Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a pénzügyi rendszer pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről

(COM(2021) 420 final – 2021/0239 (COD))

Javaslat európai parlamenti és a tanácsi rendeletre a pénzátutalásokat és egyes kriptoeszköz-átutalásokat kísérő adatokról (átdolgozás)

(COM(2021) 422 final – 2021/0241 (COD))

Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a pénzügyi rendszer pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzése érdekében a tagállamok által létrehozandó mechanizmusokról és az (EU) 2015/849 irányelv hatályon kívül helyezéséről

(COM(2021) 423 final – 2021/0250 (COD))

(2022/C 152/15)

Előadó: Javier DOZ ORRIT Társelőadó: Benjamin RIZZO

Felkérés: Európai Parlament, 2021.10.4. Tanács, 2021.10.8. Jogalap: az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. és 304. cikke Illetékes szekció: „Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció Elfogadás a szekcióülésen: 2021.11.23. Elfogadás a plenáris ülésen: 2021.12.8. Plenáris ülés száma: 565. A szavazás eredménye: (mellette/ellene/tartózkodott) 230/7/0

1. Következtetések és ajánlások

1.1. Az Európai Bizottság (2019) és az Európai Számvevőszék (2021) jelentései, tudományos tanulmányok, legújabban pedig a Pandóra-iratok és más hasonló közzétételek rávilágítanak arra, hogy milyen komoly mértékű a pénzmosás jelensége az EU-ban. A jelenlegi európai jogszabályok a koordináció hiányosságai és a nemzeti eltérések miatt nagyrészt elégtelenek.

1.2. Az EGSZB határozottan támogatja a pénzmosás elleni küzdelemről szóló jogalkotási csomagot, különösen az új, közvetlen felügyeleti hatáskörrel rendelkező európai Pénzmosás Elleni Küzdelem Hatósága (AMLA) létrehozását és kialakítását. E hatóság számára elegendő forrást kell biztosítani ahhoz, hogy központi szerepet tölthessen be egy integrált európai felügyeleti és hírszerzési rendszerben.

1.3. Az EGSZB egyetért a pénzmosás elleni küzdelemről szóló első rendelet, illetve a pénzmosás elleni küzdelemről szóló hatodik irányelv közötti tartalommegosztással (a magánintézmények felügyelete, illetve a nemzeti felügyeletek és pénzügyi információs egységek koordinációja), valamint mindkét aktusban a nemzeti jogszabályok harmonizálását és az információk rögzítésének és továbbításának automatizálását célzó rendelkezésekkel.

1.4. A pénzmosás és az ahhoz kapcsolódó alapbűncselekmények elleni eredményes küzdelemhez kulturális változásra, valamint a szervezett civil társadalom érdemi szerepvállalására van szükség. Az EGSZB megismétli a demokráciáink etikai és politikai elveit sértő és a közjavakat fenyegető magatartás elleni küzdelemről szóló európai paktumra vonatkozó javaslatát. Javasolja továbbá egy civil társadalmi tanácsadó szerv létrehozását az AMLA-n belül vagy az Európai Bizottság keretében, az AMLA részvételével.

1.5. Az EGSZB azt javasolja, hogy sürgősen hajtsák végre a kriptoeszközökről szóló, a pénzmosás elleni jogalkotási csomag részét alkotó rendeletet. A kriptoeszközök piacairól szóló rendeletre irányuló európai bizottsági javaslat ( 1 ) előrelépést jelent az általános szabályozás felé, és sürgősen hatályba kell lépnie, de nem helyettesíti az e pénzügyi termékekkel kapcsolatos pénzügyi és bűnügyi kockázatokkal szembeni védelemhez szükséges összes eszközt.

1.6. Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogyan lehetne alkalmazni a jogalkotási csomagot a pénzügyi rendszeren kívüli pénzmosási csatornákra: a műalkotások és a nagy értékű eszközök piacára; a szabadkikötőkre, a vámraktárakra és a különleges gazdasági övezetekre; bizonyos kereskedelmi ügyletekre, ingatlanbefektetésekre, szerencsejátékokra stb. Úgy véli, hogy ezeken a területeken új európai jogszabályokra lesz szükség.

1.7. Az EGSZB azt javasolja, hogy az Europol kapjon kiterjedtebb hatáskört és elegendő forrást a pénzmosás, a terrorizmus finanszírozása és a nemzetközi szervezett bűnözés elleni küzdelemhez, valamint a nemzeti rendőri erők koordinálásához ezeken a területeken. A mielőbb felállítandó Európai Ügyészség hatékony koordinációja, az Europol, valamint az új AMLA lehet a jogalkotási csomag gyakorlati sikerének kulcsa.

1.8. Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy ösztönözze a pénzmosás bűncselekményére közös meghatározást tartalmazó (EU) 2018/1673 európai parlamenti és tanácsi irányelv ( 2 ) valamennyi tagállam általi sürgős átültetését, valamint egy irányelv elfogadását a kapcsolódó bűncselekmények közös meghatározásáról, amelyben e bűncselekményekhez kötődő szankciók bizonyos keretek között kellene, hogy mozogjanak.

