EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.11.30. 
SEC(2011) 1453 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE 
 
a vállalkozások versenykép ességét és a kis- és kö zépvállalkozásokat segít ő program 
(2014–2020) létrehozásáról 
 
{COM(2011) 834 végleges} 
{SEC(2011) 1452 végleges}  
 
 1. BEVEZETÉS  
E hatásvizsgálatról szóló jelentés célja , hogy a Bizottság a többéves pénzügyi keretr ől szóló, 
2011. június 29-i közleményében1 javasoltak szerint felmérje az EU versenyképességre és 
kkv-kra vonatkozó programjának (2014–2020) várható hatásait.  
A kezdeményezés el őkészítése során a Bizottság konzultált az érintett érdekelt felekkel és 
külső szakértők véleményét kérte ki. A jelenlegi pr ogramról (vállalkozási és innovációs 
program2) – egy id őközi és egy végeleges jelentést, illetve a kedvezményezetteket érint ő 
adminisztratív költségekr ől egy felmérést készíttetett. A Bizottság ezenkívül nyilvános 
konzultációt indított3. Két küls ő tanulmány további gyakorlati adatokkal és elemzéssel járult 
hozzá a hatásvizsgálathoz4. 
A gazdasági válságnak az európai gazdaság, és különösen a kkv-k versenyképességére és 
vállalkozói potenciáljára gyakorolt hosszú távú hatásai fényében meg kell találni az európai szintű növekedést gátló problémák megoldására alka lmas lehetséges módszereket. A válság 
és annak következményei rávilágítottak arra, hogy a nem összehangolt nemzeti szakpolitikák 
értéke csak korlátozott mérték ű, mivel azok nem képesek olya n kritikus tömeget egybefogni, 
amellyel a globális piacokon m űködő európai vállalkozások teljesítményét és növekedését 
befolyásolni lehetne, és hiányzik bel őlük a hosszú távon szükséges következetesség. 
2. P
ROBLÉMAMEGHATÁROZÁS  
A piac, az intézmények és a szakpolitika teré n mutatkozó hiányosságok aláássák az európai 
vállalkozások, köztük a kkv-k versenyképességét, és f őként megakadályozzák, hogy 
fenntarthatóbbá váljanak, illetve hogy a finanszírozási lehet őségek és globális piacok 
elérésével növekedni tudjanak. 
Konkrét er őfeszítések szükségesek a kkv-k, illetve az őket leginkább érint ő ágazatok 
érdekeinek támogatására. Az Európai Unióban a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés egyik f ő forrásai az európai vállalkozások 99 %-át kitev ő kkv-k amelyek, 
a magánszektorban a munkahelyek kétharmadát biztosítják és az európai vállalkozások által létrehozott hozzáadott érték több mint felét adjá k. Az elmúlt öt évben az Európában létrejött 
új munkahelyek 80 %-át a kkv-k hozták létre
5. 
2.1. A versenyképességgel és fenntarthatósággal kapcsolatos konkrét problémák 
Európában a vállalkozások gazdasági környezet ét a határokon átnyúló szabályozások közötti 
eltérések jellemzik és néhány tagállamban a vállalkozások beindításához kapcsolódó adminisztratív terhek is rendkívül nagyok. A különböz ő felmérések alapján, a határokon 
átnyúló kereskedelem beindításával kapcso latos döntés szempontjából a vállalkozások 70–
                                                
 
1  COM(2011) 500 végleges. 
2  http://ec.europa.eu/cip/documents/implementation-reports/index_en.htm 
3  http://ec.europa.eu/cip/public_consultation/index_en.htm 
4  Az Economisti Associati által készített két tanulmány : a jelenlegi program utódjára vonatkozó tanulmány és 
a turizmusra vonatkozó tanulmány. 
5 Vállalkozások szerkezeti statisz tikáinak adatbázisa (Eurostat) 
 http://epp.eurostat.ec.europa .eu/portal/page/portal/europ ean_business/data/database   
 
 288 %-a tekinti „nagyon fontos” vagy „fontos” tényez őnek a többi uniós tagállamban fennálló 
adminisztratív nehézségeket6. Ez ellentmond annak az általános elvnek, hogy a nagy költség ű 
helyeken, mint például Európában m űködő vállalkozásoknak folyamatosan alkalmazkodni 
kell tudniuk ahhoz, hogy a globális piacon versenyképesek maradjanak. 
2.2. A vállalkozókedvvel, a kkv-k létrehoz ásával és növekedésével kapcsolatos 
konkrét problémák 
A kimondottan a vállalkozókedvet vizsgáló 2009- es Eurobarométer felmérés alapján az 
európai polgároknak csupán 45 %-a szeretne önálló vállalkozó lenni, szemben az Egyesült 
Államokban mért 55 %-kal és a Kínában mért 71 %-kal.  
2.3. A finanszírozási lehet őségek elérésével kapcsolatos konkrét problémák 
Sok tagállamban a kkv-k csak nehezen tudna k hitelt felvenni a bankoktól. Egy erre 
vonatkozóan készített küls ő tanulmány szerint7 400 000 és 700 000 közé tehet ő azon kkv-k 
száma, amelyek nem képesek hitelhez jutni a hivatalos finanszírozási rendszerb ől, amelyben 
így összesen 40 és 70 milliárd euró közötti hitel marad felhasználatlanul amiatt, hogy a pénzügyi intézmények jelent ős kiegészít ő kötelezettséget és széles kör ű pénzügyi és üzleti 
kimutatásokat írnak el ő. Ezenkívül, az amerikai versenytársaikhoz képest az európai induló 
vállalkozásoknak, és különösen a kkv-knak kevesebb lehet őségük van más finanszírozási 
forráshoz, például kockázati t őkéhez jutni. Ennek eredményeképpen sok gyorsan növekv ő 
európai vállalkozás Európa helyett inkább az USA-ban igyekszik terjeszkedni
8.  
2.4. A piacra jutással kapcsolatos konkrét problémák 
Az EKB egyik 2010-es felmérése szerint az európai kkv-kat érint ő legnagyobb problémát az 
„ügyfelek megtalálása” jelenti (28 %). Az Európán belüli és kívüli területeket érint ő 
határokon átnyúló gazdasági tevékenység végzését azonban, az egységes piac ellenére, továbbra is jelent ős akadályok nehezítik a kkv-k számára. Emiatt az Európai Unióban 
működő kkv-knak mindössze 25 %-a exportál közvetlenül nemzeti piacaikon kívülre, az EU-n 
kívülre pedig csak 13 %-uk
9. Ez a helyzet aggodalomra ad okot, mivel a vállalkozások 
nemzetközi tevékenységének el őmozdítása fontos szerepet játszik a munkahelyteremtés és a 
növekedés tekintetében10. 
2.5. Uniós szint ű fellépés igénye 
• Az uniós szint ű fellépés az európai hozzáadott érték öt f ő forrására támaszkodik: az 
egységes piac meger ősítésével  összefügg ő előnyök kihasználása, a – többek között a 
kockázatit őke-befektetések, a határokon átnyúló hitelezés és a hitelmin őség-javítás 
területén tapasztalható – piaci eltérések me gszüntetésével, valamint az egységes piac 
kínálta lehet őségek előnyeinek kkv-k általi kihasználását akadályozó információs és 
szervezeti korlátok letörésével;  
                                                 
