[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 14.8.2008

COM(2008) 517 végleges

Javaslat:

A TANÁCS RENDELETE

a 384/96/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követően a Fehéroroszországból, a Kínai Népköztársaságból, Szaúd-Arábiából és Koreából származó poliészter vágott szál behozatalára kivetett dömpingellenes vám fenntartásáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

A javaslat háttere |

A javaslat indokai és célkitűzései Ez a javaslat a legutóbb a 2005. december 21-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) alkalmazására vonatkozik a Fehéroroszországból, a Koreai Köztársaságból, Szaúd-Arábiából és a Kínai Népköztársaságból származó poliészter vágott szál (Polyester Staple Fibres, PSF) behozatalára vonatkozó eljárásban. |

Általános háttér E javaslat az alaprendelet végrehajtásával összefüggésben és annak a vizsgálatnak az eredményeként jött létre, amelyet az alaprendeletben megállapított lényeges és eljárási követelményekkel összhangban végeztek el. |

A javaslat által érintett területen meglévő rendelkezések A végleges dömpingellenes vám kivetéséről a Kínai Népköztársaságból és Szaúd-Arábiából származó poliészter vágott szálak behozatalára, a Koreai Köztársaságból származó poliészter vágott szál behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a Tajvanról származó ilyen behozatalra vonatkozó dömpingellenes eljárás lezárásáról szóló, 2005. március 10-i 428/2005/EK tanácsi rendelet. (HL L 71., 2005.3.17., 1–33 o.). |

Összhang az Unió egyéb politikáival és célkitűzéseivel Nem alkalmazandó. |

Konzultáció az érdekelt felekkel és hatásvizsgálat |

Konzultáció az érdekelt felekkel |

Az alaprendelet rendelkezéseinek megfelelően az eljárásban érintett érdekelt feleknek a vizsgálat során lehetőségük nyílt arra, hogy érdekeik védelmében fellépjenek. |

Szakvélemények összegyűjtése és alkalmazása |

Külső szakértők bevonására nem volt szükség. |

Hatásvizsgálat Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeképpen jött létre. Az alaprendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot, de tartalmazza a vizsgálandó feltételek részletes jegyzékét. |

A javaslat jogi elemei |

A javasolt fellépés összefoglalása A mellékelt javaslat a Közösség érdekeire korlátozódó részleges időközi felülvizsgálatot tartalmaz a poliészter vágott szál behozatalával kapcsolatos eljárás megindításakor (2007. augusztus 30.) hatályos dömpingellenes intézkedésekre vonatkozóan. Javasolt a Koreai Köztársaságból, Szaúd-Arábiából és a Kínai Népköztársaságból származó poliészter vágott szál behozatalára kivetett dömpingellenes intézkedéseknek a 428/2005/EK tanácsi rendelet által elrendelt szinten történő fenntartása, és nem javasolt a Fehéroroszországra vonatkozóan a 2007. június 22. és 2007. október 11. közötti időszakban meglévő dömpingellenes intézkedések visszamenőleges eltörlése. A javaslat végleges megállapításokon alapul, amelyek szerint nincsenek olyan közösségi érdeket szolgáló érvek, amelyek arra késztetnék a Bizottságot, hogy az eljárás elindításakor meglévő intézkedéseket hatályon kívül helyezze. A Bizottság ezért javasolja, hogy a Tanács fogadja el a mellékelt rendeletjavaslatot, amelyet az Európai Unió Hivatalos Lapjában kell kihirdetni. |

Jogalap A legutóbb a 2005. december 21-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet. |

A szubszidiaritás elve A javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elve ennélfogva nem alkalmazható. |

Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következő okok miatt: |

Az intézkedés formáját a fent említett alaprendelet írja le, mely nem hagy teret a nemzeti döntéshozatalnak. |

Nem alkalmazandó utalás arra vonatkozóan, hogy a Közösségre, a nemzeti kormányokra, a regionális és helyi hatóságokra, a gazdasági szereplőkre és a polgárokra háruló pénzügyi és adminisztratív teher hogyan minimalizálható, illetve tehető a javaslat célkitűzéséhez képest arányossá. |

A jogi eszközök megválasztása |

Javasolt intézkedés: Rendelet. |

Egyéb eszközök nem felelnének meg, mert az alaprendelet nem irányoz elő választási lehetőségeket. |

Költségvetési vonzatok |

A javaslat nincs hatással a Közösség költségvetésére. |

Javaslat:

A TANÁCS RENDELETE

a 384/96/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követően a Fehéroroszországból, a Kínai Népköztársaságból, Szaúd-Arábiából és Koreából származó poliészter vágott szál behozatalára kivetett dömpingellenes vám fenntartásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre[1] (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott bizottsági javaslatra,

mivel:

A. AZ ELJÁRÁS

1. Hatályos és felülvizsgálandó intézkedések

1. A Tanács a 428/2005/EK rendelettel[2] a Kínai Népköztársaságból és Szaúd-Arábiából származó poliészter vágott szál (Polyester Staple Fibres a továbbiakban: PSF, amint azt az alábbi (15) preambulumbekezdés részletesebben meghatározza) behozatalára végleges dömpingellenes vámot vetett ki, és módosította a Koreai Köztársaságból (a továbbiakban: Korea) származó poliészter vágott szál behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 2852/2000/EK rendeletet. 2008. július 8-án az Elsőfokú Bíróság korlátozott mértékben megsemmisítette a 428/2005/EK tanácsi rendelet 2. cikkét, a Huvis Corp koreai vállalat által gyártott és exportált termékeknek Európai Közösségbe történő kivitelére kivetett dömpingellenes vámmal kapcsolatosan[3].

2. Lejárt és felülvizsgálandó intézkedések

2. A Tanács az 1799/2002/EK rendelettel végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Fehéroroszországból származó PSF behozatalára[4]. Az említett rendelet által előírt intézkedések 2007. október 11-én lejártak.

3. A Malajziából és Tajvanról származó PSF behozatalát érintő korábbi vizsgálat.

3. A panasz visszavonását követően a Bizottság a 2007/430/EK határozattal[5] (a továbbiakban: megszüntető határozat) megszüntette a dömpingellenes eljárást a Malajziából és Tajvanról származó PSF behozatala tekintetében (a továbbiakban: korábbi vizsgálat). Az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdésével összhangban megállapításra került, hogy a Malajziából és Tajvanról származó behozatalokra kivetett dömpingellenes vám megszüntetése nem ellentétes a Közösség érdekével.

4. A jelenlegi vizsgálat

4. Miután a Bizottság megállapította, hogy elegendő megalapozott bizonyíték áll rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy az akkor hatályos intézkedések többé nem lehetnek megfelelők, mert fenntartásuk sértheti a közösségi érdekeket, 2007. augusztus 30-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett közlemény[6] útján saját kezdeményezésére részleges időközi felülvizsgálatot kezdeményezett a Fehéroroszországból, Koreából, Szaúd-Arábiából és a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: érintett országok) származó PSF behozatalára alkalmazandó, akkor hatályos intézkedések tekintetében. A felülvizsgálat annak a megvizsgálására korlátozódik, hogy az intézkedések tartós fenntartása ellentétes-e a Közösség érdekeivel, és hogy az erről szóló határozat 2007. június 22-től, azaz a megszüntető határozat hatályba lépésétől visszamenőlegesen hatályos-e.

5. A fent említettek szerint a Fehéroroszországból származó behozatalokra kivetett dömpingellenes intézkedések 2007. október 11-én megszűntek. Következésképpen a Fehéroroszországra vonatkozó felülvizsgálatot megszakították. Formálisan azonban tovább folytatták az említett időpontig, és a Bizottság különös figyelemmel vizsgálta a 2007. június 22. és 2007. október 11. között hatályos intézkedések visszamenőleges hatályon kívül helyezésének kérdését, amennyiben a következtetések ezt igazolják.

5. Az érintett felek

6. A Bizottság az eljárás kezdeményezéséről hivatalosan értesítette a közösségi gyártókat, a beszállítókat, az importőröket és a felhasználókat, valamint a felhasználói és gyártói szövetségeket, az exportőröket és az érintett országok képviselőit. Az érdekelt felek mindegyikének lehetősége volt arra, hogy írásban ismertesse álláspontját, és hogy meghallgatást kérjen.

