[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 14.12.2007

COM(2007) 801 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

az 1608/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozat végrehajtásáról

ÖSSZEFOGLALÁS

A tudományos, technológiai és innovációs statisztikák az 1608/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozaton alapszanak. Az Eurostat ezt a határozatot a tagállamokkal szoros együttműködésben hajtotta végre, egyrészt jogalkotási intézkedések, másrészt ezeken túlmutató további munka formájában.

A tudományos, technológiai és innovációs statisztikákkal kapcsolatban két bizottsági rendeletet (753/2004/EK és 1450/2004/EK) fogadtak el 2004-ben. Ezek egyrészt a tudományos és technológiai statisztikákkal, másrészt az innovációs statisztikákkal kapcsolatosak. Ez a két jogalkotási intézkedés a K+F statisztikák, valamint a közösségi innovációs statisztikák jelentős javulásához vezetett. További előrehaladás történt a doktori fokozattal rendelkezők karrierfejlesztésére vonatkozó statisztikák (career development of doctorate holders, CDH-statisztikák), a csúcstechnológiákra vonatkozó statisztikák, valamint a szabadalmi statisztikák terén. Az előállított statisztikákat és mutatókat számos kiadványban és szakpolitikai tanulmányban felhasználták (például az Európai Innovációs Eredménytáblában). A közösségi intézkedések a tudományos, technológiai és innovációs statisztikával kapcsolatos nemzeti statisztikai rendszerek kiigazításához is vezettek.

A két bizottsági rendelet a tudományos, technológiai és innovációs statisztikák adatminőségét is jelentősen javította. Ez különösen igaz a K+F statisztikákra, valamint a közösségi innovációs statisztikákra. Azonban az adatminőség további javulására van szükség.

Megkezdődött az első kísérlet a tudományos, technológiai és innovációs statisztikák adatszolgáltatókat és nemzeti hatóságokat terhelő költségeinek és terheinek mérésére. Az országok különböző eredményekről tettek jelentést, ezért még nem lehet egyértelmű következtetéseket levonni: a munkát folytatni kell.

A tudományos, technológiai és innovációs statisztikák további fejlesztésére egyrészt a létező statisztikai területeken esedékes tökéletesítések tekintetében van szükség. Előrehaladást kellene elérni például a K+F statisztikák helytállóságának fokozásában, a HRST-statisztikák fogalmainak és fogalom-meghatározásainak felülvizsgálatában, a doktori fokozattal rendelkezők karrierfejlesztésére vonatkozó statisztikák stabilitásának kialakításában, a szabadalmi statisztikák PATSTAT elnevezésű nyersadatbázisának jobb kihasználásában, vagy a csúcstechnológiai statisztikák fogalom-meghatározásainak felülvizsgálatában.

Inkább közép és hosszabb távon tűnnek szükségesnek további intézkedések, mint például a tudomány, technológia és innováció nemzetközivé válására vonatkozó mérések tökéletesítése, a tudományos, technológiai és innovációs mikroadatokhoz való jobb hozzáférés, vagy a tudásáramlásokat, a kapcsolódásokat, illetve a tudományos, technológiai és innovációs eredményeket és hatásokat mérő mutatók tökéletesítése. Ennek együtt kell járnia a fent említett két bizottsági rendelet felülvizsgálatával, valamint egy a doktori fokozattal rendelkezők karrierfejlesztésére vonatkozó statisztikákról szóló, kiegészítő bizottsági rendelet mellérendelésével is.

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

az 1608/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozat végrehajtásáról

1. BEVEZETÉS

A Bizottság e jelentése a közösségi tudományos és technológiai statisztikák előállításáról és kidolgozásáról szóló, 2003. július 22-i 1608/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozat[1] végrehajtására vonatkozik, amint azt ugyanazon határozat 5. cikke előírja.

A Bizottság által készített Éves politikai stratégia 2008-ra című dokumentumban a tudományos, technológiai és innovációs statisztikák (STI statisztikák) szorosan összefüggnek a növekedést és munkahelyteremtést célzó, megújult lisszaboni stratégiával és a jóléttel, amelyben az oktatás, a kutatás és az innováció kiemelt helyen szerepelnek.

E jelentés első része a határozat elfogadása óta történt végrehajtásra összpontosít. Ezt követik az adatminőséggel, költségekkel, valamint a statisztikai terhekkel foglalkozó fejezetek. A jelentés utolsó fejezete előre tekint azokra a stratégiai intézkedésekre, amelyeket az elkövetkező években kell meghozni.

2. AZ 1608/2003/EK HATÁROZAT VÉGREHAJTÁSA

2.1. Végrehajtás a Bizottság által

Az 1608/2003/EK határozatot az Eurostat egyrészt jogalkotási intézkedések, másrészt azokon túlmutató további munka formájában hajtotta végre.

2004-ben két, a tudományos, technológiai és innovációs statisztikákkal kapcsolatos bizottsági rendeletet fogadtak el:

- az 1608/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozatnak a tudományos és technológiai statisztikák tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2004. április 22-i 753/2004/EK bizottsági rendeletet[2]; valamint

- az innovációs statisztikák előállításáról és kidolgozásáról szóló 1608/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozat végrehajtásáról szóló, 2004. augusztus 13-i 1450/2004/EK bizottsági rendeletet[3].

A 753/2004/EK rendelet K+F statisztikákkal, tudományos és technológiai emberi erőforrásokkal kapcsolatos statisztikákkal („HRST statisztikák”), csúcstechnológiai iparágakkal és tudásalapú szolgáltatásokkal kapcsolatos statisztikákkal, szabadalmi statisztikákkal valamint egyéb tudományos, technológiai és innovációs statisztikákkal foglalkozik. Csak a K+F statisztikákra vonatkozóan előírt pontos adatok kerültek felsorolásra. Az 1450/2004/EK rendelet csak a közösségi innovációs statisztikákkal foglalkozik.

