[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 25.7.2008

COM(2008) 467 végleges

2008/0148 (CNS)

Javaslat:

A TANÁCS RENDELETE

az európai kutatási infrastruktúra (ERI) közösségi jogi keretéről {SEC(2008) 2278}{SEC(2008) 2279}

(a Bizottság előterjesztése)

INDOKOLÁS

1. A JAVASLAT HÁTTERE |

A javaslat alapja és célkitűzései Az európai kutatási infrastruktúra jogi keretének célja, hogy elősegítse az európai érdekeltségű kutatási létesítmények közös létrehozását és üzemeltetését a különböző tagállamok és a közösségi K+F keretprogramhoz társult országok között. Ezt a tagállamok és a tudományos közösség igényére fejlesztik ki, mivel a rendelkezésre álló nemzeti és nemzetközi jogi formák nem teljesen megfelelőek. |

Általános háttér „Az európai kutatási térség felé” című bizottsági közlemény 2000. januári közzététele óta a közös Európai Kutatási Térség (EKT) gondolata volt az összes közösségi K+F intézkedés vezérelve és a lisszaboni stratégia célkitűzései megvalósításának központi pillére. „Az Európai Kutatási Térség: új perspektívák” című 2007-es zöld könyv több olyan kulcsfontosságú területet is meghatároz, ahol a tagállamok közötti partnerségeken keresztüli hatékony intézkedés révén jelentősen javítható lenne az európai kutatási rendszer és elősegíthető egy „ötödik szabadság”, a tudás szabadságának létrejötte. Ebben a vonatkozásban a nagyra törő EKT-koncepció pilléreinek egyike a „világszínvonalú kutatási infrastruktúrák kifejlesztése”, amelyek a növekedést, munkahelyteremtést és egy dinamikus és tudásalapú európai gazdaság alapját biztosítják. A kutatási infrastruktúrák egyre fontosabb szerepet töltenek be az ismeretek és a technológia fejlesztésében. Például a környezettudománnyal kapcsolatos megfigyelőállomások, a genomikai és társadalomtudományi adatbankok, a nanoelektronikában használatos képalkotó rendszerek vagy tiszta helyiségek, az anyagkutatásra szolgáló besugárzást végző létesítmények vagy szuperszámítógépek az ismeretfejlesztés alapvető fontosságú eszközei. Azáltal, hogy egyrészt különleges kutatási szolgáltatásokat kínálnak, másrészt vonzóvá teszik a tudományokat a fiatalok számára, és hálózatba foglalják a létesítményeket, a kutatási infrastruktúrák segítenek a tudományos közösség szerkezetének kialakításában, és kulcsfontosságú szerepet játszanak a hatékony kutatási és innovációs környezet létrehozásában. Mivel „kritikus mennyiségű” személyt és befektetést vonnak össze, hozzájárulnak a nemzeti, regionális és európai gazdasági fejlődéshez. Éppen ezért a kutatás, oktatás és innováció „tudásháromszögének” középpontjában állnak. Mivel a kutatás határai egyre szélesednek és terjednek, és technológiáink fejlődnek, a kutatási infrastruktúrák egyre összetettebbé és költségigényesebbé válnak, így gyakran egyetlen kutatócsoport, régió, nemzet vagy akár földrész számára megvalósíthatatlanok. Ezt a Versenyképességi Tanács állapította meg 2004. július 1–3-i és 2004. november 25–26-i ülésén, amikor is a Tanács egyetértett azzal, hogy az EKT további fejlődésének részeként szükség van a versenyképes kutatás erősítésére, a szétdarabolódás megelőzésére, és a kutatási infrastruktúrák területén való együttműködésre. A Tanács hangsúlyozta egy európai stratégia kidolgozásának szükségességét a kutatási infrastruktúrák területén, és megbízta az ESFRI-t – a Kutatási Infrastruktúrák Európai Stratégiai Fórumát – a kutatási infrastruktúrák következő generációjának szánt európai stratégiai menetrend kidolgozásával. A Versenyképességi Tanács 2008. május 30-i ülésén ismételten hangsúlyozta az európai szintű kutatási infrastruktúrák létrehozásának szükségességét, többek között hatékony koordináció és megfelelő jogi keret biztosítása révén. 2006 októberében az ESFRI első ízben kiadta a kutatási infrastruktúrák európai útitervét, amely 35 olyan, európai érdekeket érintő kulcsfontosságú projektet tartalmaz, amelyek a következő 10–20 évben kerülnek megvalósításra. A kihívás most e projektek megvalósításában áll. Az új európai kutatási infrastruktúrák létrehozásában – a források szűkösségétől és a technikai és szervezési kérdések összetettségétől függetlenül – a legnagyobb nehézséget a különböző országokból származó felekkel való megfelelő partnerség kialakításához szükséges jogi keret hiánya jelenti. |

A javaslat által érintett területet szabályozó rendelkezések Az ESFRI védnöksége alatt kidolgozott legfrissebb munkából kitűnik, hogy a nemzeti jog vonatkozó jogi formái (a francia société civile, a német mit beschränkter Haftung (GmbH), az angol limited liability company (Ltd) vagy a holland stichting (alapítvány)) nem elégítik ki ezeknek az új kutatási infrastruktúráknak a szükségleteit. Az elemzés hasonló eredményre jut a nemzetközi vagy közösségi jogban található vonatkozó jogi formák (pl. nemzetközi/kormányközi szervezetek, európai gazdasági egyesülések) esetében. Az ESFRI megállapította, hogy a különböző tagállamokat érintő európai kutatási infrastruktúra kialakításához szükség van új, sajátos közösségi jogi keret kidolgozására. A javasolt jogszabály célja, hogy elősegítse az európai érdekeltségű kutatási létesítmények közös létrehozását és üzemeltetését a különböző tagállamok és a közösségi K+F keretprogramhoz társult országok között, valamint hogy segítse az európai politika kutatási infrastruktúrájának továbbfejlesztését. Ez a 2004 óta – főleg az ESFRI révén – elért előrelépéseket egészítené ki. A kezdeményezés előkészítésére széles körű konzultációra került sor, szakértői elemzéseket és az érdekeltekkel folytatott konzultációt is beleértve. |

Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Az új európai kutatási infrastruktúrák gyors létrehozása – például az ESFRI általi meghatározásnak megfelelően – megkönnyíthetné és felgyorsíthatná az Európai Unió horizontális céljainak elérését. Növekedés és foglalkoztatás: Az ilyen létesítmények létrehozása, működtetése és fenntartása jelentős hatást gyakorol a kínálatra és a keresletre. Például a mai CCD kamerák (fogyasztási cikk) generációjának vagy a szemészeti vizsgálatokhoz szükséges speciális szoftverek használatának gyökerei az elmúlt húsz év technikai fejlesztéseire nyúlnak vissza, amelyekre az optikai csillagászat legnagyobb obszervatóriumaiban került sor. „Fenntartható Európa”: Az európai kutatási infrastruktúrák segítenek környezetünk jobb megismerésében vagy az energiával kapcsolatos új megközelítések kifejlesztésében. Az Energiaügyi Tanács 2008. február 28-i megállapítása szerint a kutatási infrastruktúrák segítenek fejleszteni és bővíteni a Közösség kutatókkal és kutatóintézetekkel kapcsolatos tudásbázisát. Mérsékelik a mobilitást gátló korlátokat, világszínvonalú humán tőkét biztosítanak és segítik a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos tudományos nevelést (SET-terv). „Tudásalapú társadalom”: Az európai kutatási infrastruktúrák számos kutató és felhasználó számára kulcsfontosságúak a világszintű tudományos ismeretekhez való hozzáférésben. Nem hagyható figyelmen kívül, hogy az internetet sok évvel ezelőtt a CERN-ben fejlesztették ki. Napjainkban hatékony, gyors és megbízható tudományos tájékoztatási és információs rendszert biztosítva több millió kilométer optikai szál köti össze a különböző tudományos kompetencia-központokat, kutatóközpontokat és egyetemeket. Európa mint globális partner: Az európai kutatási infrastruktúrák gyors fejlődése jelentős befolyással lesz az Európai Kutatási Térség vonzerejére. Ausztrália, India, Oroszország és az Egyesült Államok máris nagy érdeklődést mutattak az ESFRI által meghatározott projektek kidolgozásában való részvételre. A szabályozás minőségének javítása (és egyszerűsítés): Végül, az európai szintű jogi keret optimalizálásával a Tanács engedélyezhetne egy olyan, gyorsabb és hatékonyabb eljárást a különböző új európai kutatási létesítmények létrehozásával kapcsolatos ügyek intézésére, amely különböző nemzeti jogalapok helyett egyetlen jogalapra épül. A rendelet kiegészíti az EKT keretében kifejlesztett egyéb közösségi kezdeményezéseket, mint például a közös kutatásprogramozásról szóló közleményt[1]. Ez az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) tevékenységét is kiegészíti, amely tudományos és innovációs társulásokat (TIT-ek) hoz létre, és ezáltal a felsőoktatási, kutatási és üzleti körök legjelentősebb erőforrásait partneri kapcsolatokban fogja össze. |

