P6_TA(2006)0464

Európai Központi Bank (2005)

Az Európai Parlament állásfoglalása az Európai Központi Bank 2005-ös éves jelentéséről (2006/2206(INI))

Az Európai Parlament,

- tekintettel az Európai Központi Bank 2005-ös éves jelentésére,

- tekintettel az EK-Szerződés 113. cikkére,

- tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányának 15. cikkére,

- tekintettel a Gazdasági és Monetáris Unió harmadik szakaszában való demokratikus elszámoltathatóságról szóló, 1998. április 2-i állásfoglalására [1],

- tekintettel 2005. július 5-i szavazására, amelyen elutasította az Európai Központi Bank 2004-es éves jelentéséről szóló állásfoglalási indítványt [2],

- tekintettel a 2006. április 4-i állásfoglalására az európai gazdaság helyzetéről: előkészítő jelentés a 2006-ra vonatkozó átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokról [3],

- tekintettel 2006. május17-i állásfoglalására az államháztartásról a Gazdasági és Monetáris Unióban (EMU) [4],

- tekintettel a Bizottság 2006. július 12-i közleményére az euróövezetről szóló éves jelentésről (COM(2006)0392),

- tekintettel 2003. március 13-i álláspontjára az Európai Központi Banknak a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmánya 10. cikke (2) bekezdésének módosítására vonatkozó tanácsi határozatról szóló javaslatra irányuló ajánlásáról [5],

- tekintettel a Nemzetközi Valutaalap stratégiai felülvizsgálatáról szóló, 2006. március 14-i állásfoglalására [6],

- tekintettel az Európai Központi Banknak a pénzügyi stabilitásról szóló jelentésére és az euróövezet pénzügyi integrációjáról szóló jelentésére,

- tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság elnökének az ECOFIN Tanács elnökéhez intézett, 2006. május 5-i levelére az Európai Központi Bank igazgatóságába történő kinevezési eljárásról,

- tekintettel az eurórendszer 2006. júniusi gazdasági előrejelzéseire,

- tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkére és 112. cikkének (1) bekezdésére,

- tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A6-0349/2006),

A. elismerve az Európai Központi Bank (EKB) és a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) teljes függetlenségét,

B. mivel az EKB és a KBER legfőbb célkitűzése az árstabilitás biztosítása és az Európai Közösség az EK-Szerződés 2. cikkében meghatározott általános gazdaságpolitikáinak támogatása; mivel az EK-Szerződés 105. cikke, amely kimondja, hogy a monetáris politika "az árstabilitási cél veszélyeztetése nélkül" járul hozzá a közösségi célkitűzések megvalósításához;

C. mivel az euróövezet bruttó hazai terméke (GDP) 2005-ben a 2004-ben elért 1,8%-os növekedéshez képest alacsonyabb mértékben, 1,4%-kal nőtt, míg az infláció az euróövezetben 2,2% volt, közel a 2004-es 2,1%-hoz;

D. mivel a tagállamok nem tudták ugyanolyan mértékben kihasználni a globális növekedést 2005-ben; mivel ez többek között az olajárak emelkedésével és az árfolyamok kedvezőtlen alakulásával magyarázható, amely miatt az euró árfolyama 2005 decemberében 1,17 dollár felett állt (a 2004 decemberi legmagasabb - 1,36 dolláros - szinthez képest); mivel a növekedési előrejelzések bizonyos mértékű gazdasági fellendülést mutatnak, a Bizottság előrejelzései 2006-ra 2,5%-os, 2007-re pedig 1,3% és 2,3% közötti bővülést, valamint valamivel 2% feletti inflációt becsülve;

E. mivel az EKB igazgatótanácsa, miután két és fél éven át 2%-on tartotta az irányadó kamatokat, egymás után többször 25 bázisponttal emelte azokat 2005. december 1-jén, 2006. március 2-án, június 8-án, augusztus 3-án és október 5-én, és mivel e kamatlábak mértéke mind nominális, mind pedig reálértéken továbbra is alacsony;

F. mivel a Világbank kivételével az IMF, a WTO és az OECD felelős beosztásaiba szóló kinevezésre számos pályázat létezik, hátrány nélkül a jelentkezők jövőbeli szakmai pályafutására nézve;

