A büntetőjognak a következő jogsértésekkel kell foglalkoznia: a levegő, a víz és a talaj súlyos jogellenes szennyezése; a hulladék nem megfelelő kezelése; vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme; ásványok jogellenes kitermelése; vadon élő állatok és madarak jogellenes üldözése; valamint a vadon élő fajok élőhelyein a növényzet kiirtása. Mindezen tevékenységek rontják a levegő és a víz minőségét, szennyezik a talajt, károsítják a vadon élő fajokat, és károsítják vagy elpusztítják az értékes természetes élőhelyeket. A környezetkárosodás hatásait – ideértve többek között az egészségkárosodást – az egyén és a társadalom is megszenvedi. E hatások hátrányosan érintik a körforgásos gazdaságot, aláássák a tisztességes versenyt és csökkentik a kormányzati bevételeket. Az áldozatok pedig nemcsak a jövő generációi, hanem a mostaniak is.

A szilárd és egyértelmű büntetőjogi keret szükséges, de nem elegendő a sikerhez. Eredményes bűnüldözési rendszerekre is szükség van. A javaslat minimumszabályokat állapít meg a környezeti bűnözésre irányuló bűnüldözésre – például a nyomozási eszközökre, az erőforrásokra és az együttműködésre – vonatkozóan. A Bizottság egyéb módokon is hozzájárulhat ehhez a célhoz.

A vadon élő állatokkal és növényekkel kapcsolatos bűncselekmények elleni küzdelmet jelentős mértékben segíti a szakosodott nem kormányzati szervezetek (NGO-k) munkája, amelyek feltárják a bűnözést, bizonyítékokat gyűjtenek róla, és felhívják a figyelmet annak hatásaira. Általánosabban fogalmazva, a civil társadalom, beleértve számos nem kormányzati szervezetet is, alapvető szerepet játszik abban, hogy a hatóságok értesüljenek az olyan problémákról, mint az illegális hulladékártalmatlanítás. A visszaélést bejelentő személyek kulcsszerepet játszhatnak a vállalatok által elkövetett büntetendő cselekmények felderítésében. Az áldozatok jogairól szóló első uniós stratégia (2020–2025) többek között a környezeti bűnözés áldozataira is kiterjed, megjegyezve, hogy a környezeti bűncselekmények áldozatainak esetében különösen nagy a másodlagos viktimizáció, a megfélemlítés és a megtorlás veszélye, különösen, ha a környezeti bűnözés a szervezett bűnözés egyik formájaként jelenik meg.

A Bizottság elismeri, hogy a környezeti bűnözés elleni küzdelem eredményesebb lesz, ha a vállalati társadalmi felelősségvállalás fokozására és a „szennyező fizet” elv betartásának biztosítására irányuló szélesebb körű erőfeszítések részét képezi.

A környezeti bűnözéssel kapcsolatos munkával párhuzamosan a Bizottság:

·elvégzi a környezeti felelősségről szóló 2004/35/EK irányelv második értékelését, amelyben azt vizsgálja, hogyan javítható a „szennyező fizet” elvnek a környezeti károkra való alkalmazása. Míg mindkét irányelv (a környezeti bűnözésről szóló irányelv és a környezeti felelősségről szóló irányelv) célja a környezet védelmének megerősítése, a környezeti bűnözésről szóló irányelv a környezetvédelmi jogsértések egyéni eseteinek kezelésére, a környezeti felelősségről szóló irányelv a környezeti károk helyreállítása érdekében meghozandó helyreállítási intézkedésekre vonatkozik;

·a 2021. évi munkaprogramjában bejelentetteknek megfelelően jogalkotási javaslatot terjeszt elő a fenntartható vállalatirányításról a hosszú távon fenntartható és felelős vállalati magatartás előmozdítása érdekében.

