[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.5.17.

COM(2010)234 végleges

2010/0129 (NLE)

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

(ÉÉÉÉ. hónap NN.)

az Európai Unió, Izland, Liechtenstein és Norvégia között a 2009–2014 közötti időszakra vonatkozó EGT Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodás, az Európai Unió és Norvégia közötti 2009–2014 közötti időszakra vonatkozó Norvég Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodás, az Európai Gazdasági Közösség és Izland közötti megállapodás egyes halak és halászati termékek Európai Unióba történő behozatalára 2009–2014 között alkalmazandó különleges rendelkezésekről szóló kiegészítő jegyzőkönyvének, valamint az Európai Gazdasági Közösség és Norvégia közötti megállapodás egyes halak és halászati termékek Európai Unióba történő behozatalára 2009–2014 között alkalmazandó különleges rendelkezésekről szóló kiegészítő jegyzőkönyvének megkötéséről

INDOKOLÁS

Az Európai Gazdasági Térségről (EGT) szóló megállapodás 1994-es hatályba lépése óta az EGT-hez tartozó EFTA-államok (jelenleg Izland, Liechtenstein és Norvégia) hozzájárultak az EGT-n belüli gazdasági és szociális különbségek csökkentéséhez. Ezekről a hozzájárulásokról mindig ötéves időszakokra állapodtak meg.

A pénzügyi hozzájárulások legutóbbi ötéves periódusa, amely a 2004–2009 közötti időszakra vonatkozott, 2009. április 30-án járt le. Ebben az időszakban az EGT-hez tartozó EFTA-államok teljes pénzügyi hozzájárulása 1,467 milliárd EUR volt, melyet részben az EGT-megállapodáshoz kapcsolódó, az EGT-hez tartozó mindhárom EFTA-állam által finanszírozott multilaterális EGT Finanszírozási Mechanizmuson keresztül, részben pedig a kizárólag Norvégia által finanszírozott kétoldalú Norvég Finanszírozási Mechanizmuson keresztül folyósítottak.

A 2004–2009 közötti pénzügyi hozzájárulásokról a 2004-es és 2007-es EGT-bővítési megállapodások kapcsán tárgyaltak. Ennek keretében szintén a 2004–2009 közötti időszakra két bilaterális megállapodásról/ jegyzőkönyvről is folytak tárgyalások Izlanddal és Norvégiával, amelyek bizonyos piacra lépési engedményeket adtak a halakkal és halászati termékekkel kapcsolatban. Ezek felülvizsgálati záradéka a 2004–2009 közötti finanszírozási mechanizmusok lejárati idejével megegyező határidőről rendelkezik.

Az Izlanddal, Liechtensteinnel és Norvégiával a 2009–2014 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi hozzájárulásokról folytatott hivatalos tárgyalások 2008. szeptember 26-án kezdődtek.

Ezekkel a tárgyalásokkal párhuzamosan, de tőlük függetlenül konzultációk majd végül tárgyalások is kezdődtek az Izlanddal és Norvégiával kötött két halászati jegyzőkönyv felülvizsgálati záradéka alapján.

A tárgyalások a tárgyalók szintjén 2009. december 18-án zárultak le, egy sor kölcsönösen elfogadott jegyzőkönyv parafálásával.

A különböző tárgyalások eredményeképpen a következő dokumentumok készültek el:

- Az EU, Izland, Liechtenstein és Norvégia közötti megállapodás a 2009–2014 közötti időszakra vonatkozó EGT Finanszírozási Mechanizmusról

- Az EU és Norvégia közötti megállapodás a 2009–2014 közötti időszakra vonatkozó Norvég Finanszírozási Mechanizmusról

- Kiegészítő jegyzőkönyv az Izland részére nyújtott bizonyos halászati termékekkel kapcsolatos engedményekről a 2009–2014 közötti időszakban

- Kiegészítő jegyzőkönyv a Norvégia részére nyújtott bizonyos halászati termékekkel kapcsolatos engedményekről a 2009–2014 közötti időszakban

Az EGT és a Norvég Finanszírozási Mechanizmus együtt 1,8 milliárd EUR összegű csomagot alkot a 2009–2014 közötti időszakra, ami az EGT Finanszírozási Mechanizmus esetében 31%-os növekedést, a Norvég Finanszírozási Mechanizmus esetében pedig 22%-os növekedést jelent a 2004–2009 közötti időszakhoz képest. Ez az eredmény tükrözi a Tanács által megállapított tárgyalási irányelveket, amelyek az alapok „jelentős növelését” kérték. A pénzügyi válság miatt arról állapodtak meg, hogy Izland hozzájárulásai az EGT Finanszírozási Mechanizmushoz ne növekedjenek abszolút értékben.

A végleges csomag részeként, az új EGT Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodás aláírása alkalmából, a Bizottság a következő nyilatkozatot fogadta el: „ Az új 38b. jegyzőkönyvet az EGT-hez tartozó EFTA-államoknak az Európai Gazdasági Térség gazdasági és szociális különbségeinek csökkentéséhez való hozzájárulásaként hozták létre, amely nincs kihatással semmilyen más tárgyalásra, ideértve a jövőbeni uniós, kohéziós témájú tárgyalásokat is ”. E nyilatkozat hátterében az áll, hogy bár az EGT Finanszírozási Mechanizmus forrásainak felosztásánál a kiindulási pontot az úgynevezett „kohéziós kulcs” jelentette, az életképes kompromisszum megtalálása érdekében bizonyos átmeneti kiigazításokra volt szükség, és az EGT-alapokat végül ezeknek megfelelően osztották fel.

