[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2011.2.21.

COM(2011) 75 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

Az egységes piac jobb irányítása nagyobb fokú adminisztratív együttműködés révén:Stratégia a belső piaci információs rendszer (IMI)kiterjesztésére és fejlesztéséreEGT-vonatkozású szöveg

SEC(2011) 206 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

Az egységes piac jobb irányítása nagyobb fokú adminisztratív együttműködés révén: Stratégia a belső piaci információs rendszer (IMI)kiterjesztésére és fejlesztéséreEGT-vonatkozású szöveg

TARTALOMJEGYZÉK

1. Bevezetés 3

1.1. Egységes piaci intézkedéscsomag 3

1.2. Az egységes piacon folytatott adminisztratív együttműködés megerősítése 3

1.3. Az IMI-ben rejlő lehetőségek teljes kihasználása 4

2. A rendszer további kiterjesztésének stratégiája 6

2.1. Az IMI alapelvei 6

2.2. A kiterjesztési kritériumok 7

2.3. Lehetséges új funkciók 8

2.4. Potenciális új szakpolitikai területek 9

2.5. Szinergiahatások a meglévő IT-eszközökkel/-rendszerekkel 9

2.6. A meglévő funkciók felhasználása új célokra 10

3. A rendszer kiterjesztésével járó kihívások 11

3.1. A személyes adatok védelmének biztosítása 11

3.2. A rugalmas terjeszkedés elősegítése 11

3.3. A megfelelő források biztosítása 12

3.4. Fő az egyszerűség 13

3.5. Valamennyi érdekelt bevonása 14

3.6. Magas szintű rendszerteljesítmény és -biztonság biztosítása 15

4. Következtetések / Következő lépések 15

4.1. Az igazgatási együttműködés ellenőrzése 15

4.2. Az IMI-re vonatkozó jogalkotási eszközre irányuló javaslat 15

4.3. A rendszer tervezett kiterjesztésének hatóköre és ütemterve 15

4.4. További IT-fejlesztések 15

BEVEZETÉS

Egységes piaci intézkedéscsomag

Az európai polgárok és vállalkozások nap mint nap részesülnek az egységes piac által kínált számtalan előnyből. A piac zökkenőmentes működésének biztosítása érdekében a tagállamok közigazgatásainak szorosan együtt kell működniük, információt cserélve és kölcsönösen segítséget nyújtva egymásnak. Az egységes piac előnyei azonban nem válnak kézzelfoghatóvá az uniós jog korrekt alkalmazása és az általa keletkeztetett jogok fenntartása nélkül. A valóban határok nélküli egységes piac létrehozásához alapvető szükség van a tagállamok közötti adminisztratív együttműködésre.

A 2010. október 27-én elfogadott, Az egységes piaci intézkedéscsomag felé című közleményében[1] előterjesztett 50 javaslat egyikeként a Bizottság bejelentette azon szándékát, hogy a belső piaci információs rendszer (IMI) kiterjesztését célzó stratégia kidolgozása révén létrehozzon egy, az európai közigazgatásokat közvetlen kapcsolatba hozó („face-to-face”) elektronikus hálózatot. Az IMI kidolgozása az egységes piac jobb irányításának elősegítéséhez szükséges kulcsfontosságú tényezők egyike, mivel a kormányzás minden szintjén megkönnyíti a nemzeti közigazgatások közötti hatékony, napi szintű határokon átnyúló együttműködést.

Az egységes piacon folytatott adminisztratív együttműködés megerősítése

Az EU 2004. évi bővítésével tíz új tagállam csatlakozott, ami kilenc új hivatalos nyelv megjelenését, valamint a kezelendő kétoldalú kapcsolatok számának exponenciális növekedését jelentette. Egyértelművé vált, hogy az adminisztratív együttműködés csak akkor lesz működőképes, ha modern, többnyelvű információs rendszer nyújt hozzá támogatást[2]. Az Európai Bizottság a tagállamokkal együttműködve kidolgozta a belső piaci információs rendszert, hogy támogassa a közigazgatásokat kölcsönös segítségnyújtási kötelezettségük teljesítésében.

Az IMI 2008 februárjában kezdte meg működését, támogatást nyújtva a szakmai képesítések elismeréséről szóló, felülvizsgált irányelvhez (2005/36/EK), és 2009 decembere óta a tagállamok számára a szolgáltatási irányelvben (2006/123/EK), valamint a szolgáltatási irányelv VI. fejezete alapján a tagállamok közötti, elektronikus úton történő információcserével kapcsolatos gyakorlati intézkedések megállapításáról szóló, 2009. október 2-i 2009/739/EK bizottsági határozatban foglalt, információcserére vonatkozó kötelezettségeik teljesítéséhez jogilag kötelező az IMI használata. Az IMI-ben jelenleg több mint 5 700 regisztrált illetékes hatóság és 11 000 regisztrált felhasználó vesz részt.

Az IMI biztonságos, újrafelhasználható, többnyelvű, online elektronikus alkalmazás, amelyet a Bizottság a tagállamokkal együttműködve fejlesztett ki. Az IMI szerte a 30 EGT-tagállamban lehetővé teszi a nemzeti, regionális és helyi hatóságok számára a határon túli partnerhatóságokkal való gyors és könnyű kommunikációt. Az IMI segítségével használói (i) megtalálják a kapcsolatfelvétel céljából megfelelő hatóságot egy másik államban, (ii) előre lefordított, standard kérdések és válaszok segítségével kommunikálnak velük, és (iii) egy nyomon követési mechanizmus segítségével figyelemmel kísérik az információkérés sorsát. Az IMI rugalmas rendszer, amely könnyedén testre szabható annak érdekében, hogy az egységes piacra vonatkozó jogszabályok azon különböző területeihez nyújtson támogatást, amelyek tartalmaznak az adminisztratív együttműködésre vonatkozó rendelkezéseket (a részleteket lásd a közleményt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum I. szakaszában).

Az IMI mögött meghúzódó gondolat a nagyon nagy számú kétoldalú kapcsolat kiváltása egyetlen, az uniós tagállamokat összekapcsoló interfésszel, az IMI-hálózattal.

Az IMI egyik legfőbb előnye, hogy sikeresen leküzdi az együttműködés előtt álló főbb akadályokat, mint például: bizonytalanság azt illetően, hogy kivel kell felvenni a kapcsolatot, nyelvi korlátok, különböző közigazgatási és munkakultúrák, vagy a bevett együttműködési eljárások hiánya. Mivel a tagállamok részt vettek a rendszer kidolgozásában, az IMI egységes, valamennyi uniós tagállam által elfogadott munkamódszereket kínál.

