A BIZOTTSÁG VÁLASZAI AZ EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK KÜLÖNJELENTÉSÉRE „A GAZDASÁGOSSÁG ELVÉNEK ALKALMAZÁSA: AZ UNIÓ ÁLTAL FINANSZÍROZOTT VIDÉKFEJLESZTÉSI PROJEKTEKRE NYÚJTOTT TÁMOGATÁSOK KÖLTSÉGEINEK ELLENŐRZÉS ALATT TARTÁSA” /* COM/2015/031 final - 2014/ ( ) */





A BIZOTTSÁG VÁLASZAI AZ EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK KÜLÖNJELENTÉSÉRE „A GAZDASÁGOSSÁG ELVÉNEK ALKALMAZÁSA: AZ UNIÓ ÁLTAL FINANSZÍROZOTT VIDÉKFEJLESZTÉSI PROJEKTEKRE NYÚJTOTT TÁMOGATÁSOK KÖLTSÉGEINEK ELLENŐRZÉS ALATT TARTÁSA” Összefoglaló II. A Bizottság teljes körűen elkötelezett a vidékfejlesztési kiadások gazdaságosságának és hatékonyságának javítása mellett, különösen a vissza nem térítendő támogatások magán- és közszektorba tartozó kedvezményezetteknek való odaítélése kapcsán (a költségek ésszerűsége). A Bizottság e célból olyan aktívabb és koordináltabb megközelítést alkalmaz, amely nagyobb hangsúlyt fektet a gazdaságosságra, és amely a következő többéves pénzügyi keret időszakában várhatóan a pénzgazdálkodás javulásához vezet majd, amint azt az alábbi válaszok is valószínűsítik. III. A Bizottság a tagállamokban szabályszerűségi záróelszámolási ellenőrzésekkel ellenőrzi, hogy a kiadások megtérítése a szabályoknak megfelelően történt-e. Ezen ellenőrzések során a Bizottság is hiányosságokat állapított meg a költségek ésszerűségével kapcsolatban. Ezek tekintetében a Bizottság már kiszabta a pénzügyi korrekciókat, és több jelenleg folyamatban lévő szabályszerűségi záróelszámolás keretében további pénzügyi korrekciók várhatók. IV. A kifizető ügynökségeknek már a kifizetések teljesítése előtt meg kell felelniük a 907/2014/EU rendelet I. mellékletében megállapított (a 2014–2020-s programra vonatkozó) kritériumoknak. A tagállamoknak a 65/2011/EU bizottsági rendelet 24. cikke (2) bekezdésének d) pontja értelmében az adminisztratív ellenőrzések során megfelelő értékelési rendszerrel, például referenciaköltségekkel, a különböző ajánlatok összehasonlításával vagy értékelő bizottság révén vizsgálniuk kell a költségek ésszerűségét. Ez a rendelkezés a 2014–2020-as időszakban is hatályos. V. A benyújtott költségek ésszerűségének értékelésére vonatkozó rendelkezés[1] kezdetektől fogva magától értetődőnek minősült. A korábbi jogi keret 2010 tavaszán lezajlott átdolgozásakor[2] senki nem jelezte a Bizottságnak, hogy komolyabb nehézségekbe ütközne e tekintetben. Az átdolgozott jogszabály jóváhagyási folyamata alatt csupán egyetlen kérdést tettek fel (a maximumköltség-módszer alkalmasságáról), amelyet meg is válaszoltunk. VI. Válasz a VI. bekezdés a–d) pontjára A Bizottság a saját ellenőrzései során a Számvevőszék által említettekhez hasonló hiányosságokat állapított meg, és pénzügyi korrekciókat alkalmazott az alap kockázatainak fedezetére. Néhány még folyamatban lévő szabályszerűségi záróelszámolási eljárás keretében további pénzügyi korrekciók várhatók. A tagállamok által a vidékfejlesztési intézkedések végrehajtási hibáinak csökkentésére irányuló program keretében kidolgozott cselekvési tervek javított módszereket írnak elő a költségek ésszerűségének értékelésére. A 2014–2020-as programozási időszakban a standard költségek fokozott alkalmazásával várhatóan csökkenni fog a hibakockázat. VIII. Az Európai Vidékfejlesztési Hálózat szemináriumok és weboldalak segítségével terjeszteni fogja a bevált módszereket. IX. A Bizottság elfogadja a Számvevőszék arra irányuló ajánlását, hogy a tagállamok hatékony