[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2011.3.7.

COM(2011) 74 végleges

2011/0044 (NLE)

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramjának (2012–2013) végrehajtására irányuló, a Közös Kutatóközpont által közvetlen cselekvések útján végrehajtandó egyedi programról

{COM(2011) 71 final}{COM(2011) 72 final}{COM(2011) 73 final}{SEC(2011) 204 final}

INDOKOLÁS

1. A JAVASLAT HÁTTERE

1.1. A javaslat okai és céljai

Az Euratom-Szerződés szerint a kutatási programok legfeljebb öt évre szólhatnak. A 2007–2011. évre vonatkozó jelenlegi Euratom-keretprogram, mely két egyedi programból áll (ezek közül egyik a „közvetett cselekvéseket”, másik a JRC által végrehajtott „közvetlen cselekvéseket” tartalmazza), 2011 végén véget ér. A csatolt javaslat annak a tanácsi határozatnak az elfogadására ad lehetőséget, amely a 2012–2013. időszakra, tehát további két évre kiterjeszti a „közvetlen cselekvéseket” tartalmazó egyedi programot. Fő célja, hogy a 2007–2011. időszak után még két évig biztosítsa az e területeken uniós támogatással végzett kutatások folytatását. Ennek érdekében a javaslat kifejti a K+F-tevékenység céljait.

1.2. Háttér-információk

A JRC-program a hulladékkezeléssel, valamint a jelenlegi nukleáris rendszerek, illetőleg a jövő továbbfejlesztett nukleáris rendszerei biztonságával és védelmével kapcsolatos kutatásra összpontosít. A kutatási program bővíteni fogja az e területekre vonatkozó tudásanyagot, és támogatást ad a huszonegyedik század energiaigényének kielégítési módjait leíró lehetséges forgatókönyvek meghatározásához, illetőleg az atomenergia biztonságos és hatékony hasznosításához. A kulcsfontosságú jelenségek alaposabb megértéséhez támogatni kell az alapkutatást és a célzott tudományos kutatást, és speciális figyelmet kell fordítani napjaink és a jövő kutatóinak és mérnökeinek oktatására és képzésére.

Az atomenergia felelős hasznosításának szükségességét és különösen annak biztonsági és védelmi vonatkozásait mind az EU szintjén, mind világviszonylatban egyre inkább felismerik. E kérdések fontosságára a közelmúltban több magas szintű politikai fórum is ráirányította a figyelmet, melyek közül e helyütt a polgári célú atomenergiához való hozzáférés témájában 2010. március 8–9-én Párizsban tartott konferenciát, a nukleáris védelemről 2010. április 12–13-án Washingtonban tartott csúcsértekezletet, valamint az atomsorompó-szerződés felülvizsgálatával foglalkozó 2010. májusi New York-i ülést említjük.

Az európai kutatási térség megerősítése közös európai álláspont kialakítását igényli a legfontosabb problémákról és megoldási lehetőségekről, ezért valamennyi tevékenységet az atomenergia fenntartható hasznosításával foglakozó technológiai platformmal (Sustainable Nuclear Energy Technology Platform – SNETP) és a geológiai hulladékelhelyezés gyakorlati megvalósításával foglakozó technológiai platformmal (Implementing Geological Disposal Technology Platform – IGDTP) szoros egyeztetésben kell végezni. A rendszeres kapcsolattartást a nemzetközi szervezetek és a legfontosabb harmadik országok, például a IV. Generációs Nemzetközi Fórum tagjai viszonylatában is ösztönözni kell. Ahol indokolt, az elvégzendő tevékenységeket koordinálni kell a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság hatáskörébe tartozó közvetett cselekvésekkel és más főigazgatóságok kapcsolódó kezdeményezéseivel.

1.3. Nukleáris kutatási tevékenység (közvetlen cselekvések)

A közvetlen cselekvéseket tartalmazó egyedi program a következő kiemelt témákkal foglalkozik:

1) a nukleáris hulladék kezelése, környezeti hatások és alapvető ismeretek;

2) nukleáris biztonság;

3) nukleáris biztosítéki intézkedések és védelem.

1.4. Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen

Az Euratom-Szerződés 7. cikke szerint az Euratom kezében az Euratom-keretprogram a legfontosabb eszköz a nukleáris K+F-re irányuló tagállami tevékenységek támogatásához és kiegészítéséhez. A meglévő rendelkezések, amelyek a hetedik Euratom-keretprogramot (2007–2011) létrehozó tanácsi határozatokban[1] találhatók, 2011 végéig nyújtanak szabályozást.

1.5. Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel

A javasolt Euratom-keretprogramon keresztül támogatott K+F-tevékenység teljes egészében összhangban van a stratégiai energiatechnológiai tervben (SET-terv) meghatározott célokkal.

2. AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓ EREDMÉNYEI, HATÁSVIZSGÁLAT

2.1. Konzultáció az érdekeltekkel

Az Euratom-Szerződésnek megfelelően a Bizottság konzultált az Euratom Tudományos és Műszaki Bizottságával. Az Euratom-keretprogramra vonatkozó javaslat a Tanáccsal az ITER-rel kapcsolatban folytatott egyeztetések eredményeire is támaszkodik.

2.2. Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása

Az Euratom-keretprogramra vonatkozó javaslat kidolgozása során a Bizottság számos forrást használt fel, köztük:

a) az Euratom hetedik keretprogramjáról független szakértői csoportok által készített időközi értékeléseket;

b) a JRC kormányzótanácsa által szolgáltatott információkat;

c) az Euratom Tudományos és Műszaki Bizottsága által a hetedik Euratom-keretprogram kiterjesztésével és a nyolcadik keretprogram előkészítésével kapcsolatban szolgáltatott információkat;

d) a nukleáris területen működő technológiai platformok: az atomenergia fenntartható hasznosításával foglakozó technológiai platform (Sustainable Nuclear Energy Technology Platform – SNETP),a geológiai hulladékelhelyezés gyakorlati megvalósításával foglakozó technológiai platform (Implementing Geological Disposal Technology Platform – IGDTP)és az alacsony sugárdózisokkal foglakozó európai multidiszciplináris kezdeményezés (Multidisciplinary European Low-Dose Initiative – MELODI)által készített jelentéseket (előretekintő dokumentumokat, stratégiai kutatási menetrendeket stb.).

2.3. Hatásvizsgálat

A Bizottság elkészítette a költségvetési rendelet végrehajtási szabályait megállapító 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet 21. cikkében előírt előzetes értékelést. Mivel a javaslat a korábbi Euratom-keretprogramban előírt tevékenységeknek a 2012–2013. időszakban történő folytatására vonatkozik, és azzal megegyező pénzügyi keret alá tartozik, hatásvizsgálatot nem kellett készíteni.

3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI

Ezen egyedi program jogalapja az Euratom-Szerződés 1., 2., 4. és 7. cikke.

4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

A költségvetési vonzatokat és a szükséges humán- és igazgatási erőforrásokat a javaslathoz csatolt pénzügyi kimutatás tartalmazza.

2011/0044 (NLE)

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramjának (2012–2013) végrehajtására irányuló, a Közös Kutatóközpont által közvetlen cselekvések útján végrehajtandó egyedi programról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 7. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére[2],

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[3],

mivel:

1. Az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramjáról (2012–2013) szóló, XXXXX-i/-jei XXXX/20XX/Euratom tanácsi határozatnak[4] megfelelően a keretprogramot (a továbbiakban: keretprogram [2012–2013]) olyan egyedi programokon keresztül kell végrehajtani, amelyek részletes szabályokat állapítanak meg a végrehajtásra vonatkozóan, rögzítik időtartamukat és előírják a szükségesnek ítélt eszközöket.

2. A keretprogram (2012–2013) kétféle tevékenységet foglal magában: a fúziósenergia-kutatás, valamint az atommaghasadás és a sugárvédelem kutatása területén végzett közvetett cselekvéseket, valamint a Közös Kutatóközpontnak a nukleáris energia területén folytatott tevékenységeit magukban foglaló közvetlen cselekvéseket. A közvetlen cselekvések végrehajtására ezen egyedi program révén kerül sor.

