Brüsszel, 13.10.2004

COM(2004) 668 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCS, AZ EURÓPAI PARLAMENT, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA FELÉ

Textília és ruházat 2005 utána textilekkel és ruházattal foglalkozó magas szintű csoport ajánlásai

{SEK(2004) 1240 }

TARTALOMJEGYZÉK A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCS, AZ EURÓPAI PARLAMENT, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA FELÉ TExtília és ruházat 2005 után– a textilekkel és ruházattal foglalkozó magas szintű csoport ajánlásai 1

1. Bevezetés 3

2. Az EU textil és ruházati ágazatának gazdasági helyzete 4

3. A textilekkel és ruházattal foglalkozó magas szintű csoport ajánlásai 4

3.1. Kutatás és fejlesztés 5

3.2. Képzés, oktatás és foglalkoztatottság 5

3.3. Egyéb versenyképességgel kapcsolatos kérdések 6

3.4. Regionális vonatkozások 7

3.5. Kereskedelempolitikai kérdések 8

4. Következtetések 9

bevezetés

2003. október 29-én a Bizottság elfogadta a „A textil- és ruházati ágazat jövője a kibővített Európai Unióban”[1] című közleményt, amely az EU ipar- és kereskedelempolitikájának ágazati alkalmazását jelentette, figyelembe véve ennek az ágazatnak a különleges arculatát. Tekintettel azokra a kihívásokra, amelyekkel az ágazat szembenéz és amelyekkel az elkövetkezendő években is szembe kell néznie, a Bizottság felülvizsgálta ezzel kapcsolatos politikáját és eszközeit azzal a céllal, hogy meghatározza azokat az rendelkezéseket és intézkedéseket, amelyek segíthetik az ágazat versenyképességét.

2003. november 27-én a Versenyképességi Tanács üdvözölte a közleményt és hangsúlyozta az EU-szinten történő hatékony politikai beavatkozás nyújtásának szükségességét. Következtetéseiben aláhúzta az ágazat versenyképessége javításának stratégiai fontosságát, nevezetesen kutatás, fejlesztés, oktatási intézkedések és a szellemi tulajdonjog védelme útján. Említésre került a jobb piacra jutás és az Euro-mediterrán Szabadkereskedelmi Terület létrehozásának fontos szerepe. A Tanács üdvözölte a Bizottságnak azt a törekvését, hogy létre kíván hozni egy textilekkel és ruházattal foglalkozó magas szintű csoportot.

Az Európai Parlament 2004. január 21-i állásfoglalásában felhívta a Bizottságot, hogy alakítson ki egy pontos menetrendet és teremtse meg a pénzügyi keretet ahhoz, hogy a közleményben kifejtett ötleteket gyorsan alkalmazni lehessen. Egyéb pontok mellett a textil- és ruházati ágazatban egy megfelelő forrásokkal ellátott EU szintű programra szólított fel, nevezetesen azokban a régiókban, amelyek erősen függnek ettől az ágazattól, támogatás nyújtásával a kutatásra, fejlesztésre, szakképzésre és a kkv-kre, a kereskedelem nem tarifális korlátai eltörlésének és egy páneuro-mediterrán szabadkereskedelmi terület létrehozásának meggyorsításával éppúgy, mint az EU-ba történő kínai import közeli ellenőrzésével.

A közleményében tett ajánlások követése érdekében a Bizottság 2004 elején létrehozott egy textilekkel és ruházattal foglalkozó magas szintű csoportot (HLG) azzal a megbízatással, hogy fogalmazzon meg ajánlásokat olyan regionális, nemzeti és EU-s szinten bevezethető konkrét kezdeményezések integrált együttesére, amelyek megkönnyítik az ágazat alkalmazkodását a főbb kihívásokhoz, és adjon a versenyképesség javítására szolgáló intézkedésekre javaslatot.

A magas szintű csoport tagjai az ágazat vezető EU-s döntéshozói. Ide tartoznak a biztosok, az EU olyan tagállamai kormányainak képviselői, ahol erős a textil- és ruházati ágazat, az Európai Parlament egy képviselője, az ipar képviselői, kereskedők és importőrök, európai szakmai szövetségek, kereskedelmi uniók, és a helyi textil és ruházati ipar egyesülései. 2004 első felében a magas szintű csoport háromszor ülésezett.

