HU    HU 
 
 
 EURÓPAI  
BIZOTTSÁG   
Brüsszel, 2015.6.17.  
COM(2015) 299 final  
  
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A 
TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A 
RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK  
Jelentés a 2015 -ös nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszere 
végrehajtásáról  
  
 
 A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, 
AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK 
BIZOTTSÁGÁNAK  
Jelentés a 2015 -ös nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszere végrehajtásáról  
 
 
ELŐREHALADÁS ÉS AKADÁ LYOK  
1. Bevezetés: Közös munka — bizottsági támogatás a tagállamok számára  
 
A kirekesztés, amivel számo s roma szembesül, erős ellentmondásban áll az Európai Unió (EU) 
alapvető értékeivel. A cigányellenesség, valamint a roma közösségek és a többségi társadalom 
közötti bizalomhiány mély történelmi gyökerekkel bír, míg az uniós szintű erőfeszítések csak az 
elmúlt évtizedben kezdődtek. A nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszere 2020 -
ig1 átfogó megközelítést fogalmazott meg, amelyben a romák hátrányos megkülönböztetése 
elleni küzdelem, valamint társadalmi és gazdasági befogadásuk szorosan összefügg . Az uniós 
keretrendszerrel összhangban a tagállamok nemzeti romaintegrációs stratégiákat2 fogadtak el, a 
saját roma népességük nagyságrendjéhez és helyzetéhez igazítva azt. A romák integrációját célzó 
hatékony tagállami intézkedésekről szóló, 2013. évi ta nácsi ajánlás konkrét útmutatót biztosít az 
integrációs intézkedések javítására és végrehajtására3, 
 
Bár a romák integrációja elsődlegesen a tagállamok felelőssége, az Európai Bizottság mind az 
uniós keretrendszerben, mind az Európa 2020 stratégia európai szemeszterében megerősítette 
szakpolitikai támogatását, és a politikai prioritásokhoz európai támogatást kapcsolt. A kölcsönös 
tanulás és együttműködés előmozdítása érdekében a Bizottság elősegíti a nemzeti roma 
kapcsolattartó pontok hálózatát. A Bizottság  és a tagállamok közötti kétoldalú találkozók 
lehetőséget nyújtottak a kérdés részletes megvitatására az adott tagállamok minden illetékes 
hatóságának és civil társadalmának részvételével4. A 2014 -es európai roma csúcstalálkozó 
minden érdekelt felet egy pl atformra hozott, hogy az uniós keretrendszer elindítása utáni 
fejleményeket értékeljék, és a helyi szintű végrehajtásra kezdjenek összpontosítani.  
 
                                                 
1 COM(2011) 173 végleges, HL L 76, 2011.3.22., 68. o.  
2 A 2011. május 29 -i EPSCO tanácsi következtetésekkel összhangban a tagállamokat felhívták arra, hogy „készítsék 
el, tegyék naprakésszé, illetve fejlesszék tovább a romák befogadását célzó stratégiáikat vagy azokat az integrált 
szakpolitikai intézkedéscsoma gjaikat, amelyek a társadalmi befogadási politikák tágabb keretén belül a romák 
helyzetének javítására irányulnak”, 10658/11.  
3 A romák integrációját célzó hatékony tagállami intézkedésekről szóló tanácsi ajánlás, HL C 378., 2013.12.14.  
4 Kétoldalú találko zókra került sor Bulgáriával, a Cseh Köztársasággal, Görögországgal és Franciaországgal. A 
nemzeti romaintegrációs stratégiák végrehajtásával kapcsolatos további kétoldalú találkozókra került sor 
Magyarországon, Szlovákiában és Romániában az Európa 2020 ro mák számára nyújtott uniós támogatások 
felhasználásával kapcsolatos tényfeltáró misszióinak részeként.  
  
3 
 A Bizottság áttekintette a tagállamokban a stratégiák hatékony végrehajtásához szükséges 
strukturális előfeltételek megerősítésével kapcsolatban tett előrelépést5, nevezetesen a 
koordinációs és nyomonkövetési mechanizmusokat, valamint a hátrányos megkülönböztetés 
elleni küzdelmet. Most első alkalommal vizsgálta meg azt is, hogy a tagállamok miként tervezik  
kiaknázni a 2014 –2020 közötti időszakban rendelkezésre álló uniós támogatások által biztosított 
új lehetőségeket. A jelentés a tagállami6 és civil társadalmi7 hozzájárulásokon (Belgium 
kivételével, amely nem küldött hozzájárulást), továbbá az Alapjogi Ügy nökség szakértői 
hálózata által megfogalmazott jelentéseken alapul. A strukturális előfeltételek jelenlegi 
helyzetének általános értékelésén túl a jelentés bemutatja a tagállami gyakorlatokat is ezeken a 
területeken.  
2. Előrehaladás a tagállamokban – a Biz ottság értékelése  
 
Az uniós keretrendszer új elvárásokat fogalmaz meg a végrehajtásért felelős tagállamok, 
valamint a nyomon követést és koordinálást végző Európai Bizottság felé egyaránt. A 
keretrendszer 10 éves perspektívája ellenére több érdekelt fél na gy reményeket fűzött a romák 
életkörülményeiben rövid távon, széles körben bekövetkező javulásokhoz, miközben a gazdasági 
válságkövetkeztében a helyzet tovább romlott, különösen a legnagyobb roma közösségekkel 
rendelkező országokban. Bár a társadalmi és ga zdasági integráció megvalósítása időigényes, 
némi előrelépés történt a tendencia megfordítása irányába, mivel kialakultak a fenntartható és 
kézzelfogható változást szolgáló struktúrák.  
 
2.1. Az európai szemeszter iránymutató megközelítései a roma integráci ó finanszírozásához  
 
A Bizottság a romák beilleszkedésének elősegítésére tett tagállami fellépéseket az európai 
szemeszter keretében irányítja és követi nyomon, hogy biztosítsa a romaintegrációs stratégiák 
összhangját az általános politikákkal. A Tanács á ltal elfogadott, a romák integrációjára 
vonatkozó országspecifikus ajánlások  2012 -ben, 2013 -ban és 2014 -ben (amelyek az integrált 
oktatást, szegénységcsökkentést és munkaerő -piaci aktiváló intézkedéseket, valamint a nemzeti 
romaintegrációs stratégiák végre hajtását célozták) a támogatási prioritások meghatározásához 
szolgáltak alapul  a Bizottság és a tagállamok között az uniós alapok felhasználásáról folytatott 
tárgyalásokhoz8. 2015 -ben a Bizottság országspecifikus ajánlásokat javasolt a roma gyermekek 
                                                 
5 A 2013 -as közlemény volt az utolsó, amely ezen előfeltételeket vizsgálta, míg a 2014 -es közlemény az uniós 
keretrendszer négy szakpolitikai területére,  valamint a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelemre összpontosult.  
6 A tagállamokat a következő rövidítések jelzik: AT -Ausztria, BE -Belgium, BG -Bulgária, CY -Ciprus, CZ -Cseh 
Köztársaság, DE -Németország, DK -Dánia, EE -Észtország, EL -Görögország, ES -Span yolország, FI -Finnország, FR -
Franciaország, HU -Magyarország, HR -Horvátország, IE - Írország, IT -Olaszország, LT -Litvánia, LU -Luxemburg, 
LV-Lettország, MT -Málta, NL -Hollandia, PL -Lengyelország, PT -Portugália, RO -Románia, SE -Svédország, SI -
Szlovénia, SK -Szlov ákia, UK -Egyesült Királyság. MT területén nincs roma népesség.  
7 Az idei évi értékeléshez a Roma Integráció Évtizede Alapítványi Titkárságtól négy tagállami civil társadalmi 
koalíción (CZ: Nyitott Társadalom Alap; HU: Esély a Gyermekeknek Alapítvány, Habit at for Humanity 
Magyarország, Magyar Női Érdekérvényesítő Szövetség, Metropolitan Research Institute, Partners Hungary 
Alapítvány, Romaversitas Alapítvány; RO: Roma Közösségek Erőforrás Központja, Soros Alapítvány, Civil 
Társadalomfejlesztési Alapítvány, I ulius Albert Rostas; SK: Etnikai és Kulturális Kutatóközpont), valamint a 
következő szervezeteken keresztül érkeztek hozzájárulások: Amalipe, ERIO, ERRC, ERTF, Eurocities, 
Eurodiaconia, Pavee Point Ireland, Romano Centro Austria, Asociación de Enseñantes c on Gitanos, Fundación 
Secretariado Gitano, RSG UK és Consejo Estatal del Pueblo Gitano. Az Európa Tanács rasszizmus és intolerancia 
felszámolásával foglalkozó bizottságának munkáját szintén figyelembe vették.  
8 Az 1303/2013/EU (CPR) rendelet  4. cikkének (1 ) bekezdése.  
  
