TARTALOMJEGYZÉK

Az Európai Iskolák rendszere 2010-ben 4

1. Bevezetés 4

2. Az iskolákban fennálló helyzet 5

2.1. Alicante 5

2.2. Bergen 5

2.3. Brüsszel 5

2.4. Culham 6

2.5. Frankfurt 6

2.6. Karlsruhe 7

2.7. Luxemburg 7

2.8. Mol 7

2.9. München 8

2.10. Varese 8

3. Költségvetési fejlemények és kihívások 8

3.1. A 2010. évi költségvetés végrehajtásának számadatai 8

3.2. A legfontosabb események 8

3.3. A 2011. évi költségvetési tervezet 9

4. politikai fejlemények és kihívások 9

4.1. A reform 9

4.2. Belső ellenőrzések 11

4.3. Culham 11

4.4. Túlzsúfoltság/infrastruktúra 11

4.5. Jogi ügyek 12

5. Pedagógiai és szerveti fejlemények és kihívások 13

5.1. A kirendelt tanárok/óraadók illetménytáblázatának felülvizsgálata 13

5.2. Az európai érettségi reformja 13

5.3. A sajátos nevelési szükségletű tanulók érdekében végzett tevékenység 14

5.4. Évismétlési arányok 14

5.5. A tanórák és az osztályok megszervezése 14

6. Az előttünk álló kihívások 15

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

Az Európai Iskolák rendszere 2010-ben

BEVEZETÉS

1. 2010-ben a szlovén és a szlovák elnökség időszaka alatt az általános gazdasági helyzet és annak az iskolák költségvetésére gyakorolt hatása jelentette az Európai Iskolák rendszerét érő legfontosabb kihívást.

Tekintve, hogy – részben a külső szervezetekkel kötött szerződésekből és a tandíjakból származó bevételek csökkenése miatt – növekszik az Európai Iskolák rendszerének költségvetéséhez nyújtott állami hozzájárulás, az Igazgatótanács – a Bizottság támogatásával – egyes kiadások felülvizsgálatától tette függővé a 2011. évi költségvetés jóváhagyását.

E feltételek teljesítése céljából, a Bizottság javaslata alapján 2010 decemberében elfogadták az újonnan kirendelt tanárok alapilletmény-táblázatának kiigazítását. A következő lépést a helyben alkalmazott személyzet illetményeinek kiigazítására vonatkozó javaslat jelenti. Ezekre az intézkedésekre azért volt szükség, hogy az Európai Iskolák alkalmazási feltételeire is kiterjesszék a 2004. évi személyzeti szabályzati reform elveinek alkalmazását. Egyértelmű kritériumokat terjesztettek elő, hogy javítsák a sajátos nevelési szükségletű tanulók oktatási integrációját, és a rendelkezésre álló erőforrások függvényében rangsorolják a pedagógiai szükségleteket, valamint hogy költséghatékonyabban szervezzék meg a tanulmányokat és a kurzusokat. Ideális esetben a 2011–2012-es tanévben meg kell hozni az említett intézkedéseket. Ugyanakkor – a korábbi félreértések megismétlődésének elkerülése érdekében – egyértelműsíteni fogják a SWAL (nyelvi szekcióval nem rendelkező) tanulókra vonatkozó szabályokat.

Az Európai Parlament és a Tanács közötti nehéz tárgyalásokat követően, a Lisszaboni Szerződés elfogadása óta első alkalommal csak decemberben fogadták el az Európai Unió 2011. évi költségvetését. A költségvetés a vártnál kisebb emelést biztosít az Európai Iskolák költségvetésének, emiatt haladéktalanul intézkedéseket kell hozni, hogy valódi megtakarításokat lehessen elérni.

2. A kezdeti átmeneti szakaszt követően fokozatosan teret nyert az Európai Iskolák rendszerének reformfolyamata, amelyről hivatalosan 2009 tavaszán született döntés. A gyakorlatban is megjelennek azok a központi és helyi reformintézkedések, amelyek célja, hogy a szabályok és a költségvetési rendeletek keretei között nagyobb önállóságot biztosítsanak a helyi iskoláknak, annak érdekében, hogy fokozzák a rendszer irányításának hatékonyságát.

Több helyi iskola folyamodott akkreditációért, ami lehetővé tenné hogy több gyermek tanulhasson az európai tanmenet alapján. A Bizottság jelentős előrelépést tett azzal, hogy jogalapot fogadott el az alkalmazottak akkreditált iskolákba járó gyermekeinek nyújtandó uniós pénzügyi hozzájárulás létrehozására.

3. A költségmegosztási erőfeszítések nem érték el a kívánt mértéket. Amellett, hogy folyamatosan problémát jelent a kirendelt tanárok hiánya, és az uniós hozzájárulás ebből következő növekedése (2010-ben 2,2 millió EUR), néhány tagállam már most kijelentette, hogy komoly nehézségeket fog okozni számukra, hogy tanárokat rendeljenek ki az újonnan létrehozott álláshelyekre.