Az IMI szervezeti felépítését tekintve is rugalmas az egyes tagállamokban. Az IMI-hálózat decentralizált struktúrája minden részt vevő ország esetében előírja egy nemzeti IMI-koordinátor (NIMIC) kinevezését – ő végzi az általános IMI projektkoordinációt. A tagállamok szabadon kinevezhetnek további, regionális szintű vagy az IMI-n belül egy-egy konkrét jogalkotási területtel foglalkozó koordinátorokat.

Az IMI-ben rejlő lehetőségek teljes kihasználása

Az IMI által lefedett két területen (szolgáltatások és a szakmai képesítések) továbbra is jelentős a kiaknázatlan potenciál. Az e tevékenységi területen folyamatban lévő erőfeszítésekről további részleteket tartalmaz az IMI-ről szóló éves jelentés[3]. E közlemény arra összpontosít, hogyan segítheti elő az IMI a belső piacon folyó, határokon átnyúló adminisztratív együttműködés döntő átalakítását, és hogyan gyorsíthatja fel azt a 21. század elvárásainak és az uniós polgárok és vállalkozások várakozásainak megfelelő sebességre. Ez a potenciál különösen a következő lehetőségekből fakad: (1) az IMI új szakpolitikai területekkel bővíthető, (2) kidolgozhatók új funkciók, (3) az IMI összekapcsolható más informatikai rendszerekkel, valamint (4) a meglévő IMI-funkciók új célokra is felhasználhatók. Ily módon az IMI az adminisztratív együttműködést szolgáló rugalmas eszközkészletté válik, hozzájárulva a belső piac jobb irányításához. Amennyiben egy adott jogalkotási területen nincsen az adminisztratív együttműködést támogató információs rendszer, számos előnye van annak, ha új, külön e célra kifejlesztett rendszer létrehozása helyett az IMI-t alkalmazzák:

a) Költséghatékonyabb

A közszolgáltatások nyújtása esetében kulcsfontosságú a hatékonyság növelése, mivel egyre fokozódik a közigazgatási kiadások és a költségvetési hiányok csökkentésére irányuló nyomás. Egy újrafelhasználható rendszer testre szabása egyértelműen kevésbé költséges, mint egy elektronikus információcsere-eszköz kiépítése egészen az alapoktól (a részleteket lásd a közleményt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum I. szakaszában. Az egyetlen hálózat emellett méretgazdaságossági előnyöket hordoz a megosztott karbantartás, felhasználótámogatás, képzés és promóció révén.

b) Felhasználóbarátabb

Az IMI több területen történő alkalmazása az illetékes hatóságok számára is számos előnyt eredményez. Így azoknak a hatóságoknak, amelyek több belső piaci szakpolitikai területen is illetékesek, nem kell az információs rendszerek áradatával szembesülniük. Csak egyetlen új IT-eszköz használatát kell megtanulniuk, csak egy helyen kell aktualizálniuk kapcsolattartási adataikat, és egyetlen portálon keresztül tudják nyomon követni és felügyelni a külföldi hatóságokkal folytatott összes információcserét. Minél nagyobb mértékben tudják használni napi munkájuk során az IMI-t, az annál hasznosabbnak bizonyul számukra, hiszen egy rendszer ritka használata elfelejtett jelszavakat és bizonytalanságot jelent azzal kapcsolatban, hogyan is kellene pontosan használni azt.

c) Gyorsabb, jobban előrejelezhető megoldások

Az adminisztratív együttműködési szükségletre válaszul kifejlesztett, méretre szabott információs rendszer kidolgozása általában hosszadalmas és előrejelezhetetlen folyamat. Az informatikai fejlesztések terén meglehetősen gyakoriak a késedelmek és a váratlan visszaesések. Egy meglévő rendszer ismételt felhasználása gyorsabb és jobban előrejelezhető megoldásokat eredményez, mivel már kipróbált és letesztelt technológián alapul.

d) Biztonságosabb környezet

Az IMI olyan online környezetet kínál, amelynek biztonsági és adatvédelmi biztosítékai – beleértve a célkorlátozást és a hozzáférés-ellenőrzést – megbízhatónak bizonyultak a gyakorlatban. Ugyancsak értékes gyakorlati tapasztalat származik a modulok végfelhasználókig való eljuttatásának megszervezéséből, ide értve a szervezeti struktúrát, a regisztrációt, a képzést és a felhasználóknak nyújtott támogatást, mind a Bizottság, mind a tagállamok részéről.

e) Alacsony küszöb a kísérleti projektek számára

A kész rendszer egyik utolsó és igen fontos előnye, hogy egy később esetleg elvetésre kerülő prototípusba való idő- és erőforrás-befektetés nélkül biztosít lehetőséget a javasolt megoldások gyakorlati megvalósíthatóságának tesztelésére. Az „igazoló vizsgálat” kísérleti projekt elindításának küszöbértéke még azokon a területeken is viszonylag alacsony, ahol az érdekelt felek egyetértenek abban, hogy szükség van IT-eszközre. A kísérleti projekt IT-fejlesztési költségek nélkül, a rendszerben meglévő funkcionalitás újrafelhasználásával létrehozható lenne.

A RENDSZER TOVÁBBI KITERJESZTÉSÉNEK STRATÉGIÁJA

Bár nyilvánvalóak az IMI további szakpolitikai területekre való kiterjesztésének előnyei, elengedhetetlen, hogy a jövőbeni növekedés ellenőrzött és fenntartható módon menjen végbe. Ezért időszerű felülvizsgálni az IMI stratégiai célkitűzéseit és megvizsgálni az e célok eléréséhez szükséges fellépéseket.

