HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 218/1

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A gazdasági és pénzügyi válság hatása a munkaerőnek a termelő ágazatok közötti megoszlására, különös tekintettel a kkv-kra

(saját kezdeményezésű vélemény)

2011/C 218/01

Előadó: Antonello PEZZINI

Társelőadó: Karel HAVLÍČEK

2010. november 15-én GYÖRKÖS Péter, a Magyar Köztársaság Európai Unió melletti Állandó Képviseletének vezetője a jövőbeli magyar elnökség nevében felkérte az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságot, hogy dolgozzon ki feltáró véleményt a következő tárgyban:

A pénzügyi és gazdasági válság hatása a munkaerőnek a termelő ágazatok közötti megoszlására, különös tekintettel a kkv-kra.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott Ipari Szerkezetváltás Konzultatív Bizottsága (CCMI) 2011. április 4-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. május 4–5-én tartott, 471. plenáris ülésén (a május 4-i ülésnapon) 153 szavazattal 5 ellenében, 11 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1. Következtetések és ajánlások

1.1 Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság üdvözli, hogy a magyar elnökség kitüntetett figyelmet szentel a jelenlegi gazdasági és pénzügyi válság által a munkaerőre, illetve a munkaerő termelő ágazatok közötti megoszlására gyakorolt hatására, különös tekintettel a kkv-kra, hiszen ez a kérdés rendkívül fontos a szervezett civil társadalom számára.

1.2 Az EGSZB emlékeztet rá, hogy már többször véleményt nyilvánított a kkv-k problematikájáról, amely vállalkozások a közszféra és a szociális gazdaság mellett az európai gazdaság és foglalkoztatásügy központi elemét képezik.

1.3 A globális gazdasági és pénzügyi válság komoly hatást gyakorolt a kkv-kra, annak ellenére, hogy azok gyakran igen rugalmasan, innovatív válaszok kidolgozásával reagáltak.

1.4 Az EGSZB úgy véli, hogy az EU az elvi nyilatkozatokon túl többet is tehetne a kkv-k támogatása érdekében. Jelenleg az EU-nak feltétlenül koherens, összehangolt lépéseket kell tennie egy sor olyan prioritást illetően, melyek célja a belső piac működési feltételeinek javítása, valamint a kkv-k nemzetközivé tétele.

1.4.1 A kiemelt fontosságú intézkedések közül az EGSZB kiemeli az új – mindenekelőtt női – vállalkozókban rejlő lehetőségek kibontakoztatását, a fiatalok foglalkoztatását és a „Mozgásban az ifjúság” kiemelt célkitűzés támogatását.

1.4.2 Javasolja, hogy szervezzenek évente megrendezendő konferenciát a kkv-k számára, melynek célja, hogy mérleget készítsenek a kkv-k európai helyzetéről, különös tekintettel a foglalkoztatásra. Ezen a példaértékű konferencián különféle tagállami és európai szakmai szervezetek, valamint az uniós intézmények képviselői vennének részt.

1.5 Az EGSZB mindenekelőtt kéri, hogy dolgozzanak ki egy ütemtervet, amelynek segítségével azonnal biztosítani lehetne az új innovatív vállalkozások fejlesztéséhez és a már működő kkv-k támogatásához szükséges feltételeket, hozzá lehetne járulni a válságból való kilábaláshoz szükséges új munkahelyek létrehozásához, és újra lehetne indítani a fenntartható növekedést. Ezeket az intézkedéseket európai, tagállami és regionális szinten kellene megtervezni, és mind a magánvállalkozásokra, mind a szociális gazdasághoz tartozó vállalkozásokra ki kell terjedniük. Az ütemterv mellett gondoskodni kell a munkanélküliek és a fiatalok képzéséről, hogy hozzáférhessen a létrejövő új álláshelyekhez.

1.5.1 Az EU – a tagállamok egyetértésével – támogathatná, hogy a konvergenciarégiókban igénybe vegyék a kkv-k támogatását célzó strukturális alapokat.

