[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 20.12.2007

COM(2007) 842 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE

A BIZOTTSÁGOK 2006. ÉVI MUNKÁJÁRÓL {SEC(2007) 1713}

A Bizottság az 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat 7. cikkének (4) bekezdésével összhangban közzéteszi a bizottságok 2006. évi munkájáról szóló éves jelentést. A jelentés a következő részekből áll: a komitológiai rendszer fejlődésére vonatkozó általános észrevételek, a bizottsági tevékenységek horizontális áttekintése és az egyes komitológiai bizottságok részletes, a Bizottság szervezeti egységei szerint rendezett statisztikáit tartalmazó melléklet.[1] A mellékletben szintén szerepelnek a bizottságok számának változására, illetve a különleges intézkedéstervezetekkel kapcsolatos rendkívüli eseményekre vonatkozó szöveges észrevételek, például a kedvezőtlen vélemények és a Tanács számára készített előterjesztések.

1. A KOMITOLÓGIAI RENDSZER FEJLőDÉSÉVEL KAPCSOLATOS ÁLTALÁNOS ÉSZREVÉTELEK

1.1. A komitológia reformja

2006. július 17-én elfogadták az 1999/468/EK tanácsi határozatot módosító 2006/512/EK tanácsi határozatot[2], amely 2006. július 23-én lépett hatályba.

Az 1999/468/EK határozat módosításának célja, hogy megfeleljen az Európai Parlament hosszú időre visszanyúló azon kérésének, hogy szélesítsék az együttdöntési eljárás keretében elfogadott jogi aktusok végrehajtásának ellenőrzésére vonatkozó jogkörét. A módosítás bevezeti az „ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárást”. Az új 5a. cikk tartalmazza ezt az új eljárást, amely a már meglévőket (tanácsadó, irányító, szabályozási, védintézkedési) egészíti ki.

1.1.1. Az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás hatálya

Az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás hatályát a 2. cikk új (2) bekezdése határozza meg. Az alábbi két követelménynek kell teljesülnie: Az alap-jogiaktust együttdöntési eljárás keretében kell elfogadni, illetve hatáskört kell a Bizottságra ruházni olyan „általános hatályú intézkedések” elfogadása érdekében, „amelyek e jogi aktus nem alapvető fontosságú elemeinek módosítását szolgálják, beleértve (…) a jogi aktus új, nem alapvető fontosságú elemek beillesztésével történő kiegészítését is” (e végrehajtási intézkedések az alábbiakban: kvázi jogalkotási intézkedések)

Azok az általános hatályú intézkedések (szemben a külön kijelölt gazdasági szereplőknek/tagállamoknak címzett egyedi intézkedésekkel) tartoznak a kvázi jogalkotási intézkedések fenti fogalommeghatározása alá, amelyek:

- hivatalosan módosítják az együttdöntéssel elfogadott alap-jogiaktus (cikkét vagy mellékletét); például az együttdöntéssel elfogadott alap-jogiaktus technikai mellékleteinek a tudományos fejlődéshez történő hozzáigazítására vonatkozó általános hatályú intézkedések kvázi jogalkotási intézkedéseknek minősülnének;

vagy

- új szabályok létrehozásával egészítik ki az együttdöntéssel elfogadott alap-jogiaktust (szemben az alap-jogiaktusban meghatározott kritériumok puszta alkalmazásával); a pénzügyi szolgáltatások területén például a prospektusokban feltüntetendő információkat további részletekkel kiegészítő intézkedések is ilyennek minősülnének.

1.1.2. Az eljárás

Az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás lépéseit az új 5a. cikk határozza meg: E cikk a meghozandó intézkedések tervezete felett mind az Európai Parlament, mind a Tanács jogalkotó szervét ellenőrzési joggal ruházza fel. E jog messze meghaladja az Európai Parlamentnek a 8. cikk alapján meglévő „ellenőrzési jogát” ( „droit de regard” ), amely annak ellenőrzésére korlátozódik, hogy a Bizottság nem lépte-e túl az alap-jogiaktusban ráruházott végrehajtási hatásköröket (és előírja, hogy az Európai Parlament nem kötelező erejű állásfoglalást fogad el).

Az új ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás a jelenlegi szabályozási eljáráshoz hasonlóan két helyzetet különböztet meg. Amennyiben a bizottság kedvező véleményt nyilvánít, a Bizottság haladéktalanul benyújtja az (ellenőrzési) intézkedések tervezetét az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Ha az Európai Parlament és a Tanács nem ellenzi az intézkedéstervezetet, a Bizottság három hónap leteltét követően elfogadja azt (az 5a. cikk (3) bekezdésének d) pontja). Az említett időszakon belül (képviselőinek többségével) az Európai Parlament, és/vagy (minősített többséggel) a Tanács különböző típusú indokokkal ellenezheti az említett tervezet elfogadását.

