C 331/17

A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti, nem kisebb jelentőségű termékleírás-módosítás jóváhagyására irányuló kérelem közzététele

(2020/C 331/12)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a módosítási kérelem elleni felszólalásra e közzététel napjától számított három hónapon belül.

AZ OLTALOM ALATT ÁLLÓ EREDETMEGJELÖLÉSEKHEZ/OLTALOM ALATT ÁLLÓ FÖLDRAJZI JELZÉSEKHEZ KAPCSOLÓDÓ TERMÉKLEÍRÁS NEM KISEBB JELENTŐSÉGŰ MÓDOSÍTÁSÁNAK JÓVÁHAGYÁSÁRA IRÁNYULÓ KÉRELEM

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének első albekezdése szerinti módosítás jóváhagyására irányuló kérelem

„CORNOUAILLE”

EU-szám: PDO-FR-0043-AM02 – 2019.4.19.

OEM (X) OFJ ( )

1. Kérelmező csoportosulás és jogos érdek

Organisme de défense et de gestion du cidre AOC Cornouaille

Chambre d'agriculture – Kergadalen 29590 SAINT-SEGAL FRANCE

Tel.: +33 298524801

E-mail: odgcornouaille@gmail.com

A csoportosulás almatermesztőkből és a „Cornouaille” almabor előállítóiból áll. Ezért jogosult a módosításra irányuló kérelem előterjesztésére.

2. Tagállam vagy harmadik ország

Franciaország

3. A termékleírás módosítással (módosításokkal) érintett rovata

☐ A termék elnevezése

☒ A termék leírása

☒ Földrajzi terület

☒ A származás igazolása

☒ Az előállítás módja

☒ Kapcsolat

☒ Címkézés

☒ Egyéb: a csoportosulás és a tagállami illetékes hatóság elérhetőségeinek naprakésszé tétele, az ellenőrző szervre vonatkozó hivatkozások, kapcsolat, nemzeti előírások, a „Földrajzi terület” rovat szövegezésbeli módosításai.

4. A módosítás(ok) típusa

☐ Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető módosítása

☒ Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető oly módon történő módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot

5. Módosítás(ok)

Mivel korábban nem tettek közzé egységes dokumentumot, az alábbiakban ismertetett módosítások kizárólag a termékleírásra vonatkoznak. Az egységes dokumentum a módosított termékleírásban található információkat veszi át.

5.1. „A termék leírása” rovat

– Az alábbi rendelkezés:

„A »Cornouaille« parafadugóval ellátott palackban kiszerelt, nem pasztörizált, szénsavval nem dúsított almabor, amely a földrajzi területen lévő azonosított ültetvényekről származó helyi és hagyományos fajtákhoz tartozó boralmák tiszta levéből készül.”

helyébe a következő szöveg lép:

„A »Cornouaille« palackban történő másodlagos erjesztéssel előállított, nem pasztörizált és szénsavval nem dúsított, habzó almabor. A »Cornouaille« a földrajzi területen lévő azonosított ültetvényekről származó helyi és hagyományos fajtákhoz tartozó boralmák tiszta levéből készül.”

Az almabor meghatározásához használt „parafadugóval ellátott palackban kiszerelt” kifejezés helyébe a „palackban történő másodlagos erjesztéssel előállított, habzó” szövegrész kerül. E módosítás célja, hogy a jobb érthetőség érdekében konkretizálja a fogalmat.

— A szöveg az „Érzékszervi jellemzők” alcímmel egészül ki.

– Az alábbi rendelkezés:

„A »Cornouaille« almabor tanninokban különösen gazdag, ami narancsos-vörös árnyalatú barna színét és jellegzetes ízét adja.”

helyébe a következő szöveg lép:

„A »Cornouaille« almabor tanninokban különösen gazdag, ami aranysárgától narancssárgáig terjedő színét és jellegzetes tanninos ízét adja. Az édes és a kesernyés ízek megfelelő egyensúlya jellemzi.”

E módosítások célja az érzékszervi jellemzők leírásának pontosítása és részletezése: a szín leírásához használt „narancsos-vörös árnyalatú barna” kifejezést az „aranysárgától narancssárgáig terjedő” színárnyalat váltja fel, ami jobban megfelel a termék változatosságának. A „Cornouaille”„jellegzetes ízének” leírása érdekében a szöveg a „tanninos” jelzővel egészül ki. A „Cornouaille” ízének megfelelőbb leírása érdekében a szöveg a következő mondattal is kiegészül: „Az édes és a kesernyés ízek megfelelő egyensúlya jellemzi.”

— A termék leírásának kiegészítése érdekében a szöveg a következő bekezdéssel is kiegészül: „Fizikai-kémiai jellemzők: A »Cornouaille« az alábbi analitikai jellemzőkkel rendelkezik: — 3,5 térfogatszázalékot meghaladó tényleges alkoholtartalom; — 6 térfogatszázalékot meghaladó összes alkoholtartalom; — legalább 20 gramm/liter cukortartalom; — az almabor nyomása a palackban: legalább 1,5 bar 20 °C-on vagy 3 gramm CO2.”

5.2. „Földrajzi terület” rovat

– A szöveg a következő mondattal egészül ki:

„Az almatermesztést és az almbabor előállítását – adott esetben a seprő eltávolítását is beleértve – az Institut national de l’origine et de la qualité által az illetékes nemzeti bizottság 1995. november 7–8-i és 2014. szeptember 11-i ülésén jóváhagyott földrajzi területen kell elvégezni.”

annak érdekében, hogy egyértelműen kitűnjenek a kötelezően a földrajzi területen elvégzendő műveletszakaszok, valamint a hatóságok erre vonatkozó határozatainak időpontjai.

— A bejegyzett termékleírásnak a földrajzi területet leíró alábbi bekezdései: „Az almatermesztés és a »Cornouaille« megjelölésre jogosult almabor előállításának földrajzi területe Finistère megyében található, és a bretagne-i egykori Cornouaille-i Grófság területe egy részének felel meg. A körülhatárolt terület Cornouaille – konkrét éghajlati és talajtani adottságokkal rendelkező – leghíresebb almabortermelő övezeteit foglalja magában. Ezért figyelembe vették Cornouaille déli részét és az Aulne völgyét.”

módosulnak, és azokat a terület határainak pontos meghatározása érdekében (a 2017. évi hivatalos földrajzi kódex alapján) a területet alkotó települések jegyzéke váltja fel. Az új szöveg a következő:

„E földrajzi terület a 2017. évi hivatalos földrajzi kódex alapján a következő 40 település területét foglalja magában. Finistère megye: A következő települések teljes területe: Argol, Bénodet, Clohars-Carnoët, Clohars-Fouesnant, Combrit, Concarneau, Ergué-Gabéric, Le Faou, La Forêt-Fouesnant, Fouesnant, Gouesnach, Landévennec, Mellac, Moëlan-sur-Mer, Névez, Peumérit, Pleuven, Plogastel-Saint-Germain, Plomelin, Plonéour-Lanvern, Plovan, Pluguffan, Pont-l’Abbé, Pouldreuzic, Quimperlé, Rédené, Rosnoën, Saint-Evarzec, Saint-Jean-Trolimon, Tréguennec, Trégunc, Tréméoc, Tréogat. A következő települések területének egy része: Arzano (ZD, ZH, ZI szelvény), Crozon (DL és ZA szelvény), Elliant (H1, H2, I4 szelvény), Quimper (az egykori Ergué-Armel település területének megfelelő rész), Riec-sur-Belon (YD és YI szelvény), Saint-Coulitz (A2 szelvény), Telgruc-sur-Mer (ZA szelvény).”

