[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 15.6.2006

COM(2006) 305 végleges

2006/0102 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankban a Csernobili Védelmi Alap javára a Közösség harmadik hozzájárulásának első részletéről

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

1. A védelmi végrehajtási terv (Shelter Implementation Plan)

A csernobili atomerőmű 4. reaktorának maradványait körülvevő védelmet röviddel az 1986. április 26-i balesetet követően, különösen veszélyes körülmények között építették fel. Nem állandó megoldásnak szánták, alapjában véve egyre inkább megbízhatatlan, olyannyira leromlott az állapota, hogy beáramlik az esővíz. Szeizmikus zavar, szélsőséges időjárás vagy állapotának további leromlása következtében fennáll az összeomlás veszélye. A környező zóna és a Dnipro völgye kontaminációjának lehetősége mindaddig fenn fog állni, amíg a védelem alatti nagyaktivitású radioaktív anyagot megfelelően el nem szigetelik a környezettől.

Egy korábbi, TACIS-eszközökből finanszírozott projekttel kapcsolatban az Európai Bizottság 1995-ben kezdeményezést indított, és EU-s illetve ukrán szakértőkből álló csoportot hozott létre azért, hogy dolgozzák ki és értékeljék a csernobili 4. reaktor és annak jelenlegi védelmének környezetvédelmi szempontból biztonságossá alakításának alternatív lehetőségeit. A csoporthoz 1996-ban USA-beli és japán szakértők csatlakoztak. Az 1996 novemberében kiadott vizsgálati jelentés „ajánlott cselekvési tervet” javasolt, amely kiterjedt a stabilizálásra és egyéb rövid távú intézkedésekre, valamint a hosszú távú, környezetvédelmileg biztonságos hellyé történő átalakítás előkészítésére.

1997 elején a G7 nukleáris biztonsági munkacsoport megállapodásra jutott az ukrán kormány képviselőivel a fenti tanulmány továbbfejlesztését illetően. 1997 májusában a nemzetközi szakértői csoporttal szoros együttműködésben kidolgoztak egy kerettervet, amelyet védelmi végrehajtási tervnek neveztek el.

A védelmi végrehajtási terv a védelem biztosítása és stabilizálása vonatkozásában számos, 10 éves időszakon belül végrehajtandó intézkedést foglal magában. A legfőbb feladatok az alábbiak:

- rövid távú stabilizálás és védelmezés,

- a nukleáris biztonság növelése a kritikus helyzet veszélyének elkerülése érdekében hatékony vízgazdálkodás révén,

- az üzemanyagot tartalmazó fennmaradó anyagok (Fuel Containing Masses) eltávolítási stratégiájának kidolgozása,

- új védelmi szerkezet építése,

- a jelenlegi védelem labilis felső részeinek eltávolítása,

A projekt becsült kezdeti költsége az 1998-2005-ös időszakra 768 millió USD-t tett ki, ami magában foglalja az engedély megadására vonatkozó 10 millió USD fedezetet.

2. A Csernobili Védelmi Alap

A G7-ek 1997 júniusában Denverben tartott csúcsértekezletén a G7-ek állam- és kormányfői, valamint az Európai Bizottság elnöke helyeselték egy multilaterális finanszírozási mechanizmus felállítását, amely célja Ukrajna támogatása a védelmi végrehajtási terv megvalósításában. Megállapodtak a G7 pénzügyi hozzájárulásában, amelyet egyéb adományozók kiegészítenek. Arról is megállapodás született, hogy az EBRD-t kell felkérni a célhoz kötött alap – a Csernobili Védelmi Alap létrehozására és kezelésére. A Csernobili Védelmi Alapot az EBRD hivatalosan 1997. november 6-án hozta létre.

Az első adományozói konferenciára 1997. november 20-án került sor New York-ban. 25 ország és az Európai Bizottság mintegy 400 millió USD-t ajánlott fel. Ukrajna természetbeni hozzájárulás formájában 50 millió USD-t ígért. Ezen összeg elegendő volt a védelmi végrehajtási terv első munkálatainak megkezdéséhez.

