[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 2008.7.30

COM(2008) 497 végleges

2008/0164 (ACC)

Javaslat:

A TANÁCS RENDELETE

az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó, Genfben, 1975. november 14-én aláírt vámegyezmény (TIR-egyezmény) megkötéséről szóló 2112/78/EGK tanácsi rendelet módosításáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

A JAVASLAT HÁTTERE

A javaslat indokai és céljai

Az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó 1975. november 14-i vámegyezményt (TIR-egyezmény) az Európai Gazdasági Közösség részéről a 2112/78/EGK tanácsi rendelettel hagyták jóvá. Az egyezmény 1983. június 20-án lépett hatályba a Közösségben.

Elfogadását követően szükségessé vált a TIR-egyezmény módosítása a TIR-eljárás korszerűsítése és szigorítása érdekében. A cél a TIR-rendszerben résztvevő felek jogainak és kötelezettségeinek pontosabb meghatározása volt, valamint egy olyan elektronikus rendszer bevezetése, amely révén a nemzetközi szervezet gyorsan értesülhet a TIR-igazolvány bemutatásáról a célállomás vámhivatalaiban.

E rendelet célja, hogy felkérje a Tanácsot az egyezmény részes felei, többek között a Közösség által a TIR-egyezményben eszközölt azon módosítások jóváhagyására, amelyeket eddig még nem vezettek be hivatalosan a közösségi jogrendszerbe.

Általános háttér

A TIR-egyezmény, amelyet a genfi székhelyű Egyesült Nemzetek Szervezetének Európai Gazdasági Bizottsága (ENSZ/EGB) igazgat, vámtranzit eljárást határozott meg az áruk nemzetközi közúti forgalmának bonyolítására. Az egyezménynek jelenleg 68 részes fele van, többek között az Európai Közösség és annak tagállamai.

Az egyezmény lehetővé teszi, hogy a vám- és adófelfüggesztés hatálya alatt lévő áruk szállításuk közben a vámhatóságok minimális beavatkozása mellett jussanak át az országhatárokon. A TIR-rendszer a nemzetközi árumozgás hagyományosan meglévő akadályainak mérséklésével elősegíti a nemzetközi kereskedelem fejlődését. A forgalomban elszenvedett késések csökkentésével a szállítási költségek jelentős megtakarítása érhető el. A rendszer legfontosabb előnye, hogy a TIR-egyezmény a nemzetközi garanciavállalási láncon keresztül viszonylag egyszerű hozzáférést biztosít az előírt garanciákhoz.

1975 óta a TIR-egyezményt több ízben módosították. A módosítások egy része technikai jellegű, és olyan járműveket vagy szállítótartályokat érint, amelyek a TIR-igazolvánnyal történő szállítás szempontjából biztonságosnak számítanak.

A TIR-igazolvány szerkezetét is több ízben módosították bevezetését követően annak érdekében, hogy kezelését megkönnyítsék és alkalmassá tegyék valamennyi, a TIR-egyezmény hatálya alatt lévő szállításhoz szükséges adat feltüntetésére.

Hasonlóan más vámtranzit-eljárásokhoz a TIR-eljárás a megtévesztésre irányuló magatartás célpontjává vált. Ezek a problémák jelentős veszteséget okoztak az egyezmény részes feleinek költségvetésében, illetve veszélyeztették az európai kereskedelmi tevékenységet és áruforgalmat. Szükségesnek mutatkozott tehát a TIR-egyezmény módosítása annak érdekében, hogy eljárásainak és alakiságainak a csalás elleni küzdelemben kifejtett hatékonyságát javítani lehessen. Habár az 1975. évi egyezményt többször módosították, e módosítások nagyobb része inkább technikai jellegű volt és a járművek kialakítására vonatkozott. Az utóbbi években a megtévesztésre irányuló magatartás okozta problémákra figyelemmel a felülvizsgálati folyamat intenzívebben irányult az érintett felek jogaira és kötelességeire.

Azt követően, hogy a TIR-egyezmény Intéző Bizottsága elfogadta valamennyi módosítást, helyénvalónak tűnik azok bevezetése a közösségi jogrendszerbe a 2112/78/EGK tanácsi rendelet módosítása révén.

A javaslat által érintett területen meglévő rendelkezések

A Tanács 2112/78/EGK rendelete (1978. július 25.) az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó, Genfben, 1975. november 14-én aláírt vámegyezmény (TIR-egyezmény) megkötéséről.

Összhang az Unió többi szakpolitikájával és célkitűzésével

A javasolt rendelet összhangban van a közös kereskedelmi és közlekedési politikával. A közúti fuvarozást megkönnyítő TIR-rendszer lehetővé teszi az a 68 részes fél területén át történő áruszállítást a vámhatóságok minimális beavatkozása mellett, valamint viszonylag egyszerű hozzáférést biztosít az előírt garanciákhoz egy nemzetközi garanciavállalási láncon keresztül. A TIR-egyezmény révén elért egyszerűsítések összhangban vannak a felülvizsgált lisszaboni stratégiával. A módosítások hivatalos elfogadása pedig összhangban van a Bizottság jobb szabályozásra vonatkozó politikájával.

KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT

Konzultáció az érdekelt felekkel

A konzultáció módszerei, a megcélzott főbb ágazatok és a válaszadók általános bemutatása:

Az egyeztetések a Közúti Fuvarozók Nemzetközi Egyesületének (International Road Transport Union), valamennyi garanciavállaló egyesületnek, a TIR Végrehajtó Testületének, valamint a TIR-egyezmény részes felei vámhatóságainak részvételével folytak. Konzultációkat tartottak a Vámkódex Bizottság értekezletein, a szállítást érintő vámkérdésekkel foglalkozó munkacsoport, valamint a TIR-egyezmény Intéző Bizottsága üléseinek keretén belül is.

A válaszok összefoglalása és figyelembevételük módja:

Az egyeztetés valamennyi résztvevője szükségesnek tartotta, hogy a Közösség a TIR-egyezmény módosításait bevezesse saját jogrendszerébe. A Vámkódex Bizottságban a tagállamok előnyben részesítették azt a megoldást, hogy a Tanács a csaknem 28 módosítást egyenként történő elfogadásával szemben a TIR-egyezmény egységes szerkezetbe foglalt változatát fogadja el, tekintettel arra, hogy egyes módosításokat későbbi módosítások felülírnak, így a továbbiakban azok már nem érvényesek.

Szakvélemények összegyűjtése és felhasználása

Nem volt szükség külső szakértők bevonására.

Hatásvizsgálat

A Közösségnek hivatalosan el kell fogadnia a TIR-egyezménynek valamennyi, az Intéző Bizottság által elfogadott és még hatályban lévő módosítását.

A módosítások egy része olyan technikai jellegű kérdéseket érint, mint a TIR-járművek szállítótartály-ponyváján lévő gyűrűk és rögzítőlyukak közötti térköz, rakományjegyzékek TIR-igazolvány mellékleteként való használata olyan esetben is, amikor az árujegyzékben volna elég hely az összes szállított áru feltüntetésére, a TIR-járművek raktereinek padlójára vonatkozó új biztonsági előírások, a TIR-járművek szellőzőnyílásainak védőberendezéssel való ellátása vagy bizonyos közúti járműtípusok tervezése.

Más módosítások nem technikai jellegűek. Ilyen például, hogy a TIR-igazolványt kibocsátó és használó vállalkozásoknak vámhatósági engedéllyel kell rendelkezniük. Ide tartozik a szakértőkből álló TIR Végrehajtó Testület létrehozása is, melynek feladata az egyezmény alkalmazásának felügyelete. Végül pontosabban meghatározták a TIR-eljárás főbb szereplőinek feladat- és felelősségi körét.

A TIR-szabályozás hatékonyabb ellenőrzési és működési képességének megőrzése érdekében bevezettek egy elektronikus rendszert, amely révén a garanciavállalási lánc szervezeti és működési kérdéseiért felelős nemzetközi szervezet értesülhet a TIR-igazolvány bemutatásáról a célállomás vámhivatalaiban. A TIR-egyezmény 10. melléklete hivatalosan is bevezette a SafeTIR-rendszert, amely – valamennyi érintett fél érdekében – nyomon követi a TIR-műveletek lezárását vagy részleges lezárását.

E rendelet elfogadásával a Közösség bevezeti jogrendszerébe a módosított TIR-egyezményt, ami mind a vámhatóságok, mind a fuvarozási ágazat javát szolgálja.

A JAVASLAT JOGI ELEMEI

A javaslat összefoglalása

A javasolt rendelet hivatalosan bevezeti a TIR-egyezménynek valamennyi, még hatályban lévő módosítását, és módosítja az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó, Genfben, 1975. november 14-én aláírt vámegyezmény (TIR-egyezmény) megkötéséről szóló, 1978. július 25-i 2112/78/EGK tanácsi rendeletet.

Jogalap

Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 133. cikke.

A szubszidiaritás elve

A Közösség a TIR-egyezmény részes fele, ezért köteles alkalmazni a TIR-egyezmény módosításait. A javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elve ezért nem alkalmazandó.

Az arányosság elve

A javaslat megfelel az arányosság elvének. A javaslat egy olyan nemzetközi egyezmény módosításait hajtja végre, amely tiszteletben tartja az arányosság elvét. A TIR-egyezmény Intéző Bizottsága már elfogadta ezeket a módosításokat, és valamennyi tagállamban alkalmazzák azokat.

Az eszközök megválasztása

Javasolt eszközök: rendelet.

A javasolt rendelet módosítja a 2112/78/EK rendeletet, bevezetve ezzel a TIR-egyezményt a közösségi jogrendszerbe.

KÖLTSÉGVETÉSI VONATKOZÁSOK

A javaslat nincs kihatással a Közösség költségvetésére.

TOVÁBBI INFORMÁCIÓK

Egyszerűsítés

A javaslat a jogszabályok egyszerűsítésére törekszik.

A javasolt rendelet bevezeti a közösségi jogrendszerbe a TIR-egyezmény valamennyi, még hatályban lévő módosítását.

Hatályos jogszabályok módosítása

Az elfogadott javaslat az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó, Genfben, 1975. november 14-én aláírt vámegyezmény (TIR-egyezmény) megkötéséről szóló, 1978. július 25-i 2112/78/EGK tanácsi rendelet mellékletének helyébe lép.

2008/0164 (ACC)

Javaslat:

A TANÁCS RENDELETE

az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó, Genfben, 1975. november 14-én aláírt vámegyezmény (TIR-egyezmény) megkötéséről szóló 2112/78/EGK tanácsi rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 133. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[1],

mivel:

1. Az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó 1975. november 14-i vámegyezményt (TIR-egyezmény)[2] az Európai Gazdasági Közösség részéről 2112/78/EGK tanácsi rendelettel[3] hagyták jóvá, és 1983. június 20-án lépett hatályba a Közösségben[4].

2. A TIR-rendszer az áruszállítást egy nemzetközi szállítási rendszer keretein belül a vámhatóságok minimális beavatkozása mellett teszi lehetővé, valamint nemzetközi garanciavállalási láncán keresztül viszonylag egyszerű hozzáférést biztosít az előírt garanciákhoz.

3. 1975 óta különböző időszakokban több ízben is módosították a TIR-egyezményt, összhangban az egyezmény 59. és 60. cikkében meghatározott eljárással. E különböző fázisokban eszközölt módosítások célja a TIR-eljárás biztonságosabbá tétele, valamint a változó szállítási és vámkezelési környezethet való igazítása volt.

4. Az első fázis 1999 februárjában hatályba lépő módosításait az egyezmény 9. melléklete vezette be. Ez a melléklet a TIR-eljáráshoz való hozzáférés minimális követelményeit és feltételeit határozza meg. Ezek a módosítások csak engedéllyel rendelkező fuvarozók és jóváhagyott nemzeti garanciavállaló egyesületek számára biztosítanak hozzáférést a TIR-rendszerhez. Ily módon a nemzeti hatóságok ellenőrizhetik és nyomon követhetik a TIR-rendszer fontosabb alkalmazóit.

5. Egyúttal felállították a TIR Végrehajtó Testületét. E szakértőkből álló testület végzi az egyezmény alkalmazásának felügyeletét, valamint, ha szükséges, elősegíti a TIR-rendszerhez tartozó részes felek, egyesületek, biztosítótársaságok és nemzetközi szervezetek közötti vitarendezést.

6. A második fázis 2002 májusában hatályba lépő módosításai megerősítették a TIR-eljárást a TIR-rendszer működési és szervezeti kérdéseiért felelős nemzetközi szervezet feladatainak és felelősségi köreinek pontosabb meghatározásával. Világosan meghatározták a szervezet, annak tagegyesületei, valamint a TIR-egyezmény Intéző Bizottsága közötti viszonyrendszert.

7. Ugyancsak a második szakaszban került sor egyes közúti járműtípusok új tervezési előírásainak bevezetésére. Ezek a fuvarozási ágazat kérésére eszközölt módosítások lehetővé teszik a csúszóponyvával rendelkező járművek vagy szállítótartályok TIR-fuvarozásban való használatát.

8. A TIR-rendszer hatékonyabb ellenőrzése és a TIR-szabályozás működésének megőrzése érdekében előírásokat vezettek be egy elektronikus rendszerrel kapcsolatban, amely révén a garanciavállalási lánc szervezeti és működési kérdéseiért felelős nemzetközi szervezet értesülhet a TIR-igazolvány bemutatásáról a célállomás vámhivatalaiban. A SafeTIR-rendszer, melyet a TIR-egyezmény 10. melléklete vezetett be, 2006 augusztusában lépett hatályba.

9. Amikor arra szükség volt, további módosításokat eszközöltek a TIR-egyezménnyel kapcsolatban. A TIR-igazolvány szerkezetét is módosították annak érdekében, hogy egyszerűsítsék kezelését és alkalmassá tegyék valamennyi, a TIR-egyezmény hatálya alatt lévő szállításhoz szükséges adat feltüntetésére. Bizonyos feltételek között rakományjegyzékek is használhatók a TIR-igazolvány mellékleteként olyan esetben is, amikor az árujegyzékben volna elég hely az összes szállított áru feltüntetésére. Eljárást vezettek be olyan esetekre nézve is, amikor a TIR-fuvarozás egy része nem közúton történik vagy amikor ez a rész nincs a TIR-rendszer hatálya alatt.

10. Következésképpen a 2112/78/EGK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

11. A számos módosításra figyelemmel az érthetőség érdekében a 2112/78/EK rendelet mellékletének helyébe teljes egészében új szövegnek kell lépnie.

