A 4. célkitűzés keretében (Az uniós polgárok jobb és biztonságosabb egészségügyi ellátáshoz való hozzáférésének elősegítése) az EU összesen 14 044 589,5 EUR társfinanszírozást nyújtott az alábbiak támogatására: a) a ritka betegségekkel foglalkozó európai referenciahálózatok koordinációs tevékenységei és nyilvántartásai; b) az EU egészségügyi célkitűzéseihez hozzájáruló nem kormányzati szervezetek; c) a nemzeti hatóságok hálózatba szervezése a bevált gyakorlatok átadása érdekében; valamint d) nemzetközi szervezetekkel való együttműködés.

A 3. célkitűzés keretében (Hozzájárulás az innovatív, hatékony és fenntartható egészségügyi rendszerekhez) az EU összesen 15 473 042,80 EUR összegű finanszírozást nyújtott az innovatív, hatékony és fenntartható egészségügyi rendszereket támogató számos intézkedéshez. Szolgáltatási szerződés jött létre annak megállapítása céljából, hogy miként javítható az egészségügyi adatok határokon átnyúló cseréje az Európai Unióban, összhangban az Európai Bizottságnak az egészségügyi adatok feldolgozására vonatkozó tagállami szabályok feltérképezésére, elemzésére és értékelésére szolgáló „uniós egészségügyi adattér” létrehozására vonatkozó prioritásával. Az egészségügyi rendszerek hatóságok általi megreformálásának segítése érdekében együttes fellépés indult a digitálisan támogatott, integrált, személyközpontú ellátás megvalósítására irányulóan is. Ennek célja az volt, hogy alulról felfelé építkező megközelítést alkalmazva és az egészségügyi rendszerek teljesítményértékelésével foglalkozó szakértői csoport (HSPA) által meghatározott fő tervezési elveket és építőelemeket követve fejlessze a bevált gyakorlatok átadására és az integrált ellátás megvalósítására irányuló kapacitást.

A 2. célkitűzés keretében (Az uniós polgárok védelme a határokon átterjedő súlyos egészségügyi veszélyekkel szemben) az EU összesen 8 058 630,32 EUR támogatást nyújtott három projekthez, többek között a védőoltásokról szóló globális csúcstalálkozó megszervezéséhez. Együttes fellépésre került sor az egészségügyi felkészültség, valamint a biológiai és vegyi terrortámadásokra való reagálás megerősítése érdekében is; ennek célja a fenyegetések felderítése és az egészséggel kapcsolatos terrorcselekmények kockázatainak értékelése volt, valamint egyidejűleg a szakadék áthidalása a közegészségügy, a biztonság és a polgári védelem területéről érkező partnerek között.

2. AZ ÉV KIEMELT TÉMÁI

A 2019. évi éves munkaprogram tág keretek között foglalkozott az egészségügyi program négy egyedi célkitűzésével.

Az 1. célkitűzés keretében (Egészségfejlesztés, betegségmegelőzés, valamint az egészséges életmódnak kedvező környezet előmozdítása) több tanulmány indult a dohánytermékekre vonatkozó uniós jogszabályok támogatása érdekében, amelyek a jellegzetes ízesítések értékelésével kapcsolatosak, és támogatják az Európai Bizottságot a dohánytermékekről szóló 2014/40/EU irányelv alkalmazásában. Az alkoholról szóló tanulmányokat is finanszíroztak annak érdekében, hogy segítsék a tagállamokat az alkohollal kapcsolatos károk csökkentésében, valamint feltérképezzék az élelmiszerekre, alkoholmentes italokra és alkoholtartalmú italokra alkalmazott adóügyi intézkedéseiket és árképzési politikáikat.

A 2. célkitűzés keretében (Az uniós polgárok védelme a határokon átterjedő súlyos egészségügyi veszélyekkel szemben) tanulmány indult annak vizsgálatára, hogy megvalósítható-e egy közös oltási igazolvány kidolgozása az uniós polgárok számára.

A vizsgálat kettős célt szolgál:

·Először is fel kell térképezni a helyzetet a meglévő oltási igazolványok formájának és tartalmának vizsgálata és összehasonlítása céljából, azonosítva azokat a jellemzőket, amelyeket az uniós polgárok oltási igazolványa tartalmazhatna.

·Másodszor, az interoperabilitás figyelembevételével ki kell dolgozni, tesztelni és értékelni kell az uniós polgárok oltási igazolványának három különböző mintáját. A mintáknak mind elektronikus, mind fizikai formátumban el kell készülniük.

Az uniós polgárok jövőbeni oltási igazolványa mindenekelőtt önrendelkezési eszköz lenne, amely segítené a polgárokat abban, hogy a megfelelő pillanatban – különösen az uniós tagállamok közötti mozgás esetén – beoltassák magukat és gyermekeiket. A kettős igazolványmintákat javasolt legalább 10 önkéntes tagállamban tesztelni.

