A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Közbeszerzési csomag

(2018/C 387/07)

Előadó: Adrian Ovidiu TEBAN (RO/EPP), Cugir polgármestere Referenciadokumentumok: Közlemény: Közbeszerzés Európában és Európa szolgálatában COM(2017) 572 final Közlemény: A beruházás segítése nagy léptékű infrastrukturális projektek esetében a közbeszerzés aspektusainak önkéntes előzetes értékelésével COM(2017) 573 final A Bizottság ajánlása a közbeszerzés professzionalizálásáról C(2017) 6654 final

I. ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

1. megállapítja, hogy a 2014-es közbeszerzési irányelveket számos tagállam csak nemrég ültette át a jogrendjébe, a hatóságok és a gazdasági szereplők pedig még csak most térnek át az új szabályokra képzési és tanácsadási programok igénybevételével. Ezzel kapcsolatban azonban megjegyzi, hogy nagyobb előrelépésre van szükség a digitális közbeszerzés terén;

2. arra kéri az Európai Bizottságot, hogy az irányelveknek az egyes tagállamokban való átültetésétől számított három éven belül, többszintű megközelítést alkalmazva végezzen részletes értékelést arra vonatkozóan, hogy az uniós közbeszerzési szabályok hogyan kerültek átültetésre az egyes tagállamok nemzeti jogrendjébe, illetve azok végrehajtási módjáról; véleménye szerint a szabályok végrehajtási módjának értékelése során arra kell összpontosítani, hogy az irányelveket miként hajtják végre helyi és regionális szinten, figyelembe véve a nemzeti szint alatti hatóságoknak – mint a végrehajtási szakaszban alapvetően fontos partnereknek – a közbeszerzés területén betöltött jelentőségét, valamint arra, hogy az új szabályok milyen mértékben egyszerűsítették vagy bonyolították a vonatkozó szabályozást az irányelvek megfelelő átültetésével, könnyítették meg a kkv-k közbeszerzésekhez való hozzáférését, csökkentették a bürokratikus akadályokat, illetve növelték a stratégiai beszerzések kihasználtsági szintjét. Ezenkívül értékelni kell, hogy e szabályok elősegítették-e a közkiadások hatékonyságának növelését, valamint a foglalkoztatás javulását, és ha igen, milyen mértékben. A szubszidiaritással foglalkozó munkacsoportban folytatott megbeszélések nyomán az RB kész együttműködni a többi európai intézménnyel és jobb visszajelzést biztosítani az uniós szakpolitikák helyi és regionális szintű végrehajtásáról annak érdekében, hogy az uniós jogszabályok jobban beváljanak a polgárok számára;

3. úgy véli, hogy a 2014. évi reform által bevezetett stratégiai közbeszerzések tovább bonyolítják a közbeszerzési eljárásokat, és lehetséges, hogy a közbeszerzési tisztviselőknek kiegészítő képzésekre van szükségük a szociális, környezetvédelmi vagy innovációs célkitűzések előmozdítása céljából megállapított további kritériumok szabályszerűségével kapcsolatos jogbizonytalanság elkerülése érdekében; hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottságnak a közbeszerzés terén tett minden új kezdeményezését körültekintően kell értékelni oly módon, hogy figyelembe veszik a helyi körülményeket, és hogy a kezdeményezés lehetőleg ne fokozza az ajánlatkérő szervek adminisztratív terheit;

4. sajnálja, hogy az állami támogatási szabályok, valamint az európai számviteli szabályok, például az ESA 2010 és az Európai Bizottság gyakorlata de facto nyomást gyakorolnak arra, hogy a közbeszerzést az uniós versenyszabályok betartásának és a „túlkompenzációval” kapcsolatos kihívások elkerülésének egy „ könnyebb ” módjaként alkalmazzák. Ezért a tagállamok közszolgáltatásaik megszervezésére vonatkozó hatásköre (különösen szociális téren) korlátozott és ellentétes értelmű az EUMSZ 14. cikkének rendelkezéseivel. Emlékeztet továbbá arra, hogy a közbeszerzésekre vonatkozó szabályokban előírt „házon belüli odaítélésre vonatkozó kivételnek” az állami támogatások keretében nincs megfelelője, ami további nyomást, bizonytalanságot és torzulásokat eredményez az irányításban, és végső soron rontja a költségvetési végrehajtást;

