INDOKOLÁS

1.A JAVASLAT HÁTTERE

•A javaslat indokai és céljai

Az (EU) 2017/2402 rendelet (a továbbiakban: értékpapírosítási rendelet) és az 575/2013/EU rendelet (a továbbiakban: CRR) együttesen meghatározza az értékpapírosítás általános uniós keretrendszerét, továbbá létrehozza az egyszerű, átlátható és egységesített (a továbbiakban: STS) értékpapírosítás egyedi keretrendszerét. A keretrendszer célja a biztonságos, mély, likvid és szilárd értékpapírosítási piac előmozdítása, amely képes széles és stabil befektetői kört vonzani, és ezáltal elősegíteni azt, hogy a finanszírozási források eljussanak a gazdaság azon területeire, ahol azokra a legnagyobb szükség van. Az új értékpapírosítási rendszer 2019 januárja óta működik a tőkepiaci unió létrehozására irányuló uniós törekvések egyik sarkalatos elemeként.

A Covid19-világjárvány által okozott súlyos gazdasági sokk és a járvány megfékezésére irányuló rendkívüli intézkedések messzemenő következményekkel járnak a gazdaságra nézve. A vállalkozások az ellátási lánc zavaraival, ideiglenes bezárásokkal és a kereslet csökkenésével szembesülnek. A hatóságok az Unió és a tagállamok szintjén határozott intézkedéseket hoztak, hogy támogassák a fizetőképes vállalkozásokat abban, hogy átvészeljék a gazdasági tevékenység e súlyos, de átmeneti lassulását és a vele járó likviditáshiányt.

Az Európai Bizottság 2020. nyári gazdasági előrejelzése igen mély recessziót vetít előre, miután a gazdasági tevékenység 2020 első felében összeomlott, és a teljes 2020. évet tekintve az uniós reál-GDP 8,3 %-os visszaesése várható. A gazdasági visszaesés ennélfogva várhatóan sokkal súlyosabb lesz a 2009-ben tapasztalthoz képest, míg a helyreállítással kapcsolatos kilátások egyenlőtlenek és bizonytalanok. Az azonnali szükséghelyzeti intézkedéseket ezért olyan célzott intézkedéseknek kell kiegészíteniük, amelyek a hatásukat inkább középtávon kifejtve segítik elő a gyors helyreállítást.

Elengedhetetlen, hogy a bankok a következő hónapokban, a Covid19-válság közvetlen sokkhatásának elmúltával is képesek legyenek hitelt nyújtani a vállalkozásoknak. Ezért lényeges minden olyan eszköz létrehozása vagy korszerűsítése, amelynek segítségével a bankok fenntarthatják, vagy akár bővíthetik is kapacitásukat a reálgazdaság, és azon belül is különösen a kkv-k hitelezésére. E tekintetben az értékpapírosítás elsődleges támogató eszköz lehet. A hitelek forgalomképes értékpapírrá alakításával az értékpapírosítás banki tőkét szabadíthat fel további hitelnyújtás céljára, ezáltal szélesebb befektetői kör számára teheti lehetővé a gazdasági helyreállítás finanszírozását.

A jelenlegi keretrendszer két, a gazdasági helyreállítás támogatása szempontjából igen fontos vonatkozásában sem valósítja meg a benne rejlő lehetőségeket: a keretrendszer nem terjed ki az eszközök mérlegen tartásával járó szintetikus értékpapírosításra, továbbá nem alkalmas teljes mértékben a nemteljesítő kitettségek (NPE) értékpapírosítására.

Az értékpapírosítási keretrendszer átfogó felülvizsgálata 2022 januárjában esedékes, amelynek kapcsán indokolt esetben jogszabály-módosításra is sor kerül. Ennek ellenére ez a javaslat most fogalmaz meg a gazdasági helyreállítás során hasznosítható célzott módosításokat. A keretrendszer 2022. évi felülvizsgálatának és az esetleges jogszabály-módosítások kivárásával a kívánatos jogi kiigazításokra csak néhány év múlva kerülne sor, így meghiúsulna az a cél, hogy az értékpapírosítás leghatékonyabb felhasználása a következő hónapokban előmozdítsa a gazdasági helyreállítást.

Ez a javaslat semmilyen tekintetben nem helyettesíti az említett felülvizsgálatot vagy kisebbíti annak terjedelmét, hiszen a felülvizsgálat feladata, hogy átfogóan vizsgálja az új rendszer hatásait többek között olyan kérdésekre kiterjedően, mint a kockázatmegtartási módozatok, a magán-értékpapírosítások, valamint a közzétételi rendszer hatása. A soron következő felülvizsgálat emellett figyelembe veszi a tőkepiaci unióval foglalkozó magas szintű fórum ajánlásait az európai értékpapírosítási piac léptékváltására vonatkozóan.

A javasolt célzott módosítások ráadásul nemcsak a helyreállítás finanszírozásához járulnak hozzá, hanem pénzügyi rendszerünk rezilienciájához is: az STS keretrendszernek az eszközök mérlegen tartásával járó értékpapírosításra történő kiterjesztése várhatóan azt eredményezi majd, hogy a kiegészítő követelményei révén kisebb összetettséget és nagyobb átláthatóságot biztosító STS megjelölés az uniós értékpapírosítási piac nagyobb részére lesz alkalmazható. Így még erősebben ösztönözhetjük azt, hogy az értékpapírosításokra az STS értékpapírosítás szilárd keretrendszerében kerüljön sor, továbbá segíthetjük a bankokat abban, hogy megoszthassák a kockázatokat a tőkepiaci szereplőkkel, ami a tőkepiaci unióra vonatkozó projekt egyik célkitűzése.