[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 14.2.2008

SEC(2008) 193

BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM

Kísérődokumentum a következőhöz:

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az egyes veszélyes anyagok és készítmények (diklór-metán) forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásaira vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 76/769/EGK tanácsi irányelv módosításáról

(a 76/769/EGK tanácsi irányelv módosítása)

A hatásvizsgálat összefoglalása {COM(2008) 80 végleges} {SEC(2008) 192}

Vezető főigazgatóság: Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság

Egyéb érintett szolgálatok: AGRI, ENV, SANCO, JRC, EMPL, ECFIN, TRADE, JLS, MARKT, RTD, SJ, TREN, SG

Napirendi pont vagy írásbeli eljárás száma: 2007/ENTR/016

HÁTTÉR

A hatásvizsgálat összefoglalása[1] a diklór-metán (DCM) forgalomba hozatalának és festékeltávolító szerekben történő felhasználásának korlátozásaira vonatkozó 76/769/EGK irányelvet módosító határozatjavaslatot kíséri.

A létező anyagok kockázatainak értékeléséről és ellenőrzéséről szóló 793/93/EGK rendelet elsőbbségi anyagokat felsoroló listáin a DCM nem szerepel. Azonban a festékeltávolító szerekben található DCM-ből eredő kockázatokról szóló számos tanulmány[2] azt állapította meg, hogy EU-szerte kockázatcsökkentő intézkedésekre van szükség.

A hatásvizsgálat a DCM-alapú festékeltávolító szerek ipari, szakmai és fogyasztói felhasználásával kapcsolatos kockázatok csökkentésére irányuló különféle intézkedéseket a hatékonyság, a gyakorlatiasság, a gazdasági hatások és a felügyelet szempontjából elemzi és értékeli.

ELJÁRÁSI KÉRDÉSEK ÉS AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓ

A DCM festékeltávolító szerekben történő felhasználásának lehetséges korlátozásait a 76/769/EGK irányelv végrehajtásáért felelős munkacsoport számos ülésen megvitatták, melyeken jelen voltak a Bizottság, a tagállamok és az Európai Vegyipari Tanács (CEFIC) képviselői. A Bizottság az Európai Fogyasztóvédelmi Szervezettel (BEUC), az Bánya,- Energia- és Vegyipari Szakszervezetek Európai Szövetségével (EMCEF) és az Európai Szakszervezeti Szövetséggel (ETUC) is konzultációt folytatott.

Ezeken az üléseken kiderült, hogy a tagállamok két, igen eltérő nézeteket magáénak valló táborra különülnek: az Egyesült Királyság, Írország, Olaszország, Görögország és Lengyelország – noha támogatják kiegészítő ellenőrzések végzését a munkahelyeken – nem találják indokoltnak, hogy az anyag szakmai vagy fogyasztói felhasználását betiltsák. Ezek a tagállamok azon a véleményen vannak, hogy a túlságosan kiterjedt hatályú tilalmak nem állnak arányban a megfigyelt kockázatokkal, és ezek csökkentésére pedig más intézkedések is elegendők lennének.

Németország, Franciaország, Svédország és Dánia viszont vitatják ezt az érvelést, és a DCM narkotikus hatásait különösen veszélyesnek tartják, valamint úgy vélik, hogy a megfigyelt balesetek és halálesetek a jelenleg alkalmazott intézkedések (mint például párolgáscsökkentők) elégtelenségéről tanúskodnak. Következésképpen az ipari felhasználások esetére szigorú intézkedéseket bevezetését szorgalmazzák, a szakmai és fogyasztói felhasználásokat pedig teljesen betiltanák.

A jogi anyag átfedését vagy összeférhetetlenségét elkerülendő, a Bizottság egyéb jogszabályokat is megvizsgált, mint például az általános termékbiztonságról szóló irányelvet vagy a dolgozók védelméről szóló jogszabályokat.

A PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA ÉS A POLITIKAI KEZDEMÉNYEZÉS CÉLKITűZÉSEI

A 67/548/EGK irányelv I. melléklete szerint a DCM a rákkeltő 3. kategóriába tartozik.