3. Indokolt, hogy a Közös Kutatóközpont (a továbbiakban: JRC) hajtsa végre a keretprogram (2012–2013) végrehajtására irányuló egyedi programon belül az úgynevezett közvetlen cselekvések útján megvalósítandó kutatási és képzési tevékenységeket.

4. Helyénvaló, hogy feladatainak teljesítése során a JRC a felhasználó igényeire szabott tudományos és műszaki támogatással járuljon hozzá az Unió döntéshozatali folyamatához, ily módon támogatva a meglévő politikák végrehajtását és figyelemmel kísérését és reagálva a politikák támasztotta új igényekre. Feladatai teljesítése érdekében a JRC-nek a legmagasabb Európai színvonalat képviselő kutatást kell végeznie, és ehhez saját tudományos kiválóságát is fenn kell tartania.

5. Ezen egyedi program végrehajtása során hangsúlyt kell helyezni a kutatók mobilitásának és képzésének előmozdítására, valamint az innováció ösztönzésére. Így a JRC-nek különösen megfelelő képzést kell biztosítania a nukleáris biztonság és védelem terén.

6. Ezt az egyedi programot rugalmas, hatékony és átlátható módon kell végrehajtani, a JRC-t igénybe vevők és az európai uniós politikák kapcsolódó igényeinek figyelembevételével, ugyanakkor az Európai Unió pénzügyi érdekeit is megvédve. Az egyedi program keretében végzett kutatási tevékenységeknek adott esetben az említett igényekhez, valamint a tudományos és technológiai fejleményekhez kell igazodniuk, és a tudományos kiválóságot kell szolgálniuk.

7. Ezen egyedi program végrehajtása céljából az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás, illetőleg a valamely társulási megállapodás szerinti együttműködés kiegészíthető harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel folytatott – különösen a Szerződés 2. cikkének h) pontja, valamint 101. és 102. cikke szerinti – nemzetközi együttműködéssel.

8. Az Európai Unió bővítésével és az integrációval kapcsolatos tevékenységgel összefüggésben a JRC arra törekszik, hogy tevékenységeiben szervesen részt vegyenek az új tagállamok szervezetei és kutatói, különösen az uniós vívmányok tudományos és műszaki vonatkozású részeinek alkalmazása céljából, valamint hogy a csatlakozásra váró és a tagjelölt országok szervezeteivel és kutatóival szorosabb legyen az együttműködés. Törekedni kell a szomszédos országok fokozatos bevonására is, különösen az európai szomszédságpolitika kiemelt fontosságú kérdéseit illetően.

9. A JRC-nek továbbra is kiegészítő forrásokra kell szert tennie versenyorientált tevékenységei révén. Ennek érdekében többek között részt kell vennie a keretprogram (2012–2013) közvetett cselekvéseiben, teljesítenie kell harmadik felek megrendeléseit, valamint – kisebb mértékben – hasznosítania kell a szellemi tulajdon területén meglévő jogait.

10. A keretprogram (2012–2013) pénzgazdálkodásának hatékony és eredményes voltáról, valamint a program végrehajtásáról hatékonyan és felhasználóbarát módon kell gondoskodni, egyúttal jogbiztonságot és a program eredményeihez valamennyi résztvevőnek hozzáférést nyújtva, összhangban az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel[5] és az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettel[6].

11. A szabálytalanságok és a csalás megelőzése érdekében megfelelő – az Európai Unió pénzügyi érdekeivel arányos – intézkedéseket kell hozni mind az odaítélt pénzügyi támogatás, mind felhasználása hatékonyságának nyomon követésére. Az 1605/2002/EK, Euratom rendelettel, a 2342/2002/EK, Euratom rendelettel, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel[7], az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel[8], valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel[9] összhangban meg kell tenni a szükséges lépéseket az elveszett, tévesen kifizetett vagy helytelenül felhasznált összegek visszaszerzésére.

12. A Bizottságnak kellő időben gondoskodnia kell arról, hogy az ezen egyedi program tárgykörébe tartozó területeken végzett tevékenységekről független értékelés készüljön.

13. Az ezen egyedi program keretében végrehajtott kutatási tevékenységek során tiszteletben kell tartani az alapvető etikai elveket, és be kell tartani különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket.

14. A Bizottság konzultált a Tudományos és Műszaki Bizottsággal,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramjának (2012–2013) végrehajtására irányuló, a Közös Kutatóközpont által közvetlen cselekvések útján végrehajtandó egyedi program (a továbbiakban: egyedi program) elfogadásra kerül a 2012. január 1-jétől 2013. december 31-ig tartó időszakra.

2. cikk

Az egyedi program megállapítja az alábbi tárgyterületeken transznacionális együttműködésben végzett kutatások teljes körét támogató, a Közös Kutatóközpont által végrehajtandó nukleáris tevékenységeket:

a) a nukleáris hulladék kezelése, környezeti hatások és alapvető ismeretek;

b) nukleáris biztonság (az atomreaktorok jelenlegi és jövőbeli nemzedékei és azok teljes üzemanyagciklusa esetében);

c) nukleáris védelem (beleértve a nukleáris biztosítéki intézkedéseket, az atomsorompót, az illegális kereskedelem elleni küzdelmet és a nukleáris kriminalisztikát is).

Az első bekezdésben említett tevékenységek célkitűzéseit és körvonalait az 1. melléklet tartalmazza.

3. cikk

A [ hivatkozás az Euratom keretprogramjára vonatkozó tanácsi határozatra, annak elfogadása után beillesztendő ] határozat 3. cikkével összhangban az egyedi program végrehajtásához szükségesnek ítélt összeg 233 216 000 EUR.

4. cikk

Az egyedi program keretében valamennyi kutatási tevékenységet az etikai alapelveknek megfelelően kell végrehajtani.

5. cikk

Az egyedi programot a [ hivatkozás az Euratom keretprogramjára vonatkozó tanácsi határozatra, annak elfogadása után beillesztendő ] határozat II. mellékletének megfelelően, közvetlen cselekvések útján kell végrehajtani.

6. cikk

15. A Bizottság az egyedi program végrehajtására többéves munkaprogramot dolgoz ki, amelyben részletesebben meghatározza a mellékletben kitűzött célokat és tudományos és technológiai prioritásokat, valamint a végrehajtás ütemezését.

16. A többéves munkaprogramban figyelembe kell venni a tagállamok, a társult államok, valamint az európai és a nemzetközi szervezetek által végzett kapcsolódó kutatási tevékenységeket. A munkaprogramot szükség szerint aktualizálni kell.

7. cikk

A Bizottság az ezen egyedi program alá tartozó területeken végrehajtott tevékenységek tekintetében intézkedik a … határozat 6. cikkében előírt független értékelés elvégzéséről.

8. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, …

a Tanács részéről

az elnök

MELLÉKLET

A Közös Kutatóközpontra vonatkozó egyedi program

1. CÉLKITűZÉS

Az egyedi program általános célkitűzése a nukleáris energiára vonatkozó uniós politikának a felhasználó igényeire szabott tudományos és műszaki támogatása, valamint a Szerződés szerinti kötelezettségek teljesítése. E cél eléréséhez folyamatosan naprakészen kell tartani az ismereteket, a készségeket és a szaktudást annak érdekében, hogy az atomreaktorok biztonsága, valamint a nukleáris biztosítéki intézkedések és védelem területén a megkívánt, legkorszerűbb szakértelem álljon rendelkezésre.

2. Megközelítés

A JRC nukleáris tevékenységeinek célja a Szerződésből eredő kutatási és fejlesztési kötelezettségek teljesítése, valamint annak biztosítása, hogy a Bizottság és a tagállamok támogatást kapjanak a biztosítéki rendszer és a nonproliferáció, a hulladékkezelés, a nukleáris létesítmények és az üzemanyagciklus biztonsága, a környezeti radioaktivitás, valamint a sugárvédelem területén.

