INDOKOLÁS

1.A JAVASLAT HÁTTERE

•A javaslat indokai és céljai

Az „Út a munka világába – Az ifjúsági garancia megerősítése” című tanácsi ajánlásra irányuló javaslat Ursula von der Leyen, a Bizottság elnökének szakpolitikai kötelezettségvállalásához kapcsolódik, bejelentésére pedig a 2020. január 14-i, „ A méltányos átállást szolgáló erő szociális Európa” című közleményben került sor. A javaslat a szociális jogok európai pillére negyedik alapelve, „a foglalkoztatás aktív támogatása” folyamatban lévő végrehajtásának fontos részét képezi. Ez a Bizottság által a fiatalok foglalkoztatásának ösztönzése érdekében javasolt és az „Ifjúsági foglalkoztatási támogatás: Út a munka világába a következő generációk számára” című közleményben ismertetett intézkedések sorának része.

Az ifjúsági garancia létrehozásáról szóló tanácsi ajánlást 2013-ban fogadták el a legutóbbi gazdasági válságra és az abból eredő az ifjúsági (vagyis a 15 és 24 év közötti fiatalokat érintő) munkanélküliségi rátára adott válaszként. Az ifjúsági munkanélküliségi ráta az EU-ban átlagosan igen magasra, 24,4 %-ra emelkedett, és egyes tagállamokban az 50 %-ot is meghaladta. A munkanélküli fiatalok mellett 6,5 millió 15–24 éves fiatal nem állt foglalkoztatásban és ugyanakkor oktatásban vagy képzésben sem részesült (NEET).

Elindítása után hét évvel az ifjúsági garancia EU-szerte megvalósult, azonban továbbra is vannak kihívások. Évente több mint 3,5 millió fiatal kap állásra, további oktatásra, szakmai gyakorlatra vagy tanulószerződéses gyakorlati képzésre vonatkozó ajánlatot az ifjúsági garancia keretében. A 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés (amelyre az EU összesen 9 milliárd EUR összegű hozzájárulást különített el) az Európai Szociális Alap által nyújtott beruházásokkal kiegészülve a program végrehajtását támogató fő uniós pénzügyi forrás. Az ifjúsági munkanélküliségi ráta és a NEET-fiatalok aránya is jelentős mértékben csökkent. A Covid19-világjárvány előtt az ifjúsági (15–24 évesekre vonatkozó) munkanélküliségi ráta a 2013. évi átlagosan 24,4 %-os csúcsértékről 14,9 %-ra esett vissza. A javuló makrogazdasági környezet bizonyára szerepet játszott ebben, de egy nemrégiben megjelent tanulmány szerint az ifjúsági garancia és az európai finanszírozás együtt lehetőségeket teremtett a fiatalok számára, valamint elindította az állami foglalkoztatási szolgálatok és az oktatási rendszerek strukturális reformját a tagállamokban.

Azonban ezt az egyértelmű előrelépést veszélybe sodorja a Covid19-világjárvány és annak gazdasági hatása. A Bizottság 2020. tavaszi gazdasági előrejelzése szerint az EU gazdasága 2020-ban 7,4 %-kal fog zsugorodni. Ez lesz az EU történetének legsúlyosabb recessziója, és azok a fiatalok, akik most lépnek be a munkaerőpiacra, nehezebben tudják majd biztosítani első munkahelyüket. A korábbi válságok azt mutatják, hogy a válságok valószínűleg a fiatalokat sújtják leginkább. A fiatalokat bocsájtják el az elsők között. A fiatalok gyakrabban dolgoznak az informális gazdaságban vagy nem hagyományos formájú foglalkoztatásban, és kevés szociális védelmet élveznek, vagy akár teljesen nélkülözniük kell azt. A fiatalok aránytalanul nagy számban foglalkoztatják a világjárvány által sújtott ágazatokban (például az idegenforgalomban, a mezőgazdasági idénymunkák ágazatában, valamint a kis- és nagykereskedelemben, ahol a nők is felülreprezentáltak), amelyekben a távmunka nem lehetséges. Továbbá sokan még mindig szenvednek a korábbi gazdasági recesszió következményeitől, és most ki vannak téve egy globális gazdasági válság kockázatának.

Ezért fontos az ifjúsági garancia azonnali megerősítése a Covid19-válság hatásainak enyhítése és az újabb ifjúsági munkanélküliségi válság megelőzése érdekében. A javaslat a 2013-as ifjúsági garancia hét évig tartó végrehajtása során felgyűlt tapasztalatra és tanulságokra épít, valamint tekintettel van a munkaerőpiac, valamint a digitális átállás és a zöld átállás változó valóságára.

