[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 18.6.2009

COM(2009) 278 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

A tárgyak internete – Cselekvési terv Európáért

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

A tárgyak internete – Cselekvési terv Európáért

A TÁRGYAK INTERNETE: A PARADIGMAVÁLTÁS KULCSA

Az internet töretlenül halad előre: huszonöt évvel ezelőtt még csak mintegy ezer szerver között létesített kapcsolatot, mára pedig emberek milliárdjait köti össze számítógépek és mobil eszközök segítségével. E fejlődés egyik fontos következő lépése, hogy a számítógépeket összefűző hálózat fokozatosan olyan hálózattá alakul, amely tárgyakat – könyveket, gépkocsikat, elektromos berendezéseket, élelmiszereket stb. – köt össze, vagyis létrejön a „tárgyak internete”[1]. E tárgyaknak esetenként saját internetprotokoll-címük lesz, összetett rendszerekbe lesznek beépítve, továbbá környezetükről érzékelők révén tájékozódnak (az élelmiszer például rögzíti a hőmérsékletet az ellátási lánc folyamán), illetőleg vezérlőelemek segítségével lépnek vele kölcsönhatásba (a légkondicionáló szelepei például reagálnak az emberi jelenlétre).

A tárgyak internetével kapcsolatos alkalmazások köre várhatóan jelentősen előmozdítja a jelenkor társadalmi kihívásainak kezelését: a társadalom idősödésével járó kihívások leküzdésében segíthetnek az egészségfelügyeleti rendszerek[2]; a fák összekapcsolása segíthet az erdőirtás visszaszorításában[3]; a gépkocsik összekapcsolásával enyhíthetők a forgalmi torlódások és megkönnyíthető a gépkocsik újrafeldolgozása, vagyis csökkenthető a szén-dioxid-terhelés. A fizikai tárgyak közötti összeköttetés várhatóan tovább fogja növelni a már így is komoly hatást, amelyet társadalmunkra gyakorol a széles körben elterjedt hálózati kommunikáció, s ez fokozatosan valóságos paradigmaváltást fog eredményezni.

A fenti áttekintést érdemes még három olyan megállapítással kiegészíteni, amely rávilágít a tárgyak internetének összetettségére. Egyfelől a tárgyak internetét nem pusztán a jelenlegi internet kiterjesztéseként kell elképzelni, hanem egymástól függetlenül, saját infrastruktúrával működő (noha részben az internet jelenlegi infrastruktúráira támaszkodó) új rendszerek összességeként. Másrészt a tárgyak internetének megvalósítása új szolgáltatásokkal fog párosulni: erről az ISTAG egy nemrégiben megjelent jelentésében[4] olvashatunk részletesebben. Harmadrészt pedig a tárgyak internete többféle kommunikációs módot is magában foglal: a tárgyak kommunikációját az emberrel, éppúgy mint a tárgyak egymással való kommunikációját, beleértve a gépek közötti kommunikációt is; ez utóbbi körülbelül 50–70 milliárd „gépre” terjedhetne ki, ám egyelőre ezeknek mindössze 1%-a van összekapcsolva[5]. Ezek a kapcsolatok meghatározott területre korlátozódhatnak („a tárgyak intranete”), vagy nyilvánosan hozzáférhetővé tehetők („a tárgyak internete”).

A tárgyak internetének megjelenésével egy időben az IKT-környezet több fontos fejlődési irányt is mutat[6]. Ezek egyike a „méretben” nyilvánul meg: az összekapcsolt eszközök száma növekvőben van, miközben méretük a szabad szemmel láthatóság határa alá csökken. Egy másik ilyen fejlődési irány a „mobilitás”: egyre gyakoribb, hogy a tárgyak vezetékes kapcsolattal rendelkeznek, azokat az emberek állandóan maguknál tartják, és földrajzi helyük megállapítható. Egy harmadik irány a „heterogenitás és összetettség”: a tárgyak internete olyan környezetben valósul meg, amelyben az interoperabilitás szempontjából máris egyre több kihívást jelent a meglévő alkalmazások tömege.

A fenti példák azt mutatják, hogy a tárgyak internete hozzájárulhat az állampolgárok életminőségének javulásához, mivel a dolgozóknak új és színvonalasabb munkahelyeket, a vállalkozásoknak pedig üzleti és növekedési lehetőségeket teremt, lendületbe hozva Európa versenyképességét. Az itt leírtak tehát egybevágnak a lisszaboni stratégiához kapcsolódó tágabb politikai kezdeményezésekkel és az i2010 utáni kezdeményezésekről alkotott jelenlegi elképzelésekkel[7]. Az ötlet először a rádiófrekvenciás azonosításról szóló közleményben[8] jelent meg, és azóta a rádiófrekvenciás azonosítással foglalkozó szakértői csoport[9], az EGSZB[10], valamint a berlini, a lisszaboni és a nizzai uniós csúcstalálkozó[11] hozzájárulásaival gazdagodott. Az elképzelés a Tanács azon felkérése[12] nyomán született, hogy mélyítsék el a decentralizált architektúrák kifejlesztésével, valamint a közös és decentralizált hálózatirányítással kapcsolatos vitát a tárgyak internetét illetően. Végezetül ez a dokumentum figyelembe veszi a Bizottság által felvázolt kezdeti álláspontot[13] és az arra érkezett észrevételeket[14].A tárgyak internetének néhány, már létező alkalmazása

