P9_TA(2022)0057

A kultúra, az oktatás, a média és a sport rasszizmus elleni küzdelemben játszott szerepe

Az Európai Parlament 2022. március 8-i állásfoglalása a kultúra, az oktatás, a média és a sport szerepéről a rasszizmus elleni küzdelemben (2021/2057(INI))

(2022/C 347/02)

Az Európai Parlament,

— tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen a preambulum második, negyedik, ötödik, hatodik és hetedik franciabekezdésére, 2. cikkére, 3. cikke (3) bekezdésének második albekezdésére és 6. cikkére,

— tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 10. és 19. cikkére,

— tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, különösen annak 2., 3., 4., 5. és 21. cikkére,

— tekintettel a szociális jogok európai pillérére, többek között az esélyegyenlőség harmadik elvére és a kapcsolódó cselekvési tervre,

— tekintettel a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelvre (1) (faji megkülönböztetés elleni irányelv);

— tekintettel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvre (2),

— tekintettel a rasszizmus, az idegengyűlölet és az intolerancia egyéb formái elleni küzdelemmel foglalkozó magas szintű uniós csoport 2016. júniusi létrehozására,

— tekintettel „Az ifjúság-, az oktatás- és a kultúrpolitika szerepe egy erősebb Európa építésében” című, 2018. május 22-i bizottsági közleményre (COM(2018)0268),

— tekintettel az „Egyenlőségközpontú Unió: az EU rasszizmus elleni cselekvési terve a 2020–2025-ös időszakra” című, 2020. szeptember 18-i bizottsági közleményre (COM(2020)0565),

— tekintettel „Az európai média a digitális évtizedben: a helyreállítást és átalakulást támogató cselekvési terv” című, 2020. december 3-i bizottsági közleményre (COM(2020)0784),

— tekintettel a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló, 2010. március 10-i 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) (3),

— tekintettel az „Erasmus+” elnevezésű uniós oktatási és képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról szóló, 2021. május 20-i (EU) 2021/817 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

— tekintettel a „Kreatív Európa” (2021–2027) program létrehozásáról szóló, 2021. május 20-i (EU) 2021/818 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5),

— tekintettel az Európai Szolidaritási Testület program létrehozásáról szóló, 2021. május 20-i (EU) 2021/888 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6),

— tekintettel a Polgárok, egyenlőség, jogok és értékek program létrehozásáról szóló, 2021. április 28-i (EU) 2021/692 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7),

— tekintettel az emberi jogok európai egyezményére,

— tekintettel a romák egyenlőségéről, társadalmi befogadásáról és részvételéről szóló, 2021. március 12-i tanácsi ajánlásra (8),

— tekintettel a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről szóló, 2008. november 28-i 2008/913/IB tanácsi kerethatározatra (9),

— tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének 2020. június 9-i alapjogi jelentésére és az uniós kisebbségekről és megkülönböztetésről szóló, 2017. december 5-i második felmérésére, valamint az ahhoz kapcsolódó, „Feketeként az EU-ban” című, 2018. november 23-i, illetve 2019. november 15-i jelentésre és összefoglalóra, amelyek ismertetik az afrikai származású emberek körében az EU-ban tapasztalt faji megkülönböztetést és rasszista erőszakot,

— tekintettel az „Egyenlőségközpontú Unió: az LMBTIQ-személyek egyenlőségéről szóló stratégia (2020–2025)” című, 2020. november 12-i bizottsági közleményre (COM(2020)0698),

— tekintettel az „Egyenlőségközpontú Unió: Stratégia a fogyatékossággal élő személyek jogainak érvényre juttatásáért (2021–2030)” című, 2021. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2021)0101),

— tekintettel a 2019–2022-re szóló kulturális munkatervre vonatkozó, 2018. november 15-i tanácsi következtetésekre (10),

— tekintettel a romák egyenlőségének, társadalmi befogadásának és részvételének 2020–2030 közötti időszakra vonatkozó, 2020. október 7-i uniós stratégiai keretrendszerére,

— tekintettel „Az antiszemitizmus elleni küzdelemre és a zsidó élet előmozdítására vonatkozó európai uniós stratégia (2021–2030)” című, 2021. október 5-i bizottsági közleményre (COM(2021)0615),

— tekintettel a George Floyd halálát követő, rasszizmus elleni tiltakozásokról szóló, 2020. június 19-i állásfoglalására (11),

— tekintettel a közös értékek, az inkluzív oktatás és az oktatás európai dimenziójának előmozdításáról szóló, 2018. május 22-i tanácsi ajánlásra (12),

— tekintettel az afrikai származású emberek Európában biztosítandó alapvető jogairól szóló, 2019. március 26-i állásfoglalására (13),

— tekintettel „A nemzeti romaintegrációs stratégiák végrehajtása: a roma származású személyekkel szembeni negatív hozzáállás elleni küzdelem Európában” című, 2020. szeptember 17-i állásfoglalására (14),

— tekintettel „A gyermekek jogairól az EU gyermekjogi stratégiája tekintetében” című, 2021. március 11-i állásfoglalására (15),

— tekintettel a roma gyermekekkel szemben az oktatásban alkalmazott hátrányos megkülönböztetés révén a faji egyenlőségről szóló irányelvnek való meg nem felelés miatt a Bizottság által indított kötelezettségszegési eljárásra (20142174, 20152025 és 20152206 számú kötelezettségszegés),

— tekintettel az Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+) létrehozásáról szóló, 2021. június 24-i (EU) 2021/1057 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (16),

— tekintettel „Az Uniós sportpolitika: értékelés és lehetséges további lépések” című, 2021. november 23-i álllásfoglalására (17),

— tekintettel a mesterséges intelligenciára vonatkozó harmonizált szabályok (a mesterséges intelligenciáról szóló jogszabály) megállapításáról és egyes uniós jogalkotási aktusok módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2021)0206),

— tekintettel „Az európai oktatási térség: közös, holisztikus megközelítés” című, 2021. november 11-i állásfoglalására (18),

— tekintettel az Uniós Belső Politikák Főigazgatósága Strukturális és Kohéziós Politikai Tematikus Főosztálya által 2021 októberében készített, a kultúra, az oktatás, a média és a sport által a rasszizmus elleni küzdelemben betöltött szerepről szóló tanulmányra,

— tekintettel az Európa Tanács Rasszizmus és Intolerancia Elleni Európai Bizottságának általános politikai ajánlásaira, különösen az iskolai oktatáson belüli és azon keresztüli, a rasszizmus és a megkülönböztetés elleni küzdelemről szóló, 2006. december 15-i 10. számú ajánlásra,

— tekintettel a Rasszizmus és Intolerancia Elleni Európai Bizottság 2019. szeptember 27-i ütemtervére a tényleges egyenlőség érdekében,

— tekintettel a jogellenes online gyűlöletbeszéd felszámolására vonatkozó magatartási kódex Bizottság általi hatodik értékelésére,

— tekintettel az ENSZ fenntartható fejlődési programjának az országokon belüli és országok közötti egyenlőtlenségek csökkentésére vonatkozó 10. céljára,