1.9. Az EGSZB mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az EU-ban számos fedőcég működik, amelyek kulcsszerepet játszanak a pénzmosásban és az adókikerülésben. Javasolja, hogy a jelenleg felelős hatóságok, illetve a jövőbeni integrált felügyeleti rendszer hozzon létre egyedi programokat ezen – egyes ügyvédi irodák, tanácsadó cégek vagy adótanácsadók által kezelt – társaságok ellenőrzésére annak érdekében, hogy azonosítsák tényleges tulajdonosaikat és az ügyleteikért felelős személyeket, és kivizsgálják az általuk esetlegesen elkövetett bűncselekményeket.

1.10. Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg, milyen lehetőség van arra, hogy az AMLA még 2026 előtt teljes mértékben működőképes legyen, beleértve a közvetlen felügyeletet is. Az EGSZB mindenesetre arra kéri az összes érintett intézményt, hogy a meglévő jogszabályok eredményesebb végrehajtása érdekében addig is szorosabban működjenek együtt.

1.11. Az EGSZB szükségesnek tartja egy új, reális és a valóságnak megfelelő jegyzék összeállítását a kiemelt kockázatot jelentő harmadik országokról, amelyben a pénzmosást segítők is szerepelnek. Javasolja továbbá, hogy az Európai Bizottság vezessen be egy olyan szabályt, amely szerint a pénzügyi bűncselekményekben vagy pénzmosásban részt vevő vállalkozásokat és magánszemélyeket ki kell zárni a közbeszerzési eljárásokból.

1.12. Az EGSZB kéri az EU-t és a nemzeti kormányokat, hogy védjék meg a gazdasági és politikai korrupciót leleplező újságírók, munkavállalók és köztisztviselők életét és testi épségét; emellett elfogadhatatlannak tartja az (EU) 2019/1937 európai parlamenti és tanácsi irányelv ( 3 ) átültetésének késedelmét.

2. Az Európai Bizottság javaslata és háttér

2.1. 2019 júliusában az Európai Bizottság bemutatta a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemről (AML/CFT) szóló értékelését. A közlemény és a négy értékelés ( 4 ) rávilágított a hatályos jogszabályok végrehajtásának súlyos hiányosságaira és a tagállamok közötti eltérésekre a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem területén.

2.2. az adócsalás, az adókikerülés és a pénzmosás elleni küzdelemről szóló véleményében E problémák kezelése érdekében az Európai Bizottság 2020. május 7-én közzétett egy, a pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemre vonatkozó cselekvési tervet ( 5 ) , amelyről nyilvános konzultációt indított. A terv hat pillérre épül, melyek a következők: a hatályos uniós keret hatékony végrehajtása, egységes uniós szabálykönyv, uniós szintű felügyelet, a pénzügyi információs egységek támogatása és együttműködése, a büntetőjogi rendelkezések hatékonyabb érvényesítése, valamint az EU szerepének megerősítése a világban. Az EGSZBszóló véleményében ( 6 ) jelezte, hogy támogatja a tervet, valamint annak sürgős kidolgozását és végrehajtását.

2.3. A Tanács és az Európai Parlament jóváhagyását és a konzultációt követően az Európai Bizottság a 2021. július 20-i jogalkotási csomagban bontotta ki a terv jogalkotási javaslatait. A csomag a következő javaslatokat tartalmazza: — rendelet a pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemmel foglalkozó európai hatóság létrehozásáról (7), — a pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem egységes szabálykönyve, amely tartalmazza a jogszabályok egy részét (8), — a fennmaradó jogszabályok egy részét felülvizsgáló új, hatodik irányelv (9), valamint — a pénzátutalásokról szóló rendelet kriptoeszközökre kiterjedő reformja (10).

2.4. A jogalkotási csomag középpontjában egy új uniós hatóság (AMLA) létrehozása áll, amely közvetlen felügyeleti hatáskörrel rendelkezik, és megerősíti a nemzeti hatóságokkal való koordinációs és együttműködési hatásköröket, biztosítva ennek révén, hogy a magánszektor megfelelően és következetesen alkalmazza az uniós szabályokat. Kiemelt feladatai a következők: — a pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelmet szolgáló egységes, integrált felügyeleti rendszer létrehozása a nemzeti hatóságokkal, — egyes sok uniós tagállamban működő, igen veszélyeztetett pénzügyi intézmények közvetlen felügyelete; a pénzmosás elleni hatóság szankcionálási hatáskört kap e „kiválasztott kötelezett szolgáltatók” tekintetében, — az egyéb pénzügyi és nem pénzügyi intézményekért, valamint az uniós szabályok alkalmazásáért felelős nemzeti felügyeletek felügyelete és koordinálása, továbbá a magas szintű felügyeleti standardok és módszerek biztosítása érdekében egy, több vagy valamennyi pénzügyi felügyelet néhány vagy összes tevékenységének rendszeres értékelése, beleértve eszközeik és erőforrásaik értékelését is, — a pénzügyi információs egységek közötti együttműködés előmozdítása és támogatása, valamint a határokon átnyúló kommunikáció és közös elemzés megkönnyítése.

