EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.11.23. 
SEC(2011) 1403 végleges 
  
A BIZOTTSÁG SZERVEZETI EGYSÉGEINEK MUNKADOKUMENTUMA 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
 
Javaslat 
  
AZ EURÓPAI PARIAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE 
  
a 2014-2020 közötti id őszakra az Unió egységes oktatási, képzési, ifjúsági és 
sportprogramja létrehozásáról 
  
ÖSSZEFOGLALÁS ÉS INTEGRÁLT KÖVETKEZTETÉSEK 
 
{COM(2011) 788 végleges} 
{SEC(2011) 1402 végleges} 
 
 
HU 2   HU Illetékes szolgálat:  Oktatásügyi és Kulturális F őigazgatóság (EAC) az Oktatásügyi, 
Audiovizuális és Kulturá lis Végrehajtó Ügynökség (EACEA) támogatásával 
Jogi nyilatkozat: Ez a jelentés csak az összeállításában részt vev ő bizottsági szolgálatokat 
köti, és nem kötelezi el a Bizottságot kés őbbi határozatainak végleges  formája tekintetében.  
 
HU 3   HU TARTALOMJEGYZÉK 
Bevezetés...................................................................................................................... .............. 4 
1. A probléma leírása ....................................................................................................... 4 2. Az uniós támogatás indoklása...................................................................................... 7 
3. A jöv őbeli támogatás célkit űzései................................................................................ 8 
4. Lehet őségek.................................................................................................................. 9 
5. A lehet őségek főbb hatásai......................................................................................... 13 
6. A lehet őségek összehasonlítása.................................................................................. 16 
7. Az el őnyben részesített lehet őség leírása................................................................... 23 
8. Ellen őrzés és értékelés ............................................................................................... 26 
 
HU 4   HU BEVEZETÉS  
Ez a dokumentum az oktatás, képzés, ifjúságpo litika és sport területén végrehajtott négy 
hatásvizsgálatot foglalja össze. 
A négy hatásvizsgálat három meglév ő program, illetve a sport esetében a költségvetési hatóság által 
jóváhagyott el őkészítő intézkedések m űködését vizsgálta. Összességében az alábbi négy lehet őség 
került részletes vizsgálatra: a meglév ő cselekvések vagy programok megszüntetése; azok folytatása a 
jelenlegi formájukban; a jelenlegi programok célkit űzéseinek az er ősítése; és egységes oktatási, 
képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozása a célkit űzések és hatások er ősítése céljából koncentráció 
és egyszer űsített felépítés révén.  
A négy hatásvizsgálat mindegyike szerint az el őnyben részesített lehet őség az egyetlen programban 
történő egyesítés, amely összhangban van a 2011. június 29-én elf ogadott többéves pénzügyi keretr ől 
szóló bizottsági határozattal. Ez az el őnyben részesített lehet őség az alábbi f őbb okokból a 
legegységesebb és leginkább költséghatékony:  
1. Az oktatás és képzés területén fellép ő magasabb szint ű uniós beruházások iránti igényt elégíti 
ki a jelenlegi pénzügyi és gazdasági vá lságok idején, mivel a gazdasági növekedéshez 
magasan képzett munkavállalók és a munka nélküliek készségeinek és képességeinek 
mobilizálása szükséges. 
2. A jelenlegi programokban meghatározott, legna gyobb európai hozzáadott értékkel és ösztönz ő 
erővel rendelkez ő intézkedéseket helyezi a középpontba és fejleszti, ami érezhet ő hatással 
van az európai oktatási és képzési rendszerekre, és ezáltal jelent ősen javítja a beruházások 
megtérülését. 
3. Az új egyszer űsített programfelépítésen belül az er őfeszítések összpontosítása lehet ővé teszi a 
meglévő programok és a különböz ő oktatási ágazatok közötti szi nergiák növelését, ezáltal 
megerősíti az egész életen át tartó tanulás megközelítését, növeli a koherenciát és javítja a 
hozzáférést a lehetséges kedvezményezettekh ez a transzverzális intézkedések egyszer űsített 
készlete révén. 
4. Az oktatási intézmények közötti együttm űködésen túlmen ően fokozottan összpontosít az 
oktatás és a humán t őke innovációban játszott hangsúlyos szerepére az oktatás és az üzleti 
élet közötti partnerség el őmozdítása révén, el őtérbe helyezve a kiváló teljesítményt az 
oktatás és tanulás terén, a foglalkoztathatóságot és a vállalkozói készségeket. 
5. Végezetül ez a végrehajtási és irányít ási folyamatok racionalizálását és egyszer űsítését vonja 
maga után, lehet ővé téve a megvalósítási költségek jelent ős, akár 40%-os csökkentését a 
jelenlegi programok (azaz az egész életen át tartó tanulás programja, a Fiatalok lendületben 
program és az EU-n kívüli országokkal a fels őoktatás területén folytatott együttm űködési 
programok) összes megvalósítási költségeihez képest. 
Ez az összefoglaló a négy hatásvizsgálat f őbb elemeit egyesíti; további részletekkel az egyes 
hatásvizsgálatok szolgálnak.  
1. A PROBLÉMA LEÍRÁSA  
A humán t őke, az oktatás és az európai állampolgárok tehe tségének fejlesztése területén végrehajtott 
jelentős beruházások nélkül az Európa 2020 stratégia célkit űzései és kiemelt céljai egyike sem 
valósulhat meg. A jelenlegi gazdasági környezet és a magasan képzett szakemberek iránti növekv ő 
 
HU 5   HU globális verseny, az értékteremtés és növekedés radikális, széleskör ű reformokat követelnek meg az 
oktatási és képzési rendszerben a kompetenciákra összpontosítva.  
Egy, az Unió lengyel elnöksége által bemuta tott, a növekedés forrásairól szóló jelentés1 ajánlása 
szerint a diákok, fiatal kutatók és munkavállalók mobilitását támogató programok (pl. Erasmus, Marie 
Curie) finanszírozását növelni kell, mivel a fels őfokú végzettség űek arányának 40%-ra növelése 4%-
kal járulna hozzá az EU-ban az egy f őre jutó GDP növekedéshez. 
A jelenlegi programok tapasztalatai azt mutatják,  hogy az uniós költségvetési támogatás jelent ősen 
hozzájárulhat az uniós állampolgárok jobb munkaer ő-piaci és szakmai felkészüléséhez, illetve az 
oktatási és képzési rendszerek f őbb problémáinak kezeléséhez, amelyek: az iskolai lemorzsolódás 
magas szintje, az alapvet ő készségek és kulcskompetenciák gyenge elsajátítása, elégtelen részvétel a 
felsőoktatásban és szakmai képzésben, a feln őttek alacsony részvétele az oktatásban és képzésben, az 
oktatók elégtelen képzési lehet őségei, továbbá a fiatalok vállalkozói készségeinek és kreativitásának 
az alacsony szintje. Az uniós támogatás segíthet csökkenteni a tanulási lehet őségek rendelkezésre 
állásának és hozzáférésének egyenl őtlenségeit is, különös teki ntettel a hátrányos helyzet ű és a speciális 
igényű emberekre, illetve az oktatás és képzés területén fennálló, nemek közötti egyenl őtlenségekre. 
Hasonlóképpen, az uniós támogatás hozzájárulhat a társadalmi t őke fejlesztéséhez a fiatalok körében, 
a fiatalok szerepének er ősítéséhez és ahhoz, hogy aktívan részt tudjanak venni a társadalomban az új 
Szerződésnek megfelel ően. 
Figyelembe véve a jelenlegi programok tanulság ait, az uniós hatásköröket és az uniós pénzügyi 
eszközök támogatásainak az el őnyeit és korlátait, valamint az érdekelt felekkel folytatott 
konzultációkon kifejtett nézeteket, az uniós támogatásnak az oktatás és képzés, az ifjúságpolitika 
és a sport területén a 2014–2020 közötti id őszak többéves pénzügyi keretében els ősorban az 
alábbi főbb kérdésekre és problémákra kell összpontosítania:  
– Fejleszteni kell a nemzetek közötti mobilitást, és létre kell hozni az oktatás és képzés európai 
területét: 
 Még nem eléggé fejlett a végzettségek és képesítések elismerésének és átvihet őségének a 
rendszere, amely az oktatás és képzés európai területének létrehozásához szükséges. Az oktatási és képzési programok mobilitási cselekvéseiben történ ő részvétel nem kapcsolódik 
teljes kör űen az Európa 2020 stratégiában és az Oktatás és képzés 2020 stratégiában 
meghatározott oktatási és képzési szakpolitikai prioritásokhoz – például a tanulmányi 
eredmények elismerése és átvitele eszközeinek az elfogadásához való hozzájárulás iránti 
igényhez. Hasonlóképpen elégtelen kapcsolat van a mobilitás és az intézményi keretek 
között, pl. egy szélesebb kör ű nemzetközivé tételre irányuló er őfeszítés részeként. Más 
akadályai is vannak a mobilitásnak a tanulás területén, különösen a nyelveket illet ően. 
Ezenkívül az iskolarendszeren kívüli tanulás és a fiatalokkal való foglalkozás területén a 
fiatalok számára csak szórványos és egyenl őtlen lehetőségek állnak rendelkezésre.
 
