[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 7.8.2006

SEC(2006) 865 végleges

A BIZOTTSÁG …/…/EK, Euratom RENDELETE

az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 2342/2002/EK, Euratom rendelet módosításáról

INDOKOLÁS

Előzmények

2005. május 3-án a Bizottság elfogadta a költségvetési rendelet felülvizsgálatáról szóló eredeti javaslatot. Ebből az alkalomból a Bizottság észrevételezte, hogy nem lenne helyénvaló egyéb tételeket – például az alacsony összegű ajánlati felhívások egyszerűsítése a külső támogatások területén – bevonni a költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok akkor folyamatban levő gyorsított felülvizsgálatába, hogy ne késsen annak elfogadása, mivel az intézményközi konzultáció már lezajlott. Mindamellett a Bizottság „vállalta, hogy a végrehajtási szabályok következő felülvizsgálatánál visszatér erre a kérdésre, hogy a változtatásokat a lehető leghamarabb be lehessen vezetni”.

Ezt szem előtt tartva a költségvetési rendelet végrehajtási szabályainak felülvizsgálatáról szóló alábbi rendelettervezet a jelenlegi költségvetési rendelet szerint bevezethető technikai módosításokról szól, a Bizottságnak a május 3-i ülés jegyzőkönyvében szereplő kérése szerint. E módosítások főként az intézményekre, gazdasági szereplőkre és a támogatások kedvezményezettjeire vonatkozó igazgatási eljárások további egyszerűsítésére irányulnak, kiemelten a külső fellépések területén, miközben – a kapcsolódó kockázatok fényében – gondoskodnak a Közösségek pénzügyi érdekeinek magas szintű védelméről.

Az új költségvetési rendelet 183. cikkéről szóló bizottsági közleménnyel összhangban e tervezetet véleményezésre benyújtották a többi intézményhez, beleértve az említett rendelet 1. cikkében megnevezett intézményeket. Elküldte véleményét az Európai Unió Tanácsa, a Számvevőszék, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és az Európai Parlament[1]. E véleményeket figyelembe véve számos módosítás készült a 2005. október 12-i tervezet egyértelműbbé tétele és kibővítése céljából.

Szükségesnek ítélt módosítások

Költségvetési alapelvek

Az egységesség elve értelmében a Bizottságnak április 15-ig tájékoztatnia kell a költségvetési hatóságot az átvitt, de március 31-ig fel nem használt előirányzatok megszüntetéséről. Az április 15-i határidő túlságosan szorosnak bizonyult és április 30-ra kell változtatni (6. cikk).

Az évenkéntiség elve értelmében az átmeneti tizenkettedek alkalmazása céljából pontosítani kell, hogy a megelőző költségvetési év felosztott előirányzatai alatt a VSZ 5. cikke szerinti előirányzatok értendők, az abban a költségvetési évben végzett átcsoportosításokkal való korrekció után (6a. cikk).

Az elszámolási egység elvével kapcsolatban pontosítani kell, hogy a VSZ 7. és 8. cikkében az euró és egyéb valuták közötti átváltási árfolyamra meghatározott szabályok csak az engedélyezésre jogosult tisztviselők által végzett átváltásokra alkalmazandók, és nem a szerződő felek vagy a kedvezményezettek által végrehajtott átváltásokra, amelyek a szerződések vagy támogatási megállapodások egyedi szabályait követik. Hatékonysági és egyszerűsítési okokból a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének meg kell határoznia a számviteli elszámolás alkalmazásában az euró havi elszámolási árfolyamát (VSZ 7. cikk (3) bekezdés), mivel ez a hatáskör szorosan kapcsolódik a KR 61. cikkének (1) bekezdése szerinti, a beszámolók elkészítésére és bemutatására irányuló megbízatásához. Emellett, átláthatósági okokból és a közösségi tisztviselők egyenlő bánásmódja érdekében a 8. cikkben egyedi szabályt hoznak létre az eurótól eltérő pénznemben kifizetett személyzeti költségek átváltási árfolyamára.

A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elve tekintetében pontosítani kell az előzetes értékelés tartalmát és jobban meg kell határozni az előzetes , időközi, és utólagos értékelés hatókörét, megfelelő módon figyelembe véve az arányosság elvét. Az értékelés fő szempontjait ekképpen újra kell fogalmazni annak érdekében, hogy a gazdaságra és a polgárokra ténylegesen ható javaslatokra összpontosítson. Az értékelésbe be kell vonni a kísérleti projekteket és az előkészítő intézkedéseket is, amennyiben programként való folytatásukat javasolják. Emellett ha a projektek vagy fellépések már értékelés alatt állnak (például ha a feladatok megoszlanak a Bizottság és a tagállamok között), biztosítani kell a komplementaritást (21. cikk).

A számvitelért felelős tisztviselő

Az eredményelszámolás elvének 2005. január 1-jei bevezetése után, mivel a könyvelési adatok azonnal megjelennek az informatikai rendszerben, logikusabb és gyorsabb, ha az időközi elszámolás azon a napon készül, amikor a számvitelért felelős tisztviselő megbízatása megszűnik. Ha a megbízatás december 31-én szűnik meg, a próbamérleg ugyanezen a napon elkészíthető, az ideiglenes számlák véglegesítésének megvárása nélkül (56. cikk).

Annak érdekében, hogy a számvitelért felelős tisztviselő hatékonyan megfeleljen a pénzállomány kezelésével kapcsolatos felelősségének, fel kell jogosítani arra, hogy bejelentse a banki műveletek aláírására felhatalmazott tisztviselők nevét és aláírásmintáját a pénzügyi intézményeknek, amelyeknél számlát nyitott (60. cikk).

A 64. cikk kiigazításra szorul annak érdekében, hogy figyelembe vegye a számvitelért felelős tisztviselő személyzete által kezelt harmadik személyek adatainak változásait, és ezáltal bármely időpontban megállapítható legyen azon személyek pénzügyi helyzete, akik számára a Bizottság kifizetéseket teljesít, vagy banki műveleteket végez.

Előlegszámlák

Az előlegelszámoló tisztviselő által kifizethető maximális összegeket – amennyiben a kifizetés végrehajtása költségvetési eljárás keretében fizikailag lehetetlen vagy kevésbé hatékony – ésszerűen meg kell növelni (67. cikk).

A pénzügyi szereplők felelőssége

A felhatalmazás vagy továbbadott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő által kapott utasítás megerősítéséről szóló rendelkezést össze kell hangolni a Személyzeti Szabályzat 21a. cikkével. A felhatalmazás vagy továbbadott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő számára azt is engedélyezni kell, hogy ne hajtsa végre a megerősített utasítást, ha az egyértelműen jogellenes (73. cikk).

Az adósságok beszedése

A tartozások beszedésének szabályai a legújabb ítélkezési gyakorlat fényében pontosításra és megerősítésre szorulnak, hogy jobban védjék az Unió pénzügyi érdekeit.

A beszámítás útján történő beszedést módosítani kell (83. cikk). Figyelembe véve az engedélyezésre jogosult tisztviselő és a számvitelért felelős tisztviselő beszedési eljárásban betöltött egymást kiegészítő szerepét, indokolt, hogy konzultáljanak a beszámítás előtt. E konzultáció nem befolyásolja a számvitelért felelős tisztviselőnek a feltételek teljesülése esetén a beszámítás lefolytatására vonatkozó felelősségét, de hasznos lehet, például az adós személyazonosságának megállapításánál, ha több adós van jelen. Amennyiben az adós mentesül a kamatfizetés alól, ha az erre vonatkozó határidő előtt fizet („türelmi idő”), e határidőt megelőzően a beszámítás útján történő beszedés csak akkor engedélyezett, ha a számvitelért felelős tisztviselő úgy látja, hogy a Közösségek pénzügyi érdekei forognak kockán.

Amennyiben az adós valamely nemzeti hatóság vagy annak adminisztratív egysége, a beszámítás útján történő beszedés zavartalan lebonyolítása érdekében különös tájékoztatási rendelkezést kell rögzíteni. A számvitelért felelős tisztviselőnek legalább 10 munkanappal azelőtt értesíteni kell az érintett tagállamot, hogy a beszámítás útján történő beszedés eszközével kívánna élni. A számvitelért felelős tisztviselő azonban az adott tagállammal vagy adminisztratív egységgel egyetértésben e határidő előtt is elindíthatja a beszámítás útján történő beszedést.

A pénzbírságokkal, kényszerítő bírságokkal és egyéb bírságokkal kapcsolatos banki biztosítékokról szóló rendelkezést módosítani kell az adós fellebbezése tekintetében (85a. cikk). A Közösségek pénzügyi érdekeinek védelmében egységes biztosítéki rendszerre van szükség, amely a Közösségek megfellebbezett pénzbírságoktól függő követeléseit biztosítja. E biztosítékokat a szerződésben megállapított kötelezettségtől függetlenül kell nyújtani. Az intézmények ezáltal a szükségesnek vagy ajánlatosnak vélt időpontban lehívhatnák e biztosítékokat.

Kiadási műveletek

A finanszírozási döntés – amelyet bármilyen alapjogszabály végrehajtási kiadására irányuló költségvetési vagy jogi kötelezettségvállalás előtt el kell fogadni – tartalmát tovább kell pontosítani (90. cikk). A támogatások és beszerzések tekintetében pontosítani kell, hogy a KR 110. cikkében említett munkaprogram finanszírozási döntést testesít meg, feltéve, ha megfelelően részletezett keretrendszerrel rendelkezik. E célból a költségvetési kiadással járó fellépés „lényeges elemeit” a VSZ-ben részletesebben meg kell határozni, hogy az engedélyezésre jogosult tisztviselők számára azonos és jogi biztonságot nyújtó módon legyenek alkalmazhatók.

A kiadások engedélyezésének előzetes ellenőrzése céljából a fizetésekkel, nyugdíjakkal és a kiküldetési és egészségügyi költségtérítésekkel kapcsolatos rendszeres személyzeti kiadások egymáshoz hasonló külön műveleteinek sorozatát az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő egyetlen műveletnek tekintheti. Ilyen esetben az engedélyezésre jogosult tisztviselő – kockázatértékelésével összhangban – megfelelő utólagos vizsgálatot hajt végre (47. cikk).

Az igazgatási egyszerűsítés céljából felül kell vizsgálni azokat a szerződésben vagy támogatási megállapodásban szereplő fizetési határidőket , amelyek egy jelentés vagy igazolás jóváhagyásának függvényei, annak érdekében, hogy a kifizetések biztosan jóváhagyott jelentés vagy igazolás alapján történjenek. Továbbá az értékelés szempontjából rendkívül összetett intézkedésekkel járó támogatási megállapodásokkal kapcsolatos jelentés jóváhagyásának határidejét összhangba kell hozni az összetett szolgáltatási szerződések jelenleg érvényes fizetési határidejével. Az érvényben lévő általános határidők és a kedvezményezettek jogainak sérelme nélkül az endegélyezésre jogosult tisztviselőnek egyszerűsítési célból rendelkeznie kell azzal a döntési lehetőséggel, hogy egységes határidőt alkalmazzon a jelentés vagy igazolás jóváhagyására, illetve a fizetésekre (106. cikk).

Közbeszerzések és szerződések

A közbeszerzések és a 2004/18/EK irányelvben említett küszöbérték alatti értékű szerződések kezelését tovább kell egyszerűsíteni. Az alacsony értékű szerződésekre vonatkozó, 1994-ből származó küszöbértéket aktualizálni és emelni kell. Azt is rögzíteni kell, hogy a legfeljebb 60 000 euró értékű szerződések tárgyalásos eljárás után is odaítélhetők (129. cikk és ebből következően a 119., 126., 128. és 146. cikk). Ez a változtatás a verseny befolyásolása nélkül teszi érthetőbbé és egyszerűbbé az eljárások kezelését, mivel ugyanannyi, az ajánlatkérő által kiválasztott pályázót kérnek fel ajánlattételre.

