Brüsszel, 8.12.2004

COM(2004) 779 végleges

Javaslat

A TANÁCS RENDELETE

a Kínai Népköztársaságból származó kumarin behozatalára a 769/2002/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámnak az Indiából vagy Thaiföldről szállított kumarin behozatalára – függetlenül attól, hogy Indiából vagy Thaiföldről származóként jelentik-e be – történő kiterjesztéséről

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKLÁS

2002 májusában a Tanács a 769/2002/EK rendelettel tonnánként 3479 EUR összegű dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (KNK) származó kumarin behozatalára.

Az egyetlen közösségi termelő nevében az Európai Vegyipari Tanács (CEFIC) által benyújtott kérelem alapján a Bizottság 2004 áprilisában vizsgálatot indított a KNK-ból származó kumarin behozatalára vonatkozó intézkedéseknek Indiából vagy Thaiföldről szállított kumarin behozatalával történő állítólagos megkerülése ügyében.

A vizsgálat az Indiából és Thaiföldről a Közösségbe érkező kumarinbehozatal jelentős növekedését tárta fel. Az ilyen gyakorlatok esetében nem lehet más gazdasági indoklást vagy kielégítő okot találni, mint hogy a kumarinra vonatkozó dömpingellenes vámot megkerülik.

Ezért azt javasolják, hogy a Tanács fogadja el a csatolt rendeletjavaslatot a KNK-ból származó kumarin behozatalára kivetett tonnánként 3479 EUR összegű vámnak az Indiából vagy Thaiföldről szállított kumarin behozatalára – függetlenül attól, hogy azt Indiából vagy Thaiföldről származóként jelentik-e be – történő kiterjesztéséről, a ténylegesen az Atlas Fine Chemicals Pvt. Ltd által termelt és értékesített kumarin behozatalainak mentesítésével. A rendeletet a Hivatalos Lapban legkésőbb 2005. január 7-én ki kell hirdetni.

Javaslat

A TANÁCS RENDELETE

a Kínai Népköztársaságból származó kumarin behozatalára a 769/2002/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámnak az Indiából vagy Thaiföldről szállított kumarin behozatalára – függetlenül attól, hogy Indiából vagy Thaiföldről származóként jelentik-e be – történő kiterjesztéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre[1] (az alaprendelet), és különösen annak 13. cikkére,

tekintettel a Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,

mivel:

A. ELJÁRÁS

1. Fennálló intézkedések

Egy lejárati felülvizsgálatot követően a Tanács a 769/2002/EK rendelettel[2] (az eredeti rendelet) tonnánként 3479 EUR összegű végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (KNK) származó, az ex 2932 21 00 KN-kód alá tartozó kumarin behozatalára.

2. Kérelem

2004. február 24-én a Bizottság az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése alapján egy kérelmet kapott a KNK-ból származó kumarin behozatalára bevezetett dömpingellenes intézkedések állítólagos megkerülésének kivizsgálására (a kérelem). A kérelmet az egyetlen közösségi termelő nevében az Európai Vegyipari Tanács (CEFIC) (a kérelmező) nyújtotta be.

A kérelem azt állította, hogy a KNK-ból származó kumarin behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések bevezetését követően változás történt a kereskedelmi mintában, amit ugyanezen termék Indiából és Thaiföldről származó behozatalának jelentős növekedése mutatott.

A kereskedelmi minta e változásáról azt állították, hogy a KNK-ból származó kumarin Indián és Thaiföldön keresztül történő átszállításából ered. Azt is állították, hogy e gyakorlatokat a KNK-ból származó kumarin behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések meglétén kívül semmilyen más megfelelő ok vagy gazdasági indoklás nem támasztja alá.

A kérelmező végül azt állította, hogy ezáltal a KNK-ból származó kumarinra vonatkozó fennálló dömpingellenes intézkedések korrekciós hatását mind mennyiségek, mind árak terén aláásták. A KNK-ból érkező kumarinbehozatalt látszólag az Indiából és Thaiföldről érkező kumarinbehozatal jelentős mennyiségei váltották fel. Ezen túlmenően elegendő bizonyíték állt rendelkezésre arról, hogy a behozatalok növekedése olyan árak mellett történt, amelyek jóval alatta maradtak a jelenlegi intézkedésekhez vezető vizsgálatban megállapított, kárt nem okozó árnak, és a KNK-ból származó kumarin esetében korábban megállapított rendes értékekhez viszonyítva dömping történt.

