INDOKOLÁS

A Bizottság által 2015. május 6-án elfogadott digitális egységes piaci stratégia a digitálistartalom-szolgáltatásra és az internetes termékértékesítésre vonatkozó harmonizált szabályokkal kapcsolatos jogalkotási kezdeményezést jelentett be. Ez a kezdeményezés i. a digitálistartalom-szolgáltatásra irányuló szerződések egyes vonatkozásairól szóló javaslatból, valamint ii. a termékek internetes és egyéb távértékesítésére irányuló szerződések egyes vonatkozásairól szóló javaslatból áll.

Ahogyan azt a Bizottság a 2015. évi munkatervében bejelentette, ez a két javaslat a közös európai adásvételi jogról szóló rendelettel kapcsolatos tárgyalások során szerzett tapasztalatokra épül. A javaslatok már nem követik a szabadon választott rendszerre és az átfogó szabályrendszerre irányuló megközelítést. Ehelyett célzott és teljes mértékben harmonizált szabályokat tartalmaznak. A javaslatok ezenkívül a közös európai adásvételi jogról szóló rendeletjavaslat tekintetében, különösen a rendelet hatályának a termékek internetes és egyéb távértékesítésére történő korlátozása, valamint a pénztől eltérő ellentételezésért szolgáltatott bizonyos digitális tartalmakra történő kiterjesztése tárgyában az Európai Parlament által első olvasatban elfogadott számos módosításon alapulnak.

Bár ez az indokolás kifejezetten a digitálistartalom-szolgáltatásra irányuló szerződések egyes vonatkozásairól szóló javaslatot tárgyalja, az indokolásnak a javaslat indokaival, a szakértői vélemények beszerzésével és a hatásvizsgálatokkal kapcsolatos részei mindkét javaslatra vonatkoznak, mivel a két javaslat egy közös célkitűzéseket tartalmazó csomag része.

1.A JAVASLAT HÁTTERE

•A javaslat indokai és céljai

A javaslatok általános célkitűzése az, hogy mind a fogyasztók, mind a vállalkozások javára hozzájáruljanak a digitális egységes piac gyorsabb ütemű növekedéséhez. A javaslatokban előterjesztett szabályok a határokon átnyúló kereskedelmet gátló, szerződési joggal kapcsolatos legfontosabb akadályok megszüntetésével csökkenteni fogják azt a bizonytalanságot, amellyel a vállalkozásoknak és a fogyasztóknak a bonyolult jogi keret miatt kell szembenézniük, illetve mérsékelni fogják a szerződési jog eltéréseiből adódóan a vállalkozásoknál felmerülő költségeket. A kezdeményezés egyértelmű fogyasztói jogokat tartalmazó egységes szabályok biztosításával növelni fogja a fogyasztói bizalmat.

Az internetes – de nem tagállamközi – értékesítést folytató vállalkozások 39 %-a az országonként eltérő szerződési jogot említi a tagállamközi értékesítés egyik fő akadályaként. Ez különösen a hibás termék szállítása esetén érvényesítendő jogorvoslatokra érvényes, ahogyan azt az internetes értékesítést folytató uniós kiskereskedők 49 %-a és a jelenleg tagállamközi értékesítést folytató vagy mérlegelő uniós kiskereskedők 67 %-a említi. Az országonként eltérő szerződési jogi környezet hozzávetőleg 4 milliárd EUR egyszeri költséget okoz a fogyasztóknak értékesítő kiskereskedőknek; ezek a költségek leginkább a mikro-, valamint a kis- és középvállalkozásokat (kkv-kat) érintik. E javaslatok célja a vállalkozásbarát környezet megteremtése, valamint a tagállamközi értékesítés megkönnyítése a vállalkozások, különösen a kkv-k számára. A nemzeti piacon kívüli termék- és digitálistartalom-értékesítéskor jogbiztonságot kell biztosítani a vállalkozások számára, és kerülni kell, hogy az eltérő nemzeti jogszabályok miatt felesleges költségeik merüljenek fel.

2014-ben az internetet magáncélokra használó fogyasztók mindössze 18 %-a vásárolt az interneten más uniós országból, míg 55 %-uk bonyolított internetes vásárlást belföldön. A fogyasztókat a hibás digitális tartalomra vonatkozó egyértelmű szerződéses jogok hiánya miatt kár éri. Digitális tartalom alatt különféle cikkek értendők, például zene, mozifilmek, appok, játékok, filmek, felhőalapú tárolásra szolgáló eszközök vagy sportesemény-közvetítések. A fogyasztók digitális tartalommal kapcsolatos közelmúltbeli problémáiból fakadó pénzügyi kár és az e problémák megoldására az elmúlt 12 hónap során tett kísérletekkel töltött idő együttes értéke becslések szerint 9 és 11 milliárd EUR között van. A fogyasztók ezenkívül bizalmatlanok a tagállamközi internetes vásárlással szemben. Ennek egyik legfőbb oka az alapvető szerződéses jogaikkal kapcsolatos bizonytalanságuk. Emiatt a fogyasztók számos lehetőségtől esnek el, és szűkebb választék kevésbé versenyképes árakon áll rendelkezésükre.