A tárgyak internete nem holmi utópisztikus fogalom; egyes részeinek bevezetése máris folyamatban van, ahogy ez az alábbiakból is kiderül:

- A fogyasztók egyre többen használnak internetkapcsolattal és kamerával rendelkező, illetőleg NFC-technológiát (érintés nélküli kommunikációs technológiát)[15] alkalmazó mobiltelefont. Telefonjuk segítségével a fogyasztók a termékekről kiegészítő információkat tudhatnak meg, például az allergén anyagokkal kapcsolatban.

- A tagállamokban terjedőben van a gyógyszeripari termékek egyedi sorszámmal való ellátása (vonalkód segítségével), hogy minden egyes terméket ellenőrizni lehessen, mielőtt az a beteghez kerül. Ezáltal visszaszorítható a gyógyszerhamisítás, a támogatási csalás és a téves gyógyszerkiadás[16]. Ha ehhez hasonló közelítésmódot alkalmaznának általában a fogyasztási termékek nyomon követésére, Európa eredményesebben léphetne fel a termékhamisítás és a veszélyes termékek ellen[17].Az energiaágazatban több közműtársaság olyan, intelligens áramfogyasztás-mérő rendszer kiépítésébe kezdett, amely a fogyasztókat valós időben fogyasztási adatokkal látja el, az áramszolgáltatóknak pedig lehetővé teszi a villamos berendezések távmegfigyelését[18].Az olyan, hagyományos ágazatokban, mint a logisztika (e-fuvarozás)[19], a feldolgozóipar[20] és a kereskedelem, az „intelligens tárgyak” megkönnyítik az információcserét, és növelik a termelési ciklus hatásfokát.

Ezek a példák több olyan, a későbbi fejlesztésekben várhatóan fontos szerephez jutó építőelemen alapulnak, mint a rádiófrekvenciás azonosítás, az érintés nélküli kommunikáció (NFC), a kétdimenziós vonalkód, a vezeték nélküli érzékelők/vezérlőelemek, a 6-os verziószámú internetprotokoll (IPv6)[21], az ultraszéles sáv vagy a harmadik/negyedik generációs mobilszolgáltatás.

Az Európai Bizottság – a kutatási és fejlesztési keretprogramok (ötödik, hatodik és hetedik keretprogram), valamint a versenyképességi és innovációs keretprogram révén – máris beruházott ezekbe a technológiákba. A közlekedésben például a Bizottság e technológiák bevezetését tevékenyen előmozdítja a teherfuvarozási logisztikáról szóló, illetve az intelligens közlekedési rendszerrel kapcsolatos cselekvési tervvel[22]. Az európai ipar is jó helyzetben van számos ilyen technológia – például a hírközlési berendezések, a vállalati szoftverek és a félvezetők – tekintetében. A tárgyak internetének fejlesztését előmozdítva tehát megszilárdítjuk az európai IKT-ágazatot, és például olyan ágazatok növekedéséhez is hozzájárulunk, amelyekben szerep jut a lakosságközeli szolgáltatásoknak (idegenforgalom, egyéni egészségügyi ellátás stb.).

A TÁRGYAK INTERNETÉNEK IGAZGATÁSA

Miért kell a hatóságoknak közbelépniük?

Az előző szakaszban említett műszaki fejlődés minden hatósági beavatkozástól függetlenül végbe fog menni, pusztán a szokványos innovációs ciklust követve: az ipar egyszerűen saját igényei szerint hasznosítja a tudóstársadalom által újonnan kifejlesztett technológiákat.

A tárgyak internete segíteni fog egyes problémák megoldásában, ám sajátos, esetenként az egyént közvetlenül érintő kihívásokkal is együtt jár. Az alkalmazások közül egyesek például szorosan összefonódhatnak olyan, kritikus infrastruktúrákkal, mint az áramellátás, míg mások az egyes emberek hollétével kapcsolatos adatokat fognak kezelni.

A tárgyak internete gyökeres társadalmi változásokat fog előidézni, ennek tudatában tehát be kell látni, hogy fejlesztését nem lehet egyedül a magánszférára, és így esetlegesen a világ más térségeire[23],[24] hagyni. Sok olyan változás lesz, amely az európai politikai döntéshozók és hatóságok cselekvését igényli ahhoz, hogy a tárgyak internetével kapcsolatos technológiák használata valóban előmozdítsa a gazdasági növekedést, javítson az egyes állampolgár jólétén, és segítsen korunk egyes társadalmi problémáin.

