INDOKOLÁS

1.A JAVASLAT HÁTTERE

1.1.Ambiciózus és innovatív uniós költségvetés az európai gazdaság helyreállításának szolgálatában

Az EU – a 2020-ban lejáró hatályos többéves pénzügyi keret korlátain belül – gyorsan cselekedett annak érdekében, hogy összehangolt és hathatós kollektív választ adjon a válság társadalmi és gazdasági következményeire. Ez a válasz kiegészíti a tagállamok által hozott diszkrecionális gazdasági és pénzügyi intézkedéseket.

A koronavírus-járvány Európa és a világ minden szegletét érintette. Társadalmi-gazdasági hatásának mélysége rendkívül bizonytalan. Már ebben a szakaszban biztos, hogy példa nélküli és akut kihívásokat jelent a tagállamok pénzügyi és gazdasági rendszerei számára. A Bizottság 2020. tavaszi előrejelzése szerint 2020-ban az euróövezet gazdasága 7,75 %-os rekordmértékben fog zsugorodni, az uniós gazdaság pedig 7,5 %-kal zsugorodik. Az EU-ra és az euróövezetre vonatkozó növekedési előrejelzések a 2019. őszi gazdasági előrejelzéshez képest mintegy kilenc százalékponttal lefelé módosultak. Az uniós gazdaságot ért sokk szimmetrikus, mivel a világjárvány az összes tagállamot érintette, ugyanakkor a 2020. évi termelés visszaesése terén jelentős eltérésekre kell számítani. A tavaszi előrejelzést ugyanakkor a koronavírus-járvány, illetve az annak megfékezésére irányuló intézkedések alakulására vonatkozó feltételezések miatt a megszokottnál nagyobb mértékű bizonytalanság és kockázat övezi. Ezt az általános képet a mélyreható igényfelmérés is megerősíti.

Ahhoz, hogy az Unió megerősödve kerüljön ki ebből a példátlan mértékű és hatókörű válságból, gyors, ambiciózus és összehangolt választ kell adni. A kihívások mértéke és az európai gazdaságok összekapcsolódása következtében egyedül egyetlen tagállam sem tud boldogulni. Európa helyreállítási tervének középpontjában ezért egy erőteljes és korszerűsített uniós költségvetésnek kell állnia. A Bizottság „Az európai helyreállítási terv hajtóerejeként szolgáló uniós költségvetés” című közleményében átfogó tervet vázolt fel az európai helyreállításra vonatkozóan. E terv a szolidaritásban gyökerezik, és azt az Unió közös elvei és értékei ihlették. A fő eszköz a hosszú távú uniós költségvetés lesz, amelyet a saját forrásokról szóló határozat által az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz számára engedélyezett finanszírozás erősít meg. E javaslatok együttesen lehetővé teszik, hogy az uniós költségvetés teljes erejét latba vetve arra törekedjen, hogy a helyreállítás kulcsfontosságú első hónapjaiban és éveiben beruházásokat indukáljon, és a pénzügyi támogatást az időszak elejére ütemezze, előkészítse a zöld és digitális jövőre való méltányos és inkluzív átállást, támogassa az Unió hosszú távú stratégiai autonómiáját, és ellenállóvá tegye a jövőbeli sokkhatásokkal szemben. A javasolt Európai Uniós Helyreállítási Eszköz (Európai Helyreállítási Eszköz) egy olyan rendkívüli veszélyhelyzeti mechanizmus, amely helyreállítási és rezilienciaépítési intézkedéseket hajt végre, és ennek érdekében korlátozott időtartamra forrásokat irányít a kulcsfontosságú uniós programokhoz, és a válságból eredő sürgős beruházási igényekre összpontosít. Az eszköz az Uniót összekapcsoló szolidaritás erőteljes kifejeződése lesz; olyan ideiglenes és célzott eszköz, amely a jelenlegi kihívásokkal arányban álló kapacitásokkal fog rendelkezni. A saját forrásokról szóló határozat szerinti ideiglenes és kivételes forrásbevonási felhatalmazáson alapuló forrásokat tőkepiacokon vagy pénzügyi intézményektől történő forrásbevonással biztosítják. A bevont források kiegészítik az uniós költségvetésben engedélyezett előirányzatokat, és így nem számítanak bele a többéves pénzügyi keret kiadási felső határaiba. A költségvetésben egyértelműen meg fognak jelenni ideiglenes és kivételes jellegük illusztrálása és a teljes átláthatóság biztosítása érdekében. Az uniós prioritásokhoz szorosan igazodó, korszerű és rugalmas hosszú távú költségvetésre irányuló bizottsági javaslatok alapjai ma is teljes mértékben érvényesek. A Bizottság kiáll e javaslatok mellett, amelyeket most új célzott eszközök és a helyreállítás szempontjából legkritikusabb programok megerősítése révén meg kell erősíteni és hozzá kell igazítani az európai helyreállítás elősegítéséhez. A saját forrásokról szóló határozat, az Európai Helyreállítási eszköz és az új hosszú távú keret gyors végrehajtása alapvető fontosságú. A 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló megállapodás rendkívül fontos ahhoz, hogy a gazdasági szereplők, a régiók, a kkv-k, a mezőgazdasági termelők, a kutatók és az uniós források más kedvezményezettjei megkapják a hosszú távú beruházások támogatásához szükséges pénzügyi lendületet és bizalmat. Az Európai Parlamentben és a Tanácsban már elért jelentős eredményekre építve a lehető legjobb feltételeket teremtjük meg az időben történő megállapodáshoz. Emellett a koronavírus-világjárvány gazdasági hatása rávilágít annak fontosságára, hogy elegendő költségvetési mozgástér álljon az Unió rendelkezésére olyan gazdasági sokkhatások esetén, amelyek a bruttó nemzeti jövedelem jelentős és hirtelen csökkenéséhez vezetnek. Annak érdekében, hogy a saját forrásokról szóló határozat szerinti felső határok alatt elegendő mozgástér álljon az Unió rendelkezésére ahhoz, hogy az egy adott évben esedékes pénzügyi kötelezettségeit és függő kötelezettségeit még a legkedvezőtlenebb gazdasági fejlemények ellenére is fedezni tudja, a Bizottság azt is javasolja, hogy a saját forrásokról szóló határozat kötelezettségvállalásokra, illetve kifizetésekre vonatkozó felső határai állandó jelleggel az EU bruttó nemzeti jövedelmének 1,46 %-ára, illetve 1,40 %-ára emelkedjenek. Ezenkívül az Európai Helyreállítási Eszköz keretében történő forrásbevonás lehetővé tétele érdekében kivételesen és ideiglenesen tovább kell emelni a saját forrásokról szóló határozatban szereplő felső határokat.