Mivel a Csernobili Védelmi Alap közgyűlése általi, magánadományozóknál való pénzgyűjtési kampány létrehozására irányuló kezdeményezés 1998 és 1999 között nem járt sikerrel, az EBRD a Csernobili Védelmi Alap kezelőjeként figyelmeztetett arra, hogy amennyiben fenn kívánják tartani az eredeti tervet, 2000 közepére szükséges az alap újrafeltöltése. A második adományozói konferenciára így 2000. július 5-én került sor Berlinben. 22 ország és az Európai Bizottság mintegy 320 millió USD-t adományozott, amivel a két konferencián felajánlott teljes összeg megközelítőleg elérte a 768 millió USD teljes becsült összeget (lásd 1. melléklet).

Az alap szabályai értelmében az EBRD 1997 novemberében keretegyezményt kötött az ukrán kormánnyal, ami révén lehetővé vált a bank és a kedvezményezettek közötti egyedi támogatási megállapodások megkötése. A bank kidolgozta a megállapodási mintát, valamint a megfelelő alapfeltételeket, amelyeket az alapból nyújtott valamennyi támogatás esetén alkalmaznak. Az alap pénzéből a támogatási megállapodások alapján tesznek kötelezettségvállalást vagy hajtanak végre kifizetést. Ez idáig hét támogatási megállapodást írtak alá.

Az alap irányítását a hozzájárulói közgyűlés végzi, ami jelenleg 22 hozzájárulóból áll, beleértve az Európai Bizottságot és Ukrajnát. A közgyűlés engedélyezi a támogatási megállapodásokat, ellenőrzi azoknak a bank által történő végrehajtását, felügyeli a finanszírozott tevékenységek hatékonyságát, továbbá jóváhagyja az alap éves költségvetését és pénzügyi kimutatását. Első ülésére 1997. december 12-én került sor. A közgyűlés jelenlegi elnöke Dr. Hans Blix (Svédország).

Mivel a védelmi végrehajtási terv átfogó intézkedések sorából áll, lényeges, hogy egységes végrehajtási rendszer keretében hajtsák végre. Erről rendelkeznek a Védelmi Alap szabályai, melyek rendelkezéseket tartalmaznak a szolgáltatások és ellátmányok beszerzését illetően. Különösen előírják, hogy „az EBRD beszerzésre vonatkozó szabályai alkalmazandóak az Alap forrásaiból biztosított támogatásokra, kivéve, hogy a beszerzés elvileg a hozzájárulók vagy az EBRD-műveletek országaiban termelt illetve onnan származó árukra és szolgáltatásokra korlátozódik.” Ennélfogva szükséges, hogy a Bizottság és az EBRD közötti hivatalos hozzájárulási megállapodás közös megegyezésen alapuljon, hogy az Európai Unió egyes tagállamai között ne tegyenek megkülönböztetést. Harmadik országok beszerzésben való részvétele eseti alapon engedélyezhető.

3. A Közösség Hozzájárulásai a Csernobili Védelmi Alaphoz

Az Európai Bizottság által a Csernobili Védelmi Alap javára történő 1997. évi első felajánlást (100 millió USD) hivatalosan az „Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankban a Csernobili Védelmi Alap javára a Közösség hozzájárulásáról szóló, 1998. június 5-i 98/381/EK tanácsi határozat”[1] követte. Ezen hozzájárulást ténylegesen az 1998. és 1999. évi közösségi költségvetésből finanszírozták. A második bizottsági hozzájárulás (100 millió EUR) hivatalos alapját a 2001/824/EK tanácsi határozat képezi.

A Bizottság a 98/381/EK határozat 3. cikkének (2) bekezdése értelmében a Csernobili Védelmi Alap végrehajtása tekintetében elért haladásról szóló első éves értékelő jelentést[2] 1999 októberében terjesztette elő. A második értékelő jelentést 2001-ben [3] és a harmadikat 2004-ben[4] terjesztették elő.

A Csernobili Védelmi Alap nagyon fontos eszköz ahhoz, hogy Ukrajna segítséget kapjon a csernobili balesetből eredő problémák megoldásában. Figyelembe véve, hogy a Közösség messze a legjelentősebb adományozója a Csernobili Védelmi Alapnak, folyamatos részvétele alapvető fontosságú a projekt sikerére nézve. Mindezt elismeri a 2000-2006 közötti időszakra kiterjedő TACIS-rendelet, amely kifejezetten kiemelt intézkedésként említi az „EU által támogatott nemzetközi kezdeményezésekhez teljesített hozzájárulást, mint pl. a Csernobil lezárásra vonatkozó G7/EU kezdeményezést”[5].

