P6_TA(2005)0033

Közszolgáltatási kompenzáció formájában nyújtott állami támogatás

Az Európai Parlament állásfoglalása a közszolgáltatási kompenzáció formájában nyújtott állami támogatásokról (2004/2186(INI))

Az Európai Parlament,

- tekintettel a Bizottság 2004. február 18-i, a Szerződés 86. cikkének az általános gazdasági érdeket képviselő szolgáltatások nyújtásával megbízott vállalkozásoknak közszolgáltatási kompenzáció formájában nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló határozattervezetére, annak az Európai Parlamenthez véleménykérés céljából 2004. szeptember 8-án továbbított formájában,

- tekintettel a Bizottság 2004. február 18-i, a tagállamok és az állami vállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról szóló, a 80/723/EGK irányelvet módosító irányelvtervezetére, annak az Európai Parlamenthez véleménykérés céljából 2004. szeptember 8-án továbbított formájában,

- tekintettel a közszolgáltatási kompenzáció formájában nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi szabályozási keretre ("szabályozási keret") vonatozó bizottsági munkadokumentumra, annak az Európai Parlamenthez véleménykérés céljából 2004. szeptember 8-án továbbított formájában,

- tekintettel az EK-Szerződés 2., 5., 16., 73., 86., 87. és 88. cikkére,

- tekintettel az általános gazdasági érdeket képviselő szolgáltatásokról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen az alábbiakra: az 1997. december 17-i, az Általános gazdasági érdeket képviselő szolgáltatások Európában című bizottsági közleményről [1]; a 2000. május 18-i, a tagállamok és az állami vállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról szóló 80/723/EGK bizottsági irányelvet módosító irányelvtervezetről [2], a 2001. november 13-i, az Általános gazdasági érdeket képviselő szolgáltatások Európában című bizottsági közleményről [3] és a 2004. január 14-i, az általános gazdasági érdeket képviselő szolgáltatásokról szóló zöld könyvről szóló állásfoglalásaira [4],

- tekintettel az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a "de minimis" támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 69/2001/EK bizottsági rendeletre [5],

- tekintettel az általános érdeket képviselő szolgáltatásokról szóló bizottsági zöld könyvre (COM(2003)0270) és a Bizottságnak az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett közleményére - az általános gazdasági érdeket képviselő szolgáltatásokról szóló fehér könyvre (COM(2004)0374),

- tekintettel a 2000. március 23- 24-i lisszaboni, 2001. december 14- 15-i laekeni és a 2002. március 15- 16-i barcelonai Európai Tanács elnökségi következtetéseire, amely utóbbi kettő felkéri a Bizottságot, hogy tegye világosabbá az állami támogatások rendszerét a Szerződés 86. cikkének (2) bekezdése keretében,

- tekintettel a Wim Kok vezetette Magas Szintű Munkabizottság Megfelelni a kihívásnak - a lisszaboni növekedési és foglalkoztatási stratégia című 2004. novemberi jelentésére [6],

- tekintettel a tagállamok által 2004. október 29-én Rómában aláírt, az Európai Alkotmányt létrehozó Szerződés I-3., I-5., II-96., III-122., III-166., III-167. és III-238. cikkére,

- tekintettel az Európai Bíróság általános gazdasági érdeket képviselő szolgáltatásokról szóló esetjogára, és különösen az Altmark-ügyben hozott 2003. július 24-i ítéletére [7],

- tekintettel a Régiók Bizottsága 2004. szeptember 29-i véleményére,

- tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2004. október 12-i véleményére,

- tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére és 112. cikkének (2) bekezdésére,

- tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A6-0034/2005),

A. mivel a mindenki számára elérhető, magas színvonalú általános érdeket képviselő szolgáltatások (SGI) nemcsak a társadalmi és gazdasági kohézió fontos elemei, hanem jelentősen hozzájárulhatnak az európai gazdaság versenyképességéhez is,

B. mivel az Európai Alkotmányt létrehozó Szerződés elismeri a helyi hatóságok önkormányzáshoz való jogát (I-5. cikk), és az Unió egyik általános, átfogó célkitűzésévé teszi a területi kohéziót (I-3. cikk),

C. mivel a polgárok érdeke az általuk betöltött kettős szerepben - egyrészt szolgáltatások fogyasztói, másrészt adófizetők - irányadó kell, hogy legyen; mivel az általános érdeket képviselő szolgáltatásokat (SGI) nyújtó vállalkozásoknak kompenzáció kizárólag a magas színvonalú, hozzáférhető és megfizethető szolgáltatások nyújtásának biztosítása végett adható; más célkitűzéseket más támogatási formákkal kell elérni,

D. mivel a belső piacra vonatkozó hatályos szabályozás sérelme nélkül a helyi közszolgáltatások a polgárokhoz közel álló, demokratikusan felhatalmazott szervek által hozott döntések alapján működnek, és képesek megfelelően és innovatívan reagálni a polgárok szükségleteire,

E. mivel a belső piac, a liberalizáció és a tisztességes verseny összességében az SGI szolgáltatásokhoz való jobb hozzáférést, illetve a fogyasztók számára nagyobb választékot, jobb minőséget és alacsonyabb költségeket eredményez,

