[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 6.6.2005

COM(2005) 239 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

A külszolgálat konszolidációja és kiterjesztése

1. BEVEZETÉS

A küldöttségek hálózata és a legutóbbi változások

50 évvel az Európai Közösségek első külföldi képviseletének létesítése után a külszolgálat igen kiterjedt, összefüggő és egységes hálózattá alakult. A hálózat fejlesztéséről szóló legutóbbi határozatok teljes körű végrehajtása után ma 127 küldöttség és egyéb képviselet áll fenn, amelyek révén a Bizottság képviseli a Közösségeket és előmozdítja az Európai Unió érdekeit a világban. Mindent egybevetve a Bizottság ma 155 országban rendelkezik képviselettel, és 5 küldöttsége van különböző nemzetközi szervezetek mellett. Jelenleg több mint 1000 tisztviselő és 3800 egyéb alkalmazott dolgozik külföldön.

2001-ben a Bizottság új lendületet adott a küldöttségek hálózatának a regionalizáció folyamatának elindításával és a teljes hálózat felülvizsgálatával, ami számos új küldöttség megnyitásához, meglévő küldöttségek bezárásához és más változásokhoz vezetett. 2003-ban a Bizottság további jelentős változásokról határozott a hálózat koherenciájának növelése érdekében, beleértve két új küldöttség megnyitását (Jemenben és Új-Zélandon), illetve 16 fejlesztést (upgrade) és névváltoztatást, ami számos létesítményekről szóló megállapodás megkötéséhez és tisztviselők a régióban lévő más küldöttségekről történő átcsoportosításához vezetett. Mára mindkét közleményt teljes körűen végrehajtották.

Ezzel párhuzamosan nagy erőfeszítést tettek a decentralizálási folyamat végrehajtása érdekében, amely alapvető részét képezi a Bizottság reformjának[1]. A decentralizáció az érintett 80 küldöttség legtöbbjénél lezárult. Ehhez igen jelentős humán- és pénzügyi erőforrások mozgósítására volt szükség; Ezen időszak (2000–2004) végére összesen 1561 főt (359 tisztviselőt és 1202 fő külső személyzetet) rendeltek ki a küldöttségekre. A decentralizálást különböző forrásokból finanszírozták; a tisztviselőkkel kapcsolatos költségeket a külszolgálatok korábbi A-6-os költségvetési tételéből fedezték.

A fenti erőfeszítés humán és pénzügyi szempontból egyaránt igen jelentős befektetést jelentett. A Bizottság 2004-ben igyekezett a küldöttséghálózatát érintő legutóbbi változásokat a korábbi A-6-os tétel költségvetési keretein belül végrehajtani a humán- és pénzügyi erőforrások átcsoportosítása révén (lásd az alábbi táblázatot).

1. táblázat – a küldöttségek az elmúlt 3 évben történő megnyitásából következő pénzügyi hatások (becslés)

Küldöttség | A létesítés dátuma | Induló költségek euróban | Éves költségek euróban | Összesen |

Paraguay | 2001. 11. 30. | 0 | 102 636 | 102 636 |

Kambodzsa | 2001. 12. 14. | 0 | 33 816 | 33 816 |

Nepál | 2002. 03. 13. | 93 700 | 24 708 | 118 408 |

Szingapúr | 2002. 04. 05. | 113 500 | 545 220 | 658 720 |

Tajvan | 2002. 11. 27. | 113 500 | 371 220 | 484 720 |

Kuba | 2003. 01. 29. | 83 700 | 72 708 | 156 408 |

Malajzia | 2003. 02. 13. | 182 200 | 419 928 | 602 128 |

Laosz | 2003. 03. 20. | 93 700 | 21 708 | 115 408 |

Szaúd-Arábia | 2003. 09. 23. | 142 200 | 461 928 | 604 128 |

Jemen | 2003. 12. 18. | 93 700 | 24 708 | 118 408 |

Új-Zéland | 2004. 02. 16. | 113 500 | 383 220 | 496 720 |

Összesen | 1 029 700 | 2 461 800 | 3 491 500 |

Az a kötelezettség, hogy az e küldöttségek megnyitásával járó pénzügyi hatást a fellelhető források keretein belül tartsák, tovább terhelte a külszolgálat amúgy is korlátozott erőforrásait.

