A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANKNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK Az euró bevezetése Lettországban /* COM/2014/0217 final */





A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANKNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK Az euró bevezetése Lettországban 1. Bevezetés A Tanács 2013. július 9-én úgy döntött, hogy Lettország teljesítette az euró bevezetéséhez szükséges feltételeket, és a közös valutában való részvételére vonatkozó eltérés 2014. január 1-jével hatályát veszti.[1] Lettország az eurót az (1999–2002-es) első átállási hullám óta bevezető tagállamok által alkalmazott gyakorlatot követte, és az ún. „big bang” átállási forgatókönyv szerint járt el, vagyis az euróbankjegyek és -érmék az euró bevezetésének napján törvényes fizetőeszközzé váltak[2]. A párhuzamos használat kéthetes időszaka alatt – amikor is mind az euró-, mind pedig a latbankjegyek és -érmék forgalomban voltak – sikerült fokozatosan kivezetni a latkészpénzt. A sikeres átállás ismét bebizonyította, hogy elegendő rövid időszakot hagyni a párhuzamos használatra, ha az átállást kellőképpen előkészítették.[3] A lett állampolgárok nagy többsége (79 %) zökkenőmentesnek és hatékonynak ítélte az átállást[4]. A lettországi euróátállás gyakorlati előkészületeiről szóló két bizottsági jelentést[5] követően ez a jelentés immár utólag elemzi az átállási folyamat legfontosabb tényezőit, mégpedig a készpénzcserére irányuló előkészületekre, a párhuzamos használat időszakára, az árképzéssel összefüggő visszaélések és az árak téves észlelésének megelőzésére irányuló intézkedésekre, az árak alakulására és érzékelésére, illetve az euróval kapcsolatos kommunikációra összpontosítva. Adott esetben a jelentés esetleges további intézkedésekre vonatkozó bizottsági ajánlásokat is meghatároz a lett hatóságok számára, illetve olyan következtetéseket is megfogalmaz, amelyek hasznosak lehetnek a jövőbeli átállások során. 2. Az átállás 2.1. Előkészületek a készpénzes átállásra A valutaátállás leginkább érzékelhető eleme valószínűleg a készpénzcsere, mivel ez gyakorlatilag minden pénzügyi intézményt, vállalkozást és állampolgárt érint. E művelet zökkenőmentes és hatékony lebonyolításának előfeltétele megfelelő mennyiségű eurókészpénz biztosítása valamennyi érintett fél számára, valamint az, hogy a bankok és a vállalkozások jól felkészüljenek a munkateher jelentős megnövekedésére. Közbeszerzési eljárást követően 400 millió, lett nemzeti oldalú euróérmét vertek a Baden-Württembergi Állami Pénzverdében (Staatliche Münzen Baden-Württemberg, Stuttgart, Németország), mintegy 110 millió, különböző címletű euróbankjegyet pedig a Deutsche Bundesbank adott kölcsön. A bankokat és vállalkozásokat 2013 vége előtt folyamatosan látták el eurókészpénzzel. 2013. november 1-jén megkezdődött a hitelintézetekhez történő előszállítás. A kereskedelmi bankok jelentősebb ügyfeleihez történő rendszeres továbbszállítás 2013. december 10-én vette kezdetét, míg a kisebb vállalati ügyfelek 2013. december 27-től egyszerűsített továbbszállítás keretében jutottak eurókészpénzhez. A posták számára a Citadele Bank által végzett továbbszállítás révén biztosították az eurókészpénzt. Az előszállított euróbankjegyek és -érmék összértéke 283,2 millió EUR-t tett ki. A lakosság számára 2013. december 10-től 800 000 – vagyis hozzávetőleg háztartásonként egy – darab, a lett euróérmék összes címletét tartalmazó (egységenként 14,23 EUR értékű) kezdőkészlet állt rendelkezésre a kereskedelmi bankfiókokban, a postákon és a lett központi bank (Latvijas Banka) fiókjaiban. 