[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 11.1.2006

SEC(2006) 22 végleges

Ajánlás

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének harmadik bekezdésével összhangban Dánia aktualizált, 2005–2010-re szóló konvergenciaprogramjáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

Háttér

A Stabilitási és Növekedési Paktum, amely 1998. július 1-én lépett életbe, a rendezett államháztartás célkitűzésén alapszik, amely az árstabilitás, valamint a munkahelyteremtést elősegítő erőteljes fenntartható növekedés feltételei javításának eszköze. A Paktumot 2005-ben módosították első alkalommal. A reform elismerte a Paktum eredményességét a költségvetési fegyelem megszilárdításában, ugyanakkor hatékonyságának és gazdasági megalapozottságának erősítését, valamint az államháztartás hosszútávú fenntarthatóságának biztosítását célozta.

A költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásnak megerősítéséről szóló 1466/97/EK tanácsi rendelet[1], amely a Paktum része, előírja, hogy a tagállamoknak a Tanács és a Bizottság részére stabilitási vagy konvergenciaprogramokat, valamint azok éves aktualizálásait kell benyújtaniuk (azon tagállamok esetében, amelyek már bevezették a közös valutát, (aktualizált) stabilitási programokat, a közös valutát még nem bevezető tagállamok esetében (aktualizált) konvergenciaprogramokat). Dánia első konvergenciaprogramját 1998 októberében nyújtotta be. A konvergenciaprogramról a rendeletnek megfelelően a Tanács 1998. december 1-én fogalmazta meg véleményét a Bizottság ajánlása alapján, valamint a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően. Ugyanezen eljárásnak megfelelően, az aktualizált stabilitási és konvergenciaprogramokat a Bizottság értékeli, valamint a fent említett Gazdasági és Pénzügyi Bizottság vizsgálja, mialatt a Tanács megvizsgálhatja azokat.

Ezekben a programokban a tagállamoknak meg kell határozniuk a költségvetési egyenleg helyzetére vonatkozó középtávú célkitűzéseiket, illetve az elérésükhöz és megőrzésükhöz szükséges politikai intézkedéseket, beleértve a gazdasági feltételezéseket is. A Paktum reformjának eredményeként az Unió gazdasági és költségvetési sokféleségének fényében, beleértve a fenntarthatósághoz kapcsolódó költségvetési kockázatot, különbséget kell tenni az egyes tagállamok középtávú célkitűzései között. A reform további eleme az, hogy a költségvetési politikában – a gazdaságilag kedvezőbb időszakokban alkalmazott fokozottabb költségvetési fegyelmen keresztül – szimmetrikusabb megközelítést kell megvalósítani a ciklus során, míg a hosszú távú fenntarthatóságot érezhetően befolyásoló „nagyobb horderejű szerkezeti reformok” a középtávú célkitűzéstől vagy az oda vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltéréskor jönnek szóba.

Figyelembe véve a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi gazdasági előrejelzéseit, a magatartási kódexet[2], a várható kibocsátás és a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegek becslésére közösen megállapított módszertant, és a 2005–2008. közötti időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásait, a Bizottság megvizsgálta Dánia nemrég megküldött aktualizált konvergenciaprogramját, és az alábbi értékelés alapján a programról a Tanács részére ajánlást fogadott el.

Értékelés

1. A dán konvergenciaprogram 2005. évi, a 2010-ig tartó időszakot lefedő aktualizálását a Bizottságnak 2005. november 30-án küldték meg. A program a 2006. évre szóló költségvetési törvényen alapul, melyet a parlament 2006. december 14-én fogadott el. A program nagyjából követi a stabilitási és konvergenciaprogramoknak az új magatartási kódexben meghatározott modelljét. A programból részben hiányoznak az új magatartási kódexben előírt kötelező és választható adatok (különösen a világ és az EU GDP-jének előrejelzett növekedését egyes évekre vonatkozóan). A dán program nem határoz meg kimondottan a költségvetési helyzetre vonatkozó, a magatartási kódex értelmében vett középtávú célkitűzést (KTC).

