EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.6.7. 
SEC(2011) 802 végleges 
  
Ajánlás 
A TANÁCS AJÁNLÁSA 
Belgium 2011. évi reformprogramjáról 
  
és Belgium 2011-2014 közötti id őszakra vonatkozó 
aktualizált stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményr ől 
{SEC(2011) 710 végleges} 
 
 
HU 2   HU Ajánlás 
A TANÁCS AJÁNLÁSA 
Belgium 2011. évi re formprogramjáról 
  
és Belgium 2011-2014 közötti id őszakra vonatkozó 
aktualizált stabilitási progra mjáról szóló tanácsi véleményr ől 
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 
tekintettel az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődésre és különösen annak 121. cikke (2) 
bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére, 
tekintettel a költségvetési e gyenleg felügyeletének meger ősítéséről és a gazdaságpolitikák 
felügyeletér ől és összehangolásáról szóló, 1997. jú lius 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
1 és 
különösen annak 5. cikk e (3) bekezdésére, 
tekintettel az Európai Bizottság ajánlására2, 
tekintettel az Európai Tanács következtetéseire, 
tekintettel a Foglalkoztatá si Bizottság véleményére, 
a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságga l folytatott konzultációt követ ően, 
mivel: 
(1) Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta az Európai Bizottság „Európa 
2020” elnevezés ű, a foglalkoztatást és növekedést célz ó új stratégia elindításáról szóló 
javaslatát, amely stratégia a gazdaságpolit ikák fokozott összehangolása révén azokra a 
kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken fellépésre van szükség annak 
érdekében, hogy Európa növelhesse a fennt artható növekedés és a versenyképesség 
területén rejl ő lehetőségeit. 
(2) A Tanács 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira 
vonatkozó átfogó iránymutatásokról szól ó ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én 
pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatá spolitikáira vonatkozó iránymutatásokról 
szóló határozatot3, amelyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A 
tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti g azdaság- és foglalkoz tatáspolitikájukban 
vegyék figyelembe az integr ált iránymutatásokat. 
                                                 
1 HL L 209., 1997.8.2., 1. o. 
2 HL C [...]., [...], [...]. o. 
3 A 2011. évre érvényben tartotta a Tanács 2011. május 19-i 2011/308/EU határozata. 
 