F. mivel a bizonyítékokon alapuló döntéshozatal érdekében a Bizottságnak be kell nyújtania a liberalizációs folyamat teljes és alapos értékelését, amely figyelembe veszi valamennyi érintett érdekelt fél (felhasználók, helyi hatóságok, vállalkozások stb.) szempontjait,

G. mivel az Európai Unióban évente nyújtott állami támogatások teljes összege a legvisszafogottabb becslések szerint is az Európai Unió éves költségvetésének több mint 50%-a; mivel az állami támogatások kihatással járnak mind az állami bevételekre, mind a versenyre, valamint a magánvállalkozásoknak a globalizált gazdasági környezetben való beruházási képességére; mivel a kompenzáció formájában történő állami támogatásokat az európai adófizetők pénzéből fedezik, ezért azokat felelősen és a pénz ellenében értéket nyújtva kell elkölteni,

H. mivel azonban nem mindig lehet világos különbséget tenni a két külön kategória, vagyis az SGI-k és az általános gazdasági érdeket képviselő szolgáltatások (SGEI) között, mivel a "nem gazdasági" minősítésnek két vetülete van: a szolgáltatás tárgya, célja és a szolgáltató jogi formája (állami, magán vagy egyéb) és a gazdasági közeg, amelyben működik (szabadpiac, szabályozott piac, állami monopólium stb.); mivel a két aspektus kapcsán nagy különbségek vannak a tagállamok között, ami nem teszi lehetővé az egységes európai meghatározást, valamint ez ellentétes lenne a szubszidiaritás és az önkormányzatiság elvével; mivel gyakorlati és működtetési célból ki kell dolgozni annak feltételeit, hogy milyen körülmények között lehet a versenyjog szabályai alól felmentést kapni; mivel a "nem gazdasági" minősítésnek egyrészt a szolgáltatás célkitűzésére, másrészt pedig a szolgáltatóra és a gazdasági közegre vonatkozó feltételeken kell alapulnia,

I. mivel az állami hatóságok mindenkor fenntartják maguknak a szolgáltatások nyújtásának kritériumaira és feltételeire vonatkozó keretek meghatározásának hatáskörétét, függetlenül a szolgáltató jogállásától és attól, hogy a szolgáltatást szabad verseny alapján biztosítják-e,

J. mivel az SGI-k keretfeltételeinek és kritériumainak és a szolgáltatás várható színvonalának meghatározása jelentős mértékben nemzeti, regionális vagy helyi tradíciók kérdése, ezért ezt az illetékes nemzeti, regionális vagy helyi hatóságokra kell bízni, az önkormányzatiság jogával összefüggésben, és a belső piacra vonatkozó hatályos szabályozás sérelme nélkül,

K. mivel az ilyen szolgáltatásokat egy olyan hivatalos aktussal kell kijelölni, amely részletezi a szolgáltatási kötelezettségeket annak biztosítására, hogy kizárólag az elismert SGI-k élvezzék a javasolt rendelkezések előnyeit,

L. mivel az ilyen hivatalos aktus révén történő kijelölésnek meg kell felelnie az átláthatósági kritériumoknak, és valamennyi versenytárs számára egyenlő feltételeken kell alapulnia,

M. mivel a kompenzáció fogalma felöleli a támogatás bármely típusát, akár készpénz, fizikai vagy emberi erőforrás formáját ölti, akár jogi rendelkezésen vagy a kedvezményezett státuszának jogi formáján alapul a szerződés finanszírozását tekintve,

N. mivel a Bizottság javaslata csak azokra az esetekre vonatkozik, amelyek nem felelnek meg az Európai Bíróság Altmark-ügyben hozott ítéletében megállapított négy kritériumnak; mivel amennyiben e négy kritérium teljesül, a kompenzáció nem minősül állami támogatásnak,

O. mivel a kompenzáció összege nem lehet több annál, ami a szolgáltatás üzemeltetéséhez szükséges, és nem használható fel a kérdéses szolgáltatás körén kívül eső tevékenységek finanszírozására (úgynevezett kereszttámogatások),

P. mivel a kompenzációnak valamennyi, SGI-k nyújtásával megbízott szolgáltató számára hozzáférhetőnek kell lennie, függetlenül azok jogi státuszától,

Q. mivel a monopóliumoknak nyújtott állami támogatás általában akadályt jelent a jól működő piac számára, ezért az ilyen támogatásokat gondosan meg kell vizsgálni és meg kell indokolni,

R. mivel azokra a szolgáltatásokra, amelyek esetében a javasolt intézkedések alapján engedélyezett a kompenzáció vagy az állami támogatás, vagy tisztességes és átlátható versenytárgyalási eljárás, vagy olyan hivatalos aktus által kell megbízást adni, amely - a tagállamok jogszabályaitól függően - egy vagy több jogalkotási vagy szabályozó eszköz, vagy szerződés formáját öltheti,

S. mivel a vállalkozások számára, az állami támogatások teljes összegére és a kapcsolódó adminisztratív terhekre vonatkozó adatok nélkül nehéz megítélni a javaslatok alkalmazási körét és hatását,

T. mivel az állami támogatás vagy állami kompenzáció SGI végzésével megbízott vállalkozások számára történő nyújtásának jogosságát rendszeresen és megfelelő időközönként át kell tekinteni, mivel új szolgáltatások jelennek meg, vagy ellenkezőleg, létező szolgáltatások válnak elavulttá, illetve ezeket a műszaki fejlődés és a társadalmi változások következtében új eszközökkel nyújtják,