— tekintettel az Európa jövőjéről szóló konferenciára,

— tekintettel az Audiovizuális Médiaszolgáltatásokat Szabályozó Hatóságok Európai Csoportja által 2021 októberében kiadott, a dezinformáció visszaszorítását célzó gyakorlati kódexről szóló ajánlásokra,

— tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére,

— tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére (A9-0027/2022),

A. mivel a megkülönböztetés és a rasszizmus aláássa az emberi méltóságot, az életlehetőségeket, a gazdasági jólétet, a jóllétet és gyakran a biztonságot; mivel a rasszista sztereotípiák generációkon át is folytatódnak; mivel az EU-ban tilos a faji vagy etnikai származáson alapuló megkülönböztetés; mivel többek között a migránsok, a menekültek és a menedékkérők rasszizmusnak és megkülönböztető magatartásnak vannak kitéve;

B. mivel az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (19) szerint a faji megkülönböztetés és zaklatás továbbra is gyakori jelenség az Európai Unióban; mivel különösen a faji, vallási és etnikai kisebbségeket túl gyakran éri zaklatás, erőszak, faji és etnikai profilalkotás – többek között a bűnüldöző szervek részéről –, valamint online és offline gyűlöletbeszéd; mivel az áldozatok a gyűlöletkeltő rasszista és idegengyűlölő incidensek többségét nem jelentik (20); mivel az EU-ban a faji és etnikai kisebbségek strukturális megkülönböztetéssel és egyes esetekben szegregációval szembesülnek a mindennapi élet bizonyos területein, többek között a lakhatás, az egészségügy, a foglalkoztatás, az oktatás és az igazságszolgáltatás területén;

C. mivel az EU rasszizmus elleni cselekvési terve a 2020–2025-ös időszakra a strukturális rasszizmust a társadalmi, pénzügyi és politikai intézményekbe ágyazható megkülönböztető magatartásként említi, ami hatással van a hatalom és a politikai döntéshozatal mozgatórugóira;

D. mivel az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala a strukturális megkülönböztetést úgy határozza meg, mint az intézményekben és más társadalmi struktúrákban alkalmazott olyan szabályok, normák, szokások és viselkedésminták, amelyek akadályozzák a csoportokat vagy az egyéneket abban, hogy ugyanazok a jogok és lehetőségek álljanak rendelkezésükre, mint amelyek a lakosság többségének is rendelkezésére állnak;

E. mivel a migránsok, a menekültek, a politikai menedékkérők és a faji, vallási és etnikai kisebbségek tagjai korlátozottan férnek hozzá a munkaerőpiachoz, és gyakran munkaerő-kizsákmányolásnak vannak kitéve;

F. mivel bizonyíthatóan egyértelmű, hogy a jó minőségű adatok gyűjtése az egyik leghatékonyabb módja a társadalmi problémák – mind mennyiségi, mind minőségi – elemzésének, és fontos szerepet játszik az e problémákra adott, tényeken alapuló közpolitikai válaszok kialakításában, kiigazításában, nyomon követésében és kidolgozásában;

G. mivel egyes véleményvezérek és a politikusok Unió-szerte rasszista és idegengyűlölő attitűdökkel rendelkeznek, ami a rasszizmusnak, a diszkriminációnak és a gyűlölet-bűncselekményeknek termékeny táptalajt biztosító társadalmi légkör kialakulását segíti elő; mivel e környezetet tovább nehezítik a társadalmaink megosztására törekvő szélsőséges – például fasiszta és szélsőjobboldali – mozgalmak; mivel az ilyen cselekmények ellentétesek a demokrácia és az egyenlőség közös európai értékeivel és eszményeivel, amelyek fenntartására valamennyi tagállam kötelezettséget vállalt;

H. mivel számos kisebbségi csoport rendőrségi erőszaknak van kitéve, beleértve a kollektív büntetést és a faji profilalkotást is; mivel e jelenség leküzdéséhez különleges intézkedésekre van szükség; mivel a jogállamiság és a büntető igazságszolgáltatás hiányosságai miatt a rendőrségi erőszak áldozatai nem részesülnek megfelelő védelemben és nem férnek hozzá az igazságszolgáltatáshoz, és az állami hatóságok gyakran üldözik őket; mivel az etnikai és faji kisebbségekkel szembeni rasszizmus erőszakhoz és gyilkosságokhoz vezetett;

I. mivel az emberek médiában való megjelenítésének módja faji vagy etnikai hátterüktől függetlenül megerősítheti a faji konnotációval járó negatív sztereotípiákat; mivel a kulturális ágazat és a média hatáskörrel rendelkezik a befogadás előmozdítására, a rasszizmus elleni küzdelemre és az ilyen sztereotípiák elleni küzdelemre;

J. mivel társadalmainkban fokozni kell az offline és online, nyílt vagy látens rasszizmus és megkülönböztetés elleni küzdelmet, és ez közös felelősség; mivel az Európai Uniónak és tagállamainak a továbbiakban is fontolóra kell venniük a számos kisebbségi csoportot érintő strukturális rasszizmus és megkülönböztetés leküzdését, és el kell kötelezniük magukat amellett, illetve folytatniuk kell az ezzel kapcsolatos munkájukat;

K. mivel a dezinformáció gyakran a kisebbségek ellen irányul, és társadalmi nyugtalanságot kelt; mivel a kiegyensúlyozott narratívákat előmozdító független és plurális média a befogadó társadalmak előmozdítását szolgálja;

L. mivel a szolidaritás, valamint az emberi élet és más emberi lények tiszteletben tartása olyan értékek, amelyek nemzedékről nemzedékre szállnak; mivel az iskolai oktatás döntő szerepet játszik ebben a folyamatban;

M. mivel az oktatáshoz és az iskolai végzettséghez való hozzáférés Európa-szerte problémát jelent a faji alapon megkülönböztetett közösségek számára; mivel az oktatás terén tapasztalható szegregáció továbbra is jelentős probléma Európában; mivel egyes tagállamokban továbbra is fennáll a gyermekek szegregált iskolákban való elhelyezésének, valamint az etnikai és faji kisebbségekhez tartozó gyermekek mentális fogyatékossággal élő gyermekek számára fenntartott iskolákban való elhelyezésének diszkriminatív gyakorlata;

N. mivel az iskolák fontos szerepet játszanak a sokszínűség értékével kapcsolatos tapasztalatok nyújtásában, a befogadás előmozdításában, a rasszizmus elleni küzdelemben, valamint a faji sztereotípiák és előítéletek csökkentésében;

O. mivel fontos, hogy a gyermekek és a fiatalok lássák, hogy képviseltetik magukat a társadalom egészében, többek között az oktatás során, a kulturális és sportklubokban és tevékenységekben, amelyekben részt vesznek, valamint az interneten és a médiában;

P. mivel bár a sport kulcsszerepet játszik a társadalmi, kulturális és oktatási életben, és képes egyesíteni a különböző faji, etnikai és vallási csoportokhoz tartozó embereket, és bár felhasználható a közösségek összefogására és az egyenlőség, a hozzáférhetőség és a tisztelet értékeinek közvetítésére, Európa-szerte ismétlődő rasszista incidensek történtek sporteseményeken és általában a sporton belül, valamint számos, rasszizmussal kapcsolatos kihívással nézünk szembe; mivel azonosítani kell a sporttal kapcsolatos csoportokban előforduló radikalizálódást, és küzdeni kell ellene;

