A jelenlegi (2021–2027-es időszakra szóló) többéves pénzügyi kereten belül az uniós költségvetésnek választ kell adnia a környezeti, a stratégiai és a társadalmi-gazdasági kihívásokra. A költségvetési biztosítékok már az előző többéves pénzügyi kereten belül is életképes eszköznek bizonyultak a szűkös közforrások szakpolitikai hatásának megsokszorozására, és a Bizottság a beruházások támogatására is kiterjesztette alkalmazásukat. Ez a logika áll az Európai Stratégiai Beruházási Alaphoz (ESBA) és az InvestEU programhoz hasonló kezdeményezések hátterében.

3.III. SZAKASZ

3.1.A befektetési környezet diverzifikációja

A közös tartalékalap 2021-es negatív teljesítménye rávilágít a kizárólag egy (rögzített kamatozású) eszközkategóriába történő befektetés kockázataira. A rögzített kamatozású portfóliók kilátásai továbbra is – valószínűleg még több évig – kihívást jelentenek, tekintettel a még mindig alacsony hozamszintekre és az újraéledő inflációs aggodalmakra.

A portfólió hosszabb távú teljesítményének javítása érdekében a Bizottság a közös tartalékalap befektetési környezetét a meglévő eszközkezelési iránymutatás keretein belül a rögzített kamatozású befektetéseken túlra is ki kívánja terjeszteni.

A kockázatok és hozamok részletes elemzésének – az e jelentést kísérő szolgálati munkadokumentumban részletesebben is ismertetett – eredményei rávilágítottak, hogy hosszabb távon milyen előnyökkel járhat az eszközkategóriák további diverzifikációja. Ez lehetővé tenné az alacsony hozamú, rögzített kamatozású eszközöknek való túlzott kitettség mérséklését.

Bár a kockázat bizonyos mértékig növekedne, a portfólió korlátozott, legfeljebb 20 %-os részvényjellegű kitettsége továbbra is összhangban állna a közös tartalékalap kockázati toleranciájával, és növelné az egységnyi kockázatra jutó várható átlagos hozamot.

A részvényjellegű kitettség fokozatosan növekedhet a tőzsdén kereskedett alapokba történő befektetéseken keresztül, amelyek költséghatékony, diverzifikált kitettséget kínálnak szélesebb részvényindexeknek. Ezek az indexek lényegében az ágazatok és földrajzi régiók széles körét lefedő nagyobb vállalatok részvényeinek kosarai. A tőzsdén kereskedett alapok így a megcélzott részvénypiacoknak való szélesebb körű kitettséget kínálnak, és csökkentik a néhány vállalat részvényeibe történő befektetésből eredő idioszinkratikus kockázatot.

A Bizottság a számos szükséges technikai és operatív folyamat lezárásától függően arra törekszik, hogy 2022 őszéig teljes egészében befejezze a tőzsdén kereskedett tőkepiaci alapokba történő befektetéssel kapcsolatos előkészületeket. Az ilyen befektetéseket a piaci feltételek és az értékelési szintek figyelembevételével fokozatosan építenék ki, esetleg a közös tartalékalapba újonnan beáramló összegek befektetésével.

3.2.A környezeti, társadalmi és irányítási tényezők beépítése a közös tartalékalapra vonatkozó referenciaértékbe

Az eszközkezelési iránymutatás már most is tartalmaz negatív átvilágítási kritériumokat, például kizárják a szerencsejátékkal vagy dohánytermékekkel kapcsolatos tevékenységekhez kapcsolódó kötvényeket. Az eszközkezelési iránymutatás egyúttal azt is előírja, hogy a közös tartalékalap keretében vegyék figyelembe a környezeti, társadalmi és irányítási szempontokat. Jelenleg a közös tartalékalap portfóliója nagymértékben kitett az ESG-jelöléssel ellátott értékpapíroknak (lásd még a 19. lábjegyzetet), jóval nagyobb mértékben, mint a referenciaérték (2021 végén a portfólió esetében 13,4 % volt, szemben a referenciaérték 4,5 %-os arányával). A Bizottság azonban szilárdabb alapokra kívánja helyezni a közös tartalékalap környezeti, társadalmi és irányítási szempontokkal kapcsolatos politikáját, és a környezeti, társadalmi és irányítási lábnyomot be kívánja építeni a referenciaérték aktualizált változatába.

Ennek érdekében a tervek szerint a közös tartalékalapnak a befektetési környezet megvalósuló diverzifikációja következtében frissítendő referenciaértékét környezeti, társadalmi és irányítási szempontokkal is kiegészítik, hogy megbízható viszonyítási pontot biztosítsanak a közös tartalékalapéhoz hasonló célkitűzésekkel és jellemzőkkel rendelkező portfóliók számára. A közös tartalékalap befektetési referenciaértékének átalakítása ugyancsak lehetőséget biztosíthat a környezeti, társadalmi és irányítási szempontok módszeresebb beépítésére. Az ESG-értékpapírok portfólión belüli aránya a jövőben várhatóan tovább fog nőni, amit a környezeti, társadalmi és irányítási jellemzőkkel kifejezetten felruházott referenciaérték támaszt alá. A jövőbeli éves jelentések bemutatják majd a közös tartalékalap környezeti, társadalmi és irányítási profiljának megvalósítását.

