HU    HU 
 
 
 EURÓPAI  
BIZOTTSÁG  AZ UNIÓ KÜLÜGYI ÉS  
BIZTONSÁGPOLITIKAI  
FŐKÉPVISELŐJE  
Brüsszel, 2017.9.13.  
JOIN(2017) 450 final  
  
KÖZÖS KÖZLEMÉNY AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK  
Ellenálló képesség, elrettentés, védelem: az Unió erőteljes kiberbiztonságának kiépítése   
 
2 
 1. BEVEZETÉS  
A kiberbiztonság jólétünk és biztonságunk szempontjából egyaránt kiemelten fontos. Mivel 
mindennapi életünk és gazdaságunk egyre inkább függ a digitális technológiáktól, egyre 
nagyobb veszélyeknek vagyunk kitéve. A kiberbiztonsági események sokfélesége az 
elkövetők, illetve az általuk elérni kívánt célok szempontjából egyaránt fokozódik. A rossz 
szándékú kibertevékenységek nem csupán gazdaságunkat, valamint a digitális egységes piac 
lendületét fenyegetik, hanem demokráciánk működését, szabadságjogainkat és értékeinket is. 
Biztonságunk jövője azon múlik, hogy kapacitásainkat hogyan tudjuk úgy kiigazítani, hogy 
megvédjük az Uniót a kiberfenyegetésekkel szemben: a civil infrastruktúra és a katonai 
kapacitás egyaránt digitális biztonsági rendszerekre támaszkodik . Ezt az Európai Tanács 
2017. júniusi ülése1, valamint az Európai Unió globális kül - és biztonságpolitikai stratégiája2 
is elismerte.  
A kockázatok exponenciálisan növekednek. Egyes tanulmányok szerint a kiberbűnözés 
gazdasági hatása 2013 és 2017 között öts zörösére nőtt, 2019 -ig pedig ez az érték újból 
megnégyszereződhet3. A zsarolóvírus -támadások4 terén különösen nagy növekedés 
tapasztalható, és a közelmúltbeli támadások5 a kiberbűnözői tevékenység drasztikus 
emelkedését jelzik. A zsarolóvírus mellett azonb an más fenyegetések is léteznek.  
A kiberfenyegetés nem állami és állami szereplőktől egyaránt érkezhet: gyakran bűnözőkről 
van szó, akiket a nyereség motivál, de a támadások politikai és stratégiai indíttatásúak is 
lehetnek. A bűnözés általi fenyegetést f okozza a kiberbűnözés és a „hagyományos” bűnözés 
közötti határvonal elmosódása, hiszen a bűnözők az internetet tevékenységük kiterjesztésére, 
illetve arra is használják, hogy új módszereket és eszközöket találjanak a bűncselekmények 
elkövetéséhez6. Az esetek túlnyomó többségében azonban a bűnözők nyomon követésének 
esélye minimális, a vádemelés esélyei pedig még ennél is kisebbek.  
Ugyanakkor az állami szereplők egyre gyakrabban nem a hagyományos eszközökkel, például 
katonai erővel szereznek érvényt  geopolitikai céljaiknak, hanem diszkrétebb 
kibereszközökkel, például a belső demokratikus folyamatokba történő beavatkozással. A 
kibertér hadszíntérként történő használata – akár önállóan, akár hibrid megközelítés részeként 
– ma már széles körben ismert. A dezinformációs kampányok, álhírek és kritikus 
infrastruktúrák elleni kiberműveletek egyre inkább terjednek, és válaszreakciót igényelnek. 
Ezért az európai védelem jövőjéről szóló vitaanyagban7 a Bizottság hangsúlyozta a 
kibervédelmi együttműködés fontoss ágát.  
Ha nem sikerül jelentős mértékben javítanunk a kiberbiztonságon, a kockázat a digitális 
átalakulással párhuzamosan egyre nagyobb lesz. 2020 -ra a dolgok internetét alkotó több 
tízmilliárd eszköz fog csatlakozni az internethez, de tervezésük során a ki berbiztonságot 
                                                            
1 http://www.consilium.europa.eu/en/press/press -releases/2017/06/23 -euco -conclusions/ .  
2 http://europa.eu/globalstrategy/ .  
3 Lásd például a McAfee & Centre for Strategic and International Studies 2014 -es tanulmányát, amelynek 
címek „Net losses: Estimating the Global Cost of Cybercrime” (Nettó veszteség: a kiberbűnözés globális 
költségének becslése).  
4 A zsarolóvírus olyan rossz szándékú számítógépes program, amely megakadályozza vagy korlátozza a 
felhasználó saját rendszeréhez való hozzáférését úgy, hogy bizonyos váltságdíj megfizetéséig zárol ja a 
rendszer képernyőjét vagy a felhasználó fájljait.  
5 2017 májusában a WannaCry nevű zsarolóvírus -támadás  több mint 150 országban  400 000-nél is több 
számítógépet érintett. Egy hónappal később a „Petya” söpört végig Ukrajnán és világszerte több cégen.  
6 EUROPOL, A súlyos és szervezett bűnözésre vonatkozó fenyegetésértékelés, 2017.  
7 https://ec.europa.eu/commission/sites/beta -political/files/reflection -paper -defence_en.pdf .  
 
3 
 egyelőre nem kezelik prioritásként8. Ha nem sikerül megvédeni azokat az eszközöket, 
amelyek a villamosenergia -hálózatainkat, autóinkat és közlekedési hálózatainkat, a 
gyárainkat, pénzügyeinket, kórházainkat és otthonainkat fogják irányítani,  az pusztító 
következményekkel járhat, és óriási károkat okozhat az új technológiákba vetett fogyasztói 
bizalom terén. A polgári célpontok ellen elkövetett, politikailag motivált támadások és a 
katonai kibervédelem hiányosságai jelentette kockázatok tovább  súlyosbítják a veszélyt.  
Az ebben a közös közleményben felvázolt megközelítés segíteni fogja az EU -t abban, hogy 
felkészültebb legyen az ilyen fenyegetettségekkel szemben. A megközelítés nagyobb 
ellenálló képesség és stratégiai függetlenség kialakítását teszi lehetővé, fokozza a technológia 
és az ismeretek terén mutatkozó kapacitásokat, és hozzásegít az erős egységes piac 
kiépítéséhez. Ehhez pedig arra van szükség, hogy megfelelő struktúrák álljanak rendelkezésre 
az erős kiberbiztonság kiépítéséhez, valam int arra, hogy szükség esetén az összes fontosabb 
szereplő teljes körű bevonásával reagálni lehessen. A megközelítés a felelősök felkutatásával, 
nyomon követésével és felelősségre vonásával kapcsolatos munka fokozása révén jobban el 
tudná hárítani a kibert ámadásokat. Az Unió kiberbiztonsággal kapcsolatos vezető szerepének 
platformjaként fejlesztené a nemzetközi együttműködést, ezáltal a jelenség globális 
dimenzióját is elismerné. Ezek a lépések a digitális egységes piac, a globális stratégia, az 
európai biz tonsági stratégia9, a hibrid fenyegetésekkel szembeni fellépés közös kerete10, 
valamint az Európai Védelmi Alap felállításáról szóló közlemény11 12 által megfogalmazott 
megközelítésekre alapoznak.  
Az Unió az említett témák közül már többel is foglalkozik: elé rkezett az idő, hogy a 
különböző munkafolyamatokat összefogjuk. 2013 -ban az EU kidolgozott egy kiberbiztonsági 
stratégiát, amelynek része volt több, a kibertámadásokkal szembeni ellenálló képesség 
javítását célzó fontosabb munkafolyamat is13. A stratégia fő  céljai és elvei – azaz a 
megbízható, biztonságos és nyitott kiber -ökoszisztéma elősegítése – továbbra is érvényesek. 
De a folyamatosan változó és súlyosbodó fenyegetettségi helyzet nagyobb aktivitást kíván 
ahhoz, hogy a jövőben ellen lehessen állni a táma dásoknak, és el lehessen hárítani azokat14.  
Az Unió szakpolitikái hatályának és a rendelkezésére álló eszközöknek, struktúráknak és 
kapacitásoknak köszönhetően kellően felkészült arra, hogy a kiberbiztonsági kérdésekre 
megoldást találjon. Míg továbbra is a  tagállamok felelősek saját nemzetbiztonságukért, a 
fenyegetettség mértéke és határokon átnyúló jellege miatt egyértelmű szükség van az uniós 
fellépésre, ugyanakkor ösztönzést és támogatást kell nyújtani a tagállamoknak, hogy több és 
jobb nemzeti kiberbizt onsági kapacitást fejlesszenek és tartsanak fenn, az uniós szintű 
kapacitások egyidejű építése mellett. Ez a megközelítés az összes szereplő – az EU, a 
tagállamok, az ágazat képviselői és az egyes személyek – összefogását szolgálja, hogy ezáltal 
biztosítsa  a kiberbiztonság számára az ahhoz szükséges elsőbbséget, hogy ellenálló 
                                                            
8 IDC és TXT Solutions (2014), SMART 2013/0037, számítási felhő és a dolgok internetének kombinációja, a 
Bizottság számára készített tanulmány.  
9 COM(2015) 185 final.  
10 JOIN(2016) 18 final.  
11 COM(2017) 295.  
12 A megközelítést az Európai Bizottságon belül működő tudományos t anácsadási mechanizmus – tudományos 
tanácsadók magas szintű csoportja   által nyújtott független tudományos tanácsadás is alátámasztotta (lásd az 
alábbi hivatkozásokat).  
13 JOIN(2013) 1 final. Az említett stratégia értékelését az SWD (2017) 295 tartalmazza.  
14 Eltérő utalás hiányában az ebben a közleményben megfogalmazott javaslatok költségvetési szempontból 
semlegesek. A költségvetési vonzattal járó kezdeményezések szabályszerűen az éves költségvetési eljárást 
fogják követni, és nem érinthetik a következő, 20 20 utáni többéves pénzügyi keretet.  
 
4 
 képességet építsen és megfelelőbb uniós válaszlépéseket adjon a kibertámadásokra. A 
megközelítés konkrét lépéseket fogalmaz annak elősegítéséhez, hogy az EU és tagállamai 
elleni kiber incidensek bármely formáját feltárják és kivizsgálják, valamint hogy megfelelő 
válaszreakció szülessen, amely a bűnözők büntető eljárás alá vonását is magában foglalja. Ez 
pedig lehetővé teszi az EU külső tevékenysége számára, hogy a globális színtéren is 
hathatósan támogassa a kiberbiztonságot. Ennek eredményeként az EU a reaktív 
megközelítésről áttérhet a proaktív megközelítésre, hogy megóvja az európai jólétet, 
társadalmat és értékeket, alapvető jogokat és szabadságjogokat, az aktuális és a jövőbeli 
fenyegetettségekre egyaránt reagálva.  
2.AZ UNIÓ KIBERTÁMADÁSOKKAL SZEMBENI ELLENÁLLÓ KÉPESSÉGÉNEK 
KIÉPÍTÉSE  
A kibertámadásokkal szembeni ellenálló képesség erősítése közös és mindenre kiterjedő 
megközelítést tesz szükségessé. Mindez szilárdabb és eredményeseb b struktúrákat igényel, 
amelyek elősegítik a kiberbiztonságot és reagálnak a tagállamokban, illetve az EU saját 
intézményeiben, ügynökségeiben és szervezeteiben elkövetett kibertámadásokra. Átfogóbb, 
szakpolitikákon átívelő megközelítésre van szükség a kib ertámadásokkal szembeni ellenálló 
képesség és stratégiai függetlenség kiépítéséhez, erős egységes piaccal, az uniós technológiai 
kapacitás terén nagyobb fejlesztésekkel és sokkal több képzett szakemberrel. Ennek 
középpontjában annak szélesebb körű felismer ése áll, hogy a kiberbiztonság közös társadalmi 
kihívásunk, ezért a kormány, a gazdaság és a társadalom több rétegét is be kell vonni a 
folyamatba.  
 
