(4)Az európai szemeszter a gyorsan változó gazdasági és geopolitikai helyzetet figyelembe véve 2022-ben újraindítja az átfogó gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációt, ugyanakkor a 2022. évi éves fenntartható növekedési jelentésben foglaltaknak megfelelően a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtási követelményeihez is igazodik. Az elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtása elengedhetetlen az európai szemeszter szerinti szakpolitikai prioritások teljesítéséhez, mivel a tervek a 2019. és 2020. évi szemeszter ciklusában kiadott releváns országspecifikus ajánlások összességét vagy egy jelentős részét érintik. A 2019. és 2020. évi országspecifikus ajánlások – a módosított terv benyújtásának időpontjáig kiadott országspecifikus ajánlások mellett – ugyanúgy relevánsak maradnak az (EU) 2021/241 rendelet 14., 18. és 21. cikkével összhangban felülvizsgált, aktualizált vagy módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervek tekintetében is.

(2)A Bizottság 2021. november 24-én elfogadta az éves fenntartható növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2022. évi európai szemeszterét. A jelentés kellően figyelembe vette a szociális jogok európai pillérének további végrehajtására vonatkozó közös kötelezettségvállalást, amelyet az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2017. november 17-én hirdetett ki, majd a 2021. májusi portói szociális csúcstalálkozón újólag megerősített. Az Európai Tanács 2022. március 25-én jóváhagyta a 2022. évi éves fenntartható növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság 2021. november 24-én az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Észtországot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra van szükség. Ugyanezen a napon a Bizottság elfogadta az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is, amelyet a Tanács 2022. április 5-én elfogadott, valamint a foglalkoztatási iránymutatások és a szociális jogok európai pillérében foglalt elvek végrehajtását elemző 2022. évi együttes foglalkoztatási jelentésre vonatkozó javaslatot, amelyet a Tanács 2022. március 14-én elfogadott.

(15)2022-ben a kormány fokozatosan megszüntette a Covid19-válságra válaszul hozott intézkedések többségét, így az ideiglenes szükséghelyzeti támogatási intézkedések kiadásai az előrejelzések szerint a 2021. évi 2,7 %-ról 2022-ben a GDP 0,8 %-ára csökkennek. A költségvetési hiányt befolyásolják az energiaár-növekedés gazdasági és társadalmi hatásainak ellensúlyozása érdekében hozott intézkedések, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 0,7 %-át fogják kitenni, 2023-ban pedig várhatóan megszüntetésre kerülnek. Ezek az intézkedések elsősorban a szegényebb háztartásoknak nyújtott szociális transzfereket, a villamosenergia- és fűtési árak maximálását, valamint a fogyasztók villamosenergia- és gázhálózati díjainak csökkentését foglalják magukban. Az intézkedéseket ideiglenesként jelentették be, amennyiben azonban az energiaárak 2023-ban is magasak maradnak, ezen intézkedések némelyike továbbra is hatályban maradhat. Ezen intézkedések egy része – nevezetesen a háztartásokra vonatkozó általános energiaár-plafon, a hálózati díjak csökkentése és a jövedéki adók (2020-tól hatályos) általános csökkentése – nem célzott. A költségvetési hiányt emellett szintén befolyásolják a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek ideiglenes védelmének költségei, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 0,4 %-át, 2023-ban a GDP 0,6 %-át fogják kitenni, valamint a védelmi kiadások növekedése, amely 2023-ban a GDP 0,6 %-ának fog megfelelni.

(7)A Bizottság 2022. március 2-án közleményt fogadott el, amelyben átfogó költségvetés-politikai iránymutatást nyújt 2023-ra, ezáltal támogatva a tagállamok stabilitási és konvergenciaprogramjainak előkészítését, egyúttal erősítve a szakpolitikai koordinációt. A Bizottság megjegyezte, hogy a 2022. évi téli előrejelzésben felvázolt makrogazdasági kilátások alapján a 2020–2022-ben követett, támogató jellegű aggregált költségvetési irányvonalról 2023-ban célszerűnek tűnik áttérni egy lényegében semleges aggregált költségvetési irányvonalra, ugyanakkor készen kell állni a változó gazdasági helyzetre való reagálásra A Bizottság véleménye szerint a 2023-ra vonatkozó költségvetési ajánlásokban továbbra is differenciáltan kell kezelni a tagállamokat, és figyelembe kell venni az országok közötti esetleges átgyűrűző hatásokat. A Bizottság felkérte a tagállamokat, hogy stabilitási és konvergenciaprogramjukban is juttassák érvényre az iránymutatást A Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy szorosan nyomon követi a gazdasági fejleményeket, és szükség szerint – de legkésőbb a szemeszter tavaszi fordulójában, 2022 májusának végén – kiigazítja szakpolitikai iránymutatását.