— A földrajzi terület a jelenlegi övezettel határos két településsel (Crozon és Telgruc-sur-Mer), valamint Riec-sur-Belon település egy további részével bővül. Ezek a települések és ez a szelvény megfelel a jelenleg bejegyzett övezet körülhatárolási kritériumainak.

— Az olvasó ezen adatok rendelkezésre bocsátására vonatkozó tájékoztatása érdekében a szöveg a következő mondattal egészül ki: „A földrajzi területet ábrázoló kartográfiai dokumentumok megtekinthetők az Institut national de l’origine et de la qualité honlapján.”.

— A „Földrajzi terület” rovat továbbá kiegészül a „Cornouaille” előállítására szánt alma termesztésére alkalmas parcellák kiválasztásának és azonosításának feltételeivel. A szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:

„A »Cornouaille« eredetmegjelölés előállítására szánt boralmának a földrajzi területen található ültetvényekről kell származnia, és meg kell felelnie a telepítés helyéhez kapcsolódó, az Institut national de l’origine et de la qualité illetékes nemzeti bizottságának 1997. május 22-i és 23-i ülésén jóváhagyott azonosítási kritériumoknak. Azoknak a termelőknek, akik parcellát kívánnak azonosíttatni, a szüret évében április 1-jéig kell erre vonatkozó kérelmet benyújtaniuk az Institut national de l’origine et de la qualité szolgálataihoz. A jóváhagyott ültetvények jegyzékét minden évben az Institut national de l’origine et de la qualité illetékes nemzeti bizottsága hagyja jóvá az erre a célra kijelölt szakértői bizottság véleményének kikérését követően. A kritériumok és az azonosított parcellák jegyzéke megtekinthető az Institut national de l’origine et de la qualité szolgálatainál és a csoportosulásnál.”

5.3. „A származás igazolása” rovat

– A következő bekezdést:

„A Cornouaille-i Grófság azoknak a Britannia (Nagy-Britannia) egykori római provincia délnyugati részéről származó népeknek köszönheti a nevét, akik meghódították a területet, és így felváltották a gall-római fennhatóságot. A közigazgatásilag megszűnt Cornouaille-i Grófság a sajátos szokásai, nyelvjárása és néphagyománya révén tovább él. Területe Finistère megye egy részének felel meg. Cornouaille területén a VI. századtól folyik almatermesztés, erről tanúskodnak a landevennec-i apátság (Vallée de l’Aulne, Finistère megye) alapítója, Saint Guénolé életéről szóló beszámolók. A grófság almabortermelése a tengeri kereskedelmi kapcsolatok bővülésének köszönhetően a XIV. századtól Galíciából (Spanyolországból) és Észak-Afrikából származó, tanninokban gazdag gyümölcsöket termő, új almafafajtákra épülve fejlődik. A tanninok antiszeptikus szerepükön kívül az északnyugat-franciaországi régiókban előállított hagyományos almaboroknál alkalmazott jellegzetes technikát, a szabályozottabb erjesztést garantáló természetes derítéssel végzett musttisztítást is elősegítik. Az idők folyamán a helyi éghajlathoz megfelelő, kiváló minőségű fajtákat nemesítettek. A XIX. század végéig számos feljegyzés tanúsította a Cornouaille-ban (Vallée de l’Aulne, Fouesnant, Clohars-Carnoêt, Pays Bigouden stb.) előállított almabor ismertségét, amely a XX. századi két világháború következtében a bretagne-i vidéki életben végbement változások miatti visszaesés ellenére is megőrizte szilárd presztízsét a fogyasztók körében.”

törölték, mivel nem felelt meg e rész tárgyának.

Helyébe a következő szövegrész lép:

„Az ültetvénytől kezdve a »Cornouaille« teljes előállítási folyamata során alkalmazott dokumentálás, valamint a meghatározott analitikai és érzékszervi ellenőrzési folyamat lehetővé teszi a termék forgalomba hozatalig tartó nyomon követésének garantálását. 4.1. Nyilatkozattételi kötelezettségek 4.1.1. A gazdasági szereplők azonosítási nyilatkozata A »Cornouaille« termelésének és előállításának egészében vagy egy részében közreműködni kívánó gazdasági szereplők kötelesek azonosítási nyilatkozatot benyújtani. Az azonosítási nyilatkozat a parcellák, valamint az eredetmegjelölés oltalma alatti termeléshez alkalmazott eszközök leíró információit, továbbá a gazdasági szereplők azon kötelezettségvállalását tartalmazza, hogy betartják az eredetmegjelölés termékleírását. Az azonosítási nyilatkozatot a csoportosulás részére kell megküldeni, amely tájékoztatja az ellenőrző szervet. A jogosultságot szerzett gazdasági szereplőknek a műveletek megkezdése előtt minden változást részletesen ismertetniük kell. GAZDASÁGI SZEREPLŐK A TERMELŐESZKÖZ LEÍRÁSA BENYÚJTÁS IDŐPONTJA Gyümölcstermesztők Minden termesztési egység esetében: a parcella (parcellák) kataszteri adatai, a fák száma, az ültetés éve, a művelésmód, a fajták, a fák közötti távolság. Az ültetvény alaprajza a fajták elhelyezkedésével együtt. Ha a gazdasági szereplő N. évben gyümölcsöt akar termeszteni: a szüret évében április 1-jéig minden új parcella vagy termesztésiegység-módosítás esetében Almabor-előállítók A gyümölcsök raktározási helye A termelőhely(ek) címe Zúzásra vagy reszelésre használt eszközök megléte Préselésre használt eszközök megléte Az eredetmegjelölés használata mellett történő almabor-előállítás előtt, és a szüret évében legkésőbb szeptember 1-jéig, ha a gazdasági szereplő N. évben kíván almabort előállítani. 4.1.2. Névhasználat-igénylési nyilatkozat A névhasználat-igénylési nyilatkozatot legkésőbb a palackozást követő hónap 10. napjáig kell megküldeni. A nyilatkozatban a következőket kell feltüntetni: — a palackozás időpontja és — a palackozott mennyiségek tételenkénti bontásban. A névhasználat-igénylési nyilatkozatot a csoportosulás részére kell megküldeni, amely tájékoztatja az ellenőrző szervet. 4.1.3. A gyümölcsfelvásárlásról szóló összefoglaló nyilatkozat A gyümölcsfelvásárlásról szóló összefoglaló nyilatkozatot minden olyan almabor-előállítónak ki kell töltenie, aki/amely a gazdasági év során gyümölcsöt vásárolt fel. A nyilatkozatot a szüretet követő év február 15. napjáig a csoportosulás részére kell megküldeni, amely tájékoztatja az ellenőrző szervet. A nyilatkozatnak beszállítónkénti bontásban kell tartalmaznia a felvárásolt gyümölcsmennyiségeket. 4.2. Nyilvántartások vezetése 4.2.1. Nyilvántartások és a gyümölcsöket kísérő dokumentumok A gyümölcsöket a beszállító és az almabor-előállító közötti szállítás során a következőket feltüntető dokumentumnak kell kísérnie: — az igényelt eredetmegjelölés, — a mennyiség, — a dűlő vagy a parcella, — a szüret időpontja. A gazdasági szereplők a következőket rögzítik a szüreti nyilvántartásban: — a szüret időpontja, — a dűlő vagy a parcella adatai, — a szüretelt mennyiség és — a fajta. 4.2.2. Előállítási nyilvántartás Az előállítási nyilvántartás különösen a következő adatokat tartalmazza: — A gyümölcslé kinyerésére vonatkozó adatok: — a zúzás időpontja, — a feldolgozott fajták és a vonatkozó mennyiségek, — az előállított must sűrűsége és mennyisége. — Az erjedő musttal végzett műveletekre vonatkozó adatok: — palackozás, — palackozás időpontja, — alapbor-házasítások, — mennyiség, — a tétel azonosítója. 4.3. Termékellenőrzés Az eredetmegjelöléshez tartozó termék jellemzőinek ellenőrzése során végzett analitikai és érzékszervi, szemrevételezéses és ízvizsgálat célja a »Cornouaille« minőségének és jellegzetességének biztosítása. Ezekre az ellenőrzésekre szúrópróbaszerűen kerül sor. Az almaborokból a másodlagos erjesztés minimális időtartamának elteltével vesznek mintát.”