– Elő kell segíteni az intézmények közötti együttm űködést, és er ősíteni kell Európa helyzetét az 
oktatás és képzés kiválóságát és méltányo sságát célzó globális versenyben: 
 A közös, transznacionális tantervfejlesztés az oktatási és képzési intézmények számára 
elégtelen szint ű. Az EU globális tanulmányi helyszínként  nem elég vonzó, és háttérbe szorul 
más iparosodott országokhoz és feltörekv ő országokhoz képest. Az iskolarendszeren kívüli 
és fiatalokkal való foglalkozás tevékenységeinek és eredményeinek korlátozott az elismertsége, és ezen a területen a gyakorlat ok cseréje is korlátozott. A pedagógiai innováció 
és a legjobb gyakorlatok cseréje, ideértve az uniós kutatási és technológia-fejlesztési 
programokból jöv ő ötletek kiaknázását, elégtelen. Az üzleti élet és a kutatás nem 
                                                 
1 „A növekedésre vonatkozó európai konszenzus felé”, 2011. október. 
 
HU 6   HU megfelelően kapcsolódik az oktatás és képzés terü letéhez, ami pedig biztosíthatná a 
kölcsönös hozzájárulásukat az oktatáspolitik a és az eszközök meghatározásához.  
– Támogatni kell az EU-n kívüli egyetemek korszer űsítésének a folyamatát: 
 Az Uniónak termelékeny, egészséges gazdasággal rendelkez ő partnerekre van szüksége mind 
innovációs forrásként, mind az európai áruk és szolgáltatások piacaként. A fels őoktatási 
rendszereik gyenge min ősége miatt csak korlátozottan tudnak növekedni és együttm űködni 
az Unióval. 
– Tényalapú elemzésre van szükség az oktatási rendszerek reformjának és korszer űsítésének, 
valamint a fiatalokkal való foglalkozás fejlesztésének a támogatásához: 
 Adatok gy űjtése, elemzése és alkalmazása – többek között a nyílt koordinációs módszeren és 
az Európa 2020 stratégia irányításán belül – a tényeken alapuló döntéshozatal és a reform 
érdekében elégtelen szint ű. A szakpolitikai eszközök biztosítása és a társakkal való 
összehasonlítás/versengés az intelligens beruh ázások programozása érdekében az oktatás és 
képzés valamint az ifjúságpolitika területén elégtelen. 
– Csökkenteni kell a tanulási lehet őségek rendelkezésre állása és hozzáférése nemek közötti, 
illetve a hátrányos helyzet ű és a speciális igény ű emberek esetében fennálló 
egyenlőtlenségeit. 
– Biztosítani kell a fiatalok aktív és konstruktív részvételét a társadalomban és a demokratikus 
életben.   
– Növelni kell a sporttal kapcsolatos prob lémák kezelésére vonatkozó tudatosságot és 
tudásmegosztást, f őleg helyi és alulról szervez ődő szinteken, mégpedig a jó irányítás, az 
egészséget javító fizikai tevékenysége k, a társadalmi beilleszkedés, az er őszak és 
intolerancia, a párhuzamos él etpályák és a dopping területén. 
Ezek a problémák az uniós támogatás körére és tart almára vonatkoznak ugyan, de ezzel párhuzamosan 
az európai hozzáadott érték, irányítás és egyszer űsítés központi kérdésének  a kezelése is lényeges. 
További jelent ős javulásra van lehet őség, különösen tekintettel a jelenlegi szigorú költségvetési 
korlátokra, még akkor is, ha a jelenlegi programok id őközi értékelésének eredményei, valamint az 
érdekelt felekkel folytatott online konzultációk viszonylag magas fokú elégedettséget mutatnak.  
Az oktatás, képzés és ifjúságpolitika területének jelenlegi programjai túl összetettek, túl sok 
célkitűzést és fellépést tartalmaznak, ami korlátozza a rendszerszint ű hatást, és ezáltal az európai 
hozzáadott értéket és az uniós támogatások lehetséges  beruházási értékét. Példaképpen, az egész életen 
át tartó tanulás programjának (LLP) 6 alprogramja van több mint 50 célkit űzéssel és több mint 60 
fellépéssel. A Fiatalok lendületben program középpontjá ban a mobilitás és a fiatalok (iskolarendszeren 
kívüli) tanulása áll, míg az LLP finanszírozásának kör ülbelül 80%-a szintén a fiatalok javát szolgálja. 
Néhány fellépés esetében egyszer űen nincs meg a hosszú távú hatáshoz szükséges kritikus tömeg. A 
felsőoktatás területén a nemzetközi együttm űködés másik jellemz ője a hasonló célkit űzéseket és 
fellépéseket megvalósító különböz ő uniós eszközök elaprózottsága.  
A jelenlegi uniós támogatás ilyen elaprózottsága  akadályozza a különböz ő szakpolitikákon alapuló 
és működési szinergiák kiaknázását és a párhuz amosságok megszüntetését mind a különböz ő oktatási 
ágazatok között az egész életen át tartó tanul ás szempontjából, maguk az oktatási, képzési és 
ifjúságpolitikai ágazatok között, mind pedig ez utóbb i és más létfontosságú szakpolitikai területek és 
finanszírozási források – így a foglalkoztatás, a kutat ás és innováció, valamint a strukturális alapok – 
között. Ez szükségszer űen növeli az összetettséget és az igazgatási terheket mind az érdekelt felek, 
mind az uniós szervezetek számára, miközben korlátozza az egyszer űsítés és a méretgazdaságosság 
lehetőségeit.  
 
HU 7   HU 2. AZ UNIÓS TÁMOGATÁS INDOKOLÁSA  
Az oktatás, képzés, ifjúságpolitika és sport területén történ ő uniós fellépés jogalapja az Európai Unió 
működéséről szóló szerz ődés 165. és 166. cikke. 
A szubszidiaritás elvének sérelme nélkül, az uniós támogatásnak ki kell egészítenie a tagállamok 
fellépéseit a szakpolitikai reformok és korszer űsítés támogatásával és az Európa 2020 stratégia és az 
Oktatás és képzés 2020 stratégia meghatározott célkit űzései rendszerszint ű hatása kifejtésének 
elősegítésével. Ebben a tekintetben az oktatás, képzés,  ifjúságpolitika (valamint a sport) területét 
támogató új uniós program európai hozzáadott értéke négy f ő szemponton nyugszik:  
– A tevékenységeinek nemzetek közötti és innovatív jellege és az általa el ősegített 
eredmények:  A tagállamok meglév ő fellépései nemzeti szinten maradnak. Az uniós 
hozzáadott érték abban rejlik, hogy a közösségi költségvetés el ősegíti és támogatja az egyéni 
mobilitást, az együttm űködést és a partnerséget a résztvev ő országokban és az EU-n kívüli 
országokkal (mégpedig a fels őoktatási együttm űködést és mobilitást), annak érdekében, 
hogy lehet ővé tegye a tanulást és a tudásátadást és az innovációt az oktatás, a képzés és az 
ifjúságpolitika érdekelt felei, intézmén yei, szervezetei és rendszerei között.  
– A tagállamok közötti együttm űködés támogatásának módja, különösen a nyílt 
koordinációs módszer révén. Az Unió tám ogatja az uniós stratégiákban körvonalazott 
prioritásokat a különböz ő érdekelt felek között az oktatás, a képzés és az ifjúság 
támogatásának a gazdasági és társadalmi fejl ődésben játszott szerepére vonatkozó 
konszenzus megteremtése, és a politikai döntés hozók és az oktatási szakemberek nemzetközi 
jó gyakorlatokra vonatkozó ismereteinek b ővítése érdekében, beleértve a sport területét is. 
Az oktatás és képzés területén elérend ő rendszerszint ű változások befolyásolása céljából a 
programnak a mobilitás és a végzettségek e lismerésére alkalmazott általános európai 
eszközök megvalósításának hajtóerejeként kell m űködnie2.  
– A nemzeti, nemzetközi és uniós programok kiegészítésének módja:  Az uniós támogatás 
egyedi hozzáadott értéke más (nemzeti és ne mzetközi) programokkal összehasonlítva abból 
is fakad, hogy a tevékenységeinek nag yobb a földrajzi lefedettsége, illetve el őmozdítja az 
oktatás, képzés, ifjúságpolitika és s port területén az egységes együttm űködést, valamint a 
mobilitást, és az oktatás és képzés nemzetköz ivé válását. A más uniós programok, f őleg az 
uniós strukturális alapok, kezdeményezései az oktatás és képzés területén eltér őek. Az 
Európai Szociális Alap  tevékenységei általában a seg ítségnyújtáshoz kapcsolódnak a 
munkahelyekre és a résztvev ők munkaer ő-piaci integrációjára összpontosítva, míg a jöv őbeli 
programok lehet őséget nyújtanak a mobilitás és az új projektek, ötletek és technikák 
kialakítása számára, amelyet kés őbb az ESZA támogathat és általánosan elterjeszthet. Az 
Európai Regionális Fejlesztési Alap  az oktatási infrastruktúrában végezhet beruházásokat, 
ami segít a közösségek er ősítésében és a hozzáférés javítá sában. A társadalmi-gazdasági 
tudományokat és a humántudományokat felölel ő kutatási program (DG RTD – FP7) fontos 
szerepet játszik az oktatásügyi kutatás támogatásában azáltal, hogy az egész életen át tartó 
tanulásra, készségek iránti igényekre, okt atásra, ifjúságpolitikára és társadalmi 
beilleszkedésre vonatkozó kutatási projekteket fina nszíroz, a teljes európai és Európán kívüli 
kutatói közösség bevonásával. Ugyanakkor egyértelm ű megkülönböztetés áll fenn, illetve 
szinergiákra és együttm űködésre van lehet őség e programok között.  
– A rendszerszint ű hatások eléréséhez való hozzájárulás módja: Egy uniós szint ű eszköz 
erős rendszerszint ű hatást tud elérni, mégpedig azáltal, hogy az új megközelítések 
                                                 