A DCM jelentette kockázatok elsősorban az anyag narkotikus hatásában rejlenek, amely nagy koncentrációban a központi idegrendszer depresszióját okozza. Bár a központi idegrendszerre gyakorolt akut toxikus hatások visszafordíthatók, számos halálesetet jelentettek[3]. 1989 és 2007 között 18 halálesetet (9 ipari felhasználás, 8 szakmai felhasználás, 1 fogyasztói felhasználás során történt) és 56 nem halálos sérülést (6 ipari felhasználás, 26 szakmai felhasználás, 10 ipari-szakmai felhasználás, 14 pedig fogyasztói felhasználás során történt) jegyeztek fel az EU-ban.

A főbb tényezők, amelyek hozzájárultak a DCM-alapú festékeltávolító szerekhez fűződő balesetek során bekövetkezett halálesetekhez, a következők:

- nem megfelelő szellőztetés

- nem megfelelő egyéni védőeszköz

- nem megfelelő merítőkádak használata

- az anyag nem rendeltetésszerű használata

- hő hatására bekövetkezett balesetek

- alkohollal való visszaélés (gyanúja)

- az anyagnak való hosszú kitettség

- ismeretlen okok

E tényezők alapján a hatásvizsgálat azokat a különböző lehetséges ellenőrzési intézkedéseket elemezte, amelyekkel csökkenteni lehet a balesetek számát és a halálesetek kockázatát.

A javaslat célja a felismert kockázatok csökkentésében vagy elhárításában áll, a DCM-alapú festékeltávolító szer valamennyi (ipari, szakmai, fogyasztói) felhasználójának magas szintű egészségvédelme, valamint EU-szerte harmonizált szabályok bevezetése érdekében, melyekre azért van szükség, hogy a DCM-alapú festékeltávolító szerek Közösségen belüli kereskedelmét gátló akadályokat ki lehessen küszöbölni.

A BIZOTTSÁG FELLÉPÉSHEZ VALÓ JOGA

A 76/769/EGK tanácsi irányelv célja harmonizált szabályozási rendszer létrehozása az emberi egészség és a környezet magas szintű védelmének biztosítása érdekében EU-szerte, valamint a Közösségen belüli kereskedelmet akadályozó eltérő nemzeti szabályozás megszüntetése.

Tekintettel a tagállamok eltérő álláspontjára a fellépés szükségességét illetően, valamint a néhány, de nem minden tagállam (Ausztria, Dánia, Svédország) által meghozott intézkedések eltérő jellegére, megállapítható, hogy e kockázatokat nem lehet azáltal visszaszorítani, hogy a fellépés felelőssége egyedül a tagállamokra marad. A közösségi szintű fellépés a felismert kockázatok elhárításának vagy csökkentésének leghatékonyabb és legarányosabb módja, amely mindemellett a belső piacot sem veszélyezteti. A Szerződés 95. cikke a megfelelő jogalap a javaslat számára.

A CÉLOK ELÉRÉSÉT SZOLGÁLÓ KÜLÖNBÖZő SZABÁLYOZÁSI LEHETőSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA

A kitűzött cél elérését, mégpedig a DCM-alapú festékeltávolító szerek alkalmazása során jelentkező kockázatok csökkentését szolgáló lehetőségeket a Bizottság megbízására elvégzett tanulmányokban feltárt adatokra és következtetésekre alapozva dolgoztuk ki. Ezenkívül a tagállamoktól, az ágazattól és egyéb érdekelt felektől kapott tájékoztatást is figyelembe vettük. Az alábbi táblázat a hatásvizsgálat megállapításait foglalja össze.