4 
 részv ételének előmozdítására a minőségi integrált koragyermekkori nevelésben és iskolai 
oktatásban a legnagyobb roma közösségekkel rendelkező és a legsürgetőbb kihívásokkal 
szembesülő öt ország (BG, CZ, HU, RO, SK) számára9.  
 
A Bizottság arra ösztönözte a tagállamokat, hogy az uniós alapokat mind a kifejezetten a romák 
helyzetének javítását célzó intézkedésekhez, mind a romák integrációjának más releváns 
területekre – így például az oktatásra, foglalkoztatásra vagy társadalmi b efogadásra – történő 
kiterjesztéséhez használják. Az általános politikák inkluzív reformja  kulcsfontosságú, mivel 
az országspecifikus ajánlások által kiemelt prioritások – így például az integrált oktatás – nem 
érhetőek el kizárólag célzott fellépésekkel.  
 
Több mint 80 milliárd EUR (jelenlegi árakon) került elkülönítésre az emberi tőkébe történő 
befektetésre a foglalkoztatás, oktatás és társadalmi befogadás területein, ideértve az 
egészségügyi ellátáshoz és egészségfejlesztéshez való hozzáférést az Európai Szociális 
Alapon (ESZA) keresztül . Ezzel lezárul az elmúlt 25 évben az ESZA kohéziós politika 
támogatáson belüli arányának fokozatos csökkenése10. A tagállamok átlagosan az ESZA teljes 
költségvetésének (20 milliárd EUR) 25 % -át különítették el a társadalmi befogadást elősegítő 
intézkedésekre. Ez jóval meghaladja az egyes tagállamok számára előírt 20 % -ot. Ezen a 
területen a marginalizált közösségek  – így a marginalizált roma közösségek – integrációjának  
beruházási prioritását határozták meg, hogy kifejezette n, de nem kizárólagosan őket célozzák 
meg11, és az eredményeket jobban nyomon tudják követni.  
 
Ezen túlmenően a partnerségi megállapodások alapján a tagállamok úgy döntöttek, hogy az 
Európai Regionális Fejlesztési Alapból  juttatott összegeikből körülbelül 2 0 milliárd EUR -t az 
inkluzív növekedésre fordítanak, ideértve 10,8 milliárd EUR -t a társadalmi befogadás és a 
szegénység elleni küzdelem elősegítésére. E kereten belül több beruházási prioritás használható 
a roma integráció támogatására, ideértve a társada lmi, egészségügyi vagy oktatási 
infrastruktúrába való beruházást és a rászoruló közösségek fizikai, gazdasági és társadalmi 
megújulásához  való hozzájárulást.  
 
Ami az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapot (EMVA)  illeti, a hat vidékfejlesztési 
priori tási cél egyike a vidéki gazdaság és népesség társadalmi -gazdasági fejlesztése , és az 
Alap hozzájárul számos roma lakta vidéki területen a társadalmi befogadáshoz.  A LEADER 
keretében a helyi fejlesztési stratégiák a roma integráció hatékony eszközének bizo nyultak (BG, 
CZ, HU, RO, SK)12. Bár a tárgyalások még folyamatban vannak, azt már meg lehet erősíteni, 
hogy a leginkább érintett tagállamok (BG, CZ, HU, RO, SK) programjai közé tartoznak a 
                                                 
9 http://ec.europa.eu/europe2020/making -it-happen/country -specific -recommendations/index_en.htm .  
10 A kohéziós politikai alapok közé tartozik az ESZA, az ERFA és a Kohéziós Alap. A következő 18 tagállam úgy 
döntött, hogy kiegészítő támogatást különít el az ESZA mellé, az előírt 23,1 % -os minimumon túl: AT, BG, CZ, DE, 
EE, EL, IE, IT, HR, HU, IT, LV, LT,  PL, PT, SE, SI, SK.  
11 A Tanács által 2009 -ben elfogadott, a roma integrációról szóló közös alapelvekkel összhangban a romák 
támogatásának kifejezettnek kell lennie anélkül, hogy kizárólagos jellegű lenne. Ez azt jelenti, hogy a romák 
célcsoportjára kell ö sszpontosítani a többi hasonló társadalmi -gazdasági feltételek között élő marginalizált csoport 
kizárása nélkül.  
12 A LEADER a vidéki közösségek mobilizálásának és fejlesztésének közösségi szinten irányított helyi fejlesztési 
módszere. Eszközei a köz - és ma gánszféra közötti helyi partnerségek (helyi akciócsoportok). Támogatja a vidéki 
lakosságot, a különböző csoportokat és vállalkozásokat térségük lehetőségeinek feltárásában, és ösztönzi az integrált 
és innovatív helyi fejlesztési stratégiák végrehajtását.  
  
5 
 marginalizált csoportok – köztük a romák – integrációját célzó intéz kedések. Etnikai 
hovatartozás alapján jelölt EMVA erőforrások nincsenek, ezért nem lehet számszerűsített 
adatokat megadni.  
 
Az európai szemeszter ajánlásaival összhangban mind az öt, a romákkal kapcsolatos 
országspecifikus ajánlással rendelkező tagállam (B G, CZ, HU, RO, SK) meghatározta 
partnerségi megállapodásaiban, hogy miként fogja felhasználni az egyes alapokat a roma 
integráció elősegítése érdekében. E tagállamok, továbbá több másik tagállam (BE, EL, ES, FR, 
IT) is kiválasztotta a marginalizált közössé gek társadalmi -gazdasági integrációjára  irányuló 
új ESZA beruházási prioritást. Ez elősegíti annak nyomon követését és biztosítását, hogy a 
támogatás eléri a romákat.  
 
Új feltételrendszert13 határoztak meg annak biztosítására, hogy az e területen uniós pénz eket 
költő tagállamok14 megfelelnek az azt biztosító előfeltételeknek, hogy az ilyen beruházások 
tényleges eredményre vezetnek. Az előírások többek között a következők:  
 hatékony szakpolitikai keret elérhető célokkal a romák oktatáshoz, foglalkoztatáshoz, 
egészségügyhöz és lakhatáshoz való jobb hozzáférésére vonatkozóan;  
 a hátrányos helyzetű mikrorégiók, szegregált szomszédságok vagy a leginkább rászoruló 
közösségek megfelelő célzott támogatása;  
 határozott nyomon követés a romákra vonatkozó célzott és általános intézkedések hatásának 
értékelésére;  
 a civil társadalom, a regionális és helyi önkormányzatok bevonása;  
 kapacitásépítési támogatás az érdekelt felek számára.  
Azoknak a tagállamoknak, amelyek nem felelnek meg e feltételeknek, cselekvési tervet kel l 
benyújtaniuk, miszerint 2016 -ig valamennyi feltételt teljesítik.  
 
A tagállamok több kulcsfontosságú eszközt  választottak az új esb -keretrendszeren belül az 
uniós alapok roma integrációra vonatkozó hatékonyságának  fokozására, a következők 
szerint:  
 területi és integrált megközelítések , amelyek a szegénység által leginkább érintett földrajzi 
területek speciális igényeire adnak választ, valamint a társadalmi kirekesztés legmagasabb 
kockázatának kitett csoportokat célozzák meg (amely több alapot felölel ő megközelítést 
követve sokkal könnyebbé válik)15; 
 a rászoruló közösségek fizikai, gazdasági és társadalmi megújításához nyújtott támogatás 
városi és vidéki területeken, amelyet integrált lakhatási intézkedések erősíthetnek meg;  
 eredményorientált szemlélet , az eredményekre összpontosító mutatókkal;  
 a partnerség elve  irányítja a civil társadalommal, helyi önkormányzatokkal és társadalmi 
partnerekkel folytatott együttműködést az uniós támogatású fellépések tervezése, 
végrehajtása és nyomon követése terén;  
 tema tikus koncentráció  annak biztosítására, hogy a befektetés korlátozott számú prioritásra 
összpontosítson;  
 megerősített kapacitásépítés  a civil társadalmi szervezetek számára;  
                                                 
13 Az úgynevezett tematikus előzetes feltételek az esb -alapok hatékony és eredményes használatának előfeltételei.  
14 A romaspecifikus ESZA beruházási prioritásokon vagy a roma integrációhoz használt ERFA beruházási 
prioritásokon keresztül.  
15 Pl. integrált vár osfejlesztés, közösségvezérelt helyi fejlesztés és integrált területi beruházások.  
  
