Az Európai Uniónak nem pusztán fenntartania kell az európai életformánkat, hanem az eszerint élőknek eszközöket is kell adnia. Európainak lenni annyit tesz, hogy személyes adataink védelmét erős, európai jogszabályok biztosítják. Mert az európaiak nem szeretnék, ha mozdulataikat repkedő drónok rögzítenék, vagy egérkattintásaikat különféle vállalatok tartanák nyilván. Mert Európában számít a magánélet. Ez az emberi méltóság része.





Az Európai Bizottság üdvözli az Európai Tanács elnökének döntését, amelynek értelmében a vezetői ütemterv keretében vitára kerül sor a polgárok magánéletének és személyes adatainak védelméről, valamint a digitális Európával kapcsolatos egyéb kérdésekről, ideértve a digitális egységes piacot létrehozó valamennyi jogi aktus elfogadását. Ez a közlemény konkrét intézkedéseket terjeszt elő, amelyek biztosítják a polgárok magánéletének és személyes adatainak teljes körű védelmét, valamint lehetővé teszik, hogy 2018-ban lezáruljon a digitális egységes piac kiteljesítésének folyamata, továbbá adalékul szolgál az állam- és kormányfők 2018. május 16-án Szófiában tartandó nem hivatalos üléséhez.

1.Bevezetés

2015-ben az Európai Tanács jóváhagyta az európai digitális egységes piaci stratégiát. Három év elteltével az egységes digitális piac valósággá válik. Az összes tervezett jogalkotási javaslatot benyújtották a Bizottsághoz. Már sor került a mobil barangolásra és az online tartalomszolgáltatások hordozhatóságára vonatkozó javaslatok elfogadására. Az általános adatvédelmi rendelet május 25-étől Unió-szerte közvetlenül alkalmazandó lesz. Heteken belül megvalósul a hálózat- és az információbiztonságot és az elektronikus azonosítást érintő összes egyéb fontos lépés is. Megtörtént az online szolgáltatásokhoz való hozzáférés megnyitásáról szóló jogalkotási javaslatok következő hullámának elfogadása, és ez a folyamat az év végéig folytatódni fog. E kiemelt fontosságú lépések mindegyike az egységes digitális piac megvalósítását célozza.

A digitális egységes piaci stratégia kulcsfontosságú ahhoz, hogy az EU sikeresen megállja helyét a kialakulóban lévő globális adatgazdaság területén. Jelenleg az adatok jelentik a központi eszközt a digitális társadalmon belül. Az okostelefonok, az energiahálózatok, az autók, a háztartási készülékek, és az egyének a mindennapi tevékenységeik végzése során minden másodpercben egyre növekvő mennyiségű adatot állítanak elő. A gyártók, a platformok és a szolgáltatók összegyűjtik, feldolgozzák és felhasználják ezeket az adatokat, hogy a segítségükkel új szolgáltatásokat nyújtsanak a felhasználók számára és versenyelőnyhöz jussanak.

Az EU lassúnak bizonyult az adatgazdaságban rejlő lehetőségek kiaknázása terén: világszinten az adatok mindössze 4%-át tárolják Európában. Ennek ellenére az EU számos eszközzel rendelkezik: erős gyártási bázissal, gyorsan fejlődő vállalkozásindítási ökoszisztémával, újonnan digitalizált ipari folyamatokkal és képzett munkaerővel. Ezek kiaknázása és kibővítése révén az európai adatgazdaság olyan hajtóerővé válhat, amely ösztönzi a növekedést, segíti a munkahelyteremtést és utat nyit az új üzleti modellek és új innovációs lehetőségek számára. Az európai adatgazdaság értéke 2020-ig akár mintegy 700 milliárd EUR-t tehet ki, ami az uniós gazdaság 4%-ának felel meg.