4.KITEKINTÉS: NEMZETKÖZI DIMENZIÓ



A környezeti bűnözés elleni küzdelem nemzetközi dimenzióval is bír. A vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme EU-n kívüli országokból is indulhat, és mind a hulladék, mind a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme súlyos káros hatásokkal jár, többek között az EU határain kívül is. Az ellátási láncok globális jellegéből adódóan előfordulhat, hogy az EU olyan árukat és szolgáltatásokat importál, amelyekhez súlyos környezeti visszaélések kapcsolódnak. Az éghajlati és biodiverzitási válság globális jellege miatt magát az EU-t is hátrányosan fogja érinteni a bolygónk más részein elkövetett környezeti bűnözés, különösen ott, ahol ez hatalmas méreteket ölt, és veszélybe sodorja a globális közjavakat.

Nemzetközi szinten egyre nagyobb figyelmet fordítanak a környezeti bűnözés problémáinak kezelésére, és egyre nagyobb az egyetértés azzal kapcsolatban, hogy a tartós változás közös fellépéssel érhető el. Ezért tovább kell erősíteni a nemzetközi együttműködést ezen a területen. Egyre nagyobb figyelmet fordítanak a nagy léptékű és a környezet súlyos vagy hosszú távú károsodásával járó visszaélésekre (más néven „ökocídiumra”) , és a környezeti bűnözésről szóló új irányelv a környezeti bűncselekmények elleni küzdelem fokozásával hozzájárul ezek kezeléséhez. A környezeti bűnözés révén felerősödhetnek a konfliktusok és növekedhet az instabilitás, mivel a környezeti bűnözés gyakran összekapcsolódik a fegyveres csoportok és polgárháborúk finanszírozásával, valamint a környezet károsodásával. A környezeti bűnözés pénzügyi hatását tekintve a negyedik legjelentősebb bűncselekményi formát jelenti a világon, amint azt a bevezetésben is kifejtettük. A vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme, az illegális fakitermelés és a kapcsolódó illegális fakereskedelem, valamint az illegális hulladékkereskedelem komoly fenyegetést jelent számos ország és régió biztonságára, politikai stabilitására, gazdaságára, természeti erőforrásaira és kulturális örökségére. A környezeti hatások mellett egyre több bizonyíték van arra, hogy a fenti bűncselekményekből eredő korrupció, amely lehetővé teszi a környezeti bűnözés virágzását, olyan spirális hatást von magával, amely aláássa a jogállamiságot, táptalajul szolgál más bűncselekményeknek és fokozza a bizonytalanságot. Ugyanakkor a környezeti pusztítások és károsodások – amelyeket vagy háborús fegyverként használnak, vagy támadások és konfliktusfenntartó tevékenységek okoznak – gátat vetnek végső soron annak, hogy a konfliktusok által érintett lakosság élete visszatérjen a rendes kerékvágásba, hiszen megélhetésük és jólétük a természeti erőforrásoktól függ. Fontos a természeti környezet védelme melletti, globális szintű kiállás a fegyveres konfliktusokban, a nemzetközi humanitárius joggal összhangban.

A környezeti bűnözés elleni globális szintű küzdelem elősegítése érdekében az EU az egyik fő támogatója volt a vadon élő állatokat és növényeket érintő bűncselekmények ellen fellépő nemzetközi konzorciumnak (ICCWC), amely a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény titkárságát, a Nemzetközi Bűnügyi Rendőrség Szervezetét (INTERPOL), az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatalát, a Világbankot és a Vámigazgatások Világszervezetét összefogó partnerség. A konzorcium azon dolgozik, hogy összehangolt támogatást nyújtson a vadon élő állatokra és növényekre vonatkozó jogszabályok érvényesítésével foglalkozó hatóságok és a kapcsolódó szubregionális és regionális hálózatok számára. Az Uniónak emellett növelnie kell a környezeti bűnözésben globális szinten érintett országokban a bűnüldöző szervek és az igazságszolgáltatás dolgozóinak képzéséhez nyújtott támogatását. A közös biztonság- és védelempolitikai tevékenységek szintén hozzájárulhatnak ezekhez az erőfeszítésekhez.