5. A közigazgatás minősége – Eszköztár a szakemberek számára. 2017. évi kiadás kötelező a stratégiai közbeszerzésekben való részvétel, és hogy a közigazgatási szervek számára alapvető közrendi követelmény lenne a szerződő felekkel való kapcsolattartás; aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy az Európai Bizottság által kidolgozott, ( 1 ) című dokumentum azt sugallja, hogy a jobb társadalmi eredmények, köztük a fenntarthatóság és az innováció érdekében is a közigazgatási szervek számára majdhogynema stratégiai közbeszerzésekben való részvétel, és hogy a közigazgatási szervek számára alapvető közrendi követelmény lenne a szerződő felekkel való kapcsolattartás;

6. ezzel kapcsolatban rámutat arra, hogy a 2014-es reformok keretében bevezetett környezeti, társadalmi és innovációs kritériumok figyelembevételét az érintett közigazgatási szerv mérlegelésére kell bízni, összhangban a közszolgáltatások megszervezése terén érvényesítendő helyi önrendelkezés elvével, figyelembe véve többek között alkalmassági kritériumokat és a beruházás költségeinek és eredményének kiegyensúlyozott hatásvizsgálatát;

7. hangsúlyozza, hogy a környezetbarát áruk, szolgáltatások és munkák megválasztására irányuló vásárlóerejük felhasználásával az európai közigazgatási hatóságok a zöld közbeszerzés önkéntes eszközén keresztül jelentős mértékben hozzájárulhatnak a fenntartható fogyasztáshoz és termeléshez, egy erőforrás-hatékonyabb gazdasághoz, és ezáltal a fenntartható fejlesztési célok megvalósításához. Ezzel kapcsolatban üdvözli az Európai Bizottságnak a körforgásos gazdaságra vonatkozó közbeszerzésekről szóló, 2017 októberében közzétett kiadványát ( 2 )

8. hangsúlyozza, hogy a 2014-es reform jóváhagyta a közigazgatási szervek azon jogát, hogy közszolgáltatásaikat közvetlenül biztosítsák és szervezzék meg, valamint meghatározta a „házon belüli” beszerzés és a „közszférán belüli együttműködés” fogalmát. Így a közbeszerzés csak egy a közszolgáltatások nyújtásának számos alternatívája közül, ezért nem befolyásolhatja azok irányítási formáját;

9. arra kéri az Európai Bizottságot, hogy mielőbb véglegesítse az innovációhoz kapcsolódó közbeszerzésekre vonatkozó iránymutatás tervezetét és a társadalmilag felelős közbeszerzésekre vonatkozó útmutatót, hogy megkönnyítse a tagállamokban a megfelelő jogi rendelkezések végrehajtását és különösen a gazdaságilag legelőnyösebb pályázat fő odaítélési kritériumként való alkalmazását; e tekintetben szorgalmazza, hogy az Európai Bizottság tegye egyértelművé, hogy ez nem egyenlő a legalacsonyabb árral;

II. Politikai ajánlások

A „Közbeszerzés Európában és Európa szolgálatában” című közlemény vonatkozásában

10. támogatja azt az elképzelést, miszerint a közbeszerzés hatékony irányítása Európa-szerte a színvonalas közigazgatás szerves részét képezi, hiszen egy valóban átfogó kormányzati funkcióról van szó, amely gyakorlatilag valamennyi közjogi intézményt érinti, legyen szó akár szövetségi minisztériumról vagy helyi közszolgáltatásról, így jól képviseli a kormányzás minőségét ( 3 ) . Ezért a közbeszerzést be kellene építeni az EU minőségi jogalkotási programjába;

11. megjegyzi, hogy a csomagot a digitális eszközök használatára vonatkozó új közbeszerzési szabályok fokozatos bevezetésével kapcsolatos határidők, 2018 októbere előtt megvitatják. Ezért még nem látható, hogy az új e-közbeszerzési szabályok a kívánt hatással lesznek-e, illetve lesz-e szükség további szabályozási finomhangolásra;