Az alábbi pénzügyi áttekintés alapján az EBRD arra utalt, hogy szükséges az alap újrafeltöltése – azaz új kötelezettségvállalások a hozzájárulók részéről – még mielőtt megköthetnék az új védelmi szerkezetre (New Safe Confinement) irányuló szerződést (2006-ra tervezett). A csernobili projektek folytatása és sikeres véghezvitele érdekében a legfőbb adományozók mintegy 173 millió EUR-t ajánlottak fel egy 2005 májusában Londonban megrendezett találkozó során. Ebbe beletartozik a Bizottság által felajánlott 49,1 millió EUR (az egykori G7-tagok és az EK közötti történelmi tehermegosztás értelmében) a szükséges engedélyezések fenntartásával. A Bizottság által felajánlott összeget a 2006-2009 közötti időszakban tervezik kifizetni.

Ezen javaslat célja a Közösség 14,4 millió EUR-t kitevő harmadik hozzájárulásának első részletét illető tanácsi határozat kérelmezése. A javasolt új hozzájárulás az 1998. június 5-i 98/381/EK tanácsi határozat 1. és 3. cikkében meghatározott ugyanazon feltételek alá tartozik. A felajánlás fennmaradó, 2007-2009 között fizetendő összege (34,7 millió EUR) új határozat tárgyát fogja képezni.

A hozzájárulás az alap szabályainak II. cikke 2.02. szakasza értelmében zajlik és az Európai Bizottság illetve az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank közötti hivatalos hozzájárulási megállapodás tárgyát képezi.

4. A Csernobili Védelmi Alap aktuális pénzügyi helyzete

Az alap pénzügyi helyzete 2005. október 31-én:

- a Csernobili Védelmi Alaphoz való hozzájárulások összesen mintegy 658,6 millió EUR-t tettek ki, beleértve Ukrajna 50 millió USD értékű természetbeni hozzájárulását,

- az adományozók és az EBRD között megkötött támogatási megállapodások kb. 446,5 millió EUR-t tettek ki,

- a leszerződőtt összegek 323,4 millió EUR-t tettek ki,

- kifizetéseket 248,5 millió EUR összegben hajtottak végre.

A harmadik értékelő jelentésben megadott pénzügyi áttekintésben kifejtették, hogy – a jelenlegi tervezési munkára alapozott költségbecslés alapján – felül kell vizsgálni a projekt költségét. Az EBRD által 2004 közepén ismertetett becslés 1,091 millió USD-t tett ki[6] (az eredetileg tervezett 768 millió USD helyett), a végrehajtás időpontját 2008 végére tervezték (2007 helyett). Az 1997. és 2004. évi becslések között két alapvető különbség áll fenn. Elsősorban az eredeti becslés nem terjedt ki olyan feladatokra, amelyek a későbbiekben szükségesnek mutatkoztak (mint például a szellőzőakna lebontása, a radioaktív hulladék közbenső raktározása, a projektgazda tervezési szerződése, valamint az épület és a berendezés felszámolása), továbbá a költséget 876,82 millió USD-ra emelték. Ezen túlmenően az eredeti becslés nem foglalta magában az új védelmi szerkezetre vonatkozó eszkalációs, kockázati és készenléti rendelkezéseket, amelyek további 214,2 millió USD-t jelentenek.

A Csernobili Védelmi Alap hozzájárulóinak 2005. november 22-én megrendezett közgyűlésén az EBRD ismertette, hogy az új védelmi szerkezetet illető, éppen beérkezett ajánlatok jelentősen túllépik a becsült árat, aminél fogva a három rendezvényen már felajánlottakon túlmenően pótlólagos eszközökre lenne szükség. Az esetleges hiány mértéke azonban az ajánlatok értékelésének lezárásáig nem ismeretes.