Továbbá, a végrehajtási szabályoknak pontosabban kell meghatározniuk a bizonyos kutatási és fejlesztési szerződéseknél és bizonyos műsorszórásra irányuló – a 2004/18/EK irányelv alkalmazási köréből kizárt – szerződéseknél követendő eljárásokat. Az átláthatóság elvének megfelelően e szerződések odaítélhetők ajánlati felhívás közzétételét követő tárgyalásos eljárással (127. cikk).

A dokumentációs igényt tovább kell enyhíteni a gazdasági szereplők és az intézmények igazgatási egységei esetében, ekképpen csökkentve az igazgatási költségeket. E célból amennyiben az ajánlatkérő korlátozza a tárgyalásra vagy ajánlattételre meghívott pályázók számát, a gazdasági szereplők számára lehetővé kell tenni, hogy – a meghívásos eljárás, a versenypályázat vagy az ajánlati felhívás közzétételét követő (nyílt) tárgyalásos eljárás esetei kivételével – olyan becsületbeli nyilatkozat alapján vehessenek részt egy eljárásban, amely szerint nincsenek a beszerzési eljárásból való kizárásra okot adó helyzetben. Az irányelv alapelveivel összhangban azonban, a Közösség pénzügyi érdekeinek jobb védelméért, a nagy értékű (azaz a megfelelő küszöbértéket túllépő) szerződések esetében a szerződést elnyerő gazdasági szereplőnek mindamellett bizonyítania kell az eredeti nyilatkozat hitelességét (134. cikk). Végül, ha a pályázónak vagy ajánlattevőnek bizonyítékkal kell szolgálnia, az ajánlatkérő elfogadhatja a pályázó vagy ajánlattevő által az ugyanazon ajánlatkérő másik beszerzési eljárásában adott bizonyítékot, ha a dokumentumot egy évnél nem régebben bocsátották ki, és az még mindig érvényes (134. cikk). A műszaki és gazdasági kapacitások tekintetében, az ezen kapacitások bizonyítékaitól való eltekintés a külső fellépések területén a szerződések egyes típusaira vonatkozó küszöbértékekig lehetséges (135. cikk).

Támogatások

A támogatásokról szóló cím bizonyos rendelkezéseit módosítani kell, a támogatásokra és alacsony összegű támogatásokra (nem több mint 25 000 EUR) vonatkozó eljárások egyszerűsítésére, az EK-Szerződésben rögzített arányosság általános elvének megfelelően.

A támogatások odaítélését illetően az igazgatási teher csökkentése érdekében el kell fogadni, hogy a kedvezményezett jogi vagy tényleges monopolhelyzete megindokolható az odaítélésről szóló határozatban.

Az EK-finanszírozáshoz való hozzáférést meg kell könnyíteni a természetben történő társfinanszírozás előmozdításával, amennyiben ez szóba jöhet vagy szükséges lehet (172. cikk). Az általános európai érdeket szolgáló célt képviselő és – a megújítás esetén sem csökkenő – működési támogatásra jogosult szervek közé fel kell venni a polgárság vagy az innováció előmozdítása területén működő európai szerveket (162. cikk).

Az eljárásokat is egyszerűsíteni kell. A pályázókat a lehető legkorábbi időpontban tájékoztatni kell pályázatuk elutasításáról (179. cikk). A finanszírozási kérelmeket (173. cikk) egyszerűsíteni kell az alacsony összegű támogatások esetében (164. cikk). A kérelemhez csatolandó külső ellenőrzésre vonatkozó előírást intézkedések esetében csak a 500 000 eurót meghaladó, működési támogatások esetében csak a 100 000 eurót meghaladó értékű támogatásokra kell alkalmazni.

A Közösség pénzügyi érdekeinek védelmében meg kell erősíteni az előfinanszírozási biztosítékokra vonatkozó szabályokat, biztosítva ugyanakkor a kapcsolódó kockázatokkal való nagyobb arányosságot. Ezért ki kell kötni, hogy minden, a támogatás teljes összegének 80%-át vagy 60 000 eurót meghaladó előfinanszírozás esetében előfinanszírozási biztosítékra van szükség (182. cikk).

Az egyéb hozzájárulók jogainak figyelembe vétele érdekében a nonprofitelv végrehajtását az általános európai érdeket szolgáló célt képviselő szerveknek nyújtott működési támogatás esetében az adott működési költségvetéshez történő közösségi hozzájárulással arányos társfinanszírozási hányadra kell korlátozni, ha e szerveket olyan hatóságok is támogatják, amelyek kötelesek beszedni az éves profit hozzájárulásukkal arányos részét. A beszedendő összeg kiszámításának céljából a működési költségvetéshez történő természetbeni hozzájárulások arányát nem kell figyelembe venni (165. cikk).

Számvitel

A beszámoló bemutatásáról és a könyvvezetésről szóló címet aktualizálni kell annak tekintetében, hogy a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője 2004. decemberében a költségvetési rendelet 133. cikke szerint elfogadta a számviteli szabályokat és módszereket és a harmonizált számlatükröt. A végrehajtási szabályokról szóló szükségtelen és esetleg félreértést okozó rendelkezéseket el kell távolítani a szövegből.

Konkrét szakpolitikai területek a költségvetési rendelet második részében

A Számvevőszék decentralizált igazgatásról szóló jelentésének figyelembe vételével egyszerűbbé és hatékonyabbá kell tenni a külső terület beszerzésirányítási keretrendszerét . A tárgyalásos eljárást az alacsony összegű szerződésekkel azonos módon kell módosítani; használatát két – keretszerződés sikertelensége esetén egy – sikertelen tárgyalásos eljárás után kell engedélyezni (241., 242., 243., 244., 245. cikk)

Közjogi szervnek nyújtott előfinanszírozás esetében a biztosítéki követelmény mellőzésének választását engedélyezni kell; teljesítési biztosítékot csak nagy értékű beszerzés esetében kell előírni (250. cikk) Emellett az előzetes tájékoztató hirdetményt a lehető leghamarabb, nem szükségszerűen január 31-e előtt, közzé kell tenni (240. cikk); az értékelő bizottság vagy az ajánlatkérő számára engedélyezni kell, hogy pontosításra kérjék fel az ajánlattevőket és pályázókat , amint ez az intézmények által saját számlára odaítélt szerződések esetében is fennáll (252. cikk).

Hivatalok

Az európai hivatalok jegyzékét ki kell egészíteni az Európai Közigazgatási Iskola létrehozásáról szóló 2005/118/EK európai parlamenti, tanácsi, bizottsági, bírósági, számvevőszéki, európai gazdasági és szociális bizottsági, régiók bizottsága-i és európai ombudsmani határozat tekintetében, amely szerint az Európai Közigazgatási Iskola jelenleg az Európai Személyzeti Felvételi Hivatal igazgatása alá tartozik.

A BIZOTTSÁG …/…/EK, Euratom RENDELETE

az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 2342/2002/EK, Euratom rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre[2] és különösen annak 183. cikkére,

az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Európai Közösségek Bíróságával, a Számvevőszékkel, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal, a Régiók Bizottságával, az ombudsmannal és az európai adatvédelmi biztossal folytatott konzultációt követően,

mivel:

1. A Bizottság kötelezettsége, amely szerint április 15-i határidővel tájékoztatnia kell a költségvetési hatóságot az átvitt, de március 31-ig fel nem használt előirányzatok megszüntetéséről, túlságosan szorosnak bizonyult és a határidő kéthetes, április 30-ra való módosítása javasolt.

2. Pontosítani kell, hogy az átmeneti tizenkettedek rendszerének alkalmazásánál a megelőző költségvetési év felosztott előirányzatainak összege alatt a költségvetési év előirányzatai értendők, az abban a költségvetési évben végzett átcsoportosításokkal való korrekció után.

3. Egyértelművé kell tenni, hogy a 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet[3] 7. és 8. cikkében az euró és egyéb valuták közötti átváltási árfolyamra meghatározott szabályok csak az engedélyezésre jogosult tisztviselők által végzett átváltásokra alkalmazandók, és nem a szerződő felek vagy a kedvezményezettek által végrehajtott átváltásokra, amelyek a szerződések vagy támogatási megállapodások egyedi szabályait követik Hatékonysági okokból a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjét fel kell hatalmazni arra, hogy elszámolási célokra meghatározza az euró havi elszámolási árfolyamát. Emellett, átláthatósági okokból és a közösségi tisztviselők egyenlő bánásmódja érdekében a 8. cikkben egyedi szabály kerül bevezetésre az eurótól eltérő pénznemben kifizetett személyzeti költségek átváltási árfolyamára.

4. A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elve tekintetében pontosítani kell az előzetes értékelés tartalmát és jobban meg kell határozni az előzetes , időközi és utólagos értékelés hatókörét, megfelelő módon figyelembe véve az arányosság elvét. Az értékelés fő szempontjait ekképpen újra kell fogalmazni annak érdekében, hogy a gazdaságra és/vagy a polgárokra ható javaslatokra összpontosítson és lefedje a folytatandó kísérleti projekteket és előkészítő intézkedéseket is. Emellett, ha a projektek vagy fellépések már értékelés alatt állnak (például ha a feladatok megoszlanak a Bizottság és a tagállamok között), biztosítani kell, hogy az értékelések kiegészítsék egymást.

5. A kiadások engedélyezésének előzetes ellenőrzése céljából a fizetésekkel, nyugdíjakkal és a kiküldetési és egészségügyi költségtérítésekkel kapcsolatos rendszeres személyzeti kiadások egymáshoz hasonló külön műveleteinek sorozatát az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő egyetlen műveletnek tekintheti. Ilyen esetben az engedélyezésre jogosult felelős tisztviselőnek – kockázatértékelésével összhangban – megfelelő utólagos ( ex post ) vizsgálatot kell végrehajtania.

6. A tárgyalásos eljárásról szóló jelentésben csak azokat az eseteket kell felsorolni, amikor a tárgyalásos eljárás alkalmazása kivételt jelent a rendes beszerzési eljáráshoz képest.

7. Az eredményelszámolás elvének 2005. január 1-jei bevezetésével, és a könyvelési adatoknak az informatikai rendszerben való azonnali megjelenésével logikusabb és gyorsabb, ha a próbamérleg azon a napon készül, amikor a számvitelért felelős tisztviselő megbízatása megszűnik. Ha a megbízatás december 31-én szűnik meg, a próbamérleg ugyanezen a napon elkészíthető, az ideiglenes számlák véglegesítésének megvárása nélkül.

8. Annak érdekében, hogy a számvitelért felelős tisztviselő hatékonyan megfeleljen a pénzállomány kezelésévek kapcsolatos felelősségének, fel kell jogosítani arra, hogy bejelentse a banki műveletek aláírására felhatalmazott tisztviselők nevét és aláírásmintáját a pénzügyi intézményeknek, amelyeknél számlát nyitott.

9. Az előlegelszámoló tisztviselő által kifizethető maximális összegeket 30 000 euróról 60 000 euróra kell növelni, amennyiben a kifizetés végrehajtása költségvetési eljárás keretében fizikailag lehetetlen vagy kevésbé hatékony.

10. Az Európai Közösségek Személyzeti Szabályzatának 21a. cikkét, illetve az egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételeket figyelembe véve a felhatalmazás vagy továbbadott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő számára az utasítás megerősítése esetén engedélyezni kell, hogy ne hajtsa végre az utasítást, ha az egyértelműen jogellenes.

11. Figyelembe véve az engedélyezésre jogosult tisztviselő és a számvitelért felelős tisztviselő beszámításos beszedési eljárásban betöltött egymást kiegészítő szerepét, indokolt, hogy konzultáljanak a beszámítás előtt.