7. Minden olyan érdekelt fél, amely kérelmezte és bizonyította, hogy különleges oka van a meghallgatásra, meghallgatásban részesülhetett. Teljesen kitöltött kérdőív 12 gyártótól, 10 felhasználótól, 3 importőrtől, egy európai gyártói szövetségtől, egy osztrák–német gyártói szövetségtől, egy német felhasználói szövetségtől és két hozzá tartozó szövetségtől, valamint egy európai felhasználói szövetségtől érkezett.

8. Továbbá a Bizottság más gyártóktól, felhasználóktól és importőröktől is kapott beadványokat, amelyekben azonban nem adtak hiánytalan választ a kérdőívre.

9. A vizsgálatban részt vevő gyártók és a felhasználók között két PSF-et (részben vagy teljesen) előre megállapított mértékű fogyasztásra gyártó, vertikálisan integrált csoport szerepelt.

10. Végül egy kínai exportőr szövetség és két koreai exportőr ismertette álláspontját hatóságai segítségével.

11. A fehéroroszországi és szaúd-arábiai exportőrök nem ismertették álláspontjukat. Továbbá egyetlen fél sem tett megjegyzéseket a két országgal kapcsolatos intézkedések vonatkozásában.

12. A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt annak megállapításához, hogy az intézkedések tartós kivetése ellentétes-e a közösségi érdekekkel. Ellenőrző látogatásokat tettek a következő érdekelt felek telephelyén:

(a) Közösségi gyártók

- Silon (Cseh Köztársaság)

- Trevira GmbH (Németország)

- Advansa (Németország)

- Wellman International Ltd (Írország)

(b) Közösségi felhasználók

- PGI Nonwovens B.V. (Hollandia)

- Libeltex BVBA (Belgium)

- Lück GmbH (Németország)

(c) Közösségi felhasználó és gyártó

- ORV Manufacturing SpA (Olaszország)

(d) Felhasználói szövetségek

- Gesamtverband Textil + Mode (Német Textil- és Divatipari Szövetség)

- Edana (Eldobhatókelme- és Nemszőttkelme-gyártók Európai Szövetsége)

6. A vizsgálati időszak

13. A felülvizsgálati időszak a 2006. július 1-je és 2007. június 30-a közötti időszakra (a továbbiakban: FI) terjedt ki. Az értékelés szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2004. január 1-jétől az FI végéig tartó időszakra (a továbbiakban: érintett időszak) terjedt ki.

14. Emlékeztetni kell arra, hogy a korábbi vizsgálatban a vizsgálati időszak a 2005. január 1-jétől december 31-ig tartó időszakra terjedt ki, és az értékelés szempontjából jelentős tendenciák vizsgálata a 2002. január 1-jétől 2005. december 31-ig tartó időszakra terjedt ki.

B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

1. Az érintett termék

15. Az érintett termék definíciója azonos az (1) (2) és (3) preambulumbekezdésben említett vizsgálatok során használt definícióval: nem kártolt, nem fésült vagy más módon fonásra nem előkészített szintetikus poliészter vágott szál, amely jelenleg az 5503 20 00 KN-kód alatt szerepelnek. A termék általánosan használt neve poliészter vágott szál (PSF).

16. A terméket alapanyagként használják a textiltermékek gyártási eljárásának különböző szakaszaiban. A poliészter vágott szálat a Közösségben fonásra, azaz textíliák előállításakor szálak gyártására használják fel, és keverhetik más szálakkal, például pamuttal és gyapjúval, vagy pedig használhatják a fonástól eltérő alkalmazási célokra, például töltőanyagként, azaz bizonyos textiltermékek, pl. ülőpárnák, gépkocsiülések és kabátok kitöltésére vagy kitömésére.

C. A KÖZÖSSÉGI PIACI HELYZET

1. A közösségi fogyasztás

17. A teljes közösségi fogyasztás megállapítása az Eurostat behozatali és kiviteli statisztikáin, illetve – az alábbi (26) preambulumbekezdésben meghatározott – közösségi gazdasági ágazat és más közösségi gyártók termelésén alapult.

1. táblázat

Közösségi fogyasztás | 2004 | 2005 | 2006 | FI |

Mennyiség (tonna) | 834 141 | 843 579 | 822 509 | 823 667 |

Index (2004=100) | 100 | 101 | 99 | 99 |

18. Amint azt a fenti táblázat mutatja, a PSF-fogyasztása az érintett időszakban kismértékben csökkent. Ez a tendencia nyilvánvalóan ellentétes a korábbi vizsgálatban vizsgált helyzettel, ahol a közösségi fogyasztás – amint az ideiglenes vámok kivetéséről szóló rendelet[7] említi – 3 %-kal megnövekedett az akkori vizsgálattal érintett időszakban (2002–2005).

2. Behozatal Fehéroroszországból, a Kínai Népköztársaságból, Szaúd-Arábiából és Koreából: mennyiség, piaci részesedés és behozatali árak

19. Az érintett országokból a Közösségbe irányuló behozatal mennyisége 28 %-kal csökkent 2004 és az FI között, a piaci részesedés 24,4 %-ról 18 %-ra csökkent, míg az árak 16 %-kal emelkedtek. Az adatok az Eurostat statisztikáin alapulnak.

2. táblázat

Az érintett országokból származó behozatal | 2004 | 2005 | 2006 | FI |

Korea |

Mennyiség (tonna) Index (2004=100) | 122 260 100 | 108 407 87 | 111 967 92 | 133 574 109 |

Piaci részesedés | 15,1 % | 13,2 % | 14,1 % | 16,9 % |

Árak 1000 EUR/tonna Index (2004=100) | 0,987 100 | 1,115 113 | 1,079 109 | 1,114 113 |

Kínai Népköztársaság |

Mennyiség (tonna) Index (2004=100) | 45 713 100 | 38 103 83 | 2 283 5 | 8 935 20 |

Piaci részesedés | 5,7 % | 4,6 % | 0,3 % | 1,1 % |

Árak 1000 EUR/tonna Index (2004=100) | 0,92 100 | 0,97 105 | 1,06 115 | 1,10 120 |

Fehéroroszország |

Mennyiség (tonna) Index (2004=100) | 1 771 100 | 153 8 | 81 4,5 | 43 2,4 |

Piaci részesedés | 0,2 % | 0 % | 0 % | 0 % |

Árak 1000 EUR/tonna Index (2004=100) | 0,97 100 | 1,17 121 | 1,16 120 | 1,26 130 |

Szaúd-Arábia |

Mennyiség (tonna) Index (2004=100) | 27 805 100 | 6 433 23 | 450 2 | 72 0,3 |

Piaci részesedés | 3,4 % | 0,8 % | 0,1 % | 0 % |

Árak 1000 EUR/tonna Index (2004=100) | 0,93 100 | 1,05 113 | 1,21 130 | 0,9 97 |

Összes érintett ország |

Mennyiség (tonna) Index (2004=100) | 197 549 100 | 153 096 77 | 114 781 58 | 142 624 72 |

Piaci részesedés | 24,4 % | 18,7 % | 14,5 % | 18 % |

Árak 1000 EUR/tonna Index (2004=100) | 0,96 100 | 1,08 112 | 1,08 112 | 1,11 116 |

20. Az FI során a Koreából származó behozatal erőteljes megnövekedése elsősorban a 2007 első felében a tajvani behozatalra kivetett ideiglenes dömpingellenes vámnak volt köszönhető[8]. Korea és Tajvan az alacsony olvadáspontú poliészter (Low Melt Polyester, LMP) és az üreges konjugált szilikonozott poliészter (Hollow Conjugated Siliconised polyester, HCS) két fő beszállítója. Mivel egyes vállalatok esetében a tajvani behozatalra kivetett ideiglenes vám elérte a 29,5 %-ot, a közösségi importőrök úgy döntöttek, hogy Koreából szerzik be az LMP-t és a HCS-t, ahol a dömpingellenes vám jelentősen alacsonyabb.

