P6_TA(2006)0604
Biomassza és bioüzemanyagok
Az Európai Parlament állásfoglalása a biomasszára és a bioüzemanyagokra vonatkozó stratégiáról
(2006/2082(INI))
Az Európai Parlament,
–tekintettel a Bizottság „A biomasszával kapcsolatos cselekvési terv” című közleményére
(COM(2005)0628),
–tekintettel a Bizottság „A bioüzemanyagokra vonatkozó uniós stratégia” című közleményére
(COM(2006)0034),
–tekintettel a belső villamosenergia-piacon a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia támo-
gatásáról szóló 2001. szeptember 27-i 2001/77/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),
–tekintettel a közlekedési ágazatban a bioüzemanyagok, illetve más megújuló üzemanyagok használatának
előmozdításáról szóló 2003. május 8-i 2003/30/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),
–tekintettel a megújuló erőforrásokkal történő fűtésről és hűtésről szóló 2006. február 14-i állásfoglalá-
sára (3), a Bizottságnak szóló ajánlásokkal,
–tekintettel az Európai Bizottságnak a mezőgazdaság terén folytatandó WTO-tárgyalásokra adott felhatal-
mazásra, a WTO mezőgazdasági tárgyalásainak modalitásaira vonatkozó európai bizottsági javaslatban
megállapítottaknak megfelelően (ref 625/02, 2003. január),
–tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,
–tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Mezőgazdasági és
Vidékfejlesztési Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, aNemzetközi Kereskedelmi Bizottság, és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére(A6-0347/2006),
A. mivel hosszú távon nagyobb mértékben kell energiaforrásként felhasználni többek között a biomasszát
és energetikai felhasználását messzemenőkig, különösen az erdő- és mezőgazdaságban, illetve a hulladékterén kell kimeríteni,
B. mivel az energiaprobléma fenntartható megoldása az energiahatékonyság jelentős és elkerülhetetlen javí-
tása, az energiamegtakarítások és ugyanakkor a megújuló energiaforrások bővítése révén érhető el,
C. mivel a biomassza elsődleges felhasználási lehetőségei a villamosenergia-termelésben, a fűtésben és a
hűtésben, a hidrogén- és a metántermelésben, az üzemanyag-előállításban, valamint a vegyiparban, apapíriparban és a fafeldolgozó iparban rejlenek,
D. mivel a biomassza az egyetlen széntartalmú megújuló energiaforrás, ezért mind az energetikai felhaszná-
lást, mind pedig a széntartalmú termékek előállítását figyelemmel kell kísérni,
E. mivel a biomassza megnövekedett felhasználása az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökken-
tése révén hozzájárulhat az energiapolitika három legfontosabb céljához, nevezetesen az ellátásbizton-sághoz, versenyképességhez és környezeti fenntarthatósághoz,
F. mivel a bioenergia-felhasználás típusa és a növények megválasztása és azon mezőgazdasági rendszer
jellemzői, amelyben a növényt termesztik, fogják meghatározni, hogy a bioenergia felhasználása csök-kenti-e az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását,2006.12.23. C 317 E/890 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. december 14., csütörtökHU
(1) HL L 283., 2001.10.27., 33. o.
(2) HL L 123., 2003.5.17., 42. o.
(3) HL C 290. E, 2006.11.29., 115. o.
G. mivel annak ellenére, hogy az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának több, mint 20 %-áért a közle-
kedési ágazat felelős, erre az ágazatra nem terjed ki a kibocsátás-kereskedelmi mechanizmus; mivel a
várakozások szerint ez a kibocsátás a következő években továbbra is növekedni fog, és a bioüzema-
nyagok jelentik az egyik megoldást az ágazat környezetvédelmi teljesítményének javítására,
H. mivel a biomassza révén csökkenhet a külső energiaforrásoktól való függés, és a vidéki területeken újra
megnyílhatnak a gazdasági fejlesztési és foglalkoztatási lehetőségek,
I. mivel egyes tagállamok nem tartják be 2003/30/EK irányelvet, és nagyon alacsony célokat állapítanak
meg,
J. mivel ma még a biomassza alkalmazása logisztikai és technikai akadályokba ütközik, amelyek összeha-
sonlítva kisebb és nem centralizáltan előforduló energiatartalomban, az alkalmazott anyagok és a tüzelő-
anyag-összetétel különbözőségében nyilvánulnak meg,
K. mivel a másodgenerációs bioüzemanyagok („Biomass-to-Liquid” (BTL), cseppfolyósított biomasszából
