[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 14.7.2008

COM(2008) 451 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE

a költségvetési hatóságnak az általános költségvetés által fedezett garanciákról 2007. december 31-i állapot {SEC(2008) 2249}

TARTALOMJEGYZÉK

1. Bevezetés és a fedezett műveletek fajtái 3

2. Új jogalapok 3

3. A 2007. június 30-án kelt, legutóbbi jelentés óta történt események 4

4. A költségvetésből fedezett kockázatok adatai 4

4.1. A kockázat fogalma 4

4.2. Tagállamokkal kapcsolatos kockázatok 5

4.3. Harmadik országokkal kapcsolatos kockázatok 6

4.4. A költségvetés által viselt teljes kockázat 7

4.5. A kockázat alakulása 7

5. Fizetési késedelem, a költségvetési garanciák aktiválása és hátralékok 8

5.1. Kifizetések készpénzforrásokból 8

5.2. Kifizetések a költségvetésből 8

5.3. A külső finanszírozást szolgáló garanciaalap aktiválása 9

6. A külső finanszírozást szolgáló garanciaalap 9

6.1. Behajtott összegek 9

6.2. Eszközök 9

6.3. Célösszeg 9

7. Kockázatértékelés: A legfontosabb közösségi hitelműveletekben kedvezményezettként részt vevő harmadik országok gazdasági és pénzügyi helyzete 9

7.1. Bevezetés 9

7.2. Tagjelölt országok 10

7.3. Potenciális tagjelölt országok 10

7.4. Új Független Államok 11

7.5. A tagállamok közé nem tartozó egyéb országok 12

7.5.1. Mediterrán országok 12

7.5.2. Dél-amerikai országok 14

7.5.3. Dél-Afrika 14

BEVEZETÉS ÉS A FEDEZETT MűVELETEK FAJTÁI

A beszámoló benyújtására a költségvetési rendelet 130. cikke értelmében kerül sor, amely előírja, hogy a Bizottság évente kétszer számoljon be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a költségvetési garanciákról és a vonatkozó kockázatokról [1] . Egy bizottsági szolgálati munkadokumentum egészíti ki, amelyben egy sor részletes táblázat és a jelentéshez fűzött magyarázó megjegyzés található (a továbbiakban: „melléklet”)[2].

Az Európai Unió költségvetésével („költségvetés”) fedezett kockázatok az alábbi két kategóriába sorolható hitelezési és garanciaműveletekből adódnak: olyan hitelekből, amelyeket az Európai Közösségek makrogazdasági célokra nyújtottak, vagyis harmadik országok részére nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásokból („MPT”), valamint mikrogazdasági célra nyújtott hitelekből (Euratom-kölcsönök, elsősorban az Európai Beruházási Bank („EBB”) külső finanszírozása[3]). Ilyen műveletekre 1994. óta nyújt fedezetet a külső finanszírozást szolgáló garanciaalap (a továbbiakban: „alap”)[4], amelyet többek között a harmadik országokban végzett hitelezési műveletekre nyújtott költségvetési garanciák aktiválásából eredő költségvetési hatás korlátozása céljából hoztak létre. Amennyiben az alap forrásai nem elegendőek, a költségvetésből egészítik ki őket.

Az alapot létrehozó, 1994-ben elfogadott tanácsi rendeletet (a továbbiakban: a garanciaalap-rendelet[5]) első ízben 1999-ben módosították. A tanácsi rendelet második, a Tanács által 2004-ben elfogadott módosítása óta az alap által nyújtott fedezetet visszavonják, ha a harmadik ország tagállammá válik. A költségvetés a tagállamoknak nyújtott közösségi hitelekre vagy garantált hitelekre közvetlen fedezetet nyújt.

