[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 22.2.2006

COM(2006) 76 végleges

2006/0021 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS IRÁNYELVE

a harmadik országból beutazó személyek által importált áruk után fizetendő hozzáadottérték-adó és jövedéki adó alóli mentesítésről

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKLÁS

A JAVASLAT HÁTTERE |

A javaslat okai és céljai Az 1969. május 28-i 69/169/EGK tanácsi irányelv összehangolja azokat a rendelkezéseket, amelyek mentesítik a harmadik országból érkező utas által behozott árut a forgalmi adó (HÉA) és a jövedéki adó alól. A behozatalra vonatkozó adó csökkentésének ilyen közösségi rendszere szükségesnek bizonyult a harmadik országok és a Közösség közötti utazás tekintetében. Mindemellett ezt a rendszert ki kell igazítani a bővítés következtében, illetve amiatt, hogy a Közösség külső határai ma többek között Oroszország, Ukrajna és Belarusz határán húzódnak. Miután a Bizottságot több tagállam is felkérte, hogy módosítsa az irányelvet, a Bizottság most a rendelkezések korszerűsítését javasolja a nemzetközi utazásra vonatkozó adómentességek tekintetében, elsősorban az alábbiak révén: a jelenleginél magasabb, az inflációnak megfelelő értékhatár bevezetése, valamint ezzel párhuzamosan különbségtétel bevezetése a légi utasok és a szárazföldi utasok között; mennyiségi korlát bevezetése a sörre, illetve a jelenleginél magasabb mennyiségi korlát bevezetése a borra; közösségi rendszer bevezetése a dohánygyártmányokra vonatkozó csökkentett mértékű mennyiségi korlátokra; a parfümre, kávéra és teára vonatkozó mennyiségi korlátok eltörlése, mivel azok már nem tükrözik a jövedékiadó-köteles termékek után való adózás tényleges rendszerét a 25 tagú Európai Unióban. Az állampolgár számára ez azt jelenti, hogy a javaslat következtében az utasok magasabb értékhatárokból profitálhatnak, illetve viszonylag csekély értékű áruk esetében elkerülhetik a nyilatkozattal járó vesződséget. Ezzel párhuzamosan a javaslat nagyobb játékteret biztosít a tagállamoknak, valamint a rutinellenőrzésekkel járó adminisztratív terhek csökkentését célozza a vámhatóságok esetében. Végül pedig célja a javaslatnak, hogy módosítsa az irányelv rendelkezéseit és szerkezetét annak érdekében, hogy leegyszerűsítse és összehangolja a jogszabály-szövegezés jelenlegi követelményeivel. |

Általános összefüggések A 69/169/EGK irányelv eredetileg a Közösségen belül utazókra irányult. 1969-es elfogadása óta azonban az irányelvet tizenhat alkalommal módosították annak érdekében, hogy az EU fejlődési folyamatához igazítsák, valamint hogy módosítsák és aktualizálják az értékeket, és hogy megoldjanak konkrét, több tagállamban is felmerülő problémákat. Különösen 1993 óta már nem vonatkoznak korlátozások az EU-n belüli utazásra, a bővítés következtében pedig megváltoztak a Közösség külső határai: ma a Közösség többek között Oroszországgal, Ukrajnával és Belarusszal határos. Az egyes tagállamokban észlelt problémák tekintetében elmondható, hogy a vonatkozó intézkedésektől való eltérések engedélyezésére került sor; ezek azóta egy kivételével hatályukat vesztették: az adóügyi, gazdasági, szociális, egészségügyi és a közrendet érintő problémák elkerülése végett Finnország 2007 végéig továbbra is korlátozhatja a harmadik országból érkező utasok által behozható sör mennyiségét, a 16 liter feletti mennyiségek tekintetében. Finnországnak azonban 2007. után is szembe kell néznie ezekkel a problémákkal, így azok hosszú távú megoldásra várnak. Más, olyan harmadik országgal határos tagállamok, amelyekben az árak hasonlóan alacsony szinteken mozognak, ugyanilyen problémákkal szembesülhetnek. Ezenkívül egy másik tagállam a jelenlegi 175 eurós értékhatár jelentős megemelését kérelmezte, hogy ezzel minimálisra csökkenjen a mind az utasokra, mind a vámhatóságokra nehezedő adminisztratív teher, és hogy a vámhatóságok ezáltal a nagy méretekben zajló csempészet leküzdésére összpontosíthassanak. Mindazonáltal nem valószínű, hogy a tagállamok többsége a drámai mértékű emelés mellett foglalna állást, illetve figyelembe kell venni azon tagállamok problémáit is, amelyeknek olyan országokkal van közös szárazföldi határa, mint Oroszország, Ukrajna és Belarusz – vagyis olyan országokkal, ahol a vásárlóerő jelentősen eltérő. Ezen okokból a Bizottság megragadta az alkalmat arra, hogy átdolgozza és korszerűsítse a nemzetközi utazás esetén alkalmazandó adómentességre vonatkozó rendelkezéseket. Ennek következtében a vámmentességek közösségi rendszerének létrehozásáról szóló 918/83/EGK tanácsi rendelet XI. címében jelenleg felsorolt értékhatárokat és mennyiségeket összhangba kell hozni az e javaslatban foglalt rendelkezésekkel. |