U. mivel az állami támogatások, illetve kompenzációk engedélyezését illetően hatékony és szigorú ellenőrzésre van szükség a tisztességes verseny és az átláthatóság biztosítása végett, valamint a hátrányos megkülönböztetés elkerülése érdekében,

V. mivel a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásakor a Bizottságnak azokra a visszaélésekre kell összpontosítani, amelyek kihatnak a belső piacra; mivel a helyi közszolgáltatások rendszerint nem befolyásolják a határokon átnyúló kereskedelmet,

Általános rész

1. üdvözli a Bizottság javaslatait és támogatja a szükségtelen bürokrácia csökkentésére és a jogi egyértelműségre irányuló célkitűzését; megállapítja, ahogy a Bizottság a fent említett általános érdekű szolgáltatásokról szóló fehér könyvében közli, a jogi egyértelműségre való törekvésnek tartalmaznia kell annak meghatározását, hogy mi nem minősül állami támogatásnak; felkéri azonban a Bizottságot, hogy tegye egyértelművé, mi nem minősül állami támogatásnak;

2. javasolja, hogy a rendelkezéseket késedelem nélkül hozzák meg, így minimálisra korlátozzák az Altmark-ügyben hozott ítélet kihirdetése és a javasolt rendelkezések hatálybalépése közötti joghézagot; úgy véli, hogy a hatálybalépést megelőzően ezek a rendelkezések vonatkozzanak az Altmark-ítéletet követően hozott valamennyi állami támogatásra, amelyek eleget tesznek a határozat 1. és a 2. cikkében megállapított feltételeknek; úgy véli, hogy az ezen feltételeknek eleget nem tevő állami támogatásokat a vonatkozó keretirányelveknek, iránymutatásoknak és véleményeknek megfelelően kell kezelni;

3. felhívja a Bizottságot, hogy megfelelően adjon számot a javasolt eszközök valamennyi jogi következményéről és kölcsönhatásáról, valamint a közbeszerzés területén jelenleg hatályos EU-jogszabályokkal, illetve az EU ágazatspecifikus jogi rendelkezéseivel való összeegyeztethetőségéről;

4. felkéri a Bizottságot, hogy tisztázza a szabályozási keret jogi státuszát, amiatt is, hogy az Európai Parlament teljes értékű szerepet vállalhasson ebben a jelentős mértékben politikai vitában;

5. rámutat arra, hogy az Altmark-ügyben hozott ítélet kritériumai további kidolgozást és pontosítást igényelnek, különösen a negyedik kritérium és annak a "tipikusan jól működő vállalkozásra" való utalása; ezért felhívja a Bizottságot, hogy vigye véghez az Altmark-ügyben hozott ítéletet értelmező, már bejelentett közleményen végzett munkát; javasolja a jogi egyértelműség elérése érdekében ezen kritériumok további pontosításához összehasonlító elemzés végrehajtását, amelyhez az érdekeltekkel való megfelelő konzultáció is kapcsolódik;

A szabályozási keret tekintetében

6. támogatja a Bizottságnak a szabályozási keretben alkalmazott általános megközelítését;

7. üdvözli a közszolgálati műsorsugárzó intézmények (4. pont) javára előirányzott eltérést, mivel ezáltal elismerik a közszolgálati műsorsugárzás jellegzetességeit egyéb SGEI-khez képest, továbbá a tagállamok amszterdami jegyzőkönyvben foglaltak szerinti hatáskörét;

8. üdvözli, hogy a Bizottság úgy döntött, hogy a javasolt szabályozási keretről konzultál az Európai Parlamenttel;

9. hangsúlyozza, hogy a SGEI-k meghatározása és az SGEI-k ellátásával megbízott szolgáltatókra a kötelezettségek kiszabása és a szolgáltatók értékelése az arra demokratikusan felhatalmazott szervek, a nemzeti, regionális és helyi hatóságok feladata;

10. hangsúlyozza annak szükségességét, hogy konzultáljanak széles körben, különösen a felhasználókkal, a szolgáltatási kötelezettségek meghatározásakor; és annak értékelése során, hogy a szolgáltató teljesítette-e a szolgáltatási kötelezettségeit; úgy véli, hogy mivel az állami támogatás meghatározott szolgáltatás ellátása esetében engedélyezett, a felhasználó elégedettsége az odaítélés legfőbb indoka;

11. a szabályok szigorú alkalmazását követeli olyan vállalkozások esetében, amelyek túlzott kompenzációban részesülnek más, általuk működtetett általános gazdasági érdeket képviselő szolgáltatások finanszírozására; ezt az átvezetést a vállalkozás számláján fel kell tüntetni és a szabályozási keretben megállapított elvek szerint kell végrehajtani; a tagállamoknak gondoskodniuk kell az ilyen jellegű átutalások megfelelő ellenőrzéséről; a 80/723/EEK [8] bizottsági irányelvben megállapított átláthatósági szabályok alkalmazandóak;

