Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, Svájcnak az Európai Környezetvédelmi Ügynökségben, valamint az európai környezeti információs és megfigyelőhálózatban való részvételéről szóló megállapodásnak az Európai Közösség részéről történő megkötéséről

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKLÁS

1. Bevezetés

Az Európai Környezetvédelmi Ügynökséget (EEA) a legutóbb az 1999. május 11-i 933/99/EK tanácsi rendelettel módosított 1990. május 7-i 1210/90/EGK tanácsi rendelettel hozták létre. Az ügynökség általános feladata tárgyilagos, megbízható és összehasonlítható információ szolgáltatása az európai környezetvédelmi politika megvalósításában érdekeltek számára. A környezetvédelmi problémák több államra kiterjedő jellege azt jelenti, hogy az ügynökségnek harmadik országokkal szorosan együttműködve kell dolgoznia Európában. Svájc az egyetlen nagyobb ország Nyugat-Európában az ügynökség hálózatán kívül, és kölcsönös érdek lenne, hogy a svájciak az ügynökség tagjaivá váljanak, különösen azért, hogy jelentést tegyenek az Alpokról.

A rendelet 19. cikke lehetővé teszi harmadik ország tagságát. Svájc 1999 júliusában hivatalosan kérvényezte a csatlakozást az ügynökséghez. A Bizottság a Tanácstól 2000. július 20-án kapott felhatalmazás alapján tárgyalást folytatott Svájccal, és 2004. június 25-én a megállapodás aláírásával fejezte be a tárgyalásokat.

A Bizottság két tanácsi határozatra tesz javaslatot a Svájcnak az Európai Környezetvédelmi Ügynökségben, valamint az európai környezeti információs és megfigyelőhálózatban (EIONET) való részvételéről szóló nemzetközi megállapodásnak az Európai Közösség részéről történő aláírására és megkötésére.

2. Tanácsi határozat, amely felhatalmazza a Bizottságot a Svájcnak az Európai Környezetvédelmi Ügynökségben való részvételéről szóló tárgyalások folytatására

A Bizottság javaslata [1] alapján 2000. július 20-án a Tanács határozatot hozott, hogy felhatalmazza a Bizottságot tárgyalások folytatására Svájcnak az Európai Környezetvédelmi Ügynökségben való részvételéről.

[1] SEC (1999) 2129, végleges, 1999. december 22.

A tárgyalások fő célja annak biztosítása volt, hogy Svájcnak az Európai Környezetvédelmi Ügynökségben szavazati jog nélküli megfigyelőként való részvételére vonatkozó rendelkezések összhangban legyenek az Unió szerződésével, az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózat (EIONET) létrehozásáról szóló, a legutóbb a 933/99 rendelettel módosított 1210/90 rendelettel, és a vonatkozó közösségi jogszabályokkal.

További cél volt, hogy Svájc pénzügyi hozzájárulása az ügynökség fenntartásához a részvétele teljes költségét képviselje. Ennek az éves számadatnak a kiszámítását illetően az volt a cél, hogy az ügynökség éves állami támogatása a tagállamok számával osztható legyen.

A Bizottságot felkérték, hogy tegyen jelentést a Tanácsnak a tárgyalások eredményeiről, és adott esetben bármely olyan problémáról, amely a tárgyalások során felmerülhet. Ezenfelül a Tanács felkérte a Bizottságot, hogy a folyamatban levő tárgyalásokat vegye figyelembe más területeken is.

A tárgyalási irányelveken felül a Tanács nyilatkozatot fogadott el, amellyel hangsúlyozta, hogy miközben felhatalmazza a Bizottságot a tárgyalásra Svájcnak az ügynökségben való részvételéről, ugyanakkor a tárgyalások eredményét ne csak a saját fő szempontjai alapján mérlegelje, hanem a Svájccal párhuzamosan tárgyalt más területeken elért előmenetel figyelembevételével is, annak érdekében, hogy a kölcsönös előnyök mindenre kiterjedő egyensúlyát érje el.

3. A tárgyalások

A Bizottság 2001-ben kezdte el tárgyalásokat. Abban az évben mindenre kiterjedő megállapodásra jutottak a Tanács által kiadott tárgyalási irányelvekkel kapcsolatos leglényegesebb kérdésekben. A rákövetkező tárgyalásokat a Svájc és az Európai Unió közötti általános kapcsolatokhoz tartozó széleskörű részletekre összpontosították, mint a kiváltságokról és mentességekről szóló jegyzőkönyv alkalmazására.

4. Megállapodás-tervezet

A Svájccal kötött megállapodás megadta az országnak a részvételhez szükséges feltételeket, az ügynökség nem EU tagállam résztvevőihez (Liechtenstein, Izland és Norvégia) hasonlóan, valamint a csatlakozásra pályázó országok közül azokhoz hasonlóan, amelyekkel tárgyalások folytak a részvételről [2].

[2] Figyelembe véve, hogy a kiváltságokról és mentességekről szóló jegyzőkönyvre (PPI) vonatkozó III. melléklet tartalmaz egy függeléket az alkalmazásának módozatairól Svájc esetében. A függelék a 2. pontban világosabbá teszi az ügynökségnek biztosított adómentesség alkalmazásának bizonyos gyakorlati módozatait, figyelembe véve Svájc adórendszerének jellegzetességeit. Ez a megközelítés összhangban van az EU tagállamokkal a jegyzőkönyv gyakorlati alkalmazásához kétoldalúan fűzött hasonló magyarázatokkal. Tekintettel a Svájc által kifejezett választásra, a 3. pont tartalmazza a jegyzőkönyv 14. cikke alatti jogairól való lemondását: nem szükséges, hogy az ügynökség svájci állampolgársággal rendelkező tisztviselőit úgy tekintsék, mint akik fenntartják az állandó lakóhelyüket Svájcban. A függelék végső magyarázatként emlékeztet az Európai Bíróság kizárólagos illetékességére az ügynökség és tisztviselői közötti összes ügyben.

Ami Svájc pénzügyi hozzájárulását illeti, megállapodás jött létre a Tanács e kérdésre vonatkozó tárgyalási irányelvének útmutatása szerint.

A lényeget illetően a megállapodás kimondja, hogy Svájc teljes mértékben részt vesz az ügynökség munkaprogramjában, és eleget tesz az ügynökség szabályzatában előírt kötelezettségeknek.

Svájcnak létre kell hoznia azt az infrastruktúrát, amely a területén uralkodó környezeti állapotokra vonatkozó egységes környezetvédelmi adatok és információ szolgáltatásához szükséges. Pénzügyi téren Svájc hozzájárul az ügynökség költségvetéséhez, hogy fedezze a részvétele költségeit. Joga van arra is, hogy szavazati jog nélkül részt vegyen az ügynökség igazgatóságában.