Ez a módosítás a nemzeti törvények és rendeletek változásához kapcsolódik, célja az alkalmazott mennyiségi és minőségi nyomonkövethetőségi rendszer leírása. Pontosításra kerülnek a gazdasági szereplők nyilatkozattételi kötelezettségei (különösen a nyilatkozatok tartalma és címzettjei). A termékleírás többek között a következőket írja elő:

— a gazdasági szereplők azonosítási nyilatkozata annak tanúsítása céljából, hogy képesek eleget tenni a termékleírás követelményeinek,

— névhasználat-igénylési nyilatkozat,

— a gyümölcsfelvásárlásról szóló összefoglaló nyilatkozat,

— pontosításra kerül a nyilvántartások – különösen a gyümölcsök nyilvántartása és a gyümöcsöket kísérő dokumentumok és a feldolgozási nyilvántartások – vezetésének módja.

Ezek a nyilatkozatok az eredetmegjelöléssel történő forgalomba hozatalra szánt termékek ismeretéhez, nyomon követéséhez és ellenőrzéséhez szükségesek.

5.4. „Az előállítás módja” rovat

A szöveg a következő címmel egészül ki: „5.1. A gyümölcsök és a gyümölcslé előállítása”. Ebben a bekezdésben:

— A szöveg a következő mondattal egészül ki: „Az ültetvény a gazdaság azon almafáinak összessége, amelyeknek a gyümölcse alkalmas a »Cornouaille« előállítása céljából történő feldolgozásra.”

az ültetvény fogalmának meghatározása, valamint annak konkretizálása érdekében, hogy az ültetvényre vonatkozó szabályok betartásának értékelése milyen szinten történik, azaz a mezőgazdasági üzem, nem pedig a parcella szintjén.

A szöveg a következő alcímmel egészül ki: „5.1.1. Az ültetvény fajtaösszetétele”. Ebben a bekezdésben:

— „Az almafajtákat a must íze szerint meghatározott különböző kategóriákon belüli felhasználásnak megfelelő bontásban kell megadni: kesernyés, édes-kesernyés, édes és savanyú.” mondat

az alábbiak szerint módosul:

„Az almafajtákat a must íze szerint meghatározott különböző kategóriákon belüli felhasználásnak megfelelő bontásban kell megadni: fenoltartalmú (kesernyés és édes-kesernyés), édes és savanyú.”

A „kesernyés” és „édes-kesernyés” boralma-kategóriákat a „fenoltartalmú” kategórián belül határozták meg, ami az almabor-ágazatban jelenleg érvényes szokásokat tükrözi.

— „A kesernyés és az édes fajták az egyes alapborok mennyiségének 70 %-át teszik ki” mondatot törölték ebből a részből. Ez a szabály az 5.2.2. pontban szereplő házasítási szabályok közé került át, mert ez a rendelkezés az alapborra, nem pedig az ültetvényekre vonatkozik.

— „A »Cornouaille» ellenőrzött eredetmegjelöléssel ellátott almabort Cornouaille-ban helyi és hagyományos boralmafajtákból állítják elő, amelyeknek a területen lévő azonosított ültetvényekről kell származniuk.” mondat

az alábbiak szerint módosul: „A »Cornouaille« almabort helyi és hagyományos boralmafajtákból állítják elő.”

E módosítás célja a megfogalmazás egyszerűsítése. Az „amelyeknek a területen lévő azonosított ültetvényekről kell származniuk” szövegrészt törölték, mivel – a fentiekben meghatározottaknak megfelelően – a boralma származását, valamint a gyümölcstermesztésre alkalmas parcellák kiválasztásának feltételeit ezentúl a „Földrajzi terület” rovat határozza meg.

— Az engedélyezett helyi és hagyományos fajták jobb meghatározása érdekében a termékleírás az engedélyezett fajták alábbi jegyzékével egészül ki:

„Az engedélyezett fajták a következők: Fenoltartalmú fajták: Amère Saint-Jacques Avalou Bigouden Avalou Daoulas Bedan Beleien Botell Bihan Botell Stank Brank Kamm Bramtôt C’Huéro Briz C’Huero Gwenn C’Huero Ruz C’Huero Ruz Bihan C’Huero Ruz Mod Kozh C’Huero Ruz Per Lae Carabine Chevalier Jaune Douce Möen Dous Bloc’hig Dous Bras Dous-Rouz Dous-Rouz-Bihan Dous-Rouz-Bras Goarimig Ruz Jaketig Jambi Jeanne Renard Jobig Kermerrien Kroc’hen Ki ou Peau de chien Marie Ménard Médaille d’or Penn du Perscao Prat Yod Rouz koumoullen Bihan Rouz Koumoulenn Bras Seac’h Biniou Stang-Ruz Trojenn Hir Ty Ponch Savanyú fajták: Briz Kannig Fil Jaune Fil rouge Judor Locard Vert Mirblaz Petit Jaune Rouget de dol Édes fajták: Avalou Spoue Douce Koêtligné Dous Bihan” Dous E Veg Briz Guillevig ou Guillevic

– A szöveg a következő mondattal egészül ki:

„A fajtagazdagság megőrzése érdekében a fenti felsorolásban nem szereplő helyi boralmafajták jelenléte az ültetvény területének legfeljebb 20 %-án engedélyezett. E fajtákat fenoltartalmú fajtákként veszik figyelembe.”

a meglévő természetes fajtagazdagság figyelembevétele érdekében – minek következtében nem lehet teljesen kimerítően felsorolni a helyi fajtákat –, valamint az érdekes genetikai készletet alkotó fajtagazdagság megőrzése érdekében.