Ezen túlmenően végrehajtási intézkedésekről állapodtak meg. Központi elem, hogy az alapokat ugyanazzal a programokon alapuló módszerrel fogják elkölteni, mint amelyet az EU strukturális alapjaihoz is használnak. A támogatások prioritási területei között szerepel az éghajlatváltozás elleni küzdelem és a környezetvédelem, a környezetbarát technológiák ösztönzése, valamint a társadalmi fejlődés és a civil társadalom támogatása.

Az EU és Izland, illetve az EU és Norvégia közötti, 2009–2014 közötti időszakra vonatkozó két bilaterális halászati jegyzőkönyv lényegében a korábbi, 2004–2009 közötti időszakra vonatkozó jegyzőkönyveket újította meg: Izland esetében nem változtak, Norvégia esetében pedig szerény mértékben növekedtek az engedmények, melyek alapján Norvégia meg fogja újítani a 2009. április 30-án lejárt halászati tranzitmegállapodást.

Mivel a tárgyalások sajnálatos módon késedelmet szenvedtek, és 2009. december 18-ig nem sikerült lezárni őket, az EGT zökkenőmentes működése érdekében arra volt szükség, hogy a fenti megállapodások ideiglenes jelleggel, későbbi megkötésük függvényében hatályba lépjenek.

A meglévő nemzetközi megállapodások különös elemeinek módosítása során általánosan alkalmazott gyakorlatnak megfelelően a határozattervezetek jogalapjaként az EUMSz. vonatkozó cikkeit alkalmazzák, nevezetesen a 175. cikk harmadik albekezdését a gazdasági és társadalmi kohézióhoz való pénzügyi hozzájárulásról szóló megállapodások esetében, és a 207. cikket a módosított halászati jegyzőkönyvek esetében.

A Bizottság javasolja a Tanácsnak, hogy fogadja el a csatolt tanácsi határozatjavaslatot az Európai Unió, Izland, Liechtenstein és Norvégia között a 2009–2014 közötti időszakra vonatkozó EGT Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodás, az Európai Unió és Norvégia közötti 2009–2014 közötti időszakra vonatkozó Norvég Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodás, az Európai Gazdasági Közösség és Izland közötti megállapodás egyes halak és halászati termékek Európai Unióba történő behozatalára 2009–2014 között alkalmazandó különleges rendelkezésekről szóló kiegészítő jegyzőkönyvének, valamint az Európai Gazdasági Közösség és Norvégia közötti megállapodás egyes halak és halászati termékek Európai Unióba történő behozatalára 2009–2014 között alkalmazandó különleges rendelkezésekről szóló kiegészítő jegyzőkönyvének megkötéséről.

2010/0129 (NLE)

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

(ÉÉÉÉ. hónap NN.)

az Európai Unió, Izland, Liechtenstein és Norvégia között a 2009–2014 közötti időszakra vonatkozó EGT Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodás, az Európai Unió és Norvégia közötti 2009–2014 közötti időszakra vonatkozó Norvég Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodás, az Európai Gazdasági Közösség és Izland közötti megállapodás egyes halak és halászati termékek Európai Unióba történő behozatalára 2009–2014 között alkalmazandó különleges rendelkezésekről szóló kiegészítő jegyzőkönyvének, valamint az Európai Gazdasági Közösség és Norvégia közötti megállapodás egyes halak és halászati termékek Európai Unióba történő behozatalára 2009–2014 között alkalmazandó különleges rendelkezésekről szóló kiegészítő jegyzőkönyvének megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 175. cikke harmadik bekezdésére és 207. cikkére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával,

tekintettel a Bizottság javaslatára[1],

tekintettel az Európai Parlament jóváhagyására[2],

mivel:

1. Az Európai Unió nevében [2010. …]-án/én az alábbi megállapodásokat írták alá, későbbi időpontban történő megkötésükre is figyelemmel, a Tanács [2010. …]-i …/…/EU határozatával[3] összhangban:

2. Az Európai Unió, Izland, a Liechtensteini Hercegség és a Norvég Királyság közötti megállapodás a 2009–2014 közötti időszakra vonatkozó EGT Finanszírozási Mechanizmusról;

3. A Norvég Királyság és az Európai Unió közötti megállapodás a 2009-2014 közötti időszakra vonatkozó Norvég Finanszírozási Mechanizmusról;

4. Az Európai Gazdasági Közösség és az Izlandi Köztársaság közötti megállapodás kiegészítő jegyzőkönyve;

5. Az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság közötti megállapodás kiegészítő jegyzőkönyve.

6. A megállapodásokat jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

1. Az Európai Unió nevében a következő megállapodásokat hagyták jóvá:

- Az Európai Unió, Izland, a Liechtensteini Hercegség és a Norvég Királyság közötti megállapodás a 2009–2014 közötti időszakra vonatkozó EGT Finanszírozási Mechanizmusról;

- A Norvég Királyság és az Európai Unió közötti megállapodás a 2009-2014 közötti időszakra vonatkozó Norvég Finanszírozási Mechanizmusról;

- Az Európai Gazdasági Közösség és az Izlandi Köztársaság közötti megállapodás kiegészítő jegyzőkönyve;

- Az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság közötti megállapodás kiegészítő jegyzőkönyve.