3. Kezdeményezés

A Bizottság a 661/2004/EK rendelettel[3] („a kezdeményező rendelet”) a KNK-ból származó kumarin behozatalára bevezetett dömpingellenes intézkedéseknek az Indiából vagy Thaiföldről szállított kumarin behozatala által – függetlenül attól, hogy Indiából vagy Thaiföldről származóként jelentik-e be – történő állítólagos megkerülésére irányuló vizsgálatot indított az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése és 14. cikkének (5) bekezdése alapján, és utasította a vámhatóságokat az Indiából vagy Thaiföldről szállított, az ex 2932 21 00 KN-kód (2932 21 00 11 és 2932 21 00 15 TARIC-kód) alá tartozó kumarin behozatalainak 2004. április 9-től kezdődő nyilvántartásba vételére, függetlenül attól, hogy azokat Indiából vagy Thaiföldről származóként jelentik-e be. A Bizottság értesítette a KNK, India és Thaiföld hatóságait a vizsgálat megkezdéséről.

4. Vizsgálat

A Bizottság a vizsgálat megkezdéséről hivatalosan értesítette a KNK, India és Thaiföld hatóságait, a termelőket/exportőröket, az ismerten érintett közösségi importőröket és a kérelmezőt. Kérdőíveket küldtek a KNK és India termelőinek/exportőreinek (Thaiföldön nem volt ismert termelő), valamint a kérelemben megnevezett, illetve a Bizottság számára a jelenlegi intézkedések bevezetéséhez vezető vizsgálatból ismert közösségi importőröknek. Az érdekelt feleknek lehetőséget biztosítottak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és a kezdeményező rendeletben megjelölt határidőn belül meghallgatást kérjenek. A felek mindegyikét tájékoztatták arról, hogy az együttműködés elmaradása az alaprendelet 18. cikkének alkalmazásához és a rendelkezésre álló tényeken alapuló megállapításokhoz vezethet.

A KNK-ból és Thaiföldről egy termelő vagy exportőr sem adott választ a kérdőívre. A kitűzött határidőn belül egy indiai exportáló termelőtől és egy független közösségi importőrtől érkezett válasz. A Bizottság ellenőrző látogatást tett a következő indiai exportáló termelő telephelyein:

Atlas Fine Chemicals Pvt. Ltd, Nasik, India

5. Vizsgálati időszak

A vizsgálati időszak a 2003. április 1-jétől 2004. március 31-ig tartó időszakot foglalta magában (VI). A 2000-től a VI végéig tartó időszakról adatokat gyűjtöttek a kereskedelmi minta változásának vizsgálatához.

B. A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI

1. Általános megfontolások/az együttműködés mértéke

(a) Thaiföld

Thaiföldről a kumarin egy termelője vagy exportőre sem jelentkezett, illetve működött együtt a vizsgálatban. A Thaiföldről a Közösségbe szállított kumarinkivitelre vonatkozó megállapításokat ennek megfelelően a rendelkezésre álló tények alapján kellett megtenni, az alaprendelet 18. cikke szerint. A vizsgálat megkezdésekor Thaiföld hatóságait tájékoztatták az együttműködés elmulasztásának az alaprendelet 18. cikke (6) bekezdésében meghatározott következményeiről.

(b) India

Indiában egy exportáló termelő, az Atlas Fine Chemicals Pvt. Ltd, India („Atlas”), működött együtt, amely az Indiából a VI során behozott kumarin teljes mennyiségét és értékét tekintve több mint 90%-ot képviselt.

Az Atlas a kérdőívre adott válaszában azt állította, hogy a vele kapcsolatban álló vállalatok közül egy sem vesz részt – sem közvetve, sem közvetlenül – a kumarin forgalmazásában és gyártásában. Az ellenőrző látogatás azonban azt tárta fel, hogy az Atlas két kapcsolatban álló vállalata – az indiai Monolith Chemicals Pvt. Ltd. és Aims Impex Pvt. Ltd. a KNK-ból származó kumarint importált Indiába, majd az importált termékeket eladta az Atlasnak.

(c) KNK

Egy kínai termelő vagy exportőr sem működött együtt a vizsgálatban.

E vállalatokat felvilágosították arról, hogy az együttműködés elmulasztása az alaprendelet 18. cikkének alkalmazásához vezethet. Tájékoztatták őket ezenkívül az együttműködés elmaradásának következményeiről is.

2. Az érintett termék és a hasonló termék

Az intézkedések állítólagos megkerülésében érintett termék az eredeti rendelet meghatározása szerint a jelenleg az ex 2932 21 00 KN-kód alá sorolható kumarin. A kumarin fehéres kristályos por, a frissen kaszált széna jellegzetes illatával. Fő felhasználása szerint aroma vegyszer, valamint tisztítószerek, kozmetikumok és finom parfümök előállításában használt illatösszetevők állandósító anyaga.

A kumarint két különböző gyártási eljárással lehet előállítani: a Perkin-reakcióval járó fenol útvonalon és a Rasching-reakcióval járó o-krezol útvonalon. A két eljárás végeredményeképpen kapott kumarin azonban azonos fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkezik, és a felhasználása is megegyező.