4. A brüsszeli és luxemburgi iskolák még mindig túlzsúfoltak, azonban a 2012-ben megnyitandó két új iskola munkálatai az ütemterv szerint haladnak. Mivel Brüsszelben várhatóan továbbra is növekedni fog a tanulólétszám, az Igazgatótanács megállapodott arról, hogy 2015-ben létrehozzák az ötödik brüsszeli iskolát. A német hatóságokkal közösen vizsgálják a frankfurti iskola túlzsúfoltsági problémájának megoldási lehetőségeit.

AZ ISKOLÁKBAN FENNÁLLÓ HELYZET

Alicante

Az alicantei iskola tanulólétszáma kismértékben – 112 új tanulóval – nőtt, és 1 040 főt tett ki a négy nyelvi szekcióban. A spanyol szekció a legnépesebb, a tanulók 36,5%-a jár ide.

Bergen

A 2009/2010-es tanévi 586 főről 2010/2011-ben 608 főre emelkedett a tanulólétszám, ami kismértékű, mintegy 4%-os növekedést jelent. A tanulók túlnyomó többségének (több mint 80%-ának) szülei nem európai intézmény vagy ügynökség alkalmazottai. Ez azt jelenti, hogy a bergeni iskolában az egyik legalacsonyabb az intézményi alkalmazottak gyermekeinek aránya. 2011 nyarára halasztották a tornateremre és a légkondicionáló rendszerre vonatkozó, nagyszabású munkálatokat.

Brüsszel

A brüsszeli Európai Iskolák tanulólétszáma a 2009/2010-es tanév során elért 9 547-ről 2010/2011-ben 9 847 főre nőtt (3,1%-os emelkedés). Ennek következtében továbbra is zsúfolt a három iskola (Brüsszel I., II., és III.), amelyekben a közös létesítmények (így a játszóterek, tornatermek és étkezők) kihasználása még feszítettebbé vált.

Ugyanakkor az uccle-i iskolában kis mértékben 3 112-ről 3 074-re csökkent a tanulók létszáma a múlt évben (-1,2%). Az iskola idén a biztonságra helyezte a hangsúlyt az eljárások javítása céljából.

A woluwe-i iskola tanulóinak létszáma 1,9%-kal, 3 030-ról 3 089-re nőtt, és az infrastruktúra továbbra is komoly kihívást támaszt az iskola életének megszervezése tekintetében. Kedvező viszont, hogy 2010 őszén megkezdődtek az iskola előtti buszmegálló építési munkálatai, amelyet várhatóan a 2011/2012-es tanév kezdetén vehetnek használatba. Ez azt jelentené, hogy a buszok (közel 50) nem parkolnának többé napi rendszerességgel az iskola játszóterén.

Az ixelles-i iskola 91-el több tanulót fogadott 2010-ben, így a tanulók összlétszáma elérte a 2 902 főt (a 2009/2010-es tanévben 2 811 volt), vagyis 2010 szeptemberében 3,2%-kal növekedett.

A IV. brüsszeli iskolában következett be a legnagyobb mértékű – 26,6%-os – létszámemelkedés, a 2009/2010-es tanévben ide járó 594-ről ugyanis 2010/2011-ben 809-re emelkedett a tanulók száma. 2010 szeptemberében megkezdődött a tanítás a középiskola első évfolyamában. A belga hatóságok további infrastruktúrát bocsátottak rendelkezésre a felújított, és a IV. brüsszeli iskola ideiglenes helyszínét kibővítő „Berkendael 66” épület alakjában. Maroš Šefčovič alelnök és Marie-Dominique Simonnet miniszter asszony hivatalos ünnepség keretében avatta fel az épületet.

A brüsszeli iskolák fogadják be az Európai Iskolák teljes tanulólétszámának 43,3%-át.

Tekintve, hogy becslések szerint – különösen az EU friss bővítése nyomán érkező alkalmazottak gyermekei tekintetében – tovább emelkednek az iskoláztatási igények, az Igazgatótanács úgy döntött, hogy 2015-ben szükség lesz egy ötödik iskolára. A Bizottság – az EU képviselőjének szerepében – teljes mértékben támogatja ezt a projektet. A Bizottság tájékoztatta a költségvetési hatóságokat, és lefolytatta a költségvetési fegyelemről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló intézményközi megállapodás 47. cikke szerinti eljárást.

A brüsszeli iskolák kapacitásának külső ellenőrzés révén történő értékeléséről folytatott sokéves vita után az érdekelt felek (Régie des bâtiments, Bizottság, Főtitkárság Hivatala) úgy döntöttek, hogy elvégzik a költségvetési célú ellenőrzést, és megállapodtak arról, hogy az alábbiak szerint határozzák meg az iskolák kapacitását:

Brüsszel I. (Uccle): 3 100Brüsszel II (Woluwé): 2 850Brüsszel III (Ixelles): 2 650Brüsszel IV (Laeken): 2 800

Culham

Az Igazgatótanács 2007. évi döntésének megfelelően lépéseket tettek az I. típusú Európai iskola 2017-ig történő fokozatos bezárására, és akkreditált II. típusú iskolaként, a brit oktatási rendszer szerinti „akadémiává” történő átalakítására. A brit finanszírozó azonban 2011 elején megváltoztatta ezt a döntést. Ennek megfelelően az Igazgatótanács eredeti – ugyancsak 2007-ben hozott – döntését fogják végrehajtani, amely szerint fokozatosan leépítik az iskolát a 2017-es végleges bezárásig (lásd az alábbi 4.3. pontot).