2. A HÁLÓZAT FEJLESZTÉSE

2.1. A következő küldöttségek megnyitásának politikai prioritásai

Az új küldöttségek megnyitásának új politikai prioritásai e változások elfogadásával egy időben merültek fel. Jelenleg svájci (Bern)[2] és moldovai (Chisinau)[3] küldöttség létesítését tervezik. Ezenfelül egy nem honos küldöttségvezetőnek jelentéstételi kötelezettséggel tartozó ideiglenes követségi ügyvivő vezetése alatt álló regionális küldöttség felállítását javasolják Üzbegisztánban (Taskent)[4]. Továbbá – figyelembe véve az EU és Srí Lanka közötti kapcsolatok fejlődését és az EU a délkelet-ázsiai cunamira adott hosszabb távú válaszát – azt javasolják, hogy kerüljön a prioritások sorába a Srí Lanka -i regionális küldöttség teljes jogú küldöttséggé való átalakítása (upgrade). Végül szintén szerepel a tervek között küldöttség felállítása Kelet-Timorban és Irakban, amint azt a politikai és gyakorlati körülmények lehetővé teszik.

E küldöttségek felállításának nagy része már korábbi javaslatokban is szerepelt, amelyek szerint e terveket akkor kell megerősíteni, ha a megfelelő körülmények fennállnak. A jelenlegi politikai helyzet elemzése és a vonatkozó szervezeti egységek javaslatai alapján úgy tűnik, elérkezett ez a pillanat; e küldöttségek felállítását igen jelentős tényezők teszik időszerűvé és szükségessé:

- Az EU és Svájc közötti kapcsolatok jelentősége ellenére a Bizottságnak még nincs küldöttsége Bernben. E küldöttség felállításának szükségességét a svájci hatóságok és a Bizottság egyaránt elismerik. Számos tényező támogatja a berni küldöttség megnyitását: a Svájci Államszövetség egyedi földrajzi elhelyezkedése; szoros kapcsolataink (egyetlen más harmadik ország sem kötött annyi megállapodást az EU-val, mint Svájc); és a kereskedelmi forgalom nagysága (Svájc az EU 4. legnagyobb kereskedelmi partnere abszolút értékben) csak néhány ezek közül. A kérdés annál is inkább sürgető, mert az átfogó kétoldalú kapcsolat fejlődik.

- Moldova esetében a kétoldalú gazdasági és politikai kapcsolatok egyre szorosabbá válása szól az országban való állandó jelenlét mellett. Valójában a Bizottság már korábban kifejezte ebbéli szándékát, amint azt a politikai helyzet lehetővé teszi. Moldova az egyetlen olyan az európai szomszédságpolitikai cselekvési terv keretébe tartozó ország, ahol a Bizottság még nem rendelkezik küldöttséggel. A cselekvési terv szükségessé teszi a küldöttség megnyitását 2005-ben az abban szereplő politikák végrehajtása érdekében. Moldova ugyancsak elvárja, hogy az EU jobban kivegye a részét a Dnyeszteren túli terület ügyének rendezéséből; egy küldöttség segítségével a Bizottságnak több lehetősége lesz e folyamat támogatására.

- Tekintettel a nyugat-balkáni országok fejlődésére összekötő hivatal megnyitását tervezik Montenegróban is.

- A kétoldalú kapcsolatok fejlődésére, illetve a délkelet-ázsiai természeti katasztrófára adandó hosszú távú európai uniós válaszra tekintettel a Srí Lanka -i regionális küldöttséget teljes jogú küldöttséggé kell tenni azért, hogy támogassa az Európai Unió hosszabb távú célkitűzését az elszenvedett károk helyreállításának segítésében.

- Küldöttség felállítását tervezik továbbá Üzbegisztánban és Kelet-Timorban a szükséges politikai és gyakorlati követelmények teljesülése esetén és azzal a feltétellel, hogy a megfelelő források rendelkezésre állnak, ami jelenleg nem teljesül. E küldöttségek megnyitását a Közép-Ázsiában lévő stratégiai érdekeltségeink növekvő fontossága, illetve a Kelet-Timor az EU és az AKCS-államok közötti cotonou-i megállapodáshoz való csatlakozása összefüggésében kell számba venni.

- Hasonlóképpen – amint a megfelelő politikai és gyakorlati feltételek teljesülnek – Irakban is küldöttséget kell felállítani annak érdekében, hogy hozzá lehessen járulni az EU az országban nagyobb stabilitás létrehozására irányuló törekvéseihez. Jelenleg nem állnak rendelkezésre a szükséges források.