A javaslat tárgykörében meglévő rendelkezések A 69/169/EGK tanácsi irányelv szabályozza azon rendelkezések összehangolását, amelyek mentesítik a harmadik országból belépő utas által behozott árut a forgalmi adó (HÉA) és a jövedéki adó alól. Röviden ez a következő rendelkezéseket tartalmazza: Az utasok személyi poggyászában lévő áruk mentesek a HÉA és a jövedéki adó alól, amennyiben nem kereskedelmi jellegűek és értékük nem haladja meg a 175 euró összeget, Mennyiségi korlátok bizonyos áruk – dohánygyártmányok, alkoholtartalmú italok, illetve parfüm, kávé és tea – esetében, viszont a sör esetében nem tartalmaz korlátozást. Kiegészítő rendelkezések különleges esetekre (kiskorú személyek, munkavállalók a határ menti területeken stb.) |

Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel E javaslat összhangban van az Unió főbb szakpolitikáival és célkitűzéseivel; célja, hogy következetessé tegye a kibővített Európai Unió külső határainak igazgatását. |

KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL, HATÁSVIZSGÁLAT |

Konzultáció az érdekelt felekkel |

Ez a rendelkezés nem alkalmazható e javaslatra. Az utasoktól eltekintve a legfontosabb érdekelt felek a tagállamok, akik jelezték érdekeltségüket az irányelv korszerűsítésében. |

Szakértők felkérése, szakvélemények felhasználása |

Nem alkalmazható |

Hatásvizsgálat A javaslat fő célja a jelenlegi szabályozás korszerűsítése és az új követelményekhez igazítása. Mivel e javaslat csak a jelenlegi szabályozásokhoz való kiigazítással foglalkozik és nem hoz létre új adórendszert, hatásvizsgálat nem helyénvaló. A javaslat költségvetési hatása továbbá elhanyagolható/nem mérhető. |