és eredményes előzetes kontrollrendszereket működtessenek. A tagállamokat ösztönözni fogja a Számvevőszék által kidolgozott és az I. mellékletben feltüntetett ellenőrző lista és kritériumok használatára. A Bizottság emellett 2015 januárjában iránymutatást fog adni a vidékfejlesztéssel kapcsolatos kontrollokról és szankciókról, amelyben külön szakaszt szentel a költségek ésszerűségének és a különjelentéshez csatolt, irányító hatóságoknak szánt ellenőrző listának. Ezenkívül az Európai Vidékfejlesztési Hálózat 2014–2020 közötti tevékenységei képzéseket és tapasztalatcserét is magukba foglalnak majd. Bevezetés 3. Amint a Számvevőszék említette, a Bizottság a tagállamokban szabályszerűségi záróelszámolási ellenőrzésekkel ellenőrzi, hogy a kiadások megtérítése a szabályoknak megfelelően történt-e. Ezen ellenőrzések során a Bizottság is hiányosságokat állapított meg a költségek ésszerűségével kapcsolatban. Ezek tekintetében már kiszabta a pénzügyi korrekciókat (Bulgária esetében pl. 19 millió EUR összegben), és több jelenleg folyamatban lévő szabályszerűségi záróelszámolás keretében további pénzügyi korrekciók várhatók. A Bizottság 2013. december 19-én iránymutatást fogadott el az Unió által megosztott irányítás keretében finanszírozott kiadásokra vonatkozóan a közbeszerzési szabályok megsértése esetén a Bizottság által végrehajtandó pénzügyi korrekciók megállapításáról. Ezen iránymutatás értelmében a beszerzési szabályok be nem tartását az arányosság elve alapján kell megítélni. 4. A Bizottság egyetért azzal, hogy megtakarításokat lehetne elérni, és figyelembe fogja venni a Számvevőszék észrevételeit. 5. A 2014–2020 közötti programozási időszak tekintetében általános és támogatott lehetőséggé válik a standard költségek alkalmazása. Ez várhatóan csökkenteni fogja az alap kockázatát és a tagállamok adminisztratív költségeit. 15. A Bizottság a saját ellenőrzései során mindig értékeli a beruházási intézkedések költségeinek ésszerűségét és a közbeszerzési eljárások betartását. Az általa végzett ellenőrzések szinte mindegyike hiányosságokat tárt fel a költségek ésszerűségével kapcsolatban. A hiányosságokat a tagállamoknak kezelniük kell, a Bizottság ezt figyelemmel kíséri a későbbi ellenőrzések során. A Mezőgazdasági Főigazgatóság rendszer- és kockázatalapú ellenőrzési stratégiája figyelembe veszi a korábbi ellenőrzések, az Európai Számvevőszék, az OLAF és a nemzeti tanúsító szervek megállapításait, hogy a jövőbeni ellenőrzések célterületének kiválasztásához azonosítani tudja a legkockázatosabb területeket. A 2014–2020 közötti időszak ellenőrzési stratégiája emellett jobban lefedi a kiadások összességét, az intenzív ellenőrzések pedig továbbra is a legkockázatosabb területekre összpontosulnak majd. A hibaarányra vonatkozó cselekvési tervek prevenciós és korrekciós intézkedéseket írnak elő arra az esetre, ha a Bizottság vagy a Számvevőszék ellenőrzései hiányosságokat tárnának fel a költségek ésszerűségével kapcsolatban. A közös agrárpolitikára vonatkozó új, 1306/2013/EU rendelet értelmében a Bizottság csökkentheti vagy felfüggesztheti a tagállamoknak járó időközi kifizetéseket, ha a tagállamok kontrollrendszerei nem eredményesek, vagy ha nem hajtották végre a hiányosságokat orvosló intézkedéseket. Az időközi intézkedések esetleges megszakítása gyorsan alkalmazható eszköz lesz a kifizetések jogszerűségével és szabályosságával kapcsolatos aggályok kezelésére. A fentiek fényében a Bizottság bizonyos abban, hogy a hiányosságokat hamarabb fel fogja tárni, ami a kockázatcsökkentés javulásához és a szükséges korrekciós intézkedések gyorsabb végrehajtásához vezet. 