A megállapodást korlátlan időtartamra kötötték. Ezért a 16. cikkben egy vegyesbizottságot állítottak fel, hogy lehetővé tegye a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításokat, beleértve az ügynökség működésére vonatkozó jövőbeli közösségi törvényeknek a megállapodás I. mellékletébe való belefoglalását is.

A Felek a megállapodást a saját eljárásrendjükkel összhangban írják alá, majd erősítik meg. Akkor lép hatályba, amikor mindkét fél értesítette a másikat arról, hogy a saját eljárását elvégezte.

Az ügynökség a maga részéről Svájcot tagállamként kezeli, a környezetvédelmi adatok, információ és elemzések biztosítása, az alkalmazotti állomány biztosítása, harmadik féllel kötött szerződések, valamint a témák központjaiban való részvételre történő kinevezések szempontjából egyenlő bánásmódon keresztül.

A kiváltságokról és mentességekről szóló jegyzőkönyvre vonatkozó III. melléklet tartalmaz egy függeléket a Svájc esetében történő alkalmazás módozatairól. Annak érdekében, hogy a svájci hatóságok, különösen az államszövetség egyes tagjainak hatóságai a megfelelő módon alkalmazzák a jegyzőkönyvet az ügynökségre és annak működtetésébe bevont közösségi intézményekre, ennek céljából a függelék 1. pontja Svájcot EU tagállamnak tekinti. A függelék 2. pontja világosabbá teszi az ügynökségnek biztosított adómentesség (például a tehermentesítés alá eső szolgáltatások árucikkeinek minimum ára) alkalmazásának bizonyos gyakorlati módozatait, figyelembe véve a Svájci adórendszer jellegzetességeit. Ez a megközelítés összhangban van azokkal a megállapodásokkal, amelyeket a Bizottság vagy az ügynökség és az EU tagállamok között korábban kötöttek a jegyzőkönyv gyakorlati alkalmazásához. Mivel Svájc nem hoz automatikusan a jegyzőkönyvvel kapcsolatos másodlagos jogszabályokat az igazgatóságról, a függelék 3. pontja részletesen előírja a jegyzőkönyv 13. cikkének (2) bekezdésében leírt felmentés belefoglalásait. Azt is tisztázza, hogy az ügynökség svájci állampolgársággal vagy egyéb svájci kapcsolatokkal rendelkező tisztviselői vagy azok családtagjai nem kötelesek részt venni a svájci társadalombiztosítási rendszerben. Ezenfelül - tekintettel a Svájc által kifejezett választásra, valamint összhangban a tagállamok által adott értelmezésre - a 3. pont tisztázza, hogy a jegyzőkönyv 14. cikke szerinti adózási jog kiterjesztését csak az Európai Unión belül kell alkalmazni, és ezért nem szükséges, hogy az ilyen tisztviselőket úgy tekintsék, mint akik fenntartják az állandó lakóhelyüket Svájcban. A függelék végső magyarázatként emlékeztet az Európai Bíróság kizárólagos illetékességére az ügynökség és tisztviselői közötti összes, személyzeti ügyet érintő jogvitában.

5. A megállapodás aláírása és megkötése

5.1. Jogalap

A tárgyalások, amelyek felhatalmazást adnak az ügynökség számára, hogy Svájc részvételéhez megnyitható legyen, az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózat (EIONET) létrehozásáról szóló, a legutóbb a 933/1999 rendelettel módosított 1210/1990 rendelet alapján folyhatnak.

A fent említett cikk szövege magában foglalja azokat az eljárási szabályokat, amelyek szükségesek az ügynökségnek más olyan országok számára történő megnyitásához, amelyek nem EU tagállamok, de amelyek osztoznak a Közösségnek és a tagállamoknak az ügynökség céljait érintő gondjaiban. Ilyen megállapodás megkötéséhez a 300. cikk (2) és (3) bekezdésében foglalt eljárás alkalmazható.

Ezt az eljárást követve, a Bizottság most két tanácsi határozatot a megállapodás aláírására és megkötésére azzal a céllal, hogy lehetővé tegye Svájc részvételét az Európai Környezetvédelmi Ügynökségben.

5.2. Pénzügyi kihatások

Svájc a megállapodásnak megfelelően pénzügyi hozzájárulást ad az Európai Környezetvédelmi Ügynökségnek, hogy fedezze az ügynökség munkaprogramjában való részvételével járó teljes költséget. A Tanács által kiadott tárgyalási irányelveknek megfelelően ezt a teljes költséget, és így Svájc hozzájárulását a Közösség éves anyagi támogatásaként számítják ki, elosztva az EU tagállamok számával.

A Közösséget tekintve így nincsenek negatív pénzügyi kihatások.

6. A megállapodás előnyei

A svájci részvételnek az ügynökségben számos előnye van:

- A részvétel segíti összhangba hozni a svájci monitoring rendszereket, valamint adatgyűjtő és adatkezelő módszereket azokkal, amelyeket az ügynökségben résztvevő többi ország használ, ami megkönnyíti a megbízható és összehasonlítható információ szolgáltatását az európai környezet állapotáról.

- Svájc részvétele lehetővé teszi azoknak az ökoszisztémáknak az egységesített felbecsülését és környezetvédelmi jelentések készítését, amelyek Svájc és a vele szomszédos országok között oszlanak meg.

- Az Európai Környezetvédelmi ügynökség Európa nagyobb részének környezetvédelmi állapotáról lesz képes jelentést tenni, Svájcot is beleértve. Mivel az Európai Unió területén belül helyezkedik el, ennek az országnak a részvétele különösen fontos a következetes környezetvédelmi jelentések készítéséhez.

- Svájc bevonása az ügynökség összes többi jelentéskészítő tevékenységébe.

7. Ajánlás

Megállapodás jött létre Svájccal az Európai Környezetvédelmi Ügynökségben való részvételének módozatairól és feltételeiről, a Tanács által a Bizottsághoz intézett tárgyalási irányelveivel összhangban.

Ezért a Közösség számára lehetőség nyílt az Európai Környezetvédelmi Ügynökségben és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózatban való részvételről szóló megállapodás aláírására és megkötésére Svájccal.

2004/0233 (CNS)

Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, Svájcnak az Európai Környezetvédelmi Ügynökségben, valamint az európai környezeti információs és megfigyelőhálózatban való részvételéről szóló megállapodásnak az Európai Közösség részéről történő megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 175. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 300. cikkének (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával, 300. cikkének (3) bekezdése és 300. cikkének (4) bekezdése első albekezdésének első mondatával,

tekintettel a Bizottság javaslatára [3],

[3] HL C [...]., [...], [...]. o.

tekintettel az Európai Parlament véleményére [4],

[4] HL C [...]., [...], [...]. o.

mivel:

(4) A legutóbb az 1999. május 11-i 933/99/EK tanácsi rendelettel [5] létrehozott Európai Környezetvédelmi Ügynökség és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózat tevékenysége már más európai országokra is kiterjedt az Európai Közösség által kötött kétoldalú megállapodások révén, figyelembe véve a környezetvédelmi kérdések több államra kiterjedő jellegét és a növekvő nemzetközi együttműködés fontosságát a környezetvédelem terén.