Végezetül hangsúlyozni kell, hogy számos olyan elvet, amelyet a tárgyak internetének igazgatásában is célszerű követni, már megvitattak az Információs Társadalmi Világcsúcson (WSIS)[25]. Ez a nemzetközi közmegegyezés egybevág a kialakításában kulcsszerepet vállaló Európai Unió korábbi állásfoglalásaival[26]. Fontos itt kiemelni, hogy a WSIS elismerte a kormányok felelősségét a közpolitikai kérdésekben[27]: a hatóságok nem háríthatják felelősségüket az állampolgárokra. Ezen belül a tárgyak internetének igazgatását úgy kell kialakítani és gyakorolni, hogy az koherens legyen az internet igazgatásához kapcsolódó közpolitikai cselekvések összességével.

Mit kell igazgatni?

A tárgyak között általában úgy létesül kapcsolat, hogy a tárgyakat ellátják azonosítóval és olyan eszközzel, amellyel kapcsolódhatnak a többi tárgyhoz vagy a hálózathoz. A tárgy általában korlátozott mennyiségű információt hordoz, a többi információ pedig a hálózat más részeiben tárolódik. Magyarán: a tárggyal kapcsolatos információkhoz való hozzáférésnek feltétele, hogy hálózati kommunikáció létesüljön. Azonnal felmerülnek a következő kérdések:

- Hogyan épül fel az azonosító? (tárgy neve)

- Ki osztja ki az azonosítót? (névadó hatóság)

- Hogyan és hol szerezhető be további információ a tárgyról, beleértve az előtörténetét is? (címzési mechanizmus és adattár)

- Hogyan van megoldva az adatbiztonság?

- Az egyes felsorolt kérdésekért mely szereplők vállalnak felelősséget, és mi az elszámoltatás mechanizmusa?

- Milyen etikai és jogi keret alkalmazandó az egyes szereplőkre?

A tárgyak internetével kapcsolatos olyan rendszerek, amelyekben e kérdésekre nincs megnyugtató válasz, súlyos negatív következményekkel járhatnak:

- Az információk hanyag kezelése személyes adatokat fedhet fel, vagy üzleti adatok titkosságát veszélyeztetheti.

- A magánszereplők jogosultságainak és feladatainak ésszerűtlen felosztása hátráltathatja az innovációt.

- Az elszámoltathatóság hiánya a tárgyak internetével kapcsolatos rendszernek akár a működését is veszélybe sodorhatja.

1. cselekvési irányvonal – Igazgatás A Bizottság minden vonatkozó fórumon kezdeményezi és előmozdítja a vitát és a döntéshozatalt a következőkről: bizonyos számú, a tárgyak internetének igazgatásában követendő elv meghatározása; olyan, kellő mértékben decentralizált irányítású „architektúra” kialakítása, amely a világon bárhol lehetővé teszi a hatóságoknak, hogy az átláthatóság, a piaci verseny és az elszámoltathatóság tekintetében gyakorolják felelősségi körüket. |

A TÁRGYAK INTERNETÉNEK MEGHONOSODÁSA ELőTT ÁLLÓ AKADÁLYOK ELHÁRÍTÁSA

- Miközben a tárgyak internete valósággá válik, a 3. szakaszban említett igazgatási kérdéseken kívül sok más kérdés megoldatlan, és ezek mindegyike a tárgyak internetének meghonosodását akadályozó tényezővé válhat. Ez a szakasz áttekintést ad a legfontosabb ilyen kérdésekről, és részletezi, hogy a Bizottság hogyan kívánja rendezni őket.

A magánélet és a személyes adatok védelme

A tárgyak internetének társadalmi elfogadottsága szoros összefüggésben lesz a magánélet és a személyes adatok védelmével, e kettő ugyanis az uniós alapjogok közé tartozik[28]. A magánélet és a személyes adatok védelme először is hatással lesz a tárgyak internetének kialakítására. Egy egészségfelügyeleti rendszerrel felszerelt ház például saját lakóiról kényes adatokat dolgozhat fel. Annak, hogy e rendszereket megbízhatónak tartsák és elfogadják, előfeltétele, hogy intézkedések történjenek a személyes adatokkal való visszaélés és az egyéb, velük kapcsolatos kockázatok ellen.

Másfelől valószínű, hogy a tárgyak internete befolyásolni fogja a magánéletről alkotott elképzelésünket. Ezt mutatják a legújabb fejlemények az IKT-kkel, például a mobiltelefonálással és az online közösségi hálózatokkal kapcsolatban, különösen a fiatalabb nemzedékek körében.