A tanulságokat levonva többek között az állapítható meg, hogy az ifjúsági garanciának szélesebb célcsoportot kell megszólítania és inkluzívabbá kell válnia. Az Unióra vonatkozó összesített eredmények együttesen azt mutatják, hogy az ifjúsági garancia jelenleg még nem éri el a NEET-fiatalok többségét, valamint hogy a regisztrált fiatalok sok esetben az előirányzott 4 hónapnál később kapnak ajánlatot. Még mindig túl sokan vannak azok, akik megélhetési nehézségekkel küzdenek vagy foglalkoztathatósági akadályokba ütköznek. Számos fiatal – akiknek nagy része hátrányos társadalmi-gazdasági háttérrel rendelkezik – nem fér hozzá minőségi oktatáshoz és képzéshez, és az iskolából a munkába történő átmenet során akadályokkal szembesül. A foglalkoztatási többlet nem egyenlően oszlik meg a tagállamok és a régiók között, és a fiatal népesség egyes csoportjai aránytalanul hátrányos helyzetben vannak (pl. az alulképzett, a vidéki vagy távoli területeken élő, a fogyatékossággal élő, a migráns hátterű vagy etnikai kisebbségekhez tartozó fiatalok, például a romák).

Míg a fiatal munkanélküliek átlagos aránya 2020 elejéig csökkent, a legtöbb tagállamban nem változott, vagy éppen emelkedett az inaktív fiatalok aránya. A munkanélküli fiatalokkal ellentétben az inaktív fiatalok nem is keresnek állást például saját betegségük vagy fogyatékossággal élő fiatal életét nehezítő akadályok miatt, mert gyermeket vagy eltartott felnőttet gondoznak, vagy egyéb személyes, illetve családi felelősségek hárulnak rájuk.

A NEET-fiatalok körében az évek során a nemek közötti különbség is nőtt. 2013-ban az EU-ban a különbség átlagosan 3,2 százalékpont volt, 2019-re pedig 3,8 százalékpontra emelkedett. Az inaktivitás is gyakoribb a női NEET-fiatalok körében. Emiatt a nemi dimenziót meg kell erősíteni. A konkrét tudatosságnövelő és kommunikációs kampányok már fiatal korban ellensúlyozhatják a nemi sztereotípiákat, és ösztönözhetik a fiatal nőket arra, hogy oktatási útvonalak és foglalkozások szélesebb köréből válasszanak. A fiatal nőknek tanácsadás, iránymutatás és mentorálás biztosításával lehet támogatást nyújtani, amelyeknek köszönhetően nem csak képességeiket, hanem jogaikat is megismerik. Ide tartozik az érdekérvényesítés, valamint az oktatással és a karrierrel kapcsolatos nemi sztereotípiák elleni fellépés. Ezen a téren az előkészítési szakaszban végzett munka az érintetteknek valamely támogató szociális szolgáltatást (gyermekgondozási, egészségügyi és pszichológiai támogatást) nyújtó szervezetekhez történő átirányításán alapul.

A fogyatékossággal élő fiatalok körében jelentősen alacsonyabb a foglalkoztatási arány, mint a fogyatékossággal nem rendelkezők körében, és a fogyatékossággal nem rendelkező fiatalokhoz képest nő a foglalkoztatási különbség. Az inkluzív oktatás és képzés, az akadálymentesítés és az észszerű alkalmazkodás biztosítása, valamint a fogyatékossággal kapcsolatos munkahelyi sztereotípiák leküzdése segít a fogyatékossággal élő fiatalok munkaerőpiaci részvételének ösztönzésében.

Európa demográfiai helyzete változóban van. Az elöregedés miatt Európa számos vidéki térségében a népesség fogyatkozása figyelhető meg. A kettős átállásban rejlenek ugyan lehetőségek, ám ezek a folyamatok nem automatikusak, és önmagukban nem feltétlenül lesznek elegendők a vidéki és a városi fiatalok közötti szakadék áthidalásához. A vidéki és/vagy távoli területeken élő fiataloknak – különösen azoknak, akik más szempontból is hátrányos helyzetben vannak – célzott támogatásra lesz szükségük, továbbá javítani kell ezeken a területeken az infrastruktúrát és a szolgáltatásokhoz való hozzáférést. Ezek az intézkedések lehetőségeket teremtenek e régiókban, és segítenek megakadályozni a képzett munkaerő elvándorlását és a további népességcsökkentést. A hátrányos helyzetű városi területeken élő fiatalok pedig továbbra is sajátos nehézségekkel szembesülnek a munkaerőpiaci integráció terén.