Frankfurt

A tanulólétszám gyors ütemben növekszik annak következtében, hogy emelkedik az Európai Központi Bank alkalmazottainak száma. Az iskola befogadóképességének határához érkezett, mivel a német hatóságok továbbra sem végezték el a szükséges infrastruktúra-fejlesztést. Az iskola azt tervezi, hogy felvételi korlátozást vezet be.

2010 decemberében az Igazgatótanács jóváhagyta azt a javaslatot, hogy fokozatosan csökkentsék az olasz kormánynak és az EKB-nak az olasz nyelvi tagozat finanszírozásához nyújtott hozzájárulását. Ez további terhet ró az iskola költségvetésére. Az olasz tagozat 2002-es létrehozásának alapját a Főtitkárság, valamint az olasz kormány és az EKB közötti szerződés képezte.

Karlsruhe

A tanulólétszám stabil volt, azonban az 1. kategóriába tartozó tanulók aránya[1] továbbra sem érte el a 20%-ot: a 2010/2011-es tanévben 952 volt a karlsruhei iskola tanulóinak száma, 177 az 1. (18%), 267 a 2. (28%), 508 tanuló pedig a 3 (54%) kategóriába tartozott. A 177 1. kategóriába tartozó tanuló közül 68-an az iskola személyzetének gyermekei, és csupán 109 fő (az iskola tanulóinak 11%-a) az európai intézmények alkalmazottaié. Karlsurheben kötötték a legtöbb szerződést vállalatokkal (2. kategóriájú tanulók).

Luxemburg

Jelenleg az I. luxemburgi iskola területe ad otthont a II. luxemburgi iskola ideiglenes létesítményeinek. A túlzsúfoltság komoly problémát jelent a luxemburgi Európai Iskolákban, és ennek megfelelően korlátozó felvételi politikát alkalmaznak a nem uniós alkalmazottak gyermekeire.

A Bizottság örömmel fogadja, hogy a luxemburgi hatóságok az igények kielégítése céljából 2010. szeptemberben további ideiglenes infrastruktúrát bocsátottak az I. luxemburgi iskola (kirchbergi helyszín) rendelkezésére. A további infrastruktúra ugyanakkor e létesítmények tanulólétszámát is növeli, és ezáltal tovább súlyosbítja a zsúfoltságot. A tervek szerint 2012-ben kerül átadásra a II. luxemburgi iskola állandó létesítménye Bertrange-Mamerben. Addig azonban kritikus szintet ér el a zsúfoltság, így feltétlenül szükséges, hogy a II. luxemburgi iskola időben elkészüljön.

A luxemburgi hatóságok felajánlották, hogy megszervezik a II. luxemburgi iskolába járó tanulók szállítását, és az év során folytatódtak a gyakorlati kérdésekről zajló megbeszélések. Mivel a II. luxemburgi iskola Bertrange/Mamerben kap helyet, a tanulók és a szülők számára is döntő fontosságú a megfelelő szállítás. Az iskolai szállítást általában az Európai Iskolák szülői egyesületei szervezik, így rendkívülinek számít a luxemburgi hatóságok felajánlása, hogy magukra vállalják ezt a feladatot.

Mol

A mol-i iskola tanulólétszáma tovább nő, és 2010 szeptemberében elérte a 790 főt. Folytatódott az új angol tagozat bővülése, amely mára a második legnépesebb szekcióvá vált. A német tagozat tovább szűkül, a tanulók száma az előző évi 77-ről 46-ra csökkent. Az Igazgatótanácsnak felül kell vizsgálnia a német szekció fejlődését és fenntarthatóságát, mivel ez volt a feltétele az angol tagozat megindításának.

München

Az iskola továbbra is gyors ütemben növekszik annak következtében, hogy emelkedik az Európai Szabadalmi Hivatal alkalmazottainak száma. Az ő gyermekeik teszik ki az iskola tanulóinak háromnegyedét. Mivel a jelenlegi épületek melléképületének építése – amit a német hatóságok jóváhagytak – várhatóan 2016-ban fejeződik be, addig korlátozó felvételi politikát alkalmaznak.

Varese

A tanulólétszám stabil maradt, bár a gazdasági válság következtében sokan kiiratkoztak az iskolával szerződést kötött – és bevételkiesést elszenvedő – szervezetek alkalmazottainak gyermekei közül.

A Bizottság közbelépését követően az olasz hatóságok azt közölték, hogy 400 000 eurós infrastrukturális beruházást eszközölnek a legsürgősebb szükségletek kezelése érdekében.

KÖLTSÉGVETÉSI FEJLEMÉNYEK ÉS KIHÍVÁSOK

A 2010. évi költségvetés végrehajtásának számadatai

A tanulói összlétszám 2009 és 2010 között 2%-kal, 22 331-ről 22 778-ra nőtt. Az uniós alkalmazottak gyermekeinek (16 613 tanuló) aránya körülbelül 73%-át tette ki a teljes létszámnak, miközben a szerződést kötött szervezeteknél alkalmazottak gyermekeinek aránya 5,2%-ra (1 184 tanuló), a magánszemélyként csatlakozó családok gyermekeinek aránya pedig 21,9%-ra (4 981 tanuló) csökkent. Ugyanakkor néhány kis létszámú iskolában még mindig nagyon korlátozott az 1. kategóriába tartozó tanulók száma.