12. megítélése szerint a jelenlegi közbeszerzési jog túlzott hangsúlyt fektet az átláthatóság biztosítására és a közbeszerzés stratégiai alkalmazására, ezzel pedig aláássa magának az eljárásnak a hatékonyságát. Éppen ezért különösen a kisebb helyi és regionális önkormányzatokat túl nagy feladatok elé állítja a közbeszerzés, mivel tartanak az eljárási hibáktól, vagy vonakodnak a hagyományos közbeszerzési modellek lecserélésétől, illetve innovatív közbeszerzési eljárások kidolgozásától;

13. kiemeli, hogy a szabványos dokumentumok hiánya és a bonyolult eljárások megnövelték a közbeszerzés adminisztrációs költségeit (a vevők és az eladók költségeit egyaránt), ráadásul a beszerzésekkel kapcsolatos döntések viszonylag könnyen megtámadhatók a bíróságon, ez pedig nagy számú büntetőjogi esethez és jogvitához vezetett. Az irányelvek átültetésekor az állami jogszabályok nem bonyolíthatják tovább a szabályozást, és nem terjeszthetik ki azt a küszöbértékek alá, amint az egyes tagállamokban történt. Az ajánlattevők által – a jogorvoslati irányelvre hivatkozva – benyújtott egyre több panasz is jelzi, hogy az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak határozottan fel kell lépniük az ellen, hogy az ajánlattevők visszaéljenek az említett irányelv által számukra biztosított jogokkal;

14. hasonlóképpen megállapítja, hogy az innováció terén lebonyolított közbeszerzési eljárások további irányítási és következetességi problémákat vetnek fel, ami a közbeszerzés elsődleges céljait, illetve innovációs politikai eszközként való rendeltetését illeti. Az innovációs közbeszerzés azt is feltételezi továbbá, hogy magasabb szintű fogalmi, operatív és vezetői készségekre, valamint szabványosított dokumentumokra van szükség az összetett projektek keretében zajló többoldalú tárgyalások sikeres lebonyolításához;

15. A beruházások útjában álló akadályok helyi és regionális szinten témában készített RB-tanulmány rámutat, hogy a közbeszerzésekre vonatkozó szabályok a városok és a régiók számára jelentős kihívást jelentettek a beruházások tekintetében, különösen a közbeszerzési eljárások bonyolultsága vagy eredménytelensége, a szabályok sokféle megfogalmazása, a jogi eljárások túlzott elhúzódása és a jogbiztonság hiánya miatt e tekintetben megjegyzi, hogy az RB-nek az európai szemeszterre vonatkozó elemzése szerint a közbeszerzés gyakran képezi gátját a beruházásoknak ( 4 ) témában készített RB-tanulmány rámutat, hogy a közbeszerzésekre vonatkozó szabályok a városok és a régiók számára jelentős kihívást jelentettek a beruházások tekintetében, különösen a közbeszerzési eljárások bonyolultsága vagy eredménytelensége, a szabályok sokféle megfogalmazása, a jogi eljárások túlzott elhúzódása és a jogbiztonság hiánya miatt ( 5 )

16. úgy véli, hogy félrevezető az a közleményben tett megállapítás, miszerint a pályázati eljárások 55 %-a esetében a legalacsonyabb ár figyelembevételével ítélik oda a szerződéseket, ugyanis a 2014-es reform jelentősen kiterjesztette a stratégiai kritériumok alkalmazási lehetőségét a közbeszerzések terén, miközben az új jogszabályi keretet csak 2016-ban ültették be a nemzeti jogszabályokba, az azóta eltelt időben pedig nem volt lehetőség az új keret teljeskörű hatásvizsgálatára. Az RB hozzá kívánja tenni, hogy egy adott szerződésnek kizárólag a legalacsonyabb ár figyelembevételével történő odaítélése nem jelenti azt, hogy az adott közbeszerzési eljárás során a társadalmi vagy környezeti célkitűzéseket figyelmen kívül hagyták: a vonatkozó előírások utalhatnak tulajdonképpen stratégiai kritériumokra is, például azáltal, hogy teljes mértékben figyelembe vesznek bizonyos környezetvédelmi vagy energetikai követelményeket. Ezekben az esetekben a szerződést a legalacsonyabb ár szempontja szerint ítélték oda úgy, hogy egyúttal valamennyi stratégiai kritériumot figyelembe vettek, összhangban az uniós jogszabályokkal;

