[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 3.8.2009

COM(2009) 412 végleges

2009/0115 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás megkötéséről

INDOKOLÁS

1. A JAVASLAT HÁTTERE |

110 | A javaslat okai és céljai Az Európai Bíróság úgynevezett „nyitott égbolt” ügyekben hozott ítéletei nyomán a Tanács 2003. június 5-én tárgyalások megkezdésére hatalmazta fel a Bizottságot annak érdekében, hogy a harmadik országokkal kötött, meglévő megállapodások egyes rendelkezéseinek helyébe közösségi megállapodás[1] lépjen („horizontális felhatalmazás”). Ennek célja, hogy valamennyi közösségi légi fuvarozó hátrányos megkülönböztetés nélkül férhessen hozzá a Közösség tagállamai és harmadik országok közötti légi útvonalakhoz, és a tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú légiközlekedési megállapodások összhangba kerüljenek a közösségi joggal. |

120 | Háttér-információk A tagállamok és harmadik országok közötti nemzetközi légiközlekedési kapcsolatokat mindeddig a tagállamok és harmadik országok között létrejött kétoldalú légiközlekedési megállapodások, azok mellékletei és egyéb, kapcsolódó kétoldalú vagy többoldalú szerződések szabályozták. A tagállamok kétoldalú légiközlekedési megállapodásainak a kijelölésre vonatkozó hagyományos záradékai ellentétesek a közösségi joggal. Lehetővé teszik ugyanis egy harmadik ország számára, hogy megtagadja, visszavonja vagy felfüggessze egy tagállam által kijelölt azon légi fuvarozó jogosítványait vagy engedélyeit, amelynek többségi tulajdona és tényleges felügyelete felett nem az adott tagállam vagy annak állampolgárai rendelkeznek. Ez az egy tagállamban székhellyel rendelkező, de más tagállamok állampolgárainak tulajdonában lévő és általuk szabályozott közösségi légi fuvarozókkal szembeni hátrányos megkülönböztetésnek minősül. Ennek alapján ellentétes a Szerződés 43. cikkével, amely kimondja, hogy egy adott tagállam állampolgárait a szabad letelepedés jogának gyakorlásakor ugyanaz a bánásmód illeti meg a fogadó tagállam területén, mint amilyenben az ott élő állampolgárok is részesülnek. Felmerülnek további kérdések is, például a légi járművek tüzelőanyagaira kivetett adók tekintetében indokolt lenne biztosítani a tagállamok és a harmadik országok közötti kétoldalú légiközlekedési megállapodások meglévő rendelkezéseinek módosítása vagy kiegészítése révén a közösségi jognak való megfelelést. |

130 | Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen A megállapodás rendelkezései a tagállamok és a Brazil Szövetségi Köztársaság között létrejött tizennégy kétoldalú légiközlekedési megállapodás esetében váltják fel vagy egészítik ki a hatályos rendelkezéseket. |

140 | Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel A megállapodás a Közösség légi közlekedéssel kapcsolatos külpolitikájának alapvető célkitűzését szolgálja oly módon, hogy hatályos kétoldalú légiközlekedési megállapodásokat hoz összhangba a közösségi joggal. |

2. KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL; HATÁSVIZSGÁLAT |

Konzultáció az érdekeltekkel |

211 | A konzultáció módja, a legfontosabb célterületek és a válaszadók köre A tárgyalások során mindvégig egyeztetés folyt a tagállamokkal és az ágazattal. |

212 | Az észrevételek és felhasználásuk rövid ismertetése A tagállamok és az ágazat képviselőinek észrevételeit figyelembe vették a jogalkotók. |

3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI |

305 | A javaslat összefoglalása A Bizottság a „horizontális felhatalmazás” mellékletben foglalt mechanizmusokkal és irányelvekkel összhangban tárgyalásokat folytatott Brazíliával egy olyan megállapodás megkötéséről, amely a tagállamok és a Brazil Szövetségi Köztársaság között meglévő kétoldalú légiközlekedési megállapodások egyes rendelkezéseinek helyébe lép. A megállapodás 2. cikke a kijelölésre vonatkozóan a hagyományos záradékok helyébe közösségi záradékot léptet, amely valamennyi közösségi légi fuvarozó számára lehetővé teszi, hogy éljen letelepedési jogával. A megállapodás 4. és 5. cikke a közösségi hatáskörbe tartozó rendelkezések két típusát érinti. Az 4. cikk a légi járművek tüzelőanyagainak adóztatására vonatkozik, amit az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló 2003/96/EK tanácsi irányelv és különösen annak 14. cikke (2) bekezdése harmonizált. Az 5. cikk feloldja a közösségi versenyjog szabályaival való esetleges ellentmondásokat. |