- Végül a Koszovóban felállítandó összekötő hivatal szintén a prioritások közé tartozik a térségben jelenleg fennálló politikai körülményeknek való megfelelés érdekében. Montenegró esetében a hivatal felállítását politikai szempontból az a sürgető igény indokolja, miszerint meg kell erősíteni az EU jelenlétét a térségben, segítségnyújtási szempontból pedig az EAR (Európai Újjáépítési Ügynökség) helyettesítésének szükségessége. A források rendelkezésre állásának függvényében a montenegrói hivatalt a lehető leghamarabb tervezik megnyitni. A Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (Montreal), illetve az Európa Tanács (Strasbourg) melletti képviseletek eseti rendszerének előkészítése szintén folyamatban van.

2.2. A tervezett ütemezés

A politikai prioritásokat tekintetbe véve a Külkapcsolati Főigazgatóság célja, hogy 2005 májusáig elvégezze a Srí Lanka-i küldöttség fejlesztését, 2005 első felében megnyissa a moldovai küldöttséget, majd az év második felében felállítsa a svájci küldöttséget.

2.3. Humán- és költségvetési erőforrások

Amint a fenti politikai prioritásokat felismerték, a Bizottság hozzákezdett a küldöttségek megnyitásához szükséges források megállapításához. Az egymással ütköző prioritások miatt a küldöttségek megnyitásához szükséges előirányzatok azonban nem kerülhettek be a 2005-ös költségvetési javaslatba. Szükségessé vált tehát e küldöttségek megnyitásához a finanszírozás alternatív lehetőségeinek számbavétele úgy, hogy máshol eszközölnek megtakarításokat.

Nem szabad elfelejteni, hogy mivel a hálózat költségvetése eleve túl szűkös, és a korábbi küldöttségek megnyitását már a prioritások a megítélt előirányzatokon belüli átcsoportosításával hajtották végre, a mai napig csak igen korlátozott megtakarítási lehetőségek állnak rendelkezésre, miáltal a küldöttségek megnyitásának időbeli ütemezését kell rangsorba állítani.

E költségvetési problémák ellenére a fent említett politikai prioritások szükségessé és időszerűvé teszik e küldöttségek megnyitását; ezért azokat a jelenleg fellelhető forrásokból kell végrehajtani. Ezt elsősorban a meglévő humánerőforrás – főleg a régióban található más küldöttségekről történő – átcsoportosításával és a teljes hálózat költségvetési forrásainak újrafelosztásával kell elérni annak érdekében, hogy fedezni lehessen a működési költségeket, az infrastrukturális, személyi és egyéb kiadásokat. Ez a fellelhető források további racionalizálásának folyamatával fog járni.

A fentiek fényében a következő táblázatban található a küldöttségek megnyitására vonatkozó alapvető költségbecslések és előzetes ütemterv útmutatója:

2. táblázat – Az előre látható hatás és ütemterv

Küldöttség/ Terv | Személyzet | Költségek | A megnyitás előrelátható időpontja |

Tisztviselők (1) | Egyéb személyzet (1) | Összesen becsült indítási költségek (2) | Összesen becsült éves költségek (1) | Összes költség |

Srí Lanka(4)(fejlesztés) | 3A 2B 1C | 1 AL III (adminisztráció) | 678 000 | 718 536 | 1 396 536 | 2005. május/június |

Moldova(4) | 2A 1B 1C | 1 AL II 1 AL III 1 AL IV(3) | 583 500 | 308 376 | 891 876 | 2005. július |

Svájc | 1A 1B 1C | 1 AL II 1 AL III 1 AL IV | 528 000 | 875 988 | 1 403 988 | 2005. október |

Összesen | 6A 4B 3C | 2 AL II 3 AL II 2 AL IV | 1 789 500 | 1 902 900 | 3 692 400 |

(1) itt csak a küldöttségek megnyitásának/fejlesztésének költsége szerepel, mivel a személyzetet átcsoportosítják. (2) valamennyi költséget a 2005-ös költségvetésben meglévő forrásokból fedezik a prioritások felülvizsgálata révén. (3) a szerződéses alkalmazottak alkalmazásakor egy titkárt és egy informatikai tisztviselőt terveznek Moldovában. (4) Az együttműködési, támogatási és pénzügyi szerződések osztályához szükséges személyzetet egy későbbi szakaszban határozzák meg az AIDCO főigazgatósággal együtt.