Az egyetlen együttműködő indiai termelőtől a vizsgálat során nyert információk alapján és a többi indiai exportőr, illetve bármilyen thaiföldi fél együttműködésének hiányában azt kell feltételezni – ellenkező bizonyíték hiányában –, hogy a KNK-ból a Közösségbe exportált kumarin és az Indiából és Thaiföldről szállított kumarin azonos fizikai és kémiai jellemzőkkel és azonos fő felhasználásokkal rendelkezik. Ezeket ezért az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek tekintik.

3. A kereskedelmi minta megváltozása

A fent megállapítottak szerint a kereskedelmi minta megváltozásának gyökerei állítólag az Indián és Thaiföldön keresztül történő átszállításban keresendők.

Thaiföld

Mivel egy thaiföldi vállalat sem működött együtt a vizsgálatban, a Thaiföldről a Közösségbe történő kivitelt az alaprendelet 18. cikke szerint a rendelkezésre álló tények alapján kellett megállapítani. Ezért a Thaiföldről érkező behozatalok exportárainak és mennyiségeinek megállapításához a legmegfelelőbb rendelkezésre álló információt, az Eurostat adatait használták fel.

A Thaiföldről érkező kumarinbehozatal a 2000. évi 0 tonnáról a VI-ben 211 tonnára nőtt. Ezek a Thaiföldről érkező behozatalok 2001 októberében kezdődtek meg, néhány hónappal a 2002-ben lezárult lejárat előtti felülvizsgálat (az előző vizsgálat) megkezdése után, amikor nem volt kizárt, hogy a 600/96/EK tanácsi rendelettel[4] bevezetett intézkedéseket fenn fogják tartani. A Thaiföldről szállított behozatalok részesedése a Közösségbe érkező kumarinbehozatal összmennyiségében a 2000-es 0%-ról a VI-re 50%-ra nőtt, miközben a KNK-ból a Közösségbe érkező kumarinbehozatal részesedése ugyanezen időszak során stabilan 7% körül maradt. Ezenkívül a kínai KN-kód szintű kiviteli statisztika azt mutatja, hogy ugyanebben az időszakban a KNK-ból Thaiföldre történő kumarinkivitel a 2000. évi 1 tonnáról a VI-ben 270 tonnára emelkedett. Azt is megjegyezték, hogy az eredeti intézkedéseknek a 600/96/EK rendelettel történt bevezetése óta a Thaiföldről érkező behozatalok némileg ellensúlyozták a KNK-ból érkező behozatalok csökkenését.

Együttműködés és ellenkező bizonyíték hiányában azt a következtetést vonták le, hogy a 2000 és a VI közötti időszakban a KNK, Thaiföld és a Közösség közötti kereskedelmi mintában változás történt, amely a KNK-ból származó kumarin Thaiföldön keresztül történő átszállításából eredt.

India

Az Indiából szállított behozatalok részesedése a Közösségbe irányuló kumarinbehozatal összmennyiségében a 2000. évi 11%-ról a VI-ben 35%-ra nőtt, miközben a KNK-ból a Közösségbe érkező kumarinbehozatal részesedése ugyanezen időszak során stabilan 7% körül maradt. Ezenkívül a kínai KN-kód szintű kiviteli statisztika azt mutatja, hogy ugyanebben az időszakban a KNK-ból Indiába történő kumarinkivitel a 2000. évi 88 tonnáról a VI-ben 687 tonnára emelkedett. Azt is megjegyezték, hogy az eredeti intézkedéseknek a 600/96/EK rendelettel történt bevezetése óta az Indiából érkező behozatalok némileg ellensúlyozták a KNK-ból érkező behozatalok csökkenését.

(a) Az indiai együttműködő exportáló termelő

Az Atlas folyamatosan jelentős mértékben növelte a Közösségbe irányuló kiviteleit, a 2000/2001-es pénzügyi évben[5] (PÉ) érvényes 100-ról[6] a VI időszakára 1957-re. Ugyanezen időszak során a KNK-ból származó kumarin vásárlásai is jelentősen nőttek az Atlasnál, a 2000/2001-es PÉ 100-as értékéről 1411-re a VI idejére. Ebből azt a következtetést vonták le, hogy az Atlas kínai származású kumarint kívánt importálni, majd kis módosítás után a Közösségbe reexportálni, ezáltal jelentős mértékben növelve az Indiából a Közösségbe szállított behozatalok részesedését.