2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓ ÉS HATÁSVIZSGÁLAT |

Egyeztetés az érdekelt felekkel és a szaktudás felhasználása |

A javaslat előkészítése során a Bizottság számos érdekelt álláspontját figyelembe vette. Az ESFRI, a Kutatási Főigazgatósággal közösen, 2006-ban két munkaértekezletet szervezett a kulcsfontosságú érdekeltekkel. A két munkaértekezlet rámutatott az európai kutatási infrastruktúrák vonatkozó nemzeti, közösségi és nemzetközi jogi formáinak korlátaira. Az európai kutatási infrastruktúrák európai jogi eszközének létrehozására irányuló megvalósíthatósági tanulmányt jogi szakértők egy csoportja készítette 2007-ben. A csoport megállapította, hogy egy, az EK-Szerződés 171. cikkén alapuló EK rendelet jelenthetné a megoldást. Az érdekelt felek találkozóját 2008. március 3-án tartották. A résztvevők között voltak az ESFRI-útitervben foglalt projektek képviselői, az európai kutatási létesítmények képviselői és a témában alapos ismeretekkel rendelkező jogi szakértők. A szakértők túlnyomó többsége egyetértett az új közösségi jogi forma hasznosságával és a Bizottság projektjének általános irányvonalával. A Bizottság 2008-ban szakértői tanácsadó csoportot (véleményező testületet) is létrehozott és meghallgatott. A véleményező testület erőteljesen támogatta azt a lehetőséget, hogy új közösségi jogi eszközt hozzanak létre az európai kutatási infrastruktúrákra. Szerintük egy ilyen, más vonatkozó jogi formákat kiegészítő jogi eszköz megkönnyítené és felgyorsítaná az új infrastruktúrákkal kapcsolatos döntési folyamatot. |

Hatásvizsgálat A tanácsi rendeletjavaslattal kapcsolatban bizottsági hatásvizsgálat készült, amely a javasolt keretrendelet lehetséges kihatásait egyéb alternatívákkal – beleértve a „minden marad a régiben” és három másik szemléletet – veti össze, : 1. lehetőség: Az „uniós intézkedés hiánya” lehetőség a jelenlegi helyzetnek felel meg, amelyben minden konzorcium ad hoc folyamatban próbálja kiválasztani a vonatkozó jogi formák közül azt, amelyik a projektjére leginkább alkalmazható. A 2. lehetőség az Európai Bizottság „könnyű” beavatkozása, amely az európai infrastruktúrák létrehozóinak nyújtana segítséget a problémák és igények felismerésében, valamint a problémák leküzdésére és a bevált gyakorlatok alkalmazására vonatkozó információcserében. A 3. lehetőség, hogy a Közösség az EK Szerződés 171. cikke alapján közös vállalkozásokat hoz létre eseti elbírálás alapján, vagyis mindig akkor, amikor erre igény merül fel. A 4. lehetőség közvetlenebb választ kínál az érintett problémára. Ez az európai kutatási infrastruktúrák igényeire szabott új jogi eszköz biztosítására jogalkotási kezdeményezést javasol, amely kiegészítené a nemzeti és európai szinten létező formákat; tartalmazza azt is, hogy a jogalkotó felhatalmazza az Európai Bizottságot az „európai kutatási infrastruktúra” státusz adományozására. A különböző politikai lehetőségek összehasonlító értékelései egyértelműen a 4. lehetőséget nyilvánítják a javaslat politikai célkitűzései megvalósításához vezető legeredményesebb és leghatékonyabb útnak. Különösen a javasolt keretrendeletnek vannak nyilvánvaló előnyei a többi lehetőséggel szemben. Ez könnyebb, gyorsabb és költséghatékonyabb folyamatot biztosítana az új európai infrastruktúrák létrehozására. Az összes olyan jellemzőt biztosítaná, amelyekre az európai kutatási infrastruktúrák jogi formájának szüksége van. Megnövelné tehát az európai kutatási infrastruktúrák számát, és hozzájárulna a kívánt társadalmi-gazdasági, környezeti és társadalmi változások eléréséhez. Ezenkívül hozzájárulna a kutatási infrastruktúrák európai politikájának további fejlődéséhez is. Végső soron a javasolt keretrendelet az EKT megerősítésével nemzetközi szinten megnövelné az Európai Uniónak mint kutatási helynek a vonzerejét. Mindazonáltal az európai dimenziójú új kutatási infrastruktúrák létrehozása során a tagállamok is hasznosíthatnának fontos vonatkozó nemzetközi, nemzeti és európai jogi formákat (például az EGTC-t és az EGE-t). |

3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI |

A javasolt fellépés összefoglalása A nemzeti vagy kormányközi rendszerek kiegészítéseképpen a javasolt keretrendelet az EK-Szerződés 171. cikke értelmében közös jogi keretet teremt. Rögzíteni fogja az európai kutatási infrastruktúrák (European Research Infrastructure, a továbbiakban: ERI) főbb jellemzőit és azokat az egyértelmű eljárásokat, amelyekkel a jogalkotó ilyen státuszt adományozhat. Az ERI valamennyi tagállam által elismert jogi személyiséggel és teljes jogképességgel rendelkező jogi személy. Az ERI a tagságon alapul: tagjai (tagállamok, harmadik országok és kormányközi szervezetek) közösen járulnak hozzá az ERI céljainak megvalósításához, elsősorban az európai fontosságú kutatási infrastruktúrák megteremtéséhez és működtetéséhez. Belső struktúrája annyira rugalmas, hogy a tagok az alapszabályban foglalt jogaikat és kötelezettségeiket, a szerveket és illetékességeiket, valamit az egyéb belső eljárásokat maguk határozhatják meg. A tagok felelősségvállalása az ERI adósságaival kapcsolatban egyedi hozzájárulásaik mértékére korlátozódik majd; az alapszabály azonban elég rugalmas ahhoz, hogy megváltoztathassák ezeket a szabályokat. Bizonyos biztonsági és technikai kérdésekben a közösségi jog, a létesítő okiratban megnevezett székhely szerinti állam vagy a működés helyszínéül szolgáló állam joga alkalmazandó. Az alapszabálynak és a végrehajtási szabályoknak eleget kell tenniük az alkalmazandó jog előírásainak. Az ERI a hozzáadottérték-adó, jövedéki adók és közbeszerzés irányelvei értelmében nemzetközi szervnek vagy szervezetnek is minősül; ezért biztosítani kell mentességét a HÉA-kötelezettségek és jövedéki adók alól, és beszerzési eljárásaira nem vonatkozik a közbeszerzési irányelv. Az EK-Szerződés jogalapul szolgáló 171. cikkének megfelelően az ERI-t a Bizottság hozza létre határozat útján; a Bizottság a Tanács által ráruházott végrehajtási hatáskörök alapján jár el (az EK-Szerződés 202. cikke). A Bizottság azok kérelmére jár el, akik az ERI alapító tagjai közé szeretnének tartozni. Az ERI létrehozásáról szóló határozatot a tanácsadó bizottsági eljárás után hozzák meg. Ez az eljárás serkentheti az európai kutatás hatékony végrehajtásához szükséges struktúrák felállítását, beleértve azokat is, amelyeket a kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs közösségi programok keretében támogatnak. Ez a Tanács által hozott egyedi döntéseknél gyorsabb folyamatot eredményezne, amely leegyszerűsítené a nemzetközi kutatási infrastruktúrák létrehozásának összetett folyamatát, és elkerülhetővé tenné az összehangolatlan tevékenységeket. Az Európai Bizottság biztosítja az új jogi keret átfogó irányítását, és ellenőrzi az ERI-k rendeletnek való megfelelését. Az elfogadása utáni ötéves időszak lejárta után a Bizottságnak szakértői fórumon keresztül el kell végeznie ezen jogi keret értékelését, és jelentést kell készítenie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. |

Jogalap A javaslat jogalapját az Európai Közösséget létrehozó szerződés 171. cikke képezi. |

A szubszidiaritás elve A szubszidiaritás elvét abban az esetben kell alkalmazni, ha a javaslat nem a Közösség kizárólagos hatáskörébe tarozik. |