6 Európai Vállalkozási Tesztpanel; „Kereskedelmi j ogviták és határokon átnyúló adósságbehajtás”, 2010. 
július 14-t ől 2010. augusztus 13-ig, http:// ec.europa.eu/yourvoice/ebtp 
7  Lásd a 3. lábjegyzetben. 
8 Europe Innova: „Meeting the challenge of Europe 2020”; az uniós szolgáltatások innovációjával foglalkozó 
szakértői panel jelentése, 2011. február 
9  EIM: „Opportunities for the Interna tionalisation of SMEs”, 2011. június 
10  u.o. 
 
 3• jelentős demonstráció és ösztönz ő hatások  elérésének lehet ősége, az ágazati és 
szakpolitikai legjobb gyakorlatok megosztás ával. A jelenlegi program alapján a 
vállalkozószellem el őmozdítását és a kkv-k támogatását célzó legjobb nemzeti, regionális 
és helyi szint ű példákat ki lehet választani az Európai Vállalkozás Díja versenyre;  
• a méretgazdaságosság  megvalósítása azokon a területeken, ahol a tagállamoknak 
önállóan nehéz lenne elérni a szükséges kriti kus tömeget. Többek között, a külföldi kkv-k 
támogatása területén európai hozzáadott értéket lehet teremteni a nemzeti er őfeszítések 
összefogása révén, valamint olyan szolgáltatá sok létrehozásával, amelyek nemzeti szinten 
nem lennének képesek a kritikus tömeget el érni (például a szellemi tulajdonhoz f űződő 
jogok erősítésének támogatásán keresztül). A jelenlegi program keretében indított China 
IPR SME Helpdesk (információs szolgá lat a szellemitulajdon-jogokat Kínában 
érvényesíteni kívánó kkv-k számára) olyan tan ácsadást kínál, amely egyébként nem lenne 
elérhető a kkv-k számára a kisebb tagállamokban11;  
• koherens és konzisztens  nemzeti intézkedések támogatása, a legjobb gyakorlatok európai 
szinten való megosztásával és összehasonlító elemzések révén12. A jelenlegi program 
keretében finanszírozott összehasonlító elemzések közül az egyik legsikeresebb példa a vállalkozások indítására vonatkozó eljárás egyszer űsítését célzó fellépés volt.  
• az uniós intézmények egyedülálló gyakorlati tapasztalata :  
• Ez az EU pénzügyi intézményeire, az Eu rópai Beruházási Bankra (EBB) és az 
Európai Beruházási Alapra (EBA)
 vonatkozik, amelyek a kkv-barát finanszírozási 
rendszerek tervezése és végrehajtása terén egyedülálló gyakorlati tapasztalattal rendelkeznek. Az EBA több mint 10 éves ta pasztalata különösen értékes eszköznek 
számít.  
• Az Enterprise Europe Network
 kézzelfogható eredményeket ért el a kkv-k 
nemzetközi tevékenységének kiemelt el őmozdításával (az egységes piacon belül és 
azon túl) az uniós ügyekkel kapcsolatos tájékoztatás és azoknak a döntéshozatali 
eljárásokba való beépítése révén. Szerepe különösen a kkv-kat érint ő aszimmetrikus 
tájékoztatás orvoslásában és a határokon átnyúló tevékenységeket érint ő járulékos 
tranzakciós költségek csökkentésében font os. A hálózat értéke regionális/nemzeti 
hatóságok által megbízott és (társ)finanszírozott min ősített szolgáltatásnyújtók által 
használt megosztott módszerekben és eszközökben rejlik. 
A szubszidiaritás elvének alkalmazásával a jelenlegi és jöv őbeni programok keretében 
tervezett intézkedések nem a meglév ő nemzeti fellépések felváltását, hanem azok 
kiegészítését célozzák. Bár a tagállamokban a vállalkozószellem er ősítésére és a kkv-k 
versenyképességének javítására sok kezdeményezés indult, azokat össze kell hangolni és a legjobb gyakorlatokat meg kell osztani. A kkv-kka l kapcsolatos kérdések legtöbbje esetében 
az EU és a tagállamok mindegyike fontos szerepet játszhat a továbbgy űrűző hatások és 
                                                
 
11 Az els ő 3 év során a szellemi tulajdonjogokkal foglalkoz ó IPR web portál és e-tanulási szolgáltatás több 
mint 50 000 különböz ő felhasználója, több mint 2 millió talála ttal; több mint 30 képzési szeminárium és 
interaktív munkacsoport indul évente, amelynek kétharmadát Európában végzik, hogy begy űjtsék a kis- és 
középvállalkozásokat foglalkoztató kérdéseket. 
12 EIM, 2011. június 
 