1.6 Az EGSZB szerint fel kell gyorsítani a kkv-k nemzetközivé válásának folyamatát, ami megkönnyítené, hogy új piacokra lépjenek, és ezáltal új munkahelyeket teremtsenek.

1.6.1 Az új piacokra való belépést stabil kereskedelmi megállapodásokkal kellene előkészíteni, amelyek a kkv-k által azonnal felhasználható, egyszerű eljárási protokollokat tartalmaznának.

1.7 Az EGSZB igen lényegesnek tartja a vállalkozási kultúra és a kezdeményezőkészség terjesztését egy olyan környezetben, amely támogatja a vállalkozókat, tisztában van a piaci kockázatokkal, és elismeri a humántőke értékét.

1.8 Ösztönözni kell a képzést, a tudás- és képesítéstranszfert, az új munkamódszereket, valamint a változásra való képesség fejlesztését, különösen most, válság idején, hogy biztosítani lehessen a munkahelyek megőrzését, és meg lehessen erősíteni a munkavállalók által a vállalkozások megszilárdítása terén játszott szerepet.

1.9 Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a társadalmi és környezetvédelmi előírásokat tiszteletben tartó közbeszerzések fontos szerepet játszanak a vállalkozások életben maradásának és a helyi foglalkoztatásnak a támogatásában. A „Gondolkozz előbb kicsiben!” elv alkalmazása elengedhetetlen egy olyan válságban, amely számos munkahely fennmaradását veszélyezteti. Az állami szektor megrendeléseinek korrekt, felelősségteljes és ésszerű felhasználása feltehetőleg ösztönzi a nyitottabb versenyt és az innovációt.

1.10 Az EGSZB szerint erőteljesen fejleszteni kell a klasztereket és a kkv-k ágazati csoportjai. A nagy és kis vállalkozások közötti szerződés- és ismeretmegosztás innovatív dinamikák kialakulásához vezethet, az ágazati és egyéb rendszerek hálózati alkalmazása révén.

1.11 Az élenjáró ágazati kezdeményezések maximális kihasználása érdekében az EGSZB azt javasolja, hogy jobban hangolják össze fejlesztésük technológiai, valamint a munkahelyekkel, a beruházásokkal és a humánerőforrások megbecsülésével kapcsolatos vonatkozásait.

1.12 Fel kell ismerni, hogy új pénzügyi mechanizmusok kialakítására van szükség. Az EGSZB úgy véli, hogy a kkv-k előtt álló pénzügyi kihívások és a válság más tényezői hatását tovább fokozta, hogy nem került sor új eszközök kidolgozására, vagy akár a Jeremie, a Jasper és a Jessica megerősítésére.

1.13 Az EGSZB szerint az Európai Bizottságnak fel kellene gyorsítania a hatályos jogszabályok minőségének ellenőrzését, ezzel példát mutatva a tagállamoknak, hogy csökkenteni lehessen a jogszabályok, a megszorítások és a korlátozó tényezők kumulatív hatását.

1.14 Az EGSZB úgy véli, hogy az új jogalkotási javaslatokat operatív, uniós és tagállami hatásértékelések segítségével előzetesen elemezni kellene annak megállapítása végett, hogy hogyan hatnak a versenyképességre.

1.15 Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy fokozza az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák és a zöld gazdaság előmozdítására irányuló fellépéseit, hiszen azok új és jobb minőségű munkahelyek forrásai.

1.16 Az EGSZB szerint hasznos lenne támogatni és előmozdítani a kreativitás és az innováció éllovasaiból álló nemzetközi, többek között ágazati hálózatok terjesztését. Ezzel kapcsolatban azt javasolja, hogy az „Európai Vállalkozások Hálózata” (Enterprise Europe Network) ne csak általános tájékoztató-tanácsadó funkciót töltsön be, hanem ágazati szerepe is legyen, és bízzanak rá egyablakos ügyintézés formájában megvalósítandó adminisztratív feladatokat is.

