HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 44/143

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság jelentése – 2008. évi jelentés a versenypolitikáról

(COM(2009) 374 végleges)

2011/C 44/24

Előadó: Arno METZLER

2009. július 23-án az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 262. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Az Európai Bizottság 2008. évi jelentése a versenypolitikáról

COM(2009) 374 végleges.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció 2010. június 15-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. július 14–15-én tartott, 464. plenáris ülésén (a 2010. július 14-i ülésnapon) 111 szavazattal 1 ellenében, 8 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1. Összefoglalás és következtetések

1.1 Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság a trösztellenes jog keretében most először egy egész fejezetet szentelt a fogyasztók kérdésének. Emlékeztetni szeretne a kollektív kereseti eljárásra, amely még mindig megvalósításra vár. Ezen túlmenően ki kellene azonban emelni a verseny- és kartelljog hatását és jelentőségét az európai civil és gazdasági közösség egyéb területein. Ennek a jövőben jelentés tárgyát kellene képeznie.

1.2 Az EGSZB üdvözli és támogatja az Európai Bizottság arra irányuló törekvését, hogy az állami támogatások és állami garanciák visszafizetését illetően szem előtt tartsa és megvalósítsa a páneurópai piac egyenlő versenyfeltételeinek helyreállítását. Az EGSZB meg van győződve róla, hogy ez alapvetően fontos az európai versenyjog hitelessége és szavahihetősége szempontjából.

1.3 Az EGSZB arra biztatja az Európai Bizottságot, hogy tegyen több és komolyabb erőfeszítést annak érdekében, hogy erőteljesebb kommunikáció révén fellépésének éppen ezeket a szempontjait hozza közelebb a polgárokhoz.

1.4 Az EGSZB annak kifejtésére kéri az Európai Bizottságot, hogy tervezi-e és milyen mértékben tervezi a szabályozások és az eddigi iránymutatások módosítását a válság miatt a pénz- és reálgazdaságnak állami támogatások révén biztosított gyorssegélyek keretében gyűjtött tapasztalatai alapján. Az EGSZB reméli, hogy ebből következtetni tud arra, miként cselekszik majd az Európai Bizottság, ha a rendszer szempontjából fontos ágazatok (például a gépjárműgyártás) a jövőben állami támogatásokat kapnak.

A versenyt érintő kérdésekben a globalizáció jellegzetességeit és követelményeit is figyelembe kell venni.

1.5 Az EGSZB kiemeli a 2007. évi jelentésről szóló véleményének megállapítását, mely szerint az Európai Bizottságnak figyelmet kellene fordítania a szociális dömping jelentőségére, a munkavédelmi előírások megszegésére stb., és jelentést kellene készítenie az eredményekről. Itt kiemelt hangsúlyt kellene fektetni a közlekedési ágazatra.

2. A versenypolitikáról szóló 2008. évi jelentés tartalma

2.1 Az Európai Bizottság 2008. évi jelentése a kartellekre és a fogyasztóvédelemre fekteti a legnagyobb hangsúlyt. A banánkartell, illetve a Car Glass-szal kapcsolatos kartell (2008-as eljárás) példáján az Európai Bizottság bemutatta, hogy a gyártói kartellek miként gyakorolnak kedvezőtlen hatást a fogyasztókra és az általuk fizetendő árakra, de az ágazatok innovációs képességére is.

Az Európai Bizottság kimutatta, hogy az engedékenységi program eredményes. Annak a lehetőségnek a megteremtése, hogy a bírságok kiszabásakor enyhítő körülménynek számítson a kartellek leleplezésében mutatott együttműködési készség, kedvezően hat az Európai Bizottság munkájára és eredményességére. Az Európai Bizottság kifejtette, hogy a súlyos bírságok kiszabása miként támasztja alá a kartelljogi és gazdasági jogi előírások általános megelőző hatását.

2.2 Az Európai Bizottság 2008-ban folytatta határozott fellépését a kartellek ellen. Hét kartell-ügyben, 2 271 milliárd EUR összegben szabott ki bírságot 34 vállalatra.

Az Európai Bizottság 2008-ban kárfelméréseket indított. Ennek során 18 olyan kartellt vizsgált meg, amely 2005 és 2007 között európai bizottsági határozat tárgyát képezte. A kartellben részt vevők által termelt árukra 5–15 %-os felárat számított, és úgy ítélte, hogy ezekből a kartellekből 4–11 milliárd EUR kár származott.