12. E rendelet melléklete tartalmaz minden olyan, az egyezmény 59. és 60. cikkében meghatározott eljárással összhangban lévő módosítást, amelyet 2008 végéig elfogadtak. Ezért e rendelkezésnek 2009. január 1-jén kell hatályba lépnie.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2112/78/EGK rendelet mellékletének helyébe az e rendelet mellékletében szereplő szöveg lép.

2. cikk

Ez a rendelet 2009. január 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

MELLÉKLET

VÁMEGYEZMÉNY AZ ÁRUK TIR-IGAZOLVÁNNYAL TÖRTÉNő NEMZETKÖZI FUVAROZÁSÁRÓL (AZ 1975. ÉVI TIR-EGYEZMÉNY)

A SZERZŐDŐ FELEK,

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy a közúti járművel lebonyolított nemzetközi árufuvarozásokat egyszerűsítse,

FIGYELEMBE VÉVE, hogy a fuvarozások feltételeinek javítása együttműködésük fejlesztésének egyik lényeges tényezője,

KINYILVÁNÍTVA érdekeltségüket a nemzetközi szállításokkal kapcsolatos adminisztratív alakiságok összhangba hozatalában és egyszerűsítésében, különösen a határokon,

MEGÁLLAPODTAK a következőkben:

I. Fejezet

Általános rendelkezések

a) Fogalommeghatározások

1. cikk

Az egyezmény alkalmazásában:

a) „TIR-fuvarozás”: az áruknak az indulási vámhivataltól a rendeltetési vámhivatalig, az egyezmény által létrehozott, TIR-műveletnek nevezett eljárás szerinti fuvarozása;

b) „TIR-eljárás”: a TIR-fuvarozásnak az a része, amelyet egy szerződő fél területén az indulási vagy beléptető (átmenő) vámhivataltól a rendeltetési vagy kiléptető (átmenő) vámhivatalig hajtanak végre;

c) „TIR-eljárás kezdete”: amikor a közúti járművet, járműszerelvényt vagy szállítótartályt ellenőrzési céllal bemutatták az indulási vagy beléptető (átmenő) vámhivatalnak a rakománnyal, valamint a rá vonatkozó TIR-igazolvánnyal együtt, és a TIR-igazolványt a vámhivatal elfogadta;

d) „TIR-eljárás befejezése”: amikor a közúti járművet, járműszerelvényt vagy szállítótartályt ellenőrzési céllal bemutatták a rendeltetési vagy kiléptető (átmenő) vámhivatalnak a rakománnyal, valamint a rá vonatkozó TIR-igazolvánnyal együtt;

e) „TIR-eljárás mentesítése”: a vámhatóságok elfogadják, hogy a TIR-eljárás szabályszerűen befejeződött a Szerződő Fél területén. Ezt a vámhatóságok azon adatok vagy információk összehasonlítása alapján állapítják meg, amelyek a rendeltetési vagy kiléptető (átmenő) vámhivatal és az indulási vagy beléptető (átmenő) vámhivatal rendelkezésére állnak;

f) „behozatali vagy kiviteli vámok és illetékek”: az áruk behozatalakor vagy kivitelekor, illetve ahhoz kapcsolódóan szedett vámok és egyéb illetékek, adók és díjak és egyéb terhek, kivéve az igénybe vett szolgáltatások hozzávetőleges költségeinek összegeire korlátozott díjakat és terheket;

g) „közúti jármű”: valamennyi közúti gépjármű, valamint minden hozzá való kapcsolás céljára készült pótkocsi vagy félpótkocsi;

h) „járműszerelvény”: olyan összekapcsolt járművek, amelyek a közúti forgalomban egyetlen egységként vesznek részt;

j) „szállítótartály”: olyan szállító berendezés (rakszekrény, felszerelhető tartály vagy hasonló szerkezet), amely:

i. áruk elhelyezésére szolgáló teljesen vagy részben zárt rekeszt képez,

ii. állandó jellegű és ebből eredően kellő szilárdságú ahhoz, hogy ismételten felhasználható legyen,

iii. kifejezetten abból a célból készült, hogy az áruknak egy vagy több szállítási mód igénybevételével történő, közbenső átrakodás nélküli fuvarozását megkönnyítse,

iv. úgy készült, hogy könnyen kezelhető legyen, különösen az egyik szállítási módról a másikra való átrakása során,

v. úgy készült, hogy könnyen megrakható és üríthető legyen, és

vi. belső térfogata legalább egy köbméter,

a „leszerelhető kocsiszekrényt” a szállítótartályként kell kezelni;

k) „indulási vámhivatal”: valamely szerződő fél bármelyik olyan vámhivatala, ahol a rakománynak vagy annak egy részének TIR-fuvarozása megkezdődik;

l) „rendeltetési vámhivatal”: valamely szerződő fél bármelyik olyan vámhivatala, ahol a rakománynak vagy annak egy részének TIR-fuvarozása befejeződik;

m) „átmenő vámhivatal”: valamely szerződő fél bármelyik olyan vámhivatala, amelyen keresztül közúti jármű, járműszerelvény vagy szállítótartály egy TIR-fuvarozás során a szerződő fél területére belép, vagy onnan kilép;

n) „személy”: a természetes és a jogi személyek egyaránt;

o) a TIR-igazolvány „birtokosa”: az a személy, aki számára a TIR-igazolványt az egyezmény vonatkozó rendelkezései szerint kiállították, és akinek a nevében olyan TIR-igazolvánnyal adtak vámáru-nyilatkozatot, amellyel az indulási vámhivatalnál indítványozták, hogy az árukat TIR-művelet alá vonják. Ő felel a közúti jármű, járműszerelvény vagy szállítótartály, valamint a rakomány és a rá vonatkozó TIR-igazolvány bemutatásáért az indulási vámhivatalnál, az átmenő vámhivataloknál és a rendeltetési vámhivatalnál, valamint az egyezmény egyéb vonatkozó rendelkezéseinek megfelelő betartásáért;

p) „súlyos vagy terjedelmes áru”: olyan tárgy, amelyet súlyánál, terjedelménél vagy jellegénél fogva általában nem fuvaroznak sem zárt közúti járműben, sem zárt szállítótartályban;

q) „garanciavállaló egyesület”: az egyik szerződő fél vámhatóságai által meghatalmazott olyan egyesület, amely kezességet vállal a TIR-eljárást alkalmazó személyekért.

b) Alkalmazási terület

2. cikk

Ez az egyezmény azoknak az áruknak a közbenső átrakása nélküli, egy vagy több országhatáron áthaladó fuvarozására vonatkozik, amelyet az egyik szerződő fél indulási vámhivatalától a másik szerződő fél vagy ugyanazon szerződő fél rendeltetési vámhivataláig közúti járművel, járműszerelvénnyel vagy szállítótartállyal bonyolítanak le, feltéve, hogy a TIR-fuvarozás kezdete és befejezése között a fuvarozás egy szakasza közúton történik.

3. cikk

Az egyezmény rendelkezéseinek alkalmazhatósága érdekében:

a) a fuvarozási műveletet

i. olyan közúti járművekkel, járműszerelvényekkel vagy szállítótartályokkal kell lebonyolítani, amelyeknek használatát előzőleg jóváhagyták a III. fejezet a) pontjában meghatározott feltételek szerint; vagy

ii. olyan közúti járművekkel, járműszerelvényekkel vagy szállítótartályokkal kell lebonyolítani, amelyek megfelelnek a III. fejezet c) pontjában meghatározott feltételeknek, vagy

iii. olyan közúti járművekkel vagy különleges járművekkel, például buszokkal, darukkal, utcaseprő gépekkel, betonterítő gépekkel és egyéb, exportált és az indulási vámhivataltól a rendeltetési vámhivatalhoz önjáró módon közlekedni képes eszközökkel kell lebonyolítani, amelyek megfelelnek a III. fejezet c) pontjában meghatározott feltételeknek. Ha ezek a járművek egyéb árukat szállítanak, a fenti i. vagy ii. pontban hivatkozott feltételek alkalmazandók;

b) a fuvarozási műveleteket a 6. cikk rendelkezéseinek megfelelően felhatalmazott egyesületek garanciája mellett és ezen egyezmény 1. mellékletében közzétett mintával megegyező TIR-igazolvánnyal kell lebonyolítani.

c) Alapelvek

4. cikk

A TIR-eljárás szerint fuvarozott áruk az átmenő vámhivataloknál mentesülnek a behozatali vagy kiviteli vámok és illetékek megfizetésének vagy letétbe helyezésének kötelezettsége alól.

5. cikk

1 A TIR-eljárás szerint, zárral ellátott közúti járművekben, járműszerelvényekben vagy szállítótartályokban fuvarozott árukat, általános szabályként, az átmenő vámhivatalok nem vonják vámvizsgálat alá.

2 Mindazonáltal, a visszaélések megelőzése céljából, a vámhatóságok kivételesen, különösen szabálytalanság gyanúja esetén, az árukat az ilyen vámhivataloknál megvizsgálhatják.

II. Fejezet

A TIR-igazolvány kiadása

A garanciavállaló egyesületek felelőssége

6. cikk

1. Mindegyik szerződő fél felhatalmazhat egyesületeket TIR-igazolványok kibocsátására akár közvetlenül, akár partneregyesületeken keresztül, illetve arra, hogy garanciavállalóként járjanak el, mindaddig, amíg a 9. melléklet I. részében foglalt minimumfeltételek és -követelmények teljesülnek. Az engedélyt vissza kell vonni, ha a 9. melléklet I. részében foglalt minimumfeltételek és -követelmények már nem teljesülnek.

2. Egy egyesület csak abban az esetben kaphat felhatalmazást egy országban, ha garanciavállalása kiterjed a vele egyazon nemzetközi szervezethez tartozó külföldi egyesületek által kiadott TIR-igazolványokkal az illető országban lebonyolított fuvarozásokkal kapcsolatos felelősségi körökre is.

2a. Az intézőbizottság felhatalmazza a 2. bekezdésben említett nemzetközi szervezetet, hogy vállalja a nemzetközi garanciarendszer hatékony megszervezésének és működtetésének feladatát, amennyiben az kész vállalni ezt a felelősséget.

3. Az egyesület olyan személyek részére bocsáthat ki TIR-igazolványokat, akiknek a TIR-eljáráshoz való jogosultságát az érintett személy lakhelye vagy székhelye szerinti szerződő fél illetékes hatósága nem tagadta meg.

4. A TIR-eljárásban való részvételre csak olyan személyeket lehet felhatalmazni, akik teljesítik ezen egyezmény 9. mellékletének II. részében meghatározott minimumfeltételeket és -követelményeket.

A 38. cikk sérelme nélkül az engedélyt vissza kell vonni, ha e feltételek teljesítése már nem biztosított.

5. A TIR-eljárásban való részvételre történő felhatalmazás az ezen egyezmény 9. mellékletének II. részében foglalt eljárás szerint történik.

7. cikk

A TIR-igazolványok nyomtatványai, amelyeket az illetékes külföldi egyesületek vagy a nemzetközi szervezetek küldenek a garanciavállaló egyesületeknek, mentesek a behozatali vagy kiviteli vámok és illetékek alól, és nem esnek sem behozatali, sem kiviteli tilalom vagy korlátozás alá.

8. cikk

1. A garanciavállaló egyesület kötelezettséget vállal, hogy megfizeti azokat a követelhető, esetlegesen késedelmi kamatokkal növelt behozatali vagy kiviteli vámokat és illetékeket, amelyeket azon ország vámjogszabályai és rendelkezései szerint, ahol a TIR-eljárással kapcsolatos szabálytalanságot megállapították, ki kellett volna fizetni. Az egyesület a fent említett összegekért az azok kifizetésére kötelezett személyekkel együttesen és egyetemlegesen felelős.

2. Ha az egyik szerződő fél jogszabályai és rendelkezései nem írják elő behozatali vagy kiviteli vámok és illetékek megfizetését az 1. bekezdésben foglaltak szerint, a garanciavállaló egyesület azonos feltételek mellett köteles a behozatali vagy kiviteli vámoknak és illetékeknek megfelelő összeget az esetleges késedelmi kamatokkal együtt megfizetni.

3. Minden szerződő fél meghatározza azt a TIR-igazolványonkénti legnagyobb pénzösszeget, amely az 1. és 2. bekezdésekben foglalt rendelkezések figyelembevételével a garanciavállaló egyesülettől követelhető.

4. A garanciavállaló egyesület attól az időponttól tartozik felelősséggel az indulási vámhivatal helye szerinti ország hatóságainak, amikor a TIR-igazolványt a vámhivatal elfogadta. A következő országokban, amelyeken a TIR-eljárás szerint fuvarozott árukat átszállítják, ez a felelősség akkor kezdődik, amikor az árukat beléptetik ezekbe az országokba, vagy abban az esetben, ha a TIR-fuvarozás a 26. cikk (1) és (2) bekezdésének értelmében szünetel, akkor, amikor az a vámhivatal, ahol a TIR-fuvarozást újból megkezdik, a TIR-igazolványt elfogadja.

5. A garanciavállaló egyesület felelőssége nem csupán a TIR-igazolványban felsorolt árukra terjed ki, hanem azokra az árukra is, amelyek ugyan nincsenek felsorolva ebben az igazolványban, de a közúti jármű zárral ellátott részében vagy a zárral ellátott szállítótartályban találhatók. A felelősség semmiféle egyéb árura nem terjed ki.

6. Ezen cikk (1) és (2) bekezdésében említett vámok és illetékek megállapítása céljából – ellenkező bizonyítékok hiányában – a TIR-igazolványban szereplő árukra vonatkozó adatokat kell helyesnek elfogadni.

7. Ha ezen cikk (1) és (2) bekezdésében említett összegek esedékessé válnak, az illetékes hatóságoknak azok kifizetését – a lehetőségekhez mérten – a közvetlenül felelős személytől vagy személyektől kell követelniük, mielőtt a garanciavállaló egyesülethez fordulnának követelésükkel.

9. cikk

1. A garanciavállaló egyesület meghatározza a TIR-igazolvány érvényességi idejét, megállapítva az érvényesség utolsó napját, amelynél később az igazolványt nem lehet benyújtani elfogadásra az indulási vámhivatalhoz.

2. Ha az igazolványt az indulási vámhivatal az (1) bekezdésben előírtak szerint legkésőbb az érvényesség utolsó napján elfogadta, az igazolvány a TIR-eljárásnak a rendeltetési vámhivatalnál történő befejezéséig érvényes marad.

10. cikk

1. A TIR-eljárást késedelem nélkül kell mentesíteni.

2. Ha egy ország vámhatóságai mentesítették a TIR-eljárást, nem követelhetik a garanciavállaló egyesülettől a 8. cikk (1) és (2) bekezdésében említett összegek kifizetését, kivéve, ha a TIR-eljárás befejezésére vonatkozó igazolást szabálytalanul vagy csalárd módon szerezték meg, vagy az eljárás befejezése nem történt meg.