LEHETőSÉG | Hatásosság | Hatékonyság |

Nincs intézkedés | Igen alacsony: Ezzel a lehetőséggel a (halálos és nem halálos) balesetek nem előzhetők meg, és minden felhasználás kapcsán ismét be fognak következni. A tagállamok továbbra is nemzeti jogszabályokat hozhatnak, azaz különböző korlátozó intézkedéseket rendelhetnek el, amelyek akadályokat képeznének a belső piacon. | Alacsony: Az ágazat számára nem jelentene külön költségeket, de a három felhasználáshoz kapcsolódó kockázatcsökkentési cél sem valósulna meg. |

Önkéntes ágazati fellépés | Igen alacsony: Nehéz lenne az ágazat által is széles körben elfogadott egyezségre jutni, mivel az ágazaton belüli vélemények nagyon megoszlanak. A tagállamok nehezen tudnák ellenőrizni, hogy az ágazat valóban az önkéntes fellépésnek megfelelően jár-e el. A fogyasztók egészsége nem biztosított. | Igen alacsony: Az ágazat számára jelentős adminisztratív költségekkel járna a sok kis- és középvállalkozásra érvényes, önkéntes kötelezettségvállalással kapcsolatos megegyezés, annak kidolgozása, megvalósítása és felügyelete. |

Műszaki védintézkedések: szellőztetés és merítőkádak | Ipari felhasználások esetén az átlagostól a jóig: az ipari felhasználásokhoz kapcsolódó kockázatok csökkenni fognak, de kiegészítő egyéni védőeszközökre lesz szükség a dolgozók védelme érdekében. Szakmai felhasználások esetén az alacsonytól az átlagosig: Az ipari létesítményeken kívül tevékenykedő szakmai felhasználók gyakorlati nehézségekkel szembesülnek a DCM-nek való kitettségük szintjének felmérése és a megfelelő szellőztetés fenntartása során. A merítőkádakra vonatkozó intézkedések csak bizonyos szakmai felhasználások esetén alkalmazhatók. Fogyasztói felhasználások esetén igen alacsony: Nehézségek a „megfelelő szellőzés” biztosítása során, amikor a fogyasztók beltéri vagy rossz időjárási viszonyok mellett használják a festékeltávolító szereket. A merítőkádakra vonatkozó intézkedések nem alkalmazhatók. | Ipari felhasználások esetén az átlagostól a jóig: a mechanikus szellőztetőberendezések üzembe helyezése a meglévő berendezések módosításával járhat, amely főként a kis- és középvállalkozásoknak okozhat költségeket. A merítőkádakon végzett változtatások gazdaságossága jó lehet kisebb árucikkek esetén, de nagyobb árucikkek esetén egyre kevésbé gazdaságos a nagyobb összegű beruházások miatt. Szakmai felhasználások esetén az alacsonytól az átlagosig: A szükséges berendezés költségei magasak lesznek, az egyes szakmai felhasználás függvényében. Egyes esetekben költséges külön berendezés beszerzésére lesz szükség, amelynek megfelelő használata szaktudást igényel. Fogyasztói felhasználások esetén igen alacsony: A „megfelelő szellőzés” folyamatos biztosításához szükséges berendezés rendkívül költséges lenne. |

Az anyag kezeléséhez kapcsolódó intézkedések: 1. Egyéni védőeszköz 2. A tartályok méretének korlátozása és a tartályok kialakítására vonatkozó követelmények 3. A termék összetételére vonatkozó követelmények | Ipari felhasználások esetén jó: Az anyag bőrrel való érintkezését a megfelelő anyagból készült kesztyűk használatával lehetne elkerülni. Az anyag belélegzéséből fakadó kockázatokkal szemben megfelelő álarcokkal és légzésvédő készülékekkel lehetne védekezni. Szakmai felhasználások esetén átlagos: Nehéz a védőkesztyűk anyagának alkalmasságát (amely olyan paramétereken múlik, mint az anyaggal való érintkezés szintje, a mechanikus munka intenzitása és időtartama) valamennyi munkakörülmény vonatkozásában megállapítani, különösen a magánvállalkozók és az ipari létesítményeken kívül végzett munka esetében. Kicsi a valószínűsége annak, hogy a légzésvédő készülékeket valóban használnák, amikor szükség van rájuk. Fogyasztói felhasználások esetén alacsony: Semmi sem biztosítja, hogy a fogyasztók használnák az egyéni védőeszközöket, illetve adott esetben kicserélnék őket. A fogyasztók egészségének védelme nem biztosított. | Ipari felhasználások esetén átlagos: A vállalatok számára külön kiadásokkal járna a hatékony egyéni védőeszközök beszerzése, amelyeket a munkavégzés különleges körülményeinek, illetve a szellőztetésre és a merítőkádakra vonatkozó meglevő műszaki védintézkedéseknek megfelelően kellene kiválasztani. Szakmai felhasználások esetén az alacsonytól az átlagosig: A vállalatok számára külön kiadásokkal járna a gyakran változó munkakörülmények között is megfelelő védelmet nyújtó felszerelés kiválasztása és megvásárlása. Fogyasztói felhasználások esetén alacsony: A szükséges egyéni védőeszközökkel kapcsolatos költségek aránytalanok, különösen a kisebb barkácsmunkák esetén. |