2.5. Az AMLA irányítását egy elnök, egy öt tagú ügyvezető testület és egy két tagsági struktúrával és hatáskörtípussal rendelkező igazgatótanács látja el, amely felügyeletként és pénzügyi információs egységként is működik; tagságát a nemzeti felügyeleti és hírszerzési ügynökségek vezetői alkotják, akik az integrált európai felügyeleti és pénzügyi információs rendszert irányítják. Az Európai Bizottság egy tagja az AMLA irányító testületeinek tagja lesz. Az igazgatótanácsban megfigyelőként részt vesznek az Európai Bankhatóság (EBH) és az Európai Központi Bank (EKB) képviselői; a két intézmény pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemmel kapcsolatos hatásköreit és eszközeit (központi adatbázis, FiU.net) az új hatóság veszi át. Az AMLA 2024-ben kezdi meg tevékenységét, és valamennyi tisztség betöltését követően 2026-ban kezdi meg a közvetlen felügyeletet.

2.6. A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemről szóló első uniós rendelet kiterjeszti a kötelezett szolgáltatók körét a kriptoeszköz-szolgáltatókra, a közösségi finanszírozási platformokra és a migrációs szolgáltatókra (amelyek megkönnyítik az tartózkodási engedély vagy egyes esetekben az állampolgárság megszerzését a befektetők számára). Megerősíti és pontosítja az átvilágítási intézkedéseket és ellenőrzéseket. A harmadik országokra és a politikai közszereplőkre vonatkozóan felülvizsgált követelményeket tartalmaz. Tisztázza emellett a tényleges tulajdonlásra vonatkozó követelményeket is, és új követelmények bevezetésével csökkenti annak kockázatát, hogy bűnözők köztes rétegek mögé rejtőzhessenek. Intézkedéseket vezet be a bemutatóra szóló instrumentumokkal való visszaélés ellen, a készpénzhasználat 10 000 eurós felső határának megállapítása mellett.

2.7. A magánszektor szabályozásával ellentétben a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni hatodik irányelv a megfelelő intézményrendszerre és annak az egyes tagállamokban való adaptálására összpontosít. A javaslat tisztázza a pénzügyi információs egységek hatásköreit, feladatait és az információkhoz való hozzáférését, megteremti a közös elemzések keretét, és jogalapot biztosít a FIU.net rendszerhez. Megerősíti a felügyeletek intézkedési hatáskörét, és javítja a felügyeletek és más hatóságok közötti együttműködési mechanizmusokat. Rendelkezik a bankszámla-nyilvántartások összekapcsolásáról.

2.8. A pénzátutalásokról és egyes kriptoeszköz-átutalásokról szóló javasolt rendelet a pénzátutalásokról szóló (EU) 2015/847 európai parlamenti és tanácsi rendelet ( 11 ) átdolgozása, amelynek célja, hogy a kriptoeszközök átutalására vonatkozó nyomonkövethetőségi és azonosítási követelmények hasonlóak legyenek a pénzeszközökre vonatkozókhoz. Ugyanakkor a kriptoeszköz-szolgáltatókra is vonatkoznak majd a pénzmosás elleni rendelet más pénzügyi szereplőkre előírt követelményei.

3. Általános megjegyzések

3.1. Az első pénzmosás elleni irányelvet 1991-ben fogadták el. Azóta négy másik pénzmosás elleni irányelvet és több tucat kiegészítő irányelvet fogadtak el, amelyek a pénzügyi rendszerre, illetve a kapcsolódó bűncselekményekre vonatkoznak. Az uniós hatóságok által prioritásként kezelt törekvés mindeddig nyilvánvalóan nem hozott kielégítő eredményeket.

3.2. „A bankszektoron belüli pénzmosás elleni küzdelemre irányuló uniós fellépések széttagoltak, végrehajtásuk pedig nem megfelelő” Ezzel kapcsolatban általános az egyetértés; ezt mutatják az Európai Bizottság 2019. évi értékelései, az Európai Parlament 2019. márciusi és 2020. júliusi állásfoglalásai ( 12 ) , a Számvevőszék 2021. júniusi, ( 13 ) című jelentése, valamint a szakértői, tudományos és agytröszt-elemzések túlnyomó többsége, mindenekelőtt a CEPS-ECRI munkacsoport jelentése ( 14 ) is.

3.3. A becslések szerint a pénzmosás mértéke az EU-27 GDP-jének 1 %-a (Europol és Európai Bizottság) és 1,3 %-a (Számvevőszék), azaz évi 140–208 milliárd EUR között van. Ennél is fontosabb, hogy az Europol szerint a visszanyert összeg ennek csupán mintegy 1 %-át teszi ki. Az elmúlt években számos olyan pénzmosási botrány fordult elő, amely nagy pénzintézeteket érintett, és kiemelendő, hogy közülük sokra nem derült volna fény az európai jogszabályok alkalmazása vagy a felügyeletek beavatkozása nélkül. Más szóval az Európai Bizottság és az Európai Parlament erőfeszítései és legjobb szándékai ellenére nem javultak a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem terén elért eredmények.