2. Az elmúlt évtized alatt a GDP növekedése átlagosan 2 százalékos volt, miközben az infláció nagyjából követte az euro-övezet inflációját. A foglalkoztatás növekedése az utóbbi években felgyorsult, és a munkanélküliség közelíti az elmúlt évtized legalacsonyabb szintjét. 2005-re és 2006-ra 2,4 %-os reál-GDP növekedési rátákkal számolnak, mivel az előrejelzések szerint a hazai kereslet, különösen a magánfogyasztás folytatja erőteljes növekedését. Feltételezhetően 2007–2008-ra a GDP növekedés szintje kifejezetten alacsonyabb lesz, amelyet évente körülbelül 2 %-os növekedés követ a programidőszak további részében. Az aktualizálás alapját szolgáló makrogazdasági forgatókönyv nagyjából megfelel a Bizottság szolgálatainak 2005. évi őszi, 2006-ig tartó időszakra vonatkozó előrejelzésének értékelésének, és teljes mértékben figyelembe veszi az óvatos előrejelzéseket. Különösen a 2007 és 2008 évekre, a növekedésre vonatkozó előrejelzések óvatosak, a Bizottság szolgálatai által becsült potenciális növekedés alatti növekedési feltételezések mellett. Az aktualizálás arra számít, hogy az inflációs nyomás továbbra is mérsékelt marad, ami valószínűnek tűnik.

3. Az ERM II mechanizmus 1999. január 1-i bevezetése óta nem jelentkeztek a korona átváltási árfolyamát befolyásoló feszültségek. Az árfolyam középparitás körüli ingadozásai a hivatalos sávnál sokkal szűkebbek, és az euro-övezettel szembeni rövid távú kamatláb-különbözet továbbra is alacsony. Ez tükrözi a rögzített árfolyamrendszerbe vetett bizalmat. A makrogazdasági keretrendszer továbbra is biztosítja a hosszú lejáratú kötvényhozamokat. A dán hosszú lejáratú államkötvények euro-övezettel szembeni hozamkülönbözete majdnem nulla bázispontra csökkent, illetve néha enyhén negatív volt.

4. 2005. február 17-i véleményében a Tanács jóváhagyta a Dánia konvergenciaprogramjának 2004. évi aktualizálásában bemutatott költségvetési stratégiát. Tekintettel a 2005. év költségvetésének végrehajtására, a 2004. évi aktualizálás 2005-re a GDP 2,2 %-át kitevő általános költségvetési többletet célzott meg, miközben a jelenlegi aktualizálás 3,6 %-os többletet vetít előre, a GDP hasonló növekedési kilátásai mellett. Összegezve, a bevételek a vártnál jobban alakultak, beleértve a nyugdíjalapok hozamadójából, és a gáz-és olajkitermelésből származó bevételeket, illetve, a kiadások visszafogottan alakultak.

5. A hosszú távú költségvetési stratégia a programidőszak egésze alatt magas elsődleges többleteket céloz meg az adóssághányad gyors csökkenésének biztosítása érdekében. A stratégia a kiadások megszorításán alapul, megcélozva a reál állami fogyasztás éves 0,5 %-os szintű növekedésének megőrzését, az adók befagyasztásának fenntartását, valamint a helyi önkormányzatok kiegyensúlyozott költségvetésének megkövetelését. Ezen aktualizálás a költségvetési többletnek 2005-ben a GDP 3,6 %-os csúcsértékéről való, 3 %-ra történő szűkülését jelzi előre (amely mögött kivételes tényezők húzódnak meg, ideértve a nyugdíjalapok hozamadójából, és a gázüzlethez kapcsolódó tevékenységekből származó bevételeket) 2006-ra és 2007-re vonatkozóan, majd ezt követően a programidőszak végére enyhén csökkenve eléri a GDP 2,9 %-át. Az elsődleges többlet időbeli alakulása hasonló, a programidőszak alatt a GDP 2 százalékpontjával csökken (1 százalékpont, amennyiben az összehasonlításból kimarad a 2005. év kivételesen magas többlete). Mind a kiadási, mind a bevételi hányadok az előrejelzési időszak alatt fokozatosan csökkenő trendet követnek. Ez tükrözi az adóbevételek csökkenését (részben az adóbefagyasztás miatt), a reál állami fogyasztás növekedésének évi 0,5 %-ra történő korlátozásán alapuló kiadási megszorításokat és a kamatteher csökkenését. Az előző programmal összehasonlítva az új aktualizálás túlteljesíti a költségvetési egyenleg tervezett pályáját, nagyjából változatlan makrogazdasági forgatókönyv mellett. Dánia az átmeneti időszak alatt végrehajtja a második tőkefedezeti pillért képező nyugdíjrendszerek besorolásáról szóló, 2004. március 2-i Eurostat határozatot; a határozat végrehajtásának becsült hatása a költségvetési egyenlegnek évente a GDP körülbelül 1 %-át kitevő csökkenésében mutatkozik meg.

