3.

A rendelet a következő 3a., 3b. és 3c. cikkel egészül ki: „3a. cikk Az áttevő és átvevő intézmények, valamint a központi szervek által használandó kommunikációs eszközök (1) Az iratokat, kérelmeket – többek között az I. mellékletben foglalt szabványos formanyomtatványok felhasználásával készült kérelmeket – , visszaigazolásokat, átvételi elismervényeket, tanúsítványokat, valamint az áttevő intézmények és az átvevő intézmények közötti, ezen intézmények és a központi szervek közötti, vagy különböző tagállamok központi szervei közötti, az I. mellékletbe foglalt szabványos formanyomtatvány alapján történő bármely közlést a nemzeti informatikai rendszerek közötti biztonságos, megbízható és megbízható valós idejű határon átnyúló információcserét lehetővé tévő kommunikációs infrastruktúrával összekapcsolt nemzeti informatikai rendszerekből álló decentralizált informatikai rendszer révén kell továbbítani. A decentralizált informatikai rendszernek az e-CODEX rendszeren kell alapulnia, és uniós finanszírozásban kell részesülnie. [Mód. 16] (2) A 910/2014/EU tanácsi rendeletben (*1) meghatározott, a minősített bizalmi szolgáltatások igénybevételére vonatkozó általános jogi keret alkalmazandó az iratokra, kérelmekre, visszaigazolásokra, átvételi elismervényekre, tanúsítványokra és az (1) bekezdésben említett, decentralizált informatikai rendszer révén továbbított bármely közlésre. [Mód. 17] (3) Ha az iratok, kérelmek, visszaigazolások, átvételi elismervények, tanúsítványok és az (1) bekezdésben említett egyéb közlés bélyegzőt vagy kézírásos aláírást tartalmaznak vagy tesznek szükségessé, azok helyett a 910/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott, a megfelelő „minősített elektronikus bélyegző” és „minősített elektronikus aláírás” is alkalmazható , feltéve, hogy teljes mértékben biztosított, hogy a fent említett iratok leendő címzettje időben és jogszerű tájékoztatást kapjon . [Mód. 18] (4) Ha az (1) bekezdés szerinti továbbítás a decentralizált informatikai rendszer előre nem látható körülmények vagy a decentralizált informatikai rendszer és kivételes zavara miatt nem lehetséges, a továbbítást a leggyorsabb lehetséges alternatív eszközzel kell végezni , biztosítva az ugyanolyan magas szintű hatékonyságot, megbízhatóságot, biztonságot és a személyes adatok és a magánélet védelmét . [Mód. 19] (4a) Minden érintett alapvető jogait és szabadságát, különösen a személyes adatok védelméhez és a magánélethez való jogát teljes körűen be kell tartani és tiszteletben kell tartani. [Mód. 20] (4b) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 18. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet kiegészítése céljából, amelyekben meghatározza a decentralizált informatikai rendszer működésére vonatkozó részletes szabályokat. E hatáskör gyakorlása során a Bizottság biztosítja, hogy a rendszer garantálja a vonatkozó információk hatékony, megbízható és zökkenőmentes cseréjét, valamint a továbbítás biztonságának magas szintjét, illetve a magánélet és a személyes adatok védelmét az (EU) 2016/679 rendelettel és a 2002/58/EK irányelvvel összhangban. [Mód. 21] 3b. cikk A decentralizált informatikai rendszer költségei (1) Minden tagállam viseli a 3a. cikkben említett, decentralizált informatikai rendszer keretében a nemzeti informatikai rendszerrel összeköttetést teremtő kommunikációs infrastruktúrája hozzáférési pontjának telepítésével, üzemeltetésével és karbantartásával kapcsolatos költségeket. (2) Minden tagállam viseli nemzeti informatikai rendszerének létrehozásával és abból a célból történő módosításával kapcsolatos költségeket, hogy interoperábilissá tegye azt a kommunikációs infrastruktúrával, valamint e rendszerek igazgatásának, üzemeltetésének és karbantartásának költségeit. (3) Az (1) és (2) bekezdés nem érinti annak lehetőségét, hogy az uniós finanszírozási programok keretében vissza nem térítendő támogatást igényeljenek az e bekezdésekben említett tevékenységek támogatásához. 3c. cikk A címkereséshez történő segítségnyújtás (1) Ha nem ismert annak a személynek a címe, akiknek a számára a bírósági vagy bíróságon kívüli iratot kézbesíteni kell a másik tagállamban, a tagállamok az alábbi egy vagy több eszköz révén indokolatlan késedelem nélkül, de legkésőbb 10 napon belül segítséget nyújtanak: [Mód. 22] a) a kijelölt hatóság igazságügyi jogsegélye az ügyben eljáró tagállam bíróságának kérésére abból a célból, hogy meghatározzák a kézbesítés címzettjének címét; b) a más tagállamokban élő személyek lehetősége, hogy a címekre vonatkozó tájékoztatás iránti kérelmeket nyújtsanak be közvetlenül a lakcímnyilvántartásokhoz vagy más nyilvánosan elérhető adatbázisokhoz, akár elektronikus úton is az európai igazságügyi portálon keresztül szabványos formanyomtatvány útján; c) a személyek címének meghatározására rendelkezésre álló mechanizmusokra vonatkozó , online hozzáférhető részletes gyakorlati útmutató a polgári és kereskedelmi ügyekben illetékes Európai Igazságügyi Hálózat keretében és a rendelkezésre álló információk nyilvánosságra hozatala céljából. [Mód. 23] (2) Minden tagállam megküldi a Bizottságnak a következő információkat: a) az (1) bekezdésnek megfelelően a tagállam területén biztosított segítségnyújtás módja módjai ; [Mód. 24] b) adott esetben az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett hatóságok neve és címe; A tagállamok értesítik a Bizottságot az ezen információkban bekövetkező későbbi változásokról. (*1) Az Európai Parlament és a Tanács 910/2014/EU rendelete (2014. július 23.) a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi szolgáltatásokról, valamint az 1999/93/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 257., 2014.8.28., 73. o.).”"