3.4. Az Oknyomozó Újságírók Nemzetközi Konzorciuma (ICIJ) által közzétett Pandóra-iratok ismételten rávilágítottak a pénzmosás és az ahhoz kapcsolódó bűncselekmények problémájának mértékére, valamint az adóparadicsomok alapvető szerepére e bűncselekmények elősegítésében. Ezért nehezen érthető, hogy az iratokban leggyakrabban említett joghatóság nem szerepel a nem együttműködő országok és területek uniós jegyzékében, ahogy az is, hogy a Gazdasági és Pénzügyi Tanács nemrég törölt a jegyzékből egy másik joghatóságot, amelynek jogszabályai lehetetlenné teszik a társaságok és a számlák valódi tulajdonosainak azonosítását.

3.5. Az EGSZB felhívja az uniós intézmények és a nemzeti kormányok figyelmét arra, hogy a gazdasági és politikai korrupcióról beszámoló újságírók, munkavállalók és köztisztviselők élete és testi épsége komoly védelemre szorul. Az EGSZB aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy számos tagállam nem kezdte meg az uniós jog megsértését bejelentő személyek védelméről szóló (EU) 2019/1937 irányelv átültetési eljárásait, és nyomatékosan kéri az Európai Bizottságot, hogy 2021 végéig gondoskodjon annak sürgős átültetéséről.

3.6. Az EU pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni politikájának hibái és hiányosságai több okra vezethetők vissza, amelyek hatásai összeadódnak: i. a hatáskörök széttagoltsága az EU és a tagállamok intézményei között; ii. egy uniós pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni felügyelet hiánya; iii. az EU illetékes szervei rendelkezésére álló eszközök korlátozott volta; iv. a nem megfelelő koordináció mind a megelőzési kezdeményezések, mind az azonosított kockázatok elleni fellépés terén, illetve a késlekedés ezek végrehajtásában; v. a felügyeletek és a pénzügyi információs egységek működésének hiányosságai számos országban; vi. az irányelvek átültetése jelentős késéssel történt, és számottevő eltérésekkel járt a tagállamok között, ami az Európai Bizottság által indított közigazgatási és bírósági eljárásokhoz vezetett; vii. számos országban nem tudatosult megfelelően a pénzmosás és az ahhoz kapcsolódó bűncselekmények elleni határozott küzdelem fontossága; viii. a bűncselekmények – elsőként maga a pénzmosás – és a hozzájuk kapcsolódó szankciók – eltérő büntető törvénykönyvbeli meghatározásaiból eredő különbségek; ix. az ide kapcsolódó alapbűncselekményeket felderítő nyomozás elégtelensége, különösen harmadik országokban; valamint x. egyes uniós kormányok arra irányuló politikai szándékának hiánya, hogy bevezessék és alkalmazzák az európai normákat. Az e tényezőkből eredő földrajzi és ágazati különbségek segítik a pénzügyi bűnözőket abban, hogy a legalkalmasabb hálózatokat alakítsák ki illegális kereskedelmük számára.

3.7. Egyes esetekben az uniós intézmények közötti együttműködést nem tartották szükségesnek. Ez mondható el az Európai Bizottság és az EBH közötti együttműködésről az uniós jog megsértéseinek kivizsgálása során, amelynek kapcsán a Számvevőszék megállapította, hogy a folyamat „nem eredményes” ( 15 ) . Az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) Európai Bizottsággal való együttműködése sem volt mindig eredményes a pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem kapcsán „kiemelt kockázatot jelentő harmadik országok” jegyzékének összeállításakor ( 16 ) . Az Európai Bizottság 2019-es jegyzékét, amelyet az Európai Parlament is támogatott, a Tanács végül elutasította, a 2020 májusában elfogadott jegyzék pedig a FATF jegyzékének egy adaptált változata, amely jelentős hiányosságokat mutat.

4. Az EGSZB véleménye

4.1. Az EGSZB teljes mértékben támogatja az Európai Bizottság jogalkotási csomagját, mivel úgy véli, hogy annak helyes és gyors végrehajtása nagymértékben elősegítheti az előző részben röviden leírt, tarthatatlan helyzet visszafordítását. Különösen támogatja az AMLA létrehozását és kialakítását, amely a közvetlen felügyeleti hatáskörének gyakorlása során az európai pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem felügyeleti (és hírszerzési) rendszerének központi elemévé válik, és amely igazgatótanácsában integrálja a nemzeti felügyeleteket és pénzügyi információs egységeket, valamint megfigyelőként a többi érintett uniós intézményt is.

4.2. Az EGSZB egyetért az első rendelet és a hatodik irányelv közötti tartalommegosztással, valamint mindkét aktusban a nemzeti jogszabályok egységesítésére és a nemzeti pénzügyi információs egységek és felügyeletek működésének megkönnyítésére vonatkozó rendelkezésekkel olyan kulcsfontosságú területeken, mint a nyilvántartások és jelentések, valamint a gyanús ügyleteknek az ilyen ügyletekre és az egyéb gyanús tevékenységekre vonatkozó bejelentések alapján, szabványosított technikákkal történő kivizsgálása. Az egyik legfontosabb jelenlegi probléma megoldása érdekében kiemelten fontos, hogy a hatóságok a lehető legrövidebb időn belül teljesítsék különböző kötelezettségeiket. Az EGSZB úgy véli, hogy a javasolt jogszabály megfelel az európai adatvédelmi keretnek, és tiszteletben tartja az egyének és a vállalkozások jogait, amelyeket végső soron az Európai Unió Bírósága fog védeni.