6. A Bizottság szolgálatainak a program alapján, a közösen megállapított módszertan szerinti számításai azt jelzik, hogy a strukturális többlet (vagyis az egyszeri és átmeneti intézkedések nélküli, ciklikus hatásoktól megtisztított többlet) a GDP 3½ %-os 2005. évi csúcsértékéről 2006-ban a GDP körülbelül 2¾ %-ára csökken, mielőtt ezután a GDP 3¼ %-ára emelkedne. A strukturális helyzet 2005 és 2006 közötti csökkenése, amikor a kibocsátási rés a 2005. év enyhén negatív értékéből 2006-ban enyhén pozitívba vált, nagy mértékben jelzi a 2005. év kivételesen magas bevételeinek 2006. évi várható normalizálódását.

7. A program a programidőszakra a GDP 1½ és 2½ %-a közötti strukturális egyenleget (figyelembe véve a fent említett Eurostat határozat végrehajtására szánt átmeneti időszakot) céloz meg. Ezen értékelés vonatkozásában ezt tekintik a program középtávú célkitűzésének.

8. Mivel a program középtávú célkitűzése meghaladja a minimálisan szükséges értéket (a GDP kb. ½ %-ára becsülik), annak megvalósítása biztosítja a szükséges biztonsági sávot a túlzott hiány fellépése ellen. A megfelelőség tekintetében a program középtávú célkitűzése nem lépi túl az euro-övezet és az ERM II tagállamai számára a Stabilitási és Növekedési Paktumban és a magatartási kódexben meghatározottakat, és érezhetően szigorúbb követelményt támaszt az adóssághányad és a hosszútávú átlagos potenciális kibocsátás növekedése által indokolthoz képest. A program ismerteti, hogy a Paktum követelményeihez képest a középtávú célkitűzések jóval szigorúbbak a gyors adósságcsökkentésen keresztül megvalósuló, hosszú távon fenntartható, rendezett államháztartás alapjainak lefektetése érdekében.

9. Összességében, az aktualizálás költségvetési előrejelzéseit kockáztató tényezők a pozitív oldalon jelentkeznek, elsősorban azért, mert a GDP növekedés a várthoz képest magasabban alakulhat, valamint a 2007-re és 2008-ra feltételezett alacsony szintű GDP növekedés miatt. Emiatt a GDP növekedése és a költségvetés ezekben az években a programban előrejelzettekhez képest jobban alakulhat. Negatív kockázatnak tekinthető a reál állami fogyasztás növekedésének korlátozására irányuló célnak való megfelelés, mivel a korábbiakban változó eredmények születtek.

10. Figyelembe véve valamennyi, a költségvetési célokat veszélyeztető tényezőt, a programban bemutatott költségvetési stratégia elégségesnek tűnik a programban meghatározott középtávú célkitűzésnek a programidőszak egésze alatti, széles sáv melletti fenntarthatóságához. A program továbbá elég széles biztonsági sávot nyújt ahhoz, hogy szokásos makrogazdasági ingadozások mellett ne lépjék túl a hiánynak a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértékét egyik évben sem. Tekintettel a középtávú célkitűzéseiket már elért országokra vonatkozó követelményre, amely szerint konjunktúra idején el kell kerülni a prociklikus államháztartási politikát, 2005 és 2010 között a strukturális hiány eltérése a GDP 0,3 százalékpontjának felel meg, 2005 és 2006 közötti 0,8 százalékpontnyi eséssel, amikor az enyhén negatív kibocsátási rés enyhén pozitívvá válik. Figyelembe véve a 2005. év kivételesen magas bevételeit, a 2006. év költségvetési csomagját és a kibocsátási rés kiszámításához társuló bizonytalanságokat, Dánia államháztartási politikája nem mutat prociklikus jegyeket.