1.17 Az EGSZB kéri, hogy gyorsítsák fel a kkv-k európai statútumának elfogadását és az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag (Small Business Act) tagállami szintű végrehajtását, amelyről korábban már kifejtette álláspontját.

2. Bevezetés

2.1 A 2008-as a gazdasági válság nyomán a kkv-kkal kapcsolatos, 2002 és 2008 közötti kedvező tendenciának vége szakadt, és a becslések szerint a 2009–2010-es időszakban 3,25 millió munkahely szűnt meg (1).

2.2 Az európai uniós munkanélküliségi ráta 2010-ben 9,6 %-ra emelkedett, sőt, a közigazgatási, a közlekedési és a távközlési ágazatban még ennél is magasabbra kúszott. A kiskereskedelmi és a gyáripari szektorban némi javulás volt tapasztalható, a 15 és 24 év közötti fiatalok munkaerő-piaca viszont továbbra is pang, a munkanélküliségi ráta 21 % körül, vagyis a válság kirobbanása óta a legmagasabb szinten mozog.

2.2.1 A gazdasági válság, továbbá az olyan tényezők, mint a globalizáció, a technológiai haladás, a népesség elöregedése és a fokozatos átállás egy alacsony szén-dioxid-és részecskekibocsátású gazdaságra, erőteljes változásokat indítottak be a munkaerő-piacon szükséges szakképzettségek és képesítések terén, és bizonyos új foglalkozások gyors ütemű fejlődéséhez vezetettek.

2.3 Ágazati szinten úgy tűnik, hogy a recesszió felgyorsította azt a jelenlegi tendenciát, hogy a munkahelyek az elsődleges és alapszintű ipari tevékenységek színteréről a szolgáltatási ágazatba helyeződnek át. Az előrejelzések szerint az elsődleges iparágakban és a mezőgazdaság területén a foglalkoztatás számottevő visszaesése várható, továbbá a gyáripari és a termelő ágazatokban 2010 és 2020 között szintén a munkahelyek csökkenésére kell számítani. Ezzel szemben a szolgáltatások területén, mindenekelőtt az ipari és a piaci szolgáltatásokban, valamint a forgalmazásban, a közlekedésben, továbbá a szállodai, vendéglátó-ipari, idegenforgalmi, egészségügyi, oktatási és biztonsági ágazatokban várhatóan bővül a foglalkoztatás.

2.4 A foglalkozási profilok tekintetében a 2020-ig tartó időszakban a közép- és felsőfokú végzettségű munkaerő számára rendelkezésre álló munkahelyek száma megszilárdul, illetve tovább nő (40 %-kal), elsősorban az úgynevezett tudásalapú és készségorientált munkahelyeken dolgozó felsővezetők, szakemberek és mérnökök esetében.

2.4.1 A legnagyobb arányú csökkenés az alacsony szintű végzettséggel rendelkező, kevéssé képzett munkavállalók vonatkozásában várható. A tapasztalatok szerint a beruházási javakat előállító ágazatok foglalkoztatási szintje érzékenyebben reagál az általános gazdasági válságokra, mivel az ilyen területeken különösen nagy a szaktudás jelentősége, hiszen gyakran sajátos szaktudásra van szükség.

2.5 Az EGSZB már több alkalommal rámutatott (2) arra az általánosan elismert tényre, hogy a kis- és középvállalkozások (kkv-k) jelentős szerepet töltenek be az európai gazdaságban, és hangsúlyozta, (3) hogy „[ ] mivel a termelés, az innováció és a foglalkoztatás egyre nagyobb mértékben függ a kkv-któl, prioritásnak kell tekinteni a fiatalok vállalkozói szellemének fejlesztését.”

2.6 Az EU-ban több mint 20 millió önálló vállalkozás működik, ezeknek több mint 99 %-a 250-nél kevesebb alkalmazottat foglalkoztató kis- és középvállalkozás. Nagy többségük (92 %) mikrovállalkozás, amely 10-nél kevesebb alkalmazottat foglalkoztat. Ezenkívül az európai uniós munkahelyek több mint 67 %-át a kkv-k adják. (4) A válságot túlélt kkv-k nagy része túlélését csupán munkatársai elkötelezettségének köszönheti.

