Az EU–Törökország nyilatkozatnak megfelelően 2016. március 20-tól a Törökországból a görög szigetekre érkező valamennyi új irreguláris migránsnak és menedékkérőnek vissza kell térnie Törökországba, amennyiben menedékjog iránti kérelmüket elfogadhatatlannak nyilvánították. Ezzel az ideiglenes és rendkívüli intézkedéssel kívánunk véget vetni az emberi szenvedésnek azáltal, hogy egyértelművé tesszük: semmi haszna az embercsempészek által kínált útvonalakat követni. Ez a lépés körültekintő tervezést igényelt, hogy biztosítsuk az uniós és a nemzetközi jognak való teljes mértékű megfelelést, és világosan leszögeztük, hogy a menekültek védelmét szolgáló biztosítékokat továbbra is maradéktalanul tiszteletben kell tartani, és a görög hatóságoknak egyéni alapon kell feldolgozniuk a menedékjog iránti kérelmeket, minden esetben garantálva a jogorvoslathoz való jogot. A nyilatkozat értelmében az EU a görög szigetekről Törökországba visszaküldött minden szíriai állampolgárért cserébe egy szíriai állampolgárt áttelepít Törökországból az EU területére. A meglévő kötelezettségvállalások keretében előnyben részesülnek azok a migránsok, akik korábban nem léptek be szabálytalanul az EU-ba, illetve erre nem tettek kísérletet. Az „egy az egyhez” (1:1) arányú áttelepítési rendszer teljes végrehajtása elengedhetetlen a törökországi helyzet enyhítéséhez, és annak bizonyításához, hogy az EU készen áll eleget tenni kötelezettségvállalásainak a szíriai válság áldozatai számára biztosítandó legális lehetőségeket illetően.

A menekültügyi válság mérlegelésekor a régióban dúló konfliktusok és a terrorista veszély tágabb összefüggéseit is figyelembe kell venni. E tekintetben e közös kihívás kezelését célzó, Törökországgal együtt megvalósított erőfeszítéseink jól példázzák globális szerepvállalásunkat egy olyan országot illetően, amely egyszerre az EU tagjelölt országa és stratégiai partnere.

Az Európai Tanács hangsúlyozta, hogy a Törökországgal közösen tett nyilatkozat végrehajtása közös uniós felelősség, amely közös uniós erőfeszítést tesz szükségessé. Ez konkrétan abban nyilvánult meg, hogy első számú fontosságúként kezelték a görög kormány erőfeszítéseinek támogatását a logisztika, a tárgyi juttatások és a szakértelem terén. Juncker elnök késedelem nélkül uniós koordinátorrá nevezte ki a Strukturálisreform-támogató Szolgálat főigazgatóját, és megerősítette a görögországi helyszíneken már jelen lévő bizottsági csapatokat. Az uniós koordinátor felel a Bizottság, az uniós ügynökségek és az uniós tagállamok által a görög hatóságoknak nyújtott támogatások összehangolásáért. Emellett a Törökországból való áttelepítési program végrehajtásával kapcsolatos tagállami intézkedéseket is koordinálja. Munkáját segíti egy koordinációs csapat, amely az átfogó stratégiai irányításért és a kulcsfontosságú érintettekkel való kapcsolattartásért felel; egy operatív csapat, amely valamennyi lényeges adat elemzéséért, a tervezésért és a tagállami szakértők kirendeléséért felel; valamint egy áttelepítéssel foglalkozó csapat.

A Bizottság által Görögországgal, az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatallal (EASO), a Frontexszel és az Europollal közösen elnökölt, valamint Hollandia (a Tanács elnöke), Franciaország, az Egyesült Királyság és Németország képviselőinek részvételével működő irányítóbizottság felügyeli a nyilatkozat végrehajtását a visszatérés és az áttelepítés vonatkozásában, emellett a szűk keresztmetszeteket is kezeli.

Az EU és Törökország közötti együttműködés az irreguláris migráció megelőzése terén

A Frontex és a NATO folyamatban lévő műveletei keretében kiterjedt korai előrejelzési és megfigyelési tevékenység zajlik, valamint megosztják az operatív információkat a görög és a török parti őrséggel. Jelenleg a Frontex észleli a Törökország partjait elhagyó, migránsokat szállító hajók 80–90%-át. A cél az, hogy a NATO tevékenységének az Égei-tengeren való kiterjesztése révén tovább növekedjen a már jelenleg is magas felderítési arány, és felgyorsuljon az információcsere a migránscsempészettel kapcsolatos eseményekről, útvonalakról és módszerekről. A török parti őrség az égei-tengeri kapacitásának folyamatban lévő bővítése nyomán – amely keretében 14 millió EUR uniós támogatással gyorsreagálású hajókat és mobil radarrendszereket szereznek be – várhatóan hatékonyabban tudja majd megelőzni az embercsempészetet és azt, hogy a migránsok elhagyják Törökország szárazföldi területét. A török nemzeti rendőrség és a csendőrség a migránscsempészet és az emberkereskedelem ellen fellépő egységeket hozott létre, továbbá jóváhagyás céljából a parlament elé terjesztették az embercsempészekre kiróható szigorúbb szankciókról szóló javaslatot. Az egyik legújabb kedvező fejlemény, hogy a határigazgatási és egyéb hatóságok között kialakult az adatcsere és a közös kockázatelemzéshez kapcsolódó tevékenységek koordinációja, és létrejött egy nemzeti koordinációs és közös kockázatelemzési központ is.