2.1.Az Európai Uniós Hálózat - és Információbiztonsági Ügynökség erősítése  
Az Európai Uniós Hálózat - és Információbiztonsági Ügynökség  (ENISA) kiemelt szerepet 
tölt be az EU kibertámadásokkal szembeni ellenálló képességének és válaszreakciójának 
erősítése terén, de jelenlegi megbízatása korlátozza ebben. A Bizottság ezért egy ambiciózus 
reformprogramot terje szt elő, amely állandó megbízatást ad az ügynökségnek15. Ez 
biztosítja, hogy az ENISA képes legyen támogatni a tagállamokat, uniós intézményeket és 
vállalkozásokat olyan kiemelt területeken, mint például a hálózati és információs rendszerek 
biztonságáról sz óló irányelv16 (a kiberbiztonsági irányelv) és a javasolt kiberbiztonsági 
tanúsítási keretrendszer.  
A megreformált ENISA markáns tanácsadói szereppel bír majd a szakpolitikák kidolgozása és 
végrehajtása terén, beleértve az ágazati kezdeményezések és kiberb iztonsági irányelv közötti 
koherencia biztosítását, valamint a kritikus fontosságú ágazatokban az információmegosztó és 
-elemző központok létrehozásának elősegítését. Az ENISA magasabbra teszi a mércét, és 
fokozza az európai felkészültséget azáltal, hogy é ves összeurópai kiberbiztonsági 
gyakorlatokat szervez, amelyekben ötvözi a különböző szintek válaszreakcióit. Támogatja 
továbbá az információs és kommunikációs technológiák (IKT) kiberbiztonsági 
tanúsítványával kapcsolatos uniós szakpolitikák kidolgozását,  és fontos szerepet játszik az 
uniós szintű operatív együttműködés és válságkezelés erősítésében. Az ügynökség továbbá a 
kiberbiztonsági közösség információ - és tudáscserét szolgáló kapcsolattartó pontjaként fog 
működni.  
                                                            
15 COM(2017) 477.  
16 Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1148 irányelve (2016. július 6.) a hálózati és információs 
rendszerek biztonságának az egész Unióban egységesen magas szintjét biztosító intézkedésekről.  
 
5 
 A kibontakozó fenyegetések és incid ensek gyors és közös értelmezése előfeltételként szolgál 
annak eldöntéséhez, hogy szükség van -e az EU által támogatott közös kockázatcsökkentő 
intézkedésekre vagy válaszreakcióra. Az említett információcseréhez az összes érintett 
szereplő – uniós szervek é s ügynökségek, valamint tagállamok – technikai, operatív és 
stratégiai szintű bevonása szükséges. Az ENISA a tagállami és uniós érintett szervezetekkel, 
különösen a számítógép -biztonsági eseményekre reagáló csoportok hálózatával17, a CERT -
EU-val, az Europol lal, valamint az Európai Unió Helyzetelemző Központjával (INTCEN) 
együttműködve az uniós szintű helyzetismerethez is hozzájárul. Mindez pedig a 
fenyegetettségi helyzet rendszeres nyomon követésének és a hatékony operatív 
együttműködésnek az összefüggésében  becsatornázható a fenyegetettségi elemzésbe és 
politikai döntéshozatalba, valamint a nagyszabású, határokon átnyúló incidensekre adott 
válaszreakciókba.  
2.2.Az egységes kiberbiztonsági piac felé  
A kiberbiztonsági piac növekedését az EU -ban – a termékek, s zolgáltatások és eljárások 
tekintetében – számos tényező visszafogja. Ezek közül a legfontosabb az egész Unióban 
elismert kiberbiztonsági tanúsítási rendszerek hiánya, amely lehetővé tenné a termékekbe 
magasabb fokú ellenálló képesség beépítését, és az uni ós szintű piaci bizalom megalapozását. 
A Bizottság ezért egy  uniós kiberbiztonsági tanúsítási keretrendszer  létrehozására irányuló 
javaslatot terjeszt be18. A keretrendszer állapítaná meg az uniós szintű kiberbiztonsági 
tanúsítási rendszerek létrehozásának eljárását, amely olyan termékekre, szolgáltatásokra 
és/vagy rendszerekre vonatkozik, amelyek a megbízhatósági szintet az érintett felhasználási 
módhoz igazítják (legyen szó kritikus infrastruktúráról vagy fogyasztási cikkekről)19. Ez 
egyértelmű előnyöket je lent a vállalkozásoknak, mivel nem kell majd a határokon átnyúló 
kereskedés esetén több tanúsítási eljárást is lefolytatniuk, így csökkennek az adminisztratív és 
pénzügyi terheik. A szóban forgó keretrendszerben létrehozott programok használata segít 
továb bá a fogyasztói bizalom kiépítésében azzal, hogy a megfelelési tanúsítvány tájékoztatja 
és biztosítja a vásárlókat és felhasználókat az általuk megvett és használt termékek és 
szolgáltatások biztonsági jellemzőiről. Ennek köszönhetően a szigorú kiberbizton sági 
előírások versenyelőnyt is biztosíthatnak. Ennek eredményeként megnövekedne az ellenálló 
képesség, mivel az IKT termékeket és szolgáltatásokat előre meghatározott kiberbiztonsági 
szabványok alapján hivatalosan is ellenőriznék, amelyeket az IKT -szabván yokkal 
kapcsolatban jelenleg is folyó munkával szoros összefüggésben lehetne kidolgozni20.  
Az említett keretrendszer programjai önkéntes jellegűek, és az eladókra vagy szolgáltatókra 
nézve nem járnak azonnali szabályozói kötelezettségekkel. Ezek a programo k nem ütköznek 
az alkalmazandó jogi követelményekbe, például az adatvédelemről szóló uniós 
jogszabályokba.  
Amint a keretrendszer létrejön, a Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy három kiemelt 
területre összpontosítsanak:  
                                                            
17 A kiberbiztonsági irányelv 9.  cikkének rendelkezései szerint.  
18 COM(2017) 477.   
19 A megbízhatósági szint jelzi a biztonsági ellenőrzés szigorúságának fokát, és általában megfelel az adott 
alkalmazási területhez vagy funkcióhoz társítható kockázati szintnek (azaz a nagy kockázatú alkalmazási 
területeken vagy funkciókban használt IKT termékek és szolgáltatások esetében magasabb megbízhatósági 
szint szükséges).  
20 COM(2016) 176.  
 
6 
  Biztonság a kritikus vagy ma gas kockázatú alkalmazások területén21: egyre nagyobb 
mértékben digitalizálódnak és összekapcsolódnak az olyan rendszerek, amelyektől 
mindennapi tevékenységeink során függünk, a gépkocsiktól a gyárakban található 
gépekig, a legnagyobb rendszerektől, mint pé ldául a repülőgépek vagy erőművek, egészen 
a legkisebb rendszerekig, amilyenek például az orvostechnikai eszközök. Ezért az ilyen 
termékekben és rendszerekben található legfontosabb IKT -elemeknél szigorú biztonsági 
értékelésre van szükség.  
 A magán - és az á llami szektor által a támadások elleni védelem, valamint a jogszabályi 
kötelezettségek alkalmazása céljából a széles körben használt digitális termékek, 
hálózatok, rendszerek és szolgáltatások esetében használt kiberbiztonság22, például email -
titkosítás, tű zfalak és virtuális magánhálózatok; kiemelten fontos, hogy az ilyen eszközök 
egyre terjedő használata ne vezessen új veszélyforrásokhoz vagy új támadási felületekhez.  
 A „beépített biztonság” módszereinek használata a dolgok internetét alkotó olcsó, 
digitá lis, összekapcsolt tömegfogyasztási cikkek esetében: a keretrendszerben kialakított 
programokat lehetne felhasználni annak jelzésére, hogy a termékeket a legmodernebb 
biztonsági fejlesztési módszerek alapján alakították ki, megfelelő biztonsági ellenőrzése n 
estek át, és hogy az eladók vállalták, hogy az újonnan felfedezett gyengeségek vagy 
fenyegetések esetén frissítik szoftverüket.  
Ezeknek a prioritásoknak kiemelten figyelembe kell venniük a változó kiberbiztonsági 
fenyegetettségi helyzetet, valamint a lé tfontosságú szolgáltatások – mint például a közlekedés, 
energia, egészségügyi ellátás, banki tevékenység, pénzügyi piaci infrastruktúrák, ivóvízellátás 
vagy digitális infrastruktúra – jelentőségét23.   
Noha semmilyen IKT -termék, rendszer vagy szolgáltatás e setében nem garantálható a 
„100  %-os” biztonságosság, több jól ismert és jól dokumentált hiba létezik az IKT -termékek 
kialakításában, amelyek támadásra felhasználhatóak. Az összekapcsolt eszközök, informatikai 
szoftverek és berendezések gyártói által alkal mazott „beépített biztonság” megközelítés 
biztosítaná, hogy a kiberbiztonsággal már az új termékek piaci bevezetése előtt 
foglalkozzanak. Ez része lehetne a „gondossági kötelezettség” elvnek, amelyet az iparággal 
együtt kell továbbfejleszteni, és csökkenti  tudná a termékek/szoftverek sebezhetőségét a 
tervezéstől a tesztelésen át az ellenőrzésig terjedő módszerek skálájának alkalmazásával, 
beleértve adott esetben a hivatalos ellenőrzést, a hosszú távú karbantartást és a biztonságos 
fejlesztési életciklus -folyamatok alkalmazását, valamint a frissítések és hibajavítások 
kidolgozását a korábban fel nem tárt sebezhetőségek kezelése, valamint a gyors frissítés és 
javítás érdekében24. Ez egyben növelné a fogyasztók digitális termékek iránti bizalmát is.  
Ezen túlmenően el kell ismerni a harmadik fél biztonsági kutatók fontos szerepét a meglevő 
termékekben és szolgáltatásokban fellelhető sebezhetőségek feltárásában, és valamennyi 
                                                            
21 Kivételt képez ez alól, ha a kötelező vagy önkéntes tanúsítást egyéb uniós jogi a ktusok szabályozzák.  
22 Például az (EU) 2016/1148 irányelv, az (EU) 2016/679 rendelet, az (EU) 2015/2366 irányelv  és egyéb 
jogszabály -javaslatok – mint az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex – előírják, hogy a szervezeteknek a 
releváns kiberbiztonsági koc kázatok kezelése érdekében megfelelő biztonsági intézkedéseket kell 
bevezetniük.   
23 A hálózati és információs rendszerek biztonságának az egész Unióban egységesen magas szintjét biztosító 
intézkedésekről szóló, 2016. július 6 -i (EU) 2016/1148 európai parl amenti és tanácsi irányelv hatálya alá 
tartozó ágazatok.  
24 Kiberbiztonság az egységes európai digitális piacon. Tudományos tanácsadók magas szintű munkacsoportja, 
2017. m árcius  
 