Alacsony mind az ipari, mind a szakmai, mind a fogyasztói felhasználások esetén: a tartály méretének csökkentésével és a nyak szűk kialakítására vonatkozó követelménnyel ugyan hatékonyan el lehetne érni a véletlen kilöttyentésből eredő kitettséget, de a termék felhasználásának módja nem változna, és a kapcsolódó kockázatok sem csökkennének. A szűknyakú tartályokba nem tudnák a felhasználók a kefét belemártani, ezért az anyagot szélesebb tartályba töltenék át, mely művelet során nagy lenne a kockázata annak, hogy a DCM gőzzel érintkeznek. | Alacsony mind az ipari, mind a szakmai, mind a fogyasztói felhasználások esetén: Az ipari és szakmai felhasználások során jelentős mennyiségű festékeltávolító szerre van szükség, hogy azt merítőkádakból lehessen alkalmazni. Azok a többletköltségek, melyeket a többszörös tartályok időigényes használata maga után vonna, valamint a keletkező hulladék mennyisége miatt ez a lehetőség kevésbé hatékony. |

Alacsony mind az ipari, mind a szakmai, mind a fogyasztói felhasználások esetén: A DCM-tartalom csökkentése más alkotóanyagok fokozottabb használatával járna együtt, melyek esetleg egyéb kockázatokat vonnának maguk után (pl. tűzveszélyes alkotóelemek). Szaganyagok hozzáadása arra buzdítaná a felhasználókat, hogy „egyszerű” gázálarcokat viseljenek, amelyek nem biztosítanák a DCM elleni védelmet. Párolgáscsökkentőket már régóta használnak, és ezek nem nyújtanak megfelelő védelmet a használat közben a DCM-nek való kitettséggel szemben. | Alacsony mind az ipari, mind a szakmai, mind a fogyasztói felhasználások esetén: a DCM koncentrációjának csökkentése rossz hatással lehet az adott termék hatásosságára nézve, amely nem nyújtaná ugyanazt a teljesítményt a festékeltávolítás terén Mindez hosszabb kezelési időt és magasabb költségeket von majd maga után. |

A felhasználók kötelező képzése és engedélyezése | Ipari felhasználások esetén az alacsonytól az átlagosig: A dolgozók védelméről szóló jogszabályok már előírják, hogy a munkáltatók megfelelő védelmet nyújtsanak a DCM-használattal járó kockázatok kezelésére. A tagállamok feltehetően vonakodnának vagy nem lennének képesek arra, hogy képzési és engedélyezési rendszerekben vegyenek részt. Szakmai felhasználások esetén jó: A képzés és engedélyezés jobban tudatosítaná a kockázatokat és a szükséges védintézkedéseket, különösen a kis- és középvállalkozások és a vállalkozók esetében, akikre a dolgozók védelméről szóló jogszabályok hatálya nem terjed ki. Ez a lehetőség különösen az ipari létesítményeken kívül végzett tevékenységek esetében lenne hatékony. A tagállamok feltehetően nem lennének hajlandóak vagy képesek arra, hogy képzési és engedélyezési rendszerekben vegyenek részt. Fogyasztói felhasználásokra nem alkalmazható. | Ipari felhasználások esetén átlagos: A tanfolyamok megszervezéséből, a tájékoztatásból, és a DCM-alapú festékeltávolító szerekkel kapcsolatos vállalkozásokban elhelyezkedni kívánók vizsgáztatásából és engedélyezéséből többletköltségek jelentkeznének azoknál a vállalatoknál, amelyek DCM-alapú festékeltávolító szereket szállítanak (be) vagy használnak fel. A tagállamokra több felelősség és adminisztratív teher hárulna a képzési és engedélyezési rendszer ellenőrzése miatt. Szakmai felhasználások esetén átlagos: A tanfolyamok megszervezéséből, a tájékoztatásból, és a DCM-alapú festékeltávolító szerekkel kapcsolatos vállalkozásokban elhelyezkedni kívánók vizsgáztatásából és engedélyezéséből többletköltségek jelentkeznének azoknál a vállalatoknál, amelyek DCM-alapú festékeltávolító szereket szállítanak (be) vagy használnak fel. A tagállamokra több felelősség és adminisztratív teher hárulna a képzési és engedélyezési rendszer ellenőrzése miatt. Fogyasztói felhasználásokra nem alkalmazható. |