E két rendelet alapján a tudományos, technológiai és innovációs statisztika különböző területein a következő fő eredményeket érték el:

2.1.1 K+F statisztikák (beleértve a kormányzati költségvetési előirányzatokkal, illetve kutatási és fejlesztési kiadásokkal kapcsolatos statisztikákat, Gbaord statisztikákat)

A K+F statisztikák mérik Európa K+F teljesítményét. A K+F kiadásokra valamint a K+F személyzetre vonatkozó adatokat a K+F-t végző gazdasági egység vagy intézmény szemszögéből nézve különböző szempontok és bontások szerint gyűjtik össze. Ezek a statisztikák az úgy-nevezett Frascati-féle kézikönyvön alapszanak, és arra használják őket, hogy a lisszaboni és barcelonai Tanács ülésén meghatározott 3%-os K+F-intenzitási mutatóhoz szükséges adatokat összegyűjtsék.

1. ábra: K+F-intenzitás (K+F kiadások a GDP százalékában), EU-25, 10 új tagállam (NMS 10), Kína (CN), Japán (JP), Oroszország (RU) és az Amerikai Egyesült Államok (US) 1994-től 2005-ig

[pic]

[pic]

Fő eredmények:

- Az adat előállítás és az adatminőség átszervezése és fokozása

- Az adatgyűjtési kérdőív és az idősorok harmonizációja az OECD-vel

- Különböző intézményi szektorok számára K+F statisztikákra vonatkozó minőségi jelentések bevezetése és végrehajtása.

2.1.2. Közösségi innovációs statisztikák

A közösségi innovációs felmérések mérik az uniós gazdasági egységek innovációs teljesítményét. Az innovációs tevékenységekről, az innováció különböző fajtáiról, az innovációs kiadásokról, valamint az együttműködés innovációra való hatásairól mutatókat szolgáltatnak. Ezek a felmérések jelentik az egyetlen harmonizált forrást az innováció mérésére az Unióban és az Unión kívül. Az úgy-nevezett Oslo kézikönyvön alapszanak.

[pic]

Forrás: Eurostat: 2004-es közösségi innovációs statisztikák

Fő eredmények:

- A negyedik közösségi innovációs felmérés (CIS 4) előkészítése egy harmonizált felmérési kérdőív és módszertan segítségével, amelyet az érintett országokban széles körűen megvalósítanak.

- A CIS 4 táblázatba foglalt adatainak és mutatóinak összegyűjtése és terjesztése 2006 végén, a CIS 4 minőségjelentéseivel együtt.

- A szervezeti és a marketing innovációt is magában foglaló 2005-ös Eurostat/OECD Oslo kézikönyv közzététele.

- A 2006-os referenciaéven alapuló 2006-os CIS előkészítése, amely sok tagállamban megismétli a CIS 4-et, valamint a szervezeti és marketing innovációra vonatkozó kísérleti modulok előkészítése és megvalósítása a 2008-as CIS-t szem előtt tartva.

- A CIS mikroadataihoz való hozzáférés megnyitása eddig több mint 50 kutatóintézet előtt.

2.1.3 Tudományos és technológiai emberi erőforrásokkal kapcsolatos statisztikák („HRST statisztikák”)

A HRST statisztikák mérik, hogy mekkora a munkaerő azon része, amely tudományos és technológiai felsőfokú végzettséggel rendelkezik, vagy amelyet tudományos és technológiai foglalkozásban alkalmaznak. A munkaerő e részét sok különböző szempont szerint követik nyomon (mint például a foglalkoztatásuk ágazata, a koruk, vagy a belföldi, illetve nemzetközi mobilitásuk szerint). Ezek a statisztikák az úgynevezett Canberra kézikönyvön alapszanak.

3. ábra: A tudományos és technológiai területen foglalkoztatott, tudományos és technológiai végzettségű személyek és az összes foglalkoztatott korfája az EU-25-ben, 2004-ben

[pic]

Forrás: Eurostat: HRST statisztikák

Fő eredmények:

- A közösségi munkaerő-felmérésből (CLFS) származó mikroadatokon alapuló HRST statisztikák rendszeres előállításának folytatása, valamint kibővítése a mobilitási kérdések jobb mérésének lehetővé tétele érdekében.

- A rezidens doktori fokozattal rendelkezőket nyomon követő – beleértve a személyes jellemzőiket, a tudományos és munka pályafutásaikat, nemzetközi mobilitásukat, stb. – doktori fokozattal rendelkezők karrierfejlesztésére vonatkozó statisztika terén („CDH-statisztikák”) a határozott felhasználói igények alapján, valamint az OECD-vel és az UNESCO Statisztikai Intézetével (UIS) közösen, előkészítés és szélesebb körű megvalósítás.

2.1.4 Statisztikák a csúcstechnológiai iparágakról és a tudásalapú szolgáltatásokról („csúcstechnológiákra vonatkozó statisztikák”)

A csúcstechnológiákra vonatkozó statisztikák nyomon követik a gazdaság azon ágazatait, amelyek nagyon tudásintenzívek (pl. gyógyszerészet, számítástechnika, távközlés, légi járművek, K+F). Gazdasági, foglalkoztatási vagy csúcstechnológia-kereskedelmi mutatókat állítanak elő ezen iparágakra vonatkozóan.

4. ábra: A csúcstechnológiai kivitel és behozatal megoszlása termékcsoportok szerint, EU-25, Japán és az Amerikai Egyesült Államok – 2004

[pic]

Forrás: Eurostat: Csúcstechnológiai statisztikák

Fő eredmények:

- Csúcstechnológiai statisztikák rendszeres előállításának folytatása és fokozása, mind hivatalos, mind nem hivatalos források alapján.

- Az alapul szolgáló besorolások (beleértve a csúcstechnológia-kereskedelmet is) értékelése, a gazdasági tevékenységek Nace nómenklatúrájának felülvizsgálatával kapcsolatos elkövetkező felülvizsgálatra való tekintettel.

2.1.5 Szabadalmi statisztikák

A szabadalmi statisztikákat általában véve a tudománnyal, technológiával és innovációval kapcsolatos teljesítménymutatóként alkalmazzák. A mutatókat az Európai Szabadalmi Hivataltól vagy más szabadalmi hivataloktól származó közigazgatási adatok alapján állítják elő. A szabadalmi tevékenységek világviszonylatban történő összehasonlítása lehetővé teszi az illető gazdaságok innovációs képességének értékelését.