17. A közbeszerzés stratégiai alkalmazása a zöld, szociális és innovációs politikák előmozdítására a helyi és regionális önkormányzatok egy sor stratégiai beszerzési eljárást alkalmaznak (pl. Spanyolországban), és ezeket követik az olyan közjogi intézmények is, mint például iskolák, egyetemek vagy közkórházak; e tekintetben utalást tesz a Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv-politikai Főigazgatóság számára készült, ( 6 ) című idevonatkozó tanulmányra, amely kiemeli, hogy(pl. Spanyolországban), és ezeket követik az olyan közjogi intézmények is, mint például iskolák, egyetemek vagy közkórházak;

18. hangsúlyozza, hogy az új közbeszerzési irányelvek elfogadásakor a kkv-k közbeszerzésben való részvételének ösztönzése egyike volt a közbeszerzési reform öt fő pontjának; ennek ellenére az RB „Európai vállalkozói régió” díjának nyertesei körében 2016-ban végzett tanulmány rámutat, hogy az egyszerűsítés mértéke még mindig nem elégséges a kkv-k közbeszerzésekhez való hozzáférésének növeléséhez ( 7 ) ; megjegyzi, hogy a közbeszerzés nagy jelentőséggel bír a kkv-k számára, érdekeiket a közbeszerzési politika és annak végrehajtása középpontjába kell állítani;

19. A növekedés és a kohézió előmozdítása az EU határrégióiban című, 2017. szeptember 20-án elfogadott európai bizottsági közlemény ami a határokon átnyúló közbeszerzéseket illeti, hangsúlyozza, hogycímű, 2017. szeptember 20-án elfogadott európai bizottsági közlemény ( 8 ) rámutat, hogy a határokon átnyúló számos akadály fő oka a nemzeti közigazgatási és jogrendszerek szabályainak sokfélesége. Az uniós jog által előírt normákat gyakran különböző mértékű szigorral építik be jogrendjükbe az egyes tagállamok. Ennek eredményeként, amikor két különböző rendszer találkozik a belső határok mentén, az bonyodalommal, sőt esetenként jogbizonytalansággal is járhat és többletköltségeket okozhat;

20. ezért megismétli szilárd meggyőződését, miszerint ebben a szakaszban az Európai Bizottságnak elsősorban a 2014-es irányelvek végrehajtására kell összpontosítania, mivel az európai jogi keretek mellett a tagállamok bizonyos fokú rugalmassággal rendelkeznek, és saját mérlegelési jogkörük szerint ültetik át az uniós jogot nemzeti jogrendjükbe, ez pedig például korlátozhatja a kkv-k közbeszerzésekhez való hozzáférését, vagy akadályozhatja a határokon átnyúló közbeszerzést;

21. úgy véli, hogy Az átláthatóság és az integritás növelése, valamint az adatok minőségének javítása című végrehajtási kezdeményezés és különösen A nyilvánosan hozzáférhető szerződések nyilvántartása létrehozásának előmozdítása című kiegészítő kezdeményezés kulcsfontosságú. Mindazonáltal az Európai Bizottságnak nemcsak gyakorlati példák vagy bevált gyakorlatok ismertetésével, hanem különösen dokumentumok, formanyomtatványok, szabványosított dokumentációk elfogadása révén – amint az az egységes európai közbeszerzési dokumentum elfogadása esetében történt – segítenie kell a hatóságokat abban, hogy megfeleljenek az átláthatósági követelményeknek anélkül, hogy a jogi követelményeken túlmenő információk közzététele révén elősegítené az összejátszást;

