MELLÉKLET

Az Ipari Szerkezetváltás Konzultatív Bizottsága – CCMI/196 – „New Space” című véleménykiegészítése a következő oldalakon található:

„Az Ipari Szerkezetváltás Konzultatív Bizottsága véleménye – A világűrbe telepített biztonságos konnektivitás és a »New Space« űrstratégia: út az európai ipar számára a szuverenitás és az innováció felé (véleménykiegészítés a TEN/775. sz. véleményhez) Előadó: Maurizio MENSI Társelőadó: Franck UHLIG Közgyűlési határozat: 2022.2.22. Jogalap: az eljárási szabályzat 56. cikkének (1) bekezdése véleménykiegészítés Illetékes szekció: Ipari Szerkezetváltás Konzultatív Bizottsága Elfogadás a szekcióülésen: 2022.6.24. A szavazás eredménye: (mellette/ellene/tartózkodott) 21/0/1 1. Következtetések és ajánlások 1.1. Az EGSZB támogatja az Európai Bizottságnak a világűrbe telepített biztonságos konnektivitásra és a »New Space« űrstratégiára vonatkozó kezdeményezéseit, amelyek célja a tagállamok ipari és operatív szuverenitásának megerősítése. Az autonómia biztosítása nemcsak a jövőbeli ipari versenyképesség, hanem a stratégiai függetlenség és a reziliencia garantálása miatt is kulcsfontosságú ( 1 ) , amint azt a közelmúltban az elektronikai alkatrészek hiánya is megmutatta, különösen a Covid19-válságot és az ukrajnai háború nyomán, amelyek súlyosan érintették az európai űripart. 1.2. Az EGSZB úgy véli, hogy a biztonságos, hozzáférhető és megfizethető konnektivitás nemcsak a részvételi demokrácia működésének alapvető eszköze, hanem egyben előfeltétele az alapvető jogok megfelelő érvényesítésének, valamint lehetőség a polgárok és a civil társadalom fokozottabb szerepvállalásának ösztönzésére. 1.3. Az EGSZB elismeri a világűr fontosságát gazdaságunk és társadalmunk számára, valamint stratégiai jelentőségét biztonsági és védelmi szempontból, amint azt az orosz–ukrán háború is mutatja. Ráadásul a földi és az űrbeli infrastruktúrák, valamint a hozzájuk kapcsolódó adatok fizikai és kiberbiztonsága kulcsfontosságú a szolgáltatás folyamatosságához és a rendszerek megfelelő működéséhez. 1.4. Az EGSZB úgy véli, hogy az európai űrökoszisztéma ösztönzése kulcsfontosságú a kettős átállás előmozdításához és az olyan jelentős globális kihívások kezeléséhez, mint az éghajlatváltozás. Elismeri továbbá az induló űripari vállalkozások és a kkv-k uniós űrprogramokba való bevonásának lehetséges előnyeit, beleértve az EU rezilienciájához és stratégiai autonómiájához való hozzájárulásukat is. 1.5. Az EGSZB határozottan úgy véli, hogy mivel a világűrbe telepített biztonságos és autonóm konnektivitási rendszer (a továbbiakban: a program) irányításában számos különböző szervnek kell együttműködnie, garantálni kell a hatékony és megfelelő mértékű koordinációt. 1.6. Az EGSZB úgy véli, hogy a már működő Horizont Európa keretprogramot fel kell használni az űrpiac ösztönzésére, innovatív kereskedelmi megoldások létrehozásának támogatására az EU downstream és upstream űrágazatai számára, valamint a programhoz szükséges kulcsfontosságú technológiák elérhetőségének felgyorsítására az EuroQCI ( 2 ) és az ENTRUSTED ( 3 ) kezdeményezésekkel összefüggésben. A komponensek, rendszerek és alrendszerek európai központú rendszerének megteremtéséhez jelentős, hosszú távú erőfeszítésekre szükség annak érdekében, hogy helyreállítsuk és erőteljessé tegyük ezt az iparágat Európában. 1.7. Az EGSZB szerint szinergiákat kell kialakítani az Európai Védelmi Alappal, valamint a polgári, a védelmi és az űripar közötti szinergiákról szóló európai bizottsági cselekvési terv keretében. 1.8. Az EGSZB úgy véli, hogy az európai űripar versenyképességének biztosítása és az e téren az uniós polgárokban rejlő lehetőségek maradéktalan kibontakoztatása érdekében az Európai Bizottság kezdeményezéseinek a világűrrel kapcsolatos területeken hozzá kell járulnia a magas szintű készségek fejlesztéséhez, valamint támogatnia kell az oktatási és képzési tevékenységeket. Ez javítaná a program fontos szociális dimenzióját. 1.9. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a meglévő űreszközök (Galileo ( 4 ) , Kopernikusz ( 5 ) ) korszerűsítése, valamint a jövőbeli konstellációk és szolgáltatások fejlesztése érdekében figyelembe kell venni az összes űrkapacitást. Ez növelni fogja az EU űreszközeinek rezilienciáját, és fokozza majd iparának versenyképességét. Az, hogy a feladatköröket a bizonyított kompetenciáik alapján osztják ki, minden bizonnyal biztosítja majd a program eredményes megvalósítását. 