1. táblázat: Az EPO által átvett csúcstechnológiára vonatkozó szabadalmi igénybejelentések csúcstechnológiai csoportok szerint, EU-27, Japán és az Amerikai Egyesült Államok — 2003

[pic]

Forrás: Eurostat: Szabadalmi statisztikák

Fő eredmények:

- Más nemzetközi intézményekkel együtt (mint például az Európai Szabadalmi Hivatal, EPO, az Egyesült Államok Szabadalmi és Védjegy Hivatala, USPTO, vagy az OECD), a többek között az EPO-hoz benyújtott szabadalmi igénybejelentéseket és az USPTO által kibocsátott szabadalmakat magában foglaló harmonizált nyersadatbázis, a PATSTAT létrehozása és továbbfejlesztése.

- A szabadalmi igénybejelentők nevének nagymértékben történő harmonizálásához egy automatizált módszer előállítása. E módszer alkalmazása olyan további szabadalmi statisztikák előállítását teszi lehetővé, mint például a szabadalmak koncentrációjának arányai.

- A PATSTAT fokozottabb használata felhasználó-orientáltabb szabadalmi statisztikák és mutatók előállításában.

2.1.6 Előállítás és terjesztés

A tudományos, technológiai és innovációs statisztikák adatminőségének további javítása, valamint hosszabb idősorok létrehozása érdekében az Eurostat egy belső termelési adatbázist (STI DB) épített ki, valamint egy mikroadatok feldolgozását szolgáló általános informatikai alkalmazás előállítását kezdte meg. Számos kiadványt készítettek, az interneten ingyenesen terjesztett tudományos, technológiai és innovációs statisztikák felhasználásával. Ezekre példa többek között az Eurostat tudományról, technológiáról és innovációról szóló Panorama sorozata, amelyet évente adnak ki, vagy a rendszeresen kiadott Statistics in Focus (Fókuszban a statisztika) körülbelül 15 kiadása. A tudományos, technológiai és innovációs statisztikákat számos szakpolitikai tanulmányban és közleményben is felhasználták. Kiemelkedő példa erre a Vállalkozáspolitikai Főigazgatóság által évente kiadott Európai Innovációs Eredménytábla, vagy a Kutatási Főigazgatóság által közzétett főbb adatok.

2.1.7 A még nem megvalósított tudományos, technológiai és innovációs statisztikák

Az emberi erőforrásokból eredő kötöttségek miatt azonban a 753/2004/EK rendelet mellékletének 3. szakaszában említett egyéb területeket nem követték nyomon intenzíven, például a biotechnológiára, nanotechnológiára és a technológiai fizetési mérlegre vonatkozó statisztikákat.

Ezeket a hiányzó intézkedéseket azonban számos olyan intézkedés ellensúlyoz, amelyet a politikák igényei miatt tovább folytattak. Ezek közül néhány az előző bekezdésekben felsorolásra került, mint például a doktori fokozattal rendelkezők karrierfejlesztésére vonatkozó statisztikák. Másokat tovább kell folytatni, és ezért az 5. fejezet részét képezik (például a K+F nemzetközivé válására vonatkozó pontosabb mérések).

2.2. A tudományos, technológiai és innovációs statisztikák megvalósítása a tagállamokban

Ez a szakasz röviden ismerteti a tagállamokban hozott intézkedéseket a közvetlenül tőlük begyűjtött tudományos, technológiai és innovációs statisztikákról: K+F/Gbaord statisztikák, közösségi innovációs statisztikák és doktori fokozattal rendelkezők karrierfejlesztésére vonatkozó statisztikák. A többi terület esetében más hivatalos vagy nem hivatalos adatforrásokat használnak, amelyek nem részei a tagállamok által végzendő felméréseknek.

K+F/Gbaord statisztikák

A 753/2004/EK rendelet előírásainak teljesítése érdekében sok ország 2002/2003-tól kiigazította a nemzeti kérdőíveit és adatgyűjtését. Gyakran a módosított nemzeti kérdőívek már tartalmazták az önkéntes alapon benyújtott K+F adatokat. Általában véve nem változtak a nemzeti adatgyűjtési módszerek, amelyek helytállóan, gyakran az ismert K+F-t végzők vizsgálatán alapszanak. E helyett a nemzeti K+F felmérések kérdőíveinek méretét vagy a nemzeti adatforrások felhasználását kellett kiigazítani.

Számos ország nehézségekbe ütközött a K+F és Gbaord adatok továbbításakor az első két kötelező referenciaév esetében (2003 és 2004), kiváltképpen az adatok hiánytalanságára és a bizottsági rendeletben megszabott határidő betartására nézve. A 2005-ös referenciaév K+F statisztikáival azonban valószínűleg kevesebb nehézségük lesz, ezáltal tovább javítva e statisztikák időben történő benyújtását is. Az önkéntes alapon bekért K+F változók továbbítása azonban továbbra is hiányos maradt.

Közösségi innovációs statisztikák

A 4. közösségi innovációs felmérést (CIS 4) kevésbé terhesnek és nemzeti szinten könnyebben megvalósíthatónak találták. A tagállamok többnyire követték a harmonizált CIS 4 felmérési kérdőívet és a harmonizált felmérési módszertant. Ez az adatminőség javulásához vezetett, különösen az adatok összehasonlíthatóságára és időbeliségére nézve. A táblázatba foglalt (regionális és országos) adatokat rendszerint időben továbbították. Az Eurostat azonban nem kapja meg az összes országos CIS 4 mikroadat-állományt, mivel egyes országok nem továbbítják ezeket önkéntes alapon. Ezen túlmenően több ország nem továbbít regionális adatokat.

A doktori fokozattal rendelkezők karrierfejlesztésére vonatkozó statisztikák („CDH-statisztikák”)

A határozott felhasználói igények alapján a CDH-statisztikák szélesebb körű előállítása 2006-ban és 2007-ben kezdődött meg több mint 20 tagállamban. Ebben az összefüggésben az országok elkezdtek dolgozni az országos közigazgatási adatforrások és nyilvántartások felhasználásán, a valamennyi rezidens doktori fokozattal rendelkezőre kiterjedő országos minta keretek kiépítésén, a minta méretének kiszámításán, a nemzeti felmérési kérdőívek megfogalmazásán, valamint az adatgyűjtési eljárások kidolgozásán. 2008-ban a CDH-statisztikák nemzeti szinten történő előállításának szélesebb körű értékelését fogják lefolytatni.