1.2.A többéves pénzügyi keretről szóló rendelettervezethez és az intézményközi megállapodás tervezetéhez szükséges módosítások

Az átfogó helyreállítási csomag a 2021–2027-es többéves pénzügyi keretre vonatkozó, 2018. májusi bizottsági javaslatok megerősítését és kiigazítását teszi szükségessé annak érdekében, hogy az a legsürgetőbb helyreállítási igényeket célzó új eszközöket és programokat, a reagálás szempontjából kulcsfontosságú egyéb programok jelentős megerősítését, valamint nagyobb rugalmasságot tartalmazzon. A 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretnek a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendelet tervezetére irányuló bizottsági javaslat mellékletében szereplő kiadási felső határait a tárgyalások során elért előrehaladás tükrözése érdekében ki kell igazítani, hogy finanszírozni lehessen új kezdeményezéseket, a jelenlegi válság miatt előtérbe került megerősített prioritásokat, valamint a helyszíni végrehajtás tekintetében nemrégiben felerősödött közös kihívásokat. Ami a helyreállítási terv keretében történő, a saját forrásokról szóló határozat alapján engedélyezett és az Európai Helyreállítási Eszköz keretében végrehajtott forrásbevonást illeti, a 2021–2027-es időszakban az esetleges kamatszelvény-kifizetések fedezéséhez szükséges előirányzatok összeegyeztethetők a többéves pénzügyi keretre vonatkozó bizottsági javaslattal, és különösen a „Kohézió és értékek” című 2. fejezettel (kivéve a „Gazdasági, társadalmi és területi kohéziót”). A kamatszelvény-kifizetések és a lejáratkor történő visszaváltások fedezéséhez szükséges előirányzatokat a jövőbeli többéves pénzügyi keretekben kell majd biztosítani. E célzott kiigazítások révén az Unió olyan hosszú távú pénzügyi kerettel fog rendelkezni, amely jobban igazodik prioritásaihoz és ambícióihoz, valamint közép- és hosszú távon az Unió rezilienciájának és stratégiai autonómiájának kialakításához.

A többéves pénzügyi keretről szóló rendelettervezet, valamint a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló intézményközi megállapodás tervezete is kiigazításra szorul. E kiigazítások nagyobb rugalmasságot biztosítanak a végrehajtásban, és tükrözik azt a szükségletet, miszerint szükséghelyzetekben új rendelkezéseket kell életbe léptetni. Emellett olyan innovációkat is magukban foglalnak, mint a Méltányos Átállást Támogató Alap, és átlátható tájékoztatást nyújtanak a költségvetési hatóságnak az Európai Helyreállítási Eszköz végrehajtásáról.

A Bizottság a jövőbeli kohéziós politikai programokra vonatkozó javaslatait is kiigazítja, hogy többek között nagyobb támogatást nyújtson a válsággal összefüggő beruházásokhoz, nagyobb rugalmasságot biztosítson az alapok és a régiókategóriák közötti átcsoportosítások tekintetében, és új, veszélyhelyzetekben aktiválandó rendelkezéseket vezessen be. A leginkább rászoruló tagállamok és régiók megfelelő támogatásának biztosítása érdekében a Bizottság felülvizsgált javaslatai – figyelembe véve az akkor rendelkezésre álló legfrissebb statisztikákat – magukban foglalják a nemzeti kohéziós allokációk felülvizsgálatát is, (2018-as árakon számítva) legfeljebb összesen 10 milliárd EUR-ig felfelé történő kiigazítással. Emiatt a többéves pénzügyi keret kiadási felső határait 2025–2027-ben megfelelően ki kell majd igazítani.