Q. mivel a Covid19-világjárvány negatív következményei aránytalanul érintették a faji és etnikai kisebbségi közösségekhez tartozó személyeket, előidézve, kiemelve és súlyosbítva az egyenlőtlenségeket, többek között a kultúra, a média, az oktatás és a sport területén; mivel a Covid19-világjárvány kitörésekor jelentősen nőtt a gyűlöletkeltő zaklatás és a gyűlölet-bűncselekmények száma;

Általános kontextus

1. hangsúlyozza, hogy a rasszizmus mindennapi életünk minden területén létezik, és számos formát ölthet; zéró toleranciára szólít fel ebben a kérdésben; elismeri, hogy a különböző csoportok, közösségek és egyének rasszizmusnak, idegengyűlöletnek és megkülönböztetésnek vannak kitéve; elismeri, hogy a rasszizmus minden egyes formája sajátos jellemzőkkel rendelkezik, és történelmi vagy politikai okok miatt a rasszizmus bizonyos formái egyes tagállamokban elterjedtebbek, mint másokban;

2. elismeri az EU rasszizmus elleni cselekvési tervét; üdvözli az oktatással foglalkozó külön szakasz, valamint a médiára, a sportra és a kultúrára való konkrét hivatkozások beillesztését; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fogadjanak el holisztikus megközelítést, és biztosítsanak megfelelő finanszírozást és forrásokat a terv kötelezettségvállalásainak teljesítése érdekében, a meglévő programok és fellépések finanszírozásának sérelme nélkül, az európai értékek tiszteletben tartása mellett;

3. felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a rasszizmusellenes koordinátor megfelelő forrásokat kapjon, és hogy a faji egyenlőségnek az uniós politikákban való általános érvényesítésére irányuló munkát valamennyi főigazgatóság megosztva végezze;

4. várakozással tekint a megkülönböztetés, a rasszizmus, az idegengyűlölet és az intolerancia egyéb típusai elleni küzdelem meglévő uniós jogi keretének értékelése elé; felhívja a Bizottságot, hogy értékelje e keret végrehajtását, határozza meg, hogy szükség esetén hogyan lehet azt javítani, és vegyen részt a tagállamokkal és az érdekelt felekkel – különösen a rasszizmus és a faji megkülönböztetés által érintett személyek aggályait képviselő érdekelt felekkel – folytatott rendszeres párbeszédben és a bevált gyakorlatok cseréjében;

5. emlékeztet arra, hogy a nemzeti cselekvési tervek hatékony eszközt jelentenek a rasszizmusra, a faji és etnikai megkülönböztetésre és a kapcsolódó intoleranciára való válaszadásra a tagállamokban, mivel lehetővé teszik a konkrét helyzetekre való reagálást; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy csak 15 tagállam rendelkezik ilyen tervvel ( 21 ) ; sürgeti a Bizottságot, hogy tegye közzé a rasszizmus és a faji megkülönböztetés elleni nemzeti cselekvési tervek végrehajtására vonatkozó tervezett közös irányadó elveket, valamint a nemzeti szintű erőfeszítéseket támogató egyéb eszközöket; kéri, hogy e tervek kidolgozása során építsenek be olyan konkrét célkitűzéseket, amelyek tükrözik a társadalom teljes sokszínűségét a kultúra, az oktatás, a média és a sport területén; e tekintetben szükségesnek tartja a bevált gyakorlatok összegyűjtését és cseréjét a tagállamok között, nemzeti cselekvési terveik kidolgozásának megkönnyítése és a nemzeti ügynökségek közötti tapasztalatcsere előmozdítása érdekében;

6. üdvözli a faji vagy etnikai származáson alapuló egyenlőségre vonatkozó adatok – amelyeket a faji egyenlőségről szóló irányelv önkéntes és anonim adatokként határoz meg – gyűjtésére vonatkozó konkrét uniós iránymutatások közzétételét és végrehajtását, amelyek biztosítják a személyes adatok védelmét, az önmeghatározást és az érintett közösségekkel folytatott konzultációt; felhívja a tagállamokat, hogy igazítsák ki nemzeti statisztikáikat, és – adott esetben – könnyítsék meg és javítsák az egyenlőségre vonatkozó jó minőségű, megbízható, lebontott és országspecifikus adatok szisztematikus gyűjtését annak érdekében, hogy azonosítsák a rasszizmus és a megkülönböztetés gyökereit, és törekedjenek ezek leküzdésére, és támogassák a tényeken alapuló szakpolitikákat mind nemzeti, mind uniós szinten; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy használják fel ezeket az adatokat a faji igazságszolgáltatás elérésére irányuló politikák kidolgozására, valamint biztosítsák, hogy ezek az adatok a nyilvánosság számára hozzáférhetők legyenek, teljes mértékben tiszteletben tartva a magánélethez való alapvető jogot, a személyes adatok védelmét, valamint a vonatkozó uniós jogszabályokat, többek között a faji egyenlőségről szóló irányelvet, az általános adatvédelmi rendeletet ( 22 ) és a javasolt elektronikus hírközlési adatvédelmi rendeletet ( 23 ) , valamint a vonatkozó nemzeti jogi kereteket;

7. üdvözli a sokszínűség és a befogadás iránti elkötelezettséget az Erasmus+, a Kreatív Európa, az Európai Szolidaritási Testület és a „Polgárok, egyenlőség, jogok és értékek” program, az új európai Bauhaus kezdeményezés, az ESZA+ és az európai ifjúsági garancia keretében; hangsúlyozza, hogy szisztematikusan nyomon kell követni és elemezni kell az egyes programoknak a rasszizmus elleni küzdelemhez való hozzájárulását, és el kell készíteni a bevált gyakorlatok áttekintését; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a közelmúltban közzétett befogadási stratégiákat általánosan érvényesítsék valamennyi vonatkozó uniós programban és oktatási, kulturális, média- és sportkezdeményezésben, illetve arra, hogy kövesse nyomon végrehajtásukat és hatásukat;

8. üdvözli, hogy a Bizottság elismerte a politikai döntéshozatal interszekcionális megközelítésének szükségességét; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a vonatkozó rasszizmusellenesség célkitűzéseit valamennyi szakpolitikai területen végrehajtsák;

9. aggodalommal állapítja meg, hogy a Tanácsban nem született megállapodás a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló tanácsi irányelvre irányuló 2008. július 2-i bizottsági javaslatról ( 24 ) ; sürgeti a tagállamokat, hogy a lehető leghamarabb alakítsanak ki közös álláspontot ezzel kapcsolatban; támogatja a Bizottságot, hogy ösztönözze a Tanácsban e javaslat elfogadásához szükséges egyhangúság elérése felé tett előrelépést;

10. ösztönzi a Rasszizmus és Intolerancia Elleni Európai Bizottság, a tagállamok esélyegyenlőségi szervei, a nem kormányzati szervezetek, valamint a kormányok és az érdekelt felek – különösen a rasszizmus és a faji megkülönböztetés által érintett egyének és csoportok aggályait képviselő érdekelt felek – közötti további együttműködést; felhívja különösen a tagállamokat, hogy teljes mértékben hajtsák végre a Rasszizmus és Intolerancia Elleni Európai Bizottság ajánlásait;

11. felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a nemzetközi, illetve a kultúrák és vallások közötti párbeszéd és együttműködés megerősítése érdekében erősítsék meg az ENSZ Civilizációk Szövetségének nyújtott támogatásukat;

12. hangsúlyozza, hogy az oktatás, a kultúra, a média és a sport területén a technológiákhoz és a digitális infrastruktúrához való korlátozott hozzáférés azzal a kockázattal jár, hogy a megkülönböztetés és az egyenlőtlenség új formáját idézi elő, amelyet a Bizottságnak és a tagállamoknak megfelelően és gyorsan kezelniük kell;

13. felhívja a tagállamokat, hogy szervezzenek segélyvonalakat, közvetítő szerveket és a személyzeti képzést az oktatásban, a kultúrában, a médiában és a sportban előforduló erőszak vagy más faji vagy etnikai jellegű incidensek megfelelő kezelése és bejelentése érdekében;

14. felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki megerősített stratégiát a vidéki, hegyvidéki és elszigetelt területeken élő emberek – különösen a fiatalok és a nők – oktatásba, kultúrába, médiába és sportba való integrációjának előmozdítása érdekében, a helyi és igényekhez igazított infrastruktúra fejlesztése és az azokba való beruházás mellett;

15. felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki koherens cselekvési tervet az utazó munkavállalókat és különösen gyermekeiket érintő megkülönböztetés kockázatának – beleértve a jó minőségű oktatáshoz, kultúrához, médiához és sporthoz való korlátozott hozzáférést – megfelelő kezelésére;

Kultúra

16. kiemeli, hogy az európai társadalmak növekvő kulturális sokszínűségnek és a külföldön született lakosság és leszármazottaik növekvő arányának adnak otthont; úgy véli, hogy a kultúra, az oktatás és a sport alapvető fontosságú egy mindenki számára nyitott és befogadó társadalom előmozdításához; fontosnak tartja, hogy elismerjék ezeknek az embereknek az európai kultúrához és tudáshoz való hozzájárulását és azzal kapcsolatos örökségét a történelem során;

17. elismeri, hogy a rasszizmus mélyen beágyazódik a társadalomba, és összekapcsolódik annak kulturális gyökereivel, örökségével és társadalmi normáival; ezért kiemeli, hogy a kultúra fontos szerepet játszhat és kell játszania a megkülönböztetés és a rasszizmus elleni küzdelemben, valamint a társadalmi befogadás, a sokféleség, az egyenlőség és a tolerancia előmozdításában; hangsúlyozza az interkulturális tanulás előmozdításának fontosságát;

18. megjegyzi, hogy a különböző közösségek hatalmas mértékben hozzájárulnak Európa kulturális és nyelvi sokszínűségéhez;

19. sajnálatát fejezi ki a kisebbségek kultúrában való részvétele előtt álló akadályok, nevezetesen a sztereotípiák, az előítéletek, a szegregáció és a gettósodás miatt; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a faji alapon megkülönböztetett közösségek és egyének kulturális ágazatban való sokszínűbb részvételére irányuló kezdeményezéseket, különösen azáltal, hogy az összes vonatkozó programból származó finanszírozást használnak fel az ilyen akadályok felszámolására; kéri a meglévő csatornák nagyobb mértékű támogatását, valamint támogató hálózatok és tájékoztatási tevékenységek létrehozását, többek között az elővárosi, vidéki, legkülső és egyéb hátrányos helyzetű régiókban;

20. felhívja a tagállamokat, hogy indítsanak olyan kezdeményezéseket, amelyek célja a különböző faji és etnikai hátterű emberek kulturális eseményeken való részvételének ösztönzése, például utalványrendszerek vagy hasonló törekvések révén;

21. felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy javítsák a nyomon követést és az értékelést, többek között olyan részvételi eszközök és bevált gyakorlatok tesztelése és megosztása révén, amelyek bemutathatják annak hatásait, ha a kultúrán keresztül előmozdítják a befogadást és a megkülönböztetésmentességet, illetve küzdenek a rasszizmus ellen, továbbá segíthetnek inkluzívabb politikák kialakításában;

22. felhívja a tagállamokat és az érintett érdekelt feleket, hogy mozdítsák elő a kulturális intézmények sokszínűségét mind a munkavállalók, mind a vezetőség körében azáltal, hogy támogathatósági és odaítélési kritériumokat vezetnek be a közfinanszírozásban részesülő szervezeteknél, és biztosítják, hogy minden munkavállalót pályafutásuk kezdetétől kezdve fizessenek;

23. üdvözli a tagállami szakértőkből álló, nyitott együttműködési módszerrel dolgozó munkacsoportnak a nemek közötti egyenlőségről a kulturális és kreatív ágazatokban végzett munkáját; felhívja a tagállamokat, hogy a kultúrára vonatkozó következő munkatervükbe foglaljanak bele egy, a rasszizmus művészeteken és kultúrán keresztül történő leküzdésével foglalkozó, tagállami szakértőkből álló, nyitott együttműködési módszerrel dolgozó munkacsoportot; felhívja a nyitott együttműködési módszerrel dolgozó munkacsoportot, hogy készítsen tanulmányt arról, hogy a kultúra és a kreatív ágazat milyen szerepet játszik saját ágazataikban a faji egyenlőség előmozdításában;

24. üdvözli a leginkább rászoruló emberek és helyek felvételét az új európai Bauhaus stratégiai tengelyei közé; kéri, hogy ez a kezdeményezés vegye figyelembe a migránsok társadalmi befogadását annak érdekében, hogy egyenlő hozzáférést biztosítsanak számukra a lehetőségekhez;

25. határozottan támogatja, hogy egyes tagállamok elismerték, hogy vissza kell szolgáltatni a kulturális alkotásokat és műtárgyakat származási helyükre, mivel ez előmozdítaná egymás kulturális örökségének tiszteletben tartását és kölcsönös megértését, valamint növelné annak értékét, többek között az e művekhez és műtárgyakhoz való nyilvános hozzáférés révén; kéri, hogy a kulturális örökség védelméről szóló vonatkozó nemzetközi egyezményekkel összhangban végezzék el a szükséges kutatásokat, tanulmányokat és cseréket a kulturális alkotások és műtárgyak származási országukban vagy a származási ország által kijelölt más megfelelő kulturális intézményekben történő helyreállítására irányuló koherens programok létrehozása érdekében; ösztönzi a Bizottságot, hogy könnyítse meg a párbeszédet a bevált gyakorlatok tagállamok, nem uniós országok, múzeumok és más kulturális intézmények közötti megosztásának előmozdítása érdekében;

Oktatás

26. elismeri, hogy az oktatás és a képzés döntő szerepet játszik a strukturális rasszizmus és megkülönböztetés elleni küzdelemben, a befogadó társadalmak kiépítésében, az előítéletek és sztereotípiák leleplezésében, valamint a tolerancia, a megértés és a sokszínűség előmozdításában; kiemeli az új európai oktatási térség szerepét a megkülönböztetés minden formája elleni küzdelemben az osztálytermen belül és kívül, illetve különösen a jó minőségű és befogadó oktatási terek kialakításában;