Az IMI alapelvei

A rendszer továbbfejlesztése előtt a következő főbb alapelveket kell figyelembe venni.

a) Újrahasznosíthatóság

Az IMI célja, hogy segítséget nyújtson a tagállamoknak kölcsönös segítségnyújtási kötelezettségeik hatékony és eredményes módon, minimális erőforrásköltséggel történő teljesítéséhez, anélkül, hogy minden egyes jogi eszköz támogatására különálló információs rendszert kelljen létrehozni. Amennyiben ugyanazon hatóságok több belső piaci szakpolitikai területen is illetékesek, célszerű, hogy ne kelljen a különböző adminisztratív együttműködési információs rendszerek áradatával szembesülniük.

b) Szervezeti rugalmasság

Az IMI-t úgy alakították ki, hogy könnyen hozzáigazítható legyen a meglévő szervezetekhez. Kellően rugalmas ahhoz, hogy alkalmazkodjon a különböző európai igazgatási struktúrák és kultúrák egyedi jellegzetességeihez. A felhasználóknak nincs szükségük más tagállamok közigazgatási hierarchiájának előzetes ismeretére az információcseréhez.

c) Egyszerű, egyeztetett eljárások

Az IMI csökkenti az igazgatási terheket és lehetővé teszi olyan szakpolitikák végrehajtását, amelyek máskülönben belefulladnának a különböző nemzeti adminisztratív eljárások bonyolultságába – mindezt úgy éri el, hogy egyszerű, szabványosított munkafolyamatokról állapodnak meg az együttműködés kapcsán.

d) Többnyelvűség

Az IMI által 22 hivatalos uniós nyelven nyújtott szolgáltatásnak fontos eleme a többnyelvűség. A jogszabályi rendelkezéseken alapuló, előre lefordított kérdés-válasz készlet mellett a felhasználók további szabadszöveges információt és megjegyzéseket írhatnak, valamint dokumentumokat csatolhatnak. Annak érdekében, hogy segítse a felhasználókat ezen információk megértésében, az IMI a Bizottság gépi programjára, az ECMT-re mutató online linket tartalmaz[4]. Az ECMT helyébe lépő, jelenleg fejlesztés alatt álló eszköz kiterjeszti a ma rendelkezésre álló nyelvpárok körét. Az eszköz fejlesztésében az IMI annak korai szakaszától tesztfelhasználóként vesz részt.

e) Felhasználóbarát jelleg

Az IMI úgy került kialakításra, hogy felhasználóbarát, intuitív és minimális képzéssel is könnyen használható legyen (a repülőjegy-foglalások és online vásárlási rendszerek esetében alkalmazott megközelítéshez hasonlóan). A jelenlegi IT-fejlesztésekkel a felhasználóbarát jelleget kívánják javítani, a felhasználóktól kapott visszajelzések alapján.

f) Adatvédelem

Az IMI a „beépített adatvédelem” megközelítést alkalmazza, melynek során a magánélet védelmére, valamint az adatvédelemre vonatkozó rendelkezéseknek való megfelelés a kezdetektől a rendszer szerves részét képezi, nem pedig utólag toldják hozzá. Ennek eredményeként az IMI magas szintű műszaki és eljárási adatvédelmet biztosít.

g) A felhasználóknál nem merül fel IT-költség

Az IMI használatához elég egy számítógép és egy internetkapcsolat, nincs szükség speciális szoftverek vagy hardverek telepítésére.

A kiterjesztési kritériumok

Az egységes piaci intézkedéscsomagról folyó nyilvános vita eredménye az Európa 2020 stratégia célokkal, valamint az éves növekedési jelentésen[5] alapuló európai szemeszter következtetéseivel együtt segítséget nyújt a rendszer kiterjesztése során kiemeltként kezelendő területek meghatározásában.

Technikai szempontból nincs korlátja azon új területek számának, amelyekkel az IMI bővíthető, mint ahogy a meglévő IT-eszközökhöz is korlátlan számú új funkció fejleszthető ki és link adható hozzá. A rendszer kiterjesztésének azonban szervezeti korlátai vannak. A további fejlesztéseket meg kell tervezni és meg kell őrizni a rendszer koncepcionális koherenciáját. Ezért a következő kritériumok szolgálhatnak a kiterjesztési területek kiválasztásának és rangsorolásának alapjául:

(1) Az új felhasználói csoport lehetőség szerint részleges átfedést mutat a meglévő felhasználói csoportokkal vagy kapcsolódik azokhoz, így a kiterjesztés segítségével a felhasználói közösség egy része számára többcélú eszköz kínálható;

(2) Előnyt élveznek azok a területek, amelyek használni tudják a már meglévő funkciókat és nem igényelnek további IT-fejlesztést;

(3) Amennyiben egy jogi terület hozzáadása vagy új feladatok támogatása már meglévő területeken új funkciók kifejlesztését teszi szükségessé, ezt olyan általános módon kell megtenni, hogy az új modul könnyen más felhasználói csoportokhoz igazítható legyen (kerülni kell az egycélú fejlesztéseket);

(4) Minden további, szükséges fejlesztés költségét az IMI új vagy meglévő felhasználói csoportok általi alkalmazásának, az uniós jogszabályok végrehajtásának és a polgárok és vállalkozások által élvezett előnyöknek kell indokolnia;

(5) Az új területek és funkciók, valamint a más eszközökre mutató linkek nem tehetik bonyolultabbá a rendszert a felhasználók számára.

Amennyiben olyan szakpolitikai területek vagy célok esetében merül fel igény az IMI használatára, amelyek nem kompatibilisek e kritériumokkal, és amelyek esetében nem várható szinergiahatás a meglévő felhasználói közösségekkel, meg kell vizsgálni annak lehetőségét, hogy a szoftvert az IMI-től független fejlesztésre tegyék elérhetővé.

Lehetséges új funkciók

Az IMI számos különböző funkciót nyújt felhasználói számára, nevezetesen az alábbiakat:

(1) kétszereplős munkafolyamat két illetékes hatóság közötti, adott esetben személyes adatokat is tartalmazó egyedi esetekről folytatott, biztonságos kommunikációhoz;

(2) riasztási mechanizmus, amely lehetővé teszi az illetékes hatóságok számára, hogy figyelmeztessék a többi tagállamot valamely gazdasági szereplő által az egységes piac megfelelő és biztonságos működésére gyakorolt komoly kockázatra;

(3) egy „hatóságkezelő” modul, amely lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy az illetékes hatóságokat IMI-felhasználóként regisztrálják, a nemzeti közigazgatási struktúrájukkal összeegyeztethető módon szerepeket rendeljenek hozzájuk, és aktualizálják a hatóságokra vonatkozó adatokat;

(4) a nemzeti nyilvántartások olyan kereshető, többnyelvű jegyzéke, amelyben a nemzeti nyilvántartások tartalmára, hozzáférési feltételeire és elérhetőségére vonatkozó információkat a tagállamok tartják karban, a (2011. februári állapot szerint) online hozzáférhető nyilvántartások esetében közvetlen linket is biztosítva.