12. rámutat arra, hogy a 22. pont (az állami vállalkozás túlkompenzálását az állam mint részvényes a vállalkozásnak való tőkejuttatásra használhatja fel) úgy tűnik, nem áll összhangban a semlegesség elvével; javasolja annak újraszövegezését úgy, hogy valamennyi szolgáltatóra kiterjedjen, függetlenül azok jogi formájától;

13. úgy véli, hogy vállalkozásnak kell tekinteni valamennyi jogi személyt, amely gazdasági tevékenységet folytat, tekintet nélkül a jogi személy jogállására vagy a finanszírozás módjára; állami vállalkozásnak kell tekinteni valamennyi vállalkozást, amely fölött az állami hatóságok közvetlenül vagy közvetetten döntő befolyással rendelkeznek tulajdonjoguk, pénzügyi részvételük vagy a rájuk vonatkozó szabályok alapján, amint azt a 80/723/EEK bizottsági irányelv 2. cikke (1) bekezdésének b) pontja meghatározza;

14. úgy véli, hogy a keretnek a hatálybalépését követő négy évig kell hatályban maradnia; támogatja a bizonyítékokon alapuló döntéshozatalt, ezért indítványozza, hogy a keret a meghosszabbítása egy olyan felülvizsgálat függvényében történjen, amelybe beletartozik egy tényszerű információn és széleskörű konzultáción alapuló átfogó hatásvizsgálat, amely külön hangsúlyt fektet a felhasználókra; a megfelelő információt az Európai Parlament rendelkezésére kell bocsátani;

15. üdvözli elsősorban a szabályozási keret szociális költségekre vonatkozó 11. pontját;

A Szerződés 86. cikkének alkalmazásáról szóló határozattervezet tekintetében

16. felkéri a Bizottságot, hogy egyértelműen határozza meg a határozattervezet hatályát;

17. javasolja, hogy az általános gazdasági érdeket képviselő kis szolgáltatásokat olyan vállalkozásként határozzák meg, amelyek nem befolyásolják jelentősen a kereskedelem és a verseny fejlődését, mivel a forgalmuk korlátozott, vagy mivel tevékenységük főleg helyi jellegű;

18. a 17. bekezdésben említett "kis" SGEI-k esetének kivételével, kitart amellett, hogy ahol az állami támogatás megengedhető az SGI-k számára, az ilyen szolgáltatásokra vagy tisztességes és átlátható versenytárgyalási eljárás által kell megbízást adni - amely során az állami támogatás mértékét tárgyilagosan megállapítják -, vagy olyan hivatalos aktus által, amely - a tagállamok jogszabályaitól függően - egy vagy több jogalkotási vagy szabályozó eszköz, vagy szerződés formáját öltheti;

19. úgy véli, hogy a közszolgáltatási kompenzáció értesítési követelmények alóli mentességi küszöbének elég magasnak kell lennie ahhoz, hogy az megfelelő rugalmasságot és minimális adminisztrációs terhet jelentsen, anélkül, hogy szükségtelenül torzítaná a versenyt; elvileg egyetért a Bizottság által javasolt referenciákkal, vagyis a kis- és középvállalkozások (KKV-k) szabványos meghatározásával, és a kompenzáció küszöbértékével;

20. úgy véli, hogy a határozatnak a hatálybalépését követő négy évig kell hatályban maradnia; támogatja a bizonyítékokon alapuló döntéshozatalt, és ezért indítványozza, hogy a határozat meghosszabbítása egy olyan felülvizsgálat függvényében történjen, amelybe beletartozik egy tényszerű információn és széleskörű konzultáción alapuló átfogó hatásvizsgálat, amely külön hangsúlyt fektet a felhasználókra; a megfelelő információt az Európai Parlament rendelkezésére kell bocsátani;

21. felkéri a Bizottságot, hogy tisztázza, vajon a forgalmi küszöb a vállalkozás egészére vagy a vállalkozás egyes tevékenységeire vonatkozik-e;

22. további rendelkezéseket követel annak elkerülésére, hogy nagyobb vállalkozások kisebb egységekre osztódjanak azért, hogy megkerüljék a küszöböt; úgy véli, hogy ugyanez vonatkozik az olyan ágazatokra, amelyek számos olyan kis szolgáltatóból állnak, amelyek lényegében egyetlen szolgáltatóként működnek;

23. megjegyzi, hogy a határozattervezet hatálya kiterjed a kórházakat és szociális otthonokat működtető vállalkozásokra, habár a nagyösszegű támogatás ezen a területen is a verseny torzulásához vezethet; rámutat, hogy ezen ágazatok érdekesek a magánszolgáltatók számára is; továbbá megfontolandónak tartja, hogy a támogatások odaítélése kedvezőtlenül befolyásolhatja a versenyt; erre való tekintettel úgy ítéli meg, hogy szigorúan kell alkalmazni azokat a közösen megállapított szabályokat, amelyek az átláthatóságra, valamint minden tagállam azon kötelezettségére vonatkoznak, hogy a kórházak, valamint a szociális otthonokat működtető vállalkozások szervezeti formájáról és finanszírozásáról részletes leírást nyújtsanak be;

24. felkéri a Bizottságot, hogy pontosítsa, hogy milyen elveket fog alkalmazni az egyes egyedi esetek értékelése során;

