Továbbá 2017. március 28-án életbe lépett Grúzia biometrikus útlevéllel rendelkező állampolgárai számára a vízummentes utazás a schengeni országokba, ami jelentősen javította a két Fél közötti mobilitást és az emberek közötti kapcsolatokat, biztonságos és megfelelően irányított környezetben. Az aktualizált társulási menetrendnek ezért célja az is, hogy a vízummentes utazás feltételei folyamatosan teljesüljenek, a vízumliberalizációs folyamat keretében tett kötelezettségvállalásokkal és a Bizottság által a vízummentesség-felfüggesztési mechanizmus keretében kiadott rendszeres jelentésekben foglalt ajánlásokkal összhangban. Mechanizmus. A migrációval kapcsolatos – többek között az irreguláris migráció, a grúziai állampolgárok által benyújtott megalapozatlan menedékjog iránti kérelmek, valamint a közrenddel és a biztonsággal kapcsolatos kihívások terén felmerülő – kérdések kezelése továbbra is fontos prioritás az EU és Grúzia között a vízumliberalizációval összefüggésben folytatott együttműködésben. A legális migráció megkönnyítésének lehetőségeit alaposabban meg kell vizsgálni.

2014. június 27-én az Európai Unió és tagállamai, valamint Grúzia (a továbbiakban: a Felek) ambiciózus és innovatív társulási megállapodást írtak alá, mely mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térséget is magában foglal. A megállapodás kötelező, szabályokra épülő rendelkezéseket tartalmaz és megerősített együttműködésről rendelkezik. A mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségre vonatkozó megállapodást ideiglenesen 2014. szeptember 1-jétől alkalmazták. A megerősítési folyamat lezárását követően a társulási megállapodás teljes körű alkalmazása 2016. július 1-jén vette kezdetét.

Az EU és Grúzia közötti – többek között a keleti partnerség keretében megvalósuló – együttműködés célja továbbá számos globális szakpolitikai célkitűzés megvalósításának támogatása is, ideértve az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodást, valamint a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend és 17 fenntartható fejlesztési céljának végrehajtását, amelyek mellett mindkét Fél elkötelezte magát. Az együttműködés erősíteni fogja a nemzetközi szabályokon alapuló rendet, és hozzá fog járulni egy erősebb Európa építéséhez a világban.

Elismerve, hogy a társulási menetrend a társulási megállapodás/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás végrehajtásának elsődleges eszköze, a társulási menetrendben meghatározott prioritások tükrözik „A keleti partnerségre vonatkozó politika 2020 után: A reziliencia erősítése – a mindenki számára előnyös keleti partnerség” című közös közleményben és a keleti partnerség csúcstalálkozóján elfogadott nyilatkozatban felvázolt hosszú távú szakpolitikai célkitűzéseket, amelyek a keleti partnerség 2020 utáni prioritásainak alapját fogják képezni. Ezen prioritások támasztják alá a Grúziának nyújtott uniós támogatást, a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszközben (NDICI) és a 2020 utáni időszakra vonatkozó megfelelő programozási dokumentumokban foglaltaknak megfelelően. Az EU más uniós eszközökből is nyújthat támogatást. A támogatás nyújtására az uniós külső támogatásra vonatkozó végrehajtási szabályok és eljárások maradéktalan betartása mellett kerül sor.

·Az Európai Unió támogatja Grúziát a társulási menetrendben meghatározott célkitűzések és prioritások végrehajtásában. Ehhez igénybe veszi az összes rendelkezésre álló uniós támogatást, szakértelmet és tanácsot, a bevált gyakorlatokat és know-how-t, információkat oszt meg, támogatást nyújt a kapacitásépítéshez és az intézményfejlesztéshez, továbbá új támogatási eszközöket alakít ki. Az EU hangsúlyozza, hogy az uniós támogatás biztosítása a reformok tekintetében elért eredményekhez kapcsolódó, együttesen elfogadott szigorú feltételekhez kötött. Az EU másokkal is együtt fog működni annak érdekében, hogy a Grúzia más partnereitől származó támogatásokat összehangolják, valamint megerősíti az „Európa együtt” elnevezésű támogatás összehangolt megközelítését, amely ötvözi az EU-tól, annak tagállamaitól és a pénzügyi intézményektől származó forrásokat. A megfelelő uniós pénzügyi eszközök szintén rendelkezésre fognak állni a társulási menetrend végrehajtásának elősegítésére. Mindazonáltal a társulási menetrend önmagában véve nem egy pénzügyi programozási dokumentum, és nem helyettesíti a Felek általi pénzügyi programozást, illetve megoldásokat.