A keretprogram (2012–2013) esetében a kutatási és a támogatási tevékenység továbbra is az alábbiakra fog összpontosulni:

a) a nukleáris hulladék kezelése, környezeti hatások és alapvető ismeretek;

b) nukleáris biztonság (az atomreaktorok jelenlegi és jövőbeli nemzedékei és azok teljes üzemanyagciklusa esetében);

c) nukleáris védelem (beleértve a nukleáris biztosítéki intézkedéseket, az atomsorompót, az illegális kereskedelem elleni küzdelmet és a nukleáris kriminalisztikát is).

d) nukleáris biztonság (az atomreaktorok jelenlegi és jövőbeli nemzedékei és azok teljes üzemanyagciklusa esetében);

e) nukleáris védelem (beleértve a nukleáris biztosítéki intézkedéseket, az atomsorompót, az illegális kereskedelem elleni küzdelmet és a nukleáris kriminalisztikát is).

Emellett a JRC még jobban meg fogja erősíteni az információterjesztés, a szakképzés és a fiatal kutatók oktatása területén európai referencia-műhelyként betöltött szerepét.

3. Tevékenységek

3.1. A nukleáris hulladék kezelése, környezeti hatások és alapvető ismeretek

3.1.1. A kiégett fűtőelemek és a nagy aktivitású hulladék jellemzőinek megállapítása, valamint e hulladék tárolása és elhelyezése

A kiégett fűtőelemek és a nagy aktivitású nukleáris hulladék kezelésének része a feldolgozás, a kondicionálás, a szállítás, az átmeneti tárolás és a geológiai elhelyezés. A végső cél az, hogy mindezen szakaszokban, a nagyon hosszú lebomlási idő egész tartama alatt ne kerülhessenek radionuklidok a bioszférába. E célkitűzések elérése szempontjából meghatározó a mesterséges és a természetes gátrendszerek tervezése, értékelése és működése ezen időtávlatokban, ez pedig többek között attól is függ, hogy a fűtőelemek, illetve a hulladék hogyan viselkedik az adott geológiai környezetben. Ennek tanulmányozása is része ezen egyedi programnak.

3.1.2. Particionálás és transzmutálás

A jövő nukleáris energiarendszerei esetében a stratégia lényegéhez tartozik a nukleáris üzemanyagciklus lezárása, hogy ezáltal csökkenjen a nukleáris hulladék hosszú távú radiotoxicitása, és fenntarthatóbbá váljék az erőforrás-felhasználás. Ebben továbbra is jelentős kihívás a meghatározott, hosszú felezési idejű radionuklidoknak a kiégett fűtőelemtől való különválasztására szolgáló particionálási eljárások optimalizálása és az aktinidák transzmutálása szempontjából biztonságos és megbízható üzemanyagok előállítása és bevizsgálása. A JRC keretében a particionálás kapcsán végzett kísérleti munka magában foglalja a vízben való oldódás és a (sós közeges) pirometallurgiai eljárások kutatását is.

3.1.3. Aktinidák alapkutatása

A polgári nukleáris technológiában szerzett szaktudás szinten tartásához és az e téren betöltött vezető szerep megőrzéséhez elengedhetetlen előmozdítani a nukleáris anyagokra vonatkozó interdiszciplináris alapkutatást mint a technológiai innováció lehetséges forrását. Ehhez pedig ismerni kell, hogy az úgynevezett „5f elemekre” (vagyis az aktinidákra) és vegyületeikre hogyan hatnak a (rendszerint szélsőséges) termodinamikai körülmények. A kísérleti adatok csekély mennyisége és a modellezés alapvető bonyolultsága miatt ezekről a mechanizmusokról jelenleg csak korlátozott ismereteink vannak. Az ezekkel a kérdésekkel foglalkozó alapkutatás elengedhetetlen ezen elemek viselkedésének megértéséhez és ahhoz, hogy korunk kondenzáltanyag-fizikai élvonalában maradjunk. A fejlett modellezésben és szimulációban elért fejlődést is a kutatási programok eredményességének szolgálatába kell állítani.

A JRC-nek az aktinidákra vonatkozó kutatási programja az aktinidák fizikai és kémiai tanulmányozásának élvonalában marad; a fő cél az, hogy az egyetemek és a kutatóközpontok tudósait világszínvonalú kutatási létesítményekkel lássuk el. Ezáltal e kutatóknak lehetősége nyílik az aktinidák jellemzőinek vizsgálatára, és ezáltal képesítésük kiegészítésére, valamint a nukleáris tudomány előrevitelére.

3.1.4. Nukleáris adatok

A másodlagos aktinidák égetésére szánt létesítmények kialakítására javasolt lehetőségek és a fejlett atomenergia-termelési elképzelések miatt új igény támadt az eddiginél jelentősen pontosabb nukleáris adatokra. A kísérleti adatok minősége alapvetően fontos a biztonsági előírások jobbítása és a hibahatárok csökkentése szempontjából, és következésképpen az új reaktorrendszerek tervezésének és megépítésének költséghatékonysága szempontjából is. Az iparban és a kutatólaboratóriumokban olyan, hiánytalan és pontos adatállományokat kell felhasználni, amelyeket jól meghatározott minőségbiztosítási eljárásokkal hitelesítettek.

A JRC nemzetközi szinten szükséges adatokat fog előállítani, és ezután is gondoskodik a Van de Graaff és a GELINA lineáris részecskegyorsítók biztonságos üzemeltetéséről.

3.1.5. Az atomkutatás orvosi alkalmazásai

Újfajta rákkezelés jelent meg: a célzott alfa-kezelés (targeted alpha therapy – TAT), amely az alfa-részecskesugárzás egyedülálló fizikai tulajdonságain alapul (elsősorban azon, hogy energiája nagy, hatótávolsága pedig kicsi az emberi szövetben), és lehetővé teszi a kóros sejtek célzott megsemmisítését, a környező egészséges szövet megkímélésével. Ezek az eljárások felhasználhatók a rák és a fertőző betegségek kezelésében.

A JRC ezután is támogatni fogja a TAT fejlesztését, különös hangsúlyt fektetve az alfasugárzó izotópok előállítására és a radioizotóppal jelzett biomolekulák sugárbiológiai tesztelésére alkalmas alternatív eljárásokra, azok hatékonyságának és megvalósíthatóságának értékelésére, és ezen új alkalmazásoknak a kórházakban és a gyógyszeriparban való hozzáférhetővé tételére.

3.1.6. A környezeti radioaktivitás figyelemmel kísérése

A Szerződés II. címének 3. fejezete értelmében a Közösségen belül alapvető biztonsági előírásokat kell megállapítani a lakosság és a munkavállalók egészségének az ionizáló sugárzásból eredő kockázatokkal szembeni védelmére vonatkozóan. A Szerződés 31–38. cikke rögzíti azokat a szabályokat, amelyek a tagállamok és a Bizottság szerepvállalására vonatkoznak az emberi egészség védelmét, a környezeti radioaktivitás szintjének ellenőrzését, a környezeti kibocsátást és a nukleáris hulladék kezelését illetően. A Szerződés 39. cikke értelmében a Bizottságot e feladatai ellátásában a JRC segíti.

Tekintetbe véve az ivóvízre és az élelmiszer-összetevőkre vonatkozó új radionuklid-határértékeket, a JRC továbbfejleszti az elemzési technikákat, és elkészíti a vonatkozó referenciaanyagokat. A monitoringrendszerben részt vevő tagállami laboratóriumok részvételével összehasonlító elemzésekre kerül sor a Szerződés 35. és 36. cikke alapján bejelentett ellenőrzési adatok összehasonlíthatóságának értékelése, valamint a radioaktivitás figyelemmel kísérésére szolgáló rendszerek és a vizsgálati referenciaanyagok összhangjának előmozdítása céljából.

3.1.7. Tudásmenedzsment, képzés és oktatás

Fontos, hogy az elméleti és alkalmazott kutatási programok során felhalmozott kísérletek, eredmények, magyarázatok és készségek terjesztése révén fenntartsuk és elmélyítsük a nukleáris területen dolgozó kutatók és mérnökök új nemzedékeinek nukleáris szaktudását.