12. Amennyiben az adós valamely nemzeti hatóság vagy annak adminisztratív egysége, a számvitelért felelős tisztviselőnek legalább 10 munkanappal azelőtt értesíteni kell az érintett tagállamot, hogy a beszámítás útján történő beszedés eszközével kívánna élni; ezáltal biztosítható a különböző nemzeti szintű eljárások lefolytatásának lehetősége. A számvitelért felelős tisztviselő azonban az adott tagállammal vagy adminisztratív egységgel egyetértésben e határidő előtt is elindíthatja a beszámítás útján történő beszedést.

13. Ha az adósságot a határidő előtt megfizetik, nincs késedelmi kamat („türelmi idő”), és a beszámítás útján történő beszedés e határidőt megelőzően csak akkor engedélyezett, ha a számvitelért felelős tisztviselőnek alapos oka van feltételezni, hogy a Közösségek pénzügyi érdekei forognak kockán.

14. A Közösség pénzügyi érdekeinek védelmében a Közösség megfellebbezett pénzbírságoktól függő követeléseit biztosító banki biztosítékoknak a szerződésben megállapított kötelezettségtől függetleneknek kell lenniük.

15. A finanszírozási döntés tartalmát tovább kell pontosítani. A támogatások és beszerzések esetében a költségvetési kiadással járó fellépés „lényeges elemeit” részletesebben meg kell határozni. Emellett pontosítani kell, hogy az 1605/2002/EK, Euratom rendelet („költségvetési rendelet”) 110. cikkében említett munkaprogram megtestesíthet finanszírozási döntést, feltéve, ha megfelelően részletezett keretrendszerrel rendelkezik.

16. Globális költségvetési kötelezettségvállalás esetén nemcsak a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő, hanem bármely engedélyezésre jogosult tisztviselő felelhet a globális kötelezettségvállalást végrehajtó jogi kötelezettségvállalásokért.

17. Felül kell vizsgálni azokat a szerződésben vagy támogatási megállapodásban szereplő fizetési határidőket, amelyek egy jelentés vagy igazolás jóváhagyásának függvényei, annak érdekében, hogy a kifizetések biztosan jóváhagyott jelentés vagy igazolás alapján történjenek. Továbbá az értékelés szempontjából rendkívül összetett intézkedésekkel járó támogatási megállapodásokkal kapcsolatos jelentés jóváhagyásának határidejét összhangba kell hozni az összetett szolgáltatási szerződések jelenleg érvényes fizetési határidejével.

18. Az érvényben lévő határidők és a kedvezményezettek jogainak sérelme nélkül a felelős endegélyezésre jogosult tisztviselőnek egyszerűsítési célból rendelkeznie kell azzal a döntési lehetőséggel, hogy egységes határidőt alkalmazzon a jelentés vagy igazolás jóváhagyására, illetve a fizetésekre.

19. Az alacsony összegű szerződésekre vonatkozó, 1994-ből származó küszöbértéket aktualizálni és emelni kell, 50 000 euróról 60 000 euróra, illetve 13 800 euróról 25 000 euróra. Emellett azt is rögzíteni kell, hogy a legfeljebb 60 000 euró értékű szerződések tárgyalásos eljárás után is odaítélhetők.

20. Továbbá, a végrehajtási szabályoknak pontosabban kell meghatározniuk a bizonyos kutatási és fejlesztési szerződéseknél és bizonyos műsorszórásra irányuló – az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[4] alkalmazási köréből kizárt – szerződéseknél követendő eljárást. Az átláthatóság elvének megfelelően e szerződések odaítélhetők ajánlati felhívás közzétételét követő tárgyalásos eljárással.

21. A közbeszerzési eljárások igazgatásának egyszerűsítése érdekében, amennyiben az ajánlatkérő korlátozza a tárgyalásra vagy ajánlattételre meghívott pályázók számát, a gazdasági szereplők számára lehetővé kell tenni, hogy – a meghívásos eljárás, a versenypályázat vagy az ajánlati felhívás közzétételét követő (nyílt) tárgyalásos eljárás eseteinek kivételével – olyan becsületbeli nyilatkozat alapján vehessenek részt egy eljárásban, amely szerint nincsenek a beszerzési eljárásból való kizárásra okot adó helyzetben. A 2004/18/EK irányelv alapelveivel összhangban azonban, a Közösség pénzügyi érdekeinek jobb védelméért, a 2004/18/EK irányelv hatálya alá tartozó szerződések, valamint a külső fellépésekre vonatkozó nagy értékű szerződések esetében a szerződést elnyerő gazdasági szereplőnek mindamellett bizonyítania kell az eredeti nyilatkozat hitelességét. Végül, ha a pályázónak vagy ajánlattevőnek bizonyítékkal kell szolgálnia, az ajánlatkérő elfogadhatja a pályázó vagy ajánlattevő által az ugyanazon ajánlatkérő másik beszerzési eljárásában adott bizonyítékot, feltéve, hogy a dokumentumot egy évnél nem régebben bocsátották ki, és az még mindig érvényes.

22. A külső fellépéseknél a tárgyalásos eljárást hatékonyabbá kell tenni; a tárgyalásos eljárás használatát két – keretszerződés sikertelensége esetén egy – sikertelen tárgyalásos eljárás után kell engedélyezni. A műszaki és gazdasági kapacitások bizonyítékaitól való eltekintés az adott szakpolitika területén a szerződések egyes típusaira vonatkozó küszöbértékekig lehetséges. Ebben az esetben is, a felelős engedélyezésre jogosult tisztviselőnek meg kell tudni indokolnia döntését. Az értékelő bizottságnak vagy az ajánlatkérőnek rendelkeznie kell a lehetőséggel, hogy felkérje a pályázókat, illetve ajánlattevőket kiegészítő dokumentumok benyújtására vagy információk pontosítására, amint ez az intézmények által saját számlára odaítélt szerződések esetében is fennáll.

23. A külső fellépések területén a beszerzés jogi keretrendszerét is egyszerűsíteni kell a nemzetközi versenytárgyalási felhívásokra vonatkozó előzetes tájékoztató hirdetmény, valamint a teljesítési biztosítékra vonatkozó követelmény tekintetében. Az előzetes tájékoztató hirdetményt a lehető leghamarabb, nem szükségszerűen január 31-e előtt, közzé kell tenni. Ezen kívül teljesítési biztosítékot csak nagy értékű beszerzés esetében kell előírni, és lehetőséget kell adni a számvitelért felelős tisztviselőnek arra, hogy – kockázatértékelésének függvényében – közjogi szervnek nyújtott előfinanszírozás esetében mentesítést adhasson a biztosítéki követelmény alól.

24. A támogatások odaítélése tekintetében az igazgatási teher csökkentése érdekében el kell fogadni, hogy a kedvezményezett jogi vagy tényleges monopolhelyzete megindokolható az odaítélésről szóló határozatban.

25. A külső ellenőrzésnek a kérelemhez való csatolására vonatkozó előírás intézkedések esetében csak a 500 000 eurót meghaladó, működési támogatások esetében csak a 100 000 eurót meghaladó értékű támogatásokra alkalmazandó.

26. Meg kell könnyíteni a kedvezményezettek természetben történő társfinanszírozását, amennyiben ez szóba jöhet vagy szükséges lehet, valamint az általános európai érdeket szolgáló célt képviselő és működési támogatásra jogosult szervek közé fel kell venni a polgárság vagy az innováció előmozdítása területén működő európai szerveket.

27. A pályázókat a lehető legkorábbi időpontban tájékoztatni kell pályázatuk elutasításáról.

28. Az általános európai érdeket szolgáló célt képviselő szerveknek nyújtott működési támogatás esetében a nonprofitelv végrehajtását az adott működési költségvetéshez történő közösségi hozzájárulással arányos társfinanszírozási hányadra kell korlátozni, tekintettel azon egyéb hozzájárulók jogaira, amelyek szintén kötelesek beszedni az éves profit hozzájárulásukkal arányos részét. A megtérítendő összeg kiszámításának céljából a működési költségvetéshez történő természetbeni hozzájárulások arányát nem kell figyelembe venni.

29. A Közösség pénzügyi érdekeinek védelmében az előfinanszírozási biztosítékokra vonatkozó követelményre minden, a támogatás teljes összegének 80%-át vagy 60 000 eurót meghaladó előfinanszírozás esetében szükség van.

30. Amennyiben az előfinanszírozás részekre osztott és a korábbi előfinanszírozások felhasználása nem éri el a 70%-ot, új előfinanszírozásra van lehetőség, de az új kifizetés összegét a korábbi kifizetés fel nem használt összegével csökkenteni kell.

31. A köztestületek esetében rögzíteni kell, hogy a támogatási kérelmekhez és fizetési igénylésekhez csatolandó külső ellenőrzést vagy tanúsítást egy kompetens és független köztisztviselő is elvégezheti.

32. Miután a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője 2004. decemberében, a költségvetési rendelet 133. cikke szerint elfogadta a számviteli szabályokat és módszereket és a harmonizált számlatükröt, a beszámoló bemutatásáról és a könyvvezetésről szóló címet a szükségtelen rendelkezések eltávolítása révén aktualizálni kell.

33. Az európai hivatalok jegyzékét ki kell egészíteni az Európai Közigazgatási Iskola[5] létrehozásáról szóló, 2005. január 26-i 2005/118/EK európai parlamenti, tanácsi, bizottsági, bírósági, számvevőszéki, európai gazdasági és szociális bizottsági, régiók bizottsága-i és európai ombudsmani határozat tekintetében, amely szerint az Európai Közigazgatási Iskola jelenleg az Európai Személyzeti Felvételi Hivatal igazgatása alá tartozik.

34. Ezért a 2342/2002/EK, Euratom rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 2342/2002/EK, Euratom rendelet a következőképpen módosul:

(1) A 6. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében „április 15-e” helyébe „április 30-a” lép:

(2) A szöveg a következő 6a. cikkel egészül ki:

„6a cikkÁtmeneti tizenkettedek(A költségvetési rendelet 13. cikkének (2) bekezdése)

A megelőző költségvetési év összes felosztott előirányzata és kifizetések alatt a költségvetési rendelet 13. cikkének 2. bekezdésében meghatározottak szerint az e rendelet 5. cikkében említett költségvetési év előirányzatai értendők, az abban a költségvetési évben végzett átcsoportosításokkal való korrekció után.”

(3) A 7. és 8. cikkek helyébe a következő szöveg lép:

„7. cikk Az euró és egyéb valuták közötti átváltási árfolyam (A költségvetési rendelet 16. cikke)

1. A közösségi ágazati szabályok alkalmazásából eredő különös rendelkezések sérelme nélkül, az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő által az euró és egyéb valuták között végzett átváltásokat az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett napi euróárfolyam felhasználásával számítják ki.Amennyiben az euró és egyéb valuták közötti átváltást a szerződő felek vagy a kedvezeményezettek hajtják végre, a beszerzési szerződésekben, támogatási megállapodásokban vagy finanszírozási megállapodásokban szereplő egyedi átváltási rendelkezések alkalmazandók.

2. Amennyiben az Európai Unió Hivatalos Lapja nem tesz közzé napi euróárfolyamot a kérdéses valutára vonatkozóan, úgy az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő a (3) bekezdésben említett elszámolási árfolyamot veszi figyelembe.

3. A költségvetési rendelet 132–137. cikkében előírt elszámolás alkalmazásában, és e rendelet 213. cikkére is figyelemmel, az euró és egyéb valuták közötti átváltás az euró megfelelő havi elszámolási árfolyamán történik. Az ilyen elszámolási árfolyamot a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője, bármely, általa megbízhatónak ítélt információforrásra támaszkodva, az árfolyam megállapítását megelőző hónap utolsó előtti munkanapján érvényes árfolyam alapján határozza meg.

8. cikkAz euró és egyéb valuták közötti átváltáshoz használandó árfolyam(A költségvetési rendelet 16. cikke)

1. Az ágazatspecifikus szabályozás alkalmazásából eredő különös rendelkezések vagy adott beszerzési szerződések, támogatási megállapodások és finanszírozási megállapodások sérelme nélkül, amennyiben az átváltást az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő végzi, úgy az euró és egyéb valuták közötti átváltáshoz az azon napra érvényes árfolyam használandó, amikor az engedélyezésre jogosult szervezeti egység a kifizetési utalványt, illetve a beszedési utalványt kiállította.