A legfontosabb események

2009 decemberében a Miniszterek Tanácsának határozata – az illetménykiigazítási módszer szerinti 3,7%-al szemben – 1,85%-os illetményemelést biztosított az intézmények alkalmazottai számára. Az európai intézmények eljárást indítottak az Európai Bíróságon, amely 2010 decemberében a javukra döntött. Az Európai Iskolák rendszerében foglalkoztatott tanárok és kirendelt alkalmazottak illetménykiigazítása a fenti döntésekhez kapcsolódik. Ennek megfelelően az Igazgatótanács 2010 januárjában jóváhagyta az első illetményemelést, 3,1 millió EUR összegű kötelezettségvállalást pedig átvittek a következő évre, és 2010-ben fizettek ki.

2010 augusztusában az Igazgatótanács költségvetés-módosítást fogadott el, hogy belefoglalja a költségvetésbe az említett 3,1 millió EUR-t, valamint a 2009. évi 2,8 millió EUR végleges költségvetési többletet, és az 1,5 millió EUR kiadáscsökkentést, amelyek 4,1 millió EUR nem teljesült egyéb bevételt ellensúlyoztak.

A 2010. év 1,7 millió EUR többlettel zárult. A kirendelt alkalmazottak hiánya miatt további 2,2 millió EUR költségvetési teher nehezedett az EU költségvetésére (szemben a 2009. évi 2,1 millió EUR-val), és komoly pedagógiai problémák is jelentkeztek. A tagállamok által nem biztosított tanárokat helyben felvett alkalmazottakkal kell pótolni, és az ő javadalmazásukat nagyrészt az EU költségvetéséből finanszírozzák. Ez a jelenség valószínűleg még markánsabbá válik, mivel néhány tagállam már tájékoztatta az Igazgatótanácsot, hogy a jelenlegi gazdasági körülmények között esetleg nem lesznek olyan helyzetben, hogy tanárokat rendeljenek ki az új álláshelyekre, ami a szerkezeti problémák súlyosbodásához fog vezetni.

Mivel fény derült arra, hogy öt iskolában nem tartották be a nyelvi tagozattal nem rendelkező tanulók egyes anyanyelvi óráira vonatkozó szabályokat, a Bizottság az Igazgatótanács 2010. áprilisi ülésén nem adhatott mentesítést a 2008. évi költségvetésre vonatkozóan. Ennek következtében felkérték az iskolákat, hogy nyújtsanak be részletes adatokat a szabályoknak meg nem felelő, előző évi órák számáról, hogy a Bizottság ki tudja számítani a visszafizetendő összegeket. Mivel az iskolák erőfeszítéseket tettek annak érdekében, hogy – amennyiben pedagógiailag lehetséges – orvosolják a helyzetet, a Bizottság csupán egyetlen visszafizetési felszólítást adott ki a karlsruhei Európai Iskolával szemben.

A 2011. évi költségvetési tervezet

Az Igazgatótanács által 2010. áprilisban jóváhagyott 2011. évi költségvetés-tervezet azt mutatta, hogy 11%-kal – 154 millió EUR-ról 171 millió EUR-ra – emelkedik a Bizottság hozzájárulása, miközben 3,6%-kal nő a tanulók száma ugyanazon időszakban. Ezért a 2011. költségvetés tervezetét azzal a feltétellel fogadták el, hogy szerkezeti intézkedéseket hoznak a kiadások csökkentésére, különös tekintettel a középiskolai tanárok illetménytáblázatának, a tanórák megszervezésének, valamint a sajátos nevelési igényű gyermekekre vonatkozó kritériumok meghatározásának (részletesebben lásd az 5. pontban) felülvizsgálatára.

Mivel az Európai Iskolák költségvetésének 85%-át a megtartott órák díjazásától és mennyiségétől függő illetményekre költik, az említett intézkedések valódi megtakarítást írnak elő.

Az Európai Unió 2011. évi költségvetését 2010. decemberben fogadták el, első ízben a Lisszaboni Szerződés szerinti eljárásoknak megfelelően. A költségvetés az Európai Parlament és a Tanács közötti nehéz tárgyalások eredményeként jött létre. Az Európai Iskolák előirányzatát 164 millió EUR-ban határozták meg. Ez a rendkívüli helyzet még inkább szükségessé tette a fenti intézkedések végrehajtását.

Ennek megfelelően az Igazgatótanács tizenkét részletben hajtotta végre a 2011. évi költségvetését, és a módosított 2011. évi költségvetést 2011. áprilisban hagyták jóvá.