Az Office of Fair Trading (a Tisztességes Kereskedelem Hivatala – OFT) elnevezésű brit versenyhatóság felméréséből az vezethető le, hogy minden egyes felderített kartell eredményeként öt kartell nem jött létre vagy szűnt meg. Ezek a feltételezések arra utalnak, hogy a 2005 és 2007 közötti 18 kartellhatározattal – ideértve ezek elrettentő hatását is – további, valószínűleg mintegy 60 milliárd EUR megtakarítás keletkezhetett.

3. Eszközök

3.1 Trösztellenes intézkedések – az EK-Szerződés 81. és 82. cikke

3.1.1 Az Európai Bizottság 2008. április 2-án elfogadta az uniós trösztellenes szabályok megsértésén alapuló kártérítési keresetekről szóló fehér könyvet. A trösztellenes jogszabályok megsértése elleni egyéni kereset eszköze miatt ez a trösztellenes és versenyjogi szabályokra vonatkozó európai bizottsági projekt igen sok vitát váltott ki. Az EGSZB egy olyan közösségi eszköz mellett foglalt állást, amely harmonizálja az EUMSz. 101. és 102. cikkének megsértéséből adódó károk megtérítése iránt benyújtott egyéni és kollektív keresetek egyes tényezőit.

Ezen túlmenően az Európai Bizottság a kartellek elleni fellépéshez bevezette az egyszerűsített vitarendezési eljárást. Az európai bizottsági rendeleteket és közleményeket tartalmazó vitarendezési csomag 2008. július 1-jén lépett hatályba. Így a belátó kartelltagok, akik az eljárás elindítása és a dokumentumokba való betekintés engedélyezése után „vallomást tesznek”, elérhetik, hogy bírságuk akár 10 %-kal csökkenjen. Ez valóban egyszerűsítést jelent.

3.1.2 Szintén 2008-ban az Európai Bizottság kiadta az erőfölényben lévő vállalkozások versenykorlátozó magatartása esetén a 82. cikk alkalmazásával kapcsolatos európai bizottsági prioritásokról szóló iránymutatást. Ebben kifejti azt az elemzési keretet, amely döntéshozáskor segít a fogyasztó megkárosítása folyamatának megértésében és bemutatásában.

3.1.3 2008-ban megkezdték, illetve folytatták a vertikális megállapodásokra alkalmazandó csoportmentességi rendelet, a gépjárművekre vonatkozó csoportmentességi rendelet és a biztosítási ágazatban alkalmazandó csoportmentességi rendelet felülvizsgálatát.

3.1.4 A szabályok nem kartellügyekre történő alkalmazása

3.1.4.1 Ezen a téren az Európai Bizottság 2008-ban megtiltotta a Szerzői Jogvédő Szervezetek Nemzetközi Szövetségének (CISAC), hogy kizárólagossághoz kapcsolódó záradékokat tartsanak fenn kétoldalú kölcsönös megállapodásaikban, és így nemzeti hatályokat határozzanak meg.

3.1.4.2 Az Európai Bizottság az erőfölényes helyzettel való visszaélés terén is fellépett, amikor a Microsoft cégre 899 millió EUR végleges bírságot szabott ki. A közben elindult peres eljárást 2009 decemberében sikerült lezárni.

3.2 Állami intézkedések a közvállalkozásokkal vagy kizárólagos és különleges jogokkal rendelkező vállalkozásokkal kapcsolatban

3.2.1 Az EK-Szerződés 86. cikke értelmében az állami szektor is az európai versenypolitika tárgya.

Ezen a területen az Európai Bizottság a postai monopóliumra és az energiaágazatra vonatkozó határozatokkal hallatott magáról.

3.3 A koncentráció ellenőrzése és a korrekciós intézkedések felügyelete

3.3.1 Közlemény a korrekciós intézkedésekről

Ezen a területen az Európai Bizottság 2008 októberében új közleményt és végrehajtási rendeletet tett közzé. Mindkettő célja, hogy az ágazatban – alacsonyabb árak révén is – érezhetőbbé tegye a fogyasztóvédelmet, például a termékhez csatolt információkra vonatkozó szigorúbb tájékoztatási követelmények, illetve rendszerezés által.