2 Például az Europass, a Youthpass,  az európai képesítési keretrendszer (EQF) vagy az európai 
szakképzési kreditrendszer (ECVET). 
 
HU 8   HU kipróbálásának laboratóriumaként m űködik, amely nemzeti/regionális rendszereket ösztönöz 
vagy segíti azok nemzetek közötti dimenziójának a kialakítását.  
Az uniós támogatásnak meg kell felelnie  a Szerződésben meghatározott arányosság elvének,  
mivel az elérni kívánt célkit űzések megvalósításához szükséges mértéket nem haladhatja 
meg. A tagállamok meglév ő politikai keretei között kell végrehajtani őket. 
3. A JÖVŐBELI TÁMOGATÁS CÉLKIT ŰZÉSEI  
A különböz ő hatásvizsgálatokról szóló jelentésekben me ghatározott problémák rávilágítanak arra, 
hogy az Európai Unió és a tagállamai egyértelm ű közös célkit űzéseket és szakpolitikai folyamatokat 
határoztak meg az oktatás, a képzés, az ifjúságpoliti ka és a sport területén: Az oktatásra és képzésre 
vonatkozó stratégiai keret 2020 (ET2020), az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttm űködés 
megújított kerete (2010 –2018) és „A sport európai dimenziójának fejlesztése” cím ű 2011. évi 
közlemény. Ezek a szakpolitikai keretek teljes mértékben érvényesek a 2014 –2020 közötti többéves 
pénzügyi keret végrehajtására is; ezért ezeken a területen az uniós költségvetési támogatás els ődleges 
célja, hogy hozzájáruljon ezekhez az uniós stratégiákhoz; a f őbb kapcsolódó hatásmutatók pedig az 
Európa 2020 stratégia kiemelt céljai.  
 
HU 9   HU Általános célkit űzések  
A program általános célkit űzése, hogy hozzájáruljon az Európa 2020 stratégia és az oktatásra és 
képzésre vonatkozó stratégiai keret 2020 (ET 2020) célkit űzéseihez, ideértve az annak megfelel ő 
célokat, az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttm űködés megújított keretéhez (2010 –2018), a 
felsőoktatás területén a harmadik országok fenntartható fejl ődéséhez és a sport európai dimenziójának 
a fejlesztéséhez. 
Az egyes hatásvizsgálatokban az alábbi általános célkit űzéseket határozták meg a jöv őbeli támogatást 
illetően: 
Az egész életen át tartó tanulás/oktatás és képzés : A személyek szerepének er ősítése függetlenül a 
koruktól és társadalmi hátterükt ől a jó min őségű oktatási és képzési rendszerek fejlesztéséhez való 
hozzájárulással az intelligens, inkluzív és fenntar tható növekedésre vonatkozó Európa 2020 stratégia 
és az ET 2020 stratégiai keret részeként.  
Nemzetközi együttm űködés a fels őoktatásban : Az oktatás nyíltságának, innovációjának és 
kiválóságának er ősítése hosszan tartó rendszerszint ű hatás elérése, kapacitásépítés és a fels őoktatási 
intézmények uniós és partner országokban végreh ajtott reformjának a támogatása érdekében.  
Iskolarendszeren kívüli oktatás az ifjúság számára : Hozzájárulás a fiatalok foglalkoztathatóságához, 
aktív részvételéhez a társadalomban és az Uni óhoz tartozás érzésének kialakulásához, ami el ősegíti az 
emberi és társadalmi t őke fejlesztését, és el őmozdítja a növekedést és a tár sadalmi kohéziót az Európa 
2020 stratégia és az uniós ifjúsági stratégia támogatása érdekében.  
Sport : A sport európai dimenziójának fejlesztése. 
Mindegyik hatásvizsgálati jelentésben erre vonatkozó konkrét és m űködési célkit űzéseket határoztak 
meg különböz ő szintű mutatókkal. Tájékoztatásképpen az egés z életen át tartó tanulásra vonatkozó 
hatásvizsgálat mellékletében található a mutatók összefoglalása.  
4. LEHETŐSÉGEK  
A hatásvizsgálat támogatására elvégzett kutatás lehet ővé tette annak megha tározását, hogy „mi 
működik és mi nem m űködik” alapszinten. Az eredményeket az el őnyben részesített lehet őség 
meghatározásakor alkalmaztuk, és azoknak megfelel ően történt a finanszírozás  elosztása a Bizottság 
2014–2020 közötti többéves pénzügyi kere tre vonatkozó javaslata szerinti különböz ő fellépések között.  
A jelenlegi LLP és ifjúsági programokra vonatkozó hatásvizsgálatok az alább leírt négy lehet őséget 
vették figyelembe. A fels őoktatás és sport területén folytatott nemzetközi együttm űködésre vonatkozó 
két hatásvizsgálat figyelembe veszi a két mási k hatásvizsgálat felépítését, és különösen azok el őnyben 
részesített lehet őségeinek célkit űzéseit és egyszer űsített felépítését (pl. egységes oktatási, képzési, 
ifjúsági és sport program).  
A 3. lehet őség és nagyobb mértékben a 4. lehet őség a kedvezményezettek kritikus tömegének és a 
rendszerszint ű hatásnak az elérését teszi lehet ővé az elégtelen uniós hozzáadott értékkel rendelkez ő 
jelenlegi fellépések megszüntetésével. Ezenkívül a 4. lehet őség nagyobb potenciális hatást biztosít 
azáltal, hogy három f ő fellépésre összpontosítja a tevékenységeket, és teljes kör űen feltárja az oktatási 
ágazatok és az ifjúságpolitika közötti szinergiákat.  
Bizonyos, tartalomra vonatkozó politikai választ ásokat feltárásuk után elutasítottak, mivel 
ellentmondtak a kutatási eredményeknek, és/vagy  nem voltak összhangban a tagállamok és az Unió 
prioritásaival. Ezenkívül más politikai eszközökön alapuló lehet őségek is mérlegelhet ők elméletileg. 
 
HU 10   HU Az ilyen lehet őségek azonban az uniós fellépés hatáskörén kí vül esnek az érintett területeken, és ezért 
már korai szakaszban elvetették őket. 
 