A JRC közreműködik abban, hogy ez a tudás kellően rendszerezve és jól dokumentálva könnyen hozzáférhető legyen, és támogatja az európai felsőoktatás mindazon tevékenységeit, amelyek akár a már működő, akár az innovatív negyedik generációs reaktorokkal kapcsolatosak. Ezenkívül az európai trendek elemzése és az uniós politikai döntéshozatal tudományos megalapozása céljából a JRC létrehozza az Európai Nukleáris Humánerőforrás-figyelő Központot. A JRC továbbra is közreműködik abban, hogy javuljon a kommunikáció a nukleáris kérdésekben, különösen a lakossági elfogadottság és, általánosabban, az általános energiatudatosságra irányuló stratégiák terén. A nukleáris adatok mérésében hosszú idő óta szerzett tapasztalatok és az erre szolgáló egyedülálló létesítmények is kiváló lehetőséget adnak a nukleáris kutatók és mérnökök oktatására és képzésére, amelynek révén az egyetemi oktatás a nukleáris létesítményekben szerzett gyakorlati tapasztalattal egészíthető ki.

3.2. Nukleáris biztonság

3.2.1. Nukleáris reaktorok biztonsága

A nukleáris biztonságot és a működő létesítmények megbízhatóságát folyamatosan optimalizálni kell a piac liberalizálásából, az erőművek üzemidejének meghosszabbításából és a nukleáris ipar úgynevezett „reneszánszából” eredő kihívások kezelése érdekében. Annak érdekében, hogy az – akár nyugati, akár orosz típusú – atomerőművek biztonsági színvonala fennmaradjon és emelkedjen, korszerűbb és kifinomultabb biztonságértékelési módszereket és hozzájuk kapcsolódó elemzőeszközöket kell kifejleszteni és hitelesíteni. A JRC-ben olyan, célzott kísérleti vizsgálatok folynak a háttérben álló fizikai jelenségek és folyamatok jobb megértése érdekében, melyek – az erőműben zajló folyamatok (reaktivitás és hőtani-hidraulikus folyamatok), az üzemi terhelésnek/öregedésnek kitett alkotóelemek, valamint az emberi és a szervezési tényezők fejlett modellezése révén – lehetővé teszik determinisztikus és valószínűségi biztonságértékelési módszerek hitelesítését és ellenőrzését. Ezenkívül a JRC a továbbiakban is központi szerepet fog betölteni a valamennyi tagállam érdekét szolgáló Üzemi Tapasztalatok Európai Visszajelzési Rendszere (European Clearinghouse for Operational Experience Feedback) létrehozásában és működésében. Ez utóbbi célzott jelentéseket fog készíteni bizonyos, az erőműveket érintő konkrét kérdésekről, és elő fogja segíteni az üzemi tapasztalatokról szóló visszajelzések hatékony megosztását és felhasználását, ezáltal pedig az atomerőművek biztonságosabbá tételét, ami valamennyi európai szabályozó hatóságnak érdeke.

3.2.2. Az Unió területén működő atomreaktorok nukleáris üzemanyagainak biztonsága

A huszonegyedik század teljes egészében fognak működni második és harmadik generációs könnyűvizes reaktorok. Biztonságuk és hatékonyságuk optimalizálása érdekében – különösen az élettartam-meghosszabbítási programok kapcsán – jobban meg kell érteni, hogy a üzemanyagrudak (üzemanyag és burkolat) a reaktoron belül hogyan viselkednek rendes üzemi körülmények között, illetőleg váratlan esemény vagy baleset esetén. Ez a kutatás elsősorban két kérdésre terjed ki: az egyik az üzemanyagrudak sértetlensége a reaktor teljes élettartama alatt, a másik az üzemanyag viselkedése tranziens körülmények között (akár az aktív zóna megolvadásáig terjedő súlyos szerencsétlenség esetén is).

A jól meghatározott fizikai és kémiai mechanizmusokról nyert kísérleti és elméleti adatok végül többléptékű modellekben, majd pedig üzemanyag-minőségi előírásokban kerülnek felhasználásra.

A JRC továbbá az UO2 és a MOX üzemanyag viselkedésére magas kiégetési szint esetén alkalmazandó kísérleti referenciaértékek javítására irányuló kutatásokat is fog végezni.

3.2.3. Fejlett nukleáris energiarendszerek biztonságos üzemeltetése

A biztonság, a hatékonyság és a fenntarthatóság növelésére alkalmas új reaktorkialakítások kidolgozását világszerte új kutatási területként tartják számon, különösen a IV. Generációs Nemzetközi Fórum (Generation IV International Forum – GIF) keretében. A tagállamok a JRC-t megbízták azzal, hogy a Közösségnek a GIF-ben való részvétele céljából végrehajtó szervként járjon el. Ebben a szerepében a JRC koordinálja ezután is a GIF különböző projektjeiben való (közvetlen vagy közvetett cselekvésekben megnyilvánuló vagy a tagállamok révén megvalósuló) európai részvételt.

A JRC laboratóriumaiban zajló kutatások elsősorban az innovatív reaktortervezési elképzelések és nukleáris üzemanyagciklusok biztonsági vetületére terjednek ki, különös tekintettel az új üzemanyagtípusok jellemzőinek meghatározására, sugárzási vizsgálatára és besugárzás utáni vizsgálatára (PIE), valamint az innovatív szerkezeti anyagok és burkolóanyagok jellemzőinek meghatározására és minősítésére. Ezenkívül vizsgálatok folynak a reaktorok új generációjára vonatkozó biztonsági követelmények és különféle innovatív rendszerek objektív értékelése tárgyában is. A cél az, hogy egységes európai megközelítést alakítsunk ki az innovatív reaktorok biztonsági értékelésére, ez ugyanis előfeltétele annak, hogy az SNETP bevezetési stratégiája keretében tervezett prototípusok és demonstrációs rendszerek kellő időben megépüljenek.

3.3. Nukleáris védelem

3.3.1. Nukleáris biztosítékok

Mivel a nukleáris energia Európában és az egész világban kiemelt szerepet kap a villamosenergia-termelésben, az üzemanyagciklus folyamán egyre több nukleáris anyagot kell kezelni. Ahhoz, hogy megakadályozzuk ezen anyagoknak a szándékolt felhasználástól való eltérítését, mindenképpen erős és megbízható nukleáris biztosítéki és nonproliferációs rendszerre van szükség. A biztosítéki politika változásainak a gyakorlatba való átültetése továbbra is műszaki innovációkat és fejlesztéseket igényel. A kihívás most az, hogy az információelemzés automatizáltabbá váljék és jobb eszközökkel történjék, hogy ezáltal kevesebb feladat háruljon a felügyelőkre és a nukleáris iparra. Emellett a következő generációs reaktortípusok és a kapcsolódó üzemanyagciklusok is új és innovatív megközelítéseket követelnek a biztosítékok területén.

3.3.2. Kiegészítő jegyzőkönyv

A kiegészítő jegyzőkönyv célja, hogy elejét vegye a be nem jelentett nukleáris műveleteknek. Végrehajtása olyan módszereket is igényel, amelyek eltérnek a nukleáris anyagokkal való elszámolás ellenőrzésénél használtaktól (vagy azoknál fejlettebbek). Megnövekedett munkamennyiségre kell számítani a bejelentések teljességének ellenőrzése kapcsán, a titkos programok felderítésére szolgáló módszerek ugyanis további K+F-et igényelnek, esetenként a nukleáris kriminalisztika módszereinek felhasználásával. A bejelentett tevékenységek ellenőrzése és a be nem jelentettek felderítése érdekében jelentős erőfeszítést kell tenni a részecskenyom-elemzési módszerek fejlesztésére.