Azon jogi területek széles skálájának további vizsgálata, amelyek esetében ugyancsak szükség van adminisztratív együttműködésre, rámutatott, hogy ahhoz, hogy az IMI-n belül átfogó szolgáltatási csomagot lehessen kínálni, a következőkre lesz szükség:

(1) általános munkafolyamat a bejelentési eljárások támogatására (a példák közé tartoznak: a szolgáltatások, a szellemitulajdon-jogok érvényesítése, elektronikus kereskedelem, ÁÉKBV[6]);

(2) a bizalmas vagy személyes adatokat nem tartalmazó, kicserélt információk kereshető adatbázisa;

(3) olyan technikai eszköz[7], amelyet szükség esetén a meglévő hálózatok felhasználhatnak a tagállamok közötti adminisztratív együttműködéshez, hogy ezáltal lehetővé tegyék a polgárok, vállalkozások és szervezetek számára, hogy információnyújtás és adatszerzés érdekében párbeszédet folytassanak az illetékes hatóságokkal;

(4) tartalomszindikációs rendszer, amely lehetővé teszi az adatok egyes részeinek, például az illetékes hatóságok elérhetőségének más rendszerek és weboldalak (például Az Ön Európája) általi, többszörös felhasználását.

További információkat az e közleményt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum III. szakaszában talál.

Potenciális új szakpolitikai területek

A Bizottság szolgálatai a közelmúltban számos olyan szakpolitikai területet megvizsgáltak, ahol az IMI életképes megoldásnak tűnik a belső piaci jogszabályok végrehajtásának javítására. A tagállamok is több olyan szakpolitikai területet javasoltak, amelyek meggyőződésük szerint profitálnának az IMI információcsere-eszközként történő alkalmazásából (lásd a közleményt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum IV. szakaszát). Ez a jegyzék indikatív és átmeneti jellegű; további vizsgálatra van szükség annak meghatározásához, elő tudja-e segíteni az IMI a határokon átnyúló együttműködést ezeken a területeken, és ha igen, hogyan.

Szinergiahatások a meglévő IT-eszközökkel/-rendszerekkel

Ugyancsak felderítésre vár az IMI azon potenciálja, hogy kölcsönösen kiegészítsék egymást a meglévő IT-rendszerek által kínált funkciókkal. Hasznos első lépés lenne közös hitelesítési rendszert kidolgozni a közigazgatásban jelenleg szerte az EU-ban használatban lévő eszközök széles skálája számára. Ez nagyban megkönnyítené az IMI-felhasználók helyzetét, mivel egyazon felhasználónév és jelszó segítségével különböző bizottsági rendszerekhez férhetnének hozzá. Az egyik ilyen eszköz az Európai Bizottság felhasználóazonosítási rendszere (ECAS), amelyet egyre nagyobb számú IT-szolgáltatás vesz igénybe, köztük az európai e-igazságügyi portál és a CIRCABC[8].

Egy másik szinten szinergiahatások érhetők el az egyazon felhasználói csoportok által használt, már meglévő rendszerekkel, például a szabályozott szakmák adatbázisával való összekapcsolódás révén – ez utóbbiba a tagállamok a nemzeti szinten szabályozott szakmák listáját és az illetékes hatóságok elérhetőségét töltik fel. Ez részleges átfedést okoz az IMI rendszerrel és megkettőzi a munkát, amire megoldást kell találni.

A társasági jog jó példa azon területre, ahol érdemes kiegészítő megoldásokat fontolóra venni: az európai cégnyilvántartás (EBR) és a BRITE[9] projekt keretében már elvégzett munkára alapozva ki kell dolgozni az európai cégjegyzékek közötti jobb együttműködés módszereit. Hasonlóképpen hasznosnak tűnik az IMI és az e-Certis[10] adatbázis összekapcsolása – ez utóbbi a határokon átnyúló közbeszerzések során használt nemzeti tanúsítványok sablonjait tartalmazza.

Ugyancsak meg kell vizsgálni annak lehetőségét, hogy az IMI a megbízható csereplatformmal egészüljön ki (eTrustExchange kezdeményezés az ISA munkaprogramjából). Az IMI jelenleg a végfelhasználók közötti adat- és információcserét támogatja. E jellemzők mellett az eTrustExchange lehetővé tenné a tagállamok számára azt is, hogy biztonságosan bonyolítsák le a meglévő rendszereik és az IMI közötti információcserét.

A meglévő funkciók felhasználása új célokra

Az uniós jog végrehajtásának megkönnyítése szempontjából a visszajelzések fontos forrását jelentik a különböző közigazgatási szinteken e téren gyűjtött tapasztalatok. Az IMI-ben jelenleg regisztrált, több mint 5 700 illetékes hatóság jegyzéke és e-mail-címeik, az IPM[11] online felmérésgenerátorral kombinálva (a tagállamokkal egyetértésben és szorosan együttműködve) felhasználhatók arra, hogy inputot nyerjenek a hatásvizsgálatokhoz és a szakpolitikák értékeléséhez.

Az IMI-felhasználók kifejezték érdeklődésüket egy olyan általános információcsere lebonyolítása iránt, amely nem egy adott jogi eszközön alapulna, hanem általános vagy horizontális jellegű, például más tagállamok adminisztratív eljárásaira vonatkozó kérdéseket tartalmazna.

Az IMI információcsere-képességeit a határokon átnyúló kommunikációhoz fejlesztették ki, de a nemzeti hatóságok közötti kommunikáció során is felhasználják azokat, szélesebb körű, határokon átnyúló csere részeként. Nincsen technikai akadálya annak, hogy az IMI-t a nemzeti hatóságok közötti kommunikációra használják; néhány tagállam már jelezte is érdeklődését az IMI e célból történő, szélesebb körű használata iránt. Az IMI tisztán nemzeti szintű használatát jogi eszköz segítségével kell rendezni, mivel a Bizottság és a tagállamok különböző szerepeinek és felelősségi köreinek világosan és átláthatóan el kell határolódniuk.

A RENDSZER KITERJESZTÉSÉVEL JÁRÓ KIHÍVÁSOK

A személyes adatok védelmének biztosítása

Az IMI az első olyan uniós projekt, amely egy IT-rendszer révén általános, újrafelhasználható keretet kíván teremteni a nemzeti hatóságok közötti információcserének. A jelenleg kicserélt adatok közül sok tartalmaz személyes adatokat. Az IMI a „beépített adatvédelem” megközelítést alkalmazza, melynek során a magánélet védelmére, valamint az adatvédelemre vonatkozó rendelkezéseknek való megfelelés a kezdetektől a rendszer szerves részét képezi, beleértve a célkorlátozást és a hozzáférésellenőrzést is. Az adatvédelmi megfontolások ugyancsak a rendszer napi használatának részét képezik és szerepelnek a képzési anyagokban. Ennek eredményeként az IMI magas szintű technikai és eljárási adatvédelmet biztosít, és az IMI-felhasználók jól ismerik az általános adatvédelmi alapelveket. Az IMI-weboldal egyik részét az adatvédelemnek szentelték, itt minden releváns információ elérhető.

