[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 23.4.2009

COM(2009) 191 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

az EDICOM II. program végrehajtásáról (2001–2005) {SEC(2009) 527 végleges}

(előterjesztő: a Bizottság)

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

az EDICOM II. program végrehajtásáról (2001–2005)

TARTALOMJEGYZÉK

A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az EDICOM II. program végrehajtásáról (2001–2005) 1

1. Bevezetés 3

2. Az egyes feltételek szerinti értékelés 4

2.1. Relevancia 4

2.2. Eredményesség 4

2.3. Hatékonyság 7

2.4. Hasznosság 9

2.5. Fenntarthatóság 9

3. Ajánlások a jövőt illetően 10

4. Irányítási ajánlások 10

5. Kapcsolódás más közösségi programokhoz 11

6. Következtetések 12

1. BEVEZETÉS

Az egységes piac 1993-ban történő létrehozásával megszűntek az EU-tagállamok közötti vámalakiságok, és a tagállamok közötti áruforgalmi mozgások nyomon követése érdekében megvalósították az Intrastat rendszert. Ez az új rendszer a vámhatósági adatok felhasználását a havi felmérések alapján közvetlenül a vállalkozásoktól gyűjtött információkkal váltotta fel. A tagállamok és harmadik országok közötti kereskedelemre vonatkozó statisztikákat továbbra is elsősorban vámhatósági adatokra alapozták.

Az említett változások támogatása érdekében a Tanács elfogadta a tagállamok közötti áruforgalomra vonatkozó statisztikai telematikai hálózatok közös kezeléséről szóló, 1996. december 9-i 96/715/EK határozatot (Edicom I. program)[1]. Az Edicom I. program előmozdította az átállást egy áruforgalmi statisztikák összegyűjtését, előállítását és terjesztését célzó, európai szintű átjárható rendszerre.

Az Edicom I. program lejártakor a Közösség gyors, megbízható és pontos makroökonómiai információk iránti, egyre növekvő mértékű igénnyel szembesült. Az Eurostat a nemzeti hatóságokkal szoros együttműködésben megszövegezett egy stratégiai dokumentumot a meglévő rendszer megerősítése és hosszabb távú működésre való előkészítése érdekében.

Az említett stratégiai dokumentumot jóváhagyta a statisztikai programbizottság és a tagállamok közötti termékforgalom statisztikájával foglalkozó bizottság.

Az Európai Parlament és a Tanács a Bizottság által készített előzetes értékelés alapján elfogadta a Közösségen belüli, valamint a Közösség és a harmadik országok közötti áruforgalomra vonatkozó statisztikai adatok összegyűjtésének, feldolgozásának és terjesztésének transzeurópai hálózatával kapcsolatos intézkedéscsomagról szóló, 2001. március 12-i 507/2001/EK határozatot (Edicom II. program)[2].

Az említett új program általános célkitűzései a következők voltak:

- A statisztikai hálózat lehető legkorszerűbb, legésszerűbb és legeredményesebb módon való szerveződésének ösztönzése; továbbá az alkalmazott módszerek fejlesztéséhez és harmonizálásához szükséges intézkedések elfogadása;

- A statisztikai adatok összegyűjtésére, előállítására, továbbítására és terjesztésére jelenleg rendelkezésre álló számítógépes eszközöknek a legfrissebb technológiai fejlemények figyelembe vételével és a költséghatékonyság optimalizálása érdekében történő továbbfejlesztése.

Az általános célkitűzések elérése érdekében hat működési célkitűzést határoztak meg, ezeket pedig 13 intézkedésre bontották.

E jelentés az Edicom II. program végrehajtásáról kíván tájékoztatást adni az 507/2001/EK határozat 5. cikkének (2) bekezdésével összhangban. Az értékelést a következő szabványos kritériumokra alapozták: relevancia, eredményesség, hatékonyság, hasznosság és fenntarthatóság.