G. mivel több harmadik országbeli központi bank jelezte az elmúlt hónapok folyamán, hogy valutatartalékában emelni kívánja az euró arányát;

H. mivel a globális egyensúlytalanságok 2005-ban növekedtek, főként az Egyesült Államok fizetésimérleghiányának növekedése miatt, amely elérte a GDP 6,4%-át;

I. mivel az EKB éves beszámolója 2005-re nézve nullszaldós nettó nyereséget mutat, amelyet az elért eredmény céltartalékként való teljes lekötése magyaráz;

J. mivel az EKB kulcsfontosságú szerepet játszik az európai árfolyam-mechanizmus (ERM II) megfelelő működésében és az infláció elleni küzdelemben;

K. mivel a Parlament hozzá kíván járulni az EKB nemzetközi szinten betöltött szerepének és nemzetközi hatóságként való működésének a megerősítéséhez,

Gazdasági és monetáris fejlődés

1. hangsúlyozza, hogy a gazdasági fellendülésre a GDP 2,5%-os tényleges éves növekedése és a belső kereslet 2,1%-os hozzájárulása jellemző 2006 második negyedévében, a közelmúltbeli gazdasági növekedést a munkaerőpiacok, a pénzügyi és az árupiacok nemzeti reformjai és befektetési programok támogatják; úgy véli, hogy a kamatlábak csak körültekintően emelhetők, nem veszélyeztetve a gazdasági növekedést; felhívja a figyelmet az euró árfolyamának és a kőolaj árának növekedésével kapcsolatos kockázatokra, mint olyan tényezőkre, amelyek szerepet játszottak a 2005-ös gyenge növekedésben; üdvözli az EKB politikáját, hogy fő célkitűzésére, vagyis az árstabilitás fenntartására összpontosít; értékeli azt is, hogy az EKB megfelelően válaszolt a 2005-ös gazdasági és pénzügyi fejleményekre, amikor az inflációs csúcsok után 2005 szeptemberében 2,6%-ra emelte kamatlábát;

2. hangsúlyozza, hogy az EKB-nak mindazonáltal tudatában kell lennie azon kockázatoknak, amelyet a kamatlábak folyamatos emelése jelent a növekedés szempontjából a legutóbbi gazdasági fellendülés összefüggésében; rámutat arra, hogy a gazdasági fellendülés támogatása érdekében a tagállamoknak végre kell hajtaniuk a szükséges strukturális reformokat és befektetéseket; úgy véli, hogy a kamatpolitikára kihat a tagállamok által a közkiadások javítása terén elért fejlődés;

3. megállapítja, hogy a 2003 és 2005 közötti időszakban a 2%-os kamatlábak történelmileg alacsony szinten voltak a gazdasági fellendülés támogatása céljából; felhívja az EKB-t, hogy továbbra is teljesítse a politikájából adódó azon kötelességét, amely szerint biztosítania kell a közép- és hosszú távú inflációs elvárásoknak az árstabilitással összhangban lévő szinten való tartós rögzítését; hangsúlyozza, hogy az EKB-nak továbbra is figyelemmel kell kísérnie az olajárak és az ingatlanárak alakulását, valamint továbbra is többletre kell törekednie;

4. megállapítja, hogy a tagállamok konszolidációs folyamatainak folytatása elengedhetetlen a fenntartható növekedés alapjainak megteremtéséhez, ugyanakkor nem elhanyagolhatóak azok a befektetések, amelyek egy, a jövővel szembenézni képes társadalom javát kell, hogy szolgálják; a Nemzetközi Valutaalap jelenlegi világgazdasági kilátásai igazolják ezt az előrejelzést; úgy véli, hogy az euróövezet tagállamaiban a reformok terén fontosak az új lépések a fenntartható növekedés alapjainak megerősítése szempontjából;