2. cselekvési irányvonal – A magánélet és a személyes adatok védelmével kapcsolatos kérdések folyamatos figyelemmel kísérése A Bizottság nemrégiben olyan ajánlást[29] fogadott el, amely iránymutatást ad arra nézve, hogy a rádiófrekvenciás azonosítás alkalmazásai hogyan üzemeltethetők a magánélet és a személyes adatok védelmének elvével összhangban; 2010-ben a Bizottság ennél átfogóbb közleményt kíván kiadni a magánéletről és a bizalomról a mindenütt jelen lévő információ társadalmában. Ez a két példa jól szemlélteti, hogy a gyakorlatban a Bizottság hogyan fog őrködni az adatvédelmi szabályozásnak a tárgyak internetére való alkalmazása fölött, mégpedig úgy, hogy: szükség esetén konzultál a 29. cikk szerinti adatvédelmi munkacsoporttal; iránymutatást ad az uniós szabályozás helyes értelmezéséről; előmozdítja az érdekeltek közötti párbeszédet; szükség esetén további szabályozási intézkedéseket javasol. |

3. cselekvési irányvonal – A „csipek kiiktatása” A Bizottság vitát fog kezdeményezni a „csipek kiiktatásához való jog” technikai és jogi vetületeiről: ez a fogalom különböző szerzőknél más-más néven szerepel[30], és azt fejezi ki, hogy az egyénnek módjában kell állnia, hogy hálózati környezetével bármikor megszakítsa a kapcsolatot. |

- Bizalom, elfogadottság és biztonság

Az adatbiztonság elengedhetetlen, és a legtöbb érdekelt fél szemében ez a tárgyak internetének egyik sarkalatos pontja.

A magánéleti szférában az adatbiztonság szorosan kapcsolódik a bizalomnak és a magánélet védelmének már említett kérdéseihez. Az IKT-fejlesztésben korábban tapasztaltak azt mutatják, hogy ezeket a szempontokat gyakran elhanyagolják a tervezési szakaszban, a szükséges elemeknek egy későbbi szakaszban történő beillesztése pedig már nehézségeket okoz, költséges, és a rendszer minőségén sokat ront. Ezért alapvetően fontos, hogy a tárgyak internetének alkotóelemeit elejétől fogva magánélet-védelmi és biztonsági szempontok szerint, a felhasználói igényeknek messzemenően elébe menve tervezzék meg.

2009. évi munkaprogramja keretében az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (ENISA) az uniós politika támogatásaképpen – különösen a rádiófrekvenciás azonosítás összefüggésében – a bizalmat és az adatok bizalmasságát fenyegető új kockázatok azonosításába fogott. Ez az első lépés a tárgyak internetét érintő magánélet-védelmi és biztonsági kockázatok megértése felé.

A bizalom kiépítésének egy másik vetülete a technológiai rendszerek működésének és jellemzőinek személyre szabhatósága (a biztonság korlátain belül). Tanulmányok[31] kimutatták, hogy a felhasználók bizalma megnő, ha a beállításokra elegendő befolyásuk van, és ennek fontos szerepe van a technológia elterjedésében.

Az üzleti szférában az adatbiztonság az üzleti adatok elérhetőségében, megbízhatóságában és bizalmasságában nyilvánul meg. Egy cég szempontjából felmerül a kérdés, hogy ki férhet hozzá a cég adataihoz, és hogyan adható részleges adathozzáférés harmadik feleknek. Ezeket a látszólag egyszerű kérdéseket komolyan befolyásolja korunk üzleti folyamatainak bonyolultsága[32].4. cselekvési irányvonal – Az újonnan felmerülő kockázatok felderítése A Bizottság folytatni fogja az ENISA már említett tevékenységét, és adott esetben további – szabályozási és egyéb – intézkedésekkel olyan politikai keretről fog gondoskodni, amelyben a tárgyak internete meg tud birkózni a bizalmat, az elfogadottságot és a biztonságot érintő kihívásokkal. |

5. cselekvési irányvonal – A tárgyak internete mint nélkülözhetetlen gazdasági és társadalmi erőforrás Ha a tárgyak internete valóban olyan fontossá válik, mint amire számítani lehet, bármilyen fennakadás komoly hatással lehet a gazdaságra és a társadalomra. Ezért a Bizottság – különösen a kritikus információs infrastruktúrák védelmére vonatkozó tevékenységeivel[33] összefüggésben – szorosan figyelemmel fogja kísérni a tárgyak internetének nélkülözhetetlen erőforrássá válását Európa számára. |

Szabványosítás

A tárgyak internetének elterjedésében fontos szerepet kap a szabványosítás, hiszen csökkenti a piacra belépni kívánók előtt álló akadályokat és a felhasználókra háruló működési költségeket, nélküle nincs interoperabilitás és méretgazdaságosság, és általa az ipar könnyebben veszi fel a versenyt nemzetközi viszonylatban. A tárgyak internetének szabványosítása a meglévő szabványok ésszerűsítésére és szükség esetén újak kidolgozására fog irányulni.

A tárgyak internete nagy hasznát látná az IPv6 gyors bevezetésének is – miként azt a Bizottság javasolta[34] és a Tanács jóváhagyta –, mivel ezáltal tetszőleges számú tárgyat lehetne közvetlenül az interneten keresztül megcímezni.