 4szinergiák révén. Az EU kulcsszerepet tölt be  különösen a szakpolitikai területek integrált 
módon történ ő aktiválásában. 
Ezen túlmen ően, és a jelenlegi költségvetés korlátaira is figyelemmel, a tervezett 
intézkedéseket igen körültekint ően választották ki, hogy azok a legnagyobb európai 
hozzáadott értéket biztosítsák. 
3. CÉLKITŰZÉSEK  
A javaslat általános célkit űzése, hogy hozzájáruljon az Európa 2020 stratégia céljainak 
megvalósításához az európai gazdaság növekedését gátló konkrét akadályok leépítésével. 
A javaslat általános kett ős célkitűzése a versenyképességben és a vállalkozószellemben rejl ő 
potenciál er ősítése, különösen a kkv-k létrehozására és növekedésére vonatkozóan, az európai 
gazdaságon belül. 
Az egyedi célkit űzések közé tartozik az uniós vállalkozások versenyképességét és 
fenntarthatóságát érint ő keretfeltételek javítása, a vállalkozószellem er ősítése, a finanszírozási 
lehetőségek elérésének el ősegítése és a piacra jutás lehet őségeinek javítása.  
4. SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK  
A változatlan ügymenetre  vonatkozó 1. lehet őség szerint az új program ugyanazokat a 
versenyképességgel illetve kkv-kkal kapcsolatos el emeket fogja magában foglalni, mint a 
2013-ra vonatkozó vállalkozási és innovációs program, és évente közel 213 millió eurós 
költségvetéssel fog rendelkezni. 
A 2. lehet őség az összes jelenlegi pénzügyi beavatkozás megszüntetésére  vonatkozik, amely 
az 1. lehet őséggel azonos összeg ű költségvetési megtakarítást eredményezne. 
A 3a. forgatókönyv a küls ő tanulmány eredményei alapján készült, és pusztán 
referenciapontként szolgál a 3b. és 3c. lehet őségek hatásainak vizsgálatában13.  
A 3b. lehet őség a fellépés jelenlegi hatókörének fenntartására vonatkozik, a költségvetés 
keret kiegyensúlyozott b ővítésével . A 3c. lehet őség a költségvetési keret koncentrált 
bővítésére vonatkozik, amelyben a pénzügyi támogatás a pénzügyi eszközökre és a Enterprise 
Europe Network hálózatra korlátozódik. 
A hatásvizsgálatról szóló jelentésben figyelembe vett szakpolitikai lehet őségeket az alábbi 
táblázatok ismertetik. 
1. táblázat A szakpolitikai opciók összefoglalása  
                                                 
13 Az e tanulmányban szerepl ő költségvetési feltételezések nem voltak összeegyeztethet ők a Bizottság 
következő többéves pénzügyi te rvre vonatkozó végs ő javaslatával, mivel bár a tanulmány elkészítését már 2010-
ben megrendelték, a kvantitatív vizsgálat továbbra is érvényesek. Emiatt, a 3a. forgatókönyv nem szerepel a 
következő táblázatokban.  
 
 5 1. lehetőség 2. lehetőség 3. lehetőség 
 Változatlan ügymenet  Az uniós 
beavatkozás 
megszüntetése  Az uniós beavatkozás b ővítése  
Intézkedések  213 millió euró/év  0 millió euró/év  3B. lehetőség:  340 millió euró/év  
3C. lehet őség:  340 millió euró/év  
1 – Az európai 
versenyképesség 
javítását szolgáló 
tevékenységek  A gazdasági és szabályozási 
környezet javítása teljesítménymutatókkal, a legjobb gyakorlatok megosztásával és ágazati kezdeményezésekkel (11 millió euró/év)
 Minden jelenlegi tevékenység megszüntetése
 3B. lehet őség: Az alaplehet őségen 
kívül kiegészít ő fellépések indítása 
új területeken (pl. vállalati szociális felelősség) (14 millió euró/év)
 
3C. lehet őség: Minden jelenlegi 
tevékenység megszüntetése  
2 –  KKV-
szakpolitika 
kidolgozása és a 
KKV-k 
versenyképesség
ének támogatása  A kisvállalkozói intézkedéscsomag és felülvizsgálatának végrehajtása európai és nemzeti szinten (pl. a „gondolkozz el őbb kicsiben” 
elv támogatása) (9 millió euró/év)
 Minden jelenlegi tevékenység megszüntetése
 3B. lehet őség: Az alaplehet őséggel 
megegyez ő fellépés (9 millió 
euró/év)  
3C. lehet őség: Minden jelenlegi 
tevékenység megszüntetése  
Új üzleti 
koncepciók 
fenntartható, 
felhasználóvezér
elt tervezésen 
alapuló 
termékek 
számára  Tervezésen alapuló fogyasztási cikkekkel kapcsolatos elemzések és támogatási intézkedések a szellemitulajdon-jogok vagy az e-business  területén (1 
millió euró/év)
 Minden jelenlegi tevékenység megszüntetése
 3B. lehet őség: A “piaci bevezetést 
célzó projektekhez” hasonló eszközök használata azokon a területen, ahol a KKV-k akadályokba ütköznek az új, ökológiailag fenntartható technológiák és az új, felhasználóvezérelt üzleti koncepciók felvételében (12 millió euró/év)
 
3C. lehet őség: Minden jelenlegi 
tevékenység megszüntetése  
4 – Turizmus  A turizmus területén a versenyképességi és innovációs keretprogram (CIP) illetve a vállalkozási és innovációs program (EIP) keretében társfinanszírozott jelenlegi kezdeményezések folytatása: EDEN, CALYPSO) (5 millió euró/év)
 Minden jelenlegi tevékenység megszüntetése
 3B. forgatókönyv : A beavatkozás 
hatókörének kiterjesztése a fenntarthatósággal kapcsolatos és a termékek és szolgáltatások sokszínűségét célzó új 
tevékenységekre (18 millió euró/év)
 
3C. lehet őség: Minden jelenlegi 
tevékenység megszüntetése  
5 – A 
vállalkozószelle
met er ősítő 
tevékenységet  Vállalkozói készségek és 
magatartás fejlesztésének ösztönzése, többek között vállalkozóknak szóló csereprogramokkal (11 millió euró/év)
 Minden jelenlegi tevékenység megszüntetése
 3B. lehet őség: Az alaplehet őséggel 
megegyez ő fellépésen kívül a 
csereprogramok számának a növelését célzó tevékenységek körének mérsékelt b ővítése (12 
millió euró/év)
 
3C. lehet őség: Minden jelenlegi 
tevékenység megszüntetése  
6 – Pénzügyi A finanszírozási lehet őségek A pénzügyi 3B. lehet őség: A hitel és 
 
 6eszközök  elérhetőségének további 
támogatása, els ősorban 
KKV-knak nyújtott garanciákkal és növekedés szakaszában lév ő 
vállalkozásokat célzó kockázati t őkealapokkal 
(113 millió euró/év)
 eszközöket érint ő 
minden közvetlen beavatkozás megszüntetése, az uniós fellépésnek a határokon átnyúló kockázati tőkemozgást gátló 
szabályozási akadályok megszüntetésére korlátozása
 tőkefinanszírozásra szolgáló 
eszközök ugyanazon körére az erőforrások közel duplájára 
emelése (200 millió euró/év)
 