25. úgy véli, hogy a szállítás területén ez a határozat csak azon szigetek tengeri és légi összeköttetései, valamint a periférikus régiók légi és szárazföldi összeköttetései esetében, az ágazati szabályokkal összhangban nyújtott közszolgáltatási kompenzációra vonatkozik, amelyeknél az éves forgalom nem haladja meg a 300000 utast;

Az átláthatóságról szóló irányelvtervezet tekintetében

26. egyetért a Bizottsággal abban, hogy az Altmark-ügyben hozott ítélet kritériumai további pontosításra szorulnak; ugyanakkor leszögezi, hogy mivel az átláthatóságról szóló irányelv az állami támogatásra vonatkozó jogszabálycsomag részét képezi és kizárólag annak ellenőrzésére szolgál, hatálya nem terjedhet túl magán az állami támogatás tényállásán; továbbá egyetért a Bizottsággal abban, hogy azok a vállalkozások, amelyeknek a kompenzációt az Altmark-ügyben hozott ítélet kritériumaival összhangban ítélik oda, nem mentesülhetnek a külön számlák vezetésének követelménye alól;

27. megjegyzi, hogy a jelek szerint időbeli eltolódás van az Altmark-ügyben hozott ítélet (2003. júliusa) kihirdetése, a javasolt szabályozási keret és határozat (2005 első fele) hatálybalépése és a tagállamok számára az átláthatósági irányelvnek való megfelelésre biztosított határidő (a Hivatalos Lapban való közzétételtől számított több mint 12 hónap) között; kéri a Bizottságtól az ezen időszak alatt hatályban levő rendelkezések és az esetleges joghézagok tisztázását;

Módosítások

28. felszólítja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a Szerződés 86. cikkének az általános gazdasági érdeket képviselő szolgáltatások működtetésével megbízott egyes vállalkozásoknak közszolgáltatási kompenzáció formájában nyújtott állami támogatásokra való alkalmazásáról szóló határozattervezet következő módosításait:

HATÁROZATTERVEZET | A PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI |

1. módosítás

(2a) preambulumbekezdés (új)

| (2a) Vállalkozásként értelmezendő minden gazdasági tevékenységet folytató személyiség, tekintet nélkül jogállására és a finanszírozás módjára. A tagállamok és állami vállalkozások közötti kapcsolatok pénzügyi átláthatóságáról szóló 1980. június 25-i 80/723/EGK bizottsági irányelv 2. cikk (1) bekezdésének (b) albekezdése meghatározza az állami vállalkozást. |

2. módosítás

1. cikk i. pont

i.az általános gazdasági érdeket képviselő szolgáltatással való megbízást megelőző két év során (...)[*]-nál kisebb adózás előtti, az összes tevékenységet magában foglaló éves forgalommal rendelkező vállalkozásoknak nyújtott közszolgáltatási kompenzáció, és a szóban forgó éves szolgáltatási kompenzációra vonatkozóan kevesebb, mint (...)[**]. Ezt az utóbbi küszöböt úgy lehet meghatározni, hogy a szerződés ideje alatt vagy egy ötéves időszakban nyújtott kompenzáció jelenlegi értékének veszik az éves átlagát. Hitelintézetek esetében a (...) küszöböt a főmérleghez viszonyított (...) [***] küszöb helyettesíti; | i.az általános gazdasági érdeket képviselő szolgáltatással való megbízást megelőző két év során az 50 millió eurónál kisebb adózás előtti, az összes tevékenységet magában foglaló éves forgalommal rendelkező vállalkozásoknak nyújtott közszolgáltatási kompenzáció, és a szóban forgó éves szolgáltatási kompenzációra vonatkozóan kevesebb, mint 15 millió euró. Ezt az utóbbi küszöböt úgy lehet meghatározni, hogy a szerződés ideje alatt vagy egy ötéves időszakban nyújtott kompenzáció jelenlegi értékének veszik az éves átlagát. Hitelintézetek esetében az 50 millió eurós küszöböt a főmérleghez viszonyított 800 millió eurós küszöb helyettesíti; |

3. módosítás

1. cikk ii. pont

ii.Az általános gazdasági érdeket képviselő szolgáltatásokat végző kórházaknak nyújtott közszolgáltatási kompenzáció; | ii.Az általános gazdasági érdeket képviselő szolgáltatásokat végző kórházaknak nyújtott közszolgáltatási kompenzáció, amennyiben az érintett tagállam benyújtotta az Európai Bizottsághoz annak részletes leírását, hogy az érintett tagállamban milyen módon van megszervezve a kórházi ágazat és hogyan finanszírozzák azt, lehetővé téve, hogy a Bizottság fel tudja mérni az ilyen kompenzáció Szerződéssel való összeegyeztethetőségét. Az érintett tagállamnak az ágazat szerkezetében vagy finanszírozásában bekövetkező valamennyi változásról értesítenie kell a Bizottságot. |

4. módosítás

1. cikk iii. pont

iii.Az általános gazdasági érdeket képviselő szolgáltatásokat is magában foglaló tevékenységeket végző szociális lakásokkal foglalkozó vállalkozásoknak nyújtott közszolgáltatási kompenzáció. | iii.Az általános gazdasági érdeket képviselő szolgáltatásokat is magában foglaló tevékenységeket végző szociális lakásokkal foglalkozó vállalkozásoknak nyújtott közszolgáltatási kompenzáció, amennyiben az érintett tagállam benyújtotta az Európai Bizottsághoz annak részletes leírását, hogy az érintett tagállamban milyen módon van megszervezve a szociális lakásügy és hogyan finanszírozzák azt, lehetővé téve, hogy a Bizottság fel tudja mérni az ilyen kompenzáció Szerződéssel való összeegyeztethetőségét. Az érintett tagállamnak az ezen vállalkozások szerkezetében vagy finanszírozásában bekövetkező valamennyi változásról értesítenie kell a Bizottságot. |