11. cikk

1. Ha egy TIR-eljárás mentesítése nem történt meg, az illetékes hatóságok nem követelhetik a garanciavállaló egyesülettől a 8. cikk (1) és (2) bekezdésében említett összegek kifizetését, kivéve, ha a hatóságok a TIR-igazolvány elfogadásának időpontjától számított egy éven belül írásban értesítették az egyesületet a mentesítés elmaradásáról. Ugyancsak ez a rendelkezés alkalmazandó, ha a TIR-eljárás befejezésének igazolását szabálytalanul vagy csalárd módon szerezték meg, de ekkor a határidő két év.

2. A 8. cikk (1) és (2) bekezdésében említett összegek kifizetésére irányuló követelést legkorábban attól az időponttól számított három hónap elteltével kell a garanciavállaló egyesülethez benyújtani, amikor az egyesületet értesítették arról, hogy a TIR-eljárást nem mentesítették, vagy a TIR-eljárás befejezésének igazolását szabálytalanul vagy csalárd módon szerezték meg, illetve legkésőbb az említett időponttól számított két éven belül. Azokban az esetekben, amikor a fent említett kétéves határidőn belül bírósági eljárásra kerül sor, a fizetési felszólításnak a bírói ítélet végrehajthatóvá válását követő egy éven belül kell megtörténnie.

3. A garanciavállaló egyesület számára a hozzá intézett fizetési felszólítás keltétől számítva három hónap áll rendelkezésére a követelt összegek kiegyenlítésére. A kifizetett összegeket az egyesület részére visszatérítik, ha a fizetési felszólítás keltétől számított két éven belül a vámhatóságok részére kielégítő módon igazolást nyert, hogy a szóban forgó fuvarozási művelettel kapcsolatosan semmiféle szabálytalanság nem történt.

III. fejezet

TIR-igazolvánnyal történő árufuvarozása) A gépjárművek és szállítótartályok engedélyezése

12. cikk

Ezen fejezet a) és b) szakasza rendelkezéseinek való megfelelés érdekében valamennyi közúti járműnek kialakítását és felszerelését tekintve meg kell felelnie az egyezmény 2. mellékletében meghatározott feltételeknek, és az egyezmény 3. mellékletében meghatározott jóváhagyási eljáráson kell átesnie. Az jóváhagyási bizonyítványnak meg kell egyeznie a 4. mellékletben közölt mintával.

13. cikk

1. Ezen fejezet a) és b) szakasza rendelkezéseinek való megfelelés érdekében a szállítótartályokat a 7. melléklet I. részében meghatározott feltételek szerint kell kialakítani, és használatukat ugyanezen melléklet II. részében meghatározott eljárás szerint kell jóváhagyni.

2. A szállítótartályokra vonatkozó, 1956. évi vámegyezmény, az ebből következően az Egyesült Nemzetek Szervezetének égisze alatt létrejött megállapodások, a szállítótartályokra vonatkozó, 1972. évi vámegyezmény vagy bármely, az utóbbi egyezmény helyébe lépő vagy azt módosító nemzetközi jogi okmány rendelkezéseivel összhangban az áruknak vámzár alatt történő nemzetközi fuvarozására jóváhagyott szállítótartályokat úgy kell tekinteni, mint amelyek megfelelnek a fenti (1) bekezdés rendelkezéseinek, és azokat további jóváhagyás nélkül a TIR-eljárás szerinti fuvarozásra el kell fogadni.

14. cikk

1. Minden szerződő fél fenntartja magának a jogot, hogy visszautasítsa az olyan közúti járművek vagy szállítótartályok jóváhagyása érvényességének elismerését, amelyek nem felelnek meg a fenti 12. és 13. cikkekben előírt feltételeknek. Mindazonáltal a szerződő felek nem késleltetik a fuvarozás lebonyolítását, ha a megállapított hiányosságok kis jelentőségűek, és nem jelentenek semmiféle kockázatot a csempészet szempontjából.

2. Vámzár alatti áruszállításra történő ismételt felhasználása előtt az olyan közúti járművet vagy szállítótartályt, amely már nem felel meg a jóváhagyási feltételeinek vagy eredeti állapotának megfelelően kell helyreállítani, vagy új jóváhagyási eljárás alá kell vonni.

b) TIR-igazolvánnyal lebonyolított fuvarozási eljárás

15. cikk

1. A TIR-eljárás szerinti árufuvarozásra használt közúti járművek, járműszerelvények és szállítótartályok ideiglenes behozatalához semmiféle külön vámokmány megléte nem írható elő. A közúti járműre, járműszerelvényekre vagy szállítótartályra semmiféle garancia nem írható elő.

2. Az (1) bekezdés rendelkezései nem akadályozhatják meg, hogy egy szerződő fél a nemzeti rendelkezései szerinti alakiságok teljesítését megkövetelje a rendeltetési vámhivatalnál abból a célból, hogy a TIR-eljárás befejeztével biztosítsa a közúti jármű, járműszerelvény vagy a szállítótartály újrakivitelét.

16. cikk

Ha közúti jármű vagy járműszerelvény TIR-fuvarozásban vesz részt, az egyezmény 5. mellékletében leírtaknak megfelelő négyszögletes „TIR” feliratú táblát helyeznek el a közúti jármű vagy járműszerelvény elejére, és egy ugyanilyen táblát a közúti jármű vagy járműszerelvény hátuljára. Ezeket a táblákat úgy kell elhelyezni, hogy jól láthatóak legyenek. A tábláknak eltávolíthatónak kell lenniük, illetve úgy kell őket rögzíteni vagy kialakítani, hogy meg lehessen őket fordítani, le lehessen takarni, össze lehessen hajtani vagy bármilyen más módon jelezni, hogy nem TIR-fuvarozás folyik.

17. cikk

1. Közúti járművenként vagy szállítótartályonként egyetlen TIR-igazolványt állítanak ki. Ugyancsak egyetlen TIR-igazolványt állíthatnak ki egy járműszerelvényre, illetve az egy közúti járművön vagy járműszerelvényen elhelyezett több szállítótartályra. Ebben az esetben a TIR-igazolvány árujegyzékében külön kell feltüntetni a járműszerelvényt alkotó egyes járművek, illetve az egyes szállítótartályok tartalmát.

2. A TIR-igazolvány egyetlen útra érvényes. Legalább annyi leválasztható betétlapot kell tartalmaznia, mint amennyi a szóban forgó TIR-fuvarozáshoz szükséges.

18. cikk

Egy TIR-fuvarozás több indulási és rendeltetési vámhivatalt érinthet, de az indulási és rendeltetési vámhivatalok száma nem haladhatja meg a négyet. A TIR-igazolványt a rendeltetési vámhivataloknak csak akkor lehet bemutatni, ha azt valamennyi indulási vámhivatal elfogadta.

19. cikk

Az árukat és a közúti járművet, a járműszerelvényt vagy a szállítótartályt a TIR-igazolvánnyal együtt kell bemutatni az indulási vámhivatalnak. Az indulási ország vámhatóságai megteszik a megítélésük szerint szükséges intézkedéseket az árujegyzék pontosságának biztosítására, illetve vagy a vámzárak elhelyezésére, vagy az említett vámhatóságok felelősségére a kellő meghatalmazással bíró személyek által elhelyezett vámzárak ellenőrzésére.

20. cikk

Saját országuk területén a vámhatóságok meghatározhatják az áthaladási határidőt, és megkövetelhetik, hogy a közúti jármű, járműszerelvény, illetve szállítótartály előírt útvonalon haladjon.

21. cikk

A közúti járművet, járműszerelvényt, illetve szállítótartályt ellenőrzés céljából valamennyi átmenő vámhivatalnál és rendeltetési vámhivatalnál a rakományával és az arra vonatkozó TIR-igazolvánnyal együtt kell bemutatni a vámhatóságoknak.

22. cikk

1. Általános szabályként – kivéve azt az esetet, amikor az árukat az 5. cikk (2) bekezdésének megfelelően vizsgálják meg – minden egyes szerződő fél átmenő vámhivatala elfogadja a többi szerződő fél vámzárát, feltéve, ha azok sértetlenek. Az említett vámhatóságok azonban jogosultak – ha az ellenőrzési előírások azt szükségessé teszik – saját záraikat is elhelyezni.

2. Az egyik szerződő fél által így elfogadott vámzár a szerződő fél saját területén ugyanolyan jogi védelmet élvez, mint a nemzeti vámzárak.

23. cikk

A vámhatóságok:

- a közúti járművet, járműszerelvényt, illetve szállítótartályt országuk területén a fuvarozók költségére nem kísértetik,

- a közúti járművek, járműszerelvények, illetve szállítótartályok rakományát útközben nem vizsgálják,

csak kivételes esetekben.

24. cikk

Ha útközben vagy egy átmenő vámhivatalnál a közúti jármű, járműszerelvény, illetve szállítótartály rakományát a vámhatóságok megvizsgálják, az elhelyezett új vámzárakra, valamint a végrehajtott ellenőrzésekre vonatkozó részleteket feltüntetik a TIR-igazolványnak az országukban felhasznált betétlapjain, a vonatkozó ellenőrző szelvényén, valamint a TIR-igazolványban maradó betétlapokon.

25. cikk

Ha a vámzár menet közben – a 24. és 35. cikkben felsoroltaktól eltérő esetekben – megsérül, illetve, ha bármely áru megsemmisül vagy károsodik anélkül, hogy a vámzár megsérülne, az egyezmény 1. mellékletében, a nemzeti jogszabályok rendelkezései esetleges alkalmazásának sérelme nélkül, a TIR-igazolvány használatára előírt eljárást kell követni és a TIR-igazolványban található ténymegállapító jegyzőkönyvet kell felvenni.

26. cikk

1. Ha a TIR-igazolvánnyal lebonyolított fuvarozás az út egy szakaszán olyan állam területén halad keresztül, amely nem szerződő fele az egyezménynek, a TIR-fuvarozás ezen az útszakaszon szünetel. Ebben az esetben annak a szerződő félnek a vámhatóságai, amelynek területén a fuvarozás folytatódik, elfogadják a TIR-igazolványt a TIR-fuvarozás újrafelvétele céljából, feltéve, ha a vámzárak és/vagy az azonosítási jelek sértetlenek maradtak. Amennyiben a vámzárak nem maradtak sértetlenek a vámhatóságok a 25. cikk rendelkezéseinek betartása mellett elfogadhatják a TIR-igazolványt a TIR-fuvarozás újrafelvétele céljából.

2. Ugyanez alkalmazandó az útvonalnak azon a szakaszán, amelyen a TIR-igazolványt birtokosa valamely szerződő fél területén azért nem használja, mert az árutovábbításra egyszerűbb eljárások érvényesek vagy nincs szükség árutovábbítási eljárásra.

3. Ezekben az esetekben azokat a vámhivatalokat, ahol a TIR-fuvarozás megszakad vagy újrakezdődik, kiléptető, illetve beléptető átmenő vámhivataloknak kell tekinteni.

27. cikk

Az egyezmény rendelkezéseire, különösen annak 18. cikkére is figyelemmel, az eredetileg megjelölt rendeltetési vámhivatal másik rendeltetési vámhivatallal helyettesíthető.

28. cikk

1. A TIR-eljárás befejezését a vámhatóságnak késedelem nélkül igazolnia kell. A TIR-eljárás befejezése fenntartással vagy fenntartás nélkül igazolható: ha a befejezést fenntartással igazolták, a fenntartásnak magával a TIR-eljárással összefüggő tényekhez kell kapcsolódnia. E tényeket egyértelműen fel kell tüntetni a TIR-igazolványban.

2. Ha az árut más vámeljárás vagy más vámellenőrzési rendszer hatálya alá helyezik, az ilyen vámeljárás vagy vámellenőrzési rendszer keretében esetleg elkövetett szabálytalanságok nem tulajdoníthatók a TIR-igazolvány birtokosának magának vagy bárki más, a nevében eljáró személynek.

c) Súlyos vagy terjedelmes áruk fuvarozására vonatkozórendelkezések

29. cikk

1. E szakasz rendelkezései csak az egyezmény 1. cikkének p) albekezdésében meghatározott súlyos vagy terjedelmes áruk fuvarozására vonatkoznak.

2. E szakasz rendelkezéseinek alkalmazása esetén a súlyos vagy terjedelmes áruk fuvarozása – az indulási vámhivatal döntésétől függően – vámzárral el nem látott járművekkel vagy szállítótartállyal is elvégezhető.

3. E szakasz rendelkezései csak akkor alkalmazandók, ha az indulási vámhivatal véleménye szerint a szállított súlyos vagy terjedelmes áruk, valamint az esetlegesen együtt szállított tartozékok leírás alapján nehézség nélkül azonosíthatók, vagy ha az áru vámzárakkal és/vagy azonosítási jelekkel úgy biztosítható, hogy szembetűnő nyomok nélküli kicserélését vagy ellopását meggátolja.

30. cikk

Az egyezmény valamennyi olyan rendelkezése, amelyet ezen szakasz különleges rendelkezései nem érintenek, alkalmazandó a súlyos és terjedelmes áruknak a TIR-eljárás szerinti fuvarozására.

31. cikk

A garanciavállaló egyesület felelőssége nemcsak a TIR-igazolványban felsorolt árukra terjed ki, hanem azokra az árukra is, amelyek nincsenek ugyan felsorolva ebben az igazolványban, de a rakfelületen vagy a TIR-igazolványban felsorolt áruk között találhatók.

32. cikk

A TIR-igazolvány borítólapját és valamennyi betétlapját nyomtatott betűkkel, angol vagy francia nyelven feltüntetett „súlyos vagy terjedelmes áruk” bejegyzéssel kell ellátni.

33. cikk

Az indulási vámhivatal megkövetelheti, hogy a TIR-igazolványhoz mellékeljék a szállított áru azonosításához szükséges rakjegyzéket, fényképeket, tervrajzokat stb. Ebben az esetben a vámhatóságok láttamozzák ezeket az okmányokat, azok egy példányát csatolják a TIR-igazolvány borítólapjának belső oldalához, amelyekre az igazolvány valamennyi árujegyzékében hivatkozni kell.

34. cikk

Minden egyes szerződő fél átmenő vámhivatalai elfogadják a többi szerződő fél illetékes hatóságai által elhelyezett vámzárakat és/vagy azonosítási jeleket. Ugyanakkor kiegészíthetik azokat más zárakkal és/vagy azonosítási jelekkel, ebben az esetben a TIR-igazolványnak országukban használt betétlapjain, a megfelelő ellenőrző szelvényeken és a TIR-igazolványban maradó betétlapokon feljegyezik az új zárakra és/vagy az azonosítási jelekre vonatkozó részleteket.