2. AZ EGYES FELTÉTELEK SZERINTI ÉRTÉKELÉS

2.1. Relevancia

A második Edicom program elindítására vonatkozó döntés igen ésszerű volt, mivel a program konkrét szükségletekre és problémákra irányult. Különösen:

- Az Edicom I. szakaszában végrehajtott intézkedések jelentős mértékben javították a Közösségen belüli kereskedelmi statisztikák minőségét; mindazonáltal további fejlesztésre szoruló területeket azonosítottak a makroökonómiai kereskedelmi információk iránti, egyre növekvő igénnyel összefüggésben.

- Az Európai Központi Bank (EKB) hangot adott a kellő időben biztosított, megbízható és pontos külkereskedelmi statisztikák iránti igényének, mivel ezeknek egy cselekvési tervben statisztikai okokból mindenképpen szerepelniük kell.

- Törekedni kellett az Intrastat egyszerűsítésére, hogy a vállalkozásokra és a hatóságokra nehezedő terheket a külkereskedelmi statisztikák minőségének veszélyeztetése nélkül mérsékeljék.

- A kereskedelmi statisztikák összegyűjtésével, feldolgozásával és terjesztésével foglalkozó transzeurópai hálózatot a tagállamok egyéni fellépés útján kellő mértékben és költséghatékonyan nem tudták volna korszerűsíteni; ezért közösségi program vált szükségessé a megoldások összehangolása és a méretgazdaságosság megvalósítása érdekében.

Az Edicom II. programot tehát olyan módon tervezték meg, hogy számos kedvezményezetthez eljusson, úgy a hatóságokhoz és a vállalkozásokhoz, mint a külkereskedelmi statisztikák intézményi és magánfelhasználóihoz.

Figyelemmel a stratégiai iránymutatások öt évvel előre történő elkészítésével kapcsolatos nehézségekre megállapítható, hogy a program tartalmának kialakítása stratégiai előrelátással történt. A Bizottságnak és a tagállamoknak a programtartalom működtetésével és fejlesztésével kapcsolatos irányítási képességeit és technikai kapacitását szintén figyelembe vették.

2.2. Eredményesség

Az Edicom II. az előzetes értékelésnek megfelelően több jelentős eredményt is hozott. A külkereskedelmi statisztikák előállítását biztosító közös uniós platform létrehozása során az egyes tagállamok technológiai és igazgatási rendszereiben rejlő komoly eltérések miatt felmerültek nehézségek.

Az EDICOM-határozat általános célkitűzéseivel összhangban megvalósult főbb eredményeket az alábbiakban ismertetjük. Az eredmények részletesebb bemutatása „Az Edicom II. program végrehajtásáról szóló végleges jelentés” című bizottsági szolgálati munkadokumentumban szerepel.

1. célkitűzés: „Transzeurópai hálózat kifejlesztése jobb minőségű statisztikai adatok kevesebb költséggel és gyorsabb hozzáférhetőséggel való összeállítása céljából a közösségi politikák követelményeinek kielégítése érdekében ”.

Az adatok hozzáférhetőségének és minőségének fejlesztése az EDICOM II. program során megvalósított projektek számát illetően mindig is elsődleges célkitűzés volt.

A tagállamok többsége összehasonlító vizsgálatokat folytatott, és sikeresen tervezett meg és hajtott végre fejlett becslési technikákat. A program végén valamennyi tagállam teljesíteni tudta a havi összesítésű adatok Eurostatnak történő továbbítására előírt 40 napos határidőt. Azonban egyes esetekben az előzetes és a végleges számadatok között jelentős különbségek állnak fenn, és ez is jelzi, hogy e területen további tennivalók vannak.

Az Eurostat központosított szinten módszereket és informatikai programokat alakított ki a tagállamok EU-n belüli és EU-n kívüli azon összesített adatainak becslésére, melyek adott esetben nem érkeznek be a továbbítási határidőn belül.