A JAVASLAT JOGI ELEMEI |

A javasolt intézkedés összefoglalása A Bizottság az alábbiakat javasolja: a 175 eurós jelenlegi korlátozás összegét meg kell emelni, és ezzel párhuzamosan be kell vezetni a különbségtételt a légi utasok (500 EUR) és a szárazföldi utasok (220 EUR) tekintetében. A Bizottság különbségtételt és ezzel különböző értékhatárok alkalmazását javasolja a közlekedési eszköz függvényében (szárazföldi és tengeri közlekedés szemben a légi közlekedéssel). A légi közlekedéssel járó költségek és fáradság arra enged következtetni, hogy ezt az utazási módot ritkábban választják az utasok a szárazföldi és a tengeri közlekedésnél. Emellett a légi utasok esetében – az utazás jellegéből adódóan – korlátozott, hogy mit tudnak megvásárolni és szállítani, vagyis nem áll módjukban nagy méretű tárgyakat szállítani. Ez a fajta különbségtétel gátat vetne azoknak a lehetséges problémáknak, amelyek olyan tagállamokban merülnének fel a 175 eurós értékhatár megemelése következtében, amelyeknek közös szárazföldi határa van jelentősen alacsonyabb árszintet felmutató harmadik országgal. Másrészről azok a tagállamok, amelyeknek harmadik országból érkező utasai szinte kizárólag légi utasok, nyernének a magasabb értékhatáron. A 175 eurós értékhatár 220 euróra történő megemelése azért indokolt, mert helyreállítja azt a valós értéket, amelyet az értékhatár az utolsó kölcsönös megállapítás idején (1994-ben) képviselt. Az 1994. január 1. és 2004. december 31. közötti időszakra az EU egészére számított infláció összértéke 25%-os nagyságrendű. Emellett a Bizottság a parfümre, kávéra és teára vonatkozó mennyiségi korlátok megszüntetését is javasolja (lásd lentebb). Ennek következtében a megemelt értékhatár most már a megvásárolt parfümre, kávéra és teára is vonatkozik; ezeket a jelenlegi szabályozás keretében az értékhatáron felül lehet venni, mivel rájuk külön mennyiségi korlátok vonatkoznak. A dohánygyártmányok tekintetében a tagállamokat fel kell jogosítani arra, hogy különbséget tegyenek a légi utasok és az egyéb utasok között, valamint egységes rendszert kell bevezetni a csökkentett korlátok esetében. A EK-szerződés 152. cikke értelmében valamennyi közösségi politikának magas szintű védelmet kell biztosítania az emberi egészség számára. Emellett a WHO dohányzásellenőrzési keretegyezménye – amelyet az Európai Unió 2005. június 30-án ratifikált – azt ajánlja, hogy a szerződő felek tiltsák meg vagy korlátozzák, ahogy helyénvaló, adó- és vámmentes dohánygyártmányoknak nemzetközi utasok számára történő eladását és/vagy nemzetközi utasok által történő behozatalát. Az Európai Unióba beutazó valamennyi polgár egyenlő bánásmódban való részesítése érdekében a javaslat egységes rendszert tartalmaz a dohánygyártmányokra vonatkozó csökkentett mennyiségi korlátokra. Engedélyezi továbbá a tagállamok számára, hogy különbséget tegyenek a légi utasok és egyéb utasok között a dohánygyártmányokra vonatkozó korlátok tekintetében. A javasolt csökkentett korlátok mértéke megegyezik a határzónákban élő személyek, illetve a közlekedési eszközök személyzete esetében az EU-n belüli kereskedelemre vonatkozó korábbi csökkentett korlátokkal. a parfümre, kávéra és teára vonatkozó mennyiségi korlátok eltörlését, mivel azok már nem tükrözik a jövedékiadó-köteles termékek után való adózás tényleges rendszerét a 25 tagú Európai Unióban. Tekintetbe véve, hogy csak korlátozott számú tagállam vet ki jövedéki adót ezekre a termékekre (parfümre – amely a közösségi jogszabályok szerint mentességet élvez – egy sem, teára 1, kávéra pedig 5), a Bizottság úgy ítéli meg, hogy már nem indokolt ezen korlátozások alkalmazása 25 tagállam utasaira. Ezeket a korlátokat mindenképpen az értékhatárba kell belefoglalni. be kell vezetni egy 16 literes mennyiségi korlátot a sör esetében, illetve 2 literről 4 literre kell megemelni a korlátot a bor esetében. Az irányelv annak ellenére nem tartalmaz a sörre vonatkozó korlátozást, hogy néhány tagállam erre a termékre magas adót vet ki. Másrészről valamennyi egyéb alkoholtartalmú ital behozatalára meghatározott keret vonatkozik. Ezen belül a bor behozatala 2 literre van korlátozva, ugyanakkor a bornak több tagállamban is nulla százalékos a jövedéki adó kulcsa. Ezért a sör behozatalára vonatkozó mennyiségi korlátozás bevezetése logikus lenne, és hozzájárulna az olyan országok problémáinak megoldásához, amelyek jelentősen alacsonyabb árakat felmutató harmadik országokkal határosak. Annak érdekében, hogy az alkoholtartalmú italokra vonatkozó szabályok bizonyos fokig következetesek legyenek, a Bizottság 16 literes mennyiségi korlátot javasol a sör behozatalára, a bor esetében pedig a mennyiségi korlát megemelését 2 literről 4 literre. meg kell növelni azt az összeget, amelynek esetében a tagállamok úgy dönthetnek, hogy nem vetnek ki adót az áruk behozatalára. Az inflációhoz igazítás érdekében meg kell növelni azt az összeget, amelynek esetében a tagállamok úgy dönthetnek, hogy nem vetnek ki adót az áruk behozatalára, ezért ez az összeg 5 euróról 10 euróra emelkedik. meg kell szüntetni azt a választási lehetőséget, hogy a tagállamok kizárhassák a mentesség alól a 7108-as és a 7109-es KN-kód alá tartozó árukat. Ez a rendelkezés a HÉA jelenlegi rendszerében nem indokolt. át kell dolgozni az irányelv rendelkezéseit és szerkezetét, hogy ezáltal egyszerűsödjön és javuljon olvashatósága. Számos, elsősorban szövegbeli finomításra került sor, hogy a szöveg tükrözze a jogszabály-szövegezés jelenlegi követelményeit, és ezzel elkerüljük a többféle értelmezés lehetőségét. Ezenkívül meghatározásra kerültek azok a harmadik területek, amelyek kulcsfontosságúak ezen irányelv alkalmazása szempontjából. |