— A szöveg a következő rendelkezéssel egészül ki: „A fenoltartalmú fajtákhoz tartozó almafákkal beültetett területek aránya az ültetvény teljes területének legalább 70 %-át teszi ki, a savanyú fajtákhoz tartozó almafákkal beültetett területek aránya pedig az ültetvény teljes területének legfeljebb 15 %-át teszi ki.”

E szabály célja, hogy a beültetett területek összhangba kerüljenek az alapborokban lévő különböző almakategóriák arányaira vonatkozó szabályokkal.

A szöveg a következő alcímmel egészül ki: „5.1.2. Művelésmód”. Ebben a bekezdésben:

— A szöveg a következő bekezdéssel egészül ki: „Az ültetvények maximális ültetési sűrűsége: — a magas törzsű művelésmód szerint művelt almafák esetében: hektáronként 250 fa, a fák közötti távolság legalább 6 méter; — az alacsony törzsű művelésmód szerint művelt almafák esetében: hektáronként 750 fa.”

Ez a bekezdés az ültetvények két engedélyezett művelésmódját ismerteti: magas törzsű és alacsony törzsű.

— A szöveg a következő rendelkezésekkel egészül ki: „A fák megfelelő általános művelési állapotának biztosítása érdekében az ültetvényt karban kell tartani, amelynek során szabályozni kell a fák fejlődését és a talaj gyepesítését, valamint küzdeni kell az almafákon élősködő fagyöngy ellen. Az öntözés a fák termőre fordulásától kezdve tilos. A magas törzsű művelésmód szerint művelt ültetvényeket gyepesítik, kivéve a fák kerületét, amely legfeljebb 0,50 méter sugarú körben gyepmentesíthető. Az alacsony törzsű művelésmód szerint művelt ültetvényeket gyepesítik, kivéve a fák kerületét, amely legfeljebb 1 méter széles sávban gyepmentesíthető.”

Ezek a rendelkezések a „Cornouaille” előállításához elvárt minőségű boralma termesztését lehetővé tevő ültetvényművelési szabályokat ismertetik. A rendelkezések a fák karbantartására, az öntözés tilalmára és a gyepesítés szakszerű elvégzésére vonatkoznak. Ahogyan ugyanis a „Kapcsolat a földrajzi környezettel” című részben kifejtésre kerül, a gyepesítés – a fű és az almafák közötti versengés kialakítása miatt – korlátozza a fák terebélyesedését és hozzájárul a magas cukor- és tannintartalmú gyümölcsök kialakulásához. Az öntözés csak a fiatal fák esetében engedélyezett. A terület csapadékmennyisége fedezi a termő fák vízigényét.

A szöveg a következő alcímmel egészül ki: „5.1.3. Szüret és tárolás”. Ebben a bekezdésben:

– Az alábbi rendelkezések:

„A boralmát megfelelően érett állapotban kell szüretelni. Az almát fajtánként kell tárolni olyan tárolóedényekben, amelyek a borkészítéshez szükséges megfelelő érettség eléréséig lehetővé teszik a levegő keringését.”

helyébe a következő szöveg lép:

„Az almát érett állapotban, fajtánként kell szüretelni. A különböző almafajtákat úgy kell tárolni, hogy a préseléskor külön-külön megállapítható legyen a mennyiségük. A lé kinyerésekor a gyümölcsöknek jó állapotban kell lenniük.”

E módosítás célja, hogy a szüretelésre, illetve a tárolásra alkalmazandó kritériumok megkülönböztetésével egyszerűbbé tegye a szöveget. Az alma fajtánkénti szüretelése, valamint tárolás alatti nyomonkövethetősége lehetővé teszi az anyagok nyomonkövethetőségének, valamint az alapbor-házasítási szabályok betartásának biztosítását. Az almatárolási feltételeket leíró gondossági kötelmet a gyümölcsök feldolgozáskori állapotára vonatkozó eredménykötelem váltja fel.

A szöveg a következő alcímmel egészül ki: „5.1.4. Az ültetvények termelékenysége és termőre fordulás”. Ebben a bekezdésben:

— A szöveg a következő bekezdéssel egészül ki: „A termelésbe vont ültetvények maximális átlaghozamát a két legutóbbi szüretkor átlagosan termett gyümölcsmennyiség és az azonosított parcellákon művelt terület közötti aránnyal ellenőrzik. Ez a terület a termelésbe vont fák teljes számának és az egyes fák vetülete átlagos területének – azaz a fák ültetéskori egy soron belüli távolságának és a sorok közötti távolságnak – a szorzataként jön létre.”

A gyümölcstermesztés során tapasztalható alternancia (szakaszos terméshozás) jelenségének figyelembevétele érdekében felülvizsgálták a hozam számítási módját: a boralmafák általában kétévente teremnek nagy mennyiségű almát, a következő évben kevesebb termést hoznak. A hozam tehát két egymást követő évben oszlik el, „átlaghozamról” beszélünk.

– A következő bekezdés:

„Ezen ültetvények hozama a termelésbe vont »magas törzsű« ültetvények esetében nem haladhatja meg a hektáronkénti 20 tonnát, a termelésbe vont »alacsony törzsű« ültetvények esetében pedig a hektáronkénti 30 tonnát.”

helyébe a következő szöveg lép:

„A termelésbe vont ültetvények maximális átlaghozama:

— a magas törzsű ültetvények esetében hektáronként 25 tonna alma vagy 187,50 hektoliter must;

— az alacsony törzsű ültetvények esetében hektáronként 30 tonna alma vagy 225 hektoliter must.”

A megfogalmazást a könnyebb olvashatóság érdekében vizsgálták felül. Az itt ismertetett átlaghozam fogalma bekerült a szövegbe. A magas törzsű művelésmód esetében a maximális átlaghozam a tapasztalt hozamok figyelembevétele érdekében 25 tonnára csökken. A tonnában kifejezett almahozam ezenkívül az ellenőrzések megkönnyítése érdekében a must hektoliterben kifejezett egyenértékével egészül ki.