ÚJ JOGALAPOK

A Közösségen kívüli projektekhez nyújtott hitelek és hitelgaranciák veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott megújított közösségi garanciáról szóló 2006. évi tanácsi határozat[6] (az EBB külső mandátuma a 2007–2013 közötti időszakra, a továbbiakban: „új általános mandátum”) keretében a Bizottság és az EBB 2007 augusztusában garanciaszerződést és visszatérítési megállapodást[7] írtak alá, amely meghatározta a közösségi garanciával, illetve a garancia aktiválása utáni követelések visszafizetésével kapcsolatos részletes szabályokat és eljárásokat. A garanciaszerződés az EBB 2007. április 17. – az új általános mandátum EBB kormányzótanácsi jóváhagyása – után aláírt finanszírozási műveleteit fedezi.

A harmadik országoknak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás tekintetében a Tanács 2007. december 10-én új határozatot fogadott el a Libanonnak nyújtandó makrogazdasági pénzügyi támogatásról[8].

A 2007. JÚNIUS 30-ÁN KELT, LEGUTÓBBI JELENTÉS ÓTA TÖRTÉNT ESEMÉNYEK

Jóváhagyták a Libanonnak nyújtott MPT-hitelről szóló tanácsi határozatot. 2007 második félévében nem történt kifizetés az MPT és az Euratom-hitelek keretében.

Amint a fenti 2. szakasz utal rá, az EBB-vel aláírt új garanciamegállapodás fedezi a 2007. április 17-ét követő finanszírozási műveleteket. 2007. december 31-éig az EBB összesen 3165 millió EUR értékű EBB-finanszírozási műveletről szóló szerződést írt alá, ebből 1 267 millió EUR a 2007. július 31-én lejárt általános mandátum[9] körébe tartozott, 1 898 millió EUR pedig az új általános mandátum körébe.

A KÖLTSÉGVETÉSBőL FEDEZETT KOCKÁZATOK ADATAI

A kockázat fogalma

A költségvetés által viselt kockázatok a garantált műveletek tekintetében kinn levő tőke és kamat összegéből adódnak.

A vissza nem fizetett műveletekre harmadik országokkal kapcsolatban az alap nyújt fedezetet (2007. december 31-én a teljes garantált kinn levő összeg 72%-a), tagállamok érintettsége esetén közvetlenül a költségvetés (a tagállambeli projektekre vagy azok érdekében folyósított hitelek teszik ki a teljes garantált kinn levő összeg maradék 28%-át). A tagállamokkal kapcsolatos garantált hitelek nagy aránya a nemrég lezajlott bővítésekkel magyarázható. A garanciaalap-rendelet 1. cikkének harmadik bekezdése értelmében ha egy ország tagállammá válik, attól az időponttól a hitelek kockázatát az alap helyett a költségvetés viseli.

E jelentés céljaira a költségvetés által (közvetlenül vagy az alapon keresztül közvetve) viselt kockázat értékelésére két módszer használható:

- - Az érintett műveletek tekintetében egy adott napon kinn levő teljes tőke kiszámítása, beleértve a felhalmozott kamatot is. E módszer megadja a költségvetés által egy adott napon viselt kockázat szintjét.

- A „költségvetés által viselt éves kockázat”-ként meghatározott költségvetési megközelítés annak a maximális összegnek a kiszámításán alapszik, amelyet a Közösségnek egy adott pénzügyi évben ki kellene fizetnie, ha valamennyi garantált hitel visszafizetése elmaradna[10].

1. táblázat: Összes kinn levő, fedezett összeg 2007. december 31-én, millió EUR |

Kinn levő tőke | Kamatok | Összesen | % |

Tagállamok* |

MPT | 253 | 2 | 255 | 1% |

Euratom | 435 | 7 | 442 | 3% |

EBB | 4 060 | 38 | 4 098 | 24% |

Tagállamok, részösszeg* | 4 748 | 48 | 4 795 | 28% |

Harmadik országok |

MPT | 534 | 7 | 540 | 3% |

Euratom | 39 | 1 | 40 | <1% |

EBB | 11 729 | 118 | 11 848 | 69% |

Tagállamok, részösszeg | 12 302 | 126 | 12 428 | 72% |

Összesen | 17 050 | 173 | 17 223 | 100% |

* E kockázatot közvetlenül a költségvetés fedezi, és beleértendő a Bulgáriával és Romániával kapcsolatos kockázat is, mivel ezek az országok 2007. január 1-jétől az EU tagállamai. |

A melléklet A1., A2., A3. és A4. táblázata további részletekkel szolgál ezekről a kinn levő összegekről, különösen a hitelek felső határáról, a folyósított összegekről és a garanciarátákról.