[5] HL L 120., 1990.5.11., 1. o.

(5) A Tanács 2000. július 20-án felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy tárgyalást folytasson a Svájci Államszövetséggel az Európai Környezetvédelmi Ügynökségben és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózatban való részvételét érintő megállapodásról.

(6) A 2004. ... ...-i .../.../EK tanácsi határozatnak megfelelően, és a megállapodás egy későbbi időpontban történő megkötésére is figyelemmel, a megállapodást az Európai Közösség részéről 2004. ... ...-án/-én aláírták.

(7) A megállapodást a Közösségnek jóvá kell hagynia.

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között az utóbbinak az Európai Környezetvédelmi Ügynökségben és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózatban való részvételét érintő megállapodást az Európa Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.

A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

2. cikk

A megállapodás 20. cikkében előírt értesítést az Európa Közösség nevében a Tanács elnöke küldi meg [6].

[6] A megállapodás hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága hirdeti ki az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

3. cikk

A Közösséget a megállapodás 16. cikke alapján felállított vegyesbizottságban a Bizottság képviseli.

A Közösségnek a vegyesbizottság határozatait illetően elfoglalandó álláspontját a Tanács a Bizottság javaslatára minősített többséggel elfogadja a Svájc pénzügyi hozzájárulására vonatkozó ügyek és a közösségi jogszabályoknak az I. mellékletbe való illesztésére és a III. melléklet módosítására vonatkozó bármely lényeges eltérés tekintetében.

A vegyesbizottság az összes többi határozat esetében, beleértve a közösségi törvényhozás jogi aktusainak belefoglalását is az I. mellékletbe, bármely szükséges műszaki hozzáigazításra és a vegyesbizottság belső működésére vonatkozó ügyekre is figyelemmel, a Bizottság elfogadja a Közösség álláspontját.

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben,

a Tanács részéről

az elnök

MELLÉKLET

MEGÁLLAPODÁS

az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között Svájc részvételéről az Európai Környezetvédelmi Ügynökségben és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózatban

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG, a továbbiakban: a Közösség, és

A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG, a továbbiakban: Svájc,

A továbbiakban együtt: a Szerződő Felek,

FELISMERVE a környezetvédelmi problémák több államra kiterjedő jellegét és a növekvő nemzetközi együttműködés fontosságát a környezetvédelem területén,

FIGYELEMMEL a legutóbb a 933/1999/EK és az 1641/2003/EK tanácsi rendeletekkel módosított, az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózat létrehozásáról szóló 1210/90/EGK tanácsi rendeletre,

FIGYELEMMEL arra, hogy az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózat tevékenysége már más európai országokra is kiterjedt az Európai Közösség által kötött kétoldalú megállapodások révén,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

Svájc teljes mértékben részt vesz az Európai Környezetvédelmi Ügynökségben, a továbbiakban: az ügynökségben, és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózatban (EIONET), és alkalmazza az e megállapodás I. mellékletében felsorolt jogi aktusokat.

2. cikk

Svájc pénzügyi téren hozzájárul az 1. cikkben említett tevékenységekhez (ügynökség és EIONET), a következőknek megfelelően:

Egy adott évben az éves hozzájárulást az ügynökség költségvetéséhez a Közösség által a szóban forgó évben nyújtott anyagi támogatás alapján számítják ki, elosztva az Európai Unió tagállamainak számával.

Svájc pénzügyi hozzájárulásának további szerződési feltételeit az e megállapodás II. melléklete sorolja fel.

3. cikk

Svájc szavazati jog nélkül teljes mértékben részt vesz az ügynökség igazgatóságában, és bekapcsolódik az ügynökség tudományos bizottságának munkájába.

4. cikk

Svájc e megállapodás hatálybalépésétől hat hónapon belül tájékoztatja az ügynökséget a nemzeti információs hálózatainak fő összetevő elemeiről az I. mellékletben felsorolt jogi aktusokban kiemeltek szerint.

5. cikk

Svájc a 4. cikkben említett intézmények közül vagy a területén létrehozott más szervezetek közül név szerint megjelöl egy ,nemzeti központot" az ügynökség és az EIONET részét képező intézmények vagy testületek - beleértve a 6. cikkben említett témaközpontokat is - számára nemzeti szinten szolgáltatandó információ koordinálásához és/vagy átadásához.

6. cikk

Svájc a 4. cikkben megállapított időszakon belül meghatározhatja azokat a területén létrehozott intézményeket vagy egyéb szervezeteket, amelyeket kifejezetten meg lehet bízni az ügynökséggel való együttműködés feladatával bizonyos különösen érdekes témák tekintetében. Az így meghatározott intézménynek olyan helyzetben kell lennie, hogy megállapodást köthessen az ügynökséggel az adott feladatok témaközpontjaként működve. Ezek a központok együttműködnek más olyan intézményekkel, amelyek a hálózat részét alkotják.

7. cikk

A 4., 5. és 6. cikkben említett információ fogadásától számított hat hónapon belül az ügynökség igazgatósága felülvizsgálja a hálózat fő elemeit, hogy számításba vegye Svájc részvételét.

8. cikk

Svájcnak olyan körülmények között kell az adatokat szolgáltatnia, hogy a titkosság védett legyen az ügynökség munkaprogramjában megállapított kötelezettségeknek és gyakorlatnak megfelelően.

9. cikk

Az ügynökség megállapodhat a Svájc által kijelölt intézményekkel vagy testületekkel, amelyek a 4., 5. és 6. cikkben említettek szerint a hálózat részét alkotják, azoknak a feladatoknak a sikeres elvégzéséhez szükséges megállapodásokról, és főleg szerződésekről, amelyeket rájuk bízhat.

10. cikk

Az ügynökség számára szolgáltatott vagy az ügynökségtől származó adatok közzétehetők és a nyilvánosság számára hozzáférhetők, feltéve, hogy a bizalmas információknak megadják ugyanazt a védettségi fokozatot Svájcban, mint amilyent a Közösségen belül kapnak.

11. cikk

Az ügynökségnek Svájcban jogi személyiséggel kell rendelkeznie, és a svájci törvények alapján jogi személynek nyújtott legszélesebb körű jogi minőséget élvezi Svájcban.

12. cikk

Svájc alkalmazza az ügynökségre az e megállapodás III. mellékletében kiemelt, az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvet.

13. cikk

Az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról, valamint egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről szóló 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelettől eltérve Svájcnak a teljes állampolgári jogaikat élvező polgárai az ügynökség ügyvezető igazgatója által kötött szerződés alapján foglalkoztathatók.

14. cikk

A Közösség által Svájcban gyakorolt pénzügyi ellenőrzésre vonatkozó, az ügynökség vagy az EIONET tevékenységeiben résztvevőket érintő rendelkezések felsorolását a IV. melléklet tartalmazza.