Jogalap A Szerződés 93. cikke. |

A szubszidiaritás elve A szubszidiaritás elve annyiban érvényesül, hogy a Közösség nem rendelkezik kizárólagos hatáskörrel a javaslatot illetően. |

A javaslat célkitűzéseit a tagállamok nem tudják kielégítő mértékben megvalósítani a következő ok(ok) miatt. |

323 | A 69/169/EGK tanácsi irányelv keretében az EU már megállapította az utazó magánszemélyek által behozott árukra vonatkozó összehangolt rendelkezéseket, és így élt hatáskörével. Ezen rendelkezések bárminemű megváltoztatása közösségi jogi aktust igényel és nem tartozik a tagállamok döntési jogkörébe. A fent ismertetett okokból kifolyólag a tagállamok nem cselekedhetnek egyedül. |

A Közösség fellépése révén a javaslat célkitűzései jobban megvalósíthatók és egyenlő bánásmód biztosítható az Európai Unió polgárainak. |

324 | A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének. |

Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következő ok(ok) miatt. |

31 | A javaslat több olyan rendelkezést is tartalmaz, amely lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy a javaslat által létrehozott keretet egyedi igényeikhez igazítsák. (Például lehetőséget biztosít különleges rendelkezésekre a határövezetekben lakók vagy dolgozók esetében, a kiskorúak esetében, vagy a korlátok mértékének csökkentésére vonatkozóan dohánygyártmányok esetében stb.) A 175 eurós értékhatár általános megemelése egyszerűen azért indokolt, mert helyreállítja azt a valós értéket, amelyet a határérték az utolsó kölcsönös megállapítás idején (1994-ben) képviselt. A harmonizált fogyasztóiár-index (HICP) 1994 és 2004 közötti éves változásának mértékére vonatkozó Eurostat-adatok szerint az 1994. január 1. és 2004. december 31. közötti időszakra az EU egészére számított infláció összértéke 25%-os nagyságrendű. Az utazás módjai közötti különbségtétel számos haszonnal jár a tagállamok számára. Bizonyos fokú védelmet kínál harmadik országgal közös szárazföldi határral rendelkező tagállamok számára az ellen, hogy esetleg jelentősen megemelkedjen a harmadik országban történő bevásárlások száma; ezt azáltal éri el, hogy a szárazföldi utasok számára 220 euróra korlátozza az értékhatárt. Másfelől az olyan tagállamok esetében, ahol a harmadik országból való beutazás majdnem kizárólag légi úton történik, az 500 eurós magasabb értékhatár azt fogja eredményezni, hogy értékes eszközöket lehet jelentős mértékben a rutinszerű vámellenőrzésektől átcsoportosítani a nagy méretekben zajló csempészet és csalás leküzdéséhez. Az állampolgár számára ez azt jelenti, hogy az utasok magasabb adómentes keretből profitálnak, illetve a viszonylag csekély értékű áruk esetében elkerülhetik a nyilatkozattal járó vesződséget. Eszközválasztás |

Javasolt eszközök: irányelv Más eszközök nem felelnének meg az alábbi ok(ok) miatt: Kizárólag egy irányelv nyújt kielégítő lehetőséget a tagállamoknak arra, hogy a bevezetett keretrendszert egyedi igényeikhez igazítsák. Ezért ismételten az irányelvformátumot kell választani. |

KÖLTSÉGVETÉSI VONATKOZÁSOK |

01 | Elméletileg a javaslat bizonyos fokú HÉA- és jövedékiadó-kiesést eredményezhet; ugyanakkor különbevételhez is vezethet a sörre vonatkozó korlátozás bevezetése következtében. Másrészről mivel a javaslat célja, hogy csökkentse az adminisztratív terheket, értékes forrásokat szabadít fel, ami lehetővé teszi a vámhatóságok számára, hogy a nagy méretekben zajló csempészet visszaszorítására összpontosítsanak; ez pedig esetleges nagyobb veszteségeket egyenlít ki. Következésképpen elmondható, hogy bár e javaslatnak lehet kisebb pénzügyi hatása, ez a hatás elhanyagolhatónak tekinthető/nem mérhető. |

TOVÁBBI INFORMÁCIÓK |

20 | A jelenlegi jogszabályok hatályon kívül helyezése A javaslat elfogadásával a jelenlegi jogszabály hatályát veszti. |

550 | Megfelelési táblázat A tagállamok az irányelvet átültető nemzeti rendelkezések szövegét, valamint az említett rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot eljuttatják a Bizottsághoz. |