5. megjegyzi, hogy 2001 vége és 2003 eleje között voltak a gazdasági fellendülés jelenleg megfigyelhető jeleihez hasonló jelek, amelyek azonban nem eredményeztek tartós növekedést; megjegyzi, hogy a Bizottság és az eurórendszer becslései 2006-ban némi fellendülést, majd 2007-től lassulást jósolnak; úgy véli, hogy az euróövezet növekedési potenciáljának növelése a tagállamok strukturális reformjaitól és a körültekintően végrehajtott befektetési tevékenységektől függ; elismeri, hogy az EU piacain működő verseny és a magas minőségi színvonalú foglalkoztatás a gazdasági növekedés motorjai, és hogy ennek a hatékonyság és az innováció terén az eredményekre gyakorolt hatását nem kellene akadályozni; tudomásul veszi a 2006-os fellendülést és hangsúlyozza, hogy a valódi költségvetési konszolidáció érdekében jobban ki kell használni ezt a kedvező helyzetet;

6. úgy véli, hogy az euróövezet növekedési potenciáljának növelése a reformprogram következetes végrehajtásának végigvitelétől függ; a reformok keretében mindenképpen jövőbemutató társadalombiztosítási rendszereket kell kialakítani, tekintettel a demográfiai változásokra; ezzel összefüggésben úgy véli, hogy az európai makrogazdasági párbeszéd, amelynek célja a nemzeti reformprogramok hivatkozási pontjainak meghatározása, valamint a kiegyensúlyozott makroökonómiai politika kialakítása lényeges eszköz; ebben az összefüggésben úgy véli, hogy az EKB-nak meg kell őriznie függetlenségét;

7. úgy véli, hogy az euróövezeten belüli különbségek, ahol a növekedésbeli eltérések 2005-ben elérték a 4,5%-ot, az inflációs szintek eltérése pedig 2005-ben a 2,7%-ot, hosszú távon nagy kockázatot jelentenek az EMU számára;

8. megjegyzi, hogy az árak utóbbi években tapasztalt gyors és tarthatatlan növekedése miatt fennáll az ingatlanárak korrekciójának növekvő kockázata; az EKB politikájának világosabbá tételét óhajtja az eszközárak, elsősorban az ingatlanárak változásai tekintetében; úgy véli, hogy egy világosabb állásfoglalás hosszú távon hozzájárulna a spekulatív buborékok kialakulásának elkerüléséhez;

9. üdvözli Ciprusnak, Lettországnak és Máltának az ERM II-höz történő 2005. április 29-i és Szlovákia 2005. november 25-i csatlakozását; támogatja az euró valamennyi tagállamban való bevezetését; úgy véli, hogy a konvergenciakritériumok tárgyában kellő figyelmet kell fordítani a tagállamok statisztikái pontosságára és hitelességére; kéri a többi tagállamot, hogy haladéktalanul hozzanak intézkedéseket az euróövezetbe való belépésük feltételeinek teljesítése céljából;

10. megállapítja, hogy a monetáris politika átültetésének mechanizmusai eltérőek az euróövezet tagállamaiban, mivel egyes országok érzékenyebbek az eltérő mértékű eladósodás miatt; kéri az EKB-t és a Bizottságot, hogy készítsen világos elemzést ezekről a különbségekről és a monetáris politika átültetését megkönynyítő, esetlegesen elvégzendő javításokról; az európai ébredés esélye csak akkor növelhető, ha az "egység a sokféleségben" vezérelvét mind társadalmilag, mind gazdaságilag elfogadják;

11. hangsúlyozza a nemzetközi egyensúlytalanságok gyors kiigazításának kockázatait, amelyek az euró dollárral szembeni árfolyamának felértékelését eredményezhetik; felhívja az Eurócsoportot, a Tanácsot és az EKB-t, hogy hangolják össze cselekvéseiket az árfolyam-politika terén;

12. megállapítja, hogy az EKB támogatja a stabilitási és növekedési paktum megelőzésre vonatkozó részének megerősítését, ugyanakkor több ízben is kritikus álláspontot fogadott el az említett egyezmény korrekciós részeinek esetleges könnyítésével kapcsolatban, amely álláspont egyezik az euróövezet összes többi központi bankjának álláspontjával, amelyek közül néhány világos kritikát fogalmazott meg ezzel összefüggésben;

Monetáris politika

13. úgy véli, hogy az EKB monetáris politikájában nagyobb érthetőség és következetesség szükséges, különösen a politika két fő pillére (a monetáris tömeg (M3) és az összes többi vonatkozó információ az infláció jövőbeli alakulásáról) és az azok közötti kapcsolatok relatív fontosságának meghatározása tekintetében; úgy véli, hogy az EKB politikáit előreláthatóbbá és hatékonyabbá tennék az arra vonatkozó világosabb és átláthatóbb szabályok, hogy e két pillér milyen módon befolyásolja a monetáris politika terén az operatív döntéseket;