POLITIKAI FEJLEMÉNYEK ÉS KIHÍVÁSOK

A reform

2009-ben az Igazgatótanács elfogadta az Európai Iskolák reformjára vonatkozó határozatot, amely a szervezeti kérdések tekintetében 2009. szeptember 1-jén, az Igazgatótestület működésére vonatkozó belső szabályok tekintetében pedig – a meglévő szabályok felülvizsgálatát követően – 2010. szeptember 1-jén lépett hatályba.

A reform egyik legfontosabb része arra vonatkozik, hogy az Európai Iskolák rendszerét megnyitják a nemzeti iskolák előtt. Ezt a folyamatot az Európai Parlament 2002. és 2005. évi állásfoglalásai indították el, és azzal kezdődött, hogy 2005-ben meghatározták és jóváhagyták az európai oktatás kritériumait. Az első néhány év tapasztalatai alapján a Főtitkár helyzetértékelést terjesztett elő, amely szerint noha az Európai Parlament politikai akarata és a tényleges oktatási szükségletek (a bővítést követően sok ügynökség nyílt a tagállamokban) előre lendítették a folyamatot, jogi, pedagógiai, szervezeti és pénzügyi aggodalmak – amelyek különösen az európai érettségivel kapcsolatban nyilvánultak meg – gátolták annak továbbvitelét. A Főtitkár megbízást kapott az Igazgatótanács által 2011 áprilisában megtárgyalandó továbbfejlesztési javaslatok előterjesztésére.

Jelenleg öt, az olaszországi, görögországi, finnországi és franciaországi európai intézmények és ügynökségek közelében működő II. típusú akkreditált iskolában oktatnak az európai tanmenet szerint. Ezek az iskolák igen eltérnek szervezetük, méretük, a kínált nyelvi tagozatok tekintetében, és abban is, hogy az uniós alkalmazottak gyermekei közül hányan tanulnak az iskolában. Mostanáig csak az olaszországi iskola rendezett európai érettségi vizsgát. Másodikként 2013-tól várhatóan az a finn iskola teszi meg ezt, amely esetében az Igazgatótanács decemberben jóváhagyta a S6-S7 megfelelőségi ügyiratot (az akkreditációs eljárás második szakasza).

Két további iskola, a manosque-i (Franciaország) és a hágai (Hollandia) esetében folyamatban van a II. típusú iskolák akkreditációs eljárása.

Az első III. típusú iskolakánt hagyták jóvá a bad vilbeli német iskola megfelelőségi ügyiratát. E típus estében nincs szükség arra, hogy az iskola valamely uniós intézmény vagy ügynökség szomszédságában helyezkedjen el.

Nagy előrelépést jelent a Bizottságnak az a döntése, hogy a 2009–2010-es tanévben első alkalommal uniós hozzájárulást biztosít az uniós alkalmazottak II. típusú iskolákban tanuló gyermekei után. Ily módon elősegíti, hogy az iskolák állni tudják az európai iskoláztatásból és érettségiből származó járulékos költségeket.

A brit hatóságok megszüntették a culhami Európai Iskola II. típusú iskolává történő átalakítására irányuló projektet (lásd a 4.3. pontot).

A reform „költségmegosztási” része foglalkozott azzal a problémával, hogy a tagállamok nem rendelnek ki elegendő számú tanárt. Megállapodás született arról, hogy lehetővé teszik nem anyanyelvi tanárok kirendelését, hogy csökkentsék azon tagállamok terhét, amelyek a három közvetítő nyelven beszélő tanárokat rendelik ki. Két év elteltével azonban csupán néhány tagállam áll készen arra, hogy betöltse ezeket az álláshelyeket.

Ami a központi és a helyi szintű irányítást illeti, megállapodás született arról, hogy növelik a helyi iskolák önállóságát és felelősségi körét. A végrehajtás fokozatosan történik, és a legjobb gyakorlat jelenleg formálódik.

Az Igazgatótestület őszi ülésein az iskolák előterjesztették az új iskolaévre vonatkozó valamennyi statisztikai adatot. Az eljárások szerint az iskolák az év elején bemutatják a célkitűzéseiket és prioritásaikat tartalmazó éves és többéves iskolai terveiket, valamint a költségvetés tervezetét. Tavasszal az iskola a Főtitkár és az Igazgatótanács elé terjeszti az éves tevékenységi tervet, amely azt taglalja, hogy teljesültek-e a célkitűzések és tiszteletben tartották-e a költségvetési korlátokat. Ennek alapján mód nyílik a központilag elvégzendő ellenőrzésekre.

Belső ellenőrzések

A Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata továbbra is ellátja az Európai Iskolák rendszerének belső ellenőrzésével kapcsolatos feladatkört, amelyet a 2007-ben hatályba lépett költségvetési rendelet hozott létre.