310 | Jogalap Az EK-Szerződés 80. cikkének (2) bekezdése, valamint 300. cikkének (2) bekezdése. |

329 | A szubszidiaritás elve A javaslat teljes mértékben a Tanács által adott „horizontális felhatalmazáson” alapul, figyelembe véve azokat a kérdéseket, amelyek a közösségi jog és a kétoldalú légiközlekedési megállapodások tárgyát képezik. |

Az arányosság elve A megállapodás csak a közösségi jognak való megfeleléshez szükséges mértékben módosítja vagy egészíti ki a kétoldalú légiközlekedési megállapodások rendelkezéseit. |

A jogi aktus típusának megválasztása |

342 | Az Európai Közösség és Brazil Szövetségi Köztársaság közötti megállapodás megkötése a leghatékonyabb eszköz a tagállamok és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti hatályos kétoldalú légiközlekedési megállapodásoknak a közösségi joggal való összehangolására. |

4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK |

409 | A javaslatnak nincsenek a közösségi költségvetést érintő vonzatai. |

5. KIEGÉSZÍTő INFORMÁCIÓK |

510 | Egyszerűsítés |

511 | A javaslat a jogszabályok egyszerűsítését szolgálja. |

512 | A tagállamok és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti kétoldalú légiközlekedési megállapodások rendelkezéseit egyetlen, egységes közösségi megállapodás vonatkozó rendelkezései egészítik ki vagy váltják fel. |

570 | A javaslat részletes magyarázata A Tanácsot a nemzetközi megállapodások aláírásának és megkötésének szokványos eljárásával összhangban felkérik, hogy egyrészt hagyja jóvá az Európai Közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti, a légi közlekedés bizonyos kérdéseit érintő megállapodás aláírásáról és megkötéséről szóló határozatot, másrészt jelölje ki a Közösség részéről a megállapodás aláírására jogosult személyeket. |

2009/0115 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 80. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával, valamint 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével,

tekintettel a Bizottság javaslatára[2],

tekintettel az Európai Parlament véleményére[3],

mivel:

(1) A Tanács 2003. június 5-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdeményezzen harmadik országokkal a meglévő kétoldalú megállapodások egyes rendelkezéseinek közösségi megállapodással való felváltásáról.

(2) A Bizottság a Közösség nevében tárgyalásokat folytatott a Brazil Szövetségi Köztársasággal annak érdekében, hogy megállapodás jöjjön létre a légi közlekedés bizonyos kérdéseit érintően, összhangban azon tanácsi határozat mellékletének mechanizmusaival és irányelveivel, amely a Bizottságot felhatalmazza harmadik országokkal folytatandó tárgyalások megkezdésére a meglévő kétoldalú megállapodások egyes rendelkezéseinek közösségi megállapodással való felváltása céljából.

(3) Ez a megállapodás – későbbi időpontban történő lehetséges megkötésére figyelemmel – a(z) […]-i …/…/EK tanácsi határozattal összhangban a Közösség nevében […]-án/-én aláírásra került,

(4) A megállapodást indokolt jóvá hagyni,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

1. Az Európai Közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti, a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről szóló megállapodást a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.

2. A megállapodás szövegét e határozat melléklete tartalmazza.

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje a megállapodás 8. cikkének (1) bekezdésében előírt értesítés megtételére jogosult személyt.