A közösségi fellépés igazolására a szubszidiaritás elvét tiszteletben kell tartani. Ehhez két szempontot kell mérlegelni. Először is meg kell győződni arról, hogy a javasolt intézkedés célkitűzéseit a tagállamok nemzeti alkotmányos rendszerük keretén belül nem tudják kielégítően megvalósítani (szükségesség vizsgálat). Három lehetőség kínálkozik az érintett problémák, azaz az európai kutatási infrastruktúrák megfelelő jogi eszköze hiányának orvoslására: (1) európai szintű koordinációs intézkedések legjobb gyakorlatok kidolgozására; (2) közös vállalkozások létrehozása és (3) erre a célra létrehozott közösségű szintű jogi keret létrehozása. A Közösség alkalmas leginkább ezeknek a lehetőségeknek a megvalósítására, az első esetében a 165. cikk, a másik kettő esetében a 171. cikk alapján. A második szempont annak megállapítása, hogy a Közösség részéről hozott intézkedésekkel lehetséges-e és hogyan a célok jobb megvalósítása (európai hozzáadott-érték vizsgálat). Az európai intézkedések hátterében a probléma transznacionális jellege (a tagállamok közötti jogi keretek létrehozása) áll. Kormányközi megállapodások révén léteznek ugyan megoldási alternatívák, azonban az ilyen kormányközi rendszerek esetében általában követendő adminisztratív és jogi eljárások túl hosszadalmasnak, nehézkesnek és körülményesnek minősülnek. |

A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének. |

Az arányosság elve |

A rendelettervezet nagyon rövid és a tervezett infrastruktúrára vonatkozó legtöbb belső eljárás megállapítását az európai kutatási infrastruktúra tagjaira, azaz tagállamokra, harmadik államokra és kormányközi szervezetekre bízza. Az alkalmazandó jog többnyire a létesítő okiratban szereplő vagy a működési székhely szerinti állam nemzeti joga. Az ERI és tagjai által a Bizottságnak nyújtandó információ mennyiségét a szükséges minimumra korlátozzák, ami a Bizottság számára lehetővé teszi annak vizsgálatát, hogy ez megfelel-e a keretrendeletnek. A fentiek alapján a javaslat megfelel az arányosság elvének. |

A jogi aktus megválasztása |

A valószínűleg számos jogi személyre – az EK-Szerződés jogalapul szolgáló 171. cikke alapján létrehozandó ERI-kre – általában vonatkozó keretnek rendeletnek kell lennie. |

4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZAT |

A javasolt rendelet megkönnyíti majd a néhány tagállam és a társult államok közötti európai kutatási létesítmények közös létrehozását és működtetését. Ez a tevékenység kiegészíti a 7. kutatási keretprogram jogalapjában a kutatási infrastruktúrákra vonatkozó intézkedés végrehajtását, és ez a katalizáló szerep középtávon többlet-erőforrásokat tesz szükségessé. |

5. TOVÁBBI INFORMÁCIÓK |

Egyszerűsítés |

A javaslat a (közösségi és nemzeti) hatóságok igazgatási eljárásainak egyszerűsítéséről rendelkezik. |

Az európai szintű jogi keret optimalizálásával a Tanács az új európai kutatási létesítmények létrehozásával kapcsolatos ügyek intézésére egy olyan, gyorsabb és még hatékonyabb eljárást engedélyezhetne, amely különböző nemzeti jogalapok helyett egyetlen jogalapra épül. |

2008/0148 (CNS)

Javaslat:

A TANÁCS RENDELETE

az európai kutatási infrastruktúra (ERI) közösségi jogi keretéről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 171. cikkére és 172. cikke második bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[2],

tekintettel az Európai Parlament véleményére[3],

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[4],

mivel:

(1) A Szerződés 171. cikke alapján a Közösség közös vállalkozásokat vagy egyéb olyan struktúrákat hozhat létre, amelyek a közösségi kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs programok szabályszerű végrehajtásához szükségesek.

(2) Az európai kutatási infrastruktúrák támogatása és fejlesztése a közösség folyamatban lévő célkitűzése, ahogy ezt legutóbb az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007-2013) szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat[5], és különösen a „Kapacitások” egyedi programról szóló 2006. december 19-i 2006/974/EK tanácsi határozat[6] is tükrözi.

(3) Az európai kutatási infrastruktúrák használatának és fejlesztésének hagyományos támogatása eddig főként a tagállamok meglévő kutatási infrastruktúráinak támogatásában nyilvánult meg, az utóbbi években azonban nyilvánvalóvá vált, hogy olyan erőfeszítésekre is szükség van, amelyek új struktúrák kifejlesztésére ösztönöznek, mégpedig olyan jogi keret megteremtése révén, amely alkalmas e struktúrák közösségi szintű megteremtésének és működtetésének előmozdítására.

(4) Ez az igény számos alkalommal kifejezésre jutott, mind politikai szinten a tagállamok és a közösségi intézmények részéről, mind az európai kutatóközösség különböző szereplői, köztük vállalkozások, kutatóközpontok és egyetemek részéről.

(5) Noha a közösségi KTF-keretprogramok keretében régóta elismerést kapott a világszínvonalú tudományos kutatási infrastruktúra központi szerepe a Szerződés harmadik részének XVIII. címében meghatározott közösségi KTF-célkitűzések elérésében, az ezen struktúrák létrehozására, finanszírozására és működtetésére vonatkozó szabályok még mindig töredékesek és regionalizáltak. Mivel az európai kutatási infrastruktúrák a Közösség azon globális partnereinek infrastruktúráival állnak versenyben, amelyek jelentős beruházásokat szánnak és fognak szánni a korszerű, nagyszabású kutatási infrastruktúrákra, és mivel ezek az infrastruktúrák egyre bonyolultabbak és költségesebbek, gyakran meghaladva egyetlen tagállam vagy akár földrész erejét, szükségessé vált a Szerződés 171. cikkében rejlő összes lehetőséget olyan jogi keret létrehozása révén feltárni és kiaknázni, amely megállapítja a Közösség KF-programjainak hatékony végrehajtásához szükséges közösségi szintű európai kutatási infrastruktúrák létrehozásának és működésének eljárásait és feltételeit. Ez az új jogi keret kiegészítené a nemzeti, nemzetközi és közösségi jogban létező más, kevésbé specifikus jogi formákat (például az Európai Gazdasági Egyesülést (EGE) vagy az Európai Területi Együttműködési Csoportosulást (EGTC)).

(6) A kutatási infrastruktúra megnevezés olyan létesítményekre, erőforrásokra és kapcsolódó szolgáltatásokra vonatkozik, amelyeket a tudományos közösség az adott területtel kapcsolatos élvonalbeli kutatásához használ. Ez a meghatározás magában foglalja a következőket: legfontosabb tudományos felszerelések és eszköztárak; a tudományos kutatásban használt tudásalapú erőforrások, például gyűjtemények, archívumok, strukturált tudományos információk; olyan IKT-alapinfrastruktúrák, mint a Grid, a számítástechnikai eszközök, a szoftverek és a távközlési eszközök; a kutatás kiválóságának eléréséhez szükséges bármilyen más egyedi eszköz. E kutatási infrastruktúrák lehetnek „egy helyszínűek” vagy „szétszórtak” (hálózatba szervezett erőforrások).

(7) Ellentétben a közös technológiai kezdeményezésekkel, amelyeket a Közösség tagságával és pénzügyi hozzájárulásával működő közös vállalkozásként alapítottak meg, az európai kutatási infrastruktúrát ( European Research Infrastructure , a továbbiakban: ERI) nem a költségvetési rendelet[7] 185. cikkének értelmében vett közösségi testületként célszerű megalkotni, hanem olyan jogalanyként, amelynek a Közösség nem szükségszerűen tagja, és amelynek nem nyújt a költségvetési rendelet 108. cikke (2) bekezdésének f) pontja értelmében vett pénzügyi hozzájárulást.

(8) Mivel a tagállamok és a Közösség – a Szerződés 164. és 165. cikkének megfelelően – szorosan együttműködnek kutatási tevékenységeik egymást kiegészítő tervezésében és végrehajtásában, indokolt, hogy kutatási infrastruktúrák létrehozására vonatkozó szükségleteiket az érdekelt tagállamok – egyedül vagy más minősített szervezetek bevonásával – maguk határozzák meg, saját kutatási-technológiafejlesztési tevékenységeik és a Közösség követelményei alapján. Ugyanezért indokolt az ERI tagságát megnyitni az érdekelt tagállamok előtt, és lehetővé tenni bizonyos feltételeknek megfelelő harmadik országok és szakosított kormányközi szervezetek részvételét.