A részletes adatok Eurostat részére történő megküldése a határidő betartása és a pontosság tekintetében javulást mutat. A tagállamok 2005-ben Intrastat-, illetve Extrastat-adataikat átlagosan 8, illetve 3 nappal a határidő lejárta előtt megküldték. Új validitási és hitelességi ellenőrzéseket alakítottak ki, illetve fejlesztették a küszöb alatti kereskedelemre, illetve a válaszadások elmulasztására vonatkozó becslési módszertant, ilyen módon javítva a külkereskedelmi statisztikák átfogó minőségét. Ezek az ellenőrzések továbbá hozzájárultak ahhoz is, hogy az Eurostat minőségi jelentéseket készíthessen a tagállamok részletes kereskedelmi adatairól.

Az EU-n belüli kereskedelemben az összesített szinten mutatkozó aszimmetria mértéke csökkent, mindazonáltal jelentős eltérések maradnak a részletes adatok szintjén. Az Intrastat-adatoknak a hozzáadottérték-adó (héa) és a héa-információcsere-rendszer (VIES) adataival való összevetésére jelenleg rendszeresen sor kerül.

2. célkitűzés: „ Transzeurópai hálózat kifejlesztése olyan statisztikai adatok összeállítása céljából, amelyek megfelelnek a felhasználók új igényeinek a Gazdasági és Monetáris Unió, valamint a változó nemzetközi gazdasági környezet keretén belül ”.

Új rövid távú mutatókat és statisztikai termékeket generáltak a felhasználói igényekre válaszul. Az adatok nemzeti és európai szintű bizalmas kezelését megerősítették.

Az Eurostat sikeresen fejlesztett ki és hajtott végre új alkalmazást az egységértékekre és a mennyiségre vonatkozó mutatók előállítására. A tagállamok az EKB igényeinek való megfelelés érdekében elsősorban az euroövezeten kívüli importárindexekre összpontosítottak.

A Közösség (EU és euroövezet), illetve a tagállamok számára adatok havi rendszerességgel történő előállítására és közzétételére vonatkozóan új módszereket és eszközöket hoztak létre.

Egyes tagállamok idősorelemzéseket és statisztikaiérték-kiigazításokat végeztek. A tagállamokban azonban a kifizetések és a nemzeti számlák egyensúlyával összhangban lévő kereskedelmi egyensúly megvalósításával kapcsolatos bevált gyakorlat értékelésének feladatát továbbra sem oldották meg teljes mértékben.

Európai szinten a külkereskedelmi statisztikák és a vállalkozások szerkezeti statisztikái együttes összegyűjtésére és ismertetésére módszertani keretet hoztak létre. Az egyes tagállamok által végzett kísérleti vizsgálatok eredményeit közzétették, és ezáltal lehetővé vált a külkereskedelemnek a vállalkozások egyes mutatói útján történő elemzése.

Az európai uniós statisztikák további fejlesztését illetően egyes tagállamok biztató eredményeket értek el a vállalaton belüli kereskedelemre vonatkozó statisztikák terén.

3. célkitűzés: „Az áruforgalomra vonatkozó statisztikáknak a közösségi és nemzetközi szintű általános statisztikai rendszerbe történő hatékonyabb beépítése és a közigazgatási környezet változásaihoz való igazítása” .

A legtöbb tagállam végrehajtotta a kereskedelmi regiszterei hozzáférhetőségének és minőségének javítását célzó projekteket. A tagállamok legalább fele nem rendelkezik Extrastat-regiszterrel, mivel ez utóbbi nem kötelező.

A statisztikai hivatalok és a vámhatóságok közötti együttműködést számos tagállam megerősítette. Az Extrastat-bejelentések tekintetében interaktív kiigazításokról rendelkeztek, és megvizsgálták annak lehetőségét, hogy a vámeljárással kapcsolatos dokumentumokból a lehető legkisebb költség mellett további információkhoz jussanak.

Felméréseket végeztek a felhasználói igények és az Intrastat rendszer által a statisztikai adatszolgáltatókra (PSI-k) rótt teher értékelése érdekében. A rendszer lehetséges egyszerűsítésével kapcsolatos vizsgálatok egy egycsatornás rendszer elfogadására, az egyszerűsítési küszöbértékekre és a termékrészletesség szintjének csökkentésére irányultak. A PSI-k számára e-tanulással kapcsolatos szemináriumokat szerveztek az Intrastat-bejelentések minőségének és teljességének javítása érdekében.