Kelt Brüsszelben,

a Tanács részéről

az elnök

MELLÉKLET

MEGÁLLAPODÁS

az Európai Közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság között

a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG

egyrészről, valamint

A BRAZIL SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG

másrészről

(a továbbiakban: a felek)

MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Európai Közösség több tagállama és a Brazil Szövetségi Köztársaság között kétoldalú légiközlekedési megállapodások jöttek létre, amelyek a Közösség jogszabályaival ellentétes rendelkezéseket tartalmaznak,

MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Európai Közösség kizárólagos hatáskörrel rendelkezik számos olyan kérdést illetően, amelyre az Európai Közösség tagállamai és harmadik országok között létrejött kétoldalú légiközlekedési megállapodások kiterjedhetnek,

MEGÁLLAPÍTVA, hogy a közösségi jog szerint a valamely tagállamban székhellyel rendelkező közösségi légi fuvarozóknak joguk van hátrányos megkülönböztetés nélkül hozzáférni az Európai Közösség tagállamai és harmadik országok közötti légi útvonalakhoz,

TEKINTETTEL az Európai Közösség és egyes harmadik országok között létrejött megállapodásokra, amelyek az ilyen harmadik országok állampolgárai számára lehetővé teszik, hogy a közösségi joggal összhangban engedélyezett légifuvarozói vállalkozásokban tulajdonjogot szerezzenek,

FELISMERVE, hogy az Európai Közösség tagállamai és a Brazil Szövetségi Köztársaság között létrejött kétoldalú légiközlekedési megállapodások egyes rendelkezéseit, amelyek a közösségi joggal ellentétesek, összhangba kell hozni azzal az Európai Közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti légi szolgáltatások rendezett jogi hátterének létrehozása és az ilyen légi szolgáltatások folytonosságának fenntartása érdekében,

MEGÁLLAPÍTVA, hogy a közösségi jog értelmében a légi fuvarozók elvileg nem köthetnek olyan megállapodásokat, amelyek hatással lehetnek az Európai Közösség tagállamai közötti kereskedelemre, és amelyek célja vagy hatása a verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása,

FELISMERVE, hogy az Európai Közösség tagállamai és a Brazil Szövetségi Köztársaság között létrejött kétoldalú légiközlekedési megállapodások azon rendelkezései, amelyek i. előírják vagy előnyben részesítik az olyan, vállalkozások közötti megállapodások, vállalkozástársulások által hozott döntések vagy összehangolt magatartások elfogadását, amelyek megakadályozzák, torzítják vagy korlátozzák a légi fuvarozók közötti versenyt az adott útvonalakon; vagy ii. bármely efféle megállapodás, határozat vagy összehangolt magatartás hatásait erősítik; vagy iii. a légi fuvarozókra vagy más magánjellegű gazdasági szereplőkre hárítják a felelősséget az olyan intézkedésekért, amelyek megakadályozzák, torzítják vagy korlátozzák a légi fuvarozók közötti versenyt az adott útvonalakon, mind hozzájárulhatnak ahhoz, hogy a vállalkozásokra vonatkozó versenyszabályok veszítsenek hatékonyságukból,

MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Európai Közösségnek e megállapodás keretében nem célja az Európai Közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti légi forgalom mértékének növelése, a közösségi légi fuvarozók és a Brazil Szövetségi Köztársaság légi fuvarozói közti egyensúly befolyásolása, vagy a meglévő kétoldalú légiközlekedési megállapodások rendelkezéseinek a forgalmi jogok tekintetében történő módosítása,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. CIKK

Általános rendelkezések

1. E megállapodás alkalmazásában „a tagállamok” az Európai Közösség tagállamai.

2. Az 1. mellékletben felsorolt valamennyi megállapodásban az adott megállapodásban szerződő félként megjelölt tagállam állampolgáraira való hivatkozásokat az Európai Közösség tagállamainak állampolgáraira való hivatkozásként kell értelmezni.

3. Az 1. mellékletben felsorolt valamennyi megállapodásban az adott megállapodásban szerződő félként szereplő tagállam légi fuvarozóira vagy légitársaságaira való hivatkozásokat az Európai Közösség bármely tagállama által kijelölt légi fuvarozókra vagy légitársaságokra való hivatkozásként kell értelmezni.

2. CIKK

Tagállam általi kijelölés

1. A 2. melléklet a), illetve b) pontjában felsorolt cikkek vonatkozó rendelkezései helyébe az e cikk (2) és (3) bekezdésének rendelkezései lépnek az érintett tagállam légi fuvarozójának kijelölése, a légi fuvarozó részére a Brazil Szövetségi Köztársaság által megadott engedélyek és jogosítványok, valamint a légi fuvarozó ilyen engedélyeinek vagy jogosítványainak megtagadása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása tekintetében.