(9) Indokolt, hogy az e rendelettel létrehozott európai kutatási infrastruktúra (a továbbiakban: ERI) egy kutatási infrastruktúra létrehozását és működtetését kapja feladatául. A verseny torzulásának elkerülésére indokolt, hogy e feladatát ne gazdasági alapon végezze. Az innováció. valamint az ismeret- és technológiaátadás elősegítésére indokolt, hogy az ERI bizonyos feltételekkel mégis folytathasson korlátozott mértékű gazdasági tevékenységet. Az olyan kutatási infrastruktúrák létrehozása, mint az ERI, nem zárja ki, hogy a más jogi formával bíró páneurópai érdekeltségű kutatási infrastruktúrákról is elismerhető legyen, hogy hozzájárulnak a Kutatási Infrastruktúrák Európai Stratégiai Fóruma (ESFRI) által kidolgozott útiterv végrehajtásához és az európai kutatás fejlődéséhez. A Bizottság biztosítani fogja, hogy az ESFRI-tagok és egyéb érdekelt felek értesüljenek az ilyen alternatív jogi formákról.

(10) A kutatási infrastruktúráknak indokolt európai kutatási tevékenységek támogatása révén előmozdítaniuk a közösségi kutatás tudományos kiválóságának és az uniós gazdaság versenyképességének közép– és hosszú távú előrejelzéseken alapuló fenntartását. Ennek eléréséhez indokolt a teljes európai kutatóközösség számára nyitva állniuk és arra törekedniük, hogy a jelenleginél jobban kiépítsék a tudományos erőforrásokat, ezáltal hozzájárulva az Európai Kutatási Térség bővítéséhez.

(11) Az ERI létrehozására szolgáló eljárás hatékonysága megköveteli, hogy az ERI-t létrehozó személyek kérvényt nyújtsanak be a Bizottsághoz, ez utóbbi pedig szakértők bevonásával értékelje, hogy a javasolt kutatási infrastruktúra megfelel-e ennek a rendeletnek.

(12) Az átláthatóság érdekében az ERI létrehozásáról szóló határozatot közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában . Ugyanezért indokolt az alapszabály alapvető elemeit tartalmazó kivonatot mellékelni az említett határozathoz.

(13) Feladatainak minél hatékonyabb ellátása érdekében az ERI-t a határozat hatálybalépésének időpontjától jogi személyiséggel és a legszélesebb körű jogképességgel kell felruházni. Az alkalmazandó jog megállapítása céljára indokolt az alapszabályban székhelyet kijelölni, mégpedig az ERI egyik olyan tagjának területén, amely uniós tagállam vagy a közösségi kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységek keretprogramjához társult ország.

(14) Az ERI tagságának legalább három tagállamból kell állnia, és magában foglalhat bizonyos feltételeknek megfelelő harmadik országokat és szakosított kormányközi szervezeteket. Az ERI-t ezért az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak megfelelően a hozzáadottértékadó-rendszer működéséről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi rendelet[8], a jövedékiadó-köteles termékekre vonatkozó általános rendelkezésekről és e termékek tartásáról, szállításáról és ellenőrzéséről szóló, 1992. február 25-i 92/12/EGK tanácsi rendelet[9] és az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[10] értelmében nemzetközi szervezetnek kell tekinteni. Az ERI kutatási tevékenységének hatékonyabb támogatása érdekében a tagállamoknak és a részt vevő harmadik országoknak minden intézkedést meg kell hozniuk annak érdekében, hogy a szóban forgó ERI-nek minél szélesebb körű mentességet biztosítsanak az egyéb adók alól.

(15) Összhangban e jogi eszköz közösségi dimenziójával, az ERI taggyűlésén a tagállamoknak együttesen szavazati többséggel indokolt rendelkezniük.

(16) E jogi keret alkalmazására az alapszabályban részletesebb előírásokat indokolt meghatározni, és ennek alapján a Bizottságnak indokolt megállapítania, hogy a kérvény megfelel-e az e rendelettel létrehozott keretrendszernek.

(17) Biztosítani kell, hogy egyrészről az ERI rugalmasan módosíthassa saját alapszabályát, másrészről az ERI létrehozójaként a Közösség egyes alapvető elemeket saját ellenőrzése alatt tartson. Olyan módosítás esetén, amely érinti az ERI-t létrehozó határozathoz csatolt alapszabály-kivonat tartalmát, a szóban forgó módosítás csak azután léphet hatályba, hogy a Bizottság határozatban jóváhagyta, mégpedig ugyanazon eljárás szerint, mint az ERI létrehozásakor, mivel a határozat alapvetőnek minősülő információt tartalmaz. Indokolt, hogy minden egyéb módosítást kötelező legyen bejelenteni a Bizottságnak, az pedig kifogással élhessen ellene, ha ezzel a rendelettel ellentétesnek ítéli meg. Kifogás hiányában indokolt ennek megfelelő közleményt közzétenni, a módosítás tömör összefoglalójával együtt.

(18) Indokolt, hogy az ERI maga hozza létre a tevékenységei eredményes igazgatásához szükséges szerveket. Az alapszabályban meg kell határozni, hogyan lássák el ezek a szervek az ERI jogi képviseletét.

(19) Indokolt, hogy az ERI a pénzügyi felelősségének gyakorlását szabályozó szigorú költségvetési elveknek megfelelően végezze tevékenységeit.

(20) Az ERI-k az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2006. július 11-i 1083/2006/EK rendeletnek[11] megfelelően társfinanszírozásban részesülhetnek a kohéziós politika pénzügyi eszközeiből.

(21) Indokolt, hogy feladatai minél hatékonyabb teljesítése érdekében és jogi személyiségének logikus következményeként az ERI felelősséggel tartozzon tartozásaiért. Annak érdekében, hogy vagyoni felelősségük tekintetében a tagok maguk találhassanak megfelelő megoldást, indokolt, hogy az alapszabályban többféle, a tagok hozzájárulására korlátozódó vagyoni felelősségen túlmenő felelősségi rendszerről lehessen rendelkezni.

(22) Az ERI-t a közösségi jog alapján hozzák létre, ezért működését – azon ország joga mellett, amelyben az alapszabály szerinti székhely található – a közösségi jognak kell szabályoznia. Az ERI azonban más országban is rendelkezhet telephellyel. Ebben az esetben a lakosság és a foglalkoztatottak egészségvédelme és biztonsága, a környezetvédelem, a veszélyes anyagok kezelése és a szükséges engedélyek kiállítása tekintetében ez utóbbi ország jogát indokolt alkalmazni. Indokolt, hogy az ERI-t ezenkívül a fenti jogforrásokkal összhangban elfogadott alapszabály és az alapszabállyal összhangban lévő végrehajtási szabályok is szabályozzák.

(23) Az e rendeletnek való megfelelés kielégítő ellenőrzésének biztosítására indokolt, hogy az ERI a Bizottságnak megküldje éves jelentését és minden olyan körülményre vonatkozó információt, amely az ERI feladatainak ellátását súlyosan veszélyezteti. A Bizottságnak magyarázatot és/vagy intézkedéseket kell követelnie az ERI-től és/vagy ennek tagjaitól, ha az éves jelentésből vagy más forrásból arról értesül, hogy az ERI súlyosan megsérti ezt a rendeletet vagy más alkalmazandó jogi rendelkezést. Szélsőséges esetben, és ha nem hoznak orvosló intézkedéseket, a Bizottság hatályon kívül helyezheti az ERI-t létrehozó határozatot; ez az ERI felszámolását vonja maga után.

(24) Mivel a tervezett intézkedés célkitűzései, azaz a tagállamok közötti európai kutatási infrastruktúra keretének létrehozása nem valósítható meg hatékonyan a tagállamok nemzeti alkotmányos rendszerének keretében, ezek a célkitűzések – a probléma transznacionális jellegéből fakadóan – közösségi szinten könnyebben valósíthatók meg. A Közösség tehát a Szerződés 5. cikkében megfogalmazott szubszidiaritási elvvel összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban a rendelet nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

(25) Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására szolgáló eljárás megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal összhangban kell elfogadni. [12]

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk Tárgy és hatály

(1) Ez a rendelet megteremti az európai kutatási infrastruktúrák ( European Research Infrastructure , a továbbiakban: ERI) létrehozására vonatkozó követelmények és eljárások, valamint ezek hatásainak keretét.

(2) Ezt a rendeletet a páneurópai érdekeltségű kutatási infrastruktúrákra kell alkalmazni.

2. cikkFeladat és tevékenységek

(1) Az ERI feladata az, hogy kutatási infrastruktúrát hozzon létre és működtessen.