14. 14 kéri az EKB-t, hogy ne maradjon tétlen, amikor az M3 monetáris tömeg értéke tartósan magas (2006 májusában 8,8% a 2005. decemberi 7,4%-kal szemben) a 4,5%-os hosszú távú referenciaértékhez képest; felhívja a figyelmet a bankjegyek forgalmának és a pénzbetétek napról napra erősödő növekedésére, aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az ilyen növekedés nem tartható fenn hosszú ideig; kéri az EKB-t, hogy figyelmesen tanulmányozza a jelzálogpiac és az M&A kölcsönök piacának alakulását és annak lehetséges hatásait, a rendszerkockázat, a fogyasztói bizalom és a kamatlábak alakulása szempontjából;

Pénzügyi stabilitás és integráció

15. üdvözli az EKB-nak az euróövezet pénzügyi integrációjáról szóló első jelentését, amely elengedhetetlen mind a monetáris politikára vonatkozó információ sikeres átadásához, mind pedig a pénzügyi stabilitáshoz; megjegyzi, hogy az EKB szerint a pénzügyi integráció megköveteli a piaci infrastruktúrák, különösen az elszámolási és kiegyenlítési rendszerek integrációját; tudomásul veszi, hogy az EKB elszámolási infrastruktúrát kíván létrehozni; megállapítja, hogy a saját infrastruktúrája esetleges bevezetéséig életbe kell léptetni az EKB kormányzását,

16. elítéli azt a tényt, hogy az EKB a 2. szintű intézkedésekkel kapcsolatban még azelőtt kapcsolatba lépett az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottságával, hogy a jogalkotó lépett volna ezügyben;

17. osztja az EKB által a kockázati alapok tekintetében kifejezett félelmeket és kéri az EKB-t, hogy készítsen további jelentéseket e területen;

18. kéri a Bizottságot, hogy fordítson nagyobb figyelmet a pénzügyi piacok viselkedése által az euróövezet makrogazdasági helyzetére gyakorolt hatásra;

19. tudomásul veszi a határokon átnyúló fúziók miatt a pénzügyi piac stabilitására leselkedő fenyegetéseket; kéri egyúttal az EKB-t, hogy készítsen elemzést a végső hitelező kérdéséről, és terjesszen elő megfelelő elemzéseket a 2007-es monetáris párbeszédben;

20. érdeklődéssel várja a TARGET II integrált rendszer bevezetését, amely javítani fogja a likviditáskezelést a KBER-ben, és jelentős hatékonyságbeli növekedés forrása lesz; nyomatékosan kéri a KBER-t, hogy alakítson ki egy átfogó, átlátható és jogi szempontból szilárd keretet a TARGET II jövőbeli működéséhez;

21. sajnálja, hogy az EKB és a Tanács haszontalannak ítélte a Parlament tájékoztatását a pénzügyi válságok kezeléséről szóló "megértési memorandumról";

Az euró külső szerepe

22. megismétli arra vonatkozó kérését, hogy egyesítsék az euróövezet képviseletét a nemzetközi pénzügyi szervezeteknél, hogy gazdasági súlyával arányos erővel védelmezhesse érdekeit;

23. érdeklődéssel veszi tudomásul, hogy több központi bank bejelentette az euróban kifejezett tartalékrészének emelésére vonatkozó szándékát; kéri az EKB-t, hogy kísérje figyelemmel e fejleményeket, és az euró nemzetközi szerepéről szóló éves jelentése keretében közöljön erről számszerű adatokat, és elsősorban az árfolyamok terén elemezze ezek következményeit;

Bankjegyek

24. megállapítja, hogy a forgalomban lévő euró bankjegyek értéke továbbra is gyorsan nőtt, 2005-ben 12,8%-kal emelkedett; megjegyzi, hogy ez a folyamatos növekedés főleg a nagy, nevezetesen az 500 eurós címleteknek köszönhető, amelyek számának növekedése elérte a 20,9%-ot; kéri az EKB-t, hogy tárja fel e jelentős növekedés okait, valamint elemezze az e címletekkel végrehajtott tranzakciók jellegét és a kereslet országok szerinti megoszlását az ezzel kapcsolatos, lehetséges kockázatok azonosítása érdekében;