Ezt követően a Bizottság benyújthatja az intézkedések módosított tervezetét a bizottságnak, vagy a Szerződéssel összhangban jogalkotási javaslatot terjeszthet elő (az 5a. cikk (3) bekezdésének c) pontja).

- Ha a bizottság kedvezőtlen véleményt ad, vagy nem nyilvánít véleményt, a Bizottság a meghozandó intézkedésekről haladéktalanul javaslatot terjeszt a Tanács elé és azt továbbítja az Európai Parlament részére (az 5a. cikk (4) bekezdésének a) pontja). Ennélfogva a tervezett intézkedésekről – két hónapon belül – a Tanács „mondja ki az első szót”. A Tanács ellenezheti a javasolt intézkedéseket, vagy minősített többséggel el kívánja azokat fogadni. Az utóbbi esetben haladéktalanul benyújtja az intézkedéseket az Európai Parlamentnek. Ha a Tanács az említett két hónapon belül nem határoz, a Bizottság az (ellenőrzési) intézkedéseket haladéktalanul benyújtja az Európai Parlamentnek.

- Az Európai Parlamentnek a második szakaszban joga van ellenezni a javasolt intézkedést. Ha nem ellenzi azokat, a Tanács (amennyiben a Tanács kívánta elfogadni az intézkedéseket) vagy a Bizottság (amennyiben a Tanács az említett két hónapon belül nem nyilvánított véleményt) elfogadja az intézkedéseket.

1.2. A reform végrehajtása

1.2.1. Összehangolás

A meglévő alap-jogiaktusoknak az új komitológiai eljárásokkal történő összehangolása jól ismert feladat, hiszen már az 1999/468/EK tanácsi határozatot megelőzően is végezték. A 2003-ban elfogadott négy összehangolási rendelet[3] egyenként, azonban tartalmi változtatások nélkül, csak komitológiai eljárásaik tekintetében módosította a meglévő alap-jogiaktusokat. Az összehangolás az egyes (irányító, szabályozási és védintézkedési) eljárások különböző változatainak eltörléséből állt. Tehát a módosítások teljesen automatikusak voltak, ami elősegítette a jogalkotó általi elfogadásukat.

Ezzel szemben a fent említett kritériumok (lásd a fenti 1.1.1. pontot) kötelező érvényűek. Vagyis a feltételek fennállása esetén mindig az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárást kell alkalmazni. Máskülönben nem jogszerű az elfogadott alap-jogiaktus. Ezért annak eldöntése érdekében, hogy fennállnak-e az új eljárás alkalmazásának feltételei, minden egyes eset érdemleges tényezőit külön meg kell megvizsgálni.

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság együttes nyilatkozatában[4] elfogadta azon alap-jogiaktusok jegyzékét, amelyeket sürgősen összhangba kell hozni az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással. A Bizottság 2006. december 22-én elfogadta az ezen elsőbbségi összehangolásnak megfelelő 26 javaslatot.

A 2006. júliusi együttes nyilatkozatban fel nem sorolt, együttdöntési eljárás keretében elfogadott valamennyi egyéb alap-jogiaktust is össze kell hangolni. A Bizottság kötelezettséget vállal valamennyi meglévő jogi aktus felülvizsgálatára, illetve arra, hogy 2007 végéig valamennyi szükséges esetben megteszi az összehangolásukra irányuló megfelelő javaslatokat.

1.2.2. A kétoldalú megállapodás felülvizsgálata

Felül kell vizsgálni a komitológiai határozat végrehajtási eljárásairól szóló, 2000. októberi kétoldalú (Bizottság/Európai Parlament) megállapodást annak érdekében, hogy összhangba hozzák azt az átláthatósági nyilatkozattal/az aktualizált nyilvántartással, az új ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással, illetve hogy – lehetőség szerint – egyszerűsítsék a jelenlegi szabályozást. E megállapodás felülvizsgálatát 2007. végéig kell elvégezni.

1.2.3. A komitológia és az átláthatóság: a komitológiai dokumentumok nyilvántartása és adattára

A Bizottság az 1999/468/EK tanácsi határozat 7. cikkének (3) bekezdésével kapcsolatos nyilatkozatban (átláthatósági nyilatkozat)[5] kötelezettséget vállal arra, hogy a komitológiai nyilvántartás működésének javítása által hozzájárul ahhoz, hogy az Európai Parlament jobban nyomon kövesse az egyes komitológiai eljárások szakaszait és menetrendjét, illetve meg tudja különböztetni a hozzá eljuttatott különböző típusú dokumentumokat.