15. cikk

A Szerződő Felek megteszik a megállapodás szerinti valamennyi kötelezettségük teljesítéséhez szükséges intézkedéseket. Gondoskodnak arról, hogy a megállapodásban felsorolt célok teljesüljenek.

16. cikk

1. A Szerződő Felek képviselőiből álló vegyesbizottság biztosítja a Megállapodás megfelelő alkalmazását. A bizottság a Szerződő Felek kérésére ülésezik.

2. A vegyesbizottság a 1210/90/EGK rendeletet vagy az e megállapodásban említett bármely más jogi okiratot módosító új közösségi jogszabályokról - beleértve, ha helyénvaló, az e megállapodás 2. cikkében és II. mellékletében meghatározott pénzügyi hozzájárulásra vonatkozó bármilyen várható kihatást is - eszmecserét tart.

3. A Szerződő Felek saját belső eljárásaival összhangban a vegyesbizottság az e megállapodás mellékleteit módosító határozatot fogadhat el, vagy bármely más intézkedésről hozhat határozatot, hogy biztosítsa a megállapodás érvényesülését.

4. A vegyesbizottság kölcsönös megegyezéssel működik.

17. cikk

E megállapodás mellékletei az e megállapodáshoz csatolt függelékekkel együtt e megállapodás szerves részét képezik.

18. cikk

Ezt a megállapodást egyrészt azokon a területeken kell alkalmazni, amelyeken az Európai Közösséget létrehozó szerződést alkalmazni kell, és az e szerződésben meghatározott feltételek között, másrészt Svájc területén kell alkalmazni.

19. cikk

Ezt a megállapodást korlátlan időbeli hatállyal kötötték. Bármely Szerződő Fél megszűntnek nyilváníthatja ezt a megállapodást a másik Szerződő Fél értesítésével. E megállapodás alkalmazása hat hónappal az ilyen értesítés napja után megszűnik.

20. cikk

Ezt a megállapodást a Szerződő Felek a saját belső eljárásaik szerint hagyják jóvá. A megállapodás azt a napot követő második hónap első napján lép hatályba, amely napon a Szerződő Felek értesítették egymást arról, hogy az e célból szükséges eljárásokat elvégezték.

21. cikk

Ez a megállapodás két-két eredeti példányban készült angol, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, spanyol, szlovák, szlovén és svéd nyelven, a szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

Kelt ......-ben, ......-án/-én.

az Európai Közösség részéről a Svájci Államszövetség részéről

I. MELLÉKLET

ALKALMAZANDÓ JOGI AKTUSOK

Ahol az e mellékletben meghatározott jogi aktusok az Európai Közösség tagállamaira való hivatkozást vagy az utóbbiakhoz való kapcsolódási követelményt tartalmaznak, a hivatkozásokat az e megállapodás alkalmazása szempontjából úgy értendő, hogy egyaránt kell alkalmazni Svájcra, vagy a Svájchoz való kapcsolódási követelményre.

- A TANÁCS 1990. május 7-i 1210/90/EGK RENDELETE az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózat létrehozásáról (HL L 120., 1990.5.11., 1. o.), amelyet az alábbi rendeletek módosítanak:

- A TANÁCS 1999. április 29-i 933/1999/EK RENDELETE (HL L 117., 1999.5.5., 1. o.);

- AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2003. július 22-i 1641/2003/EK RENDELETE (HL L 245., 2003.9.2.9, 1. o.).

II. MELLÉKLET

SVÁJC PÉNZÜGYI HOZZÁJÁRULÁSA

AZ EURÓPAI KÖRNYEZETVÉDELMI ÜGYNÖKSÉGHEZ

1. A Svájc által az Európai Unió költségvetésébe az ügynökségben való részvételért fizetendő hozzájárulást úgy számítják ki, hogy az ügynökségnek az adott évre nyújtott éves közösségi anyagi támogatást elosztják az Európai Unió tagállamai számával.

2. [Svájc hozzájárulását az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazható pénzügyi rendelet szerint kezelik]. Svájc hozzájárulását a 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom rendelet és az ügynökség igazgatósága által 2003. március 26-án elfogadott pénzügyi szabályzat szerint kezelik, a 2002. december 23-i 2343/2002/EK, Euratom rendelet rendelkezéseinek megfelelően.

A svájci képviselőknek és szakértőknek az ügynökség tevékenységében vagy az ügynökség munkaprogramjának végrehajtásával kapcsolatos értekezletein való részvételük céljából felmerülő utazási költségeit és megélhetési költségeit az ügynökség ugyanolyan alapon és az Európai Unió tagállamaira jelenleg hatályban lévő eljárás szerint téríti meg.

3. Az e megállapodás hatályba lépése után és minden egyes következő év kezdetekor az Európai Közösségek Bizottsága, a továbbiakban a Bizottság, az e megállapodás alapján fizetendő hozzájárulással egyező fedezeti felhívást küld Svájcnak. Részvételének első naptári évében Svájc a részvétele napjától az év végéig arányosan számított hozzájárulást fizet. A következő években a hozzájárulás az e megállapodás szerinti lesz.

4. A hozzájárulást euróban fejezik ki, és a Bizottság euró bankszámlájára fizetik.

5. Svájc a hozzájárulását a fedezeti felhívás szerint fizeti be május 1-jéig, feltéve, hogy a Bizottság a fedezeti felhívást április 1-jéig elküldte, vagy legkésőbb 30 nappal a fedezeti felhívás elküldése után.

6. Bármilyen késedelem a hozzájárulás befizetésében okot ad arra, hogy Svájc a lejárat napjától fennmaradó összegre kamatot fizessen. A kamatláb megegyezik az Európai Központi Bank által a lejárat napján az euróban kifejezett műveletiért alkalmazott - 1,5 százalékponttal megnövelt - kamatlábbal.

III. MELLÉKLET

JEGYZŐKÖNYV AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK KIVÁLTSÁGAIRÓL ÉS MENTESSÉGEIRŐL

A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,

FIGYELEMBE VÉVE, hogy az Európai Közösségek egységes Tanácsának és egységes Bizottságának létrehozásáról szóló szerződés 28. cikkének megfelelően ezeket a Közösségeket és az Európai Beruházási Bankot a tagállamok területén megilletik a feladataik ellátásához szükséges kiváltságok és mentességek,

MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket ehhez a szerződéshez csatolnak:

I. FEJEZET

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK VAGYONA, INGATLANAI, KÖVETELÉSEI ÉS ÜGYLETEI

1. cikk

A Közösségek helyiségei és épületei sérthetetlenek. Mentesek a házkutatás, igénybevétel, elkobzás és kisajátítás alól.

A Közösségek vagyona és követelései a Bíróság engedélye nélkül nem képezhetik kényszerítő közigazgatási vagy bírósági intézkedés tárgyát.

2. cikk

A Közösségek irattárai sérthetetlenek.