27. hangsúlyozza, hogy az európai történelem egyes elemei, többek között a gyarmatosítás, a rabszolgaság és a népirtás – különösen a holokauszt – a rasszizmus egyéb megnyilvánulásaival együtt továbbra is tartós hatást gyakorolnak a mai társadalomra, többek között az oktatási rendszerekre és az oktatási tantervek kidolgozására; javasolja, hogy vizsgálják felül az oktatási tanterveket annak érdekében, hogy célirányos és kontextuális megközelítés révén magyarázzuk társadalmaink történelmét annak érdekében, hogy jobban megértsük a jelennel fennálló kapcsolatait, és hogy megszüntessük azokat a sztereotípiákat, amelyek napjainkban a megkülönböztetéshez vezetnek;

28. hangsúlyozza, hogy a történelemtantervben nagyobb teret kell biztosítani a különböző faji vagy etnikai ideológiák, azok formái és eredete objektív és tényszerű tanulásának, beleértve a rabszolgaságot, a gyarmatosítást és a fasizmust – valamint ezek indokolására a tudománnyal való visszaélést –, illetve ezek következményeit és lehetséges maradványait a jelenben;

29. arra ösztönzi a tagállamokat, hogy támogassák a sokszínű és inkluzív oktatási tantervek, valamint oktatási eszközök vagy tevékenységek kidolgozását annak biztosítása érdekében, hogy a különböző faji és etnikai háttérrel rendelkező szerzők, történészek, tudósok, művészek és más személyiségek is helyet kapjanak ezekben az anyagokban és tevékenységekben, illetve más kulcsfontosságú anyagokban;

30. kiemeli az oktatás szerepét a polgári szerepvállalás, valamint a szabadság, a tolerancia és a megkülönböztetésmentesség közös értékeinek előmozdításában; hangsúlyozza, hogy szinergiákat kell teremteni az állampolgári ismeretek európai oktatása, valamint a rasszizmus és megkülönböztetés elleni küzdelmet szolgáló uniós szakpolitikák között; ösztönzi a tagállamokat, hogy a kohézió előmozdítása érdekében fektessenek nagyobb hangsúlyt az Unió történelmének oktatására; úgy véli, hogy e területeknek szerves részét kell képezniük az állampolgári ismeretek oktatási tananyagának;

31. felhívja a tagállamokat, hogy támogassák a kisebbségi nyelveket, a kisebbségek kultúráját és történelmét az iskolai tantervekben, a múzeumokban és az egyéb kulturális és történelmi kifejezési formák esetében, valamint ismerjék el a kisebbségek kultúrájának hozzájárulását az európai örökséghez; felhívja a tagállamokat, hogy – megfelelő finanszírozás mellett – dolgozzanak ki koherens és következetes intézkedéseket a faji és etnikai alapon megkülönböztetett csoportok művészetének, illetve kultúrájának élénkítése, támogatása és népszerűsítése, valamint a hagyományos közösségek kultúrájának részét képező anyagi és szellemi örökség kutatása és megőrzése érdekében;

32. felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a többnyelvűséget mint az emberek közötti kapcsolatteremtés fontos eszközét;

33. hangsúlyozza, hogy az utazó munkavállalók gyermekei számára minden tagállamban megfelelő támogatást kell biztosítani ahhoz, hogy a megfelelőbb integráció érdekében lehetőségük legyen elsajátítani anyanyelvüket, megismerni hazájuk, valamint az új lakóhelyük szerinti ország kultúráját;

34. szorgalmazza a közös bölcsészettudományok, történelem, filozófia, nyelvek és irodalom mélyrehatóbb tanulmányozását, amely hozzájárulhat az összhangra épülő európai szellem előmozdításához; szorgalmazza, hogy a történelemoktatási tantervekben célzottan kapjon helyet az Európában élő faji és etnikai közösségek történelme annak érdekében, hogy az európai és világtörténelem tágabb és a tényeket hívebben tükröző perspektívája nyerjen ösztönzést, valamint javuljon a különböző kontinensek közötti – az európai gyarmatosítás előtti, alatti és utáni – kölcsönhatások megértése; szorgalmazza, hogy a történelemkönyvekben emeljék ki, milyen szerepet játszanak a rasszizált közösségek napjaink Európájának fejlődésében és alakításában;

35. felhívja a tagállamokat, hogy aktívan lépjenek fel a tankönyvekben, az oktatási anyagokban, a gyermekeknek és fiataloknak szóló filmekben és hírprogramokban, valamint a sporton belül megjelenő előítéletekkel szemben; felhívja a tagállamokat, hogy ezeket a célokat építsék be az ifjúság 2022-es európai évének megvalósításába;

36. határozottan elítéli az iskolákon belüli faji és etnikai szegregáció gyakorlatát, amely még mindig jelen van Európában; figyelmeztet arra, hogy az ilyen gyakorlatok marginalizálódáshoz, korai iskolaelhagyáshoz, alacsony beiratkozási arányhoz és párhuzamos társadalmi terek megteremtéséhez vezetnek, állandósítják a strukturális hátrányos megkülönböztetést, valamint akadályozzák a jó életminőséghez való egyenlő hozzáférést; felhívja a tagállamokat, hogy vezessenek be inkluzív szakpolitikákat, illetve ha már vannak ilyen szakpolitikák, erősítsék meg azokat annak érdekében, hogy a marginalizált csoportokból származó diákokat az iskolai nevelés előtti időszaktól a felsőoktatásig bezárólag egyetlen oktatási szakaszban se helyezzék el – szándékosan vagy akaratlanul – külön iskolákban, oktatási intézményekben vagy osztályokban, továbbá hogy egyenlő esélyeket garantálva mindenki számára mozdítsák elő a társadalmi befogadást, valamint hogy minden gyermek számára biztosítsanak azonos lehetőségeket a minőségi oktatásban és a tanórán kívüli tevékenységekben, így többek között a kulturális és sporttevékenységekben való részvételhez; ösztönzi a tagállamokat, hogy aktívan mozdítsák elő a kisebbségi csoportokból származó gyermekek iskolai és helyi közösségekbe való befogadását, és a kulturális, illetve vallási identitások tiszteletben tartása mellett őrizzék meg a közoktatás világi jellegét;

37. felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket annak érdekében, hogy a faji és etnikai kisebbségekhez tartozó, valamint a bizonytalan társadalmi-gazdasági hátterű gyermekek támogatást kapjanak a kiválósághoz vezető útjuk során, ennek keretében pedig segítsék őket a tanórán kívüli tevékenységekben (például művészeti és sporttevékenységekben) való széles körű részvételben, tegyék lehetővé számukra, hogy sajátos igényeiknek megfelelő iskolákba járhassanak, biztosítsanak számukra lehetőségeket a minőségi oktatásban való részvételre, valamint bocsássák rendelkezésre a szükséges forrásokat;