Tagállamokkal kapcsolatos kockázatok

A tagállamokkal kapcsolatos jelenlegi kockázatok a csatlakozás előtt folyósított hitelekből származnak.

2008-ban a költségvetés a tagállamokkal kapcsolatban 769 millió EUR összegben visel kockázatot, amelybe az Unióhoz 2007. január 1-jén csatlakozott Bulgária és Románia is beletartozik. A 2. táblázatból látható, hogy az említett két állam a kinn levő összeg nagyságát tekintve az első, illetve második helyen áll.

2. táblázat: A tagállamok rangsora a költségvetés által 2008-ban viselt maximális kockázatban való részesedés alapján (millió EUR) |

Rangsor | Ország | 2008 | % |

1 | Románia | 257,5 | 33,5% |

2 | Bulgária | 158,1 | 20,6% |

3 | Lengyelország | 89,0 | 11,6% |

4 | Cseh Köztársaság | 88,8 | 11,5% |

5 | Szlovákia | 71,7 | 9,3% |

6 | Magyarország | 38,2 | 5,0% |

7 | Szlovénia | 30,4 | 4,0% |

8 | Ciprus | 15,3 | 2,0% |

9 | Lettország | 8,0 | 1,0% |

10 | Litvánia | 6,9 | 0,9% |

11 | Észtország | 4,3 | 0,6% |

12 | Málta | 0,8 | 0,1% |

Összesen | 768,9 | 100,0% |

A tagállamokkal kapcsolatos kockázatok 2031-ig terjedő futamidővel az utóbbi két bővítésben részt vevő valamennyi tagállamot érintik.

Harmadik országokkal kapcsolatos kockázatok

2008-ban az alap harmadik országokkal kapcsolatban 1 322 millió EUR maximális kockázatot visel. A teljes kinn levő összeg szerinti rangsor első tíz helyezettje az alábbi táblázatban található. A 2008-ban viselt kockázat 78%-át ezzel a tíz országgal kapcsolatban viselte a Közösség. Gazdasági helyzetük vizsgálatáról és értékeléséről az alábbi 7. szakasz szól.

3. táblázat: A 10 legfontosabb harmadik ország rangsora a költségvetés által 2008-ban viselt maximális kockázatban való részesedés alapján (millió EUR) |

Rangsor | Ország | 2008 | Az összes maximális kockázatban való részesedés |

1 | Törökország | 255,6 | 19,3% |

2 | Egyiptom | 199,3 | 15,1% |

3 | Marokkó | 127,1 | 9,6% |

4 | Tunézia | 121,9 | 9,2% |

5 | Brazília | 86,1 | 6,5% |

6 | Dél-Afrika | 84,3 | 6,4% |

7 | Szerbia és Montenegró[11] | 55,0 | 4,2% |

8 | Horvátország | 38,5 | 2,9% |

9 | Bosznia-Hercegovina | 30,0 | 2,3% |

10 | Szíria | 27,9 | 2,1% |

Összesen | 1 025,6 | 77,6% |

Az alap 54 ország garantált hiteleire nyújt fedezetet, 2037-ig terjedő futamidővel . Az egyes országokra vonatkozó részletek a melléklet A2. táblázatában találhatók.

A költségvetés által viselt teljes kockázat

A költségvetés 2008-ban 2 091 millió EUR értékre nyújt fedezetet, amely az időszak során esedékessé váló összegekből tevődik össze, és 37%-át teszi ki a tagállamokért vállalt kockázat (lásd a melléklet A2. táblázatát).

A kockázat alakulása

A tagállamokkal kapcsolatos kockázatok a jövőben csökkennek majd, mivel az Euratom, a makroszintű pénzügyi támogatások, illetve az EBB révén a garantált hitelnyújtás keretében nyújtott hiteleket visszafizetik (lásd az A1. ábrát a melléklet 1.3. szakaszában).