4. célkitűzés: „A közigazgatási szervezeteknek, a szolgáltatóknak és az adatok felhasználóinak kínált szolgáltatások fejlesztése, biztosítva számukra az áruforgalommal kapcsolatos minden rendelkezésre álló statisztikát és metaadatot”.

Az Eurostaton és a tagállamokon belül egy megfelelően strukturált és kimerítő információs rendszer létrehozása érdekében erőforrásokat vettek igénybe.

Az új, automatizált eljárásoknak köszönhetően a makroökonómiai és az időszakosan kiigazított adatok közzétételét öt nappal előrehozták a felhasználók, különösen az EKB igényeinek teljesítése érdekében. A további fejlesztések a részletes adatok terjesztésére irányultak. Az Eurostat Comext adatbázisrendszert tartalom és technológia szempontjából továbbfejlesztették. Új terjesztési rendszert (Easy Comext) hoztak létre, és ennek révén a nagyközönség megtekintheti a tagállamok részletes kereskedelmi adatait, és azokból kivonatot készíthet.

Az osztályozásokhoz, indokolásokhoz, metaadatokhoz és más kapcsolódó termékekhez való gyors, felhasználóbarát hozzáférés érdekében központosított szinten egyedi eszközöket hoztak létre és bocsátottak a tagállamok rendelkezésére. Az Európai Bizottság és a tagállamok (köz)tisztviselői számára havi rendszerességgel szerveztek Comext-tanfolyamokat.

5. célkitűzés: „Az áruforgalommal kapcsolatos adatgyűjtés eszközeinek fejlesztése és előmozdítása, tekintetbe véve a legújabb technológiai fejlesztéseket az adatszolgáltatók számára rendelkezésre álló funkciók fejlesztése érdekében”.

Az Eurostat és a tagállamok sikeresen fejlesztettek ki és hajtottak végre az adatgyűjtéshez új eszközöket és szabványosított továbbítási formátumokat. Fokozottabb hangsúlyt fektettek a webes rendszerek fejlesztésére, amit az európai vállalkozások üdvözöltek. Ennek eredményeként jelentős mértékben csökkentek a költségek, illetve javult az adatok minősége és a határidő betartása. Kb. 100 000 PSI nyújtott be havi Intrastat-bejelentést az interneten, és ezáltal a papír alapú bejelentések száma 30 %-kal csökkent.

2004-ig központosított szinten tartották az Intrastat-adatok gyűjtésére szolgáló offline IDEP/CN8 csomagot, ezt követően pedig egyes tagállamok továbbra is folytatták annak naprakésszé tételét, mások viszont alternatív rendszereket hoztak létre.

6. célkitűzés: „Az EDICOM-intézkedéseknek egy integrált projekt keretében történő végrehajtása. Az egyes kifejlesztett eszközök átjárhatóságának közös normák és szabványok útján történő biztosítása. A rendszer egyes moduljainak hálózatokba illeszthetőnek kell lenniük, hogy azokat az egyes érdekeltek egészében vagy részben felhasználhassák”.

Egyedi intézkedéseket hoztak a transzeurópai hálózat egyes elemeinek a Bizottságon és a tagállamokon belül történő korszerűsítése érdekében. Több összekapcsolt eszközt is létrehoztak az XT/NET projekt keretében, ezeket a tagállamok rendelkezésére bocsátották.

Az XT/NET projekt a tervek szerint egy egységes, teljes körűen integrált információs rendszer kialakításának első lépése. A rendszer meghatározott közös szabályok alapján lehetővé teszi az adat validálásával kapcsolatos feladatnak az Eurostatról a tagállamokra történő átruházását.

2.3. Hatékonyság

Az Edicom program végrehajtási módozatai összhangban voltak az 507/2001/EK határozatban foglaltakkal. A Bizottság felelt a program irányításáért, az Intrastat és az Extrastat bizottság támogatása mellett.