2014. január 1-jéig mintegy 644 000 kezdőkészletet értékesítettek. Utólag megállapítható, hogy Lettország esetében túl optimistának bizonyult az euróövezetben bevett gyakorlatként alkalmazott számítás, mely szerint háztartásonként hozzávetőleg egy kezdőkészlettel kell számolni. A gyűjtők és érmekereskedők 2014. január 1-je óta vásárolhatnak a megmaradt kezdőkészletekből. 2013. december 10-től 95 000 darab – egyenként 200 EUR értékű – külön kiskereskedői készlet állt rendelkezésre, amelyekből 2014. január 1-jéig körülbelül 70 000-t értékesítettek. Számos kereskedelmi bank maga is összeállított egyedi, a vállalati ügyfelek átlagigényeihez igazodó kezdőkészletet. A fokozott biztonsági kockázatok miatt biztonsági cselekvési tervet dolgoztak ki, amelyben a pénzszállító ágazat által kezelt készpénzszállítmányok biztonságát fokozó intézkedéseket határoztak meg az átállás időszakára. Külön cselekvési terv készült az esetleges rossz időjárási körülmények esetére. Az átállást megelőző, illetve követő pár hétben a rendőrség térítésmentes kíséretet biztosított a lett központi bank, a kereskedelmi bankok és a pénzszállító vállalatok készpénzszállító járművei számára. A kereskedelmi bankoknak és postáknak különösen 2013 decemberének utolsó napjaiban kivételesen nagy mennyiségű készpénzt kellett kezelniük. A latérmék kivonásával járó logisztikai feladatok elősegítése érdekében a pénzszállító vállalkozások és a kereskedelmi bankok számára egységes mobilkonténereket biztosítottak az érmegyűjtésre, -tárolásra és -szállításra. A lettországi bankszektor 25 bankból és 371 bankfiókból áll, amelyek közül 19 bank 321 fiókja nyújt készpénzszolgáltatást. Az átállás elősegítése érdekében néhány bank az év utolsó heteiben meghosszabbította nyitva tartását. 2014. június 30-ig a kereskedelmi bankok mennyiségi korlátozás nélkül ingyenes készpénzváltási szolgáltatást nyújtanak. A lett központi bank és a lett munkaadói szövetség 2013 késő szeptemberétől általános képzéseket kínált a készpénzkezelőknek és a könyvelőknek az euróról, illetve különösen annak biztonsági elemeiről. Ezeken a képzéseken elsősorban kiskereskedők és postai alkalmazottak vettek részt. A banki alkalmazottak munkáltatóik révén kaptak külön képzést az euróbevezetés általános szabályairól és a banki szolgáltatásokra gyakorolt hatásáról, továbbá a banki szolgáltatások 2014. január 1-je körüli időszakban való elérhetőségéről. A lett posta (Latvijas Past) különösen a vidéki területek készpénzváltási szolgáltatásokkal való jobb ellátásában játszott szerepet a készpénzes átállás során. A lakosság számára 2014. március 31-ig 302 postahivatal nyújt készpénzváltási szolgáltatásokat (a határidő akár további három hónappal is meghosszabbítható). A Bizottság 2013. december végén végzett felmérése[6] szerint a lettek jelentős része már az átállás előtt rendelkezett eurókészpénzzel: 43 %-uk birtokolt euróbankjegyet (56 %-uk külföldi utazás révén, 46 %-uk pedig lettországi bankban váltott pénzt) és 60 %-uk rendelkezett euróérmével (57 %-uk külföldi utazásból, 48 %-uk pedig kezdőkészletből). A készpénzes átállást Lettországban jól előkészítették, és szervezetten bonyolították le. A bankokat, a vállalkozásokat és az állampolgárokat még az átállás előtt megfelelően ellátták eurókészpénzzel. A lettországi tapasztalatok alapján lefelé kell módosítani a lakosságnak szánt érmekészletek számának meghatározásához általánosan használt becsült értéket. 2.2. A párhuzamos használat időszaka A párhuzamos használat kéthetes időszaka – amely során az euró és a lett lat egyaránt forgalomban volt – 2014. január 14-én zárult le. 2014. január 1-jén hajnal 1 órától az 1 061 lettországi bankjegykiadó automata (ATM) mindegyikéből fel lehetett venni eurót. Az ATM-eket jórészt 2013 decemberének utolsó napjaiban töltötték fel (főként 10, 20 és 50 eurós címletű) eurókészpénzzel. 