Teljes tilalom | Ipari felhasználások esetén alacsony: A DCM-alapú festékeltávolító szerek teljes tilalmával megszűnne a DCM jelentette kockázat, de a teljes tilalommal járó járulékos kockázatcsökkenés alacsony lenne, mert más kockázatcsökkentő intézkedések is ugyanolyan eredményesek lehetnek. Szakmai felhasználások esetén átlagos: ez a lehetőség – tekintettel a feljegyzett halálesetek számára – nagyon hatékonyan védené a szakmai felhasználókat. Viszont kevésbé lenne hatásos akkor, ha a szakmabeliek megfelelő képzésben részesülnének, és munkájuk során fel lennének szerelve a szükséges egyéni védőeszközzel. Fogyasztói felhasználások esetén jó: Mivel a fogyasztók sem ugyanazokhoz a felszerelésekhez (kiváltképp a műszaki védintézkedésekhez és az egyéni védőeszközökhöz), sem ugyanahhoz a képzéshez nem jutnak hozzá, mint a szakmai vagy ipari felhasználók, és néhány esetben az otthoni munkakörülmények sokkal rosszabbak lehetnek, mint a szakmai felhasználás esetén, így ez az intézkedés védené őket leginkább a DCM-nek való kitettségtől. A teljes tilalom végrehajtása egyszerűbb lenne az illetékes hatóságok számára, mert más védintézkedéseket nem kellene a fogyasztókkal betartatniuk. | Ipari és szakmai felhasználások esetén átlagos: A DCM-gyártóknak jelentős veszteségeket kellene elkönyvelniük, viszont az alternatív szerek gyártói számára mindez nyereséget jelentene. A festékeltávolító szerek gyártói számára a teljes tilalom sem veszteséggel, sem nyereséggel nem járna, hiszen sokan már alternatív szereket is gyártanak. A tilalom főként az alábbiak tekintetében érinti a felhasználó vállalatokat: a) az alternatív szerekkel járó többletköltségek; b) a meglevő berendezéseknek az alternatívákhoz történő átalakításához szükséges beruházás és c) a termelékenység terén jelentkező veszteségek, mivel az alternatívák esetében hosszabb kezelésre és ismételt alkalmazásra lesz szükség. Az alacsony haszonkulccsal dolgozó kis- és középvállalkozások számára mindez jelentős költségeket okozna. Fogyasztói felhasználások esetén az átlagostól a jóig: A DCM-gyártóknak kisebb veszteségeket kellene elkönyvelniük, az alternatív anyagok gyártói számára mindez nyereséget jelentene. A festékeltávolító szerek gyártói számára a teljes tilalom sem veszteséggel, sem nyereséggel nem járna, mivel gyakran már most is kínálnak DCM-alapú és DCM mentes termékeket egyaránt. Tehát az összhatás valószínűleg semleges lenne. Összességében a költségek csökkennének a felhasználók számára, ha a festékeltávolító szer költségei mellett a DCM-alapú festékeltávolító szerek használatához szükséges egyéni védőeszközök költségeit is figyelembe vesszük. |