Az Eurostat külkereskedelmi statisztikai egységei voltak a program felelősei, a centralizált informatikai fejlesztésekkel kapcsolatos intézkedések kivételével. Ezeket a feladatokat a „statisztikák előállításával foglalkozó informatikai rendszerekért” felelős egységhez rendelték.

Az Edicom program végrehajtásának összköltsége 31,2 millió euro volt, azaz a költségvetés 61 %-a. A program gördülékeny működésére részben kihatott az Eurostat válsága, melynek eredményeként a központosított tevékenységekben 2003 és 2004 folyamán jelentős lelassulás következett be. Az Európai Unió 2004. májusi bővítése óta új tagállamok váltak kedvezményezetté, anélkül, hogy a kezdeti költségvetés módosult volna.

Magánvállalkozások (az Eurostat nevében) és tagállamok összesen 393 központosított és decentralizált projektet hajtottak végre. Emellett 19 projektet szüntettek meg, többnyire a tagállamok, emberierőforrás-hiányra és/vagy az elérendő célkitűzések rendkívüli bonyolultságára hivatkozva.

A tagállamok az összes projekt 72 %-át zárták le. A pénzügyi erőforrások azonban szinte egyenlő mértékben oszlottak meg a decentralizált és a központosított projektek között. A decentralizált projektek összköltségének kb. 90 %-át fedezték támogatásokból, míg a központosított projekteket ajánlati felhívások keretében magánvállalkozásoknak ítélték oda.

A program a tartalom tekintetében elsősorban két beavatkozási tengely mentén szerveződött: ezek egyike a minőség javítása (1. célkitűzés), a másik pedig az információgyűjtő eszközök fejlesztése (5. célkitűzés) volt. E két célkitűzéssel kapcsolatosan 124, illetve 84 projektet zártak le, ami az összkiadás 21, illetve 25 %-a.

A kiadás célkitűzésenkénti megoszlása összhangban áll az Edicom-határozat II. mellékletében szereplő becslésekkel, a 3. és az 5. célkitűzés kivételével. Az összkiadás költségvetésének 5 %-át fordították technikai és igazgatási segítségnyújtási és támogatási intézkedésekre.

Az Edicom-projekteket a Bizottsághoz benyújtott időközi és végleges jelentések alapján értékelték. Az Eurostat-projekt irányítói átlagosan évi 160 jelentés benyújtása mellett közelről nyomon követtek minden tevékenységet, az esetek többségében anélkül, hogy a tagállamok tevékenységeit a helyszínen értékelhették volna. A központosított szerződésekkel kapcsolatos előrelépést a szerződött vállalkozókkal való havi megbeszélések útján értékelték.

A projektekkel kapcsolatos jelentéseket feltöltötték a Bizottság nyilvános CIRCA rendszerébe, és ezeket online hozzáférhetővé tették regisztrált felhasználók számára. Ezzel lehetővé vált, hogy a nemzeti hatóságok megtekinthessék mások megállapításait és a mások által elfogadott megoldásokat, és az ilyen információkat saját vizsgálataik kiindulópontjaként használhassák. Az ismeretek megosztására tanulmányutak és adott témák köré szerveződő szemináriumok útján került sor.

Ez a program jelentős mértékben hozzájárult az áruforgalmi statisztikák összegyűjtésével, előállításával és terjesztésével foglalkozó transzeurópai hálózat javításához. A tagállamok számára egyes területeken nehézségek merültek fel nemzeti rendszereik módosításában, ez pedig akadályt jelentett a program teljes körű kihasználásával kapcsolatos lehetőségek előtt.

Az Edicom program eredményeit összességében ésszerű költségek mellett sikerült elérni. A szakosodás mértékét figyelembe véve a várható költségekhez képest a kereskedelmi statisztikák területén működő szerződéses vállalkozók jóval alacsonyabb díjakat állapítottak meg, mint az általánosabb szakterületeken (pl. adó, pénzügyek, HR…) működők. Számos projektet a tagállamok köztisztviselői nemzetközi helyett helyi (vagyis alacsonyabb) szintű személyi díjazás mellett hajtottak végre.

