HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 175/22

A Régiók Bizottsága véleménye – Megújított európai stratégia – „Befektetés az ifjúságba”

(2010/C 175/06)

I. POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

Általános megjegyzések

1. úgy véli, hogy a fiatal európaiak jelentik a társadalom jövőjét. Ezért minden fiatalnak lehetőséget kell kapnia, hogy teljes mértékben kibontakoztathassa tehetségét és potenciálját. A tehetség nemcsak az iskolákban (oktatás révén) fejleszthető, hanem a család keretein belül, egyesületekben (sportolási, zenei vagy egyéb kulturális létesítmények), ifjúsági szervezetekben, valamint a helyi városrészekben is (ahol a könyvtárak, zeneiskolák, sportklubok és egyéb létesítmények találhatók). A helyi és regionális önkormányzatok állnak a legközelebb a fiatalok mindennapi életéhez, és ezért kulcsfontosságú szerepet játszanak a tehetséggondozás keretének megteremtésében;

2. megállapítja, hogy megéri az ifjúságba való befektetés és az ifjúság jogainak erősítése. Az ifjúság számára magas színvonalú – formális és nem formális – oktatást, illetve sport-, kulturális és szabadidős létesítményeket biztosító települések és régiók a jövőben gazdaságilag sikeresebb, nagyobb biztonságot nyújtó helyeket jelentenek majd, és olyan erős szociális dimenzióval fognak rendelkezni, amelyet a tolerancia és a kölcsönös tisztelet jellemez;

3. szilárd meggyőződése, hogy az ifjúsági stratégiáknak az ifjúságot magát előtérbe helyező megközelítést kellene alkalmazniuk, amelynek keretében az egyén, az egyéni tehetség, valamint az ebben rejlő lehetőségek teljes kibontakoztatásához szükséges igények jelentik a kiindulási pontot;

4. felismeri, hogy a fiatalok túlságosan gyakran képezik a társadalom egyik legsebezhetőbb rétegét, különösen a jelenlegi gazdasági és pénzügyi válságban, és hogy öregedő társadalmunkban a fiatalságra mint a társadalom olyan értékes és kulcsfontosságú erőforrására kellene tekinteni, amely mobilizálható és mobilizálandó szociális és társadalmi célok megvalósítása érdekében (1);

5. megerősíti egy olyan aktív és átfogó pozitív ifjúságpolitika szükségességét, amely az ifjúság egészének potenciáljával kíván foglalkozni, kedvező körülményeket teremtve a mindennapi életet, munkát és a társadalomban való tevékeny részvételt illető tehetségük és készségeik fejlesztéséhez, és nem csak az olyan fiatalokra összpontosítana, akik speciális figyelmet igényelnek problémáikra való tekintettel;

6. külön felhívja a figyelmet a proaktív és megelőző jellegű intézkedések jelentőségére (2); és utal annak jelentőségére, hogy a fiatalok számára jobb életkörülményeket teremtsünk (1), továbbá gyermek- és fiatalbarát városokat hozzunk létre (3).;

7. üdvözli az Európai Bizottság jelen közleményét a fiatalok előtt álló kihívások és lehetőségek kezelését célzó megújított nyílt koordinációs módszerről; valamint a szóban forgó közleményben javasolt megközelítést, amely szerint be kell fektetni az ifjúságba, és erősíteni kell a fiatalok jogait;

8. elismeri, hogy az ifjúságpolitika természeténél fogva széles körű, ezért támogatja azt a területeken átívelő uniós megközelítést, hogy az ifjúságpolitikát és a fiatalokkal kapcsolatos ügyeket számos különféle szakpolitikába építsék be (egy ágazatközi megközelítés keretében), és hogy ugyanakkor specifikusabb szakpolitikák továbbfejlesztésére is sor kerüljön az ifjúsági munka terén;