4.3. „A pénzmosás megállítására, vagy legalábbis jelentős csökkentésére való törekvés erkölcsi kötelesség minden demokratikus társadalomban, ahol minden polgár szabad és egyenlő a törvény előtt, egy tisztességes együttműködési rendszerben […] Az egyértelműség hiánya, a késlekedés és a rossz hatékonyság csak tovább ösztönzi a pénzmosást” ( 17 ). Az EGSZB kéri a nemzeti kormányokat és az európai civil társadalmi szervezeteket, hogy támogassák e jogalkotási csomag elfogadását és megfelelő végrehajtását. Sem az EU, sem az egyes tagállamok nem engedhetik meg maguknak a jelenlegi helyzet fenntartását, különösen most, amikor a Covid19-világjárvány egészségügyi, gazdasági és társadalmi következményei ellen, valamint a gazdaság helyreállítása érdekében folytatott küzdelem megköveteli a tagállamoktól és az EU-tól, hogy jelentősen növeljék a közszférabeli forrásokat. A CEPS-ECRI jelentése a következőket állapítja meg:

4.4. Az EGSZB tudatában van a köz- és magánszféra közötti partnerségek jelentőségének ezen a területen. Egyes országokban a kutatási kapacitás nagyrészt a magánszektorban található ( 18 ) . Az EGSZB kéri az uniós intézményeket, hogy a jogalkotási csomag végrehajtásakor tegyenek meg minden tőlük telhetőt a nemzeti felügyeleti intézmények és pénzügyi információs egységek fejlesztésének előmozdítása érdekében, ugyanakkor kéri azt is, hogy a lehető legnagyobb mértékben segítsék elő a köz- és magánszféra közötti partnerségeket ezen a területen.

4.5. „a közbizalom helyreállítását, a méltányos és átlátható adórendszerek biztosítását és az adózás igazságosságát” A gazdasági és adóbűncselekmények elleni eredményesebb küzdelemhez valószínűleg sok országban kulturális változásra és a civil társadalom nagyobb mértékű bevonására van szükség. Az adóbűncselekmények, az adókikerülés és a pénzmosás elleni európai paktumra irányuló EGSZB-javaslatot részben ez motiválta ( 19 ) . Az EP ugyanezen megfontolásból támogatja ( 20 ) . Ennek érdekében az EGSZB javasolja, hogy az AMLA szervezetén belül vagy egy, az Európai Bizottság keretébe tartozó szervként, amelyben az AMLA is részt vesz, jöjjön létre egy civil társadalmi konzultatív testület ( 21 ) , hogy a civil szervezetek és maga az EGSZB is aktívabban, saját tapasztalatok és javaslatok megosztásával vehessen részt a pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemben. Az uniós intézményeknek és a szervezett civil társadalomnak együtt kell működniük annak érdekében, hogy tájékoztassák az európai polgárokat a pénzmosásnak és az ahhoz kapcsolódó bűncselekményeknek a közjavakra gyakorolt rendkívül káros hatásáról, valamint a demokrácia alapját képező igazságosság és méltányosság elveiről.

4.6. Az Europol és más szakértők szerint a Covid19-világjárvány kitörése óta a pénzmosás és az ahhoz kapcsolódó bűncselekmények, különösen az elektronikus úton, valamint a kriptovaluták és más kriptoeszközök használatával elkövetett bűncselekmények száma növekszik ( 22 ) . Az EGSZB ezért úgy véli, hogy mindenképpen indokolt egy olyan rendelet elfogadása, amely a többi ügylethez hasonlóan kezeli ezeket, és kötelezővé teszi a tényleges tulajdonosok azonosítását. A kriptoeszközök piacairól szóló rendeletre irányuló javaslat ( 23 ) előrelépést jelent az általános szabályozás felé, és sürgősen hatályba kell lépnie, de helyettesíti az e pénzügyi termékekkel kapcsolatos pénzügyi kockázatokkal és bűncselekményekkel szembeni védelemhez szükséges összes eszközt.

4.7. Az EGSZB, az Európai Parlament és más intézmények kiemelték annak kockázatát, hogy az EU-ban több százezer fedőcég működik ( 24 ) , amelyeket egyes ügyvédi irodák, tanácsadó cégek és adótanácsadók legalizálnak és irányítanak, és amelyek többségét pénzmosásra és más kapcsolódó alapbűncselekményekre, valamint adókikerülésre használják fel. Ezeken a cégeken hatalmas mennyiségű tőke áramlik keresztül. A meglévő illetékes hatóságoknak és az új európai felügyeleti rendszernek olyan egyedi programokat kell létrehozniuk, amelyek végrehajtják az e társaságok tényleges tulajdonosainak, valamint az ügyleteik kezdeményezőinek és kedvezményezettjeinek azonosítására vonatkozó szabályokat annak érdekében, hogy büntetőeljárást lehessen folytatni azon gazdasági és pénzügyi bűncselekmények esetében, amelyeket számos ilyen társaság elkövet. El kell érni, hogy egyik tagállamban se legyen bejegyezhető olyan vállalkozás, illetve bármilyen más típusú szervezet, amelyet pénzmosási vagy terrorizmusfinanszírozási műveletekhez használhatnak, ha a végső tulajdonosai nem ismertek vagy ilyen tevékenységekhez köthetők.