2. Euróban vezetett előlegszámlák esetében az euró és egyéb valuták közötti átváltáshoz használandó árfolyamot a bank által teljesített kifizetés időpontja határozza meg.

3. A költségvetési rendelet 16. cikkében említett, nemzeti valutában vezetett előlegszámlák szabályozása érdekében az euró és egyéb valuták közötti átváltáskor az érintett előlegszámlát terhelő kiadás hónapjában érvényes árfolyamot kell használni.

4. Az átalánykiadások vagy az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzataiból és az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekből (a továbbiakban: Személyzeti Szabályzat) eredő kiadások – amelyek felső határral rendelkeznek és amelyeket eurótól eltérő pénznemben fizetnek ki – megtérítése esetében a jogosultság esedékességekor hatályban levő árfolyamot kell használni.”

(4) Az 21. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„21. cikk Értékelés (A költségvetési rendelet 27. cikke)

1. A költségvetés számára kiadást eredményező programokra és tevékenységekre vonatkozó minden javaslatot előzetes értékelésnek kell alávetni, amely a következőkre terjed ki:

(a) a rövid, illetve hosszú távon kielégítendő igények;

(b) a Közösség részvételével hozzáadott érték;

(c) a megvalósítandó célkitűzések;

(d) a rendelkezésre álló politikai lehetőségek, a kapcsolódó kockázatokkal együtt;

(e) a várt eredmények és hatások (főként gazdasági, szociális és környezeti hatások) és a mérésükhöz szükséges mutatószámok és értékelési mechanizmusok;

(f) a leginkább preferált lehetőség(ek) végrehajtásának legalkalmasabb módszere;

(g) a javasolt program vagy tevékenység belső koherenciája és összefüggése más kapcsolódó eszközökkel;

(h) az előirányzatok, az emberi erőforrások és az egyéb, felosztásra váró igazgatási kiadások mértéke, kellő figyelemmel a költséghatékonyság elvére;

(i) a múltbeli hasonló tapasztalatok tanulsága;

2. A javaslat meghatározza a felügyeleti, jelentési és értékelési szabályokat, megfelelően figyelembe véve a javasolt program vagy tevékenység végrehajtásában részt vevő minden irányítási szint felelősségeit.

3. Valamennyi olyan programot, illetve tevékenységet – beleértve a kísérleti projekteket és az előkészítő intézkedéseket –, amelyek esetében a mobilizált források meghaladják az 5 000 000 eurót, időközi és/vagy utólagos értékelésnek kell alávetni a felhasznált emberi erőforrások és pénzügyi források, valamint az elért eredmények tekintetében, annak ellenőrzésére, hogy megfeleltek-e a megállapított célkitűzéseknek, az alábbiak szerint:

(a) a többéves programok végrehajtásával kapcsolatban elért eredményekről rendszeres értékelés készül olyan időrendnek megfelelően, amely lehetővé teszi az értékelés megállapításainak figyelembevételét a program megújítására, módosítására vagy felfüggesztésére vonatkozó döntések során;

(b) az évente finanszírozott tevékenységek eredményeit legalább hatévenként kell értékelni.

Az első albekezdés a) és b) pontja nem alkalmazandó az e tevékenységek keretében végrehajtott olyan projektekre, illetve intézkedésekre, amelyek tekintetében az intézkedést végrehajtó szervek által küldött záró beszámoló révén eleget lehet tenni e követelménynek.

4. Az (1) és (3) bekezdésben említett értékeléseknek arányosaknak kell lenniük a mobilizált erőforrásokkal és az érintett program vagy tevékenység hatásával.”

(5) A 45. cikk a következőképpen módosul:

(a) Az (1) bekezdés első mondata helyébe a következő szöveg lép:

“Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőt feladatai elvégzésében a Személyzeti Szabályzat hatálya alá tartozó személyek (a továbbiakban: „személyzet”) is segíthetik, akiket az engedélyezésre jogosult tisztviselő felelősségi körébe tartozó olyan műveletek elvégzésével bíznak meg, amelyek a költségvetés végrehajtásához, valamint a pénzügyi és igazgatási tájékoztatás elkészítéséhez szükségesek.”

(b) A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

“2. Valamennyi intézmény tájékoztatja a költségvetési hatóságot, ha egy felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő megbízatása megkezdődik, megváltozik vagy megszűnik.”

(6) A 47. cikk a következőképpen módosul:

(a) A (3) bekezdés a következő albekezdésekkel egészül ki:„Az előzetes ellenőrzés céljából a fizetésekkel, nyugdíjakkal és a kiküldetési és egészségügyi költségtérítésekkel kapcsolatos rendszeres kiadások egymáshoz hasonló külön műveleteinek sorozatát az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő egyetlen műveletnek tekintheti.A második albekezdésben említett esetben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő – kockázatértékelésének függvényében – megfelelő utólagos ellenőrzést hajt végre a (4) bekezdéssel összhangban.”

(b) A (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„5. A személyzet (2) és (4) bekezdésben említett ellenőrzések végrehajtásával megbízott tagja nem lehet azonos a személyzet azon tagjával, aki az (1) bekezdésben említett megindítási feladatokat végzi, továbbá nem lehet annak beosztottja.”

(7) A 54. cikk első mondata helyébe a következő szöveg lép:

„A felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő minden pénzügyi évre vonatkozóan nyilvántartást vezet a 126. cikk (1) bekezdésének a)–g) pontjában, a 127. cikk (1) bekezdésének a)–d) pontjában, a 242., 244. és 246. cikkben említett tárgyalásos eljárások szerint kötött szerződésekről.”

(8) Az 56. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„56. cikk A számvitelért felelős tisztviselő megbízatásának megszűnése (A költségvetési rendelet 61. cikke)

1. A számvitelért felelős tisztviselő megbízatásának megszűnése esetén haladéktalanul próbamérleg készül.

2. A próbamérleget és az azt kísérő átvételi jelentést megbízatása lejártakor a számvitelért felelős tisztviselő, vagy ha ez nem lehetséges, szervezeti egységének egyik tisztviselője juttatja el az új, számvitelért felelős tisztviselőnek.

Az új, számvitelért felelős tisztviselő legkésőbb az átadástól számított egy hónapon belül köteles aláírásával elfogadni a próbamérleget vagy közölheti fenntartásait.

Az átvételi jelentés tartalmazza a próbamérleg eredményét és az esetleges fenntartásokat.

3. Minden intézmény tájékoztatja a költségvetési hatóságot számvitelért felelős tisztviselőjének kinevezéséről, illetve megbízatásának megszűnéséről.”

(9) A 60. cikk második bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„E célból minden intézmény számvitelért felelős tisztviselője bejelenti személyzete felhatalmazott tagjainak nevét és aláírásmintáját valamennyi olyan pénzügyi intézménynek, amelynél az érintett intézmény számlát nyitott.”

(10) A 64. cikk a következőképpen módosul:

(a) A cím helyébe a következő szöveg lép:

„64. cikkJogi személyekre vonatkozó szabályok(A kö ltségvetési rendelet 61. cikke)”

(b) A (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„1. A számvitelért felelős tisztviselő csak akkor végezheti a kifizetéseket bankátutalással, ha a kedvezményezett bankszámlaadatait és a személyazonosságát alátámasztó információt vagy módosításaikat az intézmény előzetesen bevitte egy közös adatállományba.A kedvezményezett személyazonossági- és bankszámla-adatállományába történő bármely adatbevitel, illetve az adatok módosítása megfelelő bizonylaton alapul, amelynek formáját a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője határozza meg.”

(c) A (2) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az engedélyezésre jogosult tisztviselő ellenőrzi, hogy a kedvezményezett által közölt személyazonossági és bankszámlaadatok érvényesek maradnak a kedvezményezettel kötött finanszírozási megállapodás, szerződés vagy támogatási megállapodás időtartama alatt.”

(11) A 66. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„2. Az előlegelszámoló tisztviselő az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő utasításaiban meghatározott részletes keretszabály alapján átmenetileg érvényesítheti és kifizetheti a kiadásokat. Ezek az utasítások közelebbről meghatározzák azokat a szabályokat és feltételeket, amelyek alapján az ideiglenes jóváhagyást és kifizetést végre kell hajtani, és adott esetben a 94. cikk (1) bekezdésének e) pontja értelmében a jogi kötelezettségvállalások aláírásának feltételeit.”

(12) A 67. cikk (2) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Amennyiben költségvetési eljárás keretében a kifizetési műveleteket fizikailag lehetetlen vagy gazdaságtalan végrehajtani, úgy az előlegelszámoló tisztviselő által kifizethető maximális összeg nem haladhatja meg a 60 000 eurót kiadási tételenként.”

(13) A 68. cikk első és második mondata helyébe a következő szöveg lép:

„Az előlegelszámoló tisztviselőket a tisztviselők vagy, amennyiben szükséges és kellően indokolt, a személyzet egyéb tagjai közül kell kiválasztani.”

(14) A 70. cikk a következőképpen módosul:

(a) Az (1) bekezdés második mondata helyébe a következő szöveg lép:

„Az ilyen számlák kimutatásainak mindenkor hozzáférhetőnek kell lenniük az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő számára, és az előlegelszámoló tisztviselő legalább havonta jegyzéket készít az ügyletekről, amelyet a következő hónapban a megfelelő bizonylatokkal együtt elküld a költségelőlegekkel kapcsolatos műveletek rendezéséért felelős engedélyezésre jogosult tisztviselőnek.”

(b) Az (2) bekezdés első mondata helyébe a következő szöveg lép:

A számvitelért felelős tisztviselő, illetve szervezeti egysége vagy az engedélyezésre jogosult szervezeti egység személyzetének kifejezetten e célra felhatalmazott tagja elvégzi azon – általános szabályként a helyszínen, előzetes figyelmeztetés nélkül végrehajtandó – ellenőrzéseket, amelyek célja az előlegelszámoló tisztviselő számára elkülönített pénzeszközök meglétének és a könyvelés szabályszerűségének megvizsgálása, valamint annak megállapítása, hogy a kitűzött határidőn belül lezajlottak-e a költségelőlegekkel kapcsolatos műveletek.”

(15) A 73. cikk (1) bekezdésének második mondata helyébe a következő szöveg lép:

„Amennyiben az utasítást írásban is megerősítik, és a megerősítés időben érkezik, továbbá kellően világos, azaz kifejezetten utal azon pontokra, amelyeket a felhatalmazás vagy továbbadott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő vitat, úgy ő a továbbiakban nem tehető felelőssé; végrehajtja az utasítást, kivéve, ha az egyértelműen illegális vagy biztonsági normákba ütközik.”

(16) A 78. cikk (3) bekezdésének b)–e) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b) ha az adósságot a megadott határidő előtt megfizetik, nincs késedelmi kamat;

c) amennyiben az adós nem tesz eleget fizetési kötelezettségének a b) pontban említett határidőre, úgy a 86. cikkben említett mértékű kamatot kell fizetnie az alkalmazandó különös rendelkezések sérelme nélkül;

d) amennyiben az adós nem tesz eleget fizetési kötelezettségének a b) pontban említett határidőre, úgy az intézmény vagy beszámítás vagy az előzetesen nyújtott biztosíték érvényesítése útján végzi el a behajtást;

e) a számvitelért felelős tisztviselő a b) pontban említett határidő előtt is – miután tájékoztatta az adóst a beszámítás útján történő behajtás indokáról és időpontjáról – végrehajthatja a behajtást beszámítás útján, amennyiben ez a Közösség pénzügyi érdekeinek védelmében szükséges és alapos oka van feltételezni, hogy a Bizottság számára járó összeg elveszne;”

(17) A 81. cikk (1) bekezdésének f) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„f) a 78. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett dátum;”

(18) Az 83. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„83. cikkBeszedés beszámítás útján(A költségvetési rendelet 73. cikke)

1. Amennyiben az adós olyan nem vitatott, határozott összegű, esedékes követeléssel rendelkezik a Közösségekkel szemben, amely egy kifizetési utalványban megállapított összeghez kapcsolódik, a számvitelért felelős tisztviselő a 78. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett határidő lejártát követően beszámítás útján szedi be a megállapított esedékessé váló követelés összegét.