(25)Észtország népessége elöregedőben van, de a tartós ápolás-gondozás megszervezése és finanszírozása terén mutatkozó hiányosságok miatt annak biztosítása nem elegendő a kereslet kielégítéséhez. A tartós ápolás-gondozás megszervezésének és finanszírozásának a szociális és egészségügyi ágazat, valamint az állam és a helyi önkormányzatok közötti széttagoltsága az otthoni és közösségi szolgáltatások biztosításának egyenetlenségéhez vezet. Emellett 2019-ben az ápolásra szorulók által kifizetett kiadások aránya („igénybe vevő általi közvetlen fizetés”) a második legmagasabb volt az EU-ban. A tartós ápolás-gondozásra fordított közkiadások 2019-ben csak a GDP 0,4 %-át tették ki (szemben az 1,7 %-os uniós átlaggal). A tartós ápolás-gondozásra vonatkozó közös normák hiánya és a gondozók hiánya aláássa a szolgáltatásnyújtás minőségét. A tartós ápolás-gondozás reformja a hatékony és fenntartható finanszírozásra, az integrált egészségügyi és szociális szolgáltatásokhoz való hozzáférésre, a minőségi standardok megállapítására, valamint a gondozást végző munkaerő megfelelő számosságának és képzettségének biztosítására összpontosítva javítaná az ápolásra szorulók életminőségét, és csökkentené a családtagokra nehezedő magas gondozási terheket.

(26)Az EU állam-, illetve kormányfői által a versailles-i nyilatkozatban megfogalmazott megbízatás alapján kidolgozott REPowerEU terv célja, hogy a lehető leghamarabb megszüntesse az Európai Unió függőségét az Oroszországból importált fosszilis tüzelőanyagoktól. E célból a tagállamokkal folytatott párbeszéd során meghatározzák a legmegfelelőbb nemzeti, regionális és uniós szintű projekteket, beruházásokat és reformokat. Ezen intézkedések célja általában véve a fosszilis tüzelőanyagoktól való függés csökkentése és a fosszilis tüzelőanyagok Oroszországból történő behozatalának kiváltása.

(27)Észtország jelenleg a villamosenergia- és hőtermeléshez szükséges energiaellátásának csak kis részét importálja, de az energiaszerkezetében található kis arányú gáz (8 %) és finomított olajtermékek tekintetében továbbra is nagymértékben függ az Oroszországból származó behozataltól. Az olajpala energiaforrásként való felhasználásának fokozatos megszüntetése mellett Észtország számára célszerű lenne növelni az energiahatékonyságot, korszerűsíteni az energetikai infrastruktúráját (beleértve a villamosenergia-hálózatot is), és biztosítani az elegendő kapacitással rendelkező összeköttetéseket, beleértve a szomszédos tagállamokkal kiépítendő határokon átnyúlóakat is. A földgázhoz kapcsolódó új infrastrukturális és hálózati beruházásoknak lehetőség szerint időtállónak kell lenniük olyan szempontból, hogy a fenntartható üzemanyagokra való későbbi átállításuk révén biztosítható legyen hosszú távú fenntarthatóságuk. Továbbra is szakpolitikai prioritásként kell kezelni az uniós kontinentális villamosenergia-hálózattal való, folyamatban lévő szinkronizálás befejezését, a szomszédos tagállamokkal való összeköttetésekhez szükséges kapacitás biztosítását és a közös megújulóenergia-projekteket. Az energiaforrások további diverzifikációja – többek között a közlekedésben – és a megújulóenergia-termelés felgyorsítása a megújulóenergia-létesítmények tervezése és engedélyezése előtt álló nem pénzügyi akadályok felszámolásával, a fenntartható biometán-előállítás kapacitásának növelésével és a hidrogénalapú megújuló energiaforrások bevezetésének felgyorsításával érhető el, a biomassza fenntartható hasznosításának biztosítása mellett. A fő vasútvonalak uniós forrásokból támogatott villamosítása már folyamatban vagy tervben van, de a teljes hálózat villamosítása hozzájárulna a közlekedés gyorsabb dekarbonizációjához. A közúti közlekedésből származó, már így is magas üvegházhatásúgáz-kibocsátás az elmúlt években tovább nőtt a főként nem hatékony üzemanyag-felhasználású járművek intenzív használata miatt. Észtország egyike azon kevés tagállamoknak, amelyek nem vetnek ki éves adót a közúti járművekre, például a személygépkocsikra és a kisteherautókra. A járműállomány kevésbé szennyező járművekkel történő megújítását ösztönző intézkedések fokozása elősegítené a környezetbarátabb közlekedési módokra való átállást. Indokolt esetben megfelelő biztosítékokkal enyhíteni lehet az alacsony jövedelmű autótulajdonosokra gyakorolt hatást. Az energiafogyasztást csökkenteni lehetne az integrált megközelítést alkalmazó, hatékony épületfelújításokkal, ideértve a megújulóenergia-létesítményeket és a kombinált fűtő- és villamosenergia-rendszereket is. Az „Irány az 55 %!” intézkedéscsomag célkitűzéseinek eléréséhez tovább kell fokozni az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére, valamint a megújuló energia és az energiahatékonyság növelésére irányuló törekvéseket.