2.4. Hasznosság

Az Edicom program elengedhetetlen eszköze a határidők betartása, a statisztikák pontossága, hozzáférhetősége és összehangolása javításának a tagállami külkereskedelmi statisztikákat illetően.

Sikerült létrehozni egy összekapcsolt transzeurópai információs hálózat kiinduló elemeit, mivel a tagállamokat közös szabályok és szabványok elfogadására ösztönözték. Az e területen elért előrelépés a nemzeti adatoknak csak tagállami szintű tárolását eredményezheti, és ezzel elkerülhetővé válik a jelenlegi helyzet, miszerint az adatokat az Eurostat szintjén is tárolják.

Néhány esetben nem lehetett valamennyi tagállamban végrehajtani a szabványos módszereket, különösen akkor nem, amikor a technológiai és az igazgatási környezetben jelentős eltérések voltak.

A program mutatott fel olyan eredményeket, amelyeket nem lehetett volna elérni, ha a tagállamok maguk végzik a munkát, hiszen a tagállamok egyedül vonakodtak volna attól, hogy jövőbeli technológiákba vagy nemzeti rendszereik megváltoztatásába komolyabb összegeket fektessenek.

2.5. Fenntarthatóság

Az Edicom program által elért előrelépés összességében hosszú távú előnyökkel kell, hogy járjon. Máris látványosak a megfogható rövid távú eredmények, a program pozitív hatása pedig láthatólag közép-, illetve hosszú távon is megmarad.

Sokféle eredmény született a fenntarthatósági kritérium összefüggésében. A kísérleti vizsgálatokból, minőségértékelésből, a szükségletek és az elégedettség értékeléséből álló első intézkedéscsoport a döntéshozók kiszolgálásával rövid távú eredményeket hozott.

A statisztikai módszereket és az új statisztikai eszközök fejlesztését illető kutatás olyan megoldásokkal járt, melyeket a Bizottság és a tagállamok végrehajtottak, és ezek további erőforrások bevonásának szükségessége nélkül is hosszú távú előnyökkel jártak. Az elektronikus adatgyűjtéssel és -terjesztéssel kapcsolatos eszközök, valamint a szabványosítási üzenetek fejlesztéséhez középtávon további pénzügyi támogatás lehet szükséges annak érdekében, hogy valamennyi tagállamban hasonló szabványokat és felhasználási szintet lehessen megvalósítani.

Szükség van egy egyedi programra, melynek tárgya egy teljes mértékben integrált európai hálózat elérésére irányuló, erősen stratégiai jellegű XT NET projekt, annak érdekében, hogy az utóbbinak az Európai Unióban való végrehajtása biztosított legyen.

Általánosságban megjegyezhető, hogy a statisztikákat folyamatosan változó környezetben készítik, ezért kell a statisztikai rendszert folyamatosan és közelről nyomon követni, különösen a lefedettség és az adatminőség tekintetében. A gazdasági változások, az új felhasználói igények és a technológiák fejlődése a rendszer közép-, illetve hosszú távú rendszeres kiigazítását teszik szükségessé.

3. AJÁNLÁSOK A JÖVőT ILLETőEN

Az Edicom II. keretében komoly eredmények születtek, a statisztikai rendszer fejlesztésének azonban megszakítás nélküli folyamatnak kell lennie. A következő érvek egy újabb program mellett szólnak:

- A tagállamok emberierőforrás-hiány miatt nem vettek részt valamennyi Edicom-intézkedésben;

- A rendszerben és a módszertanban további fejlesztések is lehetségesek;

- Valamennyi új tagállamnak ki kell dolgoznia hasonló projekteket az általuk szolgáltatott adatok jobb minősége és az Európai Statisztikai Rendszerbe történő megfelelőbb integrálódás érdekében;

- Törekedni kell az adatgyűjtési eszközök fokozottabb automatizálását célzó intézkedésekre;

- Bár létrehozták a külkereskedelmi statisztikák előállításának teljes körűen integrált európai hálózatát, az még nem működik teljes egészében.