7 
 tagállamban ki kell alakítani az összehangolt sebezhetőség -feltárást lehetővé tevő 
feltételeket25, a bevált gyakorlatokra26 és a vonatkozó szabványokra építve27. 
Ugyanakkor egyes ágazatok egyedi problémákkal szembesülnek, és ezeknél szorgalmazni 
kell saját megközelítésük kidolgozását. Ilyen módon az általános kiberbiztonsági stratégiákat 
ágazat-specifikus kiberbiztonsági stratégiák egészítenék ki olyan területeken, mint a pénzügyi 
szolgáltatások28, az energetika, a szállítás és az egészségügy29. 
A Bizottság már rámutatott azokra a problémákra, amelyeket az új digitális technológiák a 
felelőssé ggel kapcsolatban vetnek fel30, és jelenleg is folyik a munka a hatások elemzése 
tárgyában; a következő lépések 2018 júniusáig fognak befejeződni. A kiberbiztonság 
problémákat vet fel a kár vállalkozásoknak vagy ellátási láncoknak tulajdonítása terén, és ha  
ezek a kérdések rendezetlenül maradnak, az hátráltatni fogja a kiberbiztonsági termékek és 
szolgáltatások erős egységes piacának kialakulását.   
Végül az egységes uniós piac kialakulása attól is függ, hogy miként épül be a kiberbiztonság a 
kereskedelmi és beruházási szakpolitikába. A kritikus technológiákkal (például a 
kiberbiztonsággal) kapcsolatos külföldi felvásárlások kulcsfontosságú szempontot  alkotnak az 
Európai Unióban végrehajtott  közvetlen külföldi befektetések szűrésének31 keretében, 
amelynek célja a harmadik országokból érkező befektetések biztonsági és közrendi alapú 
szűrésének lehetővé tétele.  Ugyanezen okból a kiberbiztonsági előírások  máris kereskedelmi 
korlátokat képeznek az uniós termékek és szolgáltatások számára számos harmadik ország 
gazdaságának fontos ágazataiban. Az uniós kiberbiztonsági tanúsítási keret tovább fogja 
erősíteni Európa nemzetközi helyzetét, de további erőfeszítés ekkel kell kiegészíteni 
nagybiztonságú globális szabványok és kölcsönös elismerési megállapodások kidolgozása 
érdekében.  
2.3.A hálózati és információs rendszerek biztonságáról szóló irányelv teljes körű 
végrehajtása  
Mivel a kiberbiztonság elleni küzdelem l egfontosabb eszközei jelenleg nemzeti hatáskörben 
vannak, az EU felismerte, hogy szükség van a szabványok magasabb szintre emelésére. A 
nagy kiterjedésű kiberbiztonsági incidensek ritkán érintenek csak egyetlen tagállamot, az 
olyan alapvető ágazatok egyre globalizáltabb, digitálisan függő és egymással összekapcsolt 
jellege miatt, mint a bankrendszer, az energetika vagy a szállítás.  
A hálózati és információs rendszerek biztonságáról szóló irányelv (kiberbiztonsági irányelv) 
az első, az egész EU -ra kiterjedő  kiberbiztonsági jogszabály32 Célja az ellenálló képesség 
                                                            
25 Az összehangolt sebezhetőség -feltárás az együttműködés olyan formája, amely megkönnyíti és lehetővé teszi 
a biztonsági kutatók számára a sebezhetőségek informatikai rendszer tulajdonosának vagy eladójának történő 
bejelentését, lehetőséget adva a s zervezetnek arra, hogy megfelelően és időben diagnosztizálja és korrigálja a 
sebezhetőséget, mielőtt a részletes sebezhetőségi információkat harmadik felek vagy a nyilvánosság elé 
tárnák.  
26 Például: Sebezhetőség -feltárási bevált gyakorlatok útmutatója. A kihívásoktól a javaslatokig. ENISA, 2016.  
27 ISO/IEC 29147:2014 Informatika -- Biztonságtechnika -- Sebezhetőség -feltárás.  
28 A Bizottság pénzügyi technológiára vonatkozó, közelgő munkája ki fog terjedni a pénzügyi ágazat 
kiberbiztonságára is.  
29 Például az energetikai ágazatban a régi és a legmodernebb információtechnológia egyesítése, különösen a 
villamosenergia -hálózat valós idejű követelményeivel.  
30 COM(2017) 228.  
31 COM(2017) 478.  
32 Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1148 irányelve (20 16. július 6.) a hálózati és információs 
rendszerek biztonságának az egész Unióban egységesen magas szintjét biztosító intézkedésekről.  
 
8 
 kialakítása a nemzeti kiberbiztonsági kapacitások javításával; a tagállamok közötti jobb 
együttműködés előmozdítása; és az, hogy kötelezettségvállalásokat írjon elő a fontos 
gazdasági ágazatokban a h atékony kockázatkezelési gyakorlatok alkalmazása érdekében és 
azért, hogy a súlyos incidenseket bejelentsék a nemzeti hatóságoknak. Ezek a kötelezettségek 
az alapvető internetszolgáltatásokat nyújtók három típusára is vonatkoznak: felhőalapú 
számítástechni ka, keresőmotorok és online piacterek. Célja az erőteljesebb és módszeresebb 
megközelítés és az információáramlás javítása.  
A kibertámadásokkal szembeni uniós ellenálló képességhez elengedhetetlen, hogy az 
irányelvet valamennyi tagállam 2018 májusáig telj es körűen végrehajtsa. A folyamatot a 
tagállamok kollektív munkája támogatja, ami 2017 őszére iránymutatást fog eredményezni az 
összehangoltabb végrehajtás támogatására, különösen az alapvető szolgáltatások üzemeltetői 
tekintetében. A Bizottság közleményt fog kiadni33 az említett kiberbiztonsági csomag 
részeként, hogy azzal támogassa a tagállamok erőfeszítéseit, az irányelv végrehajtására 
vonatkozó bevált gyakorlatokat a tagállamoknak átadva és útmutatással szolgálva arról, hogy 
az irányelvnek miként kellene  a gyakorlatban működnie.  
Az információáramlás az egyik olyan terület, ahol az irányelvet kiegészítésre fog szorulni. 
Például az irányelv csak a kulcsfontosságú stratégiai ágazatokra terjed ki – de logikus, hogy a 
kibertámadások által sújtott minden érdekelt fél részéről hasonló megközelítésre lenne 
szükség a sebezhetőségek és a kibertámadók bejutási pontjainak módszeres értékeléséhez. 
Emellett a közszféra és a magánszféra közötti együttműködés is számtalan akadályba ütközik. 
A kormányok és a hatóságo k vonakodnak megosztani a kiberbiztonsággal összefüggő 
információkat, mert tartanak a nemzetbiztonság vagy a versenyképesség veszélyeztetésétől. A 
magánvállalkozások pedig vonakodnak megosztani a kibersebezhetőségeikre és az abból 
eredő veszteségeikre vona tkozó információkat, mert tartanak a kényes üzleti információk 
sérülésétől, amivel kockáztatják a hírnevüket vagy az adatvédelmi szabályok megszegését34. 
Erősíteni kell a bizalmat a közszféra és magánszféra közötti partnerségek iránt, hogy meg 
lehessen alap ozni a több ágazat közötti szélesebb körű együttműködést és információcserét. 
Az információcsere és -elemző központok szerepe különösen fontos abban, hogy kiépítsék a 
szükséges bizalmat a közszféra és a magánszféra közötti információcsere iránt. Történtek 
bizonyos első lépések egyes kritikus ágazatok tekintetében, mint például a repülés terén az 
Európai Repülési Kiberbiztonsági Központ,35 illetve az energetikában az információcserei és -
elemző központok létrehozásával.36 A Bizottság teljes mértékben hozzájáru l ehhez a 
megközelítéshez az ENISA által nyújtott támogatás révén, jóllehet fel kell gyorsítani a 
folyamatot, különösen a kiberbiztonsági irányelvben azonosított alapvető szolgáltatásokat 
végző ágazatok tekintetében.  
2.4.Ellenálló képesség gyors vészhelyze ti reagálás útján  
                                                            
33 COM(2017) 476.  
34 Kiberbiztonság az egységes európai digitális piacon. Tudományos tanácsadók magas szintű munkacsoportja, 
2017. március . Konkrét problémát jelentenek az üzleti titkok, mivel a 2016. júliusi „Európa 
kibertámadásokkal szembeni ellenálló képességének erősítése” című közlemény  említést tett az üzleti titkok 
számítógépes rendszereken keresztül való ellopásának bejelentésétől való vonakodásról, továbbá a 
titoktartást biztosító megbízható bejelentési csatornákról.  
35 https://www.easa.europa.eu/newsroom -and-events/news/implementation -european -centre -cyber -security -
aviationeccsa . 
36 Ezek olyan non -profit, a tagok által irányított szervezetek, amelyeket magánjogi és közjogi szereplők hoztak 
létre a kiberfenyegetésekkel, -kockázatokkal, azok megelőzésével, enyhítésével és az azokra való reagálással 
összefüggő információk megosztására. Lásd: európai energetikai információcsere és -elemző központok 
(http://www.ee -isac.eu ). 
 
9 
 Kibertámadás esetén a gyors és hatékony reagálás enyhítheti a hatásokat. Egyben azt is képes 
igazolni, hogy a hatóságok nem tehetetlenek a kibertámadásokkal szemben, és hozzájárulhat a 
bizalomépítéshez is. Az uniós intézmények saját válas zát illetően a kiberszempontokat először 
is be kell illeszteni a meglevő uniós válságkezelési mechanizmusokba: a Tanács elnöksége 
által összehangolt37, integrált uniós politikai válságreagálás, és az EU általános riasztási 
rendszerei38. Egy különösen súlyos kiberincidensre vagy támadásra adandó válasznak 
elegendő alapul kell szolgálnia ahhoz, hogy egy tagállam az EU szolidaritási klauzulájára 
hivatkozzon39.  
A gyors és hatékony reagálás függ még az összes kulcsfontosságú nemzeti és uniós szintű 
szereplő között i zökkenőmentes információcserétől is, amely viszont megköveteli mindezek 
szerepkörének és felelősségének pontosítását. A Bizottság egy „Tervezetről” egyeztetett 
intézményekkel és a tagállamokkal azzal a céllal, hogy hathatós folyamatot biztosítson a 
nagys zabású kiberincidensekre uniós és tagállami szinten adandó operatív reagáláshoz. A 
csomag részét képező ajánlásban bemutatott Tervezet40 ismerteti, hogy a kiberbiztonságot 
miként illesztik be a meglévő uniós szintű válságkezelési mechanizmusokba, és meghatá rozza 
a tagállamok egymás közötti, valamint a tagállamok és az illetékes uniós intézmények, 
szervezeti egységek, ügynökségek és testületek41 együttműködésének céljait és módszereit a 
nagyszabású kiberbiztonsági eseményekre és válsághelyzetekre való reagálás  terén. Az 
ajánlás felkéri a tagállamokat és az uniós intézményeket arra is, hogy hozzanak létre egy 
uniós kiberbiztonsági válságreagálási keretet a Tervezet működőképességének 
megteremtéséhez. A Tervezetet rendszeresen tesztelni fogják kiber - és egyéb vál ságkezelési 
gyakorlatokkal,42 és szükség szerint frissítésre kerül.  
Mivel a kiberbiztonsági incidensek jelentős hatással lehetnek a gazdaság működésére és az 
emberek mindennapi életére, az egyik lehetőség az lenne, hogy megvizsgálják egy 
Kiberbiztonsági Vés zhelyzet -elhárítási Alap létrehozását, a más uniós szakpolitikai 
területeken meglevő ilyen válságmechanizmusok példája nyomán. Ez lehetővé tenné a 
tagállamok számára, hogy uniós szinten kérjenek segítséget egy jelentős incidens alatt vagy 
után, feltéve, ho gy az adott tagállam prudens kiberbiztonsági rendszert alakított ki az 
incidenst megelőzően, ideértve a kiberbiztonsági irányelv teljes körű végrehajtását és a 
nemzeti szintű, fejlett kockázatkezelési és felügyeleti kereteket. Az uniós szintű 
válságkezelés i mechanizmusokat kiegészítő említett Alap gyors reagálásra lenne képes a 
szolidaritás érdekében, és olyan konkrét vészhelyzeti válaszlépéseket tudna finanszírozni, 
mint például a sérült berendezések cseréje vagy mérséklő, illetve válaszeszközök bevetése, az 
uniós polgári védelmi mechanizmusokban szerzett nemzeti tapasztalatokra építve.  
2.5.Kiberbiztonsági kompetenciahálózat és az Európai Kiberbiztonsági Kutatási és 
Kompetenciaközpont  
A kiberbiztonság technológiai eszközei stratégiai eszközök, emellett a j övő alapvető 
növekedési technológiáit is jelentik. Az EU stratégiai érdeke annak biztosítása, hogy az EU 
                                                            
37 Ez a legmagasabb politikai szinten teszi lehetővé a jelentős, ágazatokon átívelő válságokra való reagálás 
összehangolását.  
38 Lehetővé teszik a belső információcserét és összehangolást a kialakuló,  több ágazatot érintő válságok vagy az 
uniós szintű fellépést igénylő, előre látható vagy közvetlen fenyegetések esetén.  
39 Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 222. cikke alapján.  
40 C(2017) 6100.  
41 Beleértve a következőket: Europol, ENISA, az európa i intézmények, szervek és hivatalok számítógépes 
vészhelyzeteket elhárító csoportja (CERT -EU) és az EU Helyzetelemző Központja (INTCEN).  
42 Többek között az ENISA által végrehajtottak: https://www.enisa.europa.eu/topics/cyber -exercises/cyber -
europe -programme .  
 