35. cikk

Ha útközben vagy egy átmenő vámhivatalnál a rakományt megvizsgáló vámhatóságok kénytelenek eltávolítani a vámzárakat és/vagy az azonosítási jeleket, az alkalmazott új vámzárakat és/vagy azonosítási jeleket feljegyzik a TIR-igazolványnak országukban felhasznált betétlapjain, a megfelelő ellenőrző szelvényeken és a TIR-igazolványban maradó betétlapokon.

IV. fejezet

Szabálytalanságok

36. cikk

Ezen egyezmény bármely rendelkezésének megsértéséért az elkövető annak az országnak a jogszabályai szerint felelős, amely országban a szabályt megsértették.

37. cikk

Amennyiben nem állapítható meg, hogy hol történt a szabályok megsértése, akkor úgy kell tekinteni, mintha annak a szerződő félnek a területén követették volna el, ahol azt felderítették.

38. cikk

1. Minden szerződő fél jogosult ideiglenesen vagy véglegesen az egyezmény rendelkezéseinek kedvezményéből kizárni minden olyan személyt, aki a nemzetközi árufuvarozásra vonatkozó vámjogszabályok vagy rendelkezések súlyos megsértésében vétkes.

2. A kizárásról egy héten belül értesíteni kell annak a szerződő félnek az illetékes hatóságait, amelynek a területén az érintett személy lakhellyel vagy székhellyel rendelkezik, annak az országnak vagy vámterületnek az egyesületét (egyesületeit), ahol a szabályokat megsértették, továbbá a TIR Végrehajtó Testületet.

39. cikk

Ha a TIR-eljárás egyébként szabályszerűen folyt le:

1. A szerződő felek az időkorlátozásoktól és az előírt útvonalaktól való kisebb eltéréseket nem teszik kifogás tárgyává.

2. Hasonlóképpen a TIR-igazolvány árujegyzékében szereplő adatok, valamint a közúti jármű, járműszerelvény, illetve szállítótartály tartalma közötti eltéréseket nem tekintik az egyezmény megsértésének a TIR-igazolvány birtokosa részéről, ha az illetékes hatóságoknak kielégítő módon bebizonyítják, hogy ezek az eltérések nem a berakodásnál, feladásnál vagy az említett árujegyzék elkészítésénél szándékosan elkövetett hibák, illetve hanyagság következményeképpen állottak elő.

40. cikk

Az indulási vagy rendeltetési országok vámigazgatási szervei nem vonják felelősségre a TIR-igazolvány birtokosát azokért az eltérésekért, amelyeket ezekben az országokban állapítanak meg, ha ezek az eltérések valójában a TIR-fuvarozást megelőző vagy azt követő vámeljárásra vonatkoznak, amelyekre az igazolvány birtokosának nem lehetett befolyása.

41. cikk

Ha a vámhatóságoknak kielégítő módon bizonyítják, hogy a TIR-igazolvány árujegyzékében szereplő áruk baleset vagy vis maior következtében semmisültek meg, vagy vesztek el végérvényesen, vagy mennyiségükből természetükből eredő okokból veszítettek, az egyébként járó vámok és illetékek megfizetésétől eltekintenek.

42. cikk

Bármely szerződő fél indokolt kérésére a szerződő feleknek a TIR-fuvarozásban érintett illetékes szervei megadnak minden olyan rendelkezésükre álló tájékoztatást, amely szükséges a fenti 39., 40. és 41. cikk rendelkezéseinek végrehajtásához.

42a. cikk

Az illetékes hatóságok az egyesületekkel szoros együttműködésben kötelesek megtenni minden szükséges intézkedést a TIR-igazolványok megfelelő használatának biztosításához. Ennek érdekében megfelelő nemzeti vagy nemzetközi ellenőrző intézkedéseket hozhatnak. Az illetékes hatóságok által hozott nemzeti ellenőrző intézkedésekről haladéktalanul értesíteni kell a TIR Végrehajtó Testületét, amely megvizsgálja, hogy az adott intézkedések összhangban állnak-e az egyezmény rendelkezéseivel. A nemzetközi ellenőrzési intézkedéseket az intézőbizottság fogadja el.

42b. cikk

Az szerződő felek illetékes hatóságai adott esetben a feljogosított egyesületek számára olyan tájékoztatást nyújthatnak, amely szükséges ahhoz, hogy azok teljesítsék a 9. melléklet I. része 1. cikke f) pontjának iii. alpontjának megfelelően tett kötelezettségvállalást.

A 10. melléklet meghatározza az egyes esetekben nyújtandó tájékoztatást.

V. Fejezet

Magyarázó megjegyzések

43. cikk

A 6. mellékletben és a 7. melléklet III. részében található magyarázó megjegyzések az egyezmény és mellékletei egyes rendelkezéseit értelmezi. Ezenkívül néhány ajánlott gyakorlatot is tartalmaznak.

VI. fejezet

Vegyes rendelkezések

44. cikk

Minden szerződő fél engedélyezi az érdekelt garanciavállaló egyesületeknek:

a) az ezen egyezmény 8. cikkében foglalt rendelkezések értelmében a szerződő felek hatóságai által követelt összegek kiegyenlítéséhez szükséges devizák átutalását; valamint

b) a külföldi partneregyesületek vagy nemzetközi szervezetek által a garanciavállaló egyesületeknek megküldött TIR-igazolvány nyomtatványok kifizetéséhez szükséges devizák átutalását.

45. cikk

Minden szerződő fél gondoskodik azon indulási, átmenő- és rendeltetési vámhivatalok jegyzékének közzétételéről, amelyeket a TIR-eljárások lefolytatására kijelölt. A szomszédos területek szerződő felei megbeszéléseket folytatnak egymással az illetékes határhivatalok és azok nyitvatartási idejének közös megegyezéssel való kijelölése céljából.

46. cikk

1. Az ezen egyezményben említett vámeljárásokat végző vámhivatali személyzet közreműködéséért külön díjat nem szednek, azokat az eseteket kivéve, amikor ezt a tevékenységet az ilyen eljárásokra rendesen előírt napokon, órákon vagy helyeken kívül végzik.

2. Amilyen mértékben csak lehetséges, a szerződő felek megkönnyítik a vámhivataloknál a romlandó árukkal kapcsolatos vámeljárásokat.

47. cikk

1. Ezen egyezmény rendelkezései nem zárják ki az erkölcsvédelmi, közbiztonsági, egészségügyi és közegészségügyi, állategészségügyi vagy növényvédelmi megfontolásokon alapuló, nemzeti rendelkezésekből eredő korlátozások és ellenőrzések alkalmazását, sem pedig az e rendelkezések alapján kivethető illetékek beszedését.

2. Ezen egyezmény rendelkezései nem képezik akadályát a fuvarozásokat szabályozó egyéb nemzeti és nemzetközi rendelkezések alkalmazásának.

48. cikk

Az egyezmény rendelkezései nem zárják ki a vám- vagy gazdasági uniót alkotó szerződő feleknek azt a jogát, hogy különleges előírásokat alkalmazzanak a területeikről kiinduló, azokra érkező vagy azokon áthaladó fuvarozási műveletekre, amennyiben ezek az előírások az egyezmény nyújtotta könnyítéseket nem korlátozzák.

49. cikk

Az egyezmény nem képezi akadályát olyan nagyobb mértékű könnyítések alkalmazásának, amelyeket a szerződő felek engedélyeznek vagy engedélyezni kívánnak akár egyoldalú rendelkezések, akár két- vagy többoldalú megállapodások alapján, feltéve, hogy az így engedélyezett könnyítések az egyezmény rendelkezéseinek alkalmazását, különösen pedig a TIR-eljárás végrehajtását nem akadályozzák.

50. cikk

A szerződő felek kérésre közlik egymással az egyezmény rendelkezéseinek végrehajtásához szükséges információkat, elsősorban azokat, amelyek a közúti járművek, illetve a szállítótartályok jóváhagyására, valamint a szerkezetük műszaki jellemzőire vonatkoznak.

51. cikk

Az egyezmény mellékletei az egyezmény elválaszthatatlan részét képezik.

VII. fejezet

Záró rendelkezések

52. cikk

Aláírás, megerősítés, elfogadás, jóváhagyás és csatlakozás

1. Az Egyesült Nemzetek Szervezetének valamennyi tagállama vagy szakosodott intézményeinek tagjai vagy a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség tagjai, illetve a Nemzetközi Bíróság alapokmányának részes felei, és minden, az Egyesült Nemzetek Szervezetének Közgyűlése által meghívott bármely más állam az egyezmény szerződő felévé válhat:

a) azt megerősítés, elfogadás vagy jóváhagyás fenntartása nélkül aláírva;

b) a megerősítési, elfogadási vagy jóváhagyási okirat letétbehelyezésével, miután azt a megerősítés, elfogadás vagy jóváhagyás céljából aláírta; vagy

c) csatlakozási okirat letétbehelyezésével.

2. Ez az egyezmény 1976. január 1-jétől 1976. december 31-ig áll nyitva aláírásra az Egyesült Nemzetek Hivatalában Genfben, az ezen cikk (1) bekezdésében említett államok részére. Ezt követően csatlakozás céljából áll nyitva.

3. E cikk (1) és (2) bekezdésével összhangban a vám- és gazdasági uniók az egyezmény szerződő feleivé válhatnak valamennyi tagállamukkal egyidejűleg, vagy bármikor azt követően, hogy valamennyi tagállamuk az egyezmény szerződő felévé vált. Ezen unióknak azonban nincs szavazati joguk.

4. A megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okiratokat az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkáránál helyezik letétbe.

53. cikk

Hatálybalépés

1. Az egyezmény hat hónappal azon időpont után lép hatályba, amikor az 52. cikk (1) bekezdésében említett államok közül öt azt a megerősítés, elfogadás vagy jóváhagyás fenntartása nélkül aláírta vagy a megerősítési, elfogadási, jóváhagyási, illetve csatlakozási okiratot letétbe helyezte.

2. Azt követően, hogy az 52. cikk (1) bekezdésében említett államok közül öt azt a megerősítés, elfogadás vagy jóváhagyás fenntartása nélkül aláírta, vagy a megerősítési, elfogadási, jóváhagyási, illetve csatlakozási okiratát letétbe helyezte, az egyezmény minden új szerződő fél részére a megerősítési, elfogadási, jóváhagyási, illetve a csatlakozási okiratának letétbe helyezése után hat hónappal lép hatályba.

3. Minden megerősítési, elfogadási, jóváhagyási, illetve csatlakozási okiratot, amelyet az egyezmény valamely módosításának hatálybalépése után helyeztek letétbe, az egyezmény módosított szövegére vonatkozóan elfogadottnak kell tekinteni.

4. Minden ilyen okiratot, amelyet valamely módosítás elfogadása után, de annak hatálybalépése előtt helyeztek letétbe, a módosítás hatálybalépésének napjától az egyezmény módosított szövegére vonatkozóan elfogadottnak kell tekinteni.

54. cikk

Felmondás

1. Ezt az egyezményt bármely szerződő fél az Egyesült Nemzetek Szervezete főtitkárának küldött értesítés útján felmondhatja.

2. A felmondás az arra vonatkozó értesítés főtitkár általi kézhezvételétől számított tizenöt hónap elteltével lép hatályba.

3. Az indulási vámhivatal által a felmondás hatálybalépése előtt elfogadott TIR-igazolványok érvényességét a felmondás nem érinti, és a garanciavállaló egyesületek felelőssége az egyezmény rendelkezései szerint érvényben marad.

55. cikk

Megszűnés

Ha az egyezmény hatálybalépése után a szerződő felek száma tizenkét egymást követő hónap folyamán öt alá csökken, az egyezmény hatálya az említett tizenkét hónapos időszak végével megszűnik.

56. cikk

Az 1959. évi TIR-egyezmény hatályon kívül helyezése

1. Hatálybalépésével ez az egyezmény a szerződő felei közötti kapcsolatokban hatályon kívül helyezi az 1959. évi TIR-egyezményt és annak helyébe lép.

2. A közúti járműveknek és szállítótartályoknak az 1959. évi TIR-egyezmény feltételei szerint kiadott jóváhagyási bizonyítványait érvényességi határidejükön belül vagy annak meghosszabbítása alatt elfogadják az ezen egyezmény szerződő felei által lebonyolított vámzár alatti árufuvarozásra, feltéve, hogy ezek a járművek és szállítótartályok továbbra is megfelelnek a jóváhagyásuk során eredetileg előírt feltételeknek.

57. cikk

Vitarendezés

1. Az egyezmény értelmezését vagy alkalmazását illetően két vagy több szerződő fél között felmerült bármilyen véleményeltérést, amennyiben lehetséges, a vitázó felek közötti tárgyalások útján vagy egyéb módon kell rendezni.

2. Az egyezmény értelmezését vagy alkalmazását illetően két vagy több szerződő fél között felmerült véleményeltérést, amelyet az ezen cikk (1) bekezdésében említett módon nem lehetett rendezni, egyikük kérelmére a következő összetételű választottbíróság elé terjesztik: a vitázó felek mindegyike egy választottbírót jelöl ki, és ezek a bírák egy másik választottbírót jelölnek ki elnökké. Ha három hónappal a kereset kézhezvételét követően valamelyik fél nem jelöl ki válsztottbírót, vagy ha a bírók nem jelölnek ki elnököt, bármelyik fél felkérheti az Egyesült Nemzetek Szervezete főtitkárát, hogy jelölje ki a választottbírót, vagy a választottbíróság elnökét.

3. A (2) bekezdés rendelkezéseivel összhangban létrehozott választottbíróság határozata a vitázó felek számára kötelező érvényű.

4. A választottbíróság meghatározza saját eljárási szabályzat.

5. A választottbíróság határozatait többségi szavazással hozza.

6. A vitában részt vevő felek között, az ítélet értelmezésével és végrehajtásával kapcsolatban esetlegesen felmerülő bármely nézeteltérést, az ítélet által érintett bármelyik fél az ítéletet hozó választottbíróság hatáskörébe utalhatja.

58. cikk

Fenntartások

1. Bármely állam az egyezmény aláírása, megerősítése vagy ahhoz való csatlakozása alkalmával kinyilváníthatja, hogy magára nézve nem tekinti kötelezőnek az egyezmény 57. cikkének (2)–(6) bekezdését. A többi szerződő felet sem kötik e bekezdések az olyan szerződő felekkel szemben, amelyek ilyen fenntartással éltek.

2. Bármely szerződő fél, aki az e cikk (1) bekezdésében előírtak szerinti fenntartással élt, bármikor visszavonhatja az ilyen fenntartást, az Egyesült Nemzetek Szervezete főtitkárának küldött értesítéssel.