3C. lehet őség: Tevékenységek 
koncentrált b ővítése, a kockázati és 
köztes t őkét érint ő 
kockázatmegosztó finanszírozás növekedésének megfelel ően (280 
millió euró/év)
 
7 – Enterprise 
Europe Network A hálózat szerepének és 
hatókörének változatlan fenntartása (60 millió euró/év) 
 A regionális hálózati 
konzorciumok minden közvetlen pénzügyi támogatásának megszüntetése
 3B. lehet őség: Az alaplehet őséggel 
megegyez ő fellépés (60 millió 
euró/év)  
3C. lehet őség: A hálózat 
átalakítása, hogy az belépési pontként szolgáljon a tőkefinanszírozás tekintetében (60 
millió euró/év)
 
8 – KKV-k 
támogatása 
külföldön  A jelenlegi kezdeményezések folytatása (úm., korlátozott pénzügyi támogatás kiválasztott kezdeményezéseknek, például a China IPR SME Helpdesk számára) (2 millió euró/év)
 Közvetlen kezdeményezések minden formájának megszüntetése
 3B. lehet őség: Az eszközök 
körének b ővítése, többek között a 
következőkkel: a) egyeztetés és az 
információk megosztását célzó tevékenységek; b) meglév ő KKV-
kat támogató struktúrák pénzügyi támogatása a kulcsfontosságú harmadik piacokon; c) adott esetben uniós támogatási központok esetleges létrehozása (12 millió euró/év)
 
3C. lehet őség: Közvetlen 
kezdeményezések minden formájának megszüntetése
 
9 – Nemzetközi 
ipari 
együttműködés  A harmadik országokkal 
folytatott KKV- és iparpolitikai együttm űködést 
célzó jelenlegi kezdeményezések folytatása, az „Közel Európához” elnevezés ű kezdeményezés 
keretében, amely az iparpolitika és szabályozási keretek EU és harmadik országok közötti konvergenciájának elősegítését célozza (1 millió 
euró/év)
 Minden jelenlegi tevékenység megszüntetése
 3B. lehet őség: Az eszközök 
körének b ővítése, többek között a 
következőkkel: a) iparpolitikai és 
szabályozási párbeszéd harmadik országokkal; b) vállalatok közötti párbeszéd harmadik országokkal; c) együttm űködés a KKV- és 
iparpolitika területén (3 millió euró/év)
 
3C. lehet őség: Minden jelenlegi 
tevékenység megszüntetése  
5. A HATÁSOK ÉRTÉKELÉSE  
Amennyire lehetséges volt a hatások mennyiségi és min őségi felmérését mindegyik opció 
esetében elvégezték. A f őbb hatások mennyiségi meghatározása során a GDP-t (hozzáadott-
értéket), a mobilizált hitel/beruházások értékét és a foglalkoztatást, valamint a támogatott 
 
 7vállalkozások számát igyekeztek figyelembe venni. A mennyiségi meghatározást azonban 
nem lehetett elvégezni a közvetett eszközök, va gyis azon eszközök tekintetében, amelyek a 
kkv-k piaci feltételeinek megteremtését és támogatását célozzák, és amelyek végs ő hatása a 
piaci szerepl ők és igazgatási szervek magatartásától függ. Ezért a mennyiségi meghatározás a 
pénzügyi eszközökre, és kisebb mértékben a Enterprise Europe Network hálózatra 
vonatkozik. 
A javasolt szakpolitikai lehet őségek hatékonysága tekintetében a kvantitatív elemzés két 
szempontot vizsgált: (i.) a javasolt intézked ések költséghatékonyságát, a költségvetési 
kiadásokat a munkahelyi határköltségek és járulékos költségvetési költséghatások tekintetében várható eredményekkel összekapcs oló költségráták alapján, valamint (ii.) az 
igazgatási költségeket, amelyet az alapján mé rtek, hogy az igazgatási szervek személyzeti 
költségei a teljes költségvetés hány százalékát te szik ki. A pénzügyi eszközök tekintetében a 
vizsgálat a különféle eszközök irányítására fordított kiadásokat vették figyelembe, például az Európai Beruházási Alap és a pénzügyi közvetít ők díjait.  
1. lehetőség: változatlan ügymenet  
A változatlan ügymenetre vonatkozó lehet őség csak korlátozott mértékben felelne meg a 
javasolt program szakpolitikai célkit űzéseinek. A gazdasági válság vállalkozásokra gyakorolt 
hatásának fényében az 1. lehet őség azt jelentené, hogy azok a kezdeményezések, amelyek 
jelenleg az optimális szintnél alacsonyabb hatékonysággal m űködnek, továbbra is alulfejlettek 
maradnak, és azokon a területeken, ahol az uniós  fellépésre (például pénzügyi eszközökre) 
egyértelm ű igény mutatkozik, elmaradnak a konzisztens, a jólétet javító uniós 
kezdeményezések. 
a) Eredményesség
: A gazdasági hatások  mindazonáltal a becslések szerint jelent ősnek 
mondhatók a közvetlen és közvetett támogatások szempontjából egyaránt. A pénzügyi 
eszközök  nettó hatásaként közel 660 millió eur óval növekedne meg a GDP, és további 1,8 
milliárd euró válna elérhet ővé hitel/tőkeeszköz formájában. A Enterprise Europe Network  
tevékenységei 200 millió euróval megnövelnék a támogatott vállalkozások forgalmát. A 
pénzügyi eszközök  pozitív társadalmi hatásaként  várhatóan több mint 16 000 munkahely 
jönne létre/maradna meg közel 26 000 támogatott vállalkozásban.  Ezenkívül, a hálózat 
tevékenységei révén 1000 munkahely jönne létre/ maradna meg, és 900 új termék, szolgáltatás 
vagy termelési eljárás jelenne meg évente.  A környezeti hatások  pozitívak a hálózatépítés, a 
finanszírozás, valamint a forráshatékony és al acsony intenzitású megoldásokba a Enterprise 
Europe Network hálózaton  keresztül történ ő beruházások útján biztosított támogatás révén. 
2011-re például a hálózat partnerei közel 7500 kis- és közepes vállalkozás számára nyújtanak környezetjavító szolgáltatásokat, és több mint 400 szolgáltatásnyújtóval kötnek 
együttműködési megállapodásokat. Szinergiák  a program különféle elemei között várhatóan 
csak mérsékelten várhatók, leginkább a pénzügyi eszközök és az Enterprise Europe Network között. Más tevékenységeket illet ően, a női vállalkozók képvisel őinek európai hálózata mellé, 
amelyet svéd és brit nemzeti programok hatására hoztak létre az új vállalkozás indítására készülő nők támogatása céljából, 2011-t ől létrehozzák a n ői vállalkozók mentori hálózatát, 
amely mentori szolgáltatásokat kínál azon n ői vállalkozóknak, akik nemrég indították el 
vállalkozásukat.  
b) Hatékonyság
: a pénzügyi eszközök költséghatékonyságának becsült értéke (amelyet a 
létrehozott és/vagy megmaradt munkahelye nkénti költség alapján mértek) 2735 euró 
munkahelyenként. Ami az általános igazgatási költségeket illeti, a személyi jelleg ű 
 