HU 3   HU (3) A Bizottság 2011. január 12-én elfogadta az els ő éves növekedési jelentést, amely az 
Európa 2020 stratégiára épülve az EU-ban követett gazdasági kormányzás új ciklusának kezdetét jele nti, és elindítja az el őzetes és integrált gazdaságpolitikai 
koordináció els ő európai szemeszterét.  
(4) Az Európai Tanács 2011. március 25-én (a Tanács 2011. február 15-i és március 7-i 
következtetéseivel összhangban és a Bizottság  éves növekedési jelentésének fényében) 
jóváhagyta a költségvetési kons zolidáció és a strukturális  reformok prioritásait. 
Hangsúlyozta, hogy els őbbséget élvez majd a költségvetések megszilárdítása, a 
költségvetési fenntarthatóság helyreál lítása és a munkanélküliség munkaer ő-piaci 
reformokkal való csökkentése, valamint az, hogy az Unió újabb er őfeszítéseket tegyen 
a növekedés felgyorsítása érdekében. Fels zólította a tagállamokat, hogy ezeket a 
prioritásokat konkrét intézkedések formáj ában építsék majd be stabilitási vagy 
konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba. 
(5) Az Európai Tanács 2011. márciu s 25-én arra is felkérte az  Euró Plusz Paktumban részt 
vevő tagállamokat, hogy vállalásaikat kell ő időben nyújtsák be ahhoz, hogy azokat 
stabilitási vagy konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba 
beépíthessék. 
(6) Belgium 2011. április 15-én benyújtotta a 2011-2014 közötti id őszakra vonatkozó, 
2011. évi aktualizált stabilitási progr amját, valamint 2011. évi nemzeti 
reformprogramját. A kapcsolódási pontok fi gyelembevétele érdekében a két program 
értékelésére egyidej űleg került sor.  
(7) A 2008-at megel őző évtizedben a belga GDP er őteljes, évente átlagosan 2,3 %-os 
növekedést produkált. A világgazdasági váls ág 2009-ben teljes mértékben éreztette 
hatását az országban: a GDP 2,8 %-kal eset t vissza. A recesszió ugyanakkor csak 
korlátozott hatást fejtett ki a foglalkoz tatásra. A ledolgozott munkaórák átmeneti 
csökkenése és a munkaórára vetített te rmelékenység csökkenése pufferként m űködött. 
A 2009-ben tapasztalt 0,4 %-os visszaesés után 2010-ben a foglalkoztatás ismét 
növekedésnek indult. A munkanélküliség ugyanakkor 7 %-ról 8,3 %-ra emelkedett 2010-ben. A világkereskedelem  élénkülésének köszönhet ően a gazdaság 2010-ben a 
vártnál jobban magára talált, így a GDP  2,2 %-kal növekedett. Az automatikus 
stabilizátorok és a válságkezelés részekén t kidolgozott diszkrecionális intézkedések 
miatt a költségvetési hiány a 2008-as 1,3 %-ról a GDP 5,9 %-ára emelkedett 2009-ben.  
(8) Az 1466/97/EK tanácsi rendelet szerinti ak tualizált stabilitás i program elemzése 
alapján a Tanács úgy véli,  hogy a költségvetési el őrejelzéseket alátámasztó 
makrogazdasági pálya megalapozott. A fe lvázolt pálya nagyjából összhangban van a 
Bizottság 2011. tavaszi el őrejelzéseivel, bár a 2011- es növekedésre vonatkozó 
feltételezések némiképp elmaradnak attól. A 2010-es deficitnek a vártnál kedvez őbb, 
4,1 %-os alakulását követ ően a programban felvázolt költ ségvetési stratégia célja, 
hogy a hiány 2011-ben 3,6 %-ra, 2012-re pedig a 3 %-os referenciaérték alá csökkenjen, összhangban a túlzott hiány korrekciójára a Tan ács által szabott 
határidővel. Az inkább óvatosnak tekinthet ő gazdasági kilátás ok mellett a 2011-re 
tervezett hiánycsökkentés megvalósíthatónak t űnik. A költségvetési kiigazítás mértéke 
ugyanakkor valószín űsíthetően alatta marad a Tanács által ajánlott, átlagosan évente a 
GDP 0,75 %-ának megfelel ő kiigazítás mértékének, kül önösen 2011-ben és 2012-ben, 
amikor (a strukturális szinten vett) k iigazítás mértéke a GDP-nek csupán 0,4, illetve 
0,3 %-ának felel meg. Ezenfelül a 2012-re és az azt követ ő évekre vonatkozó 
 