2. A megállapodások szövegét csatolták e határozathoz.

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásokban előírt jóváhagyó okmányoknak az Európai Unió nevében történő letétbe helyezésére jogosult személyt, annak érdekében, hogy kifejezésre juttassa az Unió ahhoz való hozzájárulását, hogy a megállapodások rá nézve kötelező erővel bírjanak.

Kelt Brüsszelben, [2010. … -án/-én]

a Tanács részéről

az elnök

MELLÉKLETEK

AZ EURÓPAI UNIÓ, IZLAND, A LIECHTENSTEINI HERCEGSÉG ÉS A NORVÉG KIRÁLYSÁG KÖZÖTTI MEGÁLLAPODÁS A 2009–2014 KÖZÖTTI IDőSZAKRA VONATKOZÓ EGT FINANSZÍROZÁSI MECHANIZMUSRÓL

AZ EURÓPAI UNIÓ,

IZLAND,

A LIECHTENSTEINI HERCEGSÉG,

A Norvég Királyság,

mivel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (a továbbiakban: EGT-megállapodás) szerződő felei megegyeztek a régióik közötti gazdasági és szociális egyenlőtlenségek csökkentésének szükségességéről a közöttük zajló kereskedelem és gazdasági kapcsolatok folyamatos és kiegyensúlyozott erősítésének ösztönzése érdekében;

mivel e célkitűzéshez való hozzájárulás érdekében az EFTA-államok finanszírozási mechanizmust hoztak létre az Európai Gazdasági Térség keretében;

mivel az EGT Finanszírozási Mechanizmust 2004–2009 közötti időszakban szabályozó rendelkezéseket a 38a. jegyzőkönyv tartalmazza, valamint az EGT-megállapodás 38a. jegyzőkönyvének kiegészítése;

mivel az Európai Gazdasági Térség gazdasági és szociális egyenlőtlenségek csökkentésére továbbra is szükség van, ezért új mechanizmust kell létrehozni az EGT-hez tartozó EFTA-államok pénzügyi hozzájárulásairól a 2009–2014 közötti időszakra,

elhatározták, hogy megkötik a következő megállapodást:

1. cikk

Az EGT-megállapodás 117. cikke szövegének helyébe a következő szöveg lép:

„A finanszírozási mechanizmusokra irányadó rendelkezéseket a 38. jegyzőkönyv, a 38a. jegyzőkönyv, a 38a. jegyzőkönyv kiegészítése és 38b. jegyzőkönyve tartalmazza.”

2. cikk

Az EGT-megállapodás 38a. jegyzőkönyve után be kell illeszteni az új 38b. jegyzőkönyvet. A 38b. jegyzőkönyv szövegét e megállapodás melléklete tartalmazza.

3. cikk

A Szerződő Felek e megállapodást saját eljárási rendjük szerint megerősítik vagy jóváhagyják. A megerősítő vagy jóváhagyó okiratokat az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságán kell letétbe helyezni.

E jegyzőkönyv az utolsó megerősítő vagy jóváhagyó okirat letétbe helyezését követő második hónap első napján lép hatályba.

4. cikk

E megállapodás egyetlen eredeti példányban, angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén, izlandi és norvég nyelven készült, és az e nyelveken készült szövegeinek mindegyike egyaránt hiteles; a megállapodást az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságánál helyezik letétbe, amely minden részes fél részére eljuttat egy-egy hitelesített másolatot.

Kelt Brüsszelben [...]

az Európai Unió részéről

Izland részéről

a Liechtensteini Hercegség részéről

a Norvég Királyság részéről

MELLÉKLET

38B. JEGYZŐKÖNYV

az EGT Finanszírozási Mechanizmusról (2009–2014.)

1. cikk

A 3. cikkben felsorolt kiemelt területeken folyó prioritást élvező ágazatoknak nyújtott pénzügyi támogatásokkal Izland, Liechtenstein és Norvégia (a továbbiakban: EFTA-államok) hozzájárulnak az Európai Gazdasági Térségen belüli gazdasági és szociális egyenlőtlenségek csökkentéséhez, valamint a kedvezményezett államokhoz fűződő kapcsolataik erősítéséhez.

2. cikk

Az 1. cikkben említett pénzügyi hozzájárulás teljes összege 988,5 millió EUR, amelyet a 2009. május 1-jétől 2014. április 30-áig terjedő időszakban évente 197,7 millió EUR összegű részletekben bocsátanak kötelezettségvállalás céljából rendelkezésre.

3. cikk

1. A következő kiemelt ágazatokban igényelhető pénzügyi hozzájárulás:

a) környezetvédelem és környezetgazdálkodás;

b) éghajlatváltozás és megújuló energia;

c) civil társadalom;

d) humán és szociális fejlesztés;

e) kulturális örökség megőrzése.

2. A tudományos kutatások csak akkor finanszírozhatók, ha egy vagy több kiemelt területen folynak.

3. Az egyes kedvezményezett államok indikatív allokációs célja legalább összesen 30 % az a) és b) kiemelt ágazatokban, és 10 % a c) kiemelt ágazatban. A kiemelt ágazatokat a 8. cikk (2) bekezdésében ismertetett eljárásnak megfelelően kell kiválasztani, rugalmas módon koncentrálni és a kedvezményezett államok különböző szükségleteihez igazítani, figyelembe véve ezek méretét és a hozzájárulás összegét.

4. cikk

1. Az EFTA hozzájárulása nem haladja meg a programköltségek 85 %-át. Különleges esetekben elérheti a programköltségek 100 %-át.