3. cikk

A Közösségek, a Közösségek követelései, bevételei és egyéb vagyona mentesek mindenfajta közvet len adó alól.

A tagállamok kormányai lehetőség szerint kötelesek megtenni a megfelelő intézkedéseket az ingó és ingatlan vagyontárgyak árában foglalt közvetett, illetve forgalmi adók összegének elengedése vagy visszatérítése érdekében mindazon esetekben, amikor a Közösségek hiva talos használatra jelentős összegű beszerzéseket hajtanak végre, amelyek ára ilyen jellegű adót tartalmaz. E rendelkezések al kalmazása azonban nem járhat a Közösségeken belüli ver senyt torzító hatással.

Nem adható mentesség azon adók és egyéb közterhek alól, amelyek csupán közüzemi szol gáltatások díjának felelnek meg.

4. cikk

A Közösségek a hivatali használatukra szánt árucikkek tekintetében mentességet élveznek minden behozatali és kiviteli vám, valamint tilalom és korlátozás alól; az ilyen módon im portált árucikkek sem ellenérték fejében, sem ingyenesen nem ruházhatók át annak az or szágnak a területén, ahová azokat importálták, kivéve ha ez az illető ország kormánya által jóváhagyott feltételek mellett történik.

A Közösségek saját kiadványaik tekintetében szintén mentességet élveznek minden kiviteli és beho zatali vám, valamint tilalom és korlátozás alól.

5. cikk

Európai Szén- és Acélközösség bármilyen devizát tarthat és bármilyen devizaszámlát kezelhet.

II. FEJEZET

KAPCSOLATTARTÁS ÉS LAISSEZ-PASSER

6. cikk

A Közösségek intézményei hivatalos kapcsolattartásuk és összes dokumentumuk továbbí tása tekinte tében valamennyi tagállam területén azt az elbánást élvezik, amelyben az illető állam a diplomáciai képviseleteket részesíti.

A Közösségek intézményeinek hivatalos levelezése és egyéb hivatalos közlései nem cenzú rázhatók.

7. cikk

1. A közösségi intézmények elnökei a közösségi intézmények tagjai és alkalmazottai ré szére a Tanács által előírt formájú úti okmányt (laissez-passer) állíthatnak ki, amelyet a tagál lamok hatóságai érvényes úti okmányként fogadnak el. Ezt az úti okmányt a Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatában és az egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalma zási feltételekben megállapított előírá soknak megfelelően a tisztviselők és egyéb alkalma zottak részére állítják ki.

A Bizottság megállapodásokat köthet annak érdekében, hogy ezeket az úti okmányokat har madik álla mok területén is érvényes úti okmányként ismerjék el.

2. Mindamellett az Európai Szén- és Acélközösség kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyző könyv 6. cikkének rendelkezéseit az intézmények azon tagjaira és alkalmazottaira, akik e szerződés hatálybalépésekor rendelkeznek az ebben a cikkben említett úti okmánnyal, továbbra is alkalmazni kell mindaddig, amíg nem alkalmazzák e cikk (1) bekezdésének ren delkezéseit.

III. FEJEZET

AZ EURÓPAI PARLAMENT TAGJAI

8. cikk

Az Európai Parlament üléseinek helyszínére utazó, illetve onnan visszautazó európai parla menti tagok szabad mozgására vonatkozóan semmilyen igazgatási vagy egyéb korlátozás nem alkalmazható.

Az Európai Parlament tagjai a vám- és devizaellenőrzést illetően:

a. saját kormányuk részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint az ideigle nes hivata los kiküldetésben külföldre utazó magas rangú tisztviselők;

b. a többi tagállam kormánya részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint a külföldi kormányok ideiglenes hivatalos kiküldetésben lévő képviselői.

9. cikk

A feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament tagjai ellen nem folytatható vizsgálat, nem vehetők őrizetbe és nem vonhatók bí rósági eljárás alá.

10. cikk

Az Európai Parlament ülésszakainak ideje alatt, az Európai Parlament tagjai:

a. saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik;

b. a többi tagállam területén mentességet élveznek mindenfajta őrizetbe vételre és bírósági eljárásra vonatkozó intézkedés alól.

A mentesség akkor is megilleti a tagokat, amikor az Európai Parlament üléseinek helyére utaznak, illetve onnan visszatérnek.

Nem lehet hivatkozni a mentességre olyan esetben, amikor valamely tagot bűncselekmény elkövetésé ben tetten érnek, továbbá a mentesség nem akadályozhatja meg az Európai Parla mentet azon jogának gyakorlásában, hogy valamely tagjának mentességét felfüggessze.

IV. FEJEZET

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK INTÉZMÉNYEINEK MUNKÁJÁBAN RÉSZTVEVŐ TAGÁLLAMI KÉPVISELŐK

11. cikk

A közösségi intézmények munkájában részt vevő tagállami képviselők, valamint az ő ta nácsadóik és szakértőik feladataik ellátása, valamint az ülések helyére történő utazás és az onnan történő visszatérés során a szokásos kiváltságokat, mentességeket és könnyítéseket élvezik.

Ezt a cikket a Közösségek tanácsadó szerveinek tagjaira is alkalmazni kell.

V. FEJEZET

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TISZTVISELŐI ÉS EGYÉB ALKALMAZOTTAI

12. cikk

Az egyes tagállamok területén a Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai állampolgár ságuktól függetlenül:

a. a szerződéseknek az egyfelől a tisztviselők és egyéb alkalmazottak Közösségekkel szem ben fenn álló felelősségével kapcsolatos szabályokra vonatkozó rendelkezéseire, másfelől a Bíróságnak a Közösségek, valamint a közösségi tisztviselők és egyéb alkalmazottak kö zötti jogvitákkal kap csolatos hatáskörére vonatkozó rendelkezéseire is figyelemmel, hi vatalos minőségükben végre hajtott cselekedeteik tekintetében, szóbeli vagy írásbeli megnyilatkozásaikat is beleértve, mentes séget élveznek a bírósági eljárások alól. Ez a mentesség hivataluk megszűnését követően is megilleti őket;

b. házastársaikat és eltartott családtagjaikat is beleértve nem tartoznak a bevándorlási korláto zások, illetve a külföldiek nyilvántartására vonatkozó szabályok hatálya alá;

c. a valuta- és devizaszabályozást illetően ugyanazokat a könnyítéseket élvezik, mint ame lyek a nem zetközi szervezetek tisztviselőit általában megilletik;

d. az első alkalommal, amikor az adott országban elfoglalják hivatalukat, vámmentesen hozhatják be saját berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, továbbá hi vataluk megszűnésekor az adott országból vámmentesen vihetik ki berendezési tárgyai kat és személyes használati tár gyaikat, mindkét esetben azon ország kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknek megfele lően, amelyben ezt a jogot gyakorolják;

e. vámmentesen hozhatnak be egy saját személyes használatukra szolgáló gépkocsit, ame lyet a leg utolsó tartózkodási helyük vagy az állampolgárságuk szerinti országban, az ezen ország belső pia cán érvényes feltételek mellett szereztek meg, illetve azt vámmen tesen újra kivihetik, mindkét esetben az érintett állam kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelelően.