készült üzemanyagok) jelentősen nagyobb energetikai felhasználási kapacitást tesznek lehetővé, mint az
elsőgenerációs bioüzemanyagok (növényi olaj, biodízel, etanol),
L. mivel a benzin minőségére vonatkozó közösségi jogszabályok tiltják az 5 %-nál több bioetanolt tartal-
mazó keverékek használatát,
M. mivel rendelkezésre áll a másodgenerációs bioüzemanyagok előállításához szükséges technológia, és
növekvő kereslet mutatkozik a kiváló minőségű üzemanyagok iránt, valamint rendelkezésre áll az infra-
struktúra és a technika,
N. mivel az egész világon –amint azt Dél-Afrika és Trinidad példája is mutatja –gazdaságilag megvalósít-
ható a széntartalmú termékek előállítására való átállás szintetikus üzemanyagok felhasználásával; ennek
ellenére a másodgenerációs bioüzemanyagok ilyen előállítása nem akadályozhatja az elsőgenerációs
üzemanyagoknak a tagállamok által a 2003/30/EK irányelv értelmében megkezdett előállítását,
O. mivel a biomassza vonatkozásában az egész Európai Unióra kiterjedő fejlesztéspolitika megállapításához
integrált kezdeményezésre van szükség, amely minden felhasználási mód számára megnyitja a versenyt,
P. mivel a szubszidiaritás alapelve értelmében a biomasszára vonatkozó cselekvési tervnek biztosítania kell
a tagállamok számára a szükséges mozgásteret és rugalmasságot annak érdekében, hogy saját maguk
állapíthassák meg saját céljaikat és politikai intézkedéseiket, valamint a bioenergia-használat előmozdítá-
sának eszközeit, feltéve, hogy ezek a politikák nem torzítják a tagállamok közötti versenyt,
Q. mivel a költséghatékonyság és a fenntarthatóság a bioenergia ökológiailag ésszerű támogatásának fontos
vezérelve, amely a magas szintű környezeti biztonságot a gazdaságilag életképes, hosszú távú finanszíro-
zási alappal ötvözi,
R. mivel a környezeti fenntarthatóságra és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére
vonatkozó célok teljesítése érdekében biztosítani kell, hogy a bioüzemanyagok teljes élettartamuk során–a termőhelytől az üzemanyagtartályig, beleértve mindenfajta szállítást –a fosszilis üzemanyagokhoz
képest lényegesen alacsonyabb széndioxid-kibocsátást eredményezzenek,
S. mivel a belföldi előállítás kérdését és a biomassza importját abból a szempontból kell értékelni, hogy a
mezőgazdaság számára potenciálisan elérhető többletjövedelmet is figyelembe véve érdemes támogatni
az Európai Unió önálló biomassza-ágazatának fejlesztését,
T. mivel az európai bioüzemanyag-ágazat felemelkedése lehetőséget kínál a bioüzemanyag-technológia
olyan fejlődő országoknak történő átadására, amelyeket megbénítanak az emelkedő olajárak,
U. mivel az egyértelmű környezetvédelmi normák és biztosítékok hiánya –különösen a bioüzemanyagok
esetében –jelentős negatív hatásokat eredményezhet, mint például a trópusi erdők irtásának fokozódását,
miközben elmaradhat az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának jelentős csökkenése,
V. mivel az Európai Unióban hatályos jogszabályokat a biomassza jobb hasznosítása érdekében felül kell
vizsgálni,2006.12.23. C 317 E/891 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. december 14., csütörtökHU
W. mivel meg kell találni az áru-előállítás és az energetikai felhasználás kiegyensúlyozott elegyét, és mivel a
biomassza energetikai célú felhasználása csak egyike a számos felhasználási lehetőségnek,
X. mivel az állati zsiradékokból és növényi olajokból származó termékek vegyi felhasználása versenyképes
iparág, amelynek létét nem szabad veszélyeztetni,
Y. mivel a fa és a faipari melléktermékek alapanyagként történő ipari felhasználása munkahelyeket és
értéket teremtő, versenyképes ágazat, amelynek létét nem szabad veszélyeztetni,
Z. mivel más, nem európai országok jelentős lépéseket tettek a bioüzemanyagok előmozdítása érdekében,
és már sikeresen elérték magas szintű bevezetésüket az üzemanyagpiacra,
1. üdvözli a Bizottságnak a biomasszára vonatkozó cselekvési tervről és a bioüzemanyagok EU-s stratégiá-
járól szóló két közleményét;
2. osztja a Bizottságnak a biomassza-felhasználás helyzetére és további terjesztésének az energiaágazatban
lévő akadályaira vonatkozó értékelését;
3. meggyőződése, hogy az Európai Unió bioüzemanyagok támogatására vonatkozó stratégiájának a lissza-