11. A második tőkefedezeti pillért képező nyugdíjrendszerek 2007. tavaszától történő újbóli besorolása (ekkor jár le a 2004. márciusi Eurostat határozat végrehajtására szánt átmeneti időszak) nem változtat jelentősen ezen az értékelésen. Összefoglalva, a költségvetési egyenleg helyzete rendezett és a költségvetési stratégia jó példa a Paktummal összhangban irányított költségvetési politikának.

12. A bruttó adósság 2005-ben a GDP 36 %-át tette ki, ami már most is jóval a Szerződésben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaszint alatt van. Az aktualizálás szerint az adóssághányad a programidőszak alatt tovább csökken, és 2010-ben a GDP 21½ %-án áll meg. Elsősorban a nagyobb elsődleges többletek miatt mindez az előző aktualizáláshoz képest gyorsabb adósságcsökkenést jelent.

13. Az államháztartás fenntarthatóságának tekintetében Dánia alacsony kockázattal szembesül a népességelöregedés becsült költségvetési költségei folytán. A bruttó adósság jelenleg jóval a 60 %-os referenciaérték alatti és az előrejelzési időszak egésze alatt a referenciaérték alatt marad. A fenntarthatósággal kapcsolatos kérdéseket, beleértve a nyugdíjkiadások visszaszorítását és az eszközök felhalmozását, az államháztartási politika középpontjába állító stratégia pozitívan járul hozzá az államháztartás hosszútávú alakulásához. A költségvetési egyenleg jelenleg rendkívül kedvező helyzete hozzájárul az népességelöregedés költségvetésre gyakorolt előrevetített hatásának korlátozásához, valamint a középtávú költségvetési tervek összhangban állnak az államháztartás fenntarthatóságának alacsony kockázataival.

14. Az államháztartás területén tervezett intézkedések nagyjából megfelelnek a 2005 és 2008 közötti időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak. Különösen, Dánia tiszteletben tartja középtávú célkitűzését. Ugyanakkor, nem határoztak meg új intézkedéseket a foglalkoztatásnak a munkaerő megközelítőleg 2 %-ában feltételezett, 2010-re történő emelésére.

15. Dánia Nemzeti Reformprogramja, melyet 2005. október 26-án küldtek meg a gazdasági növekedést és munkahelyteremtést célzó, megújított lisszaboni stratégia keretében, a következő, az államháztartásra jelentős hatást gyakorló kihívásokat azonosítja: i. az államháztartás hosszútávú fenntarthatóságának biztosítása érdekében a munkaerő-kínálat javítása és ii. az állami szektor hatékonyságának javítása. A Nemzeti Reformprogramban bemutatott intézkedések költségvetési hatásait a konvergenciaprogram költségvetési előrejelzései tartalmazzák. A konvergenciaprogramban szereplő, az államháztartás területén tervezett intézkedések összhangban állnak a Nemzeti Reformprogramban előirányzott intézkedésekkel.

16. Ajánlás

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének harmadik bekezdésével összhangban Dánia aktualizált, 2005–2010-re szóló konvergenciaprogramjáról

AZ EURÓPA I UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásának megerősítéséről szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre[3], és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

17. [2006. január 24]-én a Tanács megvizsgálta Dániának a 2005–2010. közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergencia programját. A program nagyjából követi a stabilitási és konvergenciaprogramoknak az új magatartási kódexben meghatározott modelljét. A programból részben hiányoznak az új magatartási kódexben előírt kötelező és választható adatok (különösen a világ és az EU GDP-jének előrejelzett növekedését egyes évekre vonatkozóan). A dán program nem határoz meg kimondottan a költségvetési egyenleg helyzetére vonatkozó, a magatartási kódex értelmében vett középtávú célkitűzést (KTC).

18. Az elmúlt évtized alatt a GDP növekedése átlagosan 2 százalékos volt, miközben az infláció nagyjából követte az euro-övezet inflációját. A foglalkoztatás növekedése az utóbbi években felgyorsult, és a munkanélküliség közelíti az elmúlt évtized legalacsonyabb szintjét. A program alapját képező makrogazdasági forgatókönyv szerint 2006-ban 2,4 %-os, a programidőszak fennmaradó részében pedig átlagosan 1,6 %-os reál-GDP növekedést terveznek. A jelenleg rendelkezésre álló információk értékelései alapján ez a forgatókönyv óvatos feltételezéseken alapul, különösen 2007-re és 2008-ra vonatkozóan. A program inflációval kapcsolatos tervei reálisnak tűnnek.