– A következő bekezdés:

„A fiatal almafákat csak a következő időpontoktól veszik figyelembe a »Cornouaille« eredetmegjelölés előállítására szánt gyümölcsök termesztéséhez:

— a magas törzsű művelésmód szerint művelt fák esetében a május 31. előtt telepített ültetvény telepítésének évétől számított hetedik évben;

— az alacsony törzsű művelésmód szerint művelt fák esetében a május 31. előtt telepített ültetvény telepítésének évétől számított harmadik évben.”

egészíti ki a szöveget. E módosítás célja annak pontosítása, hogy a fiatal ültetvényeket mikortól veszik figyelembe a hozam számításához. Az alacsony törzsű művelésmód szerint művelt fák esetében három évig, a magas törzsű művelésmód esetében pedig hét évig nagyon kevés a termésmennyiség.

A szöveg a következő alcímmel egészül ki: „5.1.5. A lé kinyerése, préselés, a muston végzett műveletek”. Ebben a bekezdésben:

— A következő bekezdés: „A boralmát összezúzzák vagy lereszelik. Víz hozzáadása nem engedélyezett.”

a következőképpen módosul: „A boralmát – pép készítése érdekében – összezúzzák vagy lereszelik, majd préselik. Víz hozzáadása nem engedélyezett.”

E módosítások célja az előállítási műveletszakaszok konkretizálása.

— A szöveg a következő rendelkezéssel egészül ki: „A pép keverés mellett, csigás présben történő préselése tilos.”

Ez a módosítás megtiltja az olyan kinyerési eljárást, amely kedvezőtlenül befolyásolhatja a létrejött almalé minőségét.

— A szöveg a következő rendelkezéssel egészül ki: „A kinyert must természetes cukortartalma legalább 108 gramm/liter.”

Ez a kritérium lehetővé teszi a feldolgozott alma érettségének biztosítását.

A szöveg a következő alcímmel egészül ki: „5.2.1. Erjesztés”. Ebben a bekezdésben:

— „A must tisztítása kötelező és csak a hagyományos derítési módszerrel végezhető el.”

helyébe a következő szöveg lép: „A must tisztítása kötelező és csak a – természetesen végzett vagy a hatályos szabályozás által engedélyezett derítősók és enzimek használatával elősegített – hagyományos derítési módszerrel végezhető el.”

E módosítás célja az engedélyezett kezelések konkretizálása.

— „A must erjesztése lassan zajlik.” mondat

a következőképpen egészül ki:

„A tisztított must erjesztése lassan zajlik, az élesztőbaktériumok fejlődésének elősegítésére vagy megfékezésére szolgáló anyagok hozzáadása nélkül.”

Ez a módosítás az első erjesztés elvégzéséhez betartandó feltételeket pontosítja.

– A következő mondatokat:

„A must természetes cukortartalmának módosításával járó bármely művelet tilos.” és „Az édesítés, a pasztörizálás és a szénsavval dúsítás tilos.”

egyesítették, és a következő mondat jött létre: „A pasztörizálás, valamint a must és az almabor természetes cukortartalmának vagy színének módosítását célzó bármely művelet az előállítás valamennyi szakaszában tilos.”

E módosítás célja a „Cornouaille” előállítása keretében tiltott kezelések felsorolása. Mivel a szín a „Cornouaille” OEM sajátossága, annak módosítása szintén tilos. Az említett módszerek a must és az almabor esetében egyaránt tiltottak az előállítás valamennyi szakaszában. A szénsavval dúsítás tilalmát a palackozásról és a másodlagos erjesztésről szóló 5.2.2. pont említi, az első erjesztés műveletszakaszára nem vonatkozik.

A szöveg a következő alcímmel egészül ki: „5.2.2. Palackozás és másodlagos erjesztés”. Ebben a bekezdésben:

— A szöveg „A palackozásra legkorábban a préselést követő hat hét elteltével kerül sor.” rendelkezéssel egészül ki.

E rendelkezés célja annak garantálása, hogy a must a palackozást megelőzően kádban végzett első alkoholos erjesztésen essen át.

— „A fajtaházasítás csak a zúzáskor vagy a reszeléskor, illetve az erjedő must vagy almabor összekeverésekor végezhető el.” mondatot törölték, mivel magától értetődő, a házasítást ugyanis szükségszerűen a palackozás előtt végzik el.

— „A kesernyés és az édes-kesernyés fajták minden alapborok mennyiségének 70 %-át teszik ki.” rendelkezés

helyébe a következő szöveg lép:

„A másodlagos erjesztés céljából történő palackozásra kész almabornak a feldolgozás gazdasági évével megegyező gazdasági év során szüretelt és feldolgozott almaházasításból kell származnia:

— a fenoltartalmú almafajták aránya legalább 70 %;

— a savanyú almafajták aránya legfeljebb 15 %;

— a helyi almafajták aránya legfeljebb 20 %;

— az azonos boralmafajtához tartozó almák aránya legalább 60 %.”

A házasítási szabályokat az eredetmegjelöléssel ellátott késztermék érzékszervi jellemzőinek jobb szabályozása érdekében szigorították. A kesernyés és az édes-kesernyés fajtákra – azaz a fenoltartalmú fajtákra – vonatkozó rendelkezés megmarad és kiegészül a többi almatípusra vonatkozó kritériumokkal.

— A szöveg a következő rendelkezéssel egészül ki: „A palackozást legkésőbb a szüretet követő év október 31-ig el kell végezni.”

A palackozási időszak végének időpontja annak elkerülésére szolgál, hogy a palackozott almabor túlságosan erjedt legyen.

— „A másodlagos erjedést a maradékcukor egy részének palackos erjesztésével kell elérni.” mondat a következőképpen módosul: „A másodlagos erjedést a maradékcukor egy részének palackos erjesztésével kell elérni, esetlegesen aktív száraz élesztő hozzáadását követően.”

Ez a módosítás konkretizálja az aktív száraz élesztő hozzáadásának lehetőségét, amellyel jobban szabályozható az erjedés újraindulása és a palackban történő másodlagos erjesztés sikere.

— A szöveg a következő rendelkezéssel egészül ki: „Az almabor palackban történő másodlagos erjesztésének időtartama legalább hat hét.” annak érdekében, hogy a palackok a másodlagos erjesztéshez szükséges ideig pihenjenek.

— A szöveg a következő rendelkezéssel egészül ki: „Az almabor kizárólag a másodlagos erjesztés minimális időtartama elteltével kerülhet forgalomba a gazdasági szereplők között, illetve ekkortól hozható forgalomba a fogyasztók részére.” annak pontosítása érdekében, hogy a „Cornouaille” nem hozható forgalomba e hathetes időszak vége előtt.

A szöveg a következő alcímmel egészül ki: „5.2.3. A seprő eltávolítására szolgáló módszerek”. Ebben a bekezdésben:

„A másodlagos erjesztés minimális időtartamának elteltével a seprő eltávolítható:

— degorzsálással;

— úgynevezett azonos nyomáson történő »palackonkénti« szűréssel; vagy

— egyesítésre és szűrésre szolgáló edénybe, azonos nyomáson történő áttöltéssel.”

egészíti ki a szöveget.