A Belső Ellenőrzési Szolgálat által elvégzett, az emberi erőforrás kezelésére irányuló ellenőrzések eredményeit az Igazgatótanács 2010. áprilisi ülésén terjesztették elő, a Főtitkárság Hivatala és az Iskolák válaszaival és cselekvési terveivel együtt. Az év során további előrehaladást értek el az ellenőrzés keretében – különösen a személyzeti felvétel, az értékelési eljárások és a képzési politika fejlesztése vonatkozásában – tett ajánlások végrehajtása terén. További erőfeszítések szükségesek ahhoz, hogy előrehaladást érjenek el Belső Ellenőrzési Szolgálat által körvonalazott olyan „több területet érintő kérdésekben”, amelyek a rendszer egészére vonatkoznak. (pl.: a Főtitkárság testületi felelőssége)

Culham

Több lépést tettek annak érdekében, hogy folytassák az I. típusú Európai Iskolának az Európai Iskolák rendszerén belüli II. típusú akkreditált iskolává és a brit oktatási rendszer szerinti közoktatási intézménnyé („akadémiává”) történő, 2017-ig megvalósítandó átalakítását, így annak előkészítését, hogy a jövőben is európai tanrend szerint oktathassanak és európai érettségi bizonyítványt adhassanak ki.

Az Igazgatótanács decemberben azzal a feltétellel fogadta el az akkreditációs eljárás második lépését jelentő megfelelőségi ügyiratot, hogy az érdekeltek jogilag kötelező dokumentumot írnak alá kölcsönös kötelezettségvállalásaik megerősítése céljából („jogutódlási megállapodás”), továbbá hogy aláírásra kerül a kirendelt személyzet és a brit közoktatási intézmény közötti kétoldalú megállapodás („kirendelési megállapodás”).

Különösen a Főtitkárság és a Bizottság tett jelentős erőfeszítéseket és fordított komoly energiát az átalakítási projektre. A Bizottság új jogalapot hozott létre e különleges akkreditáció esetében, amely során első ízben alakítanak át egy I. típusú iskolát II. típusú iskolává. A részt vevő felek kiterjedt tárgyalásokat folytattak költségvetési és jogi kérdésekben. Az idei év elején a brit finanszírozó visszavonta az átalakítási eljárás iránti kötelezettségvállalását, és kinyilvánította, hogy nincs olyan helyzetben, hogy aláírhatna egy, az Európai Bizottság által igényelt jogilag kötelező megállapodást.

Mivel meghiúsult a brit közoktatási intézménnyé való átalakítás, az Igazgatótanács eredeti, 2007-ben hozott határozatát fogják végrehajtani, amely az iskola 2017-ben történő végleges bezárásához vezető fokozatos leépítését irányozza elő.

Túlzsúfoltság/infrastruktúra

Az iskolai férőhelyek iránti igény évek óta több helyszínen is meghaladja a kínálatot. Ez a helyzet leginkább a brüsszeli, luxemburgi, frankfurti és varese-i iskolákat érinti. A Bizottság szoros figyelemmel kísérte ezt a helyzetet, és szükség esetén kapcsolatba lépett a nemzeti hatóságokkal, emlékeztetve őket arra, hogy teljes mértékben eleget kell tenniük az intézményekkel szemben fogadó országként vállalt kötelezettségeiknek, továbbá megfelelő létesítményeket kell biztosítaniuk az Európai Iskolák számára. A brüsszeli és a luxemburgi iskolák számára könnyebbséget jelent, hogy 2012-ben várhatóan megnyílik két új iskola.

A túlzsúfolt iskoláknak korlátozó felvételi politikát kell alkalmazniuk, és sok esetben nem fogadhatják el olyan helyi gyermekek jelentkezését, akiknek a szülei nem az uniós intézmények alkalmazottai. Brüsszelben a Központi Felvételi Hatóság felel az iskolai férőhelyek elosztásáért.

2010-ben az Igazgatótanács arra a következtetésre jutott, hogy a tanulólétszám további emelkedése miatt 2015-ben szükség lesz egy ötödik iskolára. Még nem kezdődtek meg a megbeszélések a belga hatóságokkal az iskola elhelyezéséről és a további részletekről. A korábbi tapasztalatokon alapuló becslés szerint egy 2 500 tanulót befogadó iskola éves költsége 28 millió EUR körül alakul, amikor ötéves átmenti időszak után a létesítmény eléri a teljes kapacitását.

Jogi ügyek

2009-ben egy sor keresetet indítottak a Bíróságon. Egy jogsértési ügy indult Belgiummal szemben a székhely-megállapodás értelmében az Európai Iskolák berendezéséhez és egyéb eszközeihez nyújtandó hozzájárulással kapcsolatosan (C-132/09. sz. Bizottság kontra Belgium ügy). A második ügy az Európai Iskolákról szóló egyezménnyel létrehozott felülbírálati bizottságok által előterjesztett előzetes döntéshozatal iránti kérelem volt, amely az angol tanárok díjazásának árfolyam-ingadozás esetén történő kiigazítására vonatkozott (C-196/09. sz. Paul Miles és társai kontra Európai Iskolák ügy). A harmadik ügy volt az első olyan kereset, amelyet az Európai Iskolákról szóló egyezmény 26. cikke alapján, az egyezmény két fele közötti, a kirendelt tanárok alkalmazási feltételeinek értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatos jogvitában terjesztettek elő.