Határozott gazdasági bizonyítékok támasztják alá, hogy a piacok az utóbbi időben elkezdték előnyben részesíteni a környezeti, társadalmi és irányítási szempontokat szem előtt tartó befektetéseket. A Bizottság vezető szerepet tölt be a környezetvédelmi és fenntartható gyakorlatokat támogató politikai szervek között, ezért célszerű kihasználni ezt a diverzifikációs lehetőséget arra, hogy befektetési stratégiánkat jobban összehangoljuk a szakpolitikai prioritásokkal.

3.3.Következtetések

A közös tartalékalap működésének első évét a szükséges operatív, műszaki és számviteli eszközök zökkenőmentes létrehozása, valamint a meglévő portfólióknak a közös tartalékalap komponenseibe történő sikeres átcsoportosítása jellemezte.

A közös tartalékalap, amely jelenleg 12,31 milliárd EUR összegű eszközzel rendelkezik, szilárd tőkepuffert jelent a költségvetési biztosítékok és a harmadik országoknak nyújtott, céltartalékkal fedezett hitelek tekintetében. 2021-ben nem következett be működési kockázati esemény, mivel minden garancialehívást teljesítettek, a beszámolókat pedig határidőre elkészítették.

A közös tartalékalap eszközeinek túlnyomó többsége befektetésre ajánlott kötvény vagy pénzeszköz, ami elegendő likviditási tartalékot képez. A kamatciklusban bekövetkezett, a kötvényárak csökkenése mellett a hozamok növekedésével járó változás azonban jelentős hatással volt az ilyen típusú likvid eszközökre. A 2021-es év a kötvénybefektetők számára az elmúlt több mint 20 év legrosszabb éve volt.

E kihívásokkal szembesülve a Bizottság tovább kívánja erősíteni a közös tartalékalap rezilienciáját.

A Bizottság célja a közös tartalékalap befektetési környezetének bővítése, és ezáltal az egyetlen eszközkategóriának való kitettségből eredő kockázat mérséklése. Egy belső elemzés (lásd a szolgálati munkadokumentumot) kimutatta, hogy a közös tartalékalap korlátozott és fokozatos, legfeljebb 20 %-os részvényjellegű kitettséggel történő kiegyensúlyozásának jelentős pozitív hatása lehet a hosszú távú várható hozamra, miközben csak kis mértékben növeli a kockázatot. E munka rávilágít, hogy egy diverzifikált portfólió (amely legfeljebb 20 % részvényt tartalmaz) várható hozama 1,6 %, ellenben a kizárólag rögzített kamatozású eszközöknek kitett portfólió várható hozama 0,7 %.

A diverzifikációs projekt egyúttal arra is lehetőséget kínál, hogy a Bizottság megközelítése a zöld és fenntartható növekedésre vonatkozó szakpolitikai prioritások megvalósítása érdekében az ESG-jelöléssel ellátott eszközökbe történő befektetés növelésére összpontosítson. Az ESG-eszközöket előnyben részesítő jelenlegi egységes megközelítés jóvoltából a Bizottság által kezelt portfóliók közül már most is a közös tartalékalap összpontosít a leginkább a környezeti, társadalmi és irányítási szempontokra. A környezeti, társadalmi és irányítási szempontok referenciaértékbe való módszeresebb beépítésével aktívabban irányítható a közös tartalékalap környezeti, társadalmi és irányítási szempontúsága.

E jelentés 2022 elején történő elkészítésekor továbbra is nyomás nehezedik a portfólió és a referenciaérték teljesítményére, mivel a növekvő infláció, a monetáris politika várható szigorítása és az ukrajnai invázió közepette összességében tovább nőttek a hozamok és fokozódott a bizonytalanság. Másrészt az eszközöket mostanában pozitív hozamú kötvényekbe fektetik be, amelyek, ha hosszú távon fennmaradnak, segítenek a közelmúltban elszenvedett veszteségek fedezésében. A kamatvárakozások erőteljes elmozdulása jellemezte utóbbi időszak olyan szakaszt jelent, amelyben a közös tartalékalap eszközeinek értékelése a legsérülékenyebb. A következő 2–3 évben a közelmúltban elszenvedett veszteségeket valószínűleg sikerül visszafordítani, hacsak nem következnek be újabb piaci sokkok. A viharos 2021-es év tapasztalatai azonban rávilágítanak az egyetlen eszközkategóriára (kötvények) korlátozódó befektetési politika korlátaira, függetlenül attól, hogy az eszközök kiválasztása mennyire körültekintően történik.