21. Az EMVA megosztott irányítás alá tartozik. A Bizottság a költségvetési és az operatív feladatokat a tagállamokkal megosztva végzi el. Az utóbbiak kötelesek megtenni minden szükséges lépést annak biztosítására, hogy az intézkedések finanszírozása szabályszerűen, az uniós szabályoknak megfelelően történjen. Noha a Mezőgazdasági Főigazgatóság teljes körűen ellátja feladatait, a hibák feltárása és korrekciója elsősorban és leginkább a tagállamok hatáskörébe tartozik. A Bizottság a tagállamokban szabályszerűségi záróelszámolási ellenőrzésekkel ellenőrzi, hogy a kiadások megtérítése a szabályoknak megfelelően történt-e. A szabályszerűségi záróelszámolási ellenőrzések pénzügyi korrekciókat, továbbá az irányítási és kontrollrendszerek javítására irányuló ajánlásokat eredményezhetnek. Ha a tagállamok nem hajtják végre a javasolt intézkedéseket, a kifizetések felfüggesztésével és pénzügyi korrekciókkal szankcionálhatók. 22. A Bizottság emellett már felhatalmazást kapott arra, hogy bizonyos körülmények között – például, ha az irányítási és kontrollrendszer eredményes működését komoly hiányosságok akadályozzák, és a tagállam elmulasztja a helyzetet orvosló intézkedések meghozatalát – felfüggessze a kifizetéseket. 24. Közös válasz a 24–28. bekezdésre: Ezek tekintetében a Bizottság már kiszabta a pénzügyi korrekciókat, és több jelenleg folyamatban lévő szabályszerűségi záróelszámolás keretében további pénzügyi korrekciók várhatók. A Bizottság által végzett ellenőrzéseknek szinte egyike során sem lehetett megállapítani a költségek ésszerűségére vonatkozó kritérium hiánytalan teljesülését. Az ilyen hiányosságok feltárásakor a pénzügyi következmények mellett ajánlások is kibocsátásra kerültek. Ezekkel összefüggésben néhány esetben korrekciós intézkedésre is sor került. Az Európai Számvevőszék 2013. évi éves jelentésének észrevétele szerint a tagállamok elegendő információval rendelkeznek a vidékfejlesztés területén megállapított hibák többségének feltárására és korrekciójára. A beruházási intézkedések esetében a Számvevőszék megállapította, hogy a tagállamok a vizsgált tranzakciók összes számszerűsíthető hibáját képesek lettek volna feltárni és korrigálni[3]. Meg kell jegyezni, hogy a Számvevőszék éves jelentéseivel összefüggő számvevőszéki ellenőrzések során feltárt hiányosságokat a Bizottság hivatali ellenőrzés, szabályszerűségi záróelszámolási ellenőrzés vagy a tanúsító szerv útján nyomon követi. 29. Amint a Számvevőszék a 33. bekezdésben ismerteti, az elemzést követően négy szemináriumra került sor a tagállami hatóságok részvételével. E szemináriumok célja a költségek ésszerűségével és a közbeszerzéssel kapcsolatos kérdések megválaszolása és a bevált módszerek megosztása volt. A tagállamok által a hibaarányokkal kapcsolatban végrehajtott cselekvési tervek egyes esetekben intézkedéseket írnak elő a költségek ésszerűsége értékelésének javítására is. Ami konkrétan a közbeszerzést illeti, a tagállamok már megismerkedhettek az esb-alapok irányításával kapcsolatos leggyakoribb szabálytalanságokról szóló iránymutatással (a hibaarányokról szóló 4. szemináriumon, 2014 októberében). 