3.3.3. Az atomsorompóval összefüggő információk gyűjtése nyílt forrásokból

A Bizottság szolgálatainak támogatása, valamint az NAÜ-vel és a tagállamok hatóságaival való együttműködés érdekében a JRC ezentúl is következetesen gyűjti és elemzi a legkülönbözőbb forrásokból (az internetről, a szakirodalomból, adatbázisokból) származó, az atomsorompóval kapcsolatos információkat. Ezen információk felhasználásával meghatározott országokról országjelentések készülnek a nukleáris tevékenységeknek és a tisztán nukleáris és a kettős felhasználású nukleáris berendezések és technológiák kivitelének és/vagy behozatalának nyomon követésére. A JRC továbbá figyelemmel kíséri a kiviteli ellenőrzési rendszerek technikai változásait, és technikai segítséget nyújt a Bizottság érintett szolgálatainak.

3.3.4. Küzdelem a nukleáris anyagok illegális kereskedelme ellen, a nukleáris kriminalisztika eszközeivel is

A nukleáris és egyéb sugárzó anyagokkal folytatott illegális kereskedelem aggasztó jelensége, a vele járó proliferációs kockázat és a nukleáris terrorizmus veszélye megelőző, felderítő és válaszintézkedéseket tesz szükségessé. A nukleáris védelem egyre nagyobb figyelmet kap minden fórumon, a nemzetközi kezdeményezésektől (a nukleáris terrorizmus elleni globális kezdeményezés, a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni védelmi kezdeményezés, 1540. sz. ENSZ BT-határozat) a többoldalú együttműködésig és a műszaki fejlesztésekig. A munkaerőképzés kulcsfontosságú a nukleáris védelmi intézkedések végrehajtásában. Általában a nukleáris kérdésekben és különösen a nukleáris védelmet illetően szerzett tapasztalatát és szaktudását a JRC megosztja a tagállamokkal és nemzetközi szervezetekkel. Ennek érdekében különféle képzési programok kidolgozására, illetőleg a meglévők továbbfejlesztésére van szükség, és a kapcsolódó képzési modulokat el kell készíteni, illetve aktualizálni kell. A JRC egy Európai Védelmi Képzési Központ létrehozását is tervezi, mely kezdetben a nukleáris és a radiológiai védelemre fog összpontosítani.

4. Etikai szempontok

Ezen egyedi program és a belőle eredő kutatási tevékenységek végrehajtása során tiszteletben kell tartani az etikai alapelveket. Ide tartoznak többek között az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglalt elvek.

A szubszidiaritás elvének megfelelően és a megközelítések Európában tapasztalható sokféleségére való figyelemmel a kutatási projektek résztvevői kötelesek betartani azon országok hatályos jogszabályait, előírásait és etikai szabályait, amelyekben a kutatást végzik. A nemzeti rendelkezéseket minden esetben alkalmazni kell, és Euratom- forrásból nem támogatható olyan kutatás, amely jogellenes abban a tagállamban vagy más országban, ahol azt végzik.

Ahol ez előírás, a kutatási projekteket megvalósító személyek a KTF-tevékenységek megkezdése előtt kötelesek megszerezni az illetékes nemzeti vagy helyi etikai bizottságok jóváhagyását. A Bizottság következetesen etikai szempontú felülvizsgálatnak veti alá az etikailag érzékeny kérdésekre irányuló, illetőleg az etikai vonatkozásokkal nem kielégítő módon foglalkozó pályázatokat. Egyedi esetekben etikai felülvizsgálat a projekt végrehajtása idején is végezhető.

A Lisszaboni Szerződés értelmében a Közösségnek a közösségi politikák, és ezen belül a kutatáspolitika kialakítása és végrehajtása során teljes mértékben figyelembe kell vennie az állatok kíméletére vonatkozó követelményeket (86/609/EK tanácsi irányelv).

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZ

1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI

1.1. A javaslat/kezdeményezés címe

1.2. A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai területek

1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa

1.4. Célkitűzés(ek)

1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása

1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama

1.7. Tervezett irányítási módszer(ek)

2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK

2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések

2.2. Irányító és ellenőrző rendszer

2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések

3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA

3.1. A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik?

3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás

3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése

3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás

3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás

3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség

3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

3.3. A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZ

1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI

1.1. A javaslat/kezdeményezés címe

Javaslat – A Tanács határozata az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramjának (2012–2013) végrehajtására irányuló, a Közös Kutatóközpont által közvetlen cselekvések útján végrehajtandó egyedi programról

1.2. A tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai területek [10]

10 03 –Közvetlenül finanszírozott működési előirányzatok a kutatás területén – Euratom

10 03 01 – A Közös Kutatóközpont (JRC) nukleáris tevékenysége

10 03 02 – Harmadik felek kutatási és technológiai fejlesztési hozzájárulásaiból származó előirányzatok

10 01 – A „Közvetlen kutatás” szakpolitikai területtel kapcsolatos igazgatási kiadások

10 01 05 – A „Közvetlen kutatás” szakpolitikai terület tevékenységeihez kapcsolódó támogatási kiadások

10 01 05 01 – A kutatási munkatársakkal kapcsolatos kiadások

10 01 05 02 – Külső kutatási munkatársak

10 01 05 03 – A kutatással kapcsolatos egyéb igazgatási kiadások

1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa

( A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul

( A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést követő új intézkedésre irányul[11]

A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul

( A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított intézkedésre irányul

1.4. Célkitűzés(ek)

1.4.1. A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzések

Az egyedi program az európai energiakutatási politikának és az „EU 2020” stratégiának, ezen belül különösen az „Innovatív Unió” kezdeményezésnek az egyik építőeleme. Az egyedi program az energiaügy és az éghajlatváltozás támasztotta kihívások kezelése érdekében előmozdítja az innovációt a nukleáris energia területén. Ez a javaslat a 2012–2013. időszakkal foglalkozik részletesen, de a tevékenységek a nukleáris területen a következő évtizedben várható technológiai fejlődés főbb mérföldköveivel is teljes mértékben összhangban állnak, ahogyan azokat a stratégiai energiatechnológiai terv (SET-terv) lefekteti

1.4.2. Meghatározott célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)

A közvetlenül finanszírozott kutatás átfogó célja az, hogy a nukleáris energiával kapcsolatos uniós politikához a felhasználó igényeire szabott tudományos és műszaki támogatást nyújtson. A JRC nukleáris tevékenységeinek célja az Euratom-Szerződésből eredő kutatási és fejlesztési kötelezettségek teljesítése, valamint annak biztosítása, hogy a Bizottság és a tagállamok támogatást kapjanak a biztosítéki rendszer és a nonproliferáció, a hulladékkezelés, a nukleáris létesítmények és az üzemanyagciklus biztonsága, a környezeti radioaktivitás és a sugárvédelem területén. E cél eléréséhez folyamatosan naprakészen kell tartani az ismereteket, a készségeket és a szaktudást annak érdekében, hogy az atomreaktorok biztonsága és a nukleáris védelem területén a megkívánt, legkorszerűbb szakértelem álljon rendelkezésre. A JRC nukleáris telephelyein található nukleáris létesítmények és laboratóriumok biztonságos és megbízható üzeme és karbantartása, valamint az üzemi hulladék kezelése kiemelt fontosságú célkitűzés marad.

A JRC egyedi célkitűzései a következők:

– A nukleáris hulladék kezelése, környezeti hatás

A nukleáris hulladék kezelése : növelni a kiégett fűtőelemek száraz tárolása során és a végső lerakóhely közvetlen szomszédságában (a hulladéktól/hulladékcsomagoktól a geológiai gátig) zajló folyamatokról rendelkezésre álló tudásbázist; a particionálás és a transzmutáció területén: közreműködni annak laboratóriumi léptékű, vizes és száraz eljárásokon alapuló demonstrálásában, hogy az üzemanyag-előállító és -particionáló létesítmények eljárásai hatékonyak és működésük biztonságos.

