GLOSSZÁRIUM

Eredményesség : Annak a mértéke, hogy egy intézkedés céljai mennyire valósultak meg.

ERFA :

Európai Regionális Fejlesztési Alap.

Az ERFA a strukturális alapok egyike, olyan pénzügyi eszköz, amelynek célja az Európai Unió régiói közötti gazdasági és társadalmi kohézió előmozdítása. Az ERFA támogatásait elsősorban – nagyszámú projektet magukban foglaló – operatív programok keretében hajtják végre.

ÉTME :

Éves teljesmunkaidő-egyenérték.

ÉTME = Fizikai erõforrások x munkaidõ százalékban kifejezve x az év alkalmazásban töltött része.

Ha például egy alkalmazott 50%-os munkaidõben dolgozik egy évben négy hónapot, az 0,17 ÉTME-nek felel meg.

* Ezzel a módszerrel számítottuk ki a jelentésben a létrehozott, illetve megõrzött állások számát.

Irányító hatóság : A tagállam által kijelölt hatóság, melynek feladata a rendszerint operatív program formájában megvalósított egyes intézkedések irányítása.

Közvetlenül teremtett munkahely :

Az ERFA által támogatott tevékenységek keretében létrejövő munkahely.

Egy szálloda igazgatása céljából létrejövő munkahelyek például közvetlenül teremtett munkahelynek minősülnek, míg a szálloda felépítéséhez kapcsolódó állások már nem tekinthetők közvetlenül teremtett munkahelynek.

Operatív program : A Bizottság által jóváhagyott dokumentum, amely több évre szóló intézkedéseket tartalmazó, egymással összefüggő prioritások összességeként jelenik meg. A strukturális alapok által társfinanszírozandó projektek kivétel nélkül egy-egy intézkedés körébe tartoznak.

Strukturális alapok : Az Unió legfőbb szakpolitikai eszközei a Szerződés gazdasági és társadalmi kohézióra vonatkozó célkitűzéseinek támogatására.

ÖSSZEFOGLALÁS

I. Az idegenforgalom a harmadik legnagyobb gazdasági ágazat a világon, illetve a legnagyobb szolgáltatóipari ágazat az Európai Unióban (EU): növekvő fontosságú terület mind a gazdasági növekedés, mind a foglalkoztatás szempontjából.

II. A 2000–2006-os programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alap 4623 millió eurót fordított az idegenforgalom terén eszközlendő állótőke-beruházásokra. A projekteket a tagállami irányító hatóságok választják ki és irányítják.

III. Ellenőrzésünk elsősorban azt mérte fel, hogy a strukturális alapok alapvető célja, a gazdasági növekedés és a foglalkoztatás terén milyen teljesítményt nyújtottak a projektek. Az adatokat közvetlenül 206 projektgazdától szereztük be, akiket véletlenszerűen választottunk ki, hogy reprezentatív képet kapjunk az uniós helyzetről.

IV. A Számvevőszék megvizsgálta, hogy

a) a turisztikai projektek meghozták-e az elvárt eredményeket;

b) a projekteredmények tartósak voltak-e;

c) a projektek megvalósításába az uniós támogatás eredményeképpen kezdtek-e bele.

V. A Számvevőszék megállapította, hogy:

a) a legtöbb projektnek többféle eredménye is volt: munkahelyeket hozott létre vagy tartott meg (58%), turisztikai kapacitást épített ki (73%), illetve turisztikai tevékenységet indított be (74%). A projektek 44%-a mindhárom kategóriában könyvelhetett el eredményeket;

b) azok a projektek, amelyek tűztek ki előre célokat, azokat a munkahelyteremtés és –megőrzés terén 75%-ban, a turisztikai kapacitások terén 93%-ban valósították meg. Egyes projektek ilyen célok hiányában is értek el eredményeket;

c) a célszámok, a mutatók és a monitoring eltértek az egyes ellenőrzött régiókban;

d) az ellenőrzés időpontjában a befejezett projektek 98%-a továbbra is működött, illetve a projekt keretében létrehozott vagy megőrzött munkahelyek 94%-a továbbra is létezett;

e) a projektek 74%-a nem valósult volna meg közfinanszírozás nélkül, további 20%-nál a támogatás a projekt módosítását eredményezte, míg 6%-ra a támogatás nem gyakorolt hatást. Minél alacsonyabb volt a támogatási arány, annál kisebb hatással volt a projektre a támogatás;

f) bár a projektgazdák 92%-a a projektminőség elismeréseként tekintett az ERFA-támogatásra, 42%-uk szerint az ERFA-támogatás következtében jelentősen nőtt az adminisztratív terhelés. Minél alacsonyabb volt a támogatási arány, annál terhesebbnek érződött az ERFA-tól kapott támogatás ügyintézése.

VI. A Számvevőszék javasolja, hogy:

a) az irányító hatóságok gondoskodjanak róla, hogy a projektekhez megfelelő célok, célszámok és mutatók tartozzanak, a Bizottság pedig támogassa ezt a gyakorlatot;

b) az irányító hatóságok fordítsanak nagyobb figyelmet arra, hogy a javasolt projekt létrejöttéhez tényleg szükséges-e a támogatás, illetve hogy a projekt milyen hatással lesz a foglalkoztatásbővítésre és a gazdasági növekedésre – a Bizottság pedig támogassa ezt a gyakorlatot;

c) a Bizottság vizsgálja felül az ágazatban nyújtott támogatások költséghatékonyságát, és fontolja meg, hogyan lehetne célorientáltabbá tenni azokat.

1. kép – Négycsillagos szállodává átalakított műemlék Spanyolországban

+++++ TIFF +++++

© Európai Unió

Forrás: Európai Számvevőszék, 2010. január.

BEVEZETÉS

TURIZMUS AZ UNIÓBAN

1. Turizmus alatt a következőt értjük: "Azoknak a személyeknek a tevékenysége, akik szokásos környezetükön kívül eső helyre utaznak, és ott legfeljebb egy évet töltenek el szabadidős, üzleti vagy egyéb célokból" [1]. A turizmus fontos részévé vált az európai polgárok életének: egyre többen utaznak mind szabadidős, mind üzleti célból. A turizmus révén sűrűbbé válnak a kapcsolatok és az érintkezés a különböző nyelvű, kultúrájú és tradíciójú polgárok között, ami erősíti az uniós polgárság érzését [2].

2. A turizmus olyan terület, ahol az Európai Unió hatáskörrel rendelkezik a tagállamok intézkedéseit támogató, összehangoló, illetve kiegészítő intézkedések végrehajtására [3]. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) kiemeli az idegenforgalmi ágazat fontosságát, és ezen a téren uniós célul tűzi ki a vállalkozásfejlődés szempontjából kedvező körülmények ösztönzését, illetve – elsősorban a bevált megoldások kölcsönös megismertetése révén – a tagállamok közötti együttműködés előmozdítását [4].