(2) Az ERI nem gazdasági alapon látja el feladatát. Mindazonáltal végezhet a tevékenységével szorosan összefüggő korlátozott gazdasági tevékenységet, ha ez nem veszélyezteti súlyosan feladata ellátásában..

(3) Az ERI külön könyvelést vezet a gazdasági tevékenységével kapcsolatos kiadásokról és bevételekről, és ezeknek piaci árát, illetőleg – ha azt nem lehet megállapítani – a teljes költség ésszerű haszonnal megnövelt összegét számolja el.

3. cikkAz infrastruktúrával kapcsolatos követelmények

Az ERI által létrehozandó kutatási infrastruktúrának meg kell felelnie az alábbi követelményeknek:

a) elengedhetetlen az európai kutatási tevékenységek végrehajtásához és különösen a közösségi szintű kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs programok hatékony megvalósításához;

b) hozzáadott értéket képvisel az Európai Kutatási Térség fejlesztésében, és jelentős mértékben hozzájárul az érintett tudományos és technológiai területek nemzetközi szintű fejlesztéséhez;

c) ténylegesen hozzáférhető a tagállamok és a közösségi kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs programokhoz társult országok kutatóiból álló európai kutatóközösség számára; továbbá

d) hozzájárul a közösségi kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységek eredményeinek terjesztéséhez és hasznosításához.

4. cikk ERI létrehozására vonatkozó kérelem

(1) Az ERI létrehozását kérelmező jogalanyoknak (a továbbiakban: kérelmezők) kérelmet kell benyújtaniuk a Bizottsághoz. A kérelmet a Közösség hivatalos nyelveinek egyikén, írásban kell benyújtani, és a következőket kell tartalmaznia:

a) az ERI létrehozására irányuló, a Bizottsághoz intézett kérelem;

b) Az ERI-nek a 9. cikkben említett alapszabályára vonatkozó javaslat;

c) az ERI által létrehozni és működtetni kívánt kutatási infrastruktúráról készült – különösen a 3. cikk szerinti követelményekre kitérő – műszaki és tudományos leírás;

d) a mellékletben felsorolt információkat tartalmazó alapszabály-kivonat.

(2) A kérelmet a Bizottság bírálja el. A Bizottság az elbírálás során független szakértők véleményét is kikérheti, különösen az ERI tervezett tevékenységeinek tárgykörében. Az elbírálás eredményéről értesítik a kérelmezőket, szükség esetén felkérve őket arra, hogy ésszerű időn belül egészítsék ki vagy módosítsák a kérelmet.

5. cikkHatározat a kérelemről

(1) A Bizottság az elbírálás eredményének függvényében és összhangban a 4. cikk (2) bekezdésével és a 21. cikkben említett eljárással

a) határozatot fogad el az ERI létrehozásáról, miután meggyőződött a rendeletben foglalt követelmények teljesüléséről; vagy

b) elutasítja a kérelmet, ha arra a következtetésre jut, hogy nem teljesülnek a rendeletben foglalt követelmények.

(2) A kérelmezőket értesíteni kell a kérelem tárgyában hozott határozatról. Az ERI-t létrehozó határozatot ezenkívül közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjának L sorozatában.

(3) Az ERI-t létrehozó határozathoz mellékelni kell a kérelemben szereplő alapszabály kivonatát.

6. cikkAz ERI helyzete

(1) Az ERI az őt létrehozó határozat hatálybalépésének időpontjától jogi személyiséggel rendelkezik.

(2) Az ERI minden tagállamban a legteljesebb jogképességgel rendelkezik, amely az adott tagállam joga szerint jogi személyt megillethet. Az ERI jogosult különösen ingó, ingatlan és szellemi vagyont szerezni, birtokolni és elidegeníteni, szerződést kötni, továbbá bíróság előtt eljárni.

(3) Az ERI a 2006/112/EK irányelv 151. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében vett nemzetközi szervezetnek, valamint a 92/12/EGK irányelv 23. cikke (1) bekezdésének második francia bekezdése és a 2004/18/EK irányelv 15. cikkének c) pontja értelmében vett nemzetközi szervezetnek minősül.

(4) A tagállamoknak az állami támogatási szabályokkal összhangban lévő minden lehetséges intézkedést meg kell hozniuk, hogy az ERI a 3. bekezdésben említetteken túlmenően is minél szélesebb körű adómentességet élvezzen.

7. cikkSzékhely és név

(1) Az ERI alapszabály szerinti székhellyel rendelkezik, mégpedig az ERI egyik olyan tagjának területén, amely uniós tagállam vagy a közösségi kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységek keretprogramjához társult ország.

(2) Az ERI nevének tartalmaznia kell az „európai kutatási infrastruktúra” szavakat vagy az „ERI” rövidítést.

8. cikkTagság

(1) Az alábbiak válhatnak az ERI tagjaivá:

a) tagállamok;

b) harmadik országok;

c) kormányközi szervezetek.

(2) Az ERI tagsága mindig legalább három tagállamot számlál. További tagállamok bármikor csatlakozhatnak az alapszabályban rögzített méltányos és ésszerű feltételek mellett.

(3) A tagállamoknak együttesen a szavazati jogok többségével kell rendelkezniük a 12. cikk a) pontjában említett taggyűlésen.

(4) Bármelyik tagállamot vagy harmadik országot az ERI tagjaként való bizonyos jogok gyakorlásában és bizonyos kötelezettségek alóli mentesítésben egy vagy több közintézmény képviselheti, beleértve régiókat vagy közfeladat teljesítésére kijelölt magánintézményeket is.

(5) Az ERI-tagságot kérelmező országok és kormányközi szervezetek elismerik, hogy az ERI a 6. cikk (1) és (2) bekezdésével összhangban jogi személyiséggel és jogképességgel rendelkezik, és hogy a 16. cikk alapján megállapított szabályok alkalmazandók rá.

(6) Az ERI-tagságot kérelmező országok a 6. cikk (3) és (4) bekezdése szerinti elbánásban részesítik a szóban forgó ERI-t.

9. cikkAlapszabály

Az alapszabály legalább a következőket kell tartalmazza:

a) a tagok és – adott esetben – az őket képviselő jogalanyok névsora, valamint a tagság és a képviselet összetételének a 8. cikkel összhangban történő módosítására vonatkozó eljárások és feltételek;

b) az ERI feladatai és tevékenységei;

c) az alapszabály szerinti székhely, összhangban a 7. cikk (1) bekezdésével;

d) az ERI neve, összhangban a 7. cikk (2) bekezdésével;

e) a tagok jogai és kötelezettségei, beleértve a kiegyensúlyozott költségvetéshez való hozzájárulás kötelezettségét;

f) az ERI szervei, azok hatásköre, összetétele és döntéshozatali módja – beleértve az alapszabály módosításának esetét is –, összhangban a 10., 11. és 12. cikkel .

g) fennállás időtartama és felszámolási eljárás, összhangban a 17. cikkel;

h) a következőkre vonatkozó alapelveket:

i. a felhasználókra vonatkozó hozzáférési politika;

ii. adatpolitika;

iii. tudományos értékelési politika;

iv. a szellemi tulajdonnal kapcsolatos politika;

v. terjesztési politika;

vi. foglalkoztatási politika;

vii. az átláthatóság, a megkülönböztetésmentesség és tisztességes verseny alapelvét tiszteletben tartó beszerzési politika;

viii. létesítmények leállítása, ha alkalmazandó:

i) a munkanyelv(ek) meghatározása;

j) hivatkozások az alapszabály végrehajtásának szabályaira vonatkozó hivatkozások.

Az alapszabályt az ERI honlapján és alapszabály szerinti székhelyén nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni.

10. cikkAz alapszabály-kivonat módosítását igénylő alapszabály-módosítás

(1) Minden olyan alapszabály-módosítást, amely az alapszabály-kivonat módosítását igényli, az ERI-nek jóváhagyásra be kell terjesztenie a Bizottsághoz. Az ilyen módosítás csak a jóváhagyó határozat hatálybalépése után léphet hatályba. A Bizottság értelemszerűen alkalmazza a 4. cikk (2) bekezdését és az 5. cikket.

(2) A módosításra vonatkozó kérelemnek tartalmaznia kell a következőket:

a) a javasolt módosítás szövege, beleértve hatálybalépésének időpontját is;

b) az alapszabály egységes szerkezetbe foglalt módosított szövege;

c) a módosított alapszabály-kivonat.

11. cikkAz alapszabály egyéb módosításai

(1) Az ERI a 10. cikkben említetten kívüli alapszabály-módosításokat elfogadásuktól számítva tíz napon belül köteles a Bizottság elé terjeszteni.