HU 4   HU hiánycélok nincsenek alátámasztva konkrét k iigazítási intézkedésekkel. Végezetül, a 
GDP 0,5%-ának megfelel ő strukturális többletben me ghatározott középtávú célt a 
tervek szerint nem sikerül elérni a 2011–2014 közötti programid őszakban. 
(9) A vártnál jobb 2010-es tényadatok alapján helyénvalóbb lenne egy ambiciózusabb 
2011-es hiánycsökkentéssel, továbbá a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbérték 
gyorsabb elérésével számolni. További kons zolidációs intézkedések nélkül nem 
szüntethet ő meg a túlzott hiány 2012-ig, e nélkül pedig a középtávú célkit űzés 
irányába való közeledés sem folytathat ó. Mivel az adóterhelés – és különösen a 
munkajövedelmek adóterhe – már most is  nagyon magas Belgiumban, a kiigazítási 
intézkedéseknek els ősorban a kiadási oldalr a kell összpontosítaniuk. 
(10) A gazdasági és pénzügyi válság megfordította a csökken ő államadósság korábban 
sokáig fennálló trendjét. Az 1993 óta cs ökkenést mutató adósságráta (a GDP 134%-
ának megfelel ő akkori csúcspontjához képest folyamatosan csökkenve 2007-re a GDP 
84 %-ára mérsékl ődött) 2008-ban újra növekedésnek indult, és 2010 végén már a GDP 
96,8 %-ánál járt. Az államadósság magas szintje  továbbra is súlyos kihívást jelent, 
különösen azért, mert a népesség öregedésének  hosszú távú költségveté si hatása az EU 
átlagát meghaladó mérték ű, aminek hátterében els ősorban a nyugdíjkiadások 
viszonylag er őteljes növekedése áll, ami újabb terheket ró az államháztartásra. 
Elegendő többletet mutató els ődleges egyenleg középtávon történ ő biztosításával, a 
belga társadalombiztosítási rendszer további reformjával és – különösen a 
nyugdíjrendszernél – az öreged ő népességgel kapcsolatban jelentkez ő számottev ő 
kiadásnövekedés visszafogásával javítani kellene az államháztartás hosszú távú 
fenntarthatóságát.  
(11) Belgium számára fontos kihívást jelent egy stabil és jól m űködő pénzügyi szektor 
biztosítása, amely képes kiszolgáln i a reálgazdaság pénzügyi közvetít ői szükségleteit. 
Az elmúlt két évben a pénzügyi válság súl yosan érintette a belga pénzügyi szektort, 
ami csökken ő mérlegeket, jelent ős állami támogatásokat és a bankfelügyelet 
módosítását eredményezte. A bankszektor pénz ügyi helyzete továbbra is törékeny. 
Ráadásul Belgiumban a bankszektor meglehet ősen koncentrált és viszonylag nagy a 
gazdaság méretéhez viszonyítva.  
(12) A „foglalkoztatás támogatásáró l és a versenyképesség meg őrzéséről” szóló 1996-os 
törvény alapján a belgiumi bérek alakulásának összhangban kell lennie három szomszédos ország (Franciaország, Németország, Hollandia) béreinek alakulásával, ami korlátok közé szorítja a bérköltségeket . Mindazonáltal ez a törvény nem volt 
alkalmas annak megakadályo zására, hogy a 2005–2010 közötti id őszakban a bérek 
gyorsabban emelkedjenek Belgiumban, mi nt a három szomszédos országban, 
miközben a termelékenység növekedése elma radt attól. Következésképp a fajlagos 
bérköltség gyorsabb ütemben emelkedett Belgiumban, mint a szomszédos országokban, vagy az euróövezet átlagához ké pest. Ez különösen problémás jelenség 
annak fényében, hogy Belgium relatíve al acsony technológiatartalmú termékek 
előállítására specializálódott,  és így éles versenynek van kitéve az alacsonyabb 
költségszint ű országokkal szemben. A bérekr ől szóló jogszabály keretet ad ugyan a 
bértárgyalásoknak, de a termelékenység  növekedésében mutatkozó különbségek 
figyelmbevételével, továbbá a célok esetleges nemteljesülése esetén szükségessé váló 
utólagos bérkorrekciókat hatékonyabban kezel ő rendszer kidolgozásával a bérpolitika 
javítható lenne. 
 