4.8. Az EGSZB szerint nagy szükség van arra, hogy a tagállamok mielőbb befejezzék az (EU) 2018/1673 irányelv átültetését, amely közös meghatározást nyújt a pénzmosás bűncselekményére. Az EGSZB egy új irányelv kidolgozását javasolja, amely közös meghatározásokat ír elő a kapcsolódó bűncselekményekre a tagállami jogszabályokban, és rögzíti azt, hogy e bűncselekményekhez kötődő szankciók bizonyos keretek között mozogjanak. Az EUMSZ 83. cikke kifejezetten megemlíti a pénzmosást és az ahhoz kapcsolódó, határokon átnyúló bűncselekményeket azon bűncselekmények között, amelyek meghatározása és szankcionálása európai minimumszabályok révén harmonizálható.

4.9. Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg, milyen lehetőség van arra, hogy az AMLA még 2026 előtt teljes mértékben működőképes legyen, beleértve a közvetlen felügyeletet is. Az EGSZB mindenesetre kéri az Európai Bizottságot és a többi érintett intézményt, hogy addig is erősítsék meg együttműködésüket annak érdekében, hogy az EP és a Számvevőszék észrevételei nyomán hatékonyabban hajtsák végre a meglévő jogszabályokat. Ez különösen az EBH-ra és annak új pénzmosás elleni bizottságára, valamint az EKB-ra és az Europolra vonatkozik. Az EGSZB kéri továbbá az Európai Bizottságot, az Európai Külügyi Szolgálatot és az Europolt, hogy mielőbb végezzenek új elemzést azokról a harmadik országokról, amelyek valószínűleg bekerülnek a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemben nem együttműködők új uniós jegyzékébe.

4.10. Az EGSZB örömmel fogadja, hogy az Európai Ügyészség nagy szerepet kaphat a pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemben, és felhívja az európai intézményeket és a tagállamokat, hogy további késedelem nélkül mozdítsák elő a szervezet teljeskörű létrehozását. Sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy egyes kormányok – különösen a közelmúltban az EU ideiglenes elnökségét betöltő egyes kormányok – akadályozták a folyamat kiteljesítését. Az EGSZB az Európai Parlamenttel egyetértésben kéri az Európai Bizottságot, hogy vegye fontolóra a határokon átnyúló pénzügyi és adóügyi bűncselekmények kivizsgálására szolgáló európai keret létrehozására irányuló javaslatot.

4.11. A pénzmosás transznacionális jellege szükségessé teszi a nemzeti rendőri erők és hírszerző szolgálatok közötti koordináció fokozását. Az EGSZB ugyanakkor úgy véli, hogy igen hasznos lenne kiterjedtebb hatáskört, valamint elegendő emberi és anyagi erőforrást biztosítani az Europol számára a pénzmosás, a terrorizmus finanszírozása és a nemzetközi szervezett bűnözés elleni küzdelemhez, valamint a nemzeti rendőri erők koordinálásához. Az Európai Ügyészség hatékony koordinációja, az új AMLA és az Europol lehet az új jogalkotási csomag gyakorlati sikerének kulcsa.

4.12. Az EGSZB úgy véli, hogy új, reális és a valóságnak megfelelő jegyzéket kell összeállítani a nem együttműködő országokról és területekről. Javasolja továbbá, hogy az Európai Bizottság dolgozzon ki egy olyan irányelvet, amely előírja, hogy a pénzügyi bűncselekményekben vagy pénzmosásban részt vevő vállalkozásokat és magánszemélyeket ki kell zárni a közbeszerzési eljárásokból.

4.13. Az EGSZB úgy véli továbbá, hogy a tagállamok pénzügyi információs egységei közötti jelenlegi kapcsolatot meg kell őrizni, és be kell építeni az AMLA új struktúrájába. A különböző tagállamok pénzügyi információs egységei között az évek során létrejött tájékoztatási és stratégiai szövetségek nem szűnhetnek meg.

4.14. A pénzmosás jelentős része a pénzügyi rendszeren kívül – később legalizált vagy tárolt áruk vásárlására használt készpénzzel, vagy bizonyos kereskedelmi ügyleteken keresztül – történik. Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogyan lehetne a leghatékonyabban alkalmazni a javasolt jogalkotási csomagot a műalkotások piacára, a nagy értékű eszközökre és ezek szabadkikötőkben, vámraktárakban és különleges gazdasági övezetekben való tárolására, valamint bizonyos kereskedelmi ügyletekre, a rendeltetési országban visszafizetett kamatmentes hiteleket magukban foglaló kereskedelmi ügyletekre, az ingatlanbefektetésekre és a szerencsejáték-vállalkozásokkal folytatott ügyletekre. E vizsgálat eredményeinek adott esetben a pénzmosás és a kapcsolódó bűncselekmények elleni küzdelemre irányuló további jogalkotási javaslatok alapjául kell szolgálniuk.