boni stratégiára figyelemmel éppen a hatékonyságra és a fenntarthatóságra kell irányulnia, és az intézkedéseknem vezethetnek aránytalanul magas adminisztratív költségekhez;
4. úgy véli, hogy a fenntartható termelés normáinak megfelelő biomassza és bioüzemanyagok vonatkozá-
sában egy regionális, nemzeti és európai szinten átlátható és nyílt piac létrehozására van szükség, amelymegfelel a fenntartható termelés normáinak, továbbá hogy ezt a piacot integrálni kell a KereskedelmiVilágszervezet (WTO) rendszerébe, és e piacnak összhangban kell lennie az egységes, átlátható és verseny-képes energiapiaccal;
5. úgy véli, hogy a bioüzemanyagok előállítóinak középtávon olyan következetes beruházási és árképzési
politikára van szükségük a tagállamok és az Európai Unió szintjén, amely lehetővé teszi a végrehajtottberuházások ésszerű időn belüli megtérülését;
6. sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket a biomassza európai piaca érdekében, és felkéri a tagálla-
mokat a tagállami szintű és tagállamok közötti akadályok felszámolására;
7. abból indul ki, hogy a biomasszára vonatkozó cselekvési terv és a bioüzemanyagokra vonatkozó straté-
giáról szóló közlemény konkrét és hatékony intézkedések alapjául szolgál;
8. sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a biomasszára vonatkozó cselekvési tervben a hőtermelésre, a
villamosenergia-termelésre és a bioüzemanyagok előállítására vonatkozóan kitűzött célokat az egyeságazatok versenyképességével, hatékonyságával és energiahozamával összefüggésben;
9. úgy ítéli meg, hogy a Bizottságnak felül kellene vizsgálnia az összes cselekvési tervet és irányelvet a
bioenergia és a bioüzemanyagok ésszerű termelésének és felhasználásának engedélyezése céljából, és a felül-
vizsgálatnak elsősorban a növénytermesztés, az erdészet és a hulladékgazdálkodás területeit kellene érintenie;
10. egyetért a Bizottsággal abban, hogy a biomassza olyan helyhez kötött alkalmazásokban történő
felhasználása, mint a villamos energia, a fűtés és a hűtés, optimálisan járulhat hozzá az EU által az üvegház-
hatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére vonatkozóan kitűzött célok eléréséhez; sürgeti a biomassza
villamosenergia-termelés, metántermelés, közlekedés, fűtés és hűtés területén történő költséghatékony és
fenntartható előállításának és felhasználásának szükség esetén a kiotói célok és a hosszabb távú, 2 °C-oséghajlati cél elérésével összhangban álló intézkedések révén történő támogatását; ennek kapcsán kéri, hogy
fordítsanak megkülönböztetett figyelmet a távfűtési hálózatok átalakítására;
11. úgy ítéli meg, hogy a biomassza alapú megújuló energiaforrásokkal kapcsolatban nyújtott támogatás
és segítség hosszú távon nem torzíthatja a versenyt a nyersanyagok piacán;
12. elfogadja, hogy a biomassza és a bioüzemanyagok felhasználásának gyorsabb fejlesztését és hatéko-
nyabb felhasználását önkéntes megállapodások alapján is meg lehet valósítani, és felhívja a tagállamokat és aBizottságot, hogy ösztönözzék a biomassza energiatermelésre történő felhasználását, többek között azáltal,
hogy a környezetvédelmi követelményeket az üzemanyag megválasztása helyett inkább a kibocsátásra
alkalmazzák;2006.12.23. C 317 E/892 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. december 14., csütörtökHU
13. úgy véli, hogy különösen a faalapú biomassza –tekintettel a piac nagyságára és a rendelkezésre álló
felhasználási lehetőségekre –alkalmas egy európai szinten működő piac kiépítésére, de szem előtt kell tartani
a meglevő piaci elégtelenségeket és az emelkedő árakat; ezért támogatja a Bizottság szándékát, hogy a lehető
leghamarabb kidolgoz egy erdőgazdálkodásra vonatkozó cselekvési tervet;
14. úgy ítéli meg azonban, hogy az erdő biomassza felhasználása nem eredményezheti a természetes
erdőkre nehezedő nyomás fokozódását, nem állíthatja meg a múltban túlhasznosított erdők helyreállítását,
illetve nem vezethet a monokultúrák vagy idegenhonos fajokból álló ültetvények terjedéséhez, és csak olyan
módokon szabad előmozdítani, amelyek összeegyeztethetők az erdők ökológiai minőségnek javításával;
15. felhívja a tagállamokat, hogy a biomassza pénzügyi támogatását ne a kérdéses létesítmény méretétől,
hanem az üvegházhatást okozó gázok terén meglévő jelentősen pozitív egyenlegtől, valamint a környezetre
