HRP: Magas növényegészségügyi kockázatot jelentő növények, növényi termékek és egyéb anyagok

IPPC: Nemzetközi növényvédelmi Egyezmény

NPPO: Nemzeti növényvédelmi szervezet

OCR: A hatósági ellenőrzésekről szóló (EU) 2017/625 rendelet

PC: Növényegészségügyi bizonyítvány

PRM: Növényi szaporítóanyagok

RNQP: Vizsgálatköteles nemzárlati károsítók

TRACES-NT: Kereskedelem-ellenőrzési és szakértői rendszer





1BEVEZETÉS

A növények egészségét szolgáló behozatali intézkedések célja az Európai Unió (EU) károsítók behurcolásával szembeni védelme. Az említett intézkedések uniós jogszabályi kerete 2019-ig a 2000/29/EK tanácsi irányelven alapult. Az említett irányelv kockázatalapú, valamint a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) egészségügyi és növényegészségügyi (SPS) normáinak megfelelő rendszert hozott létre, amely általában véve nyitott a behozatalra, bizonyos korlátozásokkal, mint például a növényegészségügyi tanúsítvány (PC) szükségessége, különleges behozatali követelmények és bizonyos tilalmak. Létrehozta továbbá az uniós tagállamok által szervezett és végrehajtott növényegészségügyi hatósági ellenőrzések rendszerét.

A növényegészségügyi szabályozásra vonatkozó 2010. évi értékelő jelentést követően megállapítást nyert, hogy a korábbi jogszabályokat fel kell váltani. Az (EU) 2016/2031 rendeletet (a továbbiakban: rendelet) 2016-ban fogadták el, és 2019. december 14-től kezdték alkalmazni. Ez a rendelet fenntartotta a kockázatalapú megközelítést és a WTO egészségügyi és növényegészségügyi megállapodásának való megfelelést, de a tapasztalatok fényében intézkedéseket vezetett be az Unió területe védelmének megerősítése és a válságkezelésre való proaktív felkészültség fokozása érdekében.

Az EU növényegészségügyi behozatali rendszerében bekövetkezett jelentős változásokra tekintettel a társjogalkotók a rendelet 50. cikkével bevezették azt a kötelezettséget a Bizottság számára, hogy 2021. december 14-ig jelentést nyújtson be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak azzal a céllal, hogy értékelje az EU-ba történő behozatallal kapcsolatos intézkedések végrehajtását és hatékonyságát, ideértve egy költség-haszon elemzést is, és adott esetben jogalkotási javaslatot is benyújtson a módosítási igények kielégítésére.

E jelentés hatálya kiterjed a rendelet által előidézett főbb változásokra, azaz az importintézkedések főbb változásaira és az ezen intézkedések hatósági ellenőrzéseinek megszervezésére is.

A jelentés értékeli i. a vizsgálatköteles nemzárlati károsítók (RNQP-k) rendeletbe való belefoglalásának hatását, amelyek korábban a növényi szaporítóanyagok előállításáról és forgalmazásáról szóló jogszabályok (a továbbiakban: PRM-jogszabály), valamint az importintézkedésekről és az ellenőrzési rendszerekről szóló jogszabályok hatálya alá tartoztak; ii. az újonnan azonosított kockázatok kezelését célzó intézkedések végrehajtását és hatékonyságát, amelyekre a behozatal utáni járványügyi zárlattól kezdve az ideiglenes tilalomig különböző intézkedések előirányozhatók; iii. növények és növényi termékek esetében a növényegészségügyi bizonyítvány behozatalkori bemutatására irányuló kötelezettség új árukra (legalább 1 %-os határellenőrzéssel) és az utasok poggyászában behozott növényekre való kiterjesztésének végrehajtása és hatékonysága; iv. a behozatali tilalmaktól való eltérések engedélyezésére vonatkozó jelenlegi eljárásokat, valamint az egyes olyan magas kockázatúnak minősített növények, növényi termékek és egyéb áruk ideiglenes tilalmára vonatkozó rendelkezéseket, amelyek behozatala csak az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által az érdekelt származási ország által benyújtott technikai dokumentáció alapján elvégzett árukockázat-értékelést, majd az áru behozatali feltételeit meghatározó uniós jogi aktus követően engedélyezett; v. a hivatalos vizsgálati, tudományos és egyéb kapcsolódó célra szánt anyagok behozatali feltételeivel kapcsolatban bevezetett változásokat, valamint a karanténállomások és elszigetelt létesítmények használatára vonatkozóan bevezetett változások; vi. a rendelet által előidézett jelentős változások eredményeként a behozatali ellenőrzések végrehajtására és hatékonyságára gyakorolt hatást, beleértve az (EU) 2017/625 rendelet, valamint a rendelettel egy időben hatályba lépett, a hatósági ellenőrzésekről szóló rendelet szerinti növényegészségügyi ellenőrzéseket is.