A 3. célkitűzés keretében (Hozzájárulás az innovatív, hatékony és fenntartható egészségügyi rendszerekhez) számos fellépésre került sor az innovatív, hatékony és fenntartható egészségügyi rendszerek támogatása céljából, és számos tevékenységet finanszíroztak az orvostechnikai eszközökről ((EU) 2017/745) és az in vitro orvostechnikai eszközökről ((EU) 2017/746) szóló új rendeletek végrehajtását támogató kampányok lebonyolítása érdekében. Ezek a kampányok a piaci szereplőket, az egészségügyi szakembereket, az egészségügyi intézményeket és a polgárokat mint betegeket célozzák meg. Általános céljuk, hogy az orvostechnikai eszközök és az in vitro orvostechnikai eszközök piacain bekövetkező zavarok elkerülése érdekében tájékoztatást adjanak az érdekelt feleknek az orvostechnikai eszközökről (MD) és az in vitro orvostechnikai eszközökről (IVD) szóló rendeletekkel, valamint azok követelményeivel kapcsolatban, és ráirányítsák ezekre a figyelmüket, mielőtt 2021 májusában, illetve 2022-ben hatályba lépnének.

A 4. célkitűzés keretében (Az uniós polgárok jobb és biztonságosabb egészségügyi ellátáshoz való hozzáférésének elősegítése) felhívást tettek közzé az európai referenciahálózatok számára a ritka betegségekkel kapcsolatos nyilvántartások fejlesztésének támogatására irányulóan. A tervezett tevékenységek az európai referenciahálózatok ritka betegségekkel kapcsolatos betegnyilvántartásainak kiépítésére és fejlesztésére, valamint a meglévő nyilvántartások továbbfejlesztésére és minőség-ellenőrzésére vonatkoznak.

A fő célkitűzések a következők:

·az egyes európai referenciahálózatokat érintő betegségekre és állapotokra kiterjedő nyilvántartások kiépítésének, fejlesztésének, összekapcsolásának és interoperábilissá alakításának lehetővé tétele. Ez elősegíti a betegcsoportok európai szinten történő összekapcsolását és láthatóvá tételét annak érdekében, hogy elegendő betegadattal lehessen követni a betegségek természetes lefolyását; emellett az európai referenciahálózatok minden egyes, ritka betegségre vonatkozó nyilvántartását bejegyzik a ritka betegségek uniós platformján.

·a ritka betegségekkel kapcsolatos nyilvántartásokra vonatkozó átfogó megközelítés kidolgozása, amely kiterjed valamennyi európai referenciahálózatra, a ritka betegségek uniós platformja által biztosított standardoknak és eszközöknek megfelelően.

Ezenkívül szerződést ítéltek oda, amelynek tárgya szolgáltatások és technikai segítségnyújtás biztosítása az Európai Bizottság számára az európai referenciahálózatok integrált felmérési, nyomonkövetési, értékelési és minőségjavítási rendszerére (AMEQUIS) irányulóan. Konkrétan a szerződés keretében:

·megvizsgálják az európai referenciahálózatok felmérésére, nyomon követésére és értékelésére szolgáló valamennyi meglévő eszközt és mutatót;

·elemzik a meglévő eszközök és módszerek használatából levont tanulságokat, és egyidejűleg felülvizsgálják a más szervezetek által azonos és hasonló kontextusban nemzeti vagy nemzetközi szinten kidolgozott és tesztelt legkorszerűbb eszközöket és módszereket.

Ez az intézkedés segíti az Európai Bizottságot abban, hogy teljesítse a határon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogokról szóló 2011/24/EU irányelvből, valamint az európai referenciahálózatok létrehozásával és értékelésével kapcsolatos 2014. évi bizottsági végrehajtási és felhatalmazáson alapuló határozatokból eredő kötelezettségeit.

Végezetül, a CHAFEA szerződést kezdeményezett egy olyan program kialakítására, megtervezésére és végrehajtására irányulóan, amely a vendégszakemberek cseréjét hivatott megkönnyíteni az európai referenciahálózatokon belüli klinikai központok között a ritka vagy kis prevalenciájú és komplex betegségekre vonatkozóan. A látogatások/cserék célja a szakértelem, a tapasztalatok és a rendkívül speciális ismeretek megosztása a 24 európai referenciahálózat hatókörén és keretén belül. Ez a program hozzájárul a rendkívül speciális ismeretek általános szintjének növeléséhez, a kórházak közötti együttműködés elmélyítéséhez és megkönnyítéséhez, valamint a különböző hálózatokon belüli és azok közötti szakmai kapcsolatok megerősítéséhez. Ezen túlmenően a látogatások/cserék segítenek lefektetni az alapokat a messzemenően speciális képzési programok létrehozásához és fejlesztéséhez.