13. cikk

A Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai a Közösségek által számukra fizetett illet mények, bérek és járandóságok után kötelesek adót fizetni a Közösségek javára a Tanács által a Bizottság ja vaslata alapján meghatározott feltételeknek és eljárásnak megfelelően.

A Közösségek által számukra kifizetett illetmények, bérek és járandóságok tekintetében nemzeti adó kötelezettség alól mentességet élveznek.

14. cikk

A jövedelemadó, a vagyonadó és az örökösödési adó alkalmazásakor, valamint a Közössé gek tagálla mai között a kettős adóztatás elkerülésére vonatkozóan kötött egyezmények al kalmazásakor a Közös ségek azon tisztviselőit és egyéb alkalmazottait, akik - kizárólag a Kö zösség szolgálatában végzett feladataik ellátása miatt - a Közösség szolgálatába történő be lépéskor az adózás szempontjából lakó helyük szerinti országon kívüli tagállam területére helyezik át tartózkodási helyüket, mind a tényleges tartózkodási helyük szerinti országban, mind az adózás szempontjából lakóhelyük szerinti országban úgy kezelik, mintha ez utóbbi országban tartanák fent lakóhelyüket, amennyiben ez az ország tagja a Közösségeknek. Ezt a rendelkezést alkalmazni kell a házastársakra is, amennyiben ez utóbbiak nem végeznek kü lön kereső tevékenységet, illetve az e cikkben említett személyek által eltartott és az ő gon dozásuk alatt álló gyermekekre is.

Az előző bekezdésben említett személyeknek a tartózkodásuk szerinti országban található ingó va gyona ebben az országban mentességet élvez az örökösödési adó alól; az adó megál lapítása céljából az ilyen tulajdont úgy kell tekinteni, mintha az adózás szempontjából lakó hely szerinti országban volna található, figyelemmel harmadik országok jogaira, valamint a kettős adóztatásra vonatkozó nemzet közi egyezmények rendelkezéseinek lehetséges alkal mazására is.

E cikk rendelkezéseinek alkalmazásakor a kizárólag egyéb nemzetközi szervezetek szolgá latában vég zett feladatok ellátása érdekében megszerzett lakóhelyek nem vehetők figye lembe.

15. cikk

A Tanács a Bizottság javaslata alapján, egyhangúlag meghatározza a Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai szociális biztonsági juttatásainak rendszerét.

16. cikk

A Tanács a Bizottság javaslata alapján és az érintett intézményekkel folytatott konzultációt követően meghatározza a közösségi tisztviselők és egyéb alkalmazottak azon kategóriáit, akikre a 12. cikket, a 13. cikk második bekezdését és a 14. cikket részben vagy egészben al kalmazni kell.

Az e kategóriákba tartozó tisztviselők és egyéb alkalmazottak nevét, besorolását és címét időről időre továbbítani kell a tagállamok kormányainak.

VI. FEJEZET

A HARMADIK ORSZÁGOK EURÓPAI KÖZÖSSÉGEKHEZ AKKREDITÁLT KÉPVISELETEINEK KIVÁLTSÁGAI ÉS MENTESSÉGEI

17. cikk

Az a tagállam, amelynek területén a Közösségek székhelye található, a harmadik országok nak a Kö zösségekhez akkreditált képviseletei számára a szokásos diplomáciai mentességeket és kiváltságokat biztosítja.

VII. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

18. cikk

A Közösségek tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak kizárólag a Közösségek érdekében lehet kü lönféle kiváltságokat, mentességeket és könnyítéseket adni.

Valamennyi közösségi intézmény köteles visszavonni az egyes tisztviselői vagy egyéb al kalmazottai részére biztosított mentességet olyan esetben, amikor az illető intézmény meg ítélése szerint a mentes ség visszavonása nem ellentétes a Közösségek érdekével.

19. cikk

A közösségi intézmények e jegyzőkönyv alkalmazása érdekében kötelesek együttműködni az érintett tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságaival.

20. cikk

A 12-15. és a 18. cikket a Bizottság tagjaira is alkalmazni kell.

21. cikk

A 12-15. és a 18. cikket alkalmazni kell a Bíróság bíráira, ügyészeire, hivatalvezetőjére, vala mint se gédelőadóira, továbbá az Elsőfokú Bíróság tagjaira és hivatalvezetőjére; ez a rendel kezés a Bíróság alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 3. cikkének a bírák bírósági eljárások alóli mentességére vonat kozó rendelkezéseit nem érinti.

22. cikk

Ezt a jegyzőkönyvet továbbá - a Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyvben foglaltak sé relme nélkül - alkalmazni kell az Európai Beruházási Bankra, a Bank szerveinek tagjaira, alkalmazottaira, valamint a tagállamoknak a Bank tevékenységében részt vevő képviselőire.

Az Európai Beruházási Bank tőkeemelés esetén mentességet élvez továbbá a Bank székhelye szerinti államban az adózás valamennyi formája és minden egyéb közteher, valamint az ezekkel kapcsolatos alakiságok alól. Hasonlóképpen, a Bank megszüntetése vagy felszámo lása sem keletkeztet semmiféle közteher-fizetési kötelezettséget. Végezetül, a Bank és szervei által a Bank alapokmányának megfele lően végzett tevékenységek nem esnek forgalmiadó-fizetési kötelezettség hatálya alá.

23. cikk

Ezt a jegyzőkönyvet a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmá nyáról szóló jegyzőkönyv rendelkezéseinek sérelme nélkül az Európai Központi Bankra, szerveinek tagjaira és személyzetére is alkalmazni kell.

Az Európai Központi Bank tőkeemelés esetén mentességet élvez továbbá az adózás vala mennyi for mája és minden egyéb közteher, valamint az ezekkel kapcsolatos alakiságok alól a Bank székhelye szerinti államban. A Banknak és szerveinek a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányának megfelelően végzett tevékenységei nem esnek forgalmiadó-fizetési kötelezettség hatálya alá.

A fenti rendelkezéseket az Európai Monetáris Intézetre is alkalmazni kell. Az Európai Monetáris Intézet meg szüntetése vagy felszámolása nem keletkeztet semmilyen közteher-fizetési kötelezettséget.

FENTIEK HITELÉÜL az alulírott meghatalmazottak aláírták ezt a jegyzőkönyvet.

Kelt Brüsszelben, az ezerkilencszázhatvanötödik év április havának nyolcadik napján.

FÜGGELÉK A III. MELLÉKLETHEZ

Az előjogokról és mentességekről szóló jegyzőkönyv svájci alkalmazásának feltételei

1. A végrehajtás kiterjesztése Svájcra

Az Európai közösségek előjogairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv (a továbbiakban: jegyzőkönyv) Tagállamokra történő minden utalását úgy kell értelmezni, hogy az magába foglalja Svájcot is, feltéve, hogy a következő szabályok másként nem rendelkeznek.