2. Az állami támogatásokra vonatkozó szabályokat figyelembe kell venni.

3. Az Európai Bizottság valamennyi programot és minden jelentős változást megvizsgál az Európai Unió célkitűzéseivel való összeegyeztethetőség szempontjából.

4. A projektek tekintetében az EFTA-államok felelőssége a pénzeszközöknek a terveknek megfelelő rendelkezésre bocsátására korlátozódik. Harmadik féllel szemben nem felelnek.

5. cikk

Az alapok a következő kedvezményezett országok számára lesznek elérhetők: Bulgária, a Cseh Köztársaság, Észtország, Görögország, Spanyolország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Portugália, Románia, Szlovénia és Szlovákia.

Spanyolország számára átmeneti támogatásként 45,85 millió EUR-t különítenek el a 2009. május 1–2013. december 31. közötti időszakra. Bár számolni kell átmeneti kiigazításokkal, a pénzeszközök többi részét a következő felosztás szerint teszik elérhetővé:

Pénzeszközök (millió EUR) |

Bulgária | 78,60 |

Cseh Köztársaság | 61,40 |

Észtország | 23,00 |

Görögország | 63,40 |

Ciprus | 3,85 |

Lettország | 34,55 |

Litvánia | 38,40 |

Magyarország | 70,10 |

Málta | 2,90 |

Lengyelország | 266,90 |

Portugália | 57,95 |

Románia | 190,75 |

Szlovénia | 12,50 |

Szlovákia | 38,35 |

6. cikk

A le nem kötött rendelkezésre álló pénzeszközöknek a kedvezményezett államok kiemelt projektjei közötti újbóli elosztása céljából 2011 novemberében és 2013 novemberében felülvizsgálatra kerül sor.

7. cikk

1. Az ebben a jegyzőkönyvben meghatározott pénzügyi hozzájárulást szorosan össze kell hangolni Norvégiának a norvég finanszírozási mechanizmus által előírt kétoldalú hozzájárulásával.

2. Az EFTA-államok különösen arról gondoskodnak, hogy az előző bekezdésben említett mindkét finanszírozási mechanizmus esetében azonos kérelmezési eljárás és végrehajtási szabályok érvényesüljenek.

3. Az Európai Unió kohéziós politikájában bekövetkező vonatkozó változásokat megfelelően figyelembe kell venni.

8. cikk

Az EGT Finanszírozási Mechanizmus alkalmazására a következők vonatkoznak:

1. A végrehajtás minden szakaszában az átláthatóság, elszámoltathatóság és költséghatékonyság legmagasabb szintjét, valamint a felelősségteljes kormányzás, a fenntartható fejlődés és a nemek közti egyenlőség elveit kell alkalmazni. Az EGT Finanszírozási Mechanizmusának célkitűzéseit a kedvezményezett államok és az EFTA-államok közötti szoros együttműködés keretében kell megvalósítani.

2. A hatékony és célzott végrehajtás biztosítása érdekében, valamint a nemzeti prioritásokat figyelembe véve az EFTA-államoknak minden kedvezményezett állammal egyetértési megállapodást kell kötni, amely meghatározza a többéves programozás keretét, valamint az igazgatás és az ellenőrzés struktúráit.

3. Az egyetértési megállapodás megkötését követően a kedvezményezett államok programjavaslatokat nyújtanak be. Az EFTA-államok értékelik és jóváhagyják a javaslatokat, majd támogatási megállapodásokat kötnek a kedvezményezett államokkal minden egyes program vonatkozásában. A program részletességének szintje figyelembe veszi a hozzájárulás mértékét. A programokon belül kivételes esetekben projektek is említhetők, továbbá ezek kiválasztásának, jóváhagyásának és ellenőrzésének feltételei, összhangban a végrehajtásra vonatkozó (8) bekezdésben említett rendelkezésekkel.

A jóváhagyott programok végrehajtása a kedvezményezett állam felelőssége. A kedvezményezett államoknak megfelelő igazgatási és ellenőrzési rendszereket kell biztosítaniuk annak érdekében, hogy hatékony végrehajtást és igazgatást biztosítsanak.

4. A széleskörű részvétel biztosítása érdekében adott esetben partnerségeket kell alkalmazni a pénzügyi hozzájárulás előkészítése, végrehajtása, nyomon követése és értékelése során. A partnerek lehetnek többek között helyi, regionális és nemzeti szintűek, érkezhetnek a magánszektorból, civil társadalomból, és szociális partnerek is lehetnek a kedvezményezett államokban és az EFTA-államokban.

5. Az EGT Finanszírozási Mechanizmus igazgatására hivatott ellenőrzési rendszernek biztosítania kell a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének tiszteletben tartását. Az EFTA-államok nemzeti előírásaiknak megfelelően ellenőrzéseket végezhetnek. E célból a kedvezményezett államok megadnak minden szükséges segítséget, tájékoztatást és dokumentációt. Szabálytalanságok esetén az EFTA-államok felfüggeszthetik a finanszírozást és visszakövetelhetik a pénzeszközöket.

6. A kedvezményezett államokban a többéves programozás keretében bármelyik projekt végrehajtható a kedvezményezett államokban és az EFTA-államokban letelepedett entitásokkal együttműködésben, a közbeszerzésre alkalmazandó szabályoknak megfelelően.

7. Az EFTA-államok igazgatási költségeit a 2. cikkben említett általános összegből fedezik, amelyeket a (8) bekezdésben említett végrehajtási rendelkezések részleteznek majd.