Az Európai Bizottság (Eurostat) úgy véli, hogy: a tudományos, technológiai és innovációs statisztika valamennyi területére kiterjedő 753/2004/EK és 1450/2004/EK rendelettel jelentős előrehaladás történt az 1608/2003/EK határozat végrehajtásában; az olyan további projektek, mint például a CDH-statisztikák elindítását, az alapul szolgáló politikai igények erejéből fakadó jelentősség igazolta, ezeket a nemzetközi szintű intézkedéseket az egyes országok rendszerint betartották, és fokozták erőfeszítéseiket a szükséges nemzeti kiigazítások vagy beruházások megtételére. Ez a rendelkezésre álló tudományos, technológiai és innovációs statisztikák, mint például a K+F és a Gbaord statisztikák körülbelül egy harmaddal történő növekedéséhez vezetett 2001. óta. |

- 3. TUDOMÁNYOS, TECHNOLÓGIAI ÉS INNOVÁCIÓS STATISZTIKÁK: ADATMINőSÉG

A tudományos, technológiai és innovációs statisztikák adatminőségének keretrendszere az európai statisztikára vonatkozó eljárási szabályzat[4], amely 15 fő elvet tartalmaz. A tudományos, technológiai és innovációs statisztikák adatminőségére vonatkozó fő elvek a következők:

- 3. elv: A nemzeti statisztikai hatóságok rendelkezésére álló források megfelelősége

- 4. elv: Az Európai Statisztikai Rendszer valamennyi tagjának kötelezettségvállalása a minőség biztosítására

- 7. elv: A minőségi statisztikákat alátámasztó módszertan megbízhatósága.

- 9. elv: A válaszadók nem túlzott terhei

- valamint az előállított statisztikák tárgyszerűségével, pontosságával, megbízhatóságával, időbeliségével, koherenciájával és összehasonlíthatóságával kapcsolatos 11-15. elv.

Az adatminőség, valamint a válaszadókat terhelő költségek és terhek szintén szerepelnek „a közösségi statisztikák terén az adatszolgáltatói terhek csökkentéséről, az egyszerűsítésről és prioritások kitűzéséről szóló bizottsági közleményben”[5]. Ez a közlemény – többek között – foglalkozik az üzleti statisztikák átalakításával, ami közép távon a tudományos, technológiai és innovációs statisztikákra is hatással lesz.

Különböző területeken a statisztikák minőségével kapcsolatban felmerülő néhány kérdés az alábbiakban kerül kiemelésre. E ténymegállapítások közül sok az egyes felmérésekről készült minőségjelentésekből származik:

- K+F statisztikák : Az uniós K+F statisztikák minősége a 753/2004/EK rendelet végrehajtásával javult. A 2003-as referenciaévtől kezdődően a rendelkezésre álló adatok bővülése volt tapasztalható. Az adatok pontossága és az országok közötti összehasonlíthatóság szintén jó. Az OECD Frascati-féle kézikönyvében az adatgyűjtésre vonatkozóan tett ajánlásokat rendszerint betartották.

- Közösségi innovációs statisztikák : A CIS 4 adatainak minősége szintén jelentősen javult a korábbi közösségi innovációs felmérésekhez képest. Gyakran ez a rövidebb, egyértelműbb kérdőívnek, nemzeti szinten a határozottabb előállítási és megvalósítási eljárásnak, illetve az adatszolgáltatók közösségi innovációs felmérésekben való növekvő jártasságának köszönhető. A CIS 4 nemzeti adatállományainak időbelisége, hiánytalansága és összehasonlíthatósága is javult. A legtöbb ország esetében az adatok pontossága kielégítő volt.

- Egyéb tudományos, technológiai és innovációs statisztikák : A többi területen a minőségi javulások a forrásadatokban történt fejlődéstől függenek. Ebben a tekintetben jelentős előrehaladás történt a közösségi munkaerő-felmérésből vagy a PATSTAT-ból származó adatokban.

A 753/2004/EK és az 1450/2004/EK rendelet felé fordítva a figyelmet, az Eurostat a K+F statisztikákról és a közösségi innovációs statisztikákról szóló jogszabályok kapcsán a megfelelés nyomon követését 2006/2007-ben kezdte meg. Ezt a nyomon követést szabályos időközönként meg fogja ismételni, a tagállamokat illető intézkedések előzetesen meghatározott prioritási sorrendjét követve.

Az Európai Bizottság (Eurostat): úgy gondolja, hogy a K+F statisztikák és a közösségi innovációs statisztikák minősége jelentősen javult az elmúlt években, többek között a 753/2004 és az 1450/2004/EK rendeletnek köszönhetően; úgy véli, hogy az adatminőségben azonban további javulásra van szükség az elkövetkező években; a jövőben is szándékában áll különböző területeken a statisztikai adatok minőségét nyomon követni. |

- 4. TUDOMÁNYOS, TECHNOLÓGIAI ÉS INNOVÁCIÓS STATISZTIKÁK: KÖLTSÉGEK ÉS TERHEK

Az Eurostat számos statisztikai területen méri a költségeket és terheket, amit az üzleti statisztikák jelentenek. A tudományos, technológiai és innovációs statisztikák esetében a költségeket és terheket csak a K+F statisztikákra és a közösségi innovációs statisztikákra nézve mérték, mivel eddig csak erről a kettőről készült önálló felmérés a gazdasági egységeknél.

Az a tény, hogy nem minden ország válaszolt, valamint, hogy a kapott adatok különbözőek és nem teljes mértékben összehasonlíthatóak, akadályozzák, hogy határozott általános következtetéseket lehessen levonni a költségekről és terhekről, amit a K+F statisztikák és a CIS jelentenek. Két ország példáját azonban ismertetik:

- Észtországban egy K+F statisztikai felmérésben résztvevő valamely gazdasági egység átlagosan 4 órát tölt valamennyi előírt K+F adat összegyűjtésével. A kis mintavételi arány következtében ez az idő csak akkor csökken 8 percre, ha az országok valamennyi gazdasági egységét figyelembe veszik. A közösségi innovációs statisztikák esetében ez a teher 95 perc a felmérésben résztvevő gazdasági egységnél és 55 perc valamennyi gazdasági egység esetében.

- Másrészt Olaszországban az előírt K+F statisztikák összegyűjtése átlagosan 95 perc terhet jelentett a felmérésben résztvevő gazdasági egységeknek és 40 percet, amikor valamennyi nemzeti gazdasági egységet figyelembe vették. Észtországgal ellentétben a közösségi innovációs statisztikák vonatkozó adatai sokkal magasabbak, körülbelül 7 óra a felmérésben résztvevő gazdasági egységek esetében és kevesebb mint 2 óra valamennyi nemzeti gazdasági egység esetében.

