(4)Luxemburg 2017. április 28-án benyújtotta 2017. évi nemzeti reformprogramját és 2017. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

(5)A vonatkozó országspecifikus ajánlásokat figyelembe vették az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) 2014–2020 közötti időszakra szóló tagállami programozása során. Az európai strukturális és beruházási alapokra vonatkozó jogszabálynak megfelelően a Bizottság kérheti egy tagállamtól az esb-alapokból finanszírozott releváns programjainak felülvizsgálatát és módosítását, amennyiben ez szükséges a vonatkozó országspecifikus ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében. A Bizottság részletes iránymutatást adott e szabályok alkalmazásáról.

(6)Luxemburg jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. 2017. évi stabilitási programjában a kormány azt tervezi, hogy az államháztartási többlet a 2016. évi 1,6 %-ról 2017-ben a GDP 0,2 %-ának megfelelő mértékűre csökken, majd egyenletesen növekedve 2021-re eléri a GDP 1,2 %-ának megfelelő szintet. A középtávú költségvetési cél – a GDP 0,5 %-ának megfelelő strukturális hiány – a programidőszak egésze során biztonsággal teljesül. A stabilitási program szerint a GDP-arányos államadósság várhatóan jóval a Szerződésben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték alatt marad. A költségvetési előrejelzést alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott, kivéve 2018 vonatkozásában, amely időszak esetében kifejezetten optimista, valamint 2021 vonatkozásában, amely időszak esetében kifejezetten óvatos. A Bizottság 2017. tavaszi előrejelzése alapján a strukturális egyenleg 2017-ben várhatóan a GDP 0,4 %-ának, 2018-ban pedig a GDP 0,1 %-ának megfelelő többletet mutat majd, vagyis nagyjából összhangban lesz a stabilitási programmal és meghaladja a középtávú költségvetési célt. Összességében a Tanács véleménye szerint Luxemburg 2017-ben és 2018-ban várhatóan meg fog felelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek.

(7)A költségvetés hosszú távú fenntarthatósága továbbra is kérdéses, tekintetbe véve az elöregedéshez kapcsolódó költségek előre jelzett növekedését. A 2012. évi nyugdíjreform előírja, hogy a reform elfogadását követően ötévente ellenőrizni és értékelni kell a nyugdíjrendszer fenntarthatóságát. A kormány az első értékelést 2016-ra előrehozta. Bár az értékelés azzal a következtetéssel zárult, hogy a nyugdíjrendszert továbbra is ismétlődő többlet jellemzi, ami számottevő nyugdíjtartalék felhalmozását tette lehetővé, a nyugdíjrendszer 2023-tól várhatóan negatív egyenleget mutat majd. Az Eurostat nemrégiben felülvizsgált népességi előrejelzései szerint a népesség előre jelzett növekedésének mértéke a korábban várthoz képest kevésbé jelentős lesz. Ez hatással lesz a függőségi rátára, amely a korábban vártnál gyorsabban nő és a nyugdíjakkal kapcsolatos közkiadások nagyobb mértékű várható növekedéséhez vezet. A kötelező nyugdíjkorhatárnak a várható élettartamhoz kapcsolása terén a Tanács korábbi ajánlása ellenére nem történt előrelépés. Luxemburg az egyetlen olyan tagállam, ahol a 2013 és 2060 közötti időszakra vonatkozóan nem rendelkeztek a kötelező nyugdíjkorhatár felemeléséről. Az EU-n belül Luxemburgban a legmagasabb az eltartott népesség arányának 2060-ig előre jelzett emelkedése. Luxemburg korlátozott haladást ért el a korai nyugdíjba vonulás tekintetében. 2015 júliusában törvénytervezetet terjesztettek a parlament elé a korai nyugdíjbavonulási formákról, a parlamenti eljárás még folyamatban van. Összességében a korai nyugdíjba vonulás továbbra is elterjedt, és a további munkavállalás ösztönzői még mindig korlátozottak. A demográfiai kilátások kiigazítását követően Luxemburg további kockázatokkal szembesül a tartós ápolási-gondozási kiadások tekintetében. E költségeknek a GDP arányában kifejezett szintje már most a legmagasabbak között van tagállami összehasonlításban körében, és az előrejelzések szerint 2060-ra a GDP 1,5 %-áról a GDP 3,2 %-ára (azaz a jelenlegi szint több mint kétszeresére) nő. A tartós ápolás-gondozásra vonatkozó biztosítás reformjának tervezetét még mindig tárgyalja a parlament.