6. cselekvési irányvonal – Szabványosítási megbízás A Bizottság értékelni fogja, hogy a meglév0151 szabványosítási megbízások mennyiben terjeszthetők ki a tárgyak internetével kapcsolatos további kérdésekre[35], illetőleg szükség esetén további megbízásokat fog kiadni. Ezenkívül a Bizottság ezután is nyomon fogja követni az európai szabványügyi szervezetek (ETSI, CEN, CENELEC), nemzetközi megfelelőik (ISO, ITU) és más szabványügyi testületek és társulások (IETF, EPCglobal stb.) tevékenységét, arra törekedve, hogy a tárgyak internetére vonatkozó szabványok kialakítása nyílt és átlátható legyen, közmegegyezésen alapuljon, és abban minden érdekelt fél részt vegyen. Különös figyelmet fog kapni az Európai Távközlési Szabványügyi Intézet (ETSI) gépközi kommunikációs munkacsoportja, valamint a keresőszolgáltatások területén az internettechnológiai munkacsoport (Internet Engineering Task Force – IETF). |

Kutatás és fejlesztés

A Bizottság a közelmúltban nyomatékosította[36] IKT-kutatási törekvéseit, és néhány intézkedést javasolt az IKT-kutatás fokozására Európában. E kezdeményezés szempontjából ígéretes a tárgyak internete, mivel átfogó társadalmi problémákat érint, és mivel ezen a területen az Európai Unió és a tagállamok máris sokat ígérő sikereket értek el, noha még sok kutatás szükséges[37] ahhoz, hogy a tárgyak internete valósággá váljon.

7. cselekvési irányvonal – Kutatás és fejlesztés A Bizottság ezután is finanszírozni fogja a hetedik keretprogramnak a tárgyak internetével kapcsolatos kutatási projektjeit, hangsúlyt fektetve az olyan, fontos technológiai vonatkozásokra, mint a mikroelektronika, a nem szilíciumalapú alkatrészek, a környezeti energiát hasznosító (energy harvesting) technológiák, a mindenütt jelenlévőség, a vezeték nélkül kommunikáló intelligens rendszerekből álló hálózatok, a szemantika, a magánélet-védelmi és biztonsági szempontok szerinti tervezés és az emberi gondolkodást utánzó szoftverek, valamint az újszerű alkalmazásokra. |

8. cselekvési irányvonal – Köz-magán társulás A Bizottság négy olyan köz-magán társulás (public-private partnership – PPP) létrehozását készíti éppen elő, amelyben a tárgyak internete fontos szerephez juthat. Közülük háromra – a „környezetbarát autók”, az „energiahatékony épületek” és a „jövő gyárai” elnevezésű kezdeményezésre – a Bizottság tett javaslatot a fellendülési tervben[38]. „A jövő internete” elnevezésű, negyedik kezdeményezés az internet jövőjével kapcsolatos meglévő IKT-kutatási erőfeszítések további integrálására irányul[39]. |

Innovációkészség

A tárgyak internetével kapcsolatos rendszereket több érdekelt fél fogja tervezni, irányítani és felhasználni, más-más üzleti modellt alkalmazva és eltérő érdekektől vezérelve. A növekedés és az innováció serkentéséhez e rendszereknek:

- anélkül kell lehetővé tenniük új alkalmazásoknak a meglévő rendszerekre való ráépülését és új rendszereknek a régiekkel párhuzamosan való bevezetését, hogy eközben a piacra való belépés túl nehézkessé válna, vagy más működési akadályok támadnának, például túlzott engedélyezési követelmények/díjak vagy nem megfelelő szellemi tulajdonjogi rendszer formájában[40];

- kellő mértékű interoperabilitást kell lehetővé tenniük, hogy innovatív és versenyképes, több területet átfogó rendszereket és alkalmazásokat lehessen kifejleszteni.

A 2. szakaszban említett technológiák közül több már kiforrott. Egyeseknél azonban még nincs valós eseteken alapuló, felhasználóközpontú forgatókönyv, ez pedig lassítja a technológia elterjedését. Ezt tovább fokozza, hogy még nem alakultak ki a tárgyak internetét támogató üzleti modellek, és hogy a vállalkozások esetenként vonakodnak beruházni. Ilyen helyzetben Európa a katalizátor szerepét töltheti be a szóban forgó alkalmazások validálására irányuló projektek ösztönzése és – adott esetben – finanszírozása révén.