Kivételes körülmények között azonban a számvitelért felelős tisztviselő, ha a Közösség pénzügyi érdekeinek védelmében szükséges és alapos okkal feltételezi, hogy a Bizottság számára járó összeg elveszne, a 78. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett határidő előtt hajtja végre a behajtást beszámítás útján.

2. Az (1) bekezdéssel összhangban lévő bármilyen beszedés végrehajtása előtt a számvitelért felelős tisztviselő konzultál az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselővel, és tájékoztatja az érintett adósokat.

Amennyiben az adós valamely nemzeti hatóság vagy annak adminisztratív egysége, a számvitelért felelős tisztviselőnek legalább 10 munkanappal azelőtt értesíteni kell az érintett tagállamot, hogy a beszámítás útján történő beszedés eszközével kívánna élni. A számvitelért felelős tisztviselő azonban az adott tagállammal vagy adminisztratív egységgel egyetértésben e határidő lejártáig elindíthatja a beszámítás útján történő beszedést.

3. Az (1) bekezdésben említett beszámítás joghatása megegyezik a fizetésével és mentesíti a Közösségeket az adósság összege, illetve az esetlegesen esedékes kamatok alól.”

(19) A 84. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„1. Amennyiben a terhelési értesítésben szereplő és a 78. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett határidőig nem történik meg a teljes összeg beszedése, úgy a számvitelért felelős tisztviselő a 83. cikk sérelme nélkül értesíti az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőt, és haladéktalanul megindítja a beszedést bármely jogi eljárás alkalmazásával, megfelelő esetben az előzetesen nyújtott biztosítékok érvényesítését is beleértve.”

(20) A 85. cikk első bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„(a) az adós vállalja, hogy a 86. cikkben meghatározott mértékű kamatot fizet az engedélyezett fizetési haladék teljes időtartamára, amely a 78. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett határidőtől kezdődik;”

(21) A szöveg a következő 85a. cikkel egészül ki:

„85a . cikk Pénzbírságok, időszakos és egyéb bírságok beszedése (A költségvetési rendelet 73. és 74. cikke)

1. Amennyiben közösségi bíróság elé kerül egy EK-Szerződés vagy Euratom-Szerződés szerinti pénzbírságot, kényszerítő bírságot vagy egyéb bírságot kiszabó közösségi határozattal kapcsolatos ügy, és amíg valamennyi jogorvoslati lehetőség ki nem merül, a számvitelért felelős tisztviselő ideiglenesen beszedi az adóstól az érintett összeget vagy pénzügyi biztosíték nyújtására kötelezi. Az előírt garanciának függetlennek kell lennie a pénzbírság, kényszerítő bírság vagy egyéb bírság megfizetési kötelezettségétől, és első lehívásra végrehajthatónak kell lennie. E biztosíték az alapkövetelésre és a 86. cikk (5) bekezdésében meghatározott esedékes kamatra nyújt fedezetet.

2. Miután valamennyi jogorvoslati lehetőség kimerült, az ideiglenesen beszedett összegeket és a kapott kamatokat be kell vezetni a költségvetésbe vagy vissza kell fizetni az adósnak. Ha pénzügyi garanciáról van szó, azt le kell hívni vagy fel kell szabadítani.”

(22) A 86. cikk a következőképpen módosul:

(a) Az (1), (2) és (3) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:

„1. Az ágazatspecifikus szabályozások alkalmazásából fakadó különös rendelkezések sérelme nélkül minden olyan követelés után, amelyet nem fizettek meg a 78. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett határidőig, e cikk (2) és (3) bekezdésével összhangban kamatot kell fizetni.”

2. A 78. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett határidőig meg nem fizetett követelés utáni kamat mértékét úgy kell megállapítani, hogy az Európai Központi Bank által a tőke-refinanszírozási ügyletek esetén alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapja C sorozatában közzétett és az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes árfolyamból kell kiindulni, amelyhez hozzáadandó:

(a) hét százalékpont, ha a kötelezettség alapja az V. címben meghatározott, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés;

(b) minden egyéb esetben 3,5 százalékpont.

3. A kamatot a terhelési értesítésben megadott, a 78. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett határidőt követő naptári naptól azon napig kell számítani, amelyen a tartozás teljes összegének megfizetésére sor kerül.”

(b) A (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„5. Pénzbírságok esetén, amennyiben az adós olyan pénzügyi biztosítékot nyújt, amelyet a számvitelért felelős tisztviselő elfogad ideiglenes fizetés helyett, úgy a 78. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett határidőtől alkalmazandó kamatláb az ezen cikk (2) bekezdésében említett kamatlábnak felel meg, amelyet mindössze másfél százalékponttal kell növelni.”

(23) Az 90. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„90. cikkFinanszírozási döntés(A költségvetési rendelet 75. cikke)

1. A finanszírozási döntés meghatározza a költségvetésből fedezett kiadásokkal járó tevékenység lényeges elemeit.

2. Támogatások esetében a költségvetési rendelet 110. cikkében említett munkaprogramot elfogadó határozatot a költségvetési rendelet 75. cikke szerinti finanszírozási döntésnek kell tekinteni, feltéve ha megfelelően részletezett keretrendszerrel rendelkezik.

A beszerzések tekintetében, amennyiben a megfelelő előirányzatok végrehajtásáról megfelelően részletezett keretrendszerrel rendelkező éves munkaprogram gondoskodik, e munkaprogramot is az érintett beszerzési szerződések finanszírozási döntésének kell tekinteni.

3. A megfelelően részletezett keretrendszer érdekében a Bizottság által elfogadott munkaprogramnak a következőket kell meghatároznia:

(a) Támogatások esetében:

(i) utalás az alapjogszabályra és a költségvetési tételre;

(ii) az év prioritásai, a megvalósítandó célkitűzések és a pénzügyi évre engedélyezett előirányzatokkal várhatóan elért eredmények;

(iii) a javaslatok kiválasztására használandó lényeges kiválasztási és odaítélési szempontok;

(iv) a társfinanszírozás maximálisan lehetséges aránya; ha több arányt terveznek, az egyes arányok esetében követendő szempontok;

(v) a javaslattételi felhívások ütemterve és irányadó összege.

(b) Beszerzések esetében:

(i) az évben a beszerzésekre fenntartott globális költségvetési keret;

(ii) a tervezett szerződések irányszáma és típusa és – ha lehetséges – általános tárgya;

(iii) a beszerzési eljárások indításának tervezett időtartama.

Ha az éves munkaprogram egy vagy több intézkedés esetében nem rendelkezik ezzel a részletezett keretrendszerrel, akkor ennek megfelelően módosítani kell vagy pedig egyedi finanszírozási döntést kell elfogadni, amely tartalmazza az érintett intézkedésekre vonatkozó, az első albekezdés (a) és (b) pontjában meghatározott információkat.

4. A már elfogadott finanszírozási döntés lényeges változtatásához az eredeti döntés elfogadásával azonos eljárást kell követni.”

(24) A 94. cikk (1) bekezdésének d) és e) pontja helyébe a következő szöveg lép:

“(d) amennyiben a globális kötelezettségvállalás végrehajtására több olyan jogi kötelezettségvállalás útján kerül sor, amelyekért különböző, engedélyezésre jogosult tisztviselők felelősek;

(e) amennyiben a külső fellépések finanszírozására rendelkezésre álló előlegszámlákkal kapcsolatos jogi kötelezettségvállalásokat a 254. cikkben említett helyi szervhez tartozó személyzet tagjainak kell aláírniuk az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő utasítására, aki azonban teljes mértékben felel a mögöttes ügyletért;”

(25) A 100. cikk a következőképpen módosul:

(a) A b) és c) pont helyébe a következő rendelkezés lép:

„(b) egyéb illetmények, például óradíjban vagy napidíjban részesülő személyzet tekintetében: a személyzet engedélyezésre jogosult tagjának aláírásával igazolt kimutatás a teljesített napokról, illetve órákról;

(c) túlóra tekintetében: a személyzet engedélyezésre jogosult tagjának aláírásával igazolt kimutatás a teljesített túlórákról;”

(b) A d) pont ii) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:

„(ii) a szolgálati úttal kapcsolatos kiadások kimutatása, amelyet a személyzet szolgálati útra küldött tagja és a megfelelő hatáskörrel felruházott hivatali felettese ír alá, és amely tartalmazza különösen a kiküldetés helyét, az indulás és a kiküldetés helyére való megérkezés napját és időpontját, az utazási költségeket, az ellátási költségeket és az egyéb, megfelelő bizonylatok alapján jóváhagyott kiadásokat;”

(26) A 101. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„101. cikkA "kifizethető" jelzéssel való ellátás lehetséges formái (A költségvetési rendelet 79. cikke)

Számítógépes rendszeren kívül a "kifizethető" jelzés az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő vagy a személyzet szakmailag illetékes és a 97. cikkel összhangban az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő által hivatalosan felhatalmazott tagja aláírásával ellátott bélyegzőlenyomat útján jön létre. Számítógépes rendszer esetén a "kifizethető" jelzés az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő vagy a személyzet szakmailag illetékes és az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő által hivatalosan felhatalmazott tagja általi biztonságos elektronikus érvényesítés útján jön létre.

(27) A 106. cikk (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„3. Olyan szerződések és támogatási megállapodások esetében, amelyek értelmében a kifizetés egy jelentés vagy igazolás jóváhagyásának függvénye, az (1) és (2) bekezdésben említett fizetési határidő nem kezdődik meg addig, amíg a kérdéses jelentést vagy igazolást jóvá nem hagyták. A kedvezményezettet haladéktalanul tájékoztatni kell.

A jóváhagyásra biztosított idő nem lépheti túl:

(a) a 20 naptári napot közvetlen árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés esetén;

(b) a 45 naptári napot egyéb szerződés és támogatási megállapodás esetén;

(c) a 60 naptári napot olyan technikai szolgáltatásokra vagy intézkedésekre kiterjedő szerződés és támogatási megállapodás esetén, amely értékelése különösen összetett feladat.

Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő hivatalos iratban tájékoztatja a kedvezményezettet a jelentés vagy igazolás jóváhagyására engedélyezett időszak esetleges felfüggesztéséről.

Az endegélyezésre jogosult tisztviselő dönthet úgy, hogy egységes határidőt alkalmaz a jelentés vagy igazolás jóváhagyására, illetve a fizetésekre. Ez az egységes határidő nem haladhatja meg a jelentések vagy igazolások, illetve kifizetések egyedi maximális jóváhagyási határidejeinek összegét.”

(28) A 114. cikk negyedik bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A jelentés és a meghallgatás alapján az intézmény megfelelő indokkal alátámasztott döntést fogad el az eljárás lezárásáról, vagy a Személyzeti szabályzat 22. és 86. cikkével, valamint IX. mellékletével összhangban. A fegyelmi intézkedésről vagy pénzbüntetésről szóló döntésről értesíteni kell az érdekelt felet, és tájékoztatásul meg kell küldeni a többi intézménynek és a Számvevőszéknek is.”

(29) A 116. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„1. Az ingatlanszerződés körébe földterület, meglévő épület és egyéb ingatlan vétele, hosszú lejáratú és egyéb bérlete, haszonélvezete, lízingje és bérlet útján történő vétele tartozik, vételi opcióval vagy anélkül.”