E módosítás célja, hogy engedélyezze a seprő eltávolítását a „Cornouaille” almaborból. Ez a technika lehetővé teszi a „Cornouaille” időbeli változásának jobb szabályozását és érzékszervi sajátosságainak megőrzését. Ez a seprő, amely a pezsgőborok esetében a borseprővel egyenértékű, időnként nem kívánatos ízek kialakulását okozza az almaborban.

5.5. „A földrajzi területtel való kapcsolatot alátámasztó tényezők” rovat

Ezt a fejezetet majdnem teljes egészében átdolgozták. Jelenleg a földrajzi terület sajátosságainak, a termék sajátosságainak és az ok-okozati kapcsolatnak a jobb meghatározása céljából három részre oszlik. Kizárólag szövegezésbeli módosításokról van szó, amelyek nem járnak érdemi módosításokkal.

5.6. „Címkézés” rovat

— A szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki: „A »Cornouaille« almaborok nem jelenthetők be a gyártás után, nem kínálhatók a vásárlóközönségnek, nem szállíthatók ki, nem értékesíthetők vagy árusíthatók anélkül, hogy a nyilatkozatokon, a hirdetésekben, a tájékoztatókon, a címkéken, a számlákon, a különféle tárolóedényeken feltüntetnék a fent említett megjelölést, valamint az »Appellation d’origine protégée« (oltalom alatt álló eredetmegjelölés) feliratot. A megjelölés nevét és az »Appellation d’origine protégée« feliratot szembetűnő, olvasható, kitörölhetetlen és kellően nagy méretű karakterekkel kell feltüntetni, hogy egyértelműen kitűnjenek a többi írásos vagy grafikus jelzés közül.”

E módosítás célja a megjelölés nevének és az „Appellation d’origine protégée” (oltalom alatt álló eredetmegjelölés) feliratnak a feltüntetésére vonatkozó feltételek pontosítása.

— „Az »appellation d’origine contrôlée« (ellenőrzött eredetmegjelölés) feliratnak közvetlenül az ellenőrzött eredetmegjelölés neve alatt kell elhelyezkednie, és a két felirat között nem szerepelhet semmilyen egyéb jelzés.” mondat a következőképpen módosul: „A címkén az »appellation d’origine protégée« (oltalom alatt álló eredetmegjelölés) feliratnak közvetlenül az ellenőrzött eredetmegjelölés neve alatt kell elhelyezkednie, és a két felirat között nem szerepelhet semmilyen egyéb jelzés.”

Az uniós szabályozásnak való megfelelés érdekében a „contrôlée” (ellenőrzött) szót a „protégée” (oltalom alatt álló) kifejezés váltja fel.

5.7. „Egyéb” rovat

— Tagállami illetékes szerv

Az alábbi szöveg:

„Institut national des appellations d’origine 138, avenue des Champs-Elysées 75008 PARIS FRANCE Tel.: +33 153898000 Fax: +33 142255797”

helyébe a következő szöveg lép:

„Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) Arborial – 12, rue Rol-Tanguy TSA 30003 – 93555 Montreuil Cedex FRANCE Tel.: +33 173303800 Fax: +33 173303804 E-mail: info@inao.gouv.fr”

E módosítás célja az INAO nevének és elérhetőségeinek naprakésszé tétele és kiegészítése.

– Kérelmező csoportosulás

Az alábbi szöveg:

„Elnevezés: Comité Cidricole de Développement et de Recherche Fouesnantais et Finistérien (CIDREF) Cím: 5, allée Sully – 29 322 QUIMPER CEDEX – FRANCE Összetétel: A CIDREF almatermesztőket és a »Cornouaille« almabor előállítóit tömörítő szakmai szakszervezet. 1980. október 13-án jött létre, jelenleg mintegy hatvan tagja van.”

helyébe a következő szöveg lép:

„Elnevezés: Organisme de défense et de gestion du cidre AOC Cornouaille Cím: Chambre d'agriculture – Kergadalen 29590 SAINT-SEGAL FRANCE Tel.: +33 298865993 E-mail: odgcornouaille@gmail.com Összetétel: A szakszervezet almatermesztőkből és a »Cornouaille« almabor előállítóiból áll.”

A jövőben az oltalom alatt álló eredetmegjelölésért felelős és a módosítási kérelmet benyújtó csoportosulás az „Organisme de défense et de gestion du cidre AOC Cornouaille”. A bejegyzési kérelmet benyújtó „Comité cidricole de développement et de recherche fouesnantais et finistérien (CIDREF)” csoportosulásra vonatkozó információkat tehát törölték, és a jelenlegi csoportosulás nevével váltották fel.

– A termék típusa

Az „1.8. osztály: a II. mellékletben felsorolt egyéb termékek: almaborok” helyébe a következő szöveg lép: „1.8. osztály: a Szerződés I. mellékletében felsorolt egyéb termékek (fűszerek stb.)”.

Az OEM besorolási osztálya nem változik. A módosítás célja az 1.8. osztály megnevezésének naprakésszé tétele.

– 7. rovat: Az ellenőrző szervre vonatkozó hivatkozások

Az alábbi szöveg:

„Institut National des Appellations d’Origine 138, avenue des Champs-Élysées 75008 PARIS FRANCE Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes 59, boulevard Vincent Auriol Teledoc 251 75703 Paris Cedex 13 FRANCE”

helyébe a következő szöveg lép:

„Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) Cím: Arborial – 12, rue Rol Tanguy TSA 30003 – 93555 Montreuil Cedex FRANCE Tel.: +33 173303800 Fax: +33 173303804 E-mail: info@inao.gouv.fr Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF) Cím: 59 boulevard Vincent Auriol 75703 Paris Cedex 13 FRANCE Tel.: +33 144871717 Fax: +33 144973037 A DGCCRF a Gazdasági Minisztérium egyik igazgatósága.”

E módosítás célja a hivatalos ellenőrző szervek nevének és elérhetőségeinek (INAO és DGCCRF) naprakésszé tétele és kiegészítése.

A szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

„Az 1151/2012/EU rendelet 37. cikkében foglalt rendelkezéseknek megfelelően a termékleírásnak való megfelelés ellenőrzését a termék forgalomba hozatalát megelőzően egy terméktanúsító szerv biztosítja, amelynek neve és elérhetőségei megtekinthetők az INAO honlapján és az Európai Bizottság adatbázisában.”

Ez a bekezdés az OEM ellenőrzése tekintetében hatályos feltételekre hívja fel a figyelmet.

– 9. rovat: Nemzeti előírások

Az eredetmegjelölések ellenőrzési rendszerének fent említett, nemzeti szintű reformjával összhangban a termékleírás a főbb ellenőrizendő pontokat és azok értékelési módszereit tartalmazó táblázattal egészül ki.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„CORNOUAILLE”

EU-szám: PDO-FR-0043-AM02 – 2019.4.19.