5 eurós címletek 2014. január 1-jétől 242 ATM-nél, 2014. január 14-étől újabb 460 ATM-nél voltak elérhetők. 2014. január közepén az 5 eurós címletek a kibocsátott euróbankjegyek harmadát tették ki. A POS- (point-of-sale) terminálok már 2014. január 1-jén átálltak az euróra. Jelenleg e terminálok 99,3%-a megfelel az egységes eurófizetési térség (SEPA) követelményeinek. A banki ügyfeleket arra ösztönözték, hogy különösen a 2014. január 1-jét követő első napokban gyakrabban használjanak elektronikus fizetési módokat. A párhuzamos használat időszaka alatt 6,6 millió, összesen 122 millió EUR értékű tranzakciót bonyolítottak le bankkártyával. 2013 januárjához képest az elektronikus fizetések 2014 januárjában 20–30 %-os növekedést mutattak. Néhány bankfiók, illetve a központi bank mind a hat pénztára készpénzszolgáltatások nyújtása céljából nyitva volt 2014. január 1-jén. A szombatonként általában zárva tartó posták január 4-én, szombaton nyitva tartottak, hogy a lakosság – különösen a távoli és a vidéki területeken – könnyebben hozzáférhessen a készpénzváltáshoz. A gondos előkészítésnek köszönhetően a bankok és a posták jól kezelték a párhuzamos használat időszakában jelentkező többletmunkaterhet. Számos bank megerősített személyzettel nyújtott készpénzszolgáltatást bankfiókjaiban. Készpénzgyűjtési szolgáltatásaikat aktívan ajánlották a kiskereskedőknek és más vállalati ügyfeleknek. A fiókok pénzszámláló és tárolási kapacitásait hozzáigazították a feladathoz. 2014. január 9-ig a teljes ügyfélkör 77%-át lefedő legnagyobb kereskedelmi bankokban (98,9 millió EUR-t), a postákon (16,1 millió EUR-t), és a lett központi bankban (5,15 millió EUR-t) közel 120,15 millió EUR-t váltottak át. Az ATM-ekből történt pénzfelvételek száma, illetve a felvett összegek tekintetében január első napjaiban nem volt tapasztalható változás a lat használatának időszakához képest. 2014. január 6-ra az árusító automaták 98 %-át átállították euróra. A Bizottság 2014. január 16-a és 18-a között Lettországban végzett felmérése[7] szerint január első hetében a megkérdezettek 88 %-a semmilyen problémát nem tapasztalt a latkészpénz euróra váltásakor, vagy eurókészpénznek bankban történő felvételekor. Ez ugyan alacsonyabb az észtországi euróátálláskor tapasztalt aránynál (95 %), de összességében megfelel a korábbi átállásokkor tapasztaltaknak[8]. Az 1. grafikon a párhuzamos használat időszaka alatt kizárólag euróban teljesített készpénzfizetések lettországi, észtországi, szlovákiai és szlovéniai alakulását hasonlítja össze. Az átállást követő első munkanapon (2014. január 2-án) a készpénzben fizető lakosságnak már viszonylag jelentős része (30 %-a) kizárólag eurókészpénzt használt fizetéskor. Január 4-én a megkérdezett állampolgárok immár kétharmada csak eurókészpénzt használt fizetéskor. Ezt követően a kizárólag eurókészpénzben teljesített fizetések aránya tovább növekedett a párhuzamos használat időszakának végéig, leszámítva 2014. január 10-ét, egy pénteki napot, amikor is 91 %-ról 87 %-ra csökkent az arány, amit azonban a következő hétfőn egy hirtelen emelkedés követett, 91 %-ra. Összességében megállapítható, hogy a csak eurókészpénzben történt fizetések az Észtországban és Szlovákiában mértnél gyorsabb ütemű, a Szlovéniában tapasztalthoz képest azonban kevésbé egyenletes fejlődést mutattak. A kiskereskedelem szintén jól boldogult az átállási folyamat és a két pénznem egyidejű használatának kihívásaival. A kiskereskedők megfelelően el voltak látva eurókészpénzzel, sorok kialakulásával összefüggő jelentősebb problémákról nem érkezett jelentés. Ahogyan az a 2. grafikonon látható, már január 2-án az állampolgárok 94 %-a kizárólag euróban kapott visszajárót. Ez az arány január 7-én elérte a 100 %-ot, és 2014 január 14-ig ezen a szinten maradt. A közvetlenül a párhuzamos használat időszakát követően elvégzett bizottsági felmérés azt mutatja, hogy a lettek túlnyomó többsége (79 %-a) az átállást zökkenőmentesnek és hatékonynak élte meg.