22. hasonlóképpen támogatja és a helyes irányba tett lépésnek tartja az Európai Bizottság Az integritással kapcsolatos új rendelkezések gyakorlati alkalmazására és az összejátszással kapcsolatos kizárási indokokra vonatkozó iránymutatások kidolgozása, illetve a szabálytalanságokat tartalmazó adatbázis létrehozása című kiegészítő végrehajtási kezdeményezését, és úgy véli, hogy a kormányok prioritásként kell, hogy kezeljék a közbeszerzési tisztviselők általános közbeszerzési ismereteinek megfelelő képzések révén történő elmélyítését, illetve olyan eszközökkel való felvértezését, melyek által megelőzhetők, felismerhetők és kezelhetők az olyan vállalati bűnözési formák, mint a korrupció, az összejátszás vagy a pénzmosás;

23. véleménye szerint az Európai Bizottság arra vonatkozó javaslata, mely szerint a széles körű együttműködési partnerség kialakítására irányuló törekvések keretében olyan, önkéntes strukturált párbeszédet kell szervezni a közbeszerzési kérdésekről, amely adott esetben teljes mértékben illeszkedne az európai szemeszter folyamatához, a helyes irányba mutat, azonban bizonyos feltételekhez kell kötni . Tekintettel arra, hogy a partnerségben részt vevőkkel szemben elvárás az önkéntes kötelezettségvállalások megtétele, a kezdetektől fogva tisztázni kell, hogy e partnereket legitimitással kell felruházni. Ugyanakkor tiszteletben kell tartani, hogy a 2014-es közbeszerzési irányelvek mérlegelési jogkört biztosítottak a helyi önkormányzatoknak a környezetvédelmi, társadalmi és innovációs kritériumok figyelembevételét illetően, és biztosítani kell, hogy a szociális partnerek megfelelő képviselettel rendelkezzenek e partnerségen belül;

24. megjegyzi, hogy amint azt az Európai Bizottság is kiemelte, a különféle szintű hatóságok és az érdekelt felek vannak a legjobb helyzetben kötelezettségvállalásaik tartalmának és szintjének meghatározásához; mindazonáltal hangsúlyozza, hogy nem egyértelmű, hogy a helyi és regionális önkormányzatok be lesznek-e vonva – ahogy az szükséges lenne – a javasolt strukturált párbeszédekbe, vagy az Európai Parlament és a Tanács lesz az Európai Bizottság egyedüli partnere ebben a munkában;

A közbeszerzés professzionalizálásáról szóló európai bizottsági ajánlás tekintetében

25. üdvözli az Európai Bizottság ajánlását, mivel a közigazgatásoktól elvárják, hogy hatékonyabbá és hozzáférhetőbbé tegyék a közbeszerzési eljárásokat, és megfelelően kihasználják őket az innováció és a digitalizáció ösztönzése érdekében; kéri a tagállamokat, hogy törekedjenek az eljárások mielőbbi digitális átalakítására és az elektronikus folyamatok bevezetésére minden jelentős szakasz, nevezetesen az ajánlattételi felhívás, a pályázatokhoz való hozzáférés, a benyújtás, az értékelés, a szerződés odaítélése, a megrendelés, a számlázás és a kifizetés tekintetében;

26. véleménye szerint a szabályozásnak, az Európai Bizottság ez irányú kezdeményezéseinek és a közigazgatások ebből eredő adminisztratív terheinek arányosnak kell lenniük az uniós határértékeket meghaladó közbeszerzéseknek bármely tagállam összes közbeszerzési eljárásához viszonyított súlyával, ideértve az uniós határértékek alatti közbeszerzéseket is, és az Európai Bizottságnak gondoskodnia kell ezen arányosság biztosításáról;

27. ellenez a közigazgatási személyzet oktatására és képzésére vonatkozó bármilyen kötelező erejű iránymutatást, mivel ezek a szabályok sérthetik a tagállamok, valamint a regionális és a helyi hatóságok szuverenitását közigazgatásuk megszervezését illetően;