19. 2005. február 17-i véleményében a Tanács jóváhagyta a Dánia konvergenciaprogramjának 2004. évi aktualizálásában bemutatott költségvetési stratégiát. Tekintettel a 2005. év költségvetésének végrehajtására, a 2004. évi aktualizálás 2005-re a GDP 2,2 %-át kitevő általános költségvetési többletet célzott meg, miközben a jelenlegi aktualizálás 3,6 %-os többletet vetít előre, a GDP hasonló növekedési kilátásai mellett. Összegezve, a bevételek a vártnál jobban alakultak, beleértve a nyugdíjalapok hozamadójából, és a gáz-és olajkitermelésből származó bevételeket, illetve, a kiadások visszafogottan alakultak.

20. A költségvetési stratégia a programidőszak alatt átlagosan 1½ % és 2½ % közötti strukturális többletek fenntartását célozza, maga után vonva az állami adóssághányad meghatározott csökkentését a lakosság elöregedésével járó hatások ellensúlyozása érdekében. A stratégia a kiadások megszorításán alapul, megcélozva a reál állami fogyasztás éves 0,5 %-os szintű növekedésének megőrzését, az adók befagyasztásának fenntartását, valamint a helyi önkormányzatok kiegyensúlyozott költségvetésének megkövetelését. Az aktualizálás előrevetíti az általános költségvetési többlet csökkenését a GDP 3,6 %-os 2005. évi szintjéről, 2006-ban 3,1 %-ra, és 2007-ben 3,2 %-ra, majd a programidőszak végére enyhén a GDP 2,9 %-ára csökken. Az általános költségvetés becsült többletei a jelen aktualizálásban feltűnően magasak a megelőző aktualizáláshoz képest, miközben a GDP előrejelzett növekedése hasonló.

21. A program a programidőszakra a GDP 1½ és 2½ %-a közötti strukturális egyenleget (figyelembe véve a fent említett Eurostat határozat végrehajtására szánt átmeneti időszakot) céloz meg. Ezen értékelés vonatkozásában ezt tekintik a program középtávú célkitűzésének. Strukturális értelemben (vagyis az egyszeri és átmeneti intézkedések nélküli, ciklikus hatásoktól megtisztított értelemben) a többlet 2006-ban a 2005. évi GDP 3,6 %-áról körülbelül a GDP 2¾ %-ára esik, mielőtt ezt követően a GDP 3¼ %-os szintjén állapodna meg. Ugyanakkor a 2006-ra várható, a GDP 0,8 százalékpontjának megfelelő javulás tükrözi a nyugdíjalapokból befolyt adóbevételek normalizálódását, amelyek 2005-ben kivételesen magasak voltak.

22. Mivel a programban foglalt középtávú célkitűzés meghaladja a minimálisan szükséges értéket (a GDP kb. ½ %-ára becsülik), annak megvalósítása biztosítja a szükséges biztonsági sávot a túlzott hiány fellépése ellen. A megfelelőség tekintetében a program középtávú célkitűzése nem lépi túl az euro-övezet és az ERM II tagállamai számára a Stabilitási és Növekedési Paktumban és a magatartási kódexben meghatározottakat, és érezhetően szigorúbb követelményt támaszt az adóssághányad és a hosszútávú átlagos potenciális kibocsátás növekedése által indokolthoz képest. A program ismerteti, hogy a Paktum követelményeihez képest a középtávú célkitűzések jóval szigorúbbak a gyors adósságcsökkentésen keresztül megvalósuló, hosszú távon fenntartható, rendezett államháztartás alapjainak lefektetése érdekében.

23. Összességében, az aktualizálás költségvetési előrejelzéseit kockáztató tényezők a pozitív oldalon jelentkeznek, különösen azért, mert a GDP növekedés a várthoz képest magasabban alakulhat, elsősorban a 2007-re és 2008-ra feltételezett alacsony szintű GDP növekedés miatt. Emiatt a GDP növekedése és a költségvetés ezekben az években a programban előrejelzettekhez képest jobban alakulhat. Negatív kockázatnak tekinthető a reál állami fogyasztás korlátozásra irányuló célnak való megfelelés, mivel a korábbiakban változó eredmények születtek.

