HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 394/2

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE

(2016. szeptember 12.)

az európai kockázatitőke-alapokról szóló 345/2013/EU rendelet és az európai szociális vállalkozási alapokról szóló 346/2013/EU rendelet módosításáról szóló rendelet iránti javaslatról

(CON/2016/44)

(2016/C 394/03)

Bevezetés és jogalap

2016. augusztus 3-án az Európai Központi Bank (EKB) a Tanácstól azt a felkérést kapta, hogy alkosson véleményt az európai kockázatitőke-alapokról szóló 345/2013/EU rendelet (1) és az európai szociális vállalkozási alapokról szóló 346/2013/EU rendelet (2) módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet iránti javaslatról (3) (a továbbiakban: a javasolt rendelet).

Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre az Európai Unió működéséről szóló szerződés 127. cikkének (4) bekezdésén és 282. cikkének (5) bekezdésén alapul, mivel a javasolt rendelet olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek érintik a Központi Bankok Európai Rendszerének a Szerződés 127. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdésében, illetve 127. cikkének (5) bekezdésében említett, a monetáris politika végrehajtására, illetve a hatáskörrel rendelkező hatóságok által követett, a pénzügyi rendszer stabilitására vonatkozó politikák zavartalan megvalósításának támogatására vonatkozó feladatát. Az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának 17.5. cikke első mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt.

1. Általános észrevételek

Az EKB támogatja a javasolt rendelet céljait, amely rendelet a tőkepiaci unió megteremtésére irányuló cselekvési terv (4) fontos része, és kiegészíti az európai beruházási terv (5) további pilléreit. A javasolt rendelet várhatóan megkönnyíti a befektetők, az alapkezelők és az ilyen befektetések eszközlésére jogosult portfólióvállalkozások számára az európai kockázatitőke-alapok (a továbbiakban: EuVECA) és az európai szociális vállalkozási alapok (a továbbiakban: ESZVA) igénybevételét, ezáltal elősegítve a tőkepiaci unió kiteljesítését, valamint a finanszírozási források diverzifikálását és a tőke mozgósítását.

2. Különös észrevételek

2.1. Az EuVECA és ESZVA alapoknak és az ilyen alapok kezelőinek nyilvántartásba vétele

Az EKB megjegyzi, hogy a javasolt rendelet meghatározza azokat a feltételeket, amelyeknek a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) alapján engedélyezett kezelőknek az EuVECA és ESZVA alapok nyilvántartásba vétele során meg kell felelniük. E feltételek között szerepel az alapokat ténylegesen kezelő személyeket, valamint azokat az alapokat azonosító információk szolgáltatása, amelyek egységeit vagy jegyeit forgalmazni kívánják.

Amint azt az EKB a tőkepiaci unióval összefüggésben korábban megállapította (7), a statisztikai információk standardizálása, nevezetesen az intézmények, termékek és tranzakciók egyedi azonosítói útján, kulcsfontosságú prioritást jelent egy megvalósítható és kiváló minőségű adatinfrastruktúra megvalósítása szempontjából. Így különösen, az EKB nyomatékosan támogatja a nemzetközileg elfogadott szabványok – például a nemzetközi értékpapír-azonosító szám (ISIN) és a globális jogalany-azonosító (LEI) – használatát az értékpapírpiacra vonatkozó adatszolgáltatási követelmények teljesítését szolgáló egyedi azonosítókként (8). Az EuVECA és ESZVA alapok esetében az EKB úgy véli, hogy a kezelők által az ilyen alapok nyilvántartásba vetetése során szolgáltatandó információk között kötelező követelményként szerepelnie kellene a globális jogalany-azonosítónak az alapok és engedélyezett kezelőik (9) azonosítása érdekében. A forgalmazandó alapok egységeinek vagy jegyeinek azonosítása érdekében szerepelnie kell az ISIN-nek is. Ez javítani fogja az ilyen statisztikai információk megbízhatóságát és ezáltal lehetővé teszi a monetáris politika hatékony végrehajtását. Az EuVECA és az ESZVA alapok a befektetési alapok eszközeire és forrásaira vonatkozó statisztikák tekintetében az 1073/2013/EU európai központi banki rendeletben (EKB/2013/38) (10) foglaltaknak megfelelően az adatszolgáltatói kör részét alkotják, és jegyeik vagy egységeik az EKB/2012/21 európai központi banki iránymutatásnak (11) megfelelően a központi értékpapír-adatbázis részét képezik. Ezeket az adatokat az EKB az Unió monetáris politikájának meghatározásához használja fel, ideértve a rendkívüli intézkedések nyomon követését és elemzését is.

Az EKB által javasolt, a globális jogalany-azonosító és az ISIN szolgáltatására vonatkozó kötelező követelménynek továbbá valamennyi pénzügyi piacra vonatkoznia kell, nem csupán meghatározott piaci szegmensekre. Az ilyen alkalmazás biztosítani fogja, hogy az összes érdekelt számára elérhető legyen a pénzügyi piacok valamennyi intézménye, terméke és tranzakciója főbb jellemzőire kiterjedő szabványosított információk minimumkészlete.