 8ráfordítások várhatóan a teljes költségvetés 5,8 %-át teszik ki – ennek legnagyobb részét a 
személyzeti költségek alkotják. 
c) A koherencia szempontjából a jelenlegi programnál alkalmazott beavatkozási logikát az 
Unió versenyképességre és kkv-kra vonatkozó po litikájának más aspektusaival kötik össze, 
többek között referenciával az Európa 2020 stratégia megfelel ő kiemelt kezdeményezéseire és 
a kisvállalkozói intézkedéscsomag prioritásaira. 
2. lehetőség: Megszüntetés  
A megszüntetésre vonatkozó lehet őség nem valósítja meg a szakpolitikai célkit űzéseket és 
hatásai – az alaplehet őséghez képest – általában negatívak, társadalmi és gazdasági 
szempontból egyaránt. 
a) Eredményesség : Az e forgatókönyv alapján elérhet ő egyetlen pozitív eredmény a 
költségmegtakarítás területén mutatható ki.  
b) Hatékonyság : a megszüntetésre vonatkozó lehet őség jelent ős mértékben csökkentené a 
programok tagállami irányításának hatékonyságát az egyes nemzeti programok irányításában mutatkozó eltérések miatt, ahelyett, hogy egy pán-európai program keretében összehangolnák 
őket.  
c) Koherencia
: a megszüntetésre vonatkozó lehet őség negatív hatásokkal járna a nemzeti 
módszerek versenypolitikával való összeegyeztethetetlensége, valamint az uniós dimenzió hiánya miatt. 
3. lehetőség: bővítés  
A külső tanulmányban tervezett forgatókönyv referenciaként való felhasználásával 
megvizsgálták a jelenlegi program különböz ő fokú kib ővítésének lehet őségét, ez azonban 
nem bizonyult járható útnak.  
3a. forgatókönyv: optimális b ővítés  
A 3a. forgatókönyv a program célkit űzéseit jelent ős mértékben megvalósítaná, de ésszer űtlen 
költségekkel járna.  
a) Eredményesség
: A pénzügyi eszközök  révén közvetlen pozitív gazdasági hatások érhetők 
el, amelyek a becslések szerint körülbelül évi 2,3 milliárd euróval növelik a GDP-t, és az alaplehetőséghez képest további 7,2 milliárd eurót tesznek elérhet ővé hitel/t őkeeszközök 
formájában. A Enterprise Europe Network
 tevékenységei nem valószín ű, hogy az 
alaplehetőséghez képest további eredményeket produkálnának. A többi tevékenységre 
rendelkezésre álló költségvetési forrásokat jelent ős mértékben megnövelnék a forgatókönyv 
szerint, és kvalitatív szempontból, az európai versenyképesség és vállalkozószellem javítását célzó tevékenységek eredményeként olyan politikák at lehetne kialakítani, amelyek az uniós és 
tagállami szinten alkalmazott legjobb gyakorlatokon alapulnak. A forgatókönyv a 
foglalkoztatás tekintetében is pozitív társadalmi hatásokkal  jár: ezen a területen is a 
pénzügyi eszközökt ől
 várható jelent ősebb hozzájárulás, amely, az alaplehet őségnél közel 
65 000-rel több vállalkozás támogatásával, több mint 50 000 munkahely létrejöttét és/vagy megmaradását segíti el ő; emellett a Enterprise Europe Network
 további 1750 munkahelyet 
hoz létre/ őriz meg évente. A pozitív környezeti hatások  várhatóan lényegesen meghaladják 
az alaplehet őség által elérhet ő szintet azáltal, hogy a célzott ipari ágazatokban  és a turizmus 
 
 9területén felértékel ődnek az ökológiailag fenntartható termelés és termékek támogatását 
elősegítő kezdeményezések. A Enterprise Eu rope Network tevékenységeinek kib ővítése révén 
az uniós környezetvédelmi szabályokat újabb harmadik országokban lehetne elterjeszteni, ami egyben a legjobb gyakorlatok megosztását is el ősegíti. 
 