·A társulási menetrend végrehajtása nyomon követés, az általános előrehaladásra is vonatkozó éves jelentéstétel és értékelés tárgyát fogja képezni. Az elért eredményeket felülvizsgálják, többek között a társulási megállapodásban meghatározott intézményi struktúrák keretében. A civil társadalmat is arra ösztönzik, hogy nyomonkövetési tevékenységeit a társulási menetrendre összpontosítsa.

·A társulási menetrend keretében hozott intézkedéseket a társulási megállapodásnak/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásnak – így annak preambulumának is – maradéktalanul megfelelve kell végrehajtani.

A következő közös elvek vezérlik továbbra is a társulási menetrend végrehajtását:

Az ügyészség és az ügyészi tisztség függetlenségének megerősítése érdekében Grúzia felülvizsgálja a legfőbb ügyész kinevezési eljárását. E célból a Parlamentben bevezetik a minősített többségi szavazást, amely a Velencei Bizottság fő ajánlása a témában. A szavazás magában foglal egy hatékony, a patthelyzetek kialakulását megelőző mechanizmust is, amely pártoktól függetlenül széles körű támogatást élvez, és összhangban áll a Velencei Bizottság ajánlásával. További biztosítékokat is bevezetnek annak érdekében, hogy a kiválasztási és kinevezési folyamat átlátható legyen, valamint a feddhetetlenség, a függetlenség, a pártatlanság és a szakértelem szempontjai érvényesüljenek.

Emellett a bírói kinevezések színvonalas indokolását is közzé kell tenni, és el kell fogadni a bíróságok elfogadott határozatainak közzétételére vonatkozó jogszabályt.

Grúzia további igazságügyi reformokat hajt végre – többek között a Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács kiemelt céljaként –, és ambiciózus stratégiát fogad el a 2021 utáni igazságügyi reformokra vonatkozóan egy széles körű, inkluzív és pártokon átívelő reformfolyamat révén, amely magában foglalja az igazságügyi reform harmadik és negyedik hulláma hatékonyságának értékelését is. Grúzia kiemelt feladatként továbbra is azon munkálkodik, hogy a rendes bíróságokról szóló törvényt összhangba hozza a Velencei Bizottság vonatkozó ajánlásaival, és a felülvizsgált törvényt valamennyi jövőbeli kinevezés esetében teljes mértékben alkalmazza.

A Felek továbbra is támogatják a kutatási és innovációs (K+I) szakpolitikák megvalósítását; törekednek arra, hogy az erősebb kutatási és innovációs ökoszisztémákba való beruházásokat szakpolitikai reformokon keresztül, a bruttó K+I kiadások növelésével ösztönözzék; és előmozdítják a zöld és digitális átállást azáltal, hogy adott esetben intelligens szakosodási stratégiákat és technológiatranszfert alkalmaznak.

A mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség keretében vállalt kötelezettségek teljes körű végrehajtásának előmozdítása érdekében fontos lesz az uniós szabályozási normákhoz való konvergencia erősítése, amely a Grúzia és az EU közötti gazdasági integráció előfeltétele. Kiemelt hangsúlyt kap a műszaki előírások végrehajtása, a piacfelügyelet, az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések, beleértve az élelmiszer-biztonságot és az európai szabványokhoz való igazodást is. A vámügyi együttműködés stratégiai keretrendszerének végrehajtása, a szellemi tulajdonjogok érvényesítése, valamint a földrajzi árujelzőkről szóló törvény teljes körű végrehajtása kulcsfontosságú a kereskedelem növeléséhez.

A figyelem középpontjában az üzleti és beruházási környezet javítása, valamint valamennyi vállalkozó számára egyenlő versenyfeltételek megteremtése áll a jogállamiság, a jogbiztonság és a folyamatos korrupcióellenes erőfeszítések révén. Ez magában foglalja a vállalkozások közötti választottbíráskodás továbbfejlesztését és a bírósági határozatok végrehajtását is. Fontos a kis- és középvállalkozások (kkv-k) közvetlen támogatásának biztosítása – többek között a kkv-stratégia végrehajtása révén –, a vállalkozói készség előmozdítása (többek között a nők és a fiatalok körében), a finanszírozáshoz való hozzáférés biztosítása, valamint a szövetkezetek megerősítése Grúzia vidéki területein. A 2021 és 2027 közötti időszakra szóló mezőgazdasági és vidékfejlesztési stratégia végrehajtása hozzájárul a hatékony értékláncok fejlesztéséhez, a foglalkoztatás javításához a vidéki térségekben, továbbá támogatja a kkv-k versenyképességének növelését magas exportértékkel rendelkező, kiválasztott ágazatokban. Ez elősegíti a gazdaság nemzetközivé válásának erősödését és az uniós értékláncokba való integrációját is. Az egységes eurófizetési térséghez való csatlakozásra irányuló törekvés a gazdasági együttműködési menetrend kulcsfontosságú részét képezi, amely a vállalkozások számára fontos ösztönzőt, Grúzia lakossága számára pedig kézzelfogható előnyt jelent. A regionális fejlesztési politikák végrehajtása hozzájárul a kiegyensúlyozottabb területfejlesztéshez, csökkenti az egyenlőtlenségeket, és Tbiliszi és Batumi mellett újabb súlypontokat hoz létre.