Ez a két példa is mutatja, hogy a gazdasági egységeknél, a K+F statisztikák és a közösségi innovációs statisztikák által okozott költségek és terhek nagyon különbözőek. Ez más területek költség/teher méréseire is igaz, mint például a vállalkozások szerkezeti statisztikájára, ahol a jelenlegi szakaszban csak 16 országból állnak rendelkezésre meglehetősen különböző információk.

A két kérdéses tudományos, technológiai és innovációs statisztikai felmérés által okozott költség és teher mérésének jelentős fejlesztésére tett erőfeszítések mellett, az Eurostat átláthatóbbá is fogja tenni az e két felmérés esetében használt nemzeti adatgyűjtési módszereket. Ez a nemzeti módszerek tökéletesítésére irányuló ösztönzőként fog szolgálni, és következésképpen csökkenteni fogja a vállalkozások terheit (például a mintanagyság csökkentésével, ami egyes országokban túl nagynak tűnik).

Hasonlóképpen az a teher, amit a doktori fokozattal rendelkezők karrierfejlesztésére vonatkozó statisztikák fognak jelenteni a tagállamoknak, szintén eltérő lesz, a létező felmérési keretektől, vagy a meglévő CDH, illetve egyéb országos felmérésektől függően. Ezek a statisztikák azonban nem adatszolgáltatóként veszik figyelembe a gazdasági egységeket, hanem személyként.

Az Európai Bizottság (Eurostat) megkezdte a K+F statisztikák és közösségi innovációs statisztikák által okozott költségek és statisztikai terhek első mérését; látja, hogy a költségek és terhek, amelyeket ezek a statisztikák jelentenek az adatszolgáltatóknak és a nemzeti hatóságoknak, meglehetősen eltérőek; úgy véli, hogy sok országban a költségek és terhek csökkenthetők pusztán a statisztikai módszerek kifinomultabb alkalmazásával, az adatminőség veszélyeztetése nélkül. |

- 5. A TUDOMÁNYOS, TECHNOLÓGIAI ÉS INNOVÁCIÓS STATISZTIKÁK TOVÁBBI FEJLESZTÉSE

A tudományos, technológiai és innovációs statisztikák további fejlesztésének a teljes tudományos, technológiai és innovációs statisztikai rendszerrel összefüggésben kell lennie, azaz a tudomány hozzájárulásával, a kapcsolódásokkal, az eredményekkel és a hatásokkal is. Ez a fejezet az elkövetkező néhány évre tekint előre. Egyrészt rövid és közép távon sokat lehet elérni a létező statisztikák tökéletesítésével. Másrészt egy közép és hosszú távú megközelítésben a tudományos, technológiai és innovációs statisztika új mutatóit, új adatforrásait és új területeit kell felkutatni.

5.1 A létező tudományos, technológiai és innovációs statisztikák tökéletesítése

5.1.1 A tudományos, technológiai és innovációs statisztikák minőségének javítása

Az Eurostatnak az adatminőségben történő további javulás elérése érdekében, a tagállamokkal szoros együttműködésben gondoskodnia kell a jogszabályi keret nemzeti szinten történő teljes körű végrehajtásáról. Ez magában foglal kiegészítő adatgyűjtéseket és más tevékenységeket, amelyeket folytatni és tovább tökéletesíteni kell.

Pontosabban meghatározott esetek a következők: a 753/2004/EK rendeletben szereplő K+F statisztikák egyensúlyának helyreállítása (az adatminőség és a felhasználói igények értékelése alapján); a „külföldről finanszírozott K+F” felbontásának kötelezővé tétele; a K+F statisztikák minőségének javítása a K+F-nek a Számlák Európai Rendszerében történő, várható tőkésítése, valamint a tudományos területen dolgozó nőkkel kapcsolatos felhasználói igényekre való jobb reagálás céljából; a K+F statisztikák adatgyűjtési módszereinek fokozottabb harmonizálása vagy azok időbeliségének további tökéletesítése helyzetképekkel.

Szükséges a kutatókra vonatkozó tudományos, technológiai és innovációs statisztikák minőségét (következetesség és helytállóság) javítani. Végül a tudományos, technológiai és innovációs statisztikáknak 2008-tól kezdődően a gazdasági tevékenységek módosított osztályozását (Nace Rev. 2) teljes mértékben át kell venniük. Ez helytállóbbakká kell, hogy tegye a statisztikákat.

5.1.2 Tudományos és technológiai emberi erőforrásokkal kapcsolatos statisztikák („HRST statisztikák”)

Felül kell vizsgálni az OECD Canberra kézikönyvét, a HRST statisztikák 1992-ből származó alapvető módszertanát. Ennek a felülvizsgálatnak kiváltképpen a HRST fogalmak és fogalommeghatározások helytállóságával kell foglalkoznia, amelyek hiányosnak találtattak. A doktori fokozattal rendelkezők karrierfejlesztésére vonatkozó statisztikákat szintén a HRST fogalmakba és fogalommeghatározásokba kell foglalni. E kérdésben a munka már elkezdődött. Ebben az összefüggésben nemzetközi szinten (kiváltképpen az OECD-vel) kell keresni a szoros együttműködést.

Az OECD, az UIS és az Eurostat által elindított, a doktori fokozattal rendelkezők karrierfejlesztésére vonatkozó új statisztikákat („CDH-statisztikák”) értékelni és rendszeres előállításukkal a stabilitásukat kialakítani szükséges. Ezt, a CDH-statisztikákat az uniós országokban 2007-ben megvalósító első nemzeti programot követően kell elvégezni. Második szakaszként az Európai Statisztikai Rendszerbe történő teljes körű integrálásukat kell tervbe venni.

