A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A mezőgazdaságnak, az erdészetnek és a vidéki területeknek nyújtott jövőbeli uniós állami támogatások

(2022/C 301/10)

Előadó: Guido MILANA (IT/PES), Olevano Romano képviselő-testületének tagja

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA,

1. üdvözli, hogy az Európai Bizottság nemrégiben javaslatokat nyújtott be a mezőgazdaságnak nyújtott állami támogatásokról, amelyeket 2023. január 1-jétől kell alkalmazni;

2. emlékeztet arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy a vállalkozásoknak nyújtott állami támogatás – amennyiben az torzíthatja a tagállamok közötti versenyt – összeegyeztethetetlen a belső piaccal, ugyanakkor bevezet néhány eltérést;

3. emlékeztet arra, hogy a mezőgazdaság, az erdészet és a vidéki területek esetében az Európai Bizottság e torzulás fennállását a mezőgazdaságnak, az erdészetnek és a vidéki területeknek nyújtott állami támogatásokról szóló 2014–2022 közötti programozási időszakra vonatkozó iránymutatásokra alapozva értékeli;

4. hangsúlyozza, hogy az Európai Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi ( 1 ) rendelet 81. cikke előírja, hogy az EUMSZ I. mellékletében nem szereplő intézkedések finanszírozását az állami támogatási szabályokon keresztül kell végrehajtani;

5. hangsúlyozza, hogy ezen összehangolás szerint az állami támogatási szabályok időtartama meg kell, hogy egyezzen a vidékfejlesztési szabályok időtartamával;

6. tudomásul veszi, hogy e célból az Európai Bizottság 2019-ben konzultációt indított, és hogy a konzultáció eredményeit az SWD(2021) 107 final munkadokumentum tartalmazza ( 2 )

7. emlékeztet arra, hogy időközben az Európai Parlament és az EU Tanácsa jóváhagyta az új KAP rendeleteket, ezen belül az (EU) 2021/2115 európai parlamenti és tanácsi rendeletet ( 3 ) , amely – figyelembe véve a Régiók Bizottsága véleményét az új közös agrárpolitikáról (KAP) – meghatározza a stratégiai tervek támogatására vonatkozó szabályokat;

8. hangsúlyozza, hogy az állami támogatásokra vonatkozó új javaslatoknak figyelembe kell venniük az új KAP-ot, és továbbra is összhangban kell lenniük azzal;

9. hangsúlyozza, hogy a mezőgazdasági vállalkozásokat fel kell szólítani a zöld megállapodás stratégiáinak végrehajtására, különös tekintettel a biodiverzitási stratégiára, valamint a termelőtől a fogyasztóig stratégiára;

10. hangsúlyozza, hogy a zöld átállás során rendkívül fontos a mezőgazdasági és erdészeti vállalkozások, különösen a vidéki területek stratégiai zónáiban található olyan kisebb méretű vállalkozások támogatása, amelyek főként a táj megóvásában és fenntartásában játszanak szerepet;

11. arra kéri az Európai Bizottságot, hogy – ahogy azt az uniós termelők esetében is teszi – követelje meg az európai termelési szabványokat és a viszonosságot, illetve az importált termékekre vonatkozó záradékokat;

12. arra kéri az Európai Bizottságot, hogy növelje a határokon az ellenőrzések arányát, és írjon elő olyan eljárásokat, mint például az importált termékek hűtőkezelése;

13. Biológiai sokféleséggel rendelkező városok és régiók 2020 után az ENSZ Biológiai Sokféleség Egyezménye Felei Konferenciájának 15. ülésén és a 2030-ig tartó időszakra szóló uniós biodiverzitási stratégiában A termelőtől a fogyasztóig – a helyi és regionális dimenzió emlékeztet arra, hogy a Régiók Bizottsága már kifejtette álláspontját a két stratégiával kapcsolatban a ( 4 ) című véleményével, valamint ( 5 ) című véleményével;