24. A kockázatértékelés tekintetében a programban költségvetési irányvonala elégségesnek tűnik ahhoz, hogy a programidőszak egészén át fenntartsák a program középtávú célkitűzéseit. Továbbá, elég széles biztonsági sávot nyújt ahhoz, hogy szokásos makrogazdasági ingadozások mellett ne lépjék túl a GDP 3 %-ában meghatározott hiány-határértéket egyik évben sem. A 2005. évre becsült többlet kivételes méretét is figyelembe véve a programban foglalt államháztartási politika irányvonala szintén összhangban áll a Stabilitási és Növekedési Paktummal abban az értelemben, hogy konjunktúra idején nem tekinthető prociklikusnak. A második tőkefedezeti pillért képező nyugdíjrendszerek 2007 tavaszától történő újbóli besorolása (ekkor jár le a 2004. március 2-i Eurostat határozat végrehajtására szánt átmeneti időszak) évente a GDP kb. 1 %-ával fogja csökkenteni a dán többleteket, azonban jelentősen nem változtat ezen az értékelésen. Összefoglalva, a költségvetési egyenleg helyzete rendezett és a költségvetési stratégia jó példa a Paktummal összhangban irányított költségvetési politikának.

25. Az adóssághányad a becslések szerint 2005-ben a GDP 36 %-a volt, ami jóval a Szerződésben előirányzott referenciaérték (a GDP 60 %-a) alatt van. A program előrejelzése szerint az adóssághányad mintegy 14 százalékponttal csökken a programidőszak folyamán.

26. Az államháztartás fenntarthatóságának tekintetében a Dánia alacsony kockázattal szembesül a népességelöregedés becsült költségvetési költségei folytán. A bruttó adósság jelenleg jóval a 60 %-os referenciaérték alatti és az előrejelzési időszak egésze alatt a referenciaérték alatt marad. A fenntarthatósággal kapcsolatos kérdéseket, beleértve a nyugdíjkiadások visszaszorítását és az eszközök felhalmozását, az államháztartási politika középpontjába állító stratégia pozitívan járul hozzá az államháztartás hosszútávú alakulásához. A költségvetési egyenleg jelenleg rendkívül kedvező helyzete hozzájárul a népességelöregedés költségvetésre gyakorolt előrevetített hatásának korlátozásához, valamint a középtávú költségvetési tervek összhangban állnak az államháztartás fenntarthatóságának alacsony kockázataival[4].

27. Az államháztartás területén tervezett intézkedések nagyjából megfelelnek a 2005 és 2010 közötti időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak. Különösen, Dánia tiszteletben tartja középtávú célkitűzését. Ugyanakkor, nem határoztak meg új intézkedéseket a foglalkoztatásnak a munkaerő megközelítőleg 2 %-ában feltételezett, 2010-re történő emelésére.

28. Dánia Nemzeti Reformprogramja, melyet 2005. október 26-án küldtek meg a gazdasági növekedést és a munkahelyteremtést célzó, megújított lisszaboni stratégia keretében, hangsúlyozza a munkaerő-kínálat javítását az államháztartás hosszútávú fenntarthatóságának biztosítása, valamint az állami szektor hatékonyságának javítása érdekében. A Nemzeti Reformprogramban bemutatott intézkedések költségvetési hatásait a konvergenciaprogram költségvetési előrejelzései tartalmazzák. A konvergenciaprogramban szereplő, az államháztartás területén tervezett intézkedések összhangban állnak a Nemzeti Reformprogramban előirányzott intézkedésekkel.

A legfontosabb makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása1

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2010 |

Reál-GDP (%-os változás) | KP 2005. november | 2,0 | 2,4 | 2,4 | 1,1 | 1,6 | 2,1 |

COM 2005. november | 2,1 | 2,7 | 2,3 | 2,1 | nincs adat | nincs adat |

KP 2004. november | 2,2 | 2,5 | 1,3 | 1,9 | 1,8 | 1,8 |

HICP-infláció (%) | KP 2005. november | 0,9 | 1,6 | 2,0 | 1,3 | 1,9 | 1,8 |

COM 2005. november | 0,9 | 1,7 | 2,0 | 1,9 | nincs adat | nincs adat |

KP 2004. november | 1,2 | 1,7 | 1,6 | 1,7 | nincs adat | 1,6 |

Kibocsátási rés (a potenciális GDP %-ában) | KP 2005. november2 | -0,8 | -0,3 | 0,1 | -0,7 | -0,9 | -0,6 |

