·A kutatás-fejlesztés és innováció területén több mint 42,6 milliárd EUR került elkülönítésre olyan projektekre, amelyek keretében közel 20 000 új kutató kap támogatást, illetve közel 30 000 vállalkozás kap segítséget ahhoz, hogy új termékeket vezethessen be a piacon.

A tényleges kiadások tekintetében – az európai strukturális és beruházási alapok egészét nézve – a rendelkezésre álló költségvetés 27 %-a került kifizetésre a tagállamoknak 2018 decemberének végéig (illetve 36 %-a 2019. október végéig). A bejelentett kiadások mértéke elmarad az előző időszakoktól, és arra utal, hogy tagállami szinten továbbra is nagyobb hangsúlyt kell fektetni a kiadásra.

A számadatokból látható, hogy az európai strukturális és beruházási alapok egészét tekintve a projektkiválasztás (amikor már döntés született a finanszírozásról) a 2017. évi első stratégiai jelentés óta több mint duplájára nőtt, és a finanszírozás összege elérte a 464 milliárd EUR-t (a teljes tervezett beruházás 72 %-át). Észrevehető előrehaladás figyelhető meg olyan ágazatokban, mint például a kutatás és innováció, ami különösen az intelligens szakosodási stratégiák, az információs és kommunikációs technológiák (IKT-k) és a közlekedési infrastruktúrák katalizátorhatásának köszönhető. Olyan területeken is felgyorsult a projektkiválasztás, noha szerényebb mértékben, mint a karbonszegény gazdaság vagy a fenntartható és minőségi foglalkoztatás.

Ugyanakkor számos tagállam rámutat a továbbra is fennálló területi és regionális egyenlőtlenségekre és a társadalmi kirekesztésre, valamint a demográfiai változással kapcsolatos egyre súlyosabb problémákra. A régiók közötti és régiókon belüli, valamint a városi és vidéki területek közötti különbségek továbbra is jelen vannak. Több, a versenyelőnyét elvesztett régió „a közepes jövedelem csapdájába esett” , néhány pedig tovább küzd a magas munkanélküliségi rátával, különösen a fiatalok körében. Más régiók jobban veszélyeztetettek az éghajlatpolitikával és a digitalizálással összefüggő kettős átállás hatásai tekintetében vagy a menekültügyi és migrációs válság folyamatban lévő következményei miatt. Ezek a földrajzi eltérések okot adtak az EU ellenes érzésekre .

·Az egészségügyi intézkedésekkel kapcsolatos beruházások terén is előrehaladás figyelhető meg. Eddig több mint 8 milliárd EUR beruházására került sor több mint 7 000 egészségügyi vonatkozású (az egészségügyi egyenlőtlenségek megszüntetésével, az egészségügyi rendszerek megreformálásával, az e-egészség előmozdításával, valamint a kutatással és innovációval kapcsolatos) projektben. A kiválasztott projektek összességében több mint 60 millió ember számára kívánják javítani az egészségügyi szolgáltatásokat.

·Az ESZA mellett az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés is jó eredményeket ér el, és 2018 végére közel 8,8 milliárd EUR került elkülönítésre a kiválasztott projektek céljára. Ugyaneddig az időpontig körülbelül 2,7 millió fiatal vett részt az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés által támogatott intézkedésekben:

3.1. Az európai strukturális és beruházási alapok hozzájárulása az európai szemeszterhez

Az európai szemeszter keretében azonosított legtöbb strukturális és szakpolitikai kihívás fontos az európai strukturális és beruházási alapok szempontjából. A jelenlegi programok már figyelembe vették a beruházásokkal kapcsolatos országspecifikus ajánlásokban azonosított strukturális kihívásokat. Ahogy a tagállamok kiemelték az eredményjelentéseikben, az európai strukturális és beruházási alapok támogatták a reformokat olyan területeken, mint a munkahelyvédelem, a szociális politikák, az üzleti környezet, a kutatás és innováció, az energia- és erőforrás-hatékonyság, a telekommunikáció, a közlekedés, az egészségügy, az oktatás és az igazgatási reformok.