9. cselekvési irányvonal – Innováció és kísérleti projektek A már felsorolt kutatási tevékenységeken túl a Bizottság megfontolja, hogy a tárgyak internetének bevezetését a versenyképességi és innovációs keretprogram keretében induló kísérleti projektekkel is előmozdítsa[41]. E kísérleti projektek középpontjában a tárgyak internetének kiemelt társadalmi hasznosságú – például az elektronikus egészségüggyel és hozzáférhetőséggel, az éghajlatváltozással vagy a digitális szakadék áthidalásával kapcsolatos – alkalmazásai állnának. |

Intézményi tudatosságnövelés

A Bizottságnak e közleménnyel kapcsolatos előkészítő munkája rávilágított, hogy az érdekelt üzleti és intézményi szereplőknek csak egy szűk köre ismeri átfogóan a tárgyak internetében rejlő kihívásokat és lehetőségeket.

10. cselekvési irányvonal – Intézményi tudatosságnövelés A Bizottság a tárgyak internetét érintő fejleményekről rendszeresen tájékoztatni fogja az Európai Parlamentet, a Tanácsot, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságot, a Régiók Bizottságát, a 29. cikk szerinti adatvédelmi munkacsoportot[42] és minden egyéb érintett felet. |

Nemzetközi párbeszéd

A tárgyak internetével kapcsolatos rendszerek és alkalmazások sok esetben természetüknél fogva nem ismernek országhatárokat, ezért folyamatos nemzetközi párbeszédet igényelnek, különösen az architektúrát, a szabványokat és az igazgatást illetően.

11. cselekvési irányvonal – Nemzetközi párbeszéd A Bizottság a tárgyak internetének minden vonatkozása tekintetében fokozni kívánja a nemzetközi partnereivel már zajló[43],[44] párbeszédet a közös fellépésekről való megállapodás, a legjobb gyakorlatok megosztása és az ebben a közleményben szereplő cselekvési irányvonalak előmozdítása céljából. |

Hulladékgazdálkodás

A tárgyak közötti kapcsolat sok esetben a tárgyakba beépített érzékelő vagy címke útján fog megvalósulni. A belátható jövőben ezek a címkék[45] fémből (jellemzően szilikonból, rézből, ezüstből és alumíniumból) fognak készülni, s a fém jelenléte nehézségeket okozhat az üveg, a műanyag az alumínium és az ónozott lemez újrafeldolgozásának gépi folyamatában.

Másfelől előny, ha az újrafeldolgozás folyamán pontosan azonosíthatók a tárgyak, vagyis a címkével ellátott tárgyak a szokványos ömlesztett hulladékból való kiemeléssel akár hatékonyabban újrafeldolgozhatók.

12. cselekvési irányvonal – Rádiófrekvenciás azonosítás az újrafeldolgozás folyamatában A hulladékgazdálkodási iparág rendszeres nyomon követése keretében a Bizottság tanulmányt indít annak felmérésére, hogy milyen nehézségekbe ütközik a címkék újrafeldolgozása, és e címkék jelenléte mennyiben előnyös, illetve hátrányos az őket viselő tárgyak újrafeldolgozása szempontjából. |

Jövőbeni fejlemények

Mint korábban már említettük, a tárgyak internete nem megbonthatatlan egész, hanem állandó fejlesztés alatt álló technológiák, rendszerek és alkalmazások széles körét felölelő halmaz.

A Bizottság, miközben a tárgyak internetének alakulását állandóan nyomon követi, az alábbi területeken is tovább folytatja tevékenységét:

- a megfelelő frekvencia-erőforrások rendelkezésre állása kellő időben. A kapcsolódó eszközök számának megnövekedése új szintű igényeket teremt az infrastruktúra-kiépítésben, akár vezetékes, akár vezeték nélküli összeköttetésről van szó. A vezeték nélküli kommunikációban fontos, hogy a frekvencia-erőforrások kellő időben rendelkezésre álljanak[46], a Bizottság tehát továbbra is nyomon követi és értékeli, hogy a tárgyak internetének céljaira további harmonizált spektrumot szükséges-e kijelölni;

- elektromágneses mezők. A tárgyak internetével kapcsolatos, jelenleg előrelátható eszközök nagy része várhatóan a rádiófrekvenciás (vagyis a 100 kHz fölötti) tartományban fog működni, nagyon kis teljesítménnyel, így aligha kell jelentős elektromágneses expozícióval számolni. Az elektromágneses mezőkkel kapcsolatos meglévő szabályozási keret[47] rendszeres felülvizsgálat tárgya, és biztosítani fogja, hogy a jövőben is minden eszköz és rendszer összhangban legyen a lakosság biztonságának és egészségének védelmével.