3. Az egyéb harmadik országokból származó behozatal: mennyiség, piaci részesedés és behozatali árak

3. táblázat

Az egyéb harmadik országokból származó behozatal | 2004 | 2005 | 2006 | FI |

Mennyiség (tonna) Index (2004=100) | 171 633 100 | 225 748 132 | 278 392 162 | 256 291 149 |

Piaci részesedés | 21 % | 28 % | 35 % | 32 % |

Árak 1000 EUR/tonna Index (2004=100) | 1,09 100 | 1,20 110 | 1,15 106 | 1,15 106 |

21. Az érintett időszakban az egyéb harmadik országokból származó behozatal 49 %-kal növekedett. A nagymértékű növekedés a 2005 márciusában a Szaúd-Arábiából és a Kínai Népköztársaságból származó behozatalra kivetett dömpingellenes vámmal, illetve a 2006 októberében az Indonéziából, Thaiföldről és Indiából származó behozatalra kivetett dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezésével kapcsolatos.

22. Összességében a behozatal tehát kb. 370 KT-ról kb. 400 KT-ra növekedett az adott időszakban. Amennyiben a korábbi vizsgálat vizsgálati időszakát vesszük kiindulópontnak, a növekedés kb. 380 KT-ról kb. 400 KT-ra tehető.

D. A KÖZÖSSÉGI GAZDASÁGI ÁGAZAT HELYZETE

1. Az együttműködés szintje

23. Az FI alatt a Közösségben 19 gyártó gyártott PSF-et. Ebben a vizsgálatban a közösségi gyártók részéről nagyon erős volt az együttműködés. A 19 közösségi gyártó közül 12, akik a gyártás 70 %-át képviselték, teljes mértékben együttműködött. Más közösségi gyártók beadványokat nyújtottak be a vizsgálattal kapcsolatosan, de nem működtek együtt teljes mértékben. Továbbá két gyártói szövetség (a CIRFS és az IVC)[9] is benyújtotta észrevételeit. Valamennyi közösségi gyártó információkat szolgáltatott a saját gyártásáról. Amennyiben az összes beérkezett beadványt (egyéni gyártók és szövetségek) figyelembe vesszük, megállapítható, hogy a közösségi gyártás 88 %-át képviselő közösségi gyártók nyilvánították ki nézeteiket, és ellenzik az intézkedések megszüntetését. Ez az együttműködési szint jelentősen magasabb a korábbi vizsgálaténál, ahol csupán a közösségi gyártás alig több mint 25 %-át képviselő három vállalat és egy gyártói szövetség (CIRFS) működött együtt a Bizottsággal, és következésképpen visszavonta a panaszt.

24. A Bizottság megvizsgált minden olyan alkalmazandó gazdasági tényezőt és mutatót, amelyek hatással vannak a közösségi gyártók helyzetére.

2. A közösségi gyártás és a közösségi gazdasági ágazat meghatározása

25. Amint azt fent említettük, az FI alatt a Közösségben 19 gyártó gyártott PSF-et. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében ez a 19 gyártó képezi a közösségi gyártás egészét.

26. 12 közösségi gyártó (Advansa GmbH, Fibracat Europa S.L., Fidion S.r.l., Frana Polifibre SpA, Greenfiber International S.A., IMP Comfort Sp.z o.o., Märkische Faser, Nurel S.A., ORV Manufacturing SpA, Silon s.r.o., Trevira GmbH és Wellman International Ltd) teljes mértékben együttműködött a vizsgálatban. Az FI alatt 347 640 tonnát gyártottak, és a közösségi gyártás 70 %-át képviselik. Ennek megfelelően az érintett termék teljes közösségi gyártásának jelentős részét képviselték az FI alatt.

27. Figyelembe vették ezért, hogy a vizsgálattal teljes mértékben együttműködő 12 közösségi gyártó képviselte a közösségi gazdasági ágazatot az alaprendelet 4. cikkének (1) és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében. A továbbiakban közösségi gazdasági ágazatként teszünk róluk említést.

3. A közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Gyártás

28. 2004 és az FI között a közösségi gyártás és piaci részesedés a következőképpen alakult:

5. táblázat

2004 | 2005 | 2006 | FI |

Gyártási mennyiség (tonna) Index (2004=100) | 317 450 100 | 307 043 97 | 321 127 101 | 347 640 110 |

Piaci részesedés | 36,9 % | 32,4 % | 38,6 % | 41,8 % |

29. A 2005. évi csökkenés után a közösségi gyártás 10 %-kal megnövekedett a 2004. évihez képest. Ez a növekedés többek között új PSF-üzemek 2006-ban Lengyelországban és Romániában történt létrehozásának köszönhető. Várhatóan a gyártás a jövőben tovább fog növekedni a fent említett új üzemek tevékenységeinek egyesítésével és egy másik üzem Bulgáriában való létrehozásával, amely 12 000 és 14 500 tonna közötti éves kapacitással bír. A piaci részesedés 2005-ben szintén csökkent, de 2006-ban és 2007-ben növekedett. Ha ezt a táblázatot összehasonlítjuk a közösségi gazdasági ágazat korábbi vizsgálattal érintett termelésével (az ideiglenes vám kivetéséről szóló rendelet (70) preambulumbekezdésében meghatározottak szerint)[10], az akkori vizsgálatban érintett időszakban (2002–2005), a tendencia megváltozott. 2002 és 2005 között e közösségi gazdasági ágazat termelése valójában 9 %-kal csökkent, míg a jelenlegi vizsgálatban érintett időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat termelése 10 %-kal megnövekedett. A piaci részesedést illetően ugyancsak eltérő a helyzet. A korábbi vizsgálatban a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése valójában 2,3 százalékponttal csökkent, míg a jelenlegi vizsgálatban a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése majdnem 5 százalékponttal megnövekedett.

3.1 Gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás

30. 2004 és 2005 között 6 %-kal csökkent a kapacitás. 2006-tól a kapacitás növekedni kezdett, és majdnem elérte a 413 000 tonnás szintet az FI alatt (majdnem 13 %-kal magasabbat, mint 2004-ben). Ez a növekedés elsősorban annak a ténynek volt köszönhető, hogy az együttműködő gyártók közül kettő új üzemeket hozott létre Lengyelországban és Romániában, amelyek 2006-tól kezdtek el működni. A kapacitáskihasználás az érintett időszakban 2,4 százalékponttal csökkent. A csökkenés oka minden bizonnyal az új kapacitások létrejötte és a közösségi fogyasztás csökkenése. A gyártási kapacitásra vonatkozó adatok éles ellentétben állnak a korábbi vizsgálatban szerzett adatokkal, amelyek szerint a közösségi gazdasági ágazat kapacitása 9 %-kal csökkent az érintett időszakban (2002–2005).

6. táblázat

2004 | 2005 | 2006 | FI |

Kapacitás tonnában kifejezve Index (2004=100) | 366 062 100 | 344 872 94 | 378 931 103.5 | 412 916 112.7 |

Kapacitáskihasználás | 86,8 % | 89,3 % | 85 % | 84,4 % |

3.2 Forgalom és eladott mennyiség

7. táblázat

2004 | 2005 | 2006 | FI |

Forgalom 1000 EUR Index (2004=100) | 391 259 100 | 388 502 99 | 403 189 103 | 443 540 113 |

A Közösségben történő eladások (tonna) Index (2004=100) | 281 083 100 | 259 314 92 | 272 553 97 | 300 051 107 |

31. Az érintett időszakban a közösségi gazdasági ágazat forgalma a Közösségben 13 %-kal, az eladott PSF mennyisége pedig 7 %-kal megnövekedett. Ezek a növekedések a 2006-ban Legyelországban és Romániában működését megkezdő két új üzemmel vannak kapcsolatban. Ha összehasonlítjuk ezeket az adatokat a korábbi vizsgálat adataival, ahol az eladási mennyiség 1 %-kal csökkent az érintett időszakban, láthatjuk, hogy a helyzet gyökeresen megváltozott, és az adatok azt mutatják, hogy a közösségi gazdasági ágazat jelentős erőfeszítéseket tett a kereslet kielégítésére.