A gyakorlati adatvédelmi intézkedéseken túl továbbra is fennállnak az IMI működésének jogalapjával kapcsolatos aggodalmak, amelyeknek az európai adatvédelmi biztos adott hangot. A jelenlegi megközelítésen belül a hatóságok között kicserélendő információk célját és alkalmazási körét a szakmai képesítésekről szóló, valamint a szolgáltatási irányelv rögzíti, az uniós adatvédelmi jogszabályoknak való teljes körű megfelelést biztosító különös szabályokat pedig két bizottsági határozat és egy ajánlás tartalmazza[12]. Azt elkerülendő, hogy adatvédelmi aggályok akadályozzák az IMI kiterjesztését, a Bizottság 2011 első felében európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot kíván előterjeszteni. Ez a horizontális jogi eszköz, amelyet a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek kell majd elfogadnia, átfogó adatvédelmi keretet teremt, az európai adatvédelmi biztos javaslataival[13] összhangban nagyobb fokú jogbiztonságot biztosítva különösen a rendszer további kiterjesztése tekintetében.

A rugalmas terjeszkedés elősegítése

A Bizottság megvizsgálta, hogyan lehetne felhasználni az IMI-t a létező belső piaci jogszabályok végrehajtásának javítására. Bár számos irányelv esetében előnyös lenne a megerősített adminisztratív együttműködés, az, hogy a meglévő jogszabályokból hiányzik a tagállamok közötti információcsere kellően specifikus jogalapja, számottevő potenciális akadály lehet az IMI használata előtt. Az irányelvek megbontása csak azért, hogy beépítsük az IMI használatára való hivatkozást, nem jöhet szóba.

A fent említett horizontális jogi eszköz megoldást jelenthet erre a problémára azáltal, hogy általános jogalapot hoz létre az IMI-nek az uniós belső piaci jogszabályok végrehajtását célzó adminisztratív együttműködésre való felhasználásához. A jogi eszköz törzsszövege kiterjed minden általános aspektusra, míg a konkrét jogi területekre vonatkozó részleteket a mellékletek rögzítik majd.

A megfelelő források biztosítása

a) Finanszírozás

Az IMI-vel kapcsolatos kiadások magukban foglalják a következőket: a rendszer fejlesztése és tökéletesítése, a Bizottság adatközpontja által az IMI-nek nyújtott tárhelyszolgáltatás, karbantartás, rendszeradminisztráció, másodvonalbeli támogatás, képzés, kommunikáció és figyelemfelhívás (további részleteket a közleményt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum II. szakasza tartalmaz).

Az IMI kezdeti fejlesztési költségeit az IDABC-program (Interoperábilis páneurópai elektronikus kormányzati szolgáltatások közigazgatási rendszerek, gazdasági szervezetek és állampolgárok részére) finanszírozta, amely azonban 2009-ben lezárult. 2010 júliusáig a Bizottság viselte a karbantartással, a másodvonalbeli támogatással, a rendszeradminisztrációval, a tárhelyszolgáltatással, a képzéssel, a kommunikációval és a figyelemfelhívással kapcsolatos költségeket.

2010 júliusában az ISA program (az európai közigazgatások közötti átjárhatósági megoldásokról szóló program) (2010-2015)[14] keretében vállalták, hogy az 2010-ben finanszírozza az IMI működését és tökéletesítését. A várakozások szerint 2012-ig az ISA-programból folytatódik az IMI finanszírozása, ez azonban az általános programprioritások és a rendelkezésre álló költségvetés éves felülvizsgálatának függvénye. A tárhelyszolgáltatás, a képzés, a kommunikáció és a figyelemfelhívás költségeit továbbra is a Bizottság viseli.

Tekintve, hogy a rendszer alkalmazása a szolgáltatási irányelv értelmében kötelező, a finanszírozási aspektusokat a jelenlegi pénzügyi programozásnak, valamint a következő többéves pénzügyi keretre vonatkozó, küszöbön álló javaslatnak teljes egészében megfelelve kell tisztázni.

b) Bizottsági források

A Bizottság munkacsoportot hozott létre, amely az IMI hálózat fejlesztésének és támogatásának felügyeletéért felelős. A nyújtott szolgáltatások közé tartoznak a következők: a nemzeti IMI-koordinátoroknak nyújtott információs szolgálat (helpdesk), az IMI adatbázisában szereplő kérdések karbantartása, a fordítások kezelése, önállóan használható elektronikus képzési anyagok biztosítása a végfelhasználóknak, az IMI weboldal karbantartása, képzések, figyelemfelhívó és hálózati események szervezése, promóciós anyagok előállítása, a jogszabályok operatív végrehajtásáért felelős egységekkel történő kapcsolattartás, valamint az IMI jogi és adatvédelmi aspektusainak kezelése.

Emellett a Bizottság emberi erőforrást biztosít a tárhelyszolgáltatáshoz, valamint az IMI karbantartásához és fejlesztéséhez. A teljes egészében többnyelvű információs rendszer biztosítása és karbantartása ugyancsak hatással van a Bizottság fordítási szolgálatainak forrásaira.

c) Nemzeti források

Az IMI végrehajtásáért és zökkenőmentes működéséért alapvetően a tagállamok felelősek, nekik kell beruházniuk annak biztosításába, hogy a hálózat eredményesen működjön.