30. Az új, 2014–2020 közötti programozási időszak esetében a Bizottság a költségek ésszerűségét biztosító hatékony eszközként egyszerűsített költségelszámolási módszerek bevezetését javasolta (átalányfinanszírozás, egységköltség-alapú térítés, egyösszegű átalány). Az 1303/2013/EU rendelet az európai strukturális és beruházási alapokkal kapcsolatos vissza nem térítendő és visszatérítendő támogatások elszámolható költségeinek kiszámításához a valós költségeket javasolja alapul venni, de megengedi az átalányfinanszírozás, az egységköltség-alapú térítés, és az egyösszegű átalány alapulvételét is. A Bizottság az egyszerűsített költségelszámolási módszerekről iránymutatást készített annak érdekében, hogy technikai útmutatást adjon a három választható egyszerűsített költségelszámolási módszer alkalmazásához, és hogy a tagállamok egyszerűsített költségelszámolási módszerekre való bátorítása céljából előmozdítsa a bevált módszerek megosztását. Ugyanakkor az egyszerűsített költségelszámolási módszer alkalmazásáról a tagállamoknak kell döntést hozniuk. A 2014 októberében tartott, hibaarányokról szóló szeminárium keretében az összes tagállam irányító hatóságai és kifizető ügynökségei iránymutatást kaptak a közbeszerzési eljárásokban tapasztalható szabálytalanságok megelőzéséről. Végül, a Bizottság 2014 vége előtt iránymutatást fog rendelkezésre bocsátani a vidékfejlesztéssel kapcsolatos kontrollokról és szankciókról. A Bizottság emellett 2013. december 19-én iránymutatást fogadott el az Unió által megosztott irányítás keretében finanszírozott kiadásokra vonatkozóan a közbeszerzési szabályok megsértése esetén a Bizottság által végrehajtandó pénzügyi korrekciók megállapításáról. Ami a meglévő kontrollrendszerek értékelését illeti, a Bizottság megállapítása szerint a jól megtervezett rendszereket a gyakorlatban nem mindig működtetik megfelelően. 32. A cselekvési tervek bevezetésére a Számvevőszék 2011. évi éves jelentésének megállapításai nyomán került sor. E feladat jelentős terheket rótt a tagállamokra. A Bizottság a hibák okainak megszüntetése érdekében részletes eszköztárat dolgozott ki a cselekvési tervek színvonalának javítására. Ennek részeként iránymutatást készített például az egyszerűsített költségekről, a közbeszerzésről, a vidékfejlesztési tervek intézkedéseinek ellenőrizhetőségéről és kontrollálhatóságáról, továbbá az egyedi csalásellenes stratégiák kidolgozásáról. A cselekvési tervek legutóbbi (2014. szeptemberi) aktualizált változatában a tagállamoknak sokkal nagyobb mértékben figyelembe kellett venniük a Számvevőszék és a Bizottság ellenőrzési megállapításait. A tagállamok által bemutatott intézkedések 46%-a ennek megfelelően konkrét ellenőrzési megállapításra vonatkozott, ebből 50% a Számvevőszék jelentéseivel összefüggésben. Meg kell említeni, hogy a Bizottság hatáskörei a közös agrárpolitikára vonatkozó új, 1306/2013/EU rendeletnek köszönhetően megerősödtek. A rendelet 41. cikkének (2) bekezdése értelmében a tagállamoknak járó időközi kifizetések csökkenthetők vagy felfüggeszthetők, ha a megállapítás szerint a tagállami kontrollrendszer kulcsfontosságú elemei nem hatékonyak, vagy ha nem hajtották végre a hiányosságokat orvosló szükséges intézkedéseket. A rendelet 36. cikkének (7) bekezdése a kifizetések jogszerűségével és szabályosságával kapcsolatos aggályok kezelésére gyorsan alkalmazható reaktív eszközként az időközi kifizetések megszakításáról rendelkezik. Ezenkívül a pénzügyi korrekciók megelőzése érdekében a Mezőgazdasági Főigazgatóság éves tevékenységi jelentésében fenntartásokkal érintett kifizető ügynökségeknek azonnal reagálniuk kell. 33. A Bizottság emellett a tagállamokban (és a tagjelölt országokban) csalásellenes szemináriumokat tart a kifizető ügynökségeknek. A szemináriumok célja a magas csalási kockázattal érintett területekről, illetve a csalással kapcsolatos felderítésről és megelőzésről folytatott információcsere. 