[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 11.10.2005

COM(2005) 457 végleges

2005/0194 (COD)

Tervezet

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE

a pirotechnikai termékek forgalomba hozataláról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

1. A Tervezet összefüggései

A polgári felhasználású robbanóanyagok forgalomba hozatalára és felügyeletére vonatozó rendelkezések harmonizációjáról szóló 93/15/EGK irányelv a pirotechnikai termékeket egyértelműen kizárja hatálya alól. Egyik preambulumbekezdése azonban tartalmazza, hogy a pirotechnikai termékekre vonatkozóan kiegészítő jogszabály elkészítését tervezik.

Ez a tervezet közösségi szinten kíván áttekinthető és összefüggő jogszabályi keretet nyújtani, és bemutatja a minimális biztonsági követelményeket azzal a céllal, hogy:

* biztosítsa a pirotechnikai termékek EU-n belüli szabad áramlását,

* javítsa a fogyasztók és szakemberek általános védelmét,

* hozzájáruljon a balesetek számának csökkentéséhez,

* harmonizálja a különböző tagállamokban alkalmazandó biztonsági követelményeket,

1.1. A jelenlegi helyzet

A pirotechnikai termékek forgalmazásáról és használatáról szóló jogi szabályozás tagállamonként jelentős mértékben különbözik. A helyzet áttekinthetősége érdekében a Bizottság 2003-ban kiküldött egy kérdőívet a pirotechnikai termékekkel, főleg a tűzijátékokkal kapcsolatos jogi szabályozást illetően. A kérdőív célja továbbá, hogy adatokat gyűjtsön a tűzijátékok által okozott balesetekről az EU-ban és az EGT-ben.

A következőkben bemutatott balesetekről szóló adatok csak a tűzijátékokra vonatkoznak és nem az egyéb olyan pirotechnikai termékre, mint a színpadi hatások és a jelzőrakéták vagy az autóipar számára gyártott pirotechnikai termékek. Ezekre a termékekre nincs következetes baleseti nyilvántartási rendszer a tagállamokban.

1.1.1. Tűzijátékok forgalomba hozatala

Osztályba sorolás és engedélyezés

A tagállamokban jelenleg érvényes jogszabályok a tűzijátékokat több osztályba sorolják. Ezeket az osztályokat a tűzijátékban levő pirotechnikai anyag mennyisége különbözteti meg egymástól, illetve néhány esetben a tűzijáték felhasználásának helye (zárt térben vagy szabadban). Bár ezek a nemzeti osztályozó rendszerek hasonlóságot mutatnak annyiban, hogy a pirotechnikai anyag mennyiségén alapulnak, mégsem azonosak.

Számos tagállam rendelkezik a tűzijátékok forgalomba hozatalához osztályozással egybekötött engedélyezési rendszerrel. Ezek az engedélyezési rendszerek jelenleg nemzeti szabványokat használnak a tűzijátékok vizsgálatára. Ezeknek a különbségeknek a felismerése által a CEN (az Európai Szabványügyi Bizottság) igyekszik kidolgozni a tűzijátékokra vonatkozó harmonizált EU szabványokat. A CEN szabványok tűzijátékokra vonatkozó első sorozatait 2003 májusában tették közzé. Néhány tagállam jelezte, hogy tervezi a CEN szabványok nemzeti jogszabályaikba való beépítését.

Fogyasztói korlátozások

A nemzeti korlátozásoknak megfelelően értékesíthető tűzijátékok típusaiban jelentős különbségek vannak. Minden tagállam tiltja a nagy tűzijátékok fogyasztóknak történő árusítását. Három tagállam tiltja az összes tűzijáték árusítását általában az összes fogyasztónak. Ezen kívül egy tagállam megengedi a kis tűzijátékok fogyasztók részére történő értékesítését, és a többit tiltja.

Néhány tagállam tiltja a durranó tűzijátékokat (pl. durranók). Néhány egyéb típusú tűzijátékfajtát szintén tiltanak egyes tagállamok. Ezek mögött az intézkedések mögött különböző okok húzódnak meg a biztonsági megfontolásoktól a kellemetlen hatásokig.

A különböző kategóriájú tűzijátékok esetében az alsó korhatárral kapcsolatos korlátozás terén nagy a különbség EU szerte.

Három tagállam csak bizonyos napokon, pl. Karácsony és Újév között, engedélyezi a tűzijátékok értékesítését és/vagy használatát.

Címkézés

A címkézési követelmények bizonyos mértékig eltérőek a tagállamokban. Ezek a követelmények tartalmazhatnak az osztályba sorolásra és a tanúsításra vonatkozó információkat valamint a biztonságos használatra vagy a korhatári korlátozásra vonatkozó információkat. Minden nemzeti jogszabály megköveteli a biztonságos kezelésre és használatra vonatkozó információk feltüntetését.

1.1.2. Balesetek

A Bizottság kérdőívére mindössze néhány tagállam és egyetlen EFTA-tagország szolgált számszerű információval a tűzijátékokkal kapcsolatos balesetekre vonatkozóan. Ennek egyik oka az lehet, hogy a baleseteket nyilvántartó nemzeti rendszerek nem tartalmaznak külön információt a tűzijátékra, mint balesetokozóra vonatkozóan.

Úgy tűnik, a balesetek gyakorisága jelentősen eltér tagállamonként. Ez részben a tűzijátékok nyilvános használatára vonatkozó helyi szokásoknak köszönhető.

A nyilvántartott balesetek száma Görögországban (milliónként 1) és Írországban (3,9) alacsonyabb, mint Dániában (5,4), az Egyesült Királyságban (60,1), Svédországban (körülbelül 50) és Norvégiában (4,5). Ezeknek a különbségeknek az oka nem világos, viszont érdekes, hogy a legalacsonyabb számmal rendelkező két tagállamban tilos a tűzijátékok fogyasztóknak történő árusítása.

Meg kell jegyezni, hogy a fenti információ csak a bejelentett balesetekre vonatkozik, és a kórházi kezelést igénylő eseteken alapul. Nem tartalmaz olyan balesetekre vonatkozó információt, amely után általános orvosi kezelésre volt szükség, vagy amely otthon történt és nem jelentették be. Ezért lehetséges, hogy a nyilvántartott balesetek száma alacsonyabbra jön ki a valódi számnál.

Mivel a tényszerű adatok közlésén kívül az információkból nem lehet túl sokat megtudni, a balesetek EU-n belüli teljes számának bármilyen becslési kísérletét igen óvatosan kell kezelni. Azonban az alacsonyabb baleseti arány a régióban milliónként 15, míg a magasabb arány milliónként 100 körül lehet. A 455 milliós lakosú kibővült EU-ra alkalmazva ezek az arányok erre a területre 7000 és 45 000 közötti számot jelentenének a tűzijátékkal kapcsolatos összes balesetet tekintve.

Korlátozott az arra vonatkozó információ is, hogy a balesetet a tűzijáték hibás működése vagy a nem rendeltetésszerű használat okozza. A közölt információ azt sugallja, hogy a legtöbb esetben a rendeltetésnek nem megfelelő használat az ok, bár érdekesség, hogy Dániában 1992-ben a bejelentett baleseteknek majdnem a fele a tűzijáték hibás működésének volt köszönhető. A kérdőívre válaszolók közül néhányan általános aggodalmukat fejezték ki az EU piacára utat találó egyes tűzijátékok minőségét és szabványát illetően.

Más pirotechnikai termékekre, mint például a színpadi hatásokra és a jelzőrakétákra szintén különböző nemzeti jogszabályok vonatkoznak. A Bizottság viszont nem rendelkezik statisztikai adatokkal ezeknek a termékeknek a hibás működéséről vagy az ezekkel kapcsolatos balesetekről, de nem lehet kizárni a hibás működésből eredő balesetek lehetőségét sem.

1.1.3. A gépjármű-iparban alkalmazandó pirotechnikai termékek forgalmazása

Sok tagállam eltérő engedélyezési eljárást alkalmaz a gépjárműiparban alkalmazandó és egyéb használatra szánt légnyomásszivattyúk, modulok és biztonsági berendezések forgalmazására. Ezen engedélyezési folyamatok során jelenleg nemzeti rendelkezéseket és törvényeket alkalmaznak az ilyen termékek engedélyezésére.

1.2. Az EU jogszabályok által elérni kívánt hatások

A pirotechnikai termékek forgalmazásáról és használatáról szóló EU jogszabály célja azoknak az alapvető biztonsági követelményeknek a kidolgozása, melyek a pirotechnikai termékekre vonatkozó harmonizált EU szabványok hatékonyságához szükségesek. Az irányelvtervezetnek célja továbbá a pirotechnikai termékek biztonságos kezelésére és használatára vonatkozó információ szolgáltatásával kapcsolatos harmonizált európai uniós koncepció kidolgozása.

A pirotechnikai termékek szabványaira vonatkozó harmonizált európai uniós koncepció biztosítja, hogy a szabványnak nem megfelelő pirotechnikai termékeket ne hozzák forgalomba az EU-ban, és hogy jelentősen csökkenjen a tűzijáték hibás működéséből következő balesetek száma. Kiterjeszti a pirotechnikai termékek CE-jelölését oly módon, hogy csak a CE-jelöléssel ellátott pirotechnikai termékeket lehessen forgalomba hozni.

A pirotechnikai termékek biztonságos kezelésére és használatára vonatkozó információ szolgáltatásával kapcsolatos harmonizált európai uniós koncepció kidolgozása hasznos lehet a nem rendeltetésszerű használatból eredő balesetek számának csökkentéhez.

A pirotechnikai termékek osztályba sorolásához, a szabványok alkalmazásához és az engedélyezési rendszerhez kapcsolódó harmonizált koncepció a termékbiztonság tekintetében az egységes piaccal együtt jelentős előnyökkel járhatna a gyártók és importőrök számára.

Figyelembe véve ugyanakkor a tűzijátékok forgalomba hozatalára és használatára vonatkozó különböző nemzeti szabályozások széles skáláját, a tervezet lehetőséget hagy a tagállamoknak egyes tűzijáték-kategóriákban az alsó korhatár, a forgalomba hozatal és használat terén a saját szabályozás fenntartására.

1.3. Összhang egyéb közösségi jogszabályokkal

A már létező — mint pl. a tengerészeti felszerelésről szóló — EU jogszabályokban szereplő egyéb pirotechnikai termékekre az irányelv hatálya nem terjed ki. Nem vonatkozik továbbá a 93/15/EGK tanácsi irányelv hatálya alá tartozó robbanóanyagokra sem.

Az irányelv ezért összhangban van a többi közösségi jogszabállyal.