3. Ezen cikk 1. bekezdésében előírt fenntartásokon kívül az egyezménnyel kapcsolatban semmiféle egyéb fenntartásnak helye nincs.

58a. cikk

Intézőbizottság

Az összes szerződő félt magában foglaló intézőbizottságot kell létrehozni. Ennek összetételét, feladatait és eljárási szabályzatát a 8. melléklet határozza meg.

58b. cikk

TIR Végrehajtó Testület

Az intézőbizottság kisegítő testületként létrehozza a TIR Végrehajtó Testületet, amely a maga nevében az egyezmény és az intézőbizottság által rábízott feladatokat látja el. Ennek összetételét, feladatait és eljárási szabályzatát a 8. melléklet határozza meg.

59. cikk

Ezen egyezmény módosítási eljárása

1. Az egyezmény, a mellékleteit is beleértve, az e cikkben meghatározott eljárás szerint, bármely szerződő fél javaslatára módosítható.

2. Az egyezmény módosítására tett bármely javaslatot az intézőbizottság köteles megvizsgálni a 8. mellékletben meghatározott eljárási szabályzat szerint. Minden ilyen, az intézőbizottság ülésén fontolóra vett vagy kidolgozott módosítást, amelyet a bizottság jelen levő és szavazó tagjainak kétharmados szavazattöbbségével elfogadott, az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkára elfogadásra a szerződő feleknek megküld.

3. A 60. cikk rendelkezéseinek fenntartásával, valamennyi javasolt és az előző bekezdés rendelkezéseivel összhangban megküldött módosítás minden szerződő félre nézve a megküldéstől számított tizenkét hónapos időszakot követő három hónap elteltével hatályba lép, ha az említett időszak alatt egyetlen olyan állam sem emel kifogást a javasolt módosítással szemben az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkáránál, amely egyúttal szerződő fél is.

4. Ha a javasolt módosítással szemben e cikk (3) bekezdésével összhangban kifogást emeltek, a módosítást elutasítottnak kell tekinteni, és az semmilyen hatállyal nem bír.

60. cikk

Különleges eljárás az 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. és 10. mellékletek módosítására

1. Minden, az 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. és 10. mellékletre vonatkozóan javasolt és az 59. cikk (1) és (2) bekezdésének megfelelően megvizsgált módosítás az intézőbizottság által a módosítás elfogadásakor meghatározandó időpontban hatályba lép, kivéve, ha egy, az intézőbizottság által ugyanakkor meghatározott korábbi időpontig a részes államok ötödrésze vagy öt részes állam – amelyik szám kevesebb – értesíti az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkárát a módosítással szemben emelt kifogásairól. Az ebben a bekezdésben említett időpontokat az intézőbizottság jelen levő és szavazó tagjai kétharmados szavazattöbbséggel határozzák meg.

2. A fenti (1) bekezdésben előírt eljárásnak megfelelően elfogadott módosítás a hatálybalépésével minden szerződő fél esetében a módosítás által érintett minden korábbi rendelkezés helyébe lép és felváltja azokat.

61. cikk

Kérelmek, értesítések és kifogások

Minden olyan kérelemről, értesítésről, illetve kifogásról, amelyet az 59. és 60. cikk alapján tettek, valamint bármilyen módosítás hatálybalépésének időpontjáról az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkára tájékoztatja a szerződő feleket és az egyezmény 52. cikkének (1) bekezdésében említett valamennyi államot.

62. cikk

Felülvizsgálati konferencia

1. Bármely részes állam az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkárához intézett értesítéssel az egyezmény felülvizsgálata céljából konferencia összehívását kérheti.

2. A felülvizsgálati konferenciát, amelyre valamennyi szerződő felet és az 52. cikk (1) bekezdésében említett valamennyi államot meghívják, az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkára hívja össze, ha attól az időponttól számított 6 hónapon belül, amikor az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkára az értesítést közölte, a részes államoknak legalább egynegyede jelezte egyetértését a főtitkárnak a kéréssel kapcsolatban.

3. Az intézőbizottság indítványára ugyancsak az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkára hívja össze a felülvizsgálati konferenciát, amelyre meghívják valamennyi szerződő felet és az 52. cikk (1) bekezdésében említett valamennyi államot. Ilyen kérelem megtételéről az intézőbizottság jelen levő és szavazó tagjainak szavazattöbbségével dönt.

4. Ha ezen cikk (1) vagy (3) bekezdésében foglalt rendelkezések alkalmazásával konferenciát hívnak össze, az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkára erről értesíti valamennyi szerződő felet, felkérve őket, hogy három hónapon belül terjesszék elő a konferencián megvizsgáltatni kívánt javaslataikat. Az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkára legalább három hónappal a konferencia megnyitása előtt valamennyi szerződő félnek megküldi a konferencia előzetes napirendjét és az említett javaslatok szövegét.

63. cikk

Értesítések

A 61. és 62. cikkben előírt értesítéseken és tájékoztatásokon túlmenően az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkára értesíti az 52. cikkben említett valamennyi államot a következőkről:

a) aláírások, megerősítések, elfogadások, jóváhagyások és csatlakozások az 52. cikk értelmében;

b) az egyezmény hatálybalépésének 53. cikk szerinti időpontjai;

c) az 54. cikk szerinti felmondások;

d) az egyezmény 55. cikk szerinti megszűnése;

e) az 58. cikk szerinti fenntartások.

64. cikk

Hiteles szöveg

Az egyezmény eredeti példányát 1976. december 31. után letétbe helyezik az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkáránál, aki annak hitelesített másolatait megküldi valamennyi szerződő félnek és az 52. cikk (1) bekezdésében említett valamennyi államnak, amelyek nem szerződő felek.

A FENTIEK HITELÉÜL az erre kellően felhatalmazott alulírottak ezt az egyezményt aláírták.

KELT Genfben, ezerkilencszázhetvenöt november havának tizennegyedik napján egyetlen példányban, angol, francia és orosz nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

2.2 AZ 1975. ÉVI TIR EGYEZMÉNY MELLÉKLETEI (ideértve a magyarázó megjegyzéseket és a vonatkozó megjegyzéseket)

1. melléklet

A TIR-IGAZOLVÁNY MINTAPÉLDÁNYA

1. változat

1. A TIR-igazolványt francia nyelven nyomtatják, kivéve a borítólap 1. oldalát, amelynek rovatait angol nyelven is kinyomtatják. A borítólap 2. oldalán franciául írt, „A TIR-igazolvány használatára vonatkozó szabályok” angol nyelven is megtalálhatóak az említett borítólap 3. oldalán. A „Ténymegállapító Jegyzőkönyv” a hátlapon szükség esetén a franciától eltérő nyelven is bejegyezhető.

2. A TIR-eljárásokhoz a regionális garancialáncolat keretében felhasznált igazolványokat az Egyesült Nemzetek Szervezetének bármely más hivatalos nyelvén kinyomtatható, a borító 1. oldalát kivéve, melynek rovatait angol vagy francia nyelven is ki kell nyomtatni. „A TIR-igazolvány használatára vonatkozó szabályok”-at a borítólap 2. oldalán az Egyesült Nemzetek Szervezetének egyik hivatalos nyelvén nyomtatják, valamint angolul vagy franciául az említett borítólap 3. oldalán.

2. változat

3. Az olyan dohány és alkohol szállítása során, amely esetén a garanciavállaló egyesülettől a 6. melléklet 0.8.3. magyarázó megjegyzésének megfelelően magasabb összegű garancia követelhető meg, a vámhatóságoknak megkövetelik, hogy a TIR-igazolványok borítólapján és valamennyi betétlapján a "TOBACCO/ALCOHOL" és a "TABAC/ALCOOL" felirat szerepeljen. Az igazolványokban ezenkívül a borítólap 2. oldala után elhelyezett külön lapon legalább angolul és franciául adatszolgáltatást kell nyújtani a garantált dohány, illetve alkohol kategóriájáról.

A TIR-igazolvány mintapéldánya: 1. VÁLTOZAT

[pic]

A TIR-igazolvány mintapéldánya: 1. VÁLTOZAT

[pic]

A TIR-igazolvány mintapéldánya: 1. VÁLTOZAT

[pic]

A TIR-igazolvány mintapéldánya: 1. VÁLTOZAT

[pic]

A TIR-igazolvány mintapéldánya: 1. VÁLTOZAT

[pic]

A TIR-igazolvány mintapéldánya: 1. VÁLTOZAT

[pic]

A TIR-igazolvány mintapéldánya: 2. VÁLTOZAT

[pic]

A TIR-igazolvány mintapéldánya: 2. VÁLTOZAT

[pic]

A TIR-igazolvány mintapéldánya: 2. VÁLTOZAT

[pic]

A TIR-igazolvány mintapéldánya: 2. VÁLTOZAT

[pic]

A TIR-igazolvány mintapéldánya: 2. VÁLTOZAT

[pic]

A TIR-igazolvány mintapéldánya: 2. VÁLTOZAT

[pic]

A TIR-igazolvány mintapéldánya: 2. VÁLTOZAT

[pic]

2. melléklet

A VÁMZÁR ALATT TÖRTÉNŐ NEMZETKÖZI FUVAROZÁSRA ALKALMASSÁ NYILVÁNÍTHATÓ KÖZÚTI JÁRMŰVEKRE ÉRVÉNYES MŰSZAKI ELŐÍRÁSOKAT TARTALMAZÓ SZABÁLYZAT

1. cikk

Alapelvek

Csupán olyan közúti járműveket lehet vámzár alatt végzett nemzetközi fuvarozásra alkalmassá nyilvánítani, amelyeknek a rakomány részére fenntartott rakterét úgy alakították ki, vagy szerelték fel, hogy:

a) a jármű vámzárral lezárt részéből nem lehet semmiféle árut kivenni vagy oda betenni látható nyomok hátrahagyása vagy a vámzár megsértése nélkül;

b) a vámzárat egyszerű és hatékony módon lehessen rá felhelyezni;

c) ne tartalmazzon olyan titkos teret, ahova árut lehet elrejteni;

d) minden olyan tér, amely árut tartalmazhat, a vámvizsgálat számára könnyen hozzáférhető legyen.

2. cikk

A raktér szerkezete

1. E szabályzat 1. cikkében foglalt előírások teljesítése érdekében:

a) a raktér szerkezeti elemeit (oldalfalak, padló, ajtók, tető, tetőmerevítő bordák, keretek, kereszttartók stb.) olyan kötőelemekkel szerelik össze, hogy azokat ne lehessen eltávolítani és kívülről visszahelyezni látható nyomok hátrahagyása nélkül, vagy olyan módon alakítják ki a szerkezetet, hogy az ne legyen módosítható látható nyomok hátrahagyása nélkül. Ha a falak, a padló, az ajtók és a tető különböző elemekből áll, ezeknek az elemeknek ugyanezen előírásoknak kell megfelelniük, és azoknak kellően szilárdnak kell lenniük;

b) az ajtókat és egyéb nyílászáró szerkezeteket (beleértve az elzáró csapokat, tisztító nyílásokat, peremeket) a vámzár elhelyezését lehetővé tevő szerkezettel kell ellátni. Ennek a szerkezetnek olyannak kell lennie, hogy ne lehessen kívülről eltávolítani és visszahelyezni látható nyomok hátrahagyása nélkül, sem pedig az ajtót, vagy a zárószerkezetet a vámzár leszakítása nélkül kinyitni. Az utóbbit megfelelő módon védeni kell. Nyitható tetők alkalmazása megengedett;

c) a szellőztető és kifolyónyílásokat olyan szerkezettel kell ellátni, amely megakadályozza a raktérbe való behatolást. Ezt a szerkezetet ne lehessen kívülről leszerelni és visszaszerelni látható nyomok hátrahagyása nélkül.

2. A szabályzat 1. cikke c) pontjának rendelkezései ellenére a raktér szerkezeti elemei, amelyek gyakorlati okokból üres tereket is tartalmaznak (pl. a kettős válaszfal két lapja között) megengedettek. Annak érdekében, hogy az említett tereket ne lehessen áruk elrejtésére használni:

i. ha a raktér padlójától a mennyezetig teljes magasságban fedi a belső borítás, vagy ha az említett borítás és a külső fal közötti tér teljesen zárt, a szóban forgó borítást oly módon helyezik el, hogy ne lehessen leszerelni és visszaszerelni látható nyomok hátrahagyása nélkül; és

ii. ha a borítás nem fedi teljes magasságban a falat, és ha a közötte és a külső oldalfal közötti terek nem teljesen zártak, valamint minden egyéb esetben, amikor a raktér szerkezetében üregek vannak, a szóban forgó terek számát a minimumra korlátozzák, és e terek vámvizsgálat céljából könnyen hozzáférhetőek legyenek.

3. A tetőablakok megengedettek azzal a feltétellel, hogy kellően erős anyagokból készüljenek, és kívülről ne legyenek eltávolíthatók és visszahelyezhetők látható nyomok hátrahagyása nélkül. Az üveg használata alapvetően elfogadható, de amennyiben nem biztonsági üveget használnak, az ablakokat rögzített fémráccsal kell ellátni, mely kívülről nem távolítható el, és melyen a rácsot alkotó rudak távolsága nem haladja meg a 10 mm-t.

4. Technikai okokból – mint a zsírozás, karbantartás, homokláda feltöltése – a padlóba épített nyílások csak azzal a feltétellel megengedettek, ha fedéllel vannak ellátva, amely úgy rögzíthető, hogy a rakomány részére fenntartott rakterületre a kívülről történő behatolást nem teszik lehetővé.

3. cikk

Ponyvás járművek

1. E szabályzat 1. és 2. cikkének előírásait adott esetben ponyvás járművekre is alkalmazni kell. Továbbá, ezen járműveknek meg kell felelniük e cikk rendelkezéseinek.

2. A ponyva erős vászonból, vagy műanyaggal, illetve gumival bevont, nem nyúló, és kellő szilárdságú szövetből készüljön. Jó állapotúnak és oly módon elkészítettnek kell lennie, hogy ha a záróberendezést egyszer már felhelyezték, a rakomány részére fenntartott rakterületre ne lehessen kívülről behatolni látható nyomok hátrahagyása nélkül.

3. Ha a ponyva több darabból készült, a darabok széleit egymásra kell hajtani, és egymástól legalább 15 mm távolságban két varrással össze kell varrni. Ezeket a varrásokat a szabályzathoz mellékelt 1. sz. vázlat szerint kell elkészíteni, ha azonban a ponyva egyes részeinél (ilyenek a lecsapható zárólapok és a megerősített sarkok) nem lehet a darabokat az említett módon összeilleszteni, elégséges a felső rész szegélyét ráhajtani és a varrást a szabályzathoz mellékelt 2. vagy 2a. sz. vázlat szerint elvégezni. A varrások egyike csak belülről látható, és az ehhez a varráshoz használt fonal színe határozottan térjen el a ponyvának és a másik varráshoz használt fonalnak a színétől. Valamennyi varrás géppel kell elvégezni.