(30) A 118. cikk (3) bekezdésében az első albekezdés második mondata helyébe a következő szöveg lép:

„A 126. cikkben említett, tárgyalásos eljárás után megkötött szerződések sérelme nélkül az alábbi szerződések esetében kötelező ajánlati felhívás közzététele: olyan szerződés esetén, amelynek becsült értéke eléri, illetve meghaladja a 158. cikk (1) bekezdésének a) és c) pontjában megállapított küszöbértéket; a IIA. melléklet 8. kategóriájába sorolt kutatási és fejlesztési szerződések, amelynek becsült értéke eléri, illetve meghaladja a 158. cikk (1) bekezdésének b) pontjában a kutatási és fejlesztési szerződésekre megállapított küszöbértéket.”

(31) A 119. cikk (1) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„(b) az ajánlattevők jegyzékének évenkénti közzététele, meghatározva az odaítélt szerződés tárgyát és értékét, a 25 000 eurót elérő, illetve meghaladó értékű szerződések esetén.”

(32) A 126. cikk (1) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az ajánlatkérő alkalmazhat tárgyalásos eljárást ajánlati felhívás előzetes közzététele nélkül is, legfeljebb 60 000 euró értékű szerződések esetében.”

(33) A 127. cikk (1) bekezdése a következő f) és g) ponttal egészül ki:

„(f) kutatási és fejlesztési szolgáltatás esetén – kivéve, ha a haszon kizárólag az ajánlatkérőnél jelentkezik a szolgáltatásnak a saját tevékenységében való felhasználása során –, feltéve, hogy a kapott szolgáltatás ellenértékét teljes mértékben az ajánlatkérő fizeti meg;

(g) műsorszórók általi műsorszórásra tervezett műsorok megvásárlásáról, fejlesztéséről, gyártásáról és közös gyártásáról szóló szolgáltatási szerződések és műsorszórási időre vonatkozó szerződések.”

(34) A 128. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

“1. A részvételi szándék kifejezésére való felhívás azon pályázók előzetes kiválasztására szolgáló eszköz, akiket a 126. és 127. cikk szerinti 60 000 euró feletti összegű szerződésre vonatkozó meghívásos eljárás során ajánlattételre hívnak fel a jövőben.”

(35) A 129. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„129. cikkAlacsony összegű szerződések(A költségvetési rendelet 91. cikke)

1. A legalább öt pályázó bevonásával folyó tárgyalásos eljárás a legfeljebb 60 000 euró összegű szerződések esetén alkalmazható.

Ha a pályázókkal való konzultációt követően az ajánlatkérő csupán egyetlen olyan ajánlatot kap, amely igazgatásilag és technikailag érvényes, a szerződést odaítélheti, feltéve, hogy teljesülnek az odaítélés szempontjai.

2. A legfeljebb 25 000 euró összegű szerződések esetén az (1) bekezdésben említett eljárás alkalmazható, legalább három pályázó bevonásával.

3. A legfeljebb 3 500 euró összegű szerződések egyetlen résztvevővel folytatott tárgyalás alapján is odaítélhetők.

4. A legfeljebb 200 euró összegű kiadási tételek kifizetése egyszerűen számla ellenében történhet, előzetes ajánlat elfogadása nélkül.”

(36) Az 134. cikk helyébe a következő szöveg lép:

“134. cikkBizonyíték(A költségvetési rendelet 93. és 94. cikke)

1. A pályázók és ajánlattevők hűen aláírt és keltezett becsületbeli nyilatkozatot nyújtanak be, amely szerint nincsenek a költségvetési rendelet 93. vagy 94. cikkében említett helyzetek egyikében.

Meghívásos eljárás, versenypályázat vagy ajánlati felhívás közzétételét követő tárgyalásos eljárás esetében azonban, amennyiben az ajánlatkérő korlátozza a tárgyalásra vagy ajánlattételre meghívott pályázók számát, az összes pályázónak be kell nyújtania a 3. bekezdésben meghatározott igazolásokat.

2. A szerződést elnyerő ajánlattevő az ajánlatkérő által meghatározott határidőn belül, a szerződés aláírását megelőzően a (3) bekezdésnek megfelelően bizonyítékot szolgáltat az (1) bekezdésben meghatározott igazolás hitelességéről, az alábbi esetben:

(a) az intézmények által saját számlára odaítélt, a 158. cikkben említett küszöbértékkel egyenlő vagy nagyobb értékű szerződések;

(b) a külső fellépések területén odaítélt szerződések esetében a 241. cikk (1) bekezdésének a) pontjában, a 243. cikk (1) bekezdésének a) pontjában vagy a 245. cikk (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott küszöbértékkel egyenlő vagy nagyobb értékű szerződések.

Az (a) és (b) pontban hivatkozott küszöbértékeknél kisebb értékű szerződések esetében az ajánlatkérő előírhatja a szerződést elnyerő ajánlattevő számára a (3) bekezdésben meghatározott bizonyíték szolgáltatását, amennyiben kétsége van afelől, hogy az utóbbi a kizárásra okot adó helyzetek valamelyikében van-e.

3. Annak kielégítő igazolásaként, hogy a szerződést elnyerő ajánlattevő esetében nem áll fenn a költségvetési rendelet 93. cikke (1) bekezdésének a), b) vagy e) pontjában említett helyzet, az ajánlatkérő friss hatósági erkölcsi bizonyítványt, vagy ennek hiányában, egy igazságügyi vagy közigazgatási hatóság által a származási országban frissen kiállított, azzal egyenértékű okmányt fogad el, amely tanúsítja az említett követelmények teljesülését. Annak kielégítő igazolásaként, hogy az ajánlattevő esetében nem áll fenn a költségvetési rendelet 93. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett helyzet, az ajánlatkérő az érintett állam illetékes hatósága által frissen kibocsátott igazolást fogad el.

Amennyiben az érintett országban nem állítanak ki az első albekezdésben említett dokumentumot vagy igazolást, illetve a költségvetési rendelet 93. cikkében felsorolt többi kizárási ok esetében az igazolás helyettesíthető az érdekelt fél által a származási országban egy igazságügyi vagy közigazgatási hatóság, jegyző vagy illetékes szakmai testület előtt eskü alatt tett nyilatkozattal, vagy ennek hiányában ünnepélyes nyilatkozattal.

4. Az ajánlattevő székhely szerinti országának nemzeti jogától függően az (1) és (3) bekezdésben említett dokumentumok jogi és/vagy természetes személyekre vonatkoznak, beleértve – amennyiben az ajánlatkérő szükségesnek ítéli – a vállalatvezetőket és minden olyan személyt, aki a pályázóval vagy ajánlattevővel kapcsolatban képviseleti, döntéshozatali vagy ellenőrzési joggal rendelkezik.

5. Amennyiben az ajánlatkérő bizonytalan afelől, hogy a pályázó vagy az ajánlattevő valóban valamely kizárásra okot adó helyzetben van, saját maga is fordulhat a (3) bekezdésében említett illetékes hatóságokhoz annak érdekében, hogy beszerezze az adott helyzettel kapcsolatos, általa szükségesnek vélt információkat.

6. Az ajánlatkérő felmentheti a pályázót vagy ajánlattevőt a (3) bekezdésben említett dokumentum benyújtásának kötelezettsége alól, ha egy másik beszerzési eljárásban már benyújtottak számára ilyen bizonyítékot, és amennyiben a dokumentumot egy évnél nem régebben bocsátották ki és még mindig érvényben van.

Ilyen esetben a pályázó vagy ajánlattevő becsületbeli nyilatkozatot tesz, hogy a bizonyítékul szolgáló dokumentumot egy korábbi beszerzésben már benyújtották, és megerősíti, hogy a körülményekben nem történt változás.

(37) A 135. cikk a következőképpen módosul:

(a) A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

“2. A kiválasztási szempontokat valamennyi beszerzési eljárásban alkalmazni kell a pályázó vagy ajánlattevő pénzügyi, gazdasági, műszaki és szakmai kapacitásának értékelésére.Az ajánlatkérő megállapíthat a kapacitásra vonatkozóan olyan alsó határértékeket, amelyek alatt nem kerülhet sor pályázó kiválasztására.”

(b) A (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„6. Az ajánlatkérő, az általa elvégzett kockázatértékeléstől függően, dönthet úgy, hogy eltekint a pályázó vagy ajánlattevő pénzügyi, gazdasági, műszaki és szakmai kapacitásának bizonyítékától az alábbi szerződések esetében:

(a) az intézmények által saját számlára odaítélt, legfeljebb 60 000 euró értékű szerződések,

(b) fellépések területén odaítélt, a 241. cikk (1) bekezdésének a) pontjában, a 243. cikk (1) bekezdésének a) pontjában vagy a 245. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett küszöbérték alatti szerződések.

Amennyiben az ajánlatkérő úgy dönt, hogy eltekint a pályázó vagy ajánlattevő pénzügyi, gazdasági, műszaki és szakmai kapacitásának bizonyítékától, úgy előfinanszírozás csak megegyező összegű pénzügyi biztosíték mellett adható.”

(38) A 138. cikk (1) bekezdésének bevezető szavai helyébe a következő szöveg lép:

„A költségvetési rendelet 94. cikkének sérelme nélkül a szerződés odaítélésére az alábbi két módszer egyike alapján kerül sor:”

(39) A 145. cikk (2) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Amennyiben a szerződés értéke meghaladja a 129. cikk (1) bekezdésében megállapított küszöbértéket, úgy az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő bizottságot nevez ki az ajánlatok felbontására.”

(40) A 146. cikk (1) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A bizottságot az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő jelöli ki, hogy szakvéleményt adjon a 129. cikk (1) bekezdésében említett küszöbértéket meghaladó szerződésekkel kapcsolatban.”

(41) A 152. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„152. cikkElőfinanszírozási garancia(A költségvetési rendelet 102. cikke)

A 150 000 eurót meghaladó összegű, illetve a 135. cikk (6) bekezdésének második albekezdésében említett előfinanszírozási kifizetések esetében biztosítékra van szükség.

Amennyiben azonban a szerződő fél köztestület, az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő, kockázatértékelésének függvényében, felmentheti a kötelezettség alól.

A biztosíték felszabadítására akkor kerül sor, amikor az előfinanszírozás összegét levonják a szerződő fél javára a szerződéses feltételekkel összhangban teljesített időközi vagy záró kifizetésekből.”

(42) A 155. cikk címének helyébe a következő szöveg lép:

„155. cikkKülön szerződések és többtételes szerződések(A költségvetési rendelet 91. és 105. cikke) ”

(43) A 157. cikkben a b) pont helyébe a következők lépnek:

„(b) 5 278 000 euró építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződéseknél.”

(44) Az 158. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„1. A költségvetési rendelet 105. cikkében hivatkozott határértékek a következők:

(a) 137 000 euró a 2004/18/EK irányelv II.A mellékletében felsorolt, árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések esetében, kivéve az e melléklet 8. kategóriájába sorolt kutatási és fejlesztési szerződéseket;

(b) 211 000 euró a 2004/18/EK irányelv II.B mellékletében felsorolt, szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések, valamint a 2004/18/EK irányelv II.A mellékletében a 8. kategóriába sorolt kutatási és fejlesztési szerződéseket esetében;

(c) 5 278 000 euró építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződéseknél.”

(45) A 162. cikk a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„(a) az oktatás, képzés, tájékoztatás, innováció, valamint az európai politikák tanulmányozásának és kutatásának területén működő, vagy a polgárság és az emberi jogok előmozdításához hozzájáruló tevékenységet folytató európai szerv, vagy európai szabványügyi testület;”

(46) A 164. cikk a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:

„(1a) A támogatási megállapodás a 183. cikkel összhangban megállapíthatja a felfüggesztéssel kapcsolatos rendelkezéseket és határidőket is.”