14. hangsúlyozza, hogy a helyi önkormányzatok alapvető szerepet játszanak az egyes támogatások, különösen a mezőgazdasági kockázatkezeléshez kapcsolódó támogatások kompenzálására vonatkozó egyes eljárások meghatározásában és kezelésében;

15. emlékeztet arra, hogy a régiók, megyék és a települések nemcsak részt vesznek a nemzeti stratégiai tervek meghatározásában, hanem a vidékfejlesztési intézkedéseknek a kedvezményezettjei is, és hozzájárulnak a LEADER kezdeményezés szerinti alulról felfelé építkező megközelítés meghatározásához;

16. megállapítja, hogy 2014 és 2019 között a mezőgazdasági ágazatban európai szinten az állami támogatások összege 7,6 milliárdról 6 milliárdra csökkent, azonban a Covid19-világjárvány időszakában nőtt;

17. hangsúlyozza, hogy ebben az időszakban a mezőgazdasági, az erdészeti és az agrár-élelmiszeripari üzemek soha nem álltak le a termeléssel, az EUMSZ 39. cikke szerint fenntartva az ellátás biztonságát;

18. hangsúlyozza, hogy az Oroszország és Ukrajna közötti háború bizonytalan helyzetet teremtett a nyersanyag- és élelmiszer-ellátási piacon;

19. hangsúlyozza, hogy a KAP-nak e tekintetben szerepet kell játszania az önellátás és az élelmezésbiztonság garantálásában;

20. emlékeztet arra, hogy az ellátás biztosítása a Covid okozta gazdasági válság miatt többek között az Európai Bizottság által nyújtott ad hoc támogatásoknak köszönhetően volt lehetséges;

21. megállapítja továbbá, hogy a Covid-válsággal kapcsolatos különleges támogatásokat kivéve az állami támogatások többségét elsősorban vidékfejlesztési tervek keretében és különösen a Szerződés I. mellékletében meghatározott célkitűzéseken kívüli intézkedésekre nyújtották (mezőgazdasági termékek);

22. tudomásul veszi, hogy az állami támogatásoknak a vidékfejlesztési programokba történő beillesztésének eljárása összetett volt;

23. megállapítja, hogy, bár az EMVA vidékfejlesztési célkitűzések eléréséhez nyújtott támogatásáról szóló (EU) 1305/2013 rendelet, valamint a 2014–2020 között a mezőgazdasági, erdészeti és vidéki területeken nyújtott állami támogatásokra vonatkozó iránymutatások nagyon hasonlóak, a vidékfejlesztési intézkedések nem mindig egyeznek meg tökéletesen az állami támogatási szabályok rendelkezéseivel;

24. tudomásul veszi, hogy az Európai Bizottság által indított konzultáció során kiderült, hogy a jelenlegi állami támogatási szabályok bizonyos aspektusai elavultak;

25. hangsúlyozza, hogy az egyenlő versenyfeltételek biztosítása az Európai Unió valamennyi vállalkozása számára továbbra is alapvető célkitűzés;

26. tudomásul veszi, hogy bizonyos intézkedéseket fenn kell tartani és ki kell igazítani, különösen a kockázatkezelés tekintetében;

27. tudomásul veszi, hogy az erdészeti ágazatnak nyújtott támogatásokat elsősorban a vidékfejlesztési műveletekhez használták fel, és hogy az erdők fontos szerepére tekintettel a támogatások alkalmazását könnyebbé kell tenni;

28. úgy ítéli meg, hogy a zöld átállás során támogatni kell a mezőgazdasági és erdészeti üzemeket, különösen a mikrovállalkozásokat, a helyi kistermelőket és a rövid élelmiszer-ellátási láncokat, amelyek – többek között az élelmiszerek és olyan termelési tényezők, mint az energia és a műtrágya költségeinek az ukrajnai háború által generált erőteljes emelkedése miatt – egyedül nem lennének képesek megbirkózni ezekkel következményekkel. Ennek kapcsán üdvözli „Az élelmezésbiztonság biztosítása és az élelmiszerrendszerek rezilienciájának megerősítése” című európai bizottsági közleményt;