3.3 Értékesítési árak és költségek

32. Az EU-ban a közösségi gazdasági ágazat értékesítési egységárai 6,2 %-kal növekedtek az érintett időszakban (a 2004-es 1 392 EUR/tonna egységárról 1 478 EUR/tonna egységárra az FI alatt). 2005 óta azonban enyhe árcsökkenésre került sor. Az átlagköltség 9,7 %-kal növekedett (a 2004-es 1 388 EUR/tonna egységárról 1 523 EUR/tonna egységárra az FI alatt). A költségek növekedése elsősorban annak a ténynek volt köszönhető, hogy a legtöbb nyersanyag átlagköltsége jelentősen megnövekedett (végső soron a világszerte erősen megemelkedett olajáraknak köszönhetően). A számok azt mutatják, hogy a piaci részesedés elvesztésének elkerülése érdekében a közösségi gazdasági ágazat nem volt abban a helyzetben, hogy az értékesítési áraival teljes mértékben fedezze a gyártási költségeit. A közösségi gazdasági ágazat áremelkedései jóval mérsékeltebbek voltak, mint a korábbi vizsgálatban, ahol az árak az érintett időszakban 12 %-kal növekedtek.

8. táblázat

2004 | 2005 | 2006 | FI |

Súlyozott átlagár (000 EUR/tonna) Index | 1,39 100 | 1,50 107 | 1,48 106 | 1,48 106 |

Súlyozott átlagköltség (EUR/tonna) Index (2003=100) | 1,388 100 | 1,511 109 | 1,556 112 | 1,523 109,7 |

3.4 Foglalkoztatás és munkabérek

33. A közösségi gazdasági ágazat általi foglalkoztatás szintje 17,8 %-kal növekedett 2004 és az FI között, és az alkalmazottankénti átlagos bér 10 %-kal csökkent. Bár a PSF gyártása nem munkaigényes, a kapacitás és a termelés növekedése a munkahelyek számának lényeges növekedésével párosult. A korábbi vizsgálatban a foglalkoztatási szint 19 %-kal csökkent az érintett időszakban, és az átlagos munkaerőköltség alkalmazottanként több mint 30 %-kal növekedett, ami megint teljesen eltérő helyzetet jelent.

9. táblázat

2004 | 2005 | 2006 | FI |

Foglalkoztatás Index (2004=100) | 1 743 100 | 1 660 95 | 1 944 111,5 | 2 053 118 |

Átlagos munkaerőköltség/alkalmazott havonta Index (2004=100) | 3 191 100 | 3 411 107 | 3 015 94 | 2 859 90 |

3.5 Jövedelmezőség

34. Az érintett terméknek a Közösségben kapcsolatban nem álló fogyasztók részére való értékesítéséből adódó jövedelmezősége[11] jelentősen romlott, akár 2004-et, akár 2005-öt vesszük kiindulópontnak. A helyzet tehát jelentősen romlott.

10. táblázat

2004 | 2005 | 2006 | FI |

Jövedelmezőség | 0,3 % | -0,8 % | -5,4 % | -3,2 % |

3.6 Befektetések

11. táblázat

2004 | 2005 | 2006 | FI |

Befektetések 1000 EUR-ban Index (2003=100) | 15 604 100 | 16 580 106 | 39 865 255 | 32 618 209 |

35. 2004 és az FI között a közösségi gazdasági ágazat befektetési szintje 109 %-kal megnövekedett. Ez a növekedés nagyrészt új üzemek Lengyelországban és Romániában való létrehozásával magyarázható, amelyek 2006-tól kezdtek el működni.

3.7 Következtetés a gyártók helyzetével kapcsolatosan

36. A vizsgálat arra a következtetésre jutott, hogy a (3) preambulumbekezdésben említett esettel szemben a közösségi gazdasági ágazat bővíti a termékkel kapcsolatos érdekeltségét és annak gyártását, illetve hogy életképessége megerősödött.

37. A közösségi gazdasági ágazat az érintett időszakban képes volt majdnem 5 százalékponttal növelni piaci részesedését[12], jóllehet a növekedés egy olyan időszakban történt, amikor a fogyasztás több mint 1 %-kal csökkent.

38. Az érintett időszakban, a közösségi gazdasági ágazat értékesítési ára 6 %-kal megnövekedett, de 2005 óta enyhe csökkenés észlelhető. Ebben az összefüggésben figyelembe kell venni azt a tényt, hogy a (32) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint ez az áremelkedés egy olyan időszakban történt, amikor a költségek 10 %-kal megnövekedtek.

39. Továbbá, a foglalkoztatás terén jelentős növekedés mutatkozott két új üzem megnyitásának köszönhetően. A jövedelmezőséget illetően a helyzet romlott az elmúlt években, bár 2006 és az FI között javulás történt. Piaci helyzetének megőrzése érdekében a közösségi gazdasági ágazat kénytelen veszteséggel értékesíteni.

40. A fentieket figyelembe véve arra következtethetünk, hogy bár a közösségi gazdasági ágazat bizonyos mértékig hasznát látta az érintett országokból való behozatalra kivetett dömpingellenes intézkedéseknek, nem állt helyre a korábbi dömping miatt, és még mindig törékeny, sérülékeny helyzetben van. Amennyiben az intézkedések megszűnnének, az érintett országokból származó azonos és/vagy emelt szintű behozatal minden bizonnyal rontaná ezt a helyzetet.

4. A behozatal alakulása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén

4.1 Kihasználatlan kapacitás

41. A Kínai Népköztársaságban a tartalék kapacitás mintegy 3 millió tonnát tesz ki, ami 3,5-szer több a teljes közösségi fogyasztásnál. Ez a tartalék kapacitás 37 %-kal megnövekedett 2005 óta (ebben az évben vetették ki a Kínai Népköztársaságból származó behozatalra a dömpingellenes intézkedéseket). Koreát illetően a tartalék kapacitás a következő évben 114 000 tonna lesz, amely a teljes közösségi fogyasztás 14 %-ának felel meg. Bár a tartalék kapacitás egy része azzal a vállalattal kapcsolatos, amelyre 0 %-os dömpingellenes vám alkalmazandó, legnagyobb része mégis olyan vállalatokhoz kötődik, amelyek dömpingellenes vám alá tartoznak. Szaúd-Arábiára vonatkozóan nincsenek hozzáférhető adatok. Fehéroroszországot illetően nincs szükség tartalék kapacitásra vonatkozó előretekintő elemzés végzésére, mert az intézkedések 2007 októberében lejártak. Ezen országok tartalék kapacitását a Közösségbe lehetne irányítani, amennyiben az intézkedéseket hatályon kívül helyezik.

4.2 Ösztönzések az eladási mennyiségek Közösségbe való irányítására

42. A világ legnagyobb kiviteli piacainak némelyikét a Kínai Népköztársaságból és Koreából származó PSF behozatalára vonatkozó dömpingellenes vám védi. A Kínai Népköztársaságból való behozatalra vonatkozó vám van érvényben Törökországban és az Egyesült Államokban, mely utóbbiban ennek mértéke eléri a 44,3 %-ot. Továbbá a koreai kivitelekre 0 % és 24,6 % közötti dömpingellenes vám alkalmazandó Japánban, Törökországban, Pakisztánban és az Egyesült Államokban. Ha a fenti (4) preaumbulumbekezdésben kifejtett kérdéses intézkedéseket hatályon kívül helyezik, az Európai Unió lesz az egyik legfontosabb olyan méretű piac, amelyre vonatkozóan a Kínai Népköztársaságból és Koreából származó kivitelekre nem alkalmazandók dömpingellenes intézkedések.

43. Számos felhasználó az állítja, hogy a Kínai Népköztársaság gátolja az olyan nyersanyagok kivitelét, mint amilyen például a PSF. Ezt az érvelést nem lehet elfogadni. A hozzáférhető statisztikák szerint a PSF nettó forgalma a Kínai Népköztársaságban (a gyártás és a belső felhasználás összevetésével) folyamatosan emelkedik, és a következő években is várhatóan emelkedni fog, amint azt az alábbi táblázat mutatja:

12. táblázat

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Nettó forgalom (a gyártás és a mill fogyasztás összevetésével) 1000 tonna | -480 | -200 | 23 | 258 | 449 | 541 |

44. Ez világosan jelzi, hogy a Kínai Népköztársaságból származó PSF kiviteli mennyisége emelkedik, és várhatóan emelkedni is fog, azon állítás ellenére, hogy a Kínai Népköztársaság gátolja a PSF kivitelét.