1. 2006/0021 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS IRÁNYELVE

a harmadik országból beutazó személyek által importált áruk után fizetendő hozzáadottérték-adó és jövedéki adó alóli mentesítésről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 93. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[1],

tekintettel az Európai Parlament véleményére[2],

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[3],

mivel:

(1) A nemzetközi utazás során alkalmazott import forgalmi és jövedéki adó alól nyújtott mentességre vonatkozó törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedés által megállapított rendelkezések összehangolásáról szóló, 1969. május 28-i 69/169/EGK tanácsi irányelv[4] létrehozta az adómentességek közösségi rendszerét. Noha továbbra is fenn kell tartanunk ezt a rendszert a kettős adóztatás megakadályozására, illetve olyan esetek számára, amelyekben – az áruk behozatali körülményeinek fényében – nem áll fenn a gazdaság védelmének szükségessége, a rendszer kizárólag az utasok személyi poggyászában lévő áruk harmadik országból történő, nem kereskedelmi jellegű behozatalára alkalmazandó.

(2) Mindazonáltal – tekintettel a szükséges módosítások számára, illetve annak szükségességére, hogy az irányelvet a bővítéshez és a Közösség új külső határaihoz igazítsuk, valamint hogy az egyértelműség kedvéért bizonyos rendelkezéseket átalakítsunk és egyszerűsítsünk – a 69/169/EGK irányelv teljes átdolgozása indokolt.

(3) A mennyiségi korlátoknak és az értékhatárnak, amelyekre a mentesség vonatkozik, meg kell felelniük a tagállamok jelenlegi igényeinek.

(4) Az értékhatárok meghatározásakor tekintettel kell lenni azon tagállamok nehézségeire, amelyek jelentősen alacsonyabb árakat felmutató harmadik országgal határosak. Ezekben a tagállamokban ugyanis a külföldi bevásárlás egyszerűsége és vonzereje problémákhoz vezethet. Éppen ezért indokolt alacsonyabb értékhatár megállapítása a légi utazástól eltérő utazási módok esetében.

(5) A Bizottság azt tapasztalta, hogy a dohánygyártmányokra és az alkoholtartalmú italokra vonatkozó mennyiségek – általánosságban véve – megfelelőnek bizonyultak, és ezért meg kell tartani őket.

(6) A jövedéki termékek mentesítésére vonatkozó mennyiségi korlátoknak a tagállamokban az ilyen termékek esetében jelenleg alkalmazott adózási rendszert kell tükrözniük. Ennek megfelelően célszerű korlátozást bevezetni a sör behozatalára, ugyanakkor pedig meg kell szüntetni a parfümre, kávéra és teára vonatkozó korlátozást.

(7) Célszerű lehetővé tenni a tagállamoknak, hogy gyerekek esetében az értékhatárt alacsonyabb szinten határozzák meg, és hogy a kiskorúakat kizárják a dohánygyártmányokra és az alkoholtartalmú italokra vonatkozó mentességből, hogy ezzel az egészség magas szintű védelmét biztosítsák.

(8) Tekintettel annak szükségességére, hogy a közösségi polgárok egészségének védelmét magas szinten biztosítsuk, célszerű lehetővé tenni a tagállamok számára, hogy csökkentsék a mennyiségi korlátot a dohánygyártmányok mentesítése tekintetében.

(9) Annak érdekében, hogy a szabályozás figyelembe vegye bizonyos személyek különleges helyzetét lakóhelyük vagy munkahelyük tekintetében, lehetővé kell tenni továbbá a tagállamok számára, hogy a határ menti ingázók, a közösségi határok közelében élők és a nemzetközi utazásra használat közlekedési eszközök személyzete esetében leszűkítsék a mentességet.

(10) Azon tagállamok esetében, amelyek nem vezették be az eurót, létre kell hozni egy olyan mechanizmust, amelynek segítségével a nemzeti valutában kifejezett összegeket át lehet számolni euróba és ezzel biztosítani lehet a tagállamokban az egyenlő bánásmódot.

(11) A jelenlegi monetáris értékekhez való igazítás céljából meg kell növelni azt az összeget, amelynek esetében a tagállamok eldönthetik, hogy kivetnek-e adót az áruk behozatalára.