A Felek együttműködnek a gazdasági fejlődés fellendítése és a Grúzia és az EU közötti gazdasági integráció elmélyítése céljából, a grúz állampolgárok javára és jóléte érdekében. Ez csökkenteni fogja a társadalmi-gazdasági és oktatási egyenlőtlenségeket, javítja a munkakörülményeket, valamint biztosítja a gazdaság fokozatos dekarbonizációját és klímasemlegességét. A körülményekre tekintettel alapvető fontosságú lesz a Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági következményeinek kezelése a rövid távú és hosszú távú reziliencia kiépítése mellett. Ennek során törekedni kell arra, hogy a Covid19 utáni helyreállítás zöld legyen, és teljesüljenek a környezetvédelmi és éghajlat-politikai célok. A fenntartható és méltányos fellendülés szempontjából a munkaerő-védelem fenntartása és a tisztességes munka előmozdítása is döntő fontosságú lesz.

Tovább kell erősíteni a bűnüldöző szervek elszámoltathatóságát és demokratikus felügyeletét.

Grúzia továbbra is törekszik arra, hogy ambiciózus előrehaladást érjen el a korrupció és a gazdasági bűnözés – többek között a korrupció valamennyi formája – elleni küzdelem terén, és megerősíti a korrupció megelőzését szolgáló mechanizmusait, többek között a közbeszerzés területén.

3. A környezet- és éghajlatváltozás hatásaival szembeni reziliencia területén

3.1. Környezetvédelem és éghajlat-politika

A Felek együttműködnek a környezeti és az éghajlatváltozás hatásaival szembeni reziliencia megvalósítása érdekében azáltal, hogy előmozdítják – többek között a Covid19 utáni helyreállítási erőfeszítések keretében – a modern, erőforrás-hatékony, tiszta és körforgásos gazdaságot, amely az európai zöld megállapodással összhangban a gazdaság környezetbarátabbá tételéhez és a természeti erőforrások fenntarthatóbb felhasználásához vezet. Ez többek között a közigazgatási reformok folytatásával és a társulási megállapodás környezetvédelmi és éghajlat-politikai fejezeteinek végrehajtásához szükséges közigazgatási kapacitás kiépítésével érhető el. Ezen túlmenően az EU és Grúzia között a környezetről és az éghajlatról folytatott párbeszéd előmozdítására a társulási megállapodás meglévő struktúráinak keretében kerül sor. E tekintetben alapos konzultációt tartanak a civil társadalommal.

A Párizsi Megállapodással összhangban a kibocsátáscsökkentésre és az éghajlatváltozás hatásaival szembeni rezilienciára vonatkozó célkitűzéseket beépítik az átfogó gazdaság- és közlekedéspolitikákba, hogy mérsékeljék az éghajlatváltozás hatását, és előnyöket nyújtsanak a polgárok mindennapi életviteléhez. Ezzel összefüggésben Grúzia hosszú távú, alacsony üvegházhatásúgáz-kibocsátást támogató fejlesztési stratégiát nyújt be az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye (UNFCCC) számára, és a Párizsi Megállapodással összhangban aktualizálja nemzetileg meghatározott hozzájárulását.

Nagyobb hangsúlyt kap a fenntartható mezőgazdaság és halászat lehetővé tétele és előmozdítása, többek között a Fekete-tengerre irányuló közös tengerügyi menetrend kék gazdasági keretrendszerében, valamint a biológiai sokféleség és az ökoszisztémák megőrzése, többek között a Fekete-tenger térségében is.