Az adatgazdaság forradalma azonban kihívásokat is állít társadalmaink, illetve az Uniónk alapjait képező értékek – köztük a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság – elé. A közelmúlt eseményei megmutatták, hogy az adatok gyűjtése, feldolgozása és felhasználása a magánélethez való jog megsértésével is történhet. A nagy mennyiségű adatokhoz való hozzáférés a versenytársakkal szembeni indokolatlan előnyszerzésre vagy akár a média és a közvélemény befolyásolására is felhasználható. A személyes adatok harmadik felek általi jogosulatlan hozzáférés tárgyát képezhetik. Az Unióban a magánélet tiszteletben tartása és a személyes adatok védelme az EU Alapjogi Chartája által biztosított alapvető jogok. Az erős adatvédelem, a kommunikáció bizalmas jellege és az adatbiztonság kulcsfontosságú ahhoz, hogy eloszlassák az egyéneknek az adataikkal való visszaéléssel kapcsolatos kételyeit és megteremtsék a bizalmat. E bizalom nélkül nem valósulhat meg a prosperáló adatközpontú gazdaság.

E közlemény felszólítja az Európai Tanácsot, hogy sürgősen foglalkozzék a még lezáratlan kérdésekkel annak érdekében, hogy a digitális egységes piac megvalósulhasson, biztosítva, hogy az EU továbbra is kulcsfontosságú szerepet töltsön be az adatgazdaság területén folyó globális versenyben. Ez kizárólag akkor érhető el, ha a polgárok bíznak abban, hogy az adataikat megfelelően védik és használják fel.

2.A személyes adatok védelme és a bizalomépítés a digitális gazdaságban: az általános adatvédelmi rendelet és az elektronikus hírközlési adatvédelmi rendelet

Új adatvédelmi rendszer a magánszemélyek számára az EU-ban

Az európaiak kétharmada azt állítja, aggódik amiatt, hogy nincs ellenőrzése az általa online megadott információk felett, míg a polgárok fele tart attól, hogy csalás áldozatává válik.

A közelmúltban feltárt „Facebook/Cambridge Analytica” ügy tudatosította a polgárok körében, hogy nem megfelelő adatkezelés esetén visszaélhetnek az adataikkal. Az uniós adatvédelmi hatóságok intézkedéseket hajtanak végre az érvényes adatvédelmi szabályok szerint, és összehangolt nyomozást folytatnak az ügyben. A Bizottság felvette a kapcsolatot a Facebookkal, és felszólította a vállalatot, hogy nyújtson részletesebb tájékoztatást, és teljes körűen működön együtt Írország és az Egyesült Királyság adatvédelmi hatóságaival, amelyek a nyomozást vezetik, hogy ezáltal fény derüljön a történtekre, illetve arra, hogy a közel 3 millió uniós magánszemély továbbra is kockázatnak van-e kitéve.

Ezen események is bizonyítják, hogy helyes lépés volt az EU részéről a szigorú adatvédelmi szabályok elfogadása. Az általános adatvédelmi rendelettel, amely május 25-étől az egész Unióban közvetlenül alkalmazandó lesz, az EU jobban fel lesz készülve a jövőbeli hasonló esetek elkerülésére és kezelésére.