9. ajánlja, hogy az Európai Bizottság vegye figyelembe a helyi és regionális szinten rendelkezésre álló tapasztalatokat és ismereteket, és hogy a jövőbeli intézkedések a már meglévő kezdeményezésekre (amilyen például az „Európa Ifjúsági Fővárosa” kezdeményezés) és keretekre épüljenek (amilyen például az ENSZ gyermekjogi egyezménye);

10. emlékeztet arra, hogy az ifjúságpolitika kidolgozása, végrehajtása és megvalósítása számos tagállamban elsősorban éppen a helyi és regionális önkormányzatok hatás- és felelősségi körébe tartozik. Ezt az RB szubszidiaritásfigyelő hálózata által a jelen vélemény keretében szervezett konzultáció (4) eredményei is bizonyították; azt ajánlja a Bizottságnak, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak az ifjúságpolitika kialakításában és végrehajtásában betöltött fontos szerepe miatt vegye figyelembe az egyes régiók jellegzetességeit, mint amilyenek a földrajzi sajátosságok is;

11. kéri, hogy az ifjúságpolitikák kialakítása során megfelelő mértékben vegyék figyelembe a helyi és regionális önkormányzatok véleményét és javaslatait, ugyanis a tagállamok többségében ez a terület az ő hatáskörükbe tartozik;

12. felhívja a figyelmet a helyi és regionális önkormányzatoknak a javasolt uniós stratégia megvalósításában betöltött alapvető szerepére, és üdvözölte volna, ha konkrétabban utalnak a helyi és regionális önkormányzatok szerepeire és hatásköreire a közleményben; arra bátorítja a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy valamennyi érdekelttel, valamennyi szinten szorosan együttműködve, különösen a fiatalok és az őket képviselő szervezetek bevonásával, járuljanak hozzá a javasolt uniós stratégiához;

A szakpolitikákba való beépítés és együttműködés

13. támogatja azt az uniós megközelítést, hogy az ifjúságpolitikát számos különféle szakpolitikába építsék be annak érdekében, hogy a fiatalok szempontjait következetesen figyelembe vegyék a különböző politikaterületeken;

14. támogatja az ifjúságpolitika rugalmas, három hosszú távú, átfogó és egymással összefüggő célra irányuló megközelítését, amelyek a rendszeresen felülvizsgálandó cselekvési területekhez kapcsolódnak; szükségesnek tartja, hogy a célokat és a kapcsolódó intézkedéseket minden érintett területen hatékonyan és egyenletesen kövessék nyomon, és azt javasolja a területi önkormányzatoknak, hogy a hatékonyság növelése végett álljanak át arra, hogy hosszabb ideig foglalkoznak a kiválasztott kiemelt témákkal;

15. támogatja a közleményben azonosított cselekvési területeket; valamint a tagállamok és az Európai Bizottság által, hatáskörükön belül javasolt intézkedéseket;

16. úgy véli, alapvető fontosságú, hogy a fiatalok szükségleteit és törekvéseit minden uniós reform vegye figyelembe, és ajánlja, hogy a fiatalokat mint célcsoportot integrálják az átfogóbb uniós stratégiákba, kampányokba és tevékenységekbe, például a lisszaboni stratégiát követő stratégiába, a szociális menetrendbe, valamint a Régiók Bizottsága közreműködésével az Európai Unió (az intézmények és a jövőbeli uniós elnökségek) által a jövőben – remélhetőleg a helyi és regionális önkormányzatokkal szoros együttműködésben – tervezett és megvalósított tematikus stratégiákba és tevékenységekbe;

17. e tekintetben emlékeztet arra, hogy a fiatalok alapvető szerepet játszanak az új lisszaboni stratégia célkitűzéseinek elérésében, ezért szükségesnek tartja, hogy részükre jobb oktatást és képzést biztosítsunk, elősegítsük mobilitásukat és munkaerő-piaci, valamint társadalmi integrációjukat, továbbá megfelelőbb szolgáltatásokat nyújtsunk a fiatal családok részére;