(2) A Bizottság a benyújtástól számítva 60 napon belül kifogást emelhet a szóban forgó módosítás ellen, megindokolva, hogy a módosítás miért nem felel meg a rendeletben meghatározott követelményeknek.

(3) Kifogás hiányában a Bizottság a módosításról szóló értesítést a módosítás tömör összefoglalójával együtt közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában.

(4) A módosítás mindaddig nem lép hatályba, amíg a kifogásolási időszak véget nem ér vagy a Bizottság annak véget nem vet, illetőleg amíg a felhozott kifogást el nem vetették.

(5) A módosításra vonatkozó kérelemnek tartalmaznia kell a következőket:

a) az elfogadott módosítás szövege, beleértve hatálybalépésének időpontját is;

b) az alapszabály egységes szerkezetbe foglalt módosított szövege;

c) a módosítás tömör összefoglalása.

12. cikk Az ERI felépítése

Az alapszabályban rendelkezni kell legalább az alábbi szerveknek alábbi hatáskörökkel való felruházásáról:

a) taggyűlés, teljes döntéshozatali hatáskörrel, beleértve a költségvetés elfogadását is;

b) a taggyűlés által kijelölt igazgató vagy igazgatótanács, amely az ERI végrehajtó szerve és jogi képviselője.

Az alapszabályban meg kell határozni, hogy az igazgatótanács tagjai miként látják el az ERI jogi képviseletét.

13. cikkKöltségvetési elvek, könyvelés, ellenőrzés és biztosítás

(1) Az ERI összes bevételi és kiadási tételét bele kell foglalni a pénzügyi évenként elkészítendő előirányzatokba és fel kell tüntetni a költségvetésben. A költségvetés bevételeinek és kiadásainak egyensúlyban kell lenniük.

(2) Az ERI tagjai biztosítják a költségvetési előirányzatoknak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás alapelveivel összhangban történő felhasználását.

(3) A költségvetés megállapítása és végrehajtása, valamint a beszámoló benyújtása az átláthatóság elvének megfelelően történik.

(4) Az ERI beszámolójához csatolni kell a pénzügyi év költségvetésére és pénzgazdálkodására vonatkozó jelentést.

(5) Az ERI-nek meg kell felelnie a beszámoló elkészítésére, benyújtására, ellenőrzésére és közzétételére alkalmazandó szabályozásban előírt követelményeknek.

(6) Az ERI köteles megkötni a működésével kapcsolatos kockázatok fedezésére alkalmas biztosításokat.

14. cikk Közösségi finanszírozás

Az ERI-nek kizárólag az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet VI. címével összhangban ítélhető oda közösségi finanszírozás.A kohéziós politika forrásaiból származó finanszírozás, összhangban a vonatkozó közösségi szabályozással, szintén lehetséges.

15. cikkFelelősség

(1) Az ERI felel saját tartozásaiért.

(2) Minden tag kizárólag az ERI-hez való hozzájárulása erejéig vállal vagyoni felelősséget az ERI tartozásaiért. A tagok az alapszabályban rögzíthetik, hogy saját hozzájárulásukon felüli meghatározott felelősséget vagy korlátlan felelősséget vállalnak.

(3) A Közösség nem vállal felelősséget az ERI tartozásaiért.

16. cikkAlkalmazandó jog és joghatóság

(1) Az ERI-re a következők alkalmazandók:

a) a közösségi jog, különösen ez a rendelet, valamint az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontjában és a 10. cikk (1) bekezdésében említett határozat;

b) az a) pontban említett jogi aktusok rendelkezései által nem vagy csak részben szabályozott kérdések esetében azon állam joga, amelyben az ERI alapszabály szerinti székhelye található;

c) az ERI-nek az a) és b) pontban említett jogforrásokkal összhangban elfogatott alapszabály;

d) az ERI-nek az alapszabállyal összhangban megállapított végrehajtási szabályai.

e) A b) pontban foglaltaktól eltérve az ERI a következők tekintetében azon állam jogának hatálya alá tartozik, amelyben tevékenységet folytat:

i. a lakosság és a foglalkoztatottak biztonsága és egészségvédelme;

ii. környezetvédelem,

iii. veszélyes anyagok kezelése;

iv. a tevékenységhez szükséges engedélyek kiadása.

(2) Az Európai Közösségek Bírósága joghatósággal rendelkezik a tagok közötti, valamint a tagok és az ERI közötti jogvitákban, továbbá bármilyen jogvitában, amelyben a Közösség peres fél.

(3) Az ERI és harmadik felek közötti jogvitákban a joghatóságra vonatkozó közösségi szabályozást kell alkalmazni. A közösségi szabályozásban nem meghatározott esetekben az ilyen viták rendezésére annak az államnak a jogszolgáltatása az irányadó, amelyikben az ERI alapszabály szerinti székhelye található.

17. cikkFelszámolás, fizetésképtelenség

(1) Az alapszabályban meg kell határozni, hogy az ERI-nek a taggyűlés határozata alapján történő felszámolása esetén milyen eljárás alkalmazandó

(2) Miután a taggyűlés elfogadta a felszámolásról szóló határozatot, az ERI indokolatlan késedelem nélkül, és mindenesetre a határozat elfogadásától számítva tíz napon belül értesíti a Bizottságot. A Bizottság erről közleményt tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában.

(3) A felszámolási eljárás lezárása után, az ERI indokolatlan késedelem nélkül, és mindenesetre az eljárás lezárásától számítva tíz napon belül értesíti a Bizottságot. A Bizottság erről közleményt tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában. Az ERI a közlemény közzétételének napján szűnik meg.

(4) Ha az ERI bármikor képtelen adósságainak megfizetésére, erről haladéktalanul értesítenie kell a Bizottságot. A Bizottság erről közleményt tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában.

18. cikkJelentéstétel és ellenőrzés

(1) Az ERI éves jelentést készít és a vonatkozó pénzügyi év végétől számítva hat hónapon belül benyújtja a Bizottságnak. Ezt a jelentést a nyilvánosság számára hozzáférhetővé kell tenni.

(2) Az ERI és az érintett tagállamok minden olyan körülményről értesítik a Bizottságot, amely az ERI feladatainak ellátását súlyosan veszélyezteti.

(3) A Bizottságnak magyarázatot és/vagy intézkedéseket kell követelnie az ERI-től és/vagy annak tagjaitól, ha az éves jelentésből vagy más forrásból arról értesül, hogy az ERI súlyosan megsérti ezt a rendeletet, az annak alapján elfogadott határozatokat vagy más alkalmazandó szabályozást.

(4) Ha a Bizottság, miután az ERI-nek és/vagy tagjainak ésszerű időt hagyott észrevételeik benyújtására, arra a következtetésre jut, hogy a szóban forgó ERI súlyosan megsérti ezt a rendeletet, az annak alapján elfogadott határozatokat vagy más alkalmazandó szabályozást, megfelelő orvosló intézkedéseket javasolhat az ERI-nek és tagjainak.

(5) Ha nem kerül sor orvosló intézkedésekre, a Bizottság hatályon kívül helyezheti az ERI-t létrehozó határozatot. A vonatkozó határozatot megküldik az ERI-nek és közzéteszik az Európai Unió Hivatalos Lapjának L sorozatában. Ez az ERI felszámolását vonja maga után.

19. cikkÁltalános rendelkezések

A tagállamok meghozzák az e rendelet eredményes alkalmazásának biztosításához szükséges rendelkezéseket.

20. cikkJelentés és felülvizsgálat

A Bizottság e rendelet hatálybalépése után öt évvel jelentést küld az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a rendelet alkalmazásáról és – adott esetben – annak javasolt módosításairól.

21. cikkBizottsági eljárás

(1) A Bizottság munkáját tanácsadó bizottság segíti.

(2) Az e cikkre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni.

22. cikkHatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben,

a Tanács részéről

az elnök

MELLÉKLET

AZ ALAPSZABÁLY KIVONATA

1. Az ERI neve (7. cikk (2) bekezdés és 9. cikk d) pont): [az alapszabály szerinti név, amely tartalmazza az „európai kutatási infrastruktúra” szavakat vagy az „ERI” rövidítést]

2. Feladat (2. cikk (1) bekezdés és 9. cikk b) pont): [az alapszabály szerinti, a kutatási infrastruktúra létrehozását és működtetését magában foglaló feladat]

3. Az alapszabály szerinti székhely (7. cikk (1) bekezdés és 9. cikk c) pont): [lehetőleg a legkisebb közigazgatási vagy önkormányzattal rendelkező területi hatóságra, pl. településre való hivatkozás]

4. Időtartam (9. cikk g) pont): [pl. „határozatlan” vagy végső időpont vagy a létrehozásától számított bizonyos számú év]

5. a felhasználókra vonatkozó hozzáférési politika alapelvei (9. cikk h) pont első francia bekezdés): [az alapszabály szerint]

6. a tudományos értékelési politika alapelvei (9. cikk h) pont harmadik francia bekezdés): [az alapszabály szerint]

7. a terjesztési politika alapelvei (9. cikk h) pont ötödik francia bekezdés): [az alapszabály szerint]

8. a foglalkoztatáspolitika alapelvei (9. cikk h) pont hatodik francia bekezdés): [az alapszabály szerint]

9. az átláthatóság, a megkülönböztetésmentesség és a tisztességes verseny alapelvét tiszteletben tartó beszerzési politika alapelvei (9. cikk h) pont hetedik francia bekezdés): [az alapszabály szerint]

10. Felelősségi rendszer (15. cikk 2) bekezdés): [az alapszabálynak és a 15. cikk (2) bekezdésének első mondatának megfelelően]

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

1. A JAVASLAT CÍME:

A Tanács rendelete az európai kutatási infrastruktúra (ERI) közösségi jogi keretéről

2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ IRÁNYÍTÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERET

Az érintett szakpolitikai terület(ek) és a kapcsolódó tevékenység(ek):

Kutatás – kutatási infrastruktúrák

3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK

3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek (korábban: BA-tételek)), beleértve a következő megnevezéseket:

- 08.01.05.01 : Tisztviselők és ideiglenes kutatási munkatársak

- 08.01.05.02 : Külső munkatársak (szerződéses, kihelyezett tagállami szakértők stb.)

3.2. A fellépés és a pénzügyi kihatás időtartama:

Hosszú távú fellépés, mivel a javasolt jogszabály célja az, hogy elősegítse a kutatási létesítmények közös létrehozását és üzemeltetését a különböző tagállamok és társult országok között, valamint mivel az Európai Bizottság meghatalmazásával a rendelet egyszerűbb eljárást tesz lehetővé annál, mintha a Tanács egyedi döntéseket hozna.

Rövidtávon ez nem igényel több forrást annál, mint amennyire az új kutatási infrastruktúra projektek előkészítő szakaszában jelenleg szükség van (7. keretprogram forrásai). A középtől hosszú távig terjedő időszakban azonban szükségessé válhat a humán erőforrások létszámának növelése a rendelet politikai fejlődésének nyomon követésére, amely öt év múlva pl. a rendelet módosításához vezethet.

3.3. Költségvetési jellemzők:

Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Csatlakozni kívánó országok hozzájárulásai | A pénzügyi terv fejezete |

08.01 05 01 | nem kötelező | nem diff. | NEM | IGEN | IGEN | 1A. |

08.01 05 02 | nem kötelező | nem diff. | NEM | IGEN | IGEN | 1A. |

08.01.05.03 | nem kötelező | nem diff. | NEM | IGEN | IGEN | 1A. |

4. FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE

4.1. Pénzügyi források

4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintése

millió EUR (három tizedesjegyig)

Kiadás típusa | Szakasz száma | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 2014 és későbbi évek |

A referenciaösszegbe bele nem tartozó igazgatási kiadások |

Személyi / kapcsolódó kiadások (NDE) | 8.2.5. | a | 0,423 | 0,657 | 0,711 | 0,828 | 0,828 | 1,062 |

Igazgatási kiadások (NDE) | 8.2.6. | b | 0,080 | 0,250 | 0,280 | 0,250 | 0,250 | 0,250 |

A fellépés indikatív összköltsége |

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | a+b | 0,503 | 0,907 | 0.991 | 1,078 | 1,078 | 1,312 |

TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | a+b | 0,503 | 0,907 | 0,991 | 1,078 | 1,078 | 1,312 |

4.1.2. A pénzügyi programozással (1. fejezet) való összeegyeztethetőség

X A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással.

( A javaslat miatt a pénzügyi terv vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.

( A javaslat miatt szükség lehet az intézményközi megállapodás rendelkezéseinek alkalmazására (azaz rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a pénzügyi terv módosítására).

4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás

X A javaslatnak nincs kihatása a bevételre

( A javaslatnak van pénzügyi kihatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:

4.2. Teljes munkaidős egyenértékben kifejezett személyi állomány – a részleteket lásd a 8.2.1. pontnál

Nem alkalmazható

5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK

5.1. Rövid vagy hosszú távon megvalósítandó célkitűzések

Mivel a kutatás határai egyre szélesednek és terjednek, és technológiáink fejlődnek, a kutatási infrastruktúrák egyre összetettebbé és költségigényesebbé válnak, így gyakran egyetlen kutatócsoport, régió, nemzet vagy akár földrész számára megvalósíthatatlanok. Az új európai kutatási infrastruktúrák megvalósításában azonban a legnagyobb nehézséget a különböző országokból származó felekkel való megfelelő partnerség kialakításához szükséges jogi keret hiánya jelenti. Ezért biztosítani kell azt, hogy rendelkezésre álljon egy közösségi jogi keret a páneurópai érdekeltségű kutatási infrastruktúrák létrehozásához és működtetéséhez.

5.2. A közösségi részvételből adódó többletérték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiája

A javasolt jogszabály célja, hogy elősegítse a kutatási létesítmények közös létrehozását és üzemeltetését a különböző tagállamok és társult országok között, valamint segítse a kutatási infrastruktúrák európai politikájának továbbfejlesztését. A nemzeti vagy kormányközi rendszerek kiegészítéseképpen a javasolt keretrendelet az EK-Szerződés 171. cikkén alapuló közös jogi keretet teremt. Meg fogja határozni az európai kutatási infrastruktúrák (ERI-k) főbb jellemzőit és azokat az egyértelmű eljárásokat, amelyekkel a jogalkotó ezt a státuszt adományozhatja. Az Európai Bizottság felhatalmazásával ez a rendelet egyszerűbb eljárást tesz lehetővé annál, mintha a Tanács egyedi döntéseket hozna, így az összehangolatlan intézkedések elkerülését is elősegíti.

5.3. A javaslat céljai, az attól várt eredmények, valamint a kapcsolódó mutatók a tevékenységalapú irányítás keretében

E javaslat általános célkitűzése, hogy hatékony európai kutatási infrastruktúrák (ERI) időben való létrehozásával támogassa Európát az előtte álló különféle akadályok leküzdésében. Az ERI-k cserében:

- a nemzeti erőfeszítések hatékonyabb integrációjával segítenék az eredményes Európai Kutatási Térség kialakítására irányuló erőfeszítések fokozását, szubkritikus létesítmények elkerülését, és a csúcskutatási szolgáltatások terén Európa világelsővé emelését;

- segítenék Európát abban, hogy összevonja erőforrásait újgenerációs nagy létesítmények létrehozására, amelyek elengedhetetlenek ahhoz, hogy a következő évtizedekben is a kutatás élvonalába tartozzon, és hogy a kutatók részére biztosítsa a szükséges kutatólétesítményeket, ezáltal növelve Európa vonzerejét és lehetőségeit;

- az ilyen új európai kutatási infrastruktúrák – beleértve az e-infrastruktúrákat is – által nyújtott kiváló kutatási szolgáltatások révén segítenék az olyan társadalmi és környezeti kihívások leküzdését, mint az éghajlatváltozás, az energiatermelés, vízellátás, a környezet minősége vagy az életminőség;

- a tudományos haladás új európai létesítmények és a tudásalapú növekedés általi felgyorsítása révén hozzájárulnának a hosszú távú gazdasági versenyképességhez.

A rendelet remélhetőleg hozzájárul az európai alapkutatás fejlesztéséhez szükséges kedvezőbb feltételek kialakításához. A kedvezőbb, közösségi szintű jogi feltételek kialakításával ez a folyamat valóban elősegíti az új európai kutatási infrastruktúrák (mint az ESFRI által megállapítottak) időben történő létrehozását. Ezenkívül a kutatási infrastruktúrák európai politikájának továbbfejlesztését is elősegíti. A kapcsolódó mutatók:

- az európai léptékű partnerségek révén létrehozott új európai kutatási infrastruktúrák (mint az ESFRI által megállapítottak) száma;

- a létrehozáshoz szükséges idő;

- a folyamathoz szükséges források;

- a kutatási infrastruktúrák európai politikájának megerősödése és növekvő elismerése.