b) Hatékonyság : a költséghatékonyság becsült értéke munkahelyenként 4732 euróra tehet ő. A 
személyi jelleg ű ráfordítások várhatóan a teljes költségvetés 2,6 %-át teszik ki, nagyrészt 
főleg a pénzügyi eszközök költségvetésének jelent ős megnövelésének köszönhet ően. 
c) Koherencia : ez a forgatókönyv kib ővíti a jelenlegi tevékenységek körét, hogy azok más 
uniós politikákat és programokat is elérjenek, és ilyen módon a lehet ő legnagyobb mértékben 
ki lehessen aknázni az uniós szint ű fellépésben rejl ő hozzáadott-érték potenciált. 
3b. alternatíva: kiegyensúlyozott b ővítés  
A kiegyensúlyozott b ővítésre vonatkozó lehet őség kielégít ő módon valósítaná meg a 
szakpolitikai célkit űzéseket, egyensúlyi helyzetet teremtve és a sz űkös költségvetési 
forrásokat ennek megfelel ően szétosztva. 
a) Eredményesség : A pénzügyi eszközök gazdasági hatásaként az alaplehet őséghez képest 
további mintegy 500 millió eurós GDP növekedés várható, és további 1,7 milliárd euró válna 
elérhetővé hitel/t őkeeszköz formájában. A Enterprise Europe Network  várhatóan nem 
eredményez az alaplehet őséghez képest újabb hatásokat.  
Az egyéb tevékenységekre elkülönített költségvetési forrásokat megnövelnék, a megfelel őbb 
arány elérése érdekében. Az alaplehet őségben említetteken túl, az európai versenyképesség 
támogatására szolgáló költségvetési források korlátozott megnövelése lehet ővé tenné az 
Európa 2020 stratégia “Integrált iparpolitika a globalizáció korában” elnevezés ű 
programjában szerepl ő új fellépések, mint például a vállalati társadalmi felel ősségvállalással 
kapcsolatos kezdeményezések némelyikének végrehajtását. A kkv-k fejlesztését célzó szakpolitikát illet ően az alaplehet őség szerinti forgatókönyvben említett költségvetéssel 
megegyez ő összegű forrást tartanak fent és azonos ha tások is várhatóak. Az Unión kívüli 
piacokon m űködő kkv-k támogatása tekintetében jelent ősen megnövelnék a pénzügyi 
támogatás mértékét, amelynek eredményeképpen er ősödne a kkv-k közvetlen jelenléte a 
fontosabb globális piacokon, mivel szakosíto tt támogatásokra tudnának támaszkodni. A 
nemzetközi együttm űködés erősítése további pozitív hatásokat eredményezne a vállalkozások 
nemzetközi tevékenységének el őmozdítása terén. 
A társadalmi hatásokat  illetően, a pénzügyi eszközök
 várhatóan közel 13 000 
vállalkozásnak nyújtanának támogatást, amely révén az alaplehet őséghez képest 11 000-rel 
több munkahely jönne létre és/vagy maradna meg.   
Egyéb tevékenységeken  keresztül javítani lehetne az uniós és nemzeti szint ű döntéshozók 
együttműködését, és nagyobb hangsúlyt fektetnéne k a legjobb gyakorlatok azonosítására és 
megosztására, észrevehet ő eredményekkel. Általánosságban, a tervezett intézkedéseket úgy 
alakítanák ki, hogy azok a gazdasági szerepl ők valamennyi csoportja számára nyitva álljanak, 
és így megkülönböztetésmentesek legyenek. A vállalkozószellem el őmozdítására tervezett 
tevékenységek kivételt képeznek, mivel azokat meghatározott célcsoportok számára is megfelelő módon alakítják ki. E tevékenységek célja az európai társadalmak 
vállalkozószellemének el őmozdítása és er ősítése, többek között a szociális vállalkozók, a 
tartós munkanélküliek, id ős dolgozók, bevándorlók és etnikai kisebbségek körében. A 
vállalkozószellem el őmozdítását célzó tevékenységek foglalkoztatásra gyakorolt hatásán 
 
 10keresztül például 300–400 további munkahely jönne létre, a kedvezményezett vállalkozók 
nemzetközi tevékenységének el őmozdítása révén. 
A környezeti hatásokat  illetően, az alaplehet őségnél jelent ősebb hatások nem várhatóak. 
Az összesített hatás az alaplehet őséghez képest várhatóan jelent ősebb lesz, köszönhet ően a 
program különböz ő elemei közötti szinergiáknak , mivel a különböz ő intézkedések 
fokozottabb finanszírozása várhatóan jav ítja majd a uniós és nemzeti szint ű döntéshozók 
együttműködését. Nagyobb hangsúlyt helyeznének a legjobb gyakorlatok azonosítására és 
megosztására. A különféle elemek között a Enterp rise Europe Network alkotná a kapcsolódási 
pontot, amely megsokszorozza a szinergiákat az intézkedések között, például a külföldön működő kkv-k támogatása és a nemzetközi ipari együttm űködés területén. A várható 
szinergiák között példaként említend ő még a Enterprise Europe Network és a pénzügyi 
eszközök közötti kölcsönhatás. A hálózat “h asználata” a pénzügyi eszközök népszer űsítésére 
például szükségtelenné teszi, hogy további promóciós tevékenységeket kelljen végezni. Egyrészt az európai versenyképesség javításá t célzó tevékenységek, másrészt a kkv-kra 
vonatkozó szakpolitika kidolgozására és a vállalkozószellem er ősítésére szolgáló 
tevékenységek szintén kölcsönösen hatnak egymásra, mivel mindkét tevékenységcsoport célja, hogy javítsa az európai vállalkozások m űködésének keretfeltételeit. 
b) Hatékonyság
: a költséghatékonyság becsült értéke munkahelyenként 2824 euróra tehet ő. 
Az általános igazgatási költségeket illet ően a személyi jelleg ű költségek várhatóan a teljes 
költségvetés 4,1 %-át teszik ki  
c) Koherencia : ez a forgatókönyv megpróbál életképes egyensúlyt teremteni a különböz ő 
célkitűzések között, hogy az uniós szint ű fellépésben rejl ő hozzáadott értéket a lehet ő 
legnagyobb mértékben ki lehessen aknázni, az Unió versenyképességre illetve kkv-kra vonatkozó politikájával kapcsolatos, és az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezései és más uniós programok által meghatározott területeken. 
3c. lehetőség: koncentrált b ővítés  
A 3c. lehet őség a szakpolitikai célkit űzéseket részben valósítaná meg azáltal, hogy a 
forrásokat az európai gazdaság versenyképességével és vállalkozásaival kapcsolatos problémáknak csak egy meghatározott részére koncentrálja. 
a) Eredményesség
:  A gazdasági hatásokat  illetően pozitív mérhet ő hatások várhatóak a 
finanszírozási lehet őségek jobb elérhet őségéből fakadóan. Az alaplehet őséghez képest tovább 
csökkentené a kkv-k finanszírozásával ka pcsolatos piaci hiányokat azzal, hogy az 
erőforrásokat els ősorban a pénzügyi eszközökre  koncentrálja. A kockázati t őke piacra 
gyakorolt strukturális hatások korlátozottak lennének. Az alaplehet őséghez képest azonban a 
pénzügyi eszközök várhatóan mintegy 0,3 milliárd  eurós GDP növekedést eredményeznek, és 
további 1,1 milliárd euró válna elérhet ővé hitel/tőkeeszközök formájában.  
E szakpolitikai lehet őség keretében a pénzügyi eszközök els ősorban a növekedés-orientált 
vállalkozások, közülük is különösen a nemzetközi tevékenységeket tervez ő vállalkozások 
pénzügyi igényeinek kielégítését szolgálnák. A források növelése révén több fiatal vállalkozás 
részesülhet hitelgaranciában és t őkejuttatásban. E forgatókönyv szerint a források több mint 
felét tőkeeszközökre különítenék el.  
A Enterprise Europe Network  révén az alaplehet őséghez képest további hatásokat lehet majd 
elérni, els ősorban azon prioritás-váltásnak köszönhet ően, amelynek célja, hogy a hálózat a 
 