(b) Nem együttműködő vállalatok

A kérelemben megemlítettek egy másik indiai termelőt. Ezt a nem együttműködő vállalatot, illetve bármely más meglévő, de az együttműködést nem vállaló vállalatot illetően az exportmennyiséget és az értéket az alaprendelet 18. cikke szerint a rendelkezésre álló tények alapján kellett megállapítani. A nem együttműködő vállalatok exportárainak és mennyiségeinek megállapításához ezért a legmegfelelőbb rendelkezésre álló információt, az Eurostat adatait használták. Ezek alapján azt állapították meg, hogy a nem együttműködő vállalatoktól származó behozatalok kismértékben csökkentek. Meg kell jegyezni ezenkívül, hogy a nem együttműködő vállalatoktól származó behozatalok a VI során Indiából érkező teljes kumarinbehozatal mennyiségében és értékében mindössze 4–7%-ot[7] jelentettek. Az együttműködés elmaradásának és a nem együttműködő vállalatok kis piaci részesedésének figyelembevételével azt állapították meg, hogy a nem együttműködő vállalatokról rendelkezésre álló információ nem cáfolja a kereskedelmi minta megváltozása tekintetében tett megállapítást.

(c) Összefoglalás India tekintetében

A fenti megállapítások alapján azt a következtetést vonják le, hogy a 2000 és a VI közötti időszakban az India, a KNK és a Közösség közötti kereskedelmi mintában változás történt, amely az együttműködő termelő részéről a KNK-ból származó kumarin kismértékű módosítás után, Indián keresztül végzett reexportjából és a nem együttműködő vállalatok által a KNK-ból származó kumarin Indián keresztül történő átszállításából eredt.

4. Elégtelen ok vagy gazdasági indoklás

Thaiföld

A Thaiföldről érkező behozatalokat illetően, az együttműködés és ellenkező értelmű bizonyítékok hiányában azt a következtetést vonják le, hogy mivel a behozatalok néhány hónappal az előző vizsgálat megkezdését követően kezdődtek meg, feltételezhetően a fennálló dömpingellenes intézkedések újabb bevezetésére készülve, a kereskedelmi minta változása a dömpingellenes intézkedések meglétéből, és nem más, az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének értelmében vett elégséges okból vagy gazdasági indoklásból eredt.

India

Az együttműködő indiai exportáló termelő, az Atlas esetében azt állapították meg, hogy két, kapcsolatban álló indiai vállalaton keresztül importált az o-krezol útvonalon előállított kumarint a KNK-ból. Az importált terméket az Atlas tovább tisztította, majd ezt a tovább tisztított kumarint reexportálta a Közösségbe. Az ebben a termelési eljárásban érintett kumarin mennyisége a VI-ben az Atlas teljes termelési mennyiségének 75%-át[8] tette ki. A fennmaradó 25%-nyi[9] mennyiség valódi, a fenol útvonallal előállított indiai termelést jelentett. Mivel a KNK-ból importált kumarinhoz bejelentett KN-kód és az Atlas által a Közösségbe újraexportált, tovább tisztított kumarin bejelentéséhez használt KN-kód azonos, azt a következtetést vonták le, hogy a két termék azonos, ezért a Közösségbe reexportált termék megtartja kínai származását.

Az Atlas azt állította, hogy a KN-kód csak egy indikatív elem a termék származásának megállapításában, és a kumarin további tisztítását úgy kell tekinteni, hogy az az utolsó lényeges feldolgozás, amelyet egy erre a célra felszerelt vállalkozás végez, és amelynek eredményeképpen egy új termék jön létre. Az Atlas véleménye szerint ezért a vállalat által tovább tisztított kumarin indiai származást nyer.

Azt állapították meg, hogy a kozmetikai ipar számára már alkalmassá tett kumarin további finomítása nem változtatja meg az említett kumarin származását.

A vizsgálat azt is feltárta, hogy a kumarin további finomításának költsége nem magas, ezért azt a következtetést vonták le, hogy ez az eljárás csak a kumarin tisztasági fokának javítását célzó kismértékű módosítását jelentette, nem pedig egy új termék előállítását. A tovább finomított kumarin változatlanul az érintett termék meghatározása alá esik. Az Atlas ezt a megállapítást nem kifogásolta.

Az Atlas azt állította, hogy annak mérlegelésekor, hogy a feldolgozás jelentősnek minősül-e, a KNK-ból importált kumarin azon részének értékét, amely a további finomítási eljárás során elvész, a tisztítási eljárással képződő költségként kell kezelni. A tisztítási eljárással elvesztett kumarin értéke azonban az ilyen kumarin megvásárlásának pillanatában merül fel. Ezért nem lehet úgy tekinteni, hogy ezt a költséget maga a tisztítási eljárás idézi elő.

A vállalat azzal is érvelt, hogy a KNK-ból származó kumarin kivitelének fő oka az indiai sztrájkveszély keltette bizonytalanság volt. Ha azonban a sztrájk veszélyét még el is fogadnánk a vállalat döntéseinek lehetséges indokaként, a sztrájknak az Atlas által alkalmazott mindkét termelési eljárást – azaz a fenol útvonalon előállított indiai kumarin termelését és az o-krezol úton előállított, a KNK-ból származó kumarin finomítását – egyformán kellene érintenie. A sztrájk ezért nem ad megfelelő magyarázatot arra a tényre, hogy az Atlas által a gyártási folyamatban felhasznált, a KNK-ból származó kumarin aránya a 2000. évi 25% körüli mennyiségről a VI-ben 70%[10] fölé nőtt.