Ezért az 1999/468/EK tanácsi határozat reformjának kísérő intézkedéseként a Bizottság jelenleg a nyilvántartás további javításán dolgozik annak érdekében, hogy az Európai Parlament és a közvélemény átláthatóbb és egységesebb módon férhessen hozzá az adattárban található dokumentumokhoz. A fejlesztés megvalósítására előreláthatólag 2008. elején kerül majd sor.

1.3. Az ítélkezési gyakorlat fejlődése

A Bizottság 2004. március 5-én benyújtott keresetében azt kérte a Bíróságtól, hogy semmisítse meg a Közösségen belüli erdők és környezeti kölcsönhatások megfigyeléséről szóló, 2003. november 17-i 2152/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (2) bekezdését, amennyiben az az 1999/468/EK tanácsi határozat (komitológiai határozat) 5. cikkében meghatározott szabályozási eljáráshoz köti a Forest Focus program végrehajtási intézkedéseinek elfogadását. A Bizottság szerint a Forest Focus rendelet alapján megteendő végrehajtási intézkedések a cselekvési programra vonatkozó irányító intézkedések. A közösségi programok végrehajtása vonatkozásában elvileg csupán az irányítóbizottsági vagy – adott esetben – a konzultációs eljárás alkalmazható.

A Bíróság 2006. február 23-i ítéletében (C-122/04. sz. ügy – Bizottság kontra Tanács és Parlament) alapelvként szögezte le, hogy a második komitológiai határozat 2. cikkében meghatározott kritériumok ugyan nem kötelező jellegűek, viszont a közösségi jogalkotónak indokolnia kell választását, ha a bizottsági eljárás megválasztásában e kritériumoktól eltér. Viszont a Bíróság úgy vélte, hogy ebben az ügyben a közösségi jogalkotó nem tért el a második komitológiai határozat 2. cikkének b) pontjában meghatározott kritériumoktól.

A Bíróság különösen kiemelte, hogy a Tanács alappal vélte úgy, hogy a Forest Focus rendelet nem bontakoztatja ki a Forest Focus rendszer lényeges elemeit kellő részletességgel ahhoz, hogy általános hatályú intézkedések, mint programok végrehajtásával kapcsolatos irányítási intézkedések tárgyát képezhessék. Ezért az irányítóbizottsági eljárást nem találta megfelelőnek. Tehát a komitológiai határozattal összhangban történt a szabályozási bizottsági eljárás kiválasztása.

Következtetésképpen a Bíróság elutasította a Bizottság keresetét.

1.4. Bővítés

2005. április 25-én aláírták a Bulgáriával és Romániával kötött csatlakozási szerződést. A 2004. májusi csatlakozást megelőzően alkalmazott, a tíz új tagállamra vonatkozó megközelítéshez hasonlóan 2005. április 26-tól Bulgária és Románia számára is aktív megfigyelői státuszt biztosítottak, így a két országnak az Európai Unióhoz való 2007. január 1-i csatlakozásáig aktív megfigyelőként vehettetek részt a bizottság ülésein. A még tagjelölt státuszú országok, Törökország és Horvátország, valamint 2005 decembere óta Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság részvétele továbbra is „A tagjelölt országok közösségi programokban, hivatalokban és bizottságokban való részvételéről szóló, Tanácsnak címzett bizottsági közlemény”[6] alapján történik.

2. A TEVÉKENYSÉGEK HORIZONTÁLIS ÁTTEKINTÉSE

2.1 A bizottságok száma

A komitológiai bizottságok nem tévesztendők össze más szervekkel, különösen a Bizottság által létrehozott „szakértői csoportokkal”. Az utóbbiak feladata a szakpolitikák előkészítése és végrehajtása, míg a komitológiai bizottságok a jogalkotási aktusok végrehajtásában vesznek részt. E jelentés kizárólag a komitológiai bizottságokkal foglalkozik. A komitológiai bizottságok számát a 2006. december 31-i állapotnak megfelelően, tevékenységi területenként határoztuk meg ( I. táblázat ). Az előző évre vonatkozó számadatokat (2005. december 31-i állapot) összehasonlítás céljából adtuk meg.