3. A turizmus a világon a gazdasági tevékenység volumenét tekintve a harmadik legnagyobb, Európában pedig a szolgáltatóiparon belül a legnagyobb ágazat [5]. A turizmus adja az Unióban a bruttó nemzeti termék (GDP) több mint 5%-át, és közel 1,8 millió vállalkozása a teljes munkaerő kb. 5,2%-át foglalkoztatja (ez 9,7 millió munkahelyet jelent). Ha a kapcsolódó ágazatokat is figyelembe vesszük, a turizmus hozzájárulása a GDP-hez 10%-ra, a foglalkoztatáshoz 12%-ra tehető [6].

STRUKTURÁLIS INTÉZKEDÉSEK A TURIZMUS TERÜLETÉN

4. A turizmushoz kapcsolódó strukturális intézkedések elsődleges célja munkahelyek teremtése és megőrzése, valamint a gazdasági növekedés előmozdítása, konkrétabban pedig azt is hivatottak elősegíteni, hogy a gazdasági tevékenység, a foglalkoztatás és az emberi erőforrások kiegyensúlyozott, fenntartható módon fejlődjenek [7]. A 2000–2006-os időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) a munkahelyteremtést és -megőrzést, valamint a turizmus fejlesztését célzó termelő beruházások mellett kulturális beruházásokat is támogatott, azzal a kikötéssel, hogy a támogatásával létrejövő állások tartósak lesznek [8].

5. A projekteket az Unió többéves operatív programok keretében társfinanszírozza. A programokhoz prioritások tartoznak, amelyek mindegyike több intézkedést ölel fel, többek között olyanokat, amelyek a turizmust is támogatják.

6. A programokat a Bizottsággal, az országos, regionális és helyi közhatóságokkal, valamint a tagállami gazdasági és szociális partnerekkel való egyeztetést követően a tagállamok alakítják ki. A Bizottság kiértékeli és jóváhagyja a programokat.

7. Az egyes projekteket a projektgazdák javasolják. A tagállam által kijelölt országos, regionális vagy helyi hatóságok szervezik a pályázati eljárásokat, illetve hagyják jóvá a projekteket. A projektgazdáknak helyzetjelentést kell adniuk az illetékes irányító hatóságnak a projektek alakulásáról és a célok megvalósításáról.

8. A 2000–2006-os programozási időszakban a strukturális alapokból 7994 millió eurót fordítottak turisztikai célokra, ebből 4623 millió eurót az ERFA állótőke-beruházásaira (pl. tájékoztató központok, szálláshelyek, vendéglátás, létesítmények). A fennmaradó 3371 millió eurót forgótőke-beruházásokra (pl. turisztikai szolgáltatások fejlesztésére és nyújtására, sport-, kulturális és szabadidős tevékenységre, a kulturális örökségre), közös szolgáltatásokra és a szakképzésre fordították – ezekre a jelen ellenőrzés hatóköre nem terjedt ki [9].

2. kép – Újonnan épült regionális színház Franciaországban

+++++ TIFF +++++

© Európai Unió

Forrás: Európai Számvevőszék, 2009. december.

AZ ELLENŐRZÉS

AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE ÉS CÉLKITŰZÉSEI

9. A Számvevőszék ellenőrizte az ERFA 2000–2006-os programozási időszakában társfinanszírozott, turisztikai jellegű állótőke-beruházási projektjeit. Több tízezer projekt részesült a 2. célkitűzés alá eső régiókban [10] legfeljebb 50%-os, az 1. célkitűzés alá eső régiókban [11] legfeljebb 75%-os mértékű társfinanszírozásban. Az operatív projektek számát és a tagállamok által azokra fordított összegeket az I. melléklet mutatja be.

10. Az ellenőrzés fő célja a turisztikai projekteknél annak értékelése volt, hogy:

a) az elvárt eredményekkel szolgáltak-e;

b) eredményeik tartósak voltak-e;

c) megvalósításukba az uniós támogatás eredményeképpen kezdtek-e bele.

ELLENŐRZÉSI MÓDSZEREK

11. Reprezentatív helyzetelemzés céljából felmérés készült (lásd: 1. háttérmagyarázat) 206 véletlenszerűen kiválasztott projektről. Ezek a projektek kilenc tagállamot érintő 26 program részét képezték, és olyan régiókban valósultak meg, amelyek pénzeszközöket fordítottak turisztikai projektekre. A felmérésben szereplő, illetve a helyszínen felkeresett projektek tagállam, illetve operatív program szerinti lebontását lásd a II. mellékletben.

1. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

A FELMÉRÉSHEZ HASZNÁLT KÉRDŐÍV FELÉPÍTÉSE

Általános tájékoztatás a projektről

Projekteredmények az alábbi szempontok szerint:

hány munkahelyet hoztak létre vagy tartottak meg közvetlenül;

hány turistát tudnak egyszerre ellátni;

a tevékenység volumene;

gazdasági életképesség;

egyéb.

Az uniós vagy egyéb támogatás hatása a projektre

A siker vagy kudarc összetevői

12. A megkérdezett projektgazdák 98,5%-a adott válaszokat, s ezek bekerültek az elemzésükre létrehozott számvevőszéki adatbázisba.

13. A projektgazdák válaszainak pontosságát a következő módokon ellenőriztük:

a) 52 projektet (a felmérésben szereplő projektek 25%-át) a helyszínen is felkerestünk négy tagállam (Franciaország, Németország, Olaszország és Spanyolország) kilenc régiójában;

b) a helyszínen nem ellenőrzött projekteknél felkértük az irányító hatóságot, hogy igazolja a projektgazdák válaszainak pontosságát;

c) emellett a felmérésben szereplő valamennyi projektnél ellenőriztük az irányító hatóság által megküldött főbb dokumentumokat, például a támogatási kérelmet, a támogatási határozatot és az esetleges értékelő jelentéseket.

14. A fentieket követően a kiigazított válaszokat bevittük az adatbázisba. Az abban szereplő információk, illetve a helyszíni ellenőrzések során gyűjtött bizonyítékok együtt jelentik azt az alapot, amelyből az ellenőrzési következtetések levonhatóak.

15. Az ellenőrzésre 2009 októbere és 2010 júniusa között került sor.

3. kép – Műemléki területhez vezető burkolt út és korlát Olaszországban

+++++ TIFF +++++

© Európai Unió

Forrás: Európai Számvevőszék, 2009. december.

AZ ELLENŐRZÉSI MINTÁBAN SZEREPLŐ PROJEKTTÍPUSOK

16. A mintába választott 206 projekt sokszínűsége jól látható az 1. táblázatban; az itt szereplő projektbesorolást a Számvevőszék külön ehhez az ellenőrzéshez dolgozta ki.