Alapkutatás és alkalmazások : az aktinidák fizikai és kémiai tanulmányozásának és a nukleáris referenciaadat-szolgáltatásnak az élvonalában maradni azzal a fő céllal, hogy a JRC világszínvonalú kísérleti eredményeket mutasson fel, és létesítményeit megnyissa az egyetemeken és a kutatóközpontokban dolgozó kutatók előtt; a nukleáris adatok területén: nemzetközi szinten szükséges adatokat előállítani, és gondoskodni a Van de Graaff és a GELINA részecskegyorsítók biztonságos üzemeltetéséről; az orvosi alkalmazások területén: támogatni a célzott alfarészecske-terápiát, különös hangsúlyt fektetve az alfasugárzó izotópok előállítására és a radioizotóppal jelzett biomolekulák sugárbiológiai tesztelésére alkalmas alternatív eljárásokra, valamint azok hatékonyságának és megvalósíthatóságának értékelésére.

A környezeti radioaktivitás figyelemmel kísérése : valós idejű rendszereket kidolgozni a környezeti radioaktivitást érintő európai léptékű információk összegyűjtésére, hitelesítésére, térképen való elhelyezésére és jelentésbe foglalására; analitikai módszerek kidolgozása és a kapcsolódó referenciaanyagok előállítása.

– Nukleáris biztonság

Nukleáris reaktorok biztonsága : a JRC-nek fenn kell tartania a nyugati és orosz típusú erőművek tervezéséhez és működéséhez kapcsolódó nukleáris biztonsági szaktudást ahhoz, hogy hasznos technikai támogatást tudjon nyújtani a Bizottság többi döntéshozó főigazgatósága részére a nukleáris biztonsággal kapcsolatos jogalkotáshoz/projektekhez/kérdésekhez, az európai uniós szabályozó szervek és a technikai támogatást nyújtó szervezetek részére pedig a nukleáris erőművekben bekövetkező események értelmezéséhez és az azokra vonatkozó információk terjesztéséhez.

A nukleáris üzemanyagciklus biztonsága a reaktorok jelenlegi nemzedéke esetében : a rendelkezésre álló úgynevezett második és harmadik generációs reaktorokban alkalmazott üzemanyagciklusok jelenlegi és jövőbeli tendenciáinak feltérképezése és ilyen tárgyú elképzelések kidolgozása; az üzemanyagrudak biztonságának értékelése a reaktoron belüli működés közben a legkorszerűbb besugárzás utáni vizsgálati eljárások révén; modellezési alkalmazások.

Fejlett nukleáris rendszerek biztonságos üzemeltetése : technikai támogatás az atomenergia fenntartható hasznosításával foglalkozó technológiai platform (Sustainable Nuclear Energy Technology Platform – SNETP) bevezetési stratégiájának végrehajtásához; a GIF-beli Euratom-részvétel további és jobb összehangolása úgy, hogy eközben az Euratom részéről a JRC továbbra is jelentősen hozzájárul a GIF tudás- és adatbázisának kiépítéséhez a fejlett üzemanyagok biztonsága, a biztonságértékelések és az innovatív anyagok minősítése területén.

– Nukleáris biztosítékok és védelem

Nukleáris biztosítékok : ellenőrzési, felderítési, elszigetelési és felügyeleti technológiák fejlesztése, nukleáris anyagokra alkalmazható fejlett és innovatív mérési módszerek, a szükséges nukleáris referenciaanyagok előállítása, laboratóriumok közötti összehasonlítások szervezése, valamint képzések tartása különösen a NAÜ és a Bizottság felügyelői számára; a kiegészítő jegyzőkönyv kapcsán: a be nem jelentett nukleáris tevékenységek felderítésére való képesség növelése, a spektrometriás módszerek fejlesztése felbontóképességük, érzékenységük és megbízhatóságuk növelése érdekében.

Küzdelem a nukleáris anyagok illegális kereskedelme ellen, a nukleáris kriminalisztika eszközeivel is : integrált nukleáris védelmi koncepció kidolgozása a be nem jelentett tevékenységek megelőzéséhez, felderítéséhez és a lehetséges forgatókönyvekre való reagáláshoz, beleértve a JRC Európai Védelmi Képzési Központjának létrehozását és megvalósítását is.

1.4.3. Várható eredmény(ek) és hatás

A JRC-program a hulladékkezeléssel, valamint a jelenlegi nukleáris rendszerek, illetőleg a jövő továbbfejlesztett nukleáris rendszerei biztonságával és védelmével kapcsolatos kutatásra összpontosít. A kutatási program révén bővülni fognak a tudományos ismeretek ezeken a területeken, és támogatásban részesülnek azok a politikai megoldások, amelyek választ adnak a nukleáris energia biztonságos és hatékony alkalmazásának kihívására a huszonegyedik század energia-összetételével összefüggésben. Az alapkutatás és a célirányos kutatás támogatására van szükség a kulcsfontosságú jelenségek megértésének magas szinten tartásához, és különös hangsúlyt kap a jelenlegi és a jövőbeli kutatók és mérnökök oktatásának és képzésének támogatása.

1.4.4 Az eredmények és hatások mutatói

A JRC egy olyan rendszerbe foglalta értékeléstámogató tevékenységeit, amelynek része a célkitűzések elérésének nyomon követése, a tevékenységek félévenkénti igazgatói felülvizsgálata, valamint a rendszeres cselekvési felülvizsgálat (Periodic Action Review – PAR), vagyis a JRC kutatási projektjeinek (az úgynevezett „cselekvéseknek”) az értékelése évente egyszer, az elért politikai hatások és tudományos eredmények szempontjából, mutatókon alapuló összetett módszertan alkalmazásával. A szakpolitikai támogatás szintjén a JRC megállapítja a teljesített feladatok számát (eredményességi mutató) és a politikai döntéshozók szintjén, előre meghatározott kritériumok alapján mérhető hatás eseteinek számát (hatásmutató). A tudományos eredmények mérése a lektorált szakfolyóiratokban megjelent publikációk számával (eredményességi mutató) és a külső kutatószervezetekkel közös publikációk számával történik (ez utóbbi az élvonalbeli intézetekkel való együttműködés fokmérője). A 2011. év folyamán a JRC a tudományos publikációi hatásainak értékelésére is rendszert fog kidolgozni. A képzés és az oktatás területén elért eredmények és hatások is értékelésnek lesznek alávetve.

1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása

1.5.1. Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek)

A JRC nukleáris tevékenységeinek célja a Szerződésből eredő kutatási és fejlesztési kötelezettségek teljesítése, valamint annak biztosítása, hogy a Bizottság és a tagállamok támogatást kapjanak a biztosítéki rendszer és a nonproliferáció, a hulladékkezelés, a nukleáris létesítmények és az üzemanyagciklus biztonsága, a környezeti radioaktivitás és a sugárvédelem területén. A javasolt egyedi program különféle tudományos és technológiai kihívásokra keres megoldást a SET-terv rövid és hosszú távú céljainak teljesítése érdekében. További részletek az előzetes értékelésben találhatók.

1.5.2. Az uniós részvételből adódó többletérték

Az Euratom cselekvéseiből és különösen a JRC-nek a nukleáris kutatásban való közvetlen részvételéből eredő többletérték az országhatárokon átnyúló hatásokkal és a méretgazdaságossággal függ össze, és hozzájárul a kutatásra nemzeti szinten szánt források csökkenésének ellensúlyozásához is. A nukleáris területen indokolt az európai szintű beavatkozás. Egyes kutatási tevékenységek olyan léptékűek, hogy kevés tagállam képes maga biztosítani a szükséges forrásokat és kiválóságot.

1.5.3. Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága

2010-ben egy nemzetközileg elismert szakértőkből álló magas szintű csoport jelentést készített „Interim Evaluation of the Seventh Euratom Framework Programme (2007-2011) – Direct Actions of the Joint Research Centre” („Az Euratom hetedik keretprogramjának (2007–2011) időközi értékelése – a Közös Kutatóközpont közvetlen cselekvései”) címmel. A szakértők ebben azt írták, hogy „a munka általános értékelése kedvező, tekintettel arra, hogy a JRC tudományos munkájának jelentős része igen színvonalas (nemzetközi viszonylatban a legmagasabb színvonalon áll)”. Ezenkívül „a csoport azt ajánlja, hogy a JRC növelje a nukleáris tevékenységek irányításának átláthatóságát, eredményességét és hatékonyságát”, valamint hogy „dolgozzon ki ambiciózus, 2030-ig szóló jövőképet, és egy, a nukleáris tevékenységeire vonatkozó, ehhez kapcsolódó stratégiát”. Mindezen megállapításokra választ jelent a JRC 2010–2020-as stratégiája és a munkaprogram témakezelésének kiigazítása.