Ezért azt a következtetést vonták le, hogy a kereskedelmi mintában bekövetkezett változás sokkal inkább a dömpingellenes intézkedések hatásának tulajdonítható, semmint az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének értelmében vett bármely más megfelelő oknak vagy gazdasági alapú magyarázatnak.

A nem együttműködő indiai vállalatokról azt állapították meg, hogy kiviteleik a 2001/2002 pénzügyi évtől csökkentek az Atlas piaci részesedésének határozott növekedésével párhuzamosan, de az érintett mennyiségek csekélységére tekintettel ez nem befolyásolta a kereskedelmi minta változásáról tett megállapítást.

5. A vám korrekciós hatásainak aláásása a hasonló termékek árai és/vagy mennyiségei terén

Thaiföld

A kereskedelmi forgalom fent végzett elemzése alapján azt állapították meg, hogy a közösségi behozatalok mintájában bekövetkezett változás összefügg azzal a ténnyel, hogy dömpingellenes intézkedések vannak hatályban. Miközben a Thaiföldről származóként bejelentett behozatalok a Közösség piacán 2001 októberéig egyáltalán nem jelentek meg, a VI során 211 tonnát tettek ki. Ez a mennyiség az előző vizsgálat VI-je során megállapított teljes közösségi fogyasztás 30,7%-ának felel meg.

A vizsgálat azt mutatta ki, hogy a Thaiföldről érkező behozatalok átlagárai még alacsonyabbak voltak, mint az előző vizsgálatban a KNK-ból érkező behozatalok árai, ilyenformán a közösségi iparág árainál is alacsonyabbak voltak. A Thaiföldről érkező behozatalok átlagárai a jelenlegi vizsgálat VI-je során megállapított kínai exportáraknál is 20%-kal alacsonyabbak voltak.

A fentiek alapján azt a következtetést vonták le, hogy a kereskedelmi áramlatok megváltozása, a Thaiföldről érkező kivitelek természetellenesen alacsony árával párosulva a dömpingellenes intézkedések korrekciós hatásait mind a hasonló termékek árai, mind azok mennyiségei terén aláásta.

India

A kereskedelmi forgalom fent végzett elemzése alapján azt állapították meg, hogy a közösségi behozatalok mintájában bekövetkezett változás összefügg azzal a ténnyel, hogy dömpingellenes intézkedések vannak hatályban. Miközben az Indiából szállított behozatalok 2000-ben a Közösségbe történő kumarinbehozatalnak mindössze 11%-át képviselték, a VI során már 35%-ot tettek ki. Ez a mennyiség az előző vizsgálat VI-je során megállapított teljes közösségi fogyasztás 18–22%-ának[11] felel meg.

A vizsgálat azt mutatta ki, hogy az Indiából érkező behozatalok átlagárai még alacsonyabbak voltak, mint az előző vizsgálatban a KNK-ból érkező behozatalok árai, ilyenformán a közösségi iparág árainál is alacsonyabbak voltak. Az Indiából érkező behozatalok átlagárai a jelenlegi vizsgálat VI-je során megállapított kínai exportáraknál is 14%-kal alacsonyabbak voltak.

A fentiek alapján azt a következtetést vonták le, hogy a kereskedelmi áramlatok megváltozása, az Indiából érkező kivitelek természetellenesen alacsony árával párosulva a dömpingellenes intézkedések korrekciós hatásait mind a hasonló termékek árai, mind azok mennyiségei terén aláásta.

Az Atlas azt állította, hogy ésszerűtlen volt az az összehasonlítás, amelyben a Közösségbe irányuló kínai export 1994-es árait (ugyanis az eredeti intézkedések 1996 évi bevezetését eredményező vizsgálat VI-je ez az év volt) az ugyanezen piacra irányuló jelenlegi indiai export áraival állították szembe, mivel a két VI között tíz év telt el.

Valójában azonban az indiai exportárakat a 2002-ben lezárt lejárat előtti felülvizsgálat VI-jében megállapított exportárakkal vetették össze.

6. A dömping bizonyítéka az azonos vagy hasonló termékek tekintetében korábban megállapított rendes értékekkel kapcsolatban

Thaiföld

Annak meghatározása céljából, hogy a VI során Thaiföldről a Közösségbe exportált érintett termék tekintetében felfedezhető-e a dömping bizonyítéka, az alaprendelet 18. cikke alapján az Eurostat adatokat használták.

Az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése megköveteli a dömping bizonyítékát az azonos vagy hasonló termékek tekintetében korábban megállapított rendes értékkel kapcsolatban.

A rendes érték és az exportár közötti tisztességes összehasonlítás céljából az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek után kiigazításokat biztosítottak. Ezeket a kiigazításokat a szállítás és a biztosítás tekintetében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban végezték el, az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló adatok, azaz a kérelemben megadottak alapján.

Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének és 2. cikke (12) bekezdésének megfelelően, a korábbi vizsgálatban megállapított súlyozott átlag rendes érték és az e vizsgálat VI-je során regisztrált, a közösségi határparitáson vett, vámfizetés előtti CIF-ár százalékában kifejezett súlyozott átlag exportár összehasonlítása kimutatta a dömpinget a Thaiföldről a Közösségbe történő kumarinbehozatal tekintetében. A közösségi határparitáson vett, vámfizetés előtti CIF-ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözetet 100% felett állapították meg.

India

Annak meghatározása érdekében, hogy a VI során Indiából a Közösségbe exportált érintett termék tekintetében felfedezhető-e a dömping bizonyítéka, az alaprendelet 18. cikke alapján az indiai együttműködő termelő által megadott exportárakat, a nem együttműködő vállalatok esetében pedig az Eurostat adatokat használták.

(a) Együttműködő exportáló termelő

A rendes érték és az Atlas exportára közötti tisztességes összehasonlítás érdekében az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek után kiigazítás formájában megfelelő engedményeket biztosítottak. Ezeket a kiigazításokat az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a szállítási, biztosítási, anyagmozgatási és járulékos költségek, valamint a csomagolás és az átváltás költségei után biztosították, az Atlas által megadott adatok alapján.

Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének és 2. cikke (12) bekezdésének megfelelően, az előző vizsgálatban megállapított súlyozott átlag rendes érték és az e vizsgálat VI-je során a közösségi határparitáson vett, vámfizetés előtti CIF-ár százalékában kifejezett súlyozott átlag exportár összehasonlítása kimutatta a dömpinget az Atlas által szállított kumarinbehozatalok esetében. A közösségi határparitáson vett, vámfizetés előtti CIF-ár százalékában kifejezett, dömpingkülönbözetet 80% felett állapították meg.

Az Atlas azt kifogásolta, hogy az előző vizsgálatban megállapított súlyozott átlag rendes értéknek az e vizsgálat VI-je során feljegyzett exportárak súlyozott átlagával való összehasonlítása téves következtetéshez vezetett, mert a két vizsgálat VI-je között eltelt idő tíz év.

A Bizottság azonban a 2002-ben lezárt lejárat előtti felülvizsgálatban kapott súlyozott átlag rendes értékeket használta, így tehát a két vizsgálat VI-je között csupán két év telt el. Ez pedig összhangban van az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének követelményeivel.

(b) Nem együttműködő vállalatok

A rendes érték és az exportár közötti tisztességes összehasonlítás érdekében az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek után kiigazítás formájában megfelelő engedményeket biztosítottak. Ezeket a kiigazításokat az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a szállítási, biztosítási, anyagmozgatási és járulékos költségek, valamint a csomagolás és az átváltás költségei után biztosították, az Atlas által megadott adatok alapján.

Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének és 2. cikke (12) bekezdésének megfelelően, az előző vizsgálatban megállapított súlyozott átlag rendes érték és az e vizsgálat VI-je során a közösségi határparitáson vett, vámfizetés előtti CIF-ár százalékában kifejezett súlyozott átlag exportár összehasonlítása kimutatta a dömpinget a nem együttműködő indiai vállalatoktól a Közösségbe történő kumarinbehozatalok esetében. A közösségi határparitáson vett, vámfizetés előtti CIF-ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözetet 60% felett állapították meg.

C. INTÉZKEDÉSEK

Tekintettel a fenti megállapításokra az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdése értelmében vett kijátszásról, az érintett terméknek a KNK-ból származó behozatalaira vonatkozó fennálló dömpingellenes intézkedéseket ki kell terjeszteni az Indiából és Thaiföldről szállított azonos termékre, függetlenül attól, hogy azt Indiából vagy Thaiföldről származóként jelentik-e be.

A kiterjesztett vámnak az eredeti rendelet 1. cikke (2) bekezdésében megállapított vámnak kell lennie.

Az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése és 14. cikkének (5) bekezdése alapján, amelyek előírják, hogy a kiterjesztett vámot a nyilvántartás napjától kezdődően a nyilvántartott behozatalokkal szemben kell alkalmazni, a dömpingellenes vámot az Indiából és Thaiföldről szállított azon kumarinbehozatalok után kell beszedni, amelyek a Közösségbe a kezdeményező rendelettel bevezetett nyilvántartásba vétel mellett léptek be. Figyelembe véve azonban a termék felcserélhetőségét és az eset sajátos körülményeit, nem lehetett teljes bizonyossággal elkülöníteni a valóban Indiában termelt kumarint érintő tranzakciókat a Kínából importált, tovább tisztított, majd a Közösségbe reexportált kumarinra vonatkozóktól. Következésképpen az Indiából szállított kumarin behozatalaira kiterjesztett dömpingellenes vámot nem lehet visszamenőleges hatállyal alkalmazandóvá tenni az Atlas által a nyilvántartásba vételi időszak során exportált kumarinbehozatalokra.

D. A NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL VAGY A VÁM KITERJESZTÉSE ALÓLI MENTESSÉG IRÁNTI KÉRELEM

Az egyetlen együttműködő exportáló termelő, az Atlas az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdése alapján a nyilvántartásba vétel és a kiterjeszteni kívánt dömpingellenes intézkedések alóli mentesség iránti kérelmet nyújtott be.

A vizsgálat azt tárta fel, hogy az Atlas a KNK-ból származó kumarin kismértékű módosítást követő reexportja útján kijátszotta a hatályos dömpingellenes intézkedéseket. Azt is megállapították, hogy az Atlas exportált a Közösségbe valóban Indiában előállított kumarint is, amelyet a fenol útvonal segítségével állítottak elő (lásd a (27) preambulumbekezdést). Az a tény, hogy az Atlas részt vett az intézkedések kijátszását célzó gyakorlatokban, az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdésével összhangban kizárja annak lehetőségét, hogy mentességben részesüljön.

E. KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS

Tekintve azonban a termék felcserélhetőségét és az Atlas az irányú erőfeszítéseit a VI során, hogy megkülönböztesse a fenol útvonalon Indiában gyártott termékeket a tovább finomított és a Közösségbe reexportált kínai származású kumarintól, kivételesen helyénvalónak tekintették, hogy elfogadják az Atlas kötelezettségvállalását, amelynek értelmében a vállalat a ténylegesen Indiában előállított kumarint egy mennyiségi plafonértékig adhatja el a Közösségbe, amely érték megfelel a VI során az ilyen termékből a Közösség részére eladott mennyiségnek. A kötelezettségvállalás szerint értékesített kumarinra a kiterjesztett vám megfizetésének kötelezettsége nem vonatkozik.

Az Atlas erre vonatkozó kötelezettségvállalását a Bizottság egy bizottsági határozattal fogadhatja el.

Ebben az összefüggésben az Atlas kötelezettséget vállalt arra, hogy a Közösségbe irányuló kiviteleiről rendszeres és részletes információkat közöl a Bizottsággal, ezáltal lehetővé téve a Bizottság számára a kötelezettségvállalás hatékony ellenőrzését.

Annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a Bizottság számára a vállalat részéről a kötelezettségvállalás betartásának fokozottan hatékony ellenőrzését, amikor a szabad forgalomba bocsátás iránti kérelmet benyújtják az illetékes vámhatósághoz, a dömpingellenes vám alóli mentesség feltételéül kell szabni egy legalább a mellékletben felsorolt elemeket tartalmazó kereskedelmi számla bemutatását. Az információ ezen szintje ahhoz is szükséges, hogy lehetővé tegye a vámhatóságok számára, hogy kellő pontossággal megbizonyosodhassanak a szállítmányok megfeleléséről a kereskedelmi okmányoknak. Amennyiben ilyen számlát nem mutatnak be, illetve az nem felel meg a vámon bemutatott terméknek, a dömpingellenes vám megfelelő tételét meg kell fizetni.Ennek fényében a kötelezettségvállalás felajánlását elfogadhatónak tekintették, és az érintett vállalatot tájékoztatták az elfogadás alapjául szolgáló az alapvető tényekről, megfontolásokról és kötelezettségekről.

Amennyiben az Atlas megsérti a kötelezettségvállalást, illetve az más okból működésképtelennek bizonyul, az elfogadást a Bizottság visszavonhatja,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

1. A Kínai Népköztársaságból származó, az ex 2932 21 00 KN-kód alá tartozó kumarin behozatalára a 769/2002/EK tanácsi rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámot kiterjesztik az Indiából vagy Thaiföldről szállított – függetlenül attól, hogy Indiából vagy Thaiföldről származóként jelentik- e be –, az ex 2932 21 00 KN-kód alá tartozó kumarin behozatalára (2932 21 00 11 és 2932 21 00 15 TARIC-kód).

2. Az e cikk (1) bekezdésével kiterjesztett vámot a 661/2004/EK bizottsági rendelet 2. cikkének és a 384/96/EK tanácsi rendelet 13. cikke (3) bekezdésének és 14. cikke (5) bekezdésének megfelelően szedik be, az Atlas Fine Chemicals Pvt Ltd, Debhanu Mansion, Nasik-Pune Highway, Nasik Road, MS 422 101, India (kiegészítő TARIC-kód: A579) által exportált áruk kivételével.