2. Az Iroda közvetett adók (ideértve a HÉA-t) alóli mentessége

A Svájcon kívülre szállított javak és szolgáltatások nem tartoznak a svájci hozzáadott értékre kivetett adó (HÉA - hozzáadottérték-adó) hatálya alá. Az Iroda részére, annak rendes működéséhez szállított javakról és szolgáltatásokról lévén szó, az adó alóli mentesítés a jegyzőkönyv 3. cikke 2. bekezdésének megfelelően visszatérítés formájában valósul meg. Az HÉA alóli mentesítés akkor biztosított, ha a számla vagy azzal egyenértékű más dokumentum szerinti áru- ill. szolgáltatásvásárlás tényleges ára eléri a 100 svájci frankot (adóval).

Az HÉA-visszatérítés alapja az e célra rendelt svájci formanyomtatvány benyújtása a Szövetségi Adóhivatal HÉA Főosztályához. A kérelmek elintézési határideje fő szabály szerint a szükséges igazolásokkal ellátott visszatérítési kérelem benyújtásától számított három hónap.

3. A szabályok végrehajtási feltételei az Iroda alkalmazottai esetében

Ami a jegyzőkönyv 13. cikkének 2. bekezdését illeti, Svájc nemzeti jogi elvei alapján mentesíti az 1969. március 25-i 549/69 rendeletnek megfelelően (HL L 74. szám, 1969.7.23. 1. o.) a szövetségi, kanton- és települési adók alól az Iroda tisztviselőit és más alkalmazottait, azokat a tisztviselői fizetéseket, béreket és juttatásokat, amelyeket a Közösség folyósít, s amelyekre a Közösség belső adót vet ki.

Svájc nem tekintendő a fenti 1. bekezdés szerinti tagállamnak a jegyzőkönyv 14. cikkének végrehajtásakor.

Az Iroda tisztviselői és más alkalmazottai, valamint azok a családtagjaik, akik a Közösség tisztviselőire és más alkalmazottaira alkalmazandó társadalombiztosítási rendszerhez tartoznak, nem kerülnek kötelezően a svájci társadalombiztosítási rendszer hatálya alá.

Az Európai Közösségek Bírósága kizárólagos hatáskörrel rendelkezik azokban a kérdésekben, amelyek az Iroda vagy a Bizottság és tisztségviselői, illetve alkalmazottai között merülnek fel, a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletéből illetve egyéb, a munkafeltételeket rögzítő közösségi jogszabályból kifolyólag.

IV. MELLÉKLET

AZ EURÓPAI KÖRNYEZETVÉDELMI IRODA ÉS AZ EIONET TEVÉKENYSÉGÉHEZ HOZZÁJÁRULÓ SVÁJCI RÉSZTVEVŐK PÉNZÜGYI ELLENŐRZÉSE

1. Közvetlen kapcsolattartás

Az Iroda és a Bizottság közvetlenül érintkezik minden svájci illetőségű személlyel vagy szervezettel, aki vagy amely az Iroda vagy az EIONET tevékenységében szerződéses partnerként vesz részt, részt vesz az Iroda programjában, vagy aki fizetést kapott az Iroda vagy a Közösség költségvetéséből, alvállalkozóként szerepelt. Ezek a személyek az Irodának vagy a Bizottságnak közvetlenül adhatnak át minden információt vagy érdemleges dokumentációt, amelynek átadása kötelességük azoknak a jogszabályoknak az alapján, amelyekre e megállapodás hivatkozik, illetve kötelességük a megkötött szerződések és megállapodások alapján, vagy a felsoroltak keretében meghozott döntések szerint.

2. Ellenőrzések

1. A 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel és az Iroda Igazgatótanácsa által 2003. március 26-án elfogadott pénzügyi szabályzattal összhangban, a 2002. december 23-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet rendelkezéseinek illetve a jelen megállapodásban felhívott egyéb szabályoknak megfelelően azok a megállapodások és szerződések, valamint döntések, amelyekben a kedvezményezett svájci illetőségű, rendelkezhetnek akként, hogy az Iroda és a Bizottság, vagy az általuk meghatalmazott egyéb személy tudományos, pénzügyi, technológiai vagy más ellenőrzést hajtson végre bármely időpontban e személyeknél vagy ezek alvállalkozóinál.

2. Az Iroda és a Bizottság, vagy az általuk meghatalmazott egyéb személy az ellenőrzés elvégzése érdekében a telephelyekre és munkahelyekre megfelelő módon bejuthatnak, hozzáférhetnek a dokumentumokhoz és minden szükséges információhoz, ideértve az elektronikus információkat is. Az e megállapodásban hivatkozott más rendelkezés végrehajtásában megkötött szerződésekben és megállapodásokban e bejutási, illetve hozzáférési jogot kifejezetten fel kell tüntetni.

3. A Számvevőszék ugyanolyan jogokkal rendelkezik, mint a Bizottság.

4. Az ellenőrzésekre e megállapodás lejárta után öt évvel, illetve a szerződésekben és megállapodásokban, kérdéses döntésekben meghatározott időpontokon belül sor kerülhet.

5. A Svájci szövetségi pénzügyi hivatal értesítésére előzetesen sor kerül, ha az ellenőrzés svájci területen zajlik. Az értesítés az ellenőrzések végrehajtásának nem törvényi előfeltétele.

3. Ellenőrzés helyszínen

1. E megállapodás keretein belül a Bizottság (OLAF) helyszíni ellenőrzéseket végezhet svájci területen a Tanács 1996. november 11-i 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendelet rendelkezéseinek megfelelően.

2. A helyszíni ellenőrzéseket, vizsgálatokat a Bizottság készíti elő és irányítja szoros együttműködésben a svájci Pénzügyi hivatallal vagy az ez utóbbi által kijelölt más, hatáskörrel felruházott hatósággal, akik tájékoztatása a tárgyról, a célról és a jogi alapról kellő időben megtörténik oly módon, hogy a szükséges segítség megadható legyen. E célból a svájci, hatáskörrel rendelkező hatóságok a helyszíni ellenőrzéseken, vizsgálatokon részt vehetnek.

3. Amennyiben azt az érintett svájci hatóságok úgy kívánják, az ellenőrzéseket, vizsgálatokat velük együttesen végzi a Bizottság.

4. Amennyiben a program résztvevői az ellenőrzést, helyszíni ellenőrzést, vizsgálatot ellenzik, a svájci hatóságok a nemzeti szabályokkal összhangban biztosítják a Bizottság ellenőrei részére a helyszíni ellenőrzés, vizsgálat végrehajtásához szükséges segítséget.