5.4. Végrehajtási módszer

( Centralizált irányítás (közvetlenül a Bizottság vagy közvetve a végrehajtó ügynökségekre, a Közösségek által létrehozott szervekre vagy tagállami közintézményekre/közfeladatot ellátó szervekre történő hatáskör-átruházással)

X Megosztott vagy decentralizált irányítás

X a tagállamokkal

( harmadik országokkal

( Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg)

Megjegyzések: Az ERI-tagság a tagállamokra, harmadik országokra és kormányközi szervezetekre korlátozódik, lehetőséget biztosítva a résztvevő országoknak arra, hogy jogaik és kötelességeik nevükben való gyakorlásával közfeladatot ellátó állami vagy magánszervezeteket bízzanak meg. A kezdeményezés átfogó összehangolásáért az Európai Bizottság felelős. Az új jogi keret irányításában az Európai Bizottságot egy bizottság segíti.

6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS

6.1. Felügyeleti rendszer

Felügyeleti és értékelési rendszert létesítenek a létrehozott európai kutatási infrastruktúrák felügyeletére, és annak vizsgálatára, hogy az új jogi keret megvalósítja-e a célkitűzéseket.

A kezdeményezés átfogó összehangolását az Európai Bizottság végzi, de az új jogi keret irányításában tanácsadó bizottság segíti a Bizottságot.

Ezenkívül a hatósági engedélyezés után minden ERI éves jelentéseket készít, amelyeket megküld az Európai Bizottságnak és a finanszírozó tagállamnak. Ezek a jelentések áttekintést nyújtanak az adott évre vonatkozó tevékenységekről, valamint a költségvetés részleteiről, és lehetővé teszik az Európai Bizottság és a tagállamok részére annak megállapítását, hogy az infrastruktúra eleget tesz-e még az európai státuszhoz szükséges feltételeknek.

6.2. Értékelés

6.2.1. Előzetes értékelés

Előzetes értékelő jelentés készült.

6.2.2. A későbbi értékelések feltételei és gyakorisága

Öt évvel a jogi keret elfogadása után a tagállamoknak és az Európai Bizottságnak jelentést készítő szakértői fórum értékeli a következőket:

- a jogi keret megvalósításának mértéke (azaz a keretet alkalmazó új vagy modernizált európai infrastruktúrák száma);

- mennyire váltotta be a hozzá fűzött elvárásokat, és mennyire volt könnyű alkalmazni, valamint milyen mértékben segítette elő az európai kutatási infrastruktúrák létrehozását;

- a jogi keret felülvizsgálatának vagy módosításának szükségességét.

7. CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEK

A hatósági engedélyezés után minden ERI éves jelentéseket készít, amelyet megküld az Európai Bizottságnak és a finanszírozó tagállamnak. Ezek a jelentések áttekintést nyújtanak az adott évre vonatkozó tevékenységekről, valamint a költségvetés részleteiről, és lehetővé teszik az Európai Bizottság és a tagállamok részére annak megállapítását, hogy az infrastruktúra eleget tesz-e az európai státuszhoz szükséges feltételeknek. Ezenkívül kutatási szolgáltatás nyújtásakor minden egyes ERI-t automatikusan ellenőriznek a nemzeti, európai és nemzetközi programok révén támogatott ismétlődő kutatási tevékenységeken keresztül.

8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE

8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségei

Ehhez a rendelethez nem kapcsolódik működési költségvetés.

8.2. Igazgatási kiadások

8.2.1. Személyi állomány létszáma és típusa

Nem alkalmazható

8.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírása

A rendelet politikai nyomon követéséhez szükség lesz néhány „AD” besorolású alkalmazottra, akik 2010-től nyomon követik a rendelet – és öt év után az esetleges módosítás – alkalmazását.

8.2.3. A Személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó személyi állomány eredete

( A felváltandó vagy meghosszabbítandó álláshelyek

( Az n. évre vonatkozó éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már hozzárendelt álláshelyek

( A következő éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárásának a keretében igénylendő álláshelyek

x Az érintett szolgálat állományán belül átcsoportosítandó álláshelyek (belső átcsoportosítás)

( Az n. évben szükséges, de az éves politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben nem előirányozott álláshelyek

8.2.4. A referenciaösszegbe beletartozó egyéb igazgatási kiadások (XX 01 04/05. – Igazgatási kiadások)

Nem alkalmazható

8.2.5. A referenciaösszegbe bele nem tartozó személyi és kapcsolódó költségek

millió EUR (három tizedesjegyig)

A személyi állomány típusa | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 2014 és későbbi évek |

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (08 01 05 01) – meglévő | 0,234 | 0,468 | 0,585 | 0,702 | 0,702 | 0,936 |

A 08 01 05 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (pl. kihelyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak) – meglévő | 0,189 | 0,189 | 0,126 | 0,126 | 0,126 | 0,126 |

Személyi és kapcsolódó – a referenciaösszegbe bele NEM tartozó – költségek összesen | 0,423 | 0,657 | 0,711 | 0,828 | 0,828 | 1,062 |

2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 2014 és későbbbi évek |

08 01 02 11 01 + 08 01 05 03 – Kiküldetések | 0,03 | 0,03 | 0,03 | 0,03 | 0,03 | 0,03 |

08 01 02 11 02 + 08 01 05 03 – Ülések és konferenciák | 0,02 | 0,1 | 0,1 | 0,06 | 0,06 | 0,06 |

08 01 02 11 03 + 08 01 05 03 – Bizottságok | 0 | 0,06 | 0,09 | 0,09 | 0,09 | 0,09 |

08 01 02 11 04 + 08 01 05 03 – Tanulmányok és konzultációk | 0,03 | 0,03 | 0,03 | 0,05 | 0,06 | 0,06 |

08 01 02 11 05 + 08 01 05 03 – Információs rendszerek | 0 | 0,03 | 0,03 | 0,02 | 0,01 | 0,01 |

A személyi és kapcsolódó költségeken kívüli – a referenciaösszegbe bele NEM tartozó – igazgatási kiadások összesen | 0,08 | 0,25 | 0,28 | 0,25 | 0,25 | 0,25 |

Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak és a 08 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyzet |

Egy tisztviselő éves költsége 117 000 EUR. Az egyéb személyzet (szerződéses alkalmazottak, KNSZ) éves költsége 63 000 EUR. |

A fellépés keretében felmerülő feladatok leírása: A rendelet elfogadását követő első hónapokban az ERI kérvényezésére vonatkozó eljárások és irányelvek kialakításával foglalkoznak. Később, 2009 közepétől, a munkát fokozatosan a következőkre összpontosítják: az alapító tagok (tagállamok) esetleges kérelmeinek nyomon követése, adatok feldolgozása (támogathatóság, tudományos értékelés, valamint adminisztratív, jogi és pénzügyi adatok elemzése) szolgálatok közötti konzultáció és bizottsági ülések, az EB lehetséges határozatainak előkészítése, az ERI beiktatása és ezt követő, éves nyomon követése. A szükséges alkalmazottakat rövid távon a jelenlegi forrásokból finanszírozzák. 2010-től azonban néhány tisztviselőt a politikai feladatok fokozottabb ellátására kell alkalmazni (belső áthelyezés), amelyeket a Tanács a Bizottságra ruház át (azaz bizottsági ülések, bizottsági határozatok aktáinak nyomon követése, a rendelet nyomon követése és öt év után esetleges módosítása): |

2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 és későbbi évek |

AD*/ AST (lásd a 8.2.5. pontot) | 2 | 4 | 5 | 6 | 6 | 8 |

Kihelyezett tagállami szakértők / szerződéses személyzet* (lásd a 8.2.5. pontot) | 3 | 3 | 2 | 2 | 2 | 2 |

Összesen | 5 | 7 | 7 | 8 | 8 | 10 |

*közülük egy A/AD és egy kihelyezett tagállami szakértő jogász

[1] COM(2008) ***, 2008.**.**.

[2] HL C , , . o.

[3] HL C , , . o.

[4] HL C , , . o.

[5] HL L 412., 2006. december 30., 1. o.

[6] HL L 54., 2007.2.22., 101. o.

[7] HL L 248., 2002.9.16., 1. o. Az 1995/2006/EK, Euratom rendelettel (HL L 390., 2006.12.30., 1. o.) módosított rendelet.

[8] HL L 347., 2006.12.11., 1. o. A legutóbb a 2008. február 12-i 2008/8/EK tanácsi irányelvvel (HL L 44, 2008.2.20., 11. o.) módosított irányelv.

[9] HL L 76., 1992.3.23., 1. o. A legutóbb a 2004. november 16-i 2004/106/EK tanácsi irányelvvel módosított irányelv (HL L 359., 2004.12.4., 30. o.).

[10] HL L 134., 2004.4.30., 114. o. A legutóbb a 2007. november 28-i 213/2008/EK bizottsági rendelettel (HL L 74., 2008.3.15., 1. o.) módosított irányelv.

[11] HL L 210., 2006.7.31., 25 o.

[12] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.