1. TÁBLÁZAT

ERFA-TÁMOGATÁSBAN RÉSZESÜLŐ TEVÉKENYSÉGTÍPUSOK

Forrás: Európai Számvevőszék.

| Projektek |

Száma | % [9999] |

A. Infrastruktúra és közterületi eszközök | 54 | 26 |

Teherkikötő, hajókikötő, kikötőhelyek hajóknak, tengerparti övezet | 19 | 9,2 |

Bekötőutak, gyalogutak, túraösvények, kerékpárutak, utak, parkolók | 19 | 9,2 |

Egyéb | 9 | 4,4 |

Strandfejlesztés | 4 | 1,9 |

Tájtervezés | 3 | 1,5 |

B. Szálláshelyek és vendéglátás | 53 | 26 |

Szálloda | 38 | 18,4 |

Táborhely | 4 | 1,9 |

Egyéb szállás vagy vendéglátóhely | 11 | 5,3 |

C. Múzeumok és műemlékek | 48 | 23 |

Múzeum / kulturális helyszín (régészeti központ stb.) | 39 | 18,9 |

Műemlék vagy a kulturális örökség része (templom, kastély, palota stb.) | 9 | 4,4 |

D. Üdülők és szabadidős helyszínek | 21 | 10 |

Szabadidős helyszínek (tematikus szórakoztatópark, uszoda, állatkert, akvárium stb.) | 15 | 7,3 |

Üdülőközpont (szállással, vendéglátással és szabadidős tevékenységekkel) | 6 | 2,9 |

E. Egyéb | 30 | 15 |

Konferenciaközpont, rendezvényközpont, többcélú létesítmény | 9 | 4,4 |

Sportlétesítmény | 2 | 1,0 |

Könyvtár, levéltár | 2 | 1,0 |

Marketing, turistaközpont, tájékoztató iroda | 6 | 2,9 |

Környezetvédelmi oktatóközpont, természetvédelmi területek | 4 | 1,9 |

Egyéb | 7 | 3,4 |

A mintában szereplő projektek összesen | 206 | 100 |

17. Az ERFA támogatásainak összesen 76%-át közszférabeli projektgazdák kapták. Ezeknek a projekteknek a finanszírozása teljes egészében közpénzekből történik: az uniós támogatást országos, regionális vagy helyi források egészítik ki. Az 1. ábra a köz-, illetve magánprojektek megoszlását mutatja az ellenőrzésünk céljaira kialakított egyes kategóriákon belül.

4. kép – A turisták és a helyi lakosság által használt új, tengervízzel üzemelő beltéri úszómedence Németországban

+++++ TIFF +++++

© Európai Unió

Forrás: Európai Számvevőszék, 2010. február.

1. ÁBRA

A PROJEKTEK MEGOSZLÁSA TEVÉKENYSÉGTÍPUS, ILLETVE PROJEKTGAZDA SZERINT

+++++ TIFF +++++

ÉSZREVÉTELEK

MEGVALÓSÍTOTTÁK-E A PROJEKTEK A TERVEZETT EREDMÉNYEKET?

18. Amint azt a 11. bekezdésben már említettük, azt, hogy a projektek mennyire valósították meg céljaikat, egy felmérés révén értékeltük. A Számvevőszék kérdőívét 206 projekt gazdája kapta meg, akik összesen 369 millió EUR értékű uniós támogatásban részesültek (ez a szóban forgó projektek összköltségének egyharmadát közelíti). A felmérés azt vizsgálta, hogy fokozódott-e az idegenforgalmi tevékenység, bővült-e az idegenforgalmi kapacitás, illetve hogy közvetlenül hány munkahely jött létre vagy maradt meg. A Számvevőszék áttekintett finanszírozási kérelmeket és támogatási határozatokat is, hisz ezekben olvasható, hogy a projektgazda mit kíván megvalósítani a projekt révén.

19. A felmérés eredményei szerint a projektek 73%-a hozzájárult az éves turistaforgalom növekedéséhez, 74%-a növelte a terület turistafogadási kapacitását, 58%-a pedig a projekthez közvetlenül kapcsolódó munkahelyeket hozott létre vagy tartott meg. A projektek 44%-a ezen három kategória mindegyikében eredményes volt, míg 8%-uk e három kategórián kívül ért el eredményeket.

5. kép – Gyalog- és kerékpárút Franciaországban

+++++ TIFF +++++

© Európai Unió

Forrás: Európai Számvevőszék, 2009. december.

ERŐSÖDŐ IDEGENFORGALOM

20. Az idegenforgalom erősödése rendszerint jótékony hatással van a helyi gazdaságra és a közvetett foglalkoztatásra, ami a gazdaság növekedését vonja maga után. Az ellenőrök meg kívánták mérni, hogy mekkora az az idegenforgalmi volumen, amely közvetlenül a projekteknek köszönhető. Ez a volumen többféleképpen is kifejezhető, például a szállodai ágyak kihasználtságával, a táborhelyen töltött éjszakák számával, egy múzeum látogatóinak számával stb.

21. A támogatási kérelemben 142 projekt (70%) határozta meg célként az idegenforgalmi tevékenység fokozását, és ezt 111 projekt sikeresen meg is valósította. További 34 projektnek szintén tevékenységfokozó hatása volt, anélkül, hogy ezt célul tűzte volna ki, összesen tehát 145 projekt következtében fokozódott az idegenforgalmi tevékenység. A támogatást rendszerint attól függetlenül folyósították, hogy a célok teljesültek-e vagy sem; a mintában csupán hat olyan projekt szerepelt, amelynél a támogatás kifizetése függött az eredményektől, ezek közül öt valósította meg a céljait.

22. Egy németországi projekt keretében egy tengervízzel üzemelő fürdőközpontot – amely addig egy medencéből és egy szaunából állt – wellnessközponttal, további szaunákkal, egy kültéri medencével és egyéb létesítményekkel bővítettek ki (4. kép). A projekt teljes költsége 16,9 millió eurót tett ki, az ERFA ennek 41%-át finanszírozta. A projekt befejezését követően a látogatók száma évi 92000-ről 129000-re emelkedett.

23. Egy franciaországi állami projekt keretében egy régi, használaton kívüli vasúti pályát 26 kilométeres úttá alakítottak át gyalogosok és kerékpárosok számára (5. kép). Az utat használók száma a 2003-as nulláról 2008-ra 23000-re nőtt. Az úthasználatot elektronikus számláló tartja nyilván, a számokat rendszeresen továbbítják a helyi turisztikai hivatalnak. A projekt teljes költsége 1,6 millió EUR volt, az ERFA ennek 39%-át fedezte.

24. Sikeresen zárult az a németországi projekt is, amelynek keretében új fahíddal kötöttek össze meglévő kerékpárutakat és gyalogösvényeket, és kenukikötőt építettek (6. kép): a projektnek köszönhetően a híd környékén szerény kulturális rendezvényekre is sor került, például kávédélutánokra egy felújított régi csűrben. A siker mértéke pontosan mégsem ismert, mivel nem mérik, hogy a projekt nyomán mennyi új tevékenység serken. A projekt teljes költsége 139426 eurót tett ki, az ERFA ennek 49%-át fedezte.