5. módosítás

1. cikk iv. pont

iv.a szállítás területén ez a határozat csak azon szigetek tengeri összeköttetései esetében, az ágazati szabályokkal összhangban nyújtott közszolgáltatási kompenzációra vonatkozik, amelyeknél az éves forgalom nem haladja meg a 100000 utast. | iv.a szállítás területén ez a határozat csak azon szigetek tengeri és légi összeköttetései, valamint a periférikus és elszigetelt régiók tengeri, légi és szárazföldi összeköttetései esetében, az ágazati szabályokkal összhangban nyújtott közszolgáltatási kompenzációra vonatkozik, amelyeknél az éves forgalom nem haladja meg a 300000 utast. |

6. módosítás

1. cikk (1a) bekezdés (új)

| (1a) E határozat a Szerződés 81. és 82. cikkében foglalt szabályok sérelme nélkül alkalmazandó. |

7. módosítás

2. cikk

Amennyiben állami támogatást képez, az olyan közszolgáltatási kompenzáció, amely megfelel az e határozatban megállapított feltételeknek, összeegyeztethető a közös piaccal és mentes a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt előzetes értesítési kötelezettség alól, az ágazati közösségi jogalkotásban levő közszolgáltatási kötelezettségek szigorúbb előírásai meglétének sérelme nélkül. | Amennyiben állami támogatást képez, az olyan közszolgáltatási kompenzáció, amely megfelel az e határozatban megállapított feltételeknek, összeegyeztethető a közös piaccal és mentes a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt előzetes értesítési kötelezettség alól, az ágazati közösségi jogalkotásban levő közszolgáltatási kötelezettségek előírásai meglétének sérelme nélkül. |

8. módosítás

4. cikk, bevezetés

Annak érdekében, hogy e határozatból előny származzon, a közszolgáltatási feladatra olyan hivatalos aktussal kell megbízást adni, amely - a tagállamok jogszabályaitól függően - egy vagy több jogalkotási vagy szabályozó eszköz, esetleg szerződés formáját öltheti. Az aktus különösen a következőket határozza meg: | Annak érdekében, hogy e határozatból előny származzon, a közszolgáltatási feladatra vagy igazságos és átlátható versenytárgyalási eljárással, vagy pedig olyan hivatalos aktussal kell megbízást adni, amely - a tagállamok jogszabályaitól függően - egy vagy több jogalkotási vagy szabályozó eszköz, esetleg szerződés formáját öltheti. Az aktus különösen a következőket határozza meg: |

9. módosítás

4. cikk ba) pont (új)

| ba)az egyébként nem megfelelően kielégített közszükséglet jogi aktussal történő kielégítése. |

10. módosítás

4. cikk (1a) bekezdés (új)

| A közszolgáltatási kötelezettségek meghatározásakor, valamint annak értékelésekor, hogy az érintett szolgáltató teljesíti-e ezen kötelezettségeket, a tagállamok átfogó konzultációt folytatnak, külön hangsúlyt fektetve a felhasználókra. |

11. módosítás

4. cikk (1b) bekezdés (új)

| Az ezen határozat által biztosított előnyök elérése érdekében a közszolgáltatási feladatot vagy tisztességes és átlátható versenytárgyalási eljárás során vagy olyan hivatalos aktus által kell megbízást adni, amely - a tagállamok jogszabályaitól függően - egy vagy több jogalkotási vagy szabályozó eszköz, vagy szerződés formáját öltheti. |

12. módosítás

7a. cikk (új)

| 7a. cikk E határozat hatálybalépése után négy évig marad hatályban. A határozat meghosszabbítása olyan felülvizsgálat függvényében történik, amelybe beletartozik egy tényszerű információn és széleskörű konzultáción alapuló átfogó hatásvizsgálat, amely külön hangsúlyt fektet a felhasználókra. A megfelelő információt az Európai Parlament rendelkezésére kell bocsátani. |

29. felhívja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a közszolgáltatási kompenzáció formájában nyújtott állami támogatásokra vonatkozó közösségi szabályozási keretről szóló munkadokumentum következő módosításait:

A KÖZÖSSÉGI SZABÁLYOZÁSI KERETRE VONATKOZÓ BIZOTTSÁGI MUNKADOKUMENTUM | A PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI |

13. módosítás

3a. pont (új)

| 3a. Hatálybalépéséig ez a szabályozási keret vonatkozik az Altmark-ítéletet követően nyújtott valamennyi állami támogatásra, amely megfelel a határozat 1. és 2. cikkében megállapított feltételeket. Az ezeket a feltételeket nem teljesítő állami támogatást a megfelelő keretirányelvekkel, iránymutatásokkal és véleményekkel összhangban kell kezelni. |