[9] 2.3. A korábbi pénznem bevonása A latkészpénz forgalomból történő kivonása komoly kihívást jelentett annak ellenére, hogy 2013 eleje óta egyre kevesebb latkészpénz volt forgalomban. A forgalomban levő lett latkészpénz jelentős részét már az átállás előtt bevonták. A forgalomban lévő lat értéke 2013. december 31-re közel 50 %-kal (1,2 milliárdról 630,8 millió LVL-re) csökkent a 2013. januári állapothoz képest. Összességében 293 millió (757 tonnányi) érmét kellett bevonni. A latérmék demonetizációja 2013. szeptember 5-én kezdődött, és 2013. december 31-ig a latérmék becsült állományának 33 %-át semmisítették meg. A latkészpénz állományának 2014. január 1-je előtti csökkentése érdekében 2013 októberével kezdődően több bank ingyenes megtakarítási számlát kínált ügyfeleinek a latérmék elhelyezésére. A lett központi bank emellett korlátlanul és díjmentesen latbankjegyekre váltja a latérméket. A kereskedelmi bankok fokozottan ösztönözték ügyfeleiket a készpénzkímélő fizetési megoldások alkalmazására. A pénzszállító vállalatokat és a vállalkozásokat a nagy címletek rendelésének visszafogására kérték annak érdekében, hogy 2014. január 1-jére csökkenjen a forgalomban lévő nagy címletű latbankjegyek száma. Az átállást Lettországban jól előkészítették és zökkenőmentesen bonyolították le. Az ATM-eket és a POS-terminálokat időben átállították, a bankok és a postahivatalok jól kezelték a párhuzamos használat időszakában jelentkező nagyobb munkaterhet. A kiskereskedők szintén jól boldogultak az átállási folyamat és a két pénznem egyidejű használatának kihívásaival, megfelelően el voltak látva eurókészpénzzel, és a Bizottság által végzett felmérés szerint a megkérdezett állampolgároknak 94 %-a már 2014. január 2-án kizárólag euróban kapott visszajárót.[10] 3. Az árképzéssel összefüggő visszaélések és az árak téves észlelésének megelőzése A lakosság aggódott az euróra való átállás árakra gyakorolt esetleges hatásai miatt. Különösen fontos volt tehát, hogy a lett hatóságok megtegyék a szükséges lépéseket a visszaélések megakadályozására és az árak alakulásával kapcsolatos téves benyomások eloszlatására. 2013 januárjától kezdődően 120 gyakran vásárolt termék és szolgáltatás árainak alakulását követték nyomon a hét legnagyobb lett város legnépszerűbb értékesítési pontjain. A vizsgálatban olyan – például fodrászatok, éttermek/kávézók, autójavító műhelyek által nyújtott – szolgáltatások szerepelnek, amelyek esetében a korábbi átállások tapasztalatai alapján a leginkább valószínű, hogy az átállás áremelkedéssel jár. A vizsgálat eredményeit rendszeresen közzétették a gazdasági minisztérium honlapján, illetve az euróátállással kapcsolatos honlapon. A kettős árfeltüntetés időszakában az árfeltüntetésre és az átváltásra vonatkozó előírások (például a kerekítési szabályok) betartását és a „korrekt euróbevezetésről” szóló megállapodás végrehajtását a fogyasztóvédelmi központ, a fogyasztók jogait védő nem kormányzati szervezetek, az állami élelmiszerügyi és állat-egészségügyi szolgálat, valamint az adóhatóság ellenőrizte. Az átfogó ellenőrzések 2013. október 1-jén kezdődtek. Az euró bevezetésével kapcsolatos lettországi előkészületekről szóló első célzott európai bizottsági jelentést követően jelentősen megnövelték a megbízott ellenőrök számát (amely jelenleg 346). Az árak latban és euróban való kötelező kettős feltüntetése 2013. október 1-jén kezdődött és 2014. június 30-ig tart. 2013 októbere óta 14 849 ellenőrzésre került sor (az összesen tervezett 28 000-ből). A fogyasztóvédelmi központ és a fogyasztóvédelmi szövetség 14 849 ellenőrzést végzett el és 5 486 értékesítési helyen tártak fel szabálytalanságot. A legjellemzőbb, 4 245 esetben feltárt hiba a helytelen átváltás volt, míg a második leggyakoribb (1 720 esetben megállapított) hibának az árak kettős feltüntetésével kapcsolatos hiányosság bizonyult. 