A tagállamok közigazgatásainak túlterhelését elkerülendő az IMI kiterjesztését fokozatosan kell megvalósítani. A kiterjesztés során alkalmazandó megközelítés tervezése kapcsán a következő tényezőket kell figyelembe venni:

- A rendszert gondosan megtervezve, lépésenként kell kiterjeszteni, hogy a tagállamoknak elegendő idejük legyen valamennyi szükséges lépés azonosítására és annak biztosítására, hogy a célok eléréséhez szükséges források rendelkezésre állnak;

- A tagállamoknak felül kell vizsgálniuk jelenlegi nemzeti IMI-szervezetüket annak biztosítása érdekében, hogy az a kiterjesztett, jelentős számú és igen különböző végfelhasználókkal rendelkező IMI-hálózatban is megfelelően működik majd;

- A nemzeti IMI-koordinátor (NIMIC) szerepe fontosabbá válik az IMI további szakpolitikai területek támogatása érdekében történő kiterjesztésével, és alapvetőnek kell tekinteni a belső piac nemzeti szintű zökkenőmentes működéséhez. Az IMI-koordinátoroktól kapott visszajelzések alapján a NIMIC szerepét nem minden tagállamban tekintik kulcsfontosságúnak, a jelzett problémák közt szerepelt többek között a nem megfelelő forrásellátottság, a személyzet nagyfokú fluktuációja, valamint a szerepnek és feladatkörének nyújtott politikai támogatás elégtelensége. A fent bemutatott horizontális jogi eszköz feladatai közé tartozik a nemzeti IMI-koordinátorok szerepének megerősítése.

Fő az egyszerűség

Az eddigi IMI-fejlesztések tapasztalata azt mutatja, hogy mindig fennáll az IT-megoldások túlbonyolításának veszélye, amikor valamennyi érdekelt fél – valós vagy vélt – kombinált követelményeinek kívánnak megfelelni. Ez nem eredményez szükségszerűen felhasználóbarát eszközt. Jobb viszonylag egyszerű alkalmazással kezdeni, és ha már kellő mennyiségű tapasztalat gyűlt össze, szükség esetén ezt az egyszerűbb alkalmazást módosítani.

Emellett az IMI egyik nagy erőssége, hogy az együttműködés folyamatát egyszerű, kezelhető és átlátható munkafolyamati lépésekre bontja. Az IMI kiterjesztése új területekre, kiegészítése új funkciókkal, valamint a linkek létrehozása nem teheti bonyolultabbá a rendszert a felhasználók számára. A rendszerben való navigációnak továbbra is egyszerűnek és intuitívnak kell maradnia.

Mielőtt a folyamatokat bekódolják egy szoftverbe, meg kell vizsgálni az adott folyamatot annak biztosítása érdekében, hogy azt a lehető legnagyobb mértékben ésszerűsítették. Az eljárás során a szűk keresztmetszetek feltárására és megszüntetésére kell koncentrálni, valamint a hatékonyság fokozására, ahol csak lehetséges, annak érdekében, hogy elkerüljük olyan túlságosan bonyolult IT-modulok létrehozását, amelyek végeredményben csak egyetlen célra használhatók.

Ahhoz, hogy az adminisztratív együttműködés zökkenőmentes legyen, a jogalkotási eljárás korai szakaszában foglalkozni kell az új jogszabályok nemzeti regionális és helyi hatóságok általi végrehajtásának gyakorlati hatásaival. Az adminisztratív együttműködés iránti igénynek kellően világosnak és operatívnak kell lennie, és elemezni kell a folyamatot alátámasztó IT-eszköz szükségességét. Ez a folyamat az adminisztratív együttműködés gyakorlati tapasztalataiból levont tanulságok megosztására és a hibák megismétlésének elkerülésére is szolgálhat. A Bizottság megvizsgálja, hogyan építhető be a legjobban belső eljárásaiba az adminisztratív együttműködés szisztematikus ellenőrzése.

Valamennyi érdekelt bevonása

Az IMI-projektben sokan érdekeltek, és az új szakpolitikai területekre történő esetleges kiterjesztéssel még bonyolultabbá válik az érdekelt felek kezelése. Létfontosságú, hogy a projekt átlátható és hatékony irányítási struktúrával rendelkezzen, és hogy valamennyi érdekelt fél tisztában legyen a projekt különböző aspektusai kapcsán elérendő megállapodáshoz szükséges eljárásokkal és fórumokkal.

a) A rendszer napi kezelése

Projektirányítási szempontból a Bizottság az IMI „rendszertulajdonosa”, ő végzi az IMI költségvetésének kezdeményezését, a beszerzéseket, a költségvetés kidolgozását, működtetését, karbantartását és felügyeletét, valamint a Bizottság biztosítja, hogy minden érdekelt fél szükségletei megfelelő módon kerüljenek kielégítésre.

b) Szakpolitikai döntések

Az IMI irányítóbizottságában az IMI-projekt valamennyi érdekelt felének képviselői részt vesznek (a rendszertulajdonos, a rendszerszállító, a belső piaci tanácsadó bizottság és az IMI-felhasználók).

Az irányítóbizottság feladatai a következők:

- a projekt stratégiai irányának és prioritásainak meghatározása, figyelembe véve a belső piaci tanácsadó bizottság IMI-munkacsoportja által meghatározott fejlesztési prioritásokat;

- magas szintű monitoring és ellenőrzés;

- a végső felhasználók érdekeinek képviselete, és annak biztosítása, hogy a tervezési folyamatban minden érdekelt fél részt vegyen.

Az IMI végső felhasználóit az irányítóbizottságban a Bizottság azon szakpolitikai egységei képviselik, amelyek az IMI által támogatott egyes jogalkotási területekért felelősek (ezek jelenleg a szabályozott szakmák és a szolgáltatások).

A belső piaci tanácsadó bizottságot a DG MARKT Politikafejlesztés és egységes piaci koordináció nevű szervezeti egységének vezetője képviseli az IMI irányítóbizottságában.

c) Tanácsadás és iránymutatás a szakértő érdekelt felek részéről

A tagállami érdekelt felek különböző tanácsadói bizottságok és szakértői csoportok révén vesznek részt az IMI-projektben, e bizottságok és csoportok az IMI fejlesztésére vonatkozó tanácsokkal és iránymutatással látják el a Bizottságot.

(1) Általános technikai, irányítási és szakpolitikai input

A belső piaci tanácsadó bizottság IMI munkacsoportját a belső piaci tanácsadó bizottság alcsoportjaként hozták létre azért, hogy tanácsot adjon a Bizottságnak az IMI fejlesztéséhez kapcsolódó horizontális kérdésekben.

Mivel az IMI-t általános és többször felhasználható, esetleg több igen különböző szakpolitikai területet magában foglaló rendszernek tervezték, a hálózat jövőbeni fejlesztésének és kiterjesztésének megfontolása során fontos a horizontális szemléletmód megőrzése. Ugyanilyen lényeges annak biztosítása, hogy a rendszer megőrizze erős koordinációs struktúráját. A belső piaci tanácsadó bizottság IMI munkacsoportja betölti szerepét, képviseli az IMI nemzeti felhasználóit szerte a különböző szakpolitikai területeken.