 11finanszírozási lehet őségek elérése szempontjából a kkv-k számára “belépési ponttá” váljon. 
Ez a hatás azonban nem mérhet ő.  
E lehetőség legfontosabb gazdasági következményét a többi, az alaplehet őség és a 3b. 
lehetőség szerinti sz űkebb körű támogatási tevékenység révén elérhet ő európai hozzáadott 
érték megvalósításának elmulasztása jelenti. Ennek a gazdaságra gyakorolt hatása mennyiségileg nem meghatározható, mivel a legtöbb esetben közvetlen eszközökr ől van szó.  
A 3c. lehet őség a pénzügyi eszközök
 révén pozitív társadalmi hatásokat  érne el, amelynek 
eredményeképpen az alaplehet őséghez képest további 5300 munkahely jönne létre évente. A 
3c. lehetőségnek azonban van negatív hatása is, amely abból fakad, hogy az alaplehet őség 
forgatókönyve szerinti sz űkebb kör ű tevékenységek megszüntetésével európai hozzáadott 
érték megteremtésének lehet ősége marad el. A külföldön m űködő kkv-k támogatását célzó 
tevékenységek nélkül az európai kkv-k valószín űsíthetően kevésbé lesznek képesek 
kihasználni az nemrég készült tanulmányokban kiemelt emelked ő piacban rejl ő lehetőségeket, 
ami az adott lehet őség negatív gazdasági és társadalmi hatásait mutatja. 
A környezeti hatásokat  illetően az eredmény várhatóan pozitív lesz, de nem lesz lényegesen 
jobb, mint az alaplehet őség esetében.  
Az e forgatókönyvben javasolt programok különböz ő elemei közötti szinergiák révén 
megvalósuló összesített hatás nem lépi túl az alaplehet őség esetében várható szintet, mivel 
csak a pénzügyi eszközök és a Enterprise Eur ope Network közötti szinergiáról beszélhetünk. 
b) Hatékonyság : A költséghatékonyság becsült értéke munkahelyenként 4385 euróra tehet ő. 
Ami az általános igazgatási költségeket illeti, a személyi jelleg ű költségek várhatóan a teljes 
költségvetés 4,9 %-át teszik ki, amelynek nagy részét a személyzeti költségek alkotják. 
c) Koherencia : A 3c. lehet őségből alapvető szinergiák hiányoznak, nem biztosít kapcsolódási 
pontot más uniós célkit űzésekhez és programokhoz, mivel az adott megközelítés els ősorban 
az uniós vállalkozások finanszírozási lehet őségeinek elérhet őségére koncentrál. 
6. A SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK ÖSSZEVETÉSE  
A fenti meggondolásokat szem el őtt tartva az alábbi táblázatokban található összehasonlítás a 
szakpolitikai lehet őségeket egyrészt az általuk – az referenciaszintként szolgáló 
alaplehetőséghez viszonyítva – kiváltott hatások szerint, másrészt az eredményességre, 
hatékonyságra és koherenciára vonatkozó kritériumok szempontjából veti össze. 
A pénzügyi eszközök szempontjából a két b ővítésre vonatkozó lehet őség eredményessége 
nagyban függ a mérések végrehajtásának módjától. A 3b. lehet őség a 3c. lehet őségnél 
nagyobb szerepet szán a garancia-eszközne k, és ezért, a garanciák jóval magasabb 
sokszorosító hatása miatt, sokkal több vállal kozást érint és nagyobb foglalkoztatási arányt 
eredményez, amely végeredményben a költségvetési er őforrások tekintetében egységenként 
magasabb hozzáadott értéket (GDP) eredményez. A 3c. lehet őség alapját a kockázati t őke 
által finanszírozott új termék- és szolgálta táskoncepciók képezik, amely magasabb hozzáadott 
értéket és hosszú távon növekedést generálnak. A határokon átnyúló kockázati t őke 
ráfordítások ugyancsak hozzájárulhatnak a t őkepiac fejl ődéséhez és tartósabb gazdasági 
hatások révén er ősíthetik a vállalkozói ökoszisztémát.    
2. táblázat A lehet őségek hatásainak összehasonlítása  
 
 12 Költségvetés Gazdasági 
hatás Társadalmi hatás Környezeti hatás 
1. lehetőség 
(alaplehet őség) évi 213 millió euró éves szinten 660 
millió eurós DGP 
növekedés 
 1,8 milliárd euró 
további hitelt őke-
beruházásban 
200 millió eurós 
forgalomnövekm
ény évente26 000 támogatott 
vállalkozás 
17 000 munkahely 
létrehozása és/vagy 
megmaradása 
900 új termék, 
szolgáltatás vagy 
eljárás létrejötte 
évente 
 2011-re legalább 
7500 kis- és közepes 
vállalkozás 
részvétele a 
környezeti 
szolgáltatásnyújtók 
által aláírt több mint 
400 együttm űködési 
megállapodásban 
 
2. lehetőség évi 0 millió euró 0 0 0 
3b. lehetőség – 
mérsékelt bővítés évi 340 millió euró 500 millió eurós 
további GDP 
növekedés 
1,7 milliárd euró 
további hitelben 
és 
tőkeberuházásbantovábbi 13 000 
támogatott 
vállalkozás  
további 12 500 
munkahely 
létrehozása és/vagy 
megmaradása 
további 200 induló 
vállalkozás 
létrejötte  az alapesethez képest 
nincs változás
3c. lehetőség – 
koncentrált bővítés évi 340 millió euró 300 millió eurós 
további GDP 
növekedés 
további 1,1 
milliárd euró 
hitelben és 
tőkeberuházásbantovábbi 5 300 
munkahely 
létrehozása és/vagy 
megmaradása  az alapesethez képest 
nincs változás
 
3. táblázat A lehet őségek összehasonlítás három szempont alapján  
 Költségvetés Eredményessé
g Hatékonyság Koherencia 
1. lehetőség 
(alaplehet őség) évi 213 millió 
euró0 0 0 
2. lehetőség évi 0 millió euró --- - --- 
3b. lehet őség – 
mérsékelt bővítés évi 340 millió 
euró++ 0 ++ 
 