Felajánlások a Csernobili Védelmi Alap javára

Hozzájáruló | 2000. július előtti hozzájárulás | 2000. évi berlini adományozói konferencia |

Valuta | Hozzájárulás | Valuta | Hozzájárulás (1 EUR = 0,95 USD) |

Ausztria | EUR | 2 500 000 | EUR | 2 500 000 |

Belgium | EUR | 2 500 000 | EUR | 600 000 |

Kanada | USD | 20 000 000 | USD | 13 000 000 |

Dánia | EUR | 2 500 000 | EUR | 2 500 000 |

EK | USD | 100 000 000 | EUR | 100 000 000 |

Finnország | EUR | 2 500 000 | EUR | 1 000 000 |

Franciaország | EUR | 18 520 000 | EUR | 23 250 000 |

Németország | USD | 23 610 000 | USD | 25 610 000 |

Görögország | EUR | 2 500 000 | EUR | 2 500 000 |

Izland | USD | 10 000 | USD | 15 000 |

Írország | EUR | 2 515 790 | EUR | 3 085 000 |

Olaszország | USD | 16 820 000 | EUR | 17 820 000 |

Kuvait | USD | 4 000 000 | USD | 2 000 000 |

Luxemburg | EUR | 2 500 000 | 0 |

Japán | USD | 22 500 000 | USD | 22 500 000 |

Hollandia | NLG | 6 000 000 | EUR | 3 000 000 |

Norvégia | USD | 5 000 000 | NKR | 20 000 000 |

Lengyelország | EUR | 2 500 000 | további kétoldalú felajánlást jelentettek be 3 000 000 EUR összegben |

Portugália | USD | 200 000 | USD | 200 000 |

Szlovák Köztársaság | EUR | 2 000 000 | 0 |

Szlovénia | - | - | USD | 300 000 |

Spanyolország | USD | 3 000 000 | USD | 2 000 000 |

Svédország | EUR | 2 500 000 | SEK | 24 000 000 |

Svájc | EUR | 4 000 000 | SFR | 7 000 000 |

Ukrajna | USD | 50 000 000 | 0 |

Egyesült Királyság | USD | 16 820 000 | USD | 18 320 000 |

USA | USD | 78 000 000 | USD | 80 000 000 |

Részösszeg 1 EUR=0,95 USD | USD EUR | ~ 395 000 000 ~ 415 789 000 | ~ 321 767 250 ~ 338 702 368 |

Összesen | USD EUR | ~ 716 767 250 ~ 754 491 368 |

2006/0102 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankban a Csernobili Védelmi Alap javára a Közösség harmadik hozzájárulásának első részletéről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 308. cikkére,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 203. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[7],

tekintettel az Európai Parlament véleményére[8],

mivel:

(1) A Közösség – a csernobili atomerőműben 1986. április 26-én bekövetkezett atombaleset következményeinek felszámolása érdekében Ukrajna részéről tett erőfeszítéseket támogató világos politikának megfelelően – már eddig is hozzájárult a Csernobili Védelmi Alaphoz, amelyet az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankban (a továbbiakban: EBRD) hoztak létre és az 98/381/EK, Euratom tanácsi határozat[9] értelmében 1999-2000 között 90,5 millió eurót, valamint a 2001/824/EK, Euratom tanácsi határozat[10] értelmében 2001-2005 között további 100 millió eurót fizetett be javára.

(2) Az EBRD a Csernobili Védelmi Alap vagyonfelügyelőjeként a Csernobili Védelmi Alap hozzájárulóinak közgyűlésén megerősítette, hogy a hiány megközelítőleg 250 millió EUR, és nem áll rendelkezésre elegendő felhasználatlan alap az új védelmi szerkezetre (New Safe Confinement) irányuló szerződés odaítéléséhez. A hozzájárulók új kötelezettségvállalásokat követeltek 2005-ben a projekt további késésének elkerülése érdekében.

(3) A Csernobili Védelmi Alaphoz történő hozzájárulások nagy részét kitevő egykori G7-tagok és az EK a hozzájárulók közötti történelmi tehermegosztás értelmében megállapodtak az alaphoz való további hozzájárulások elvét illetően.

(4) A kelet-európai és közép-ázsiai partnerállamoknak történő segítségnyújtásról szóló, 1999. december 29-i 99/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet[11] 2. cikke (5) bekezdésének c) pontja szerint az „EU által támogatott nemzetközi kezdeményezésekhez teljesített hozzájárulás, mint pl. a Csernobil lezárásra vonatkozó G7/EU kezdeményezés” a nukleáris biztonsághoz való hozzájárulás területén a prioritások közé tartozik.

