Brüsszel, 17.7.2008

COM(2008) 472 végleges

Javaslat:

A TANÁCS RENDELETE

a többek között Oroszországból származó, egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 954/2006/EK rendelet módosításáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

A javaslat háttere |

A javaslat indokai és célkitűzései Ez a javaslat a legutóbb a 2005. december 21-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletnek (a továbbiakban: alaprendelet) az Oroszországból származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára történő alkalmazására vonatkozik. |

Általános háttér E javaslat az alaprendelet végrehajtásának összefüggésében és az abban megállapított tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően végzett vizsgálat eredményeként jött létre. |

A javaslat által érintett területen meglévő rendelkezések Az Oroszországból származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó, hatályos intézkedéseket a 954/2006/EK tanácsi rendelettel vezették be. |

Összhang az Unió más szakpolitikáival és célkitűzéseivel Nem alkalmazandó. |

Konzultáció az érdekelt felekkel és hatásvizsgálat |

Konzultáció az érdekelt felekkel |

Az alaprendelet rendelkezéseinek megfelelően az eljárásban érintett érdekelt feleknek a vizsgálat során már lehetőségük nyílt arra, hogy érdekeik védelmében fellépjenek. |

Szakvélemények bekérése és felhasználása |

Külső szakértők bevonására nem volt szükség. |

Hatásvizsgálat Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredménye. Az alaprendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot, viszont tartalmazza a megvizsgálandó körülmények részletes listáját. |

A javaslat jogi elemei |

A javasolt intézkedés összefoglalása 2007. június 22-én a Bizottság saját kezdeményezésére részleges időközi felülvizsgálatot indított, mely az Oroszországból származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek egyik exportáló gyártója dömpingjének szintjére korlátozódott. A vizsgálat azt mutatta, hogy a megállapított dömpingkülönbözet csökkent. Következésképpen ennek megfelelően csökkenteni kell az ezen exportokra kivetett dömpingellenes vámot is. Ezért a Bizottság azt javasolja, hogy a Tanács fogadja el a mellékelt rendeletjavaslatot, amelyet legkésőbb 2008. augusztus 11-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni. |

Jogalap A legutóbb a 2005. december 21-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet. |

A szubszidiaritás elve A javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elve ezért nem alkalmazható. |

Az arányosság elve A javaslat a következők miatt eleget tesz az arányosság elvének: |

Az intézkedés formáját a fent említett alaprendelet írja le, és nem hagy teret a nemzeti döntéshozatalnak. |

Nem alkalmazandó utalás arra vonatkozóan, hogy a Közösséget, a nemzeti kormányokat, a regionális és helyi hatóságokat, a gazdasági szereplőket és a polgárokat sújtó pénzügyi és adminisztratív terhet hogyan csökkentsék a lehető legkisebbre, és e teher milyen mértékben legyen arányos a javaslat célkitűzésével. |

Az eszközök megválasztása |

Javasolt eszköz: rendelet. |

Más eszközök az alábbi ok miatt nem lennének megfelelőek: Más eszközök nem lennének megfelelőek, mert az alaprendelet nem javasol alternatív lehetőségeket. |

Költségvetési vonzat |

A javaslatnak nincs hatása a Közösség költségvetésére. |

Javaslat:

A TANÁCS RENDELETE

a többek között Oroszországból származó, egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 954/2006/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre[1] (a továbbiakban: alaprendelet), és különösen annak 9. cikkére és 11. cikkének (3) bekezdésére,

tekintettel a többek között Oroszországból származó, egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló, 2006. június 27-i 954/2006/EK tanácsi rendeletre,

tekintettel a Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,

mivel:

A. ELJÁRÁS

1. Meglévő intézkedések

(1) Egy vizsgálatot (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) követően a Tanács a 954/2006/EK rendelettel[2] végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Oroszországból származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára.