4.3 Forrásokkal kapcsolatos politikák

45. Egy felhasználói szövetség jelezte, hogy a PSF-ből készült fonalak és a nemszőtt kelmék gyártóinak sokszor nyilvánvaló érdeke, hogy az EU-ból származó szálat vásároljanak annak érdekében, hogy származó fonalakat és nemszőtt kelméket gyártsanak, és preferenciális megállapodásokkal rendelkező országokba vigyék ki azokat. A vizsgálatban szereplő felhasználók által szolgáltatott adatok azonban azt mutatják, hogy a nemszőttkelme-ágazatban működő vállalatok forgalmának 85–100 %-át a PSF-et tartalmazó termékeket illetően a Közösségben való értékesítések teszik ki. Ennek megfelelően a preferenciális megállapodásokkal rendelkező országokba való kivitelekre vonatkozó származási szabályok ne legyenek jelentősek a PSF-felhasználók számára, amikor vásárláskor döntést hoznak a termékek származásáról. Alátámasztó bizonyítékok hiányában a társulások érvelését elutasítják.

4.4 Következtetés a behozatalok alakulásáról az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén

46. A fent vizsgált ösztönzések miatt arra a következtetésre jutottak, hogy minden bizonnyal jelentős mennyiségeket hoznak a Közösségbe, ha a hatályos dömpingellenes intézkedéseket megszüntetik.

5. Következtetés a közösségi gazdasági ágazatról

47. A közösségi gazdasági ágazat alapvető erőfeszítéseket tett a befektetések terén, és ezt jelentős bővülés követte. A közösségi gazdasági ágazat helyzete alapvetően megváltozott az elmúlt években, amit különösen bizonyít az új iparágak megjelenése Lengyelországban és Romániában, illetve a várható bővülés Bulgáriában.

48. A bővülés és a befektetések szempontjából megújult erőfeszítések ellenére – amint azt korábban említettük – figyelembe kell venni, hogy a közösségi gazdasági ágazat helyzete a jövedelmezőség szempontjából még mindig bizonytalan. Minden valószínűség szerint jelentős mennyiségű dömpingelt behozatalra kerül sor, ha a dömpingellenes intézkedéseket megszüntetik.

49. A dömpingelt áron való nagy mennyiségű behozatal a közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt további inflációs nyomáshoz, alacsonyabb haszonkulcsokhoz és jövedelmezőséghez, valamint megnövekedett veszteségekhez vezetne. Ez valószínűleg a további befektetések megszüntetését, az innováció hanyatlását, az integrált gazdasági ágazat versenyképes pozíciójának romlását, korlátozásokat és bezárásokat eredményezne.

50. Tekintettel a fentiekre, ha a közösségi gazdasági ágazat dömpingelt árakon és intézkedések nélkül a Kínai Népköztársaságból, Koreából és Szaúd-Arábiából származó jelentős mennyiségű behozatalnak lenne kitéve, ez a pénzügyi helyzetük további romlását okozná. Ennek alapján az a következtetés született, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése ellentétes lenne a közösségi gazdasági ágazat érdekeivel.

E. KÖZÖSSÉGI FELHASZNÁLÓK

51. A PSF-et tartalmazó termékek piaca fel vannak osztva: a) fonással kapcsolatos alkalmazásokra (azaz szál gyártása textíliák előállításához, miután ezeket keverték, illetve nem keverték más szálakkal, mint például pamuttal vagy gyapjúval), b) a fonástól eltérő alkalmazásokra, mint például takarók és hálók előállítása, fonallá nem átalakítva, a papír kivételével, és c) töltéssel kapcsolatos alkalmazási célokra (azaz bizonyos textiltermékek, pl. ülőpárnák vagy gépkocsiülések kitöltésére vagy kitömésére).

1. A közösségi felhasználók együttműködésének mértéke

52. 16 ipari felhasználó küldte el beadványát ezzel a vizsgálattal kapcsolatban. Ők a teljes közösségi PSF-fogyasztás 17 %-át és az érintett országokból származó behozatal körülbelül 13 %-át teszik ki. Teljes mértékben azonban csak 10 felhasználó[13] működött együtt, ami a teljes közösségi PSF-fogyasztás körülbelül 12 %-át jelenti (a teljes mértékű együttműködést nyújtó felhasználók mindegyike a nemszőtt kelme és a töltés ágazatát képviseli). A részlegesen együttműködő felhasználókat illetően csak egy működik a fonással kapcsolatos ágazatban.

53. Továbbá a Gesamtverband Textil + Mode (a német textilipari szövetség, mely mind a fonással kapcsolatos, mind a szövéstől eltérő ágazatot képviseli), két, az említett szövetséghez tartozó szövetség: az Industrieverband Garne-Gewebe-Technische Textilien e.V. (IVGT), és a Verband der Deutschen Heimtextilien-Industrie e.V., valamint a nemszőttkelme-gyártók egyik európai szövetsége (EDANA) beadványt nyújtott be, kérve a hatályos intézkedések megszüntetését. A fent említett felhasználók mindegyike tagja a szövetségek egyikének vagy akár többnek is. A szövetségek a közösségi PSF-fogyasztás körülbelül 30 %-át képviselik.

54. Ebben az eljárásban az egyéni felhasználók együttműködési szintje erősebb, mint az előző vizsgálatban. Meg kell említeni, hogy az előző vizsgálatban csak a vám kivetését ellenző felhasználók (a teljes fogyasztás körülbelül 10 %-a) tettek észrevételt, míg ebben az eljárásban azok a felhasználók is részt vettek, akik támogatják az intézkedések fenntartását.

2. A felhasználók által előterjesztett érvelések.

2.1 A megszüntetést támogató felhasználók

55. A teljes PSF-fogyasztás 11 %-át, és az érintett országokból származó behozatal 10 %-át képviselő felhasználók számos érvet terjesztettek elő a vám fenntartása ellen. A felhasználók mindegyike tagja egy vagy több olyan fent említett felhasználói szövetségnek, amelyek szintén a megszüntetést támogatják. A felhasználók által előterjesztett, a vám megszüntetését támogató érvek elemzése alább található.

56. Legelőször azt kifogásolják, hogy nehéz helyzetben vannak a késztermékeiket azon országok részéről érintő növekvő verseny miatt, amelyek átálltak a PSF exportjáról a nemszőtt kelmék exportjára (például a Kínai Népköztársaság). Azzal érvelnek, hogy a meglévő intézkedések megszüntetése esetén olcsóbb szálhoz juthatnak hozzá, és ilyen módon versenyképesebbekké válhatnak az Ázsiából származó késztermékekkel szemben. Ha a PSF piaci ára csökken, potenciálisan nő a jövedelmezőség. Figyelembe kell venni azt a tényt, hogy ügyfeleik lényegében diszkont értékesítési láncok, amelyek számára a legalsó ár döntő fontosságú, és a késztermékekre alkalmazott haszonkulcs nagyon alacsony.

57. Ezen érvekkel kapcsolatban hangsúlyozni kell, hogy a vizsgálatban teljes mértékkel együttműködő felhasználók által nyújtott információk szerint jövedelmezőség szempontjából a helyzetük nem változott a Kínai Népköztársaságból származó PSF-re 2005-ben kivetett dömpingellenes vám és az ezen országból származó késztermékek behozatalának növekedése ellenére. Ez annak a ténynek köszönhető, hogy a PSF-et tartalmazó termékeiknél felmerült összes költségükön belül a PSF hatása stabil maradt, amint azt az alábbi táblázat is mutatja:

13. táblázat

2004 | 2005 | 2006 | FI |

Jövedelmezőség | 3,48 % | 4,07 % | 3,88 % | 3,79 % |

Összes PSF-költség az összes költség százalékában | 22,3 % | 24 % | 24 % | 24 % |

58. A helyzet ennélfogva különbözik az előző vizsgálatétól, ahol egyes esetekben a 30 %-ot is majdnem elérő új dömpingellenes vám kétségtelenül lényegesen kedvezőtlenebb hatást gyakorolt volna a PSF-felhasználók költségstruktúrájára, és az ügyfeleiknek tett vonzó ajánlatok lehetőségeire.