1.10. Az EGSZB úgy véli, hogy az EU-nak ösztönöznie kell a tudományos és technikai haladást, és támogatnia kell az űrágazat versenyképességét és innovációs kapacitását, különösen a kkv-k, az induló innovatív vállalkozások és az innovatív vállalatok tekintetében, ösztönözve ezzel az upstream és a downstream gazdasági tevékenységeket is. A kutatási és innovációs programok ugyanis alapvető szerepet játszanak az Unió és tagjai technológiai képességeinek növelésében. 2. A vélemény háttere, a tárgyalt jogalkotási javaslat áttekintése 2.1. Az Európai Bizottság javaslatának célja egy olyan program kifejlesztése, amely garantált és reziliens műholdas kommunikációt biztosít. Az Európai Bizottság elkötelezett az iránt, hogy előmozdítsa az innovációt az űrágazatban, és még inkább hozzájáruljon az EU virágzó »New Space« ökoszisztémájának kialakításához, amit űrprogramja egyik kulcsfontosságú prioritásának tekint. E célból az Európai Bizottság útnak indította a CASSINI kezdeményezést ( 6 ) . A program különösen azt biztosítaná, hogy hosszú távon olyan világméretű, megbízható, biztonságos és költséghatékony műholdas kommunikációs szolgáltatások álljanak a kormányzati felhasználók rendelkezésére, amelyek támogatják a kritikus infrastruktúrák védelmét, a felügyeletet, a külső tevékenységeket és a válságkezelést, ezáltal növelve a tagállamok rezilienciáját. 2.2. A kezdeményezést várhatóan segíti majd az európai űripari ágazatban egyrészt a nagy múltú ipari szereplők, másrészt a New Space-ökoszisztéma által felhalmozott szakértelem. Így a globális műholdas konnektivitás az EU és tagállamai védelmének, biztonságának és rezilienciájának egyik stratégiai eszközévé vált. A javaslat célja továbbá, hogy egész Európában lehetővé tegyék a kereskedelmi, nagy sebességű, széles sávú rendszer elérhetőségét, megszüntessék a holtsávokat, a tagállamok területén belül biztosítsák a kohéziót, valamint gondoskodjanak a stratégiai jelentőségű földrajzi területek – például Afrika és az Északi-sarkvidék – összeköttetéséről. A Galileo és a Kopernikusz után a javasolt harmadik konstelláció három új megkülönböztető elemre támaszkodik majd: beépített biztonság (új technológiák alkalmazása révén, mint például a kvantumtechnológia) az érzékeny kommunikáció számára (védelem), multiorbitális konstelláció, valamint egy köz- és magánszféra közötti partnerségen alapuló szerkezet (a kereskedelmi dimenzió további ösztönzése érdekében). 2.3. A javaslat összhangban van számos más olyan uniós szakpolitikával és folyamatban lévő jogalkotási kezdeményezéssel, amely az adatokat (lásd: INSPIRE irányelv ( 7 ) és a nyílt hozzáférésű adatokról szóló irányelv ( 8 ) ), a felhőalapú számítástechnikát és a kiberbiztonságot érinti. Az európai infrastruktúrák, hálózatok, kommunikáció és adatok integritásának és rezilienciájának biztosítása révén főleg a kormányzati szolgáltatások nyújtása biztosítana további kohéziót az EU digitális és kiberbiztonsági stratégiáival összhangban. A javaslat támogatni fogja továbbá az Unión belül az űripari ágazatok versenyképességét és innovációs képességét, és jelentős mértékben hozzájárul ahhoz, hogy az elkövetkező években Európa önállóan és megfizethető módon hozzáférjen a világűrhöz, valamint kritikus és mélyreható pozitív hatást fog gyakorolni az európai hordozórakéták hasznosítási modelljeinek versenyképességére ( 9 ) 2.4. A polgári, a védelmi és az űripar közötti szinergiákról szóló , 2021. február 22-i európai bizottsági cselekvési terv szerint az Európai Bizottság célja, hogy lehetővé tegye, hogy Európában mindenki hozzáférjen a nagy sebességű internetkapcsolathoz, és hogy reziliens konnektivitási rendszert biztosítson, amely lehetővé teszi Európa számára, hogy minden körülmények között továbbra is csatlakozva maradjon Az Európai Tanács a 2019. március 21–22-i következtetéseiben hangsúlyozta, hogy Uniónak tovább kell dolgoznia a világszínvonalú konnektivitással rendelkező, versenyképes, biztonságos, inkluzív és etikus digitális gazdaság kialakításán ( 10 ) , 2021. február 22-i európai bizottságiszerint az Európai Bizottság