Emellett az összekötő tisztviselők cseréje révén megerősítették az együttműködés operatív jellegét. 2016. április 1-jétől egy Frontex összekötő tisztviselő is dolgozik Törökországban, hogy előmozdítsa az információmegosztást, a közös elemzési tevékenységet és a célzott műveleteket; ennek mintájára várhatóan egy török összekötő tisztviselő is hamarosan megkezdi tevékenységét a Frontex székhelyén. Az Europol és a török nemzeti rendőrség március 21-én megállapodást írt alá egy törökországi rendőrtiszt Europolhoz való kirendeléséről, aki munkája során főként a szervezett bűnözés, az embercsempészet és a terrorizmus elleni küzdelemre összpontosít majd. Az Ankarában működő uniós küldöttség, a nemzetközi szervezetek és a tagállamok által kiküldött bevándorlási összekötő tisztviselők ugyancsak hozzájárulnak a Törökországgal való együttműködési hálózathoz. Például az uniós összekötő rendőrtiszteknek lehetőségük lesz közvetlen kapcsolatba lépni a török nemzeti rendőrség által hamarosan létrehozandó összekötő irodákkal, hogy egyeztessenek a gyanús úti okmányokkal kapcsolatban.

Fontos, hogy a Görögországba való szabálytalan továbbutazást fontolgató migránsok értesüljenek az EU–Törökország nyilatkozatban foglaltakról. A Bizottság létrehozta a migránsok tájékoztatására vonatkozó stratégiával foglalkozó intézményközi munkacsoportot, amely feladata, hogy azonosítsa a menedékkérők és migránsok által használt információszerzési csatornákat, megfogalmazza és testre szabja a fő üzeneteket, valamint összeállítsa és terjessze a tartalmat. Az embercsempészek által terjesztett információkat alternatív narratívák használatával igyekeznek cáfolni. A stratégia kísérleti fázisának helyszíneként kiválasztott öt ország egyike Törökország. A Bizottság ezzel párhuzamosan több olyan szervezettel – köztük az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatalával (UNHCR) – is együttműködik, amelyek ismeretterjesztő filmsorozatot készítettek az embercsempészek és emberkereskedők áldozatainak személyes történeteiről. A kommunikációs terv keretében a közösségi média és az audiovizuális média eszközei, valamint arab, pastu, urdu és fárszi nyelvű tájékoztató füzetek segítségével nyújtanak információkat a migránsok számára a nyilatkozat következményeiről. A Frontex állandó tájékoztató tisztviselőt állomásoztat a görög szigeteken, az EASO pedig tájékoztatást nyújt a migránsok számára az áthelyezésről. Egy hatékony uniós kampány révén közvetlenül fel kell lépni a nyilatkozattal kapcsolatos félrevezető információk terjedése ellen.

2.A Görögországba érkező összes új migráns Törökországba való visszaküldése

A nyilatkozat első eleme arról rendelkezik, hogy a Törökországból a görög szigetekre újonnan érkező összes irreguláris migránst és menedékkérőt vissza kell küldeni, amennyiben menedékjog iránti kérelmüket elfogadhatatlannak nyilvánították. Az EU és Törökország között a migráció területén folytatott együttműködés soron következő operatív lépéseiről szóló, 2016. március 16-i bizottsági közleményben foglaltaknak megfelelően az e visszatéréssel kapcsolatos intézkedéseket az uniós és a nemzetközi jogban rögzített követelményekkel összhangban, a visszaküldés tilalmára vonatkozó elv maradéktalan tiszteletben tartása mellett kell végrehajtani. A visszatérési folyamat már megkezdődött.

A helyzet állása

Április 4-én megkezdődött az irreguláris migránsok visszatérése. Összesen 325 olyan személyt (240 pakisztáni, 42 afganisztáni, 10 iráni, 7 indiai, 5 bangladesi, 5 iraki, 5 kongói, 4 srí lankai, 2 szíriai, 1 szomáliai, 1 elefántcsontparti, 1 marokkói, 1 egyiptomi és 1 palesztinai állampolgárt) küldtek vissza Görögországból Törökországba, aki március 20. után szabálytalanul lépett Görögország területére és nem nyújtott be menedékjog iránti kérelmet. 2016 folyamán összesen 1 292 migránst küldtek vissza a Görögország és Törökország közötti kétoldalú visszafogadási megállapodás keretében; a visszatérési műveletek zömére márciusban került sor.