2. Az érintett felekkel történt konzultációk és a hatásvizsgálat eredményei

Konzultációk

Mivel a pirotechnikai termékek esetében az EU szintjén korábban nem létezett munkacsoport, az irányelvvel kapcsolatban 2003 májusában megkezdett konzultációs folyamat a fentiekben leírtak szerint a kérdőív kiküldésével indult. Ezzel egyidejűleg levelet intéztek a tagállamok állandó képviseleteinek, illetve a tagjelölt és EFTA-tagországok misszióira, amely a kérdőívnek a lehetséges érdekelt felek részére történő kiküldését szorgalmazta, világosan jelezve a válasz lehetőségét bárki számára.

Az érdekelt felek munkacsoportjának első találkozójára 2003. szeptember 23-án került sor, melyet 2003. december 1-jén és 2004. március 16-án Brüsszelben további két megbeszélés követett. Ezekre a megbeszélésekre azon tagállamok, tagjelöltek és EFTA-tagországok közigazgatási szervei, továbbá azok az egyesületek kaptak meghívást, amelyek előzőleg válaszoltak a kérdőívre vagy amelyek érdeklődést mutattak a munkacsoportban való részvételre.

A pirotechnikai iparágat az Európai Pirotechnikai Egyesület küldöttei képviselték. A gépjárműalkatrész-gyártó iparágat európai szövetségük, a CLEPA képviselte.

A CEN, az Európai Szabványügyi Bizottság, különösen annak pirotechnikai termékekkel foglalkozó műszaki bizottsága szorosan közreműködött az irányelv készítésénél. Segítséget nyújtott az alapvető biztonsági követelmények tervezetének elkészítésében, melyet a hollandiai Delftben 2003. november 17-én és 18-án tartott megbeszélésen véglegesítettek.

A munkacsoport résztvevői az irányelv számos korábbi tervezetét széles körben terjesztették, ezt követően nemcsak a pirotechnikával foglalkozó hatóságoktól, hanem számos ipari társulástól és egyes vállalatoktól (tűzijátékok, gépjármű-alkatrészek gyártói, űrkutatási ágazat) is érkeztek észrevételek.

A legtöbb tagállam és a pirotechnikai iparág, valamint a gépjármű-alkatrész gyártóinak társulásai alapvetően üdvözlik a pirotechnikai termékekről szóló irányelvvel kapcsolatos kezdeményezést. Az Egyesült Királyság és Svédország illetékes hatóságai azonban úgy vélik, hogy nem szükséges ezen a területen az EU szabályozás, és ezt az álláspontot néhány Egyesült Királyságbeli pirotechnikai gyártó is támogatja.

Míg a gépjármű-alkatrészek európai gyártói kifejezetten azt kérték, hogy a légzsákok és más pirotechnikai gépjármű-biztonsági felszerelések az irányelv hatálya alá tartozzanak, kérés érkezett az űrhajózással kapcsolatos alkatrészek kizárását illetően, mivel azokra már más nemzetközi szabályok vonatkoznak.

Az érintett munkacsoportok megbeszélései alatt a tagállamokkal folytatott egyeztetés tárgya az a mérték volt, ameddig a tagállamok fenntarthatnának nemzeti korlátozást egyes tűzijáték kategóriák értékesítésében és használatában.

Mivel a tűzijátékok terén a kulturális szokások jelentősen eltérnek, a tervezet rendelkezik arról a lehetőségről, hogy a tagállamok korlátozzák a 2. és 3. osztályba sorolt tűzijátékok nyilvánosság általi használatát és/vagy a részükre történő értékesítést.

Néhány tagállam korlátozni kívánja az 1. osztályba tartozó tűzijátékok (vagyis a nagyon alacsony kockázattal járó tűzijátékok és a zárt térben, például háztartásokban használatos tűzijátékok) használatát és/vagy értékesítését is, melyek eleve nagyon kis kockázattal járnak. Míg mi ezt az elvet nem tudjuk elfogadni, mivel szükséges a belső piaci feltételek megteremtése e termékcsoport számára, a Bizottság kész a CEN-nek új megbízatást adni az 1. osztály újból történő meghatározására, illetve egy olyan termékeket tartalmazó lista összeállítására, amelyeket az összes tagállam ártalmatlannak tekint és amelyek következésképpen szabadon mozoghatnak a belső piacon.

Egy másik, számos tagállam által vitatottnak tartott kérdés az alsó korhatár volt. A Bizottság világosan jelezte, hogy ezek minimumkövetelmények és a tagállamoknak, amennyiben szükségesnek ítélik, jogukban áll szigorúbb határokat szabni. Azokban a tagállamokban, amelyekben nincsenek alsó korhatárok a tűzijátékok végfelhasználóknak történő értékesítésénél, ezek az alsó korhatárok várhatóan pozitív hatással lesznek a tűzijátékkal kapcsolatos balesetek számára.

Hatásvizsgálat

A fogyasztók részére eladásra szánt petárdák (1., 2. és 3. osztály) EU piacát évente kb. 700 millió euróra becsülik. A csak szakemberek részére eladásra szánt petárdák EU piaca becslések szerint évente szintén kb. 700 millió eurót tesz ki. Az EU-ban kevés petárdát gyártanak. Az EU-ban gyártott petárdák közül sok szakmai használati célt szolgál (4. osztály).

A becslések szerint az EU-ban évente kb. 20 millió járműbe szerelnek be „utasvisszatartó” rendszereket. A légzsákok esetében ez évente kb. 80 millió forgalomba hozott rendszert tesz ki kb. 3,5 milliárd euró értékben. A biztonsági övek előfeszítői esetében pedig évente kb. 90 millió egység kerül forgalomba kb. 2 milliárd euró értékben.

A tervezett irányelv egységes piacot teremtene a pirotechnikai termékek számára. Ez várhatóan az EU-n belül jelenleg érvényben lévő nemzeti rendelkezésekkel létrehozott kereskedelmi akadályok felszámolását eredményezi. Az irányelv meghatározza a pirotechnikai termékek alapvető biztonsági követelményeit, a tagállami illetékes hatóságok pedig e termékek követelményeknek való megfelelőségét értékeik. A biztonsági követelményeknek megfelelő termékeken fel lehet tüntetni a CE-jelölést, garantálva azok szabad áramlását az EU-n belül, illetve biztosítva ezzel egyidejűleg a fogyasztók magas fokú védelmét.

Az irányelv várhatóan jelentős költségcsökkenéshez vezet, mivel egységes CE megfelelőségi értékelés váltja fel a 25 párhuzamosan működő nemzeti jóváhagyási eljárást.

A legfőbb előny ezért — az egységes piac megteremtése, valamint a fogyasztók magas fokú védelme mellett — a vállalkozások terheinek csökkentése a pirotechnikai termékek forgalomba hozatalának harmonizált jóváhagyási rendszere révén.

A fegyveres erők, a rendőrség céljait szolgáló, a repülőgépekben használt vagy a tengerészeti felszerelésekről szóló irányelv (96/98/EK) hatálya alá tartozó pirotechnikai termékek nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá.

3. A javaslat jogi elemei

Jogalap

A tervezet jogalapját a Szerződés 95. cikke jelenti.

Ezen irányelv az alapvető követelmények harmonizálása révén meghatározza a pirotechnikai termékek forgalomba hozatalának és használatának feltételeit az EU piacán. A cél a kereskedelmi korlátok megszüntetése vagy elkerülése, és az eltérő szabályrendszereknek köszönhető versenytorzítás megelőzése mellett a széles nyilvánosság és a szakmabeliek védelmének érdekében a minimális biztonsági előírások bevezetése. A hangsúly tehát a felhasználók védelmén van, miközben a belső piac működési feltételei is javulnak.

Az EK-Szerződés 95. cikke ezért megfelelő a pirotechnikai termékek forgalmazási és használati feltételeinek harmonizálása esetében a felhasználók védelmének növelése mellett.

Szubszidiaritás és arányosság elvei

Jelenleg uniószerte nemzeti szinten szabályozott a pirotechnikai termékek forgalmazása és használata. A nemzeti jogszabályok sokfélesége akadályozhatja a Közösségen belüli kereskedelmet.

A Bizottság ezért szeretne egy valóban működő belső piacot teremteni egyes pirotechnikai termékek számára, valamint szeretne bevezetni alapvető biztonsági követelményeket. Ilyen célokat csak irányelvvel vagy rendelettel lehet megvalósítani.

A balesetek tekintetében, és mivel a nyitott határokon igen könnyű tűzijátékokat egyik országból a másikba illegálisan átvinni, nem könnyű hatóságilag korlátozni a tűzijátékok forgalomba hozatalát. Alapvető biztonsági követelméynek megállapítása hiányában a tűzijátékkal kapcsolatos balesetek száma várhatóan tovább növekedne.

Azonban a szubszidiaritás elvét is figyelembe kell venni, ezért a javasolt irányelv nem zárja ki azt a lehetőséget, hogy a tagállamok közbiztonsági vagy biztonsági okokból korlátozhassák egyes kategóriájú tűzijátékok forgalomba hozatalát. A javasolt irányelv arra is lehetőséget biztosít, hogy a tagállamok magasabb korhatárokat alkalmazzanak a tűzijátékok forgalmazására, szintén közbiztonsági vagy biztonsági okokból.

A tervezett irányelv arányosan szolgálja a fogyasztói biztonság növelésének, valamint a pirotechnikai termékek belső piaca megteremtésének céljait.

Eszközök megválasztása

A Bizottság céljainak eléréséhez a legjobb eszköz egy irányelv, mivel a pirotechnikai termékekre vonatkozó különböző nemzeti szabályozások harmonizálására van szükség. Az alternatíva egy rendelet lehetett volna, bár ezt soha nem alkalmazták azelőtt az új megközelítésre, és a rendelet nem tartalmazhatott volna számos, az irányelvben szereplő előírást (pl. a tagállamok jelentési kötelezettsége a kijelölt testületek számára és a piacfelügyeletben való részvétel), mivel az közvetlenül alkalmazandó.

4. Költségvetési hatások

A tervezett irányelvnek nincsenek azonnali költségvetési kihatásai. A 18. cikkben említett bizottság dönt majd a pirotechnikai termékek európai uniós regisztrációs számait tartalmazó nyilvántartás létrehozásának lehetőségéről, amely megkönnyíti a pirotechnikai termékek és azok gyártójának, vagy a hibás működés következtében bekövetkező balesetek esetén a meghatalmazott képviselőknek az azonosítását. Ennek a rendelkezésnek később lehetnek költségvetési kihatásai, amelyeket az ilyen tervezet elkészítésekor részletesen meg kell vizsgálni.