28. The Value Added of Ex ante Conditionalities in the European Structural and Investment Funds [Az európai strukturális és beruházási alapokra vonatkozó előzetes feltételrendszer hozzáadott értéke] című, 2017. március 31-én közzétett európai bizottsági szolgálati munkadokumentumra utalást tesz a[Az európai strukturális és beruházási alapokra vonatkozó előzetes feltételrendszer hozzáadott értéke] című, 2017. március 31-én közzétett európai bizottsági szolgálati munkadokumentumra ( 9 ) , amely kijelenti, hogy az előzetes feltételrendszer hozzájárult a vonatkozó uniós jog tagállamokban történő átültetéséhez és végrehajtásához, az uniós beruházások és az uniós szakpolitikák előtt álló akadályok leküzdéséhez, valamint előmozdította politikai reformok, illetve az országspecifikus ajánlások megvalósítását;

29. úgy véli, hogy az Európai Bizottság e kezdeményezései elengedhetetlenek az uniós közbeszerzési keretrendszer sikeres végrehajtásához, azonban véleménye szerint mindezen eszközök és kezdeményezések eredményességét részletesen felül kell vizsgálni, ki kell emelni szinergiáikat és egymást kiegészítő jellegüket, illetve a kiegészítő intézkedéseknek teljes mértékben indokoltnak kell lenniük a helyi és regionális önkormányzatokra háruló szükségtelen adminisztratív terhek bevezetésének elkerülése érdekében;

30. sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy nem fektetnek kellő hangsúlyt arra, hogy az átfogó politikai stratégiák és a szociális és környezetbarát közbeszerzések előmozdítását, valamint a tágabb értelemben a közpénzek megfelelő módon történő elköltésének biztosítását célzó stratégiák keretében professzionalizálásra van szükség; véleménye szerint a közbeszerzést végző szervezetek professzionalizálását nem szabadna szétválasztani a megfelelő helyi szolgáltatások igénybevételét és biztosítását illető megfelelő kormányzástól, illetve az általános professzionalizálástól;

31. ugyanakkor kiemeli, hogy a közszolgáltatások ellátását sok esetben célszerűbb lenne „házon belül” megoldani, vagy pedig alternatívákat találni a közbeszerzésre;

32. üdvözli, hogy az Európai Bizottság 2018. június 7-i, az egységes piacra vonatkozó program létrehozásáról szóló rendelete lehetőséget teremt olyan intézkedések támogatására, „amelyek biztosítják a stratégiai közbeszerzések szélesebb térnyerését, az állami beszerzők szakmai tudásának bővítését, a kkv-k számára a közbeszerzési piacokhoz való jobb hozzáférést, az átláthatóság növelését, az integritást és az adatminőség javítását, a beszerzések digitális átalakítását és a közös beszerzések előmozdítását: ez a tagállamokkal folytatott partnerségi megközelítés megerősítésével, az adatgyűjtés és az adatelemzés javításával, többek között célzott IT-eszközök fejlesztésével, a tapasztalatcserék és a bevált gyakorlatok cseréjének támogatásával, útmutatással, kedvező kereskedelmi megállapodások folytatásával, a nemzeti hatóságok közötti együttműködés megerősítésével és kísérleti projektek elindításával érhető el” ( 10 )

33. megjegyzi, hogy az e-űrlapokkal és az e-közbeszerzési eljárásokkal kapcsolatban további útmutatásra van szükség, hogy elkerülhető legyen a nemzeti megközelítések ütközése az uniós megközelítéssel, és hogy a helyi és regionális önkormányzatok ne maradjanak bizonytalanságban azzal kapcsolatban, hogy mikor és hogyan használják a különböző űrlapokat és eljárásokat. hangsúlyozza, hogy a tudásközpontok pozitív szerepet játszhatnak az uniós jog és jogszabályok helyes végrehajtásának és értelmezésének megkönnyítésében a helyi és regionális önkormányzatok és szövetségeik számára nyújtott ingyenes tájékoztatás és tanácsadás révén;