14. módosítás

4. pont

4. E szabályozási keret rendelkezései az ágazati közösségi jogalkotásban és intézkedésekben levő, közszolgáltatási kötelezettségekhez kapcsolódó szigorúbb speciális rendelkezések sérelme nélkül alkalmazandók. Ezek nem vonatkoznak a közszolgálati műsorszolgáltatásra, melyet a Bizottság közszolgálati műsorszolgáltatásra alkalmazandó állami támogatási szabályokat meghatározó közleménye tartalmaz. | 4. E szabályozási keret rendelkezései az ágazati közösségi jogalkotásban és intézkedésekben levő, közszolgáltatási kötelezettségekhez kapcsolódó speciális rendelkezések sérelme nélkül alkalmazandók. Ezek nem vonatkoznak a közszolgálati műsorszolgáltatásra, melyet a Bizottság közszolgálati műsorszolgáltatásra alkalmazandó állami támogatási szabályokat meghatározó közleménye tartalmaz. |

15. módosítás

7a. pont (új)

| 7a. A kompenzáció fogalma mindenfajta támogatást magában foglal, akár készpénzről, akár fizikai, akár emberi erőforrásról van szó. A jogi rendelkezésből vagy a kedvezményezett státuszának jogi formájából eredő előnyöket figyelembe kell venni a kompenzáció iránti igény felmérésekor. |

16. módosítás

8. pont

8. Az esetjogból eredően az ügyet szabályozó közösségi szabályok hiányában a tagállamoknak széles mérlegelési jogkörük van a szolgáltatások jellegére vonatkozóan, amelyeket SGEI szolgáltatásként lehet besorolni. E körülmények között ezért a Bizottság feladata annak biztosítása, hogy ezeket a rendelkezéseket nyilvánvaló hiba nélkül alkalmazzák. A 86. cikk (2) bekezdéséből eredően a SGEI szolgáltatások működtetésével megbízott vállalkozások "speciális feladattal" megbízott vállalkozások. | 8. Az esetjogból eredően az ügyet szabályozó közösségi szabályok hiányában a tagállamoknak széles mérlegelési jogkörük van a szolgáltatások jellegére vonatkozóan, amelyeket SGEI szolgáltatásként lehet besorolni. A közszolgáltatási kötelezettségek meghatározásakor, valamint annak értékelésekor, hogy az érintett szolgáltató teljesíti-e ezen kötelezettségeket, a tagállamok átfogó konzultációt folytatnak, külön hangsúlyt fektetve a felhasználókra. E körülmények között ezért a Bizottság feladata annak biztosítása, hogy ezeket a rendelkezéseket nyilvánvaló hiba nélkül alkalmazzák. A 86. cikk (2) bekezdéséből eredően a SGEI szolgáltatások működtetésével megbízott vállalkozások "speciális feladattal" megbízott vállalkozások. |

17. módosítás

8a. pont (új)

| 8a. Vállalkozásnak tekintendő valamennyi egység, amely gazdasági tevékenységet folytat, tekintet nélkül jogállására és a finanszírozás módjára; állami vállalkozásnak tekintendő valamennyi vállalkozás, amely fölött az állami hatóságok közvetlenül vagy közvetetten döntő befolyással rendelkeznek tulajdonjoguk, pénzügyi részvételük vagy a rájuk vonatkozó szabályok alapján, amint azt a tagállamok és az állami vállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról szóló 80/273/EEK bizottsági irányelv 2. cikk (1) bekezdésének b) pontja meghatározza |

18. módosítás

10. pont, bevezetés

10. A közszolgáltatási feladatra olyan hivatalos aktussal kell megbízást adni, amely - a tagállamok jogszabályaitól függően - jogalkotási vagy szabályozó eszköz, esetleg szerződés formáját öltheti. Több aktusba is foglalható. Az aktus vagy az aktusok sorozata többek között az alábbiakat kell hogy meghatározza: | 10. A közszolgáltatási feladatra vagy igazságos és átlátható versenytárgyalási eljárással, vagy pedig olyan hivatalos aktussal kell megbízást adni, amely - a tagállamok jogszabályaitól függően - jogalkotási vagy szabályozó eszköz, esetleg szerződés formáját öltheti. Több aktusba is foglalható. Az aktus vagy az aktusok sorozata többek között az alábbiakat kell, hogy meghatározza: |

19. módosítás

11a. pont (új)

| 11a. Amennyiben egy SGEI-re állami támogatás nyújtható, az ilyen szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokat vagy tisztességes és átlátható versenytárgyalás alapján kell kiválasztani - amely során az állami támogatás mértékét tárgyilagosan megállapítják -, vagy olyan hivatalos aktus által, amely - a tagállamok jogszabályaitól függően - egy vagy több jogalkotási vagy szabályozó eszköz, vagy szerződés formáját öltheti. |

20. módosítás

11b. pont (új)

| 11b. Az állami hatóságok maradnak mindenkor kizárólagosan és elsődlegesen felelősek a szolgáltatások ellátásának kritériumaira és feltételeire vonatkozó keretek meghatározásáért, függetlenül a szolgáltató jogállásától, és attól, hogy a szolgáltatást szabad piaci helyzetben nyújtják-e vagy sem. |

21. módosítás

11c. pont (új)

| 11c. A közszolgáltatási kötelezettségek meghatározásakor, valamint annak értékelésekor, hogy az érintett vállalkozás teljesíti- e ezen kötelezettségeket, a tagállamok átfogó konzultációt folytatnak, külön hangsúlyt fektetve a felhasználókra. |