Említést érdemel, hogy az első két ügyben (C-132/09. és C-196/09. sz. ügyek) a Bíróság úgy ítélte meg, hogy nem rendelkezik hatáskörrel sem a jogsértési eljárások keretében a székhely-megállapodásból eredő jogvitákban, sem az Európai Iskolákról szóló egyezmény által létrehozott felülbírálati bizottságok által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tekintetében, mivel az utóbbiak nem tartoznak az EUMSZ 267. cikke értelmében vett tagállami bíróságok közé. A C-196/09. sz. ügyben a Bíróság kifejezetten kimondta az alábbiakat: „meg kell állapítani, hogy az Európai Iskolákról szóló egyezménnyel létrehozott jogi védelmi rendszernek továbbfejlődése” – amely lehetővé tenné, hogy az Európai Iskolák felülbírálati bizottságai előzetes döntéshozatal iránti kérelmeket terjesszenek elő – „kétségkívül elképzelhető, a jelenleg hatályos rendszert átalakítása azonban a tagállamok joga”.

A C-545/09. sz. Európai Bizottság kontra Egyesült Királyság ügy még nem zárult le. Paolo Mengozzi főtanácsnok 2011. július 7-i véleményében a Bizottság mellett foglalt állást.

Végezetül egy Belgiumban helyben alkalmazott tanár keresetet nyújtott be a nemzeti bíróságon a 2004 előtti szabadságilletmény kifizetése tekintetében. Várhatóan 2011-ben születik ítélet arról, hogy elvileg milyen mértékben lehet 2004 ellőttre visszamenőleg alkalmazni ezt a kifizetést. Magát a kifizetést már jogszerűnek ítélték. A visszaható hatás mértékére vonatkozó ítélet kimenetele komoly költségvetési hatásokkal jár majd, különösen mivel másik 26 helyben alkalmazott tanár is előállt ugyanezzel a követeléssel. Az eljárás még folyamatban van.

PEDAGÓGIAI ÉS SZERVETI FEJLEMÉNYEK ÉS KIHÍVÁSOK

A kirendelt tanárok/óraadók illetménytáblázatának felülvizsgálata

A kirendelt tanárok személyzeti szabályzata kimondja, hogy bizonyos fokú egyenértékűség van az intézmények alkalmazottai, valamint az Európai Iskolák rendszerében kirendelt tanárok között. Mindazonáltal, amikor 2004-ben sor került az európai intézmények alkalmazottait érintő reformra, a kirendelt tanárok illetménytáblázatát nem igazították ki ennek megfelelően. Decemberben az Igazgatótanács elfogadta azon szabályozások felülvizsgálatát, amelyeket az új tanárok 2011/2012-es tanévre történő felvétele érdekében kell végrehajtani. A már szolgálatban álló tanárokat nem érintenék ezek a változtatások. A következő 9 év során fokozatosan érnének el megtakarításokat, amelyek évente 3,1 millió EUR-t tennének ki, összesen pedig 27 millió EUR megtakarítást hoznának az átmeneti időszak végéig. A fentieket követően a helyben alkalmazott tanárok fizetésének felülvizsgálatát is megkezdték.

Az európai érettségi reformja

A rendszer megnyitására irányuló folyamat részeként lépéseket kellett tenni az érettségi megszervezésének egyszerűsítése és a költségek csökkentése érdekében, anélkül hogy ezáltal veszélybe kerülne az érettségi vizsga minősége. 2009 óta az érettségi reform célja a vizsga tartalmának és megszervezésének áttekintése és felülvizsgálata, hogy az megfeleljen az egyetemek és/vagy felsőoktatási intézmények jelenlegi követelményeinek, továbbá hogy egyszerűsítse a szélesebb körű hozzáférhetőségre irányuló eljárást.

2010. decemberben az Igazgatótanács jóváhagyott néhány olyan 2010-ben benyújtott javaslatot, amelyeknek a 2012-es érettségi vizsga alkalmával kell életbe lépniük. Az érettségi bizonyítványokat a központi hatóság fogja aláírni, növekszik az európai érettségi regisztrációs díja, és csupán azok a vizsgázók tekinthetők sikeresnek, akik 60%-os vagy azt meghaladó záró minősítést értek el.

Az európai érettségivel foglalkozó munkacsoport megbízatását egy évesre hosszabbították, mivel különböző pedagógiai és szervezési kérdések (pl.: az írásbeli és szóbeli vizsgák száma és jellege, a kettős javítás, az érettségi írásbeli vizsgáinak számítógépes javítása, valamint az érettségi vizsgán alapuló, a lisszaboni stratégiára reagáló átfogó tantervi projekt bevezetése, a kötelező 180 napos tankötelezettség, továbbá az írásbeli és szóbeli vizsgák értékelésének összehangolása) megvitatása még nem fejeződött be. A reformfolyamat várhatóan a 2014-es érettségi vizsgaidőszakra fejeződik be.

A sajátos nevelési szükségletű tanulók érdekében végzett tevékenység

Az elmúlt három évben jelentősen nőtt a sajátos nevelési szükségletű tanulók száma. Ezzel párhuzamosan 27%-kal növekedtek az ilyen tanulókra fordított kiadások ugyanebben az időszakban. Az Európai Iskolák Igazgatótanácsa megvitatta az említett növekedést, és arra a következtetésre jutott, hogy „ellenőrzés alá kell vonni a sajátos nevelési szükségletű tanulókra fordított költségvetés növekedését annak révén, hogy szigorú kritériumokat állapítunk meg az ilyen tanulók oktatási integrációjára fordítható kiadások tekintetében, és kizárjuk a gyógykezelések biztosításával kapcsolatos azon kiadásokat, amelyeket nem az iskoláknak kell fedezniük.”