3.3.2 A szabályok érvényesítése

Az Európai Bizottság ezen túlmenően kifejtette, milyen eszközöket és intézkedéseket alkalmaztak a fogyasztók védelmében. 2008-ban itt is igen magas (347) volt az Európai Bizottságnak bejelentett ügyletek száma (összefonódások és együttműködések). Az Európai Bizottság 340 végleges határozatot hozott.

3.4 A támogatások ellenőrzése, a versenypolitikai szabályok alakítása

3.4.1 Az Európai Bizottság 2008-ban ezen a területen gyakorolta a legnagyobb nyomást a változás irányába, és fejezte ki leginkább a változás iránti igényt. A pénzügyi válsággal összefüggésben előmozdította az állami támogatásokról szóló cselekvési terv végrehajtását, és három közleményt tett közzé az állami támogatási politikának a válságkezelésben és a gazdaságélénkítési folyamatokban betöltött szerepéről.

3.4.2 A versenypolitikai szabályok általános alakítását illetően az Európai Bizottság – ahogy beharangozta – végrehajtási tervet fogadott el az általános csoportmentességi rendelethez.

3.4.3 A kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásokról szóló közlemények (HL C 155., 2008.6.20. és HL C 244., 2008.9.25.) módszereket mutatnak be a kezességvállalás támogatási elemének kiszámítására, és egyszerűsített szabályokat kínálnak a kkv-k számára.

3.4.4 2008-ban az Európai Bizottság folytatta az állami támogatási határozatok végrehajtásának és ellenőrzésének javítása terén tett erőfeszítéseit is. Arra törekedett, hogy a visszafizettetési közlemény, valamint a visszafizettetésre felszólító határozatok hatékony és azonnali végrehajtása révén egyértelművé tegye: akarja és tudja is korlátozni a támogatások hatásait.

Az Európai Bizottság – ahogy azt már a megfelelő cselekvési tervben bejelentette – az EU-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése alapján öt esetben, a 228. cikk (2) bekezdése alapján nyolc esetben indított eljárást olyan tagállamok ellen, amelyek nem hajtották végre kielégítően a visszafizettetési határozatokat.

3.4.5 Az állami támogatások 2008. évi összegző mutatórendszeréből kiderül, hogy az uniós tagállamok teljesítik az Európai Bizottság kívánságát, mely szerint a támogatásokat célzottabb módon kell felhasználni. Így a tagállamok által 2007-ben biztosított támogatások 80 %-a horizontális célt követ.

3.4.6 A kutatási, fejlesztési és innovációs közösségi keretrendszer vonatkozásában a Versenypolitikai Főigazgatóság az állami támogatások szempontjával foglalkozott (88 eset).

A kkv-knak nyújtott kockázatitőke-befektetések területén az Európai Bizottság 18 kockázatitőke-programot hagyott jóvá a kockázati tőkére vonatkozó iránymutatás értelmében.

4. Az ágazatokkal kapcsolatos fejlemények

4.1 Energia és környezet

Az Európai Bizottság megvizsgálta a koncentrációt az energia területén és az éghajlatváltozás környezetpolitikai szempontjait az alacsony szén-dioxid-kibocsátású energianyerésre történő átállás támogatásával. Az Energiaügyi Tanács október 10-én kompromisszumokat fogadott el.

Az erre a területre vonatkozó trösztellenes vizsgálatok a versenykorlátozó magatartásokra, a kizsákmányoló visszaélésekre és az összejátszásra összpontosítanak. Különösen az új energiaszolgáltatókhoz való átvezetés képezi újra és újra megfelelő eljárások tárgyát szinte az összes uniós tagállamban.

4.2 Pénzügyi szolgáltatások

4.2.1 A pénzügyi gazdaságnak nyújtott segítség 2008-ban igen erősen hatott a versenyre a pénzügyi szolgáltatói ágazatban.

Az Európai Bizottságnak a tagállamokkal együtt ellenőriznie kell a támogatásokat.