2. Különleges ellenőrzés

(2) A 954/2006/EK tanácsi rendelet hatályba lépése és a tanácsadó bizottság tájékoztatása után a Bizottság fokozott figyelemmel kísérte az intézkedések által érintett országból származó varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalának alakulását. Az ellenőrzés azt mutatatta, hogy az orosz exportáló gyártók csoportjának, a TMK csoportnak (Volzhsky Pipe Plant, OJSC Taganrog Metallurgical Works, OJSC Sinara Pipe Plant és OJSC Seversky Pipe Plant) (a továbbiakban: TMK, a vállalat vagy a csoport) a Közösségbe irányuló exportja az intézkedések bevezetését követő hat hónapban jelentősen csökkent. A vizsgálat során az is kiderült, hogy a TMK-ra vonatkozó vám szintjét felül kell vizsgálni. A vizsgálati kérdőívben a TMK által megadott, költségekre és árra vonatkozó információk alapján a csoport dömpingkülönbözete kisebb a jelenleg érvényes 35,8 %-nál.

3. Időközi felülvizsgálat megindítása

(3) A Bizottság kezdeményezésére megindult a fent említett rendeletnek a TMK vonatkozásában történő részleges időközi felülvizsgálata az exportőr által a Bizottság rendelkezésére bocsátott bizonyítékok alapján. A vállalat állítása szerint a hatályban lévő intézkedések meghozatalát eredményező körülmények megváltoztak, és e változások tartósak. Emlékeztetni kell arra, hogy a TMK nem működött együtt teljes mértékben az eredeti vizsgálat során, ezért a dömpingkülönbözetet a rendelkezésre álló tények, azaz a vizsgálatban együttműködő másik oroszországi gyártók csoportja esetében megállapított rendes érték és az Eurostat adatai alapján számították ki. A TMK azt állította, hogy főként azért nem tudott együttműködni az eredeti vizsgálat során, mert a csoportban már az eredeti vizsgálat időszakában jelentős belső változások jelentkeztek. A csoport vállalatirányítására és számviteli és ellenőrzési gyakorlataira is hatással lévő kivételes körülmények miatt a TMK az eredeti vizsgálat során nem tudott megfelelő bizonyítékokkal szolgálni árairól és költségeiről. A vállalat állítása szerint a szervezésében bekövetkezett változások az eredeti vizsgálat óta egyszerűbb vállalati struktúrát, jobb vállalatirányítást és a nemzetközi pénzügyi jelentési szabvány (IFRS) szerinti számvitelre való áttérést eredményezték, ami lehetővé tette a csoport vizsgálatban való együttműködését. A vállalat prima facie bizonyítékot is szolgáltatott arról, hogy a saját belföldi árain és költségein alapuló rendes értéknek és a Közösségbe irányuló exportárainak összehasonlítása a jelenlegi intézkedések szintjénél jóval alacsonyabb dömpinget eredményezne. A csoport szerint ezért nincs szükség arra, hogy a dömping ellensúlyozása érdekében a korábban megállapított dömpingszinten alapuló intézkedés a jelenlegi mértékben fennmaradjon.

(4) Miután a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésére a részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság úgy döntött, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban saját kezdeményezésére olyan részleges időközi felülvizsgálatot indít, amelynek hatálya a TMK-csoport exportáló gyártói és tagjai exportjával kapcsolatos dömpingszintre korlátozódik. A Bizottság 2007. június 22-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában értesítést[3] tett közzé a felülvizsgálat megindításáról (a továbbiakban: felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés) és megkezdte a vizsgálatot.

(5) A Bizottság a felülvizsgálati eljárás megindításáról hivatalosan értesítette a TMK-t, a vele kapcsolatban álló vállalatokat és az exportáló ország képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeiket írásban ismertessék, és hogy meghallgatást kérjenek.