29. egységesíteni kell a tájékoztatási és nyilvánosságra hozatali kötelezettségekkel kapcsolatos kritériumokat, különös tekintettel a mentességi rendeletek hatálya alá tartozó támogatási programok bejelentésére vonatkozó határidőkre;

30. hangsúlyozza, hogy a most jóváhagyott KAP-reform a szubszidiaritás elvén alapul, és ezért fontos, hogy az állami támogatási szabályok is tiszteletben tartsák ezt az elvet anélkül, hogy ezzel egyidejűleg sértenék a különböző tagállamok mezőgazdasági termelői közötti versenyt;

31. alapvetően fontosnak tartja a szubszidiaritás elvének fenntartását, különösen akkor, ha az a helyi szintű intézkedések kezelésében megkerülhetetlen szerepet játszó területi hatóságokhoz legközelebb álló helyi önkormányzatok szerepére vonatkozik.

Ezért a következőket javasolja:

Egyszerűsítés

32. ne kelljen a tagállamoknak évente értesítést küldeniük a természeti katasztrófákhoz, járványos állatbetegségekhez, növénybetegségekhez vagy fertőzésekhez sorolható eseményekről, mivel ha azokat a nemzeti hatóságok ilyenekként ismerték el, nem szükséges további értesítést küldeni az Európai Bizottságnak;

33. ne kötelezzék a tagállamokat arra, hogy a mezőgazdasági termelésre 75 000 EUR alatti, illetve a mezőgazdasági termékek feldolgozására és forgalmazására 500 000 EUR alatti támogatásban részesülő egyes kedvezményezettekre vonatkozó információkat közzétegyék;

34. a bejelentett támogatás közös értékeléséhez kapcsolódó eljárások ne váljanak nehézkesebbé;

35. a mezőgazdasági csoportmentességi rendeleten ( 6 ) keresztül beruházási támogatás nyújtásának lehetővé tétele, akár egyetlen ágazat termékeire, különösen, ha az ilyen támogatás célja a természeti katasztrófákhoz hasonló események következményeinek ellentételezése, illetve az állat- vagy növénybetegségek vagy kártevők által okozott károk enyhítése;

36. ki kell alakítani egy egyablakos megközelítést az (EU) 2021/2115 rendelet szerinti nemzeti stratégiai tervekben megjelenő állami támogatások bejelentéséhez;

37. ki kell dolgozni egy lex specialis t a de minimis rendelet mezőgazdaságban történő végrehajtásáról, tekintettel a mezőgazdasági ágazat és a többi ágazat közötti nagy különbségekre; Különösen azt kérjük, hogy a csekély összegű támogatás felső határát emeljék 50 000 euróra egy hároméves időszak alatt, és határozzanak meg egy olyan összeget (pl. 1 000 euro), amely alatt a de minimis rendelet nem alkalmazandó (nagyon korlátozott összegű támogatás);

38. módosítani kell a mezőgazdasági ágazatra vonatkozó de minimis rendeletet úgy, hogy az egyszerűbb legyen, és ezen belül meg kell szüntetni az egy és ugyanazon vállalkozásra vonatkozó követelmény ellenőrzését;

39. a tagállamokra kell hagyni a nehéz helyzetben lévő vállalkozás fogalmának meghatározását;

40. egyszerűsíteni kell a helyi önkormányzatoknak nyújtott támogatásokkal kapcsolatos adminisztratív eljárásokat, különösen, ha állami támogatási intézkedések kedvezményezettjei. Különösen azt kérjük, hogy ne tekintsék őket nagyvállalatoknak;

41. egyszerűbb eljárásokat kell meghatározni, hogy elsősorban a helyi és területi önkormányzatok tudják kezelni a területi szükségleteket és vészhelyzeteket;

42. egyszerűsíteni kell a reklámozási és promóciós tevékenységekre nyújtott állami támogatási eljárásokat, és NE számítsanak támogatásnak az olyan általános intézményi promóciós tevékenységek, amelyek nem utalnak konkrét védjegyekre, és nem ösztönzik a fogyasztókat egy adott termék megvásárlására;