10 
 megőrizze és fejlessze a szükséges kapacitásokat a digitális gazdasága, társadalma és 
demokráciája biztonsága érdekében, hogy óvja a létfontosságú hard vereket és szoftvereket, és 
biztosítsa a kulcsfontosságú kiberbiztonsági szolgáltatásokat.  
A 2016 -ban létrehozott közszféra és magánszféra közötti, kiberbiztonsági partnerség43 egy 
fontos induló lépés volt, amely 2020 -ig 1,8 milliárd euró befektetést generál. Azonban a világ 
más részein folyamatban levő befektetések nagyságrendje44 arra enged következtetni, hogy az 
EU-nak többet kell tennie a befektetések terén és azért, hogy leküzdje az Unió -szerte 
elhelyezkedő kapacitások széttöredezettségét.  
Az EU tu d hozzáadott értéket nyújtani, tekintettel a kiberbiztonsági technológia 
kifinomultságára, a szükséges nagyléptékű befektetésre és arra, hogy az egész EU -ban 
működőképes megoldásokra van szükség. A tagállamok és a közszféra -magánszféra 
partnerség munkájára  alapozva egy további lépés lenne az EU kiberbiztonsági képességének 
megerősítése kiberbiztonsági kompetenciaközpontok hálózata45 révén, amelynek 
középpontjában az Európai Kiberbiztonsági Kutatási és Kompetenciaközpont  állna. Ez a 
hálózat és annak Központja  serkentené a kiberbiztonság területén a technológia fejlesztését és 
bevetését, és uniós és nemzeti szinten kiegészítené a terület kapacitásépítési erőfeszítéseit. A 
Bizottság hatásvizsgálatot fog indítani a rendelkezésre álló lehetőségek tanulmányozására,  
beleértve a közös vállalkozás indításának lehetőségét, annak érdekében, hogy ez a struktúra 
2018 -ban létrejöjjön.  
A Bizottság – első lépésként és az előre gondolkodás támogatására – a Horizont 2020 
keretében beindítandó kísérleti szakaszt fog javasolni, a mely segít a nemzeti központok 
hálózatba szervezésében, hogy új lendületet adjanak a kiberbiztonsági kompetenciának és 
technológiai fejlődésnek. A Bizottság e célból 50 millió euró rövid távú finanszírozás 
biztosítására tervez javaslatot tenni. A tevékenys ég kiegészül a közszféra és magánszféra 
közötti, kiberbiztonsági partnerség folyamatos bevezetésével.  
A kutatási erőfeszítések összevonása és formálása lenne a hálózat lényege és a Központ 
kezdeti fő feladata. Az ipari kapacitások támogatása érdekében a Kö zpont multinacionális 
projektek kezelésére képes kapacitásfejlesztési projektvezetőként működhetne. Ez globális 
szinten adna többletnyomatékot az uniós ipar innovációjának és versenyképességének a 
következő generációs digitális technológiák fejlesztése ter én, beleértve a mesterséges 
intelligenciát, a kvantum számítástechnikát, a blokkláncot és a biztonságos digitális 
személyazonosságot, valamint ahhoz, hogy biztosítsák a hozzáférést a tömeges adatokhoz az 
Unióban székhellyel rendelkező cégek számára, amelye k mind kulcsfontosságúak a 
kiberbiztonság szempontjából a jövőben. A Központ hasznosítaná a nagyteljesítményű 
számítástechnikai infrastruktúra növelése érdekében folyó uniós munkát: ez elengedhetetlen a 
nagy mennyiségű adatok elemzéséhez, az adatok gyors t itkosításához és visszafejtéséhez, a 
személyazonosság ellenőrzéséhez, kibertámadások szimulálásához és képi anyagok 
elemzéséhez46.  
A kompetenciaközpontok hálózatának tesztelés és szimuláció révén lehetősége lenne az ipar 
támogatására a 2.2. fejezetben isme rtetett kiberbiztonsági tanúsítás alátámasztására. A 
                                                            
43 C(2016) 4400 final.  
44 Az USA csak 2017 -ben 19 milliárd dollárt fektet a kiberbiztonságba, ami 35  %-os emelkedés 2016 -hoz 
képest. Fehér Ház, a sajtótitkár irodája:  „Tájékoztató: Kiberbiztonsági nemzeti intézkedési terv” , 2016. 
február 9.  
45 A hálózat a tagállamokban jelenleg meglev ő és a jövőben létrejövő kiberbiztonsági központokból állna, és a 
hálózat tagjai jellemzően a nyilvános kutatási szervezetek és laboratóriumok lennének.  
46 COM(2012) 45 final és COM(2016) 178 final.  
 
11 
 Központ uniós kiberbiztonsági tevékenység teljes skálájában való részvétele biztosítaná, hogy 
a célkitűzéseit igényeknek megfelelően folyamatosan frissítse. A Központ célja az lenne, 
hogy a magas szintű kiberbiztonsági szabványokat ne csak a technológiai és kiberbiztonsági 
rendszerekben alkalmazzák, hanem a szakemberek magas színvonalú készségfejlesztésében 
is, a digitális készségek alkalmazását célzó nemzeti erőfeszítésekre vonatkozó megoldások és 
minták  átadásával. Ebben a tekintetben uniós szinten növelné a kiberbiztonsági kapacitásokat 
is, emellett építene a szinergiákra, különösen az ENISA -val, a CERT -EU-val, az Europollal, a 
lehetséges jövőbeli Kiberbiztonsági Vészhelyzet -elhárítási Alapppal és a nem zeti CSIRT -
ekkel.  
A kompetenciaközpontok útján végzett munka egyik fontos fókuszpontjának kell lennie 
annak, hogy Európában hiányzik a polgárok, vállalkozások és kormányzatok által az egységes 
digitális piacon használt termékek és szolgáltatások titkosítás ának  felmérését szolgáló 
kapacitás. Az erős titkosítás az alapja a biztonságos digitális azonosítási rendszereknek, 
amelyek kulcsszerepet töltenek be a hathatós kiberbiztonságban47; emellett biztonságban tartja 
az emberek szellemi tulajdonát és lehetővé tes zi az olyan alapvető jogok védelmét, mint a 
szólásszabadság, továbbá a személyes adatok védelmét, valamint biztosítja a biztonságos 
internetes kereskedelmet48.  
Mivel az európai polgári és védelmi kiberbiztonsági piacok előtt közös kihívások 
tornyosulnak49 és a kettős felhasználású technológia megköveteli a szoros együttműködést a 
kritikus területeken,  a hálózat és a Központ második szakasza továbbfejleszthető a 
kibervédelmi dimenzióval – teljes mértékben tiszteletben tartva a Szerződés közös biztonság - 
és vé delempolitikára vonatkozó rendelkezéseit. A technológiai súlypont mellett a védelmi 
dimenzió hozzájárulhat a tagállamok között együttműködéshez a kibervédelem területén, 
beleértve az információcserét, a helyzetismeretet, a tapasztalatszerzést és az összeha ngolt 
reagálást, és támogathatja a tagállamok közös képességeinek fejlesztését. Olyan platformként 
is működhetne, amely lehetővé teszi a tagállamok számára az uniós kibervédelem 
prioritásainak azonosítását, a közös megoldások vizsgálatát, a közös stratégiá k 
kidolgozásához való hozzájárulást, a közös uniós szintű kibervédelmi képzések, gyakorlatok 
és tesztelések kialakítását, és támogatja a kiberbiztonsági osztályozási rendszerekkel és 
szabványokkal kapcsolatos munkát, amelyben a Központnak támogató és tanác sadó szerepe 
lenne. A fenti tevékenységek végzéséhez a Központnak szorosan együtt kell működnie az 
Európai Védelmi Ügynökséggel, amit ki is kell egészítenie a kibervédelem területén, továbbá 
együtt kell működnie az ENISA -val a kibertámadásokkal szembeni el lenálló képesség 
területén. Ez a védelmi dimenzió figyelembe venné az európai védelem jövőjéről szóló 
vitaanyaggal elindított folyamatot.  
A kibervédelem területén indokolt magas szintű ellenálló képesség megköveteli a kutatási és 
technológiai erőfeszítések  pontos célkiválasztását. A vállalkozások által kidolgozott 
kibervédelmi projektek vagy technológiák számíthatnak az Európai Védelmi Alap 
finanszírozására, amikor a kutatás -fejlesztési szakaszra kerül sor50. Ebben az összefüggésben 
különösen relevánsak lehe tnek az olyan konkrét területek, mint például a 
kvantumtechnológiákon alapuló titkosítási rendszerek, a kiber -helyzetismeret, a biometrikus 
                                                            
47 A Bizottság már a Horizont 2020 keretében el fog indíta ni egy új Horizont Díj versenyt, amely 4 millió eurót 
ítél oda az akadálymentes online hitelesítési módszerekre vonatkozó legjobb innovatív megoldásoknak . 
48 Kiberbiztonsá g az egységes európai digitális piacon. Tudományos tanácsadók magas szintű munkacsoportja, 
2017. március . 
49 „Study on synergies between the civilian and the defence cybersecurity markets” (Tanulmány a polgári és a 
védelmi kiberbiztonsági piacok közötti szi nergiákról, Optimity; SMART 2014 -0059).  
50 Az európai védelmiipar -fejlesztési program már most is prioritást ad a kibervédelmi projekteknek, és a 2018 -
ban megjelenő pályázati felhívásnak is a kibervédelem lesz az egyik témája.  
 
12 
 beléptető rendszerek, a tartós fenyegetések fejlett észlelése vagy az adatbányászat. A 
főképviselő, az Európai Védel mi Ügynökség és a Bizottság támogatni fogja a tagállamokat 
azon területek azonosításában, amelyeken a közös kiberbiztonsági projekteket figyelembe 
lehet venni az Európai Védelmi Alap általi finanszírozásban.  
2.6.Erős uniós kiberkészségbázis kiépítése  
A kiberbiztonságnak van egy erős oktatási dimenziója is. A hatékony kiberbiztonság erősen 
támaszkodik az érintett személyek készségeire. Azonban az előrejelzések szerint a 
kiberbiztonsági szakemberhiány a privát szektorban 2022 -re 350  000 fő lesz51. A 
kiberbi ztonsági oktatást minden szinten fejleszteni kell, kezdve a kibermunkaerő rendszeres 
képzésétől az IKT -szakemberek kiegészítő kiberbiztonsági képzésén át az új konkrét 
kiberbiztonsági tananyagokig. Erős tudományos kompetenciaközpontokat kell létrehozni a 
felgyorsult oktatási és képzési igények kielégítésére, felhasználva az Európai Kiberbiztonsági 
Kutatási és Kompetenciaközpont és az ENISA iránymutatását. A cél az, hogy természetessé 
váljon olyan IKT -termékek és szolgáltatások tervezése, amelyek a kezdetekt ől fogva beépítik 
a biztonsági elveket. A kiberbiztonsági oktatás nem korlátozódhat az informatikai 
szakemberekre, hanem más területek (például: mérnöki tevékenység, üzletvezetés vagy jog) 
tantervébe, valamint az ágazatspecifikus oktatási anyagokba is be k ell építeni. Végezetül a 
tanárokat és az általános és középiskolai tanulókat a digitális kompetenciák iskolai elsajátítása 
során  tudatosítani kell a kiberbűnözésről és a kiberbiztonságról .  
Az EU -nak a tagállamokkal együtt hozzá kell járulnia ehhez a munk ához a digitális 
készségekkel és munkahelyekkel foglalkozó koalíció52 munkájából kiindulva, és például 
azzal, hogy kiberbiztonsági gyakorlati képzéseket vezetnek be a KKV -k számára.  
2.7.A kiberhigiénia és -tudatosság elősegítése  
Mivel az incidensek mintegy  95 %-át állítólag „valamilyen – szándékos vagy nem szándékos 
emberi hiba” teszi lehetővé ,53 erőteljes az emberi tényező szerepe is. Ezért a kiberbiztonság 
mindenki felelőssége. Ez azt jelenti, hogy a személyes, vállalati és közigazgatási 
magatartásnak is m eg kell változnia azt biztosítandó, hogy mindenki megértse a fenyegetést 
és rendelkezzen eszközökkel és készségekkel a támadások gyors felismerésére és az azokkal 
szembeni aktív védekezésre. Az embereknek kiberhigiéniai szokásokat kell kialakítaniuk, a 
vállalkozásoknak és a szervezeteknek pedig megfelelő kockázat -alapú kiberbiztonsági 
programokat kell alkalmazniuk, amelyeket rendszeresen frissíteni kell a változó kockázati 
környezet követéséhez.   
A kiberbiztonsági irányelv nemcsak azt írja elő kötelezettség ként a tagállamok számára, hogy 
az uniós szintű kibertámadásokkal kapcsolatos információs kicseréljék egymással, hanem azt 
is, hogy fejlett nemzeti kiberbiztonsági stratégiákat, valamint a hálózatok és informatikai 
rendszerek biztonságára vonatkozó keretek et rendszeresítsenek. A közigazgatásnak uniós és 
nemzeti szinten is továbbra is vezető szerepet kell betöltenie ezen erőfeszítések 
továbbvitelében.   
A tagállamoknak először is maximalizálniuk kell a kiberbiztonsági eszközök elérhetőségét a 
vállalkozások é s magánszemélyek számára. Többet kell tenni különösen a kiberbűnözés 
végfelhasználókra gyakorolt hatásának megelőzése és enyhítése érdekében. Erre van már 
                                                            
51 Global Information Security  Workforce Study 2017. A globális hiány 1,8 millió fő.  
52 https://ec.europa.eu/digital -single -market/en/digital -skills -jobs-coalition . 
53 IBM: „The Cybersecurity I ntelligence Index” (Kiberbiztonsági felderítési index) 2014, hivatkozás: 
Securitymagazine.com, 2014. június 19.  
 
