Bevezetés

Oroszország Ukrajna elleni indokolatlan katonai agressziója és az energia fegyverként való felhasználása példa nélküli energiaválságot váltott ki: az energiaárak ugrásszerű emelkedését okozta, és veszélyezteti energiaellátásunk biztonságát. Oroszország az Északi Áramlat 1 leállításával – vagyis a kínálat szűkítésével – tovább fokozta a válságot.

Az Európai Unió egységesen reagált. A Bizottság által javasolt gázkereslet-csökkentési terv és rendelet, valamint energiapiaci vészhelyzeti intézkedések már idén télen éreztetik hatásukat. Az Unió az orosz agresszió kezdete óta csökkenti gázfogyasztását. Az orosz üzemanyagok fokozatos kivezetése felgyorsult, így arányuk 2022 szeptemberében az EU csővezetékes gázellátásának 9 %-ára (LNG-vel együtt 14 %-ára) csökkent, noha 2021-ben még 41 % (LNG-vel együtt 45 %) volt. Az orosz gázimport meredek csökkenését a megbízható ellátási partnerekkel való fokozott együttműködés ellensúlyozta. Október közepére a gáztárolók feltöltöttsége meghaladta a 91 %-ot. Helyzetünk most jobb, mint néhány hónappal ezelőtt.

Ezen intézkedések ellenére az idei tél kezdete rendkívüli kihívásokkal jár. Az európai fogyasztók és vállalkozások továbbra is túlságosan magas és ingadozó árakkal szembesülnek. Az ellátásbiztonságot olyan előre nem látható események is megzavarhatják, mint például a csővezetékek szabotázsa. A gázpiaci feszültségek valószínűleg a telet követően is fennmaradnak.

Az Európai Tanács október 6-i prágai informális ülése, az energiaügyi miniszterek október 12-i informális ülése és az európai energiaárak emelkedésére adott uniós válaszról szóló európai parlamenti állásfoglalás felkérte a Bizottságot, hogy javasoljon intézkedéseket a szolidaritási erőfeszítések összehangolására, az energiaellátás biztosítására, az árszintek stabilizálására, valamint a magas energiaárakkal szembesülő háztartások és vállalkozások támogatására.

Ursula von der Leyen elnök az állam-, illetve kormányfőkhöz intézett levelében felvázolta a további lépések ütemtervét, amely a következő négy intézkedésen alapul: a földgázimportért fizetett ár csökkentése az ellátásbiztonság veszélyeztetése nélkül, a tagállamokkal együttműködve a földgázpiaci árak korlátozása, a gázárak villamosenergia-árakra gyakorolt hatásának korlátozása az egységes piac egyenlő versenyfeltételeinek fenntartásával és az energiafüggetlenségre való átállás felgyorsítása. Az EU-nak sürgősen intézkednie kell annak érdekében is, hogy jobban fel tudjon lépni a kritikus infrastruktúrák elleni esetleges támadásokkal szemben, és ezért a Bizottság az energiaügyi intézkedéscsomag mellett javasolni fogja, hogy a Tanács adjon ki ajánlást a kritikus infrastruktúrák rezilienciájának megerősítéséről.

A Bizottság a mai napon megerősített cselekvési keretet terjeszt elő ezen ütemterv végrehajtása, az idei tél energiaügyi kihívásainak kezelése és a következő télre való felkészülés érdekében.

Európa az erősségeire támaszkodhat: a közös beszerzés megvalósítása és a piaci árak féken tartása érdekében kihasználhatja az egységes piac erejét, többek között korlátozhatja a túlzott áremelkedéseket, és a meglévő infrastruktúra optimális kihasználásával biztosíthatja, hogy a gáz oda áramoljon, ahol a legnagyobb szükség van rá.

Nem várhatunk: küszöbön a tél, és gondolnunk kell a későbbi időszakokra is. A ma javasolt új energiaügyi intézkedések kivételesek és átmenetiek. A jelenlegi válságra reagálva azonnali segítséget nyújtanak. Megalapozzák ugyanakkor azokat a strukturálisabb intézkedéseket is, amelyek tovább erősítik majd az energiaunió rezilienciáját és hatékonyságát.