(5) A Bizottság Tanácshoz és Európai Parlamenthez címzett 2000. szeptember 6-i közleményében a Bizottság azt javasolta, hogy 2001-től az újonnan függetlenné vált államok illetve a közép- és kelet-európai országok nukleáris biztonságához nyújtott közösségi pénzügyi támogatást[12] az újonnan függetlenné vált államok nukleáris biztonságának pénzügyi támogatására irányuló egyetlen költségvetési tételből kell biztosítani.

(6) Az EBRD beszerzésre vonatkozó szabályai alkalmazandóak a Csernobili Védelmi Alap forrásaiból biztosított támogatásokra, azzal a feltétellel, hogy a beszerzés elvileg a hozzájárulók vagy az EBRD-műveletek országaiban termelt illetve onnan származó árukra és szolgáltatásokra korlátozódik. A fenti szabályok nem egyeznek meg a közvetlenül a TACIS-program által finanszírozott műveletekre alkalmazott szabályokkal, amelyek következésképpen nem terjednek ki az e határozat tárgyát képező hozzájárulásra.

(7) Helyénvaló azonban biztosítani, hogy – tekintettel a Csernobili Védelmi Alapra vonatkozó EBRD-szabályok értelmében kötött beszerzési megállapodásokra – az Európai Közösségek egyes tagállamai között nem tesznek megkülönböztetést, függetlenül attól, hogy azok kötöttek-e egyedi hozzájárulási megállapodást az EBRD-vel.

(8) Helyénvaló továbbá, hogy – eseti alapon – engedélyezzenek beszerzési megállapodásokat a nem az Európai Unióhoz tartozó illetve nem TACIS-partner országokkal a csernobili védelmi végrehajtási tervet illető projektek érdekében.

(9) A Szerződések nem tartalmaznak az e rendelet elfogadására vonatkozó, az EK-Szerződés 308. cikkében és az Euratom-Szerződés 203. cikkében előírton kívüli hatásköröket,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A Közösség 2006-ban 14,4 millió EUR-val járul hozzá az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankban a Csernobili Védelmi Alaphoz.

Az előirányzatokat a költségvetési hatóság a pénzügyi terv keretein belül engedélyezi.

2. cikk

1. A Bizottság az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet értelmében – különös tekintettel az eredményes és hatékony gazdálkodás elveire – kezeli a Csernobili Védelmi Alaphoz nyújtott hozzájárulást.

A Bizottság a Számvevőszék rendelkezésére bocsátja az összes vonatkozó információt, valamint a Számvevőszék kérésére beszerez minden további információt az EBRD-től a Csernobili Védelmi Alap működését illető azon kérdések tekintetében, amelyek a közösségi hozzájárulásra vonatkoznak.

2. A Bizottság biztosítja, hogy – az alap forrásaiból fizetett támogatásokra vonatkozó beszerzési megállapodásokra tekintettel – a tagállamok között nem tesznek megkülönböztetést.

3. cikk

A Csernobili Védelmi Alapra vonatkozó szabályok II. cikkének 2.02. szakasza alapján a közösségi hozzájárulás a Bizottság és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank közötti hivatalos hozzájárulási megállapodás tárgyát képezi.

4. cikk

A Bizottság a Csernobili Védelmi Alap végrehajtása tekintetében elért haladásról évente értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz.

Kelt Brüsszelben, …-án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

JOGALKOTÁSI PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

1. A JAVASLAT CÍME:

az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankban a Csernobili Védelmi Alap javára a Közösség harmadik hozzájárulásának első részletéről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslat

2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ GAZDÁLKODÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERET

Az érintett szakpolitikai terület(ek) és kapcsolódó tevékenység/tevékenységek:

A kelet-európai, kaukázusi és közép-ázsiai köztársaságokkal fenntartott kapcsolatok (19.06. fejezet).

Közösségi hozzájárulás az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankban a Csernobili Védelmi Alap javára

3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK

3.1. Költségvetési tételek, beleértve a következő megnevezéseket:

Az intézkedést a meglévő 19 06 06 – Közösségi hozzájárulás az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankban a Csernobili Védelmi Alap javára – költségvetési tételből finanszírozzák.