4.15. Ugyanakkor a nonprofit civil társadalmi szervezetek túlnyomó többségének tevékenysége erősíti a demokráciát azáltal, hogy biztosítja az abban való részvételt, és e szervezetek egyre értékesebb gazdasági ágazatot alkotnak. Valójában közülük sokan küzdenek a pénzmosás ellen, és hozzájárulnak a pénzmosási gyakorlatok feltárásához. Ugyanakkor előfordulhat, hogy egyes nonprofit civil társadalmi szervezeteket pénzmosási műveleteknél használnak fel. Ezért a nonprofit civil társadalmi szervezetekre vonatkozó politikák kialakításakor ebben az ágazatban a kockázatértékelésnek nagyon körültekintőnek kell lennie annak érdekében, hogy anélkül derítse fel az ilyen szervezetek illegális célokra történő felhasználásának eseteit, hogy korlátozná fejlődésüket, vagy lehetővé tenné, hogy tekintélyelvű kormányok támadják az őket bíráló szervezeteket.

5. Részletes megjegyzések

5.1. A világjárvány idején a virtuális tranzakciók számának növekedése és a kriptoeszközök nagyobb mértékű használata mellett beindult az NFT-k (nem helyettesíthető tokenek) piaca ( 25 ) , amelyen blokklánc-technológia alkalmazásával határokon átnyúló pénzmozgás valósul meg (2021 első felében 2,5 milliárd USD). Az EGSZB javasolja az NFT-ket, illetve azok piacait üzemeltetők felvételét a kötelezett szolgáltatók jegyzékébe. Hasonlóképpen figyelemmel kell kísérni a pénzmosásra használt „nem készpénzes” ügyleteket is.

5.2. A világjárvány következtében csökkent a készpénzhasználat. Ez, valamint az 500 eurós bankjegyek nyomtatásának leállításáról szóló döntés arra késztette a bűnözőket, hogy „tisztára mossák”, majd a reálgazdaságban helyezzék el ezeket a pénzeket. Az EGSZB ezért azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság tanulmányozza a készpénzes ügyletekre vonatkozó felső határ 10 000 euro alá csökkentésének lehetőségét, figyelembe véve az egyes tagállamok eltérő helyzetét.

5.3. Az EGSZB elengedhetetlennek tartja a pénzügyi információs egységek megfelelő működését. Ehhez elegendő és színvonalas műszaki és emberi erőforrásra van szükség. Összeegyeztethető szabványokkal, eljárásokkal és informatikai eszközökkel, valamint a teljes személyzet számára nyújtott megfelelő és hasonló jellegű képzéssel meg kell erősíteni a más pénzügyi információs egységekkel és az uniós hatóságokkal való együttműködési képességüket. Az AMLA-nak munkája hatékonyságának maximalizálása érdekében együtt kell működnie az illetékes nemzeti hatóságokkal. Az EGSZB arra kéri a nemzeti kormányokat, különösen azokat, amelyeket az európai szemeszter országspecifikus ajánlásaiban megemlítettek, hogy kezeljék kiemelten a pénzügyi információs egységek zökkenőmentes működésének célkitűzését, és mozdítsák elő az európai hatóságokkal való hatékony együttműködést.

5.4. Az EGSZB úgy véli, hogy az AMLA vezetőinek és egyéb alkalmazottainak magas szakmai színvonala, tapasztalata, függetlensége – abban az értelemben, hogy csak az EU érdekeit és értékeit védik –, valamint jóhiszeműsége alapvetően fontos a szervezet megfelelő működéséhez. Ezért a kiválasztási folyamat során a szigorú következetességnek és az átláthatóságnak kell irányadónak lennie. Az EGSZB azt javasolja, hogy az Európai Bizottság állítson össze listát azokról az elvekről és értékekről, amelyek a kezdeti felvételi eljárások alapjául szolgálnak, és amelyeket szerepeltetni lehet a Hatóság szervei által kidolgozandó és jóváhagyandó etikai kódexben.

5.5. Az EGSZB az Európai Parlament javaslatával összhangban megismétli azt a javaslatát ( 26 ) , hogy a befektetői letelepedési programokat fokozatosan szüntessék meg, az állampolgárságot biztosítókat pedig tiltsák be, és eközben szigorúan ellenőrizzék, hogy azok kedvezményezettjei teljesítették-e a származási országukban fennálló jogi kötelezettségeiket, és nem folytatnak-e pénzmosási tevékenységet.

5.6. Az EGSZB javasolja, hogy a terrorizmus finanszírozásával kapcsolatban az Európai Bizottság hozzon létre adatbázist, amelyből a kkv-k tájékozódhatnak a magánszemélyekre és a vállalkozásokra vonatkozó szankciókról, valamint azok időtartamáról.