HU 11   HU 1. szakpolitikai lehet őség: Status quo (alaphelyzeti lehet őség) 
A jelenlegi programok és alprogramok többnyire megtartják a jelenlegi független célkit űzéseiket, 
fellépéseiket, felépítésüket és irányítási rendszereiket,  valamint a jelenlegi költségvetési juttatásaikat. 
Ezért ezek a programok lényegében megegyeznek a most folyamatban lev őkkel: 
• az egész életen át tartó tanulás programja 
• az Erasmus Mundus program és más küls ő együttműködési programok a fels őoktatás területén 
• a Fiatalok lendületben program 
Nincs kimondottan a sportnak szentelt program.  
2. szakpolitikai lehet őség: „Nincs fellépés”  
Ebben a lehet őségben 2013 után nincs uniós kiadással járó program az érintett területeken. A politikai 
összehangolás és a kölcsönös tanulási folyamatok (azaz a nyílt koordinációs módszer az oktatási és 
ifjúsági politikák területén és a politikai összehangolás a sport területén) folyta tódnak. Az EU továbbra 
is teljesíti a Szerz ődés 165. és 166. cikke szerinti kötelezettségeit,  ami némi tájékoztatással, elemzéssel 
és emberi er őforrásokkal kapcsolatos kiadással jár a megbí zatásának végrehajtása érdekében. Néhány 
sporttal kapcsolatos projekt finanszírozásban rés zesülhet más uniós programokon belül, a kapcsolódó 
eszközök – így a közegészségügyi program vagy az ESZA – révén. Egyéb tekintetben az oktatás, 
képzés és iskolarendszeren kívüli tanulás mobilitása , a fiatalokkal való foglalkozás és a nemzetek 
közötti együttm űködés tevékenységei teljes egészében ne m uniós (különösen a tagállamok által 
nyújtott) forrásokra támaszkodnak.  
3. szakpolitikai lehet őség: A jelenlegi programok célkit űzéseinek az er ősítése  
Ez a lehet őség a jelenlegi programok er ősségeire építve és a gyengeségeit megszüntetve áthelyezi a 
hangsúlyt a meglév ő különálló programok célkit űzései esetében az Európa 2020 stratégiai keret és az 
oktatásra, képzésre és ifjúságra vonatkozó új unió s politikai háttér jobb támogatása érdekében. A 
különböző oktatási, képzési és ifjúsági (al)programok igazgatási struktúrái és felépítése nem változik 
meg a folyamatosság érdekében. Egy szerény költségvetés ű kisebb sport programot külön hoznak létre. 
A jelenlegi programok az alábbi vezérelveknek megfelel ően változnak:  
(a) Mindegyik program a legnagyobb hozzáadott értékkel rendelkez ő tevékenységekre 
összpontosít, ahol a kritikus tömeget mobilizálni lehet, illetve az er ős 
feltételrendszerekre/ösztönz őkre az Unió rendszerszint ű változást célzó politikai 
célkitűzéseinek az elérése érdekében. 
(b) Az egyes programok által támogatott fellépések egyszer űsítése és ésszer űsítése a programok 
különböző működési célkit űzésekkel, tevékenységekkel, stb. rendelkez ő kedvezményezettek 
kategóriái szerinti elkülönítése fenntartásával. 
Befejeződik a programok által jelenleg finanszíro zott számos fellépés, azaz amelyek nem kell ően 
kapcsolódnak a politikai prioritásokhoz, átfedéseket tartalmazhatnak más uniós pénzügyi eszközökkel, 
magasak az irányítási költségeik, vagy elégte len uniós hozzáadott értéke t tudnak felmutatni. A 
programok konkrétan az alábbiakat célozzák:  
• A mobilitással kapcsolatos kiadások javítása, beleértve az alábbiakat:  
• „hatványozott” mobilitá s (személyzet, oktatók, 
ifjúságsegít ők), 
 
HU 12   HU • erős rendszerszint ű hatást kifejt ő mobilitás középpontba 
helyezése, különösen a fels őoktatásban tanulók esetében, 
• vállalati gyakornoki rendszer az oktatás és a munka közötti 
átmenet támogatása és a vállalkozói készségek el ősegítése 
érdekében; 
• A kiválóság és a rendszerek korszer űsítése által vezérelt kölcsönös tanulás 
támogatása mind az uniós, mind a partner országokban, beleértv e az alábbiakat:  
• egymástól való tanulásra épül ő tevékenységek, 
• jó gyakorlatok cseréje, 
• közös projektek és innovatív  módszerek kialakítása, 
• erősebb együttm űködés a munka világával, 
• az oktatás területén a kiválóság ösztönzése az innováció és 
vállalkozás érdekében; 
• A nyílt koordinációs módszer politikai hálózatainak a támogatása a tagállamokkal 
együttműködésben, és az innovatív politikai megközelítések közös vizsgálata 
érdekében, pl. az alábbiakra vonatkozóan 
• a végzettségek átláthatóságát, átvihet őségét és elismerését 
biztosító uniós eszközök kifejlesztése, 
• az Európa 2020 stratégia és az  éves növekedési jelentés 
prioritásaihoz, valamint a bolognai és a koppenhágai 
folyamathoz közvetlenül kapcsolódó elemzés, 
• az oktatásért felel ő hatóságok és más érdekelt felek közötti 
politikai eszmecsere a korszer űsítési programról, 
• az ifjúságért felel ő hatóságok és más érdekelt felek közötti 
politikai eszmecsere az ifjúság területén folytatott 
együttműködés európai keretén belül, 
• politikai párbeszéd harmadik országokkal, els ősorban a 
stratégiai partnerekkel. 
Egy külön sport program könnyíti meg a tudás és jó gy akorlatok létrehozását, cseréjét és terjesztését a 
meghatározott területeken, és a f őbb kérdések tudatosítását. Ez ugyan akkor a politikai döntéshozatal 
tényalapját is er ősíti, és a sport szervezetek kapacitásépítését is biztosítja.  
4. szakpolitikai lehet őség: Egységes oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogram: célkit űzések és 
hatás erősítése koncentráció és egyszer űsített felépítés révén.  
Ez a lehet őség továbbviszi a 3. lehet őség logikai alapját a meglév ő programokon belüli, illetve a 
hasonló széleskör ű célkitűzésekkel, fellépési típusokkal és végr ehajtási mechanizmusokkal rendelkez ő 
különböző meglévő programok közötti koncentráció és egyszer űsítés lehet őségeinek kihasználása 
 
HU 13   HU révén. Ez a lehet őség ezért növeli a 3. lehet őségben rejl ő javítási lehet őségek körét a fellépések uniós 
hozzáadott értéke és rendszerszint ű hatása tekintetében azálta l, hogy egyetlen programban integrál  
valamennyi oktatási, képzési és ifjúsági tevékenységet. Ennek a f ő logikai alapja az, hogy a jelenleg az 
egyes programokban és a külön alprogramokban támogatott tevékenység típusok összehangolása és 
egyszerűsítése könnyen elvégezhet ő, mivel hasonló természet űek, és a tevékenységek egyszer űsítése 
és végrehajtása növelheti az uniós támogat ás hatását és költséghatékonyságát is.  
A program külön fejezetet és költségvetést szentel a sport tevékenységeknek. Ez elkerüli az egyedi 
jogalapok elburjánzását – az általános  többéves pénzügyi keret egyszer űsítési megközelítésével 
összhangban –, miközben kiaknázza mind a közös általános célkit űzéseket, mind a 
méretgazdaságosság és az igazgatási és irán yítási eljárások összehangolásának a lehet őségeit.  
Az egységes program természeténél fogva szélesíti a rendszerszint ű hatásoknak és a beruházások 
megtérülésének a körét az európai hozzáadott értékkel rendelkez ő tevékenységek koncentrációja, a 
szinergiák magasabb szintje és az ágazatok, politi kák közötti párhuzamosságok csökkentése révén. A 
program felépítése és hozzáférése nagy mértékben egyszer űsödik, és a végrehajtása három típusú 
tevékenységgel történik: mobilitás, együttm űködés és politikai reformorientált tevékenységek. F őleg 
az alábbiak biztosítják a javulást:  
(a) A 3. lehet őségben bemutatott módon a legnagyobb hozzáadott értékkel rendelkez ő 
tevékenységekre összpontosít, ahol a kritikus  tömeget mobilizálni lehet, illetve az er ős 
feltételrendszerekre/ösztönz őkre az Unió rendszerszint ű változást célzó politikai 
célkitűzéseinek az elérése érdekében.  
(b) Meghatározza azokat a tevékenységterüle teket, ahol a program versenyel őnyt biztosít más 
uniós eszközökkel vagy kezdeményezésekkel szemb en, valamint megállapítja és kiaknázza 
már a tervezési fázisban a különböz ő ágazatok, politikai területek és más finanszírozási 
források közötti szinergiák és a komplementaritás lehet őségeit. 
(c) Radikálisan csökkenti a programok felép ítésének a bonyolultságát, meghatározza a 
méretgazdaságosság és a program irányítás lehet őségeinek körét, és növeli a program 
felhasználóbarát jellegét.  
A végrehajtási mechanizmus tekintetében a progr am a nemzeti ügynökségek rendszerének jelenlegi 
erősségeire épít, amint azt e dokumentum 6. pontjában leírtuk. 
Ez a politikai lehet őség nagyobb rugalmasság és az uniós hozzáadott értéket növel ő ösztönzők 
biztosítására törekszik annak érdekében, hogy a költségvetési juttatások fellépések, 
kedvezményezettek és országok közötti felosztása jobban figyelembe tudja venni a teljesítés tényleges 
minőségét és mennyiségét. Az alacsonyabb szint ű programozás érvényesítése alkalmas kutatási 
eredmények szélesebb kör ű felhasználását és kiforrott innováci ók/legjobb gyakorlatok átadását is 
lehetővé teszi.  
A programon belül a sporttal kapcsolatos fellépések a meglév ő végrehajtási mechanizmusokat 
alkalmazzák, amelyek lehet ővé teszik a méretgazdaságosságot (a 3. lehet őségben említett jelenlegi 
programok mellett egy új külön program létrehozása te kintetében), és a jó gyakorlatok alkalmazását.  
5. A LEHETŐSÉGEK F ŐBB HATÁSAI  
A kezdeményezés természeténél fogva a körny ezeti hatások elhanyagolhatónak tekinthet ők 
valamennyi vizsgált lehet őség esetében, és ezért tovább nem vizsgáljuk őket. 
1. szakpolitikai lehet őség: Status quo  
 