6 
  a globális támogatások használata a támogatások hatékonyabb célba juttatásának 
biztosítására16; 
 egyszerűsített költségopciók az adminisztratív terhek csökkentése és a kisebb (helyi) 
projektek támogatásához való hozzáférés javítása érdekében.  
Egyes tagállamok (pl. CZ, EL, FR, HU, HR, IT, RO, SK, SE)17 egy területi megközelítést 
követően fe ltérképezték a kihívásokat, a romák explicit módon célzott, de nem kizárólagos 
módon való támogatásához. A tervezett integrált megközelítéseknek szisztematikusan kell 
felváltaniuk a szétaprózott, projektszintű beavatkozásokat.  
 
Példák a 2014 –2020 közötti u niós támogatások tervezett megközelítéseire  
Bulgária: A partnerség elve hatékonynak bizonyult a roma civil társadalom bevonása terén a 
legjelentősebb roma integrációs operatív programok tervezésénél.  A nemzeti hatóságok számos 
javaslatukat átvették. A roma civil társadalom részvétele a nyomonkövetési bizottságokban 
folytatódni fog a végrehajtás során is. A pozitív elemek közé tartoznak a következők: általános és 
célzott megközelítések kombinációja; egy értelmű célkitűzések; átfogó helyi beavatkozások 
támogatása, ideértve a negatív sztereotípiák elleni fellépést. A kihívások közé tartoznak a 
következők: a helyi szintű koordináció megerősítésének, valamint az önkormányzatok 
kapacitásépítésének szükségesség e; a célkitűzések alacsony ambíciószintje, valamint a célzott 
beruházási prioritásra elkülönített költségvetés korlátozottsága.  
Szlovákia: A romák célzott támogatását a több alapot felölelő emberierőforrás -fejlesztési operatív 
program keretében végzik maj d, amely az emberi erőforrásba való befektetést (ESZA) és az 
infrastrukturális beruházásokat (ERFA) kombinálja, 460 millió EUR -t különít el e célra, és a 
leginkább rászoruló roma közösségekkel rendelkező 150 önkormányzatot részesíti előnyben. Az 
átfogó meg közelítés tájékoztatási tevékenységeket, koragyermekkori nevelést és gondozást, pénzügyi 
ismeretek oktatását, egészségtudatosító kezdeményezéseket, szociális lakáshoz juttatást, 
gyermekmegőrző intézményeket, közösségi központokat és szociális vállalkozások at foglal majd 
magában. A végrehajtást a nemzeti hatóságok fogják biztosítani nagyobb és hosszabb 
beavatkozásokon keresztül, amelyeket az önkormányzatok vagy civil szervezetek által végrehajtott 
kisebb volumenű projektek egészítenek ki. A roma integrációt más beruházási prioritásokba is 
becsatornázták (pl. az oktatás, a fiatalok foglalkoztatása és a hátrányos megkülönböztetés elleni 
küzdelem inkluzív jellegével). Az ugyanazon operatív program keretében kombinált ERFA és ESZA, 
amelyet egy közreműködő szervez et (a belügyminisztérium) irányít, erősebb szinergiákat és 
hatékony koordinációt biztosít, valamint elősegíti a 2007 –2013 közötti időszak során tapasztalt 
hiányosságok elkerülésének egy részét.  
Spanyolország: A romákat célzott és általános intézkedésekkel segítik majd a regionális és a 
nemzeti operatív programok keretében egyaránt. A nemzeti társadalmi befogadással és szociális 
                                                 
16 A globális támogatások lehetővé teszik a tagállamok számára, hogy a programjaik részeinek irányítását és 
végrehajtását gyakorlati tapasztalatokkal rendelkező közreműködő s zervezetekre, így többek között nem 
kormányzati szervezetekre bízzák. Egyes nagy roma közösségekkel rendelkező tagállamok (pl. SK és RO) tervezik a 
globális támogatások használatát.  
17 CZ társadalmilag kirekesztett önkormányzatokat azonosított az integrált megközelítés alkalmazásához. HR a roma 
közösségek atlaszán dolgozik. FR az illegális telepekre összpontosítja figyelmét. HU meghatározta a leginkább 
hátrányos helyzetű mikrorégiókat, amelyek külön támogatást kapnak egy integrált megközelítés alapján, amely  
minden kulcsfontosságú szakpolitikai területet egyszerre céloz meg. SK meghatározta a leginkább rászoruló 
településeket, és „elvihető” támogatási csomagokat készít egy integrált megközelítés alapján, amely minden 
kulcsfontosságú szakpolitikai területet eg yszerre fed le. Olaszországban a városok szövetsége feltérképezte a roma 
integrációval kapcsolatos kihívások kiterjedését.  
  
7 
 gazdasággal kapcsolatos operatív program magában foglalja a romákkal kapcsolatos beruházási 
prioritást, és intézkedéseket tervez a foglalkoztatás, oktatás, lakhatás, egészségügy és társadalmi 
befogadás területén. A tervezett fellépések a személyre szabott munkaerő -piaci integrációs 
utaktól a korai iskolaelhagyás elleni küzdelemre, a szakképzésre és az integrált fellépések 
fejlesztésér e irányuló intézkedésekig terjednek. Egyes régiók a romákkal kapcsolatos beruházási 
prioritást az ESZA keretében programozták, az ERFA keretében a városi és vidéki területeken 
élő rászoruló közösségek fizikai, gazdasági és társadalmi megújításához nyújtott  támogatás 
beruházási prioritásával együtt, amely lehetővé teszi a lakhatás, a foglalkoztatás, az oktatás és az 
egészségügy területén az integrált megközelítéseket.  
 
A következő lépés a tervezett intézkedések hatékony végrehajtásának biztosítása . Alapvető 
fontosságú az elegendő igazgatási kapacitás, ideértve a helyi szintet is, a rendelkezésre álló 
támogatások elnyeléséhez. A ROMACT és ROMED programok, amelyek a Bizottság és az 
Európa Tanács közös kezdeményezései, a helyi önkormányzatok, valamint a roma köz össégek 
igazgatási kapacitásépítésére  dolgoznak ki modelleket.  
 
Több előrelépés azonosítható a 2007 –2013 közötti időszakkal összevetve a tárgyalásoknak már e 
szakaszában is:  
 Az integrált és több alapot felölelő megközelítések, amelyek kifejezett, de nem 
kizárólagos módon célzott támogatáson alapulnak,18 sokkal inkább jelen vannak.  
 Nagyobb erőfeszítéseket tettek az igazgatási kapacitás hiányának kezelésére, bár az olyan 
eszközök használata, mint a globális támogatások és a technikai segítség, még mindig nem 
optimális.  
 Elmozdulás következett be az erőforrások széttöredezettségétől (rövid távú fellépések, 
korlátozott hatással) a hosszabb távú beavatkozások irányába, amelyek társadalomra 
gyakorolt hatása potenciálisan nagyobb.  
 Az uniós alapok jobban igazodnak  a szakpolitikai prioritásokhoz  (például az Európa 2020 
kereten belül kiemeltekhez), bár a romákat elsődlegesen szociális beavatkozásokkal 
támogatják, a foglalkoztatás és oktatás területén azonban nem kielégítő mértékben19. 
                                                 
18 A legnagyobb roma közösségekkel rendelkező országokban a következő operatív programok követnek több alapot 
felölelő megközelítést: Szlovákiában és Magyarországon az emberierőforrás -fejlesztési operatív programok, 
Magyarországon a területi operatív programok, a Cseh Köztársaságban és Bulgáriában pedig az oktatási operatív 
program.  
19 Ezeket a megállapításokat az EURoma ESZA tanulási hál ózaton belül elvégzett elemzés is megerősítette: „A 
roma integrációra vonatkozó szakpolitikai tanulás megerősítése” (Reinforcing Policy Learning for Roma Inclusion) 
http://www.euromanet.eu/about/i ndex.html . 
  