2. A tagállam kijelölésének kézhezvételét követően a Brazil Szövetségi Köztársaság a lehető legrövidebb eljárási időn belül megadja a megfelelő engedélyeket és jogosítványokat, feltéve, hogy:

i. a légi fuvarozót az Európai Közösséget létrehozó szerződés értelmében a kijelölő tagállamban alapították, és az Európai Közösség jogszabályainak megfelelő érvényes működési engedéllyel rendelkezik; valamint

ii. az üzemben tartási engedély kiadásáért felelős tagállam az előírások szerint hatékonyan és folyamatosan felügyeli a légi fuvarozó tevékenységét, valamint a kijelölésben egyértelműen meghatározza az illetékes légiközlekedési hatóságot; valamint

iii. a légi fuvarozó vállalkozás tulajdonjoga és tényleges ellenőrzése közvetlenül vagy többségi tulajdon révén a tagállamok és/vagy a tagállamok állampolgárai, vagy a 3. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy azok állampolgárai kezében van.

3. A Brazil Szövetségi Köztársaságnak jogában áll a tagállam által kijelölt légi fuvarozó engedélyeit vagy jogosítványait megtagadni, visszavonni, felfüggeszteni vagy korlátozni, amennyiben:

i. a légi fuvarozót az Európai Közösséget létrehozó szerződés értelmében nem a kijelölő tagállamban alapították, vagy az nem rendelkezik az Európai Közösség jogszabályainak megfelelő érvényes működési engedéllyel; vagy

ii. az üzemben tartási engedély kiadásáért felelős tagállam nem felügyeli hatékonyan vagy folyamatosan a légi fuvarozó tevékenységét, vagy az illetékes légiközlekedési hatóság a kijelölésben nincs egyértelműen meghatározva; vagy

iii. a légi fuvarozó vállalkozás tulajdonjoga vagy tényleges ellenőrzése közvetlenül vagy többségi tulajdon révén nem a tagállamok és/vagy a tagállamok állampolgárai és/vagy a 3. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy azok állampolgárai kezében van; vagy

iv. a légi fuvarozó a Brazil Szövetségi Köztársaság és egy másik tagállam között létrejött kétoldalú megállapodás alapján már rendelkezik működési engedéllyel, és a Brazil Szövetségi Köztársaság igazolni tudja, hogy az e megállapodás szerinti forgalmi jogoknak az adott tagállam egy pontját érintő útvonalon történő gyakorlása megkerülné a forgalmi jogoknak a már meglévő megállapodásban foglalt korlátozásait; vagy

v. a légi fuvarozó rendelkezik egy tagállam által kiadott üzemben tartási engedéllyel, és a Brazil Szövetségi Köztársaság és az adott tagállam között nem jött létre kétoldalú légiközlekedési megállapodás, illetve a Brazil Szövetségi Köztársaság által kijelölt légi fuvarozótól az adott tagállam viszonylatában megtagadták a forgalmi jogokat.

Az e bekezdés szerinti jogának gyakorlása során a Brazil Szövetségi Köztársaság a közösségi légi fuvarozók egyikét sem különböztetheti meg hátrányosan nemzetisége alapján.

3. CIKK

Biztonság

1. A 2. melléklet c) pontjában felsorolt cikkek megfelelő rendelkezései kiegészülnek e cikk (2) bekezdésének rendelkezéseivel.

2. Ha egy tagállam olyan légi fuvarozót jelöl ki, amelynek szabályozási ellenőrzését egy másik tagállam gyakorolja és tartja fenn, a Brazil Szövetségi Köztársaságnak a légi fuvarozót kijelölő tagállam és a Brazil Szövetségi Köztársaság között létrejött megállapodásban foglalt biztonsági rendelkezések szerinti jogai ugyanúgy érvényesülnek mind a biztonsági előírásoknak az adott másik tagállam általi elfogadása, végrehajtása és betartása tekintetében, mind pedig az adott légi fuvarozó működési engedélye tekintetében.

4. CIKK

A légi járművek tüzelőanyagaira kivetett adók

1. A 2. melléklet d) pontjában felsorolt megfelelő cikkek kiegészülnek e cikk (2) bekezdésének rendelkezéseivel.

2. Az ellentétes értelmű rendelkezésektől eltérve a 2. melléklet d) pontjában felsorolt megállapodásokban foglaltak nem akadályozhatják meg a tagállamokat abban, hogy hátrányos megkülönböztetés nélkül adókat, illetékeket, vámokat vagy díjakat állapítsanak meg a területükön felvett tüzelőanyag tekintetében, amelyet a Brazil Szövetségi Köztársaság által kijelölt légi fuvarozó olyan légi járműve használ, amely az adott tagállam területének egy pontja és az adott tagállam vagy egy másik tagállam területének egy másik pontja között közlekedik.