célja, hogy lehetővé tegye, hogy Európában mindenki hozzáférjen a nagy sebességű internetkapcsolathoz, és hogy reziliens konnektivitási rendszert biztosítson, amely lehetővé teszi Európa számára, hogy minden körülmények között továbbra is csatlakozva maradjon ( 11 ) 2.5. A program kiegészítené a meglévő állami műholdas kommunikációs kapacitások összevonására és megosztására vonatkozó, meglévő uniós GOVSATCOM-megállapodásokat ( 12 ) . A műholdak korlátozott élettartama miatt az elkövetkező évtizedben az összevont és megosztott GOVSATCOM részét képező kormányzati tulajdonú infrastruktúrák közül többet is pótolni kell ( 13 ) 2.6. A hibrid és a kiberfenyegetések egyre magasabb szintje, valamint a természeti katasztrófák tendenciái miatt a kormányzati szereplők egyre inkább olyan, megfelelő léptékű műholdas kommunikációs megoldásokat keresnek, amelyeket a nagyobb biztonság, megbízhatóság és rendelkezésre állás jellemez. További veszélyt jelent a kvantumszámítógépek térhódítása, mivel ezek a számítógépek képesek lesznek a jelenleg titkosított tartalmak visszafejtésére. 2.7. Megjelent több, államilag támogatott nem uniós megakonstelláció is, nevezetesen az Egyesült Államokban, Kínában és Oroszországban. Nincs elegendő rendelkezésre álló frekvencia és pálya menti pozíció, ami a GOVSATCOM-kapacitás korlátozott élettartamával párosulva sürgősen szükségessé teszi egy világűrbe telepített biztonságos uniós konnektivitási rendszer létrehozását. A program az állami műholdas kommunikációs szolgáltatások kapacitás- és képességbeli hiányosságait kezelné. 2.8. Lehetővé kell tennie továbbá, hogy a magánszektor kereskedelmi műholdas kommunikációs szolgáltatásokat nyújtson. A hatásvizsgálat szerint a program célkitűzéseinek a megvalósítását a köz- és magánszféra közötti partnerség végrehajtási modellje biztosítaná a legjobban. Ez ugyanis ösztönözné az innovációt az európai űripar valamennyi komponensében (nagy rendszerintegrátorok, független közepes tőkeértékű vállalatok, kkv-k és induló innovatív vállalkozások). 2.9. Mivel a kormányok, a polgárok és az uniós intézmények egyre nagyobb mértékben függenek a konnektivitástól, igényeik kielégítéséhez nagyobb biztonságot nyújtó megoldásokra, alacsony késleltetésre ( 14 ) és nagyobb sávszélességre van szükség, ezért innovatív technológiák, valamint az új iparági trendek és megközelítések révén garantált hozzáférést kell biztosítani a reziliens megoldásokhoz. A tervezett rendszer tehát – ahogy azt a javaslat is kiemeli – technológiaformáló szerepet fog betölteni. 2.10. A költséghatékonyság és a méretgazdaságosság kihasználása érdekében a programnak optimális egyensúlyt kell teremtenie a kormányzati szolgáltatások kereslete és kínálata között. 2.11. A gyakorlatban a műholdas kommunikáció teljes lefedettséget biztosít, amely kiegészíti a földi hálózatokat. Ezeket egyre inkább stratégiai eszközként kezelik, ami rávilágít arra, hogy egyre nagyobb szükség van a reziliens konnektivitást biztosító kormányzati szolgáltatásokra nemcsak biztonsági műveleteik támogatása, hanem a kritikus infrastruktúrák összekapcsolása, az európai közigazgatási szervek, vállalkozások és polgárok közötti, határokon vagy szektorokon átnyúló hatékony és eredményes elektronikus együttműködés megkönnyítése, a hatékonyabb, egyszerűbb és felhasználóbarátabb e-közigazgatás nemzeti, regionális és helyi közigazgatási szinten történő kialakításához való hozzájárulás ( 15 ) , a válságok kezelése, valamint a határ- és tengerfelügyelet támogatása érdekében. 2.12. A programot minőségvezérelt, fokozatos megközelítés alapján hozzák létre. Már 2023-ban megkezdődhet a kezdeti fejlesztés és kiépítés; 2025-ig sor kerülhet a kvantumkriptográfia kezdeti szolgáltatásainak nyújtására és pályán belüli tesztjeire; 2028-ra pedig megvalósulhat a teljes körű szolgáltatást lehetővé tevő integrált kvantumkriptográfiával együtt történő teljes kiépítés. Teljes költségét 6 milliárd EUR-ra becsülik, a finanszírozása pedig különböző közszférabeli forrásokból (uniós költségvetésből, a tagállamok és az ESA hozzájárulásaiból), valamint a magánszektor beruházásaiból történik majd. Ami az uniós finanszírozást illeti, ez nem veszélyezteti az uniós űrrendelet meglévő űrkomponenseinek, nevezetesen a Galileo és a Kopernikusz végrehajtását. 