HU 14   HU Társadalmi hatások 
A programok továbbra is a mobilitás, a fiatalokkal való foglalkozás fejlesztése és az oktatás és képzés 
nemzetközivé tétele európai eszközei végr ehajtásának a hajtóereje maradnak. Lehet ővé teszik a 
hozzájárulást olyan politikai folyamatokhoz is , mint a bolognai és koppenhágai folyamat, az 
együttműködés európai kerete az ifjúság területén és, ki sebb mértékben, a nyílt koordinációs módszer.  
A hátrányos helyzet ű társadalmi-gazdasági csoport résztvev őit azonban csak viszonylag korlátozott 
számban éri el, mivel a mobilitás költségei me gakadályozzák a részvételüket a mobilitási 
tapasztalatokban.  
Gazdasági hatások 
A program korlátozott mértékben javítja az egységes piac m űködését azáltal, hogy növeli a külföldön 
dolgozni hajlandó emberek számát, és megkönnyíti a végzettségek átláthatóságát. Ezért közép- és 
hosszú távon pozitív hatása van az európai szint ű versenyképességre a la kosság készségszintje 
javításának és az emberi t őke mobilitás miatti jobb európai elosztásának köszönhet ően. 
Alapvető jogok 
A program pozitív hatással van számos alapvet ő jogra, mint az oktatáshoz való jog, és a szabad 
mozgás joga. A mobilitási áramlatok egyik vonzata a nyelvi sokszín űség, mivel a kevésbé széles 
körben beszélt nyelveket használó országok részt vesznek a mobilitási áramlatokban.  
2. szakpolitikai lehet őség: Nincs fellépés  
Társadalmi hatások 
A mobilitás, az együttm űködés és politika-kidolgozás területén történ ő további fejlesztés sokkal 
szórványosabb és kétoldalú, kisebb mértékben me gy végbe, és kevésbé egyenletesen történik a 
különböző uniós tagállamokban.  
Ez az európai polgárság fejl ődésének, és az európai integráció megértésének elmulasztott lehet őségeit 
eredményezi. Mivel a legnépszer űbb uniós fellépések némelyike az állampolgárok szemében elt űnik, 
ez negatív képet alkot az Unióról.  
Gazdasági hatások 
Súlyosbíthatja a munkaer őpiac számára fontos készségek, mint a nyelvi készségek, kommunikációs 
készségek és m űszaki készségek jöv őbeli hiányát, ami a termelékenység és a versenyképesség 
csorbulását eredményezi. 
A programok megsz űnése nem járul hozzá azoknak a feltétele knek a létrehozásá hoz, amelyek ahhoz 
szükségesek, hogy az európai polgárok aktívan él vezhessék az Unión belüli szabad mozgás és 
munkavállalás jogát. 
Alapvető jogok 
Nem járul hozzá azoknak a feltételeknek a létre hozásához, amelyek ahhoz szükségesek, hogy az 
európai polgárok aktívan élvezhessék az Unión belüli szabad mozgás és munkavállalás jogát. A 
mobilitási áramlatok kevésbé tartják tiszteletben a nyelvi sokszín űséget, mivel a kevésbé széles körben 
beszélt nyelveket használó országok kevésbé v esznek részt a mobilitási áramlatokban.  
3. szakpolitikai lehet őség: A jelenlegi programok er ősítése  
Társadalmi hatások 
 
HU 15   HU Európában a készségek fejlesztése terén tapasztalt legjelent ősebb problémák vonatkozásában a 
társadalmi hatások er ősödnek. A társadalmi kohéziót illet ően a tevékenységek koncentrációja 
várhatóan azokat az országokat és csoportokat hozza el őnyösebb helyzetbe, amelyek a készségek 
fejlesztése terén rosszabbul állnak, különösen az alapvet ő készségekre fordíto tt nagyobb hangsúly 
révén.  
A legjelent ősebb hatás kisebb számú, de a leginkább számító prioritás, mint például a fiatalok 
foglalkoztathatósága, terén jelentkezik. Ez növe li a programok hatásának fontosságát a szélesebb kör ű 
politika-kidolgozás és a referenciaértékek megáll apítása vonatkozásában. Az oktatáson kívüli – mint 
például a termel őágazatban és az önkéntes munkában érintett – egyéb szervezetekkel és ágazatokkal 
létesített partnerség magasabb szinten valósul meg.  
Ez a lehet őség várthatóan javítja a készségek rendelk ezésre állását rövid távon a mobilitás révén, 
illetve középtávon a gyakorlati és elméleti szint ű nemzetközi tanulmányok révén. Azt eredményezi, 
hogy a kedvezményezettek fokozottabban európai pol gárnak érzik magukat, és részt tudnak venni a 
gazdasági és társadalmi életben. A nehezen elérhet ő és hátrányos helyzet ű csoportok középpontba 
helyezése is el ősegítheti az európai polgárság kialakul ását a hagyományosan a nemzetek közötti 
tevékenységekb ől kimaradó résztvev ők körében. Ezenkívül a sporttevékenységben való részvételt 
előmozdító együttm űködés fokozása hatással lehet például az egészségügy területére.  
Gazdasági hatások 
A gazdasági hatások várhatóan pozitívak, mivel a jöv őbeli program eredményesebben kezeli azokat a 
problémákat, amelyek jelent ős költségekkel járnak a munkanélküli járadék és az aktív munkaer ő-piaci 
intézkedések szintjén, illetve rejte tt költségeket eredményeznek a te rmelékenység csökkenése miatt. A 
jövőbeli program hosszú távon jelent ős megtakarítást biztosít és növekedést hoz létre még akkor is, ha 
csak szerény mértékben járul hozzá e problémák csökkentéséhez. A készségek  rendelkezésre állásának 
növelése miatt Európa vonzóbbá válik az üzleti élet számára, aminek pozitív következményei vannak 
az európai gazdaság intelligens növekedésére.  
Alapvető jogok 
Az 1. lehet őséggel (status quo) összehasonlítva ez a lehet őség további pozitív hatással van az alapvet ő 
jogokra, mivel nagyobb hangsúlyt fektet az Uni óban mindenki számára biztosított oktatáshoz való 
jogra – különösen a hátrányos helyzet ű csoportok számára. 
4. szakpolitikai lehet őség: Egységes oktatási, képzési, ifjúsági és sport program: a hatás er ősítése 
a célkitűzések koncentrációja és egyszer űsített felépítés révén.  
Társadalmi hatások 
A 3. lehet őségben felsorolt társadalmi  hatások ebben a lehet őségben is jelentkeznek, de magasabb 
szinten, mivel a programok és fellépések elaprózottsága miatt korlátozott lehet őség van a jelenlegi 
programok hatásának, egyszer űsítésének és eredményességének növelésére. Ezenkívül a program 
integrációja és jelent ős egyszer űsítése pozitív hatásokat vált ki az igazgatási költségek és a 
hozzáférhet őség tekintetében: több egyén, oktatási és ké pzési intézmény és ifjúsági szervezet lehet 
jogosult finanszírozásra az egykapus mobilitási pontok (integrált nemzeti ügynökségek) létrehozása 
révén. A program új felépítése a különböz ő oktatási ágazatok tevékenységeinek a fejlesztését is 
elősegíti, és ezáltal hatékonyabban mozdítja el ő az egész életen át tartó tanulás kialakítását.  
Hasonlóképpen a jelenlegi Erasmus típusú te vékenységek összevonása az EU-n kívüli partner 
országokkal folytatott külön fels őoktatási együttm űködési programok jelenleg folyó hasonló 
tevékenységeivel (Erasmus Mundus, Tempus, st b.) nagyobb összhangot biztosít az ezekkel az 
országokkal folytatott együttm űködés során, er ősen ösztönzi a fels őoktatás nemzetközivé tételét, és 
jelentősen egyszer űsíti az irányítást és az eljárásokat. A Fiatalok lendületben programmal történ ő 
 
HU 16   HU összevonás kedvez a tevékenységeknek, mivel el ősegíti az iskolarendszeren kívüli oktatás más 
szereplőivel folytatott kölcsönös fellépéseket, és az oktatás és képzés érdekelt felei és az 
iskolarendszeren kívüli oktatás révén szerzett t udás, készségek és kép ességek alkalmazói jobb 
elismerésére törekszik.  
Gazdasági hatások 
Megegyezik a 3. lehet őségben fellép ő hatásokkal, csak szélesebb körben, csakúgy mint a társadalmi 
hatások esetében. Ráadásul a különböz ő programok integrációja jelent ős méretgazdaságossággal jár az 
egész életen át tartó tanulás, az Erasmus Mundus és  Fiatalok lendületben program jelenlegi különálló 
irányítási struktúráihoz képest, ami lehet ővé teszi a nagy európai hozzáadott értékkel rendelkez ő 
területeken a célzottabb és hatásosabb kiadásokat.  
Alapvető jogok 
Megegyezik a 3. lehet őségben fellép ő hatásokkal. 
6. A LEHETŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
Az alábbi táblázat mutatja a meghatározott lehet őségek összehasonlítását. 
 