5.7. A Pénzmosás Elleni Hivatal számára olyan költségvetést kell biztosítani, amely elegendő ahhoz, hogy megfeleljen a céljai és küldetései által támasztott főbb kihívásoknak. A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni eredményes küzdelem jelentősen növelni fogja a tagállamok adóbevételeit, amelyeknek szembe kell nézniük a zöld és a digitális átállás, valamint ezekhez kapcsolódóan az igazságos átmenet kihívásával, ugyanakkor szerepet játszik társadalmi és politikai kohéziójuk javításában is. Figyelembe kell venni, hogy milyen költségekkel jár a vállalkozások számára az új jogi kötelezettségek teljesítése, amelyek hatékonyságát rendszeresen értékelni kell. Az EGSZB azt javasolja, hogy az AMLA-t az EU költségvetéséből finanszírozzák.

5.8. A pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni sikeres küzdelem kulcsfontosságú eleme, hogy rendelkezésre álljanak és az arra jogosult személyek számára hozzáférhetők legyenek az arra vonatkozó jó minőségű, összekapcsolt adatbázisok és nyilvántartások, hogy ténylegesen kik állnak az egyes számlák, ingatlanok, kezelt vagyonok, vagyonkezelők és ügyletek mögött. E nyilvántartások és adatbázisok méretének és elérésük sebességének növekedésével együtt a személyes adatok védelmére is szigorúbb követelmények kell hogy vonatkozzanak. Az EGSZB úgy véli, hogy erre a kérdésre a lehető legnagyobb figyelmet kell fordítani.

Kelt Brüsszelben, 2021. december 8-án. az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Christa SCHWENG

(1) COM(2020) 593 final.

(2) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1673 irányelve (2018. október 23.) a pénzmosás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről (HL L 284., 2018.11.12., 22. o.).

(3) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1937 irányelve (2019. október 23.) az uniós jog megsértését bejelentő személyek védelméről (HL L 305., 2019.11.26., 17. o.).

(4) COM(2019) 360 final, COM(2019) 370 final, COM(2019) 371 final és COM(2019) 372 final, 2019. július 24.

(5) C(2020) 2800.

(6) HL C 429., 2020.12.11., 66. o.

(7) COM(2021) 421 final.

(8) COM(2021) 420 final

(9) COM(2021) 423 final.

(10) COM(2021) 422 final.

(11) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/847 rendelete (2015. május 20.) a pénzátutalásokat kísérő adatokról és a 1781/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 141., 2015.6.5., 1. o.).

(12) Az EP 2019. március 26-i állásfoglalása a pénzügyi bűncselekményekről, az adókijátszásról és az adókikerülésről (HL C 108., 2021.3.26., 8. o.) és 2020. július 10-i állásfoglalása.

(13) A Számvevőszék 13/2021. sz. különjelentése.

(14) CEPS-ECRI: TF Report: AML in the EU; 2021/01.

(15) Európai Számvevőszék, uo., 86. pont. Az EBH felügyeleti tanácsa az elmúlt 10 évben nem folytatott saját kezdeményezésű vizsgálatot a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem terén. Mivel nincs olyan jogi kötelezettsége, hogy kellő időben reagáljon a megkeresésekre, az Európai Bizottság által benyújtott négy panaszból csak kettőt vizsgált ki.

(16) Európai Számvevőszék, uo., 26. és 28. pont.

(17) CEPS-ECRI, uo., 2. o.

(18) CEPS-ECRI, uo., iv. o.

(19) Az EGSZB véleménye az adócsalás, az adókikerülés és a pénzmosás elleni küzdelemről (HL C 429., 2020.12.11., 6. o.) 3.4., 3.5. és 3.6. pont.

(20) Az EP 2020. július 10-i állásfoglalása a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni cselekvési tervről.

(21) Az érdekelt felekkel folytatott konzultáció megkönnyítése érdekében az EBH, az ESMA (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) és az EIOPA (Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) is létrehozása óta rendelkezik érdekképviseleti csoportokkal, amelyek tagságát kiegyensúlyozott arányban a magánvállalatok, a fogyasztók, a felhasználók és az ágazati vállalatok munkavállalóinak képviselői, valamint vezető tudományos szakemberek alkotják.

(22) Europol–EFECC: Enterprising criminals. Europe’s fight against the global networks of financial and economic crime (2020/06); valamint WCA: COVID 19 opened the doors for a new wave of money laundering.

(23) COM(2020) 593 final.

(24) A fedőcég, fantomcég vagy fiktív cég olyan társaság, amely a bejegyzése szerinti országban nem folytat tényleges gazdasági tevékenységet, és amelynek nincs, vagy csak nagyon kevés alkalmazottja van. Ezek közül néhányat pénzmosásra, adókikerülésre vagy a kiküldetési irányelv megkerülésére használnak. Lásd: EPRS (2018/10): „An overview of shell companies in the European Union”; IMF, F&D, 2019/09; Damgaard, Elkjaer és Johannesen: The Rise of Phantom Investments; valamint az EGSZB véleménye az adócsalás, az adókikerülés és a pénzmosás elleni küzdelemről (HL C 429., 2020.12.11., 6. o.).

(25) Reuters, 2021. 6. 6.: NFT sales volume.

(26) HL C 47., 2020.2.11., 81. o. és HL C 429., 2020.12.11., 6. o.