8 
 Következtetés:  
A roma integrációra r endelkezésre álló uniós támogatás összege nem lesz akadály. Az alapok 
hatékony használata az oktatás, foglalkoztatás, egészségügy és lakhatás területén továbbra is 
kihívást jelent. Amennyiben a roma integrációra támogatást különítenek el, azt integrált mód on 
kell felhasználni. A „puha” és „kemény” intézkedések20 következetes használatát szintén 
biztosítani kell. A roma gyermekek oktatási kilátásainak javítására irányuló uniós támogatású 
fellépéseknek az oktatási rendszerek inkluzív reformjával kell párosulni uk. Mivel az oktatás és 
lakhatás területén a szegregáció e terület legjelentősebb kihívásai közé tartozik, a Bizottság új, 
módszertani iránymutatást fog kibocsátani arról, hogy az uniós alapok miként tudják a 
deszegregációt előmozdítani. Szorosan nyomon fo gja követni továbbá a végrehajtást és a 
feltételek teljesítését, valamint a leginkább érintett tagállamokat – a nemzeti roma kapcsolattartó 
pontok segítségével is – támogatja a roma integrációra vonatkozó uniós alapok használatának és 
nyomon követésének fe jlesztésében a 2014 –2020 közötti operatív programjaik végrehajtása 
során.  
2.2. Együttműködés és koordináció: a nemzeti roma kapcsolattartó pontok, a helyi 
önkormányzatok és a civil társadalom szerepe  
 
Az uniós keretrendszer felhívta a tagállamokat, hogy a civil társadalommal és a helyi 
önkormányzatokkal szoros együttműködésben állítsák fel, hajtsák végre és kövessék nyomon a 
nemzeti romaintegrációs stratégiájukat, valamint jelöljenek ki nemzeti roma kapcsolattartó 
pontot a végrehajtás koordinálására és nyom on követésére. A tanácsi ajánlás emlékeztetett arra, 
hogy a nemzeti roma kapcsolattartó pontoknak megfelelő megbízatással és erőforrásokkal kell 
rendelkezniük e koordináló szerep ellátásához.  
 
Több tagállam (CZ, EE, ES, HU, LT, PL, RO, SK) felülvizsgálta n emzeti stratégiáját vagy 
cselekvési tervét, vagy ez a felülvizsgálat folyamatban van, vagy új, szélesebb, inkluzív 
stratégiákat dolgozott ki az azonosított hiányosságok kezelésére és a 2014 –2020 közötti 
pénzügyi programozási időszakhoz kapcsolódó előírások  teljesítésére. Egyes tagállamokban már 
sor került a civil társadalommal és a helyi önkormányzatokkal folytatott konzultációra és 
elkezdődött e szervezetek bevonása az új stratégiákba és cselekvési tervekbe, de ennek 
jelentősebb mértékűnek kellett volna le nnie.  
 
A Bizottság úgy véli, hogy a helyi önkormányzatok részvétele a végrehajtásban nagyon eltérő 
mértékű21. A helyi szintű szereplők kulcskompetenciái az olyan kihívások kezelése terén, mint a 
lakhatás és az oktatás, egyre inkább elismertek, és a fokozot tabb részvételük megmutatkozik a 
nemzeti stratégiák helyi cselekvési tervekbe történő átültetésében. Bár ilyen cselekvési terveket 
már több tagállamban (BG, CZ, EL, ES, HU, IE, IT, PL, RO, SE, SI, SK) készítettek, vagy ezek 
felülvizsgálata/tervezése jelenl eg is zajlik, a szükséges anyagi hátteret és kapacitásépítést ezek 
végrehajtásához és nyomon követéséhez még mindig biztosítani kell, ahogy az a spanyol roma 
fejlesztési terv esetében is történt (amelyet a kormányzat, az autonóm közösségek és a helyi 
önkor mányzatok társfinanszíroztak a romákat célzó társadalmi bevonásra kidolgozott 
projektekkel). Az ilyen megközelítés elősegíti a nemzeti, regionális és helyi politikák fokozatos 
                                                 
20 Az emberi erőforrásba való befektetést célzó intézkedéseknek együtt kell járniuk az infrastrukturális 
beruházásokkal.  
21 Ezt az Eurocities roma munkacsoportjának jelentése is megerősítette.  
  
9 
 közelítését. Más, ilyen helyi cselekvési tervekkel nem rendelkező tagállamok szi ntén felállítottak 
koordinációs struktúrákat a végrehajtással és nyomon követéssel foglalkozó konzultatív 
fórumokként  (AT, EE, FI, FR, DE, HR, LV, LT, NL, PT, SE, UK). Más tagállamokban (LU) 
ugyan hiányoznak a romaspecifikus koordináló struktúrák, de széle sebb körű vagy részben 
átfedésben lévő csoportok integrációját célzó struktúrák léteznek. A horizontális (iparági 
minisztériumok közötti) és vertikális (regionális és helyi szinten) koordináló struktúrák 
gyengesége, valamint a romák bevonásának hiánya legi nkább Romániában észlelhető, bár a 
stratégia felülvizsgálatáról szóló párbeszéd már megindult.  
 
A civil társadalom szerepvállalásával kapcsolatosan a Bizottság legalább egy szempontból 
előrelépést észlelt: egyértelműen több roma civil szervezet van tisztáb an a nemzeti stratégiákkal 
és helyi cselekvési tervekkel. E szervezetek jelentős erőfeszítéseket tettek annak érdekében, hogy 
megerősítsék részvételüket a végrehajtás és a nyomon követés terén. A roma civil társadalom 
részvételével kapcsolatos jelentős aka dályok továbbra is fennállnak, a civil társadalmi 
kapacitásépítés meglévő, kis léptékű példái (pl. ES, HR, PT) ellenére. A legtöbb tagállamban a 
romák jogszerű képviselete és a civil társadalom széles körű és átlátható részvétele  továbbra 
sem biztosított. Egyes roma szervezetek csak nemrég léptek be a civil társadalom körébe és 
tapasztalatlannak, széttöredezettnek tartják őket. Különösen sürgős feladat ezek kapacitásának 
megerősítése és a helyi szintű végrehajtásban, valamint nyomon követésben való átláthat ó 
részvételük biztosítása.  
 
Példák a helyi önkormányzatok és a civil társadalom közötti együttműködésre és koordinációra  
Ausztria : A helyi önkormányzatok és a civil társadalom részvételét többrétegű strukturált párbeszéd 
biztosítja. A nemzeti roma kapcsolattartó pont által szervezett roma párbeszéd platformjában részt 
vesznek a nemzeti, regionális és helyi szintek, a civil társadalom és a tudományos körök képviselői. 
A tartományi kormányhivatalok és minisztériumok emberi jogi koordinátorainak testül ete a roma 
integrációs intézkedésekkel kapcsolatos tapasztalatait rögzített napirendi pont keretében cseréli ki. 
Az Osztrák Városok Integrációjának szakmai bizottsága foglalkozik a roma integráció kérdésével is, 
a nemzeti roma kapcsolattartó pont és az Osz trák Városi és Önkormányzati Szövetség közötti 
együttműködésnek köszönhetően.  
Németország: Több szövetségi tartomány nyújt támogatást a helyi önkormányzatoknak és a roma, 
valamint szinti közösségeknek. Baden -Württemberg tartomány 2013 novemberében állami 
szerződést kötött a német szintik és romák nemzeti szövetségével, amely létrehozta a német szinti és 
roma kérdések tanácsát a releváns érdekelt felek részvételével, valamint évente 500  000 EUR 
összegű állami pénzügyi támogatást nyújt. Más szövetségi tartomá nyok példái közé tartoznak a 
külföldi romák integrációjára vonatkozó berlini stratégia, Észak -Rajna -Vesztfáliában a bevándorlás 
által érintett önkormányzatok támogatására összeállított intézkedéscsomag, valamint a müncheni 
integrációs intézkedések. A közel múltban felállították a német szintik és romák tanácsadó bizottságát 
a szövetségi tartományok, szövetségi minisztériumok, valamint a központi német kormányzati 
szinten a szinti és roma szövetségek képviselőivel folytatott párbeszéd biztosítására.  
 