4. Ha a ponyva műanyaggal bevont szövetből és több darabból készült, ezek a darabok hegesztéssel is összeerősíthetők a szabályzathoz mellékelt 3. sz. vázlat szerint. Az egyik darab széle a másikét legalább 15 mm-nyi szélességben fedje. A darabok összeforrasztását az átfedés teljes szélességében biztosítani kell. Az összeszerelésnél a külső réteg szélét legalább 7 mm széles műanyag szalaggal fedik be, melyet ugyanilyen forrasztási eljárással rögzítenek. E szalagra, valamint annak mindkét szélétől legalább 3 mm szélességű sávra azonos és jól látható domború mintázat nyomatandó. A hegesztést oly módon kell elvégezni, hogy a darabokat szétválasztani, majd egyesíteni látható nyomok hátrahagyása nélkül ne lehessen.

5. A foltozást a szabályzathoz mellékelt 4. sz. vázlat szerint kell végrehajtani, a szegélyt egymásra kell hajlítani, és két látható, egymástól legalább 15 mm-re levő varrással kell összeerősíteni; a belülről látható fonal színe különbözzön a kívülről látható fonal és a ponyva színétől; minden varrás géppel készül. Ha a szélek mellett megsérült ponyvát úgy javítják ki, hogy a sérült részt folttal pótolják, a varrást e cikk (3) bekezdése rendelkezéseinek és a szabályzathoz mellékelt 1. sz. vázlatnak megfelelően is el lehet készíteni. A műanyaggal bevont szövetből készült ponyvák e cikk (4) bekezdésében leírt módon is javíthatók, de ebben az esetben a forrasztást a ponyva mindkét oldalán el kell végezni, a foltot a belső oldalon elhelyezve.

6. A ponyvát oly módon kell a gépjárműre felerősíteni, hogy az pontosan megfeleljen a szabályzat 1. cikkének a) és b) pontjaiban előírt feltételeknek. Az alábbi módszerek használhatók:

a) A ponyva rögzíthető a következők segítségével:

i. a gépjárműre felszerelt fémgyűrűk,

ii. a ponyva szélébe erősített fűzőlyukak, és

iii. a gyűrűkön, a ponyván kívül átfűzött és kívülről egész hosszában látható rögzítőkötés.

A ponyvának a gépjármű szilárd részeit a rögzítőgyűrűk közepétől mért legalább 250 mm távolságig fednie kell, azt az esetet kivéve, amikor a jármű szerkezete maga is megakadályoz minden, a raktérbe történő behatolást.

b) Ha a ponyva egyik szegélyét állandó jelleggel a járműhöz kell rögzíteni, az összeerősítésnek folyamatosnak és szilárd szerkezeti elemekből állónak kell lennie.

c) Ha a ponyvareteszelési rendszert alkalmazzák, akkor reteszelt helyzetben szorosan egyesíteni kell a ponyvát a raktér külső részével (lásd pl. a 6. sz. vázlatot).

7. A ponyvát megfelelő tartószerkezet hordja (tetőmerevítő bordák, oldalfalak, boltozatbordák, tetőtartók stb.).

8. A gyűrűk közötti és a fűzőlyukak közötti távolság a 200 mm-t nem haladhatja meg. Ez a távolság nagyobb is lehet, de nem haladhatja meg a 300 mm-t a gyűrűk és a fűzőlyukak között a felépítmény bármelyik oldalán, amennyiben a jármű és a ponyva szerkezete megakadályoz bármilyen behatolást a rakodótérbe. A fűzőlyukakat meg kell erősíteni.

9. Zárószálként a következők használhatók:

a) legalább 3 mm átmérőjű acélsodrony; vagy

b) legalább 8 mm átmérőjű, átlátszó és nem nyúló műanyag hüvelybe húzott kender- és szizálkötél; vagy

c) átlátszó és nem nyúló műanyag hüvelybe húzott, spirálisan tekert acélborításban üvegszálkötegeket tartalmazó kötél; vagy

d) az olyan sodrony, amelyben a textilkötelet legalább négy, kizárólag acélból készült kötélág vesz körül, azt teljesen befedve, feltéve, hogy az ilyen sodrony átmérője legalább 3 mm (az átlátszó műanyagból készült bevonat nélkül).

E cikk (9) bekezdésének a) vagy d) pontja szerinti kötelek burkolhatók átlátszó és nem nyúló műanyag hüvellyel.

Olyan esetekben, amikor a ponyvát olyan szerkezeti rendszerben kell a kerethez rögzíteni, amely egyébként megfelel e cikk (6) bekezdésének a) pontjában foglalt rendelkezéseknek, egy szíjat lehet a rögzítéshez használni (egy ilyen szerkezeti rendszerre példa az ezen melléklethez csatolt 7. sz. vázlat). A szíjnak az anyag, a méret és a forma tekintetében meg kell felelnie a (11) bekezdés a) pontjának iii. alpontjában előírt feltételeknek.

10. A zárkötél egy darabból álljon, melyet mindkét végén kemény fémvégződéssel látnak el. A kemény fémvégződést úgy kell kialakítani, hogy lehetővé tegye a vámzár zsinórjának áthúzását. Valamennyi az e cikk (9) bekezdésének a), b) és d) pontjában foglalt rendelkezések szerint kialakított fémvég csatlakozó szerkezetén olyan keresztnyílásnak kell lennie, amelyen áthalad a sodrony vagy kötél, és lehetővé teszi a vámzár zsinórjának áthúzását. A zárókötél a keresztfurat mindkét oldalán látható maradjon, hogy ily módon meg lehessen bizonyosodni arról, hogy a kötél egy darabból áll (lásd a szabályzathoz csatolt 5. sz. vázlatot).

11. A be- és kirakodáshoz szükséges nyílásoknál a ponyva két szélének fednie kell egymást. Az alábbi módszerek használhatók:

a) A ponyva két szegélyének megfelelő módon át kell fednie egymást. Lezárásukat továbbá biztosítják a következők:

i. az e cikk (3) és (4) bekezdéseinek megfelelően varrt vagy forrasztott fedőlap,

ii. az e cikk (8) bekezdésében foglalt feltételeknek megfelelő gyűrűk és fűzőlyukak, a gyűrűket fémből készítik, és

iii. megfelelő módon, egy darabból készített és nem nyújtható szíj, mely legalább 20 mm széles és 3 mm vastag, és amely a gyűrűkön átfűzve összetartja a ponyva, valamint a lecsapható zárólap két szélét; ezt a szíjat a ponyva belső részéhez rögzítik és ellátják az alábbiakkal egyikével:

- egy fűzőlyukkal, amely e cikk (9) bekezdésének megfelelő sodrony vagy kötél befogadására alkalmas,

- egy olyan fűzőlyukkal, amelyet az e cikk (6) bekezdésében említett fémgyűrűre lehet csatlakoztatni és az e cikk (9) bekezdésében említett sodronnyal vagy kötéllel lehet rögzíteni.

Amennyiben külön szerkezet, mint például ütköző, szolgál a raktérbe történő látható nyomok nélküli behatolás megakadályozására, úgy a zárólap nem kötelező. Nem kötelező a zárólap a csúszóponyvás járművek esetében sem.

b) A ponyva két szélét a rakodótér lezárt állapotában szorosan kifeszítve tartó speciális zárószerkezetet le kell zárni és vámzárral kell ellátni. A rendszert olyan nyílással kell ellátni, amelyen az e cikk (6) bekezdésében említett fémgyűrű átvezethető és az e cikk (9) bekezdésében említett sodronnyal vagy kötéllel lehet rögzíteni. A rendszer leírása a szabályzathoz mellékelt 8. sz. vázlaton található.

4. cikk

Csúszóponyvás járművek

1. A szabályzat 1., 2. és 3. cikkének rendelkezései – adott esetben – a csúszóponyvás járművekre vonatkoznak. Ezen túlmenően e járműveknek meg kell felelniük e cikk rendelkezéseinek.

2. A csúszóponyva, a raktér padlója, ajtói és a raktér minden egyéb alkotóeleme teljesíti a szabályzat 3. cikkének (6), (8), (9) és (11) bekezdésében vagy az alábbi i.–vi. pontban foglalt követelményeket.

i. A csúszóponyvát, a raktér padlóját, ajtóit és minden egyéb alkotóelemeit úgy kell összeszerelni, hogy azokat látható nyom nélkül ne lehessen kinyitni vagy bezárni.

ii. A csúszóponyva és a jármű tetejénél lévő tömör alkatrészek között legalább a feszítőhevederek közötti tényleges távolság egynegyedéig átfedés van. A csúszóponyva és a jármű alján lévő tömör alkatrészek között legalább 50 mm-es átfedés van. A csúszóponyva és a raktér tömör elemei között a vízszintes irányú nyílás a jármű hossztengelyére merőlegesen mérve sehol sem haladhatja meg a 10 mm-t, amikor a raktér vámcéloknak megfelelően zárva és plombálva van.

iii. A csúszóponyva vezetősínét és az egyéb mozgó alkatrészeket úgy kell összeszerelni, hogy a zárt és vámzárral ellátott ajtók és más mozgó alkatrészek kívülről nyilvánvaló nyomok nélkül nem nyithatók vagy zárhatók. A csúszóponyva vezetősínét vagy az egyéb mozgó alkatrészeket úgy kell összeszerelni, hogy látható nyomok nélkül ne lehessen hozzáférni a raktérhez. A rendszer leírása a szabályzathoz mellékelt 9. sz. vázlaton található.

iv. A jármű tömör alkatrészein vámzárolási célra használt fűzőgyűrűk közötti vízszintes irányú távolság nem haladhatja meg a 200 mm-t. A távköz azonban lehet nagyobb is, de nem haladhatja meg a 300 mm-t a fűzőgyűrűk között a tetőmerevítő bordázat egyik oldalán sem, ha a jármű és a ponyva szerkezete olyan, hogy megakadályozza a raktérbe való bejutást. A ii. pontban meghatározott feltételeket minden esetben be kell tartani.

v. A feszítőhevederek közötti távolság nem haladhatja meg a 600 mm-t.

vi. A ponyvát a jármű tömör alkatrészeihez rögzítő kötőelemeknek meg kell felelniük a szabályzat 3. cikkének (9) bekezdésében foglalt követelményeknek.

1. sz. vázlat

VARRÁSSAL ÖSSZEERŐSÍTETT, TÖBB DARABBÓL KÉSZÜLT PONYVA[pic]

2. sz. vázlat

VARRÁSSAL ÖSSZEERŐSÍTETT, TÖBB DARABBÓL KÉSZÜLT PONYVA[pic]

2a. sz. vázlat

VARRÁSSAL ÖSSZEERŐSÍTETT, TÖBB DARABBÓL KÉSZÜLT PONYVA

[pic]

3. sz. vázlat

HEGESZTÉSSEL ÖSSZEERŐSÍTETT, TÖBB DARABBÓL KÉSZÜLT PONYVA

[pic]

4. sz. vázlat

A PONYVA JAVÍTÁSA

[pic]

5. sz. vázlat

A KÖTÉLVÉG MINTÁJA

[pic]

6. sz. vázlat

A PONYVALEZÁRÓ RENDSZER MINTÁJA

[pic]

7. sz. vázlat

SPECIÁLISAN KIALAKÍTOTT VÁZHOZ RÖGZÍTETT PONYVA MINTÁJA

[pic]

8. sz. vázlat

PONYVARETESZELÉSI RENDSZER A BE- ÉS KIRAKODÁSI NYÍLÁSNÁL

[pic]

Leírás

A ponyvalezáró rendszerrel a ponyvának a ki- és berakodásra használt nyílásai két szélét egy ponyvareteszelő alumíniumrúd rögzíti egybe. A ponyva nyílásait teljes hosszúságukban el kell látni egy, a szegélyhez rögzített kötéllel vagy sodronnyal (lásd a 8.1. sz. vázlatot). Ez megakadályozza, hogy a ponyva a ponyvareteszelő rúd vájatán ki lehessen húzni. A szegély a külső oldalon legyen, és az egyezmény 2. melléklete 3. cikkének (4) bekezdése szerint kell forrasztani.

A széleket a ponyvareteszelő alumíniumrúd vájatain kell átjuttatni, majd a két párhuzamos hosszanti vezetősínen kell áttolni, melyek alsó végét le kell zárni. Amikor a ponyvareteszelő rúd függőleges helyzetben van, a ponyva széleit összeillesztik.

A ponyvareteszelő rudat a nyílás felső határánál egy, a ponyvához szegecselt átlátszó műanyag lemezzel kell rögzíteni (lásd a 8.2. sz. vázlatot). A ponyvareteszelő rúd két részből áll, melyeket egy szegecselt csuklópánt köt össze, hogy lehetővé tegye a rúd meghajlását a könnyebb behelyezés vagy kiemelés érdekében. Ez utóbbit oly módon kell kialakítani, hogy ugyanakkor a rendszer reteszelt állapotában a rudat ne lehessen kiemelni (lásd a 8.3. sz. vázlatot).

A ponyvareteszelő rúd alsó részén egy nyílást kell kialakítani a gyűrű számára. Ez a nyílás ovális és csak a gyűrű átjutását teszi lehetővé (lásd a 8.4. sz. vázlatot). A TIR zárókötelet vagy -sodronyt ezen a gyűrűn kell átvezetni a ponyvareteszelő rúd rögzítésére.

9. sz. vázlat

A CSÚSZÓPONYVÁS JÁRMŰ SZERKEZETI MINTÁJA

[pic]

3. melléklet

A 2. MELLÉKLETBEN FOGLALT SZABÁLYZAT MŰSZAKI ELŐÍRÁSAINAK MEGFELELŐ KÖZÚTI JÁRMŰVEK ALKALMASSÁ NYILVÁNÍTÁSI ELJÁRÁSA

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. A közúti járművek jóváhagyása az alábbi eljárások valamelyikével történhet:

a) egyedileg, vagy

b) gyártmánytípusok szerint (közúti jármű sorozatok).

2. A jóváhagyott járművek számára a 4. mellékletben megadott mintával egyező jóváhagyási bizonyítványt állítanak ki. A bizonyítványt a kibocsátó ország nyelvén és franciául vagy angolul nyomtatják. Amennyiben a bizonyítványt kiállító hatóság szükségesnek ítéli, az említett hatóság által hitelesített fényképeket, illetve rajzokat mellékelnek a jóváhagyási bizonyítványhoz. Ezen okmányok számát e hatóság ebben az esetben a jóváhagyási bizonyítvány 6. sz. rovatában tünteti fel.