„Sherpas” szinten munkacsoportokat hoztak létre a kereskedelmi ügyek; a szellemi tulajdonjog (IPR); a kutatás és fejlesztés; a képzés, oktatás és foglalkoztatás; regionális ügyek; és versenyképesség tárgyalására. Több mint harminc megbeszélést tartottak ezen a szinten az intézkedési javaslatok kidolgozására.

A magas szintű csoport e rövid működési idejét tekintve egy sor – de nem minden –, a Bizottság által felvetett ügyet megvitattak. A munkacsoportok következtetései alapján a HLG 2004. június 30-án a „2005 kihívása – európai textil- és ruházati ipar kvótamentes környezetben”[2] című jelentés formájában előterjesztette első ajánlását.

A 2003. november 27-i Versenytanács is felhívta a Bizottságot, hogy tegyen jelentést a 2004. júliusa óta végbement fejlődésről. Ennek a közleménynek a célja, hogy erre a felhívásra egy, a 2003. októberi közlemény nyomán végbement események áttekintésének bemutatásával válaszoljon és rávilágítson néhány konkrét intézkedési javaslatra, melyeket bővebben a mellékelt, a textilekkel és ruházattal foglalkozó magas szintű csoport ajánlásairól szóló bizottsági munkadokumentum[3] tartalmaz.

AZ EU TEXTIL ÉS RUHÁZATI ÁGAZATÁNAK GAZDASÁGI HELYZETE

Az EU textil és ruházati ágazatának helyzete továbbra is nehéz. Miután a termelés és a foglalkoztatottság az utóbbi három évben jelentősen csökkent. az előrejelzések szerint a termelés 2003-ban további 4,4%-kal és a foglalkoztatottság 7,1%-kal esik. (EU-25, forrás: Eurostat). Ennek oka a különböző okok együttes jelentkezése. Először is az ágazat megérezte az EU és főbb exportpiacainak gazdasági lelassulását. Másodszor az amerikai dollár és az euró árfolyamának alakulása továbbra is negatívan hatott több termékfajta árának versenyképességére. És végül az euro-mediterrán övezet fejlődése és a 2005 után, a kvóták eltörlésével kialakuló új gazdasági helyzethez való előkészületek a termelésnek a 25 tagú EU-n belüli és azon kívüli további átcsoportosításához vezetett.

A TEXTILEKKEL ÉS RUHÁZATTAL FOGLALKOZÓ MAGAS SZINTű CSOPORT AJÁNLÁSAI

A magas szintű csoport jelentése[4] igazolja, hogy az EU textil és ruházati ágazatának jövőjére vonatkozó legmegfelelőbb stratégiai koncepciónak az európai ipar jelenlegi versenyelőnyeire kell összpontosítani. Ezek a kutatás, fejlesztés, képzés területén lévő folyamatos fejlődéssel, és a páneuro-mediterrán szabadkereskedelmi terület folyamatos kiépítésével szorosan összefüggnek és elérik azt a szintet, ahol a kereskedelmi ügyek folynak, különös figyelemmel a piacra jutás és a szellemi tulajdonjog hatékony védelme ügyére.

Továbbá megfelelő keretfeltételeket kell biztosítani, különös figyelemmel a kkv-kre annak érdekében, hogy az ágazat teljes egészében ki tudja használni versenyelőnyeit. Erre figyelemmel a magas szintű csoport felfedte a hitelekhez való hozzájutás nehézségeit a kkv-k esetében, és megállapította, hogy ez egy olyan terület, amely alaposabb vizsgálatot kíván a hatóságok és a vállalattulajdonosok oldaláról egyaránt.

A magas szintű csoport jelentéséből világossá válik, hogy mialatt az egyik oldalról a textil- és ruházati ágazat versenyképességének erősítésére a Bizottság különféle hathatós intézkedéseket tehet, a másik oldalról az ágazat sikere a tagállamok által nemzeti és regionális szinten, valamint a vállalattulajdonosok által hozott kezdeményezésektől is függ.

Az intézkedések különböző szintjein néhány konkrét, a magas szintű csoport ajánlásait figyelembevevő kezdeményezés már megkezdődött. A Bizottság javaslata alapján más kérdéseket a jövőben fognak megvizsgálni.