2014. január végére 4 231 értékesítési helyen felszámolták a szabálytalanságokat. 2 453 értékesítési helyen erre már a helyszínen, a fogyasztóvédelmi központ ellenőreinek jelenlétében sor került. Bírságot, amelynek összege akár az 500 LVL-t (711,44 EUR-t) is elérhette, 39 esetben szabtak ki. Igazgatási eljárást mindezidáig 83 esetben indítottak. Az állami élelmiszerügyi és állat-egészségügyi szolgálat 4 454 árellenőrzést végzett el (és 186 értékesítési helyen tárt fel szabálytalanságot), az adóhatóság 79 ellenőrzést végzett (ezek során 22 értékesítési helyen talált szabálytalanságot). Az árak kettős feltüntetésére vonatkozó követelményekkel kapcsolatos szabálytalanságok száma idővel csökkent. A lett lakosság általában hasznosnak találta az árak kettős feltüntetését, mint olyan eszközt, amely megkönnyíti az árak összehasonlítását és az új pénznemben való számolást. Egy januárban elvégzett bizottsági felmérés[11] alapján a megkérdezett lettek közül négyből közel három (74 %) úgy vélte, hogy a kettős árfeltüntetés nagyon hasznos vagy inkább hasznos volt. A megkérdezettek 84 %-a továbbá úgy vélte, hogy a kettős árfeltüntetést minden esetben (44 %) vagy általában (40 %) helyesen alkalmazták, ami megfelel a legutóbbi átállások eredményeinek. Az árak átváltásával kapcsolatban a lettek 46 %-ának az volt a benyomása, hogy az euróra való átváltás egyes esetekben (33 %), gyakran (10 %), illetve nagyon gyakran (3 %) nem volt pontos. Ez az eredmény a korábbi átállások esetében tapasztalt eredmények közé esik. A 2013. július 12-én elindított „korrekt euróbevezetés” kampánya felszólítja a vállalkozásokat, hogy tegyenek kötelezettségvállalást az átállással való profitnövelési célú visszaélések elkerülésére, az átállási szabályok betartására és az ügyfeleik számára szükséges segítség megadására. A kampány a korábbi átállásoknál már sikeresen alkalmazott önkéntes kezdeményezések mintáját követi, irányításáért pedig a gazdasági minisztérium felelős. A kampányhoz csatlakozó vállalkozások jogosultak a részvételüket igazoló „korrekt euróbevezetés” logó használatára és felkerülnek a lett európrojekt honlapján elérhető „fehérlistára”. 2014. január végéig 1 224, termékértékesítéssel vagy szolgáltatásnyújtással foglalkozó vállalkozás (több mint 11 000 értékesítési hely) csatlakozott a „korrekt euróbevezetés” kampányához. A résztvevők között megtalálható az öt legnagyobb kiskereskedelmi lánc is. A tisztességes árazásra vonatkozó megállapodás nagyon fontos kezdeményezés az árakkal való esetleges visszaélések megelőzése és a téves árérzékelés kiküszöbölése szempontjából. Tekintettel azonban a lettországi vállalkozások számára, az eredetileg megjelölt célra (legalább 10 000 vállalkozás vagy 30 000 értékesítési hely) és a korábbi átállások tapasztalataira[12] úgy tűnik, hogy a programot szélesebb körre is ki lehetett volna terjeszteni. A fogyasztók az árfeltüntetésre vonatkozó szabályok megsértése miatt 2013. október 1-jével kezdődően külön telefonszámon, az euróbevezetéssel kapcsolatos általános tájékoztatóvonalon keresztül, e-mailben vagy postai levélben is panaszt tehettek a fogyasztóvédelmi központnál. A panaszokat a fogyasztóvédelmi központ vagy valamelyik együttműködő nem kormányzati szervezet a benyújtástól számított legfeljebb 48 órán belül kivizsgálta. Az állampolgárok elsősorban az árak feltüntetésével, illetve a kerekítési szabályok alkalmazásával