3. Kölcsönösségi alapon és a brazil jogszabályokkal összhangban a 2. melléklet d) pontjában felsorolt megállapodásokban foglaltak nem akadályozhatják meg a Brazil Szövetségi Köztársaságot abban, hogy hátrányos megkülönböztetés nélkül adókat, illetékeket, vámokat vagy díjakat állapítson meg a területén felvett tüzelőanyag tekintetében, amelyet egy tagállam által kijelölt légi fuvarozó olyan légi járműve használ, amely Brazília területén belüli pontok között közlekedik.

5. CIKK

Megfelelés a versenyszabályoknak

1. Az ellentétes értelmű rendelkezésektől eltérve az 1. mellékletben felsorolt megállapodások egyetlen rendelkezése sem i. írhatja elő vagy részesítheti előnyben olyan, vállalkozások közötti megállapodások, vállalkozástársulások által hozott döntések vagy összehangolt magatartások elfogadását, amelyek a versenyt megakadályozzák vagy torzítják; ii. erősítheti bármely efféle megállapodás, határozat vagy összehangolt magatartás hatásait; vagy iii. háríthatja magánjellegű gazdasági szereplőkre a felelősséget a versenyt akadályozó, torzító vagy korlátozó intézkedések meghozataláért.

2. Az 1. mellékletben felsorolt megállapodásoknak e cikk (1) bekezdésével összeegyeztethetetlen rendelkezései nem alkalmazhatók.

6. CIKK

A megállapodás mellékletei

E megállapodás mellékletei a megállapodás szerves részét képezik.

7. CIKK

Felülvizsgálat és módosítás

E megállapodást a felek kölcsönös megegyezés alapján bármikor felülvizsgálhatják vagy módosíthatják.

8. CIKK

Hatálybalépés és ideiglenes alkalmazás

1. Ez a megállapodás azon a napon lép hatályba, amelyen a felek írásban értesítették egymást arról, hogy a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges saját belső eljárásaiknak eleget tettek.

2. Az (1) bekezdés alkalmazhatóságát nem érinti, hogy a felek megegyeznek abban, hogy e megállapodást ideiglenesen alkalmazzák az azt a napot követő első hónap első napjától, amelyen értesítik egymást arról, hogy az ehhez szükséges eljárások lezárultak.

3. Ez a megállapodás valamennyi, az 1. mellékletben felsorolt megállapodásra és egyéb megegyezésre alkalmazandó, beleértve azokat is, amelyek e megállapodás aláírásának napján még nem léptek hatályba és amelyeket nem alkalmaznak ideiglenesen.

9. CIKK

Megszűnés

1. Abban az esetben, ha az 1. mellékletben felsorolt megállapodások egyike hatályát veszti, e megállapodás minden olyan rendelkezése, amely az adott, 1. mellékletben szereplő megállapodásra vonatkozik, szintén hatályát veszti.

2. Abban az esetben, ha az 1. mellékletben felsorolt összes megállapodás hatályát veszti, ez a megállapodás is hatályát veszti.

FENTIEK HITELÉÜL, az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást.

Kelt […]-ban/-ben, a(z) […] év […] havának […] napján, két-két eredeti példányban angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lett, lengyel, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven.

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG RÉSZÉRŐL | A BRAZIL SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG RÉSZÉRŐL: |

1. MELLÉKLET

A megállapodás 1. cikkében említett megállapodások jegyzéke

A Brazil Szövetségi Köztársaság és az Európai Közösség tagállamai között létrejött kétoldalú légi szolgáltatási megállapodások és egyéb megegyezések, amelyeket e megállapodás aláírásának napján már megkötöttek, aláírtak vagy parafáltak

- A Németországi Szövetségi Köztársaság és a Brazil Szövetségi Köztársaság között a menetrendszerű légi szolgáltatásokról létrejött, 1957. augusztus 29-én Rio de Janeiróban aláírt megállapodás (a továbbiakban a 2. mellékletben: a Brazília–Németország megállapodás ),