Mindamellett néhány ajánlás egy különleges stratégiai megközelítést vetít előre az EU textil- és ruházati ágazata problémáinak megközelítésére. A Bizottság szerint ezeket nem szabad követni. Ez különösen vonatkozik arra az esetre, melyben egy ágazati bizottsági programra való felhívás és egy külön ágazati és regionális kezdeményezésre való felhívás szerepel.

Kutatás és fejlesztés

A kutatás és fejlesztés területén a Bizottságnak pozitívan kell reagálni az Európai Technológiai Program megalakítására vonatkozó javaslatra, melynek célja, hogy egy stratégiai kutatási menetrendet alakítson ki és alkalmazzon, miközben kiemeli a tiszta vállalattulajdonosi hozzájárulás szükségességét, melyet egy ilyen kezdeményezésnek kell vezérelnie. Ezen felül az NMP-programban[5] üdvözölték a vállalattulajdonosi projektjavaslatokat a 6. kutatási és fejlesztési keretprogramon belül. Ez technológiai áttörést tesz lehetővé a ruhagyártásban és a környezethatékony folyamatok fejlesztésében, magas hozzáadott értékű termékeket és nagy növekedési potenciállal bíró egyesült piacokat a textilipar számára. Továbbá a már folyamatban lévő, textillel kapcsolatos projektek kiegészítéseként egy külön felhívást terveznek 2005-ben az NMP-program keretében a multifunkcionális anyagok és a technikai textilalapú termékek alkalmazott kutatásának és a kapcsolódó folyamatoknak a népszerűsítésére. Az ágazat számára lehetőség lesz az „ICT a hálózati üzletekhez” IST stratégiai cél keretében az ellátásilánc-menedzsment fejlesztését célzó javaslatok bemutatására. A 7. keretprogramon belül, melynek részleteiről még vita folyik, a Bizottság a kis-és középvállalatoknak egy alaposabb és problémaorientáltabb megközelítést kínál, miközben ha ez lehetséges és szükséges, igazgatási és szabályozási kötelezettségekre világít rá.

Képzés, oktatás és foglalkoztatottság

A Bizottság elismeri a szociális párbeszéd mint a sikeres gazdasági és szociális reformok mögötti mozgatórugó szükségességét, és továbbra is népszerűsíti azt. A textil- és ruházati ágazatban folyó európai szociális párbeszéd fontos szerepet játszik az ágazat kulcsfontosságú kihívásainak megfogalmazásában, úgy, mint a képesség és a képzettség fokozása, a munkahelyi szervezet modernizálása, az egyenlő esélyek népszerűsítése és aktív időspolitika kidolgozása. A szociális párbeszéd és a szociális partnerség a hatékony és felelős restrukturálásnak is alapvető elemei. Ebben az összefüggésben a szociális partnerek között folyó tárgyalások jelentik a legkívánatosabb módszert a modernizációval és a változások menedzselésével kapcsolatos kérdésekben.

Ami az oktatást és a szakképzést illeti, a Bizottság egyet tud érteni a magas szintű csoportnak azzal az elemzésével, miszerint szükség van egy Európára kiterjedő, az élethosszig tartó tanulással kapcsolatos stratégiára az ágazatban és annak biztosítására, hogy az oktatásra vonatkozó kínálat és kereslet nagyobb összhangban legyen egymással. EU-szinten a Leonardo da Vinci program és az ESF keretében a „6. cikk” nyújtja a foglalkoztatottság és az ipari változásokhoz való alkalmazkodás területén az európai hozzáadott értékű és innovatív intézkedésekkel bíró ágazati projektek kialakításának kereteit.

Egyéb versenyképességgel kapcsolatos kérdések

REACH

A textil- és ruházati ipar a vegyipar nagy fogyasztója. A Bizottság alaposan megvizsgálja az ajánlott új vegyipari politikának (REACH) erre az ágazatra gyakorolt hatását, és a textil- és ruházati iparral közösen egy, a REACH-nek a textiliparra és annak vegyipari szállítóira gyakorolt lehetséges hatásait vizsgáló hatástanulmány készítéséhez kezdett hozzá. Ennek a tanulmánynak az eredménye 2005 közepére várható.