34. támogatja a Housing Europe véleményét, mely szerint a közbeszerzésben a professzionalizálás és az innováció szempontjából kulcsfontosságú volna kidolgozni a megoldások európai katalógusát szabványosított dokumentumokba foglalva, amelyek többek között éghajlatvédelmi és energetikai követelményekre irányuló technikai megoldásokat, illetve a társadalmi kihívásokra irányuló innovatív megoldásokat ismertetnének. Az Európai Bizottság Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv-politikai Főigazgatósága (DG-GROW) által vezetett páneurópai katalógusnak az európai szövetségek által összeállított szakértelmen és gyakorlatokon kellene alapulnia. Ez utat nyitna az eljárások lehetséges egységesítése előtt, és csökkentené a keresetek számát ( 11 )

„A beruházás segítése nagy léptékű infrastrukturális projektek esetében a közbeszerzés aspektusainak önkéntes előzetes értékelésével” című közlemény tekintetében

35. elégedettségét fejezi ki az előzetes mechanizmus önkéntes jellegét illetően, amely véleménye szerint rendkívül fontos lesz a koncessziók esetében, amelyek első ízben kerülnek a harmonizált uniós rendszer hatálya alá;

36. szintén meggyőződése, hogy az előzetes mechanizmus kulcsfontosságú szerepet tölt majd be a nagyszabású, határon átnyúló projektek keretében lefolytatott közbeszerzési eljárások során felmerülő nehézségekből eredő késedelmek és költségtúllépések kockázatának csökkentésében;

37. felkéri az Európai Bizottságot annak biztosítására, hogy miközben információkat tesz közzé az előzetes mechanizmus honlapján, illetve információkat hoz nyilvánosságra az értesítési mechanizmuson és az információcsere mechanizmuson keresztül, biztosítsa az üzleti titkok védelmét, illetve gondoskodjon azon információk bizalmas jellegének a tiszteletben tartásáról, amelyeket az érdekelt szállítók a verseny torzítására használhatnak fel;

38. nagyobb fokú egyértelműséget várt volna el az Európai Bizottság által az ügyfélszolgálaton keresztül beérkező kérelmekre adott válaszok tekintetében, az Európai Bizottságnak ugyanis tisztában kell lennie ezeknek a következményeivel, illetve a közbeszerzési eljárásokra vonatkozóan esetlegesen utólag indított bírósági eljárásokkal kapcsolatos értesítési mechanizmus tekintetében; felkéri az Európai Bizottságot annak tisztázására, hogy az előzetes önkéntes mechanizmus miként kezelhetné a jogorvoslati eljárásra vonatkozó irányelvre hivatkozva benyújtott egyre több keresetből eredő problémákat.

Kelt Brüsszelben, 2018. július 5-én. a Régiók Európai Bizottsága elnöke Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) Elérhető itt.

(2) http://ec.europa.eu/environment/gpp/pubs_en.htm

(3) Európai Bizottság, Quality of Public Administration: A Toolbox for Practitioners [A közigazgatás minősége – Eszköztár a szakemberek számára], 2017. évi kiadás, elérhető itt (angol nyelven).

(4) Régiók Európai Bizottsága, 2017. évi európai szemeszter. Territorial Analysis of the Country Reports and accompanying Communication (Az országjelentések és a kapcsolódó közlemény területi elemzése), az RB Európa 2020 stratégiát nyomon követő platformja irányítóbizottságának jelentése, elérhető itt.

(5) Régiók Európai Bizottsága, Obstacles to investments at local and regional level (A beruházások útjában álló akadályok helyi és regionális szinten), tanulmány, 2016, elérhető itt.

(6) Strategic use of public procurement in promoting green, social and innovation policies (A közbeszerzés stratégiai alkalmazása a zöld, szociális és innovációs politikák előmozdítására), a Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv-politikai Főigazgatóság részére végzett, 2016. június 15-én közzétett tanulmány, elérhető itt.

(7) Régiók Európai Bizottsága, Report on the Survey of EER Regions: How to make life easier for SMEs? (Az európai vállalkozói régiók felméréséről szóló jelentés: hogyan egyszerűsítsük a kkv-k életét?), 2016, Brüsszel, 4–5. o.

(8) Elérhető itt (angol nyelven).

(9) Elérhető itt; további tájékoztatás itt található.

(10) COM(2018) 441 final.

(11) Közzétéve itt.