3. A jóváhagyási bizonyítványt a járművön kell tartani.

4. A közúti járműveket kétévenként ellenőrzés és a jóváhagyási bizonyítvány esetleges megújítása céljából a járművet nyilvántartó ország, illetékes hatóságainak, illetve rendszámmal el nem látott járművek esetén azon ország illetékes hatóságainak, ahol a tulajdonos vagy használó lakhellyel rendelkezik, be kell mutatni.

5. Ha a közúti jármű nem felel meg többé a jóváhagyási bizonyítványhoz előírt műszaki feltételeknek, mielőtt azt újra TIR-igazolvánnyal lebonyolított árufuvarozásra felhasználnák, olyan állapotba kell hozni, mint amilyennek alapján alkalmassá nyilvánították, úgy, hogy ismét megfeleljen az alkalmassá nyilvánítás műszaki feltételeinek.

6. Ha a közúti jármű lényeges jellemzői megváltoznak, arra többé nem vonatkozik a kiadott jóváhagyási bizonyítvány, és mielőtt a TIR-igazolvánnyal történő árufuvarozásra ismét felhasználhatnák, az illetékes hatóságtól új jóváhagyást kell kérni.

7. A járművet nyilvántartó ország illetékes hatóságai, illetve nyilvántartást nem igénylő járművek esetén azon ország illetékes hatóságai, ahol a gépjármű tulajdonosa vagy használója telephellyel rendelkezik, adott esetben visszavonhatják vagy megújíthatják a jóváhagyási bizonyítványt, vagy új jóváhagyási bizonyítványt bocsáthatnak ki, az egyezmény 14. cikkében és ezen melléklet (4), (5) és (6) bekezdéseiben felsorolt esetekben.

EGYEDI JÓVÁHAGYÁSI ELJÁRÁS

8. Az egyedi alkalmassá nyilvánítást a tulajdonos, a használó vagy valamelyikük képviselője kérheti az illetékes hatóságtól. Az illetékes hatóság a bemutatott közúti jármű ellenőrzését a (1)–(7) bekezdésben foglalt általános szabályok alkalmazásával elvégzi, meggyőződik arról, hogy a jármű a 2. mellékletben közölt műszaki előírásoknak megfelel, és a jóváhagyás után kiállítja a 4. mellékletben megadott mintának megfelelő bizonyítványt.

GYÁRTMÁNYTÍPUSOK SZERINTI ALKALMASSÁ NYILVÁNÍTÁSI ELJÁRÁS (KÖZÚTI JÁRMŰ SOROZATOK)

9. Ha a közúti járműveket azonos gyártmánytípus szerint sorozatban gyártják, a gyártó kérheti az előállító ország illetékes hatóságától a gyártmánytípusok szerinti jóváhagyást.

10. A gyártónak kérelmében közölnie kell azokat az azonosítási számokat vagy betűket, amelyekkel azt a közúti járműtípust látja el, amelynek az alkalmassá nyilvánítását kéri.

11. E kérelemhez csatolni kell a jóváhagyandó közúti járműtípus tervrajzait és részletes szerkezeti leírását.

12. A gyártónak írásban kötelezettséget kell vállalnia arra, hogy:

a) az illetékes hatóságnak a szóban forgó típusok közül bemutatja azokat a járműveket, amelyeket az meg kíván vizsgálni;

b) lehetővé teszi az illetékes hatóságnak, hogy a vonatkozó típus sorozatgyártásának ideje alatt bármikor további egységeket is megvizsgáljon;

c) az illetékes hatóságot a tervrajzok vagy a szerkezeti leírások minden módosításáról, függetlenül annak mértékétől, a megvalósítását megelőzően tájékoztatja;

d) a gyártmánytípus azonosítási számait, illetve jeleit, valamint minden egyes járműnek a szóban forgó típus sorozatán belüli sorszámát (gyári számát) a közúti járművön látható helyen elhelyezi;

e) nyilvántartja a jóváhagyott gyártmánytípus szerint gyártott járműveket.

13. Adott esetben az illetékes hatóság közli a gyártmánytípuson a jóváhagyáshoz szükséges változtatásokat.

14. Gyártmánytípus szerinti jóváhagyásra nem kerülhet sor azt megelőzően, hogy az illetékes hatóság egy vagy több ilyen gyártmánytípus szerint gyártott jármű vizsgálatával megállapította, hogy az ilyen típusú járművek megfelelnek a 2. mellékletben közölt műszaki előírásoknak.

15. Az illetékes hatóság írásban értesíti a gyártót a típus szerinti jóváhagyás tárgyában hozott határozatáról. A határozatot dátummal és iktatószámmal kell ellátni. Pontosan fel kell tüntetni a határozatot hozó hatóságot.

16. Az illetékes hatóság megteszi a szükséges intézkedéseket az alkalmassá nyilvánított gyártmánytípussal megegyezően előállított minden egyes járműre vonatkozó, megfelelő módon hitelesített jóváhagyási bizonyítványának kiadására.

17. A jóváhagyási bizonyítvány birtokosa, mielőtt a járművet a TIR-igazolvánnyal történő árufuvarozásra felhasználná – amennyiben szükséges –, köteles a jóváhagyási bizonyítványt kiegészíteni:

- a jármű rendszámának feltüntetésével (1. rovat); vagy

- ha a nyilvántartásba vételi kötelezettség alá nem eső járműről van szó, nevének és székhelyének feltüntetésével (8. rovat).

18. Amennyiben a gyártmánytípus szerinti jóváhagyási eljáráson átesett járművet egy másik országba exportálják, amely szerződő fele ennek az egyezménynek, az importálásból eredően ebben az országban semmiféle új jóváhagyási eljárást nem írhatnak elő.

AZ ALKALMASSÁGI BIZONYÍTVÁNY ÉRVÉNYESÍTÉSÉVEL KAPCSOLATOS ELJÁRÁS

19. Amennyiben egy alkalmassá nyilvánított, TIR-igazolvánnyal árut fuvarozó járműnél jelentős hiányosságokat fedeznek fel, a szerződő felek illetékes hatóságainak jogában áll megtagadni, hogy a jármű a TIR-igazolvánnyal folytassa útját, vagy engedélyezni, hogy a jármű folytassa útját a TIR-igazolvánnyal az illető ország területén, megtéve a szükséges biztonsági intézkedéseket. A jóváhagyott járművet a legrövidebb időn belül, a TIR-igazolvánnyal történő árufuvarozásra való újrafelhasználás előtt kielégítő állapotba kell hozni.

20. Mindkét említett esetben a vámhatóságok a jármű jóváhagyási bizonyítványának 10. rovatába megfelelő bejegyzést tesznek. Ha a járművet a jóváhagyáshoz megfelelő állapotba hozták, azt a szerződő fél illetékes hatóságainak be kell mutatni, akik a bizonyítványt újra érvényesítik a 11. rovatba olyan megjegyzést téve, amely hatályon kívül helyezi az előző bejegyzéseket. Semmilyen jármű, amelynek bizonyítványában az előző bekezdés értelmében a 10. rovat bejegyzést tartalmaz, a TIR-igazolvánnyal történő újabb árufuvarozásra mindaddig nem használható fel, amíg nem hozták kielégítő állapotba, és a 10. rovatba tett bejegyzéseket a fentiek szerint nem hatálytalanították.

21. A bizonyítványba bevezetett minden bejegyzést az illetékes hatóságok kötelesek keltezni és hitelesíteni.

22. Amennyiben a vámhatóságok megítélése szerint a jármű hiányosságai kisebb jelentőségűek és nem járnak a csempészet veszélyével, engedélyezhető a jármű további használata a TIR-igazolvánnyal történő árufuvarozásra. A jóváhagyási bizonyítvány birtokosának figyelmét felhívják erre a hiányosságra, és ő ésszerű határidőn belül köteles a járművét rendbe hozni.

4. melléklet

KÖZÚTI JÁRMŰ JÓVÁHAGYÁSI BIZONYÍTVÁNYÁNAK MINTÁJA

Közúti jármű jóváhagyási bizonyítványának mintája

[pic]

Közúti jármű jóváhagyási bizonyítványának mintája (folytatás)

[pic]

[pic]

Közúti jármű jóváhagyási bizonyítványának mintája (folytatás)

[pic]

5. melléklet

TIR-táblák

1. A táblák méretei: 250 × 400 mm.

2. A „TIR” felirat latin nagybetűi 200 mm magasak, vonalvastagságuk pedig legalább 20 mm. A betűknek kék alapon fehér színűnek kell lenniük.

6. melléklet

MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK

Bevezetés a magyarázó megjegyzésekhez

i. Az egyezmény 43. cikkének rendelkezéseivel összhangban a magyarázó megjegyzések az egyezmény és mellékletei egyes rendelkezéseinek értelmezését adják meg. Ezenkívül néhány ajánlott gyakorlatot is tartalmaznak,

ii. A magyarázó megjegyzések nem módosítják az egyezményben és mellékleteiben foglalt rendelkezéseket, csupán pontosítják azok tartalmát, jelentését és hatályát,

iii. Tekintettel különösen az egyezmény 12. cikkének és 2. mellékletének előírásaira, amelyek a vámzár alatti fuvarozásra szolgáló közúti járművek jóváhagyásának műszaki feltételeire vonatkoznak, a magyarázó megjegyzések – adott esetben – a szerződő felek által elfogadandó, ezen előírásoknak megfelelő gyártási eljárásokat részletezik. Ugyancsak meghatározzák – adott esetben – az ezen előírásoknak meg nem felelő gyártási eljárásokat,

iv. A magyarázó megjegyzések lehetővé teszik az egyezményben és mellékleteiben foglalt rendelkezéseknek a műszaki fejlődés és a gazdasági követelmények figyelembevételével történő alkalmazását.

0 AZ EGYEZMÉNY FŐ SZÖVEGE

0.1 1. cikk

0.1 b) Az 1. cikk b) pontja szerint – amennyiben egy vagy több országban több indulási vagy rendeltetési vámhivatal található – egy szerződő fél egynél több TIR-eljárást is folytathat. Az ilyen esetekben a TIR-fuvarozásnak azt a nemzeti szakaszát, amelyet két egymást követő vámhivatal között folytatnak – függetlenül attól, hogy ezek indulási, rendeltetési vagy átmenő hivatalok – TIR-eljárásnak kell tekinteni.

0.1 f) Az 1. cikk f) pontjában említett kivételes díjak és terhek – a behozatali vagy kiviteli vámokon és illetékeken kívül – a szerződő felek által a behozatalra, illetve kivitelre kivetett, vagy azokkal kapcsolatban szedett minden egyéb összeget magukban foglalnak. Ezek az összegek a nyújtott szolgáltatások hozzávetőleges költségére korlátozódnak és nem szolgálják közvetett módon a hazai termékek védelmét, illetve nem képezhetnek a behozatalra, illetve a kivitelre kivetett pénzügyi jellegű adót. Ezek a díjak és terhek többek között az alábbiakkal kapcsolatos összegekre vonatkoznak:

- származási bizonyítványok, amennyiben szükségesek az árutovábbításhoz,

- vámlaboratóriumokban ellenőrzés céljából elvégzett elemzések,

- vámvizsgálat és egyéb vámkezelési eljárás a rendes hivatali időn túl vagy a vámhivatal helyiségein kívül,

- közegészségügyi, állategészségügyi és növényvédelmi okokból végrehajtott vizsgálatok.

0.1 j) „Leszerelhető kocsiszekrény” azt a rakteret jelöli, amely semmilyen járószerkezettel nem rendelkezik, és amelynek speciális kialakítása közúti járművön való szállítását célozza, ezen jármű alvázát, és a kocsiszekrény alsó részét kifejezetten erre a célra alakították ki. E kifejezés alatt értendő a cserekocsiszekrény is, amely a kombinált közúti-vasúti szállításra kialakított rakteret jelöli.

0.1 j) i. Az 1. cikk j) pontjának i. alpontjában említett „részben zárt” meghatározás alatt padlóból és felépítményből álló és egy zárt szállítótartályéval egyenértékű rakteret körülhatároló berendezések értendők. A felépítmény általában a szállítótartály vázát képező fémelemekből készül. Az ilyen típusú szállítótartályokban egy vagy több oldalsó vagy frontális elválasztó fal is lehet. E szállítótartályok közül némelyiknek csupán a padlóhoz tetőmerevítő bordával kapcsolódó teteje van. Az ilyen típusú szállítótartályokat elsősorban nagy terjedelmű áruk (pl. gépkocsik) szállítására használják.

0.2 2. cikk

0.2-l A 2. cikk szerint a TIR-igazolvánnyal történő árufuvarozás megkezdődhet és befejeződhet egyazon országban is, feltéve, hogy az út során külföldi területet érint. Ilyen esetben nincs akadálya annak, hogy az indító ország vámhatóságai a TIR-igazolványon kívül az áru vámmentes újrabehozatalát biztosító nemzeti okmányt is megköveteljenek. Ajánlatos azonban, hogy a vámhatóságok ne ragaszkodjanak ilyen okmány használatához, hanem fogadják el a TIR-igazolványba tett megfelelő bejegyzést.

0.2-2 E cikk rendelkezései akkor is lehetővé teszik a TIR-igazolvánnyal történő áruszállítást, ha az útnak csak egy részét teszik meg közúton. Ezek a rendelkezések nem részletezik, hogy az út mely részét kell közúton megtenni, elégséges, ha ez a szakasz a TIR-eljárás kezdő- és végpontja közé esik. Előfordulhat azonban a feladónak a fuvarozás megkezdésekor meglévő kifejezett szándékai ellenére, hogy kereskedelmi vagy baleseti jellegű, előre nem látható okból az út egyetlen szakaszát sem tudják közúton megtenni. E kivételes esetekben a szerződő felek elfogadják a TIR-igazolványt, és a garanciavállaló egyesületek felelőssége fennmarad.

0.5 5. cikk

E cikk nem zárja ki az áruk szúrópróbaszerű ellenőrzésének jogát, de hangsúlyozza, hogy ezen ellenőrzések számának igen korlátozottnak kell maradniuk. A TIR-igazolvány nemzetközi rendszere a nemzeti eljárásokhoz képest valójában többletgaranciákat biztosít. Egyrészt a TIR-igazolvány árukra vonatkozó adatainak meg kell egyezniük az indító országban esetleg megkövetelt vámokmányok adataival. Másrészt a tranzit- és a rendeltetési országok részére garanciát nyújtanak az induláskor végrehajtott ellenőrzések, amelyek megtörténtét az indító vámhivatal igazolja (lásd a 19. cikkhez fűzött magyarázó megjegyzést).