Szellemi tulajdonjog

A szellemi tulajdonjog (IPR) területén a Bizottság elismeri annak a jelentőségét, hogy a tulajdonjogok védelmét fejleszteni kell és azt meg kell erősíteni a harmadik országokban, illetve hogy a tulajdonjogok birtokosainak tudatosságát növelni kell a hamisítványokkal és a kapcsolódó kockázatokkal kapcsolatban. A magas szintű csoport az intézkedések javítását szolgáló hatékony tudatosságra, a tulajdonjogok birtokosainak képzésére és a hamisítványok és a kalózkodás elleni harc megfelelő eszközeiről való gondoskodásra szólít fel. A Bizottság meg fogja vizsgálni az IPR-en belül egy felhasználóbarát európai weboldal kialakításának a lehetőségét és javasolni fogja az információk szemináriumsorozat és hálózati megbeszélések útján való terjesztését.

“Made in” címkézés

A magas szintű csoport nem volt abban a helyzetben, hogy bármilyen ajánlást is megfogalmazhasson a származás megjelölésére, tekintettel az ezen a téren meglévő eltérő nézetekre. Mialatt a csoport bizonyos tagjai jelezték, hogy ez egy olyan kritikus terület, amelyre vonatkozóan a magas szintű csoportnak intézkedési ajánlásokat kell tenni, mások ellenkező véleményen voltak, és úgy találták, hogy ezen a területen a status quot nem kell megváltoztatni. A Bizottság kész megvizsgálni, hogy az ezzel kapcsolatos kezdeményezések növelni tudják-e az EU-s ipar versenyképességét a belső piacon vagy sem.

Finanszírozási lehetőségek

A textil és ruházati ágazatban elsősorban kkv-k az uralkodók, amelyek egyre nehezebben jutnak hitelekhez. Ugyanakkor több finanszírozási eszközt nem feltétlenül a textil- és ruházati ágazat kkv-ire szabtak. A Kisvállalkozások Európai Chartájának végrehajtásáról szóló negyedik jelentés szerint[6] a finanszírozáshoz való hozzáférés az ezen a téren elért bizonyos előrelépés ellenére nagyon nehéz marad az egész EU-ban a vállalatok számára. Az utóbbi évek fejlődései azt mutatják, hogy több intézkedést tettek a helyzet javítására. A közszféra által tett intézkedési kísérletek, melyek a kisvállalkozások finanszírozáshoz jutásának elősegítésére irányulnak, azt mutatják, hogy akkor lehet a legjobb eredményt elérni, ha a közszféra szoros együttműködésben dolgozik a pénzügyi piacokkal és segíti azok fejlődését. A Bizottság elkötelezett a finanszírozáshoz jutás javítására tett több kezdeményezésben. A bizottsági finanszírozási eszközök európai eszközt és segítséget nyújtanak a kkv-k finanszírozásához. A kockázati tőkére vonatkozó intézkedési terv[7] befejezése egy jelentős eredmény és a pénzügyi szolgáltatások akciótervének[8] elkészítése a banki kölcsönökhöz és részvényfinanszírozáshoz való könnyebb hozzáférést fogja eredményezni.

Regionális vonatkozások

A magas szintű csoport a regionális politikára vonatkozóan több cselekvést is ajánl. Először is a textil- és ruházati ágazatoknak a tagállamok nemzeti regionális programjaiban való erőteljesebb részvétele mellett érvel, és a regionális hatóságokat a helyi vállalattulajdonosokkal együttesen kialakítandó, az állami források elosztásának javítását célzó helyi stratégia létrehozására hívja fel. Ugyanakkor a magas szintű csoport egy közösségi ágazati textil- és ruházati programra és egy egyedi regionális kezdeményezésre szólít fel. Korábbi tapasztalatok alapján a Bizottság ezt nem találja megfelelőnek, és nem javasolja ebben az ágazatban az olyan külön uniós programokat, amelyek az EU ipari és regionális politikájának szétesését eredményezhetnék, miközben az ágazat egészére gyakorolt hatásuk jelentéktelen. Ehelyett a textil és ruházati ágazatnak a multiszektorális programokban való részvétele megfelelő és sokkal hatékonyabb keretet nyújt az ágazat támogatásához, ugyanakkor lehetővé teszi a termelés diverzifikációját a különféle ágazatok között, és végül jobban szolgálja a kérdéses régió(k) gazdasági helyzetét.