- az Ausztria kormánya és a Brazil Szövetségi Köztársaság kormánya között a légi szolgáltatásokról létrejött, 1993. július 16-án Bécsben aláírt megállapodás (a továbbiakban a 2. mellékletben: a Brazília–Ausztria megállapodás );

- a Belga Királyság kormánya és a Brazil Szövetségi Köztársaság kormánya között a légiközlekedésről létrejött, 1999. november 18-án Brazíliavárosban aláírt megállapodás (a továbbiakban a 2. mellékletben: a Brazília–Belgium megállapodás );

- a Dán Királyság kormánya és a Brazil Szövetségi Köztársaság kormánya között a légiközlekedésről létrejött, 1969. március 18-án Rio de Janeiróban aláírt megállapodás (a továbbiakban a 2. mellékletben: a Brazília–Dánia megállapodás );

- a spanyol kormány és a Brazil Egyesült Államok kormánya között a menetrendszerű légiközlekedésről létrejött, 1949. november 28-án Rio de Janeiróban aláírt megállapodás (a továbbiakban a 2. mellékletben: a Brazília–Spanyolország megállapodás );

- A Spanyol Királyság és a Brazil Szövetségi Köztársaság között létrejött, 2007. július 13-án Rio de Janeiróban parafált megállapodás (a továbbiakban a 2. mellékletben: a felülvizsgált Brazília–Spanyolország megállapodás tervezete );

- A Francia Köztársaság és a Brazil Szövetségi Köztársaság között a légiközlekedésről létrejött, 1965. október 29-én Párizsban aláírt megállapodás (a továbbiakban a 2. mellékletben: a Brazília–Franciaország megállapodás );

- A Görög Köztársaság kormánya és a Brazil Szövetségi Köztársaság kormánya között a légi szolgáltatásokról létrejött megállapodás, amelyet az 1997. március 18-án Athénban aláírt egyetértési nyilatkozat B. mellékleteként parafáltak (a továbbiakban a 2. mellékletben: a Brazília–Görögország megállapodás );

- A Magyar Köztársaság kormánya és a Brazil Szövetségi Köztársaság kormánya között a légi szolgáltatásokról létrejött, 1997. április 3-án Brazíliavárosban aláírt megállapodás (a továbbiakban a 2. mellékletben: a Brazília–Magyarország megállapodás );

- Az Olaszország és a Brazil Egyesült Államok kormánya között a menetrendszerű légi szolgáltatásokról létrejött, 1951. január 23-án Rómában aláírt megállapodás (a továbbiakban a 2. mellékletben: a Brazília–Olaszország megállapodás );

- Az Olasz Köztársaság kormánya és a Brazil Szövetségi Köztársaság kormánya között a légi szolgáltatásokról létrejött megállapodás, amelyet a 2007. július 1-jén Rómában aláírt tárgyalási jegyzőkönyv 2. függelékeként parafáltak (a továbbiakban a 2. mellékletben: a felülvizsgált Brazília–Olaszország megállapodás tervezete );

- A Luxemburgi Nagyhercegség kormánya és a Brazil Szövetségi Köztársaság kormánya között a légi szolgáltatásokról létrejött megállapodás, amelyet a 2008. augusztus 28-án Luxembourgban aláírt egyetértési nyilatkozat 2. mellékleteként parafáltak (a továbbiakban a 2. mellékletben: a Brazília–Luxemburg megállapodás );

- A Holland Királyság kormánya és a Brazil Szövetségi Köztársaság kormánya között a légiközlekedésről létrejött, 1997. július 6-án Brazíliavárosban aláírt megállapodás (a továbbiakban a 2. mellékletben: a Brazília–Hollandia megállapodás );

- A Lengyel Köztársaság kormánya és a Brazil Szövetségi Köztársaság kormánya között a légi szolgáltatásokról létrejött, 2000. március 13-án Rio de Janeiróban aláírt megállapodás (a továbbiakban a 2. mellékletben: a Brazília–Lengyelország megállapodás );

- A Portugália kormánya és az Brazil Szövetségi Köztársaság kormánya között a légiközlekedésről létrejött, 2002. szeptember 11-én Lisszabonban aláírt megállapodás (a továbbiakban a 2. mellékletben: a Brazília–Portugália megállapodás );