2005/0194 (COD)

Tervezet

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE

a pirotechnikai termékek forgalomba hozataláról (EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Uniót létrehozó Szerződésre, és különösen annak 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[1],

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[2],

a Szerződés 251. cikkében[3] megállapított eljárásnak megfelelően,

mivel:

(1) A tagállamokban a pirotechnikai termékek forgalomba hozatalára érvényes törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések különbözőek, különösen a biztonsági és a teljesítménybeli jellemzők tekintetében.

(2) Ezeket a Közösségen belüli kereskedelmet korlátozó rendelkezéseket harmonizálni kell a pirotechnikai termékek belső piacon történő szabad mozgásának biztosítása érdekében, ugyanakkor szavatolni kell az emberi egészség és a fogyasztói biztonság magas szintű védelmét.

(3) A polgári felhasználású robbanóanyagok forgalomba hozatalára és felügyeletére vonatozó rendelkezések harmonizációjáról szóló 1993. április 5-i 93/15/EGK tanácsi irányelv[4] kimondja, hogy a fogyasztók védelme és a közbiztonság érdekében megfelelő intézkedéseket kell tenni a pirotechnikai termékek tekintetében; valamint, hogy e területen egy kiegészítő irányelv elfogadását tervezik.

(4) Az Európai Parlament és a Tanács 2003. december 16-i 2003/105/EK irányelvével[5] kiegészített, a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyeinek ellenőrzéséről szóló, 1996. december 9-i („Seveso II irányelvnek” nevezett) 96/82/EK tanácsi irányelv[6] meghatározza azoknak a létesítményeknek a biztonsági előírásait, ahol más veszélyes anyagok mellett robbanóanyagok, ezeken belül pirotechnikai termékek is jelen vannak.

(5) A megfelelően magas szintű biztonság szavatolása érdekében a pirotechnikai termékeket felhasználásuk típusa, célja és kockázati szintje alapján osztályozni kell.

(6) A pirotechnikai termékek használatában rejlő veszélyek ismeretében helyénvaló korhatár megállapítása árusításuk és használatuk esetére, illetve annak biztosítása, hogy az emberi egészség és biztonság, valamint a környezet védelme érdekében a címkén a biztonságos használatról elegendő és megfelelő információ szerepeljen. Egyes pirotechnikai termékek esetében gondoskodni kell arról, hogy azokhoz csak a megfelelő tudással, szakértelemmel és tapasztalattal rendelkező, hivatásos szakemberek férjenek hozzá.

(7) A pirotechnikai termékek, különösképpen a tűzijátékok használata a különböző tagállamokban az eltérő szokások és hagyományok következtében más és más. Ennélfogva szükséges, hogy a tagállamok nemzeti intézkedéseket tehessenek egyes kategóriájú tűzijátékok nyilvános forgalmazásának közbiztonsági vagy biztonsági okokból történő korlátozására.

(8) Helyénvaló alapvető biztonsági követelményeket meghatározni a pirotechnikai árukkal szemben.

(9) A pirotechnikai termékek ennek az irányelvnek, különösképpen az alapvető biztonsági követelményeknek való megfeleléséért a Közösségben székhellyel rendelkező vagy hivatalos képviselőt kijelölő gyártónak kell vállalnia a felelősséget.

(10) Az alapvető biztonsági követelmények teljesülése esetén a tagállamoknak nem szabadna a pirotechnikai termékek szabad mozgását megtiltani, korlátozni vagy akadályozni.

(11) Az alapvető biztonsági követelményeknek való megfelelés bizonyításának könnyítése érdekében az ezen termékek tervezésével, gyártásával és tesztelésével kapcsolatos harmonizált szabványok kidolgozása folyamatban van.

(12) Az Európai harmonizált szabványokat az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN), az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottság (CENELEC) és az Európai Távközlési Szabványügyi Intézet (ETSI) hozza létre, fogadja el és módosítja. Ezek a szervezetek jogosultak harmonizált szabványok elfogadására, amelyeket az egymás közötti és a Bizottsággal való együttműködés általános útmutatójával[7], illetve a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelvben[8] meghatározott eljárással összhangban hoznak létre.

(13) A megfelelőség-értékelési eljárások különböző szakaszainak moduljairól, és a CE megfelelőségi jelölés feltüntetését és használatát rögzítő, a műszaki harmonizációs irányelvekben használni kívánt szabályokról szóló, 1993. július 22-i 93/465/EGK tanácsi határozatában harmonizált eszközöket vezetett be a megfelelőség-értékelési eljárásokhoz. Ezeknek a moduloknak a pirotechnikai termékekre történő alkalmazása lehetővé teszi a gyártók és a megfelelőség-értékelési eljárás folyamatában érintett szervek felelősségének megállapítását az adott pirotechnikai termékek természetének figyelembevétele mellett.

(14) A Közösségen belüli szabad forgalom feltételeként a pirotechnikai termékeken szerepelnie kell az ezen irányelv előírásainak való megfelelést jelző CE-jelölésnek.

(15) A szállítási biztonságot illetően a pirotechnikai termékek szállításának szabályait nemzetközi egyezmények és megállapodások rögzítik, beleértve az Egyesült Nemzetek veszélyes áruk szállítására vonatkozó ajánlásait.

(16) Minden tagállamnak meg kell határoznia az ezen irányelv rendelkezéseinek megsértése esetén alkalmazandó szankciókat, és biztosítania kell azok végrehajtását. A szankciók hatásosak, arányosak és visszatartó erejűek kell legyenek.

(17) Rendkívül fontos átmeneti időszakot biztosítani a meghatározott területeken érvényes nemzeti törvények fokozatos adaptációjához.

(18) Mivel ennek az irányelvnek a célkitűzéseit a tagállamok nem tudják kellőképpen teljesíteni és ezért azok Közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az arányosság elvével összhangban ez az irányelv kizárólag az e célok eléréséhez szükséges intézkedésekre korlátozódik.

(19) Ennek az irányelvnek a végrehajtásához szükséges intézkedéseket az 1999/468/EK tanácsi határozattal[9] összhangban kell elfogadni,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

Célkitűzések és alkalmazási terület

1. Ez az irányelv meghatározza a pirotechnikai termékek belső piaci szabad mozgásához szükséges szabályokat, ugyanakkor magas szinten biztosítja az emberi egészség és a fogyasztói biztonság védelmét.

2. Ez az irányelv meghatározza azokat az alapvető biztonsági követelményeket, amelyeknek a pirotechnikai termékeknek meg kell felelniük a piaci forgalomba hozatal céljából.

3. Ezen irányelv hatálya a 2. cikkben meghatározott pirotechnikai termékekre terjed ki.

4. Ezen irányelv hatálya nem terjed ki:

- a nemzeti jognak megfelelően a fegyveres erők vagy a rendőrség által történő felhasználásra szánt pirotechnikai termékekre;

- a tengerészeti felszerelésekről szóló, 1996. december 20-i 96/98/EK tanácsi rendelet[10] hatálya alá tartozó termékekre;

- a repülőgépekben való felhasználásra szánt pirotechnikai termékekre;

- a játékok biztonságára vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1998. május 3-i 88/378/EGK tanácsi rendelet[11] hatálya alá tartozó pirotechnikai termékekre;

- a polgári felhasználású robbanóanyagok forgalomba hozatalára és felügyeletére vonatozó rendelkezések harmonizációjáról szóló, 1993. április 5-i 93/15/EGK tanácsi irányelv[12] hatálya alá tartozó robbanóanyagokra;

- lőszerekre, azaz kézi lőfegyverekben, tüzérségi és egyéb fegyverekben használt lövedékekre, hajtott töltényekre.

2. cikk

Fogalommeghatározások

Ennek az irányelvnek az alkalmazásában:

1. „Pirotechnikai termék” bármely olyan termék, amely szórakoztató vagy egyéb célból önfenntartó exoterm kémiai reakción keresztül hőt, fényt, hangot, gázt vagy füstöt vagy ezeknek a hatásoknak a kombinációját termelő anyagot vagy anyagok keverékeit tartalmazza.

2. „Piaci forgalomba hozatal” a végfelhasználatra szánt termék első átengedése, ellenérték fejében vagy a nélkül, a Közösség piacán történő forgalomba hozatal és/vagy felhasználás céljából.

3. „Tűzijáték” szórakoztató célú pirotechnikai termék.

4. „Önindító pirotechnikai termék” olyan termék, amely gépjárművek biztonsági berendezéseinek vagy egyéb berendezéseinek aktiválásához használatos pirotechnikai anyagot tartalmaz.

5. „Gyártó” az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely olyan terméket tervez és/vagy gyárt, illetve terveztet és gyártat saját név vagy bejegyzett név alatt történő forgalomba hozatal céljából vagy saját szakmai- vagy magáncélra; illetve olyan terméket hoz piaci forgalomba saját vagy bejegyzett néven, amelyre ez az irányelv vonatkozik.

6. „Meghatalmazott képviselő” az a Közösségben székhellyel rendelkező természetes vagy jogi személy, aki vagy amely a gyártótól írásbeli meghatalmazást kapott, hogy a nevében eljárjon ez utóbbinak az ebből az irányelvből fakadó felelőssége tekintetében.

7. „Harmonizált szabvány” olyan európai szabvány, amelyet egy európai szabványügyi testület a Bizottság meghatalmazása alapján a 98/34/EK irányelvben meghatározott eljárással összhangban fogadott el, s amelynek való megfelelés nem kötelező.

8. „Szaktudással rendelkező személy” a tagállam által a területén a 3. cikkben meghatározott 4. kategóriás tűzijáték és/vagy 2. kategóriás egyéb pirotechnikai termék birtoklására és/vagy használatára feljogosított személy.

3. cikk

Osztályba sorolás

1. Az ennek az irányelvnek a hatálya alá tartozó pirotechnikai termékeket a gyártó felhasználásuk módja vagy célja illetve kockázati szintje alapján osztályokba sorolja. A kijelölt testületek a 9. cikk alapján végzendő megfelelőség-értékelési eljárás részeként jóváhagyják az osztályba sorolást.

Az osztályok a következők:

a. Tűzijátékok

1. osztály: alacsony kockázattal járó, korlátozott területen való használatra szánt tűzijátékok, beleértve a lakóépületek belsejében való használatra szánt tűzijátékokat;

2. osztály: alacsony kockázattal járó, a szabadban lévő korlátozott területen való használatra szánt tűzijátékok;

3. osztály: közepes kockázattal járó, a szabadban lévő nagy nyílt területen való használatra szánt tűzijátékok;

4. osztály: nagy kockázattal járó, csak szaktudással rendelkező személyek általi használatra szánt, „szakember által használható tűzijáték”-ként ismert tűzijátékok.

b. Egyéb pirotechnikai termékek

1. osztály: alacsony kockázattal járó, nem a tűzijátékok körébe tartozó pirotechnikai termékek;

2. osztály: nem a tűzijátékok körébe tartozó pirotechnikai termékek, melyeket csak szaktudással rendelkező személyek kezelhetnek vagy használhatnak.