3. KÖVETKEZTETÉSEK

A fentiekben leírt új küldöttségek megnyitását prioritásként fogják végrehajtani. A szükséges pénzügyi és humánerőforrásokat a jelenlegi hálózat átszervezése, az állások átcsoportosítása és a máshol fellépő költségek csökkentése révén fogják fedezni. E csökkentések nem befolyásolhatják negatívan a hálózat minőségét, sem az új küldöttségek, sem az új küldöttségek megnyitása érdekében forráscsökkentésnek alávetett küldöttségek esetében. Ezt tükrözi a fent szereplő fokozatos ütemterv.

Ezt az erőfeszítést a tagállamok ratifikálására váró alkotmányszerződés végrehajtásának előkészítő munkája összefüggésében is meg kell vizsgálni. Az állam- és kormányfők által 2004. október 29-én aláírt alkotmányszerződés számos olyan rendelkezést tartalmaz, amelyek jelentős hatással lesznek az Európai Unió külkapcsolatainak és ezáltal a külszolgálatnak a szerkezetére és szervezetére. Az alkotmányszerződés többek között biztosítja, hogy az Európai Unió küldöttségei képviseljék az Uniót harmadik országok és nemzetközi szervezetek mellett.

Mindemellett észben kell tartani, hogy bár a küldöttségek hierarchikusan illeszkednek a Bizottság felépítésébe, a gyakorlatban az Európai Unió egészének érdekeit szolgálják, amint ez a Bizottság 2001. július 3-i közleményében[5] szerepel. Ezt az EU-politikák ismertté tételével, magyarázásával és végrehajtásával, az adott ország szakpolitikáinak elemzésével és mandátumuknak megfelelően tárgyalások folytatásával teszik.

Az e közleményben leírt intézkedések hozzájárulnak egy koherensebb, az új alkotmányszerződésből fakadó további kötelezettségek és feladatok vállalására képes hálózat konszolidációjához és kiterjesztéséhez.

EGYSZERŰSÍTETT PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

Szakpolitikai terület(ek): KÜLKAPCSOLATOK Tevékenység(ek): Külszolgálat |

CÍM: A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK – A KÜLSZOLGÁLAT KONSZOLIDÁCIÓJA ÉS KITERJESZTÉSE |

1. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTEL(EK) + MEGNEVEZÉS(EK)

XX.010102: Bizottsági küldöttségek állományban lévő alkalmazottaival kapcsolatos kiadások

XX.010202: Bizottsági küldöttségek külső alkalmazottai

XX.010212: Bizottsági küldöttségek egyéb irányítási tevékenységekkel kapcsolatos kiadásai

XX.010302: Bizottsági képviseletek ingatlanra fordított és járulékos kiadásai

2. TELJESKÖRŰ SZÁMADATOK:

2.1 Az intézkedésre megítélt keretösszeg (B. rész): 2 582 millió EUR kötelezettségvállalási előirányzat 2005-ben, majd azt követően évente 1 903 millió EUR

2.2 Alkalmazási időszak:

Az e közleményben előírt kiterjesztés megindítására és befejezésére a 2005-ös költségvetési év során kerül sor. Mivel egy küldöttség fejlesztéséről (upgrade) és két új küldöttség megnyitásáról van szó, a fellépés számára nincs határidő megszabva.

2.3 Több évre vonatkozó általános kiadási előirányzat:

a) A kötelezettségvállalási/kifizetési előirányzatok ütemterve (pénzügyi támogatás) (lásd 6.1.1. pont)

millió euróban (a 3. tizedesjegyig)

n év | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 és következő pénzügyi év | Összesen |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | 2 582 | 1 903 | 1 903 | 1 903 | 1 903 | 1 903 | 12 097 |

Kifizetési előirányzatok | 2 582 | 1 903 | 1 903 | 1 903 | 1 903 | 1 903 | 12 097 |

b) Technikai és igazgatási segítségnyújtás és támogatáscélú kiadások (lásd a 6.1.2. pontot)

Kötelezettségvállalási előirányzatok |

Kifizetési előirányzatok |

a + b részösszeg |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | 2 582 | 1 903 | 1 903 | 1 903 | 1 903 | 1 903 | 12 097 |

Kifizetési előirányzatok | 2 582 | 1 903 | 1 903 | 1 903 | 1 903 | 1 903 | 12 097 |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | 2 582 | 1 903 | 1 903 | 1 903 | 1 903 | 1 903 | 12 097 |

Kifizetési előirányzatok | 2 582 | 1 903 | 1 903 | 1 903 | 1 903 | 1 903 | 12 097 |

2.4 A pénzügyi programozással és a pénzügyi tervvel való összeegyeztethetőség

A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással.