OEM (X) OFJ ( )

1. Elnevezés(ek)

„Cornouaille”

2. Tagállam vagy harmadik ország

Franciaország

3. A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1. A termék típusa

1.8. osztály: a Szerződés I. mellékletében felsorolt egyéb termékek (fűszerek stb.)

3.2. Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Cornouaille” palackban történő másodlagos erjesztéssel előállított, nem pasztörizált és szénsavval nem dúsított, habzó almabor. A „Cornouaille” helyi és hagyományos fajtákhoz tartozó boralmák tiszta levéből készül.

Érzékszervi jellemzők:

A „Cornouaille” almabor tanninokban különösen gazdag, ami aranysárgától narancssárgáig terjedő színét és jellegzetes tanninos ízét adja. Az édes és a kesernyés ízek megfelelő egyensúlya jellemzi.

Fizikai-kémiai jellemzők:

A »Cornouaille« az alábbi analitikai jellemzőkkel rendelkezik:

— 3,5 térfogatszázalékot meghaladó tényleges alkoholtartalom,

— 6 térfogatszázalékot meghaladó összes alkoholtartalom,

— legalább 20 gramm/liter cukortartalom,

— az almabor nyomása a palackban: legalább 1,5 bar 20 °C-on vagy 3 gramm CO2.

3.3. Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

A „Cornouaille” előállításához felhasznált boralmának a földrajzi területen található és – a megjelöléshez jóváhagyott kritériumok alapján – a „Cornouaille” előállítására szánt alma termesztésére alkalmasként azonosított ültetvényekről kell származnia.

Ezeket az ültetvényeket a fák tövénél lévő (0,50 m sugarú körben vagy legfeljebb 1 méter széles sávban lévő) gyepmentesíthető talaj kivételével gyepesíteni kell.

Az almákat a helyi fajtákat felsoroló pozitív lista tartalmazza:

Fenoltartalmú fajták:

Amère Saint-Jacques Avalou Bigouden Avalou Daoulas Bedan Beleien Botell Bihan Botell Stank Bramtôt Brank Kamm C’Huéro Briz C’Huero Gwenn C’Huero Ruz C’Huero Ruz Bihan C’Huero Ruz Mod C’Huero Ruz Per Lae Carabine Chevalier jaune Douce Möen Dous Bloc’hig Dous Bras Dous-Rouz Dous-Rouz-Bihan Dous-Rouz-Bras Goarimig Ruz Jaketig Jambi Jeanne Renard Jobig Kermerrien Kroc’hen Ki ou Peau de chien Marie Ménard Médaille d’or Penn du Perscao Prat Yod Rouz koumoullen Bihan Rouz Koumoulenn Bras Seac’h Biniou Stang-Ruz Trojenn Hir Ty Ponch

Savanyú fajták:

Briz Kannig Fil jaune Fil rouge Judor Locard vert Mirblaz Petit jaune Rouget de dol

Édes fajták:

Avalou Spoue Douce Koêtligné Dous Bihan Dous E Veg Briz Guillevig ou Guillevic

A fajtagazdagság megőrzése érdekében a fenti felsorolásban nem szereplő helyi boralmafajták az ültetvény teljes területének legfeljebb 20 %-án engedélyezettek. E fajták fenoltartalmúnak minősülnek.

A fenoltartalmú fajtáknak az ültetvény területének legalább 70 %-át kell kitenniük; a savanyú fajtáknak az ültetvény területének legfeljebb 15 %-át kell kitenniük.

Az egyes alapboroknak ugyanazon gazdasági évben termett almák házasításából kell származnia, amelyben:

— a fenoltartalmú almafajták aránya legalább 70 %,

— a savanyú almafajták aránya legfeljebb 15 %,

— az azonos almafajták aránya legfeljebb 60 %,

— a listában nem szereplő helyi almafajták aránya legfeljebb 20 %.

3.4. Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

Az alma termesztését és az almaborok előállítását – adott esetben a seprő eltávolítását is beleértve – kötelezően a földrajzi területen kell elvégezni.

3.5. A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

–

3.6. A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

Az élelmiszerek címkézésére és kiszerelésére vonatkozó jogszabályokban előírt kötelező feliratokon kívül a „Cornouaille” címkéjén a megjelölés nevét és az „Appellation d’Origine Protégée” (oltalom alatt álló eredetmegjelölés) feliratot jól látható, olvasható, kitörölhetetlen és kellő nagyságú karakterekkel kell feltüntetni annak érdekében, hogy egyértelműen megkülönböztethetőek legyenek minden egyéb írásos információtól és rajztól.

4. A földrajzi terület tömör meghatározása

A földrajzi terület az alábbi települések területére terjed ki:

Finistère megye:

A következő települések egész területe: Argol, Bénodet, Clohars-Carnoët, Clohars-Fouesnant, Combrit, Concarneau, Ergué-Gabéric, Le Faou, La Forêt-Fouesnant, Fouesnant, Gouesnach, Landévennec, Mellac, Moëlan-sur-Mer, Névez, Peumérit, Pleuven, Plogastel-Saint-Germain, Plomelin, Plonéour-Lanvern, Plovan, Pluguffan, Pont-l’Abbé, Pouldreuzic, Quimperlé, Rédené, Rosnoën, Saint-Evarzec, Saint-Jean-Trolimon, Tréguennec, Trégunc, Tréméoc, Tréogat.

A következő települések területének egy része: Arzano (ZD, ZH, ZI szelvény), Crozon (ZA és DL szelvény), Elliant (H1, H2, I4 szelvény), Quimper (az egykori Ergué-Armel település területének megfelelő rész), Riec-sur-Belon (YD és YI szelvény), Saint-Coulitz (A2 szelvény), Telgruc-sur-Mer (ZA szelvény).”

5. Kapcsolat a földrajzi területtel

A „Cornouaille” sajátosságai a terület talajtani és éghajlati adottságaiból, valamint az érett, cukorban és fenolvegyületekben gazdag boralma termesztését lehetővé tevő helyi fajtákból fakadnak. A régi szokások különösen a fajtanemesítésen, valamint a palackban történő erjesztéssel készített almabor előállítási módszerén keresztül jutnak kifejezésre.

A földrajzi terület sajátosságai

A „Cornouaille” OEM földrajzi területe Finistère megye 40 bretagne-i településére terjed ki. A következő négy körzetből áll: Vallée de l’Aulne, Pays Bigouden, Fouesnant-Vallée de l’Odet és Pont-Aven körzete.

A földrajzi területet alacsony – 100 m alatti – tengerszint feletti magasság, napsütéses és nagyon enyhe (10 °C-ot meghaladó átlaghőmérsékletű) óceáni éghajlat, valamint rendszeres és nem túlzott (1 100 mm-nél kisebb) mennyiségű csapadék jellemzi. A változatos domborzatból adódóan számos, az uralkodó széltől védett fekvésű ültetvény van, ezáltal elkerülhető, hogy ősszel túl korán hulljanak le a gyümölcsök.