2. A tagállam értesíti a Bizottságot azokról az eljárásokról, amelyek során a szaktudással rendelkező személyeket kijelölik és felhatalmazzák.

4. cikk

A gyártó kötelezettségei

1. A gyártónak biztosítania kell, hogy az ezen irányelv hatálya alá tartozó pirotechnikai termékek megfelelnek az I. mellékletben előírt alapvető biztonsági követelményeknek, melyek az irányelvnek valamennyi vonatkozó rendelkezésével együtt érvényesek rájuk.

2. A pirotechnikai termékek gyártóinak közösségi székhellyel kell rendelkezniük vagy ki kell nevezniük egy hivatalos képviselőt.

A Közösségi hatóságok és szervek a gyártó helyett a hivatalos képviselőhöz fordulhatnak a gyártó által a hivatalos képviselőre bízott kötelezettségek végrehajtásának tekintetében.

3. A pirotechnikai termékek gyártói:

1. benyújtják a terméket egy kijelölt testülethez, amely a 9. cikkel összhangban elvégzi a megfelelőség-értékelési eljárást;

2. b) a 11. és 12. cikkekkel összhangban a pirotechnikai terméket CE-jelöléssel és címkével látják el.

5. cikk

Forgalomba hozatal

A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az ezen irányelv hatálya alá tartozó pirotechnikai termékeket csak akkor lehessen forgalomba hozni, ha ezen irányelv minden rendelkezésének megfelelnek, azokat ellátták a CE-jelöléssel, és a megfelelőség-értékeléssel kapcsolatos követelményeknek eleget tesznek

A tagállamok megteszik az összes szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy a pirotechnikai termékeken ne szerepelhessen indokolatlanul a CE-jelölés.

6. cikk

Szabad mozgás

1. A tagállamok nem tilthatják, korlátozhatják vagy akadályozhatják az ezen irányelv hatálya alá tartozó és követelményeinek megfelelő pirotechnikai termékek forgalomba hozatalát.

2. Ennek az irányelvnek a rendelkezései nem zárhatják ki azon tagállami intézkedéseket, melyek közbiztonsági okokból jogosan korlátozzák a 2. és 3. osztályba sorolt tűzijátékok nyilvános használatát és/vagy értékesítését.

3. Kereskedelmi vásárokon, kiállításokon és piaci célzatú bemutatókon a tagállam nem akadályozhatja meg az ennek az irányelvnek nem megfelelő pirotechnikai eszközök bemutatását, feltéve, hogy nem megfelelőségüket és forgalomba nem hozhatóságukat látható módon feltüntetik mindaddig, amíg a Közösség területén székhellyel rendelkező gyártó vagy annak hivatalos képviselője megfelelőségüket nem biztosítja. Ilyen rendezvények alkalmával az adott tagállam illetékes hatósága által meghatározott követelményeknek megfelelő intézkedéseket kell tenni a személyek biztonsága érdekében.

4. A tagállamok nem tilthatják a kutatási, fejlesztési és tesztelési céllal gyártott, és ezen irányelv rendelkezéseinek nem megfelelő önindító pirotechnikai termékek szabad mozgását, feltéve, hogy nem megfelelőségüket és forgalomba nem hozhatóságukat látható módon feltüntetik.

7. cikk

Korhatárok

1. Pirotechnikai termékeket nem szabad az alábbi korhatárok alatti fogyasztóknak eladni vagy bármi más módon hozzáférhetővé tenni:

a. Tűzijátékok

1. osztály: 12 éves kor.

2. osztály: 16 éves kor.

3. osztály: 18 éves kor.

b. Egyéb pirotechnikai termékek

1. osztály: 18 éves kor.

2. A tagállamok megemelhetik az (1) bekezdésben megállapított korhatárokat, amennyiben ez közbiztonsági vagy biztonsági okokból indokolt. A tagállamok csökkenthetik a korhatárt olyan személyek esetében, akik szakmailag képzettek vagy ilyen képzésben vesznek részt.

3. A gyártók és forgalmazók kizárólag a szaktudással rendelkező személyeknek adhatják el vagy tehetik bármi módon hozzáférhetővé a következő pirotechnikai termékeket:

3. 4. osztályba sorolt tűzijátékok,

4. 2. osztályba sorolt egyéb pirotechnikai termékek.

8. cikk

Harmonizált szabványok

1. A Bizottság a 98/34/EK irányelvben meghatározott eljárással összhangban felkérheti az európai szabványügyi testületeket európai szabványok létrehozására vagy felülvizsgálatára az ezen irányelvben foglaltak támogatása céljából.

2. A Bizottság közzéteszi az ilyen harmonizált szabványokra vonatkozó hivatkozásokat az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

3. A tagállamok az ezen irányelv hatálya alá tartozó és az Európai Unió Hivatalos Lapjában hivatkozással közzétett, vonatkozó harmonizált szabványoknak megfelelő pirotechnikai eszközöket a 4. cikk (1) bekezdésében említett alapvető biztonsági követelményeknek megfelelőnek tekintik.

Amikor a tagállamok a harmonizált szabványokat nemzeti jogukba átültetik, az átültetett jogszabályok hivatkozási számait közzé kell tenni.

4. Amennyiben a tagállam vagy a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az ebben a cikkben említett harmonizált szabványok nem felelnek meg teljesen a 4. cikk (1) bekezdésében említett alapvető biztonsági követelményeknek, a Bizottság vagy az érintett tagállam az ügyet az indokok megjelölésével a 98/34/EK irányelv értelmében felállított Állandó Bizottság elé viszi. A bizottság késedelem nélkül véleményt alkot. A bizottság véleményére figyelemmel az Európai Bizottság tájékoztatja a tagállamot a harmonizált szabványokat illetően meghozandó intézkedésekről és a (2) bekezdésben említett közzétételről.

9. cikk

Megfelelőség-értékelési eljárások

1. A pirotechnikai termékek megfelelőségének hitelesítése érdekében a gyártónak az alábbi eljárások egyikét kell követnie:

5. a II. melléklet (1) bekezdésében említett EK típusvizsgálati eljárás, (B. modul) és a gyártó választása szerint az alábbiak közül egy:

6. a II. melléklet (2) bekezdésében említett típus-megfelelőségi eljárás (C. modul),

7. a II. melléklet (3) bekezdésében említett gyártásminőség-biztosítási eljárás (D. modul), vagy

8. a II. melléklet (4) bekezdésében említett termékminőség-biztosítási eljárás (E. modul), vagy

9. a II. melléklet (5) bekezdésében említett termékellenőrzés (F. modul); vagy

10. a II. melléklet (6) bekezdésében említett egyedi termékhitelesítés (G. modul).

10. cikk

Kijelölt testületek

1. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot a 9. cikkben említett megfelelőség-értékelési eljárás végrehajtására kijelölt testületekről, az ezekhez a Bizottság által rendelt azonosító jelekről, valamint azokról a feladatokról, amelyekre a testületeket kijelölték.

2. A Bizottság a Bizottság internetes honlapján közzéteszi a kijelölt testületek és azonosítószámaik jegyzékét, illetve a részükre kijelölt feladatokat. A Bizottság gondoskodik a jegyzék rendszeres frissítéséről.

3. A tagállamok a Bizottságnak bejelentendő testületek értékeléséhez a III. mellékletben meghatározott minimumkövetelményeket alkalmazzák. A kijelölt testületekre vonatkozó harmonizált szabványokban meghatározott értékelési követelményeknek megfelelő testületeket úgy kell tekinteni, mint amelyek vélhetően teljesítik a vonatkozó minimumkövetelményeket.

4. Egy adott testületet a Bizottságnak bejelentő tagállam visszavonja bejelentését, amennyiben tudomására jut, hogy a testület már nem felel meg a (3) bekezdésben említett követelményeknek. Ilyen esetben a bejelentő tagállam azonnal értesíti a többi tagállamot és a Bizottságot.

11. cikk

A CE-jelölés feltüntetésének kötelezettsége

1. A gyártónak a 9. cikkel összhangban történt megfelelőség-értékelés sikeres befejezését követően látható, olvasható és kitörölhetetlen módon fel kell tüntetnie a CE-jelölést a pirotechnikai termékeken. Amennyiben ez nem lehetséges, egy a termékekhez rögzített azonosító táblán, legvégső esetben, ha az első két módszert nem lehet alkalmazni, a csomagoláson kell feltüntetni a jelölést. Az azonosító táblát úgy kell kialakítani, hogy lehetetlen legyen újra felhasználni.

A CE-jelöléshez használatos modellnek összhangban kell állnia a 93/465/EGK tanácsi határozattal.

2. A gyártó a pirotechnikai terméken nem tüntethet fel olyan jelölést vagy feliratot, mely a CE-jelölés jelentését és formáját illetően harmadik személyt megtéveszthet. Bármely más jelölést fel lehet tüntetni a pirotechnikai terméken, feltéve, hogy az a CE-jelölés láthatóságát és olvashatóságát nem akadályozza.

3. Amennyiben az ezen irányelv hatálya alá tartozó pirotechnikai termékekre más, egyéb szempontokat és a CE-jelölés feltüntetését előíró, az Európai Unióban hatályos jogszabály is vonatkozik, ennek a jelölésnek jeleznie kell, hogy a fenti termékek vélhetően szintén megfelelnek a rájuk vonatkozó egyéb jogszabályok rendelkezéseinek.

12. cikk

Címkézés

1. A gyártónak biztosítania kell, hogy a pirotechnikai termékeket megfelelő címkével látják el, annak az országnak a hivatalos nyelvén (nyelvein), amelyben a terméket a fogyasztónak eladják.

2. A pirotechnikai termékek címkéin fel kell tüntetni legalább a gyártó vagy hivatalos képviselője nevét, a termék megnevezését és típusát, a 7. cikk (1) és (2) bekezdésében előírt alsó korhatárokat, a besorolási osztályt és a használati utasítást, illetve adott esetben a biztonsági távolságot. A címkén továbbá az UN/ADR osztályozási rendszerrel összhangban jelölni kell a termékben található anyagok vagy anyagkeverékek osztályát/besorolását (1.1-1.6) vagy összehasonlítható információt kell közölni a kockázatról (teljes tömeg felrobbanásának veszélye, kivetés veszélye, robbanásveszély, tűzveszély).