25. Egy történelmi arculatú faluban került sor arra a francia projektre, amelynek keretében megvásároltak és felújítottak egy hagyományos stílusban épült házat, majd bormúzeummá alakították át (7. kép). Az első évben a múzeumot 4000 látogató kereste fel, számuk azonban azóta megfeleződött, így a múzeum már csak a nyári időszakban tart nyitva. A nyitvatartási időszakban a múzeum kiveszi részét a regionális termékek és általában a borászat népszerűsítésében. A projekt teljes költsége 0,8 millió eurót tett ki, az ERFA ennek 42%-át fedezte.

6. kép – Gyalogos- és kerékpárutakat összekötő fahíd Németországban, mellette kenukikötő

+++++ TIFF +++++

© Európai Unió

Forrás: Európai Számvevőszék, 2009. december.

BŐVÜLŐ IDEGENFORGALMI KAPACITÁS

26. Sok turisztikai projekt célja a kapacitások bővítése, s ezáltal az idegenforgalmi tevékenység fellendítése. A projektekből közvetlenül következő fellendülés sokféleképpen mérhető, például az új szobák vagy ágyak számával (szállodáknál), folyókilométerrel (utaknál és kerékpárutaknál), táborhelyek, kikötőhelyek, illetve (színházaknál és vendéglátóhelyeknél) az ülőhelyek számával.

27. Az idegenforgalmi kapacitások bővítését kifejezetten céljául kitűző 120 projekt 93%-ban valósította meg a tervezett bővítéseket. További 32 projekt, bár nem tűzte ki ezt célul, szintén bővítette a kapacitásokat.

28. Egy spanyolországi projekt egy kolostorból kívánt négycsillagos szállodát kialakítani, 30 kétágyas szobával (8. kép). A fő célkitűzés a környék építészeti öröksége szempontjából nem jelentéktelen épület megőrzése volt. A helyi önkormányzat a turisztikai célú hasznosítás mellett döntött. Közvetlenül a projekt kapcsán 20 munkahely is teremtődött. A projekt teljes költsége 3,6 millió eurót tett ki, az ERFA ennek 75%-át fedezte.

29. Nem minden projekt célozta új kapacitások kiépítését; egyes projektek keretében már fennálló létesítményeket újítottak fel. Egy francia projekt során egy meglévő szálloda szobáit újították fel a működés addigi szintjének (4200 éjszaka/év) fenntartása, valamint 1,2 munkahely megőrzése végett. A projekt teljes költsége 253254 eurót tett ki, az ERFA ennek 14%-át finanszírozta.

30. Megint más projektek egy terület infrastrukturális kapacitásának fejlesztését tűzték ki célul. Olaszország egy tengerparti régiójában egy közprojekt keretében 37 km út, 9 km gyalogos és kerékpárút,valamint parkolók, pihenőhelyek és kilátópontok kialakítását tervezték. A projekt átfogó célja az volt, hogy elérhetőbbé tegyen több nehezen megközelíthető tengerparti helyszínt, és lendületet adjon a környék helyi turizmusának. A projekt teljes költsége 4,0 millió eurót tett ki, az ERFA ennek 49%-át fedezte.

ÚJONNAN TEREMTETT ÉS MEGŐRZÖTT MUNKAHELYEK

31. A gazdaság és a foglalkoztatás kiegyensúlyozott, fenntartható fejlesztésére irányuló törekvésekben központi szerepet játszik a munkahelyek teremtése és megőrzése. A projekttámogatási határozatokat megvizsgálva azt láttuk, hogy a munkahelyteremtés és -megőrzés 116 projektnél, azaz a projektek 58%-ánál szerepelt a várható eredmények között. Rajtuk kívül olyan projektek is teremtettek munkahelyeket, amelyeknél ez nem jelent meg konkrét célként a támogatási kérelem dokumentációjában. A felmérés szerint egy művészeti és történeti múzeumokkal kapcsolatos belga projekt például 57 munkahelyet hozott létre, pedig ezt fel sem vette támogatási kérelmének dokumentációjába. A projekt teljes költsége 30,5 millió eurót tett ki, az ERFA ennek 20%-át finanszírozta.

32. A felmérésre adott válaszok szerint közvetlenül összesen 2520 munkahely jött létre (1515) vagy maradt meg (1005). Ezek 23,5%-át töltötték be nők.

7. kép – Bormúzeummá átalakított hagyományos épület Franciaországban

+++++ TIFF +++++

© Európai Unió

Forrás: Európai Számvevőszék, 2009. december.

33. A felmérésben vizsgált teljes mintát tekintve a projektek 58%-a hozott eredményeket a foglalkoztatás területén. Egyes tevékenységfajták jellegüknél fogva alkalmasabbak a munkahelyteremtésre, mint mások: az "Üdülők és szabadidős helyszínek" kategóriában például igen magas volt a munkahelyeket létrehozó vagy megtartó projektek aránya. Alacsonyabb a létrehozott vagy megtartott munkahelyek száma az "Infrastruktúra és közterületi eszközök" kategóriájában, ahol egy-egy projekt beindulása után gyakran csak kis számú karbantartó személyzetre van szükség (lásd: 2. ábra).

34. A munkahelyek közvetlen létrehozását vagy megőrzését célként kitűző 116 projekt (a projektek 58%-a) a megcélzott munkahelyszámot 75%-ban valósította meg. E 116 projekt közül 18 semmilyen munkahelyteremtési, illetve -megőrzési eredménnyel nem járt, míg négy projektnél a támogatást csak eredményesség esetén lehetett kifizetni. Ezzel szemben a projektek 14%-a nem tűzött ki foglalkoztatási célokat, mégis hozott létre vagy tartott meg munkahelyeket.

2. ÁBRA

A MUNKAHELYEKET KÖZVETLENÜL LÉTREHOZÓ VAGY MEGŐRZŐ PROJEKTEK ARÁNYA AZ EGYES TEVÉKENYSÉGTÍPUSOKON BELÜL

+++++ TIFF +++++

A százalékos arány az egyes kategóriákon belül értendő. Az ilyen projektek aránya összességében 58%.

35. Egy új nyilvános uszoda építésére irányuló francia projekt 12 munkahelyet hozott létre. Ezek közül kettő karbantartói állás volt, erre később külső szolgáltatót vettek igénybe. A bezárásra ítélt addigi uszodából sikerült átmenteni 1,5 munkahelyet, ami megfelel a támogatási kérelemben javasolt munkahelyszámnak. A projekt teljes költsége 4,4 millió eurót tett ki, az ERFA ennek 17%-át finanszírozta.

36. Egy németországi magánprojekt sportlétesítményekkel felszerelt ifjúsági szálló építését tűzte ki célul. A szálló működésének megkezdésekor, 2004-ben 17 állás jött létre, ami a létrehozandó munkahelyek tervezett számának felelt meg. Az ellenőrzés időpontjában 26 alkalmazott dolgozott a táborban különböző beosztásokban. A projekt teljes költsége 11,1 millió eurót tett ki, az ERFA ennek 23%-át finanszírozta.