kapcsolatban emeltek kifogást. Az euróbevezetéssel kapcsolatos esetleges áremelések miatti panaszokat a lett versenyhivatal vizsgálta ki. Lettország a Bizottság ajánlásainak[13] megfelelően alkalmazta a kettős árfeltüntetést, és hajtotta végre a tisztességes árazásra vonatkozó kezdeményezést. A lett hatóságoknak továbbra is biztosítaniuk kell, hogy az állampolgároktól érkező valamennyi panaszt gondosan kivizsgálják, és nyomon kell követniük a „korrekt euróbevezetésről” szóló megállapodás megfelelő végrehajtását a kampány még hátralévő tartama során. A korábbi euróátállásokhoz képest a tisztességes árazásra vonatkozó kezdeményezés meglehetősen kiábrándító képet mutatott a részvételt illetően. A megállapodás tekintetében az eurót bevezető országoknak legalább 75 %-os részvételi arányt kell célként megjelölniük. 4. Az árak alakulása és érzékelése 4.1. Az árak alakulása Lettországban az euróra való átállást nagyon alacsony, időnként negatív előjelű inflációval jellemezhető időszak előzte meg. A dezinfláció hátterében elsősorban az energia összetevő, kisebb mértékben pedig a nem energiaágazati ipari termékek, illetve az utóbbi időszakban a feldolgozatlan élelmiszerek álltak. Ez a tendencia megfelel az euróövezeti összesített adatokból, valamint a Lettországgal szomszédos országok adataiból kirajzolódó trendeknek. A más tagállamokbeli euróbevezetést követően kialakult gyakorlattal összhangban az Eurostat tervei közt szerepel, hogy amint elegendő adat áll rendelkezésére, felmérést végez a lettországi euróátállás utáni árváltozásokról. A tervek szerint az Eurostat erre vonatkozó jelentését 2014 májusában teszi közzé. 4.2. Az árak érzékelése Egy friss bizottsági felmérés[14] szerint a lettek nagy része (57 %-a) arra számít, hogy az euró meg fogja növelni az inflációt országukban (összehasonlításképpen, közvetlenül az euróra való átállást követően az észtek 55 %-a, a szlovákok 19 %-a, a ciprusiak 66 %-a, a máltaiak 37 %-a és a szlovének 52 %-a számított erre). Eközben a letteknek mindössze 19 %-a bízott abban, hogy az euróövezethez való csatlakozás segít majd Lettországnak az árstabilitás fenntartásában. Lettországban az érzékelt infláció a 2011 tavaszán mért csúcsértékről folyamatosan csökkent 2013 közepéig, ami híven tükrözte a tényleges inflációs tendenciákat. 2013 júliusa és novembere között viszont annak ellenére nőtt az érzékelt infláció, hogy a HICP-infláció ezzel egy időben nulla alá csökkent. Jóllehet a tényleges infláció csökkenését figyelembe véve az érzékelt infláció szóban forgó növekedése akár a küszöbön álló euróátállással is magyarázható, nehéz meghatározni az átállásból adódó, inflációérzékelésre gyakorolt konkrét hatást. Az átállás körüli időszakban – 2013 decemberében és 2014 januárjában – csökkent az érzékelt infláció, a közös fogyasztói felmérés (Joint Consumer Survey) adatai alapján a nem szezonálisan kiigazított értékek szerint a decemberi 24,6-os szintről januárban 21,9-re esett vissza. 5. Az euróval kapcsolatos kommunikáció A lett hatóságok a 2013. július 9-i tanácsi határozatot követően elindították az euróátállással kapcsolatos kommunikációs tevékenységek végrehajtásának intenzív szakaszát. Az európrojekt lakossági tudatosság és kommunikációs munkacsoportja által 2012. október 22-én jóváhagyott „Kommunikációs stratégia a lettországi euróátálláshoz” című dokumentum végső változata meghatározta az euró bevezetéséhez kapcsolódó tájékoztatási kampány iránymutatásait. Számszerűsített célként a kampány azt tűzte ki, hogy a lakosság 90 %-a jól értesültnek tartsa magát az euróra való átállás gyakorlati szempontjait illetően. A pénzügyminisztérium által irányított kommunikációs kampány a kommunikációs eszközök és módszerek (háztartásokat célzó közvetlen