(12) Mivel a javasolt intézkedés célkitűzéseit tagállami szinten nem lehet kielégítően megvalósítani, és e célkitűzések az intézkedés nagyságrendje és hatásai miatt közösségi szinten könnyebben elérhetők, a Közösség intézkedéseket fogadhat el a szubszidiaritás elvével – a Szerződés 5. cikke – összhangban. Az ugyanazon cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ezen irányelv nem lépi túl az említett célkitűzések teljesítéséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

I. fejezet TÁRGY ÉS MEGHATÁROZÁSOK

1.cikk

Ezen irányelv meghatározza azokat a szabályokat, amelyek az utasok személyi poggyászában importált áruk hozzáadottérték-adó (HÉA) és jövedéki adó alóli mentesítésére vonatkoznak, amennyiben az utas olyan országból vagy területről utazik be, ahol nem alkalmazandók a HÉA-ra és a jövedéki adóra vonatkozó összehangolt szabályok.

2. cikk

1. Ezen irányelv alkalmazandó abban az esetben, ha az utas személyi poggyászában másik tagállamból árut hoz be, és útja során átutazik egy harmadik ország felségterületén vagy a 2. szakaszban felsorolt területek valamelyikén kezdi meg útját, és nem tudja igazolni, hogy a poggyászában szállított termékeket egy tagállam belső piacán az adózás ott érvényes általános feltételeinek megfelelően vásárolta, és hogy ezen áruk esetében HÉA vagy jövedéki adó nem téríthető vissza.

A leszállás nélküli átrepülés nem minősül átutazásnak.

2. Az 1. szakaszban említett területek a következők:

a) Athosz-hegy;

b) Kanári-szigetek;

c) Franciaország tengerentúli megyéi;

d) Åland-szigetek;

e) Csatorna-szigetek;

f) Helgoland szigete;

g) Büsingen területe;

h) Ceuta;

i) Melilla;

j) Livigno;

k) Campione d’Italia;

l) a Lugánói-tó olasz vizei;

m) Gibraltár;

n) San Marino kizárólag a HÉA alkalmazására.

3. cikk

Ezen irányelv alkalmazásában:

1. „légi utas”: minden olyan utas, aki légi közlekedés útján utazik, kivéve a magánjellegű, kedvtelési célú repülést;

2. „magánjellegű, kedvtelési célú repülés”: egy légi jármű használata tulajdonosa, illetve azon természetes vagy jogi személy által, aki használatát akár bérlet, akár más egyéb módon élvezi, amely használat nem szolgálja kereskedelmi célú és különösen nem személyek vagy áruk szállításának, illetve szolgáltatások ellenszolgáltatás fejében történő nyújtásának célját, illetve hatóságok céljait.

3. „határövezet”: olyan övezet, amely légvonalban 15 km-nél nem terjed messzebb egy tagország határától, és amelybe beletartoznak azok a helyi közigazgatási körzetek, amelyek területe részben az övezetben helyezkedik el;

4. „határövezetben dolgozó”: minden olyan személy, akinek szokásos tevékenysége szükségessé teszi, hogy munkanapokon átjusson a határ túloldalára.

II. fejezet MENTESSÉGEK

1. SZAKASZ KÖZÖS RENDELKEZÉSEK

4. cikk

A tagállamok az értékhatárok vagy mennyiségi korlátok alapján mentesítik HÉA és jövedéki adó alól az utasok személyi poggyászában behozott árukat, amennyiben a behozatal nem kereskedelmi jellegű.

5. cikk

A mentességek alkalmazásának céljából személyi poggyásznak tekintendő azon csomag egésze, amelyet az utas belépéskor a vámhatóságnak be tud mutatni, illetve az a csomag, amelyet később mutat be ugyanazon hatóságnak, feltéve hogy igazolni tudja, hogy azt induláskor a szállító vállalat kísérőpoggyászként regisztrálta.

6. cikk

A mentességek alkalmazásának céljából a behozatal nem kereskedelmi jellegűnek tekintendő, amennyiben megfelel a következő feltételeknek:

a) alkalmi jellegű;

b) kizárólag az utas vagy családtagjai személyes használatára vagy ajándék céljára szánt árucikkekből áll.

Az áruk jellege és mennyisége nem lehet kereskedelmi célú behozatalra utaló.

7. cikk

Az ideiglenesen behozott vagy ideiglenes kivitelt követően újra behozott személyes tárgyak értékét nem szabad figyelembe venni a mentesség alkalmazásához.

2. SZAKASZ ÉRTÉKHATÁR

8. cikk

1 . A tagállamok mentesítik HÉA és jövedéki adó alól azon termékek behozatalát, amelyek összértéke nem haladja meg személyenként a 220 eurót; ez alól kivételt képeznek a 3. szakaszban felsorolt termékek.

Légi utasok esetében az (1) bekezdésben meghatározott értékhatár 500 euró.

2. A tagállamok a 15 év alatti utasok esetében az értékhatárt a közlekedési eszköztől függetlenül alacsonyabb összegben is meghatározhatják. Az értékhatár azonban nem lehet 110 eurónál alacsonyabb.

