1.Bevezetés

2017. március 29-én az Egyesült Királyság bejelentette az Unióból való kilépésre irányuló szándékát. A Bizottság továbbra is úgy véli, hogy az lenne a legcélravezetőbb, ha az Egyesült Királyság az Egyesült Királyság kormánya által elfogadott és az Európai Tanács (50. cikk) által 2018. november 25-én jóváhagyott megállapodás alapján, rendezett körülmények között lépne ki az Unióból. A Bizottság továbbra is e célra összpontosítja erőfeszítéseit. Mindazonáltal most, az Európai Tanács által meghosszabbított 2019. április 12-i határidő előtt két nappal fokozott a valószínűsége annak, hogy az Egyesült Királyság rendezetlen módon lép ki az Unióból.

2.Rendkívüli helyzetre szóló keret: a meglévő tartalékmegoldások

Megállapodás nélküli brexit esetén a rendőrségi és igazságügyi együttműködésre vonatkozó uniós jogi keret a kilépés időpontjától kezdődően nem alkalmazható az Egyesült Királyságra. Ez azt jelenti, hogy az uniós jogi eszközök többé nem szolgálhatnak az Egyesült Királyságot érintő együttműködési eljárások vagy információcsere-mechanizmusok jogalapjául. Ennek következtében:

·az Egyesült Királyság leválik az összes uniós hálózatról, információs rendszerről és adatbázisról ;

·az Egyesült Királyságot érintő igazságügyi együttműködési eljárások a továbbiakban nem az uniós keretek között fognak zajlani;

·az Egyesült Királyság a továbbiakban nem vehet részt az uniós ügynökségekben , és külön megállapodás hiányában harmadik országnak fog minősülni.

A kilépés hatására jelentősen meg fog változni az EU27-tagállamok és az Egyesült Királyság közötti együttműködés jelenlegi formája, de ez nem jelenti az Egyesült Királysággal folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés végét. Az EU27-tagállamok és az Egyesült Királyság a továbbiakban a nemzetközi és a nemzeti jogon alapuló alternatív jogi keretek között, alternatív együttműködési mechanizmusok útján folytathatják a rendőrségi és igazságügyi együttműködést.

Az EU ezért a rendkívüli helyzetre szóló terv kidolgozáskor az összes polgár magas szintű biztonságának biztosítása érdekében a megbízható tartalékmegoldások azonosítását, az alternatív jogi keretekhez és alternatív együttműködési mechanizmusokhoz való áttérésre való felkészülést, valamint a szükséges nemzeti szintű operatív felkészülést tartotta szem előtt. Az EU27-tagállamok és az Egyesült Királyság közötti együttműködés megváltozik, de a rendkívüli helyzetre való felkészüléssel biztosítható, hogy a tagállamok az Egyesült Királysággal mint harmadik országgal is folytathassák a bűnüldözési és igazságügyi együttműködést, az uniós jog teljes mértékű tiszteletben tartása mellett és jelentősebb fennakadások nélkül.

Az Egyesült Királyság kilépése ugyanakkor nincs hatással a 27 fennmaradó uniós tagállam közötti rendőrségi és igazságügyi együttműködésre . Az Unió tovább fogja építeni a hatékony és valódi biztonsági uniót, amelyben minden tag szorosan együttműködik. A nemzeti hatóságok a jól bevált uniós eszközök révén információkat cserélnek és hírszerzési értesüléseket osztanak meg, gyanúsítottakat derítenek fel, azokat felelősségre vonják és megbüntetik a büntető igazságszolgáltatási rendszeren keresztül, továbbá védik az európaiakat az interneten, és hatékonyan igazgatják az uniós határokat. Az EU27-tagállamok a terrorizmus, a kiberbűnözés és a bűnözés egyéb komoly és szervezett formái elleni küzdelem jegyében az eddigiekhez hasonlóan az Interpol útján is szorosan együtt fognak működni és információkat fognak cserélni. Emellett a schengeni térség egészének magas szintű biztonságát az olyan határigazgatási technológiák jövőbeni bevezetése is növelni fogja, mint a határregisztrációs rendszer és az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer. A bűnüldöző hatóságok a rendszerek fokozott átjárhatóságának köszönhetően megbízhatóbb és részletesebb információkhoz fognak jutni. Az EU27-tagállamok a továbbiakban is élvezhetik majd az Unió által kötött nemzetközi megállapodások előnyeit.

A büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés e kerete továbbra is magas szintű biztonságot nyújt mindazoknak, akik az EU-ban élnek, dolgoznak, vagy oda utaznak.

Az Egyesült Királyság és az EU27-tagállamok tisztában vannak azzal, hogy az alternatív együttműködési mechanizmusokra való átállás operatív szintű alkalmazkodást és változtatásokat tesz szükségessé. Az alkalmazkodás szintje a meglévő nemzeti eljárásoktól, struktúráktól, eszközöktől, személyzettől és egyéb erőforrásoktól függ, vagyis azt minden tagállamnak magának kell értékelnie. A Bizottság a rendkívüli helyzetre való felkészülés során minden tagállammal együttműködött annak érdekében, hogy minden forgatókönyvre kellő időben reagálni tudjon.

3.Különös előkészületek és iránymutatás a tagállamok számára

Az Egyesült Királyság leválása az uniós hálózatokról, információs rendszerekről és adatbázisokról

Az Egyesült Királyság hatóságai a kilépés napjától már nem fognak hozzáférni az uniós hálózatokhoz, információs rendszerekhez és adatbázisokhoz. A központosított rendszerek (többek között a Schengeni Információs Rendszer/SIRENE, az Europol Információs Rendszer és az Eurodac) esetében a leválást az érintett uniós ügynökségek készítik elő és hajtják végre, szükség esetén szoros együttműködésben a tagállamokkal. A Bizottság folyamatos és szoros kapcsolatban áll az ügynökségekkel, amelyek az összes felkészülési intézkedést megtették annak érdekében, hogy a kilépés napján végre tudják hajtani a leválást. A decentralizált rendszerek esetében Bizottság felhívta a tagállamok figyelmét az intézkedések meghozatalának szükségességére és a meghozandó intézkedésekre is. Ennek megfelelően megállapodás nélküli brexit esetén az Egyesült Királyság a kilépés napjától automatikusan kikerül a TESTA kapcsolatok (Eurodomain) útján zajló adatforgalomból. Ha az Európai Tanács az Egyesült Királyság kérése ellenére nem hosszabbítja meg újból az Európai Unió működéséről szóló szerződés 50. cikkében előírt időszakot, akkor ezt az intézkedést 2019. április 13-ig végrehajtják.

Az uniós hálózatokban, információs rendszerekben és adatbázisokban tárolt adatok

A Bizottság a tagállamok szakértőivel felmérte a rendszerekben tárolt adatok – vagyis az Egyesült Királyságban tárolt uniós adatok és a kilépés időpontja előtt az Egyesült Királyságtól kapott adatok – körét, és a különböző rendszerek sajátosságainak figyelembevételével megvitatta a meghozandó intézkedéseket.

Az Egyesült Királyság tekintetében az uniós vagy nemzeti információs rendszerekben tárolt, a kilépés előtt jogszerűen kapott adatokat általában csak két esetben kell törölni: i. azon adatok esetében, amelyek tulajdonosa az Egyesült Királyság marad, az Egyesült Királyság kérheti azok törlését; ii. a személyes adatok esetében az alkalmazandó szabályok, például az általános adatvédelmi rendelet és a bűnüldözésben érvényesítendő adatvédelemről szóló irányelv alapján eseti alapon kell meghatározni, hogy az adatkezelés mennyiben folytatható. Egyes esetekben törölni kell az ilyen adatokat, különösen az Egyesült Királyság SIS figyelmeztető jelzéseit – mivel ezek hamar elavulnak, és ezért nem szolgálhatnak alapul a személyekre vonatkozó kényszerintézkedések meghozatalához – és az Egyesült Királyság Eurodac-beli adatait. Az elavult figyelmeztető jelzésekre való reagálás komoly kockázatot jelenthet az alapvető jogok védelme szempontjából (például olyan személy letartóztatásához vezethet, akit időközben felmentettek).

A Schengeni Információs Rendszerről az Interpolra való átállás az EU27-tagállamok és az Egyesült Királyság közötti bűnüldözési információk cseréje céljából