HU 17   HU A lehetőségek összehasonlítása 
Jelmagyarázat: 
 ++ + 0 - -- 
Összehasonlítás az alaphelyzettel  pozitív  kissé pozitív  semleges  kissé negatív  negatív  
 
Kritériumok  1. lehetőség 
Status quo 2. 
lehetőség 
Nincs 
fellépés  3. lehetőség 
3. politikai 
lehetőség: A 
jelenlegi 
programok 
erősítése  
  
4. politikai 
lehetőség: 
Egységes 
oktatási, 
képzési, 
ifjúsági és sport 
program  
 Az értékelés magyarázata:  
A konkrét célkit űzések elérésének eredményessége:  
1. A személyek szerepének er ősítése 
függetlenül a koruktól és társadalmi 
hátterüktől a jó min őségű oktatási és 
képzési rendszerek fejlesztéséhez 
való hozzájárulással az intelligens, 
inkluzív és fenntartható növekedésre 
vonatkozó Európa 2020 stratégia és 
az ET 2020 stratégiai keret 
részeként.  0 -- + ++ 1. lehetőség: A hátrányos helyzet ű csoportok résztvev őit csak korlátozott számban éri el. 
Bizonyos országok továbbra is alacsony sz inten vesznek részt a kezdeményezésben. Az 
uniós fellépés jelenlegi elaprózottsága és a központi kérdések és a kritikus tömeg hiánya 
fennmarad. 
2. lehetőség: A meghatározott problémákat nem keze lik, ami elaprózottságot és az uniós 
versenyképesség visszaesését eredményezi. 
3. lehetőség: A készségekre és a hozzáadott értékre történ ő nagyobb összpontosítás 
hozzájárul az Unió versenyképességének növeléséhez. A nagyobb mennyiség lehet ővé 
teszi a kritikus tömeg mozgósítását a kívánt hatások elérése érdekében. Az 
alaphelyzetben meghatározott problémákat megfelel ően kezelik, de a különböz ő 
 
HU 18   HU Kritériumok  1. lehetőség 
Status quo 2. 
lehetőség 
Nincs 
fellépés  3. lehetőség 
3. politikai 
lehetőség: A 
jelenlegi 
programok 
erősítése  
  
4. politikai 
lehetőség: 
Egységes 
oktatási, 
képzési, 
ifjúsági és sport 
program  
 Az értékelés magyarázata:  
programok közötti szinergia lehet őségek kihasználatlanok maradnak. 
4. lehetőség: Megegyezik a 3. lehet őséggel. Ezenkívül a programok egyesítése egy 
programban eredményesebben segíti el ő az egész életen át tartó tanulás kialakítását. 
2. A nyíltság és kiválóság er ősítése a 
hosszan tartó rendszerszint ű hatás 
elérése, kapacitásépítés és a 
felsőoktatási intézmények uniós és 
partner országokban végrehajtott 
reformjának a támogatása érdekében.  0 -- + ++ 1. lehetőség: Az uniós fellépés elaprózottság a fennmarad, aminek eredménye a 
felsőoktatás min őségéhez és a fels őoktatás európai területének létrehozásához történ ő 
uniós hozzájárulás elégtelen mértéke. Bizony os partner országok nem rendelkeznek az 
Unióval kölcsönösen el őnyös partnerségek létrehozásához szükséges fels őoktatási 
kapacitással.  
2. lehetőség: A meghatározott problémákat nem keze lik, ami elaprózottságot és az uniós 
versenyképesség visszaesését eredményezi.  
 
3. lehetőség: A fels őoktatás területén a különböz ő uniós küls ő együttm űködési 
programok közötti szakadékkal foglalkoznak, és ez a megnövekedett mennyiséggel 
együtt jelent ősen erősíti a rendszerszint ű hatásokat.  
4. lehetőség: A 3. lehet őség előnyein túlmen ően ez a lehet őség elősegíti az Erasmus és a 
nemzetközi fels őoktatási együttm űködési programok közötti szinergiák kiaknázását, ami 
erősíti a hatásokat.  
3. Hozzájárulás a fiatalok 
foglalkoztathatóságához, aktív 
részvételéhez a társadalomban, és az 0 -- + ++ 1. lehetőség: Ez a lehet őség nem a legeredményesebb módon kezeli az új politikai 
környezet prioritásait és a Fi atalok lendület ben program id őközi értékelésének az 
ajánlásait, különösen annak a lehet őségét, hogy a fiatalok foglalkoztathatósága jobban a 
 
HU 19   HU Kritériumok  1. lehetőség 
Status quo 2. 
lehetőség 
Nincs 
fellépés  3. lehetőség 
3. politikai 
lehetőség: A 
jelenlegi 
programok 
erősítése  
  
4. politikai 
lehetőség: 
Egységes 
oktatási, 
képzési, 
ifjúsági és sport 
program  
 Az értékelés magyarázata:  
Unióhoz tartozás érzésének 
kialakulásához, ami el ősegíti az 
emberi és társadalmi t őke 
fejlesztését, és támogatja a 
növekedést és a társadalmi kohéziót 
az Európa 2020 stratégia és az uniós 
ifjúsági stratégia támogatása 
érdekében.  középpontba kerüljön a részvétel dimenzió jának az elvesztése nélkül; a hátrányos 
helyzetű fiataloknak nyújtott támogatás további tisztázása iránti igényt; a program logikai 
alapjának és felépítésének javítása és egyszer űsítése iránti igényt; az igazgatási 
követelmények egyszer űsítésének a lehet őségét. 
2. lehetőség: A meghatározott problémákat nem keze lik, ami elaprózottságot és az uniós 
versenyképesség visszaesését eredményezi. 
 
3. lehetőség: Ez a lehet őség a legnagyobb hozzáado tt értékkel és a leger ősebb 
hatványozó hatással rendelkez ő fellépésekre összpontosít. Ezenkívül a politikai 
prioritásokkal történ ő jobb összehangolást ér el. Ezek az eredmények azonban arra 
korlátozódnak, amit az egyes különálló programokon belül lehet elérni. 
4. lehetőség: A 3. lehet őség előnyein túlmen ően ez a lehet őség további szinergiákat és 
egymást ösztönz ő hatásokat biztosít az iskolarendszer ű oktatás területével, ami pozitív 
hatásokkal jár a fiatalokkal való foglalkozás el ősegítése és elismerése és a fiatalok 
tanulmányi lehet őségei kapcsán. 
4. A sport európai dimenziójának 
fejlesztése.  0 n.a.  + + 1. lehetőség: A tudatosság és a tudásmegosztás területén meghatározott problémákat 
továbbra sem kezelik.  
2. lehetőség: Nincs új fellépés, ezért megegyezik az 1. lehet őséggel  
3. lehetőség: Ez a lehet őség a sport területén meghatározott jelent ős problémákkal – mint 
a dopping és az alacsony részvételi arány a sporttevékenységekben – kapcsolatos, 
érdekelt felekkel folytatott együttm űködés kerete létrehozásának el ősegítése révén kezeli 
 
HU 20   HU Kritériumok  1. lehetőség 
Status quo 2. 
lehetőség 
Nincs 
fellépés  3. lehetőség 
3. politikai 
lehetőség: A 
jelenlegi 
programok 
erősítése  
  
4. politikai 
lehetőség: 
Egységes 
oktatási, 
képzési, 
ifjúsági és sport 
program  
 Az értékelés magyarázata:  
a meghatározott problémákat. A tervezett intézkedések várhatóan nagy serkent ő hatással 
és uniós hozzáadott értékkel rendelkeznek.  
4. lehetőség: Megegyezik a 3. lehet őséggel.  
5. Hatékonyság/költséghatékonyság az alábbiak vonatkozásában:  
A) Végrehajtási költségek (az 
egyszerűsítési intézkedéseket 
figyelembe véve);  0 n.a.  + ++ 1. lehetőség: Mivel a jelenlegi programok struktúrájának eredményességét és az 
irányítási struktúrájukat/költségeiket még lehet javítani, ennek a lehet őségnek a 
költséghatékonysága átlagos.  
2. lehetőség: Habár ez a lehet őség elhanyagolható végrehajtási költséggel jár, az 
eredményessége olyan alacsony, hogy a költséghatékonyság értékelése értelmetlen és 
nagyon bonyolult.  
3. lehetőség: Ez a lehet őség viszonylag nagy költséghatékonysággal rendelkezik a 
végrehajtási költségek tekintetében, mivel az alaphelyzethez képest nagyobb az 
eredményessége. Habár a jelenlegi elaprózo tt irányítási struktúra nagy mértékben 
fennmarad (a küls ő együttm űködési programok integrációjától eltekintve), még van 
lehetőség javításra.  
4. lehetőség: Mivel az irányítási struktúra egyszer űsítése javítja a méretgazdaságosságot, 
és ezáltal jelent ős megtakarítást eredményez, a végrehajtás költséghatékonysága nagyon 
magas.  
B) Uniós költségvetés  0 n.a.  + ++ 1. lehetőség: Figyelembe véve az uniós fellépés elaprózottságát, az alaphelyzet csak 
 