gyakorolt érzékelhető jótékony hatásától és az ellátás biztonságától tegyék függővé az addicionalitás elve
szerint, figyelemmel az adott biomasszatípus piaci penetrációjához szükséges támogatás módjára ésmértékére;
16. felhívja a Bizottságot, hogy fejlesszen ki egy olyan eszközt, amely értékelni tudja a (bio)üzemanyagok
gyártásának és felhasználásának fenntarthatóságát; úgy véli, hogy közös módszertant kell kifejleszteni azásványi olajból nyert üzemanyagok és a bioüzemanyagok környezeti, társadalmi és gazdasági fenntartható-sági szempontjainak objektív mérésére, amely módszertan referenciapontként is szolgálhat a legfenntartha-tóbb (bio)üzemanyagokat támogató politikai ösztönzőkben;
17. prioritásként hívja fel a tagállamokat arra, hogy nyújtsanak ösztönzőket a mezőgazdasági termelők és
a biomasszát energiatermelés céljából felhasználó vállalatok közötti beszállítói szerződések szerint megvaló-
suló energiatermeléshez;
18. elvárja a tagországoktól, hogy dolgozzanak ki ösztönzőket az éghajlati szempontból leghatékonyabb
és a szerkezeti és agrárpolitikai rendelkezésekkel összeegyeztethető, a biomassza és a bioüzemanyagok előál-lítására és felhasználására irányuló beruházások támogatására, különös figyelmet fordítva a környezetvédelmiszempontból megfelelő, az egyes régiókhoz alkalmazkodott és hagyományos fajtákra; úgy véli, hogy az
ösztönzők ilyen rendszerei semmilyen körülmények között nem vezethetnek a fenntartható helyi élelmiszer-
termelés helyettesítéséhez;
19. elvárja a tagállamoktól, hogy fejlesszenek ki a biomasszára vonatkozó nemzeti cselekvési terveket,
azokat kellő időben ötvözzék saját strukturális és agrárpolitikai intézkedéseikkel, és meghatározott időkö-
zönként aktualizálják ezeket a nemzeti cselekvési terveket, továbbá elvárja tőlük, hogy minden lehetségeslépést tegyenek meg a 2003/30/EK irányelv céljainak elérése érdekében;
20. felhívja a Bizottságot, hogy a behozott és az EU-ban előállított biomassza különféle típusainak tudo-
mányos, egész életciklusukat figyelembe vevő összehasonlításai alapján vizsgálja meg a biomassza és a
bioüzemanyagok fenntarthatóságát minden felhasználási területen, tegyen közzé beszámolót a közösségivívmányokkal való összeegyeztethetőségükről, és 2007 végéig nyújtson be jelentést a Parlamentnek és aTanácsnak;
21. felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a fokozottabb energetikai célú biomassza-felhasználás
során gondoskodjanak a természetvédelmi, táj-, vidék- és erdőgazdálkodási érdekek és korlátok tiszteletben
tartásáról;
22. elvárja a Bizottságtól, hogy egy stratégiai környezeti értékelést követően terjesszen elő javaslatokat a
biomassza fűtési, illetve hűtési célú költséghatékony és fenntartható felhasználásának előmozdítására mindaz állami, mind a magánszektorban;
23. úgy ítéli meg, hogy a hulladékból származó biomasszával kapcsolatos ellentmondásos igények miatt
fontos, hogy a bioenergiát ne használhassák ürügyként a hulladékégetés támogatására más nyersanyagkímélő
lehetőségekkel, például az újrafelhasználással, az újrafeldolgozással vagy a komposztálással szemben;
24. elvárja, hogy a hulladékra vonatkozó jogi keretrendszer felülvizsgálatával kapcsolatban és az energiaha-
tékonyság figyelembevételével megkönnyítsék a később anyagként újra fel nem dolgozható hulladék tüzelő-anyagként történő felhasználását –beleértve a mezőgazdasági élelmiszer-előállítás melléktermékeit is, a siva-
tagosodás által érintett területekről származók kivételével –, megjegyzi azonban, hogy mindezt azzal
a feltétellel, hogy az nem lesz akadálya a továbbhasznosítható anyagok újrahasználatának vagy
újrafeldolgozásának;2006.12.23. C 317 E/893 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. december 14., csütörtökHU
25. felhívja a Bizottságot, hogy hárítson el minden, a közösségi jogszabályokból adódó akadályt annak
érdekében, hogy lehetővé tegye és támogassa a trágya és a szerves hulladékok biogáz termelése céljából
történő fermentációját;
26. felhív a gázhálózatok megnyitására a biogázok eltárolása, illetve azok megkülönböztetéstől mentes
szállítása érdekében, amennyiben technikailag kivitelezhető azok földgázrendszerbe történő befecskendezése
és biztonságos elszállítása;