37. Az esetek többségében a finanszírozásnak nem volt feltétele, hogy adott számú munkahelyet létrehozzanak vagy megtartsanak. Ilyen feltételt csupán 43 projektnél kötöttek ki, és az egyes ellenőrzött régiókban más és más volt a helyzet a foglalkoztatási eredmények számonkérését illetően (lásd: 2. háttérmagyarázat).

2. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

A FOGLALKOZTATÁSI CÉLOKHOZ KAPCSOLÓDÓ KÜLÖNBÖZŐ FELTÉTELRENDSZEREK: NÉHÁNY PÉLDA

Németországban egyes felkeresett projektek a támogatáshoz csak abban az esetben jutottak hozzá, ha létrehoztak bizonyos számú munkahelyet. Ezeket a munkahelyeket legalább öt évig fenn kellett tartani.

Egy spanyol régióban az idegenforgalmi ágazat támogatásáról szóló szabályok szerint a támogatást kérő projektgazdáknak hivatalosan vállalniuk kell, hogy nem csökkentik az álláshelyek számát: támogatási kérelmet csak ilyen ígérvénnyel együtt lehet benyújtani.

Olaszországban egy szálloda korszerűsítésére irányuló projekt azzal a feltétellel kapott ERFA-támogatást, hogy legalább öt évre hoz létre és tart meg munkahelyeket. Egy másik szállodabővítési és -felújítási projektnél viszont csupán egy évig kellett fenntartani a munkahelyeket. Sőt, semmilyen bírságot vagy visszafizettetési kötelezettséget nem vont maga után, ha a ténylegesen létrehozott munkahelyek száma eltért a tervtől, akár 30%-kal is.

Az Egyesült Királyságban a 14 befejezett projektből 11-nél érvényesült valamilyen foglalkoztatási feltétel. Előbb a támogatás odaítélésekor megbecsülik a létrehozandó munkahelyek számát, majd a projekt befejezését követően a létrehozott munkahelyek számának mérése a kiadásokon alapuló matematikai képlet segítségével történik. Ha egy feltétel nem teljesül, az irányító hatóság részlegesen visszafizetteti a támogatást a projektgazdával.

CÉLSZÁMOK, MUTATÓK ÉS MONITORING

38. Ahogy az a következő bekezdésekben olvasható, a felkeresett régiókban az irányító hatóságok többféle módon felügyelték a projektek teljesítményét.

39. A felmérésben szereplő francia projekteknél a támogatási kérelem, illetve határozat nem mindig tartalmazza a munkahelyteremtés, illetve az idegenforgalmi tevékenység és kapacitás terén tervezett eredményeket, vagy ha mégis, akkor azokat csak tájékoztatás céljából tüntetik fel, az eredmények megvalósulása ugyanis a vizsgált projektek egyikénél sem volt feltétele az ERFA-támogatás megszerzésének. Az irányító hatóságok nem mindig követik figyelemmel az ilyen típusú eredmények megvalósulását.

8. kép – Négycsillagos szállodává átalakított kolostor Spanyolországban

+++++ TIFF +++++

© Európai Unió

Forrás: Európai Számvevőszék, 2010. január.

40. Spanyolországban a projektkiválasztási kritériumok általános jellegűek, így mind országos, mind regionális és helyi projektek kiválaszthatóak: elegendő, ha van közük a történelmi-kulturális örökséghez, vagy ha turisztikai jellegűek. Számszerűsített célokat csupán az intézkedés szintjén tűznek ki. A mintában szereplő egyik projektnek az idegenforgalmi kapacitás növelésére, illetve a létrehozandó munkahelyek számára nézve voltak számszerű céljai. A projektcélok a felújítandó épület alapterületére, a látogatók tervezett éves számára, valamint a (közvetlenül és közvetve) létrehozandó munkahelyek számára vonatkoztak. Az ERFA-támogatás megszerzése egyik felkeresett projektnél sem függött ezeknek a feltételeknek a betartásától.

41. Az egyik felkeresett németországi régió csak a turizmus szempontjából fontos infrastruktúrához és létesítményekhez kapcsolódó közprojekteket társfinanszírozott. A felkeresett projekteknél az irányító hatóságok meghatároztak számszerű eredménymutatókat. A közvetlenül munkahelyteremtő vagy -megtartó projekteknél a támogatási kérelemben nem szerepeltek számszerűsíthető vagy számszerűsített célok a létrehozandó vagy megtartandó munkahelyeket illetően. Az eredményekről az irányító hatóságok a prioritások, illetve az intézkedés szintjén számolnak be.

42. A másik felkeresett német régióban a közvetlenül munkahelyteremtő projekteknél a támogatási kérelmek adtak meg számszerűsíthető vagy számszerűsített munkahely-teremtési célokat. Azon felkeresett projekteknél, amelyekben a magánszféra is érdekelt volt, a munkahelyteremtés feltétele volt a támogatás megszerzésének. Az irányító hatóságok ennek alapján tájékozódtak a turisztikai tevékenység tervezett volumenéről. Két projektnek voltak számszerűsített kapacitásnövelési céljai. Két magánprojektnél az irányító hatóságok ellenőrizték, hogy ténylegesen hány új munkahely, illetve ágy mutatható ki. A hatóságok a kötelezettségvállalási idő (munkahelyeknél a projekt befejezését követő öt, infrastruktúránál a befejezést követő 15 év) lejártával még egyszer ellenőrzik, hogy a támogatási határozat előírásai teljesültek-e.

43. Az egyik felkeresett olasz régióban mind a hat ellenőrzött projektnél szerepeltek az idegenforgalmi kapacitásbővítés tervezett eredményei. Az idegenforgalmi tevékenység várt eredményei a projektek felénél szerepeltek számszerűsítve a támogatási kérelemben. Az esetek másik felében az idegenforgalmi tevékenység közvetve rajzolódott ki a támogatási kérelemben szereplő eredménykimutatások bevételi előrejelzései alapján. A közvetlen munkahelyteremtés terén várt eredményeket öt projekt támogatási kérelme tartalmazta, ebből négy számszerűsítve.

44. Ugyanebben a régióban a munkahelyteremtéssel kapcsolatos mutatók csak a magánprojekteknél voltak kötelezőek, itt az előzetes értékelés részét képezik. A munkahelymegőrzés meghatározott ideig kötelező, és ebben az időszakban ezt ellenőrzik is.

45. A másik felkeresett olasz régióban az ellenőrzött projektek támogatáskérelmező űrlapjai nem tüntettek fel mennyiségi mutatókat sem a turisztikai kapacitások bővítésével, sem a munkahelyteremtéssel összefüggésben. Ezen mutatók betartása egyik felkeresett projektnél sem volt feltétele az ERFA-támogatás, illetve másfajta támogatások megszerzésének. Az irányító hatóságok nem követik figyelemmel a projektek eredményességét, illetve a beruházások eredményeit sem a közvetlenül vagy közvetetten létrehozott munkahelyek szempontjából, sem a támogatások következtében fokozódó idegenforgalmi tevékenységet illetően.