(8)A luxemburgi hatóságok átfogó adóreformot fogadtak el, amely 2017 januárjában lépett hatályba. A reform főként a közvetlen adózás terén vezetett be módosításokat a magánszemélyek és a társaságok vonatkozásában, és célja (a versenyképesség fokozása érdekében) a társasági adó mértékének fokozatos csökkentése és (a méltányosság fokozása érdekében) a személyi jövedelemadó progresszivitásának növelése. Egyes adókiadások növelése ugyanakkor az adóalap csökkenésének kockázatával járhat. Az adóbevételek kiszámíthatóságának javítása érdekében lehetőség van az adóalap további szélesítésére. Ezt mindenekelőtt a jelenleg alacsony ingatlanadó felülvizsgálata és alternatív bevételi források nagyobb mértékű alkalmazása révén lehetne megvalósítani. Mindez magában foglalhatja azt is, hogy a környezetvédelmi adót jobban összehangolják a gazdaság diverzifikációjára irányuló célokkal.

(9)A luxemburgi hatóságok a gazdaság diverzifikálására törekednek, elismerve, hogy a pénzügyi szektortól való nagymértékű függőség kockázatokkal jár. Továbbra is központi hosszú távú kihívás, hogy csökkentsék a gazdaság pénzügyi szektortól való függőségét. Ennek érdekében a diverzifikációra vonatkozó elemzés alapján gyakorlati intézkedéseket kell kidolgozni, egyértelműen meghatározott ütemezéssel. Tekintettel az országban jellemző magas munkaerőköltségekre, a nagyobb hozzáadott értéket előállító tevékenységek lehetőséget kínálnak az alternatív növekedési források kibontakoztatására. A luxemburgi gazdaság sikeres diverzifikálása tehát nagymértékben azoktól a szektoroktól függ, amelyek kevésbé érzékenyek a munkaerőköltség szintjére. Ezek főként a kutatáson és az innováción alapulnak, amelyek jellemzően technológia- és tudásintenzív ágazatok. A beruházások és az innováció útjában álló, a gazdasági fejlődést korlátozó akadályok csökkentése vagy felszámolása felszabadítaná az innovációs potenciált, és segítené a diverzifikációt. Miközben a közberuházások mértéke meghaladja az euróövezeti átlagot, a magánberuházások gyengén teljesítenek. A magas beruházási szint fenntartása elengedhetetlen a növekedési kilátások fenntartásához.

(10)A már sikeres nem pénzügyi szolgáltatási szektor további szélesítése szintén segíthetné a gazdaság diverzifikációját. Az üzleti szolgáltatások ágazatában továbbra is jelentős szabályozási akadályokkal kell számolni, különösen a könyvelők, építészek, mérnökök és jogászok esetében. E foglalkozások tekintetében az üzleti fluktuáció aránya alacsonyabb mind az uniós átlagnál, mind pedig a gazdaság egészére jellemző átlagos aránynál. A felsorolt foglalkozásokra vonatkozó korlátozások tehát ronthatják a luxemburgi vállalkozások versenyképességét. Ezek közé az akadályok közé tartoznak a következők: a kizárólag építészek által elvégezhető tevékenységek széles köre; egyszerű feladatok – pl. bérszámfejtési tevékenységek vagy az adóbevallás-készítés – magasan képzett szakemberek számára történő fenntartása; a jogi tanácsadás jogászok általi nyújtásának előírása; továbbá a jogászok esetében előírt, jogi formára és részesedésre vonatkozó követelmények, összeférhetetlenségi szabályok és multidiszciplináris korlátozások, amelyek aránytalanok lehetnek az alapelvekhez, például a szakma függetlenségéhez, valamint a kapcsolódó felügyeleti rendelkezésekhez viszonyítva.