13 
 példa az Europol munkájában a „NoMoreRansom”  kampány révén54, amelyet a bűnüldöző 
szervekkel és a kibe rbiztonsági cégekkel szoros együttműködésben hoztak létre azzal a céllal, 
hogy segítsék a felhasználókat a zsarolóvírus -fertőzések megelőzésében, illetve ha már 
támadás áldozatává váltak, az adatok visszafejtésében. Az ilyen programokat ki kellene 
terjeszt eni a rossz szándékú számítógépes programok (malware) bizonyos fajtáira és más 
területekre, és az EU -nak ki kellene alakítania egy egységes portált, ahol az összes ilyen 
eszközt összegyűjti egyablakos rendszerben , tanácsot adva a felhasználóknak a malware -ek 
megelőzéséhez és észleléséhez, és linkeket biztosítva a bejelentési mechanizmusokhoz.  
Másodszor: a tagállamoknak fel kellene gyorsítania azt, hogy több kiberbiztonsági eszközt 
használjanak az e -kormányzás fejlesztésében,  és teljes mértékben ki kellene használniuk a 
kompetenciahálózat nyújtotta előnyöket. Támogatni kell az azonosítás biztonságos 
módszereinek alkalmazását az uniós belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz 
kapcsolódó elektronikus azonosítási és bizalmi szolgáltatások keretére támasz kodva, amely 
2016 óta létezik és kiszámítható szabályozási környezetet nyújt, lehetővé téve a biztonságos 
és folyamatos elektronikus együttműködést a vállalkozások, magánszemélyek és hatóságok 
között55. Emellett a közintézményeknek – különösen azoknak, amel yek alapvető 
szolgáltatásokat kínálnak – biztosítaniuk kell, hogy a személyzetük képzést kapjon a 
kiberbiztonsággal kapcsolatos területeken.  
Harmadszor: a tagállamoknak prioritássá kell tenniük a kibertudatosságot a többek között az 
iskoláknak, az egyeteme knek, az üzleti közösségnek és a kutatási szerveknek szóló 
tájékoztatási kampányokban . Az ENISA által összehangolt, minden év októberében tartott 
kiberbiztonsági hónapot kibővítik, hogy uniós és nemzeti szintű közös kommunikációs 
erőfeszítésként szélesebb közönséget érjenek el. Hasonlóképpen fontos a demokratikus 
folyamatok és az európai értékek aláaknázására irányuló online félretájékoztató 
kampányokkal  és a közösségi médiában megjelenő álhírek kel kapcsolatos figyelemfelkeltés. 
Miközben az elsődleges felel ősség továbbra is nemzeti szinten marad – az európai parlamenti 
választások tekintetében is –, a szakértelem összevonása és a tapasztalatok megosztása 
európai szinten bizonyítottan hozzáadott értéket képvisel a fellépések összpontosítása terén.56.  
Ezenfelü l az ipar is fontos szerepet tölt be általánosságban, különös tekintettel azonban a 
digitális szolgáltatások nyújtóira és előállítóira. Olyan eszközökkel kell támogatnia a 
felhasználókat (egyéneket, vállalkozásokat és közigazgatási szerveket), amelyek lehe tővé 
teszik számukra, hogy felelősséget vállaljanak saját online fellépéseikért, egyértelművé téve, 
hogy a kiberhigiénia megőrzése a fogyasztók felé tett ajánlat elválaszthatatlan részét képezi57. 
A sebezhetőségek felderítése és felszámolása érdekében az iparágnak törekednie kell olyan 
belső folyamatok bevezetésére, amelyek a gyenge pontok kivizsgálásával, osztályozásával és 
megoldásával foglalkoznak, tekintet nélkül arra, hogy egy esetleges sebez hetőség külső 
forrásból vagy az érintett vállalaton belüli forrásból származott.  
                                                            
54 https://www.nomoreransom.org/ .  
55 A belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsoló dó elektronikus azonosításról és bizalmi 
szolgáltatásokról szóló, 2014. július 23 -án elfogadott 910/2014/EU rendelet (eIDAS rendelet). Az Európai 
Bizottság emellett építőkockákat és eszközöket biztosít az eID és az elektronikus aláírás kölcsönös 
átjárhatós ágához (pl. megbízható szolgáltatók listái) az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközön keresztül.  
56 Erre példa a keleti stratégiai kommunikációval foglalkozó munkacsoport , amelyet a tagállamok és a 
főképviselő 2015 -ben hozott létre Oroszország folyamatban lévő félretájékoztató kampányainak kezelése 
érdekében. Ez a munkacsoport olyan kommunikációs ter mékek és kampányok kidolgozásával foglalkozik, 
amelyek középpontjában a keleti partnerség régiójára vonatkozó uniós politikák megismertetése áll.  
57 Egyes gyártók már használják ezt a fogalmat, mivel a termékekkel kapcsolatos európai szabályozások (mint 
például a gépekről szóló 2006/42/EK irányelv) „beépített biztonságra” vonatkozó elveket határoznak meg.  
 
14 
 Fő intézkedések  
 
 A hálózati és információs rendszerek biztonságáról szóló irányelv teljes körű 
végrehajtása;  
 Az ENISA -ra vonatkozó új megbízás és egy európai tanúsítási keret rendszer 
meghatározásáról szóló rendelet gyors elfogadása az Európai Parlament és a Tanács 
által58; 
 A „gondossági kötelezettség” elvének meghatározására irányuló közös bizottsági/iparági 
kezdeményezés a termékek/szoftverek sebezhetőségének csökkentése és a „beépített 
biztonság” előmozdítása érdekében;  
 A határokon átnyúló, súlyos problémákra való reagálásra vonatkozó tervezet gyors 
végrehajtása;   
 Hatásvizsgálat végzése, melynek során vizsgálják annak a lehetőségét, hogy 2018 -ban 
bizottsági javaslatot fogalma zzanak meg, amely arra irányul, hogy egy azonnali kísérleti 
szakaszra támaszkodva létrehozzák a kiberbiztonsági kompetenciaközpontok hálózatát, 
valamint az Európai Kiberbiztonsági Kutatási és Kompetenciaközpontot;  
 A tagállamok támogatása azoknak a területe knek az azonosítása során, amelyeken közös 
kiberbiztonsági projektek tekintetében megfontolható az Európai Védelmi Alap 
támogatásának igénybevétele;  
 Az egész Unióra kiterjedő egyablakos ügyintézés a kibertámadások áldozatainak 
megsegítése, az aktuális vesz élyekre vonatkozó tájékoztatás nyújtása, valamint a 
gyakorlati tanácsok és a kiberbiztonsági eszközök összekapcsolása érdekében;  
 A tagállamok fellépése a kiberbiztonság képzési programokba, valamint e -kormányzati és 
figyelemfelkeltő kampányokba való beépít ése érdekében;  
 Iparági fellépés a személyzet számára a kiberbiztonsággal kapcsolatban szervezett 
képzések kiszélesítése, valamint a termékek, szolgáltatások és folyamatok „beépített 
biztonság” szempontú megközelítése érdekében.  
 
3.HATHATÓS UNIÓS KIBERTÁMADÁS -ELHÁRÍTÁS LÉTREHOZÁSA  
A hatékony támadáselhárítás olyan intézkedési keret bevezetését jelenti, amely meggyőző és 
visszatartó erejű a leendő kiberbűnözők és -támadók számára. Amíg a – nem állami és állami 
– kibertámadások elkövetőinek a kudarco n kívül nincs mitől félniük, addig vajmi kevés 
késztetést fognak érezni arra, hogy felhagyjanak a próbálkozással. Az eredményes 
támadáselhárítás szempontjából központi jelentőséggel bír az eredményesebb bűnüldözői 
fellépés, amelynek középpontjában a kiberb űnözők felderítése, nyomon követhetősége és 
büntető eljárás alá vonása áll. Ezen túlmenően pedig szükség van arra, hogy az EU támogassa 
tagállamait a kettős felhasználású kiberbiztonsági kapacitások kifejlesztésében. Csak azzal 
indítjuk meg a kibertámadáso k áradatának visszafordítását, ha növeljük a lelepleződés, 
valamint a támadások elkövetéséért járó büntetés kiszabásának esélyét.A kibertámadásokat 
haladéktalanul ki kell vizsgálni, az elkövetőket bíróság elé kell állítani, illetve intézkedéseket 
kell tenn i a megfelelő politikai vagy diplomáciai válaszlépések érdekében. Jelentős 
nemzetközi és védelmi vonatkozású válság esetében a főképviselő a Tanács elé terjesztheti a 
megfelelő reagálás lehetőségeit.  
Az információs rendszerek elleni támadásokról szóló irá nyelv59 2013 -as elfogadásával már 
történt egy lépés a kibertámadásokra adandó büntetőjogi reakció javítása terén . Ez az irányelv 
                                                            
58 COM(2017) 477.  
 
15 
 minimumszabályokat állapított meg a bűncselekményi tényállások és a büntetési tételek 
tekintetében az információs rendszerek ell eni támadások terén, és műveleti intézkedéseket írt 
elő a hatóságok közötti együttműködés javítása érdekében. Az irányelv az összes tagállamban 
hasonló szintű, jelentős előrehaladást eredményezett a kibertámadások bűncselekménnyé 
nyilvánítása terén, előseg ítve ezáltal az ilyen típusú bűncselekmények ügyében nyomozó 
bűnüldöző hatóságok közötti, határokon átnyúló együttműködést. Az irányelvben rejlő teljes 
potenciál mindazonáltal akkor lenne kihasználható, ha a tagállamok annak minden 
rendelkezését teljes mér tékben végrehajtanák.60. A Bizottság továbbra is támogatja a 
tagállamokat az irányelv végrehajtásában, és jelenleg úgy látja, hogy nincs szükség arra, hogy 
módosításokat javasoljon.  
3.1.A rossz szándékú szereplők azonosítása  
Annak érdekében, hogy növeljük annak az esélyét, hogy az elkövetők bíróság elé kerüljenek, 
sürgősen javítani kell a kibertámadásokért felelős tettesek azonosításához szükséges 
kapacitásunkat. A bűnüldöző hatóságok számára a kiberbűnözéssel kapcsolatos vizsgálatok 
során nagy kihívást jel ent a jobbára digitális nyomok formájában fellelhető információk 
felderítése. Ezért bővíteni kell technológiai képességünket az eredményes nyomozás 
érdekében, többek között úgy, hogy kiberszakértőkkel erősítjük meg az Europol kiberbűnözés 
elleni egységét.A z Europol kulcsfontosságú szereplővé vált a tagállamok több országot érintő 
nyomozásai terén. Szakértői központtá kell válnia a tagállamok bűnüldözési hatóságai 
számára az online nyomozások és a kiberkriminalisztika terén.    
Az az elterjedt gyakorlat, hog y több felhasználó – néha több ezer – tartozik ugyanahhoz az IP -
címhez, műszaki szempontból nagyon megnehezíti a rossz szándékú online magatartás 
felderítését. Emiatt esetenként – például olyan súlyos bűncselekményekkel kapcsolatban, mint 
gyermekek szexuál is zaklatása – nagy számú felhasználót kell lenyomozni egyetlen rossz 
szándékú szereplő azonosítása érdekében. Az EU ezért szorgalmazza az új protokoll (IPv6) 
alkalmazását, mivel az IP -címenként egyetlen felhasználó hozzárendelését teszi lehetővé, ami 
egyé rtelműen hasznos a bűnüldözés és a kiberbiztonsági nyomozások szempontjából. Az új 
protokoll alkalmazását ösztönző első lépésként a Bizottság beépíti valamennyi politikájába az 
IPv6  protokollra történő áttérés követelményét, így a közbeszerzések, projektek  és kutatások 
finanszírozására vonatkozó követelmények, valamint a szükséges oktatási anyagok 
támogatása tekintetében. Ezenfelül a tagállamoknak fontolóra kell venniük, hogy önkéntes 
megállapodásokat kössenek az internet -hozzáférést biztosító szolgáltatókk al az IPv6  protokoll 
alkalmazásának fellendítése érdekében.  
 