Ugyanakkor tényleges igény van arra, hogy az elkövetkezendő évekre a textil- és ruházati ágazatban végbemenő változásokat előre jelezzük. Mialatt az euro-mediterrán övezet biztosítja a megfelelő feltételeket ahhoz, hogy az ágazat az európai ipari termeléshez továbbra is jelentősen hozzájáruljon, a politika alakítói nem hagyhatják figyelmen kívül azt a tényt, hogy az átalakítás és a modernizáció állandó folyamata továbbra is a foglalkoztatottság csökkenéséhez vezet az elkövetkező néhány évben. Ezért megfelelő programokat kell bevezetni és nemcsak a textil és ruházati munkavállalók jobb oktatására vonatkozó kérdéseket kell erősíteni, hanem tompítani kell az azokra a régiókra gyakorolt szociális-gazdasági hatást, ahol az ágazat koncentrálódik. Ebben az összefüggésben meg kell említeni, hogy a Bizottság a közelmúltban elfogadott egy arra vonatkozó javaslatot[9], hogy a tagállamok kötelesek a strukturális alap éves hozzájárulása „Konvergencia” célkitűzésének 1%-át és a „Regionális versenyképesség és foglalkoztatottság” célkitűzésének 3%-át tartalékolni az előre nem látható, a gazdasági és szociális átalakulás nyomán vagy a kereskedelmi nyitás következményeként kialakuló helyi és ágazati válságok fedezésére. Előre nem látható vagy ágazati válságokban lévő más ágazatokhoz hasonlóan a textil és ruházati ágazat is részesülhet ebből a rugalmas tartalékból.

A textil- és ruházati ipari tevékenységtől erősen függő régiókban a most és az előre látható növekedés nyomán növekvő kihívásokat a kívánatos megoldások elérése érdekében integrált módon kell megközelíteni. Mialatt a hatóságok feladata azoknak a megfelelő keretfeltételeknek a biztosítása, melyek vonzzák a beruházásokat, növelhetik a foglalkoztatottságot és fokozhatják a versenyképességet, az oktatási és továbbképzési kezdeményezéseket, szükséges, hogy a helyi szereplők és más vállalattulajdonosok megfelelő konkrét javaslatokkal álljanak elő az egyes régiók igényeinek kielégítésére.

Kereskedelempolitikai kérdések

Stratégiai szempontból a páneuro-mediterrán övezet gyors megalakítása döntő az EU textil- és ruházati ágazata számára, amennyiben hozzásegíti az ágazatot a teljes termelési láncnak az európai piachoz közeli fenntartásához, a költségeket, minőséget és közelséget tartalmazó előnyökkel kombinálva. A Bizottság elismeri, hogy a fejlődés itt lassú volt, különösen az érintett országok közötti szabadkereskedelmi megállapodásokat (FTA-k) illetően, és a Bizottság megállapítja, hogy ebben a tekintetben az érintett feleknek további erőfeszítéseket kell tenniük.

A páneuro-mediterrán tömörülés alkalmazása felgyorsításának érdekében a textilipar magas szintű csoportban résztvevő képviselői az FTA-követelmény rugalmas értelmezését ajánlják mint időszaki megoldást, feltéve, hogy az érintett országok egyforma származási szabályokat fogadnak el, hogy megfelelő adminisztratív együttműködés került bevezetésre és feltéve, hogy a textil és ruházati iparban érintett országok között megfelelő szintű liberalizáció áll fenn. A Bizottság a Negyedik Miniszteri Szintű Euro-mediterrán Kereskedelmi Konferencia következtetéseinek megfelelően más euro-mediterrán partnerekkel együtt meg fogja vizsgálni ezt a magas szintű csoporttól származó javaslatot. Ugyanakkor a Bizottság nem támogatja az ágazati megközelítést, és úgy ítéli meg, hogy a magas szintű csoport által kialakított feltételeken túl egy FTA-t legalább kezdeményezni, és ideiglenesen alkalmazni kell.