3.2. 3.2. A fellépés és a pénzügyi kihatás időtartama:

A juttatásokra 2006-ban kerül sor. Megújításuk nem tervezett.

Az adományozás fennmaradó, 2007-2009 között fizetendő összege (34,7 millió EUR) új határozat tárgyát fogja képezni.

3.3. Költségvetési jellemzők:

Költség-vetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Tagjelölt országok hozzájárulásai | A pénzügyi terv fejezete |

19.06.06 | nem kötelező | differenciált[13] | NEM | NEM | NEM |

4. A FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE

4.1. Pénzügyi források

4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintése

millió EUR (három tizedesjegyig)

Kiadás típusa | Szakasz száma | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Összesen |

Működési kiadások[14] |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | 8.1 | a | 14 400 | 14 400 |

Kifizetési előirányzatok | b | 14 400 | 14 400 |

A referenciaösszegbe beletartozó igazgatási kiadások[15] |

Technikai és igazgatási segítségnyújtás (NDE) | 8.2.4 | c |

TELJES REFERENCIAÖSSZEG |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | a+c | 14 400 | 14 400 |

Kifizetési előirányzatok | b+c | 14 400 | 14 400 |

A referenciaösszegbe nem beletartozó igazgatási kiadások[16] |

Személyi és a kapcsolódó kiadások (NDE) | 8.2.5 | d | PM |

A referenciaösszegbe nem beletartozó, a személyi és kapcsolódó költségektől eltérő igazgatási kiadások (NDE) | 8.2.6 | e | 0,002 | 0,002 |

A fellépés indikatív összköltsége

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | a+c+d+e | 14 402 | 14 402 |

TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | b+c+d+e | 14 402 | 14 402 |

A társfinanszírozás részletezése

Nem alkalmazható

4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőség

( A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással.

( A javaslat miatt a pénzügyi terv vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.

( A javaslat miatt szükség lehet az intézményközi megállapodás rendelkezéseinek alkalmazására[17] (azaz rugalmassági eszköz alkalmazására vagy pénzügyi terv módosítására).

4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás

( A javaslatnak nincs kihatása a bevételre

( A javaslatnak van pénzügyi kihatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:

4.2. Teljes munkaidős egyenértékben kifejezett személyi állomány (beleértve a tisztviselőket, az ideiglenes és a külső alkalmazottakat) – a részleteket lásd a 8.2.1. pontnál.

Éves szükségletek | 2006 | 2007 | 2008 |

A személyi állomány teljes létszáma | 0,6 |

5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK

5.1. 5.1. A megvalósításra rövid vagy hosszú távon van-e szükség

Egy EU-s, USA-beli és ukrán szakértőkből álló nemzetközi szakértőcsoport 1996-ban tanulmányt készített a csernobili 4. reaktor és annak jelenlegi védelmének környezetvédelmi szempontból biztonságossá alakításának alternatív lehetőségeiről. A vizsgálati jelentés „ajánlott cselekvési tervet” javasolt, amely kiterjedt a stabilizálásra és egyéb rövid távú intézkedésekre, valamint a környezetvédelmileg biztonságos hellyé történő átalakítás előkészítésére.

A G7 nukleáris biztonsági munkacsoport 1997 elején megállapodásra jutott az ukrán kormány képviselőivel az ajánlott fellépés továbbfejlesztését illetően. Ennek eredményeképpen EU-s, USA-beli és ukrán szakértőkkel szoros együttműködésben kidolgozástak egy multidiszciplináris építésvezetési programot, amelyet védelmi végrehajtási tervnek neveztek el. A védelmi végrehajtási terv a védelem szerkezeti biztonságára és környezetvédelmi tartósságára irányuló helyreállító munkálatok végrehajtását irányozza elő. A védelmi végrehajtási terv finanszírozása érdekében az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank irányítása alatt létrehozták a Csernobili Védelmi Alapot.

A Csernobili Védelmi Alap projektjének teljes költségét eredetileg a projektet létrehozó szakértőcsoport becsülte fel, ami az 1998-2005 közötti időszakra megközelítőleg 768 millió USD, beleértve az engedély megadásának támogatását. A tényleges tervezési és építési munkán alapuló új költségbecslések szerint az EBRD felülvizsgált költségként 1,091 millió USD-t adott meg. A 14,4 millió EUR-t kitevő javasolt új közösségi hozzájárulás a Bizottság által felajánlott 49,1 millió EUR első részletét jelenti a projekt véghezviteléhez szükséges még hiányzó, megközelítőleg 250 millió EUR fedezéséhez[18].