KÖVETKEZTETÉSEK

A lehetőségek következő kombinációja tűnik a legkiegyensúlyozottabbnak és a legarányosabbnak:

- DCM-alapú festékeltávolító szerek ipari felhasználása:

Az ipari tevékenységek során az alábbi kötelező előírásokat kell betartani:

- megfelelő védőkesztyűk használata

- hatékony helyi szellőztetőberendezések vagy független levegőellátású légzésvédő készülékek használata

- a festékeltávolító szereket tartalmazó merítőkádakon a megfelelő műszaki védintézkedések elvégzése

Az ipari felhasználások esetén a teljes tilalom aránytalan lenne, tekintve az ágazat számára keletkező magas költségeket és az alternatív megoldásokról rendelkezésre álló elégtelen információkat. A többi lehetőség, mint a tartály méretének korlátozása vagy a termék összetételére vonatkozó előírások, nem elég hatásos a DCM-nek való kitettség megelőzésére és a kockázatok csökkentésére.

- DCM-alapú festékeltávolító szerek szakmai felhasználása:

Az ipari létesítményeken kívüli szakmai felhasználásokat általánosságban be kellene tiltani, de a tagállamok választhatnák azt a lehetőséget is, hogy megengedik a területükön az anyag használatát a külön képzésben részesült és engedélyezett szakmai felhasználók számára. Az adott tagállamban letelepedett érdekelt vállalatok feladata lenne, hogy a megteremtsék a szükséges képzési és engedélyezési rendszert, melynek ellenőrzése viszont a tagállamok felelőssége alá tartozna.

Ez az intézkedés a tagállamokra és az érdekelt vállalatokra hárítaná a teljes felelősséget és a képzési és engedélyezési rendszer felállításával és ellenőrzésével, valamint a megfelelő ellenőrző intézkedésekkel járó adminisztratív terhet.

A többi lehetőség, mint a tartály méretének korlátozása vagy a termék összetételére vonatkozó előírások számos szakmai felhasználás során nem elég hatásos a DCM-nek való kitettség megelőzésére és a kockázatok csökkentésére.

- DCM-alapú festékeltávolító szerek fogyasztói felhasználása:

A DCM-et tartalmazó festékeltávolító szerek fogyasztók számára történő forgalomba hozatalának tilalma az egyetlen hatékony intézkedés a fogyasztókra háruló kockázatok megszüntetésére, mivel egyébként lehetetlen lenne átfogóan nyomon követni, hogy a fogyasztók hogyan viselkednek otthoni barkácstevékenységük során, valamint ugyanolyan lehetetlen lenne a megfelelő képzésben részesíteni, illetve a szükséges védőeszközökkel ellátni őket.

Tekintettel az összköltségekre és előnyökre, ez az intézkedés arányos.

Egyik intézkedés sincs hatással az EU költségvetésére.

NYOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS

A tagállamokban régóta működnek mechanizmusok, valamint kijelölt hatóságok a 76/769/EGK irányelv előírásai teljesítésének ellenőrzésére. Ugyanezeket a struktúrákat az 1907/2006/EK rendelet céljaira is lehet használni. Ezenkívül fórumot fognak fenntartani a végrehajtással kapcsolatos információcsere céljából, a rendelet végrehajtásáért felelős tagállami hatóságok hálózatát pedig az Európai Vegyianyag-ügynökség fogja koordinálni.

[1] Az angol nyelvű teljes verzió az alábbi címen érhető el: http://ec.europa.eu/enterprise/chemicals/studies_en.htm.

[2] A TNO-STB tanulmánya, 1999. november; ETVAREAD szakértői csoport, 2004. április; az RPA tanulmánya, 2007. április. Ezek a tanulmányok a következő weboldalon érhetők el: http://ec.europa.eu/enterprise/chemicals/studies_en.htm.

[3] A tudományos bizottság 2005 márciusában fogadta el véleményét: http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scher/scher_opinions_en.htm.