Általánosságban minden nemzeti IMI-koordinátor tagja e munkacsoportnak és tagállamuk minden IMI-felhasználójának nevében cselekszenek. A csoport felelősségi körébe a következők tartoznak:

- megállapodni az IMI szoftverfejlesztésének alapját képező, egyszerűsített adminisztratív együttműködési eljárásokról;

- az elért haladás monitoringja, jelentéskészítés az érdekelt felek által tett kötelezettségvállalásokról és az elért eredményekről;

- a felhasználói közösségektől érkező visszajelzések továbbítása az IMI-alkalmazás javítására vonatkozó igényekkel együtt;

- az IMI-szoftver javítására vonatkozó igények rangsorolása.

(2) Ágazatspecifikus input

Jelenleg három ágazatspecifikus szakértői csoport érintett az IMI területükön történő alkalmazásához kapcsolódó jogi kérdésekben, az információcsere tartalmának és a részt vevő illetékes hatóságoknak a meghatározásában. E csoportok a következők: a szabályozott szakmák koordinátorainak bizottsága, a szolgáltatási irányelv végrehajtásával foglalkozó szakértői csoport, valamint a munkavállalók kiküldetésével foglalkozó szakértői bizottság alcsoportja, amelyet azért hoztak létre, hogy megvizsgálja a munkavállalók kiküldetéséről szóló irányelv keretében folytatott adminisztratív együttműködés megerősítését és fokozását célzó speciális információcsere-rendszerre vonatkozó lehetséges opciókat.

d) Az irányítási struktúra fejlesztése

A struktúra – mint azt fentebb bemutattuk – mindeddig nagyon jól szolgálta az IMI céljait, és elég rugalmasnak tűnik a rendszer további kiterjesztésének lehetővé tételéhez. Az IMI további szakpolitikai területekre való kiterjesztésével párhuzamosan e felhasználói csoportok képviselőit meghívják az IMI irányítóbizottságába.

Az e szakpolitikai területeket képviselő új tanácsadó bizottságok és szakértői csoportok ugyancsak érintetté válnak a projektben és inputjukat a belső piaci tanácsadó bizottság IMI-munkacsoportja használja fel munkája során.

Az IMI bővülésével és a végső felhasználók számának növekedésével még fontosabbá válik annak biztosítása, hogy az IMI valódi végső felhasználóinak lehetőségük legyen visszajelzést adni a rendszer felhasználóbarát jellegéről és inputtal szolgálni a további fejlesztésekhez. A nemzeti IMI-koordinátorokon keresztül kapott közvetett visszajelzések mellett a Bizottság számos eszközzel igyekszik közvetlen kapcsolatot kialakítani az IMI-felhasználókkal. Ezek közé tartoznak jelenleg a felmérések, a képzések, konferenciák és a hálózatépítő fórumok. A telefonkonferenciák és az ún. webináriumok ugyancsak hasznosak lehetnek abból a szempontból, hogy növeljék a végső felhasználók részvételét az IMI folyamatban lévő fejlesztésében.

Magas szintű rendszerteljesítmény és -biztonság biztosítása

a) Teljesítmény

Ahogy az IMI felhasználóinak száma és a kicserélt adatok mennyisége nő, létfontosságú annak biztosítása, hogy a rendszer teljesítménye (pl. a válaszadási idők) továbbra is kielégítő marad. Az IMI-t méretezhető, maximum 100 000 potenciális felhasználót elbíró rendszernek tervezték, mindazonáltal a teljesítményre gyakorolt negatív hatás potenciális kockázatának csökkentése érdekében a következő óvintézkedésekre kerül sor:

- az IMI-nek a Bizottság adatközpontjában egy erre kijelölt szerveren nyújtanak tárhelyszolgáltatást;

- az IMI teljesítményét rendszeresen ellenőrzik és az új funkciók bevezetése előtt terheléses tesztet végeznek;

- Az IMI műszaki auditjára 2011-ben kerül sor. Az audit során azt vizsgálják majd, hogy a rendszer műszakilag képes-e elfogadható teljesítmény- és megbízhatósági szinten támogatni az illetékes hatóságoknak és a felhasználóknak a rendszer teljes érettségére tervezett számát (és az ezzel járó adatmennyiséget).

b) Biztonság

A biztonság fontos szempont az IMI-rendszer tervezése, karbantartása és napi működése során. Az IMI nem nyilvános hozzáférésre szánt, személyes és egyéb adatokat tárol és dolgoz fel.

Az európai és nemzetközi biztonsági standardokkal összhangban kidolgozott, átfogó biztonsági terv meghatározza az IMI-rendszerrel szembeni biztonsági követelményeket, valamint azt, hogy ezek hogyan teljesíthetők. A tervet évenként felülvizsgálják majd annak biztosítása érdekében, hogy a biztonsági szintek az IMI kiterjesztése ellenére fennmaradnak.

KÖVETKEZTETÉSEK / KÖVETKEZő LÉPÉSEK

Az igazgatási együttműködés ellenőrzése

A belső piac fokozott adminisztratív együttműködés révén történő, jobb irányításához szisztematikusabb megközelítésre van szükség. Ezért az új jogszabályok nemzeti, regionális és helyi hatóságok általi végrehajtásának gyakorlati aspektusait a jogalkotási folyamat kellően korai szakaszában kell figyelembe venni. Az adminisztratív együttműködés iránti igénynek világosnak és operatívnak kell lennie, és a folyamatot alátámasztó IT-eszköz szükségességét a kezdetektől mérlegelni kell. Amennyiben szükség van IT-eszközre, az egyetlen célra használható eszköz nulláról történő kifejlesztésével szemben előnyben kell részesíteni – amennyiben megfelelő – a már meglévő eszközök valamelyikének (pl. az IMI), vagy egy meglévő adminisztratív együttműködési rendszernek a használata vagy adaptációja (további információkat a közleményt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum V. szakasza tartalmaz).

A Bizottság megvizsgálja, hogyan építhető be a legjobban 2011 decemberéig belső eljárásaiba az adminisztratív együttműködés szisztematikus ellenőrzése.

Az IMI-re vonatkozó jogalkotási eszközre irányuló javaslat

Amint azt a Bizottság 2010. október 27-i, Az egységes piaci intézkedéscsomag felé című közleménye is említi, olyan általános jogalapra van szükség, amely átfogó adatvédelmi keretet biztosít azáltal, hogy a személyes adatok IMI-ben történő feldolgozása vonatkozásában konszolidálja a speciális szabályokat és eljárásokat; létrehozza az IMI más jogi területekre történő rugalmas és átlátható kiterjesztésének keretét és megerősíti a nemzeti IMI-koordinátorok szerepét.