(47) A 165. cikk a következő (3) bekezdéssel egészül ki:

“(3) Az általános európai érdeket szolgáló célt képviselő szerveknek nyújtott működési támogatás esetében a Bizottság jogosult beszedni az éves profitnak az érintett szervek működési költségvetéséhez adott bizottsági hozzájárulással arányos részét, ha e szerveket olyan hatóságok is támogatják, amelyek maguk is kötelesek beszedni az éves profit hozzájárulásuknak megfelelő arányát. A beszedendő összeg kiszámításának céljából a működési költségvetéshez történő természetbeni hozzájárulások arányát nem veszik figyelembe.”

(48) A 168. cikk (1) bekezdésének c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

“(c) jogilag vagy ténylegesen monopóliummal rendelkező szerveknek, az odaítélésről hozott döntésben foglalt kellő indokok alapján;”

(49) A 172. cikk a következőképpen módosul:

(a) Az (2) bekezdés első mondata helyébe a következő szöveg lép:

“Az engedélyezésre jogosult tisztviselő elfogadhat természetben történő társfinanszírozást is, amennyiben ez szóba jöhet vagy szükséges lehet.”

(b) A szöveg a következő (3) bekezdéssel egészül ki:

“3. Legfeljebb 25 000 euró összértékű támogatások esetében az engedélyezésre jogosult tisztviselő, kockázatértékelésének függvényében, felmentést adhat az (1) bekezdésben említett társfinanszírozási bizonyítási kötelezettség alól.

Amennyiben ugyanaz a kedvezményezett az adott pénzügyi évben egyszerre több támogatásban is részesül, a 25 000 eurós küszöb a támogatások összességére alkalmazandó."

(50) A 173. cikk a következőképpen módosul:

(a) A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„2. A 176. cikk (4) bekezdésére is figyelemmel, a kérelemben fel kell tüntetni a kérelmező jogállását és a javasolt intézkedés vagy munkaprogram végrehajtásához szükséges pénzügyi és működési kapacitásait.E célból a pályázónak becsületbeli nyilatkozatot, 25 000 eurót meghaladó támogatási kérelmek esetében pedig egyéb olyan bizonylatokat kell benyújtania, amelyet az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő saját kockázatelemzése alapján előír. E dokumentumok igénylését az ajánlattételi felhívásban fel kell tüntetni.A bizonylatok alatt mindenekelőtt az eredménykimutatás és az utolsó lezárt pénzügyi év mérlege értendő.”

(b) Az (4) bekezdés a következőképpen módosul:

(i) Az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:“Amennyiben a kérelem 500 000 eurót meghaladó összegű, intézkedésre vonatkozó támogatásra vagy 100 000 eurót meghaladó működési támogatásra vonatkozik, úgy a kérelmet hiteles külső könyvvizsgáló által készített könyvvizsgálói jelentésnek kell kísérnie. E jelentés igazolja az utolsó lezárt pénzügyi évre vonatkozó elszámolásokat.”

(ii) A negyedik és ötödik albekezdés helyébe a következő szöveg lép:„Személyegyesítő társaságok esetében – a 163. cikkel összhangban – az első albekezdésben hivatkozott, az utolsó két lezárt pénzügyi évre vonatkozó könyvvizsgálatot a keretmegállapodás aláírása előtt kell végrehajtani.Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő az általa végzett kockázatértékelésétől függően felmentheti az első albekezdésben hivatkozott könyvvizsgálati kötelezettség alól a közép- és felsőoktatási intézményeket és azon kedvezményezetteket, akik több kedvezményezettel kötött megállapodás esetén egyetemleges felelősséget vállaltak.”

(iii) A szöveg a következő hatodik albekezdéssel egészül ki:„Az első albekezdés nem vonatkozik a közszektorbeli szervekre és a 43. cikk (2) bekezdésében említett nemzetközi szervezetekre.”

(51) A 176. cikk a következőképpen módosul:

(a) A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„3. A pénzügyi és működési kapacitásokat különösen a 173. cikkben említett valamely bizonylat elemzése alapján kell igazolni, amelyek szükségességét az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőnek az ajánlattételi felhívásban jeleznie kell.”

(b) A (4) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„A pénzügyi kapacitás ellenőrzésének szabályai a (3) bekezdéssel összhangban nem alkalmazandók az ösztöndíjban részesülő természetes személyekre, sem a közszektorbeli szervekre, sem pedig a 43. cikk (2) bekezdésében említett nemzetközi szervezetekre.”

(52) Az 179. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„179. cikk A kérelmezők tájékoztatása (A költségvetési rendelet 116. cikke)

A lehető leghamarabb, de mindenképpen tizenöt naptári napon belül azt követően, hogy a kedvezményezetteknek megküldték a támogatás odaítéléséről szóló döntést, arról valamennyi kérelmező tájékoztatást kap.”

(53) A 180. cikk a következőképpen módosul:

(a) Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„1. Az előfinanszírozás minden egyes támogatás esetében több részletben is folyósítható.A következő előfinanszírozási kifizetés akkor folyósítható teljes összegben, ha bármely korábbi előfinanszírozás teljes összegének legalább 70%-át felhasználták.Amennyiben a korábbi előfinanszírozás felhasználása 70%-nál kevesebb, a következő előfinanszírozási kifizetés összegét csökkenteni kell a korábbi előfinanszírozási kifizetés fel nem használt összegeivel.Minden új kifizetés iránti kérelem alátámasztására kimutatást kell készíteni a kedvezményezett kiadásairól.”

(b) Az (2) bekezdés a következőképpen módosul:

(i) Az első albekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:„Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő kockázatelemzés alapján minden kifizetés ellenében kérheti a pénzügyi kimutatásokra és az alapul szolgáló számlákra vonatkozó igazolást, amelyet hiteles könyvvizsgálótól, közszektorbeli szervek esetében egy illetékes és független köztisztviselőtől kell beszerezni. Intézkedésre vonatkozó támogatások és működési támogatások esetében az igazolást csatolni kell a fizetési kérelemhez. Az igazolásnak – az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő által jóváhagyott módszertannal összhangban – tanúsítania kell, hogy a kedvezményezett által a fizetési kérelem alapjául szolgáló pénzügyi kimutatásokban kimutatott költségek valósak, pontosan nyilvántartottak és a támogatási megállapodással összhangban jogosultak.”

(ii) A második albekezdés bevezető szavai helyébe a következő szöveg lép:

„Az átalányösszegek és az átalánydíjas finanszírozás esetét kivéve kötelező a pénzügyi kimutatásokra és az alapul szolgáló számlákra vonatkozó igazolás, az időközi kifizetések esetében évenként, valamint a záró kifizetések esetében az alábbiak szerint:”

(iii) A harmadik albekezdés bevezető szavai helyébe a következő szöveg lép:„Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő kockázatelemzés alapján eltekinthet a pénzügyi kimutatásokra és az alapul szolgáló számlákra vonatkozó igazolástól, az alábbi esetben:”

(54) A 182. cikk a következőképpen módosul:

(a) A (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„1. Az előfinanszírozás kifizetésével kapcsolatos pénzügyi kockázatok csökkentése érdekében az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő – kockázatelemzés alapján – megkövetelheti a kedvezményezettől egy maximálisan az előfinanszírozás összegével megegyező összegű előzetes biztosíték letétbe helyezését, vagy a kifizetést részletfizetésekre bonthatja szét.A legfeljebb 10 000 euró értékű támogatások esetében azonban az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő megelégedhet azzal, hogy csak kellően indokolt esetben írja elő a kedvezményezett számára előzetes biztosíték letétbe helyezését.Ilyen biztosítékot kockázatelemzés alapján az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő a támogatási megállapodásban rögzített finanszírozási módszer függvényében is kérhet.Biztosíték megkövetelése esetén azt az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőnek értékelnie kell és jóvá kell hagynia.”

(b) A (2) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

“Amennyiben az előfinanszírozás a támogatás teljes összegének 80%-át meghaladja és több, mint 60 000 euró, biztosítékot kell előírni.”

(55) A 195., 196., 197., 198., 200. és 202. cikket el kell hagyni.

(56) Az 211. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„211. cikkSzámlaegyeztetés(A költségvetési rendelet 135. cikke)

1. A főkönyvi adatok felvétele, nyilvántartása és tagolása olyan módon történik, amely kellően alátámasztja a próbamérlegben foglalt számlák tartalmát.

2. A befektetett eszközök leltározására a 220–227. cikk rendelkezései alkalmazandók.”

(57) A 212. cikket el kell hagyni.

(58) A 213. cikk a következőképpen módosul:

(a) A (2) bekezdés negyedik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az n. év december 31-i mérlegének elkészítésénél az euró és egyéb valuták közötti átváltási árfolyam az adott év utolsó munkanapján érvényes árfolyam.”

(b) A következő (3) bekezdéssel egészül ki:

„3. A költségvetési rendelet 133. cikke szerint elfogadott számviteli szabályok az eredményelszámolás elvű számvitel alkalmazásában közelebbről meghatározzák a szükséges átváltási és újraértékelési szabályokat.”

(59) Az 222. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„222. cikkLeltárba vétel(A költségvetési rendelet 138. cikke)

Valamennyi olyan beszerzési tételt, amelynek amortizációs ideje meghaladja az egy évet, és nem minősül fogyasztási cikknek, beszerzési ára vagy előállítási költsége pedig meghaladja a költségvetési rendelet 133. cikkében szereplő számviteli szabályok szerint előírt értéket, leltárba kell venni, és rögzíteni kell az állóeszközszámlában.”

(60) A 240. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„1. A nemzetközi versenytárgyalási felhívásokra vonatkozó előzetes tájékoztató hirdetményt áru beszerzésére és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés esetén a lehető leghamarabb, építési beruházásra irányuló szerződés esetén pedig a szerződéses projekt jóváhagyását követően a lehető leghamarabb meg kell küldeni az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatalának.”

(61) A 241. cikk a következőképpen módosul:

(a) Az (1) bekezdés a következőképpen módosul:

(i) Az első albekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„(a) legalább 200 000 euró összegű szerződéseknél: nemzetközi versenytárgyalási felhívás meghívásos eljárással a 122. cikk (2) bekezdésének és a 240. cikk (2) bekezdésének a) pontja értelmében;”

(ii) A második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:„A legfeljebb 5 000 euró összegű szerződések egyetlen résztvevővel folytatott tárgyalás alapján is odaítélhetők.”

(b) A (2) bekezdés a következő új albekezdéssel egészül ki:

„Ha a kiválasztási szempontoknak vagy a kapacitásra vonatkozó alsó határértékeknek megfelelő pályázók száma nem éri el a minimális értéket, az ajánlatkérő dönthet úgy, hogy csak az ajánlattétel kiválasztási szempontjainak megfelelő pályázókat kéri fel ajánlattételre.”

(c) A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„3. „Az (1) bekezdés b) pontjában említett eljárás szerint az ajánlatkérő legalább három, általa kiválasztott ajánlattevőről állít össze jegyzéket. Az eljárás korlátozott versenyeztetést foglal magában hirdetmény közzététele nélkül, megnevezése pedig a 124. cikk hatálya alá nem tartozó tárgyalásos eljárás.Az ajánlatokat a szükséges technikai és közigazgatási ismeretekkel rendelkező értékelő bizottság bontja fel és értékeli. A értékelő bizottság tagjainak alá kell írniuk egy pártatlansági nyilatkozatot.Ha az ajánlattevőkkel folytatott konzultációt követően az ajánlatkérő csak egyetlen, közigazgatási és technikai szempontból érvényes ajánlatot kap, a szerződés odaítélhető, amennyiben a szerződés odaítélésére vonatkozó szempontok teljesülnek.”

(62) A 242. cikk a következőképpen módosul:

(a) Az (1) bekezdés a következőképpen módosul:

(i) Az első albekezdés a következőképpen módosul:

- A bevezető szavak helyébe a következő szöveg lép:„Szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés esetén egyetlen résztvevővel folytatott tárgyalásos eljárás alkalmazható az alábbi esetekben:”

- A szöveg a következő g) ponttal egészül ki:

„(g) amennyiben egy keretszerződés sikertelen alkalmazását követően egy tárgyalásos eljárásra tett kísérlet is sikertelennek bizonyult. Ilyen esetben a tárgyalásos eljárás megszüntetését követően az ajánlatkérő a versenytárgyalás résztvevői közül általa kiválasztott egy vagy több ajánlattevővel tárgyalhat, feltéve hogy az eredeti szerződési feltételek nem változnak lényegesen.”