3. Általános megjegyzések 3.1. Az EGSZB úgy véli, hogy napjaink digitális világában a világűrbe telepített konnektivitás kritikus fontosságú és stratégiai eszköz a modern társadalmak számára. A gazdasági hatalom, a digitális vezető szerep és a technológiai szuverenitás, a gazdasági versenyképesség és a társadalmi fejlődés lehetőségét hordozza. Azáltal, hogy fontosabb szerephez juttatja az űripari szereplőket, a program azt a célt kívánja elérni, hogy a világűrrel kapcsolatban kiváló minőségű, biztonságos adatokat és szolgáltatásokat biztosítson, amelyek társadalmi-gazdasági előnyöket jelenthetnek az európai polgárok és vállalkozások számára, növelhetik az EU biztonságát és autonómiáját, valamint erősíthetik az EU vezető szerepét az űrágazatban, lehetővé téve, hogy versenyezzen a világűrben vezető szerepet betöltő más gazdaságokkal, valamint a feltörekvő űrutazó nemzetekkel. Ezenkívül fontos technikai eszköz, amely lehetővé teszi a szólásszabadságot és az eszmék szabad áramlását. 3.2. Az EGSZB úgy véli, hogy a biztonságos, hozzáférhető és megfizethető konnektivitás nemcsak a részvételi demokrácia működésének alapvető eszköze, hanem egyben előfeltétele az alapvető jogok megfelelő érvényesítésének, valamint lehetőség a polgárok és a civil társadalom fokozottabb szerepvállalásának ösztönzésére. Az európai polgárok egyre nagyobb mértékben támaszkodnak az űrtechnológiára, -adatokra és -szolgáltatásokra. Ez különösen megköveteli a személyes adatok védelmére vonatkozó szabályok betartását. Emellett a világűr egyre nagyobb szerepet játszik az EU gazdasági növekedésében, biztonságában és geopolitikai súlyában. Ebben az értelemben a megbízható és biztonságos konnektivitás közjószágként szolgál az európai kormányok és polgárok számára. 3.3. Az EGSZB ösztönzi a köz- és magánszféra közötti partnerség (PPP) alkalmazását mint megfelelő végrehajtási modellt annak biztosítása érdekében, hogy a program célkitűzései megvalósíthatók legyenek. A magánszektor közvetlen bevonása kedvező környezetet teremt a nagy sebességű széles sávú, zökkenőmentes konnektivitás Európa-szerte történő továbbfejlesztéséhez. Ez a kommunikációs holtsávok megszüntetésével és a tagállamok területén a kohézió biztosításával, valamint a stratégiai jelentőségű földrajzi területeken a konnektivitás megteremtésével valósul meg. 3.4. Az Európai Bizottság versenypiaci közbeszerzési eljárás keretében koncessziós szerződést köthet a szükséges megoldás megvalósítására, valamint az uniós és tagállami érdekek védelmére vonatkozóan. A fent említett koncessziós szerződés révén megvalósuló ágazati részvétel lehetővé tenné a magánpartner számára, hogy a program infrastruktúráját további saját beruházások révén újabb képességekkel egészítse ki. 3.5. Ezzel kapcsolatban az EGSZB hangsúlyozza, hogy a közszféra szerepének megfelelően tükröződnie kell a program jövőbeli irányításában, különös figyelmet fordítva az infrastruktúra biztonságára, valamint a költségek, az ütemterv és a teljesítmény alapos ellenőrzésére. A koncesszió létrehozása és felügyelete szempontjából az Európai Bizottság lesz a program irányítója. Az Európai Unió Űrprogramügynökségét bízzák meg a kormányzati szolgáltatások nyújtásával, az Európai Űrügynökséget pedig a fejlesztési és validálási tevékenységek felügyeletével. Az EGSZB úgy véli, hogy a kkv-k is kritikus fontosságúak a kialakulóban lévő új űrgazdaságon belüli innováció és ökoszisztéma szempontjából. Ezért aktívan ösztönözni kell a kkv-k által nyújtott űrszolgáltatások fejlesztését, valamint azt, hogy az állami hatóságok és a magánszektor kiterjessze a beszerzéseit e szolgáltatásokra. Ez ösztönözné a munkahelyteremtést, javítaná a technológiai készségeket, és erősítené Európa versenyképességét, ezek a tényezők pedig egyre fontosabb szerepet játszanak az EU fenntartható és digitális gazdaságra történő kettős átállásában. Biztosítaná továbbá a hatékony és átlátható versenyt, megerősítve az EU technológiai autonómiáját a biztonsággal, a szolgáltatás folytonosságával és a megbízhatósággal kapcsolatos konkrét követelmények révén. 