18. középtávú európai ifjúsági stratégiát követel, amelynek minőségi szempontból hosszabb távra kell irányulnia és néhány kiemelt tematikus pontra kell irányulnia. A felhasznált erőforrásokat és pénzügyi forrásokat csoportosítani kell annak érdekében, hogy hatékonyságuk erősödjön;

19. üdvözli, hogy 2011-et az önkéntesség európai évének nyilvánították; sürgeti az Európai Bizottságot, hogy a gyermekeket és fiatalokat külön célcsoportként vegye fel napirendjére; valamint a helyi és regionális önkormányzatokat nyomatékosan tevékeny szerepvállalásra bátorítja;

Végrehajtás és tapasztalatcsere

20. egyetért azzal, hogy egy hatékony ifjúságpolitikának ágazatközi politikai megközelítésekre van szüksége az uniós, tagállami, regionális és helyi szinteken annak érdekében, hogy eredményeket érjen el az olyan területeken, mint a gyermek- és családpolitika, oktatás, nemek közötti egyenlőség, foglalkoztatás, lakhatás és egészségügyi ellátás;

21. üdvözli, hogy a közlemény elismeri a helyi és regionális önkormányzatok kulcsfontosságú szerepét az ágazatközi ifjúságpolitikai stratégiák végrehajtásában, ugyanakkor emlékeztet arra, hogy az ifjúságpolitika kidolgozása, végrehajtása és megvalósítása számos tagállamban elsősorban éppen a helyi és regionális önkormányzatok hatáskörébe és felelősségébe tartozik;

22. a szubszidiaritás elvét szem előtt tartva úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak az új és meglévő ifjúságpolitikák inspirálására, ösztönzésére és támogatására kellene összpontosítania, a helyi és regionális önkormányzatokkal való szoros együttműködésben;

23. egyetért a fiatalokkal folytatott strukturált párbeszéd jelentőségével, amelynek a kormányzás különféle szintjein és valamennyi érdekelt bevonásával kellene zajlania;

24. arra ösztönöz, hogy helyi és regionális önkormányzatok tevékenyen vegyenek részt a jobb politikaalkotás érdekében történő, egymástól való tanulásban, valamint az ifjúságért és az ifjúsággal megvalósítandó szakpolitikák legjobb gyakorlatainak kidolgozásában, végrehajtásában és terjesztésében. A CLIP-hálózat (European Network of Cities for Local Integration Policies for Migrants) és az ERY (European Regions for Youth) jó példái ennek a megközelítésnek (5).

25. a megújított nyílt koordinációs módszert olyan eszköznek tekinti, amely alkalmas lehet a stratégia végrehajtására; ennek során figyelni kell arra, hogy az európai szint ne lépje túl a kompetenciáit, vagy ne jöjjenek létre újabb bürokratikus mechanizmusok a tagállamok közigazgatásainak kárára;

26. hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok azt a kormányzati szintet képviselik, amely a legközelebb áll a gyermekekhez, az ifjúsághoz, nevelőikhez, az ifjúsági oktatási, egészségügyi ellátási és gondozási infrastruktúrához, valamint a civil társadalomhoz. Ezért kiemeli annak szükségességét, hogy közvetlenül vonják be kulcsszereplőkként a helyi és regionális önkormányzatokat a javasolt nyílt koordinációs módszer valamennyi szakaszába az uniós stratégia végrehajtása érdekében;

27. azon eszközök megerősítése, amelyek révén a fiatalok részt vehetnek ezekben az intézményekben, lehetővé tenné, hogy rugalmasabb, dinamikusabb kölcsönös kapcsolatok alakuljanak ki, és hogy a fiatalok nagyobb befolyást gyakorolhassanak a nyilvános döntésekre, ami biztosítaná a régiók gazdasági, társadalmi és politikai életében történő tényleges részvételüket;

28. kiemeli, hogy a módszer alkalmazása nem járhat a kompetenciák elvonásával az alacsonyabb igazgatási szintek felől az állami szint felé; hangsúlyozza, hogy ez nem vezethet harmonizációhoz, vagy mutatók és további beszámolási kötelezettségek kialakítása által nem avatkozhat be a tagállamok hatásköreibe; felhívja a figyelmet az RB által korábban a többszintű kormányzásról kiadott fehér könyvre (6);