5.1.3 Szabadalmi statisztikák

A szabadalmi nyersadatok új forrása, a PATSTAT, sok új lehetőséget nyit meg a jelenleg előállított szabadalmi mutatókon túlmutató mutatók létrehozására. További mutatókat lehet összeállítani a nemzeti szabadalmi igénybejelentésekkel kapcsolatban, az igénybejelentők egységesített neveivel kapcsolatban, illetve a szabadalmak vagy feltalálók nemzetközivé válásával kapcsolatban. A példák között találhatóak a szabadalmak koncentrációs hányadosai vagy az ipar és a tudományos szféra közötti kapcsolódásokat mérő jobb mutatók. A további mutatók iránti határozott felhasználói igény akár a PATSTAT kiigazításához is vezethet. A PATSTAT nyersadat-állományát tovább lehetne hasznosítani más mikroadat-állományokhoz való kapcsolódások (mint például az EU ipari K+F beruházási eredménytáblázata) kiépítése céljából. Ezen túlmenően, a szabadalmi statisztikák időbeliségét javítani kell, valamint a regionális szabadalmi statisztikák előállításának stabilitását is kell alakítani.

5.1.4 Statisztikák a csúcstechnológiai iparágakról és a tudásalapú szolgáltatásokról („csúcstechnológiákra vonatkozó statisztikák”)

Ahogyan a gazdasági tevékenységek NACE nómenklatúrája a Nace Rev. 2 rendszerére változik, vagy a termékcsoportok frissítése szükségessé válik, az összesített csúcstechnológiára vonatkozó statisztikákat (beleértve a csúcstechnológia-kereskedelmi aggregátumokat is) módosítani kell. A Nace Rev. 2 rendszerében a gazdasági tevékenységek szerkezetében történő javítások is új lehetőségeket nyitnak meg a fejlettebb, helytállóbb aggregátumok számára. Ezen a területen együttműködésre van szükség más nemzetközi partnerekkel is.

Az Európai Bizottság (Eurostat) a következőket szándékozik tenni: a tagállamokkal együttesen a tudományos, technológiai és innovációs statisztikák minőségét tovább javítani; a tudományos és technológiai emberi erőforrásokkal kapcsolatos statisztikák fogalmainak és fogalommeghatározásainak módosítását elkezdeni; a doktori fokozattal rendelkezők karrierfejlesztésére vonatkozó statisztikákat értékelni és a stabilitásukat kialakítani; a nemzetközileg összehasonlítható szabadalmi statisztikákra nézve jobban hasznosítani a PATSTAT-ot, akár új mutatók létrehozása által is; a csúcstechnológiai iparágakra és tudásalapú szolgáltatásokra vonatkozó fogalmakat és fogalommeghatározásokat helytállóbbakká téve módosítani azokat. |

- 5.2 Új mutatók, új adatforrások és új területek

Új mutatók kifejlesztésére is szükség van, új adatforrásokat kell feltárni, esetleg másokat le kell zárni, valamint közép és hosszú távon új területeket kell bevonni. A közép és hosszú távú tervezés néhány fő területére az alábbiakban térünk ki.

5.2.1 A tudomány, technológia és innováció nemzetközivé válásának jobb mérése

A tudomány, technológia és innováció nemzetközivé válásának mérése elégtelennek tűnik, figyelembe véve, hogy a tudomány, technológia és innováció egyre inkább nemzetközivé válik. Hiányosságok vannak az adatokban, például az uniós társaságoknak a külföldi leányvállalatok tulajdonában lévő K+F-re történő saját területükön kívüli K+F kiadásairól, a magasan képzett emberi erőforrások mobilitásáról, vagy az innováció terén a nemzetközi együttműködésről.

A fejlesztéseket a különböző érintett területeken lépésről lépésre lehet megtenni (például a K+F statisztikák és a külföldi leányvállalatokra vonatkozó statisztikák kapcsán). Törekedni kell a szoros együttműködésre az OECD-vel is.

5.2.2 Jobb közösségi innovációs felmérések több felhasználó számára

A két újfajta (szervezeti és marketing) innovációt magában foglaló 2005-ös Eurostat/OECD Oslo kézikönyvet a 2008-as CIS során teljes mértékben meg kell valósítani. Ezen túlmenően az új felhasználói igényekkel az elkövetkező közösségi innovációs felmérések fognak foglalkozni, vagyis a 2008-as és az azt követő CIS-ek. Ezek közé tartoznak nevezetesen az ökoinnováció és -tervezés jobb mérése, a felhasználó által vezérelt innováció nyilvántartásba vétele, vagy a közbeszerzés és az innováció. A gazdaság további ágazataival is ki kell egészülnie a közösségi innovációs felmérések következő hullámainak, valamint el kell érni az uniós régiók teljes körű lefedettségét. Másrészről odafigyelést igényel, hogy a 2008-as CIS kérdőívet ne terheljék túl, ami az adatminőségre negatív hatással lenne.

5.2.3 Jobb hozzáférés mikroadatokhoz

Szükség van arra, hogy a kutatók fokozottabban használják a mikroadatokat, a közzétett alapvető táblázatokon és mutatókon túl. A CIS-t példaként véve, a mikroadatoknak az Eurostathoz történő továbbítása, és azok kutatók általi központosított felhasználása jelentősen javítja a költség-haszon arányt. A mikroadatokat névtelen mikroadatokként vagy bizalmas mikroadatokként az Eurostat Kutatószobájában lehet felhasználni. A hozzáférést mindkét adatállományhoz a 831/2002/EK bizottsági rendelet szabályozza. Az Eurostatnál a CIS mikroadatok központi rendelkezésre állását az országokból történő kötelező adattovábbítás útján kell biztosítani. Egyszerűsíteni szükséges a kutatók CIS mikroadatokhoz való hozzáférését szolgáló eljárást.

Közép távon az egyéb tudományos, technológiai és innovációs mikroadatok továbbításának lehetőségét meg kell vizsgálni. Erre az első jelöltek a K+F és a CDH-statisztikák lennének. Ez azonban nemzeti szinten az adatelőállítás nagyobb harmonizációját tenné szükségessé, valamint kellő felhasználói igényt e mikroadatok iránt a kutatók részéről. Végül a különböző tudományos, technológiai és innovációs mikroadat-állományok kapcsolása más mikroadat-állományokkal egy hosszabb távú munkaterv része kellene, hogy legyen.