59. Továbbá a PSF-et tartalmazó termékekkel kapcsolatos forgalmuk a Közösségben több mint 10 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt, amint azt az alábbi 14. táblázat is mutatja:

14. táblázat

2004 | 2005 | 2006 | FI |

Forgalom (000/EUR) Index: 2004=100 | 427 694 100 | 452 329 106 | 456 445 107 | 472 750 111 |

60. Ezek a számok azt mutatják, hogy 2005 óta a Kínai Népköztársaságból származó késztermék-behozatal növekedése nem akadályozta meg a közösségi PSF-felhasználókat a bővülésben és termékeik kiskereskedőknek való eladásában, valamint haszonkulcsuk fenntartásában. Az ügyfél által fizetett végösszegekre tett lehetséges hatást illetően egyetlen érvelést sem terjesztettek elő, pedig az előző vizsgálatban az a következtetés született, hogy a közel 30 %-ot elérő új vám kivetése hatással lehet az ügyfelekre.

61. A megszüntetést támogató felhasználók azzal is érveltek, hogy a Közösségben a PSF árai a zuhanó dollár ellenére növekednek. Ez az állítás nem felel meg a Bizottság által a vizsgálat alatt szerzett adatoknak. Bár a PSF ára 2005-ben erősen emelkedett, a későbbiekben stabil maradt, mint azt a fenti 8. táblázat is mutatja a Közösségben gyártott és eladott PSF-et illetően, valamint az alábbi 15. táblázat a behozott PSF-et illetően[14].

15. táblázat

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 első negyedéve |

Árak 1000 EUR/tonna Index (2004=100) | 1.02 100 | 1.15 113 | 1.13 111 | 1.15 113 | 1.15 113 |

62. A fentiekre való tekintettel a meglévő intézkedések láthatóan nincsenek jelentős hatással a költségekre és a felhasználó vállalatok jövedelmezőségére.

63. Másodszor, az intézkedések kivetését ellenző felhasználók szerint a Közösségen belül lényeges különbség van foglalkoztatási szinten a PSF gyártásával foglalkozó ágazat (körülbelül 3 000 alkalmazott) és a kapcsolódó gazdasági ágazat (körülbelül 70 000 alkalmazott) között.

64. E kifogást illetően, noha a 70 000 alkalmazott túlzásnak tűnik, az tagadhatatlan, hogy a felhasználó gazdasági ágazat munkaigényesebb a gyártóiparnál. Tekintettel a teljes mértékben együttműködő felhasználók kis számára (foglalkoztatásra vonatkozó számadatokkal a teljes közösségi PSF-fogyasztás csupán 12 %-ának megfelelő számú felhasználó szolgált) a Bizottság nem tudott pontos adatokhoz jutni a foglalkoztatást illetően. Mindazonáltal a 16. táblázat azt mutatja, hogy a vizsgálatban teljes mértékben együttműködő felhasználók 5 009 alkalmazottat foglalkoztatnak. Ez azt jelzi, hogy legalább 40 000–45 000 alkalmazott vesz részt a PSF-et tartalmazó termékek gyártásában. Az alábbi táblázat azt is jelzi, hogyan alakult az együttműködő felhasználók között a foglalkoztatás:

16. táblázat

2004 | 2005 | 2006 | FI |

Foglalkoztatás Index (2004=100) | 3 898 100 | 4 471 115 | 4 854 125 | 5 009 129 |

65. Bár az együttműködő vállalatok száma korlátozott, azt a következtetést mégis le lehet vonni, hogy a meglévő dömpingellenes vám nem jelentett akadályt abban, hogy a foglalkoztatás jelentős mértékben növekedjen a figyelembe vett időszak alatt. Ennek megfelelően ezt a fogyasztói részről tett érvelést elutasították. Természetesen a helyzet más volt az előző vizsgálatban, ahol a 30 %-ot megközelítő kiegészítő dömpingellenes vám kivetése munkahelyek elvesztéséhez vezethetett volna a felhasználói ágazatban.

66. Harmadszor az ebben a szakaszban említett felhasználók hangsúlyozzák, hogy növekvő kereslet van a nemszőttkelme- és töltőágazatban két különleges típusú PSF-re: a HCS-re és az LMP-re (amelyekről a fenti (20) preambulumbekezdés tett említést), és amelyeket csak korlátozott számban gyártanak a Közösségben, míg a Kínai Népköztársaság és Korea ezek terén nagy gyártási kapacitásokkal rendelkezik.

67. Ebben a tekintetben, a Bizottságnak az érintett felek által előterjesztett információk fényében készített legpontosabb becslései szerint az FI alatti teljes közösségi LMP-fogyasztás körülbelül 85 000–90 000 tonna, a teljes közösségi HCS-fogyasztás pedig körülbelül 65 000–70 000 tonna. A közösségi gazdasági ágazat jelenleg 2 155 tonna LMP-t és 21 543 tonna HCS-t szállít. Az ilyen típusú PSF iránti kereslet folyamatosan nő, és a felhasználók szövetsége szerint az elkövetkező években mindkét típus évi 6 %-os növekedést fog elérni.

68. A közösségi PSF-gyártók azt kifogásolják, hogy ennek a speciális terméknek a gyártása a Közösségben korlátozott, mert az érvényes dömpingelt árszint nem teszi lehetővé számukra a gyártás növelését. Az ebben a vizsgálatban gyűjtött adatok szerint a HCS-re és az LMP-re vonatkozó kapacitás a közösségi gazdasági ágazatban az érintett időszakban a következőképpen alakult:

17. táblázat

2004 | 2005 | 2006 | FI |

A közösségi gazdasági ágazat HCS-kapacitása Index (2004=100) | 67 050 100 | 46 550 69 | 61 550 92 | 61 550 92 |

A közösségi gazdasági ágazat LMP-kapacitása Index (2004=100) | 32 050 100 | 32 050 100 | 32 050 100 | 32 050 100 |

69. E táblázat azt mutatja, hogy a Közösség képes lenne a teljes HCS-kereslet 95 %-ának, és a teljes LMP-kereslet 37 %-ának fedezésére, amennyiben az árak elérnének egy bizonyos szintet. Továbbá még ha a közösségi gazdasági ágazat korlátozott mennyiségben gyárt is ilyen speciális terméket, a felhasználók azt Koreából és a Kínai Népköztársaságból is beszerezhetik, kisebb mértékű dömpingellenes vám mellett (ami csak 5,7 % a Huvistól Koreában és 4,9 % a Far Easterntől a Kínai Népköztársaságban). Ami a tajvani beszerzést illeti, az állítások szerint mérséklődik Tajvanon a PSF gyártása, ez áremelkedéshez vagy az ellátás elégtelenségéhez fog vezetni, és amennyiben ezt a Kínai Népköztársaságból és Koreából származó behozatallal helyettesítik, a Kínai Népköztársaságból és Koreából behozott speciális termék után fizetett vám költséghatása jelentős lenne a közösségi felhasználók alacsony haszonkulcsa miatt. Ezen érvelések elfogadhatatlanok. Egyrészt még ha Tajvanon a PSF gyártása csökken is, a tartalék kapacitás várhatóan növekedni fog (2008-ra a várható tartalék kapacitás körülbelül 122 000 tonna, 2009-re pedig 150 000 tonna). Következésképpen nem világos, hogy miért állna fenn ezt a speciális terméket illetően strukturális hiány.

70. A speciális termék árait illetően nincsenek hivatalos statisztikák, de amint azt az alábbi táblázat is mutatja, az együttműködő vállalatok által nyújtott adatok szerint a HCS ára (beleértve a dömpingellenes vámot is) csupán 2 %-kal nőtt 2004 és az FI között. 2006-ban még egy lényeges árcsökkenés is volt. A 2006 és az FI közötti növekedés minden bizonnyal a Tajvanról származó behozatalra 2007 első félévére kivetett ideiglenes dömpingellenes vámnak volt köszönhető. Az LMP ára az érintett időszakban 18 %-kal nőtt.