1.5.4. Összhang és lehetséges szinergia egyéb pénzügyi eszközökkel

A javasolt egyedi programmal támogatandó K+F-tevékenységek az Európai Tanács által is megerősített európai stratégiai energiatechnológiai terv (SET-terv) alkalmazási körébe tartoznak.

1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama

X A javaslat/kezdeményezés határozott időtartamra vonatkozik

- X A javaslat/kezdeményezés időtartama: 2012.[ 01. 01]-jétől 2013.[ 12. 31]-ig

- X Pénzügyi hatás: 2012-től 2016-ig (a JRC cselekvéseire szánt kifizetések végének becsült időpontja).

1.7. Tervezett irányítási módszer(ek)

X Centralizált irányítás közvetlenül a Bizottság által

2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK

2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések

A Bizottság folyamatosan és módszeresen figyelemmel kíséri az Euratom-keretprogram és egyedi programjai végrehajtását, és e nyomon követés eredményeit rendszeresen jelentés formájában összefoglalja és terjeszti. A keretprogram és egyedi programjai befejezése után legkésőbb két évvel (2015) a Bizottság független szakértőkkel külső értékelést készíttet a keretprogram megalapozottságáról, végrehajtásáról és eredményeiről. A JRC a (főként európai bizottsági) felhasználóknak tudományos és technológiai támogatást nyújt egy hozzávetőlegesen száz, mintegy 25%-ban az Euratom-programhoz kapcsolódó cselekvésből álló munkaprogram révén. Cselekvéseinek eredményességét és hatását a JRC évente, utólagos módszerrel szakmai értékelésnek veti alá. Ezen értékelés eredményei egyenesen beépülnek a következő évi munkaprogram-tervezet elkészítését megelőző tervezési folyamatba. A cselekvések ezen rendszeres felülvizsgálata céljából felhasznált mutatók és kritériumok közvetlenül kapcsolódnak a cselekvések végeredményéhez és a JRC saját főbb teljesítménymutatóihoz. Ezenkívül éves szinten, a Közös Kutatóközpont átszervezéséről szóló bizottsági határoznak[12] megfelelően és az egyedi programokból (ezek nukleáris és nem nukleáris részeiből) eredő kötelezettségekkel összhangban a JRC kormányzótanácsa éves nyomon követéssel meggyőződik a JRC munkaprogramjának megvalósulásáról, és a JRC éves jelentéséhez hozzáfűzi megjegyzéseit. Gondoskodni kell a közvetett cselekvések éves nyomon követéséhez való megfelelő kapcsolódásról.

2.2. Irányító és ellenőrző rendszer

2.2.1. Felismert kockázat(ok)

A Bizottság követelményeinek megfelelően évente kockázatértékelésre kerül sor a kockázatok felismerése és korrekciós intézkedések előterjesztése céljából. A felismert kockázatokat, a korrekciós intézkedéseket és az indikatív ütemtervet a Bizottság vezetési terve tartalmazza.

2.2.2. Tervezett ellenőrzési mód(ok)

Ezúttal is – ahogy az Euratom hetedik keretprogramja (2007–2011) esetében – többféle ellenőrzési módszer kerül alkalmazásra, beleértve a belső ellenőrzési rendszer keretében végzett előzetes ellenőrzési intézkedéseket és félévenkénti szúrópróbaszerű utólagos ellenőrzéseket is. Ezenkívül a kötelező könyvvizsgálói igazolás és a rendszeres független külső ellenőrzések is a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást – azon belül a megvalósuló ügyletek szabályszerűségét és jogszerűségét is – szolgálják.

2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések

A továbbiakban is megfelelő intézkedésekre kerül sor a szabálytalanságok és a csalás megelőzésére, és megtételre kerülnek az elveszett, tévesen kifizetett vagy helytelenül felhasznált pénzeszközök visszaszerzése érdekében szükséges lépések, összhangban az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel, a költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettel[13], az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendelettel[14] és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel[15].

3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA

3.1. A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik?

- Jelenlegi költségvetési kiadási tételek

A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében.

A többéves pénzügyi keret fejezete | Költségvetési tétel | A kiadás típusa | Részvétel |

Szám [Megnevezés…] | diff./nem diff. előirányzat ([16]) | EFTA-országokból[17] | tagjelölt országokból[18] | harmadik országokból | a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében |

1 a | 10 03 Közvetlenül finanszírozott kutatás – Euratom 10 03 01 A Közös Kutatóközpont (JRC) nukleáris tevékenysége 10 03 02 Harmadik felek kutatási és technológiai fejlesztési hozzájárulásaiból származó előirányzatok | diff. | NEM | IGEN /NEM* | IGEN | IGEN |

10 01 A „Közvetlen kutatás” szakpolitikai területtel kapcsolatos igazgatási kiadások 10 01 05 A „Közvetlen kutatás” szakpolitikai terület tevékenységeihez kapcsolódó támogatási kiadások 10 01 05 01 A kutatási munkatársakkal kapcsolatos kiadások 10 01 05 02 Külső kutatási munkatársak 10 01 05 03 A kutatással kapcsolatos egyéb igazgatási kiadások | nem diff. | NEM | IGEN /NEM* | IGEN | NEM |

* A nukleáris kutatás kapcsán Törökországgal folytatott tárgyalások még tartanak.

- Létrehozandó új költségvetési tételek

Tárgytalan.

3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás

3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése (millió EUR, három tizedesjegyig)

A többéves pénzügyi keret fejezete: | 1a | Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért |

Főigazgatóság: JRC | 2012. | 2013. | 2014. | ÖSSZESEN |

( Operatív előirányzatok | év | év | évek |

Költségvetési tétel száma: 10.03 | Kötelezettségvállalási előirányzatok | (1) | 9,895 | 10,252 | 0 | 20,147 |

Kifizetési előirányzatok | (2) | 4,650 | 8,972 | 6,525 | 20,147 |

Költségvetési tétel száma: 10.03.01 | Kötelezettségvállalási előirányzatok | (1) | 9,895 | 10,252 | 0 | 20,147 |

Kifizetési előirányzatok | (2) | 4,650 | 8,972 | 6,525 | 20,147 |

Az egyedi program keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok |

Költségvetési tétel száma: 10.01.05 | (3) | 104,648 | 108,421 | 0 | 213,069 |

Költségvetési tétel száma: 10.01.05.01 | (3) | 57,444 | 59,515 | 116,959 |

Költségvetési tétel száma: 10.01.05.02 | (3) | 10,577 | 10,958 | 21,536 |

Költségvetési tétel száma: 10.01.05.03 | (3) | 36,627 | 37,948 | 74,574 |

A Közös Kutatóközpont Főigazgatósághoz tartozó előirányzatok ÖSSZESEN | Kötelezettségvállalási előirányzatok | =1+1a +3 | 114,543 | 118,673 | 0 | 233,216 |

Kifizetési előirányzatok | =2+2a+3 | 109,298 | 117,393 | 6,525 | 233,216 |

( Operatív előirányzatok ÖSSZESEN | Kötelezettségvállalási előirányzatok | (4) | 9,895 | 10,252 | 0 | 20,147 |

Kifizetési előirányzatok | (5) | 4,650 | 8,972 | 6,525 | 20,147 |

( Az egyedi program keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN | (6) | 104,648 | 108,421 | 0 | 213,069 |

A többéves pénzügyi keret 1a. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN | Kötelezettségvállalási előirányzatok | =4+ 6 | 114,543 | 118,673 | 0 | 233,216 |