(ii) A szöveg a következő albekezdéssel egészül ki:„Amennyiben nem a Bizottság az ajánlatkérő, a tárgyalásos eljárás alkalmazása az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő előzetes jóváhagyásától függ.”

(b) A (2) bekezdés a következőképpen módosul:

(i) Az első albekezdés (b) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„(b) egy első szerződés szerint szolgáltatást nyújtó vállalkozóra bízott hasonló szolgáltatások megismétlését jelentő kiegészítő szolgáltatások, feltéve hogy:

(i) az első szolgáltatás nyújtására ajánlati felhívást tettek közzé, és a projekttel kapcsolatos új szolgáltatásokra vonatkozó tárgyalásos eljárás alkalmazásának lehetőségét, valamint a becsült költséget világosan feltüntette az első szolgáltatásra közzétett ajánlati felhívás;

(ii) a szerződés egyszeri kiterjesztése a korábbi szerződés értékét és tartamát meg nem haladó értékre és tartamra lehetséges.”

(ii) A második albekezdést el kell hagyni.

(63) A 243. cikk a következőképpen módosul:

(a) Az (1) bekezdés a következőképpen módosul:

(i) Az első albekezdés a) és b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a) legalább 150 000 euró összegű szerződéseknél: nemzetközi versenytárgyalási felhívás nyílt eljárásra a 122. cikk (2) bekezdésének és a 240. cikk (2) bekezdésének a) pontja értelmében;

b) legalább 30 000 euró összegű, de 150 000 eurót meg nem haladó összegű szerződéseknél: helyi nyílt versenytárgyalási felhívás a 122. cikk (2) bekezdésének és a 240. cikk (2) bekezdésének b) pontja értelmében;”

(ii) A második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:„A legfeljebb 5 000 euró összegű szerződések egyetlen résztvevővel folytatott tárgyalás alapján is odaítélhetők.”

(b) A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„2. „Az (1) bekezdés c) pontjában említett eljárás szerint az ajánlatkérő legalább három, általa kiválasztott szolgáltatóról állít össze jegyzéket. Az eljárás korlátozott versenyeztetést foglal magában hirdetmény közzététele nélkül, megnevezése pedig a 124. cikk hatálya alá nem tartozó tárgyalásos eljárás.Az ajánlatokat a szükséges technikai és közigazgatási ismeretekkel rendelkező értékelő bizottság bontja fel és értékeli. A értékelő bizottság tagjainak alá kell írniuk egy pártatlansági nyilatkozatot.Ha a szolgáltatókkal folytatott konzultációt követően az ajánlatkérő csak egyetlen, közigazgatási és technikai szempontból érvényes ajánlatot kap, a szerződés odaítélhető, amennyiben a szerződés odaítélésére vonatkozó szempontok teljesülnek.”

(64) A 244. cikk (1) bekezdése a következõképpen módosul:

(a) A bevezetp szöveg helyébe a következő szöveg lép:

„Szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés esetén egyetlen résztvevővel folytatott tárgyalásos eljárás alkalmazható az alábbi esetekben:”

(b) A szöveg a következő e) ponttal egészül ki:

„(e) amennyiben a versenytárgyalásos eljárás két kísérlet után sikertelen volt, azaz közigazgatásilag vagy technikailag, illetve minőségileg és/vagy pénzügyileg értékelhető ajánlatot nem nyújtottak be. Ilyen esetben a versenytárgyalásos eljárás megszüntetését követően az ajánlatkérő a versenytárgyalás résztvevői közül általa kiválasztott egy vagy több ajánlattevővel tárgyalhat, feltéve hogy az eredeti szerződéses feltételeket nem változtatják meg lényegesen.”

(c) A szöveg a következő albekezdéssel egészül ki:

„Amennyiben nem a Bizottság az ajánlatkérő, a tárgyalásos eljárás alkalmazása az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő előzetes jóváhagyásától függ.”

(65) A 245. cikk a következőképpen módosul:

(a) Az (1) bekezdés a következőképpen módosul:

(i) Az első albekezdés a) és b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„(a) legalább 5 000 000 euró összegű szerződéseknél:

(i) elvben nemzetközi versenytárgyalási felhívás nyílt eljárásra a 122. cikk (2) bekezdésének és a 240. cikk (2) bekezdésének a) pontja értelmében;

(ii) kivételes esetben bizonyos beruházások jellemzőinek figyelembevételével, és amennyiben nem a Bizottság az ajánlatkérő, az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő előzetes jóváhagyásával, nemzetközi versenytárgyalási felhívás meghívásos eljárásra a 122. cikk (2) bekezdése és a 240. cikk (2) bekezdésének a) pontja értelmében.

(b) legalább 300 000 euró összegű, de 5 000 000 eurót meg nem haladó összegű szerződéseknél: helyi nyílt versenytárgyalási felhívás a 122. cikk (2) bekezdésének és a 240. cikk (2) bekezdésének b) pontja értelmében;”

(ii) A második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:„A legfeljebb 5 000 euró összegű szerződések egyetlen résztvevővel folytatott tárgyalás alapján is odaítélhetők.”

(b) A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„2. Az (1) bekezdés c) pontjában említett eljárás szerint az ajánlatkérő legalább három, általa kiválasztott szállítóról állít össze jegyzéket. Az eljárás korlátozott versenyeztetést foglal magában hirdetmény közzététele nélkül, megnevezése pedig a 124. cikk hatálya alá nem tartozó tárgyalásos eljárás.Az ajánlatokat a szükséges technikai és közigazgatási ismeretekkel rendelkező értékelő bizottság bontja fel és értékeli. A értékelő bizottság tagjainak alá kell írniuk egy pártatlansági nyilatkozatot.Ha a szállítókkal folytatott konzultációt követően az ajánlatkérő csak egyetlen, közigazgatási és technikai szempontból érvényes ajánlatot kap, a szerződés odaítélhető, amennyiben a szerződés odaítélésére vonatkozó szempontok teljesülnek.”

(66) A 246. cikk (1) bekezdése a következõképpen módosul:

(a) Az első albekezdés a következőképpen módosul:

(i) A bevezető szöveg helyébe a következő szöveg lép:„Építési beruházásra irányuló szerződés esetén egyetlen résztvevővel folytatott tárgyalásos eljárás alkalmazható az alábbi esetekben:”

(ii) a szöveg a következő d) ponttal egészül ki:

“(d) amennyiben a versenytárgyalásos eljárás két kísérlet után sikertelen volt, azaz közigazgatásilag vagy technikailag, illetve minőségileg és/vagy pénzügyileg értékelhető ajánlatot nem nyújtottak be. Ilyen esetben a versenytárgyalásos eljárás megszüntetését követően az ajánlatkérő a versenytárgyalás résztvevői közül általa kiválasztott egy vagy több ajánlattevővel tárgyalhat, feltéve hogy az eredeti szerződéses feltételeket nem változtatják meg lényegesen.”

(b) A szöveg a következő albekezdéssel egészül ki:„Amennyiben nem a Bizottság az ajánlatkérő, a tárgyalásos eljárás alkalmazása az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő előzetes jóváhagyásától függ.”

(67) A 250. cikk (3) és (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

“3. A 150 000 eurót meghaladó előfinanszírozás odaítélése biztosítékhoz kötött. Amennyiben azonban a szerződő fél közjogi jogalany, az engedélyezésre jogosult tisztviselő, kockázatértékelésének függvényében, felmentheti a kötelezettség alól.A biztosíték felszabadítására akkor kerül sor, amikor az előfinanszírozás összegét levonják a szerződő fél javára a szerződéses feltételekkel összhangban teljesített időközi vagy záró kifizetésekből.

4. Az ajánlatkérő teljesítési biztosítékot kérhet a versenytárgyalási dokumentációban meghatározott összegre, amely legfeljebb a szerződés összértékének 5 és 10%-a között lehet. A biztosítékot olyan objektív kritériumok alapján kell meghatározni, mint például a szerződés típusa és értéke.

Az alábbi küszöbértékek túllépése estén azonban teljesítési biztosítékot kell kérni:

(i) 345 000 euró építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződéseknél,

(ii) 150 000 euró építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződéseknél.

E biztosíték legalább a beszerzett áru, illetve a végrehajtott építési beruházás végleges átvételéig marad érvényes. A szerződés nem megfelelő teljesítése esetén a teljes biztosíték visszatartásra kerül.”

(68) A 252. cikk (3) bekezdése a következő második albekezdéssel egészül ki:

„Az értékelő bizottság vagy az ajánlatkérő azonban felkérheti a pályázókat, illetve az ajánlattevőket, hogy – az előbbiek által meghatározott határidőn belül, és az egyenlő bánásmód elvére tekintettel – nyújtsanak be kiegészítő anyagot, vagy tisztázzák a kizárási és kiválasztási szempontokra vonatkozóan benyújtott okmányokban foglaltakat.”

(69) A 257. cikk első bekezdés c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„c) Az Európai Közösségek Személyzeti Felvételi Hivatala közigazgatásilag és a hozzá csatolt Európai Közigazgatási Iskola;”

(70) Az 260. cikk második albekezdését el kell hagyni.

(71) A 262. cikk a következő két bekezdéssel egészül ki:

„A valamennyi cím tekintetében azonos típusú, igazgatási előirányzatokra lekötött költségvetési kötelezettségvállalások, amennyiben ezek kezelése egységes, a költségvetési számviteli rendszerben egységesen is nyilvántarthatók, miután típus szerinti összefoglaló osztályozásukat a 27. cikkben foglaltaknak megfelelően végrehajtották.

A megfelelő kiadásokat az előirányzatokkal megegyező bontásban kell az egyes címek költségvetési sorain elkönyvelni.”

(72) A 264. cikk a következő második albekezdéssel egészül ki:

„Amennyiben azonban harmadik országokban végzett ügyletek esetében ilyen típusú bérleti kauciók alkalmazására nincs mód, az engedélyezésre jogosult tisztviselő elfogadhat más típusokat is, amennyiben az utóbbiak megfelelően biztosítják a Közösség pénzügyi érdekeinek védelmét.”

(73) A 271. cikk (1) és (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

“(1) Az 54., 67., 119., 126., 128., 129., 130., 135., 151., 152., 164., 172., 173., 180., 181., 182., 226., 241., 243., 245. és 250. cikkben megállapított küszöbértékeket és egyéb összegeket háromévente frissíteni kell a Közösségen belüli fogyasztói árindex mozgása alapján.

(2) A közbeszerzési szerződésekkel kapcsolatban a 157. cikk b) pontjában, valamint a 158. cikk (1) bekezdésében említett küszöbértékeket a 2004/18/EK irányelv 78. cikkének (1) bekezdésének megfelelően kétévente módosítani kell.”

2. cikk

Az ezen rendelet hatályba lépése előtt megkezdett közbeszerzési és támogatás-odaítélési eljárásokra továbbra is a megkezdésük idején érvényben lévő szabályok érvényesek.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

a Bizottság részéről

[…]

a Bizottság tagja

[1] A Tanács 2006. február 2-án fogadta el véleményét, a Számvevőszék 2005. december 15-én, az EGSZB 2006. március 2-án, az Európai Parlament pedig 2006. június 1-én. A többi intézménye nem tett észrevételt.

[2] HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

[3] HL L 357., 2002.12.31., 1. o. A legutóbb az 1261/2005/EK, Euratom rendelettel (HL L 201., 2005.8.2., 3. o.) módosított rendelet.

[4] HL L 134., 2004.4.30., 114. o. A legutóbb a 2083/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 333., 2005.12.20., 28.o.) módosított irányelv.

[5] HL L 37., 2005.2.10., 14. o.