•A javaslatnak a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel való összhangja

E javaslat célja, hogy bizonyos, jelenleg nem szabályozott szerződéses vonatkozások esetében betöltse a fogyasztóvédelmi joganyagban uniós szinten tapasztalható aktuális joghézagot.

A javaslat kiegészíti a fogyasztók jogairól, a 93/13/EGK tanácsi irányelv és az 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 85/577/EGK tanácsi irányelv és a 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. október 25-i 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet, amely már teljes körűen harmonizált bizonyos digitálistartalom-szolgáltatásra vonatkozó szabályokat (főként a szerződéskötést megelőző tájékoztatásra vonatkozó követelményeket és az elállási jogot). Bár egyes tagállamok (például az Egyesült Királyság és Hollandia) már elfogadtak kifejezetten a digitális tartalomra vonatkozó jogszabályokat, jelenleg nincs külön uniós szabályozás, amely védelmet biztosítana a fogyasztók számára a nem szerződésszerű digitális tartalommal szemben. Ezért mielőbb fel kell lépni annak érdekében, hogy megelőzhető legyen az újonnan hozott eltérő nemzeti szabályok miatti esetleges további jogi széttagolódás.

A javaslat ezenfelül két olyan szerződéses joggal foglalkozik (a hosszú távú szerződések módosítása és felmondása), amelyek problematikusnak bizonyultak, és amelyekre jelenleg csak a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelvnek a tisztességtelenség ellenőrzésével kapcsolatos általános záradéka vonatkozik.

A javaslat a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet is kiegészíti, amely többek között részben már harmonizált szabályokat létesít az elektronikus úton kötött szerződésekre vonatkozóan.

A javaslat összeegyeztethető a digitális egységes piacon alkalmazandó jogra és ítélkezési gyakorlatra vonatkozó hatályos uniós szabályozással. A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2012. december 12-i 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet és a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, 2008. június 17-i 593/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (Róma I.), amelyek előírják az illetékes joghatóság és az alkalmazandó jog meghatározására vonatkozó szabályokat, a digitális környezetre szintén alkalmazandók. E jogi aktusok elfogadására a közelmúltban került sor, és az internet vonatkozásait szigorúan figyelembe vették a jogalkotási folyamat során. Egyes szabályok, különösen a fogyasztói szerződésekre vonatkozó szabályok figyelembe veszik az internetes ügyleteket. E szabályok célja többek között a fogyasztók digitális egységes piacon belüli védelme, azáltal, hogy biztosítják számukra a szokásos tartózkodási helyük szerinti tagállam eltérést nem engedélyező szabályait. Az e javaslatban foglaltak szerinti digitálistartalom-vásárlásra vonatkozóan javasolt új szerződési jogi szabályokkal együtt a hatályos nemzetközi magánjogi szabályok az európai digitális piacon bonyolított vásárlásra és értékesítésre vonatkozó egyértelmű jogi keretet hoznak létre, amely a fogyasztók és a vállalkozások érdekeit egyaránt figyelembe veszi. Ezért ez a jogalkotási javaslat nem írja elő a nemzetközi magánjogra vonatkozó uniós jogszabályok jelenlegi keretének módosítását, így az 593/2008/EK rendelet (Róma I.) módosítását sem.

•A javaslat egyéb uniós politikákkal való összhangja

A digitális egységes piaci stratégia a tagállamközi elektronikus kereskedelem fejlődését a digitális egységes piacon gátló összes jelentős akadállyal holisztikus szemlélettel kíván foglalkozni. A javaslatot e holisztikus szemlélet összefüggésében kell vizsgálni. A stratégia többek között a tartalmak tagállamközi hordozhatóságára, a platformok szerepére, a szabad adatáramlásra, az európai számítási felhőre, a hozzáadottérték-adóval kapcsolatos terhekre és a csomagkézbesítésre irányuló kezdeményezésekre tér ki. A stratégia különösen a tartalmak tagállamközi hordozhatósága és az európai számítási felhő összefüggésében határozott lépéseket helyez kilátásba a tartalmak hordozhatóságának és interoperabilitásának biztosítása érdekében, ami elengedhetetlen az EU-n belüli digitálistartalom-szolgáltatáshoz. A stratégia a jogérvényesítéssel/jogorvoslattal kapcsolatos kezdeményezésekre is kitér; ilyen például az online vitarendezési platform elindulása és a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló, 2004. október 27-i 2006/2004/EK rendelet (a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló rendelet) felülvizsgálata. Az Unión belül teljes körűen harmonizált szerződési jogi szabályok a fogyasztóvédelmi együttműködésért felelős hatóságok összehangolt végrehajtási intézkedéseit is elő fogják segíteni. A javaslat összhangban lesz a szerzői jogra vonatkozó általános uniós kerettel is, és a szerzői jog szerinti jogokat és kötelezettségeket sem fogja sérteni.

Végezetül az egyének személyes adatok kezelésével kapcsolatos védelmét a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 1995/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv valamint az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szabályozza, amelyek teljes egészében alkalmazandók a digitálistartalom-szolgáltatásra. Az említett irányelvek már létrehozzák a személyes adatok területére vonatkozó uniós jogi keretet. E javaslatot az uniós jogi keret teljes körű betartásával kell alkalmazni és végrehajtani.