8. Az EFTA-államok létrehoznak egy bizottságot az EGT Finanszírozási Mechanizmus általános igazgatására. Az EGT finanszírozási mechanizmusának gyakorlati alkalmazására vonatkozó további szükséges rendelkezéseket az EFTA-államok bocsátják ki a kedvezményezett államokkal folytatott konzultációt követően. Az EFTA-államok arra törekednek, hogy e rendelkezéseket az egyetértési megállapodások aláírását megelőzően kibocsássák.

9. cikk

Az ötéves időszak végén, a megállapodás alapján fennálló jogok és kötelezettségek sérelme nélkül a Szerződő Felek a megállapodás 115. cikke alapján felülvizsgálják majd az Európai Gazdasági Térségen belül fennálló gazdasági és társadalmi különbségek kezelésének szükségességét.

MEGÁLLAPODÁS

a Norvég Királyság és az Európai Unió között a Norvég Finanszírozási Mechanizmusról a 2009–2014 közötti időszakban

1. cikk

A Norvég Királyság vállalja, hogy a 3. cikkben felsorolt kiemelt területeken folyó prioritást élvező ágazatoknak külön Norvég Finanszírozási Mechanizmuson keresztül nyújtott pénzügyi támogatásokkal ötéves időszakon keresztül hozzájárul az Európai Gazdasági Térségen belüli gazdasági és szociális egyenlőtlenségek csökkentéséhez, valamint a kedvezményezett államokhoz fűződő kapcsolatainak erősítéséhez.

2. cikk

Az 1. cikkben meghatározott pénzügyi hozzájárulás teljes összege 800 millió EUR, amelyet a 2009. május 1-jétől 2014. április 30-áig terjedő időszakban évente 160 millió EUR összegű részletekben bocsátanak kötelezettségvállalás céljából rendelkezésre.

3. cikk

A következő kiemelt ágazatokban igényelhető pénzügyi hozzájárulás:

a) szén-dioxid-leválasztás és -tárolás;

b) környezetbarát ipari innováció;

c) kutatás és ösztöndíjak;

d) humán és szociális fejlesztés;

e) bel- és igazságügy;

f) a tisztességes munka és a háromoldalú párbeszéd ösztönzése.

Az a) prioritási ágazat allokációs célja legalább 20 %. A kedvezményezett államok különböző szükségleteit és méretét megfelelő módon figyelembe veszik.

Az egyes kedvezményezett államok számára elkülönített összegek egy százalékát félre kell tenni egy olyan alapba, amely a tisztességes munka és a háromoldalú párbeszéd ösztönzésére hivatott. Ezt az alapot a Norvég Királyság által kijelölt entitás működteti az 5. cikkben rögzített felosztási kulcsokkal összhangban.

4. cikk

Az Norvég Királyság hozzájárulása nem haladja meg a programköltségek 85 %-át. Különleges esetekben elérheti a programköltségek 100 %-át.

Az állami támogatásokra vonatkozó szabályokat figyelembe kell venni.

Az Európai Bizottság megvizsgálja valamennyi programot és azok minden jelentős változását az Európai Unió célkitűzéseivel való összeegyeztethetőség szempontjából.

A projektek tekintetében a Norvég Királyság felelőssége a pénzeszközöknek a terveknek megfelelő rendelkezésre bocsátására korlátozódik. Harmadik féllel szemben nem felelnek.

5. cikk

A kedvezményezett államok, Bulgária, a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Románia, Szlovénia és Szlovákia részére az alábbi felosztás szerint állnak rendelkezésre a pénzeszközök:

kedvezményezett állam | pénzeszközök (millió EUR) |

Bulgária | 48,00 |

Ciprus | 4,00 |

Cseh Köztársaság | 70,40 |

Észtország | 25,60 |

Lettország | 38,40 |

Litvánia | 45,60 |

Magyarország | 83,20 |

Málta | 1,60 |

Lengyelország | 311,20 |

Románia | 115,20 |

Szlovénia | 14,40 |

Szlovákia | 42,40 |

6. cikk

A le nem kötött rendelkezésre álló pénzeszközöknek a kedvezményezett államok kiemelt projektjei közötti újbóli elosztása céljából 2011 novemberében és 2013 novemberében felülvizsgálatra kerül sor.

7. cikk

Az 1. cikk alapján fizetendő hozzájárulásokat szorosan össze kell hangolni az EFTA-államoknak az EGT Finanszírozási Mechanizmus által előírt kétoldalú hozzájárulásával.

A Norvég Királyság különösen arról gondoskodik, hogy az előző bekezdésben említett mindkét finanszírozási mechanizmus esetében azonos kérelmezési eljárás és végrehajtási szabályok érvényesüljenek.

Az Európai Unió kohéziós politikájában bekövetkező vonatkozó változásokat megfelelően figyelembe kell venni.

8. cikk

A Norvég Finanszírozási Mechanizmus alkalmazására a következők vonatkoznak:

1. A végrehajtás minden szakaszában az átláthatóság, elszámoltathatóság és költséghatékonyság legmagasabb szintjét, valamint a felelősségteljes kormányzás, a fenntartható fejlődés és a nemek közti egyenlőség célkitűzéseit és elveit kell alkalmazni. A Norvég Finanszírozási Mechanizmus célkitűzéseit a kedvezményezett államok és a Norvég Királyság közötti szoros együttműködés keretében kell megvalósítani.