25. úgy véli, hogy a bankjegyek első generációja, amelyekről minden valós élőlény, táj vagy emlékmű ábrázolását száműzték, a monetáris integrációról rideg képet ad, és hozzájárul az euróval szembeni európai távolságtartáshoz; kéri az EKB-t, hogy a bankjegyek második generációjánál konszenzussal vezessen be élőlényeket, tájakat, európai emberi alkotásokat vagy európai személyiségeket ábrázoló bankjegyeket; kéri az EKB-t, hogy közölje a Parlamenttel erre vonatkozó észrevételeit;

Demokratikus ellenőrzés

26. üdvözli, hogy az EKB egyértelműen állást foglalt az alkotmánytervezet ratifikálása mellett, amely felsorolja az GMU politikai keretének lényeges elemeit mind a monetáris pillérben, mind pedig a gazdasági és költségvetési pillérben; hangsúlyozza, hogy a ratifikációs folyamat nincs semmilyen hatással a monetáris unió működésére és nem befolyásolja az euró stabilitását; kéri az EKB-t, hogy továbbra is garantálja az euró hitelességét és biztosítsa az árak stabilitását, ami előfeltétele a gazdasági növekedésnek és a munkahelyteremtésnek kedvező, inflációmentes makrogazdasági környezetnek;

27. úgy véli, hogy az EKB függetlensége, valamint az igazgatósági tagok kinevezési eljárása kiállta a próbát; hangsúlyozza, hogy az EK-Szerződés 112. cikke (2) bekezdésének b) pontja kimondja, hogy az EKB Igazgatóságának tagjait azon személyek közül választják, akik a monetáris vagy banki területen elismert szakmai tekintéllyel és tapasztalattal rendelkeznek, és hangsúlyozza, hogy állampolgárságuk semmilyen szerepet nem játszhat, és hogy továbbra is a Szerződés szigorú feltételei alapján kell megítélni e személyeket; úgy véli, hogy az utólagos demokratikus elszámoltathatóság és átláthatóság javulna, ha a Tanács több lehetséges jelöltet értékelne, és ha a Tanács által javasolt jelölt jóváhagyásáról ezután a Parlament szavazással döntene;

28. felkéri a Tanácsot, hogy maradjon hű az igazgatósági tagok kinevezési eljárásához; hangsúlyozza, hogy kész egy, az Igazgatóság 2010-ben esedékes következő megújítása előtti lehetséges javításokról szóló, a többi intézménnyel közösen folytatandó gondolkodás elindítására;

29. úgy véli, hogy a Parlament és az EKB közötti monetáris párbeszéd sikeres volt, és a jövőben lehet rá építeni; hangsúlyozza, hogy az EKB utólagos elszámoltathatósága alapvető jelentőséggel bír a pénzügyi piacok bizalmát és következésképp stabilitását tekintve; hangsúlyozza, hogy a külső kommunikációnak biztosítania kell az EKB Igazgatóságának és Kormányzótanácsának kohézióját; támogatja az EKB által folytatott célzott információs politikát a Parlament, a Tanács és a Bizottság irányában; hangsúlyozza, hogy az EKB kommunikációs politikájának javítására irányuló igény nem választható el az EKB és testületei függetlenségének megőrzésétől; emlékeztet ugyanakkor arra, hogy nem csak egy országokra lebontott egyenleg évenkénti kiadását kérte, hanem egy regionális és határokon átnyúló kimutatásét is a fontos tendenciákról, az Amerikai Központi Bank "Beige Book" modellje mintájára, amely az EKB számára lehetőséget adna a termelékenység alakulásáról, valamint az árakra és a fizetésekre vonatkozó kilátásokról szóló viták befolyásolására; kéri az EKB-t, hogy tanulmányozza rövid jegyzőkönyvek kiadásának lehetőségét;

30. hangsúlyozza, hogy az EKB hitelessége függ döntéshozatali eljárásai átláthatóságától is; emlékeztet arra, hogy azt szeretné, hogy az EKB Kormányzótanácsának üléseiről rövid jegyzőkönyveket adjanak ki, amelyek világosan ismertetik a meghozott döntések mellett és ellen szóló érveket, és a döntések okait; illetve, hogy ezeket a döntéseket egyhangúlag hozták-e vagy sem; hangsúlyozza, hogy a kommunikáció e formája nem helyettesítheti az EKB elnöke által közvetlenül a monetáris döntések meghozatala után adott tájékoztatást, amely felbecsülhetetlenül fontos és gyors információforrás a megfigyelők és a piaci szereplők számára; úgy véli, hogy fontos ez az átláthatóság, mivel a piac ily módon világosabb képet tud alkotni az EKB monetáris politikájáról;

31. emlékeztet arra, hogy elutasította a 2003-ban elfogadott, az EKB Kormányzótanácsának döntéseire vonatkozó, rotációs rendszerű szavazást, mivel az túl összetett; úgy véli, hogy tekintettel az euróövezet jövőbeni bővítésére egy olyan rendszert kell felállítani, amely igazságos és hatékony; emlékeztet azon állásfoglalására, amelyben egy kilenc tagú, a monetáris politikáért felelős tanács felállítását kéri az EKB-től, amely felváltaná a kevéssé alkalmas jelenlegi rendszert, és elkerülhetővé tenné a jövőre nézve elhatározott, még ennél is bonyolultabb megoldást; nyomatékosan kéri a Szerződés ennek megfelelő módosítását;

32. kéri az EKB-t, hogy kommunikációs stratégiájában adjon nagyobb súlyt elnökének a Parlament Gazdasági és Pénzügyi Bizottsága általi meghallgatásaira;

Az EKB irányítása

33. megállapítja, hogy az EKB személyi állománya jelentősen és folyamatosan nőtt 1999 óta, az időszakra vetítve 86%-kal; megállapítja, hogy az EKB 2005-ben néhány hónapig átmenetileg befagyasztotta személyi állományát, de az ennek ellenére 2005-ben 3,5%-kal tovább nőtt; tudomásul veszi, hogy az EKB előtérbe helyezi belső hatékonyságának növelésére irányuló szándékát; úgy véli, hogy ez a célkitűzés dicséretre méltó, és kívánja, hogy az tartósan is megvalósuljon a személyi állomány számának tartós stabilizációja révén;

34. hangsúlyozza, hogy az EKB-nak és a nemzeti központi bankoknak jelentőséget kell tulajdonítaniuk a párbeszéd minőségének, az információk átláthatóságának és a szakszervezetek elismerésének a személyzeti bizottság ülésein;

35. úgy véli, hogy a személyzet és a szakszervezetek bevonása a rájuk vonatkozó döntésekbe és a magas szintű társadalmi párbeszéd hozzájárul majd egy közös kultúra kialakulásához az eurórendszerben és a KBER-ben;

36. megállapítja, hogy az EKB 2005-ös, 992 millió eurós eredménye teljes mértékben el lett különítve az árfolyamkockázatok, a kamatkockázatok és az arany árfolyamváltozásának kockázata fedezeteként, ami nulla nettó nyereséget eredményezett; megjegyzi, hogy e fedezet összegét évente felül fogják vizsgálni; ugyanakkor megállapítja, hogy az EKB új székhelye felépítésének becsült költsége 850 millió euró; kéri az EKB-t, hogy tegye egyértelművé a saját források és a fedezetek szintjére vonatkozó célkitűzését, valamint, hogy olyan költségvetési politikát valósítson meg, amely a fennálló kockázatok megfelelő fedezete mellett kielégítő pénzügyi eredmény elérését teszi lehetővé;

*

* *

37. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Eurócsoport elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak és az Európai Központi Banknak.

[1] HL C 138., 1998.5.4., 177. o.

[2] HL C 157. E, 2006.7.6., 19. o.

[3] Elfogadott szövegek, 2006.4.4., P6_TA(2006)0124.

[4] Elfogadott szövegek, 2006.5.17., P6_TA(2006)0214.

[5] HL C 61. E, 2004.3.10., 374. o.

[6] Elfogadott szövegek, 2006.3.14., P6_TA(2006)0076.

--------------------------------------------------