3.6. Az EGSZB úgy véli, hogy a közbeszerzési eljárás során egyedi kritériumokat kell kidolgozni a koncesszió odaítélésére, amelyek biztosítják az induló innovatív vállalkozások és a kkv-k részvételét a koncesszió teljes értékláncában, ösztönözve ezzel az innovatív és forradalmi technológiák kifejlesztését. Amennyiben a nem uniós beszállítók foglalkoztatása biztonsági és stratégiai szempontból problémákat vethet fel, megfelelő részvételi szabályokat kell bevezetni. 3.7. Az EGSZB úgy véli, hogy a kkv-kat ösztönözni kell arra, hogy használják ki azt a számos finanszírozási eszközt, amely az űrágazat ökoszisztémájának megerősítése terén az EU rendelkezésére áll, mivel ez ösztönözné a munkahelyteremtést, javítaná a technológiai készségeket és erősítené Európa versenyképességét. 4. Részletes megjegyzések 4.1. Az EGSZB úgy véli, hogy az EU és a tagállamok stratégiai szuverenitása elsősorban az európai ipar technológiai autonómiájától és alkalmasságától, valamint a műholdas kommunikáció biztonságától függ, különösen a növekvő geopolitikai feszültségekkel összefüggésben. Az EGSZB ezért határozottan támogatja az uniós tagállamok ipari és technológiai szuverenitásának megerősítését célzó kezdeményezéseket. 4.2. Az EGSZB támogatja a javaslatot, és úgy véli, hogy a kormányzati tevékenységek és a polgári kereskedelmi tevékenységek közötti potenciális szinergiák fontos lehetőséget jelentenek egyrészt gazdasági szempontból, másrészt az európai polgároknak kínált további szolgáltatások miatt, tekintettel arra, hogy világszerte a közszféra és a magánszféra is egyre nagyobb mértékű beruházásokat hajt végre a világűrrel kapcsolatos tevékenységekben. 4.3. Az EGSZB kiemeli, hogy mennyire fontos az Unión belül az űripari ágazatok versenyképességének és innovációs kapacitásának támogatása. Ez jelentős mértékben hozzájárul majd ahhoz, hogy az elkövetkező években Európa önállóan és megfizethető módon hozzáférjen a világűrhöz, valamint kritikus és mélyreható pozitív hatást gyakorolna az európai hordozórakéták hasznosítási modelljeinek versenyképességére. 4.4. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a program lehetővé tenné a távközlési szolgáltatók számára, hogy hasznot húzzanak a megnövekedett kapacitásból, valamint a megbízható és biztonságos szolgáltatásokból. Emellett a kereskedelmi dimenzió lehetővé tenné, hogy a kiskereskedelmi szolgáltatások több magánfelhasználóhoz jussanak el az EU egész területén. 4.5. Ami a program irányítását illeti (a javasolt rendelet V. fejezete), egyértelmű, hogy a programban a fő szerepköröket négy fő szereplő fogja betölteni: az Európai Bizottság, az Európai Unió Űrprogramügynöksége (a továbbiakban: Ügynökség), a tagállamok és az Európai Űrügynökség (ESA). 4.6. E tekintetben az EGSZB szilárd meggyőződése, hogy a program megfelelő működéséhez elengedhetetlen a feladatok, a szerepkörök és a felelősségi körök világos szétválasztása, valamint a különböző szereplők közötti megfelelő koordináció. Ezért a feladatok bizonyított kompetenciák alapján történő pontos megosztásának egyúttal azt is biztosítania kell, hogy a programot a költségek és a határidők tekintetében is hatékonyan hajtsák végre. Az űrforgalom hatékony irányítása szintén elengedhetetlen a biztonság javításához, tekintettel az űrszemét növekvő mennyiségére. 4.7. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a földi és világűrbe telepített infrastruktúrák kiberbiztonsága kulcsfontosságú szerepet játszik a rendszer működésének és rezilienciájának biztosításában. 4.8. Az EGSZB kiemeli, hogy az európai űripar versenyképességének biztosítása és az e téren az uniós polgárokban rejlő lehetőségek maradéktalan kibontakoztatása érdekében a programnak a világűrrel kapcsolatos területeken hozzá kell járulnia a magas szintű készségek fejlesztéséhez, valamint támogatnia kell az oktatási és képzési tevékenységeket, ezáltal előmozdítva az esélyegyenlőséget, a nemek közötti egyenlőséget és a nők társadalmi szerepvállalását. 4.9. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az infrastruktúrák létrehozásában és fejlesztésében több országban számos ipari szereplő vehet részt, akiknek munkáját – elsősorban a biztonság és a kiberbiztonság szempontjából – megbízható és teljeskörűen integrált rendszerek biztosítása érdekében eredményesen össze kell hangolni. Kelt Brüsszelben, 2022. június 24-én. az Ipari Szerkezetváltás Konzultatív Bizottsága elnöke Pietro Francesco DE LOTTO”