 133c. lehet őség – 
koncentrált bővítés évi 340 millió 
euró- + -- 
Jelmagyarázat: (---) nagyon negatív, (--) negatív, (-) enyhén negatív, (0) nincs változás, (+) enyhén pozitív, (++) 
pozitív, (+++) nagyon pozitív  
A 2. lehet őség egyértelm űen nem oldja meg a versenyképességgel és vállalkozásokkal 
kapcsolatos alapvet ő problémákat. A program megszüntetése egyben megszünteti a gazdasági 
válság kisvállalkozásokra gyakorolt hatásainak kezelését célzó uniós hozzájárulást is.  
A helyzet változatlan fenntartására vonatkozó 1. lehet őségen kívül az egyetlen reális választás 
a 3b. vagy a 3c. lehet őség lehet. Amíg a 3c. lehet őség a költségvetési forrásokat csak két 
intézkedés finanszírozására koncentrálja, a 3b. lehet őség megpróbál egyensúlyt teremteni a 
különböző kezdeményezések között, hogy az uniós szint ű fellépésben rejl ő potenciális 
hozzáadott értéket a tevékenységek szélesebb körében lehessen maximálisan kiaknázni. Ez utóbbi lehet őség a különböz ő pénzügyi eszközök között is egyensúly kialakítására törekszik. 
A 3b. lehet őség ezért a program célkit űzéseinek megvalósítása és az európai támogatási 
tevékenységek koherenciájának biztosítása szempontjából alkalmasabb választás. A versenyképesség sok mindent jelent, és az er őforrások pusztán pénzügyi eszközökre 
koncentrálása, valamint az Enterprise Eu rope Network önmagában nem oldja meg a 
problémákat. A tevékenységek köre kib ővítésének azonban megvan az ára. Nagyobb létszámú 
személyzet szükséges hozzá, és ennek megfelel ően magasabb igazgatási költségekkel jár. 
Ezenkívül, az érdekelt felekkel folytatott ny ilvános konzultáció során kiderült, hogy a 
válaszadók több mint 80 %-a támogatja az összes tervezett tevékenységet. Az el őnyben 
részesített változat ezért a 3b. lehet őség, amely legátfogóbb megoldást kínálja.  
7. E
LLENŐRZÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
A jövőbeni program ellen őrzésére és értékelésére szolgáló rendszer egymással logikailag 
összefügg ő célkitűzések meghatározott hierarchiáján, és az azokhoz kapcsolódó megfelel ő 
mutatókon alapulna, és a tervezett tevékenységek teljesítményének ellen őrzésére és 
értékelésére holisztikus megközelítést alkalmazna. A jelenlegi programhoz képest az információgy űjtési és adatelemzési rendszer, valamint az értékelési és ellen őrzési módszerek 
javítására a következ ő módosítások kerülnének bevezetésre: 
• egy sor új egyedi mutató és ellen őrzési intézkedések kidolgozása ; 
• kereszthivatkozás az Európa 2020 stratégia kiemelt mutatóira  a programigazgatási 
folyamat irányítása és az Európa 2020 stratégia ellen őrzési folyamatához való további 
hozzájárulás biztosítása érdekében; 
• kontrafaktuális módszerek alkalmazása , adott esetben kedvezményezettek egy 
csoportjának összehasonlítása egy hasonló nem kedvezményezett csoporttal, hogy a programnak a javasolt mutatókra gyakorolt hatását meg lehessen különböztetni a változó gazdasági körülmények okozta hatásoktól;  
• tematikus értékelések használata , adott esetben a jöv őbeni program különféle elemei 
szerint.  
 
 14A jelenlegi program értékelésére használt ellen őrzési rendszert és mutatókat egy külön küls ő 
tanulmányban és a vállalkozási és innovációs program végs ő értékelésében már 
megvizsgálták. Az ezekben megfogalmazott ajánlásokat felhasználták a 2013-ig tartó jelenlegi program ellen őrzésének javítására. Ezenkívül, a Bels ő Ellenőrzési Szolgálat (IAS) 
nemrég elkészült vállalkozási és innovációs programra vonatkozó teljesítmény-ellen őrzésében 
foglalt ajánlásokat a jelenlegi program végrehajtása és a következ ő program mutatóinak és 
ellenőrzési rendszerének kialakítása során fogják figyelembe venni. E célból már megkezdték 
a jelenlegi program teljesítményére vonatkozó jelentés készítését. 
Az új programra vonatkozóan közbens ő és utólagos értékelést is készítenek majd, amelyben a 
célkitűzések megvalósítása terén elért el őrelépést és az eredményeket fogják vizsgálni. A 
közbenső értékelés 2017 végére készül el, a program utódeszközének megfelel ő előkészítése 
érdekében. Az utólagos értékelé st a program befejezését követ ő két éven belül készítik majd 
el. 
A pénzügyi eszközök esetében a jöv őbeni ellen őrzési és értékelési rendszer alapját egyrészt a 
kedvezményezettekre vonatkozóan a pénzügyi közvetít ők által szolgáltatott rendszeres 
tájékoztatás, másrészt a néhány elemet részletesebben vizsgáló id őszakos, mintavétel alapján 
elvégzett felmérések alkotják majd. A program  értékelése keretében ezeken kívül további 
elemzéseket is végeznek majd. Az említett értékelésekben els ősorban a kedvezményezettek 
fejlődését hasonlítják össze a vállalkozások azon csoportjaival, amelyek nem használják az 
felkínált eszközöket. Ez utóbbihoz részletes elemzésre lesz szükség, mivel természetesen számos olyan tényez ő van, amely befolyásolja az egyes vállalkozások fejl ődését, és ezek 
között meg kell különböztetni a program hatásait. A vizsgálatok során értékelend ő 
legfontosabb szempont a garancia elutasítása vagy a kockázati t őkéről való lemondás miatt 
elmaradt növekedés és foglalkoztatás. Az ér tékelések hatóköre a vállalkozások nemzetközi 
tevékenységére gyakorolt hatásokra is kiterjednek majd. Az ehhez szükséges adatokat inkább mintavétel alapján végzett felmérések, mint rendszeres jelentések segítségével gy űjtik be, a 
közvetítőkre és a végs ő kedvezményezettekre háruló aránytalan terhek elkerülése érdekében.