A magas szintű csoport ajánlásai hangsúlyozzák továbbá a piacokra való bejutás fejlesztésének szükségességét. Az EU textil és ruházati iparra vonatkozó kereskedelempolitikájának ez hosszú távú célja. A Bizottság folytatja annak a textil- és ruházati termékekre vonatkozó, a Dohai Fejlesztési Program tárgyalásain belüli offenzív megközelítésnek a fejlesztését, amelynek célja a harmadik piacokon való piacra jutás feltételeinek megszerzése, melyek a világ főbb textil és ruházati gyártói számára egyaránt tisztességesek és összehasonlíthatóak. A Bizottság a WTO tagokat – a legkevésbé fejlett országok kivételével – vámtarifáiknak a lehető legalacsonyabb közös szintre való csökkentésére és a nem tarifális korlátozások eltörlésére hívja fel továbbra is. A tarifális kedvezmények lebontása óta a textil és ruházati exporttól erősen függő fejlődő országokat érintő kérdésekre alternatív megoldásokat is ki lehet dolgozni, ilyen például a kooperációs intézkedések fejlesztése a szállítói oldalon. A kétoldalú tárgyalásokkal összefüggésben a Bizottság továbbra is hangsúlyozza a csak az érintett országok/régiók szintjén maradást. 2004. július 7-én a Bizottság elfogadta a következő közleményt: „Fejlődő országok, nemzetközi kereskedelem és fenntartható fejlődés: a közösségi általános preferenciarendszer (GSP) működése a 2006-től 2015-ig tartó tízéves időszakban”[10]. Egyéb intézkedések mellett javaslatokat tesz a GSP kedvezményeknek a leginkább rászorult országokba úgy, mint a legkevésbé fejlett országokba való összpontosítására.

A textil- és ruházati ágazatot ugyancsak érzékenyen érinti az EU-ba irányuló kínai import. A magas szintű csoport a kínai import ellenőrzési rendszerének felállítására hív fel, amely rendszeresen gyűjtené a főbb termékcsoportokra vonatkozó mennyiségi és átlag egységárra vonatkozó adatokat, vizsgálná a kínai textil- és ruházati gyártás feltételeit, és rendszeresen értékelné, hogy Kína betartja-e a WTO-beli kötelezettségeit, különösen a piacra jutás feltételeire vonatkozóan. A Bizottság elismeri ezeket az aggodalmakat és a vámnyilatkozatokon keresztüli import-ellenőrzési rendszert egy olyan másik hatékony lehetőségnek tartja, amelyet a kvótarendszer lezárása után importadatok szolgáltatására lehet használni. A bizottsági szolgálatok vizsgálják az ezen a területen elérhető különböző lehetőségeket. A Bizottság kezdeményezte továbbá egy eredményorientált párbeszéd kialakítását a megfelelő kínai hatóságokkal, amelybe bekapcsolódnak az ipar és más vállalattulajdonosok képviselői is.

Végül a kereskedelemvédelmi eszközök figyelembevételével a Bizottság szolgálatai 2004 előtt hozzáférhetővé kívánják tenni a Bizottság által követendőnek tartott folyamatokat és előírásokat tartalmazó útmutatót a Tanács által elfogadott vonatkozó rendeletekkel összhangban a garanciazáradékok alkalmazására, különösen Kínának a WTO-ba való belépési jegyzőkönyvében szereplő textilre vonatkozó garanciazáradékára vonatkozóan. Azokban az ágazatokban, ahol a kkv-k a meghatározók, a kereskedelmi korlátozásokra vonatkozó rendelet és a kereskedelmi védelmi eszközök használatának megkönnyítését célzó gyakorlati intézkedések kerülnek továbbá elfogadásra 2004 vége előtt.

KÖVETKEZTETÉSEK

A textilekkel és ruházattal foglalkozó magas szintű csoport sikeresen befejezte munkájának első részét, melynek során rövid határidőn belül a kibővített Európai Unió textil és ruházati iparának a jövő szempontjából jelentős számú stratégiai fontosságú területein fogadott el ajánlásokat. A Bizottság által kitűzött intézkedések ezen ajánlások folytatásaként részletesen megtalálhatóak a csatolt bizottsági személyzeti munkadokumentumban[11].