A végreh ajtást és a nyomon követést támogató hatékony koordinációs mechanizmusok  jelentik 
a siker egyik kulcsát. Minden tagállam kijelölt nemzeti roma kapcsolattartó pontokat e 
koordinációs szerep betöltésére. Megbízatásuk, kompetenciáik, emberi és pénzügyi erőfor rásaik 
folyamatosan fejlődnek. Több nemzeti roma kapcsolattartó pont szerepet vállalt a 2014 –2020 
közötti időszakra tervezett roma integrációhoz az uniós alapok használatának tervezésében (pl. 
  
10 
 BG, HU, SK, ES, RO),22 bár a pályázatok tervezése és végrehajtás a terén az operatív koordináció 
még mindig biztosításra szorul. A nemzeti roma kapcsolattartó pontok hivatalos koordinációs 
struktúrák létrehozására tettek lépéseket, amelyekben legalább az érdekelt felek egy része 
szerepet vállal (például Spanyolországban  a regionális és helyi önkormányzatokkal a 
munkacsoport, Portugáliában a roma közösségek integrációjára létesített konzultációs csoport, 
Írországban a nemzeti traveller partnerség vagy a DIHAL által Franciaországban felállított 
munkacsoportok, amelyeknek a z önkormányzatok is részesei). Hasonló struktúrák formálisan 
léteznek a legtöbb tagállamban, de a helyi és civil szereplők széles körű részvétele nem 
biztosított, e szervezetek tevékenységei pedig gyakran átláthatatlanok vagy rendszertelenek.  
 
Következteté s: 
A nemzeti roma kapcsolattartó pontok jobban integrálódtak a kormányzati struktúrákba, és 
egyre inkább szerepet kapnak az uniós alapok használatának tervezésében. Ugyanakkor 
hatékonyságuk javításához szükséges a további pénzügyi és emberi erőforrások biz tosítása, 
valamint a megerősített koordinációs megbízatás. A meglévő koordinációs struktúrákat 
hatékonyabb nemzeti együttműködési mechanizmusokká kell átalakítani. Az ilyen együttműködési 
mechanizmusokra szükség van a valamennyi érdekelt fél széles és átlá tható részvételének 
biztosításához, a helyes gyakorlatok rendszeres cseréjéhez, valamint a helyi végrehajtás és 
nyomon követés támogatásához. A Bizottság pénzügyi támogatást nyújt majd a roma integráció 
nemzeti platformjainak fejlesztéséhez, és továbbra is  támogatja a nemzeti roma kapcsolattartó 
pontok együttműködését a nemzeti roma kapcsolattartó pontok hálózatán keresztül. 
Együttműködik majd a civil társadalmi szervezetekkel az uniós keretrendszer kulcsfontosságú 
tematikus területein, és az európai szakpo litikai cikluson belül kulcsfontosságú eszközként épít az 
Európai Roma Platform munkájára. A Platformot szorosan összeköti majd a nemzeti roma 
platformokkal, és a tagállami jelentésekről folytatott tematikus vita fórumaként ellátott szerepet 
biztosít neki,  továbbá a nemzeti romaintegrációs stratégiák éves értékelésének végrehajtásához 
is észrevételeket gyűjt a Platformon keresztül.  
                                                 
22 Egyes esetekben (pl. PL) a nemzeti roma kapcsolattartó pont részvétele a 2014 –2020 közötti időszak uniós 
támogatásának megtervezésében az erősödő decentralizációnak köszönhetően csökkent.  
  
11 
 2.3. A hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelem fokozása  
 
A Bizottság hátrányos megkülönböztetés, rasszizmus és idegengyűlöle t elleni küzdelemre 
fordított erőfeszítése ellenére több tagállamban – különösen a legnagyobb roma közösségekkel 
rendelkezőkben és amelyeket leginkább sújtott a gazdasági válság – a cigányellenesség, a 
szélsőjobboldali tüntetések, a gyűlöletbeszéd és a gyű lölet-bűncselekmények egyre erősödnek. A 
politikusok és a hatóságok gyakran elmulasztják az ilyen negatív tendenciák nyilvános 
elítélését23. Más tagállamokban a szabad mozgáshoz való jogról és a szociális jogokról folytatott 
heves viták hozzájárultak a romá kkal kapcsolatos negatív sztereotípiákhoz. Ezek 
következményeként több tagállamban a többség (IT: 85  %, FR: 66  %, EL: 53  %, UK: 50  %)24 
kedvezőtlen véleménnyel van a romákról. Egyes esetekben a romákat célzottan támogató 
fellépések tovább erősítették a romá k és a többségi társadalom közötti bizalmatlanságot, ami a 
roma integráció kölcsönös előnyeire való hatékony figyelemfelhívás hiányát mutatja25. 
 
A politikai akarattal ötvözött célzott fellépéseknek az előítéletek, a megkülönböztetés, a 
gyűlöletbeszéd és a gyűlölet -bűncselekmények elleni hatékony küzdelem jogi eszközeivel 
együtt kell járniuk.  A Bizottság elkötelezett a Szerződések őreként ráháruló szerepe mellett. E 
minőségében biztosítja, hogy az uniós hátrányos megkülönböztetés elleni jogalkotást 
megfelelő en átültessék és érvényesítsék. Ez a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelem 
szükséges kiindulópontja. 2014 januárjában a Bizottság elfogadta a megkülönböztetés elleni 
uniós irányelvek alkalmazásáról szóló értékelését26, és arra a következtetésre jutott,  hogy a 
romákkal kapcsolatos problémák gyakran a jogszabályok regionális vagy helyi szintű 
alkalmazásának módjából fakadnak. Ezen túlmenően az alkalmazási problémák gyakran a 
jogszabályok problémás rendelkezéseivel járnak együtt.  
 
A Bizottság ezért fokozz a erőfeszítéseit a hátrányos megkülönböztetés elleni jogalkotás 
helyes végrehajtásának és alkalmazásának  biztosítása érdekében a romákkal szemben a 
tagállamokban, helyi szinten is. Proaktívan értékeli az elé került problémákat, amelyek az 
irányelv bármely megsértését jelezhetik. Ezzel összefüggésben több vizsgálat van folyamatban a 
romák elleni megkülönböztetésekkel kapcsolatosan az oktatáshoz vagy lakhatáshoz való 
hozzáférés terén27.  
 
A hátrányos megkülönböztetés nagyon korai életkorban kezdődik. A roma gy ermekek 
szegregációja az oktatásban  továbbra is fennáll: sok marginalizált roma gyermek szegregált 
                                                 
23Az Európa Tanács emberi jogi biztosának jelentése magyarországi lá togatását követően, Strasbourg, 2014. 
december 16.,  
https://wcd.coe.int/ViewDoc. jsp?Ref=CommDH(2014)21&Language=lanEnglish&Ver=original&BackColorInternet=C3C3C3&
BackColorIntranet=EDB021&BackColorLogged=F5D383 . 
24 2014 Global Attitude Survey, Pew Research Center, http://www.pewglobal.org/2014/05/12/chapter -4-views -of-roma -
muslims -jews/ . 
25 A romák szociális lakáshoz juttatására irányuló projektek a többségi társadalom ellenzésével találkoztak 
Bulgáriában.  
26 Közös jelentés a személyek közötti, faji  vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének 
alkalmazásáról szóló, 2000. június 29 -i 2000/43/EK tanácsi irányelv (faji egyenlőségi irányelv) és a foglalkoztatás 
és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános keret einek létrehozásáról szóló, 2000. november 
27-i 2000/78/EK tanácsi irányelv (foglalkoztatási egyenlőségi irányelv) alkalmazásáról  
27 2014 szeptemberében a Bizottság megindította az első kötelezettségszegési eljárást a roma gyermekek oktatásban 
történő hátrá nyos megkülönböztetése miatt (CZ ellen). 2015 áprilisában megindult a második eljárás (SK ellen).  
  