0.6 6. cikk

0.6.2 (2) bekezdés

E bekezdés rendelkezéseinek értelmében egy ország vámhatóságai több olyan egyesületet is meghatalmazhatnak, amelyek mindegyike magára vállalja az általa vagy a partneregyesületek által kibocsátott TIR-igazolványok fedezete alatt végzett fuvarozásokból eredő felelősséget.

0.6.2a.-1

A nemzetközi szervezet és tagegyesületei közötti kapcsolatot a nemzetközi garanciarendszer működéséről szóló írásbeli megállapodások határozzák meg.

0.6.2a.-2

A 6. cikk (2a) bekezdése értelmében nyújtott felhatalmazást fel kell tüntetni egy, az ENSZ EGB és a nemzetközi szervezet közötti írásbeli megállapodásban. A megállapodás előírja, hogy a nemzetközi szervezetnek teljesítenie kell az egyezmény vonatkozó rendelkezéseit, tiszteletben kell tartania az egyezmény részes feleinek hatásköreit, illetve végre kell hajtania az intézőbizottság határozatait és a TIR Végrehajtó Testület kéréseit. A megállapodás aláírásával a nemzetközi szervezet megerősíti, hogy elfogadja a felhatalmazás révén ráruházott felelősségi köröket. A megállapodást a nemzetközi szervezetnek a 8. cikkben és a 10. cikk b) pontjában előírt felelősségi köreire is alkalmazni kell, amennyiben a szervezet végzi a TIR-igazolványok központi nyomtatását és szétosztását. A megállapodást az intézőbizottság fogadja el.

0.8 8. cikk

0.8.2 (2) bekezdés

Ezen bekezdés rendelkezései a 8. cikk (1) bekezdésében meghatározott szabálytalanságok esetén ott alkalmazandók ahol az egyik szerződő fél jogszabályai és rendelkezései az behozatali és kiviteli vámokon és illetékeken kívül más összegek – pl. hatósági bírságok vagy egyéb pénzbírságok – fizetésének kötelezettségét írják elő. A fizetendő összeg nem haladhatja meg az esetleges késedelmi kamattal összegével növelt behozatali vagy vámok és illetékek megfelelő összegét, amely a vonatkozó vámrendelkezéseknek megfelelő módon behozott vagy kivitt áruk esetében járt volna.

0.8.3 (3) bekezdés

Ajánlatos, hogy a vámhatóságok a TIR-igazolványonként a garanciavállaló egyesületektől maximálisan követelhető összeget 50 000 USD-nak megfelelő összegre korlátozzák. A következőkben részletezett és az alábbiakban meghatározott küszöbértékeket meghaladó alkohol- és dohányszállítmányokra, ajánlatos a vámhatóságok számára, hogy a garanciavállaló egyesületektől esetlegesen követelhető összeg maximumát 200 000 USD-nak megfelelő összegben határozzák meg:

1) Nem denaturált etilalkohol legalább 80 térfogatszázalék alkoholtartalommal (HR-kód: 22.07.10)

2) 80 térfogatszázalékosnál kisebb alkoholfokú nem denaturált etilalkohol, mint; pálinkák, likőrök és egyéb égetett szeszes italok; italok gyártásához használt típusokból összeállított alkoholos készítmények (HR-kód: 22.08)

3) Szivarok, mind a két végén levágott végű szivar (manillaszivar), kisalakú szivar (cigarillos), cigaretta dohánytöltettel (HR-kód: 24.02.10)

4) Dohánytartalmú cigaretták (HR-kód: 24.02.20)

5) Cigaretta, illetve pipadohány, (elszívásra), bármilyen mennyiségű dohánypótló-tartalommal is (HR-kód: 24.03.10).

Ajánlatos, hogy a garanciavállaló egyesületektől esetlegesen követelhető összeg maximumát 50 000 USD-nak megfelelő összegre korlátozzák, az alábbi mennyiségeket meg nem haladó alkohol- és dohányszállítmányok esetében:

1) 300 liter

2) 500 liter

3) 40 000 darab

4) 70 000 darab

5) 100 kilogramm.

A fenti alkohol- és dohányszállítmányok literben, darabban és kilogrammban megadott pontos mennyiségeit kötelezően fel kell tüntetni a TIR-igazolvány árujegyzék részén.

0.8.5 (5) bekezdés

Ha a TIR-igazolványban fel nem sorolt árukra vonatkozó garancia kérdéses, az illetékes vámigazgatásnak közölnie kell, hogy mely tényekre alapozza azt a feltevését, hogy az áru a közúti jármű vámzárral lezárt részében vagy a vámzárral ellátott szállítótartályban volt elhelyezve.

0.8.6 (6) bekezdés

1. Ha a TIR-igazolványban nem találhatók az árukat terhelő költségek meghatározását lehetővé tevő kellően pontos bejegyzések, az érintett felek bizonyítékokat szolgáltathatnak azok tényleges jellegére nézve.

2. Ha nem szolgáltatnak ilyen bizonyítékot, akkor nem az áruk jellegétől független kedvezményes szintű, hanem a TIR-igazolványban szereplő áruféleségekre megállapítható legmagasabb szintű díjtételek kivetésére kerül sor.

0.8.7 (7) bekezdés

A közvetlenül felelős személytől vagy személyektől a fizetés behajtása érdekében illetékes hatóságok által foganatosítandó alapvető intézkedések közé tartozik a TIR-eljárás mentesítésének elmaradásáról szóló értesítés és/vagy a fizetési felszólítás továbbítása a TIR-igazolvány birtokosához.

0.10 10. cikk

A TIR-igazolvány mentesítési igazolását szabálytalanul vagy csalárd módon megszerzettnek kell tekinteni, ha a TIR-eljárást csalárd módon megváltoztatott árurakterek, illetve szállítótartályok felhasználásával bonyolították le, vagy ha megállapítást nyert, hogy olyan műveletre került sor, mint a hamis vagy pontatlan okmányok használata, az áruk kicserélése, a vámzárakkal való visszaélés, vagy ha ehhez az igazoláshoz egyéb, jogszabályokba ütköző módon jutottak hozzá.

0.11 11. cikk

0.11-1 (1) bekezdés

A garanciavállaló egyesület értesítésén túl a vámhatóságoknak lehetőség szerint mielőbb értesíteniük kell a TIR-igazolvány birtokosát is, ha a TIR-eljárást nem mentesítették. Ez a garanciavállaló egyesület értesítésével egyidejűleg történhet.

0.11-2 (2) bekezdés

Amikor az áruk vagy a járművek felszabadításáról kell dönteniük, a vámhatóságokat nem befolyásolhatja az a körülmény, hogy a garanciavállaló egyesület felelős a TIR-igazolvány tulajdonosát terhelő vámok, illetékek és késedelmi kamatok megfizetéséért, ha a törvényes előírásaik más eszközöket is biztosítanak a rájuk bízott érdekek védelmében.

0.11-3 (3) bekezdés

Ha a garanciavállaló egyesületet a 11. cikkben előírt eljárás szerint felkérik a 8. cikk (1)–(2) bekezdésében említett összegek megfizetésére, és erre az egyezményben előírt három hónapon belül nem kerül sor, az illetékes hatóságok követelhetik a kérdéses összegek megfizetését a nemzeti jogszabályok alapján is, mivel ebben az esetben a nemzeti jogszabályok értelmében a garanciavállaló egyesület által aláírt garanciaszerződés teljesítése elmulasztása áll fenn.

0.15 15. cikk

Az ideiglenes behozatallal kapcsolatos vámokmány megkövetelésének elengedése bizonyos nehézségeket okozhat a rendszámmal el nem látott járművek, így egyes országokban a pótkocsik és a félpótkocsik esetében. Ilyenkor a 15. cikk rendelkezéseinek figyelembe vételével a vámhatóságok számára kellő biztonságot kell nyújtani azáltal, hogy a TIR-igazolványnak a kérdéses országban felhasznált 1. és 2. számú betétlapjain és a megfelelő ellenőrző szelvényeken a szóban forgó járművek jellemzőit (gyártmány, számok) feltüntetik.

0.17 17. cikk

0.17-1 (1) bekezdés

Az a rendelkezés, amely előírja, hogy a TIR-igazolvány árujegyzékén elkülönítve kell feltüntetni a járműszerelvény egyes járművein, illetve az egyes szállítótartályokban lévő árukat, kizárólag egy jármű vagy egy szállítótartály tartalma vámellenőrzésének megkönnyítésére szolgál. Ezt a rendelkezést tehát nem kell olyan szigorúan értelmezni, hogy egy jármű, vagy egy szállítótartály tényleges és az árunyilatkozat szerinti tartalma között bármilyen eltérést az egyezmény rendelkezései megsértésének tekintsenek.

Ha a fuvarozó a vámhatóságnak kielégítő módon be tudja bizonyítani, hogy ettől az eltéréstől eltekintve az árujegyzékben szereplő áruk összességükben azonosak a TIR-igazolvány által érintett járműszerelvényben vagy szállítótartályban szállított árukkal, rendszerint az esetet nem kell a vámelőírások megsértésének tekinteni.

0.17-2 (2) bekezdés

Költözködések esetén alkalmazható a TIR-igazolvány használatára vonatkozó szabályok (10) bekezdésének c) pontjában meghatározott eljárás, és a szállított tárgyak felsorolása értelemszerűen egyszerűsíthető.

0.18 18. cikk

0.18-1 A TIR-eljárás zavartalan működéséhez alapvetően szükséges, hogy egy adott ország vámhatóságai ne engedélyezzék, hogy ennek az országnak az egyik kiléptető vámhivatalát a szomszédos, az egyezmény szintén részes országában folytatandó fuvarozás esetén rendeltetési vámhivatalként jelöljék meg, kivéve, ha ezt a kérelmet különleges okok indokolják.

0.18-2 1. Az árut olyan módon kell berakodni, hogy azt a rakományt, amelyet az első kirakodási helyen kell kirakni a járműből vagy szállítótartályból, anélkül lehessen kivenni, hogy olyan egyéb rakomány vagy rakományok kirakása válna szükségessé, amelyek másutt történő kirakását irányozták elő.

2. Ha egy szállítmány több vámhivatalnál kirakandó küldeményt tartalmaz, a részleges kirakodást követően a TIR-igazolványban maradó valamennyi árujegyzéken bejegyzést kell tenni a 12. rovatba, egyidejűleg feltüntetve a fennmaradó betétlapokon és a megfelelő ellenőrzőszelvényeken, hogy új vámzárakat helyeztek el.

0.19 19. cikk

Az indulási vámhivatalnak az árujegyzék pontosságának biztosítására vonatkozó kötelezettségéből eredően legalább azt szükséges ellenőriznie, hogy az árujegyzéknek az árukra vonatkozó adatai megegyeznek-e a kiviteli okmányokban és az árukra vonatkozó fuvarozási és egyéb kereskedelmi okmányokban szereplő adatokkal. Az indulási vámhivatal a vámzárak elhelyezése előtt köteles megvizsgálni a közúti jármű vagy szállítótartály állapotát, a ponyvával fedett járművek vagy szállítótartályok esetében a ponyvák és a ponyvát záró zsinórok állapotát, mivel ezek nem szerepelnek a jóváhagyási bizonyítványban.

0.20 20. cikk

A vámhatóságoknak a területükön való áthaladás határideje meghatározásakor egyúttal többek között figyelembe kell venniük azokat a különös előírásokat, amelyeket a fuvarozóknak be kell tartaniuk, elsősorban a munkaidőre, a közúti jármű vezetőjének munkaidejére és kötelező pihenő idejére vonatkozó szabályokat. Kívánatos, hogy a vámhatóságok ne éljenek útvonal-kijelölési jogukkal, kivéve, ha azt elengedhetetlennek ítélik.

0.21 21. cikk

0.21-1 E cikk rendelkezései nem korlátozzák a vámhatóságok azon jogát, hogy a jármű minden, a vámzárakkal ellátott raktereken kívüli részét átvizsgálják és ellenőrizzék.

0.21-2 A beléptető vámhivatal visszaküldheti a fuvarozót a szomszédos ország kiléptető vámhivatalához, ha megállapítja, hogy a kiléptetés igazolása az említett országban nem, vagy nem megfelelő formában történt meg. Ilyen esetben a beléptető vámhivatal a TIR-igazolványba az érintett kiléptető vámhivatal részére szóló bejegyzést tesz.

0.21-3 Ha az ellenőrzés során a vámhatóságok az árukból mintákat vesznek, a TIR-igazolvány árujegyzékébe a kivett áruk adatait tartalmazó bejegyzést kell tenniük.

0.28 28. cikk

A TIR-igazolvány használatát a rendeltetése szerinti, azaz árutovábbítási műveleti célokra kell korlátozni. A TIR-igazolvány például nem vonatkozhat áruknak a rendeltetésük szerinti helyen vámraktárakban történő tartására.

0.29 29. cikk

A súlyos vagy terjedelmes árukat szállító közúti járművek, illetve szállítótartályok esetében a jóváhagyási bizonyítvány nem kötelező. Az indulási vámhivatal feladata ugyanakkor azt ellenőrizni, hogy az e cikkben meghatározott, az ilyen jellegű fuvarozásokra vonatkozó egyéb előírások teljesülnek-e. A többi szerződő fél vámhivatalai elfogadják az indulási vámhivatal határozatát, feltéve, hogy az megítélésük szerint nem áll nyilvánvaló ellentétben e 29. cikk rendelkezéseivel.

0.39 39. cikk

A „hanyagság következményeképpen előállott hibák” kifejezés azokra a tevékenységekre vonatkozik, amelyeket a tények teljes körű ismeretében, nem szándékosan hajtottak végre, hanem a mulasztás abból fakad, hogy nem tették meg a tények pontosságát biztosító ésszerű és szükséges intézkedéseket.

0.45 45. cikk

Ajánlatos, hogy a szerződő felek mind a belterületi, mind a határon lévő vámhivatalaikat a lehető legnagyobb számban nyissák meg a TIR eljárások lefolytatására.

1 1. MELLÉKLET

1.(10) c) A TIR-igazolvány használatára vonatkozó szabályok

Az árujegyzékhez mellékelt rakományjegyzékek

A TIR-igazolvány használatára vonatkozó szabályok (10) bekezdésének c) pontja lehetővé teszi, hogy a TIR-igazolványhoz csatolt rakományjegyzéket használjanak még akkor is, ha elegendő hely lenne az árujegyzékben arra, hogy minden fuvarozott árut bejelentsenek. Mindazonáltal ez a gyakorlat csak akkor engedélyezett, ha a rakományjegyzék olvasható és felismerhető alakban minden o