5.2.4 További mutatók a tudásáramlásokról, kapcsolódásokról, valamint a tudományos, technológiai és innovációs eredményekről és hatásról

Szükség van az egyetemek és az ipar közötti tudásátadásra vonatkozó, létező mutatók felülvizsgálatára, azok kiterjedésének értékelése (például licenciák és szabadalmak, spin-off vállalkozások alapítása, együttműködésen alapuló kutatás, kiadványok, emberi erőforrások mobilitása), valamint a gazdasági hatáshoz való kapcsolatuk meghatározása érdekében, abból a célból, hogy az egész Európára kiterjedő tudásátadás-elemzésre vonatkozó következetes adatokat ösztönözzék, illetve harmonizált mutatókat határozzanak meg. Különösen a K+F és az innovációs rendszerben a tudásteremtési és -terjesztési eljárást szemléltető új mutatók létrehozásának szükségességét kell értékelni. Az ilyen jellegű kapcsolódási mutatók például kutatók/feltalálók hálózataira összpontosítanának, vagy arra, hogy az innovációs tevékenységeiben az ipari bázis milyen mértékben hasznosítja a tudományos munka eredményeit. A 2005-ös Oslo kézikönyvbe külön fejezetet illesztettek be az innovációs kapcsolódásokról. A kapcsolódási mutatókhoz hasonlóan, a tudomány, technológia és innováció eredményeire és hatására vonatkozó mutatókat sem vizsgálták még meg átfogóan. Sok téren történik fejlődés (például a szabadalmi vagy bibliometrikus statisztikák terén), de az ezeken a területeken előállított adatokhoz viszonyítva a felhasználói igényeket még nem térképezték fel átfogóan. Ez különösen igaz a gazdasági hatást mérő tudományos, technológiai és innovációs mutatókra, amely hatás mérésére nem léteznek harmonizált mutatók.

Ezek a követelmények a tudományos, technológiai és innovációs statisztika minden területére vonatkoznak (K+F statisztikák, innovációs statisztikák, HRST statisztikák, csúcstechnológiákra vonatkozó statisztikák és szabadalmi statisztikák). Először is tisztázni és konszolidálni kell a felhasználói igényeket a statisztikai előállítási lehetőségek viszonylatában. Ezt követően a létező adat előállítást szükséges tökéletesíteni, elsősorban új mutatók meghatározásán és előállításán keresztül. A CIS mikroadatainak jobb felhasználása lehet erre az első jelölt. Másrészt az olyan területek azonnali bevonása, amelyek nem képezik az Európai Statisztikai Rendszer részét, mint például a bibliometrikus statisztikák, nehézkesnek, vagy akár lehetetlennek tűnik. Ez elsősorban az Eurostat hiányos forrásai vagy az alapul szolgáló szellemi tulajdonjogok következtében van így. Ezzel a tevékenységgel kapcsolatban további kutatási és konszolidációs intézkedéseket szükséges elindítani.

5.2.5 A tudományos, technológiai és innovációs inputmutatók átvilágítása és újra-értékelése

A hagyományos K+F statisztikák és a K+F ráfordítások különböző felbontásai, alábontásai és szétosztásai a K+F tevékenységet végző szektorok között (üzleti vállalkozási szektor, BES, kormányzati szektor, GOV, felsőoktatási szektor, HES, illetve nonprofit magánszektor, PNP) több mint 40 éve léteznek. Ezek a Frascati-féle kézikönyvön alapszanak (a 2002-es legutóbbi változaton). Az évek során ki lettek igazítva, anélkül, hogy lényegében megváltoztatták volna a fogalmakat és fogalommeghatározásokat. Ezen felül az évek során a K+F és a Gbaord statisztikákat olyan kiegészítő adat kérésekkel terhelték, amelyek szolgáltatására azokat eredetileg nem tervezték. Már feltűntek új követelmények, például olyan formában, mint a módosított Nemzeti Számlák Rendszerében a K+F tőkésítése, vagy a K+F nemzetközivé válásának jobb mérése. A sok év alatt előállított egyes K+F és Gbaord adatok helytállósága is veszélybe kerülhet. Erre példák azok a Gbaord statisztikák, amelyek nem tartalmaznak adatokat az adójóváírásokról.

Közép távon ezért szükségesnek tűnik, hogy a hagyományos K+F és Gbaord statisztikákat átvilágítsák és értékeljék, kiváltképpen azok helytállóságát. Ezt nem csupán a statisztikai közösségen belül, hanem a felhasználói és kutatói közösséggel együttesen kell elvégezni.

5.2.6 Adatok az egyes gazdasági egységekről, gazdasági egységek csoportjairól, valamint kutatási vagy felsőoktatási intézményekről

Uniós szinten erőfeszítéseket tettek, hogy az egyes gazdasági egységekre, gazdasági egységek csoportjaira, valamint kutatási vagy oktatási intézményekre, mint például egyetemekre vonatkozó adatokat állítsanak elő, és az azokhoz való hozzáférést megnyissák. Az előállított információ rendszerint nyilvánosan rendelkezésre álló információkon alapult, például az érintett jogalanyok elszámolásaiban közzé lettek téve, vagy nemzeti szinten adminisztrációs adatokként rendelkezésre álltak. Ezen erőfeszítések közül a legkiemelkedőbb példa a 2005-ös EU ipari K+F beruházási eredménytáblázat, amit az Európai Bizottság állított elő (a Kutatási Főigazgatóság nevében az IPTS). Az egyes gazdasági egységekre vagy intézményekre vonatkozó információkat a szokásos statisztikákként előállított aggregát statisztikai adatokhoz teszik hozzá.

Az ilyen jellegű, létező tevékenységek alapján az elkövetkező években számos intézkedést lehet elképzelni:

- Rövid és közép távon az EU ipari K+F beruházási eredménytáblázat továbbfejlesztését lehetne betervezni, több egyedi adatrekord (például szabadalmakról) hozzáadása útján, vagy a szinergiák keresésével az Eurostat EU vállalatcsoportok regiszterével, amely gazdasági egység csoportokat és azok szerkezetét foglalja magában. Egy cél az lenne, hogy az innovatív gazdasági egységek finanszírozáshoz való hozzáféréséről adatokat szolgáltassanak. Hosszú távon azonban nem szabad egyetlen gazdasági egység csoport adataiból sem duplán adatokat előállítani.