13. cselekvési irányvonal – Az elterjedtség mérése Az Eurostat 2009 decemberétől kezdve statisztikákat közöl a rádiófrekvenciás azonosítás technológiáinak használatáról. A tárgyak internetével kapcsolatos technológiák nyomon követése révén információk nyerhetők elterjedtségük fokáról, és értékelhetővé válik a gazdaságra és a társadalomra gyakorolt hatásuk, valamint a vonatkozó közösségi politikák eredményessége. |

14. cselekvési irányvonal – A fejlődés értékelése A fenti szempontokon túl fontos, hogy európai szinten többszereplős mechanizmus jöjjön létre: a tárgyak internetében bekövetkező fejlődés nyomon követésére; a Bizottságnak az ebben a közleményben felsorolt cselekvések végrehajtásában való támogatására; annak értékelésére, hogy az európai hatóságok milyen további intézkedéseket tegyenek. A Bizottság ehhez igénybe fogja venni a hetedik keretprogram adta lehetőségeket: európai érdekelt felekből álló reprezentatív csoportot fog összehívni, és gondoskodni fog a rendszeres párbeszédről és a legjobb gyakorlatok megosztásáról a világ többi részével. |

KÖVETKEZTETÉSEK

- Ahogy ebből a dokumentumból kiderül, a tárgyak internete még nem kézzelfogható valóság, hanem jövőkép több olyan technológiáról, amelyek együttesen gyökeresen megváltoztathatják társadalmunk működését a következő 5–15 évben.

Ha Európa proaktív hozzáállást tanúsít, azzal vezető szerepet vállalhat a tárgyak internetének kezdeti kialakításában, learathatja a gazdasági növekedésben és egyéni jólétben megnyilvánuló hasznot, s így a tárgyak internetét az ember szolgálatába állíthatja. Ellenkező esetben Európa fontos alkalomtól esne el, és olyan helyzetbe kerülhetne, amelyben alapvető értékeinek – például a magánélet és a személyes adatok védelmének – figyelembevétele nélkül kialakított technológiák alkalmazására kényszerül.

Azáltal, hogy cselekvésre és elgondolkodásra késztet, a Bizottság ezen erőfeszítés hajtóereje kíván lenni, és felkéri az Európai Parlamentet, a Tanácsot és az összes érintett felet, hogy közös munkával törekedjenek e nagyra törő, ám teljesíthető célkitűzések elérésére.

[1] Lásd az ITU 2005. évi jelentését: www.itu.int/dms_pub/itu-s/opb/pol/S-POL-IR.IT-2005-SUM-PDF-E.pdf vagy az ISTAG-jelentést: ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/ist/docs/istagscenarios2010.pdf.

[2] Lásd például: www.aal-europe.eu/about-aal.

[3] Lásd például: www.planetaryskin.org/.

[4] Lásd: Revising Europe’s ICT Strategy [Európa IKT-stratégiájának felülvizsgálata] – ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/ist/docs/istag-revising-europes-ict-strategy-final-version_en.pdf.

[5] Ez a becslés a szerzők körében igen elterjedt, és azon a feltételezésen alapul, hogy minden embert átlagosan körülbelül 10 gép vesz körül.

[6] Lásd: COM(2008) 594 végleges – Közlemény a jövő hálózatairól és az internetről.

[7] Lásd: ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/index_en.htm.

[8] Lásd: COM(2007) 96 végleges – Rádiófrekvenciás azonosítás (RFID) Európában: lépések egy politikai keret felé.

[9] Lásd a rádiófrekvenciás azonosítással foglalkozó szakértői csoport létrehozásáról szóló 2007/467/EK bizottsági határozatot.

[10] Lásd az EGSZB 2008. évi 1514. sz. véleményét.

[11] Lásd: www.internet2008.eu.

[12] Lásd a Tanács 16616/08. sz. következtetéseit.

[13] Lásd: SEC(2008) 2516 – Early Challenges regarding the “Internet of Things” [A „tárgyak internetével” kapcsolatos korai kihívások].

[14] Lásd: ec.europa.eu/information_society/policy/rfid/library/index_en.htm.

[15] Lásd: www.nfc-forum.org/home.

[16] Lásd az EFPIA tevékenységét: www.efpia.eu/Content/Default.asp?PageID=566.

[17] Lásd a RAPEX éves jelentését: ec.europa.eu/consumers/safety/rapex/docs/rapex_annualreport2009_en.pdf.

[18] Lásd: www.esma-home.eu/default.asp.

[19] Lásd: COM(2007) 607 végleges – A teherfuvarozási logisztikáról szóló cselekvési terv.

[20] Lásd a Fraunhofer-Institut für Materialfluss und Logistik [Fraunhofer Anyagáramlási és Logisztikai Intézet] honlapját: www.iml.fraunhofer.de/1327.html.

[21] Lásd az IETF vonatkozó tevékenységét: tools.ietf.org/wg/6lowpan/.

[22] Lásd COM(2008) 886 végleges – Cselekvési terv az intelligens közlekedési rendszerek alkalmazásának európai bevezetésére.

[23] Az Egyesült Államok országos hírszerzési tanácsa (American National Intelligence Council) a mindenütt jelen lévő számítástechnikát jelölte meg a 2025-ig gyökeres változást hozó kilenc technológia egyikeként. Lásd: www.dni.gov/nic/NIC_2025_project.html.