A jövőbeli beavatkozás főbb területei a következők lehetnek:

- További tevékenységek a becslési technikák és az előrejelzési módszerek, a bizalmas adatkezelés, a statisztikai érték, a kereskedelmi regiszterek, a vállalaton belüli kereskedelem és a globalizáció terén.

- Biztonságos hálózatot alkalmazva intézkedéseket kell végrehajtani a tagállamok és az Eurostat között az alapvető információk összegyűjtése és továbbítása terén történő együttműködés javítására.

- A jövőbeli technológiák alkalmazásával kapcsolatos vizsgálatok.

- Az adatgyűjtési rendszerek európai uniós szinten történő további harmonizálása és az eszközök kiigazítása egy teljes mértékben integrált és harmonizált statisztikai rendszer létrehozása érdekében.

4. IRÁNYÍTÁSI AJÁNLÁSOK

Az Edicom II. programmal kapcsolatos tapasztalatok azt mutatták, hogy a hosszú távú programok csak akkor működhetnek gördülékenyen, ha helyesen mérik fel a pénzügyi erőforrásokat, és azokat időben rendelkezésre bocsátják. Az, hogy a Bizottság 2003-ban késve fogadta el a finanszírozási határozatot, és a Bizottság utasítására egyes 2003. évi Edicom-intézkedéseket elhalasztottak, rámutatott arra, hogy a program milyen erősen függ külső eseményektől vagy döntésektől.

Habár öt évre tervezték a programot, az jóval hosszabb időre nyúlt, figyelembe véve a stratégiai tervezéshez, a feladatok megvalósításához és a projektek igazgatási lezárásához szükséges időt.

A program folyamán nagy mennyiségű információt kellett kezelni. Az információáramlás eredményeképpen számos hivatalos dokumentumot, jelentést és közleményt kezeltek. Emellett terhesnek bizonyultak a támogatások tagállamok számára és a szerződések vállalkozások számára történő odaítélésével kapcsolatos pénzügyi eljárások is.

A Bizottságnál bekövetkezett, jelentős mértékű személyi változások részben kihatottak a program irányítására, különösen akkor, amikor nem szervezték meg kellőképpen a know-how és a feladatok átadását. Ennek eredményeként az értékelők problémákkal szembesültek, így csak részleges információkhoz jutottak, esetenként pedig az információk nem voltak hozzáférhetőek.

Az ilyen problémák jövőbeli elkerülése érdekében a Bizottságnak egy, különféle hatáskörrel rendelkező, kiválasztott felhasználók számára hozzáférhető, teljes projektvezetési rendszert kell létrehoznia.

Az Eurostat irányítói és a nemzeti hatóságok alkalmazottai a legtöbb esetben napi munkájuk mellett látták el az Edicom-projektekkel kapcsolatos feladatokat. A tagállamok gyakran tapasztaltak emberierőforrás-hiányt, ami megakadályozta, hogy további Edicom-projekteket kezdjenek. Egyes tagállamokban belső szabályok tiltották alkalmazottak rövid távra történő felvételét.

A technikai és az igazgatási segítségnyújtás hasznosságát nem szabad alábecsülni; az ilyen segítségnyújtásnak a hosszú távú programok teljes időtartama alatt meg kell maradnia. Ugyanez vonatkozik az értékelési tevékenységekre is, mivel különösképpen nehéz feladat az eredményeket úgy értékelni, hogy a mutatókat nem gyűjtik össze és követik nyomon rendszeresen. Utólagos értékelés csak akkor kezdődhet, ha minden technikai és igazgatási információ rendelkezésre áll, vagyis az utolsó éves munkaprogram jóváhagyását kb. három évvel követően.