27. elvárja a bioenergia előállítására és felhasználására vonatkozó közigazgatási eljárások egyszerűsítését és
az összes tagállamra történő kiterjesztését;
28. hangsúlyozza, hogy az energetikai célú növényi kultúrák népszerűsítésének támogatását a közös agrár-
politika reformjának részeként vezették be;
29. hangsúlyozza, hogy a fenntarthatóság érdekében a biomassza használatánál a felhasználásnak azt a
módját kell támogatni, amely a mezőgazdasági alapanyagok előállítási helyéhez a legközelebb esik, hogy ígyel lehessen kerülni a szállításból adódó energiaveszteséget; felhívja ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogybiztosítsanak vidékfejlesztési pénzügyi forrásokat a vidéki közintézmények bioenergiával történő fűtésre való
átállásának céljára;
30. sürgeti a teljesnövény-égetés –mint például a gabonafélék elégetésének- elismerését és támogatását;
31. üdvözli a Bizottság kezdeményezését, amely az intervenciós gabonatartalékokból történő bioenergia-
előállítás jelenlegi felhasználására helyezi a hangsúlyt; felhívja a figyelmet arra a tényre, hogy az exportraszánt intervenciós gabonamennyiségek csökkenhetnek, és hogy az EU így könnyebben betarthatja aWTO-ban vállalt kötelezettségeit; ezért kéri a Bizottságot, hogy ezek javára fejlesszen ki megfelelő ösztön-
zőket annak érdekében, hogy e célra a lehető legnagyobb intervenciós gabonamennyiséget használják fel;
32. üdvözli a Bizottság közleményének alapjául szolgáló célt, amely a megújuló energiaforrások, ezen belül
a bioüzemanyagok felhasználásának, többek között azok közlekedésben történő alkalmazásának további
előmozdítására irányul, a tagállamok azon szabadságának sérelme nélkül, hogy más megújuló technológiákatválasszanak, valamint hogy megválasszák azt az ágazatot és felhasználási területet, amelyben a biomassza
által a legnagyobb jótékony hatás érhető el az üvegházhatást okozó gázok és az energia terén;
33. felhívja a tagállamokat, hogy az adó- és jövedéki rendszeren keresztül támogassák a bioüzemanyagok
felhasználását, hogy vonzóbbá tegyék a bioüzemanyagok előállítását és felhasználását; felhívja a tagállamokataz e területre vonatkozó összehangolt politikához nyújtott támogatásuk növelésére, ezért támogatja aBizottságot azon törekvésében, hogy a bioüzemenyagokra vonatkozó európai uniós stratégiában
(COM(2006)0034) ismertetetteknek megfelelő bioüzemanyag-kötelezettségeket javasoljon; felhívja
a Bizottságot, hogy tűzzön ki új, ambiciózusabb, 2020-ig érvényes hosszú távú célokat a beruházásibiztonság létrehozása érdekében;
34. felhívja a Bizottságot, hogy az olaj- és gázvállalatokkal, valamint a járműgyártókkal egyeztetve javítsa a
környezetbarát járművekhez való hozzáférést, valamint a bioüzemanyagok terjesztését és ezek elérhetőségét
a fogyasztók számára;
35. felhívja a Bizottságot, hogy hárítsa el a biomassza- és bioüzemanyag-piac előtt álló jogosulatlan akadá-
lyokat anélkül, hogy veszélyeztetné azokat a környezetvédelmi és egészségügyi szempontokat, amelyeken azilyen intézkedések alapulnak;
36. támogatja a Bizottság azon szándékát, hogy folyamatosan támogatja a kutatást és fejlesztést, különösen
a másodgenerációs bioüzemanyagok területén, valamint hogy megkönnyíti azok nagyarányú iparimegvalósítását;
37. úgy véli, hogy a második generációs bioüzemanyagok (BTL-üzemanyagok) jelentősen magasabb ener-
getikai hasznos kapacitást tesznek lehetővé, mint az első generációs bioüzemanyagok;
38. sürgetően szükségesnek tartja a bioüzemanyagokra vonatkozó technikai normák mielőbbi rögzítését,
valamint a benzin és dízelüzemanyagok minőségéről szóló 1998. október 13-i 98/70/EK európai parlamentiés tanácsi irányelvnek, illetve annak a bioüzemanyagok felhasználásával való kapcsolatának felülvizsgálatátanélkül, hogy a fenti intézkedések alapjául szolgáló környezetvédelmi és egészségügyi szempontok veszélybekerülnének; hangsúlyozza, hogy a meglevő normákat csak akkor kell kiigazítani, illetve a 98/70/EK irányelvet
csak akkor kell módosítani, ha a Bizottság véglegesítette a bioüzemanyag-keverékeket nagyobb arányban
tartalmazó benzin és dízelüzemanyag használata által a levegőminőségre kifejtett hatás vizsgálatát;2006.12.23. C 317 E/894 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. december 14., csütörtökHU