46. Bizonyos mértékig mindegyik projektnek volt pozitív hozadéka, ezért mindegyik eredményesnek tekinthető. A felmérésben szereplő projektek eredményesen teremtettek munkahelyeket, fokozták a turisztikai tevékenységet, és növelték az idegenforgalmi kapacitást. Egyes projektek tűztek ki célokat ezen a három területen, és meg is valósították őket, míg más projekteknek nem voltak ilyen céljaik. Megint más projektek kezdetben konkrétan nem is tervezett eredményeket értek el. Mivel nincsenek rendszeresen meghatározva a projektcélok, hiányoznak a célszámok és a mutatók, az eredményeket pedig nem követik figyelemmel és nem értékelik, ezért nehezen értékelhető a projektek tényleges teljesítménye, illetve az, hogy mekkora a sajátlagosan európai értéknövelő hatásuk [12].

TARTÓSAK-E A PROJEKTEREDMÉNYEK?

47. Az ellenőrzés időpontjában a mintában szereplő projektek 28%-a az elmúlt két évben, 45%-a 2–5 évvel ezelőtt, 27%-a pedig több mint öt éve fejeződött be. A két évnél régebben befejezett projektek 72%-ánál a Számvevőszék megvizsgálta, hogy az ellenőrzés időpontjában:

a) továbbra is működnek-e és termelnek-e nyereséget, illetve hozzájárulnak-e a költségekhez a projektek;

b) feltételezhető-e, hogy az elért eredmények a jövőben is fenn fognak állni.

AZ ELLENŐRZÉS IDŐPONTJÁBAN A MUNKAHELYEK TÖBBSÉGE TOVÁBBRA IS LÉTEZETT

48. Az ellenőrzés időpontjában a létrehozott, illetve megőrzött munkahelyek 94%-a továbbra is létezett. A munkahelyek hátteréül szolgáló projektek egyharmadánál a működési költségeket valamilyen formában a tagállamok által biztosított állami támogatások fedezik.

9. kép – Korszerűsített főút egy francia tengerparti üdülőhelyen

+++++ TIFF +++++

© Európai Unió

Forrás: Európai Számvevőszék, 2009. december.

A PROJEKTEK SZINTE KIVÉTEL NÉLKÜL MŰKÖDTEK, DE NEM FELTÉTLENÜL NYERESÉGESEN

49. Az esetek 93%-ában a projektnek köszönhetően létrejött idegenforgalmi kapacitások megmaradtak a projekt lezárásáig elért szinten, 6%-nál pedig ehhez képest még nőttek is.

50. Az idegenforgalmi tevékenységek szintje a projektlezárást követően az esetek 94%-ában stabil maradt vagy még fokozódott is (lásd: 3. ábra).

51. Az ellenőrzés időpontjában a befejezett projektek 98%-a továbbra is üzemelt [13]. Nem mindegyik projekt termelt elég nyereséget működési költségeinek fedezéséhez. Összességében a legalább két éve befejezett projektek 25%-a volt nyereséges (a magánprojektek 61%-a, illetve az állami projektek 14%-a). Az állami projektek többségét (60%) jellegénél fogva eleve nem tervezik nyereségesnek. A projektgazda, rendszerint egy helyi hatóság, a közösségnek nyújtott egyéb előnyökért (pl. ingyenes uszodahasználat iskolásoknak, a történelmi örökség részét képező dolog megőrzése stb.) cserébe fedezi a működési költségeket. Vannak olyan projektek is, például a közterület- (pl. utca- vagy út-) felújításiak, amelyeknél eleve nem is számítottak bevételtermelésre.

3. ÁBRA

TARTÓSAN FOKOZTÁK-E AZ IDEGENFORGALMI TEVÉKENYSÉGET A PROJEKTEK?

+++++ TIFF +++++

52. Azt, hogy a magán-, illetve állami projektgazdák eltérően állnak hozzá a nyereségességhez, jól szemléltetik a felmérés azon kérdésére adott válaszok, hogy az elkövetkező két-három évben várhatóan nyereségesek lesznek-e a projektek. Amint a 4. ábra mutatja, a felmérésben az állami projektek 60%-ánál továbbra sem merül fel a jövőbeli nyereségesség kérdése, míg a magánprojektek gazdáinak 79%-a az elkövetkező években nyereségre számít.

53. Összességében a munkahelyek 24%-át olyan projektek hozták létre vagy őrizték meg, amelyeket eleve nem szántak nyereségesnek.

4. ÁBRA

A PROJEKTEK NYERESÉGESSÉGE A JÖVŐBEN

+++++ TIFF +++++

10. kép – Egy templom külső falait és tetőzetét felújító projekt Franciaországban

+++++ TIFF +++++

© Európai Unió

Forrás: Európai Számvevőszék, 2009. november.

VOLT-E SZEREPE A TÁMOGATÁSOKNAK A PROJEKTEK LÉTREJÖTTÉBEN ÉS KIALAKÍTÁSÁBAN?

54. A Számvevőszék azt kívánta megtudni, hogy a közfinanszírozás – és különösen az ERFA-támogatás – döntő szerepet játszott-e akár a projektek kialakításában, akár a projektek létrejöttéről hozott döntésben. A Számvevőszék megvizsgálta továbbá, hogyan élték meg a projektgazdák az ERFA-támogatás megszerzésének folyamatát.

NEM MINDEN PROJEKTGAZDA ÍTÉLTE SZÜKSÉGESNEK A KÖZFINANSZÍROZÁST

55. 53 projektgazda (26%; 34 állami és 19 magánprojekt gazdája) jelentette ki, hogy közforrások híján is belevágott volna a projektbe:

a) 12 projektgazda (6%; mindegyik állami) vélte úgy, hogy pontosan ugyanúgy valósította volna meg a projektet, azaz a támogatás nem befolyásolta sem a projekt méretét, sem tartalmát, sem munkahelyteremtő képességét. Ezek közül négy projekt már folyamatban volt, amikor a projektgazda értesült az ERFA-támogatás lehetőségéről;

b) 41 projektgazda (20%) véleménye szerint viszont támogatás nélkül másképp valósult volna meg a projektjük. 30 esetben (12 magán- és 18 állami projektnél) módosították annak léptékét vagy tartalmát, míg 17 magán-, illetve három állami projektnél foglalkoztatási vagy környezetvédelmi hatása volt a támogatásoknak.

56. A projektgazdák eltérő válaszokat adtak attól függően, hogy projektjük összköltségének mekkora hányadát fedezte a közfinanszírozás: minél kisebb volt annak aránya, annál kevésbé találták elengedhetetlennek a támogatást a projektjük létrejöttéhez (lásd: 5. ábra).

57. A projektgazdák véleményét nagyban befolyásolta a projekttevékenység fajtája is: a szállásadási és vendéglátási projekteknél például a projektgazdák 52%-a saját állítása szerint közfinanszírozás nélkül is nyélbe ütötte volna a projektjét. A múzeumokkal és műemlékekkel, illetve az infrastruktúrával és közterületi eszközökkel kapcsolatos projekteknél 20% vélekedett így, míg az üdülők és szabadidős helyszínek esetében a projektgazdáknak csupán 10%-a adta ezt a választ.