2. A hatékony és célzott végrehajtás biztosítása érdekében, valamint a nemzeti prioritásokat figyelembe véve a Norvég Királyságnak minden kedvezményezett állammal egyetértési megállapodást kell kötnie, amely meghatározza a többéves programozás keretét, valamint az igazgatás és az ellenőrzés struktúráit.

3. Az egyetértési megállapodás megkötését követően a kedvezményezett államok programjavaslatokat nyújtanak be. A Norvég Királyság értékeli és jóváhagyja a javaslatokat, majd minden egyes program vonatkozásában támogatási megállapodásokat köt a kedvezményezett államokkal. A program részletességének szintje figyelembe veszi a hozzájárulás mértékét. A programokon belül kivételes esetekben projektek is említhetők, továbbá ezek kiválasztásának, jóváhagyásának és ellenőrzésének feltételei, összhangban a végrehajtásra vonatkozó (8) bekezdésben említett rendelkezésekkel.

A jóváhagyott programok végrehajtása a kedvezményezett állam felelőssége. A kedvezményezett államoknak megfelelő igazgatási és ellenőrzési rendszereket kell biztosítaniuk annak érdekében, hogy hatékony végrehajtást és igazgatást biztosítsanak. Különleges körülmények esetén a kedvezményezett állam és a Norvég Királyság megállapodhatnak abban, hogy a programokat az általuk kijelölt entitások működtetik.

4. A széleskörű részvétel biztosítása érdekében adott esetben partnerségeket kell alkalmazni a pénzügyi hozzájárulás előkészítése, végrehajtása, nyomon követése és értékelése során. A partnerek lehetnek többek között helyi, regionális és nemzeti szintűek, érkezhetnek a magánszektorból, civil társadalomból, és szociális partnerek is lehetnek a kedvezményezett államokban és a Norvég Királyságban.

5. A Norvég Finanszírozási Mechanizmus igazgatására hivatott ellenőrzési rendszernek biztosítania kell a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének tiszteletben tartását. A Norvég Királyság nemzeti előírásainak megfelelően ellenőrzéseket végezhet. E célból a kedvezményezett államok megadnak minden szükséges segítséget, tájékoztatást és dokumentációt. Szabálytalanságok esetén a Norvég Királyság felfüggesztheti a finanszírozást és visszakövetelheti az alapokat.

6. A kedvezményezett államokban a többéves programozás keretében bármelyik projekt végrehajtható a kedvezményezett államokban és a Norvég Királyságban letelepedett entitásokkal együttműködésben, a közbeszerzésre alkalmazandó szabályoknak megfelelően.

7. A Norvég Királyság igazgatási költségeit a 2. cikkben említett általános összegből fedezik, amelyeket a (8) bekezdésben említett végrehajtási rendelkezések részleteznek majd.

8. A Norvég Finanszírozási Mechanizmus általános igazgatásáért a Norvég Királyság felelős, vagy bármely általa kijelölt entitás. A Norvég Finanszírozási Mechanizmusának alkalmazására vonatkozó további szükséges rendelkezéseket a Norvég Királyság EFTA-államok bocsátja ki a kedvezményezett államokkal való konzultációt követően. A Norvég Királyság arra törekszik, hogy e rendelkezéseket az egyetértési megállapodások aláírását megelőzően kibocsássák.

9. cikk

A Szerződő Felek e megállapodást saját eljárási rendjük szerint megerősítik vagy jóváhagyják. A megerősítő vagy jóváhagyó okiratokat az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságán kell letétbe helyezni.

E jegyzőkönyv az utolsó megerősítő vagy jóváhagyó okirat letétbe helyezését követő második hónap első napján lép hatályba.

10. cikk

E megállapodás egyetlen eredeti példányban, angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén, izlandi és norvég nyelven készült, és az e nyelveken készült szövegeinek mindegyike egyaránt hiteles; a megállapodást az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságánál helyezik letétbe, amely minden részes fél részére eljuttat egy-egy hitelesített másolatot.

Kelt Brüsszelben [...]

az Európai Unió részéről

a Norvég Királyság részéről

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI KÖZÖSSÉG ÉS AZ IZLANDI KÖZTÁRSASÁG KÖZÖTTI MEGÁLLAPODÁS KIEGÉSZÍTŐ JEGYZŐKÖNYVE

AZ EURÓPAI UNIÓ

és

IZLAND

TEKINTETTEL az Európai Közösség és az Izlandi Köztársaság között 1972. július 22-én aláírt megállapodásra, valamint a halak és halászati termékek Izland és a Közösség közötti kereskedelmére alkalmazandó jelenlegi szabályokra,

TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Közösség és az Izlandi Köztársaság közötti megállapodáshoz a Cseh Köztársaságnak, az Észt Köztársaságnak, a Ciprusi Köztársaságnak, a Lengyel Köztársaságnak, a Lett Köztársaságnak, a Litván Köztársaságnak, a Magyar Köztársaságnak, a Máltai Köztársaságnak, a Szlovén Köztársaságnak és a Szlovák Köztársaságnak az Európai Unióhoz való csatlakozása következtében csatolt kiegészítő jegyzőkönyvre, és különösen annak 2. cikkére;

TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Közösség és Izland közötti megállapodáshoz a Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai Unióhoz történő csatlakozása következtében csatolt kiegészítő jegyzőkönyvére, és különösen annak 2. cikkére;

ELHATÁROZTÁK, HOGY MEGKÖTIK A KÖVETKEZŐ JEGYZŐKÖNYVET:

1. cikk

Az Izlandról származó egyes halak és halászati termékek Európai Unióba történő behozatalára alkalmazandó különös rendelkezéseket e jegyzőkönyv és annak melléklete állapítja meg.