Módszertan

A jelentés követelményeinek való megfelelés érdekében a Bizottság olyan módszertant dolgozott ki, amely magában foglalta az összes rendelkezésre álló bizonyíték értékelését. A Bizottság kérdőívek útján konzultációt folytatott az érdekelt felekkel négy olyan fő területen, ahol a jogszabályok változtatásokat vezettek be: i. növényegészségügyi behozatali eljárások, ii. a növényegészségügyi bizonyítványok használata, iii. behozatali tilalmak és iv. a hatósági ellenőrzésekről szóló rendelet növényegészségügyi rendelkezései. Az uniós nemzeti növényvédelmi szervezetekkel és az érintett uniós szintű szövetségekkel egyeztetve kidolgozott kérdőívek célja az volt, hogy a Bizottság a költség-haszon elemzés elvégzése érdekében visszajelzést kapjon a szabályok végrehajtásának és érvényesítésének szakpolitikai szempontjairól, valamint a költségekről, hasznokról és hatásokról. A Bizottság felkérést küldött a 27 tagállambeli uniós nemzeti növényvédelmi szervezeteknek, tanúsításért felelős illetékes hatóságoknak és vámhatóságoknak, 2 uniós intézménynek, 48 érintett uniós szintű szövetségnek, valamint 178 EU-n kívüli nemzeti növényvédelmi szervezetnek. A tagállami szintű szervezetek, vállalkozók, laboratóriumok, kutatóintézetek és a lakosság az Egészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Főigazgatóság internetes oldalán megtekinthette a kérdőíveket. Ez utóbbi esetben a Bizottság és az uniós nemzeti növényvédelmi szervezetek segítettek a kérdőívek közösségi médián és más csatornákon való reklámozásában. Összesen 386 válasz érkezett. Az érdekelt felek különböző kategóriái és a különböző kérdőívek esetében eltérő volt a részvétel mértéke; a hatósági ellenőrzésekről szóló rendeletre vonatkozó kérdőív esetében volt a legalacsonyabb az uniós növényegészségügyi hatóságok részvétele (a 27 uniós nemzeti növényvédelmi szervezetből 15), és összességében alacsony volt az uniós és tagállami szintű szövetségek, a nem uniós nemzeti növényvédelmi szervezetek, a vállalkozók és a lakosság részvétele.

Ezenkívül a Bizottság nyilvánosan elérhető adatokat is felhasznált, amelyeken statisztikai elemzést végzett és amelyek két forrásból származtak: i. az EU-ba importált vagy az EU-n belül forgalmazott növények és növényi termékek feltartóztatására vonatkozó adatokat az EUROPHYT-rendszerből és a TRACES-NT-től szerezte be a 2019–2020 időszak tekintetében, valamint ii. elemezte a 2013–2020 közötti időszakra vonatkozó kereskedelmi adatokat. Mivel a rendeletben szereplő áruk nem felelnek meg az egyes kereskedelmi nómenklatúráknak, a feltartóztatással és a kereskedelem dinamikájával kapcsolatos összehasonlításokat a Bizottság a jogszabályi változás által érintett árucsoportok esetében végezte el.

E jelentés alátámasztására a Bizottság négy technikai jelentést készített, amelyekben a kapott visszajelzésekre és a visszajelzések átfogó elemzésére vonatkozó információk szerepelnek.

Végül a hatósági ellenőrzésekről szóló rendelethez kapcsolódó intézkedések értékeléséhez a tagállamokban végzett behozatali ellenőrzésekkel kapcsolatos első 5 audit eredményeit is figyelembe vették. Valamennyi releváns ellenőrzésről készült jelentés nyilvánosan hozzáférhető.