HU 5   HU (13) A munkaer őpiacot számos olyan rugalmatlanság jellemzi, amely er ősen visszatartja az 
embereket a munkavállalástól: a korlátlan id őtartamra járó munkanélküli segély; 
magasak az effektív marginális adókulcs ok és az adóék (különösen az alacsony 
keresetű munkavállalók esetében); munkavállalás esetén pedig a szociális támogatási 
juttatások megvonása és az adóel vonás összhatása. Ezenfelül az id ősebb 
munkavállalókat számos lehet őség ösztönzi arra, hog y a 65 éves kötelez ő 
nyugdíjkorhatár elérése el őtt kilépjenek a munkaer őpiacról. Az aktív munkaer ő-piaci 
politikák további reformja  és ezeknek az 50 évnél id ősebbekre való kiterjesztése 
segítene az általános foglalkoztatási rá ta növelésében és a munkahelykereséshez 
nyújtott ösztönz ők javításában. A munkanélküliekne k nyújtott ellátások fokozatos 
további csökkentésével, illetve id őtartamuk lerövidítésével jobban lehetne ösztönözni 
a fiatal munkavállalókat a munkaer őpiacra való belépésre. Az el őrehozott nyugdíjra 
vonatkozó feltételek szigorítása arra  ösztönözné a munkahelyüket elveszt ő idősebb 
munkavállalókat, hogy továbbra is aktívak maradjanak, a ho sszabb ideje állás nélkül 
lévő idősebb munkavállalókat pedig arra , hogy visszatérjenek a munkaer őpiacra. 
Végezetül, a nem uniós állampolgárok foglal koztatási rátája (40,9 %) messze elmarad 
az uniós átlagtól.  
(14) A munka teljes adóterhe az EU országai kö zül Belgiumban az egyik legmagasabb; az 
adóterhek csökkentése tehát hozzájárulna a munka vonzóbbá tételéhez. Tekintettel 
azonban a jelent ős kiigazítási szükségl etre, a munkát terhel ő adók csökkentését 
kevésbé torzító hatású  adók ugyanilyen mérték ű emelésével kompenzálni kell; például 
fogyasztási adókkal vagy a környezetvédelmi adók irányába való elmozdulással. 
Belgiumban sokkal alacsonyabb az energi a implicit adókulcsa mint a szomszédos 
országokban. A munkát terhel ő adóknál jelentkez ő adóékkel kombinálva az egész EU-
ban Belgiumban a legalacsonyabbak a környezetvédelmi adók a munkát terhel ő 
adókkal összehasonlítva. Ez hozzájárult annak a helyzetnek a kialakulásához, 
amelyben a magas munkanélküliség viszonylag  magas energiafelhasználással párosul, 
megnehezítve ezáltal a foglalkoztatási és  az energiahatékonysági célok elérését. 
(15) A kiskereskedelemben és a hálózatos iparágakban jellemz ő visszafogott versenyb ől, 
valamint a felügyeleti keret gyengeségeib ől fakadóan Belgiumban számos áru és 
szolgáltatás általában drágább, mint más tagállamokban. A kiskereskedelemi 
ágazatban jelent ősek a belépési akadályok és a m űködési korlátozások. 
Versenykorlátozó rendelkezések szabják meg továbbra is a nyitvatartási id őt, védik a 
már piacon lév őket az új belép őktől, és gátolják az új üzleti  modellek és technológiák 
elterjedését. A versenyt érint ően a hálózati iparágaknál jellemz ő közös probléma 
Belgiumban a piacon lév ők erős pozíciója és a többi ta gállamhoz képest magas 
belépési korlát, aminek eredményeképp ezekben az ágazatokban a korábban monopóliummal rendelkez ők magasabb árak szabásával t ovábbra is magasabb profitot 
szednek, mint amire egy versenyz ő piacon lehet őségük lenne.  
(16) A belga hatóságok számos vállalást tette k az Euró Plusz Paktummal összefüggésben
4. 
Ezek a vállalások a Paktum négy te rületéhez kapcsolódnak. A vállalások 
középpontjában a hiány csökkentése, az energiaárak ellen őrzés alatt tartása és a 
verseny ösztönzése, a reál bérek növekedésének ellen őrzése, a pénzügyi szektor 
ellenőrzését szolgáló felügye leti keret végrehajtása, továbbá a tényleges 
                                                 