 
Belgium globális vezető szerepet tölt be61 az IPv6  protokoll bevezetése terén, többek között a 
köz- és a magánszféra közötti együttműködésnek köszönhetően: az érdekelt felek fontolóra 
vették, hogy egy önkéntes önszabályozó intézkedés részeként maximum 16  felhasználóra 
korlátozzák ugyanazon IP -cím használatát, ami ösztönözte az IPv6  protokollra való áttérést62. 
 
                                                                                                                                                                                          
59 Az Európai Parlament és a Tanács 2013/40/E U irányelve (2013.  augusztus  12.) az információs rendszerek 
elleni támadásokról.   
60 COM(2017)474.  
61 https://www.google.com/intl/en/ipv6/statistics.html#tab=per -country -ipv6-adoption&tab=per -country -ipv6-
adoption .   
62 http://bipt.be/public/files/nl/22027/Raadpleging_ipv6.pdf .  
 
16 
 Általánosságban még inkább ösztönözni kell az online elszámoltathatóságot. Ez magában 
foglalja a domain -nevekkel nem kívánt üzenetek továbbítása és adathalászati támadások 
céljából elkövetett visszaélések megakadályozása érdekében tett intézkedések ösztönzését. 
Ennek érdekében a Bizottság azon dolgozik, hogy javítsa a domain -név és IP„WHOIS” 
adatbázis63 működését és az abban szereplő információk rendelkezésre állását és pontosságát, 
a Bejegyzett Nevek és Számok Internetszervezete által tett erőfeszítésekkel összhangban64.  
3.2.A bűnüldözési reagálás fokozása  
A kiberbűnözés hatékony kivizsgálása  és üldözése  komoly elrettentő erővel hat a 
kibertámadások terén. Szükség van ugyanakkor a jel enlegi eljárási keretnek az internetes 
korhoz történő igazítására65. Eljárásaink nem tudnak lépést tartani a kibertámadások 
gyorsaságával, és sajátos igény jelentkezik a határokon átnyúló gyors együttműködésre. 
Ennek érdekében – amint az bejelentésre került  az európai biztonsági stratégia keretében – 
2018  elején a Bizottság javaslatokat nyújt be az elektronikus bizonyítékokhoz való 
határokon átnyúló hozzáférés elősegítése  érdekében. Ezzel párhuzamosan a Bizottság 
gyakorlati intézkedéseket hajt végre annak ér dekében, hogy javítsa az elektronikus 
bizonyítékokhoz való, nemzetközi hozzáférést bűnügyi nyomozások során, ennek keretében 
pedig finanszírozást nyújt a határokon átnyúló együttműködésre vonatkozó képzésekhez, az 
Unión belüli információcserére szolgáló el ektronikus platform fejlesztéséhez, valamint a 
tagállamok között alkalmazott igazságügyi együttműködési formák szabványosításához.  
A hathatós bűnüldözés egyik további akadálya, hogy a tagállamok más és más 
kriminalisztikai eljárásokkal rendelkeznek az ele ktronikus bizonyítékok kiberbűnözéssel 
kapcsolatos vizsgálatok során történő gyűjtése terén. Ez a probléma enyhíthető lenne közös 
kriminalisztikai szabványok kidolgozásával. Ezenfelül a nyomon követhetőség és az elkövető 
kiléte megállapításának támogatása érdekében meg kell erősíteni a kriminalisztikai 
kapacitásokat. Az Europol kriminalisztikai kapacitásainak továbbfejlesztése érdekében teendő 
lépések egyike, hogy az Europol Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központjában 
meglévő költségvetési és embe ri erőforrásokat hozzá kell igazítani a határokon átnyúló, 
kiberbűnözéssel kapcsolatos vizsgálatok működési támogatás iránti növekvő igényéhez. 
További lépés lehet a fent ismertetett technológiai fókusz megjelenítése a titkosítás terén, 
megvizsgálva, hogy az azzal történő visszaélés miként eredményez jelentős kihívásokat a 
súlyos bűncselekmények, így a terrorizmus és a kiberbűnözés elleni küzdelemben. A 
Bizottság a titkosítás bűnügyi nyomozásokban betöltött szerepével66 kapcsolatos jelenlegi 
mérlegelési foly amat eredményeit 2017  októberéig terjeszti elő67.  
Tekintettel az internet határokat nem ismerő jellegére, az Európa Tanács által Budapesten 
elfogadott, a Számítástechnikai bűnözésről szóló egyezményben68 meghatározott 
                                                            
63 Adott internetes forrás regisztrált felhasználóit vagy kedvezményezettjeit tároló adatbázisokban végrehajtott 
keresések során széles körben használt kérdés -válasz protokoll.  
64 A Bejegyzett Nevek és Számok Internetszervezete (ICANN) egy nonprofit szervezet,  amelynek feladata az 
internet névjelzéseihez kapcsolódó adatbázisok fenntartásának és eljárásainak összehangolása.  
65 Hogy csak egyetlen példát említsünk, az Avalanche botnet (virtuális) központi irányító és vezérlő szervere 
ötpercenként költöztette át a f izikai szervereket és domaineket.  
66 A Tanács elnöksége, „A Bel - és Igazságügyi Tanács 2016  december  8-9-i tanácskozásának eredménye”, 
15391/16.  sz. 
67 Nyolcadik eredményjelentés a hatékony és valódi biztonsági unió megvalósításáról, 2017.  június  29., 
(COM(2 017) 354 final).  
68 Az Egyezmény az első olyan nemzetközi egyezmény az interneten és egyéb számítógépes hálózatokon 
elkövetett bűncselekményekről, amely elsősorban a szerzői jogsértésekkel, a számítógépes csalással, a 
gyermekpornográfiával, valamint a hálóz ati biztonság megsértésével foglalkozik. 
 
17 
 nemzetközi együttműködési keret felkíná lja azt a lehetőséget, hogy különböző országok 
változatos csoportján belül optimális jogi normát alkalmazzanak a kiberbűnözéssel foglalkozó 
eltérő nemzeti jogszabályok tekintetében. Jelenleg foglalkoznak annak a lehetőségével, hogy 
egy jegyzőkönyvet csatol nak az Egyezményhez69, ami további hasznos lehetőséget nyújthat 
az elektronikus bizonyítékokhoz való, határokon átnyúló hozzáférés problémájának 
nemzetközi összefüggésben történő kezelésére. A kiberbűnözéssel összefüggő kérdésekre 
vonatkozó új nemzetközi jo gi eszközök megalkotása helyett az EU arra szólítja fel az 
országokat, hogy alkossanak megfelelő nemzeti jogszabályokat és törekedjenek 
együttműködésre a meglévő nemzetközi kereten belül.  
Az anonimizálási eszközök általános elérhetősége megkönnyíti a bűnöz ők számára a 
rejtőzködést. A „sötét web (darknet)”70 új lehetőségeket teremtett a bűnözők számára 
gyermekek szexuális zaklatására vonatkozó anyagokhoz, kábítószerekhez vagy fegyverekhez 
való hozzáféréshez, és sokszor elenyésző a lebukás kockázata.71. Továbbá  most az a 
kiberbűnözés során használt eszközök, így a rossz szándékú számítógépes programok és a 
feltörésre szolgáló eszközök legfontosabb forrása is. A Bizottság az érdekelt felekkel együtt 
megvizsgálja a nemzeti megközelítési módokat annak érdekében, ho gy új megoldásokat 
határozzon meg. Az Europolnak elő kell segítenie és támogatnia kell a sötét webbel 
kapcsolatos vizsgálatokat, értékelnie kell a fenyegetéseket és segítenie kell a joghatóság 
meghatározását, valamint előnyben kell részesítenie a nagy kock ázatú eseteket; az EU pedig 
vezető szerepet tölthet be a nemzetközi fellépés összehangolásában72. 
A kiberbűnözési tevékenységek egyik bővülő területe a hitelkártya adatok vagy egyéb 
elektronikus fizetési eszközök csalárd módon történő felhasználása. Az onli ne 
kiskereskedőktől vagy más törvényes üzleti vállalkozásoktól kibertámadások útján 
megszerzett fizetéshitelesítési adatokkal aztán interneten kereskednek, és azokat a bűnözők 
felhasználhatják csalások elkövetésére73. A Bizottság javaslatot terjeszt elő a t ámadáselhárítás 
előmozdítására  a nem készpénzes fizetőeszközökkel összefüggő csalás és hamisítás elleni 
küzdelemről szóló irányelven  keresztül74. Ennek célja az e területen meglévő szabályok 
aktualizálása, valamint az, hogy erősítse a bűnüldözés azon képess égét, hogy fellépjen ezen 
bűnözési forma ellen.  
Javítani kell továbbá a tagállamok bűnüldöző hatóságainak a képességét a kiberbűnözések 
kivizsgálására, valamint a kiberbűnözés és a vizsgálati lehetőségek ügyészek és a bírói kar 
általi megértését. Az Euroj ust és az Europol támogatja e célkitűzés elérését, valamint a 
fokozott együttműködést, szorosan együttműködve az Europol Számítástechnikai Bűnözés 
Elleni Központján belül működő különleges tanácsadó csoportokkal és a kiberbűnözés elleni 
                                                                                                                                                                                          
https://www.coe.int/en/web/conventions/full -list/-/conventions/treaty/185  2017 -ben 55  kormány erősítette 
meg a Európa Taná cs számítástechnikai bűnözésről szóló egyezményét, illetve csatlakozott ahhoz.  
69 A számítástechnikai bűnözésről szóló budapesti egyezmény 2.  kiegészítő jegyzőkönyvtervezetének 
elkészítésére vonatkozó megbízás, T -CY (2017)3.  
70 A sötét web olyan egymást átf edő hálózatok tartalmából áll, amelyek az internetet használják, de a hozzájuk 
való hozzáféréshez különleges szoftver, konfiguráció vagy engedély kell. A sötét web a mély web, vagyis a 
világháló keresőmotorok által nem indexált részének egy kis részét képe zi. 
71 Figyelemre méltó kivétel a legnagyobb bűnözői sötét web piacok közül kettő, az AlphaBay és a Hansa 
közelmúltbeli eltávolítása: https://www.europol.europa.eu/newsroom/news/massive -blow -to-criminal -dark-
web-activities -after-globally -coordinated -operation . 
72 Az Europol már fontos szerepet tölt be ezen a területen. Közelmúltbeli példaként lásd: 
https://www.europol.europa.eu/newsroom/news/massive -blow -to-criminal -dark-web-activities -after-
globally -coordinated -operation .  
73 A csalásból származó jövedelem a szervezett bűnözés fontos bevételi forrása, ezáltal pedig támogat más 
bűncselekményeket is, így a terrorizmust, a kábítószer -kereskedelmet, valamint az emberkereskedelmet.   
74 COM(2017) 489.  
 