18. táblázat

2004 | 2005 | 2006 | FI |

HCS ára 1000 EUR/tonna Index (2004=100) | 1,21 100 | 1,26 104 | 1,05 87 | 1,24 102 |

LMP ára 1000 EUR/tonna Index (2004=100) | 1,31 100 | 1,44 110 | 1,43 109 | 1,54 118 |

71. Ezeket az adatokat a speciális terméknek a PSF-et tartalmazó termékeknél felmerülő összes költségen belüli súlyával összefüggésben kell elemezni. Az együttműködő felhasználók által biztosított adatok alapján a HCS-nek a PSF-et tartalmazó termékeknél felmerülő összes költségükre gyakorolt hatása csak 1,98 %-os, az LMP-é pedig 4,38 %-os mértékű lenne. Figyelembe véve, hogy az átlagos jövedelmezőség körülbelül 4 %, a speciális termékhez kapcsolódó összes költségre tett hatás jelentéktelen, az LMP lényeges áremelkedése ellenére is. Ezt a kifogásolást ezért el kellett utasítani.

72. A helyzet más volt az előző vizsgálatban, ahol a Tajvanról származó LMP- és HCS-behozatalra kivetett közel 30 %-os dömpingellenes vám és azok az áremelkedések, amelyeket ez előidézett volna ugyanazokra a termékekre vonatkozóan, jelentősebb hatással lettek volna az összköltségekre.

2.2 A megszüntetést ellenző felhasználók

73. A PSF teljes közösségi fogyasztásának 6 %-át és az érintett országokból származó behozatal 3 %-át képviselő felhasználók hangsúlyozták, hogy az intézkedések megszüntetése veszélyeztetni fogja a kapcsolódó gazdasági ágazat jövedelmezőségét, mivel a PSF-ágazat európai uniós csődje a PSF árainak két éven belüli emelkedéséhez fog vezetni, és következésképpen a PSF-et tartalmazó termékek behozatalának növekedése várható.

74. A fenti C.4. alatt kifejtett érvek (a behozatal jelentős növekedése az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén) fényében nem lehet kizárni, hogy ez valóban bekövetkezik, és a tényleges verseny fenntartását illetően kockázatokkal jár.

3. Következtetés

75. Az összes fenti tényezőt figyelembe véve az a következtetés született, hogy bár a vám fenntartása a vizsgálatban részt vett felhasználók nagy része szerint ellentétes az érdekeivel, a vizsgálat alapján az intézkedések folytatásának nem lenne jelentősen kedvezőtlen hatása gazdasági és pénzügyi helyzetükre. Továbbá az előző vizsgálathoz képest a felhasználóknak eltérő véleményük van a meglévő intézkedések esetleges megszüntetésének üzletmenetükre gyakorolt hatásáról. Bár a fentiek szerint, a legtöbbjük arra kérte a Bizottságot, hogy helyezze hatályon kívül a dömpingellenes vámot, azok között, akik együttműködtek a vizsgálatban, jelentős számmal vannak olyanok, akik ellenzik a vám megszüntetését.

F. IMPORTŐRÖK ÉS KERESKEDŐK

76. 6 importőr/kereskedő beadványt nyújtott be ezzel a vizsgálattal kapcsolatban az eljárás megindításról szóló értesítésben jelölt határidőn belül, ám közülük csak hárman (Saehan Europe, GSI Global Service International és Marubeni) működtek teljes mértékben együtt és válaszoltak a Bizottság által feltett összes kérdésre. Mindannyian nyereséges vállalatok, és a PSF-termékek behozatalával/kereskedelmével kapcsolatos alkalmazottak száma elenyésző.

77. Nem úgy tűnik, hogy a vám fenntartása kedvezőtlen hatással járna az említettek üzletmenetére. A legtöbbjük azon a véleményen van, hogy saját érdekükben meg kell szüntetni a Koreából származó behozatalra kivetett intézkedéseket, ez nem érvényes azonban a Kínai Népköztársaságból származó behozatalra, mert hatalmas árubeáramlást idézne elő, és az árszint a haszonkulccsal együtt csökkenne. Másrészt véleményük szerint mivel Korea kiaknázatlan kapacitásai Kínáéinál kisebb mértékűek, azon a véleményen vannak, hogy a koreai behozatal árakra gyakorolt hatása nem lesz az üzletük kárára.

78. Ennek alapján az a következtetés született, hogy általánosságban sem az intézkedések fenntartása, sem megszüntetése nincs jelentős hatással az importőrök és a kereskedők tevékenységére.

G. EGYÉB SZEMPONTOK

79. A közösségi gyártók, akik a PSF körülbelül 56 %-át újra hasznosított anyagokból gyártják, azzal érveltek, hogy a PSF dömpingelt behozatala kedvezőtlenül hatott az újrahasznosító vállalatok jövedelmezőségére; azt is kifogásolták, hogy 425 000 alkalmazottat foglalkoztatnak polietilén-tereftalát gyűjtésére az újrahasznosító vállalatok ellátása céljából. Ebben a tekintetben hangsúlyozni kell, hogy a PET-palackok újrahasznosítói nem érdekeltek az ebben a vizsgálatban való részvételt illetően, az eljárás megindításról szóló értesítésben közölt meghívás és a Bizottság által nekik küldött kérdőív ellenére sem, amelyekre még válasz sem érkezett. Másfelől jelentős és növekvő igény van Ázsiában az újrahasznosított PET-palackok iránt, és a dömpingellenes intézkedések ki nem vetése nem fogja megakadályozni a PET-palackok újrahasznosítóit a termékeik világpiacon való értékesítésében. Következésképpen ezeket a kifogásokat el kell utasítani.

80. Továbbá a közösségi gyártók hangsúlyozták, hogy a poliészter vágott szál újrahasznosított anyagokból való készítése kevesebb energiát fogyaszt, mint a kémiai eljárás, és az Ázsiából behozott PSF szállítása szén-dioxidot termel. Következésképpen a közösségi gyártás különösen a Kínai Népköztársaságból és Koreából való dömpingelt behozatallal történő helyettesítése növelné a széndioxid-kibocsátást, és segítené az EU éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzéseinek betartását. Ebben az összefüggésben mindenesetre emlékeztetni kell arra, hogy a dömpingellenes eljárásban a közösségi érdekekre vonatkozó elemzés az intézkedéseknek az érintett gazdasági szereplőkre gyakorolt gazdasági hatására összpontosít, és közvetlenül nem kapcsolódik a környezetvédelmi szempontokhoz.

81. Szaúd-Arábiát (vagy Fehéroroszországot) illetően nem terjesztettek elő érveket, ami arra enged következtetni, hogy az intézkedések fenntartása ellentétes lenne a közösségi érdekekkel.

H. KÖVETKEZTETÉS

82. A fentiek fényében arra a következtetésre juthatunk, hogy a PSF közösségi gyártói – beleértve a közösségi gazdasági ágazatot – számára hasznosak a hatályos intézkedések, de még mindig veszélyeztetett helyzetben vannak. Az érintett időszakban növelni tudták piaci részesedésüket, termelésüket, kapacitásukat, forgalmukat és a foglalkoztatási szintet. Továbbá jelentős erőfeszítéseket tettek a beruházások szempontjából, új üzemeket nyitottak Lengyelországban, Romániában és Bulgáriában. Emellett a Tergal, a fonó iparág egyik jelentős beszállítója túljutott pénzügyi nehézségein, és a vállalat által szolgáltatott információk szerint 2007 júliusától fogva többé nem tartozik védintézkedési eljárás („procédure de sauvegarde”) hatálya alá. Pénzügyi helyzetük azonban még mindig bizonytalan, és nem tudnak szembenézni a dömpingelt behozatal hirtelen beáramlásával. A vámok fenntarása továbbra is alapvető jelentőséggel bírna a közösségi gazdasági ágazat számára, és minden valószínűség szerint hozzájárulna életképessége helyreállításához. A helyzet éles ellentétben áll a korábbi vizsgálatban kapott képpel, ahol arra a következtetésre jutottak, hogy a PSF-ellátás problematikus lehet a közösségi piacon egy vállalat (La Seda) más termékek kibocsátásának növelése érdekében történt szerkezeti átalakulása, egy másik gyártó (Pennine Fibers) csődje, illetve a Tergal korábbi pénzügyi nehézségei miatt.