22. módosítás

21. pont

21. Bármely túlzott kompenzáció felhasználható az ugyanazon vállalkozás által működtetett másik általános gazdasági érdeket képviselő szolgáltatás finanszírozásához, azonban ezt az átvezetést a vállalkozás számláinak tükröznie kell. | 21. Bármely túlzott kompenzáció felhasználható az ugyanazon vállalkozás által működtetett másik általános gazdasági érdeket képviselő szolgáltatás finanszírozásához, azonban ezt az átvezetést a vállalkozás számláinak tükröznie kell, összhangban kell lennie a jelen szabályozási keretben meghatározott valamennyi szabállyal és elvvel. A tagállamok biztosítják, hogy ezen átvezetéseket megfelelően ellenőrizzék. A 80/273/EEK irányelvben megállapított átláthatósági szabályok alkalmazandóak. |

23. módosítás

22. pont

22. Azokban az esetekben, amikor a kompenzáció kedvezményezettje állami vállalkozás, az állam bármilyen túlzott kompenzációt mint részvényes felhasználhat arra, hogy annak a vállalkozásnak tőkét juttasson, feltéve, ha teljesül a magánbefektetői feltétel. Az ilyen átirányítást azonban a rendes kereskedelmi eljárásokkal összhangban kell végrehajtani, azaz tőkeemeléssel vagy kölcsönnyújtással, és ennek meg kell felelnie az ezekre vonatkozó nemzeti szabályoknak, nevezetesen kereskedelmi és adózási téren. Ezt a műveletet egyértelműen meg kell nevezni a kedvezményezett vállalkozás mérlegében, és ennek az állami hatóságok hivatalos döntésének kell lennie. A döntésben meg kell nevezni, hogy a pénzügyi átutalás pontosan mire használandó fel. Ha azonban az állam pénzügyi injekciója nem felel meg a magánbefektetői feltételnek, azt a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésével összhangban jelenteni kell a Bizottságnak. | 22. Azokban az esetekben, amikor a kompenzáció kedvezményezettje bármilyen jogi formájú vállalkozás, az állam, mint részvényes bármilyen túlzott kompenzációt felhasználhat arra, hogy annak a vállalkozásnak tőkét juttasson, feltéve, ha teljesül a magánbefektetői feltétel. Az ilyen átirányítást azonban a rendes kereskedelmi eljárásokkal összhangban kell végrehajtani, azaz tőkeemeléssel vagy kölcsönnyújtással, és ennek meg kell felelnie az ezekre vonatkozó nemzeti szabályoknak, nevezetesen kereskedelmi és adózási téren. Ezt a műveletet egyértelműen meg kell nevezni a kedvezményezett vállalkozás mérlegében, és ennek az állami hatóságok hivatalos döntésének kell lennie. A döntésben meg kell nevezni, hogy a pénzügyi átutalás pontosan mire használandó fel. Ha azonban az állam pénzügyi injekciója nem felel meg a magánbefektetői feltételnek, azt a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésével összhangban jelenteni kell a Bizottságnak. |

24. módosítás

24. pont

24. E szabályozási keret az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételkor lép hatályba. Hatálya 2007. december 31-én jár le. A tagállamokkal folytatott konzultációt követően a Bizottság 2007. december 31-ét megelőzően a közös piac kialakulásával kapcsolatban levő fontos indokkal módosíthatja e szabályozási keretet. | 24. E szabályozási keret az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételkor lép hatályba. Időbeli hatálya a hatálybalépésétől számított négy évvel jár le. A tagállamokkal folytatott konzultációt követően a Bizottság a közös piac kialakulásával kapcsolatban levő fontos indokkal módosíthatja e szabályozási keretet hatályának lejártát megelőzően. A határozat meghoszszabbítása a felülvizsgálat függvényében történik, amelybe beletartozik egy tényszerű információn és széleskörű konzultáción alapuló átfogó hatásvizsgálat és a tagállamok által nyújtott adatok alapján a Bizottság által folytatott átfogó konzultáció. A megfelelő információt az Európai Parlament rendelkezésére kell bocsátani. |

30. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

[1] HL C 14., 1998.1.19., 74. o.

[2] HL C 59., 2001.2.23., 238. o.

[3] HL C 140. E, 2002.6.13., 153. o.

[4] HL C 92. E, 2004.4.16., 294. o.

[5] HL L 10., 2001.1.13., 30. o.

[6] http://europa.eu.int/growthandjobs/group/index_en.htm.

[7] C-280/00. sz. Altmark Trans GmbH és Regierungspräsidium Magdeburg kontra Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH és Oberbundesanwalt beim Bundesverwaltungsgericht ügy (EBHT 2003., I-7747. o.).

[8] HL L 195., 1980.7.29., 35. o.

[9] HL L 195., 1980.7.29., 35. o. A legutóbb a 2000/52/EK (HL L 193., 2000.7.29., 75. o.) irányelvvel módosított irányelv.

[10] HL L 195., 1980.07.29., 35. o. A legutóbb a 2000/52/EK irányelvvel (HL L 193., 2000.07.29., 75. o.) módosított irányelv.

--------------------------------------------------