(11)A negatív hatások elkerüléséhez célzott aktív munkaerőpiaci intézkedésekre és az egész életen át tartó tanulás programjaira van szükség, különösen az idősebb munkavállalókra vonatkozóan, akik foglalkoztatási aránya az EU-n belül változatlanul a legalacsonyabbak közé tartozik. Sor került bizonyos intézkedésekre az idősebbek foglalkoztathatóságának és munkaerőpiaci kötődésének javítása érdekében. 2016. január elseje óta végrehajtották a korlátozott munkaképességű munkavállalók átsorolásáról szóló törvényt, amely növelte növelte annak lehetőségét, hogy e munkavállalók hosszabb ideig maradjanak a munkaerőpiacon. Ugyanakkor még várat magára, hogy a szociális partnerekkel folytatott konzultációt követően átfogó stratégiát határozzanak meg. Továbbra sem került még sor az „életkor-paktum” elfogadására – e jogszabálytervezetet 2014 áprilisában terjesztették a parlament elé, és célja a 150-nél több főt foglalkoztató cégek ösztönzése az idősebb munkavállalók megtartására. E szakpolitikák sikeréhez továbbra is fontos, hogy az idősebb munkavállalókat támogató célzott aktív munkaerőpiaci intézkedések és az egész életen át tartó tanulás révén továbbképzési lehetőségeket biztosítsanak. A digitalizáció előnyeinek teljes körű kihasználásához és a versenyképesség megőrzéséhez elengedhetetlen a készségfejlesztésbe történő befektetés.

(12)Az ingatlankínálatban jelentkező hiány kezelése érdekében jelentős intézkedéscsomagot fogadtak el, ám ennek tényleges hatása még nem látható. Úgy tűnik, a lakáskínálat fokozásának egyik fő akadálya az építésre alkalmas – főként magánszemélyek tulajdonában álló – földterületek elérhetetlensége. A lakáskínálat korlátozott volta és a stabil kereslet együttesen a lakásárak folyamatos emelkedéséhez vezetett. Ez részben megmagyarázza azt a tendenciát, hogy fokozódik a háztartások – elsősorban jelzáloghitelekhez kapcsolódó – eladósodottsága. Emellett a közlekedési infrastruktúrára irányuló jelentős beruházások ellenére még mindig kihívást jelent a forgalmi torlódás kezelése. Ez különösen igaz azért, mert a határt átlépő munkavállalók esetében a szomszédos országok fiskális politikái hátráltatják a korszerű munkavégzési gyakorlatokat, például a távmunkát. A lakhatással és a mobilitással kapcsolatos kihívások valószínűleg tovább hátráltatják a gazdaság diverzifikálására és a versenyképesség fokozására irányuló erőfeszítéseket. Akadályt jelenthetnek a magasan képzett munkavállalók munkaerőpiacra vonzása tekintetében is.

(13)Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Luxemburg gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2017. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Luxemburgnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Luxemburg fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

(14)A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta Luxemburg stabilitási programját, és azt a véleményt fogalmazta meg, hogy Luxemburg várhatóan megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek,

AJÁNLJA, hogy Luxemburg 2017-ben és 2018-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

1.Fokozza a gazdaság diverzifikációját, többek között a beruházásokat és az innovációt hátráltató akadályok felszámolása révén. Szüntesse meg az üzleti szolgáltatások ágazatára vonatkozó szabályozási korlátozásokat.

2. Biztosítsa a nyugdíjrendszer hosszú távú fenntarthatóságát, korlátozza a korai nyugdíjba vonulást, valamint növelje az idősebb munkavállalók foglalkoztatási rátáját.

Kelt Brüsszelben, -án/-én.