Néhány intézkedést 2010-ben meghoztak. A tanfelügyelők elkészítettek egy, a sajátos nevelési szükségletű tanulókra vonatkozó tájékoztatót abból a célból, hogy összehangolják az ilyen tanulókra vonatkozó előírásokat, és megosszák a helyes gyakorlatokat az iskolák között. Az iskolák mostantól összegyűjtik a hasonló típusú szükségletekkel rendelkező tanulókat, hogy felzárkóztató órákat biztosítsanak számukra, továbbá háromoldalú elvi megállapodás született az iskolák, a szülők és a gyógykezelést végző személyek között arról, hogy a szülők által fizetendő gyógykezeléseket az iskolák létesítményeiben szervezik meg.

A Bizottság teljes mértékben támogatja az említett intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik, hogy az iskolák továbbra is erőfeszítéseket tegyenek a sajátos nevelési szükségletű tanulók integrálására, miközben az ilyen tanulók fejlődésének elősegítésével kapcsolatos pedagógiai kérdésekre összpontosítanak, továbbá hogy az iskolák optimálisan kihasználják erőforrásaikat.

Évismétlési arányok

2009-ben általános vita kezdődött az évismétlési arányokról azt követően, hogy előterjesztették azt a statisztikai elemzést, amely évenkénti, nyelvi tagozatonkénti és iskolánkénti bontásban mutatja be az évismétlések számát és százalékos mértékét. Miután a Főtitkár által végzett további tanulmány és elemzés azt mutatta, hogy a legmagasabb évismétlési arány a középiskola negyedik és ötödik évfolyamán, a természettudományos tantárgyak tekintetében jelentkezik, az Igazgatótanács úgy döntött, hogy munkacsoportot hoz létre azzal a megbízatással, hogy készítsen a strukturális intézkedésekre vonatkozó pontos iránymutatásokat, és konkrét pedagógiai kezdeményezések révén biztosítsa azok végrehajtását.

A munkacsoport 2010 őszén előterjesztett zárójelentése 19 intézkedést ölel fel. Néhány intézkedés azonnal végrehajtható, egyes intézkedések alaposabb mérlegelést igényelnek, mások pedig helyben hajthatók végre.

A tanórák és az osztályok megszervezése

A tanórák megszervezésére vonatkozó szabályok felülvizsgálata volt az év egyik legfontosabb vitatott kérdése. Kihívást jelentett az e kérdést érintő korábbi határozatok összegyűjtése abból a célból, hogy egyértelművé tegyék az említett határozatok némelyikét, és gondoskodjanak az oktatás ésszerűbb megszervezéséről annak révén, hogy a rendelkezésre álló költségvetést reális módon hozzáigazítják a tanulók valós igényeihez. Mivel valamennyi érdekelt tudatában van annak, hogy megtakarításokra van szükség, most lehetőség nyílik olyan intézkedések elfogadására, amelyek elősegítik, hogy megtakarításokat érjenek el, továbbá hogy átalakítsák és optimalizálják a tanítási módszereket.

2010-ben sok intézkedést megvitattak, így például a kis csoportos foglalkozások számának csökkentését, vagy a második nyelv tanítási célú használatát, hogy különböző nyelvű gyermekekből álló csoportokat alakítsanak ki. Emellett egyértelműsítették a nyelvi szekcióval nem rendelkező tanulókra vonatkozó szabályokat. Az említett új, tisztázott szabályok segítséget nyújtanak az igazgatóknak a választható tantárgyak és a csoportok megszervezéséhez a 2011/2012-es tanévben.

AZ ELőTTÜNK ÁLLÓ KIHÍVÁSOK

A következő év egyik legjelentősebb kihívását az jelenti, hogy fenntartsák a magas színvonalú oktatást, miközben átszervezik és korszerűsítik az Európai Iskolák rendszerének szerkezetét, és tiszteletben tartják a nehéz, és rövid távon valószínűleg nem is javuló pénzügyi körülmények által megszabott költségvetési korlátokat.

A rendszer jövője emellett abban rejlik, hogy nyitottá teszik azt oly módon, hogy több nemzeti iskolát ösztönöznek arra, hogy akkreditációért folyamodjon, és szélesebb körre terjesztik ki az európai tanmenetet. Ez a másik olyan terület, ahol majd lépéseket kell tenni.

Továbbá, az Európai Bizottságot nyugtalanítja, hogy egyes tagállamok az infrastruktúra és a tanárok kirendelése tekintetében egyaránt nehezen tesznek eleget a kötelezettségeinek. A Bizottság arra törekszik, hogy az adott szabályozási keret és a költségvetési hatóságok által elkülönített költségvetés határain belül a lehető legjobb feltételeket teremtse meg a tanulók számára.

[1] Azok a tanulók tartoznak az 1. kategóriába, akiket kötelezően fel kell venni az Európai Iskolákba. Ezek a tanulók tandíjmentességet élveznek.