(6) A Bizottság a TMK-nak és a vele kapcsolatban álló vállalatoknak kérdőíveket küldött, melyekre a válaszokat az e célra megállapított határidőn belül megkapta. A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping megállapításához szükségesnek ítélt, továbbá ellenőrző látogatásokat tett az alábbi vállalatok telephelyén:

- OJSC Volzhsky Pipe Plant, Oroszország

- OJSC Taganrog Metallurgical Works, Oroszország

- OJSC Sinara Pipe Plant, Oroszország

- OJSC Seversky Pipe Plant, Oroszország

- CJSC Trade House TMK, Oroszország

- TMK Europe GmbH, Németország

- TMK Global AG, Svájc

- TMK Italia s.r.l., Olaszország

4. Felülvizsgálati időszak

(7) A dömpingre vonatkozó vizsgálat 2006. április 1-jétől 2007. március 31-ig tartott (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak vagy FVI).

B. FELÜLVIZSGÁLAT

1. Érintett termék

(8) A jelenlegi felülvizsgálat által érintett termék megegyezik az eredeti felülvizsgálat tárgyát képező termékkel: a jelenleg az ex 7304 11 00, az ex 7304 19 10, az ex 7304 19 30, az ex 7304 22 00, az ex 7304 23 00, az ex 7304 24 00, az ex 7304 29 10, az ex 7304 29 30, az ex 7304 31 80, az ex 7304 39 58, az ex 7304 39 92, az ex 7304 39 93, az ex 7304 51 89, az ex 7304 59 92 és az ex 7304 59 93 kóddal bejelentett, Oroszországból származó, egyes, legfeljebb 406,4 mm külső átmérőjű, kör keresztmetszetű vasból vagy acélból készült varrat nélküli csövek[4], amelyek szénegyenértéke[5] (Carbon Equivalent Value, CEV) nem haladja meg a 0,86-ot a Nemzetközi Hegesztési Intézet (International Institute of Welding, IIW) képlete és a kémiai elemzés szerint (a továbbiakban: érintett termék).

2. Hasonló termék

(9) Az Oroszországban gyártott és belföldi piacon értékesített, illetve a Közösségbe exportált érintett termék ugyanazokkal az alapvető fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságokkal és felhasználással rendelkezik, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősül.

C. A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI

1. Rendes érték

(10) A belföldi piacon való értékesítések a kapcsolatban álló vállalaton, a CJSC Trade House TMK-n keresztül történnek, amely az érintett terméket továbbértékesíti az oroszországi független vásárlóknak.

(11) Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először azt vizsgálta meg a csoport négy együttműködő exportáló gyártója tekintetében, hogy a hasonló terméknek a független vevők számára történő belföldi értékesítéseik reprezentatívak voltak-e, vagyis hogy az ilyen értékesítések teljes volumene elérte vagy meghaladta-e a Közösségbe irányuló exportértékesítések teljes volumenének az 5 %-át. A hasonló termék belföldi piacon történő értékesítésének teljes volumene reprezentatívnak bizonyult. A Bizottság szolgálatai ezt követően azonosították a hasonló termék azon belföldön értékesített típusait, amelyek azonosak vagy közvetlenül összehasonlíthatóak a Közösségbe irányuló export során értékesített típusokkal.

(12) Az exportáló gyártók által a belföldi piacon értékesített valamennyi típusnál, amelyet közvetlenül össze lehetett hasonlítani az érintett termék Közösségbe exportált típusával, felmérték, hogy az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban az adott típus belföldi értékesítése reprezentatívnak tekinthető-e. Egy adott típus belföldi értékesítése megfelelően reprezentatívnak minősült, amennyiben a vizsgálati időszak során az adott típus belföldi értékesítésének teljes volumene elérte vagy meghaladta a Közösségbe exportált, érintett termékhez hasonló típusú termék értékesítése teljes volumenének 5%-át.

(13) Ezt követően a belföldi piacon a független fogyasztók számára történő nyereséges értékesítés arányának meghatározásával az érintett terméktípusnál azt is megvizsgálták, hogy a reprezentatív mennyiségben történő belföldi értékesítése a rendes kereskedelmi forgalomban valósult-e meg, az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően.