5. A Bizottság a legrövidebb időn belül közli a svájci Szövetségi Pénzügyi Ellenőrző szervvel a helyszíni ellenőrzés, vizsgálat során a szabálytalanságokkal kapcsolatban tett megállapításait vagy felmerülő gyanúit. A Bizottság az ellenőrzés eredményéről mindenképpen értesíti a fenti hatóságot.

4. Információcsere, egyeztetés

1. E melléklet végrehajtása érdekében a hatáskörrel rendelkező svájci és közösségi hatóságok rendszeresen tájékoztatják egymást, és bármelyikük kérésére egyeztetnek egymással.

2. A hatáskörrel rendelkező svájci hatóságok azonnal értesítik az Irodát és a Bizottságot a tudomásukra jutott minden olyan információról, amely e megállapodásban felhívott jogszabályok végrehajtása során kötött szerződések vagy megállapodásokkal kapcsolatos szabálytalanságra utal.

5. Titoktartás

E melléklet keretében közölt vagy ennek révén nyert információ, bármely legyen is a formája, szakmai titoknak minősül, és a svájci és közösségi jogszabályok által az ilyen természetű információnak nyújtott védelemben részesül. Ezek az információk csak olyan személyekkel közölhetők, akik a közösségi intézményekben, a tagállamokban vagy Svájcban betöltött tisztségük folytán hivatottak a megismerésükre, ezek az információk nem használhatók másra, mint a szerződő felek pénzügyi érdekeinek hatékony védelmére.

6. Közigazgatási intézkedések és joghátrányok

A svájci büntetőjog alkalmazásának sérelme nélkül az Iroda vagy a Bizottság közigazgatási intézkedéseket vagy joghátrányt alkalmazhat a 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletnek, a 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletnek, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendeletnek megfelelően.

7. Behajtás, végrehajtás

E megállapodás végrehajtásában az Iroda vagy a Bizottság által hozott, az Államokon kívül más személyekre vonatkozó, vagyonjogi kötelezettséget megfogalmazó határozatai Svájcban végrehajtandóak. Végrehajtási záradékkal ellátottnak mindősül minden külön ellenőrzés nélkül, kivéve a jogcím ellenőrzését, amelyet a svájci kormány által kijelölt személy végez el, és akinek személyéről a svájci kormány tájékoztatja az Irodát és a Bizottságot. A hatósági kényszerintézkedést a svájci eljárási szabályok szerint kell végrehajtani. A végrehajtandó határozat törvényességi kontrollját az Európai Közösségek Bírósága biztosítja.

Az Európai Közösségek Bírósága választottbírósági kikötéssel kapcsolatban hozott határozatai ugyanilyen feltételekkel végrehajtandók.

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

Policy area(s): Environment

Activit(y/ies): Environment policy development

Title of action: Participation of Switzerland in the European Environment Agency

1. BUDGET LINE(S) + HEADING(S)

07 04 01 01 and 07 04 01 02 (For information)

6033 (income)

2. OVERALL FIGURES

The revenues accruing from the participation of Switzerland will be channelled directly through to the Agency via the Community budget (see table below under point 2, section "Financial Impact on Revenue"). .The amount channelled through is calculated as the annual Community subvention to the Agency divided by the number of Member States.

Period of application:

The period of application is in principle unlimited and starts when the procedures for ratification have been finalised (Articles 19 and 20 of the draft Agreement).

Overall multiannual estimate on expenditure:

a) Schedule of commitment appropriations/payment appropriations (financial intervention) (see point 6.1.1)

The period is unlimited. The table below shows the estimate amounts for the years 2005 and 2006 in line with current financial perspectives. The amounts for subsequent years will increase or decrease in proportion to the Community subvention to the Agency as long as the number of EU Member States remains unchanged at 25.

Compatibility with the financial programming and the financial perspective

[X] Proposal compatible with the existing financial programming

[ ] This proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial perspective

[ ] This may entail application of the provisions of the Interinstitutional Agreement.

Financial impact on revenue:

[ ] No financial implications (involves technical aspects regarding implementation of a measure)

OR

[X] Financial impact - the effect on revenue is as follows:

>TABELPOSITION>

The revenues will be entered as earmarked revenues into the Community budget (item 6033).

For explanation see above tables on expenditure.

3. BUDGET CHARACTERISTICS

>TABELPOSITION>

(1) But applicant countries do participate in core funding for the Agency.

4. LEGAL BASIS

* Article 19 of the Council Regulation (EEC) 1210/1990 modified by Regulation 933/1999 on the establishment of the European Environment Agency, which opens the membership of the Agency up to non-EU countries.

* The proposed Council Decision on the conclusion of the agreement between the European Community and the Switzerland concerning Switzerland's participation in the European Environment Agency and the European Environment Information and Observation Network, to which this legislative financial statement is annexed.

5. DESCRIPTION AND GROUNDS

Need for Community intervention: objectives pursued

Participation of Switzerland in the Agency will help to bring Swiss monitoring systems and methods for data collection and data treatment in line with those used by the other countries participating in the Agency, which will facilitate the provision of reliable and comparable information on the state of environment in Europe. It will also support integrated assessment and environmental reporting of the ecosystems that are shared by Switzerland and its neighbouring countries. The Agency will be able to report on the state of the environment of a larger part of Europe, including Switzerland, and Switzerland will also be included in all other reporting activities of the Agency.

Methods of implementation

The Commission will pass on the contribution from Switzerland to the Agency as part of the annual subsidy. The Agency is responsible for implementation of the actions and management of the resources involved.

6. FINANCIAL IMPACT

Swiss membership of the Agency as proposed will have no overall financial impact on the Commission.

7. IMPACT ON STAFF AND ADMINISTRATIVE EXPENDITURE

Swiss membership of the Agency will have no impact on human resources in the Commission. It will have an impact on the human resources in the Agency, as adopted in the annual EEA establishment plan.

8. FOLLOW-UP AND EVALUATION

Follow-up arrangements

All the procedures for the implementation and the follow-up of this programme will be in compliance with the provisions of Commission Regulation (EC, Euratom) No 2343/2002 of 23 December 2002 on the framework Financial Regulation for the bodies referred to in Article 185 of Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities

9. ANTI-FRAUD MEASURES

Anti-fraud measures are included in the conventions and contracts agreed between the European Environment Agency and the beneficiaries: these measures include the possibility to carry out financial, scientific or other specific audits. Moreover, the EEA has an internal auditing function, which shall advise on dealing with risks, by issuing independent opinions on the quality of management and control systems. The Commission's internal auditor shall also exercise the same powers with respect to the EEA as with respect to Commission departments.

Furthermore, the Court of Auditors shall scrutinise the accounts of the European Environment Agency in accordance with Article 248 of the EC Treaty. Moreover, this scrutiny shall be governed by Articles 139 to 144 of the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities.

In addition, the European Anti Fraud Office may carry out on-the-spot checks and inspections in accordance with the Council Regulation (Euratom, EC) No 2185/96 and Parliament and Council Regulation (EC) no 1073/1999 from signature of the Contract up to five years after payment of the balance.