2.7 Arról sem szabad megfeledkezni, hogy számos akadály, többek között

— a vállalkozói szellem kibontakozásához nem megfelelő környezet;

— a hitelhez jutás nehézségei;

— a piacok nemzetközivé válásával és a piacokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos nehézségek;

— az ismeretek és vezetői kapacitások nem megfelelő cseréje;

— a szellemi tulajdon nem kielégítő védelme

fékezheti egy új vállalkozói kultúra kialakulását, valamint az innovatív kkv-k létrehozását és gyors fejlődését, és hátráltathatja a teljes foglalkoztatottságra törekvő politikát.

2.8 2009-ben azoknak a nagyvállalkozásoknak a száma, amelyeknél csökkent a foglalkoztatási szint, az ugyanilyen helyzetben levő kisvállalkozások kétszerese, a mikrovállalkozásokénak pedig háromszorosa volt. Ezek az adatok alátámasztják a kis- és mikrovállalkozások által a gazdasági ciklusokra gyakorolt stabilizáló hatást.

2.9 Az európai uniós munkaerő-piaci tendenciák azonban országonként jelentősen eltérnek, és a fiatalok közötti munkanélküliség elfogadhatatlan szintre emelkedett. Az európai munkanélküliségi ráta 2010–2011-ben átlagosan elérheti a kritikus 10 % feletti szintet, ám ennek az ágazatonkénti, régiónkénti, különösen pedig életkor szerinti eloszlása méginkább aggasztó.

2.9.1 Az európai foglalkoztatásról szóló 2010. évi jelentés szerint a válság fő áldozatai a fiatalok; a 15–24 éves korcsoportban a munkanélküliségi ráta bizonyos tagállamokban eléri, sőt meghaladja a 30 %-ot.

2.10 Az európai munkaerő különféle ágazatok közötti eloszlására vonatkozó tendenciák életkor, nem és vállalkozási típus szerinti elemzéséből (5) kiderül, hogy:

— a 27 tagú EU foglalkoztatási rátája (6) a 2000. évi 62,2 %-ról 2009-re 64,6 %-ra emelkedett;

— a fiatalok foglalkoztatási rátája (7) ugyanebben az időszakban 37,5 %-ról 35,2 %-ra csökkent;

— a nők foglalkoztatási aránya összességében 53,7 %-ról 58,6 %-ra nőtt, a fiatalok esetében viszont 34,1 %-ról 33,1 %-ra csökkent;

— a 27 tagú EU foglalkoztatási rátája az ipar területén a 2000. évi 26,8 %-ról 2009-ben 24,1 %-ra csökkent;

— a szolgáltatások területén a foglalkoztatási arány a 2000. évi 65,9 %-ról 2009-re 70,4 %-ra nőtt;

— a mezőgazdaságban a foglalkoztatási arány a 2000. évi 7,3 %-ról 2009-re 5,6 %-ra esett vissza.

2.11 Az EU 15-re vonatkozó adatok mind az általános foglalkoztatottsági arány tekintetében (63,4–65,9 %), mind pedig a nők foglalkoztatottsága szempontjából (54,1-59,9 %) valamivel jobb helyzetre utalnak.

2.12 A „Mozgásban az ifjúság” uniós program célja, hogy nemektől függetlenül új kompetenciákat és képesítéseket biztosítson a fiatalok számára, még ha ez a célkitűzés szerénynek tűnik is a probléma súlyához képest, és az is egyértelmű, hogy ezt a programot az új tevékenységek és új vállalkozások létrehozását célzó egyéb kezdeményezésekkel kell majd kombinálni.