39. különösen a jelenleg hatályos EN 14214-es norma átdolgozását sürgeti a biomassza további típusainak
felvétele érdekében;
40. kéri a második generációs bioüzemanyagok különböző típusainak meghatározását abból a célból,
hogy a környezetre gyakorolt hatás szempontjából meg lehessen különböztetni az erdőgazdálkodásból szár-
mazó termékeket a selejtezett farost anyagokból, a szerves hulladékokból, illetve a növényi és állati eredetűnyersanyagokból nyert termékekt ől;
41. támogatja a bioüzemanyagokkal kapcsolatos technológiai platform létrehozását az energianövények
fejlesztésében, termesztésében, feldolgozásában és végső felhasználásában részt vevő valamennyi technológia-
szolgáltatóval közösen;
42. elvárja a Bizottságtól, hogy az általa a kutatáshoz nyújtott támogatás során –a Parlament által a
hetedik kutatási keretprogramról első olvasatban elfogadott állásponttal összhangban –kellő mértékben
vegye figyelembe a biomassza a távh űtési és távf űtési rendszerekben történő felhasználásának növelésére
vonatkozó célt (
1);
43. nyomatékosan sürgeti a tagállamokat, hogy haladéktalanul jelezzék a bioenergiára vonatkozó nemzeti
céljaikat, amelyeknek összhangban kell lenniük nemzeti kiotói célokkal, valamint az EU által elfogadott,hosszú távú, 2 °C-os céllal;
44. kéri a Bizottságot, hogy vezessen be kötelező és átfogó tanúsítási eljárást, amely minden szakaszban
lehetővé teszi a bioüzemanyagok fenntartható előállítását, beleértve a termesztési és feldolgozási szakaszra,valamint az üvegházhatást okozó gázok teljes életcikluson át számított mérlegére vonatkozó normákat,
amelyeket az Európai Unió területén előállított és az oda importált bioüzemanyagokra egyaránt alkalmazni
kell;
45. felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelési rendszer
fejlesztését és alkalmazását a bioetanol előállításához kapcsolódó földhasználat nyomon követésére azesőerdők pusztulása és más negatív környezeti hatások megelőzése érdekében;
46. elismeri, hogy a pálmaolaj-termelés további növekedése hatással lehet a természetes erdőkre és a
hagyományos élelmiszertermelésre, ami a biológiai sokféleség csökkenéséhez, földterületekkel kapcsolatoskonfliktusokhoz és az üvegházhatást okozó gázok jelentős kibocsátásához vezet; felhívja ezért a Bizottságot,hogy a pálmaolaj-alapú termékek EU-ba történő behozatala tekintetében is vizsgálja meg az átfogó minősí-
tési rendszerben meghatározott fenntartható termelési kritériumoknak való megfelelést;
47. elvárja, hogy a biomassza vonatkozásában minden esetleges Európa-szintű célt a megújuló energiafor-
rások 25 %-os arányának 2020-ig történő elérésére irányuló, elfogadott uniós céllal összhangban állapítsanak
meg;
48. a közlekedési ágazatban az EU éghajlattal kapcsolatos céljaival összhangban lévő politikákat, intézkedé-
seket és alternatív technológiákat támogatja;
49. felhívja a Bizottságot, hogy tegyen intézkedéseket a bioüzemanyagok területén a gépjárműipar és a
kőolajipar közötti kompromisszum lehető leghamarabb történő elérése érdekében azon alapelv alapján, hogy
„bioüzemanyagokat az autóknak és nem autókat a bioüzemanyagokhoz”;
50. kéri, hogy ültessék át a gyakorlatba a CARS 21 csoport nyolcadik ajánlását, amely szerint a közleke-
dési CO
2-kibocsátás csökkentésének különösen ígéretes technológiája a második generációs bioüzemanya-
gokban valósulna meg;
51. javasolja, hogy a termék- és technológiaelőmozdítás keretében vegyék figyelembe a bioüzemanyagok
minden szállítóeszközben történő lehetséges alkalmazását;
52. úgy véli, hogy a bioüzemanyagok bizonyos ágazatokban –mint például a mező- és erdőgazdaság, a
hajózás és a helyi tömegközlekedés –történő használatát ésszerű volna a tiszta üzemanyagok számára nyúj-
tott hosszabb távú pénzügyi ösztönzőkkel bátorítani egy megfelelő tanúsítási rendszer alapján;
53. felhívja a Bizottságot, hogy a jövedéki adóra vonatkozó közösségi rendelkezések módosításával ösztö-
nözze a bioüzemanyagok hagyományos üzemanyagokba történő keverését az egyes tagállamokban;
54. hangsúlyozza az olyan adóügyi intézkedések, mint az adómentességek fontosságát, felhívja azonban a
Bizottságot, hogy ügyeljen a piac esetleges torzulásaira;2006.12.23. C 317 E/895 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. december 14., csütörtökHU
(1) HL C 300. E, 2006.12.9., 401. o.