12 
 iskolába vagy osztályba jár (SK: 58  %, HU: 45  %, EL: 35  %, CZ: 33  %, BG: 29  %, RO: 26  %)28. 
A Cseh Köztársaságban és Szlovákiában a roma gyermekek több mint 2 0 %-a jár 15 éves koráig 
mentális fogyatékkal élő gyermekek számára létesített speciális iskolába vagy osztályba. Ez azt 
mutatja, hogy a közoktatási politikák inkluzív reformja nélkül a célzott intézkedések nem tudják 
meghozni a társadalmi hozzáállásban sz ükséges elmozdulást a romák irányába. A romák 
egyenlőtlen esélyeivel szembeni küzdelemnek a roma gyermekek számára biztosított minőségi 
inkluzív oktatáshoz való egyenlő hozzáférés biztosításával, valamint a keresleti és kínálati oldal 
akadályainak – így pé ldául az oktatás jelentőségével kapcsolatos szülői tudatosság hiányának és 
az osztályokban a sokszínűség kezelésével kapcsolatos tanári képzés hiányának – hatékony 
felszámolásával kell kezdődnie. A párizsi nyilatkozat29 is felszólít az oktatási szektor 
mobi lizálására a marginalizáció, az intolerancia, a rasszizmus és a radikalizáció megelőzésére és 
kezelésére, valamint a mindenki számára biztosított egyenlő lehetőségek keretének megőrzésére, 
a valamennyi gyermek számára biztosított inkluzív oktatás biztosítá sát is ideértve.  
 
A romákkal szembeni széles körű hátrányos megkülönböztetést  az élet későbbi szakaszaiban 
szintén kezelni kell. A hátrányos helyzetű romák többsége (54  %) hátrányos megkülönböztetést 
érez, amikor fizetett munkát keres (CZ: 74  %, EL, IT, FR, PL: 64 –68 %)30. A romákkal 
szembeni megkülönböztetés az oktatás, a lakhatás és a foglalkoztatás terén strukturális 
akadályokat képez, amely megakadályozza teljes körű részvételüket a társadalomban. Ezért 
elsődleges jelentőségűek a munkaadókat, a tanárokat, a médiát, a rendőrséget, a szociális 
szolgáltatókat, más köztisztviselőket,  a szakszervezeteket és általában a társadalmat célzó 
megkülönböztetés elleni intézkedések. E területen korlátozott számú ország hozott 
intézkedéseket, olyan megközelítéseket követve, amely más tagállamok által is kiaknázható 
lehet31.  
 
                                                 
28 Romákról szóló felmérés – Adatok a fókuszban: Oktatás: a romák helyzete 11 uniós tagállamban, Alapjogi 
Ügynökség, 2014. A felmérés kérdése arra vonatkozott , hogy valamennyi/sok osztálytárs roma -e. Mivel a 
mintavételi módszertan olyan területeket fed le, ahol a romák nagyobb sűrűségben élnek, mint az országátlag, a 
válaszok a roma gyermekek nagyobb iskolai vagy óvodai arányát is tükrözheti. Ugyanakkor az adat ok az országok 
közötti összehasonlítás szempontjából relevánsak.  
29 A polgári szerepvállalásnak, valamint közös értékeinknek, a szabadságnak, a toleranciának és a 
megkülönböztetésmentességnek az oktatás által történő előmozdításáról szóló nyilatkozatot Navr acsics Tibor biztos 
és az oktatási miniszterek 2015. március 17 -én fogadták el, lásd 
https://ec.europa.eu/commission/sites/cwt/files/dp_mobilisation_europeenne_20150317.pdf  
30 Romákról szóló felmérés — Adatok a fókuszban: Szegénység és foglalkoztatás: a rom ák helyzete 11 uniós 
tagállamban, Alapjogi Ügynökség, 2014.  
31 Pl. Finnországban a munkáltatók hálózata sokszínűségi chartát írt alá, munkahelyi megkülönböztetést nyomon 
követő modellt tesztelnek, információs anyagokat terjesztenek („Alkalmaznék -e romát?” c ímű kézikönyv). 
Portugáliában a Migrációs Főbizottság a megkülönböztetés elleni intézkedéseket hozott, ideértve egy 30 fős képzési 
csapatot, amely figyelemfelhívó intézkedéseket végez, a „Rasszizmus az interneten” című honlapot, amely lehetővé 
teszi a polg árok számára, hogy faji megkülönböztetéssel kapcsolatos panaszokat tegyenek, valamint a média 
számára tartott képzéseket és ajánlásokat az etnikai hovatartozás, migráció és vallás kezelésére.  
  
13 
 A megkülönböztetés e lleni küzdelem példái  
Horvátország: A gyűlölet -bűncselekmények elleni küzdelmet célzó intézményközi együttműködés 
horvát modelljének részeként egy megkülönböztetéssel és egyenlőséggel kapcsolatos adatgyűjtő 
rendszert állítottak fel. A számok azt mutatják, hogy a rendőrség jó statisztikákkal rendelkezik a 
cigányellenes gyűlölet -bűncselekmények elkövetőinek azonosítása terén. A legtöbb ügyet a 
feljelentéstől számított egy éven belül megoldották. A 2014. január 1 -jétől hatályos ingyenes jogi 
segítségnyújtásról  szóló jogszabály leegyszerűsíti az elsődleges jogi segítségnyújtás biztosításának 
eljárását.   
Írország: 2014 szeptemberében az Írországi Migráns Támogató Központ (NASC) egy rasszizmus 
ellenes pilótaképzést tartott 20 rendőrtisztnek Corkban. A képzés a tud atosság erősítésére 
összpontosított, a rasszizmus migráns és etnikai kisebbségi közösségekre gyakorolt hatását vitatta 
meg, valamint a diszkriminatív etnikai profilalkotás megelőzésével foglalkozott. A roma, muszlim és 
afrikai közösségekből származó migrán s előadók megosztották tapasztalataikat, és részt vettek a 
megbeszélésben. A levont tanulságokat egy olyan képzési eszköztár kidolgozásához fogják 
felhasználni, amit nemzeti szinten használnak majd.  
Olaszország, Portugália, Spanyolország, Románia: A transznacionális NET -KARD projekt 2013 
és 2014 során valósult meg. Az EU „Alapvető jogok és polgárság” programja keretében 
finanszírozták, és a Foundación Secretariado Gitano koordinálta. Általános célja a romaellenes 
megkülönböztetés megelőzése volt, vala mint a sértettek számára nyújtott segítség javítása a 
kulcsfontosságú szereplők közötti együttműködés előmozdításával, valamint a meglévő módszertani 
tapasztalatok javítása és átadása. A projekt fő eredménye az ügyvédek, jogászok, rendőrségi 
szolgálatok, r oma szövetségek és a médiában tevékenykedők számára egy sor, romaellenes 
megkülönböztetés elleni küzdelemmel foglalkozó gyakorlati útmutató közzététele volt.  
 
A rasszizmus és az idegengyűlölet elleni küzdelemről szóló tanácsi kerethatározat32 a romák 
ellen is irányuló  gyűlöletbeszéd és gyűlölet -bűncselekmények elleni küzdelem jogi eszköze, 
mivel a tagállamokat a rasszizmuson vagy idegengyűlöleten alapuló gyűlöletbeszéd és a 
gyűlölet -bűncselekmények büntetésére kötelezi. 2014 januárjában a Bizottság jelentést  fogadott 
el a kerethatározat végrehajtásáról, és arra a következtetésre jutott, hogy több tagállam még nem 
ültette át teljes egészében és/vagy helyesen a kerethatározat rendelkezéseit, és hiányosságok 
állnak fenn a bűncselekmények rasszista és idegengyűlö lő indítékaival kapcsolatosan33. A 
Bizottság ezért úgy vélte, hogy a meglévő kerethatározat teljes és helyes jogi átültetése jelenti az 
első lépést a rasszizmus és idegengyűlölet elleni uniós szintű összehangolt küzdelem felé34. 
 
Bár a tudatosságot erősítő és megkülönböztetés elleni intézkedések  a roma integráció 
sikerének előfeltételei, ezeket az intézkedéseket a legtöbb nemzeti romaintegrációs stratégia nem 
kezeli megfelelő prioritásként. A nyilvánosságot (SI, LV, LT), a munkaadókat (IT, FI, PL), a 
köztisz tviselőket (HR, IE, IT) vagy a médiát (PT) célzó, tudatosságot erősítő és 
megkülönböztetés elleni fellépések, továbbá a helyi megkülönböztetésellenes irodák használata a 
romák körében a jogaik tudatosításának erősítésére és a hátrányos megkülönböztetés sér tettjeinek 
támogatására (BG, NL) lehetne elterjedtebb. A romákkal szembeni visszaélésekről és 
jogsértésekről szóló fehér könyv, valamint a Bizottság cigányellenességről szóló iskolai oktatási 
                                                 
32 2008/913/IB határozat.  
33 http://ec.europa.eu/justice/fundamental -rights/files/com_2014_27_en.pdf . 
34 2014. december 1 -jétől a Bizottság teljes érvényesítési jogkörrel rendelkezik a kerethatározatokra nézve, ideértve 
a 2008/913/I B kerethatározatot is.  
  