Kifizetési előirányzatok | =5+ 6 | 109,298 | 117,393 | 6,525 | 233,216 |

Amennyiben a javaslat/kezdeményezés több fejezetet is érint:

( Operatív előirányzatok ÖSSZESEN | Kötelezettségvállalási előirányzatok | (4) |

Kifizetési előirányzatok | (5) |

( Az egyedi program keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN | (6) |

A többéves pénzügyi keret 1–4. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN (Referenciaösszeg) | Kötelezettségvállalási előirányzatok | =4+ 6 |

Kifizetési előirányzatok | =5+ 6 |

A többéves pénzügyi keret fejezete: | 5 | „Igazgatási kiadások” |

millió EUR (három tizedesjegyig)

Főigazgatóság: JRC | 2012. év | 2013. év | ÖSSZESEN |

( Humánerőforrás |

( Egyéb igazgatási kiadások |

KÖZÖS KUTATÓKÖZPONT FŐIGAZGATÓSÁG ÖSSZESEN | Előirányzatok |

A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN | Összes kötelezettségvállalási előirányzat = összes kifizetési előirányzat |

millió EUR (három tizedesjegyig)

2012. év | 2013. év | 2014. és azt követő évek | ÖSSZESEN |

A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN | Kötelezettségvállalási előirányzatok | 114,543 | 118,673 | 233,216 |

Kifizetési előirányzatok | 109,298 | 117,393 | 6,525 | 233,216 |

3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás

- ( A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív előirányzatok felhasználását.

- X A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok felhasználását vonja maga után:

Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió euróban (három tizedesjegyig)

Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket ( | 2012. év | 2013. év | ÖSSZESEN |

TELJESÍTÉSEK |

Teljesítések típusa | Teljesítés átlagos költsége | Teljesítések száma | Költség | Teljesítések száma | Költség | Teljesítések száma | Összköltség |

1. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS[19] |

ÖSSZKÖLTSÉG | 9,895 | 10,252 | 20,147 |

(*) Teljesítések becsült száma.

(**) A teljesítések költsége igen változó. Egy rutinfeladat (például egy rendszeres mezőgazdasági előrejelzési jelentés) nem hasonlítható össze egy olyan, nagyszabású és esetlegesen költséges kutatásról szóló zárójelentéssel, amelynek esetében a jelentős összegű finanszírozás végeredményben egyetlen tanulmányt eredményezett. Mindkettő célszerű és hasznos, de nagyon különböző célt szolgál. A feltüntetett átlagos költség pusztán egy matematikai számítással – a költségvetésnek a teljesítések becsült számával való elosztásával – kapott eredmény.

3.2.3. Az igazgatási jellegű előirányzatokra gyakorolt becsült hatás

3.2.3.1. Összegzés

- ( A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási előirányzatok felhasználását.

- X A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok felhasználását vonja maga után:

millió EUR (három tizedesjegyig)

2012. év | 2013. év | ÖSSZESEN |

A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE |

Humánerőforrás |

Egyéb igazgatási kiadások |

A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege |

A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok | Közvetlen kutatás | Közvetlen kutatás | Közvetlen kutatás |

Humánerőforrás | 68,021 | 70,474 | 138,495 |

Egyéb igazgatási kiadások | 36,627 | 37,948 | 74,574 |

A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege | 104,648 | 108,421 | 213,069 |

ÖSSZESEN | 104,648 | 108,421 | 213,069 |

3.2.3.2. Becsült humánerőforrás-szükségletek

- ( A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után humánerőforrások felhasználását.

- X A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrások felhasználását vonja maga után:

A becsléseket egész számmal (vagy legfeljebb egy tizedesjeggyel) kell kifejezni

2012. év | 2013. év |

( A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek) |

X 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) |

XX 01 01 02 (küldöttségeknél) |

XX 01 05 01 (közvetett kutatás) |

10 01 05 01 (közvetlen kutatás) | 566 | 566 |

( Külső személyi állomány (teljes munkaidős egyenértékben kifejezve)[20] |

XX 01 02 01 (AC, INT, END a teljes keretből) |

XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél) |

XX 01 04 yy [21] | - a központban[22] |

- küldöttségeknél (F4E) |

XX 01 05 02 (AC, END, INT közvetett kutatásban) |

10 01 05 02 (CA, INT, SNE közvetlen kutatásban) | 166 | 166 |

Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) |

ÖSSZESEN | 732 | 732 |

XX az érintett szakpolitikai terület vagy költségvetési cím.

A humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal.

Az elvégzendő feladatok leírása:

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak | A nukleáris kutatásra vonatkozó egyedi programból eredő feladatok, különösen a nukleáris hulladék kezelésével, a nukleáris biztonsággal, valamint a nukleáris biztosítéki intézkedésekkel és védelemmel kapcsolatban. |

Külső személyzet |

3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség

- X A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel.

- ( A javaslat/kezdeményezés miatt a többéves pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.

Tárgytalan.

- ( A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára[23].

Tárgytalan.

3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

- A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi társfinanszírozást.

- X A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült társfinanszírozást irányozza elő:

előirányzatok millió EUR (három tizedesjegyig)

2012. év | 2013. év |

Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet | A programhoz társult harmadik országok |

Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN | A harmadik felek részvételi összege később kerül kitöltésre. |

3.3. A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás

- ( A javaslatnak nincs pénzügyi hatása a bevételre.

- X A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:

- ( a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást

- X a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást

millió EUR (három tizedesjegyig)

Bevételi költségvetési tétel: | Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok | A javaslat/kezdeményezés hatása[24] |

2012. év | 2013. év |

6013. alcím 6031. alcím* | pm pm | pm pm |

* A nukleáris kutatás kapcsán Törökországgal folytatott tárgyalások még tartanak.

Az egyéb célhoz kötött bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési tétel(eke)t.

10 03 02 – Harmadik felek kutatási és technológiai fejlesztési hozzájárulásaiból származó előirányzatok

Ismertesse a bevételre gyakorolt hatás számításának módszerét.

Egyes társult államok társulási megállapodások révén hozzájárulhatnak a keretprogram kiegészítő finanszírozásához.

[1] Az Euratom-keretprogramra vonatkozó 2006/970/Euratom tanácsi határozat (HL L 54., 2007.2.22., 21. o); a közvetett cselekvések révén végrehajtandó egyedi programra vonatkozó 2006/976/Euratom tanácsi határozat (HL L 54., 2007.2.22., 139. o); a részvételi szabályokra vonatkozó 1908/2006/Euratom tanácsi rendelet (HL L 54., 2007.2.22., 4. o); a Közös Kutatóközpont által közvetlen cselekvések révén végrehajtandó egyedi programra vonatkozó 2006/977/Euratom tanácsi határozat (HL L 54., 2007.2.22., 149. o).

[2] A vélemény kelte: xxxx.xx.xx.

[3] HL C xxx.

[4] HL L xxx.

[5] HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

[6] HL L 357., 2002.12.31., 1. o.

[7] HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

[8] HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

[9] HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

[10] Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based Budgeting).

[11] A költségvetési rendelet 49. cikke (6) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint.

[12] HL L 107., 1996.4.30., 12. o. – 96/282/Euratom.

[13] HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

[14] HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

[15] HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

[16] Differenciált/nem differenciált előirányzatok.

[17] EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.

[18] Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országok.

[19] Az 1.4.2. szakaszban („Meghatározott célkitűzések...”) feltüntetett célkitűzés.

[20] AC= szerződéses alkalmazott; AL= helyi alkalmazott; END= nemzeti szakértő; INT=átmeneti alkalmazott; JED=küldöttségi pályakezdő szakértő.

[21] Az operatív előirányzatoknál a külső személyzetre részleges felső határérték vonatkozik (korábban: „BA” sorok).

[22] Elsősorban a strukturális alapok, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Halászati Alap (EHA) esetében.

[23] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.

[24] A hagyományos saját források (vámok, cukorilletékek) tekintetében nettó összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési költségek) csökkentett bruttó összegeket kell megadni.