18 
 egységek vezetői, v alamint a kiberbűnözésre szakosodott ügyészek hálózataival. A Bizottság 
10,5 millió EUR összeggel támogatja a kiberbűnözés elleni küzdelmet, elsősorban Belső 
Biztonsági Alap – Rendőrségi Program  keretében. A képzés fontos alkotóelem, és a 
Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Képzési és Oktatási Csoport számos hasznos 
anyagot fejlesztett ki. Ezeket az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynöksége (CEPOL) 
támogatásával széles körben elérhetővé ke ll tenni a bűnüldözési szakemberek számára.  
3.3.Az állami és a magánszféra együttműködése a kiberbűnözés ellen  
A hagyományos bűnüldözési mechanizmusok eredményességét a jórészt magántulajdonú 
infrastruktúrából és többféle országban működő számos szereplőbő l felépülő digitális világ 
jellemzői kihívások elé állítják. Ennek következtében a magánszektorral való együttműködés 
– az iparágra és a civil társadalomra kiterjedően – alapvető jelentőségű a hatóságok számára a 
bűnözés elleni eredményes küzdelemhez. Ezze l összefüggésben a pénzügyi ágazat ugyancsak 
kulcsszerepet kap, és az együttműködést fokozni kell. Például erősíteni kell a pénzügyi 
információs egységek75 kiberbűnözéssel kapcsolatos szerepét.  
Egyes tagállamok már tettek fontos lépéseket. Hollandiában a pénzügyi intézmények és a 
bűnüldöző hatóságok együtt dolgoznak az internetes csalás és a kiberbűnözés kezelésén az 
elektronikus bűnözéssel foglalkozó munkacsoport keretében. A kiberbűnözés elleni német 
kompetenciaközpont a tagjai számára operatív informáci ócsere -csomópontot biztosít a német 
szövetségi rendőrséggel szoros együttműködésben, és a kiberbűnözés elleni védelem 
biztosítását célzó intézkedéseket dolgoz ki. 16 tagállam76 hozott létre a kiberbűnözés elleni 
kiválósági központokat a bűnüldöző hatóságok,  tudományos körök és magánpartnerek 
együttműködésének megkönnyítésére, a bevált gyakorlatok kidolgozása és cseréje, képzés és 
kapacitásépítés céljából.  
A Bizottság célzott projektek révén támogatja a köz - és magánszféra közötti partnerségek és 
együttműködé si mechanizmusok létrehozását, ilyen az Online csalással foglalkozó 
kiberközpontok és szakértők hálózata,77 amely imformációmegosztási modellt és normákat 
vezet be az elektronikus bűnözés kockázata és az online csalás elemzése és mérséklése 
érdekében.   
 
A kiberbűnözéssel összefüggésben a magánvállalkozásoknak módot kell arra kapniuk, hogy – 
a személyes adatokra kiterjedően, az adatvédelmi szabályok teljes körű betartása mellett – 
megosszák a konkrét esetekre vonatkozó információkat a bűnüldöző hatóságokkal.  A 2018 
májusában hatályba lépő uniós adatvédelmi reform egységes szabályrendszert ír elő, amely 
meghatározza a bűnüldöző hatóságok és a magánszervezetek működési feltételeit. Az Európai 
Bizottság az Európai Adatvédelmi Testülettel és az érintett érdekelte kkel együtt fog dolgozni 
e terület bevált gyakorlatainak azonosításán, és adott esetben útmutatást fog nyújtani.  
                                                            
75 A pénzügyi információs egységek nemzeti szervként fogadják és elemzik a gyanús ügyletekre vonatkozó 
jelentéseket, és a pénzmosás, az előcselekménynek tekintett kapcsolódó bűncselekmények és a terrorizmus 
finanszírozása szempontjából jelentőséggel bíró egyé b információkat; valamint terjesztik az elemzés 
eredményeit.  
76 Ausztria, Belgium, Bulgária, Ciprus, Cseh Köztársaság, Észtország, Franciaország, Németország, 
Görögország, Írország, Litvánia, Lengyelország, Románia, Szlovénia, Spanyolország és az Egyesült 
Királyság.  
77 Az EU -OF2CEN kezdeményezés célja az internetes csalással kapcsolatos információk módszeres, egész EU -
ra kiterjedő megosztásának lehetővé tétele a bankok és a bűnüldöző szolgálatok között annak érdekében, 
hogy meg lehessen előzni a csalóknak és  a futároknak (money mules) történő kifizetéseket, valamint az 
érintett elkövetőket azonosítani lehessen, valamint büntető eljárás alá lehessen vonni. A kezdeményezés 
uniós társfinanszírozásban részesül (Belső Biztonsági Alap -Rendőrségi Program).  
 
19 
 3.4.A politikai válaszlépések erősítése  
A nemrégiben elfogadott, a  rossz szándékú kibertevékenységekkel szembeni közös uniós 
diplomáciai intézkedések kerete78 („kiberdiplomáciai eszköztár”) fekteti le a közös kül - és 
biztonságpolitika keretébe tartozó intézkedéseket, ideértve azokat a korlátozó intézkedéseket, 
amelyek az EU politikai, biztonsági és gazdasági érdekeit sértő tevékenységekre adott 
reagálás erősítésére felhasználhatóak. A keretrendszer fontos lépést képez az uniós és 
tagállami szintű jelző - és reagálási kapacitások fejlesztésében. Fokozni fogja a rossz szándék ú 
kibertevékenységek elkövetői felderítésének képességét, a potenciális agresszorok 
magatartásának befolyásolása céljából, egyidejűleg figyelembe véve az arányos reagálás 
biztosításának szükségességét. Az állami vagy nem állami szereplőknek tulajdonítás a minden 
forrást igénybe vevő hírszerzésre alapított, szuverén politikai döntés marad. A keret 
végrehajtását célzó munka jelenleg folyik a tagállamokkal, és a Tervezettel szorosan 
összehangolva zajlik, a nagyszabású kiberincidensekre való reagálás céljából79. Az INTCEN -
nek kell egyesítenie, elemeznie és megosztania a keretbe tartozó intézkedések használatához 
szükséges helyzetismeretet,80 a tagállamokkal és az uniós intézményekkel szorosan 
együttműködésben végzett munkával.  
3.5.Kiberbiztonsági támadáselhárítás  kiépítése a tagállami védelmi kapacitások révén  
A tagállamok már fejlesztenek kibervédelmi kapacitásokat. Ezen túlmenően, figyelemmel a 
kibervédelem és a kiberbiztonság határának elmosódására és a kibereszközök és - 
technológiák fettős felhasználású jelle gére, illetőleg a tagállami megközelítések nagyfokú 
változatosságára, az EU megfelelő helyzetben van ahhoz, hogy elősegítse a katonai és polgári 
erőfeszítések szinergiáját81.  
A fejlettebb kiberbiztonsági kapacitásokkal rendelkező és azok egyesítésére hajla ndó 
tagállamok a főképviselő, a Bizottság és az Európai Védelmi Ügynökség támogatásával 
mérlegelhetnék a kiberbiztonság felvételét az „állandó strukturált együttműködés” (PESCO) 
keretébe.  Ezt alátámaszthatná a fentiekben ismertetett munka, az Unió ipari ka pacitásai és 
stratégiai autonómiája ösztönzése céljából. Az EU a kapacitásfejlesztés elősegítése, a képzési 
és oktatási, valamint a kettős felhasználású termékek szabványosítására vonatkozó 
erőfeszítések révén is előmozdíthatná a kölcsönös átjárhatóságot.  
A gyakran kibertámadásokat is magukban foglaló hibrid fenyegetésekre való reagáláshoz 
teljes mértékben hasznosítani kell a közös keretet, nevezetesen a hibrid fenyegetésekkel 
foglalkozó uniós információs és elemzőcsoport és a közelmúltban Helsinkiben létre hozott 
Hibrid Fenyegetések Elleni Küzdelem Európai Központja révén, amelynek küldetése a 
stratégiai párbeszéd szorgalmazása, kutatás és elemzés végzése.  
Az EU megújult hangsúlyt fog fektetni a 2014 -es uniós kibervédelmi politikai keretre82 a 
kiberbiztonság és -védelem közös biztonság - és védelempolitikába (KBVP) való további 
integrálása eszközeként. Maguknak a KBVP -misszióknak és -műveleteknek a 
kibertámadásokkal szembeni ellenálló képessége alapvető fontosságú: olyan szabványosított 
eljárá sok és műszaki kapacitások kerülnek kifejlesztésre, amelyek egyaránt támogathatják a 
kiküldött polgári és katonai missziókat, illetve azok tervezési és végrehajtási szolgálatát és az 
                                                            
78 http://www.consilium.europa.eu/en/press/press -releases/2017/06/19 -cyber -diplomacy -toolbox/ .  
79 C(2017) 6100.  
80 JOIN(2016) 018 final.  
81 Az EU a kiber teret ugyanolyan műveleti területként fogja fel, mint a szárazföldet, a légteret és a tengert. A 
kibervédelmi erőfeszítéseknek részét képezik a világűrbe telepített eszközök és a kapcsolódó földi 
infrastruktúra is.  
82 www.consilium.europa.eu/en/workarea/downloadasset.aspx?id=40802190515 . 
 
20 
 EKSZ információtechnológiai szolgáltatóit. A tagállami együttműködés fejl esztése és a 
területen kifejtett uniós erőfeszítések jobb irányítása érdekében az Európai Védelmi 
Ügynökség és az EKSZ a Bizottság szervezeti egységeivel együttműködésben fogja 
előmozdítani a stratégiai szintű szerepvállalást a tagállamok kibervédelemmel f oglalkozó 
döntéshozói között. Az Unió támogatni fogja az európai kiberbiztonsági megoldások 
fejlesztését is, az európai védelmi ipari és technológiai bázis javát szolgáló erőfeszítései 
részeként. Ebbe beletartozik a regionális kiberbiztonsági és -védelmi k iválósági klaszterek 
támogatása is.  
A Bizottság szervezeti egységei az EKSZ -szel, a tagállamokkal és más érintett uniós 
szervekkel szorosan együttműködve 2018 -ra működésbe állítanak egy  kibervédelmi képzési 
és oktatási platformot,  a kibervédelem terén jel enleg fennálló készséghiány megoldására.  Ez 
ki fogja egészíteni az Európai Védelmi Ügynökség ezen a területen folytatott munkáját, 
segítve ezzel a kiberbiztonság és kibervédelem jelenlegi készségszűkének felszámolását.  
Fő intézkedések  
 A Bizottság kezdemény ezése az elektronikus bizonyítás határokon túlnyúló elérhetősége 
érdekében (2018 eleje);  
 A nem készpénzes fizetőeszközökkel összefüggő csalás és hamisítás elleni küzdelemről 
szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslat gyors elfogadása;  
 Az IPv6 követelményeinek bevezetése az uniós közbeszerzésben, kutatás - és 
projektfinanszírozásban; önkéntes megállapodások a tagállamok és internetszolgáltatók 
között az Ipv6 elterjedésének gyorsítása érdekében;  
 Az Europol keretében a kiberkriminalisztiká ra és a sötét web figyelésére irányuló 
megújult/nagyobb figyelem;  
 A rossz szándékú kibertevékenységekkel szembeni közös uniós diplomáciai intézkedések 
keretének végrehajtása  
 Megemelt pénzügyi támogatás a büntető igazságszolgáltatás kibertérben történő 
fejlesztését célzó nemzeti és nemzetközi projekteknek.  
 Kiberbiztonsággal kapcsolatos oktatási platform a kiberbiztonság és kibervédelem 
jelenlegi készségszűkének 2018 -ban történő felszámolására.  
 