38. felhívja a tagállamokat, hogy minden gyermek számára garantálják az oktatáshoz való jogot, és vezessenek be intézkedéseket a korai iskolaelhagyás leküzdésére és megelőzésére, továbbá annak érdekében, hogy kisgyermekkortól a serdülőkorig biztosított legyen a nemi esélyegyenlőséget tiszteletben tartó hozzáférés a jó minőségű, inkluzív oktatáshoz; felhívja a Bizottságot, hogy alakítson ki új, a tagállami intézkedéseket kiegészítő finanszírozási eszközöket vagy alprogramokat annak érdekében, hogy célzott és testre szabott támogatást lehessen biztosítani a 3 éves és annál idősebb azon gyermekek minőségi oktatásához, akik mélyszegénységben élnek, illetve akikre nem vonatkoznak az oktatás és a társadalmi befogadás finanszírozására irányuló meglévő és jövőbeli uniós kezdeményezések, így például az Erasmus+ program, a gyermekgarancia vagy az ESZA+ alap;

39. elismeri annak fontosságát, hogy a gyermekek és fiatalok oktatásakor-nevelésekor tudatosítani kell bennük az intolerancia káros következményeit, és ki kell alakítani bennük a kritikai gondolkodáshoz szükséges készségeket; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az emberi jogokkal kapcsolatos oktatás már nagyon fiatal korban megkezdődjön, és hogy a tananyagok tükrözzék a társadalmon belüli sokszínűséget és pluralizmust, és rasszista tartalmaktól mentesek legyenek;

40. felhívja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő – az Európa-szerte alkalmazott bevált gyakorlatok figyelembevételével – az iskolai rasszizmus és megkülönböztetés elleni küzdelmet szolgáló korai előrejelző rendszerekkel és hatékony oktatási módszerekkel kapcsolatos kutatást, valamint segítse elő az eredmények terjesztését a faji alapú bántalmazás felszámolása érdekében;

41. felhívja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak arról, hogy a faji és etnikai kisebbségekhez tartozó oktatók az oktatás minden szintjén egyenlő és méltányos hozzáféréssel rendelkezzenek az oktatói és nevelői állásokhoz, továbbá hogy intézkedésekkel biztosítsák mind az oktatók, mind a diákok faji megkülönböztetéssel szembeni védelmét az iskolarendszeren belül;

42. elítéli, hogy Európában a menekült gyermekek ezrei vannak kitéve strukturális megkülönböztetésnek, akik csekély mértékben vagy egyáltalán nem fértek hozzá az oktatáshoz; kijelenti, hogy a gyakran önkéntesek által működtetett befogadótáborokban a szegregált osztályok nem helyettesíthetik az iskoláztatást; kéri, hogy a menekült gyermekeknek a befogadó ország iskolarendszerében való kötelező oktatását tegyék a migráció területén nyújtott uniós finanszírozáshoz való hozzáférés előfeltételévé;

43. felhívja a tagállamokat, hogy a tanárokat – az általuk oktatott tantárgyaktól, szakterületüktől, diákjaik életkorától, illetve az oktatásnak otthont adó létesítmény típusától függetlenül – megfelelő képzéseken keresztül vértezzék fel azokkal a készségekkel és kulturális kompetenciákkal, melyek révén az oktatási rendszeren belül elő tudják mozdítani a befogadást és a toleranciát, valamint fel tudnak lépni a hátrányos megkülönböztetés ellen; kéri, hogy miden oktató és ifjúságsegítő számára biztosítsanak időt a multikulturális és többrasszú környezetbeli oktatásra összpontosító tanári alapképzésekben és folyamatos szakmai továbbképzésekben – többek között a tudattalan előítéletekről szóló képzésekben – való részvételre; felhívja a tagállamokat, hogy a rasszista és idegengyűlölő magatartás felszámolása érdekében vezessenek be a köztisztviselőknek és az állambiztonsági szervek tagjainak szóló, az egész életen át tartó tanulást biztosító programokat;

44. emlékeztet arra, hogy az oktatásban és a szakképzésben, valamint az oktatói személyzet felvételi eljárásaiban való felhasználásra szánt mesterségesintelligencia-rendszerek bizonyos esetekben „magas kockázatúnak” minősülnek; kéri, hogy az ilyen eszközök alkalmazása előtt végezzenek megfelelő kockázatértékeléseket;

45. kiemeli a „Polgárok, egyenlőség, jogok és értékek” elnevezésű program részét képező, megemlékezésekkel kapcsolatos tevékenységek fontosságát, továbbá azt, hogy megfelelő finanszírozást és láthatóságot kell biztosítani azon projektek számára, amelyek célja a meghatározó jelentőségű, közelmúltbeli európai történelmi eseményekről való megemlékezés, az ezen eseményekkel kapcsolatos kutatás és ismeretterjesztés, valamint az európai polgárok figyelmének felhívása közös történelmükre, kultúrájukra, kulturális örökségükre és értékeikre, hogy ily módon bővítsék a polgárok Unióval és annak gyökereivel, céljával és sokszínűségével kapcsolatos ismereteit;

46. elismeri, hogy a mobilitási programok – például az Erasmus+ – rendkívül hasznosak a tanulmányi, szociális, személyes és szakmai fejlődés szempontjából, és hozzájárultak a más népekkel kapcsolatos ismeretek bővítéséhez; ösztönzi az ilyen jellegű programok folyamatos támogatását;

47. felhívja a figyelmet arra az értékre, amelyet az uniós polgársággal kapcsolatos oktatás képvisel a kölcsönös megértés és a társadalmi kohézió szempontjából, és amelyet az Európa jövőjéről szóló konferenciához észrevételeikkel hozzájáruló polgárok is elismernek, miként azt a konferencia idén közzéteendő következtetései is tükrözni fogják;

48. hangsúlyozza a nem formális és informális oktatás elismerésének, valamint az oklevelek és képesítések automatikus elismerésének fontosságát, tekintve, hogy ezek kulcsfontosságú eszközök ahhoz, hogy új lehetőségeket lehessen teremteni a faji és etnikai csoportokhoz tartozó személyek számára, le lehessen küzdeni a strukturális rasszizmust és diszkriminációt, valamint elő lehessen mozdítani a sokszínűséget;

49. elismeri a példaképek fontosságát az iskolai végzettség terén; ösztönzi egy páneurópai platform létrehozását a faji és etnikai kisebbségi háttérrel rendelkező egyének és csoportok számára, akik megoszthatják tapasztalataikat a tanulókkal;

50. hangsúlyozza, hogy az oktatáson keresztül és más releváns anyagok segítségével fel kell hívni a nyilvánosság és a közvélemény figyelmét társadalmaink sokszínűségére;

51. felhívja a tagállamokat, hogy tartózkodjanak az oktatási programok költségvetésének csökkentésétől, mivel az beszűkítheti az interkulturális tudatosságról és a rasszizmus elleni küzdelemről szóló viták számára rendelkezésre álló teret ( 25 )

52. hangsúlyozza, hogy az uniós finanszírozású szociális programok, kiváltképpen az iskolai étkeztetési programok fontos szerepet töltenek be a hátrányos társadalmi helyzetű gyermekek és fiatalok integrációjában;