(1) Európa a világ második legnagyobb űriparával rendelkezik, amely több mint 231 000 szakembert foglalkoztat, és az értéke 53–62 milliárd EUR-ra becsülhető (»Space Market« c. tanulmány, Európai Parlament, 2021. november).

(2) Az európai kvantumkommunikációs infrastruktúra (EuroQCI) kezdeményezés.

(3) Kutatási projekt a biztonságos műholdas kommunikáció (SatCom) területén az EU kormányzati szereplői számára. ENTRUSTED: »European Networking for satellite Telecommunication Roadmap for the governmental Users requiring Secure, inTeroperable, innovativE and standardiseD services« (európai műholdas telekommunikációs hálózatépítési ütemterv a biztonságos, interoperábilis, innovatív és szabványosított szolgáltatásokat igénylő kormányzati felhasználók számára).

(4) Az európai globális műholdas navigációs rendszer, amely 2016 decembere óta működik, amikor is megkezdte szolgáltatásainak nyújtását a hatóságok, a vállalkozások és a polgárok számára.

(5) Az Európai Unió Föld-megfigyelési programja, amely Föld-megfigyelési adatokat szolgáltat szolgáltatók, hatóságok és nemzetközi szervezetek számára.

(6) A versenyképes induló űrvállalkozások az innovációért kezdeményezés az Európai Bizottság űrvállalkozási kezdeményezése, amelynek fő célja az induló vállalkozások és a kkv-k támogatása növekedésük különböző szakaszaiban, egy sor eszközzel és finanszírozási forrással.