3. A tűzijátékokon továbbá legalább a következő információkat kell feltüntetni:

1. osztály: adott esetben: „kizárólag szabadtéri használatra” és a minimális biztonsági távolság

2. osztály: „kizárólag szabadtéri használatra” és adott esetben a minimális biztonsági távolság(ok)

3. osztály: „kizárólag szabadtéri használatra” és a minimális biztonsági távolság(ok)

4. osztály: „kizárólag szaktudással rendelkező személy általi használatra” és a minimális biztonsági távolság(ok)

4. Ha a pirotechnikai terméken nincs elegendő hely a (2) és (3) bekezdésben említett címkézési követelmények teljesítéséhez, az információt a csomagoláson kell feltüntetni.

5. Az (1) és (4) bekezdés rendelkezései nem vonatkoznak azokra a 4. osztályba sorolt tűzijátékokra, illetve a 2. osztályba sorolt egyéb pirotechnikai termékekre, amelyeket a gyártó nyilvános bemutatón szerepeltet.

13. cikk

Piacfelügyelet

1. A tagállamok megteszik a megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy az ezen irányelv hatálya alá tartozó pirotechnikai termékek csak akkor kerülhessenek forgalomba, amennyiben megfelelő tárolás és rendeltetésszerű használat esetén nem veszélyeztetik személyek egészséget és biztonságát.

2. A tagállamok megszervezik és végrehajtják a piaci forgalomba került termékek megfelelő felügyeletét, figyelembe véve a CE-jelöléssel ellátott termékek megfelelőségének vélelmét.

3. Amennyiben egy tagállam megállapítja, hogy az ezen irányelv hatálya alá tartozó, CE-jelöléssel és EK-megfelelőségi nyilatkozattal ellátott, rendeltetésszerűen használt termékek veszélyeztethetik személyek egészséget és biztonságát, a tagállam megteszi az összes megfelelő átmeneti intézkedést a termékek forgalomból történő kivonására, forgalomba helyezésének megtiltására és szabad mozgása korlátozására. A tagállam erről tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot.

14. cikk

Gyors tájékoztatás a komoly kockázatot jelentő termékekről

Amennyiben egy tagállamnak elegendő oka van azt feltételezni, hogy egy ezen irányelv hatálya alá tartozó termék komoly kockázatot jelent, és veszélyeztetheti az Európai Unióban élő személyek egészségét és biztonságát, erről tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot, továbbá elvégzi a megfelelő értékelést. Ezt követően értesíti a Bizottságot és a többi tagállamot az értékelés hátteréről és eredményeiről.

15. cikk

Védzáradék

1. Amennyiben egy tagállam joggal feltételezi, hogy egy pirotechnikai termék nem felel meg ezen irányelv követelményeinek, a 13. cikk (3) bekezdésében és a 14. cikkben említett tájékoztatási eljárás keretében megjelöli a döntés okait, valamint, hogy a nem megfelelőség:

11. a 4. cikk (1) bekezdésében említett alapvető követelményeknek való megfelelés elmulasztásából ered;

12. a 8. cikkben említett harmonizált szabványok helytelen alkalmazásának tudható be;

13. a 8. cikkben említett harmonizált szabványokban levő hiányosságból ered

2. A Bizottság haladéktalanul konzultációt kezd az érintett felekkel. A Bizottság ezt a konzultációt követően mérlegeli, hogy a tagállam által hozott intézkedés indokolt-e vagy sem, és véleményéről tájékoztatja a kezdeményező tagállamot, a többi tagállamot valamint a gyártót vagy hivatalos képviselőjét.

3. Amennyiben az (1) bekezdésben említett intézkedések a harmonizált szabványokban meglévő hiányosságból erednek, és ha az intézkedésekért felelős tagállam fenntartja pozícióját, a Bizottság az ügyet a 98/34/EK irányelv által létrehozott bizottság elé terjeszti, és az Európai Bizottság vagy a tagállam megindítja a 8. cikkben említett eljárást.

4. Amennyiben a pirotechnikai termék nem megfelelő, ugyanakkor szerepel rajta a CE-jelölés, az illetékes tagállam megteszi a szükséges intézkedéseket a jelölést elhelyező személy ellen, és erről értesíti a Bizottságot. A Bizottság értesíti a többi tagállamot.

5. A Bizottság biztosítja, hogy a tagállamok értesüljenek az eljárás menetéről és eredményéről.

16. cikk

Elutasítással vagy korlátozással járó intézkedések

1. Az ezen irányelv alapján tett bármely intézkedés esetén, amelyet

14. egy termék forgalomba helyezésének megtiltására vagy korlátozására hoznak; vagy

15. egy termék forgalomból való kivonására hoznak, meg kell jelölni az intézkedés alapját képező pontos indokokat. Ezekről az intézkedésekről haladéktalanul értesíteni kell az érintett felet, akit ugyanakkor tájékoztatni kell az érintett tagállamban érvényes nemzeti jogszabály alapján rendelkezésére álló jogorvoslati lehetőségekről, valamint a jogorvoslati kérelem benyújtásának határidejéről.

2. A 16. cikk (1) bekezdésében említett intézkedés esetén a gyártónak lehetőséget kell biztosítani álláspontja előzetes benyújtására, kivéve ha egy ilyen konzultáció a közegészségügyi vagy közbiztonsági követelmények miatt végrehajtandó intézkedés sürgősségére való tekintettel nem lehetséges.

17. cikk

Végrehajtási intézkedések

Amennyiben szükséges, ennek az irányelvnek a végrehajtása érdekében a 18. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban a következő intézkedéseket kell elfogadni :

- az Egyesült Nemzetek ajánlásainak jövőbeni módosításai figyelembevételéhez szükséges adaptációk,

- a 2. és a 3. melléklet műszaki fejlődéshez való igazítása,

- a pirotechnikai termékek európai uniós nyilvántartási számát tartalmazó jegyzék létrehozása, amely megkönnyíti a pirotechnikai termékek és azok gyártói vagy hivatalos képviselői azonosítását esetleges hibás működésből eredő baleset esetén,

- ennek az irányelvnek a hatékony végrehajtásához szükséges egyéb intézkedések.

18. cikk

Bizottság

1. Az Európai Bizottságot egy bizottság segíti.

2. Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel a határozat 8. cikkének rendelkezéseire. A 99/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében meghatározott időszak hossza három hónap.

3. A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

19. cikk

Szankciók

1. Legkésőbb ennek az irányelvnek a […][13] a tagállamok megfelelő jogi vagy közigazgatási intézkedéseket hoznak ezen irányelv bárminemű megsértésének kezelésére, továbbá visszatartó erejű, hatékony és arányos szankciókat állapítanak meg az ilyen törvényszegések esetére.

A tagállamok olyan intézkedéseket is hoznak, melyek segítségével az ezen irányelvnek nem megfelelő pirotechnikai szállítmányokat visszatarthatják.

2. Erről haladéktalanul értesítik a Bizottságot.

20. cikk

Átültetés

1. A tagállamok legkésőbb […][14] elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Haladéktalanul közlik a Bizottsággal e rendelkezések szövegét, valamint a rendelkezések és ezen irányelv közötti megfelelési táblázatot.

2. Ezeket a rendelkezéseket […][15] alkalmazzák a tűzijátékokra, illetve […][16] az egyéb pirotechnikai termékekre.

3. Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

4. A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

5. A (2) bekezdésben megjelölt időpontot megelőzően kiadott nemzeti engedélyek a tagállam területén továbbra is érvényben maradnak a lejárati időpontig, illetve ezen irányelv érvénybe lépésétől számított legfeljebb 10 évig, attól függően, melyik szól rövidebb időtartamra.

6. Az (5) bekezdéstől eltérően az önindító pirotechnikai termékekre a (2) bekezdésben megjelölt időpont előtt kiadott nemzeti engedélyek lejáratukig érvényben maradnak.

21. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

22. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben,

az Európai Parlament részéről a Tanács részéről

az elnök az elnök

I. MELLÉKLET

ALAPVETŐ BIZTONSÁGI KÖVETELMÉNYEK

16. Minden pirotechnikai terméknek meg kell felelnie a gyártó által a kijelölt testület felé közölt teljesítményi jellemzőknek a lehető legnagyobb biztonság és megbízhatóság elérése érdekében.

17. Minden pirotechnikai terméket úgy kell megtervezni és előállítani, hogy a megfelelő eljárás alkalmazásával biztonságosan kezelt hulladékként a lehető legkisebb hatást gyakorolja a környezetre.

18. Rendeltetésszerű használat esetén minden pirotechnikai terméknek megfelelően kell működnie.

Legalább a következő információkat és tulajdonságokat kell — adott esetben — figyelembe venni vagy megvizsgálni. Minden pirotechnikai terméket valósághű körülmények között kell vizsgálni. Amennyiben ez laboratóriumban nem lehetséges, a vizsgálatot olyan körülmények között kell végrehajtani, amilyenek között a pirotechnikai terméket használni fogják.

a) Kialakítás, szerkezet és jellemző tulajdonságok, beleértve a részletes kémiai összetételt (felhasznált anyagok tömege és százaléka) és a méreteket.

b) A pirotechnikai termék fizikai és kémiai stabilitása szokásos és előrelátható környezeti feltételek mellett.

c) Szokásos, előrelátható körülmények közötti kezelésre és szállításra való érzékenység.

d) Az összetevők összeférhetősége kémiai stabilitásukra tekintettel.

e) A pirotechnikai termék nedvességgel szembeni ellenálló képessége, amennyiben párás vagy nedves körülmények közötti felhasználásra szánják, és amennyiben biztonságára vagy megbízhatóságára a víz kedvezőtlen hatást gyakorolhat.

f) Alacsony vagy magas hőmérséklettel szembeni ellenálló képesség, amennyiben a pirotechnikai terméket ilyen hőmérsékleti körülmények közötti tárolásra és felhasználásra szánják, és biztonságára vagy megbízhatóságára a pirotechnikai termék egészének vagy egy összetevőjének hűtése vagy hevítése kedvezőtlen hatást gyakorolhat.

g) Biztonsági jellemzők a korai vagy nem szándékolt gyújtás vagy gyulladás megelőzésére.

h) Megfelelő utasítások, és amennyiben szükséges, jelölések a biztonságos kezelésre, tárolásra, felhasználásra (beleértve a biztonsági távolságot is) és megsemmisítésre vonatkozóan a fogadó tagállam hivatalos nyelvén vagy nyelvein.