2014 végéig a következő tagállamokra került sor: Ausztria, Belgium (Flandria), Ciprus, Cseh Köztársaság, Dánia, Észtország, Finnország, Franciaország, Németország, Görögország, Írország, Lettország, Hollandia, Lengyelország, Portugália, Románia, Szlovákia, Szlovénia, Spanyolország és Svédország. A többi tagállamban tartandó szemináriumok előkészítés alatt állnak. 34. A 2007–2013 közötti időszakban a vidékfejlesztési beruházási intézkedések többségénél nem volt konkrét jogalap az egyszerűsített költségelszámolási módszerek alkalmazására. Az 1303/2013/EU rendelet 67–68. cikke az európai strukturális és beruházási alapok számára lehetővé tette e módszerek alkalmazását, a következő programozási időszakban ezért a kiadások nagyobb hányadát – a Bizottság fokozott iránymutatása mellett – várhatóan már az egyszerűsített költségelszámolási módszerek alapján fogják elszámolni. Természetesen végső soron a tagállamokon múlik, hogy élni kívánnak-e az egyszerűsített költségelszámolási módszerekkel. 35. A cselekvési tervek a kiadásokkal kapcsolatos szabálytalanságok, többek között a költségek ésszerűségének ellenőrzésével kapcsolatos hiányosságok fő forrásainak azonosítására és korrekciójára összpontosítanak. A Bizottság által 2013 júniusában előterjesztett szolgálati munkadokumentum[4] a hibák egyik fő okaként a költségek ésszerűségének gyenge ellenőrzését jelölte meg (RC10). A tagállamok azóta egyre hatékonyabban azonosítják e hiányosságokat és meghozzák a szükséges prevenciós és korrekciós intézkedéseket. 42. Lásd a 34. bekezdésre adott választ. Válasz a 44–49. bekezdésre: A tagállamok által a 808/2014/EU rendelet (a vidékfejlesztési végrehajtási rendelet) IV. melléklete alapján létrehozott monitoring- és értékelési rendszerek az elért és/vagy tervezett outputok, eredmények és hatások tekintetében hasznos eszköznek bizonyulhatnak a költségek ésszerűségének értékelésében. A Bizottság javasolni fogja a tagállamok számára, hogy javítsák az egyedi projektek és műveletek költséghatékonyságának és költséghatásosságának értékelését. 52. A Mezőgazdasági Főigazgatóság csaknem minden tagállamban külön műhelytalálkozókat szervezett a csalásellenes stratégiákról. További részletekért lásd a 33. bekezdésre adott választ. 54. A terület bevált módszerei a 2014–2020 közötti időszakban az Európai Vidékfejlesztési Hálózaton keresztül kerülnek megosztásra. 61. Az egyszerűsített költségelszámolási módszer meghatározására több megoldás is kínálkozik, amint azt az 1303/2013/EU rendelet 67. cikkének (5) bekezdése is kifejti. Továbbá az 1305/2013/EU rendelet 62. cikkének (2) bekezdése értelmében az irányító hatóságoknak a vidékfejlesztési programban nyilatkozattal meg kell erősíteniük a számítások helytállóságát és pontosságát. E nyilatkozatot funkcionálisan független szervezetnek kell megtennie. 62. A jelenlegi jogi keretben a Bizottság nem kötelezheti a tagállamokat az irányító hatóságok által az 1303/2013/EU rendelet 67. cikke alapján választott egyszerűsített költségelszámolási módszertan aktualizálására vagy rendszeres felülvizsgálatára, noha a Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a működtetett rendszerek tükrözzék a piaci árak alakulását. 