14 
 anyaga jelentős erőfeszítés e területen. A cigányellenesség mint  a romák elleni rasszizmus egy 
speciális formája szintén szorosan összefügg az európai történetem legsötétebb időszakainak 
egyike, a roma holokauszt feldolgozásával.  
 
Következtetés:  
Biztosítani kell a politikai akaratot, a hosszú távú elképzeléseket, az el tökélt fellépést és a 
megfelelő finanszírozást a megkülönböztetés és szegregáció elleni küzdelemhez. Az oktatás, a 
foglalkoztatás, az egészségügy és a lakhatás területén az általános politikák inkluzív reformra 
szorulnak. Az európai strukturális és beruház ási alapok mobilizálhatók a megkülönböztetés - és 
szegregációellenes fellépések finanszírozására. A Bizottság továbbra is hangsúlyozza az 
egyenlőség előmozdításával foglalkozó nemzeti szervek megfigyelői szerepét nemzeti szinten a 
megkülönböztetéssel szembe n, valamint a hátrányos megkülönböztetés roma sértettjeit támogató 
szerepét35. A Bizottság a hatáskörében rendelkezésére álló minden módon küzdeni fog a 
megkülönböztetés ellen, ideértve a kötelezettségszegési eljárásokat is. Támogatja továbbá a 
transznacion ális tudatosságerősítő tevékenységeket a megkülönböztetés és cigányellenesség 
elleni helyi szintű küzdelemben.  
2.4. Jobb nyomon követés kidolgozása és a szakpolitikai kiigazítások lehetővé tétele  
 
Az uniós keretrendszer felszólította a tagállamokat, hogy a lkalmazzanak hatékony 
nyomonkövetési módszereket a romaintegrációs fellépések hatásainak értékeléséhez, ideértve a 
civil társadalmi nyomon követést. 2014 –2020 között az uniós alapok használata eredmény - és 
hatásmutatókat igényel a romaintegrációval kapcsol atosan.  Azon tagállamoknak, amelyek a 
rászoruló közösségek – mint például a romák – társadalmi -gazdasági integrációjának beruházási 
prioritását választották, bizonyítaniuk kell, hogy hatékony nyomonkövetési mechanizmusokat 
állítottak fel a romákkal kapcsol atos az uniós támogatású fellépések hatásának értékeléséhez. 
Ezek a fejlemények egyértelműen fokozták az eredménymutatók meghatározása és a 
nyomonkövetési mechanizmusok kiépítése terén tett előrehaladásra vonatkozó nyomást, 
amelyeket mind a nemzeti romaint egrációs stratégiákkal, mind az uniós alapokkal 
összefüggésben használni lehet.  
 
Jelentős előrelépések történtek a nemzeti és európai nyomonkövetési és jelentéstételi 
mechanizmusok konszolidációja felé. 2012 -ben romaintegrációs mutatókkal foglalkozó 
munka csoportot állítottak fel. Ennek munkáját az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (FRA) 
koordinálja a tagállamok és a Bizottság részvétele mellett. Jelenleg 17 tagállam vesz részt a 
munkacsoportban36.  
 
A munkacsoport jelentéstételi és eredménymutató keretet dol gozott ki a tanácsi ajánlás 
nyomán tett intézkedések végrehajtásával kapcsolatos előrelépés mérésére37. E keret célja, 
                                                 
35 Például: BG, CZ, EL, FR, PL, RO, SE, UK.  
36 AT, BE, BG, CZ, EL, ES, FI, FR, HR, HU, IE, IT, NL, PT, RO, SK, UK.  
37 Míg az ajánlás értelmében a tagállami kötelezettségvállalások a keret struktúrájaként szolgálnak, más normák és 
kötelezettségvállalások szintén kontextust jelentenek a tagállami jelentéstételhez annak biztosítása érdekében, hogy 
a romákkal kapcsolatos cél zott beavatkozások mellett a romaintegrációra jelentős hatással járó általános 
intézkedések is tükröződjenek az eredményekben. Ezek közé tartoznak az alapító Szerződések szerinti 
kötelezettségvállalások az egyenlőség iránt, a társadalmi kirekesztés és hátr ányos megkülönböztetés elleni 
küzdelem, az Európai Unió Alapjogi Chartája és a megkülönböztetés elleni európai jogalkotás, valamint az oktatás, 
  
15 
 hogy a tagállamokat ellássa a tanácsi ajánlással összhangban lévő, következő éves jelentéstétel 
során az önértékelésre, valamint előrehala dásuk kommunikálására használt eszközzel. A sablon 
használata elősegíti a következetesség biztosítását és a nemzeti romaintegrációs stratégia nemzeti 
és európai nyomon követésének fokozott átláthatóságát. A keret kidolgozása és tesztelése mellett 
a munkacs oport fórumként is szolgál a tudáscsere, valamint az adatgyűjtési tapasztalatok 
megosztására.  
 
Példák a nyomon követésre és az adatgyűjtésre  
Magyarország: A Központi Statisztikai Hivatal nagy mintavételi felméréseiben etnikai 
hovatartozásra vonatkozó kérdéseket is feltett. A módszert a 2011 -es népszámlálás során tesztelték. 
A 68  000 főre kiterjedő munkaerő -felmérés két kérdést tett fel az etnikai hovatartozásra vonatkozóan 
a kettős etnikai identitás mérésére. A 2014 -es európai egészségfelmérés azonos m ódszert használt. 
2014 -ben az etnikai hovatartozás szerepelt az EU -SILC -ben38, amely 20  000 embert fedett le. Az 
információ lehetővé teszi majd a kulcsfontosságú eredménymutatók kiszámítását a nemzeti 
romaintegrációs stratégia végrehajtásának nyomon követéséhez.  
Románia: 2014 novemberében a Nemzeti Kisebbségek Romániai Kutatóintézete megkezdte a 
közösségi szintű nyomon követés céljából a roma közösségek feltérképezésére irányuló kétéves 
projekt végrehajtását. Az EGT és a 2009 –2014 közötti norvég pénzü gyi mechanizmus által 
finanszírozott, 1 millió EUR összegű projekt a roma közösségeket, a helyi szintű közigazgatást és a 
civil társadalmat célozza. A közösségek részvétele ennek fontos eleme. A begyűjtött adatok alapján a 
helyi szintű romaintegráció előre haladásának nyomon követésére egy sor eredménymutatót 
dolgoznak ki és alkalmaznak az eredményalapú nyomon követéshez.  
Szlovákia: A romaintegrációs politikák nyomon követésére és értékelésére egy nemzeti projektet 
finanszíroznak majd az emberi erőforrás fej lesztési operatív programból, amely nyomonkövetési 
konzultációt és adatgyűjtési tevékenységeket, elemző munkát és a nemzeti romaintegrációs 
stratégiáról szóló információs honlapot fed le. Az adatgyűjtésen alapuló hatások nyomon követését 
adminisztratív jel entéstétel és külső – többek között a civil társadalom által készített – értékelés 
támasztja majd alá.  
 
Több tagállam (BG, SK, RO) tervezi az ESZA felhasználását nyomonkövetési rendszereik 
kidolgozásához. Pozitív lépést jelent a nemzeti statisztikai hivata lok fokozódó részvétele a 
nemzeti nyomonkövetési mechanizmusok felállításában. A civil társadalmi koalíciók jelentései39 
jelzik, hogy a civil társadalom milyen értékes hozzájárulásokat tehet a nemzeti romaintegrációs 
stratégiák nyomon követéséhez. További k apacitásépítést biztosít majd az Európai Parlament 
hamarosan induló kísérleti projektje, amelynek célja a nemzeti romaintegrációs stratégia 
végrehajtásának fenntartható civil társadalmi nyomon követése . A legnagyobb roma 
közösséggel és a legégetőbb kihívás okkal rendelkező országokban a reformált általános politikák 
romákra gyakorolt hatásait is nyomon kellene követni.  
 
Következtetés:  
                                                                                                                                                             
foglalkoztatás, a szegénység és a társadalmi kirekesztettség elleni küzdelem területén az Európa 2020 európai 
szemesztere keretében tett kötelezettségvállalások.  
38 Jövedelmekre és életkörülményekre vonatkozó uniós statisztikák.  
39 „A roma integráció évtizede” program titkársága koordinálja, az a 11 tagállamot (BG, CZ, ES, HU, CR, FR, DE, 
IT, RO, SK, UK) fedi le, ahol  az Európai Unió Tanácsának becslései szerint az EU -ban a romák közel 90  %-a él. 
  