COM 2005. nov.6 | -1,3 | -0,6 | -0,4 | -0,4 | nincs adat | nincs adat |

KP 2004. november2 | -0,6 | -0,1 | -0,5 | -0,4 | nincs adat | -0,4 |

Államháztartási egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2005. november | 2,3 | 3,6 | 3,1 | 3,2 | 2,7 | 2,9 |

COM 2005. november | 2,9 | 3,7 | 3,0 | 2,7 | nincs adat | nincs adat |

KP 2004. november | 1,4 | 2,2 | 1,8 | 1,9 | 2,2 | 2,2 |

Elsődleges egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2005. november | 4,7 | 5,6 | 4,7 | 4,1 | 3,5 | 3,7 |

COM 2005. november | 5,3 | 5,8 | 4,9 | 4,4 | nincs adat | nincs adat |

KP 2004. november | 4,5 | 4,8 | 4,5 | 4,6 | nincs adat | 4,4 |

Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2005. november2 | 2,8 | 3,8 | 3,0 | 3,6 | 3,3 | 3,3 |

COM 2005. november | 3,8 | 4,1 | 3,3 | 3,0 | nincs adat | nincs adat |

KP 2004. november2 | 1,7 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | nincs adat | 2,3 |

Strukturális egyenleg3 (a GDP %-ában) | KP 2005. nov.4 | 2,6 | 3,6 | 2,7 | 3,3 | 3,3 | 3,3 |

COM 2005. nov.5 | 3,6 | 3,9 | 3,0 | 2,7 | nincs adat | nincs adat |

KP 2004. november | nincs adat | nincs adat | nincs adat | nincs adat | nincs adat | nincs adat |

Bruttó államadósság (a GDP %-ában) | KP 2005. november | 42,3 | 35,6 | 31,7 | 28,9 | 26,5 | 21,5 |

COM 2005. november | 43,2 | 36,0 | 33,0 | 31,5 | nincs adat | nincs adat |

KP 2004. november | 42,3 | 39,4 | 37,4 | 35,3 | 33,1 | 28,8 |

Megjegyzések: 1A költségvetési előrejelzések nem tartalmazzák a 2004. március 2-i, a tőkefedezeti nyugdíjrendszerek besorolásáról szóló Eurostat határozat – amelyet a 2007. évi értesítésig kell végrehajtani – hatásait. E hatást is figyelembe véve, az általános költségvetési egyenleg 2004-ben a GDP 1,3 %-a, 2005-ben 2,7 %, 2006-ban 2,1 %, 2007-ben 2,2 %, 2008-ban 1,7 %, 2009-ben 1,9 % lenne, miközben a bruttó államadósság 2004-ben a GDP 43,5 %-a, 2005-ben 36,8 %, 2006-ban 32,9 %, 2007-ben 30,1 %, 2008-ban 27,7 % és 2010-ben 22,7 % lenne. 2A Bizottság szolgálatainak számításai a programban megadott információk alapján. 3Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg, az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül (hasonlóan a megelőző sorokhoz). 4Egyszeri és más átmeneti intézkedések a programból (2004-ben és 2005-ben a GDP 0,2 %-a, 2006-ban és 2007-ben 0,3 %; valamennyi a hiány csökkentésére irányul). 5Egyszeri és más átmeneti intézkedések a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi előrejelzéséből (2004-ben és 2005-ben a GDP 0,2 %-a, 2006-ban és 2007-ben 0,3 %; valamennyi a hiány csökkentésére irányul). 6A 2004–2007 közötti időszakra vonatkozóan 1,9 %-os, 2,1 %-os, 2,1 %-os és 2,1 %-os becsült potenciális növekedés alapján. Forrás: Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi gazdasági előrejelzései (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai |

[1] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. AZ 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az e szövegben említett összes dokumentum megtalálható a következő weboldalon:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] A Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleménye az ECOFIN-Tanács által 2005. október 11-én elfogadott következő dokumentumról: „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásával kapcsolatos pontosítások, valamint iránymutatások a stabilitási és konvergencia programok tartalmára és formájára vonatkozóan”

[3] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. AZ 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[4] A hosszútávú fenntarthatóság részleteit a Bizottság szolgálatai által a programról elvégzett technikai értékelés tartalmazza, amely a következő honlapon jelenik meg: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm