HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 226/17

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye Az európai biztosító egyesületek statútuma: a civil társadalom nézetei, szerepe és hozzájárulása (saját kezdeményezésű vélemény)

2014/C 226/03

Önálló előadó: Mario CAMPLI

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. január 22-én úgy határozott, hogy eljárási szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése alapján saját kezdeményezésű véleményt dolgoz ki a következő tárgyban:

„Az európai biztosító egyesületek statútuma: a civil társadalom nézetei, szerepe és hozzájárulása” (saját kezdeményezésű vélemény).

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció 2014. március 11-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. március 25–26-án tartott, 497. plenáris ülésén (a 2014. március 25-i ülésnapon) 140 szavazattal 1 ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1. Következtetések és ajánlások

1.1 Következtetések

1.1.1 A biztosító egyesületek – a szövetkezetekhez, az alapítványokhoz és a szövetségekhez hasonlóan – az európai gazdasági és társadalmi modell részét képezik. A vállalatok nemzeti jogszabályok szerinti jogi meghatározásától függetlenül, a vállalati formák sokfélesége – ideértve a szociális gazdasági formákat is – az Európai Unió egységes piacának egyik alapvető elemét képezi az európai vállalkozási pluralizmus előmozdítása, fejlesztése és az abba történő beruházás szempontjából is.

1.1.2 A biztosító egyesületeknek joguk van egy európai statútumhoz, hogy meg tudjanak felelni a biztosítási igényeknek, és ezen belül is elsősorban a munkavállalók, a vállalatok és a polgárok szociális-egészségügyi védelme biztosításának.

1.1.3 A biztosító egyesületek elutasítják a kapitalizálódás szükségszerűségét, az EGSZB pedig – az európai gazdasági és társadalmi örökség megőrzése érdekében – érvényre szeretné juttatni a vállalkozási formák sokféleségét, ideértve a szociális gazdaság elemeit is. Mindazonáltal a szükséges jogi keretet egy mégoly hasznos tájékoztatási kampány sem helyettesítheti.

1.1.4 Európában nagyon sokféle biztosító egyesület létezik (mintegy 40 típust sikerült összegyűjteni), de sokféleségük ellenére 95 %-uk azonos irányítási elveket vall.

1.2 Ajánlások

1.2.1 Az EGSZB, a szociális vállalkozásokkal kapcsolatos strasbourgi vállalásokkal összhangban, arra kéri az Európai Bizottságot, hogy minél előbb ismertesse az európai biztosító egyesületek statútumáról szóló rendelettervezetre vonatkozó jogalkotási javaslatát.

1.2.2 Az EGSZB azt szeretné, ha a biztosító egyesületi modellt elismernék egy európai szintű, koherens jogi rendszer révén, amely megfelel gazdasági súlyának és társadalmi szerepének.

1.2.3 Az EGSZB azt javasolja, hogy – a biztosító egyesületek sokféleségének megőrzése érdekében – a statútum az irányításra, ne pedig a tevékenységekre vonatkozzon.

1.2.4 Azt ajánlja továbbá, hogy a statútum ne törekedjen a nemzeti törvények harmonizálására, és csupán választható legyen.

1.2.5 Az EGSZB kéri, hogy hozzák nyilvánosságra az európai biztosító egyesületek statútumtervezete ismertetési és elfogadási eljárásának pontos ütemtervét.

2. Bevezetés

2.1 E vélemény célja az, hogy a lehető leghamarabb megszülessen az európai biztosító egyesületek statútumáról szóló európai bizottsági rendeletjavaslat.

2.2 Az európai civil társadalom és az érintettek véleménye szerint megfelelő jogalap nélkül a biztosító egyesületek tevékenysége európai szinten gyengülni fog. Ez súlyos következményekkel járna: egyrészt szociális téren (a közszféra gyengülését jelentené); másrészt egészségügyi szempontból (csökkenne az európai polgárok egészségügyi ellátáshoz való hozzáférésének egyenlősége); továbbá a foglalkoztatás terén (munkalehetőségek, köztük a szakképzett munkaerő lehetőségeinek csökkenése); végezetül pedig az európai társadalmi kohézió és az európai integrációs folyamat is csorbát szenvedne.

2.3 Már hosszú ideje téma az európai statútum, de a tétovázás miatt nem születik döntés róla.

2.3.1 Az európai biztosító egyesületek statútumtervezetének hosszú története van, amely 1993-ra, illetve a biztosításra vonatkozó európai irányelvekre nyúlik vissza. Ebben a kontextusban kérték a biztosító egyesületek, hogy eredeti igazgatási formájukat, mint a személyekből álló társaságok igazgatási formáját, ismerjék el egy európai statútumban.

2.3.2 Az első rendelettervezetet 2006-ban visszavonták: a társasági jogról szóló 2003-as közlemény ellenére, amelyben az Európai Bizottság vállalta, hogy új európai jogi formákat vezet be konkrétan a biztosító egyesületek számára, valamint a 2006. évi cselekvési tervében megismételt vállalása ellenére, amely a társasági jog és a vállalatirányítás modernizálására vonatkozott, 2006-ban az Európai Bizottság levette napirendjéről az európai biztosító egyesületek statútumtervezetét.

2.3.3 2007-ben az európai biztosító egyesületek új kezdeményezéssel újraindították a tervezetet.

2.3.4 2010 márciusában az Európai Parlament az európai biztosító egyesületek statútumát támogató írásbeli nyilatkozatot fogadott el, továbbá 2011 júliusában jelentést készített az európai biztosító egyesületek szerepéről, amely szerint szükség van a statútumtervezetre.

2.3.5 2013 márciusában az Európai Parlament egyhangúlag elfogadta Berlinguer úr saját kezdeményezésű jelentését az európai biztosító egyesületek statútumának megvalósíthatóságáról.

2.3.6 Ezzel párhuzamosan az Európai Bizottság az egységes piaci intézkedéscsomag keretében úgy határozott, hogy támogatja egy olyan tanulmány elkészítését, amely a biztosító egyesületek problémáit vizsgálná meg az egységes piacon (Panteia-tanulmány). Ez a 2012. október 12-én megjelent és az Európai Bizottság által irányított nagyon fontos tanulmány tette első ízben lehetővé, hogy kimerítő képet kapjunk az Európai Unió tagállamaiban működő biztosító egyesületek jogi, gazdasági és társadalmi környezetéről. (1)

2.3.7 Ezt követően az Európai Bizottság nyilvános konzultációt szervezett a tanulmány következtetéseivel kapcsolatban (2013 októberében tették közzé az eredményeket). (2) A konzultáció sikerének köszönhetően (több mint 300 válasz érkezett, melyek kétharmada pozitív volt) az Európai Bizottság hatástanulmányt készített az európai biztosító egyesületek statútumtervezetének megvalósíthatóságáról.

2.4 Az EGSZB a „Különböző vállalati formák” című véleményében (2009. október) (3) hangsúlyozta, hogy „a különböző vállalati formák sokszínűségét és sokféleségét a Szerződés is elismeri, és tulajdonképpen maga a valóság szülte, hiszen eltérő jogállásokat fogadnak el, vagy vesznek éppen fontolóra.” Az EGSZB a biztosító egyesületeket is a szociális gazdaság vállalati formái között említi.

2.5 Az Európai Bizottság és az EGSZB által a szociális vállalkozásról 2014. január 16–17-én közösen szervezett rendezvény során Strasbourgban kiadott nyilatkozat szerint: „Sok érintett úgy véli, hogy a szociális vállalkozásokat támogató politikáknak a szociális gazdaság összes vállalatára (szövetkezetek, biztosító egyesületek, szövetségek, alapítványok stb.) ki kellene terjedniük. Az EU-nak javaslatot kellene tennie a biztosító egyesületek statútumára, amely utóbbiak számára lehetővé tenné a határokon átnyúló tevékenységet, az egyesülést, a Szolvencia II-irányelv kihívásainak a megoldását, valamint az egyesületek statútumának létrehozását.” A rendezvényen Antonio Tajani vállalkozásokért felelős európai biztos bejelentette az Európai Bizottság jogi kezdeményezésének elindítását a statútumtervezetre vonatkozóan.

3. A biztosító egyesületek leírása

3.1 Az EU különböző országaiban igen eltérő jogi formái léteznek a biztosító egyesületeknek. A biztosító egyesületek különböző formái és az általuk betöltött szerep a biztosító egyesületek kultúrájától és történelmétől függ az adott országban. Történelmileg a biztosító egyesületek dolgozták ki Európában a társadalombiztosítás első formáit. Az EU-n belül a biztosító egyesületek fő feladata jelenleg tagjainak kiszolgálása az általános érdekű szolgáltatások kontextusában, vagyis a tagok kockázatainak fedezése biztosítási, szociális, egészségügyi és egyéb kísérő szolgáltatások révén.

3.2 Összességében közel 40 féle biztosító egyesületet sikerült az EU-ban azonosítani. A biztosító egyesületek közel 95 %-a öt közös irányítási elvet vall magáénak: 1. magánjogi szervezetek, vagyis függetlenek a kormánytól, közfinanszírozásban nem részesülnek; 2. a szervezet személyek csoportja, és nem tőkecsoportosulás; 3. az irányítási rendszer demokratikus az „egy személy = egy szavazat” elv szerint; 4. a tagok között a szolidaritás elve érvényesül: a tagok belépése szabad, nincsenek kiválasztási kritériumok; 5. a profitot a tagok javára kell felhasználni.

3.3 A biztosító egyesület jellegű szervezetek piaci részesedése átlagosan 15,8 % Európában (12,8 % az életbiztosításban, 20,5 % a nem-életbiztosításban). Becslések szerint a biztosító egyesületek mintegy 230 millió európai polgárnak nyújtanak egészségügyi és szociális szolgáltatásokat, ebből 100 millió embernek nyújtják a kötelező betegbiztosítását. Mintegy 3 50 000 embert foglalkoztatnak Európában. Széles körben elfogadott, hogy a gazdaságnak hasznára válik az őt alkotó struktúrák sokfélesége, mivel javítja a piac változásaival kapcsolatos reakcióképességet. Ezen túlmenően válság idején a biztosító egyesületek hosszú távú látásmódja előnyt jelent számukra a tőkeegyesítő társaságokkal szemben.

4. Általános gondolatok az európai biztosító egyesületek statútumtervezetéről: miért van szükség az európai biztosító egyesületek statútumára?

4.1 Az Európai Unióban csak a részvénytársaságok és a szövetkezetek rendelkeznek európai statútummal; az alapítványok esetében vizsgálják ennek lehetőségét, a biztosító egyesületeknek pedig nincs európai statútumuk. (4)

4.2 Az európai integrációs folyamat következményeképp nőtt a munkavállalók, a vállalatok és a polgárok mobilitása. Egészségügyi, szociális és egyéb biztosítási kockázataikat fedezni kell az Unió egész területén, elkerülve a jogviszonynak, az ellátásnak és a védelem különböző formáinak a megszakadását.

4.3 Az Európai Bizottság és a Tanács jelenleg a pénzügyi és biztosítási szolgáltatásokon (Bázel III. Szolvencia II), a munkavállalók kiküldetésén és mobilitásán dolgozik, valamint a tagállamokban 2014. január 1-től új, a határokon átnyúló ellátásról szóló irányelv lépett hatályba. Ugyanakkor a tagállamok biztosító egyesületeinek nincs meg a jogi lehetősége ebben az európai integrációs folyamatban és a belső piac fejlesztésében való részvételre, kivéve ha európai szövetkezeti társasággá vagy részvénytársasággá alakulnak. A biztosító egyesületek nem fogadják el azt, hogy ennek így kell maradnia, az EGSZB pedig – az európai gazdasági és társadalmi örökség megőrzése érdekében – érvényre szeretné juttatni a vállalkozási formák sokféleségét, ideértve a szociális gazdaság elemeit is.

4.4 Ezen túlmenően a Szolvencia II, vagyis a biztosítók prudenciális kerete további olyan kiegészítő elem, amely az európai biztosító egyesületek statútumát támogatja: utóbbi lehetővé tenné a biztosító egyesületek számára az ún. diverzifikációs nyereséghez való hozzáférést, a viszontbiztosítási műveletek megkezdését, valamint a vagyonkezelést költségeiknek a tagok érdekében történő csökkenése végett.

4.5 A biztosító egyesületek nem férnek hozzá a tőkepiacokhoz, ezért közös együttműködési eszközökre van szükségük, ideértve az európai szintű eszközöket is, hogy ne tűnjenek el az erős versenypiacról.

4.6 Az európai szinten tevékenykedő biztosító egyesületeket nem kizárólag a verseny vagy az új piacok felkutatása motiválja, hanem elsősorban az, hogy javítani szeretnék a tagjaiknak nyújtott szolgáltatásokat.

4.7 A biztosító egyesületeknek általában véve szükségük van az EU hivatalos elismerésére, ami az európai integrációs folyamatban részt vevő felekként jogalapot és legitimitást biztosít számukra.

4.8 Az európai biztosító egyesületek statútuma azt jelenti, hogy elismerik a biztosító egyesületek realitását, gazdasági és társadalmi jelentőségét, valamint a személyi kockázatkezelés terén játszott specifikus szerepüket, különösen a szociális és egészségvédelem terén.

4.9 Összességében az EGSZB azt szeretné, ha a biztosító egyesületi modellt elismernék egy olyan európai szintű, koherens jogi rendszer által, amely megfelel e modell gazdasági súlyának és társadalmi szerepének. Ráadásul ez lehetővé tenné a felesleges adminisztratív terhek elkerülését, a méretgazdaságosság megvalósítását, továbbá a biztosító egyesületi modell kialakítását az összes uniós tagállamban (abban a négyben is, amelyek nem ismerik ezt a formát) teljes mértékben támaszkodva az új statútumra, valamint a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadságára.

5. Részletes megjegyzések az európai biztosító egyesületek statútumtervezetéről: milyen legyen az európai biztosító egyesületek statútuma?

5.1 Európában nagyon sokféle biztosító egyesület létezik (mintegy 40 típust sikerült összegyűjteni), de sokféleségük ellenére 95 %-uk azonos irányítási elveket vall. Ezért az EGSZB azt javasolja, hogy a statútum az irányításra, ne pedig a tevékenységekre vonatkozzon.

5.2 Ezen túlmenően az európai biztosító egyesületek statútuma lehetővé teszi az európai biztosító egyesületek, mint csoport, sokféleségének a megőrzését annak eredeti formájában: lehetővé teszi, hogy a struktúrák megtartsák identitásukat, ugyanakkor méretgazdaságosságot valósít meg ezzel a közös eszközzel (közös beszerzések, közös termékek). A biztosító egyesületek jogi formájára Európa-szerte jellemző nemzeti formai sokféleség fenntartása érdekében az EGSZB azt javasolja, hogy alapvető elemként határozzák meg a tagok lehető legnagyobb szabályozási és kezelési szabadságát.

5.3 A statútum választható – fakultatív – lesz, hogy ne legyen hatással a nemzeti jogszabályokra.

5.4 Fontos, hogy a biztosító egyesületeknek lehetőségük legyen egymás között csoportosulásokat létrehozni, valamint hogy előmozdítsuk a határokon átnyúló műveleteket a biztosító egyesületek európai dimenziójának erősítése érdekében.

5.5 A rendelettervezetnek lehetővé kell tennie a következők létrehozását: — különböző tagállamokban élő természetes személyekből vagy különböző tagállamok jogszabályainak hatásköre alá tartozó jogi személyekből álló biztosító egyesület, — több már létező biztosító egyesület határokon átnyúló egyesülésével létrejövő biztosító egyesület, — egy nemzeti biztosító egyesület átalakulásával, annak megszűnése nélkül létrejövő európai biztosító egyesület, ha ennek bejegyzett székhelye és ügyviteli központja valamely tagállamban, egyik létesítménye vagy leányvállalata pedig egy másik tagállamban található, — európai biztosító egyesületi csoport.

5.6 Az európai biztosító egyesületekre, a nemzeti biztosító egyesületekhez hasonlóan, a tagállamok általános szabályai vonatkoznak: a munkavállalóknak a döntéshozatali folyamatokba történő bevonására vonatkozó szabályok, a munkajog, a társasági jog, az adójog, a versenyjog, az ipari vagy szellemi tulajdonra vonatkozó jog, a fizetésképtelenségre és a kifizetések felfüggesztésére vonatkozó eljárások. Főként a biztosító egyesületek tevékenységével és a felügyelő hatóságok általi ellenőrzéssel kapcsolatos nemzeti előírásokat kellene korlátozás nélkül alkalmazni az európai biztosító egyesületek esetében. Ennek megfelelően a fenti területeken és az e rendelet hatálya alá nem tartozó egyéb területeken a tagállamok jogának és a közösségi jognak a rendelkezéseit kell alkalmazni.

5.7 A munkavállalók európai biztosító egyesületekbe történő bevonásának szabályairól a munkavállalók jogairól szóló irányelvek rendelkeznek, melyek elválaszthatatlan kiegészítői e rendeletnek, és ahhoz kapcsolódva kell alkalmazni őket.

5.8 Az európai biztosító egyesületek statútumának lehetővé kellene tennie, hogy a közgyűlés a tagokból vagyok azok helyetteseiből álljon. A szavazati jogok tekintetében a minden tagnak biztosított egyenlő szavazati jog mellett (egy személy – egy szavazat), lehetővé kell tenni a szavazatok súlyozását is objektív kritériumok alapján.

Kelt Brüsszelben, 2014. március 25-én. az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Henri MALOSSE

(1) Study on the current situation and prospects of mutuals in Europe http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/files/mutuals/prospects_mutuals_fin_en.pdf.

(2) http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/promoting-entrepreneurship/social-economy/mutuals/index_en.htm.

(3) HL C 318., 2009.12.23., 22. o.

(4) Az EGSZB véleménye