levelek, szemináriumok és képzések, közösségi média, tévés és nyomtatott sajtóbeli kampány) kombinációjára épített, és különböző csoportokat célzott meg (például a közvéleményt, az iskolásokat, a kiszolgáltatott csoportokat, a vállalkozásokat). A kancellária, a gazdasági minisztérium, a lett központi bank, az oktatási és a tudományügyi minisztérium, a lett bankszövetség, továbbá egyéb közjogi és magánintézmények kiegészítő kommunikációs tevékenységeket végeztek. A vállalkozások, a hivatásos készpénzkezelők és a kiszolgáltatott csoportok számára 2012-től kezdődően rendszeres regionális szemináriumokat, rendezvényeket és fórumokat tartottak a régiókban. A lett munkaadók szövetsége, a lett kereskedelmi kamara, és a lett kereskedői szövetség műhelytalálkozókon a „korrekt euróbevezetés” kampányáról tájékoztatta a vállalkozásokat, amelyek képviselői e találkozókon kormányzati tisztviselőkkel és közgazdászokkal is találkozhattak. A lett központi bank, az Európai Központi Bank, az Európai Bizottság és a pénzügyminisztérium közös szervezésében 2013. szeptember 12-én Rigában megtartásra került az „Átállás az euróra” elnevezésű konferencia. A tömegtájékoztatási médiakampány 2013 szeptemberében TV-reklámok sugárzásával vette kezdetét, amelyek célja a nyilvánosság érzelmi bevonása és az euróátállási folyamat gyakorlati kérdéseinek megválaszolása volt. A kampányt a nyomtatott sajtó, a rádió, az online és a kültéri média reklámjai egészítették ki. A médiakiválasztási folyamat során különös figyelmet fordítottak a távoli területeken élő kiszolgáltatott csoportok és az orosz ajkú népesség elérésére. A tanárok és az iskolások tájékoztatása céljából az oktatási és tudományügyi minisztérium minden iskolába tájékoztató brosúrát küldött a tanároknak, továbbá témába vágó rajzfilmeket gyártatott és emelt be a tantervbe. Számos program indult a látássérültek és a nagyothallók számára, amelyek keretében képzéseket tartottak az új bankjegyek és érmék formai, illetve biztonsági elemeiről, valamint az átállás általános menetéről. 2013 végéhez közeledve minden háztartáshoz eljuttatták a pénzügyminisztérium Európai Bizottsággal közösen, az öt régió számára egyedi változatokban – többek között orosz nyelven – elkészített közvetlen leveleket. Röviddel ezt követően kiküldték az Európai Központi Bank és a lett központi bank bankjegyek és érmék formai, valamint biztonsági elemeit bemutató tájékoztató füzetét. A lett pénzügyminisztérium és a Bizottság között 2012. július 10-én megkötött partnerségi megállapodás, illetve az ezt követően 2013. április 30-án aláírt támogatási megállapodás keretében az Európai Bizottság a kommunikációs tevékenységek elszámolható költségeinek 50 %-áig terjedő finanszírozással járult hozzá a kommunikációs stratégia végrehajtásához. A Bizottság emellett finanszírozta a 2013 szeptembere és 2014 januárja között Rigában és más lettországi nagyvárosokban bemutatott utazó eurókiállítást, lett újságíróknak szóló szemináriumot szervezett, valamint közreműködött az „Átállás az euróra” címmel 2013 szeptemberében megtartott konferencián. A Bizottság ezenfelül különféle kiadványok biztosításáról gondoskodott, valamint Eurobarométer közvélemény-kutatásokat végzett a párhuzamos használat előtti, alatti és utáni időszakban. Az Európai Központi Bank a szinergiák kiaknázása és a kampány hatásának maximalizálása érdekében együttműködött a lett központi bankkal. Az Európai Központi Bank kiadványokkal szolgált, gondoskodott az EKB-eurókiállításról, 2013 szeptemberében részt vállalt az „Átállás az euróra” című konferencia megszervezésében, valamint tömegtájékoztatási kampányt folytatott, amelynek középpontjában az euróbankjegyek és -érmék vizuális megjelenése és biztonsági elemei, illetve az