Az éves vámmentes kontingenseket e jegyzőkönyv melléklete állapítja meg. E vámkontingensek 2009. május 1-jétől 2014. április 30-ig érvényesek. Ezen időszak végéig minden érintett érdekeit figyelembe véve felülvizsgálják a kontingensszinteket.

2. cikk

A 2009. május 1-jétől 2010. április 30-ig tartó első 12 hónapos időszakra vonatkozó vámmentes kontingensmennyiségeket átviszik a 2010. május 1-jétől 2011. április 30-ig tartó időszakra.

Amennyiben a 2010. május 1-jétől 2011. április 30-ig tartó vámkontingens-időszakra vonatkozó vámkontingensek mennyiségét nem használják ki teljes mértékben, a megmaradt mennyiséget átviszik a 2011. május 1-jétől 2012. április 30-ig tartó vámkontingens-időszakra. Ennek érdekében a 2010. május 1-jétől 2011. április 30-ig tartó időszakban alkalmazandó vámkontingensre vonatkozó lehívásokat a 2011. szeptember 1-jét követő második bizottsági munkanapon leállítják. A következő munkanapon e vámkontingens felhasználatlan mennyiségét a 2011. május 1-jétől 2012. április 30-ig tartó időszakra alkalmazandó megfelelő vámkontingens keretében hozzáférhetővé teszik. Ezt az időpontot követően visszamenőleges lehívás vagy visszatérítés nem lehetséges a 2010. május 1-jétől 2011. április 30-ig tartó időszakban alkalmazandó vámkontingens terhére.

3. cikk

A Szerződő Felek e jegyzőkönyvet saját eljárásaikkal összhangban kötelesek megerősíteni vagy jóváhagyni. A megerősítő vagy jóváhagyó okiratokat az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságán kell letétbe helyezni.

E jegyzőkönyv az utolsó megerősítő vagy jóváhagyó okirat letétbe helyezését követő második hónap első napján lép hatályba.

E jegyzőkönyvet hatályba lépéséig ideiglenes jelleggel kell alkalmazni a Szerződő Felek erre vonatkozó levélváltását követően, az utolsó levélváltás megtörténtét követő harmadik hónap első napjától.

4. cikk

E jegyzőkönyvet, amely egyetlen eredeti példányban angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és izlandi nyelven készült, és amelynek e nyelveken készült szövegei mind egyaránt hitelesek, az Európai Unió Tanácsa Főtitkárságának irattárában helyezik letétbe, amely e megállapodás valamennyi részes Felének eljuttat egy-egy hitelesített másolatot.

Kelt Brüsszelben [...]

az Európai Unió részéről

Izland részéről

MELLÉKLET

A JEGYZŐKÖNYV 1. CIKKÉBEN EMLÍTETT KÜLÖNLEGES RENDELKEZÉSEK

Az Unió a meglévő vámkontingensek mellett az alábbi éves vámmentes kontingenst nyitja meg az izlandi eredetű termékek részére:

KN-kód | Árumegnevezés | Éves (május 1–április 30.) vámkontingens-mennyiség nettó tömege, eltérő rendelkezés hiányában |

ex 0303 51 00 | Hering (Clupea harengus, Clupea pallasii) fagyasztva, a máj és az ikra kivételével.[4] | 950 tonna |

0306 19 30 | Fagyasztott norvég homár (Nephrops norvegicus) | 520 tonna |

0304 19 35 | Vörösálsügér (Sebastes spp.) friss vagy hűtött | 750 tonna |

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI KÖZÖSSÉG ÉS A NORVÉG KIRÁLYSÁG KÖZÖTTI MEGÁLLAPODÁS KIEGÉSZÍTŐ JEGYZŐKÖNYVE

AZ EURÓPAI UNIÓ

és

A NORVÉG KIRÁLYSÁG

TEKINTETTEL az Európai Közösség és a Norvég Királyság között 1973. május 14-én aláírt megállapodásra, valamint a halak és halászati termékek Norvégia és a Közösség közötti kereskedelmére alkalmazandó jelenlegi szabályokra,

TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság közötti megállapodáshoz a Cseh Köztársaságnak, az Észt Köztársaságnak, a Ciprusi Köztársaságnak, a Lengyel Köztársaságnak, a Lett Köztársaságnak, a Litván Köztársaságnak, a Magyar Köztársaságnak, a Máltai Köztársaságnak, a Szlovén Köztársaságnak és a Szlovák Köztársaságnak az Európai Unióhoz való csatlakozása következtében csatolt kiegészítő jegyzőkönyvre és különösen annak 2. cikkére;

TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság közötti megállapodáshoz a Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai Unióhoz történő csatlakozása következtében csatolt kiegészítő jegyzőkönyvére és különösen annak 2. cikkére;

ELHATÁROZTÁK, HOGY MEGKÖTIK EZT A JEGYZŐKÖNYVET:

1. cikk

A Norvégiából származó egyes halak és halászati termékek Európai Unióba történő behozatalára alkalmazandó különös rendelkezéseket e jegyzőkönyv és annak melléklete állapítja meg.