A védelmi végrehajtási tervet a 19 06 06 – Közösségi hozzájárulás az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankban a Csernobili Védelmi Alap javára – költségvetési tételből finanszírozzák. E hozzájárulás kiegészíti a projekt véghezviteléhez szükséges pótlólagos költségek finanszírozását, amit az EBRD igazolt az adományozók közgyűlése felé.

5.2. A közösségi részvétel által képviselt hozzáadott érték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiája

A Csernobili Védelmi Alap fontos eszközt biztosít abban, hogy segítse Ukrajnát egy, saját maga és Európa számára jelentős biztonsági veszély leküzdésében. E munka legfőbb célja a sérült csernobili atomerőmű ökológiailag biztonságos környezetté történő átalakítása. Mivel a Közösség messze a legjelentősebb adományozó, folyamatos részvétele alapvető fontosságú a projekt sikerére nézve.

5.3. A javaslat céljai, az attól várt eredmények, illetve az azzal összefüggő mutatók a tevékenységalapú irányítás keretében

A védelmi végrehajtási terv az alábbi legfőbb technikai lépéseket foglalja magában, amelyeket a 2010/2011-es időszakig végre kell hajtani:

- a jelenlegi védelem stabilizálása a későbbi lépésekhez szükséges mértékben,

- sugárvédelmi célból történő védelmezés,

- a nukleáris biztonság növelése a kritikus helyzet veszélyének elkerülése érdekében hatékony vízgazdálkodás révén,

- új szerkezet építése,

- a jelenlegi védelem labilis felső részeinek eltávolítása,

- az üzemanyagot tartalmazó fennmaradó anyagok elemzése és azok eltávolítási stratégiájának kidolgozása.

A művelet teljes költségét 1,091 millió USD-ra becsülik, beleértve az engedélyeket. A védelmi végrehajtási terv tartalmát a 1997. május 27-i, és az azt követő 2000. december 20-i ülésen részletesen bemutatták a PHARE/TACIS nukleáris biztonsági szakértőcsoportnak. A PHARE/TACIS nukleáris biztonsági szakértőcsoportnak 2004. április 28-án aktualizált költségbecslést és ütemtervet nyújtottak be. A felülvizsgált költség és ütemterv részleteit 2004. szeptember 20-án a Tanács COEST csoportjával is ismertették.

Habár a végső kedvezményezett Ukrajna, a nukleáris biztonság globális előnyökkel jár, és ezáltal az Európai Unió tagállamai számára nagyobb környezetvédelmi biztonság alakul ki.

5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)

( Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás

Vonatkozó megjegyzések:

A védelmi végrehajtási tervet az EBRD által kezelt Csernobili Védelmi Alap finanszírozza. A bank jelentést készít az adományozók közgyűlésének, amelyben a Bizottság is képviselteti magát. A közgyűlés hagyja jóvá meghatározott projektek finanszírozásának támogatását.

6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS

A hozzájárulói közgyűlés felügyeli és ellenőrzi a védelmi végrehajtási terv keretében hozott intézkedéseket. Az EBRD az alap vagyonfelügyelőjeként időszakos jelentést (évente legalább kétszer) készít az adományozóknak.

A 98/381/EK tanácsi határozat 3. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság a Csernobili Védelmi Alap végrehajtása tekintetében elért haladásról szóló első értékelő jelentést 1999 októberében[19], a másodikat 2001 szeptemberében[20] és a harmadik jelentést 2004 júliusában[21] terjesztette elő.

E határozat 4. cikke előírja, hogy a Bizottság a Csernobili Védelmi Alap végrehajtása tekintetében elért haladásról éves szinten jelentést nyújt be az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz.

7. Csalás elleni intézkedések

Az EBRD időszakos jelentést készít a projekt haladásáról és pénzügyeiről az adományozók közgyűlésének, amelynek az Európai Bizottság is tagja. A Számvevőszék – az EBRD-vel való levélváltás alapján – végrehajthat pénzügyi ellenőrzést.

8. FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE

8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségei

Kötelezettségvállalási előirányzatok millió euróban (három tizedesjegyig)

(Fel kell tüntetni a célkitűzésekre, a fellépésekre és a teljesítésekre vonatkozó fejezeteket) | 2006 | 2007 | 2008 | ÖSSZESEN |

2006 | 2007 | 2008 |

Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak[22] (19 01 01) | A*/adminisztrátor | 0,25 |

B*, C*/asszisztens | 0,25 0,10 |

ÖSSZESEN | 0,60 |

A szükséges igazgatási források tényleges rendelkezésre állítása a források elosztásáról szóló éves bizottsági határozaton fog múlni, figyelembe véve a költségvetési hatóság által engedélyezett személyzet létszámot és pótlólagos összegeket.

8.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírása

- igazgatási nyomon követés

- üléseken való részvétel

- jelentéskészítés

8.2.3. A – jogszabályban meghatározott – állomány származási helye

( A cserére vagy meghosszabbításra kerülő program irányításához jelenleg hozzárendelt álláshelyek

8.2.4. A referenciaösszegbe beletartozó egyéb igazgatási kiadások (19 01 04/05 – Igazgatási kiadások)

Nem alkalmazható

8.2.5. A referenciaösszegbe nem beletartozó személyi és kapcsolódó költségek

millió EUR (három tizedesjegyig)

A személyi állomány fajtája | 2006 | 2007 | 2008 |

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (19 01 01) | PM |

A 19 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) | 0 |

Személyi és kapcsolódó - a referenciaösszegbe NEM beletartozó - költségek összesen | PM |

Az emberi erőforrásra irányuló igényt az éves elosztási eljárás keretén belül az irányító főigazgatóságnak odaítélt keretösszeg fedezi (lásd 8.2.1.).

8.2.6. A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadások

millió EUR (három tizedesjegyig)

2006 | 2007 | 2008 | ÖSSZESEN |

19 01 02 11 01 – Küldetések | 0,002 | 0,002 |

19 01 02 11 02 – Ülések és konferenciák |

19 01 02 11 03 – Bizottságok |

19 01 02 11 04 – Tanulmányok és konzultációk |

19 01 02 11 05 - Információs rendszerek |

2 Egyéb irányítási kiadások összesen (19 01 02 11) | 0,002 | 0,002 |

3 Egyéb igazgatási jellegű kiadások |

A személyi és kapcsolódó költségeken kívüli - a referenciaösszegbe NEM beletartozó - igazgatási kiadások összesen | 0,002 | 0,002 |

[1] HL L 171., 1998.6.17., 31. o.

[2] COM(1999)470, 1999.10.12.

[3] COM(2001)251, 2001.5.29.

[4] COM(2004)481, 2004.7.14.

[5] A 99/2000 tanácsi rendelet 2. cikke (5) bekezdésének c) pontja.

[6] A Csernobili Védelmi Alap hozzájárulóinak 2004. június 22-én megrendezett közgyűlésén ismertetett adatok. Az EBRD szerint az akkori árfolyamon (1 EUR = 1,23 USD) a hiány 245 millió EUR-t tett ki.

[7] HL C …

[8] HL C …

[9] HL L 171., 1998.6.17., 31. o.

[10] HL L 308., 2001.11.27., 25. o.

[11] HL L 12., 2000.1.18., 1. o.

[12] COM(2000) 493 végleges

[13] Differenciált előirányzatok

[14] Olyan kiadások, amely nem tartoznak az érintett 19. cím 19 01. alcíme alá.

[15] A 19. cím 19 01 04. jogcímcsoportja alá tartozó kiadások.

[16] A 19 01. alcím alá tartozó, a 19 01 04. vagy 19 01 05. jogcímcsoporton kívüli kiadások.

[17] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.

[18] Ezen adatot ismételten felül kell vizsgálni, amennyiben lényeges különbség áll fenn az új védelmi szerkezetet illető becsült költség és ajánlati ár között, amire nem terjednek ki az előre nem tervezett kiadások.

[19] COM(1999)470, 1999.10.12.

[20] COM(2001)251, 2001.5.29.

[21] COM(2004) 481 végleges, 2004.7.14.

[22] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.