55. támogatja a Bizottság azon szándékát, hogy a WTO-val folytatott tárgyalások keretében egy olyan
egyértelmű rendszert hozzon létre, amely lehetővé tenné az európai bioüzemanyag-ágazat kialakítását, külö-
nösen megfelelő és következetes kereskedelmi és vámügyi keretrendszer létrehozásával;
56. felhívja a Bizottságot, hogy egy jövőbeni WTO-megállapodás részeként emelje ki a nem kereskedelmi
szempontok elismerésének biztosított prioritást; megjegyzi, hogy ez lehetővé tenné az EU számára annakbiztosítását, hogy az importált bioüzemanyagok eleget tegyenek bizonyos fenntarthatósági követelmé-nyeknek, túlnyomóan a környezetvédelmi területen;
57. megállapítja, hogy a bioüzemanyagokkal ma már a világpiacon kereskednek, és az Európai Unió még
nem képes saját szükségleteit fedezni ezen a téren; mindazonáltal úgy véli, hogy abszolút prioritást kell
biztosítani az Unión belüli gyártás elősegítésének;
58. úgy ítéli meg, hogy a bioetanol EU-ba történő importjára egy adott időszakra meg kell határozni egy
elfogadható beáramlási rátát, amely összeegyeztethető a fenntartható fejlődést elsősorban az energetikai
ágazatban előmozdító európai stratégiának megfelelő közösségi termelés fokozatos fejlesztésével;
59. szükségesnek tartja, hogy a Bizottság 2007 végéig nyújtson be a legfontosabb előállító országokban a
bioüzemanyagok előállítási és exportfeltételeire vonatkozó jelentést;
60. felhívja a Bizottságot, hogy a biomasszával kapcsolatos cselekvési terven belül támogassa a biomassza
alapú műanyagok további tanulmányozását és kutatását, hogy alaposabb ismeretek álljanak rendelkezésrearról, hogyan járulnak hozzá azok életciklusuk során a fosszilis üzemanyagok megtakarításához, az üvegház-
hatást okozó gázok kibocsátásának csökkentéséhez, illetve a komposztálástól eltérő visszanyerési műveletek
során keletkező energiamegtakarításokhoz; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg annak a lehetőségét,
hogy kötelezővé teszik bizonyos bioműanyagok használatát az esetben, ha a jelenlegi műanyagok jó alterna-tívájának bizonyulnak;
61. felhívja a Bizottságot, hogy kísérleti projektként fontolja meg megújulóenergiaforrás-parkok létreho-
zását, amelyekben az energiaigényt különböző megújuló energiaforrások –például a biomassza, a szélenergia
és a napenergia –kombinációjával elégítenék ki;
62. meg van győződve arról, hogy a bioüzemanyagok állami támogatása nélkülözhetetlen, és tudomásul
veszi a nyilvánosság zöld géntechnológiával kapcsolatos széles körű aggodalmát; úgy véli, hogy az energiain-
tenzív biomassza-előállítás fejlesztésének környezeti szempontból biztonságosnak kell lennie, és nemjelenthet vélt vagy valós veszélyt a géntechnológiával nem módosított élelmiszerek termelésére; meg vangyőződve arról, hogy a markerekkel segített szelekciónak (MAS) –amely „okos nemesítés” útján, azaz a
hasonló családokba tartozó növények keresztezésével, nem pedig idegen gének beültetésével végzett gene-
tikai módosítás révén teszi lehetővé a termesztett növények tulajdonságainak javítását –jelentősen hozzá kell
járulnia az energiaintenzívebb és ugyanakkor környezetbarátabb biomassza előállításához;
63. felhív minden tagállamot, hogy az élelmiszertermelés veszélyeztetése nélkül, megfelelő ösztönzők
létrehozásával mozdítsák elő az energianövények fenntartható termesztését, megkönnyítve a fenntartható
hozzáférést és további biomasszát mobilizálva a mezőgazdaságból és az erdőkből;
64. felhívja a Bizottságot, hogy az elsődleges mezőgazdasági termelés terén különös figyelmet szenteljen
az olyan kis bioüzemanyag-projektekre, mint a mobil desztilláció és fermentáció, amelyek nagy hatástgyakorolhatnak az elsődleges melléktermékek jövőbeli feldolgozására;
65. úgy véli, hogy a közös agrárpolitika 1. pillérének 2. címsorában (60. cikk) előirányzott költségvetés és
az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap pénzösszegeinek egy részét is el kell különíteni a biomassza
energetikai célú felhasználására;
66. úgy ítéli meg, hogy mindezt az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának legnagyobb és leginkább
költséghatékony csökkenését és energiamegtakarítási teljesítményt elérő biomassza-alkalmazásokra vonat-
kozó kutatás, fejlesztés és bemutatók prioritássá emelésével, valamint az erre elkötelezett piac tájékoztatásikampányokkal történő megteremtésével kell elérni a jövedelmezőség javítása érdekében; javasolja, hogy
fordítsanak különös figyelmet a mindenki számára kedvező megoldások fejlesztésére, ahol a biomassza-
termelés összekapcsolható a természetes környezet visszaállításával, az alacsony befektetésű mezőgazdasággal
és a környezetbarát földgazdálkodással;2006.12.23. C 317 E/896 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. december 14., csütörtökHU
67. sürgeti, hogy az energianövények esetében a támogatási programok által 1,5 millió hektárban megálla-