3. Az értékhatár alkalmazásához egy áru értéke nem osztható meg.

3. SZAKASZ MENNYISÉGI KORLÁTOK

9. cikk

1. A tagállamok mentesítik a dohánygyártmányok alábbi típusait a HÉA és a jövedéki adó alól; a termékekre a megadott mennyiségi korlátok közül vagy a magasabb vagy az alacsonyabb vonatkozik:

a) 200 db cigaretta vagy 40 db cigaretta;

b) 100 db szivarka vagy 20 db szivarka;

c) 50 szivar vagy 10 szivar

d) 250 g fogyasztási dohány vagy 50 g fogyasztási dohány.

Az (a)-(d) pontokban megjelölt mennyiségi korlátok a 3. bekezdés alkalmazásában a dohánygyártmányokra vonatkozó teljes keret 100%-át jelenti.

A szivarka legfeljebb 3 g súlyú szivar.

2. A tagállamok különbséget tehetnek a légi utasok és egyéb utasok között azzal hogy, az (1) bekezdésben meghatározott alacsonyabb mennyiségi korlátokat kizárólag nem légi utasok esetében alkalmazzák.

3. A mentesség alkalmazható minden utas esetében a dohánygyártmányok bármilyen kombinációjára azzal a kikötéssel, hogy az egyes keretek esetében felhasznált százalékok összege nem haladhatja meg a 100%-ot.

10. cikk

1. A tagállamok mentesítik az alkohol és alkoholtartalmú italok alábbi típusait a HÉA és a jövedéki adó alól; a termékekre a megadott mennyiségi korlátok közül vagy a magasabb vagy az alacsonyabb vonatkozik:

a) 1 liter 22 térfogatszázaléknál nagyobb alkoholtartalmú párlat és égetett szesz, legalább 80 tömegszázalék alkoholt tartalmazó denaturálatlan etilalkohol;

b) összesen 2 liter köztes termék és pezsgőbor.

Az (a) és (b) pontokban meghatározott mennyiségi korlát a 2. bekezdés vonatkozásában az alkoholra és alkoholtartalmú italokra vonatkozó teljes keret 100%-át jelenti.

2. A mentesség alkalmazható minden utas esetében az (1) bekezdésben említett alkohol és alkoholtartalmú italok bármilyen kombinációjára azzal a kikötéssel, hogy az egyes keretek esetében felhasznált százalékok összege nem haladhatja meg a 100%-ot.

3. Az (1) bekezdésben engedélyezett mentességen felül a tagállamok összesen 4 liter csendes bort és 16 liter sört mentesítenek a HÉA és a jövedéki adó alól.

11. cikk

A 9. és a 10. cikkben foglalt mentességek nem alkalmazhatók 17 éven aluli utasok esetében.

12. cikk

A tagállamok mentesítik mindenfajta motoros jármű esetében a HÉA és a jövedéki adó alól az üzemanyagtartályban található üzemanyagot, illetve a 10 litert meg nem haladó mennyiségű, hordozható tartályban szállított üzemanyagot az üzemanyag birtoklását és szállítását szabályozó nemzeti rendelkezések sérelme nélkül.

13. cikk

Amennyiben az utas a 9., 10. vagy 12. cikkben említett árukat hoz magával, ezen áruk értékét nem szabad figyelembe venni a 8. cikk (1) bekezdésében foglalt mentesség alkalmazásakor.

III. fejezet Különleges esetek

14. cikk

1. A tagállamok a következő kategóriákba tartozó utasok esetében alacsonyabban állapíthatják meg az értékhatárt vagy a mennyiségi korlátot vagy mindkettőt:

a) határövezetben élő személyek;

b) határövezetben dolgozók;

c) harmadik országból való beutazásra használt közlekedési eszköz személyzete.

2. Az (1) bekezdés nem alkalmazandó abban az esetben, ha az (1) bekezdésben felsorolt kategóriák valamelyikébe tartozó utas igazolni tudja, hogy túllépi a tagállam határövezetét vagy nem tér vissza a szomszédos harmadik ország határövezetéből.

Mindazonáltal az említett cikket alkalmazni kell abban az esetben, ha a határövezetben dolgozó személy vagy nemzetközi utazásban használt közlekedési eszköz személyzete munkája során árut importál.

IV. fejezet Általános és záró rendelkezések

15. cikk

A tagállamoknak jogában áll, hogy ne vessenek ki HÉÁ-t vagy jövedéki adót utas által behozott árukra, ha a behajtandó adó összege nem haladja meg a 10 eurót.