A környezetvédelmi irányítás megerősítését biztosítja a környezeti hatásvizsgálatról és a stratégiai környezeti vizsgálatról szóló jogszabályok végrehajtása, a környezeti felelősségről szóló új jogszabályok elfogadása és végrehajtása, valamint a környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférés és a nyilvánosság döntéshozatalban való részvételének biztosítása. A levegő- és vízminőség javítása, valamint az európai normákkal összhangban lévő hatékonyabb hulladékgazdálkodás nemcsak a környezet javításához járul hozzá, hanem jelentős hatással lesz a közegészségre is. Mindezek figyelembevételével a felek megerősítik a közegészségügy terén folytatott együttműködésüket.

3.2. Közegészségügy

A Felek együttműködnek annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a megfizethető orvosi ellátást, és előmozdítsák az emberek orvosi ellátáshoz való hozzáférését a társadalom minden szegmensében, többek között az egyetemes egészségügyi ellátási program lefedettségének javítása és a digitális egészségügy révén. A betegségek megelőzése és a dohányzás elleni küzdelem központi szerepet játszik. Az egészségügyi intézmények és elszámoltathatóságuk minőségi mutatók, értékalapú beszerzési és egyéb minőségirányítási folyamatok révén fog erősödni. Ez kulcsfontosságú a fertőző és nem fertőző betegségek hatékony kezeléséhez, valamint ahhoz, hogy az egészségügyi rendszer összességében ellenállóbbá váljon a külső sokkhatásokkal, például a világjárványokkal szemben.

4. A reziliens digitális átállás területén

4.1. A digitális infrastruktúra fejlesztése

A Felek együttműködnek annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a növekedést és Grúzia fenntartható fejlődését azáltal, hogy továbbra is előmozdítják a digitális infrastruktúra kiépítését és támogatják a digitális transzformációt a nemzeti szélessávú fejlesztési stratégia végrehajtása alapján, összhangban az uniós jogszabályokkal és a bevált gyakorlatokkal, különösen a digitális infrastruktúrák biztonsága tekintetében. A Covid19-világjárvány rávilágított a társadalmakon belüli digitális szakadékra és arra, hogy sürgősen támogatni kell ezt a digitális átalakulást. Az e-egészségügyre, a távtanulásra, a távorvoslásra, a vírusok nyomon követésére és a dezinformáció megelőzésére szolgáló megoldások nemcsak a világjárvány idején segítenek, hanem az elkövetkező években is támogatni fogják az EU valamennyi partnerének rezilienciáját és fejlődését. Kulcsfontosságú lesz a digitális gazdaság és az innováció ösztönzése megfelelő szakpolitikák révén, amelyek nemcsak az informatikai ágazatot, hanem a kreatív iparágakat is fellendítik és tovább diverzifikálják, erősítik versenyképességüket, ösztönzik az induló vállalkozások növekedését és túlélését, valamint digitalizálják az értékláncokat.

4.2. E-kormányzás és digitális szolgáltatások

Ugyanakkor tovább kell fejleszteni az e-kormányzást és a digitális szolgáltatásokat a közigazgatás hatékonyságának, átláthatóságának és elszámoltathatóságának fokozása érdekében. Ennek együtt kell járnia a szélesebb népesség digitális készségeinek és elektronikus írástudásának fejlesztésével. E célból Grúzia valamennyi lakosa számára megfizethető áron hozzáférést kell biztosítani az internethez és más elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz. A Felek együttműködnek annak érdekében, hogy tovább erősítik Grúzia elektronikus hírközlésért felelős nemzeti szabályozó hatóságának igazgatási kapacitását és függetlenségét, ami az adott piac megfelelő működésének alapvető feltétele. Ezen túlmenően az EU támogatni fogja a Grúzia és a többi keleti partnerország közötti, illetve adott esetben az EU-val kötött barangolási és frekvenciahasználati megállapodások végrehajtását.

4.3. Kiberreziliencia

A Felek együttműködnek a kiberreziliencia javítása, valamint az uniós jogszabályokon és bevált gyakorlatokon – többek között az uniós kiberbiztonsági tanúsítási keretrendszeren – alapuló szilárd jogi, szakpolitikai és operatív kiberbiztonsági keretek biztosítása érdekében. Ennek keretében a felek folytatják a grúz jogszabályoknak a hálózati és információbiztonságról szóló irányelvhez való további közelítésére irányuló munkát.

A Felek együttműködnek annak érdekében, hogy Grúzia elfogadja az elektronikus azonosítási rendszerekre és az elektronikus bizalmi szolgáltatásokra vonatkozó jogi kereteket, összhangban az uniós jogszabályokkal és a bevált gyakorlatokkal, a bizalmi szolgáltatásokra vonatkozó esetleges kölcsönös elismerési megállapodás céljából.