4.A KIBERBIZTONSÁGI NEMZETKÖZI EGYÜTTMŰKÖDÉS ERŐSÍTÉSE  
Az Unió alapvető értékei és az alapvető jogok – mint a szólásszabadság, és a magánélet és a 
személyes adatok védelméhez való jog –, valamint a nyílt, szabad és biztonságos kibertér 
előmozdítása által vezérelten az Unió nemzetközi kiberbiztonsági stratégiáj ának kialakítása a 
globális kiberstabilitás előmozdításának folyamatosan változó kihívásának kezelését, illetőleg 
Európa kibertérbeli stratégiai autonómiájához való hozzájárulást szolgálja.  
4.1.Kiberbiztonság a külkapcsolatokban  
Bizonyítékok utalnak arra,  hogy az emberek világszerte a kibertámadásokat tekintik a 
nemzetbiztonságra leselkedő egyik legnagyobb veszélynek83. A fenyegetés globális jellegét 
tekintve, alapvető fontosságú harmadik országokkal szilárd szövetségek és partnerségek 
kiépítése és fenntart ása a nemzetközi stabilitás és biztonság terén egyre inkább központi 
helyre kerülő kibertámadások megelőzéséhez és azok elhárításához. Az Unió prioritást fog 
adni kétoldalú, regionális, többszereplős és multilaterális szerepvállalásaiban a kibertérbeli 
konfliktusmegelőzést és stabilitást szolgáló stratégiai keret kiépítésének.  
                                                            
83 A Pew Research Centre 2017. évi globális attitűdfelmérése.  
 
21 
 Az Unió határozottan képviseli azt az álláspontot, hogy a nemzetközi jog – és különösen az 
ENSZ Alapokmánya – a kibertérben is érvényesül. A kötelező nemzetközi jogi normák 
kiegészít éseként az Unió elfogadja a felelős állami magatartás ENSZ kormányzati szakértői 
csoportja által megfogalmazott önkéntes, nem kötelező erejű normáit, szabályait és elveit84; 
szorgalmazza egyben a regionális bizalomépítő intézkedések kidolgozását és végrehaj tását, az 
Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetben és más régiókban egyaránt.  
Kétoldalú szinten a kiberpárbeszédek85 továbbfejlesztésre kerülnek és kiegészítik azokat a 
harmadik országokkal a kibertérbeli átvilágítás és állami felelősség elveinek megerősítését 
célzó együttműködést elősegítő erőfeszítések. Az Unió nemzetközi szerepvállalásaiban is 
prioritást fog adni a kibertér biztonsági problémáinak, biztosítva ugyanakkor, hogy a 
kiberbiztonság ne váljon a piacvédelem álcájává és az alapvető jogok  és szabadságok 
korlátjává, a szólásszabadságot és az információkhoz való hozzáférés szabadságát. A 
kiberbiztonság átfogó megközelítése az emberi jogok tiszteletben tartását igényli, és az Unió 
továbbra is tartani fogja magát alapvető értékeihez világszert e, az Unió online szabadságra 
vonatkozó emberi jogi iránymutatásából kiindulva86. Az Unió ebben a vonatkozásban 
hangsúlyozza az internet irányításában valamennyi résztvevő részvételének fontosságát.  
A Bizottság is beterjesztett egy javaslatot87 az Unió expor tszabályozásának modernizálására, 
ideértve az emberi jogok megsértésére alkalmas vagy az Unió saját biztonsága ellen 
visszaélésre alkalmat adó kritikus kibermegfigyelési technológiák behozatali ellenőrzésének 
bevezetését, valamint fel fogja gyorsítani a ha rmadik országokkal folytatott párbeszédet ezen 
a területen a globális konvergencia és felelős magatartás népszerűsítése érdekében.  
4.2.Kiberbiztonsági kapacitásépítés  
A globális kiberstabilitás alapja valamennyi ország helyi és nemzeti képessége a 
kiberin cidensek megelőzésére és az azokra való reagálásra, valamint a kiberbűncselekmények 
kinyomozására és büntető eljárás alá vonására. A harmadik országbeli nemzeti ellenálló 
képesség kiépítését célzó erőfeszítések támogatása globálisan fogja emelni a kiberbiz tonsági 
szintet, ami az Unióra is kedvező következményekkel jár. A gyorsan fejlődő 
kiberfenyegetések elleni fellépés képzési, szakpolitika - és jogszabály -fejlesztési erőfeszítések 
szükségességére utal, illetve a világ összes országában hatékonyan működő sz ámítógépes 
vészhelyzeteket elhárító csoportokat és kiberbűnözési egységeket igényel.   
Az Unió 2013 óta tölt be vezető szerepet a nemzetközi kiberkapacitás -építésben és ezen 
erőfeszítéseket módszeresen összeköti fejlesztési együttműködési tevékenységével. Az Unió 
továbbra is a jogokon alapuló kapacitásépítési modellt fogja előmozdítani, a digitálisan a 
fejlődésért (Digital4Development) megközelítésnek megfelelően88. A kapacitásépítés 
prioritásait az Unió szomszédsága és fejlődő harmadik országok fogják jelen teni, amelyek az 
internetkapcsolat gyors terjedését és a fenyegetések gyors kialakulását tapasztalják. Az Unió 
erőfeszítései az uniós fejlesztési programot a fenntartható fejlődésre vonatkozó 2030 -as 
menetrendre és az átfogó intézményi kapacitásépítési int ézkedésekre figyelemmel egészítik 
ki. 
                                                            
84 A/68/98 és A/70/174.  
85 Az Unió 2017 szeptemberében kiberpárbeszé det folytatott az USA -val, Kínával, Japánnal, a Koreai 
Köztársasággal és Indiával.  
86 Az Unió emberi jogi iránymutatása az online és offline véleménynyilván ítás szabadságáról . 
87  SWD(2016) 616.  
88 SWD(2017) 157.  
 
22 
 Az Unió kollektív szakértelmének a kapacitásépítés támogatása céljából történő mobilizálási 
képessége fejlesztése érdekében létre kell hozni egy célzott uniós kiberkapacitás -építő 
hálózatot, amely egybefogja az EKSZ -t, a tagállami kiberhatóságokat, az uniós 
ügynökségeket, a bizottsági szervezeti egységeket, tudományos köröket és a civil társadalmat. 
A harmadik országok támogatásában a politikai útmutatás és az uniós erőkifejtés prioritásai 
meghatározásának javítását elő segítendő uniós kiberkapacitás -építési iránymutatás kerül 
kidolgozásra.  
A különböző régiókban az átfedéseket megelőzendő és a célzottabb kapacitásépítés lehetővé 
tételére az Unió más támogatókkal is együtt fog működni ezen a területen.  
4.3.EU –NATO együttműködés  
A már elért jelentős előrelépésre építve az Unió el fogja mélyíteni az EU és a NATO között a 
kiberbiztonság, a hibrid fenyegetések és a védelem terén folyó együttműködést, a 2016. július 
8-i közös nyilatkozatban előre vetítettek szerint89. A p rioritások körébe tartozik az 
átjárhatóság támogatása következetes kibervédelmi követelmények és szabványok révén, a 
képzési és gyakorlati együttműködés erősítése, a képzési követelmények harmonizálása.  
Az Unió és a NATO támogatni fogja továbbá a kibervéd elmi kutatási és innovációs 
együttműködést, ami a kiberbiztonsági testületeik közötti, kiberbiztonsági információcserére 
vonatkozó, aktuális technikai megállapodásokra fog épülni90. A hibrid fenyegetésekkel 
szembeni fellépés terén tett közelmúltbeli közös e rőfeszítések, különösen a hibrid 
fenyegetésekkel foglalkozó uniós információs és elemzőcsoport és a NATO hibrid 
fenyegetéseket elemző csoportja közötti együttműködés tovább élénkítendő az ellenálló 
képesség és a kiberválságokra való reagálás erősítése érde kében. Az Unió és a NATO közötti 
további együttműködés támogatása kibervédelmi gyakorlatok révén fog történni, az EKSZ és 
más uniós szervek, valamint az illetékes NATO -partnereik részvételével, ideértve a NATO 
tallini Kibervédelmi Kiválósági Együttműködési  Központját. A NATO és az Unió első 
alkalommal fog végrehajtani párhuzamos és összehangolt gyakorlatokat egy hibrid 
forgatókönyvre reagálva, 2017 -ben NATO -irányítással, 2018 -ban pedig az Unió vezetésével. 
Az EU -NATO együttműködésre vonatkozó, az illetékes Tanácsnak 2017 -ben benyújtásra 
kerülő jelentés alkalmat fog kínálni az együttműködés további bővítésére, nevezetesen az 
összes érintett részt vevő intézmény és szervezet – az ENISA -t is ideértve – közötti közös, 
biztonságos és megbízható kommunikációs eszk özök biztosítása révén.  
Fő intézkedések  
 A kibertérbeli konfliktusmegelőzést és stabilitást szolgáló stratégiai keret fejlesztése;  
 Új kapacitásépítési hálózat kiépítése harmadik országok azon képességét javítandó, hogy 
kezelni tudják a kiberfenyegetéseket, valamint uniós kiberbiztonsági kapacitásépítési 
iránymutatás az uniós erőfeszítések prioritásmeghatározását javítandó;  
 Az Unió és  a NATO közötti együttműködés kibővítése, ideértve a párhuzamos és 
összehangolt gyakorlatokban való részvételt és a kiberbiztonsági szabványok nagyobb 
kölcsönös átjárhatóságát.  
 
5.KÖVETKEZTETÉS  
                                                            
89 http://www.consilium.europa.eu/en/press/press -releases/2016/07/08 -eu-nato-joint-declara tion/.  
90 A CERT -EU és a NATO hálózatbiztonsági incidenskezelő kapacitása (NCIRC).   
 
23 
 Az Unió kiberfelkészültsége egyaránt központi jelentőségű az egységes digitális piac, 
valamint biztonsági és védelmi uniónk szempontjából. Az európai kiberbiztonság fokozása és 
a polgári és katonai célpontokra egyaránt irányuló fenyegetések megoldása elengedhetetlen.  
Az észt elnökség által 2017. szeptember 29 -re sz ervezett közelgő digitális csúcs alkalmat ad 
azon közös elszántság demonstrálására, hogy a kiberbiztonság az Unióban – mint digitális 
társadalomban – központi szerepet kapjon. E közös vállalás részeként a Bizottság felhívja a 
tagállamokat arra, hogy vállal janak kötelezettséget arra, miként szándékoznak eljárni azokon 
a területeken, amelyeken elsődleges felelősséget viselnek. Ebbe bele kell tartoznia a 
kiberbiztonság alábbiak révén történő erősítésének:   
 A kiberbiztonsági irányelv 2018. május 9 -ig történő t eljes és eredményes végrehajtásának, 
illetve a kiberbiztonságért felelős hatóságok feladatai eredményes ellátásához szükséges 
erőforrásoknak a biztosítása;  
 Azonos szabályok alkalmazása a közigazgatásra, tekintve annak a társadalom és a 
gazdaság egészében b etöltött szerepét;  
 Kiberbiztonsági vonatkozású képzés nyújtása a közigazgatásban;  
 A kiberbiztonság előtérbe állítása információs kampányokban, és a kiberbiztonság 
beépítése az egyetemi és szakképzési tantervekbe;  
 Az „állandó strukturált együttműködés” (PES CO) kezdeményezéseinek és az Európai 
Védelmi Alapnak a felhasználása a kibervédelmi projektek támogatására.  
E közös közlemény meghatározta a kihívás nagyságrendjét és azon intézkedések palettáját, 
amelyeket az Unió megtehet. Olyan Európára van szükségünk, amely ellenálló, és hathatósan 
képes lakosait megvédeni a lehetséges kiberbiztonsági incidensekre való felkészüléssel, 
struktúráiba és magatartásába erőteljes védelem beépítésével, a kibertámadásokból való gyors 
talpra állással és a felelősök elrettentésév el. Ez a közlemény olyan célzott intézkedésekre tesz 
javaslatot, amelyek összehangolt módon tovább erősítik az Unió kiberbiztonsági struktúráit és 
kapacitásait, a tagállamok és az érintett uniós szervek teljes körű együttműködésével, azok 
hatáskörét és fel adatkörét tiszteletben tartva. Végrehajtása egyértelműen igazolni fogja, hogy 
az Unió és a tagállamok közösen munkálkodnak azon, hogy olyan kiberbiztonsági színvonalat 
biztosítsanak, amely megfelel az Európa előtt tornyosuló, egyre gyarapodó kihívásoknak.