E javaslat a pénzügyi terv vonatkozó fejezetének átprogramozását igényli.

Adott esetben beleértve az intézményközi megállapodás rendelkezéseinek alkalmazását.

Kiadás típusa: meg kell határozni a kiadások gazdasági szempontok szerinti osztályozását, megkülönböztetve a folyó kiadásokat a tőkejellegű kiadásoktól. Az ilyen jellegű osztályozás a költségvetési számvitel és az általános (pénzügyi) számvitel eredményesebb megkülönböztetését teszi lehetővé.

Folyó kiadások: a költségvetési év kiadásaiban szerepelnek.

Tőkejellegű kiadások: a mérleg tételeiben szerepelnek. Milyen jellegű tevékenységek finanszírozására szolgálnak ezek a kiadások?

3. KÖLTSÉGVETÉSI JELLEMZŐK

Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | A tagjelölt országok hozzájárulása | A pénzügyi terv fejezete |

Kötelező kiadás | Nem differenciált előirányzatok | IGEN | NEM | NEM | 5. |

4. JOGALAP

Az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata és különösen annak 27–31., 33. és 65a. cikke, valamint azok III., VII., és X. melléklete.

Az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek.

5. LEÍRÁS ÉS INDOKOLÁS

5.1 Közösségi beavatkozás szükségessége [6]

5.1.1 Célkitűzések

Küldöttségek megnyitására Svájcban és Moldáviában azért van szükség, hogy ezáltal az említett országokban jobban lehessen irányítani a Bizottság ezen országokkal fenntartott gazdasági és politikai kapcsolatait. Srí Lanka esetében aszerint kell igazítani a küldöttség felépítését, hogy az megbirkózhasson az ezen országgal fenntartott kapcsolatok fejlődésével, illetve irányíthassa a Bizottság a térséget sújtó természeti katasztrófára adott válaszát.

5.1.2 Előzetes értékeléshez kapcsolódó rendelkezések

Új küldöttségek megnyitásáról a Közösségnek az említett országokkal kialakított gazdasági és politikai kapcsolatai fejlődéséből adódó szükségletek alapján határoznak szorosan együttműködve minden szolgálattal és más, a kérdésben érintett főigazgatósággal.

5.1.3 Utólagos értékeléshez kapcsolódó rendelkezések

Az említett küldöttségek a Bizottság küldöttséghálózatának részévé válnak, ily módon azok ellenőrzése a küldöttségek ellenőrzése alkalmával, valamint a külszolgálat belső ellenőrzési egysége által a végzett munkalátogatások során történik.

5.2 Előirányzott fellépések és a költségvetést érintő beavatkozás részletes szabályai

Két új küldöttség megnyitásával kapcsolatos igazgatási kiadásokról és egy regionális küldöttség rendes küldöttséggé való átalakításáról van szó. A 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó pótlólagos kiadásokat a meglévő előirányzatokból fedezik azáltal, hogy takarékoskodnak a más előirányzatokra fordított kiadásokkal. Ezek a fellépések az említett országokkal meglévő politikai és gazdasági kapcsolatok javulásához vezetnek, és a Bizottságnak lehetőséget adnak arra, hogy ottani tevékenységeit jobban irányítsa.

5.3 A végrehajtás részletes szabályai

Hasonlóképpen a küldöttségek valamennyi egyéb igazgatási költségéhez, az irányítás a Bizottság közvetlen eljárása szerint történik, állandó és külső személyzet (helyi alkalmazottak) segítségével.

[1] A decentralizáció célkitűzései a következőkre irányultak: a projektek végrehajtásához szükséges idő lényeges csökkentése; a projekt-, illetve programirányítás minőségének és reagálóképességének jelentős javítása; stabil pénzügyi, technikai és szerződéses irányítási eljárások kialakítása összhangban a helyénvalóságra és az elszámoltathatóságra vonatkozó legjobb nemzetközi előírásokkal; végül az EK fejlesztési és együttműködési támogatásai hatásának és láthatóságának növelése.

[2] A terv már szerepelt az 1998 július 22-i SEC(1998) 1261 dokumentumban

[3] A 2001. július 3-i COM(2001) 381 szereplő, megfelelő körülmények meglétének feltételéhez kötött javaslat

[4] A terv szerepelt az 1998 július 22-i SEC(1998) 1261 dokumentumban

[5] 2001. július 3-i COM(2001) 381

[6] További információért lásd a külön útmutató dokumentumot.