(14) Olyan esetekben, ahol a számított előállítási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó eladási áron értékesített terméktípus értékesítési mennyisége az ugyanazon típus értékesítési mennyiségének legalább 80%-át tette ki, és ahol annak a típusnak a súlyozott átlagára megegyezett az előállítási költséggel vagy magasabb volt annál, a rendes érték a tényleges belföldi áron alapult, amely a vizsgálati időszak alatti, összes belföldi értékesítés súlyozott átlagáraként került kiszámításra, függetlenül attól, hogy ezek az értékesítések nyereségesek voltak-e vagy sem. Olyan esetekben, ahol egy terméktípus nyereséges értékesítése kevesebb volt, mint a típus teljes értékesítési volumenének 80%-a, vagy ahol a típus súlyozott átlagára az előállítási költség alatt volt, a rendes érték a tényleges belföldi áron alapult, ami csak a típus nyereséges értékesítésének súlyozott átlagaként került kiszámításra, feltéve, hogy ezek az értékesítések a típus teljes értékesítési volumenének legalább 10%-át képviselték. Azokban az esetekben, ahol bármely terméktípus nyereséges értékesítése a típus teljes értékesítési volumenének kevesebb mint 10%-át képviselte, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az a konkrét típus a belföldi áron nem elegendő mennyiségben került értékesítésre ahhoz, hogy a rendes érték meghatározásának alapját képezze.

(15) Amikor egy bizonyos, egy exportáló gyártó által értékesített terméktípus belföldi árait nem lehetett felhasználni a rendes érték megállapításához, más módszert kellett alkalmazni. Erre az esetre a Bizottság a számtanilag képzett rendes értéket alkalmazta. A rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban az eladási, általános és adminisztratív (SGA-)költségek ésszerű százalékának, valamint egy ésszerű haszonkulcsnak az exportált típusok szükség szerint kiigazított, gyártóknál felmerülő előállítási költségeihez történő hozzáadásával számították ki. Az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerint az eladási, általános és adminisztratív költségek, valamint a haszonkulcs százaléka a rendes kereskedelmi forgalomban a hasonló termék értékesítésének az átlagos eladási, általános és adminisztratív költségein és haszonkulcsán alapult.

(16) Az előállítási költségek, és különösen az energiaköltségek tekintetében megvizsgálták, hogy az exportáló gyártók által fizetett gázárak megfelelően tükrözik-e a gáz előállításával és elosztásával kapcsolatos költségeket.

(17) Megállapították, hogy az exportáló gyártók által fizetett belföldi gázár az Oroszországból származó földgáz exportárának körülbelül egynegyede volt. E tekintetben minden rendelkezésre álló adat azt mutatja, hogy az oroszországi belföldi gázárakat szabályozták, így a földgáz nem szabályozott piacain fizetett áraknál jóval alacsonyabbak. Mivel az exportáló gyártók nyilvántartásai nem tükrözték megfelelően a gázköltségeket, az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerint ki kellett igazítani őket. Az oroszországi belső piachoz kapcsolódó, megfelelően reprezentatív, torzítatlan gázárak hiányában a Bizottság helyénvalónak találta a kiigazításnak az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerint a más reprezentatív piacokról szerzett információk alapján történő elvégzését. A kiigazított ár az orosz gáz német-cseh határparitáson (Waidhaus) exportra értékesített átlagárán alapult, helyi elosztási költségekkel kiigazítva. Mivel Waidhaus az Európai Unióba – amely az orosz gáz legfőbb piaca, és árai ésszerűen tükrözik a költségeket – irányuló orosz gázértékesítés fő csomópontja, ezért az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése értelmében reprezentatív piacnak tekinthető.

(18) Azon terméktípusok esetében, amelyekre vonatkozóan a rendes értéket a fentiek szerint számították ki, a kiszámítást az exportált típusok előállítási költségei alapján végezték el a gázárak kiigazítását követően.