7. háttérmagyarázat – Az elméleti számításokon alapuló standard egységköltségek túlbecsülhetik az elérhető piaci árakat, ami túlfizetésekhez vezethet A következő, 2014–2020 közötti időszak esetében az ilyen rendszereknek tisztességes, méltányos és ellenőrizhető számításokon kell alapulniuk, amelyek figyelembe veszik többek között a statisztikai adatokat, a múltbeli adatokat és a szokásos költségelszámolási gyakorlatokat. A beruházási intézkedések esetében a Bizottság kifejezetten ösztönzi a tagállamokat, hogy a piaci fejlemények követése érdekében rendszeresen vizsgálják felül az egyszerűsített költségelszámolási módszertant. 71. A Bizottság annak biztosítására ösztönzi a tagállamokat, hogy a működtetett rendszerek tükrözzék a piaci árak alakulását. A Bizottság közös válasza a 78. és a 79. bekezdésre Bizonyos körülmények között indokolt lehet a magasabb árat ajánló szállító választása, amint azt a Számvevőszék a 47–52. bekezdésben ismerteti, de a Bizottság egyetért azzal, hogy a manipuláció nem elfogadható. 80. Az OLAF vizsgálatai valóban gyakran tárnak fel ilyen szélsőséges eseteket. 81. A 907/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet alkalmazása segíteni fogja a csalások megelőzését és feltárását. E rendelet 1. melléklete szerint a kifizetési ügynökségnek biztosítania kell, hogy a személyzet képzése a csalással kapcsolatos éberségre is kiterjedjen. Az új 1306/2013/EU rendelet, a 907/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet és a 908/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet értelmében a tagállamok a csalást kötelesek konkrétabban az alapok kockázataként kezelni. Ez a csalásellenes szemináriumoknak is külön témája (lásd a 33. bekezdésre adott választ). 86. A terület bevált módszerei a 2014–2020 közötti időszakban az Európai Vidékfejlesztési Hálózaton keresztül kerülnek megosztásra. 90. A 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 48. cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállamok által végzendő ellenőrzésbe beletartozik a befejezett művelet összevetése azzal a művelettel, amelyre a támogatási kérelmet benyújtották és jóváhagyták. E rendelkezés várhatóan lehetővé teszi, hogy a tagállamok feltárják azokat az eseteket, amikor az output nem egyezik azzal, mint amit a kedvezményezett eredetileg vállalt. 103. A benyújtott költségek ésszerűségének értékelésére vonatkozó rendelkezés[5] kezdetektől fogva magától értetődőnek minősült. A korábbi jogi keret 2010 tavaszán lezajlott átdolgozásakor[6] senki nem jelezte a Bizottságnak, hogy komolyabb nehézségekbe ütközne e tekintetben. Az átdolgozott jogszabály jóváhagyási folyamata alatt csupán egyetlen kérdést tettek fel (a maximumköltség-módszer alkalmasságáról), amelyet meg is válaszoltunk. A Bizottság időközben iránymutatást készített az egyszerűsített költségelszámolási módszerekről annak érdekében, hogy technikai útmutatást adjon a három választható egyszerűsített költségelszámolási módszer alkalmazásához, és hogy a tagállamok egyszerűsített költségelszámolási módszerek használatára való ösztönzése céljából előmozdítsa a bevált módszerek megosztását. Ugyanakkor az egyszerűsített költségelszámolási módszer alkalmazásáról a tagállamoknak kell döntést hozniuk. A 2014 októberében tartott, hibaarányokról szóló szeminárium keretében az összes tagállam irányító hatóságai és kifizető ügynökségei iránymutatást kaptak a közbeszerzési eljárásokban tapasztalható szabálytalanságok megelőzéséről. Végül, a Bizottság 2014 vége előtt iránymutatást