Média

53. hangsúlyozza, hogy a képviselet és a sokszínűség fontos szerepet játszik a befogadó társadalmak fejlődésében; emlékeztet arra, hogy a média felelősséggel tartozik azért, hogy a társadalmakat a maguk teljes sokszínűségében jelenítse meg, és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy számos médiaorgánum esetében hiányzik a faji és etnikai sokszínűség; felhívja a kulturális és médiaágazatokat, hogy zárkózzanak el az etnikai és faji kisebbségekkel kapcsolatos negatív sztereotípiákat állandósító és erősítő gyakorlatok alkalmazásától, és arra ösztönzi ezen ágazatokat, hogy e közösségek tagjait pozitív szerepvállalásukon keresztül mutassák be; felhívja az érintett érdekelt feleket, hogy tegyenek lépéseket a sokszínűség és a képviselet szervezeteiken belüli előmozdítására, többek között oly módon, hogy kijelölnek egy, a sokszínűségért felelős személyt, valamint kezdeményezéseket hajtanak végre annak érdekében, hogy a médiaszakemberek szélesebb körű ismeretekkel rendelkezzenek a sokszínűséggel és befogadással kapcsolatos kérdésekről, hogy ily módon jobban érvényesüljön feladataik független és pluralisztikus jellege;

54. üdvözli a Bizottságnak az audiovizuális ágazaton belüli – a kamerák előtti és mögötti – sokszínűség előmozdítására irányuló kommunikációs és figyelemfelkeltő kampányát; szorgalmazza, hogy ez a kampány összpontosítson a faji alapon megkülönböztetett és más marginalizált közösségek sokszínűségére és történelmére, valamint hangsúlyozza ki, hogy a faji igazságosság megvalósítása miként járulhat hozzá egy mindenki szempontjából összetartóbb, békésebb és demokratikusabb Európához;

55. örömmel veszi tudomásul, hogy a Digitális Média Európai Megfigyelőközpontját megbízták azzal a feladattal, hogy lépjen fel a kisebbségi közösségek ellen irányuló dezinformációval és tevékenységekkel szemben; hangsúlyozza, hogy mielőbb el kell érni, hogy az oktatási programokon belül nagyobb hangsúlyt kapjon a kritikai gondolkodás, a médiatudatosság és a digitális készségek fejlesztése; kiemeli, hogy a médiaműveltséggel kapcsolatos kampányok és kezdeményezések döntő szerepet játszhatnak a faji megkülönböztetést hirdető, dezinformáció révén terjesztett narratívák visszaszorításában; hangsúlyozza, hogy elemzési és operatív eszközöket kell biztosítani a fiatalok számára az online gyűlöletbeszéd felismeréséhez, valamint az ellene való küzdelemhez;

56. sürgeti a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy az offline vagy online gyűlöletbeszéd fogalommeghatározását és a gyűlölet-bűncselekmények bűncselekménnyé nyilvánítását teljes mértékben és megfelelő módon ültessék át a tagállamok nemzeti jogába, illetve hogy amennyiben szükséges, indítson kötelezettségszegési eljárásokat;

57. üdvözli a jogellenes online gyűlöletbeszéd felszámolására vonatkozó magatartási kódexről készült hatodik értékelést, valamint a gyűlöletbeszéd online térből történő eltávolítása terén elért eredményeket; sajnálatát fejezi ki azonban annak kapcsán, hogy bár a 24 órán belül kivizsgált bejelentések átlagos aránya továbbra is magas (81 %-os), 2020 óta (90,4 %) az arány csökkent, amellett hogy 2019 és 2020 óta az átlagos eltávolítási arány is visszaesett 62,5 %-ra; sürgeti a Bizottságot, hogy folytassa a platformokkal kialakított együttműködést a gyűlöletbeszéd online térből való eltávolítása, valamint annak érdekében, hogy javulást lehessen elérni az eltávolítási arányok, az átláthatóság és a felhasználóknak szóló visszajelzések tekintetében;

58. aggodalmát fejezi ki a mesterséges intelligencián és algoritmusokon alapuló gyűlöletbeszéd és – a rasszista és diszkriminatív tartalmakat is terjesztő – dezinformáció térnyerése miatt; megjegyzi, hogy a gyűlöletbeszéd és a dezinformáció azonnal jelentkező, zavart okozó hatásokat gyakorol társadalmainkra; erőfeszítéseket szorgalmaz az ilyen jellegű tevékenységek ellensúlyozására, mindenekelőtt pedig – azt a végső célt szem előtt tartva, hogy meg lehessen állítani a gyűlöletbeszéd és a dezinformáció térnyerését, valamint enyhíteni lehessen azok következményeit – célzott mesterségesintelligencia-rendszerek és algoritmusok kialakítását kéri;

59. megállapítja, hogy a mesterséges intelligencia – többek között a tartalomszűrők – fejlesztése, bevezetése és alkalmazása terén az angol nyelv meghatározó szerepre tett szert; figyelmeztet arra, hogy a gyűlöletbeszéd más nyelveken is megjelenik az online térben, amelyek esetében a tartalomszűrők kevésbé hatékonyak; olyan intézkedéseket szorgalmaz, amelyek valamennyi nyelvre kiterjesztik a gyűlöletbeszéd elleni küzdelmet;

60. üdvözli az egyes nemzetközi audiovizuális szolgáltatók azon gyakorlatát, hogy a médiaközvetítéseket megelőzően a káros és rasszista tartalmakra vonatkozóan felelősségkizáró nyilatkozatokat adnak ki; ösztönzi az ilyen gyakorlatok fejlesztését az európai audiovizuális szférában;

61. megjegyzi, hogy egyes tagállamok audiovizuális szabályozó testületei hatáskörrel rendelkeznek arra, hogy szankciókat szabjanak ki a diszkriminatív vagy rasszista tartalmakat népszerűsítő programok miatt; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy szabályozó ügynökségeik számára biztosítsanak ilyen jellegű hatásköröket; szorgalmazza, hogy az Audiovizuális Médiaszolgáltatásokat Szabályozó Hatóságok Európai Csoportja számára biztosítsanak erőforrásokat ahhoz, hogy a minőségi adatok gyűjtése és megosztása, valamint az e feladatok nyomon követése terén megfelelőképpen koordinálni tudja a nemzeti ügynökségek tevékenységeit; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy állítsák le azon médiaorgánumok uniós és állami finanszírozását, amelyek az illetékes szabályozó hatóságok megállapításai szerint megsértik a gyűlöletbeszéd és az idegengyűlölet terjesztésével kapcsolatos jogi normákat;

62. elítéli a faji alapon megkülönböztetett közösségeket stigmatizáló rasszista retorikát, amelyet egyes médiaorgánumok folytatnak, és amely például a migránsokat hibáztatja különböző gazdasági és társadalmi problémákért, valamint aránytalanul nagy figyelmet szentel a migránsok által elkövetett bűncselekményeknek; felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak hatékony intézkedéseket annak megakadályozására, hogy a média – kizárólag az érintett személyek dehumanizálását szolgáló – megbélyegző retorikát folytasson, gyűlöletbeszédet és hamis narratívákat terjesszen, valamint egyes etnikai vagy faji csoportokról folyamatosan negatív képet mutasson;

63. hangsúlyozza, hogy a fajgyűlöletre, valamint a migránsok és a kisebbségek ellen irányuló idegengyűlöletre uszítás terjedése elleni küzdelem érdekében növelni kell a digitális platformok és közösségi hálózatok elszámoltathatóságát;