83. A felhasználók és az importőrök életképességét és bővülési kapacitását az érintett országokból való behozatalra kivetett meglévő dömpingellenes vámok nem veszélyeztették. Ezért amennyiben az intézkedéseket megszüntetik, a felhasználók és importőrök bármifajta előnyei valószínűleg korlátozódnak, mivel a dömpingellenes vámoknak nem volt jelentős hatásuk gazdasági helyzetükre. Ezzel a következtetéssel szemben a korábbi vizsgálat elemzése azt mutatta, hogy olyan új dömpingellenes vámok kivetésének, amelyek majdnem 30 %-ot is elérhetnek, hatása lett volna a PSF-árakra, különösen a HCS és az LMP árára, ami potenciálisan anyagi nehézségekkel sújtotta volna a felhasználók jelentős részét.

84. A következtetés tehát az, hogy az esetleges korlátozott mértékű előnyök, amelyeket a vámok hatályon kívül helyezése eredményezne a PSF-felhasználói és importőrei számára, nyilvánvalóan aránytalanok volnának a közösségi gazdasági ágazatot sújtó jelentős hátrányokhoz képest.

85. Ennek megfelelően arra a következtetésre juthatunk, hogy az érintett országokból való behozatalokra vonatkozó meglévő intézkedések megszüntetése a közösségi érdekkel nem indokolható.

I. A MEGKÜLÖNBÖZTETÉSMENTESSÉG ELVÉNEK ALKALMAZÁSA

86. Több érdekelt fél rámutatott, hogy a dömpingellenes intézkedéseket nem lehet megkülönböztető alapon kivetni, ahogy arról az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése rendelkezik, mely szerint „megkülönböztetés nélkül és forrástól függetlenül megfelelő nagyságú dömpingellenes vámot kell kivetni minden olyan importtermékre, amelyről megállapítható, hogy dömpingelt és kárt okoz, …” Azt is jelezték, hogy a megkülönböztetésmentesség elve a WTO jogának is alapelve.

87. Azon érdekelt felek szerint, akik kérik a megkülönböztetésmentesség elvének alkalmazását, a PSF Tajvanról és Malajziából való behozatalát dömpingeltnek és a 2005/2006/EK bizottsági rendelettel ellentétesnek ítélték. Arra hivatkoztak, hogy „nem azért nem tartozott a PSF-behozatal e két forrása dömpingellenes vám alá, mert a Közösség később úgy ítélte meg, hogy a PSF Malajziából és Tajvanról való behozatala nem dömpingelt vagy nem okoz kárt …” . Továbbá azzal érveltek, hogy a Közösség azon határozata, miszerint 2007. június 22-től nem folytatja a PSF Malajziából és Tajvanról való behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések kivetését azon tény ellenére, hogy ezeket a behozatalokat dömpingeltnek és kárt okozónak ítélték, érvényteleníti a más országokból való PSF-behozatalokra vonatkozó dömpingellenes vámok további kivetését.

88. Először hangsúlyozzuk, hogy Malajzia és Tajvan esetében a panaszt visszavonták, és a Tanács nem tett végleges megállapításokat a dömpingellenes vámok kivetésének megfelelőségét illetően. Ennek eredményeképpen nincs megkülönböztetés.

89. Másodszor a közösségi érdekre vonatkozó jogi tesztek jellege az alaprendelet 9. cikkének (Tajvan és Malajzia esetére alkalmazandó) (1) bekezdése és (jelen esetre alkalmazandó) 21. cikke szerint eltérő. Az előbbi szerint a teszt alapja, hogy a közvetlen érdekek mérlege eléggé kedvező-e ahhoz, hogy a Bizottság folytassa a hivatalból indított eljárásokat még bizonyított panasz hiányában is. A második szerint a teszt alapja az, hogy az érdekek mérlege eléggé kedvezőtlen-e ahhoz, hogy az intézkedéseket megszüntessék. Ezért a tesztek különböző jellege arra utal, hogy nem lehet megkülönböztetés.

90. Harmadszor, még abban a feltételezett helyzetben, amikor a Tanács végső határozatot hoz a Malajziából és Tajvanról származó PSF behozatalára vonatkozó dömpingellenes vámok ki nem vetéséről, sem lenne megkülönböztetés, mivel az említett alapelv csak akkor alkalmazandó, ha ugyanarra a termékre vonatkozó különböző vizsgálatok hasonló következtetésekre jutnak. Más szóval az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében és a WTO dömpingellenes megállapodása 9. cikkének (2) bekezdésében meghatározott megkülönböztetésmentesség elvének való megfelelés megköveteli, hogy összehasonlítható helyzetek ne különféle elbánásban részesüljenek, a különböző helyzetek pedig ne azonosban. Mint ez fentebb is ki lett fejtve, a jelenlegi vizsgálat tényei és következtetései gyökeresen különböznek a malajziai és tajvani eset tényeitől és következtetéseitől, ennek következtében pedig a két helyzet nem összehasonlítható.

91. Tekintettel a fentiekre a megkülönböztetésmentesség elvének alkalmazásával kapcsolatosan előterjesztett kéréseket elutasítják.

J. VÉGSŐ RENDELKEZÉSEK

92. Minden felet tájékoztattak azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a meglévő intézkedések fenntartását ajánlani kívánják. A felek számára időt is biztosítottak e rendelet kihirdetését követően észrevételeik benyújtására.

93. A fenti tények és megfontolások alapján megállapítható, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban az időközi vizsgálatot meg kell szüntetni, és az érintett országok által gyártott és az Európai Közösségbe szállított PSF behozatalára kivetett meglévő dömpingellenes vámokat fenn kell tartani.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

Egyetlen cikk

A Fehéroroszországból, a Koreai Köztársaságból, Szaúd-Arábiából és a Kínai Népköztársaságból származó poliészter vágott szál (PSF) behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálata a hatályban levő dömpingellenes intézkedések módosítása nélkül megszűnik.

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én

a Tanács részéről

az elnök […][pic][pic][pic]

[1] HL L 56., 1996.3.6., 1.o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17.o.) módosított rendelet.

[2] HL L 71., 2005.3.17., 1. o.

[3] A T-221/05. sz. ügy.

[4] HL L 274., 2002.10.11., 1.o.

[5] HL L 160., 2007.6.21., 30.o.

[6] HL C 202., 2007.8.30., 4. o.

[7] A Bizottság 2005/2006/EK rendelete (2006. december 22.) Malajziából és Tajvanról származó szintetikus vágott poliészter szálakra ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről. HL L 379., 2006.12.28., 65.o.

[8] Ua., mint a 7. lábjegyzet.

[9] A CIRFS (a Műselyem és a Szintetikus Szálak Nemzetközi Bizottsága, vagyis az európai mesterséges szálipar képviselő testülete) és az IVC (Industrievereinigung Chemiefaser e.V., Német–Osztrák Mesterségesszál-ipari Szövetség

[10] Ua., mint a 7. lábjegyzet.

[11] A működésüket a vizsgálati időszakban vagy annak egy részében megkezdő válallatok jövedelmezőségét nem vették figyelembe, annak érdekében, hogy elkerüljék a számadatok potenciális torzulását.

[12] 2005-ben egy közösségi gyártó csődbe ment az Egyesült Királyságban, de a Lengyelországban és Romániában létrehozott új üzemek ellensúlyozták a csőd által előidézett termelési és foglalkoztatási veszteséget.

[13] Libeltex, ORV, PGI Nonwovens, Ziegler, Tharreau, Sandler, Frankenstolz, Lueck, TWE Vliesstoffwerke és IMP Comfort.

[14] Forrás: EUROSTAT. Egy gyártói szövetség szerint erőteljes áremelkedések voltak 2008 júniusában 2007 júniusához képest. Ez az erős emelkedés a dollárban megadott áraknak felel meg, de ha az árakat EUR-ban vesszük figyelembe, azok stabilak maradtak.