2.13 Az EGSZB az Ipari Szerkezetváltás Konzultatív Bizottságán (CCMI) keresztül már véleményt alkotott a válság foglalkoztatásra gyakorolt hatásairól a gyártási ágazatban, az autóiparban, a textiliparban, a fémfeldolgozó iparban, a repülőgépgyártásban, a kulturális és kreatív ágazatokban, a hajógyártásban, a szén- és acéliparban, a háztartási gépek gyártásában, az erdészeti és mezőgazdasági ágazatban, valamint a szolgáltatások terén.

2.14 A nagy méretű vállalkozások mellett valamennyi ágazatban jelentős a kkv-k jelenléte: így például gyártási ágazatban 2 millió 376 ezer európai vállalkozás között 2 millió 357 ezer kkv van, az építőiparban 2 millió 916 ezer vállalkozás közül 2 millió 914 ezer a kkv, illetve a kis- és nagykereskedelemben, az autó- és motorjavításban, vagy a családi fogyasztási cikkek esetében a 6 millió 497 ezer vállalkozásból 6 millió 491 ezer a kkv, nem is beszélve az ingatlanszolgáltatásokról, a vendéglátásról, a szállodaiparról és a közlekedésről.

2.15 Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a nagy, a közepes és a kisvállalkozások teljes mértékben kiegészítik egymást, ami megmutatkozik az alvállalkozásokban, a kiszervezés hatékonyságában, valamint az innovatív spin-off tevékenységek megszervezésében.

2.16 A következő szolgáltatási ágazatokban különösen nagy lehetőségek rejlenek, hogy a közszférában, a magánszférában és a szociális gazdaságban tevékenykedő kis és középvállalkozásokon keresztül új munkahelyeket teremtsenek, és ezzel hozzájáruljanak a válság elleni küzdelemhez, valamint a fenntartható és versenyképes gazdasági növekedéshez (8):

— spin off a kutatásban és fejlesztésben;

— az informatikai ágazat és a kapcsolódó tevékenységek;

— az ingatlanpark fenntartásával és átalakításával kapcsolatos tevékenységek;

— pénzügyi kiegészítő közvetítői tevékenységek;

— szálloda- és vendéglátó-ipari tevékenységek;

— turisztikai és kulturális ágazat;

— a postai, távközlési és közlekedési ágazat;

— az áram-, gáz- és vízszolgáltatási ágazat;

— a vezető piaci tevékenységek között szereplő ágazatok: e-egészségügy, fenntartható építőipar, intelligens hálózatok, biológiai alapú termékek, újrahasznosítás, megújuló energiaforrások és zöld gazdaság.

2.17 Ami a 2002–2007-es időszakban az EU által termelt hozzáadott értékhez és a foglalkoztatáshoz a kkv-k általi hozzájárulásának földrajzi eloszlását illeti, megállapítható, hogy míg a foglalkoztatás területén nem nagy a különbség, a kkv-k hozzáadott értéke szempontjából az EU 12 és az EU 15 országok között erőteljes az eltérés; továbbá a kkv-k és a nagy vállalkozások termelékenysége közötti különbség az új tagállamokban nagyobb, mint a régiekben.

2.18 Az új munkahelyek megteremtése mellett a kkv-k nagymértékben hozzájárulnak a gazdaság dinamizmusához és innovatív teljesítményéhez, mivel a elképzelések és találmányok terjesztésével és értékesítésével fontos közvetítői szerepet játszanak a tudományos és technológiai ismeretek alkalmazásokba való átültetésében. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyeznünk, hogy európai szinten a „Gondolkozz előbb kicsiben” elv és a kisvállalkozói intézkedéscsomag újfajta megközelítéseinek teljes körű alkalmazására különösen regionális és nemzeti szinten még nem került sor.

2.19 Az EGSZB véleménye szerint meg kell erősíteni a kkv-k innovatív és kiemelten fejlődőképes csoportjainak (clusters) fejlődését, amelyek innovációs előrelépéseket tennének lehetővé olyan hálózati rendszereknek köszönhetően, melyek magas színvonalú és felhasználóbarát termékek révén képesek gyorsan piacra kerülni.