16. cikk

1. Az ezen irányelv végrehajtása során alkalmazandó euróösszeggel egyenértékű, nemzeti valutában kifejezett összeget évente egyszer kell megállapítani. Az alkalmazandó arányok az október első munkanapján fennálló arányok; ezek az arányok a következő év január 1-jétől vannak érvényben.

2. A tagállamok kerekíthetik a 8. cikkben megállapított euróösszegek átváltásából keletkező, nemzeti valutában kifejezett összeget, amennyiben a kerekítés nem haladja meg a 2 eurót.

3. A tagállamok fenntarthatják az (1) bekezdésben meghatározott éves kiigazítás idején hatályos értékhatárokat, ha – a (2) bekezdésben szabályozott fel- és lekerekítést megelőzően – az euróban kifejezett megfelelő összegek átszámítása a nemzeti valutában kifejezett mentesség 5%-osnál kisebb változását vagy e mentesség összegének csökkenését eredményezné.

17. cikk

A 69/169/EGK irányelv hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásokat az ezen irányelvre történő hivatkozásoknak kell tekinteni a mellékletben található megfelelési táblázatnak megfelelően.

18. cikk

1. A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2006. december 31-ig megfeleljenek. Az említett rendelkezések szövegét, valamint az azok és ezen irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul eljuttatják a Bizottsághoz.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

2. A tagállamok eljuttatják a Bizottsághoz nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

19. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő huszadik napon lép hatályba.

20. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

MELLÉKLET

MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

A 69/169/EGK irányelv | Ezen irányelv |

1. cikk (2) bekezdés | 8. cikk (2) bekezdés |

1. cikk (3) bekezdés | 8. cikk (3) bekezdés |

2. cikk | ------------- |

3. cikk 1. pont | 7. cikk |

3. cikk 2. pont | 6. cikk |

3. cikk 3. pont, első albekezdés | 5. cikk |

3. cikk 3. pont, második albekezdés | 12. cikk |

4. cikk (1) bekezdés, bevezető szöveg | 9. cikk (1) bekezdés, bevezető szöveg, 10. cikk (1) bekezdés, bevezető szöveg |

4. cikk (1) bekezdés, második oszlop | ------------ |

4. cikk (1) bekezdés, a) pont, második oszlop | 9. cikk (1) bekezdés |

4. cikk (1) bekezdés, b) pont, első oszlop | 10. cikk (1) bekezdés |

4. cikk (1) bekezdés, c), d) és e) pont, első oszlop | ----------- |

4. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés | 11. cikk |

4. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés | ----------- |

4. cikk, (3) bekezdés | 13. cikk |

4. cikk, (4) bekezdés | 2. cikk, (1) és (2) bekezdés |

4. cikk, (5) bekezdés | ----------- |

5. cikk, (1) bekezdés | ----------- |

5. cikk, (2) bekezdés | 14. cikk, (1) bekezdés |

5. cikk, (3) bekezdés | ----------- |

5. cikk, (4) bekezdés | 14. cikk, (2) bekezdés |

5. cikk, (5) bekezdés | ----------- |

5. cikk, (6) bekezdés, bevezető szöveg, első francia bekezdés | 3. cikk, (3) bekezdés |

5. cikk, (6) bekezdés, bevezető szöveg, második francia bekezdés | 3. cikk, (4) bekezdés |

5. cikk, (7) bekezdés | ----------- |

5. cikk, (8) bekezdés | ----------- |

5. cikk, (9) bekezdés | ----------- |

7. cikk, (1) bekezdés | ----------- |

7. cikk, (2) bekezdés | 16. cikk, (1) bekezdés |

7. cikk, (3) bekezdés | 16. cikk, (2) bekezdés |

7. cikk, (4) bekezdés | 16. cikk, (3) bekezdés |

7. cikk, (5) bekezdés | ---------- |

7a. cikk, (1) bekezdés | ---------- |

7a. cikk, (2) bekezdés | 15. cikk |

7b. cikk | ---------- |

7c. cikk | ---------- |

7d. cikk | ---------- |

8. cikk, (1) bekezdés | 18. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés |

8. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés | 18. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés |

8. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés | ---------- |

9. cikk | 20. cikk |

_____________

[1] HL C […].,[…].,[…]. o.

[2] HL C […].,[…].,[…]. o.

[3] HL C […].,[…].,[…]. o.

[4] HL L 133, 1969.6.4., 6. o. [A legutóbb a 2005/93/EK irányelvvel (HL L 346., 2005.12.29., 16. o.) módosított irányelv.