5. KAPCSOLÓDÁS MÁS KÖZÖSSÉGI PROGRAMOKHOZ

Az Edicom-határozat 5. cikke szerint arra kell törekedni, hogy az értékelés során ellenőrizzék az egyéb közösségi tevékenységekkel való összhangot. A DSIS projekttel (megosztott statisztikai információs szolgáltatások) és az „IDA program” (a hatóságok közötti elektronikus adatcserére vonatkozó program) eDAMIS projektjével (elektronikus adatforgalom-kezelési és információs rendszer) egyértelműen megvalósult az összekapcsolódás.

Az Eurostat és a tagállamok az IDA projektek keretében létrehozott összetevőket alkalmaztak a külkereskedelmi statisztikák terén az adatok továbbításának, továbbá az ilyen statisztikák adminisztrálásának és tárolásának javítására. Az új, szabványosított protokollok elfogadása megkönnyítette a strukturált adatoknak a különféle információs rendszerek és felhasználók között történő megosztását és terjesztését. Emellett az IDA általános, CIRCA nevű szolgáltatását közös platformként alkalmazták arra, hogy az Eurostat és a tagállamok között az EDICOM-vizsgálatok keretében létrejött jelentéseket és eszközöket tároljanak és osszanak meg.

Az Edicom II. eredményeit a transzeurópai e-szolgáltatások alkalmazását támogató „eTEN program” által támogatott „e-kormányzat” tematika célkitűzéseivel összhangban kell vizsgálni. Erre jó példa az Intrastat internetes űrlapjainak kifejlesztése, illetve kereskedelmi statisztikai adatoknak a nemzeti weboldalakon és az Eurostat Easy Comext adatbázisa útján történő ingyenes internetes terjesztése.

6. KÖVETKEZTETÉSEK

Az Edicom II. program keretében elért eredményeknek köszönhetően a Közösségen belüli, illetve a Közösség és harmadik országok közötti áruforgalomra vonatkozó statisztikák összegyűjtését, előállítását és terjesztését célzó transzeurópai hálózat érzékelhetően korszerűsödött.

A program a 2001 és 2005 közötti időszakra vonatkozott, igazgatási feladatok azonban egészen 2008-ig maradtak még. Az Eurostat és a tagállamok összesen 393 projektet hajtottak végre 31,2 millió euro költséget számolva el, ami az Edicom-határozatban jóváhagyott összköltségvetés 61 %-a.

A Bizottság és a tagállamok sikeresen fejlesztettek ki új informatikai technológiákat és internetes alkalmazásokat, ami a PSI-k, az érintett hatóságok és a felhasználók számára egyaránt hasznosnak bizonyult.

Gyorsabban és költséghatékonyan készülnek magas színvonalú kereskedelmi statisztikák, új statisztikai termékeket hoztak létre, kielégítve mind az intézményi, mind a magánfelhasználói igényeket. A statisztikai információkat valamennyi felhasználó számára ingyenesen hozzáférhetővé tették. Az Eurostat szintjén és nemzeti szinten egyaránt sikerült megvalósítani az erőforrások hatékony alkalmazását.

Az Intrastat egyszerűsítésével kapcsolatos vizsgálatok alapján a PSI-k szerint az Intrastat-jelentéstétel elfogadható terhet jelent. A további egyszerűsítés során arra kell törekedni, hogy a felhasználók számára biztosított adatok minősége hasonló szinten maradjon vagy fejlődjön.

Központi szinten fejlesztették az informatikai eszközöket, és ezeket a tagállamok rendelkezésére bocsátották egy teljes körűen integrált és átjárható európai rendszer alapjainak kialakítása érdekében. Ez azonban még nem valósult meg teljes körűen, mivel a tagállamok nehézségekkel szembesültek nemzeti rendszereik megváltoztatásában.

Sok a biztató eredmény, azonban még mindig vannak hiányosságok, melyeket a jövőbeli programok segítségével kell orvosolni.

[pic] 1. ábra: A programirányítási rendszerre vonatkozó javaslat

[1] HL L 327., 1996.12.18., 34–37. o.

[2] HL L 76., 2001.3.16., 1–4. o.