2.20 A kkv-k fejlődésének és versenyképességének megerősítése terén a legfontosabb, hogy elősegítsük nemzetközivé válásukat a globális piacokon, valamint fejlesszük lehetőségeiket a belső piacon, amely tisztességes verseny- és működési feltételeket biztosít számukra.

2.21 Míg a kkv-k általában a nemzeti GDP több mint 50 %-át biztosítják, általában véve az EU exportjának csupán mintegy 30 %-áért felelnek, függetlenül attól, hogy a globális értékteremtő hálózatokhoz jelentős mértékben hozzájárulnak.

2.22 Jelentős hangsúly került a hitelhez való könnyebb hozzáférésre: az EU a válság alatt támogatást nyújtott a kormányoknak, a pénzügyi intézményeknek és a nagyvállalatoknak, miközben keveset, vagy inkább semmit nem tett a kkv-k, illetve a termelékeny és fenntartható foglalkoztatás helyi szintű megvalósítása érdekében. Meg kellene erősítenie az olyan eszközöket, mint a JEREMIE, a JESSICA vagy a JASPER.

2.23 Az EGSZB úgy véli, hogy az EU kormányzatainak határozottan támogatniuk kell a következőket:

— a vállalkozó szellemet ösztönző nemzeti és regionális programok;

— a kis- és középvállalkozásokat aktívan tartó eszközök;

— az intelligens termékekhez és szolgáltatásokhoz kapcsolódó új tevékenységek kifejlesztése;

— a bürokratikus kötelezettségek csökkentése;

— a munkanélküliek és a fiatalok képzése annak érdekében, hogy új állásokhoz jussanak;

— a munkaerő folyamatos szakképzése és oktatás;

— a társadalmi párbeszéd;

— jobb hozzáférés a közösségi programokhoz, kiemelt figyelemmel a kkv-k finanszírozására;

— az adóelkerülés és az illegális munkavállalás elleni küzdelem;

— az adminisztratív terhek csökkentése és egyszerűsítése, ösztönözve az egyablakos rendszert és a szektoriális hálózatokat.

2.24 Az EGSZB különösen a jelenleg folyó felülvizsgálat felgyorsítását ösztönzi a közösségi kutatási és innovációs programokhoz való hozzáférés megkönnyítése érdekében.

2.25 A tartós munkahelyek előmozdítása, a vállalkozói szellem és az innováció fejlesztése, valamint a fenntartható gazdasági fejlődés terén megmutatkozott piaci kudarcot olyan dinamikus cselekvési csomagokkal kell ellensúlyozni, amelyek segítségével nyomon követhető a vállalkozások születése, növekedése és a piacról való távozása, a megfelelő érthetőség és áttekinthetőség feltételei mellett.

3. Megjegyzések

3.1 Ez a feltáró vélemény a magyar elnökség felkérésére készült, és a jelenlegi gazdasági és pénzügyi válság által a munkaerőre, illetve a munkaerő termelési ágazatok közötti eloszlására gyakorolt hatásokat vizsgálja, főként a kis- és középvállalkozások tekintetében.

3.2 Az EGSZB úgy véli, hogy amennyiben Európa ki szeretne lábalni a válságból, és vezető szerepet kíván játszani a globalizációban, azonnali, koherens és összehangolt uniós fellépésre van szükség egy sor prioritást illetően, amely a szándékok helyett hatékony cselekvésben mutatkozik meg, és amely mind a belső, mind a globális piacon javítja a munkakörülményeket, ösztönzi a kis- és középvállalkozásokon belüli innovációt, felvirágoztatja a vállalkozói szellemet, új utakat határoz meg a személyzet oktatása és szakképzése szempontjából, és a munkaerőpiacot az új kihívásokhoz igazítja.