(i) A pirotechnikai termék, annak csomagolása vagy más összetevője minőségromlással szembeni ellenálló képessége szokásos, előrelátható körülmények között történő tárolás során.

j) A pirotechnikai termék biztonságos működéséhez szükséges valamennyi eszköz és kellék meghatározása, használati utasítás.

k) Szállítás és szokásos körülmények közötti kezelés során a pirotechnikai terméken fel kell tüntetni a pirotechnikai összetevőket, hacsak a gyártó azokat a használati utasításában nem részletezte.

19. A pirotechnikai termékek különböző csoportjainak meg kell felelniük legalább a következő követelményeknek:

A. Tűzijátékok

a) A gyártó a tűzijátékokat a 3. cikk szerint robbanóanyag-tartalom, biztonsági távolság, zajszint vagy hasonlók alapján osztályokba sorolja. Az osztályt a címkén jól láthatóan fel kell tüntetni.

b) A tűzijátékok csak olyan alkotóelemet tartalmazhatnak, amelyek törmelékei az egészségre, a tulajdonra és a környezetre nézve a lehető legkisebb kockázatot jelentik.

c) A gyújtás módszerének tisztán láthatónak kell lennie, ellenkező esetben szerepelnie kell a címkén vagy a használati utasításban.

d) A tűzijáték nem működhet hibás vagy kiszámíthatatlan módon.

e) Az 1., 2. és 3. osztályba sorolt tűzijátékokat külön védőcsomagolással, csomagolással, vagy a termék megfelelő kialakításával védeni kell a nem szándékolt gyújtás ellen. A 4. osztályba sorolt tűzijátékokat a nem szándékolt gyújtás ellen a gyártó által meghatározott módszerekkel kell megvédeni.

B. Egyéb pirotechnikai termékek

a) A pirotechnikai termékeket oly módon kell megtervezni, hogy rendeltetésszerű használat esetén az egészségre, tulajdonra és a környezetre a lehető legkisebb kockázatot jelentsék.

b) A gyújtás módszerének tisztán láthatónak kell lennie, ellenkező esetben szerepelnie kell a címkén vagy a használati utasításban.

c) A pirotechnikai terméket oly módon kell megtervezni, hogy nem szándékolt gyújtás esetén a törmelékek az egészségre, a tulajdonra és a környezetre a lehető legkisebb kockázatot jelentsék.

d) Adott esetben a pirotechnikai terméknek a gyártó által feltüntetett szavatossági időpontig rendeltetésszerűen működnie kell.

C. Gyújtószerkezetek

a) A gyújtószerkezeteknek megbízhatóan kell indulniuk és szokásos, előrelátható körülmények között használva elegendő gyulladási potenciállal kell rendelkezniük.

b) A gyújtószerkezeteket szokásos, előrelátható körülmények között történő tárolás és használat során óvni kell elektrosztatikus kisüléssel szemben.

c) Az elektromos gyújtószerkezetet szokásos, előrelátható körülmények között történő tárolás és használat során óvni kell elektromágneses terekkel szemben.

d) A gyutacs burkolatának megfelelő mechanikai szilárdságúnak kell lennie és a robbanótöltetet megfelelően védenie kell a szokásos, előrelátható mechanikai behatásoktól.

e) A gyutacs égési idejének paramétereit mellékelni kell a termékhez.

f) Az elektromos gyújtószerkezetek elektromos jellemzőit (pl. alapáram, ellenállás stb.) mellékelni kell a termékhez.

g) Az elektromos gyújtószerkezetek vezetékeinek a tervezett felhasználást figyelembe véve megfelelően szigeteltnek és megfelelő mechanikai szilárdságúnak kell lenniük, beleértve a gyújtószerkezethez vezető összekötő szilárdságát.

II. MELLÉKLET

MEGFELELŐSÉGÉRTÉKELÉSI ELJÁRÁSOK

1. B. MODUL: EK-típusvizsgálat

1. Ez a modul az eljárásnak azt a részét írja le, amely során a kijelölt testület megállapítja és tanúsítja, hogy egy, a tervezett terméket képviselő minta megfelel az irányelv vonatkozó rendelkezéseinek.

2. Az EK-típusvizsgálatra irányuló kérelmet a gyártó nyújtja be az általa választott kijelölt testülethez.

A kérelemnek tartalmaznia kell:

- a gyártó nevét és címét,

- egy írásos nyilatkozatot arról, hogy ugyanazon kérelmet egyidejűleg nem nyújtották be másik kijelölt testületnél

- a 3. szakaszban leírt műszaki dokumentációt.

A kérelmező köteles a kijelölt testület rendelkezésére bocsátani a vizsgált gyártási folyamatból vett jellemző mintát, a továbbiakban "típust". A kijelölt testület szükség esetén a tesztelés lefolytatásához további mintákat is kérhet.

3. A műszaki dokumentációnak lehetővé kell tennie annak vizsgálatát, hogy a termék megfelel-e az irányelv követelményeinek. A műszaki dokumentációnak az ilyen megítéléshez szükséges mértékben ki kell terjednie az eszköz tervezésére, gyártására és működésére, és az értékeléshez szükséges mértékben tartalmaznia kell:

- a típus általános leírását,

- az alkatrészek, részegységek, áramkörök stb. tervezési és gyártási rajzait és vázlatait,

- a rajzok és vázlatok megértéséhez szükséges magyarázatokat, beleértve a termék működésének ismertetését,

- a 8. cikkben szereplő, részben vagy egészben alkalmazott harmonizált szabványok jegyzékét, és amennyiben a 8. cikkben említett harmonizált szabványokat nem alkalmazták, az irányelv alapvető biztonsági követelményeinek való megfelelés érdekében alkalmazott megoldások leírását,

- az elvégzett tervezési számítások, vizsgálatok eredményeit stb.,

- a vizsgálati jelentéseket.

4. A kijelölt testület köteles:

4.1. megvizsgálni a műszaki dokumentációt és ellenőrizni, hogy a típus gyártása a műszaki dokumentációban leírtak szerint történik-e, továbbá megállapítani, melyek azok az alkatrészek, amelyeket a 8. cikkben említett harmonizált szabványok rendelkezéseinek megfelelően terveztek meg, és melyek azok az összetevők, amelyeket a harmonizált szabványok vonatkozó előírásainak alkalmazása nélkül terveztek meg;

4.2. elvégezni vagy elvégeztetni a megfelelő ellenőrzéseket és szükséges vizsgálatokat annak ellenőrzése érdekében, hogy amennyiben a 8. cikkben említett harmonizált szabványokat nem alkalmazták, a gyártó által alkalmazott megoldások megfelelnek-e az ebben az irányelvben magállapított alapvető követelményeknek;

4.3. elvégezni vagy elvégeztetni a megfelelő ellenőrzéseket és szükséges vizsgálatokat annak ellenőrzése érdekében, hogy amennyiben a gyártó úgy döntött, hogy alkalmazza a vonatkozó harmonizált szabványokat, valóban alkalmazta-e azokat;

4.4. megállapodni a kérelmezővel a szükséges vizsgálatok és ellenőrzések elvégzésének helyszínéről.

5. Amennyiben a típus megfelel az ebben az irányelvben magállapított alapvető követelményeknek, a kijelölt testület EK-típusvizsgálati tanúsítványt állít ki a kérelmező részére. A tanúsítvány a gyártó nevét és címét, a vizsgálat eredményét, az érvényesség esetleges feltételeit és a jóváhagyott típus azonosításához szükséges adatokat tartalmazza.

A tanúsítványhoz csatolni kell a műszaki dokumentáció vonatkozó részeinek jegyzékét, ennek egy példányát a kijelölt testületnél meg kell őrizni.

Amennyiben a gyártótól megtagadják a típus-megfelelőségi tanúsítvány kiállítását, a kijelölt testületnek ezt részletesen meg kell indokolnia.

Rendelkezni kell jogorvoslati lehetőségről is.

6. A kérelmező tájékoztatja az EK-típusvizsgálati tanúsítványra vonatkozó műszaki dokumentációt őrző kijelölt testületet az engedélyezett termék minden olyan módosításáról, amely befolyásolhatja a termék alapvető követelményeknek való megfelelőségét vagy a termék használatára előírt feltételeket, és amelyet jóvá kell hagyni.

7. Minden kijelölt testületnek tájékoztatnia kell a többi kijelölt testületet a kiadott és visszavont EK-típusvizsgálati tanúsítványokra és kiegészítésekre vonatkozó információkról.

8. Más kijelölt testületek jogosultak megkapni az EK-típusvizsgálati tanúsítványok és/vagy azok kiegészítéseinek másolatát. A tanúsítványok mellékleteit a többi kijelölt testület számára hozzáférhető módon kell tartani.

9. A gyártó köteles a műszaki dokumentációval együtt az EK-típusvizsgálati tanúsítványok és azok kiegészítései másolatait az utolsó termék gyártásától számított tíz éven keresztül megőrizni.

Amennyiben a gyártó nem rendelkezik székhellyel a Közösség területén, a műszaki dokumentáció megőrzésének kötelezettsége azt a személyt terheli, aki a terméket a Közösség területén forgalomba hozza.

2. C. MODUL: Típus-megfelelőség

1. Ez a modul az eljárásnak azt a részét írja le, amely során 2. szakaszban előírt kötelezettségeket teljesített gyártó gondoskodik arról, hogy az érintett pirotechnikai termékek megfelelnek az EK-típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak, valamint teljesítik ennek az irányelvnek rájuk vonatkozó követelményeit, és erről nyilatkozatot tesz. A gyártónak minden egyes pirotechnikai terméken fel kell tüntetnie a CE-jelölést, és írásos megfelelőségi nyilatkozatot kell tennie.

2. A gyártónak minden intézkedést meg kell tennie annak érdekében, hogy a gyártási folyamat biztosítsa a termék megfelelését az EK-típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak, és az ebben az irányelvben megállapított alapvető biztonsági követelményeknek.

3. A gyártó köteles az utolsó termék gyártásától számított legalább 10 éven keresztül megőrizni a megfelelőségi nyilatkozat egy példányát.

Amennyiben a gyártó nem rendelkezik székhellyel a Közösség területén, a műszaki dokumentáció megőrzésének kötelezettsége azt a személyt terheli, aki a terméket a Közösség területén forgalomba hozza.

4. A gyártó által választott kijelölt testület az általa választott időközönként vizsgálatot végez vagy végeztet a terméken. A kijelölt testület a helyszínen mintát vesz a késztermékből és elvégzi rajta 8. cikkben említett vonatkozó szabvány(ok)ban meghatározott vagy az azokkal egyenértékű ellenőrző vizsgálatokat annak igazolására, hogy a termék megfelel a vonatkozó irányelv követelményeinek. A megvizsgált termék egy vagy több mintájának meg nem felelősége esetén a kijelölt testület köteles megtenni a megfelelő intézkedéseket.