Mivel a releváns 2014–2015-ös országspecifikus ajánlások általában a hosszú távú fejlesztési kihívások elé néző területekhez kapcsolódnak, az EU kohéziós politikája által nyújtott finanszírozás szoros összhangban van a 2019. évi országspecifikus ajánlásokban azonosított beruházási szükségletekkel. Ezek az országspecifikus ajánlások az ez évi országjelentésekkel együtt alapos elemzési keretet biztosítanak a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó beruházási prioritások meghatározásához.

3.2. A finanszírozás előfeltételei: előzetes feltételrendszer

A 2014–2020 közötti időszak egyik fő reformja a konkrét előzetes feltételek (előzetes feltételrendszer) bevezetése volt, hogy biztosítsák az európai strukturális és beruházási alapok hatékony és eredményes tagállami és regionális felhasználását. A 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó előzetes feltételrendszer tekintetében már lezárult a folyamat.

Az előzetes feltételrendszer összességében hasznos szakpolitikai eszköznek bizonyult, különösen azáltal, hogy hozzájárult az uniós beruházási környezet javításához, és ösztönzőleg hatott számos strukturális reform elindítására. A következő programozási időszak vonatkozásában – a közös rendelkezések megállapításáról szóló rendeletjavaslatában (a 2021–2027-es időszakra vonatkozó CPR-javaslat) – a Bizottság azt javasolja, hogy folytatni és fejleszteni kell a mechanizmust egy új feltételrendszer bevezetésével, egyszerűbb igazgatási eljárásokkal, valamint szigorúbb teljesítési és utánkövetési követelményekkel.

3.3. Az N+3 kötelezettségvállalás-visszavonási szabály

A 2014–2020 közötti szabályozásban jelent meg az N+2 szabály helyett az N+3 kötelezettségvállalás-visszavonási szabály, amelynek értelmében a lekötött, de három éven belül nem elköltött uniós finanszírozás elveszhet. Ez 2018-ban vonatkozott először minden tagállamra.

Ez a reform több időt adott az irányító hatóságoknak a projektek kiválasztására és végrehajtására, és csökkentette a költségvetés azonnali végrehajtása által jelentett nyomást. Az éves pénzügyi kimutatással és a fokozatos lezárási eljárásokkal együtt, amelyek bizonyítottan túlzott óvatossághoz vezettek a nettó pénzügyi korrekciókkal kapcsolatos kockázatok terén, az N+3 szabály jelentősen hozzájárult ahhoz, hogy a tagállamok alacsony mértékű kifizetésekben részesültek az uniós költségvetésből. Az N+2 szabályhoz való fokozatos visszatérésnek – amelyet a Bizottság a 2021–2027 közötti programozási időszak vonatkozásában javasolt –, valamint az átfogó egyszerűsítő intézkedéseknek, illetve az irányításra és ellenőrzésre vonatkozó megújítási mechanizmusoknak gyorsabb végrehajtást kell eredményezniük az európai polgárok javára.

3.4. A teljesítménymérési keret

Az európai strukturális és beruházási alapokból a programoknak a „növekedést és munkahelyteremtést szolgáló beruházás” célkitűzésre juttatott támogatás 6 %-a teljesítménytartalékként került elkülönítésre. A Bizottság 2019-ben felülvizsgálta a programok teljesítményét (teljesítmény-felülvizsgálat), és felszabadította a teljesítménytartalékot azokon a kiemelt területeken, amelyek 2018 végén teljesítették a félidős részcélokat.

A teljesítmény-felülvizsgálat jó megoldásnak bizonyult arra, hogy teljesítményarányos ösztönzőket vezessenek be a szakpolitika végrehajtása során. A 2021–2027-es időszakra vonatkozó bizottsági CPR-javaslat továbbra is a teljesítményalapú megközelítést alkalmazza, de nagyobb teret hagy a szakpolitikai megfontolásoknak. A felülvizsgálat szélesebb körben és még inkább minőségi szempontok alapján fogja értékelni a program teljesítményét, figyelembe véve a 2024. évi országspecifikus ajánlásokban azonosított kihívásokat, a tagállamok vagy régiók társadalmi-gazdasági helyzetét, valamint a félidős részcélok elérése terén tett előrehaladást. A 2021–2027-es időszak összefüggésében a közös agrárpolitikára (KAP) vonatkozó stratégiai tervről szóló bizottsági javaslatban továbbra is erős a teljesítményorientáltság, és a kiadások elszámolhatósága a gyakorlati eredményektől függ.