Az EKB ennek megfelelően azt az álláspontot képviseli, hogy – ahol megfelelő és a lehetséges mértékben – a tőkepiaci uniót alátámasztó egyéb jogszabályi módosításoknak is elő kell írniuk az egyedi azonosítók kötelező jelentését. Ez megnyitná az utat az automatikus adatfeldolgozás bevezetése előtt, amely megkönnyítené a szabványosított információk valamennyi tőkepiaci érdekelt részére történő terjesztését. Az EKB korábban azon véleményének adott hangot, hogy az értékpapírok nyilvános kibocsátásakor vagy szabályozott pénzügyi piacra történő bevezetésekor az összefoglaló tájékoztatókban szereplő főbb információkat géppel olvasható módon is rendelkezésre kell bocsátani, és ezen információk között szerepelnie kell a kibocsátóra, az ajánlattevőre, az esetleges kezesre és magukra az értékpapírokra vonatkozó egyedi azonosítóknak (12). A zárt végű befektetési vállalkozásokon kívül kollektív befektetési vállalkozások által kibocsátott jegyek kifejezetten kizárásra kerültek a tájékoztatóról szóló javasolt rendelet hatálya alól (13), így azokra nem terjedt ki az EKB által e tekintetben megfogalmazott kötelező adatszolgáltatásra vonatkozó felhívás (14). Ezért – részben e hiányosság orvoslása érdekében – a javasolt rendeletnek tartalmaznia kell az egyedi azonosítók kötelező szolgáltatását is, a kezelőket az EuvVECA és ESZVA alapjaik nyilvántartásba vetetésekor terhelő tájékoztatási kötelezettségeket érintő javasolt módosítások részeként.

2.2. Az ESMA központi adatbázisai az EuvVECA és ESZVA alapok kezelőiről

Az EKB megjegyzi, hogy a javasolt rendelet előírja az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (ESMA) számára központi, nyilvánosan hozzáférhető adatbázisok létrehozását, amelyek: a) azonosítják az „EuVECA” megnevezést használó valamennyi minősített kockázatitőkealap-kezelőt, azon alapokat, amelyekre a megnevezést használják, valamint azon országokat, amelyekben ezen alapokat forgalmazzák; továbbá b) azonosítják a minősített szociális vállalkozási alapok „ESZVA” megnevezést használó kezelőit, azon alapokat, amelyekre a megnevezést használják, valamint azon országokat, amelyekben ezen alapokat forgalmazzák.

A fenti észrevételekkel összhangban az EKB javasolja, hogy az ESMA által létrehozandó ezen adatbázisok tartalmazzák az egyes alapok és azok kezelőinek jogalany-azonosítóját, valamint az alapok jegyeinek vagy egységeinek ISIN-jét.

3. Technikai jellegű észrevételek és szövegezési javaslatok

Abban az esetben, ahol az EKB a javasolt rendelet módosítására tesz javaslatot, külön technikai munkadokumentum tartalmazza a szövegezési javaslatokat és az azokhoz fűzött magyarázatot.

A technikai munkadokumentum e vélemény mellékletét képezi, és angol nyelven elérhető az EKB honlapján.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2016. szeptember 12-én. az EKB elnöke Mario DRAGHI

(1) Az Európai Parlament és Tanács 2013. április 17-i 345/2013/EU rendelete az európai kockázatitőke-alapokról (HL L 115., 2013.4.25., 1. o.).

(2) Az Európai Parlament és Tanács 2013. április 17-i 346/2013/EU rendelete az európai szociális vállalkozási alapokról (HL L 115., 2013.4.25., 18. o.).

(3) COM(2016) 461 final.

(4) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Cselekvési terv a tőkepiaci unió megteremtésére (COM(2015) 468 final).

(5) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Központi Banknak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának és az Európai Beruházási Banknak: Európai beruházási terv (COM(2014) 903 final).

(6) Az Európai Parlament és a Tanács 2011. június 8-i 2011/61/EU irányelve az alternatívbefektetésialap-kezelőkről, valamint a 2003/41/EK és a 2009/65/EK irányelv, továbbá az 1060/2009/EK és az 1095/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 174., 2011.7.1., 1. o.).

(7) Lásd: „Building a Capital Markets Union – Eurosystem contribution to the European Commission’s Green Paper” (A tőkepiaci unió megteremtése – Az eurorendszer hozzájárulása az Európai Bizottság zöld könyvéhez) elérhető: https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/150521_eurosystem_contribution_to_green_paper_-_building_a_cmuen.pdf

(8) Lásd a CON/2014/49 vélemény 2.4. pontjának hatodik albekezdését. Az EKB valamennyi véleménye közzétételre kerül az EKB honlapján: www.ecb.europa.eu. Vannak még további, kidolgozás alatt álló nemzetközileg elfogadott standardok is, nevezetesen egy egyedi termékazonosító és egy egyedi kereskedelmi azonosító, amelyeknek további egyedi azonosítókként a piacokon történő használata megfontolandó.

(9) A minősített kockázatitőkealap-kezelőt a 345/2013/EU rendelet 3. cikkének c) pontja úgy határozza meg, mint „olyan jogi személy, amelynek alaptevékenysége legalább egy minősített kockázatitőke-alap kezelése”. A minősített szociális vállalkozási alapkezelőt a 346/2013/EU rendelet 3. cikkének c) pontja hasonlóan határozza meg.

(10) Az Európai Központi Bank 1073/2013/EU rendelete (2013. október 18.) a befektetési alapok eszközeiről és kötelezettségeiről szóló statisztikákról (EKB/2013/38) (HL L 297., 2013.11.7., 73. o.).

(11) EKB/2012/21 iránymutatás (2012. szeptember 26.) a Központi Értékpapír-adatbázis adatminőség-kezelési keretrendszeréről (HL L 307., 2012.11.7., 89. o.).

(12) Lásd a CON/2016/15 vélemény 2.2. és 2.3. bekezdését.

(13) Lásd az értékpapírok nyilvános kibocsátásakor vagy piaci bevezetésekor közzéteendő tájékoztatóról szóló javasolt európai parlamenti és tanácsi rendelet (COM(2015) 583 final) 1. cikke (2) bekezdésének a) pontját.

(14) Lásd a CON/2016/15 vélemény 2.2. és 2.3. bekezdését.