A gyártó a gyártási folyamat során a kijelölt testület felelősségére elhelyezi a testület azonosító jelét.

3. D. MODUL: Termelési minőségbiztosítás

1. Ez a modul az eljárásnak azt a részét írja le, amely során a 2. pontban előírt kötelezettségeinek eleget tett gyártó gondoskodik arról, hogy az érintett pirotechnikai termékek megfelelnek az EK-típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak, valamint teljesítik ennek az irányelvnek rájuk vonatkozó követelményeit, és erről nyilatkozatot tesz. A gyártónak minden egyes terméken fel kell tüntetnie a CE-jelölést, és írásos megfelelőségi nyilatkozatot kell tennie. A CE-jelöléshez csatolni kell annak a kijelölt testületnek az azonosító jelét, amelyik a 4. pontban említett felügyeletért felelős.

2. A gyártó a gyártási folyamathoz, a végtermék ellenőrzéséhez és a 3. szakasz szerinti teszteléshez köteles jóváhagyott minőségbiztosítási rendszert működtetni, és köteles alávetni magát a 4. szakaszban előírt felügyeleti eljárásoknak.

3. Minőségbiztosítási rendszer

3.1. A gyártó egy általa választott kijelölt testületnél kérelmezi az érintett pirotechnikai termékekre vonatkozó minőségbiztosítási rendszere értékelését.

A kérelemnek tartalmaznia kell:

- a gyártandó pirotechnikai kategóriára vonatkozó összes lényeges adatot,

- a minőségbiztosítási rendszerre vonatkozó dokumentációt,

- a jóváhagyott típus műszaki dokumentációját és az EK-típusvizsgálati tanúsítvány egy példányát.

3.2. A minőségbiztosítási rendszernek biztosítania kell, hogy a pirotechnikai termékek megfeleljenek az EK-típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak és az irányelv vonatkozó követelményeinek.

A gyártó által alkalmazott összes elemet, követelményt és rendelkezést rendszerezett és áttekinthető módon írásbeli intézkedések, eljárások és utasítások formájában kell dokumentálni A minőségbiztosítási rendszer dokumentációjának lehetővé kell tennie a minőségbiztosítási programok, tervek, kézikönyvek és feljegyzések egységes értelmezését.

Különösen a következők pontos leírását kell tartalmazniuk:

- a minőségügyi célkitűzések, szervezeti felépítés, a vállalatirányítás feladatai és hatásköre a termékminőséget illetően,

- az alkalmazandó gyártási, minőségellenőrzési és minőségbiztosítási módszerek, folyamatok és rendszeres programok,

- a gyártás előtt, alatt és után végzendő vizsgálatok és ellenőrzések, és ezek elvégzésének gyakorisága,

- a minőségügyi feljegyzések, mint például a vizsgálati jelentések és vizsgálati adatok, kalibrációs adatok, az érintett személyzet képesítéséről szóló jelentések stb.,

- a pirotechnikai termékek kívánt minősége elérésének és a minőségbiztosítási rendszer hatékony működésének ellenőrzését szolgáló eszközök.

3.3. A kijelölt testület értékeli a minőségbiztosítási rendszert annak megállapítására, hogy a minőségi rendszer megfelel-e a 3.2. pontban említett követelményeknek. A kijelölt testület a harmonizált szabványokat alkalmazó minőségbiztosítási rendszerek esetében vélelmezi a követelményeknek való megfelelést. Az értékelést végző csoport legalább egy tagjának rendelkeznie kell tapasztalatokkal a szóban forgó terméktechnológia értékelése terén. Az értékelési folyamat részét képezi a gyártó telephelyén tett ellenőrző látogatás.

A határozatról a gyártót értesítik. Az értesítésnek tartalmaznia kell a vizsgálat eredményeit és az értékelésről szóló, indoklással ellátott határozatot.

3.4. A gyártónak vállalnia kell a jóváhagyott minőségügyi rendszerből eredő kötelezettségei teljesítését, valamint a minőségügyi rendszer megfelelő és hatékony szintjének fenntartását.

A gyártónak vagy meghatalmazott képviselőjének folyamatosan tájékoztatnia kell a minőségbiztosítási rendszert jóváhagyó kijelölt testületet a minőségbiztosítási rendszer minden javasolt változtatásáról.

A kijelölt testületnek értékelnie kell a tervezett változtatásokat, és dönt arról, hogy a módosított minőségbiztosítási rendszer továbbra is megfelel-e a 3.2. pontban említett követelményeknek, vagy újbóli értékelésre van szükség.

A kijelölt testület értesíti a gyártót határozatáról. Az értesítésnek tartalmaznia kell a vizsgálat eredményeit és az értékelésről szóló, indoklással ellátott határozatot.

4. Felügyelet a kijelölt testület felelőssége mellett

4.1 A felügyelet célja annak biztosítása, hogy a gyártó megfelelően teljesítse a jóváhagyott minőségbiztosítási rendszerből eredő kötelezettségeit.

4.2 A gyártónak lehetővé kell tennie, hogy a kijelölt testület ellenőrzés céljából bejuthasson a gyártás, ellenőrzés és vizsgálat, valamint tárolás helyszíneire és rendelkezésére bocsát minden szükséges adatot, különösen:

- a minőségbiztosítási rendszer dokumentációját,

- a minőségügyi feljegyzéseket, mint például a vizsgálati jelentéseket és vizsgálati adatokat, kalibrációs adatokat, az érintett személyzet képesítéséről szóló jelentéseket stb.

4.3. A kijelölt testületnek rendszeres ellenőrzéseket kell végeznie annak biztosítására, hogy a gyártó fenntartja és alkalmazza a minőségbiztosítási rendszert, és az erről szóló vizsgálati jelentést átadja a gyártónak.

4.4. A kijelölt testület ezen túlmenően előre be nem jelentett látogatásokat tehet a gyártónál. Az ilyen látogatások alkalmával a kijelölt testület vizsgálatokat végezhet vagy végeztethet a minőségbiztosítási rendszer megfelelő működésének ellenőrzése céljából. Amennyiben szükséges, a kijelölt testület erről látogatási jelentést ad a gyártónak, és ha ellenőrző vizsgálatra került sor, vizsgálati jelentést is készít.

5. A gyártó az utolsó termék gyártásától számított 10 éven keresztül köteles a nemzeti hatóságok részére megőrizni:

- a 3.1. pont második francia bekezdésében említett dokumentumokat,

- a 3.4. pont második bekezdésében említett változtatások dokumentumait,

- a kijelölt testületnek a 3.4., 4.3. és 4.4. pontok utolsó bekezdéseiben említett határozatait és jelentéseit.

6. Minden kijelölt testületnek tájékoztatnia kell a többi kijelölt testületet a minőségbiztosítási rendszerek jóváhagyását és visszavonását érintő információkról.

4. E. MODUL: A termékminőség biztosítása

1. Ez a modul az eljárásnak azt a részét írja le, amely során a 2. pontban előírt kötelezettségeinek eleget tett gyártó köteles gondoskodni arról, hogy a pirotechnikai termékek megfelelnek az EK-típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak, és erről nyilatkozatot tesz. A gyártó minden terméken feltünteti a CE-jelölést, és írásos megfelelőségi nyilatkozatot tesz. A CE-jelöléshez csatolni kell annak a kijelölt testületnek az azonosító jelét, amelyik a 4. pontban említett felügyeletért felelős.

2. A gyártó a gyártási folyamathoz, a végtermék ellenőrzéséhez és a 3. szakasz szerinti teszteléshez köteles jóváhagyott minőségbiztosítási rendszert működtetni, és köteles alávetni magát a 4. szakaszban előírt felügyeleti eljárásoknak.

3. Minőségbiztosítási rendszer

3.1. A gyártó egy általa választott kijelölt testületnél kérelmezi az érintett pirotechnikai termékekre vonatkozó minőségbiztosítási rendszere értékelését.

A kérelemnek tartalmaznia kell:

- a gyártandó pirotechnikai osztályra vonatkozó összes lényeges információt,

- a minőségbiztosítási rendszer dokumentációját,

- a jóváhagyott típusra vonatkozó műszaki dokumentációt és az EK-típusvizsgálati tanúsítvány egy példányát.

3.2. A minőségbiztosítási rendszer keretén belül minden pirotechnikai terméket megvizsgálnak, a 8. cikkben említett vonatkozó szabvány(ok)ban meghatározott vagy azokkal egyenértékű ellenőrző vizsgálatoknak vetik alá annak igazolására, hogy a termék megfelel a vonatkozó irányelv követelményeinek. A gyártó által alkalmazott összes elemet, követelményt és rendelkezést rendszerezett és áttekinthető módon írásbeli intézkedések, eljárások és utasítások formájában kell dokumentálni. A minőségbiztosítási rendszer dokumentációjának lehetővé kell tennie a minőségbiztosítási programok, tervek, kézikönyvek és minőségügyi feljegyzések egységes értelmezését.

Különösen a következők pontos leírását kell tartalmazniuk:

- a minőségügyi célkitűzések, szervezeti felépítés, a vállalatirányítás feladatai és hatásköre a termékminőséget illetően,

- a gyártás után elvégzendő vizsgálatok és ellenőrzések,

- a minőségi rendszer hatékony működése felügyeletének eszközei,

- a minőségügyi feljegyzések, mint a vizsgálati jelentések és vizsgálati adatok, kalibrációs adatok, az érintett személyzet képesítésére vonatkozó jelentések stb.

3.3. A kijelölt testület értékeli, hogy a minőségbiztosítási rendszer megfelel-e a 3.2. pontban említett követelményeknek. A kijelölt testületnek a megfelelő harmonizált szabványokat alkalmazó minőségbiztosítási rendszerek tekintetében vélelmeznie kell a követelményeknek való megfelelést.

Az értékelést végző csoport legalább egy tagjának rendelkeznie kell tapasztalatokkal a szóban forgó terméktechnológia értékelése terén. Az értékelési folyamat részét képezi a gyártó telephelyén tett ellenőrző látogatás.

A határozatot közlik a gyártóval. Az értesítésnek tartalmaznia kell a vizsgálat eredményeit és az értékelésről szóló, indoklással ellátott határozatot.

3.4. A gyártónak vállalnia kell a jóváhagyott minőségbiztosítási rendszerből eredő kötelezettségei teljesítését, valamint a minőségbiztosítási rendszer szakszerű és hatékony szintjének fenntartását.