Az almabortermelésre szánt ültetvények leginkább reprezentatív talaja gránittartalmú vagy réteges-kristályos szerkezetű, gyakran homokos szubsztrátumon alakult ki. A „Cornouaille” almaborok előállítására szánt ültetvények esetében a talaj legalább 50 cm mélységű. Egy olyan térségről van tehát szó, amely talajai jellegéből és éghajlatából fakadóan kedvez a rendszeres boralma-termesztésnek.

A Spanyolországból származó, fenolvegyületekben gazdag fajták Finistère megyébe történő betelepítése feltehetőleg a VI. századig nyúlik vissza, és azok vagy az Atlanti-óceán partvidéke mentén folytatott parti hajózásnak köszönhetően, vagy pedig Ille-et-Vilaine megyén keresztül kerültek ide. Ez az új növényanyag jelentős szakmai fejlődést eredményezett az almabor-előállítás területén. Az ezekben az új fajtákban lévő fenolvegyületek ugyanis lassítják és védik az erjedést, és elősegítik a must tisztítását.

A szőlészeti-borászati ágazatban bekövetkezett válságok nyomán a kevés víz hozzáadásával készült almabor a XIX. század végén a parasztok, valamint a munkások és a tengerészek egyik mindennapi italává vált, míg a parafadugóval ellátott palackban kiszerelt – palackban történő másodlagos erjesztéssel előállított – almabor ekkor a fontos eseményekre fenntartott ünnepi ital volt.

Számos, ebből a korból fennmaradt feljegyzés tanúskodik a – különösen Fouesnant környékén – sok kis ültetvénnyel jellemzett Cornouaille-ban előállított almabor ismertségéről. Crochetelle 1905-ben vette leltárba Finistère megye déli részének sajátos fajtáit.

A XX. század folyamán a hadiipar alkoholszükséglete következtében a bretagne-i ültetvényeket olyan magas hozamú fajtákra állították át, amelyek legfőbb tulajdonsága a magas alkoholtartalom volt. Azt követően, hogy a háború után számos almafaültetvényt kivágtak, a bretagne-i ültetvényeket az 1980-as évektől intenzív fejlődési szakasz jellemezte. Az almabor-előállító üzemek – az ellátásuk bizonytalanságától tartva – alacsony törzsű ültetvények telepítésére ösztönözték a mezőgazdasági termelőket. A magas hozamú, gyakran savanyú és a hagyományos felhasználási módoktól eltérő rendeltetésű fajtákkal telepített ültetvények következtében gyümölcstúltermelés következett be, ami meggyengítette az almabortermelő ágazatot.

Finistère megye azonban kimaradt ezekből az ipari tevékenységekből. Az alapvetően almabortermesztésre szolgáló ültetvényei az idegenforgalommal együtt fejlődtek az ünnepi célra szánt, kisipari és háztáji készítésű minőségi almaborok termelése keretében. Az almabor-előállítók számára a friss boralmaléhez részben sűrített almalé hozzáadását engedélyező rendelet 1987. évi kihirdetése felháborodást váltott ki Fouesnant térségének hagyományos termelőiből, akik szerint emiatt fennállt annak a veszélye, hogy az almabor minősége szokványossá válik. Ekkor igényelték a „Cornouaille” almabor ellenőrzött eredetmegjelölésként történő elismerését a termelésük sajátosságának és hírnevének megőrzése érdekében, amelyek az idők folyamán a hagyományos termelési módszerekre alapozva alakultak ki. A „Cornouaille” almabort így helyileg nemesített fajtákból, tiszta boralmaléből, sűrített almalé felhasználása nélkül állítják elő, a másodlagos erjedés pedig természetes úton következik be, a cukrok palackon belüli erjedésének köszönhetően. Ezek a gyakorlatok hozzájárulnak a „Cornouaille” almabor aromáinak kibontakozásához.

A termék sajátosságai

A „Cornouaille” palackban történő másodlagos erjesztéssel előállított almabor. Jellemzői:

— aranysárgától narancssárgáig terjedő szín,

— élénk, de tartósan finom pezsgés,

— 3,5 %-ot meghaladó tényleges alkoholtartalom, valamint 20 gramm/liter feletti cukortartalom,

— jellegzetes tanninos íz, amelyhez az édes és a kesernyés ízek megfelelő egyensúlya társul.

Ok-okozati kapcsolat

Cornouaille-t a fekvéséből adódóan a boralmatermesztés szempontjából kedvező tényezők jellemzik. A terület talajtani és éghajlati adottságai (különösen a nyári gyümölcsfejlődés időszakában) rendszeres és – a legalább 50 cm mélységű talajoknak, a csapadékmennyiséget mérséklő, alacsony tengerszint feletti magasságú földterületeknek, valamint a fű versengésének köszönhetően – elegendő vízellátást biztosítanak az almafák számára. Ezek a tényezők korlátozzák a fák terebélyesedését, ugyanakkor kedveznek a gyümölcsökben lévő hasznos anyagok gyarapodásának.

Ez a térség azonban erőteljes széllökéseknek is ki van téve. Ezért a boralmatermesztés hagyományosan a legnaposabb és a legszélvédettebb lejtőkre összpontosult. Az alma így tovább érhet a fán ősszel.

Ennek köszönhetően az ehhez a környezethez jól alkalmazkodott helyi boralmafajtákból készült must különösen magas cukor- és tannintartalmú. A must cukortartalma a palackban történő másodlagos erjesztés során felemésztett cukor ellenére és cukortartalom-növelés nélkül is lehetővé teszi a 3,5 térfogatszázalék feletti alkoholtartalmú és 20 gramm/liter feletti maradékcukor-tartalmú almaborok előállítását.

A „Cornouaille” összetett aromavilága a hagyományos előállítási módszeréből fakad, amelyet a terület termelői finomítani tudtak és meg tudtak őrizni: a fajták kiválasztása, kizárólag tiszta boralmalé felhasználása, palackban történő másodlagos erjesztés. Az almabor kesernyés ízösszetevője és szerkezete a túlnyomórészt fenoltartalmú fajtákból álló házasítás alkalmazásával jön létre. Ezek a legalább 70 %-os arányban előforduló fajták – például a Beleien, a C’Huéro Briz, a Prat Yod vagy a Trojenn Hir fajta – a cornouaille-i ültetvények uralkodó fajtái, és alapvetően az évszázadokon át folytatott helyi nemesítés eredményei. A fenolvegyületek, illetve a tanninok adják az almabor aranysárgától narancssárgáig terjedő színét is.

Végezetül a történelem során ünnepi italként fenntartott „Cornouaille” a palackban történő másodlagos erjesztéssel végzett előállításnak köszönheti finom pezsgését. E természetes pezsgésen kívül a palackos erjesztés lehetővé teszi az almabor aromáinak kibontakozását, és hozzájárul összetettségének kialakulásához.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-Cornouaille-modifié-20191219-Vconsolidé.pdf

(1) HL L 343., 2012.12.14., 1. o.