I. TÁBLÁZAT – A bizottságok száma összesen

Szakpolitikai terület | 2005 | 2006 |

Vállalkozáspolitika és ipar (ENTR) | 32 | 33 |

Foglalkoztatási, szociális ügyek és esélyegyenlőség (EMPL) | 6 | 8 |

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés (AGRI) | 31 | 30 |

Közlekedés és energiaügy (TREN) | 38 | 36 |

Környezetvédelem (ENV) | 32 | 35 |

Kutatás (RTD) | 3 | 3 |

Információs társadalom és média (INSFO) | 10 | 12 |

Halászati és tengerészeti politika (ISH) | 3 | 4 |

Belső piac (MARKT) | 10 | 13 |

Regionális politika (REGIO) | 2 | 3 |

Adóügy és vámunió (TAXUD) | 10 | 10 |

Oktatás és kultúra (EAC) | 7 | 12 |

Egészségügy és fogyasztóvédelem (SANCO) | 15 | 16 |

Jogérvényesülés, szabadság, biztonság (JLS) | 13 | 15 |

Külkapcsolatok (RELEX) | 3 | 4 |

Kereskedelem (TRADE) | 12 | 12 |

Bővítés (ELARG) | 3 | 4 |

Europe Aid (AIDCO) | 8 | 15 |

Humanitárius segélyek (ECHO) | 1 | 1 |

Statisztika (ESTAT) | 8 | 8 |

Költségvetés (BUDG) | 2 | 2 |

Csaláselleni Hivatal (OLAF) | 1 | 1 |

ÖSSZESEN | 250 | 277 |

2.2 A vélemények és a végrehajtási intézkedések száma

Az előző jelentésekhez hasonlóan ez a jelentés is átfogó számadatokat közöl a bizottságok által kiadott hivatalos véleményekről [7], valamint az ezek nyomán a Bizottság által elfogadott végrehajtási intézkedésekről (jogi aktusokról, igazgatási és finanszírozási határozatokról). E számadatok mutatják a bizottságok konkrét „teljesítményét” ( IV. táblázat ). A bizottságok 2006-ben összesen 2 933 véleményt adtak ki (a 2005. évi 2 582-tel szemben); a Bizottság pedig 2 862 végrehajtási intézkedést fogadott el (a 2005. évi 2 654-tel szemben).

IV. TÁBLÁZAT – A vélemények és végrehajtási intézkedések száma ( 2006)

Vélemények | Végrehajtási intézkedések | Vélemények | Végrehajtási intézkedések |

ENTR | 74 | 10 | EAC | 61 | 61 |

EMPL | 18 | 1 | SANCO | 340 | 328 |

AGRI | 1 576 | 1 576 | JLS | 56 | 38 |

TREN | 61 | 44 | RELEX | 2 | 4 |

ENV | 55 | 42 | KERESKEDELEM | 6 | 5 |

RTD | 212 | 212 | ELARG | 74 | 75 |

INFSO | 74 | 74 | AIDCO | 297 | 297 |

FISH | 19 | 19 | ECHO | 45 | 45 |

MARKT | 10 | 8 | ESTAT | 19 | 13 |

REGIO | 9 | 2 | BUDG | 1 | 1 |

TAXUD | 50 | 42 | OLAF | 2 | 4 |

Az egyes szakpolitikai területeken – mezőgazdaság (1 576), egészségügy és fogyasztóvédelem (328), Europe Aid (297), kutatás (212), továbbá információs társadalom (73) – elfogadott nagyszámú végrehajtási intézkedés azt jelzi, hogy e területeken intenzív munka folyik a komitológiai eljárások[8] révén a Bizottságra ruházott feladatok terén. Tavaly óta jelentősen növekedett a EuropeAid területén elfogadott intézkedések száma (2005-ben 124 végrehajtási intézkedés), míg csökkenés figyelhető meg a vállalkozáspolitika és ipar (2005-ben 55 végrehajtási intézkedés, 2006-ban csak 10), valamint az adóügy és vámunió területén (2005-ben 47 végrehajtási intézkedés, 2006-ban csak 7).

[1] A melléklet a Bizottság szolgálatainak különálló munkadokumentumaként került előterjesztésre.

[2] HL L 200., 2006.7.22., 11. o. A komitológiai határozat egységes szerkezetbe foglalt változatát a HL C 255. számában (2006.10.12., 4. o.) tették közzé.

[3] A 2003. április 14-i 806/2003/EK tanácsi rendelet, a 2003. április 14-i 807/2003/EK tanácsi rendelet, a 2003. május 26-i 1105/2003/EK tanácsi rendelet, valamint a 2003. szeptember 29-i 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet.

[4] HL C 255., 2006.10.21., 1. o.

[5] HL C 171., 2006.7.22., 21. o.

[6] COM (1999) 710 végleges, 1999. december 20-án fogadták el. Lásd még a Bizottság közleményét a Tanácsnak és a Parlamentnek a Nyugat-Balkáni országok közösségi programokban és hivatalokban való részvételének előkészítéséről (COM (2003) 748 végleges, elfogadva: 2003. december 3-án).

[7] Beleértve mind a kedvező, mind a kedvezőtlen véleményeket, amelyeket a szabályozási bizottsági és irányítóbizottsági eljárás esetében hivatalos szavazást követően adtak ki. Nem szerepelnek az adatokban azok az esetek, amikor a bizottság nem adott ki véleményt, mivel a hivatalos szavazáson nem érték el a szükséges (minősített) többséget.

[8] Természetesen az elfogadott intézkedések száma önmagában nem jelzi a határozatok politikai, gazdasági vagy pénzügyi jelentőségét.