A gyártónak vagy meghatalmazott képviselőjének folyamatosan tájékoztatnia kell a minőségbiztosítási rendszert jóváhagyó kijelölt testületet a minőségbiztosítási rendszert érintő minden tervezett változtatásról. A kijelölt testület megvizsgálja a javasolt változtatásokat, és dönt arról, hogy a módosított minőségbiztosítási rendszer továbbra is megfelel-e a 3.2. pontban említett követelményeknek vagy újbóli értékelésre van szükség. A kijelölt testület értesíti a gyártót határozatáról. Az értesítésnek tartalmaznia kell a vizsgálat eredményeit és az értékelésről szóló, indoklással ellátott határozatot.

4. Felügyelet a kijelölt testület felelőssége mellett

4.1. A felügyelet célja annak biztosítása, hogy a gyártó megfelelően teljesítse a jóváhagyott minőségbiztosítási rendszerből eredő kötelezettségeit.

4.2. A gyártónak lehetővé kell tennie, hogy a kijelölt testület ellenőrzés céljából bejuthasson a vizsgálat, ellenőrzés és a tárolás helyszíneire, és rendelkezésére kell bocsátania minden szükséges adatot, különösen:

- a minőségbiztosítási rendszer dokumentációját,

- a műszaki dokumentációt,

- a minőségügyi feljegyzéseket, mint például a vizsgálati jelentések és vizsgálati adatok, kalibrációs adatok, az érintett személyzet képesítéséről szóló jelentések stb.

4.3. A kijelölt testületnek rendszeres ellenőrzéseket kell végeznie annak biztosítására, hogy a gyártó fenntartja és alkalmazza a minőségbiztosítási rendszert, és az erről szóló vizsgálati jelentést átadja a gyártónak

4.4. A kijelölt testület ezen túlmenően előre be nem jelentett látogatásokat tehet a gyártónál. Az ilyen látogatások alkalmával a kijelölt testület vizsgálatokat végezhet vagy végeztethet a minőségbiztosítási rendszer megfelelő működésének ellenőrzése céljából. Amennyiben szükséges, a kijelölt testület erről látogatási jelentést ad a gyártónak, és ha ellenőrző vizsgálatra került sor, vizsgálati jelentést is készít.

5. A gyártó az utolsó termék gyártásától számított legalább 10 évig köteles a nemzeti hatóságok részére megőrizni:

- a 3.1. pont második francia bekezdésében említett dokumentumokat,

- a 3.4. pont második bekezdésében említett változtatások dokumentumait,

- a kijelölt testületnek a 3.4., 4.3. és 4.4. pontok utolsó bekezdéseiben említett határozatait és jelentéseit.

6. Minden kijelölt testületnek tájékoztatnia kell a többi kijelölt testület a minőségbiztosítási rendszerek jóváhagyását és azok visszavonását érintő információkról.

5. F. MODUL: Termékellenőrzés

1. Ez a modul az eljárásnak azt a részét írja le, amely során a gyártó biztosítja, hogy a 3. pont rendelkezéseinek hatálya alá tartozó pirotechnikai termékek megfelelnek az EK típustanúsítványban leírt típusnak, és teljesítik ennek az irányelvnek rájuk vonatkozó követelményeit, és erről nyilatkozatot tesz.

2. A gyártónak minden szükséges intézkedést meg kell tennie annak érdekében, hogy a gyártási folyamat biztosítsa, hogy a pirotechnikai termékek megfeleljenek az EK típustanúsítványban leírt típusnak és a rájuk vonatkozó irányelv követelményeinek. A gyártó minden terméken feltünteti CE-jelölést, és írásos megfelelőségi nyilatkozatot tesz.

3. A kijelölt testület a 4. szakaszban leírtak szerint minden egyes terméken elvégzi a megfelelő ellenőrzéseket és szükséges vizsgálatokat annak ellenőrzése érdekében, hogy a pirotechnikai termék megfelel az irányelv vonatkozó követelményeinek.

A gyártó az utolsó pirotechnikai termék gyártásától számított legalább 10 éven keresztül köteles megőrzi a megfelelőségi nyilatkozat egy példányát.

4. Minden egyes pirotechnikai termék ellenőrzése és vizsgálata

4.1. Minden pirotechnikai terméket egyenként vizsgálnak meg, és a 8. cikkben említett vonatkozó szabvány(ok)ban meghatározott megfelelő vizsgálatoknak vagy azokkal egyenértékű vizsgálatoknak vetik alá a vonatkozó típusnak és az irányelv követelményeinek való megfelelés ellenőrzése érdekében.

4.2. A kijelölt testület minden egyes jóváhagyott pirotechnikai terméken elhelyezi vagy elhelyezteti azonosító jelét, és írásos megfelelőségi tanúsítványt állít ki az elvégzett vizsgálatokról.

4.3. A gyártó vagy meghatalmazott képviselője gondoskodik arról, hogy kérelemre a kijelölt testület megfelelőségi tanúsítványát bármikor be tudja mutatni.

6. G. MODUL: Egyedi termékhitelesítés

1. Ez a modul az eljárásnak azt a részét írja le, amely során a gyártó biztosítja, hogy a 2. pontban említett tanúsítvánnyal ellátott pirotechnikai termék megfelel ezen irányelv vonatkozó követelményeinek, és erről nyilatkozatot tesz. A gyártó minden terméken feltünteti a CE-jelölést, és írásos megfelelőségi nyilatkozatot tesz.

2. A kijelölt testület megvizsgálja a terméket, és a 8. cikkben említett vonatkozó szabvány(ok)ban meghatározott megfelelő vizsgálatoknak vagy azokkal egyenértékű vizsgálatoknak veti alá az irányelv követelményeinek való megfelelés ellenőrzése érdekében.

A kijelölt testület a jóváhagyott pirotechnikai terméken elhelyezi, vagy elhelyezteti azonosító jelét, és tanúsítványt állít ki az elvégzett vizsgálatokon való megfelelésről.

3. A műszaki dokumentáció célja, hogy lehetővé tegye az irányelv követelményeinek való megfelelés értékelését, és érthetővé tegye a pirotechnikai termék tervezését, gyártását és működését.

A dokumentációnak az értékeléshez szükséges mértékben tartalmaznia kell:

- a típus általános leírását,

- az alkatrészek, részegységek, áramkörök stb. tervezési és gyártási rajzait és vázlatait,

- a rajzok és vázlatok megértéséhez szükséges magyarázatokat, beleértve a pirotechnikai termék működésének ismertetését,

- a 8. cikkben említett, részben vagy egészben alkalmazott harmonizált szabványok jegyzékét, és amennyiben a 8. cikkben említett harmonizált szabványokat nem alkalmazták, az alapvető követelmények teljesítése érdekében alkalmazott megoldások leírását,

- az elvégzett tervezési számítások, vizsgálatok stb. eredményeit,

- a vizsgálati jelentéseket.

III. MELLÉKLET

A MEGFELELŐSÉGÉRTÉKELÉSÉRT FELELŐS TESTÜLETEKRE VONATKOZÓ, A TAGÁLLAMOK ÁLTAL FIGYELEMBE VEENDŐ MINIMUMKÖVETELMÉNYEK

1. A testület, annak igazgatója és a vizsgálatokért felelős személyzete nem lehet az általa vizsgált pirotechnikai termék tervezője, gyártója, szállítója, illetve üzembe helyezője, és nem lehet e személyek bármelyikének meghatalmazott képviselője sem. Ezek a személyek nem vehetnek részt sem közvetlenül, sem meghatalmazott képviselőjük útján e termékek tervezésében, gyártásában, értékesítésében, fenntartásában vagy üzemeltetésében. Ez nem zárja ki a műszaki információcsere lehetőségét a gyártó és a testület között.

2. A testületnek és személyzetének a legmagasabb fokú szakmai feddhetetlenséggel és műszaki hozzáértéssel kell végeznie a vizsgálatokat, és mentesnek kell lennie mindenfajta olyan – különösen anyagi jellegű – nyomásgyakorlástól és ösztönzéstől, amely befolyásolhatja döntését, illetve a vizsgálat eredményét, különösen olyan személyek vagy csoportok részéről, akik az ellenőrzés eredményében érdekeltek.

3. A szervezetnek rendelkeznie kell a vizsgálatokkal összefüggő adminisztratív és műszaki feladatok megfelelő ellátásához szükséges személyzettel és tárgyi feltételekkel; valamint a rendkívüli vizsgálatokhoz szükséges eszközökhöz való hozzáféréssel.

4. A vizsgálatokért felelős személyzetnek rendelkeznie kell:

- alapos műszaki és szakmai képzettséggel,

- az általa elvégzendő vizsgálatok követelményei megfelelő szintű ismeretével és az ilyen vizsgálatok elvégzésével kapcsolatos megfelelő gyakorlattal,

- a vizsgálatok eredményeinek dokumentálásához szükséges tanúsítványok, feljegyzések és jelentések elkészítésének képességével.

5. Biztosítani kell a vizsgálatot végző személyzet pártatlanságát. Javadalmazásuk független az elvégzett vizsgálatok számától vagy eredményétől.

6. A testületnek felelősségbiztosítást kell kötnie, kivéve, ha a felelősséget a nemzeti jognak megfelelően a tagállam vállalja, vagy ha a tagállam közvetlenül maga felelős a vizsgálatokért.

7. A testület személyzetét üzleti titoktartás köti (kivéve annak az államnak az illetékes hatóságaival szemben, amelyben a tevékenységeket végzik) minden olyan információ tekintetében, amely ennek az irányelven vagy az azt hatályba léptető nemzeti jogszabályon alapuló feladatainak végrehajtása során kerül birtokába.

IV. MELLÉKLET

MEGFELELŐSÉGI JELÖLÉS

A CE megfelelőségi jelölés a „CE” kezdőbetűknek a következő formában való feltüntetését jelenti:

A jelölés nagyítása vagy kicsinyítése során a fenti rajz arányait meg kell tartani.

[1] HL C, , . o.

[2] HL C, , . o.

[3] HL C, , . o.

[4] HL L 121., 1993.5.15., 20. o.

[5] HL L 10., 1997.1.14., 13. o.

[6] HL L 345., 2003.12.31. 0097 – 0105. o.

[7] HL C 91., 2003.4.16., 7. o.

[8] HL L 204., 1998.7.21., 37. o. A legutóbb a 98/48/EK (HL L 217., 1998.8.5., 18. o) irányelvvel módosított irányelv.

[9] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

[10] HL L 46., 1997.2.17., 25. o

[11] HL L 187., 1988.7.16., 1. o.

[12] HL L 121., 1993.5.15., 20. o.

[13] hatálybalépését követően 18 hónappal

[14] az irányelv közzétételét követően 18 hónappal

[15] az irányelv közzétételét követően 24 hónappal

[16] az irányelv közzétételét követően 5 évvel