5. ÁBRA

A KÖZFINANSZÍROZÁS HASZNOSSÁGÁNAK MEGÍTÉLÉSE ÉS A TÁMOGATÁSI ARÁNY KÖZÖTTI KAPCSOLAT

+++++ TIFF +++++

AZ ERFA-TÁMOGATÁSRA ELISMERÉSKÉNT TEKINTENEK, VISZONT NŐ VELE AZ ADMINISZTRATÍV TERHELÉS

58. A projektgazdák túlnyomó többsége annak elismeréseként tekintett az ERFA-támogatásra, hogy projektjük minőségi (92%) és a közösség számára hasznos (90%). 42%-ban azonban hozzátették, hogy az ERFA-támogatással jócskán súlyosbodik a projektjükre nehezedő adminisztratív terhelés. Ez a vélemény elterjedtebb volt a magánprojektgazdák (56%), mint a közprojektgazdák (37%) körében. A projektgazdák attól függően is másképp állnak hozzá az adminisztratív terhelés kérdéséhez, hogy projektjük összköltségének mekkora részét fedezte az ERFA-támogatás; minél kisebb az utóbbi aránya az összköltséghez képest, annál súlyosabbnak tűnik az adminisztratív terhelés.

11. kép – Felújított és a közönség számára megnyitott XIII. századi kastély Franciaországban

+++++ TIFF +++++

© Európai Unió

Forrás: Európai Számvevőszék, 2009. december.

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

A TERVEZETT EREDMÉNYEK MEGVALÓSULÁSA

59. Mindegyik projektnek volt valamilyen formában pozitív eredménye, a többségük pedig több szempontból is sikeresnek bizonyult. A projektek 74%-ban fokozták az idegenforgalmi tevékenységet, 73%-ban új idegenforgalmi kapacitásokat építettek ki, 58%-uk pedig létrehozott vagy megőrzött 2520 munkahelyet, amelyek 23,5%-át nők töltötték be. A projektek 44%-a mindhárom kategóriában eredményes volt. A mintában szereplő projektek 8%-a nem ért el eredményt ezeken a területeken, viszont bizonyíthatóan jótékony hatással volt a helyi gazdaságra, illetve hozzájárult a régió kulturális, történelmi, művészeti és környezeti örökségének megőrzéséhez (lásd: 19. és 32. bekezdés).

60. Célokat a mintában szereplő projekteknek csupán 58%-a tűzött ki. Ha voltak előre kitűzött célok, azokat a munkahelyteremtés és -megőrzés területén 75%-ban, az idegenforgalmi kapacitásnövelés terén pedig 93%-ban sikerült megvalósítani. A felmérésben részt vevő projektek 9%-a a tervektől eltérően nem hozott eredményeket a foglalkoztatás terén. Ezzel szemben a projektek 14%-a úgy hozott létre idegenforgalmi kapacitásokat, 14% pedig úgy növelte a foglalkoztatást, hogy ilyen célt eredetileg nem tűztek ki (lásd: 34. bekezdés).

61. A mintában szereplő projektek 42%-a nem tűzött ki teljesítménycélokat. A célokat kitűző projektek gyakran nem számszerűsítették azokat, és nem dolgoztak ki mutatókat; az ezzel kapcsolatos helyzet az egyes felkeresett projekteknél eltért. A mintába felvett projektek többségénél nem követték figyelemmel az eredményeket. A mintában a projektek csekély hányadánál fordult elő, hogy az irányító hatóság az eredményektől tette függővé a támogatás kifizetését. Mivel nincsenek rendszeresen meghatározva a projektcélok, hiányoznak a célszámok és a mutatók, az eredményeket pedig nem követik figyelemmel és nem értékelik, ezért nehezen értékelhető a projektek tényleges teljesítménye, illetve az, hogy mekkora a sajátlagosan európai értéknövelő hatásuk (lásd: 34. és 38–46. bekezdés).

1. AJÁNLÁS

Az irányító hatóság a pályázatok benyújtása és elbírálása során gondoskodjon róla, hogy megfelelő célokat, célszámokat és mutatókat határozzanak meg, lehetővé téve ezzel:

a várhatóan leghatékonyabb projektek kiválasztását;

a projekteredmények értékelését.

A Bizottság támogassa ezt a gyakorlatot.

A PROJEKTEREDMÉNYEK TARTÓSSÁGA

62. Tekintve, hogy a befejezett projektek által létrehozott munkahelyek többsége az ellenőrzés időpontjában továbbra is létezett, és a projektek eredményeként létrejövő tevékenységek, illetve kapacitások szintje állandósult vagy enyhén nőtt, az eredmények közép- és hosszú távon valószínűleg tartósak maradnak. Mivel azonban a projekteknek csupán 25%-a volt pénzügyileg életképes, a fenntarthatóság attól függ, hogy a jövőben is a jelenlegi szinten marad-e a működési költségekhez nyújtott állami támogatás.

A TÁMOGATÁSOK HATÁSA

63. A projektgazdák szerint közfinanszírozás nélkül a projektek 74%-ára nem kerülhetett volna sor. Az esetek 20%-ában azt állították, hogy a projektek támogatás nélkül is megvalósultak volna, de csak módosításokkal. Minél alacsonyabb volt a támogatási arány, annál kisebb hatással volt a projektre a támogatás. Az esetek 6%-ában úgy találták, hogy a projektekre támogatás nélkül is ugyanúgy sor került volna (lásd: 55–57. bekezdés).

64. Bár a projektgazdák 92%-a a projektminőség elismeréseként tekintett az ERFA-támogatásra, 42%-uk szerint az ERFA-támogatás megszerzésének folyamata jelentősen megnövelte a rájuk nehezedő adminisztratív terhelést. Meg lehetett figyelni továbbá, hogy minél alacsonyabb volt a támogatási arány, annál terhesebbnek érezték a projektgazdák az ERFA-támogatás ügyintézését (lásd: 58. bekezdés).

2. AJÁNLÁS

Az irányító hatóság a projektkiválasztási szempontok között szerepeltesse azt is, hogy a projekt létrejöttéhez tényleg szükséges-e a támogatás. Vegyék továbbá figyelembe azt is, hogy a támogatás hogyan befolyásolhatja a projekt kialakítását, illetve hogy a projekt összességében hogyan fog hatni a gazdasági növekedésre és a foglalkoztatásra.

A Bizottság támogassa ezt a gyakorlatot.

3. AJÁNLÁS

A Bizottság készítsen értékelést az ágazatnak nyújtott támogatásokról, és ennek keretében vizsgálja meg, mennyire költséghatékonyan segítik a támogatások a tagállamokat a gazdasági növekedés előmozdításában, s hogy ez a segítség hogyan szolgálhatná még célzottabban ezt a célt.