3. A fenti (1) bekezdés ellenére a végleges dömpingellenes vámot nem kell alkalmazni a 2. cikknek megfelelően szabad forgalomba bocsátott behozatalokra.

4. A vámokra vonatkozóan hatályban lévő rendelkezéseket alkalmazni kell.

2. cikk

1. A szabad forgalomba bocsátásra bejelentett behozatalok mentesülnek az 1. cikkel kivetett dömpingellenes vám alól, amennyiben azokat olyan vállalatok állították elő, amelyektől a Bizottság kötelezettségvállalást fogadott el, és amelyek neve szerepel a rendszeresen módosított vonatkozó bizottsági határozatban, és feltéve, hogy az árukat ugyanazon bizottsági határozat rendelkezéseinek megfelelően importálták.

2. Az (1) bekezdésben említett behozatalok a következő feltételek mellett mentesülnek a dömpingellenes vám alól:

(a) a szabad forgalomba bocsátási nyilatkozat benyújtásakor a tagállamok vámhatóságainak bemutatnak egy kereskedelmi számlát, amely legalább a mellékletben felsorolt elemeket tartalmazza;

(b) a bejelentett és a vámon bemutatott áruk pontosan megfelelnek a kereskedelmi számlán szereplő megnevezésnek.

3. cikk

1. Az 1. cikkel kiterjesztett vám alóli mentesség iránti kérelmeket a Közösség hivatalos nyelveinek egyikén, írásban kell benyújtani, és a kérelmező képviseletére felhatalmazott személy aláírásával kell ellátni. A kérelmet a következő címre kell küldeni:

European CommissionDirectorate-General for TradeDirectorate BOffice: J-79 05/17B - 1049 BrusselsFax (32 2) 295 65 05Telex COMEU B 21877.

2. A Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően határozat útján engedélyezheti az 1. cikkel kiterjesztett vám alóli mentességet azon vállalatok behozatalai számára, amelyek ilyen kérelmet nyújtottak be.

4. cikk

A vámhatóságokat utasítják a behozataloknak a 661/2004/EK bizottsági rendelet 2. cikkének megfelelően megkezdett nyilvántartásba vétele megszüntetésére.

5. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben,

a Tanács részéről

az elnök

MELLÉKLET

A kötelezettségvállalás alá tartozó kumarinnak a vállalat által a Közösség felé történő értékesítését kísérő kereskedelmi számlán a következő adatokat kell feltüntetni:

1. A „KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS ALÁ TARTOZÓ ÁRUKAT KÍSÉRŐ KERESKEDELMI SZÁMLA” cím;

2. A kereskedelmi számlát kiállító, a 2. cikk (1) bekezdésében említett vállalat neve;

3. A kereskedelmi számla száma;

4. A kereskedelmi számla kiállításának napja;

5. Az a kiegészítő TARIC-kód, amely szerint a számlán megnevezett árukat a közösségi határon vámkezelni kell;

6. Az áruk pontos megnevezése, beleértve a következőket:

- a vizsgálat és a kötelezettségvállalás alkalmazásában használt termékkód (TK),

- az adott TK-nak megfelelő áruk köznapi megnevezése (pl. „… TK),

- vállalati termékkód (VTK) (ha van),

- KN-kód,

- mennyiség (kg).

7. A Közösségben importőrként eljáró vállalat neve, amely részére a vállalat az árukat kísérő kereskedelmi számlát közvetlenül kiállítja;

8. A számlát kiállító vállalat tisztviselőjének neve és a következő, az aláírásával ellátott nyilatkozat:

„Alulírott igazolom, hogy az e számla alá tartozó árukat az Európai Közösségbe történő közvetlen kivitelre a [vállalat neve és címe], [kiegészítő Taric-kód] által felajánlott és az Európai Bizottság által a [SZÁM] határozattal elfogadott kötelezettségvállalás hatályán belül és feltételei szerint értékesítették. Kijelentem, hogy az ezen a számlán megadott információ teljes és megfelel a valóságnak.”

[1] HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK rendelettel (HL L 77, 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

[2] HL L 123., 2002.5.9., 1. o. A legutóbb az 1854/2003/EK rendelettel (HL L 272., 2003.10.23., 1. o.) módosított rendelet.

[3] HL L 104., 2004.4.8., 99. o.

[4] HL L 86., 1996.4.4., 1. o.

[5] PÉ = pénzügyi év, azaz az adott év április 1-jétől a következő év március 31-ig tartó időszak.

[6] A pontos adatokat azok bizalmas jellege miatt nem adjuk meg.

[7] Bizalmassági okokból tartományt adtunk meg.

[8] A pontos adatokat azok bizalmas jellege miatt nem adjuk meg.

[9] A pontos adatokat azok bizalmas jellege miatt nem adjuk meg.

[10] A pontos adatokat azok bizalmas jellege miatt nem adjuk meg.

[11] Bizalmassági okokból tartományt adtunk meg.