pított garantált legnagyobb területet jelentősen emeljék meg, és egyetlen növényi kultúrát se lehessen az
energianövények támogatási rendszeréből kizárni, bár külön hangsúlyt kell fektetni azokra, amelyek nagyenergiahatékonyságot biztosítanak;
68. sürgeti a Bizottságot, hogy számolja fel a területpihentetési rendszert, és hozzon létre új ösztönzőket
az energetikai célú növényi kultúrák tekintetében;
69. megjegyzi, hogy a megújuló nyersanyagok termelését is a legjobb gyakorlattal összhangban kell
végezni, és hogy arra a kölcsönös megfeleltetési szabályokat kell alkalmazni;
70. sürgeti a Bizottságot, hogy a támogatási rendszerekben bővítse a bioüzemanyagok előállítása céljából
termeszthető növényi kultúrák listáját, valamint hogy biztosítsa a helyi és regionális szinten legalkalmasabb
energetikai célú növényi kultúrák kiválasztását, és ösztönözze a trágya fermentációját;
71. felhívja a Bizottságot, hogy távolítsa el az energetikai célú növényi kultúrák azon új tagállamokban
történő hasznosítása előtt álló akadályokat, amelyek egyszerűsített, egységes területi kifizetési rendszert
alkalmaznak;
72. sürgeti egy európai szinten egységes keretrendszer elfogadását annak érdekében, hogy a biomassza
energetikai célból történő rendelkezésre bocsátását azokban az országokban is részesítsék előnyben,
amelyekben a bioenergia még nem játszik semmilyen szerepet;
73. meg van győződve arról, hogy a biomassza fenntartható előállítása és felhasználása –a kisgazdasági
keretek között végzett termesztést is beleértve, továbbá az integrált vidékfejlesztési politikák elemeként –
jelentős előnyöket biztosít a fejlődő országok, valamint az e harmadik országoknak történő technológiaát-
adás számára, és az Európai Uniónak támogatnia kell a bioenergiával összefüggő technológiák exportját;
véleménye szerint azonban ezt a politikát kiegyensúlyozottan kell folytatni, és ezeknek az erőfeszítéseknekarra kell összpontosítaniuk, hogy ezek az országok kielégítsék saját energiaszükségletüket, nem pedig arra,hogy pusztán fejlesszék kiviteli kapacitásukat;
74. felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egyedi ösztönzőt, amely a biomassza és a bioüzemanyagok
felhasználásával kapcsolatos tájékoztatást, képzést és a tudatosság fokozását szolgálja, és a mezőgazdaságitermel ők közösségét, a polgárokat és a helyi tisztviselőket célozza;
75. úgy ítéli meg, hogy a biomassza és a bioüzemanyagok termelése jelentősen hozzá tud járulni Európa
éghajlatváltozás elleni védekezéssel összefüggő céljainak eléréséhez;
76. felhívja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb terjesszen elő a megújuló energiaforrások felhaszná-
lásával történő fűtésről és hűtésről szóló irányelvre irányuló javaslatot a 2007-es energia-csomag részeként,
és emlékeztet a megújuló energiaforrások felhasználásával történő fűtésről és hűtésről szóló, a Bizottságnak
szóló ajánlásokat tartalmazó 2006. február 14-i állásfoglalására;
77. hangsúlyozza a biomasszára és a bioüzemanyagokra vonatkozó, az egész EU-ra kiterjedő tájékoztatási
politika szükségességét;
78. felhívja a Bizottságot, hogy –tekintettel az életciklus szempontra –vegye fel a tőzeget, mint hosszú
távú megújuló energiaforrást a biomassza- és bioenergia-termelésbe;
79. kéri megbízható keretfeltételek kialakítását a befektetők és a termelők számára az Európai Unióban a
bioüzemanyagok versenyképes piacának támogatására vonatkozó hosszú távú stratégia értelmében, külö-
nösen az adójellegű ösztönzők tekintetében;
80. szorgalmazza, hogy fordítsanak nagyobb figyelmet a bioüzemanyagok piacainak összehangolására és
integrációjára az Európai Unióban és a szomszédos európai országokban, különösen az egyedi partnerségimegállapodások keretében;
81. úgy véli, hogy az „Intelligens energia –Európa” program gondoskodni tud az energiamegtakarításhoz
és a természetes erőforrások megfelelő használatához kapcsolódó helyi projektekről;
82. felkéri a Bizottságot, hogy a régióközi, illetve a kétoldalú tárgyalások keretén belül ne ajánljon többet
annál, mint amit a WTO-nak a bioetanol közösségi piacra való preferenciális bejutására vonatkozó kérések
tekintetében megadott, valamint az általános preferenciarendszer (GSP) és az GSP+ alkalmazásakor juttassa
érvényre az egyes országoknak a bioetanol vonatkozásában megadott kedvezmények korlátozását vagy eltör-lését lehetővé tevő előírásokat, amennyiben e kedvezmények már nem indokoltak;
83. arra ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy különleges éberségről tegyenek tanúbizonyságot a
csalási kísérletek vagy a bioetanolra alkalmazandó vámok megkerülése tekintetében, ügyelve a származási és
tarifális besorolási szabályokra és megelőzve bizonyos felfüggesztő vámrendszerekkel való visszaélést;
84. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.2006.12.23. C 317 E/897 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. december 14., csütörtökHU