2. Exportár

(19) A TMK exportértékesítéseit a Közösségben vagy Svájcban található kapcsolatban álló vállalatok végezték. Az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése alapján állapították meg, vagyis a felülvizsgálati időszak során a Közösségben az első független vevő által a vele kapcsolatban álló vállalatnak ténylegesen fizetett vagy fizetendő viszonteladói árak alkalmazásával, melyeket kiigazítottak az import és a viszonteladás között felmerült összes költséggel és a nyereséggel.

(20) A svájci kapcsolatban álló vállalat, a TMK Global AG által a közösségi vevőknek felszámított exportárakkal kapcsolatban a TMK azt állította, hogy a nyereségnek, az értékesítési, általános és igazgatási költségeknek, a jutalékoknak vagy az ügynöki díjaknak az exportárból való levonása indokolatlan lenne, mivel a TMK Global teljesen integrált, Közösségen kívüli exportértékesítési osztályként működik. A TMK szerint az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban ilyen levonások csak azon közösségbeli vállalatok esetében lennének indokoltak, amelyek a csoport importáló hálózatának részét képezik.

(21) A fenti állítást elfogadták, mivel megállapították, hogy a TMK Global a csoporton belüli átszervezést követően a Közösségen kívüli exportért és a Közösségbe irányuló exportértékesítésekért felelős exportrészleggé vált, noha azok volumene a felülvizsgálati időszakot megelőzően és közben jelentősen visszaesett. A TMK Global valójában egy olyan értékesítési központként működik, amely egyszerűbbé teszi a közvetlenül a legfontosabb piacokon található értékesítési helyek, vagyis a TMK North America és a TMK Middle-East beszerzési és dokumentációs eljárásait. Emellett a TMK Global a legfontosabb piacokra és a Közösségbe irányuló exportértékesítések vonatkozásában az exportrészleg más funkcióit is ellátja, például a vezetői számvitelt és a szállítmányok nyomon követésére vonatkozó előírások végrehajtását. Korábban e feladatokat az egyes gyárak exportrészlegei látták el, azonban most a centralizáció és a következetesség biztosítása érdekében a TMK Global végzi el őket.

3. Összehasonlítás

(22) A súlyozott rendes érték és a súlyozott exportár összehasonlítását gyártelepi alapon, azonos kereskedelmi szinten végezték. A méltányos összehasonlítás érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát bizonyítottan befolyásoló tényezők közötti különbségeket. Ennek alapján – megfelelő és indokolt esetben – kiigazították a fizikai tulajdonságokban, a fuvarozási, biztosítási, kezelési és hitelköltségekben, valamint az importvámokban mutatkozó különbségeket.

4. Dömpingkülönbözet

(23) Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban árutípusonként összehasonlították a rendes érték súlyozott átlagát az érintett termék megfelelő típusa exportárának súlyozott átlagával. Ez az összehasonlítás jelezte a dömping meglétét.

(24) A TMK esetében a nettó, közösségi határparitáson számított ár százalékában kifejezett, vámfizetés előtti dömpingkülönbözet 27,2 % volt.

D. A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓS JELLEGE

(25) Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban megvizsgálták azt is, hogy a megváltozott körülmények indokoltan tartósnak tekinthetők-e.

(26) E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a TMK nem működött együtt megfelelő mértékben az eredeti vizsgálat során. Ezért a jelenleg alkalmazandó 35,8 %-os vám alapját képező dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján állapították meg. A Bizottság a rendelkezésre álló tények közül a vizsgálatban együttműködő másik oroszországi gyártócsoport esetében megállapított rendes értéket és az Eurostat adatait használta.

(27) A rendelkezésre álló tények felhasználását eredményező együttműködés hiányát azok a jelentős belső változások okozták, amelyek már az eredeti vizsgálat időszakában jelentkeztek a csoportban. A csoport vállalatirányítására, valamint számviteli és ellenőrzési gyakorlataira is hatással lévő kivételes körülmények miatt a TMK az eredeti vizsgálat során nem tudott megfelelő bizonyítékokkal szolgálni árairól és költségeiről.