(7) Az Európai Parlament és a Tanács 2007/2/EK irányelve (2007. március 14.) az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról (HL L 108., 2007.4.25., 1. o.).

(8) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1024 irányelve (2019. június 20.) a nyílt hozzáférésű adatokról és a közszféra információinak további felhasználásáról (HL L 172., 2019.6.26., 56. o.).

(9) Jelenleg 18 Föld körüli pályára állított műholdjával és a következő 10-15 évben több mint 30 tervezett műholddal az EU a felbocsátási szolgáltatások legnagyobb intézményi vásárlója Európában. A hordozórakéták a kereskedelmi műholdak után az űrgyártás második legnagyobb területét jelentik Európában, hozzájárulva az európai ipar fellendüléséhez. Az Európai Bizottság egybe fogja gyűjteni az uniós programok felbocsátási szolgáltatási igényeit, és a megbízható és költséghatékony európai felbocsátási megoldások intelligens ügyfeleként fog fellépni. Kulcsfontosságú, hogy Európa továbbra is modern, hatékony és rugalmas felbocsátási infrastruktúrával rendelkezzen.

(10) 2019 júniusa óta a tagállamok aláírták az európai kvantumkommunikációs infrastruktúráról (EuroQCI) szóló nyilatkozatot, amelyben vállalták, hogy az Európai Űrügynökség támogatásával együttműködnek az Európai Bizottsággal az egész Unióra kiterjedő kvantumkommunikációs infrastruktúra kifejlesztése érdekében.

(11) COM(2021) 70 final.

(12) Az EU 2021. április 28-án elfogadta az (EU) 2021/696 európai parlamenti és tanácsi rendelet GOVSATCOM-komponensét, hogy a GOVSATCOM-felhasználók számára hosszú távon biztosítsa a megbízható, biztonságos és költséghatékony műholdas kommunikációs szolgáltatások rendelkezésre állását. Az (EU) 2021/696 rendelet szerint a GOVSATCOM-komponens első fázisában, körülbelül 2025-ig a már meglévő kapacitást használnák. Ezzel összefüggésben az Európai Bizottság az Unió alapvető biztonsági érdekeit szem előtt tartva GOVSATCOM-kapacitásokat szerez be a nemzeti rendszerekkel és űrkapacitással rendelkező tagállamoktól, valamint a kereskedelmi műholdas kommunikációs vagy műholdas szolgáltatóktól.

(13) Az állami műholdas kommunikáció (GOVSATCOM) valójában olyan stratégiai eszköz, amely szorosan kapcsolódik a nemzetbiztonsághoz, és amelyet a legtöbb tagállam igénybe vesz. Az állami felhasználók vagy a kormányzati tulajdonú (állami SATCOM-mal rendelkezik például Franciaország, Görögország, Luxemburg, Németország, Olaszország és Spanyolország), vagy a köz- és magánszféra partnerségén megoldásokat részesítik előnyben (mint például a német Satcom BW vagy a luxemburgi GovSat), vagy meghatározott akkreditált magánszolgáltatókat vesznek igénybe. A GOVSATCOM-ot már 2013-ban ígéretes területnek tartották (lásd az Európai Tanács 2013. december 19–20-i következtetéseit), amely kézzelfoghatóan hozzájárulhat az erős, biztonságos és reziliens Európai Unióra vonatkozó célkitűzések megvalósításához. Most már szerves részét képezi az európai űrstratégiának (Űrstratégia Európa számára, COM(2016) 705 final), az európai védelmi cselekvési tervnek (Európai védelmi cselekvési terv; COM(2016) 950 final) és az Európai Unió globális stratégiájának.

(14) Az alacsony késleltetés a hálózati kapcsolaton keresztül történő számítógépes adatfeldolgozás minimális késedelmére utal. Minél alacsonyabb a feldolgozási késleltetés, annál jobban megközelítjük a valós idejű hozzáférést. Az alacsonyabb késleltetésű hálózati csatlakozás esetében a késleltetési idők nagyon rövidek.

(15) A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak: Az ISA (az európai közigazgatások közötti átjárhatósági megoldások) program időközi értékelésének eredményei, 2019. szeptember 23., COM(2019) 615 final.