Ezt a jelentést Morten LEVYSOHN számvevőszéki tag elnökletével a II. kamara a 2011. május 4-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

elnök

[1] A Bizottság határozata ( 1998. december 9.) az idegenforgalomra vonatkozó statisztikai adatgyűjtésről szóló 95/57/EK tanácsi irányelv végrehajtására vonatkozó eljárásokról (HL L 9., 1999.1.15., 23. o.).

[2] A Bizottság Közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai gazdasági és Szociális bizottságnak és a Régiók Bizottságának: "Európa, a világ első számú turisztikai célpontja – az európai turizmus új politikai kerete", COM(2010) 352 végleges, 2010. június 30.

[3] Az EUMSZ 6. cikkének d) pontja, illetve 195. cikke (HL C 83., 2010.3.30., 1. és 47. o.).

[4] Az EUMSZ 195. cikke.

[5] "A fenntartható turizmus mint az európai régiók közötti területi kohézió eszköze." Régiók Bizottsága, 2006. március (9. o.).

[6] A Bizottság Közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai gazdasági és Szociális bizottságnak és a Régiók Bizottságának: "Európa, a világ első számú turisztikai célpontja – az európai turizmus új politikai kerete", COM(2010) 352 végleges, 2010. június 30.

[7] A Tanács 1260/1999/EK rendelete ( 1999. június 21.) a strukturális alapokra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról, 5. preambulumbekezdés (HL L 161., 1999.6.26., 1. o.).

[8] Az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló 1999. július 12-i 1783/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikke (HL L 213., 1999.8.13., 1. o.).

[9] 2009. júniusi helyzet.

[10] A 2. célkitűzés a strukturális nehézségekkel küzdő térségek gazdasági és társadalmi szerkezetváltását támogatja.

[11] Az 1. célkitűzés a fejlődésben lemaradt régiók fejlesztését és strukturális alkalmazkodását segíti elő.

[9999] A projektek számából látható, hogy a mintán belül mekkora arányban fordulnak elő az egyes tevékenységtípusok (ez az alapsokaság egészére nézve is reprezentatív képet nyújt arról, hogy az egyes tevékenységtípusok milyen mértékű ERFA-támogatásban részesültek).

[12] Lásd a 2010.10.19-i COM(2010) 700 bizottsági közleményt "Az uniós költségvetés felülvizsgálatáról", és különösen annak 5. oldalát: "Bár a politikai projektek hozzáadott értékét nem lehet csupán a költségvetési mérlegük alapján megállapítani, ez sem elhanyagolható szempont az uniós kiadások indokoltságának megállapításakor: sokat elárul, ha megvizsgáljuk, jobban járnak-e a polgárok az uniós szintű kiadásokkal, mint a nemzeti szintűekkel. Az európai dimenzió hatékonyabbá teheti a tagállamok pénzgazdálkodását, és mivel összevonja a közös szolgáltatásokat és forrásokat, a méretgazdaságosság révén hozzájárulhat az összkiadások csökkentéséhez. Következésképpen az uniós költségvetésből azokat az uniós közjavakat, fellépéseket kell finanszírozni, amelyeket a tagállamok és a régiók önmagukban nem tudnának fedezni, és csak abban az esetben, ha az uniós finanszírozás jobb eredményeket tud biztosítani."

[13] Egy projektet a megkezdését követő második évben műszaki problémák miatt véglegesen lezártak, három projekt pedig további munkálatok elvégzéséig és az azt követő újranyitásig időlegesen szünetel.

--------------------------------------------------

I. MELLÉKLET

IDEGENFORGALMI ÁLLÓTŐKE-BERUHÁZÁSOKRA FORDÍTOTT ERFA-TÁMOGATÁSOK AZ EGYES TAGÁLLAMOKBAN – 2000–2006-OS PROGRAMOZÁSI IDŐSZAK

Tagállam | Turisztikai projekteket támogató operatív programok az egyes tagállamokban | Idegenforgalmi célra nyújtott ERFA-támogatások összege (1000 EUR) |

Olaszország | 21 | 1448519 |

Németország | 17 | 649206 |

Franciaország | 23 | 467106 |

Spanyolország | 20 | 427888 |

Görögország | 15 | 384360 |

Egyesült Királyság | 12 | 220892 |

Ausztria | 8 | 159228 |

Portugália | 6 | 150326 |

Belgium | 7 | 100252 |

Lengyelország | 1 | 95663 |

Hollandia | 6 | 82947 |

Litvánia | 1 | 81999 |

Magyarország | 1 | 74018 |

Csehország | 2 | 68274 |

Határokon átnyúló uniós együttműködés | 23 | 64513 |

Régiók közötti uniós együttműködés | 22 | 50904 |

Írország | 2 | 29934 |

Finnország | 5 | 20206 |

Észtország | 1 | 16247 |

Szlovénia | 2 | 13803 |

Lettország | 1 | 9256 |

Málta | 1 | 4301 |

Ciprus | 1 | 3229 |

Összesen | 198 | 4623071 |

--------------------------------------------------

II. MELLÉKLET

A FELMÉRÉSBEN SZEREPLŐ, ILLETVE A HELYSZÍNEN FELKERESETT PROJEKTEK SZÁMA

9 tagállam | 26 operatív program | Projektek száma |

felmérésben szerepel | helyszínen vizsgálták |

Olaszország | 1999IT161PO011 Sicilia | 26 | |

1999IT161PO007 Campania | 14 | 6 |

1999IT161PO010 Sardinia | 7 | 6 |

2000IT162DO007 Piemonte | 7 | |

2000IT162DO001 Toscana | 7 | |

Németország | 2000DE162DO010 Niedersachsen | 7 | 5 |

1999DE161PO004 Mecklenburg-Vorpommern | 7 | |

1999DE161PO005 Brandenburg | 7 | |

1999DE161PO003 Sachsen-Anhalt | 7 | 6 |

2000DE162DO005 Hessen | 6 | |

Spanyolország | 2000ES161PO007 Castilla y León | 8 | 8 |

2000ES161PO010 Extremadura | 8 | 7 |

2000ES161PO009 Comunidad Valenciana | 8 | 1 |

2000ES161PO016 Helyi | 3 | |

Franciaország | 2000FR162DO020 Rhône-Alpes | 7 | 7 |

2000FR162DO006 Poitou-Charentes | 6 | |

2000FR162DO014 Bretagne | 9 | 6 |

Görögország | 2000GR161PO016 Versenyképesség | 7 | |

2000GR161PO014 Közép-Macedónia | 7 | |

2000GR161PO005 Görögország szárazföldi része | 7 | |

Portugália | 1999PT161PO016 Madeira | 6 | |

1999PT161PO012 Algarve | 6 | |

Egyesült Királyság | 1999GB161DO004 Nyugat-Wales és a walesi völgyek | 7 | |

2000GB162DO008 Délkelet-Anglia | 9 | |

Belgium | 2000BE162DO008 Meuse-Vesdre | 6 | |

Litvánia | 2003LT161DO001 Litvánia | 7 | |

| Projektek száma összesen | 206 | 52 |

--------------------------------------------------