3.3 Ahhoz, hogy a kkv-k ki tudják teljesíteni a foglalkoztatáshoz való pozitív hozzájárulásukat, különösen a globalizáció új keretei között és az iparosodott országokban megfigyelhető jelenlegi nemzetközi válság ellenére, minden szempontból egyenlő versenyfeltételek mellett kell működniük, például a következők segítségével:

— ütemterv készítése a szükséges feltételek megteremtéséhez és annak biztosításához, hogy a kkv-k teljes mértékben hozzá tudjanak járulni a munkahelyteremtéshez;

— a kis- és középvállakozások innovatív kapacitásainak növelése, valamint a hálózatok, a termelési körzetek, a szolgáltatások és a technológiai parkok támogatása (9);

— hozzáférési garanciák a külső piacokhoz, a finanszírozáshoz és a fizetési garanciák megerősítéséhez a nemzetközi kifizetések során;

— intelligens gazdasági támogatási struktúrák a piacok részére (10), az európai és a külső piacok megnyitása során biztosítandó teljes kölcsönösség mellett;

— az ipari és szellemi tulajdon társadalmi és környezetvédelmi normáinak tiszteletben tartása;

— az aszimmetrikus tájékoztatás elleni intézkedések a hitelekhez való hozzáférésben, megfelelő hitel- és kölcsönajánlatok, illetve a kockázati tőkéhez való hozzáférés biztosításával;

— a folyamatos képzés struktúráinak biztosítása, mind a vállalkozói szellem és a vállalkozások igazgatásának fejlesztése, mind pedig a megfelelően képzett munkaerő biztosítása érdekében a rugalmas biztonság szociális partnerek között kialakított keretei között;

— társadalmi párbeszéd nemzeti és európai szinten, amely elismeri a kkv-k sajátos tulajdonságait, biztosítva számukra a megfelelő, uniós szintű képviseletet, valamint egy olyan párbeszédet, amely lehetővé teszi a szociális partnerek számára, hogy megfelelően tudjanak reagálni a válság jelentette kihívásokra,

— az informális gazdaság elleni küzdelem és a versenypolitika megerősítése az állami támogatások területén.

3.4 Az EGSZB megítélése szerint egyszerűsíteni és racionalizálni kell a kkv-k létrehozásával kapcsolatos adminisztratív és jogi eljárásokat, főként tagállami szinten annak érdekében, hogy a működő vállalkozások fejlődésük érdekében képesek legyenek hasznot húzni a technológiai és kereskedelmi lehetőségekből, valamint hogy az új kkv-k képesek legyenek új munkahelyeket teremetni, teljesen és konkrétan megvalósítva a „Gondolkozz előbb kicsiben” elvet és a kisvállalkozói intézkedéscsomagot.

3.4.1 El kell fogadni továbbá az európai kkv-k statútumát, és tanulmányozni kell az európai szövetkezeteket a szélesebb körű terjesztés érdekében.

3.5 Meg kellene könnyíteni a kkv-k nemzetközivé tételének folyamatát, növelve a vállalkozások részvételét a kutatási partnerségekben, és hozzáférést biztosítva számukra a külső piacokhoz.

3.5.1 Ezt a célkitűzést többek között egy olyan stratégia segítségével kell elérni, amely megkönnyíti, hogy a szinergiák ösztönzése és a szabad foglalkozások jobb internacionalizációja érdekében a kreativitás és az innováció főszereplői – vezetők, kutatók, szabadfoglalkozásúak – között nemzetközi hálózatok jöjjenek létre.

3.6 Mindemellett terjeszteni kell a vállalkozói kultúrát, valamint ösztönözni kell a női kezdeményezéseket és a vállalkozói szellemet, fejlesztve a stratégiai és adminisztrációs szempontból szükséges készségeket, és megszilárdítva a képzést.

3.6.1 Szintén helyénvalónak tűnik egy ütemterv bevezetése, amely félévenkénti stratégiákat tartalmaz az európai kkv-k gazdasági és társadalmi változóival kapcsolatban.