(28)Míg a klímasemlegességre való átállás és a fosszilis tüzelőanyagok kivezetésének felgyorsítása számos ágazatban jelentős szerkezetátalakítási költségekkel fog járni, Észtország a kohéziós politika keretében igénybe veheti az igazságos átmenet mechanizmust, hogy enyhítse az átállás társadalmi-gazdasági hatásait a leginkább érintett régiókban. Emellett a foglalkoztatási lehetőségek javítása és a társadalmi kohézió erősítése érdekében Észtország igénybe veheti az Európai Szociális Alap Pluszt is.

(29)A Bizottság értékelése fényében a Tanács megvizsgálta a 2022. évi stabilitási programot, és véleményét az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

(30)Az euróövezeti tagállamok gazdaságai közötti szoros összefonódásokra és a gazdasági és monetáris unió működéséhez való együttes hozzájárulásukra tekintettel a Tanács azt ajánlotta, hogy az euróövezeti tagállamok tegyenek intézkedéseket – többek között helyreállítási és rezilienciaépítési terveik révén – az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló ajánlás végrehajtása érdekében. Észtország esetében ezt különösen az alábbi 1., 2. és 3. ajánlás tükrözi,

AJÁNLJA, hogy Észtország 2022-ben és 2023-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

1.2023-ban biztosítsa, hogy a nemzeti finanszírozású folyó kiadások növekedése összhangban legyen az összességében semleges költségvetési irányvonallal, figyelembe véve az energiaár-emelkedésnek leginkább kitett háztartásoknak és vállalkozásoknak, valamint az Ukrajnából menekülőknek nyújtott ideiglenes és célzott támogatás fenntartását. Álljon készen arra, hogy a folyó kiadásokat a változó helyzethez igazítsa. Többek között a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, a RePowerEU és más uniós alapok felhasználásával fokozza a zöld és digitális átállásra, illetve az energiabiztonságra irányuló közberuházásokat. A 2023 utáni időszakban folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére irányuló költségvetési politikát.

2.Folytassa helyreállítási és rezilienciaépítési tervének végrehajtását a 2021. október 29-i tanácsi végrehajtási határozatban foglalt mérföldkövekkel és célokkal összhangban. Nyújtsa be a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó kohéziós politikai programozási dokumentumokat a Bizottsággal folytatott tárgyalások lezárása, majd a programok végrehajtásának megkezdése céljából.

3.Erősítse meg a szociális védelmet, többek között a munkanélküli ellátás körének kiterjesztésével, különösen azokra, akik rövid ideig és nem szokványos munkavégzési formákban dolgoznak. Javítsa a tartós ápolás-gondozás megfizethetőségét és minőségét, különösen a fenntartható finanszírozásának biztosítása, valamint az egészségügyi és szociális szolgáltatások integrálása révén.

4.Összeségében csökkentse a fosszilis tüzelőanyagoktól való függést, és diverzifikálja a fosszilis tüzelőanyagok behozatalát a megújuló energiaforrások elterjedésének felgyorsításával, többek között az engedélyezési eljárások további egyszerűsítése, az összeköttetések megfelelő kapacitásának biztosítása és a belföldi villamosenergia-hálózat megerősítése révén. Az energiafogyasztás csökkentése érdekében növelje az energiahatékonyságot, ideértve az épületek energiahatékonyságát is. Fokozza a közlekedési rendszer fenntarthatóságának javítására irányuló erőfeszítéseket, többek között a vasúti hálózat villamosítása, valamint a fenntartható és kevésbé szennyező közlekedés előmozdítását célzó ösztönzők fokozása révén, beleértve a közúti járműállomány megújítását is.

Kelt Brüsszelben, -án/-én.