4.2.2 Az Európai Bizottság iránymutatásokat dolgozott ki az állami intézkedésekkel kapcsolatban. Az Európai Bizottság közben lépéseket tett a pénzintézetek megfelelő intézkedésekkel történő feltőkésítésére, és minimális biztosítékokat hozott létre az indokolatlan versenytorzulás kiküszöbölésére. E rendelkezések alapján több mint 16 uniós tagállamban és ezeknek az országoknak számtalan intézményében hagytak jóvá konkrét kezességvállalási, egyedi támogatási és likviditással kapcsolatos támogatási programot.

4.2.3 Az Európai Bizottság saját megítélése szerint gyorsan lépett fel, hogy a piacok bizalmát helyreállítsa.

4.2.4 Intézkedéseivel az Európai Bizottság rámutatott, hogy a versenyjog hatásos eszköz a válság kezelésére.

4.3 Eszközök a reálgazdasághoz

4.3.1 Az Európai Bizottság állami támogatásokat, a hitelekhez kezességvállalást, támogatott hiteleket és kockázatitőke-támogatást engedélyezett a „reálgazdaság” vállalkozásainak.

Emellett egyszerűsítette a piaci kudarc bizonyítását mint engedélyezési feltételt az exporthitel-biztosításhoz.

4.4 Elektronikus hírközlés

4.4.1 Ezen a területen az Európai Bizottság a nemzeti monopóliumokról a versenyalapú piacra történő átállás érdekében lépett fel. Kimutatható a 2007. évi európai bizottsági ajánlás hatása. 2008-ban a nemzeti szabályozó hatóságok többsége arra a következtetésre jutott, hogy a nemzeti sajátosságok nem jelentenek akadályt.

4.4.2 Az információs technológia terén jelentős eljárásokat sikerült lezárni, illetve a lezárásra előkészíteni. Az európai bizottsági jelentés tárgyát képezi az analóg műsorszórásról a digitálisra való átállás, de a közszolgálati műsorszolgáltatóknak nyújtott állami finanszírozás bíráló elemzése is.

4.5 Közlekedés

4.5.1 Ebben a fejezetben az Európai Bizottság beszámol a vasúti és a kombinált közlekedéssel kapcsolatos eljárásokról, a vasúti vállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás hatálybalépéséről, valamint az összefonódások ellenőrzéséről és a vasúti fuvarozásnak a kombinált fuvarozásban való előmozdítására vonatkozó határozatokról. A tengeri közlekedést illetően a versenyszabályok reformjának lezárását helyezi kilátásba. Az általános gazdasági érdekű szolgáltatások itt ugyanúgy külön lépések tárgyát képezik, mint a légi közlekedés terén.

Előreláthatólag további koncentrációs folyamatokra kerül sor.

4.5.2 A dokumentum nem tartalmaz észrevételeket a közlekedési ágazatban zajló verseny szociális normáinak betartásáról.

4.6 Gyógyszeripar

4.6.1 Az Európai Bizottság ezt az ágazatot információk és jelzések alapján tanulmányozta. Elsősorban a generikus gyógyszerek piacra lépését vizsgálta, és általánosságban az innováció visszaesését állapította meg.

Több mint 100 vállalkozást és szúrópróbaszerűen 219 vegyi anyagot vett szemügyre.

Megállapítja, hogy egy egységes közösségi szabadalom és egy egységesített szabadalmi bíróság létrehozása előnyös lehetne a szóban forgó ágazat innovációs erejére nézve. Az európai bizottsági jelentés szerint egyszerűsíteni kellene a jelenleg országonként eltérő engedélyezési, árképzési és visszatérítési eljárásokat.

4.7 Élelmiszerek

4.7.1 Az élelmiszeriparban és az ellátás egyéb területein az Európai Bizottság nem állapított meg konszolidációs tendenciát. Ezt két élelmiszerárakról szóló európai bizottsági közlemény is alátámasztja (COM(2008)321/F és COM(2008)821/F).

5. Fogyasztói kapcsolattartó egység

5.1 A Versenypolitikai Főigazgatóság 2008-ban fogyasztói kapcsolattartó egységet hozott létre, amely a piacok jobb megértése érdekében nyújt tájékoztatást, ugyanakkor információkat és ismereteket gyűjt a piac kudarcairól. A fogyasztói kapcsolattartó egység sikeres konzultációt folytatott a fogyasztói szervezetekkel, és részt vett az EGSZB „Gazdasági demokrácia a belső piacon” című saját kezdeményezésű véleményének kidolgozásával kapcsolatos vitában. Ez az együttműködés remélhetőleg a továbbiakban is folytatódik, biztosítva, hogy a versenypolitika a fogyasztók jólétét és a civil társadalom értékeinek védelmét szolgálja.