Az éves vámmentes kontingenseket e jegyzőkönyv melléklete állapítja meg. E vámkontingensek 2009. május 1-jétől 2014. április 30-ig érvényesek. Ezen időszak végéig minden érintett érdekeit figyelembe véve felülvizsgálják a kontingensszinteket.

2. cikk

Azokat a vámkontingens-szinteket, amelyeket meg kellett volna nyitni Norvégia számára 2009. május 1-től kezdve e jegyzőkönyv végrehajtásáig, egyenlő részekre kell felosztani és éves szinten kell allokálni a jelen jegyzőkönyv alkalmazási időszakából hátralévő időszakra.

3. cikk

Norvégiának meg kell tennie a szükséges lépéseket a 2006. április 21-i királyi rendeletben foglaltak folyamatosságának biztosítása érdekében, melyek lehetővé teszik az Európai Unió valamely tagállamának lobogója alatt közlekedő hajókkal Norvégiába szállított halak és halászati terméket szabad áthaladását. E rendelet az 1. cikkben említett időszakban alkalmazandó, amint végrehajtásra kerülnek az éves vámkontingensek.

4. cikk

Az e jegyzőkönyv mellékletében felsorolt vámkontingensekre alkalmazandó származási szabályok azonosak az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság között 1973. május 14-én aláírt megállapodás 3. jegyzőkönyvében rögzítettekkel.

5. cikk

E jegyzőkönyvet a Felek saját eljárásuknak megfelelően megerősítik vagy jóváhagyják. A megerősítő vagy jóváhagyó okiratokat az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságán kell letétbe helyezni.

E jegyzőkönyv az utolsó megerősítő vagy jóváhagyó okirat letétbe helyezését követő második hónap első napján lép hatályba.

Ezt a jegyzőkönyvet hatályba lépéséig ideiglenes jelleggel kell alkalmazni a Felek erre vonatkozó levélváltását követően, az utolsó levélváltás megtörténtét követő harmadik hónap első napjától.

6. cikk

E jegyzőkönyv egyetlen eredeti példányban, angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és norvég nyelven készült,, és az e nyelveken készült szövegeinek mindegyike egyaránt hiteles; a megállapodást az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságánál helyezik letétbe, amely minden részes fél részére eljuttat egy-egy hitelesített másolatot.

Kelt Brüsszelben [...]

az Európai Unió részéről

a Norvég Királyság részéről

Melléklet

A JEGYZŐKÖNYV 1. CIKKÉBEN EMLÍTETT KÜLÖNLEGES RENDELKEZÉSEK

A meglévő vámmentes kontingenseken kívül az Európai Unió a következő éves vámmentes kontingenseket nyitja meg a Norvégiából származó termékek előtt:

KN-kód | Árumegnevezés | Éves (május 1–április 30.) vámkontingens-mennyiség nettó tömege, eltérő rendelkezés hiányában |

0303 29 00 | Fagyasztott szalmonidák | 2 000 tonna |

0303 51 00 | Hering (Clupea harengus, Clupea pallasii) fagyasztva, a máj és az ikra kivételével.[5] | 45 800 tonna |

0303 74 30 | Makréla (Scomber scombrus és japonicus) fagyasztva, egészben, a máj és az ikra kivételével[6]. | 39 800 tonna |

0303 79 98 | Más hal fagyasztva, a máj és az ikra kivételével | 2 200 tonna |

ex | 0304 29 75 0304 99 23 | Heringfilé (Clupea harengus és Clupea pallasii) fagyasztva. Fagyasztott heringhús (kopoltyúfedő) (Clupea harengus és Clupea pallasii)[7]. | 67 600 tonna |

ex ex ex | 1605 20 10 1605 20 91 1605 20 99 | Garnélarák és fűrészes garnélarák, hámozva és fagyasztva, elkészítve vagy tartósítva | 7 000 tonna |

ex ex | 1604 12 91 1604 12 99 | Hering, fűszerezett és/vagy ecetben vagy sós lében pácolva, tartósítva[8] | 3 000 tonna (nettó száraz tömeg) |

[1] HL C […]., [ …]., […]. o.

[2] HL C […]., [ …]., […]. o.

[3] HL L […], […], […] o.

[4] A vámkontingens nem vonatkozik azokra az árukra, amelyek esetében a szabad forgalomba bocsátáshoz szükséges vámáru-nyilatkozat benyújtására február 15. és június 15. közötti időszakban kerül sor.

[5] A vámkontingens nem vonatkozik azokra az árukra, amelyek esetében a szabad forgalomba bocsátáshoz szükséges vámáru-nyilatkozat benyújtására február 15. és június 15. közötti időszakban kerül sor.

[6] A vámkontingens nem vonatkozik azokra az árukra, amelyek esetében a szabad forgalomba bocsátáshoz szükséges vámáru-nyilatkozat benyújtására február 15. és június 15. közötti időszakban kerül sor.

[7] A vámkontingens nem vonatkozik azokra a 0304 99 23 KN-kód alatti árukra, amelyek esetében a szabad forgalomba bocsátáshoz szükséges vámáru-nyilatkozat benyújtására február 15. és június 15. közötti időszakban kerül sor.

[8] Ezt a vámkontingenst 4 000 tonnára (nettó száraz tömeg) kell emelni a 2010. május 1.–2011. április 30. közötti időszakban, 5 000 tonnára (nettó száraz tömeg) 2011. május 1.–2012. április 30. közötti időszakban, és 6 000 tonnára (nettó száraz tömeg) minden ezt követő 12 hónapos, május elsejétől április 30-ig tartó időszakban.