Mi változik az általános adatvédelmi rendelettel? Először is, a magánszemélyek jobban ellenőrizhetik, hogy személyes adataikat hogyan dolgozzák fel a vállalkozások. A rendelet a legtöbb olyan esetben alkalmazandó lesz, amikor az adatgyűjtés előfeltétele a magánszeméllyel kötött szerződés vagy a magánszemély adatgyűjtéshez való egyértelmű hozzájárulása – a hallgatás vagy a nem cselekvés nem tekinthető hozzájárulásnak. Szigorodnak az átláthatósági követelmények, és bevezetésre kerül a tájékoztatáshoz, a hozzáféréshez és a törléshez („az elfeledtetéshez való jog”) való jog. Amennyiben az adatokat valamely új célból ismételten fel kívánják használni, erről a felhasználót előzetesen tájékoztatni kell, hogy újabb hozzájárulást szerezzenek be tőle, kivéve, ha az egyébként jogszerű és a rendelet értelmében megengedett. Például annak a vállalkozásnak, amely ügyfélszolgálati célból gyűjtött ügyféladatokat, tájékoztatnia kell az ügyfelet azon szándékáról, miszerint az adatokat a vásárlási szokásainak feltérképezéséhez kívánja felhasználni, és be kell szereznie az érintett hozzájárulását ehhez. A nagy mennyiségű személyes adat gyűjtése – bármilyen szerződés vagy hozzájárulás alapján történjék – ellentétes lenne a célkorlátozás és az adatminimalizálás elvével. Másodszor, a rendelet erősebb védelmet vezet be az adatvédelmi incidensek ellen azon kötelezettség révén is, miszerint a felügyelő hatóságot legkésőbb 72 órán belül értesíteni kell, ha az adatvédelmi incidens valószínűsíthetően veszélyt jelent a magánszemélyek jogaira és szabadságaira nézve. Bizonyos körülmények között a rendelet előírja azon személy tájékoztatását, akinek az adatait az adatvédelmi incidens érinti. Harmadszor, a rendelet javítja a nemzeti felügyeleti hatóságok közötti együttműködés hatékonyságát a határokon átnyúló esetekben, és biztosítja a szabályok egységes értelmezését és alkalmazását az Unióban, többek között az Európai Adatvédelmi Testület létrehozása útján, amely iránymutatással fog szolgálni és biztosítja a következetes jogértelmezést és alkalmazást az olyan esetekben, amelyekben több uniós tagállam is érintett. Végül, az új keret szerint hatékonyabbá válik végrehajtás is, melynek középpontjában a nemzeti adatvédelmi hatóságok hálózata áll; e hatóságok mindegyike hatáskörrel rendelkezik majd arra, hogy bírságot szabjon ki az adatkezelőkre és adatfeldolgozókra, melynek összege elérheti a 20 millió EUR-t vagy társaság esetében a globális éves árbevétel 4%-át, attól függően, hogy melyik a magasabb érték.

Az uniós adatvédelmi szabályok lehetővé teszik a személyes adatok szabad áramlását az Unión belül, amelyekből az erős adatgazdasághoz nélkülözhetetlen adatok kritikus tömege előállítható. Például a határokon átnyúló megközelítések a személyes adatok szabad áramlására támaszkodnak akkor, amikor a polgárok intelligens fogyasztásmérőinek adatait használják fel az intelligens energiahálózattal kapcsolatos alkalmazásokhoz és az energiabiztonság javításához. Amint a Bizottság a „Mesterséges intelligencia Európa számára” című közleményében is kifejtette, ösztönözni kell a magántulajdonban lévő adatok tágabb érdekek számára történő hozzáférhetőségét. Például a több országot érintő járványok kitörésére vonatkozó adatok megosztása hozzájárulhat az egészségügyi hatóságok által kellő időben foganatosított válaszlépésekhez. Az egészségügyi személyes adatok megosztása és hozzáférhetősége révén pontosabb lehet a diagnózis és hatékonyabb lehet a kezelés. A gépkocsikkal és szállítóeszközökkel kapcsolatos adatok megosztásának köszönhetően javulhat a közlekedésszervezés és csökkenhet a torlódás. Mindez lehetséges a személyes adatok magas szintű védelmének biztosítása mellett.

Egy valódi európai adattér kiépítéséhez egyenlő versenyfeltételekre van szükség a nem személyes adatok tekintetében is – egy erre vonatkozó javaslat már tárgyalás alatt áll. A nem személyes adatok szabad áramlásáról szóló rendelet mielőbbi véglegesítéséhez azokat a javaslatokat is igénybe lehet venni, amelyek a közszféra által előállított adatokhoz való hozzáférés ösztönzésére irányulnak (lásd alább).