Ajánlás

A TANÁCS AJÁNLÁSA

az euróövezeti nemzeti versenyképességi testületek létrehozásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére, összefüggésben 121. cikke (2) bekezdésével és 136. cikkével,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

mivel:

(1)Az Unióban javítani kell a versenyképességi folyamatok koordinációját és felügyeletét, és a közelmúltbeli válság rávilágított arra, hogy azok a tagállamok, amelyek pénzneme az euró (a továbbiakban: az euróövezeti tagállamok) különösen ki vannak téve a makrogazdasági egyensúlyhiányok esetleges halmozódásának és hirtelen szétterjedésének, ami más euróövezeti tagállamokra is hatással lehet. Rugalmas nominális devizaárfolyamok hiányában az országspecifikus sokkokkal szembeni megfelelő kiigazítási mechanizmusokra is szükségük van. A versenyképesség dinamikája befolyásolja a makrogazdasági egyensúlyhiányok (például a külkereskedelmi és a folyó fizetési mérlegek hiánya, a belföldi és külső kötelezettségek állománya) felhalmozódását és kiigazítását, valamint az aszimmetrikus sokkok eredményes kezelését. A versenyképesség romlása továbbá a potenciális növekedés visszaesésével járhat, ami megnehezíti a jelentős adósságok visszafizetését. A versenyképesség dinamikájára ható szakpolitikák koordinálása hozzájárulna ahhoz, hogy a versenyképességi folyamatok összhangban legyenek a gazdasági és monetáris unió (GMU) zökkenőmentes működésével. Bár ezen ajánlás címzettjei az euróövezeti tagállamok, a Tanács a többi tagállamot is ösztönzi hasonló testületek felállítására.

(2)Az európai szemeszter és mindenekelőtt a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére vonatkozóan az 1176/2011/EU, valamint az 1174/2011/EU rendelettel létrehozott eljárás keretet biztosít az integrált gazdaságpolitikai koordinációhoz és felügyelethez. Tekintettel arra, hogy a versenyképesség terén elő kell mozdítani a strukturális reformokat, ezeket a meglévő mechanizmusokat a reformtervek iránti határozottabb nemzeti felelősségvállalásnak kell alátámasztania. Ezért indokoltnak tűnik nemzeti szinten fokozni a független szakértők igénybevételét, valamint megerősíteni a szakpolitikai párbeszédet az Unió és az euróövezeti tagállamok között.

(3)A versenyképességi folyamatok és szakpolitikák eredményeit nyomon követő nemzeti versenyképességi testületeknek hozzá kell járulniuk a nemzeti szinten szükséges szakpolitikák és reformok iránti elkötelezettség megerősítéséhez, valamint olyan tudásbázis kifejlesztéséhez, amely az uniós gazdaságpolitikák koordinációját szolgálja a versenyképesség terén. A testületeknek értékelniük kell a versenyképességi folyamatokat és szakpolitikákat, ugyanakkor a nemzeti sajátosságok és a bevált gyakorlatok figyelembevételével szakpolitikai tanácsadást kell biztosítaniuk a reformok végrehajtásához.

(4)A versenyképességi testületek tevékenységi körének a versenyképesség átfogó megközelítésén kell alapulnia. A testületek feladatai a következőkre terjednek ki: a bérek dinamikája és nem bérjellegű tényezők, a termelékenység mozgatórugói, valamint a beruházásokhoz, innovációhoz és a gazdaságnak a vállalkozások számára vonzóbbá tételéhez kapcsolódó dinamikus megfontolások.

(5)A versenyképességi testületeknek kellő kapacitással kell rendelkezniük, hogy magas színvonalú gazdasági elemzéssel tudják alátámasztani tanácsadói tevékenységüket.

(6)A versenyképességi testületeknek a versenyképességhez kapcsolódó kérdésekkel foglalkozó minisztériumoktól vagy közhatóságoktól függetlenül kell működniük. Emellett a versenyképességi testületeknek elfogulatlannak kell lenniük abban az értelemben, hogy nem közvetíthetik kizárólag vagy nagyrészt meghatározott érdekcsoportok álláspontját. A függetlenségre és elfogulatlanságra vonatkozó említett követelmények révén biztosítható, hogy a versenyképességi testületek tanácsadói szerepükben megfelelően érvényesítsék a köz érdekében megfogalmazott szakértői nézeteket.

(7)A versenyképességi testületeket a Szerződés 152. cikkével összhangban, valamint a bérmegállapításra vonatkozó nemzeti gyakorlat és az ezzel foglalkozó intézmények figyelembevételével kell kialakítani. Az Európai Unió alapjogi chartájának 28. cikkével összhangban működésük nem érintheti a munkavállalók és munkáltatók, illetőleg megfelelő szervezeteik uniós joggal, valamint a nemzeti joggal és gyakorlatokkal összhangban lévő, kollektív szerződésekkel kapcsolatos tárgyalásokhoz, azok megkötéséhez és érvényesítéséhez való jogát, valamint az együttes fellépéshez való jogot.

(8)A Bizottságnak az euróövezeti célkitűzések megvalósításának előmozdítása érdekében össze kell hangolnia a versenyképességi testületek tevékenységét és az uniós gazdaságpolitikák koordinációja során figyelembe kell vennie a versenyképességi testületektől kapott észrevételeket.

(9)A versenyképességi testületeknek éves jelentésben kell összefoglalniuk és nyilvánosságra hozniuk elemzésüket és tanácsaikat. Annak biztosításához, hogy a testületek munkájuk során figyelembe vegyék az euróövezeti és az uniós célkitűzéseket, az említett jelentések elkészítése és a tagállamokba irányuló tényfeltáró utak során a Bizottságnak és a testületeknek konzultációt kell folytatniuk. A jelentések hozzájárulnak a Bizottság által az európai szemeszterrel és a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárással összefüggésben végzett elemzéshez.

(10)A tagállamok közötti koordináció megkönnyítése céljából az egyes tagállamokban egyetlen, egyértelműen kijelölt versenyképességi testületet kell felállítani. Mindazonáltal a versenyképességi testületek feladataik megfelelő végrehajtása érdekében támaszkodhatnak különféle meglévő testületekre, amennyiben azok megfelelnek a fent ismertetett egységes elveknek.