43. Az egyszerűsített költségek jelenleg csak az uniós forrásokból társfinanszírozott támogatásokkal összefüggésben tekinthetők összeegyeztethetőnek az állami támogatási szabályokkal. Szorgalmazzuk, hogy az egyszerűsített költségelszámolási opciókat az európai társfinanszírozás meglététől függetlenül is lehessen alkalmazni. Nem tűnik indokoltnak, hogy továbbra is különböző módszereket írjanak elő az elszámolható költségek kiszámítására attól függően, hogy a támogatási program finanszírozása honnan származik;

Ökologizálás

44. a mezőgazdasági és erdészeti üzemeket, különösen a mikrovállalkozásokat segíteni kell a zöld átállás során;

45. biztosítani kell a megfelelő rugalmasságot az állami támogatási szabályoknak az olyan válságok esetén történő alkalmazása során, mint a Covid19-válság és az ukrajnai háború. Ennek keretében megfelelő és következetes támogatási plafonokat kell előírni annak biztosítása érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők továbbra is termelhessenek élelmiszereket, a fogyasztók pedig tisztességes fogyasztói árakkal álljanak szemben. Ugyanakkor egyszerűsíteni kell a támogatások alkalmazásával és odaítélésével kapcsolatos eljárásokat, csökkentve a bürokráciát, különösen a végső kedvezményezettek tekintetében;

46. egyszerűsíteni kell a megújulóenergia-termelésbe történő beruházásokhoz nyújtott állami támogatások odaítélésére vonatkozó egyes eljárásokat, különös tekintettel az ösztönző hatás mértékére;

47. magasabb beruházási rátákat kell bevezetni a zöld átállásba beruházó mezőgazdasági kkv-k számára;

48. létre kell hozni egy ad hoc támogatást a karbongazdálkodáshoz kapcsolódó intézkedésekhez, amely ennek a fontos feladatnak az ellátásáért jutalmazza a mezőgazdasági termelőket;

49. úgy véli, hogy a mezőgazdasági üzemek széttöredezettsége negatív tényező, ellentétes a piacon való megmaradás lehetőségével és a zöld átállásnak a megkezdésével, amelyre felszólították a mezőgazdaságot;

Területi kohézió

50. elengedhetetlennek tartja a mezőgazdasági ágazatban működő kkv-k fogalmának újradefiniálását a mikrovállalkozások 702/2014/EU rendelet I. melléklete 2. cikkének (3) bekezdésében szereplő fogalommeghatározásának felülvizsgálatával annak érdekében, hogy – tekintettel az ágazat sajátos jellegére – a mezőgazdasági ágazatra vonatkozóan eseti jellegű fogalommeghatározást lehessen létrehozni, és új típusú mezőgazdasági mikrovállalkozás meghatározását javasolja;

51. támogatni kell a hegyvidéki és belső területeken, valamint a legkülső régiókban található mezőgazdasági és erdészeti kis- és középvállalkozásokat a táj megóvásában és fenntartásában játszott szerepük miatt;

52. az élőhely megőrzését és védelmét szolgáló szerepükért támogatást kell nyújtani az 50. pontban meghatározott paramétereknek megfelelő, mezőgazdasági ágazatban működő kkv-knek, amelyek a tagállamok által a nemzeti stratégiai tervekben meghatározott hegyvidéki területeken, illetve belső vagy hátrányos helyzetű területeken találhatóak;

53. kéri továbbá, hogy a magas hegyvidéki területeken működő üzemek az (EU) 2021/2115 rendelet 73. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti, az érintett művelet összes elszámolható költsége 10 %-os korlátjánál magasabb értékben vásárolhassanak földet, hogy lehetővé váljon a birtokrendezés, amely szükséges ahhoz, hogy az üzemek gazdasági szempontból aktívak maradjanak és ellássák területvédelmi és -fenntartási funkcióikat;