- Idővel az Eurostat az egyes intézményekről is (kivéve a gazdasági egységeket) gyűjthetne hasonló információkat. Az első jelöltek az európai egyetemek lennének a kettős, kutatási és oktatási feladatukkal. Az egyes egyetemekről nemzeti szinten statisztikai vagy közigazgatási adatforrásokból mutatókat állíthatnának össze, majd azt továbbíthatnák az Eurostathoz. Ezen a területen már több kutatási tevékenység folyamatban van. Mivel az e területtel kapcsolatos felhasználói igények gyorsan nőnek, az Eurostat meg fogja vizsgálni az ilyen jellegű adatok előállításának megvalósíthatóságát, és idővel ezt a munkát nyomon fogja követni.

5.2.7 A biotechnológiára, nanotechnológiára, és más új területekre vonatkozó statisztikák integrálása.

Az elmúlt években elsősorban az OECD szorgalmazta a biotechnológiára és nanotechnológiára vonatkozó statisztikák fejlesztését. Különösen a biotechnológiára vonatkozó statisztikákkal kapcsolatos munkában történt előrelépés az alapul szolgáló fogalmak és fogalommeghatározások nagyobb harmonizációja, valamint a kísérleti adatgyűjtések felé. A nanotechnológia mérésével kapcsolatos munka nincs olyan előre haladott állapotban, mint a biotechnológiával kapcsolatos munka. A felhasználók (Kutatási Főigazgatóság) azonban többször is kifejezték információs igényeiket ezen a téren.

Közép távon a biotechnológiára és nanotechnológiára vonatkozó statisztikákat valahogyan a tudományos, technológiai és innovációs statisztikák részévé kell tenni. Ez például a K+F statisztikák, szabadalmi statisztikák vagy HRST statisztikák tökéletesítését vonja maga után. Másrészt a biotechnológiára és nanotechnológiára vonatkozó statisztikákat tágabbnak kell tekinteni, mintha csupán a tudományos, technológiai és innovációs statisztikák részei lennének. Ezért idővel más hivatalos vagy nem hivatalos adatokat is fel kell használni a biotechnológiával és nanotechnológiával kapcsolatban szükséges kiegészítő információk biztosítására. A nanotechnológiára vonatkozó statisztikáknak és adatoknak, amikor csak lehetséges, elkülönült adatokat és statisztikákat kell szolgáltatniuk a környezetről, a nanotechnológiák biztonsági és egészségügyi hatásairól, valamint a kapcsolatos kutatási kiadásokról is.

A politikák igényei a tudományra, technológiára és innovációra vonatkozó adatok iránt változnak, néha gyorsan. Miközben a statisztikai infrastruktúrákat nem lehet rövid határidőn belül kiigazítani, mindazonáltal választ kell adniuk új kérdésekre. Ebben a vonatkozásban az alkalmazott osztályozások és módszerek helytállóságát a tökéletesítés céljából rendszeresen értékelni kell. Például a környezettel, közegészségüggyel, éghajlatváltozással és energiatermeléssel kapcsolatos határozott politikai aggályok szintén kapcsolódnak további kutatáshoz és fejlesztéshez ezeken a területeken. Miközben a létező nómenklatúrák jelenleg kifejezetten alkalmasak e témakörökben statisztikák előállítására, mindazonáltal folytatni kell a politikai aggályok szempontjából helytállóságuk tökéletesítését.

Az Európai Bizottság (Eurostat) a következőket szándékozik tenni: a tudomány, technológia és innováció nemzetközivé válására vonatkozó méréseket tökéletesíteni; a közösségi innovációs felméréseket tökéletesíteni annak érdekében, hogy még helytállóbbakká váljanak; a tudományos, technológiai és innovációs mikroadatokhoz való hozzáférést javítani azáltal, hogy az Eurostathoz a CIS mikroadatok továbbítását is kötelezővé teszi; a tudásáramlásokra, kapcsolódásokra, valamint a tudomány, technológia és innováció eredményeire és hatására vonatkozó tudományos, technológiai és innovációs mutatókat tökéletesíteni; a tudományos, technológiai és innovációs inputmutatókat átvilágítani a helytállóságuk ellenőrzése céljából; az egyes felsőoktatási intézményekkel vagy gazdasági egység csoportokkal kapcsolatos tudományos, technológiai és innovációs adatok kezelését tovább vizsgálni a megfelelő intézkedések megfelelő időben történő meghozatala érdekében; a biotechnológiára, nanotechnológiára vagy más új területekre vonatkozó statisztikákat integrálni a tudományos, technológiai és innovációs statisztikákba, olyan mértékben, amennyire ez lehetséges és szükséges. |

- 5.3 A tudományos, technológiai és innovációs statisztikák jogi kereteinek naprakésszé tétele

A tudományos, technológiai és innovációs statisztikák jogi kereteit közép távon tökéletesíteni szükséges. Az Eurostat a következő intézkedések meghozatalát tervezi ebben a vonatkozásban:

- a 753/2004/EK rendelet egyensúlyát helyre kell állítani, figyelembe véve a további adatokra vonatkozó igényeket, integrálva az önkéntes alapon gyűjtött adatok egy részét, figyelmen kívül hagyva más alacsonyabb jelentőségű adatokat, vagy újra vizsgálva az adat előállítás gyakoriságát;

- a 1450/2004/EK rendeletet szintén módosítani kell, hogy az a 2008-as CIS harmonizált felmérési kérdőíven és felmérési módszertanon alapuljon, valamint a CIS mikroadatok továbbítását kötelezővé kell tenni;

- a megfelelő időben egy harmadik bizottsági rendeletet kell elfogadni a doktori fokozattal rendelkezők karrierfejlesztésére vonatkozó statisztikákról („CDH-statisztikák”). Az adatok kétévente történő előállítását esetleg tervbe lehetne venni.

További jogszabályok is szükségessé válhatnak, például a mikroadatokhoz való hozzáférésről és a mikroadatok összekapcsolásáról. Ebben a vonatkozásban az Eurostat a megfelelő intézkedéseket szándékozza meghozni.

Az Európai Bizottság (Eurostat) a következőket szándékozik tenni: a 753/2004/EK és az 1450/2004/EK rendeletet felülvizsgálni a nagyobb relevancia biztosítása érdekében; idővel a doktori fokozattal rendelkezők karrierfejlesztésére vonatkozó statisztikákról egy harmadik bizottsági rendeletet elfogadni. |

- [1] HL L 230., 2003.9.16., 1. o.

[2] HL L 118., 2004.4.23., 23. o.

[3] HL L 267., 2004.8.14., 32. o.

[4] COM (2005) 217

[5] COM (2006) 693