(28) A TMK a jelenlegi vizsgálatban teljes mértékben együttműködött. Így az eredeti vizsgálattal ellentétben – amikor a csoportban még zajlottak az átszervezések – a jelenlegi vizsgálatban a kérdőívre adott válaszok megfelelően ellenőrizhetők voltak. Mivel a csoport megbízható adatokat bocsátott rendelkezése a rendes értékről és az exportárról, a dömpingkülönbözet saját adatai alapján kiszámítható volt.

(29) A vizsgálat során benyújtott bizonyítékok azt mutatják, hogy a vállalatnak a jelenlegi vizsgálatban való együttműködését lehetővé tévő, a TMK vállalatirányítását és számviteli gyakorlatát érintő változások tartósnak tekinthetők, mivel a csoport hosszú távra kialakított szerkezetét érintik.

(30) A Bizottság úgy véli, hogy a felülvizsgálat megindítását eredményező körülmények valószínűleg nem fognak olyan mértékben megváltozni a közeljövőben, hogy az befolyásolná a jelenlegi felülvizsgálat megállapításait. Ezért a változások hosszú távúnak tekinthetők.

E. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

(31) A felülvizsgálat eredményei alapján helyénvalónak tűnik a TMK-től származó érintett termék behozatalára alkalmazandó dömpingellenes vám 27,2%-ra való módosítása. A módosított dömpingellenes vám mértékét a megállapított dömpingkülönbözet szintjén kell meghatározni, mivel alacsonyabb az eredeti vizsgálat során megállapított dömpingkülönbözetnél.

(32) Az érdekelt feleket tájékoztatták azon alapvető tényekről és szempontokról, melyek alapján a 954/2006/EK tanácsi rendelet módosítására irányuló javaslat szándéka megfogalmazódott, továbbá lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére.

F. KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

(33) Miután nyilvánosságra hozták azokat az alapvető fontosságú tényeket és szempontokat, amelyek alapján a TMK-től származó érintett termék behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámok módosítását tervezték ajánlani, az alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdésével összhangban a csoport az árra vonatkozó kötelezettségvállalást ajánlott fel. A TMK által felajánlott kötelezettségvállalás nem változtatta meg a Bizottságnak azt az eredeti következtetését, hogy az érintett termék a 954/2006/EK tanácsi rendelet (248)–(250) preambulumbekezdésében ismertetettekkel összhangban nem alkalmas kötelezettségvállalásra. A Bizottság úgy gondolja, hogy a TMK jelenlegi kötelezettségvállalása nem foglalkozik az érintett terméknek a fent említett rendelet (248) preambulumbekezdésében ismertetett technikai nehézségeivel olyan mértékben, amely a felajánlott árra vonatkozó kötelezettségvállalást megvalósíthatóvá tenné,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 954/2006/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében szereplő táblázat a következőkkel egészül ki:

Ország | Vállalat | Dömpingellenes vám | Kiegészítő TARIC-kód |

Oroszország | OJSC Volzhsky Pipe Plant, OJSC Taganrog Metallurgical Works, OJSC Sinara Pipe Plant és OJSC Seversky Pipe Plant | 27,2% | A859 |

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

a Tanács részéről

az elnök […]

[1] HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

[2] HL L 175., 2006.6.29., 4. o.

[3] HL C 138., 2007.6.22., 37. o.

[4] A vám- és statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról szóló, 2007. szeptember 20-i 1214/2007/EK bizottsági rendelet (HL L 286., 2007.10.31., 1. o.) rendelkezései szerint. Az érintett termékkört a 954/2006/EK tanácsi rendelet (HL L 175., 2006.6.29., 4. o.) 1. cikkének (1) bekezdésében szereplő árumegnevezés és a megfelelő KN-kódok árumegnevezése együtt határozza meg.

[5] A CEV-et a Nemzetközi Hegesztési Intézet (International Institute of Welding, IIW) által 1967-ben kiadott, IIW IX-535-67-számú technikai jelentésnek megfelelően állapítják meg.