HU 21   HU Kritériumok  1. lehetőség 
Status quo 2. 
lehetőség 
Nincs 
fellépés  3. lehetőség 
3. politikai 
lehetőség: A 
jelenlegi 
programok 
erősítése  
  
4. politikai 
lehetőség: 
Egységes 
oktatási, 
képzési, 
ifjúsági és sport 
program  
 Az értékelés magyarázata:  
átlagos szint ű költséghatékonyságot biztosít az uniós költségvetés tekintetében.  
2. lehetőség: Habár ez a lehet őség elhanyagolható végrehajtási költséggel jár, az 
eredményessége olyan alacsony, hogy a költséghatékonyság értékelése értelmetlen és 
nagyon bonyolult.  
3. lehetőség: Figyelembe véve a nagy hozzáadott értékkel rendelkez ő fellépések nagyobb 
hangsúlyát, és az ilyen fellépések megnövekedett száma miatt a kritikus tömeg 
mozgósítását, az uniós költségvetés tekintetében a költséghatékonyság magasnak 
tekinthető. 
4. lehetőség: A 3. lehet őség előnyein túlmen ően az ifjúsági és az egész életen át tartó 
tanulás programjai közötti, illetve az egész életen át tartó tanulás (Erasmus) és a 
felsőoktatás nemzetközi együttm űködésének jelenlegi uniós prog ramjai közötti szinergiák 
kiaknázása lehet ővé teszi a végrehajtási mechan izmusokban az irányítás egyszer űsítését 
és a méretgazdaságosságot, aminek er edménye az uniós költségvetés nagyobb 
költséghatékonysága.  
6. Összhang  (stratégiai 
célkitűzésekkel, stb.):  0 -- + ++ 1. lehetőség: Az alaphelyzet bizonyos összhangot biztosít az uniós politikai 
célkitűzésekkel és a tagállamok fellépéseivel.  
2. lehetőség: Az összhang jelent ősen csorbul: a tagállamokra van bízva az Európa 2020 
és az Oktatás és képzés 2020 stratégiai célkit űzéseinek és prioritása inak a megvalósítása. 
Ezenkívül ennek a lehet őségnek nagyon korlátozott a megvalósíthatósága, mivel a 
legtöbb érdekelt fél véleményével szembemegy.  
3. lehetőség: Nagyobb összhangot biztosít az uniós politikai prioritásokkal és a 
 
HU 22   HU Kritériumok  1. lehetőség 
Status quo 2. 
lehetőség 
Nincs 
fellépés  3. lehetőség 
3. politikai 
lehetőség: A 
jelenlegi 
programok 
erősítése  
  
4. politikai 
lehetőség: 
Egységes 
oktatási, 
képzési, 
ifjúsági és sport 
program  
 Az értékelés magyarázata:  
tagállamok fellépéseivel.  
4. lehetőség: Megegyezik a 3. lehet őséggel. Ezenkívül a bels ő összhang jelent ősen 
erősödik a négy program integrációja és a párhuzamosságok csökkentése révén, és a 
Bizottság uniós programok struktúrájának egyszer űsítését célzó stratégiáját is felöleli.  
 
HU 23   HU Következtetés : A fenti összehasonlítás alapján a 4. lehetőség egyértelm űen a legjobb. Ennek a 
lehetőségnek a részletes leírása található a következ ő pontban.  
7. AZ ELŐNYBEN RÉSZESÍTETT LEHET ŐSÉG LEÍRÁSA  
Az egész életen át tartó tanulás programja, a fels őoktatás jelenlegi nemzetközi együttm űködési 
programjai, mint az Erasmus Mundus, a Tempus, az Alfa, az EduLink és a Fiatalok lendületben 
program mindegyike támogatást nyújt az iskolarendszer ű és az iskolarendszeren kívüli tanulás 
struktúráinak különböz ő tevékenységek, projektek stb. révén, amelyek három f ő fellépési típust 
képviselnek:  
• egyének tanulási mobilitásának a támogatása; 
• az innovációval és jó gya korlatokkal kapcsolatos intézményi együttm űködés 
támogatása; és 
• a politikai reform támogatása.  
A meglév ő, sporttal kapcsolatos fellépések középpontjában f őleg a politikai párbeszéd, illetve az 
utóbbi id őben a folyamatban lev ő előkészítő cselekvések keretében megvalósuló együttm űködési 
projektek álltak. 
A jelenlegi elaprózott uniós programok egyetlen közös, egyszer űsített és átlátható struktúrába történ ő 
integrációja lehet ővé teszi, hogy az új program nagyobb szinergiát hozzon létre minden szinten, mind 
az iskolarendszer ű és az iskolarendszeren kívüli oktatás között – ezáltal meger ősítve az egész életen át 
tartó tanulás megközelítését –, mind pedig más szakpo litikákkal. Egy olyan in tegrált program, amely 
korlátozott számú, jelent ős ágazatközi fellépésre összpontosít, strukturálisan mélyítené a 
rendszerszint ű hatást és növelné a beruházások magas szint ű megtérülési lehet őségeit az európai 
hozzáadott értékkel rendelkez ő tevékenységek koncentrációja révén. Jelent ős nemzetközi dimenzióval 
is rendelkezne, meger ősítve Európa kiválósági célpontként, a rendszerek és intézmények 
korszerűsítésének el ősegítőjeként, illetve az oktatás területének fontos globális szerepl őjeként betöltött 
szerepét, el őmozdítva az európai integráció oktatását és kutatását is. A program olyan tevékenységeket 
is támogat a sport területén, amelyek a meglev ő irányítási struktúrák és know-how folyamatosságát 
használják ki.  
A jelenlegi egész életen át tartó tanulás programján belüli oktatásra és képzésre vonatkozó 
hatásvizsgálati jelentésben részletezett módon a jöv őbeli programot három f ő cselekvési típus révén 
kell megvalósítani, mégpedig: az egyének tanulási mobilitása, az innovációval és jó gyakorlatokkal 
kapcsolatos együttm űködés, valamint a politikai reform támogatása. A jelenlegi programok által 
finanszírozott, az egyesítésben érintett vala mennyi fontos tevékenység a fenti három f ő cselekvési 
típus egyikébe tartozik3. Ezek egyesítése lehet ővé teszi az uniós támogatás egyszer űsítését és nagyobb 
láthatóságát. Például az európai és Európán kívüli di ákok és oktatók számára befelé és kifelé irányuló 
mobilitást szervez ő egyetemek a jelenlegi 4–5 helyett eg yetlen iránymutatáson és szabályrendszeren 
alapuló egységes eljárást tudnának létrehozni.  
A lehetőség a program irányításának igazgatási  költségei tekintetében a legel őnyösebb megoldást 
biztosítja. A koncentráció hangsúlya áthelyezésének, az egyszer űsítésnek és a méretgazdaságosság 
kiaknázásának a halmozott hatása a rendszer me gvalósításának a nagyobb hatékonyságát és 
eredményességét biztosítja az egés z értéklánc során, a Bizottságtó l kezdve a nemzeti ügynökségeken 
                                                 
3 Kivéve a jelenleg az el őkészítő intézkedésekben foglalt sporttal, illetve Jean Monnet-vel kapcsolatos 
tevékenységeket, amelyek felépítését külön kell megtervezni. 
 