6. Az Európai Versenyhatóságok Hálózata és a nemzeti bíróságok

6.1 2008-ban az országos versenyhatóságoknak és az uniós főigazgatóságoknak az Európai Versenyhatóságok Hálózatában folytatott együttműködése gond nélkül zajlott. Az együttműködést az Európai Bizottság sikerként könyveli el.

6.2 Ugyanez érvényes a bíróságokkal folytatott munkára és együttműködésre.

7. Nemzetközi tevékenységek

7.1 Az Európai Bizottság beszámol arról, hogy ami a nemzetközi kooperációt illeti, 2008-ban együttműködött Kínával és Koreával. Tevékeny szerepet vállal az OECD-ben, csakúgy mint a Nemzetközi Versenyhatóságok Hálózatában.

8. Intézményközi együttműködés

8.1 A Versenypolitikai Főigazgatóság hangsúlyozza, hogy kitűnő kapcsolatokat tart fenn az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal és az EGSZB-vel.

9. Az EGSZB álláspontja

9.1 Fogyasztóvédelem

9.1.1 Az EGSZB üdvözli, hogy a Versenypolitikai Főigazgatóság immár nagyobb hangsúlyt fektet a fogyasztóvédelmi kérdésekre, különösen az uniós trösztellenes szabályok megsértésén alapuló kártérítési keresetekről szóló, az EGSZB támogatását élvező fehér könyv megjelentetésével kapcsolatban. Sajnálatos azonban, hogy több mint két év elteltével még mindig nem jött létre az említett dokumentumban szereplő bírósági kollektív kereseti mechanizmus a fogyasztóvédelem terén, amely mellett az EGSZB számos véleményében letette a voksát.

9.1.2 Az EGSZB szerint a fogyasztóvédelemmel történő együttműködés hangsúlyozása – az ilyen jellegű tevékenységek korlátlan folytatása mellett – nem szoríthatja háttérbe azt a kiemelt figyelemmel kezelendő tényt, hogy a kartelljog a fogyasztóvédelmen kívül más, például az alábbi szempontokra is ki kell hogy térjen:

— az alapjogokhoz és az alapvető szabadságokhoz való hozzáférés biztosítása,

— annak biztosítása, hogy a demokratikus és szabad struktúrákat ne veszélyeztesse gazdasági hatalom („too big to fail”),

— rendszerek vagy ágazatok dominanciájának elkerülése,

— a kkv-struktúrák védelme.

9.2 Állami támogatások

9.2.1 Az EGSZB támogatja az arra irányuló törekvéseket, hogy felügyeljék a tagállamokat a kölcsönök és garanciák visszafizettetése terén, és így visszaállhassanak az egyenlő versenyfeltételek.

9.2.2 Az antitrösztvizsgálatok peren kívüli megegyezések révén történő lezárását célzó új eljárási csomagok létrehozásakor alkalmazott egyes eljárásokról szóló konkrét beszámolókból arra következtet az EGSZB, hogy az Európai Bizottság sikereket ért el az új eszközökkel. Ezért úgy véli, hogy éppen az eljárásjogot újra és újra hozzá kell igazítani a változó körülményekhez.

9.2.3 Pénzügyi téren az elkövetkező évtizedekben az európai versenyjognak bizonyítania kell hitelességét. Nem történt meg az egyenlő feltételek visszaállítása. Az Európai Bizottság fellépése dönti el, hogy az európai polgárok bizalommal fordulnak-e az európai intézmények és jogalkotás felé.

9.2.4 Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy az állami támogatások és az ezzel összefüggő követelmények ellenőrzésekor ügyeljen arra, hogy pénzügyi téren a bankok feltőkésítése továbbra is össze legyen kapcsolva a pénzáramlás és a hitelnyújtási mechanizmusok működésének helyreállításával. Az állami költségvetés megterhelése csak akkor indokolható, ha a kedvezményezettek reálgazdasági célkitűzései tartós támogatásban részesülnek.