29. emlékeztet az RB által az Európai Bizottsághoz intézett azon kérésre, hogy a nyílt koordinációs módszer alkalmazása során kellőképpen támaszkodjanak a helyi és regionális önkormányzatok szerepére, tiszteletben tartva ezáltal a hatáskörüket, és figyelembe véve a már elindított kezdeményezéseket (7);

30. arra kéri a tagállamokat, hogy helyi és regionális cselekvési terveikkel támogassák a módszert, valamint hogy segítsék elő a regionális és helyi szintű terveknek a nemzeti tervekben való figyelembevételét, továbbá azt, hogy a regionális és helyi tervek többszintű írásos megállapodások tárgyát képezzék;

31. egyetért azzal, hogy tényeken alapuló szakpolitika-alkotásra van szükség, és támogatja az arra irányuló javaslatot, hogy használják fel jobban az információgyűjtésre már rendelkezésre álló eszközöket;

32. támogatja azt a javaslatot is, hogy állítsanak fel munkacsoportot a prioritást élvező területeken végrehajtott szakpolitikai fellépések hatásának értékelésére alkalmazható, lehetséges „puha mutatók” megvitatására. Elismeri ezenkívül, hogy a helyi és regionális önkormányzatok létfontosságúak a helyi végrehajtáshoz, és erőteljesen ösztönzi aktív részvételüket a fenti mutatókat kidolgozó munkacsoport tevékenységében;

33. hangsúlyozza, hogy egyszerűsíteni kell a beszámolási rendszert, amelynek a prioritást élvező területek fő leíró mutatóira kell összpontosítania. Kiemeli továbbá, hogy a beszámolási rendszernek nem szabad további adminisztratív terhet eredményeznie;

34. arra kéri az Európai Bizottságot, hogy biztosítsa a helyi és regionális szintű érdekeltek hozzáférését valamennyi uniós alaphoz, és növelje e programok ismertségét és vonzerejét az olyan uniós alapokhoz kapcsolódó adminisztratív teher csökkentésével, mint a Fiatalok lendületben program;

35. arra kéri a tagállamokat, hogy bocsássanak megfelelő forrásokat a helyi és regionális önkormányzatok és egyéb érdekelt szereplők rendelkezésére a fiatalok önkéntes tevékenységei terén kitűzött közös célok megvalósítása érdekében, és arra ösztönzi a tagállamokat, hogy használják fel a nemzeti, helyi és regionális szintű önkéntes szervezetek számára támogatás és eligazítás nyújtását célzó uniós alapokat és programokat (így az Európai Szociális Alapot és a Fiatalok lendületben programot) a nemzetközi önkéntesprojektek színvonalának emelésére (8). A támogatási eszközökkel kapcsolatos pályázati és odaítélési eljárásokat átláthatóbbá kellene tenni, és csökkenteni kellene a kérelmek benyújtásával, a beszámolási kötelezettséggel és a dokumentációval kapcsolatos terheket;

36. egyetért azzal, hogy szükség van az egyéb uniós intézményekkel és nemzetközi szervezetekkel folytatott együttműködésre annak érdekében, hogy az egyes tevékenységek egymás erősségeire alapozhassanak, és egymás hasznára válhassanak.

Kelt Brüsszelben, 2010. február 10-én. a Régiók Bizottsága elnöke Mercedes BRESSO

(1) CdR 334/2006.

(2) CdR 337/2008.

(3) CdR 255/2007.

(4) Jelentés a szubszidiaritásfigyelő hálózat és az EDUC szakbizottság tagjai által az EU ifjúsági stratégiájáról szóló közleménnyel kapcsolatosan tartott konzultációról, CDR 325/2009.

(5) http://www.eurofound.europa.eu/areas/populationandsociety/clipabout.htm.

(6) CdR 89/2009.

(7) CdR 253/2005.

(8) CdR 252/2008.