- a Svéd Királyság kormánya és a Brazil Szövetségi Köztársaság kormánya között a légiközlekedésről létrejött, 1969. március 18-án Rio de Janeiróban aláírt megállapodás (a továbbiakban a 2. mellékletben: a Brazília–Svédország megállapodás );

2. MELLÉKLET

Az I. mellékletben felsorolt megállapodásokban szereplő és a megállapodás 2–6. cikkében említett cikkek jegyzéke

a) Tagállam általi kijelölés:

- A Brazília–Ausztria megállapodás 3. cikke;

- a Brazília–Belgium megállapodás 3. és 4. cikke;

- a Brazília–Dánia megállapodás 3. cikke;

- a Brazília–Franciaország megállapodás 2. cikke;

- a Brazília–Németország megállapodás 3. cikke;

- a Brazília–Görögország megállapodás 3. cikke;

- a Brazília–Magyarország megállapodás 3. cikke;

- a Brazília–Olaszország megállapodás 3. cikke;

- a felülvizsgált Brazília–Olaszország megállapodás tervezetének 3. cikke;

- a Brazília–Hollandia megállapodás 2. cikke;

- a Brazília–Lengyelország megállapodás 3. cikke;

- a Brazília–Portugália megállapodás 3. cikke;

- a Brazília–Spanyolország megállapodás 4. cikke;

- a felülvizsgált Brazília–Spanyolország megállapodás tervezetének 3. cikke;

- a Brazília–Svédország megállapodás 3. cikke.

b) Az engedélyek vagy jogosítványok megtagadása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása:

- A Brazília–Ausztria megállapodás 4. cikke;

- a Brazília–Belgium megállapodás 5. cikke;

- a Brazília–Dánia megállapodás 4. cikke;

- a Brazília–Franciaország megállapodás 3. cikke;

- a Brazília–Németország megállapodás 4. cikke;

- a Brazília–Görögország megállapodás 4. cikke;

- a Brazília–Magyarország megállapodás 4. cikke;

- a Brazília–Olaszország megállapodás 7. cikke;

- a felülvizsgált Brazília–Olaszország megállapodás tervezetének 4. cikke;

- a Brazília–Hollandia megállapodás 6. cikke;

- a Brazília–Lengyelország megállapodás 4. cikke;

- a Brazília–Portugália megállapodás 4. cikke;

- a Brazília–Spanyolország megállapodás 6. cikke;

- a felülvizsgált Brazília–Spanyolország megállapodás tervezetének 4. cikke;

- a Brazília–Svédország megállapodás 4. cikke.

c) Biztonság:

- A Brazília–Hollandia megállapodással kapcsolatban 1996. április 25-én Rio de Janeiróban aláírt kölcsönösen elfogadott jegyzőkönyvben előírt, biztonságra vonatkozó cikk;

- a Brazília–Portugália megállapodás 14. cikke.

d) A légi járművek tüzelőanyagaira kivetett adók:

- A Brazília–Ausztria megállapodás 8. cikke;

- a Brazília–Belgium megállapodás 10. cikke;

- a Brazília–Dánia megállapodás 6. cikke;

- a Brazília–Franciaország megállapodás 4. cikke;

- a Brazília–Németország megállapodás 5. cikke;

- a Brazília–Görögország megállapodás 10. cikke;

- a Brazília–Magyarország megállapodás 8. cikke;

- a Brazília–Olaszország megállapodás 4. cikke;

- a Brazília–Luxemburg megállapodás 9. cikke;

- a Brazília–Hollandia megállapodás 3. cikke;

- a Brazília–Lengyelország megállapodás 6. cikke;

- a Brazília–Portugália megállapodás 6. cikke.

- a Brazília–Spanyolország megállapodás 5. cikke;

- a felülvizsgált Brazília–Spanyolország megállapodás tervezetének 5. cikke;

- a Brazília–Svédország megállapodás 6. cikke.

3. MELLÉKLET

A megállapodás 2. cikkében említett egyéb államok jegyzéke

a) Az Izlandi Köztársaság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás alapján);

b) A Liechtensteini Hercegség (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás alapján);

c) A Norvég Királyság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás alapján);

d) A Svájci Államszövetség (az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti légiközlekedési megállapodás alapján).

[1] A 2003. június 5-i 11323/03 tanácsi határozat (korlátozott terjesztésű dokumentum).

[2] HL C […]., […]. o.

[3] HL C […]., […]. o.