A Bizottság 2011 első félévében az IMI általános jogalapjának létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatot terjeszt majd elő.

A rendszer tervezett kiterjesztésének hatóköre és ütemterve

Ezzel párhuzamosan a Bizottság a tagállamokkal együtt tovább vizsgálja majd, mely egyéb szakpolitikai területek számára lehet hasznos az IMI (beleértve a jelenlegi jogszabályok hatálya alá tartozókat is), és milyen további funkciók kidolgozására lesz szükség. A cél azon szakpolitikai területek listájának összeállítása, amelyek esetében az IMI a megfelelő technikai megoldás. Ez magában foglalja annak lehetőségét is, hogy – kellő időben – megvizsgálják az uniós szinten létező, általánosságban az adminisztratív együttműködést célzó IT-eszközök közötti szinergiahatásokat és lehetséges redundanciákat.

Az e közleményben rögzített rendszerbővítési kritériumok és az egységes piaci intézkedéscsomagban meghatározandó prioritások alapján a tagállamok és a Bizottság ütemtervet állítanak össze a meglévő irányítási struktúra keretében történő további fejlesztésekre. Az IMI-ről szóló, 2012. februári éves jelentés az elért haladásról szóló jelentést is magában foglalja majd.

További IT-fejlesztések

A további IT-fejlesztések a rendszerbővítéssel kapcsolatos kilátásokon alapulnak, és olyan funkciók kifejlesztésére fognak összpontosítani, amelyek a felhasználói csoportok széles köre számára használhatóak. Ahol lehetséges, az IMI funkcióinak kiterjesztése céljából a meglévő IT-eszközök kerülnek újrahasznosításra. Az éves szoftverfejlesztési tervek, amelyeket az IMI irányítóbizottsága vitat meg és fogad el, azon a hosszú távú szemléleten alapulnak, miszerint általános adminisztratív együttműködési eszközkészletet kell kialakítani (a további részleteket lásd a közleményt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum III. szakaszában).

A Bizottság részletes technikai elemzést hajt végre a legmegfelelőbb architektúra meghatározására, ennek során az általános adminisztratív együttműködési eszközkészlet minden elemét figyelembe veszi. Az erről szóló jelentést 2011 decemberében teszik közzé.

[1] A Bizottság közleménye: Az egységes piaci intézkedéscsomag felé a magas szinten versenyképes szociális piacgazdaságért – 50 javaslat az együttes munka, vállalkozás és a cserekapcsolatok javítása érdekében, COM(2010) 608, 2010.10.27.

[2] A belső piaci tanácsadó bizottság (IMAC) 2003. november 18-i ülésén, ahol a tagállamok főigazgatói találkoztak, a következő operatív következtetés került elfogadásra: Az elnök megjegyezte: egyetértettek abban, hogy a belső piaci információk cseréjének és kezelésének javításához információs rendszert kell kifejleszteni, tekintve, hogy ilyen rendszer szükséges a megnövekedett egységes piacon szükségessé váló fokozott együttműködés támogatására.

[3] (lásd az IMI-ről szóló éves jelentést, http://ec.europa.eu/imi-net).

[4] Az Európai Unió Törvényszéke által a T-19/07. számú ügyben 2010. december 16-án hozott ítéletet követően az ECMT használatát felfüggesztették.

[5] COM(2011) 11., 2011. január 12.

[6] Átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások.

[7] Egy ilyen interakciós eszköz révén elkerülhető a meglévő e-kormányzati portálokkal, például a szolgáltatási irányelvben rögzített egyablakos ügyintézési pontokkal, valamint e-kormányzati projektekkel (pl. a határokon átnyúló egyszerűsített online ügyintézéssel (SPOCS) vagy a Páneurópai Közbeszerzés Online-nal (PEPPOL)) való duplikáció, helyette az eszköz, ahol lehet, a meglévő eszközök újrafelhasználására és szinergiahatások létrehozására törekszik.

[8] A CIRCABC (Communication and Information Resource Centre for Administrations, Businesses and Citizens – a közigazgatási rendszerek, gazdasági szervezetek és állampolgárok részére kifejlesztett kommunikációs és információs forrásközpont) olyan együttműködő munkaterületek létrehozására szolgál, ahol a felhasználói közösségek a weben keresztül együtt tudnak működni és meg tudják osztani egymással az információkat és az erőforrásokat.

[9] Business Register Interoperability Throughout Europe – átjárható cégnyilvántartások Európában.

[10] Az e-Certis az Európai Bizottság olyan információs rendszere, amely segítséget nyújt a felhasználóknak azon különböző tanúsítványok és igazolások azonosításához, amelyeket gyakran írnak elő az EGT területén közbeszerzési eljárások során.

[11] Az IPM (interaktív politikai döntéshozatal) mind a tagállami közigazgatások, mind az uniós intézmények számára lehetővé teszi a polgárok és a vállalkozások szükségleteinek jobb megértését. A rendszert az érdekelt felekkel folytatott konzultáció folyamatának könnyen használható és közvetlen online kérdőívek révén való megkönnyítésére hozták létre, egyszerűbbé téve ezáltal a válaszadók számára a részvételt, a politikai döntéshozók számára pedig az eredmények értékelését.

[12] A Bizottság 2008/49/EK határozata (2007.12.12.) a belső piaci információs rendszernek (IMI) a személyes adatok védelme tekintetében történő végrehajtásáról, HL L 13., 2008.1.16., 18. o. A Bizottság ajánlása a belső piaci információs rendszerre (IMI) vonatkozó adatvédelmi iránymutatásokról, C (2009) 2041, 2009.3.26. A Bizottság határozata (2009.10.2.) a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv VI. fejezete alapján a tagállamok közötti, elektronikus úton történő információcserével kapcsolatos gyakorlati intézkedések megállapításáról, C(2009) 7493 (HL L 263., 2009.10.7., 32. o.).

[13] Legutóbb a belső piaci információs rendszer adatvédelmi helyzetéről szóló bizottsági jelentésre (COM(2010) 170) írt, 2010. július 27-i válaszlevelében (mindkét szöveget lásd az adatvédelemmel foglalkozó részben: http://ec.europa.eu/imi-net).

[14] 922/2009/EK határozat, HL L 260., 2009.10.3., 20. o.