[24] A dél-koreai Songdo 6 négyzetkilométer területű város, jelenleg építés alatt áll, és rajta fogják bemutatni a tárgyak internetének első nagy léptékű kiépítését. Lásd: www.songdo.com/page1992.aspx.

[25] A tuniszi információs társadalmi menetrend – a WSIS egyik fő záródokumentuma – áttekintést ad a legfontosabb elvekről: www.itu.int/wsis/documents/doc_multi.asp?lang=fr&id=2266|2267.

[26] Lásd: COM(2006) 181 végleges – Globális együttműködés felé az információs társadalomban: feladatok az információs társadalomról rendezett csúcsértekezlet tuniszi fordulója után.

[27] A tuniszi menetrend 35a. bekezdése szerint „az internettel kapcsolatos közpolitikai kérdésekben a politikai döntés az államok szuverén joga. Az államok jogokkal és felelősséggel rendelkeznek az internettel kapcsolatos nemzetközi közpolitikai kérdésekben.”

[28] Lásd az Európai Unió Alapjogi Chartájának 7. és 8. cikkét.

[29] Lásd: C(2009) 3200 – A Bizottság ajánlása a magánélet és adatvédelmi alapelveknek a rádiófrekvenciás azonosítás által támogatott alkalmazások területén történő alkalmazásáról.

[30] Lásd: Adam Greenfield, Everyware , ISBN 0321384016.

[31] Lásd a SWAMI európai kutatási projektet: www.isi.fraunhofer.de/t/projekte/e-fri-swami.htm.

[32] Lásd az IETF vonatkozó tevékenységét — https://www.ietf.org/mailman/listinfo/esds.

[33] Lásd: COM(2009) 149 végleges – Európa védelme a nagyszabású számítógépes támadások és hálózati zavarok ellen: a felkészültség, a védelem és az ellenálló képesség fokozása.

[34] Lásd: COM(2008) 313 végleges – Cselekvési terv az internetprotokoll 6-os verziójának (IPv6) európai alkalmazására.

[35] Lásd a rádiófrekvenciás azonosításra vonatkozó EC/436 sz. és az intelligens mérőeszközökre vonatkozó EC/441 sz. megbízást.

[36] Lásd: COM(2009) 116 végleges – Az európai IKT-re irányuló kutatás-fejlesztés és innováció stratégiája: Kapcsoljunk magasabb sebességfokozatba!

[37] Lásd az EU-EPoSS közös vitaműhely jelentését: www.iot-visitthefuture.eu/fileadmin/documents/researchforeurope/270808_IoT_in_2020_Workshop_Report_V1-1.pdf.

[38] Lásd: COM(2008) 800 végleges – Az európai gazdasági fellendülés terve.

[39] Lásd: www.future-Internet.eu.

[40] A folyamat bonyolultságát és hosszadalmasságát jól szemléltetik a rádiófrekvenciás azonosítás fő szabadalomtulajdonosainak erőfeszítései, hogy egyablakos rendszerben szolgálják ki a szabadalomhasznosítókat. Lásd: www.rfidlicensing.com/ vagy az RFID Journal 2009. április 13-i számát: „ RFID Consortium Readies to Launch First Licenses” [Az RFID-konzorcium előkészíti az első engedélyek kiadását] — www.rfidjournal.com/article/view/4785.

[41] Lásd: ec.europa.eu/cip/index_en.htm.

[42] Lásd: ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/workinggroup/index_en.htm.

[43] A transzatlanti gazdasági integráció elősegítésére szolgáló, az Európai Unió és az Egyesült Államok között létrejött 2007. évi keretmegállapodásban megkülönböztetett helyen szerepel a rádiófrekvenciás azonosításban megvalósuló együttműködés, így az Európai Unió és az Egyesült Államok most már legjobb gyakorlataik megosztásával törekednek a rádiófrekvenciás azonosítás gazdasági és társadalmi hatásainak optimalizálására. Lásd: ec.europa.eu/enterprise/policies/international/cooperating-governments/usa/transatlantic-economic-council/index_en.htm.

[44] 2009 nyarán a Bizottság Információs Társadalmi és Médiaügyi Főigazgatósága együttműködési szándéknyilatkozatot fog aláírni a japán gazdasági, kereskedelmi és ipari minisztériummal, többek között a rádiófrekvenciás azonosításról, a vezeték nélküli érzékelőkből álló hálózatokról és a tárgyak internetéről.

[45] Hosszabb távú kutatások folynak e címkék szerves és biológiailag lebontható anyagokból történő készítésére vonatkozóan.

[46] Itt konkrétan a kis hatótávolságú eszközökre vonatkozó 2006/771/EK határozat rendszeres felülvizsgálatának szándéka nyilvánul meg.

[47] Lásd az 1999/519/EK tanácsi ajánlást, valamint az 1999/5/EK, a 200/40/EK és a 2006/95/EK irányelvet. Lásd még az új és újonnan azonosított egészségügyi kockázatok tudományos bizottságának (SCENIHR) 2009. január 19-i véleményét.