HU 24   HU és végrehajtó ügynökségeken keresztül egészen a végs ő kedvezményezettekig. Els ő becslésként a 
Bizottság és a nemzeti ügynökségek igazgatási költség einek a halmozott megtakarítása 40% lehetne a 
jelenlegi helyzethez képest.  
Az ebből származó egyszer űsített felépítés könnyen skálázható alacsony határköltséggel és a többéves 
pénzügyi keretre vonatkozó köz leményben javasolt módon a költségvetés nagyjából 70%-os 
növelésével valósítható meg a jelenleg források szintjével. A jelenleg meglév ő programok esetében 
egy teljes munkaid ős egyenérték ű alkalmazott nagyjából 20 millió EUR forrást kezel. A programok 
egyesítésével és a tervezett javítás okkal 32 milliót tudna kezelni. Az el őirányzott fellépések 
mindegyikére az alábbi elvek érvényesek:  
1. Az egyének tanulási mobilitása 
• A mobilitási fellépés célja a tanulók és oktatás szolgáltatók (uniós országokba illetve 
onnan más országokba irányuló) mobilitásának a támogatása külföldi partner intézményben/szerv ezetnél eltöltend ő tanulmányi, képzési, tanítási, gyakorlati, 
önkéntes munka vagy ifjúsági tevékenység id őtartamára.  
• Az oktatási és képzési intézmények és ifjúsági szervezetek mobilitási támogatást 
kérhetnek a saját országuk nemzeti ügynökségét ől
4. A nemzeti ügynökségek már 
nem nyújtanak mobilitási támogatást a személyzet tagjai vagy diákok számára, csak intézményeken keresztül. A támogatás része a tényleges mobilitási támogatás valamint az intézmények támogatása a jó min őségű mobilitás megszervezése 
érdekében. 
• A szervezet akkor jogosult mobilitási támogatásra, ha bizonyítékot nyújt a jó 
minőségű mobilitás feltételei nek teljesítésére.  
• A résztvev ő vagy a harmadik ország intézményei közötti mobilitás érdekében a 
támogatást a résztvev ő ország intézménye kezeli mind a befelé, mind a kifelé 
irányuló mobilitás eset ében. Harmadik országokban nemzeti ügynökségeket nem 
hoznak létre.  
Előnyök :  
y A nemzeti ügynökségek az uniós mobilitás egykapus kapcsolati 
pontjává válnak jó érthet őséggel és hozzáféréssel.  
y A nemzeti ügynökségek csak intézményekkel kötnek szerz ődést 
(míg most egyénekkel). 
y A kedvezményezett intézményeknek javítaniuk kell a mobilitás 
minőségét, mivel ez a részvétel feltétele. 
2. Intézményi együttm űködés az innováció és a jó gyakorlatok érdekében 
• A nemzetek közötti együttm űködési projektek célja 1) az innováció fejlesztése 
és/vagy 2) az innovatív gyakorlatok átadás a és megvalósítása, ideértve a web 
platformok fejlesztését az iskolák közöt ti e-ikerintézményi programok sikeres 
                                                 
4 Nemzeti ügynökségek már léteznek az egyes résztvev ő országokban. 
 
HU 25   HU példájára építve, és/vagy 3) a rendszerek és intézmények korszer űsítése, főleg a 
felsőoktatás területén, mind az Unión belül, mind azon kívül. 
• A koordináló szervezet a proj ekt partnerség egésze nevébe n kérelmezi a támogatást a 
saját országának nemzeti ügynökségét ől vagy a végrehajtó ügynökségt ől. A 
támogatás a fejlesztési munkát és a mobilitást fedezi, kivéve a tanulmány, képzés, tanítás és gyakorlat céljából történ ő mobilitást (lásd fent 1. Az egyének tanulási 
mobilitása). 
• A projekt akkor jogosult támogatásra, ha  a koordináló szervezet bizonyítékot nyújt 
arra, hogy 1) megkötötte a szükséges együttm űködési megállapodásokat a partner 
szervezeteivel, és 2) azok rendelkeznek az el őirányzott projekt tevékenységek 
végrehajtásához szükséges kapacitással. 
• Az ágazattól függ ően üzleti, regionális hatóságok kal vagy más lényeges szerepl őkkel 
létrehozott együttm űködés lehet a részvétel feltétele. Az ágazatok közötti 
együttműködés kifejezetten el őnyben részesül. A harmad ik ország partnerek 
részvételét ösztönzik.  
• Az irányítást a nemzeti ügynökségek és az uniós szint között meg kell osztani, 
esetleg az irányítás végr ehajtó ügynökséghez történ ő kihelyezésével. 
Előnyök : 
y A jelenleg különböz ő szervek által különböz ő szabályok és 
eszközök révén irányított célközön ségre (pl. egyetemek) vonatkozó 
fellépések összehangolásának köszönhet ő könnyű hozzáférés. 
y Harmadik országok szervezeteinek részvétele biztosítja, hogy az 
Unióban az oktatás és képzés a le gjobban ki tudja használni a világ 
más részér ől származó innovációt és jó gyakorlatokat. Az üzleti 
szereplőkkel fenntartott intenzív együttm űködés segíti az 
intézményeket a munkaer ő-piacon szükséges készségek és 
képességek oktatásának és képzésének kidolgozásában. 
3. A politikai reform támogatása 
• A politikai támogatási fellépés célja 1) a politika és az innováció felülr ől történő 
fejlesztése és irányítása; 2) uniós eszközök kidolgozása és azokkal történ ő 
kísérletezés a politika támogatása érdekében; és 3) nemzetközi összehasonlítás biztosítása és a legjobb gyakorlatok cseréje. 
• A politikai támogatási fellépés nyílt koordinációs módszer tevékenységeket és 
politikai kezdeményezéseket finanszíroz, mint a bolognai és a koppenhágai folyamat, 
az ifjúsági stratégia, valamint olyan támogató eszközöket, mint az európai 
kreditátviteli rendszer (ECTS), az európa i szakképzési kreditrendszer (ECVET), a 
Youthpass, az uniós szint ű hálózatok, stb. 
• A pénzügyi támogatást szolgáltatási szerz ődéseken vagy támogatásokon keresztül 
nyújtják. Mind a szol gáltatási szerz ődések, mind a támogatások adhatók 
konzorciumok/partnerségek és e gyedi szervezetek számára. 
 
HU 26   HU • Az irányítás uniós szinten ke rül központosításra, esetleg az  irányítás kiszervezésével 
egy végrehajtó ügynökséghez. 
Tőkeáttétel biztosítása a mesterképzésben résztvev ő hallgatók számára nyújtott innovatív 
pénzügyi eszközzel 
A tagállamokban a mesterképzésben résztvev ő hallgatók egyedi helyzetének átfogó értékelése, az 
ezeknek a hallgatóknak biztosított uniós és azon kívüli finanszírozási rendszerek elemzése, valamint 
egy átfogó független megvalósíthatósági tanulmány alapján lehet őség van új innovatív pénzügyi 
eszköz kidolgozására az egyetlen programot el őnyben részesít ő lehetőségen belül.  
Az egész életen át tartó tanulás programja hatásv izsgálatának a mellékletében összefoglalóan leírt 
uniós diákhitelgarancia-rendszer hozzájárul a beruházások t őkeáttételének a jelent ős növeléséhez 
(számítások szerint a t őkeáttétel 6 és 8 között van). Példaképpen az uniós költségvetésb ől juttatott évi 
100 millió EUR támogatás legalább évi 600 milli ó EUR hitelt generálhat, ami mintegy 55 000 
hitelfelvev őt jelent. Minden nemzeti vagy nemzetek köz ötti hitelprogramban a kritikus sikertényez ő a 
törlesztési arány: a hallgatók mobilitása megnövekedett munkaer ő-piaci mobilitást eredményez, és a 
hitel megtérülése nehezebb, ha a hitelfelvev ő elhagyta a hitelnyújtó tagállamot. A nemfizetés 
minimális szinten tartása érdekében az eszköz kizárólag a mesterképzésben tanuló hallgatókra 
összpontosít (azaz a várhatóan nagyobb kereset űekre) és a társak által gyakorolt nyomást (központi 
nyilvántartás és/vagy öregdiák szervezetek) és/vagy ösztönz őket (nemzeti hitelreferencia ügynökség 
értesítése) alkalmaz.  
A fent leírt egységes program egyszer űsített felépítése el ősegíti a hitelgarancia könny ű adminisztratív 
megvalósítását. 
8. NYOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
A nyomon követésnek és az értékelésnek a jöv őbeli program központi elemét kell képeznie, ami 
kihangsúlyozza az uniós hozzáadott értéket és a telje sítést. Ezért a program uniós hozzáadott értékének 
biztosítása érdekében a teljes programozási id őszak során a Bizottság, a tagállamokkal 
együttműködésben, rendszeresen nyomon követi és értékeli a teljesítményt és az eredményeket a 
célkitűzésekkel összevetve.  
A nyomon követés részeként a tervek szerint éven te tevékenységi jelentést fognak közzétenni, 
amelyben statisztikai és min őségi értékelés is lesz, különösen teljesítménymutatókra alapozva. Az 
egész életen át tartó tanulás programja hatásvizsg álatának a mellékletében található a mutatók 
általános közös keretrendszere. A kedvezmény ezettek jelentéseit és átfogó felméréseket is 
alkalmaznak a hatás vizsgálatára három szinten : az egyének (készségek növekedése), az intézmények 
(nemzetközivé válás) és a rendszerek (a min őség javulása, beleértve az elismerésre és átláthatóságra 
használt uniós eszközök megvalósítását).  
A folyamatos nyomon követés mellett a Bizottság rendszeres független küls ő értékeléseket is biztosít a 
program eredményességének és hatékonyságának a vizsgálata céljából. Az értékeléseknek hozzá kell 
járulniuk a program uniós hozzáadott értékének és az általános és konkrét célkit űzésekhez való 
hozzájárulásnak a vizsgálatához is. Uniós szinten félid ős értékelést kell végezni, amely magába 
foglalja a jelenlegi programok utólagos értékel ésének az eredményeit is. A tagállamoknak legalább két 
alkalommal (2016-ban és 2019-ben) jelentést kell benyújtaniuk a Bizottság számára a program 
végrehajtásáról és hatásáról.