Ugyanilyen fontos, hogy az EU a partnerországokkal fenntartott kétoldalú kapcsolataiban foglalkozzon a környezeti bűnözéssel kapcsolatos kérdésekkel. A környezeti bűnözés elleni küzdelem fokozása már most is része, és a jövőben egyre nagyobb részét kell hogy jelentse az uniós politikai és szakpolitikai párbeszédeknek, valamint a kétoldalú és regionális együttműködés területének.

A környezeti bűnözés elleni küzdelem tehát nagy globális jelentőséggel bír, és többek között a fenntartható fejlődési célok eléréséhez is szükséges. Az ilyen irányú fellépés Unión belüli megerősítése segíteni fogja az EU-t abban, hogy jó példával járjon elöl, és sikeres nemzetközi partner legyen.

A Bizottság és a főképviselő:

·elő fogja mozdítani a környezeti bűnözés elleni küzdelmet nemzetközi szinten, többek között az ENSZ Környezetvédelmi Programjával (UNEP) való együttműködés révén és a többoldalú környezetvédelmi megállapodások keretében;

·felül fogja vizsgálni a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme elleni uniós cselekvési tervet a végrehajtásával kapcsolatos eddigi tapasztalatok fényében;

·továbbra is részt vesz a globális multilaterális fórumokon és együttműködik az érintett nemzetközi és regionális szervezetekkel (pl. UNEP, Interpol, UNODC) a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme és az erdészeti bűnözés elleni nemzetközi együttműködés fokozása, valamint a probléma transznacionális dimenziójának kiaknázása érdekében; építeni fog az ICCWC-vel való együttműködésre abból a célból, hogy megerősítsék a rendőrséget, az igazságszolgáltatási rendszereket és a határellenőrzést azokban az országokban, ahol fennáll a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelmének és az illegális fakereskedelemnek a veszélye;

·fokozni fogja az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy adott esetben a partnerországokkal folytatott politikai párbeszédekbe beépítsék a környezeti bűnözés elleni küzdelemmel kapcsolatos kérdéseket, különös tekintettel azokra az országokra, ahol a környezeti bűnözés különösen súlyos mértéket ölt, vagy gyakran ismétlődik;

·tovább erősíti a partnerországokkal folytatott együttműködést a vadon élő állatok és növények (többek között az orvvadászat) és az erdők elleni bűncselekmények visszaszorítása érdekében, például azáltal, hogy kiépíti az érték-/ ellátási lánc mentén tevékenykedő érdekelt felek kapacitását, a kiskereskedőktől a nemzetközi kereskedőkig és a fogyasztókig, ezzel párhuzamosan pedig feltérképezi a környezeti bűncselekmények kiváltó okait;

·továbbra is támogatja az EU részéről a partnerországokat a hulladékkal és a szennyezéssel kapcsolatos kérdésekre vonatkozó többoldalú környezetvédelmi megállapodások végrehajtásában, a szabályozások korszerűsítésében és az érvényre juttatásukhoz szükséges kapacitások megerősítésében;

·szorosan figyelemmel kíséri az ökocídium meghatározásával és az arra adandó lehetséges válaszokkal kapcsolatos nemzetközi fejleményeket;

·lehetőségeket dolgoz ki képzési programokat létrehozására az EU szomszédságpolitikai és egyéb partnerországaiban a környezeti bűnözés megelőzéséről és az ellene folytatott küzdelemről, mind a bűnüldöző, mind az igazságügyi szakemberek számára; A közös biztonság- és védelempolitikai tevékenységek szintén hozzájárulhatnak ezekhez az erőfeszítésekhez.

·továbbra is közvetlen támogatást nyújt világszerte a veszélyben lévő emberijog-védőknek, beleértve a környezetvédelmi jogvédőket is, az uniós emberijogvédő-mechanizmuson keresztül;