fog rendelkezésre bocsátani a vidékfejlesztéssel kapcsolatos kontrollokról és szankciókról. A Bizottság emellett 2013. december 19-én iránymutatást fogadott el az Unió által megosztott irányítás keretében finanszírozott kiadásokra vonatkozóan a közbeszerzési szabályok megsértése esetén a Bizottság által végrehajtandó pénzügyi korrekciók megállapításáról. A 2014–2020 közötti programozási időszak esetében a Bizottság a költségek ésszerűségét biztosító hatékony eszközként egyszerűsített költségelszámolási módszerek bevezetését javasolta (átalányfinanszírozás, egységköltség-alapú térítés, egyösszegű átalány). Az 1303/2013/EU rendelet az európai strukturális és beruházási alapokkal kapcsolatos vissza nem térítendő és visszatérítendő támogatások elszámolható költségeinek kiszámításához a valós költségeket javasolja alapul venni, de megengedi az átalányfinanszírozás, az egységköltség-alapú térítés, és az egyösszegű átalány alapulvételét is. Ami a meglévő kontrollrendszerek értékelését illeti, a Bizottság megállapítása szerint a jól megtervezett rendszereket a gyakorlatban nem mindig működtetik megfelelően. 110. A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást. A tagállamoknak biztosítaniuk kell hatékony kontrollrendszereik előzetes rendelkezésre állását. A Bizottság a tagállamokat ösztönözni fogja a Számvevőszék által kidolgozott és az I. mellékletben feltüntetett ellenőrző lista és kritériumok használatára. A Bizottság emellett 2015 januárjában iránymutatást fog adni a vidékfejlesztéssel kapcsolatos kontrollokról és szankciókról, amelyben külön szakaszt szentel a költségek ésszerűségének és a különjelentéshez csatolt, irányító hatóságoknak szánt ellenőrző listának. Ezenkívül az Európai Vidékfejlesztési Hálózat 2014–2020 közötti tevékenységei képzéseket és tapasztalatcserét is magukba foglalnak majd. 111. A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást és nyomon követi, hogy a tagállamok meghozzák-e az intézkedéseket. A teljesítménykockázatokat illetően a Bizottság a rendszeres találkozókon a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok megosztására fogja ösztönözni a tagállamokat. A megfelelési kockázatok kapcsán a Mezőgazdasági Főigazgatóság 2014 márciusában elfogadta a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó új, többéves ellenőrzési stratégiáját. Ez az ellenőrzési stratégia továbbra is kockázatalapú; de az optimális ellenőrzési lefedettség érdekében 2014 júliusától hároméves gördülő ellenőrzési programot foglal magában. A programot a központi kockázatelemzés (CRA) támogatja, évenkénti felülvizsgálat mellett. Az ezen ellenőrzésekből eredő pénzügyi korrekciók alapját a kontrollrendszerek működtetése kapcsán feltárt hiányosságok és az uniós költségvetés e hiányosságok miatt felmerülő pénzügyi kockázata képezi. A Bizottság az ellenőrzések alapján a megállapított hibák tényleges forrását és okait is azonosíthatja, és a tagállamokat az adott helyzetet egyedi és célzott módon orvosló intézkedések kidolgozására kérheti. [1] A 65/2011/EU bizottsági rendelet 24. cikke (2) bekezdésének d) pontja. [2] 1975/2006/EK rendelet. [3] Európai Számvevőszék, 2013. évi éves jelentés, 4.8. bekezdés. [4] Bizottsági szolgálati munkadokumentum a vidékfejlesztési politika területét érintő fő hibaokok, valamint korrekciós és prevenciós intézkedések értékeléséről (SWD(2013) 244 final). [5] A 65/2011/EU bizottsági rendelet 24. cikke (2) bekezdésének d) pontja. [6] 1975/2006/EK rendelet.