Nyilvánvaló, hogy az alapvető strukturális változtatások meghozatala szükségszerűen elsősorban a vállalattulajdonosok – ide értve a szociális partnereket – aztán az európai, nemzeti és regionális szintű hatóságok erőfeszítéseit és hozzájárulását kívánja meg. Európai szinten ez a közlemény megmutatja, hogy lehetőség van az EU horizontális politikai iránymutatásának végrehajtásán belül a különös ágazati szükségletek figyelembevételére. A magas szintű csoport ajánlásai által érintett minden területen a kitűzött célok elérésére már folynak intézkedések, és más intézkedéseket ugyanazzal a céllal tervbe vettek. Más esetekben az ajánlott kezdeményezések megvalósíthatóságát vizsgálják.

Fontos megjegyezni, hogy a magas szintű csoport által ajánlott és a Bizottság által átvett intézkedések részei „A textil- és ruházati ágazat jövője a kibővített Európai Unióban”[12] című közleményben leírt stratégiának. A Bizottság továbbra is meg van győződve arról, hogy a textil és ruházati ágazatot érintő strukturális kihívásokra a fenntartható megoldásokat az európai ipar versenyképességből származó előnyeinek és a megfelelő keretfeltételek megerősítésének útján kell elérni.

A kutatás, képzés és oktatás területein kitűzött intézkedések és a kereskedelempolitika válaszol az EU textil és ruházati ágazatában felmerülő versenyképességi kihívásokra. Ugyanakkor a kutatás, képzés, oktatás és különösen a foglalkoztatottság területén hozott intézkedéseket az ugyanezen versenyképességi tényezők elősegítésére nemzeti és regionális szinten megfelelő támogatással kell kiegészíteni. Ezzel kapcsolatban bizonyos tagállamokban számos kezdeményezés ajánlja a horizontális politika irányelveinek ágazati alkalmazásának bevált gyakorlatát, és stratégiájukat a megfelelő ágazati versenyképességi tényezőkre összpontosítják, miközben a megkívánt horizontális eszközök útján támogatást nyújtanak.

A rendelkezésre álló rövid időn belül a magas szintű csoport az európai textil- és ruházati ágazat versenyképességét érintő kérdések lényeges részét megvizsgálta. Bizonyos kérdések viszont további vitára lennének érdemesek, nevezetesen a nem technológiai fejlesztésekről, a finanszírozáshoz jutásról és az EU-n belüli és a nem EU-s partnerekkel való ipari együttműködésről. Mindazonáltal ezek közül a területek közül némelyekre a Bizottság kiegészítő kezdeményezéseket tesz majd. Például a Bizottság meg fogja vizsgálni a mediterrán partnerekkel való szorosabb ipari kooperáció és a képzettség javítását, a fejlesztés elősegítését és a szellemi tulajdonjog védelmét célzó kezdeményezések terén a velük való együttműködés lehetőségét, tekintettel a páneuro-mediterrán piac teljes potenciáljának kihasználására és az euro-mediterrán övezetben a textil- és ruházati ipar versenyképességének megerősítését.

Ezen felül az ágazatban 2005 januárja után a kvóták eltörlésének hatását közelebbről meg kell vizsgálni. Ezért a Bizottság azt ajánlja, hogy a magas szintű csoport folytassa a vizsgálódást „sherpas” és munkacsoport szinten az elkövetkezendő hónapok és 2005 folyamán magának a magas szintű csoportnak az összehívásával még 2005 vége előtt.

[1] 2003.10.29-i COM(2003) 649 végleges

[2] A Textil és ruházati Felső Szintű Csoport jelentésének teljes szövege elérhető: http://europa.eu.int/comm/enterprise/textile/documents/hlg_report_30_06_04.pdf

[3] SEC(2004) 1240 a 13.10.2004-ból

[4] lásd 2. lábjegyzet

[5] Nanotudományok, tudásalapú multifunkcionális anyagok és új termelési folyamatok és megoldások

[6] 2004.02.11-i COM(2004) 64 végleges

[7] http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/riskcapital_en.htm

[8] http://europa.eu.int/comm/internal_market/en/finances/actionplan/index.htm

[9] Javaslat az Európai Regionális Fejlesztési Alap, az Európai Szociális Alap és a Kohéziós Alap általános rendelkezéseinek meghatározásáról szóló tanácsi rendeletre, 2004.07.14.-i COM(2004) 492 végleges

[10] 2004.07.07-i COM(2004) 461 végleges

[11] SEC(2004) 1240 a 13.10.2004-ból

[12] lásd 1. lábjegyzet