Sport

64. hangsúlyozza, hogy a sportklubok és -szövetségek kulcsfontosságú szerepet játszanak a rasszizmus elleni küzdelemben, többek között figyelemfelkeltés révén; emlékeztet arra, hogy a sport, kiváltképpen pedig a csapatsport – miként azt az Erasmus+ program létrehozásáról szóló rendelet is rögzíti – a társadalmi befogadás, az egyenlőség és az uniós értékek előmozdításának egyik hajtóereje; örömmel veszi tudomásul, hogy uniós és nemzeti forrásokat különítettek el annak érdekében, hogy a szegénységben élők, különösen a kisebbségekhez tartozók és a gyermekek részt vehessenek sporttevékenységekben;

65. megjegyzi, hogy az Erasmus+ 2022. évi éves munkaprogramjának 2. számú kulcsintézkedése a rasszizmus elleni küzdelmet a sportpartnerségek egyik ágazatspecifikus prioritásaként jelöli meg, valamint hogy a befogadásra és a rasszizmus elleni küzdelemre összpontosító, szabadidősporttal kapcsolatos kezdeményezések finanszírozásban részesülhetnek az új kisléptékű partnerségi program keretében; felhívja a Bizottságot, hogy értékelje e kezdeményezéseket, valamint módszeresen kövesse nyomon az elsődlegesen a rasszizmus elleni küzdelemre összpontosító sportprojektek számát és típusát, illetve az e projektekre elkülönített finanszírozás összegét; felhívja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a migránsok, valamint a faji és etnikai kisebbséghez tartozó személyek szabadidősport-klubokba való befogadását;

66. örömmel veszi tudomásul, hogy a nem kormányzati és önszerveződő szervezetek több tagállamban is erőfeszítéseket tettek annak érdekében, hogy a sporton keresztül, az emberek közötti kapcsolatteremtéssel és egy kollektív emlékezet kialakításával megerősítsék a tiszteletet és a befogadást; felhívja a Bizottságot, hogy hozza létre a sportoktatás és a média területén alkalmazott bevált gyakorlatok adatbázisát annak érdekében, hogy Unió-szerte előmozdítsa fejlődésüket;

67. elismeri, hogy nagyobb figyelmet kell fordítani arra, hogy a különböző csoportok tagjai, így többek között a nők és a kevesebb lehetőséggel rendelkező személyek – például a menekültek, az etnikai és faji kisebbségek, valamint az LMBTIQ-közösség tagjai – képviselve legyenek általában véve a sporton, illetve a sportszervezetek vezetőségén belül; sürgeti a nemzetközi, európai és nemzeti sportirányító testületeket és érdekelt feleket, hogy hajtsanak végre sokszínűségre és befogadásra vonatkozó intézkedéseket, különösen annak érdekében, hogy növelni lehessen a nők és az etnikai kisebbségekhez tartozók alacsony számát a vezetői tisztséget betöltők és a vezetőtestületek tagjai körében; felhívja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki inkluzív, kellő finanszírozással rendelkező sportpolitikákat azt biztosítandó, hogy a sportolás etnikai hovatartozástól, fajtól, fogyatékosságtól vagy társadalmi-gazdasági háttértől függetlenül mindenki számára elérhetővé váljon;

68. kitart amellett, hogy a sporton belüli rasszizmussal, gyűlöletbeszéddel, erőszakkal és egyéb rasszista magatartással szemben a zéró tolerancia elvét kell alkalmazni, és sürgeti a Bizottságot, a tagállamokat és a sportszövetségeket, hogy dolgozzanak ki intézkedéseket az ilyen incidensek megelőzésére, és fogadjanak el az áldozatok támogatását szolgáló hatékony szankciókat és intézkedéseket, illetve olyan intézkedéseket, amelyek megvédik a rasszizmust elítélő és a sokszínűség mellett kiálló sportolókat a megtorlással szemben;

69. sürgeti a Bizottságot, hogy dolgozzon ki sporttal kapcsolatos ajánlásokat vagy iránymutatásokat a sporton belül tetten érhető rasszizmussal szembeni helyi, regionális, nemzeti és európai szintű fellépések érdekében, és a sport minden szintjén mozdítsa elő a befogadást és a tiszteletet, többek között a speciális ruházatra szorulók esetében is; felkéri a sportszervezeteket és az érdekelt feleket minden szinten, hogy aktívan járuljanak hozzá egy ilyen kódexhez, csatlakozzanak hozzá, és azt építsék be alapszabályukba; ösztönzi a szervezeteket, hogy tagjaik és családtagjaik, valamint a szélesebb nyilvánosság körében hívják fel a figyelmet e kódexre és annak tartalmára;

o

o o

70. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

(1) HL L 180., 2000.7.19., 22. o.

(2) HL L 303., 2000.12.2., 16. o.

(3) HL L 95., 2010.4.15., 1. o.

(4) HL L 189., 2021.5.28., 1. o.

(5) HL L 189., 2021.5.28., 34. o.

(6) HL L 202., 2021.6.8., 32. o.

(7) HL L 156., 2021.5.5., 1. o.

(8) HL C 93., 2021.3.19., 1. o.

(9) HL L 328., 2008.12.6., 55. o.

(10) HL C 460., 2018.12.21., 12. o.

(11) HL C 362., 2021.9.8., 63. o.

(12) HL C 195., 2018.6.7., 1. o.

(13) HL C 108., 2021.3.26., 2. o.

(14) HL C 385., 2021.9.22., 104. o.

(15) HL C 474., 2021.11.24., 146. o.

(16) HL L 231., 2021.6.30., 21. o.

(17) Elfogadott szövegek, P9_TA(2021)0463.

(18) Elfogadott szövegek, P9_TA(2021)0452.

(19) Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége, Második felmérés az európai uniós kisebbségekről és a hátrányos megkülönböztetésről – Főbb eredmények, 2017. december 6.; Az Európai Unió második felmérése a kisebbségekről és a hátrányos megkülönböztetésről: Muszlimok – Válogatott megállapítások, 2017. szeptember 21.; Antiszemitizmussal kapcsolatos tapasztalatok és észlelések – Második felmérés a zsidókkal szembeni hátrányos megkülönböztetésekről és gyűlölet-bűncselekményekről az Európai Unióban, 2018. december 10.; Az Európai Unió második felmérése a kisebbségekről és a hátrányos megkülönböztetésről: Romák – Válogatott megállapítások, 2016. november 29.; Az Európai Unió második felmérése a kisebbségekről és a hátrányos megkülönböztetésről: feketeként az EU-ban, 2018. november 23.

(20) Ugyanott.

(21) 2019. évi helyzet az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének 2020. június 9-i jelentése szerint.

(22) HL L 119., 2016.5.4., 1. o.

(23) A Bizottság javaslata az elektronikus hírközlés során a magánélet tiszteletben tartásáról és a személyes adatok védelméről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (COM(2017)0010).

(24) COM(2008)0426.

(25) The role of culture, education, media and sport in the fight against racism (A kultúra, az oktatás, a média és a sport szerepe a rasszizmus elleni küzdelemben), Európai Parlament, Uniós Belső Politikák Főigazgatósága, Strukturális és Kohéziós Politikai Tematikus Főosztály, 2021. október, 13. o.