Emellett a munka világa is változóban van. A folyamatban lévő fejlesztések, például a termelés és a szolgáltatások digitalizációja folyamatosan alakítja a munkaerőpiacokat. Gyakoribbak a munkahelyváltások, és sok fiatal sodródik a foglalkoztatás és a munkanélküliség, illetve az inaktivitás között, vagy nem tud kilépni a foglalkoztatás bizonytalan, nem hagyományos formáiból. A fiatalok különösen felülreprezentáltak a nem hagyományos foglalkoztatási formákban, például a platformalapú munkavégzés vagy az ideiglenes munkavégzés területén, ahol adott esetben nem érhető el megfelelő szociális védelem. A fiatalok esetében továbbá magasabb a kockázata annak, hogy az automatizálás következtében elveszítik munkájukat, mivel a pályakezdő állásokban jellemzően nagyobb arányban vannak jelen az automatizálható feladatok.

Továbbá a digitálisabb és zöldebb gazdaságra történő párhuzamos átállás új lehetőségeket jelent majd, mivel ezekben az ágazatokban nagyobb valószínűséggel jönnek létre munkahelyek. Ehhez azonban az kell, hogy a fiatalok rendelkezzenek a változó munkahelyi követelményekhez való alkalmazkodáshoz szükséges megfelelő készségekkel. Várhatólag növekszik majd a digitális készségek, a zöld átálláshoz szükséges készségek, valamint a humán készségek (például a vállalkozói és az életpályamenedzsment-készségek) fontossága. Ha most beruházunk a fiatal európai polgárok emberi tőkéjébe, az segíti majd Európa tartós szociális piacgazdaságait: az aktív, innovatív és szakképzett munkaerő ugyanakkor Európa globális versenyképességének is az előfeltétele.

Mindezek fényében e javaslat célja a szakpolitikai keretrendszer átdolgozása a fiatalok foglalkoztathatóságának jobb támogatása és a fiatalokat érintő újabb munkanélküliségi válság elkerülése érdekében. E célok elérése érdekében a javaslat:

·biztosítja, hogy valamennyi 30 év alatti fiatal a munkahelye elvesztését vagy a formális tanulás befejezését követő négyhónapos időszakon belül színvonalas állásajánlatot kapjon, illetve további oktatásban, tanulószerződéses gyakorlati képzésben vagy gyakornoki képzésben részesüljön. Az ifjúsági garanciának ez az ambiciózus kiemelt célja továbbra is érvényes, ám az érintett életkori csoport bővítésének köszönhetően a 25–29 éves fiatalokra is kiterjed.

·Ez a módosítás arra reagál, hogy az iskolából a munka világába történő átmenet és a fenntartható munkaerőpiaci integráció a munka és a megkövetelt készségek változó jellege miatt tovább tart. A javaslat megfelel a fennálló nemzeti gyakorlatoknak: a fiatalokkal kapcsolatos intézkedések és programok jellemzően 29 éves korig érhetők el a fiatalok számára, és a tagállamok nagy része már most is a célcsoport részének tekinti a 25–29 éves fiatalokat. A módosítás emellett arra is reagál, hogy a Covid19-világjárvány következtében beálló gazdasági visszaesés során a 25–29 éves fiatalok jelentős része válhat munkanélkülivé és szorulhat támogatásra.

·megkülönbözteti azokat a fiatalokat, akik ideiglenesen tartoznak a NEET csoportba (akik sok esetben magasan képzettek, munkatapasztalattal rendelkeznek, vagy adott esetben a Covid19-világjárvány miatt veszítették el munkájukat, vagy a tanulmányaikat befejezve a válság alatt próbálnak belépni a munkaerőpiacra) a tartósan a NEET-csoportban tartozó fiataloktól (akik sok esetben kiszolgáltatott csoportok tagjai, alacsony képzettségűek, és különleges erőfeszítésre van szükség esetükben). Ennek köszönhetően a két csoport személyre szabottabb és célzottabb módon közelíthető meg, tekintettel arra, hogy az utóbbi csoportnak valószínűleg több támogatásra van szüksége.