16 
 A szükséges nyomonkövetési mechanizmusok kidolgozása folyamatban van. A tanácsi ajánlás 
2016 -tól a végrehajtás tagállamok, a civil társadalom és a Bizottság általi nyomon követésének 
kereteként fog szolgálni, a romaintegrációs erőfeszítések nyomon követésének átlátható 
rendszerét alkotva.  A Bizottság az Alapjogi Ügynökséggel együtt támogatja a tagállamokat a 
közös jelentéstételi  és eredménymutató keret véglegesítésében és használatában a tanácsi 
ajánlások végrehajtásáról szóló éves jelentéseikhez. Elsődleges fontosságú az – etnikailag 
deszegregált vagy társadalmi -gazdasági közvetett adatok — adatok gyűjtése. A FRA által 
elvégzend ő, több országra kiterjedő, romákra vonatkozó felmérés40 következő hulláma ezt fogja 
alátámasztani.  
3. A helyzet a bővítési országokban  
 
Az uniós keretrendszer kiemeli, hogy a romaintegrációs célok a csatlakozni kívánó országok 
számára is egyaránt releváns ak. A 2013 -as bővítési csomag41 a romaintegrációt azon alaptételek 
között határozta meg, amely a jövőbeli bővítési politikához vezethet. A Bizottság azt is jelezte, 
hogy a romaintegrációs munka erősödni fog, és több és jobban célzott támogatás áll majd 
rendelkezésre az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA II.) keretében. A romaintegrációs 
stratégiák végrehajtásának megerősített nyomon követése és a cselekvési tervek az uniós 
keretrendszer szakpolitikai területeire, valamint a civil dokumentációra összponto sítottak. A 
nyugat -balkáni országokban és Szerbiában folytatódtak a romaintegrációs szemináriumok42. 
Montenegróban a roma integráció bekerült az uniós csatlakozási tárgyalások témakörei közé43. 
 
A Bizottság nemrég indította el az IPA I. értékelését, hogy tám ogassa az IPA II. (2014 –2020) 
keretében a romaintegráció támogatására biztosított további források hatékonyabb felhasználását. 
Értékeli a programozást, a végrehajtást, a nyomon követést, és a romák helyzetére tett általános 
hatást, valamint ajánlásokat fog almaz meg a jövőre nézve. 2014 decemberében a Bizottság 
jóváhagyta a több országra kiterjedő IPA „Romaintegráció 2020” programot44. A program a 
politikai és szakpolitikai szintű kötelezettségvállalásokat támogató eszközöket és szakértelmet, 
valamint a struk turált civil társadalmi részvételt fogja biztosítani. 2014 októberében a Bizottság 
átadta a „Nyugat -balkáni és törökországi romaintegrációs díjat”, hogy a romák kihívásaira és a 
nem kormányzati szervezetek által tett hozzájárulásokra felhívja a figyelmet. A díj a romák 
integrációja terén megvalósult innovatív és sikeres projekteket ismerte el45. 
 
4. Az előttünk álló út  
 
Négy év telt el az uniós keretrendszer elindítása, és három év a tagállami stratégiák benyújtása és 
                                                 
40 A FRA által készített, terepmunkával egybekötött, 2015 -ben záruló felmérés.  
41 Az éves „bővítési csomag” számba veszi az egyes tagjelölt és potenciális tagjelölt országok ált al elért fejlődést.  
42 2014 -ben valamennyi érdekelt fél részvételével szerveztek szemináriumokat Albániában, Montenegróban és 
Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban; a szemináriumok következtetéseinek nyomon követését a stabilizációs 
és társulási albizotts ágok végezték el.  
43 Az igazságügyről és alapvető jogokról szóló 23. fejezet keretében a Bizottság több mint 50 romaintegrációs 
intézkedést követett nyomon, amelyek a cselekvési terv 23. fejezetében szerepeltek. A romák szerepelnek az éves 
előrehaladásról szóló jelentésben, a  közigazgatás és a civil társadalom által küldött információk alapján.  
44 A Regionális Együttműködési Tanács fogja végrehajtani.  
45 A nyertesek közé többnyire alulról szerveződő, nem kormányzati szervezetek hét projektje tartozott a bővítési 
országokból. http://europa.eu/rapid/press -release_IP -14-1064_en.htm . 
  
17 
 első értékelése óta. A bizottsági felülvizsgálat egyértelmű javulást állapít meg a (felülvizsgált) a 
2014 –2020 közötti időszakra vonatkozó nemzeti romainteg rációs stratégiák és az uniós 
támogatási eszközök összhangja között. Az előrelépés több tagállamban a nemzeti roma 
kapcsolattartó pontok erősebb felhatalmazásán át is lemérhető. Ez a támogatási tervezésbe, 
valamint a romaintegráció és az általános politiká k közötti összhang megteremtésére vonatkozó 
döntéshozatalba való fokozottabb bevonásuk révén is megvalósult. A pénzügyi és emberi 
erőforrásaik bővítése, valamint a megerősített koordinációs megbízatásuk továbbra is szükséges. 
A nemzeti stratégiák helyi szi ntű fellépéssé alakítása még korai szakaszában jár, és fenntartható 
finanszírozással, kapacitásépítéssel és a helyi önkormányzatok, valamint a civil társadalom teljes 
bevonásával kell azt alátámasztani. Ezen túlmenően szükséges az erőteljes nyomon követés,  
hogy helyi szinten, ahol a kihívások felmerülnek, létrejöjjön az igen szükséges, kézzelfogható 
hatás.  A további, sürgősen kezelendő kulcsfontosságú prioritások közé tartozik a civil társadalom 
kapacitásépítése, a formális koordinációs struktúrák hatékony koordinációs és együttműködési 
mechanizmusokká alakítása az összes érdekelt fél teljes körű részvétele mellett, valamint a 
megkülönböztetés, szegregáció és cigányellenesség elleni küzdelem megerősítése annak 
biztosítása érdekében, hogy a romák egyenlő hozz áférést nyerjenek az oktatáshoz, 
foglalkoztatáshoz, egészségügyhöz és lakhatáshoz. Ezt az Európai Roma Platform 2015. 
márciusi ülésének megbeszélései és következtetései is megerősítették46. 
 
A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a következő fellépé seket tegyék meg annak 
érdekében, hogy Unió -szerte kézzelfogható és fenntartható eredmények születhessenek a romák 
integrációja terén:  
 Nemzeti roma platformok  felállítása vagy a meglévő koordinációs struktúrák átalakítása a 
helyi szintű kölcsönös tanulás e lőmozdítása érdekében, továbbá az összes érdekelt fél és a 
roma közösségek végrehajtásba és nyomon követésbe történő széles körű bevonásának 
megvalósításához.  
 Az európai strukturális és beruházási alapok keretében elérhető új eszközök és 
támogatások maradéktalan kiaknázása . 
 A hátrányos megkülönböztetés elleni jogalkotás érvényesítése . 
 Küzdelem a sürgős problémakörként jelentkező szegregáció ellen , a párizsi nyilat kozattal 
összhangban a sokszínűség megvalósítására és a tolerancia népszerűsítésére irányuló 
erőfeszítések szélesebb összefüggésében is.  
 A gyűlöletbeszéd és a cigányellenesség nyomon követése és küzdelem ezek ellen . 
 A jelentéstételi és eredménymutató keret  teljes körű kihasználása a saját nemzeti nyomon 
követésükhöz a nemzeti romaintegrációs stratégiák végrehajtása és az esb -alapok 
használatának nyomon követése során egyaránt, továbbá a Bizottság számára a tanácsi 
ajánlás keretében tett jelentéstételnél.  
 Annak vizsgálata, hogy területükön a sikeres és bevált gyakorlatok  kiterjeszthetőek -e 
nagyobb léptékre a hatásuk megsokszorozása és nagyobb számú roma elérése érdekében.  
 A romaintegrációs célok elérésének támogatása inkluzív általános politikai reformok és 
fenntartható nemzeti támogatás  segítségével.  
                                                 
46 http://ec.europa.eu/justice /events/roma -platform -2015/platformconclusions_en.htm .