9.3 Az EGSZB annak tisztázására kéri az Európai Bizottságot, hogy esetfüggő eljárásmódja és a politikai szempontok figyelembevétele a pénzügyi ágazatnak nyújtott állami támogatások engedélyezése terén azt jelenti-e, és ha igen, milyen mértékben jelenti azt, hogy tartósan elfordul az eddig alkalmazott elvektől és szabályoktól, illetve hogy a 107. cikken (2A3) alapuló engedélyeket a jövőben a rendszer szempontjából – például a munkaerőpiacot illetően – fontos egyéb ágazatok (pl. a gépjárműgyártás) is megkaphatják-e.

9.4 Általános érdekű szolgáltatások

9.4.1 Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság arra irányuló törekvését, hogy az áram-, gáz-, telefon- és közlekedési szolgáltatások terén fogyasztóbarát szabályozásokat érvényesítsen.

9.5 Közlekedés

9.5.1 Az EGSZB egyetért az Európai Közösség törekvéseivel.

A 2007. évi jelentés kapcsán az EGSZB megállapította, hogy a szociális szabályozások betartása ebben az ágazatban versenytényező is.

9.5.2 Az EGSZB arra szólít fel, hogy a közlekedési ágazatban dolgozók érdekében nagyobb figyelmet fordítsanak erre a szempontra. Az európai közlekedési ágazatban a szociális normák közötti eltérések még mindig torzítják a versenyt. Az EGSZB szerint az Európai Bizottságnak ezen a területen határozottabb ellenállást kellene tanúsítania a tagállamokkal szemben.

9.6 Elektronikus hírközlés és médiák

9.6.1 Az EGSZB úgy véli, hogy ez a terület mind a fogyasztói érdekeket, mind pedig a civil társadalom demokratikus, átláthatósági, valamint szólásszabadsággal kapcsolatos érdekeit érinti.

Mindezt – mint célt – határozottabban figyelembe kellene venni.

9.7 Fogyasztói kapcsolattartó egység

9.7.1 Az EGSZB üdvözli a fogyasztói kapcsolattartó egység létrehozását és működését, és támogatja az Európai Bizottságot az egység bővítését illetően.

9.8 A tagállamok európai hálózata és együttműködése

9.8.1 Az EGSZB megállapítja, hogy az Európai Versenyhatóságok Hálózata – mind az országos versenyhatósági hálózatokat, mind pedig a bíróságokat illetően – jól működik.

9.8.2 Az EGSZB szerint még nem méltányolják kellően a versenyjog nemzetközi jelentőségét.

9.8.3 Az EGSZB már a 2007. évi versenypolitikai jelentésről kidolgozott véleményében egyértelmű észrevételeket tett a versenyjogi relevanciával, a szociális dömpinggel, valamint a munkavállalói és a környezetvédelmi előírások megszegésével kapcsolatban. Annak idején arra szólította fel az Európai Bizottságot, hogy számoljon be ezekről a kérdésekről. Ez nem történt meg, ezért pótlandó.

9.8.4 Az EGSZB arra szólítja fel az Európai Bizottságot, hogy teremtsen összhangot az ipar- és a versenypolitika között.

9.9 Verseny és globalizáció

9.9.1 Az EGSZB amellett száll síkra, hogy a versennyel kapcsolatos kérdések megfontolásakor a globalizáció szempontjait, nevezetesen a GATT és a WTO iránymutatásait is vegyék figyelembe.

9.9.2 Az EGSZB szerint a 2008. évi versenypolitikai jelentésből hiányzik az EU-n belüli és kívüli pénzügyi holdingokban lévő állami tulajdon versenytorzító hatásának tárgyalása. Ezen túlmenően aggodalomra ad okot az európai vállalkozások más – köztük EU-n kívüli – államok alapjai révén történő felvásárlásának hatása, valamint az állami stratégiai érdekek tőkerészesedés révén történő érvényesítése.

10. Verseny és szerzői jog

10.1 Ezen a területen meg kellene vizsgálni a szerzői jog versennyel kapcsolatos szempontjait is.

10.2 A szerzői jogot sértők akadályozzák a méltányos és szabad kereskedelem kibontakozását. Az Európai Bizottság figyelmébe ajánljuk a versenyjogot, amely hatásos fegyver lehet ezen a területen.

11. Együttműködés más európai intézményekkel

11.1 Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság kijelenti, hogy szívesen részt vesz az együttműködésben.