3.7 Az állomány és a személyzet folyamatos képzése segítségével lehetővé kell tenni, hogy a képzett és naprakész munkaerő álljon rendelkezésre, mégpedig a nemek egyenlőségét támogató keretek között. Az EGSZB azt szeretné, ha mind az EU szintjén, mind nemzeti és regionális szinten elsőbbséget élvezne a fiatalok munkanélkülisége elleni küzdelmet célzó fellépés, melynek során megsokszorozzák a képzési lehetőségeket, a minőségi tanfolyamokat, a diplomások támogatását elsősorban tudományos területeken; szeretné továbbá, ha az ipari és gyártási tevékenységeket, valamint a vállalkozási kezdeményezéseket felértékelő kampányra kerülne sor, főként a nők körében.

3.8 Az EGSZB-nek meggyőződése, hogy fejleszteni kell az innováció asszimilációjának képességét: erősíteni kell a kompetencia- és a tudásalapú hálózatokat, új generációs ipari területeket kell kialakítani, valamint az ipar, a kutatóközpontok és az egyetemek közötti technológiai transzfert és a humán erőforrások mobilitását elősegítő infrastruktúrákat, főként az Európai Technológiai Intézet keretében, melybe bele kell vonni a kkv-kat is.

3.9 Az EGSZB véleménye szerint technológiai és befektetési szempontból, valamint a humán erőforrások jobb képzése és kihasználása tekintetében jobban kellene koordinálni a csúcstechnológiai ágazatok kezdeményezéseinek fejlődését.

3.10 A válság alapvetően megváltoztatta az európai munkaerőpiacokat. Emiatt arra lenne szükség, hogy a munkavállalók és a vállalatvezetők készek legyenek arra, hogy megfelelő képzésekkel és támogatásokkal alkalmazkodjanak a változóban lévő új valósághoz: „A válság minden múltbéli eredményt visszavett, így munkaerőpiacainkat sürgősen meg kell reformálnunk, és biztosítanunk kell, hogy a készségek összhangban legyenek a kereslettel, valamint hogy a munkakörülmények megfeleljenek a munkahelyteremtésnek” (11).

Kelt Brüsszelben, 2011. május 4-én. az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Staffan NILSSON

(1) Jelentés – European SMEs under pressure (Nyomás alatt az európai kkv-k) (2010).

(2) Lásd: Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: Különböző politikai intézkedések, amelyek a megfelelő finanszírozáson túl hozzájárulhatnak a kkv-k növekedéséhez és fejlődéséhez – HL C 27., 2009.2.3., 7. o.; az EGSZB véleménye a következő tárgyban: A kkv-k támogatása a világpiaci változásokhoz való alkalmazkodásban HL C 255., 2010.9.22., 24. o., valamint a következő tárgyban: Gondolkozz előbb kicsiben! – Európai kisvállalkozói intézkedéscsomag: Small Business Act, HL C 182., 2009.8.4., 30. o.

(3) Lásd: az EGSZB véleménye a következő tárgyban: A lisszaboni stratégia 2010 után, HL C 128., 2010.5.18., 3. o.

(4) Forrás: Eurostat

(5) Eurostat – Munkaerő-piaci mutatók/Európai Unió 27 – 2010.

(6) Eurostat, a 15–64 éves korcsoport

(7) Eurostat, a 15-24 éves korcsoport

(8) Lásd: Hartmut Schrör, Enterprise Births, Survivals and Deaths - Employment effects (Vállalkozások születése, túlélése és halála – a foglakoztatásra gyakorolt hatás) (Eurostat, Statistics in Focus, 44/2008).

(9) Lásd: az EGSZB „Európa ipari körzetei és az új tudásalapú hálózatok” című véleményét, HL C 255, 2005.10.14., 1. o.; az EGSZB „A technológiai parkok szerepe a tagállamok ipari szerkezetváltásában” című véleményét, HL C 65, 2006.3.17., 51. o., valamint „Ipari szerkezetváltás, területfejlesztés és vállalati felelősség” című véleményét, HL C 175, 2009.7.28., 63. o.

(10) Lásd a „Piacokhoz való hozzáférés” (MADB) adatbázis egyszerűsített struktúráihoz való hozzáférést.

(11) Andor László, az Európai Bizottság foglalkoztatásért felelős tagja, IP/10/1541, 2010. november 23.