54. lehetővé kell tenni, hogy az erdészeti ágazat a nemzeti stratégiai terv intézkedésein kívül is élvezhesse a bejelentési kötelezettség megszüntetésének előnyeit;

55. szintén az erdészeti ágazat esetén az infrastrukturális beavatkozások alapértelmezés szerint NE számítsanak támogatásnak amennyiben nem termelő beruházásokra vonatkoznak;

56. módosítani kell a jelenlegi kockázatkezelési szabályokat, különösen a természeti katasztrófákhoz sorolható események meghatározásánál a kárküszöbnek az (EU) 2021/2115 rendelet szerinti 20 %-ra csökkentésével;

57. emelni kell a kártérítési küszöbértéket a támogatott biztosítások és egyéb kockázatkezelési eszközök esetén az (EU) 2021/2115 rendelet 76. cikkében előírtak szerint. Olyan küszöbértékre van szükség, hogy továbbra is fenntarthatóak legyenek a mezőgazdasági üzemek jelenlegi biztosítási költségei;

58. szűnjön meg a bejelentési kötelezettség a védett állatok által okozott károk megtérítését szolgáló támogatások esetén;

59. ilyen károk esetén a jövedelemkiesés miatt is lehessen kártérítést kapni, ahogy az a termelőeszközök elvesztését okozó károk esetén már érvényes;

60. a védett állatok által okozott káron kívül más állatok által okozott károk esetén is lehessen kártérítést kapni, az ilyen állatok körét határozzák meg a nemzeti, regionális és helyi önkormányzatok, mivel az előfordulási gyakoriság országonként eltérő;

61. NE számítsanak támogatásnak az olyan intézményi promóciós tevékenységek, amelyek nem utalnak konkrét védjegyekre;

62. megfelelő támogatást kell nyújtani a vidéki térségekben nem mezőgazdasági tevékenységeket folytató induló vállalkozások számára, a korlátozott összegű támogatás felső határát a mezőgazdasági induló vállalkozásokra vonatkozó felső határhoz (100 000 EUR) igazítva. Nem indokolt olyan különbséget tenni, amely a nem mezőgazdasági vállalkozások diverzifikációját büntetné, mivel a szóban forgó összegek mindenképpen nagyon alacsonyak;

63. a közösségvezérelt helyi fejlesztési projektekből vagy operatív csoportok projektjeiből részesülő kkv-k támogatása érdekében kérjük: — az alkalmazási kör kiterjesztését a helyi önkormányzatokra, a helyi akciócsoportokra, az egyetemekre, valamint – méretüktől függetlenül – más szervezetekre, tekintettel e projektek sokszínűségére, amelyekben számos különböző szervezet működik együtt, — a korlátozottan nyújtható támogatás teljes összegének projektenként 300 000 EUR-ra történő emelését a közösségvezérelt helyi fejlesztési projektek esetében és 500 000 EUR-ra az EIP operatív csoportok projektjei esetében.

Kelt Brüsszelben, 2022. április 28-án. a Régiók Európai Bizottsága elnöke Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) Az Európai Parlament és a Tanács 1305/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 487. o.).

(2) Lásd az Európai Bizottság szolgálati munkadokumentumát: Evaluation of the instruments applicable to State aid in the agricultural and forestry sectors and in rural areas [A mezőgazdasági és erdészeti ágazatban, valamint a vidéki térségekben nyújtott állami támogatásokra alkalmazandó jogszabályok értékelése].

(3) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/2115 rendelete (2021. december 2.) a közös agrárpolitika keretében a tagállamok által elkészítendő stratégiai tervhez (KAP stratégiai terv) nyújtott, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) által finanszírozott támogatásra vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 1305/2013/EU és az 1307/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 435., 2021.12.6., 1. o.).

(4) HL C 440., 2020.12.18., 20. o.

(5) HL C 37., 2021.2.2., 22. o.

(6) A Bizottság 702/2014/EU rendelete (2014. június 25.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének alkalmazásában a mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban, valamint a vidéki térségekben nyújtott támogatások bizonyos kategóriáinak a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (HL L 193., 2014.7.1., 1. o.).