3.5. Az integrált területi fejlődés támogatása

Az európai strukturális és beruházási alapok az Unió legfőbb eszközei arra, hogy előmozdítsa az integrált területi fejlődést a tagállamokban és a régiókban. Több mint 3800 területi, városi és helyi stratégia részesül uniós finanszírozásban. Ezenfelül az európai strukturális és beruházási alapok segítenek a tagállamoknak, hogy konkrét területek – például szegénység vagy társadalmi kirekesztés által sújtott területek, gyéren lakott területek, hegyvidéki régiók, szigetek és legkülső régiók – igényeivel foglalkozó intézkedéseket hajtsanak végre. A 2021–2027-es időszakra vonatkozó bizottsági CPR-javaslat megerősítette ezt a személyre szabott megközelítést, különösen azáltal, hogy nagyobb hangsúlyt fektet egyrészt a funkcionális területekre (például vízgyűjtők, part menti területek, hegyláncok stb.) az igazgatási elszigeteltség felszámolása érdekében, másrészt a helyi kezdeményezésekre.

3.5.1. Integrált beruházások a városokban

Ebben a programozási időszakban a városi kérdésekre helyezett nagyobb hangsúly – az uniós városfejlesztési menetrend által keltett egyedülálló politikai impulzussal párosulva – lehetővé tette, hogy a városok az európai strukturális és beruházási alapok támogatásával kidolgozzák saját integrált városi stratégiájukat. A 2018 végéig a városi területeken beruházott 81 milliárd EUR tekintetében a városok körülbelül 10,8 milliárd EUR értékben választottak ki projekteket, amelyeket több mint 900 integrált városi stratégia keretében fognak végrehajtani. Érdemes megemlíteni a városi innovációs tevékenységekre vonatkozó kezdeményezés sikerét is, ami elősegítette, hogy a városi területek 75 tevékenység révén teszteljék a fenntartható városfejlesztéssel kapcsolatos innovatív megoldásokat .

3.5.2. Területi eszközök végrehajtása

Az integrált területi beruházások és a közösségvezérelt helyi fejlesztés eszköz bevezetése arra irányult, hogy a hagyományos nemzeti és regionális szinten túlmenően előmozdítsák az integrált területi fejlesztési stratégiákat.

Az integrált területi beruházások révén több mint 200 városi stratégia, valamint 120 területi stratégia végrehajtására került sor, összesen 15,9 milliárd EUR nagyságú összeget mobilizálva az európai strukturális és beruházási alapokból. A közösségvezérelt helyi fejlesztés eszköz, amely a LEADER módszerre vezethető vissza, összesen 9,1 milliárd EUR nagyságú összeget segített mobilizálni az európai strukturális és beruházási alapokból. Eddig EU-szerte több mint 3 000 helyi akciócsoport jött létre, és ezek feladata a helyi közösségek mobilizálása és a közösségvezérelt helyi fejlesztésre vonatkozó stratégiák végrehajtása. Az integrált területi beruházások és a közösségvezérelt helyi fejlesztés sok esetben lassan indultak, mert először el kellett készíteni a kapcsolódó átfogó stratégiákat, és nehézségek merültek fel a különböző források együttes használata terén. Az eredményjelentések azonban az említett eszközök iránti általános lelkesedésről tanúskodnak: ezek az eszközök számos ágazatban segítettek leküzdeni a városfejlesztési intézkedések végrehajtása terén felmerülő nehézségeket és hatékonyabban figyelembe venni a területi igényeket.

A 2021–2027-es időszakra vonatkozó bizottsági CPR-javaslat által bevezetett új szakpolitikai megközelítés az integrált területi beruházások és a közösségvezérelt helyi fejlesztés pozitív tapasztalatain alapul, és egyszerűbbé, illetve hatékonyabbá teszi a területi beruházásokat. Továbbá, a 2021–2027 közötti időszak tekintetében a KAP stratégiai tervekre vonatkozó bizottsági javaslat szerint a LEADER kötelező marad, és az EMVA által az ilyen tervekhez nyújtott teljes finanszírozás legalább 5 %-a elkülönítésre kerül a LEADER céljaira.