átállással kapcsolatos alapvető tények és dátumok álltak. A zökkenőmentes euróátállásban szerepet játszott a kommunikációs, illetve a lakossági tudatosság növelésére irányuló kampány. A kampány némileg későre időzített indítása ellenére a különböző célcsoportok – ideértve az olyan konkrét csoportokat is, mint például a kisebbségek, a távoli területeken élők, a fiatalok és idősebbek – megfelelő tájékoztatást kaptak az euróátállás gyakorlati szempontjairól. Mivel a lettek 89 %-a jól értesültnek tartja magát az euróval kapcsolatos kérdéseket illetően[15], teljesítettnek tekinthető a kitűzött cél, hogy a lett lakosság 90 %-a kellően tájékozottnak érezze magát. Emellett, összességében 80 %-uk elégedett a lett hatóságok nyújtotta tájékoztatással. Az euró támogatottsága a 2013. elején mért igen alacsony (2013. januári, lettországi felmérés alapján 33 %-os) szintről 52 %-ra nőtt (2014. januári, lettországi felmérés). Az arány növelése érdekében javasolt folytatni a tájékoztatást, illetve nyomon követni a közvélemény euróval kapcsolatos kérdésekről kialakított álláspontját. A letteket továbbra is kiváltképp az euró árakra gyakorolt hatása, illetve az ármeghatározással kapcsolatos visszaélések töltik el aggodalommal[16]. Ajánlott tehát még néhány hónappal meghosszabbítani a kettős árfeltüntetésre, az átváltási és kerekítési szabályok helyes alkalmazására, valamint az általános árváltozásra irányuló ellenőrzést. [1] A Tanács 2013. július 9-i 2013/387/EU határozata az euró Lettország általi, 2014. január 1-jén történő bevezetéséről (HL L 195., 2013.7.18., 24. o.). [2] Az eurót bevezető tagállamok első hulláma a „madridi forgatókönyvet” követte, amely hároméves (Görögország esetében egyéves) átmeneti időszakot foglalt magában. [3] Észtországban, Szlovákiában és Szlovéniában szintén két hetet hagytak a párhuzamos használatra, míg Máltán és Cipruson egy hónapot. [4] A 2014. január 16–18. közötti megkérdezésekre alapozott 393. Eurobarométer gyorsfelmérés az alábbi weboldalon érhető el: [http://ec.europa.eu/economy_finance/euro/communication/polls/index_en.htm]. [5] Az Európai Bizottság tizenkettedik jelentése az euróövezet jövőbeli bővítésének gyakorlati előkészületeiről (COM(2013)540 final, 2013. július 23.), http://ec.europa.eu/economy_finance/pdf/2013/twelfth_report_on_the_practical_preparations_en.pdf; http://ec.europa.eu/economy_finance/pdf/2013/thirteenth_report_on_the_practical_preparations_en.pdf; valamint tizenharmadik jelentése az euróövezet jövőbeli bővítésének gyakorlati előkészületeiről (COM(2013)855 final, 2013. december 3.). http://ec.europa.eu/economy_finance/pdf/2013/thirteenth_report_on_the_practical_preparations_en.pdf. [6] A 2013. december 28-i és 30-i megkérdezésekre alapozott 390. Eurobarométer gyorsfelmérés az alábbi weboldalon érhető el: http://ec.europa.eu/economy_finance/euro/communication/polls/index_en.htm. [7] 393. Eurobarométer gyorsfelmérés (lásd a 4. lábjegyzetet). [8] Szlovákiában ez az adat 90 %, Cipruson 88 %, Máltán 85 %, Szlovéniában pedig 96 % volt. [9] 393. Eurobarométer gyorsfelmérés (lásd a 4. lábjegyzetet). [10] 393. Eurobarométer gyorsfelmérés (lásd a 4. lábjegyzetet). [11] 393. Eurobarométer gyorsfelmérés (lásd a 4. lábjegyzetet). [12] Hasonló programban Észtországban 526, Cipruson mintegy 7 600, Máltán hozzávetőleg 7 900 vállalkozás, Szlovákiában pedig megközelítőleg 20 000 értékesítési hely vett részt. [13] A Bizottság 2008. január 10-i ajánlása az euróra történő jövőbeli átállások megkönnyítését célzó intézkedésekről (HL L 23., 2008.1.26., 30. o.) [14] 393. Eurobarométer gyorsfelmérés (lásd a 4. lábjegyzetet). [15] 393. Eurobarométer gyorsfelmérés (lásd a 4. lábjegyzetet). [16] 393. Eurobarométer gyorsfelmérés (lásd a 4. lábjegyzetet).