4 Az Euró Plusz Paktumban tett vállalásokkal kapcsolatos további részletek a SEC(2011) 710 
dokumentumban találhatók. 
 
HU 6   HU nyugdíjkorhatár emelése áll. Nem áll rendelkezésre viszont információ a 
költségvetésre vonatkozóan kit űzött célok eléréséhez szükséges intézkedésekr ől, sem 
pedig arról, hogy milyen es zközökkel tervezik kontrollálni  a reálbérek növekedését, 
illetve az energiaárak alakulását. Az el őrehozott nyugdíjazással kapcsolatban nem 
világos, hogy sor kerül-e,  illetve mikor kerül so r a „generációs paktum” 
felülvizsgálatára, és ennek hatásai milyen konkrét intézkedések formájában ölthetnek 
testet. A vállalásokat a Bizottság értéke lte, és figyelembe vette az ajánlások 
kidolgozásakor. 
(17) A Bizottság értékelte a stab ilitási programot és a nemzeti reformprogramot, az Euró 
Plusz Paktummal együtt5. Figyelembe vette nemcsak a programok Belgium 
fenntartható költségvetési és társadalmi-g azdasági politikája szempontjából mutatott 
jelentőségét, hanem azt is, hogy megfel elnek-e az uniós szabályoknak és 
iránymutatásoknak, tekintve, hogy a jöv őbeli nemzeti döntéseknél az uniós 
szempontok beépítésével kell meger ősíteni az Európai Unió átfogó gazdasági 
kormányzását. Ennek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a 2011-es költségvetési 
hiány csökkentése tekintetéb en ambiciózusabb célok kit űzésére is lenne lehet őség, és 
további konszolidációs int ézkedéseket kell megfogalm azni 2012-re és az azt követ ő 
időszakra. Az államháztartás hosszú távú fennt arthatóságának javítása érdekében a 
nyugdíjrendszer további reformjára van sz ükség. További lépéseket kell tenni a 
versenyképesség meger ősítése, az emberek munkához ju ttatása, az adóterheknek a 
munkáról a fogyasztásra és az en ergiára való átterelése, va lamint a szolgáltatási és 
hálózati iparágak növekedése és  az ide irányuló beruházások el őtti lehetőségek 
megnyitása érdekében.  
(18) Ezen értékelés fényében és figyelembe véve a 2009. december 2-i, az Európai Unió 
működéséről szóló szerz ődés 126. cikkének (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlást, a 
Tanács megvizsgálta Belgium 2011. évi aktu alizált stabilitási programját; arról 
alkotott véleményét6 az alábbi ajánlás és különösen a nnak (1) és (2) pontja tükrözi. 
AJÁNLJA, HOGY Belgium a 2011–2012 közötti id őszakon belül tegyen intézkedéseket a 
következők érdekében:  
(1) A gazdasági élénkülést kihasználva gyorsítsa fel a túlzott hiány korrekcióját. Ennek 
érdekében a 2012. évi költségvetésig tegye  meg a szükséges lépéseket – els ősorban a 
kiadási oldalon –, hogy átlagosan legalább a GDP 0,75 %-ának megfelel ő strukturális 
javulást érjen el. Ezzel a költségvetési hiányna k jóval a GDP 3 %-ában 
meghatározott referenciaérték alá kell kerülnie legkés őbb 2012-re. Évente legalább a 
GDP 0,5 %-ának megfelel ő ütemben közeledjen a középtávú célkit űzés felé. 
(2) Tegyen lépéseket az államháztartás hosszú távú fenntarthatóság ának javítására. 
Intézkedései középpontjába egy olyan straté gia életbe léptetését  helyezze, amelynek 
célja az öreged ő népességgel összefügg ő kiadások visszafogása, például a tényleges 
nyugdíjkorhatár megemelése érdekében a munkaer őpiac korai elhagyásának 
megakadályozásával és a kötelez ő nyugdíjkorhatárnak a várható élettartamhoz 
igazításával. 
                                                 
5 SEC(2011) 710. 
6 Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (3) bekezdése alapján. 
 
HU 7   HU (3) Kezelje a pénzügyi ágazat strukturális gye ngeségeit. Ennek érdekében fejezze be a 
megfelelő tőkére és életképes üzleti modellre szoruló bankok át strukturálását. 
(4) A szociális partnerekkel  egyeztetve és a nem zeti gyakorlatnak megfelel ően 
reformálja meg a béralku és a bérindexálás rendszerét, hogy a bérek növekedése jobban tükrözze a munkaer ő termelékenységének és versenyképességének alakulását.  
(5) A magas adó- és társadalombiztosítási já rulékterhek csökkentésével a költségvetésre 
nézve semleges módon ösztönözze a munkaer ő-piaci részvételt az alacsony fizetés ű 
munkavállalók körében, továbbá vezesse n be olyan rendszert, amelyben a 
munkanélküli ellátások a munkanélküliség id őtartamával arányosan fokozatosan 
csökkennek. Tegyen lépéseket az adóterhe knek a munkáról a fogyasztásra való 
átterelése érdekében, és tegye kör nyezetbarátabbá az adórendszerét. Az 
intézkedéseknek az id ősebb munkavállalókra és a kiszol gáltatottabb csoportokra való 
összpontosításával ja vítsa az aktív munkaer ő-piaci politikák hatékonyságát.  
(6) A belépési korlátok csökkentésével és a m űködési feltételek enyhítésével tegyen 
intézkedéseket a kiskereskedelmi ágazatban folyó verseny er ősítése érdekében; az 
ágazati szabályozó és versenyfelügyeleti ha tóságok hatékonyságának további javítása 
útján tegyen intézkedéseket a villamos áram és a gáz piacán folyó verseny 
erősítésére.  
Kelt Brüsszelben, […]-án/-én. 
 a Tanács részér ől 
 az elnök