A Bizottság a mai intézkedésekre építve rendes jogalkotási javaslatokat fog előterjeszteni a társjogalkotók elé, akik kulcsszerepet játszanak annak biztosításában, hogy Európa a jelenlegi válság után biztonságosabb, megfizethetőbb és tisztább energiához jusson. E javaslatok egyike a villamosenergia-piac szerkezeti reformját irányozza elő.

A Bizottság addig is szorosan együtt fog működni az Európai Parlamenttel: az energiaválságra adott vészhelyzeti válaszintézkedések valós idejű megvitatása érdekében kapcsolattartó csoportot fog létrehozni.

1.Közös gázvásárlás és ellátásbiztonságunk védelme

Az EU idén képes lesz kiállni a tél próbáját, de fel kell készülnünk az esetleges további zavarokra, és biztos alapot kell teremtenünk a következő télre. A jelenlegi előrejelzések szerint, ha 2023 márciusában túl alacsony lesz a tárolási szint, az bizonytalan helyzetet eredményezhet 2023–2024 telén. Az Unió a fokozott gázmegtakarítás révén csökkenteni tudja a magas importáraknak való kitettségét, de piaci erejét is célszerű kihasználnia ahhoz, hogy a gázt globálisan versenyképes árakon biztosítsa.

A Bizottság szorosabbra fűzte kapcsolatait a megbízható gáz- és LNG-szállítókkal. Megállapodásokat kötött az Egyesült Államokkal, Kanadával, Norvégiával, Azerbajdzsánnal, Egyiptommal és Izraellel. Az EU és Norvégia októberben munkacsoportot hozott létre az energiapiacok stabilizálására. Októberben újraindult az EU–Algéria energiaügyi párbeszéd. A Bizottság továbbra is koordinálja és fokozza az együttműködést a megbízható partnerekkel.

„Az EU külső energiaügyi szerepvállalása a változó világban” című közös közleménnyel összhangban folytatni fogjuk együttműködésünket partnereinkkel, emellett fokozzuk szerepvállalásunkat és szolidaritásunkat legközelebbi szomszédjainkkal, vagyis a nyugat-balkáni országokkal és a keleti partnerség országaival. Az uniós energiaplatform nyitva áll az Energiaközösségben részt vevő partnereink előtt. Az év elején Ukrajna és Moldova villamosenergia-hálózatát szinkronizálták a kontinentális hálózattal. Emellett e hónap elején Bulgária és Görögország között új gázrendszer-összekötőt hoztak létre, amely Észak-Macedóniát és Szerbiát is kiszolgálja. Mivel Oroszország energiaháborúja miatt az egész régió nehéz téllel néz szembe, ezeket az erőfeszítéseket fel kell gyorsítani annak érdekében, hogy a régiót még jobban integráljuk energiauniónkba.

A Bizottság a 2022 áprilisában létrehozott uniós energiaplatformon keresztül minden megbízható beszállítóval tovább fogja mélyíteni a hosszú távú együttműködést, és e beszállítókat támogatni fogja abban, hogy az orosz gáz kiváltását ellensúlyozandó fokozzák a meglévő és az új mezőkön folytatott globális gázkitermelést, és biztosítsák Európa gázzal – különösen cseppfolyósított földgázzal – való ellátását. Megteremti továbbá a hidrogénnel kapcsolatos partnerségek alapjait annak érdekében, hogy teljesüljön a REPowerEU azon célkitűzése, amely szerint 2030-ban 10 millió tonna zöld hidrogént kell importálni. A nemzetközi partnerekkel folytatott egyeztetések a kölcsönösen előnyös megállapodások keretében Európába szállított gáz árára is kiterjednek.

Mai javaslatunk jogi eszközöket bocsát az EU rendelkezésére a közös gázbeszerzéshez. A legsürgetőbb feladat a gáztárolók feltöltésének összehangolása a platformon keresztül, a feltöltési célértékek alapján. Ami a következő teleket illeti, a szerződéssel nem fedezett gázkereslet volumene a 2023–2024-től 2025-ig tartó időszakban az orosz ellátás teljes megszakadása esetén a becslések szerint akár az évi 100 milliárd köbmétert is elérheti. Ha a betárolt készletek a tél végéig elfogynak, 90 %-os újbóli feltöltésük – amelyre az uniós gáztárolási rendelet előírásainak megfelelően 2023 novemberéig sort kell keríteni – nehezebb lehet, mint idén.