A harmadik országoknak nyújtott MPT-hitelekről a Tanács egyedi határozatokat hoz. A Tanács 2007. december 10-i 2007/860/EK határozata értelmében Libanonnak nyújtandó MPT 50 millió EUR hitelből és 30 millió EUR vissza nem térítendő támogatásból tevődik össze. A hitelt 2008-től kezdve két egyenlő részletben szándékoznak folyósítani.

A tagállamoknak, illetve bizonyos arra jogosult nem tagállamoknak (Orosz Föderáció, Örményország, Ukrajna) nyújtható Euratom-hitelek felső határa 4 milliárd EUR, amelynek mintegy 85%-át már fel is használták. A fennmaradó keret mintegy 600 millió EUR. A 2004-ben Ukrajnával kötött (83 millió USD összeggel egyenértékű euróban teljesítendő hitelről szóló) hatályos K2R4 hitelszerződés alapján eddig már 39 millió EUR folyósítása történt meg, 2008-ban további részletek folyósíthatók.

Az EBB előző általános mandátuma 2007. július 31-én lejárt. A nevezett időpontban a teljes keret maximumértékének összesen mintegy 98%-ára kötöttek szerződéseket (20 060 millió EUR -–lásd a melléklet A5. táblázatát). Az EBB előző mandátumai értelmében összesen 7 663 millió EUR folyósítható összeg maradt, amelynek 93%-a az előző általános mandátummal[12] függ össze és e mandátum lejártától számított 10 éven belül folyósítani kell, mivel a Közösség garanciája ennek az időszaknak a végén lejár[13].

A költségvetés kockázatát befolyásoló legfontosabb jövőbeni tényező az EBB-nek az új általános mandátum alapján nemrégiben nyújtott közösségi garancia lesz. A közösségi garancia az EBB finanszírozási műveleteinek keretében folyósított hitelek és nyújtott garanciák összegének legfeljebb 65%-át fedezheti, amelynek a visszatérített összegekkel csökkentett, de az összes kapcsolódó tétellel növelt felső határa 27 800 millió EUR[14]. Az új mandátum keretében 2007-ben 1 898 millió EUR összegre kötöttek szerződést, amelyből 2007 év végéig még 1 820 millió EUR várt folyósításra.

A melléklet 1.3. szakaszában szereplő A2. ábra felvázolja az új általános mandátumot megelőző mandátumok, valamint az új általános mandátum szerinti kifizetések néhány modelljét, mivel ezek a kifizetések jelentős hatást gyakorolnak az alap feltöltésére.

FIZETÉSI KÉSEDELEM, A KÖLTSÉGVETÉSI GARANCIÁK AKTIVÁLÁSA ÉS HÁTRALÉKOK

Kifizetések készpénzforrásokból

A Bizottság azért használja fel készpénzes forrásait, hogy az adós fizetési késedelme esetén elkerülje a hitel-visszafizetés késedelmeit és az ebből eredő költségeket[15].

Kifizetések a költségvetésből

A 01 04 01 „Hitelfolyósítási műveletekhez nyújtott európai közösségi garanciák” elnevezésű költségvetési jogcímcsoportból nem használtak fel előirányzatokat, mivel 2007 második felében nem fordult elő fizetési késedelem.

A külső finanszírozást szolgáló garanciaalap aktiválása

Amennyiben a Közösség által nyújtott vagy garantált hitel kedvezményezettje (harmadik ország) fizetési késedelembe esik, az esedékes összeg kifizetésére az alapból kerül sor, a fizetés esedékességétől számított három hónapon belül[16].

2007 második felében az alapból nem történt lehívás.

A teljes hátralék – azaz az Argentin Köztársaságra kiszabott büntetőkamat – 2007. december 31-én összesen 1 718 493,12 USD összeget tett ki; ebből 1 448 433,44 USD összeget (amelynek EUR-egyenértéke 983 923,27) még nem hajtott be az alap. Mivel a fennmaradó összeg után nem történt lehívás, ez az összeg az EBB-nek jár. A Bizottság és az EBB több alkalommal felhívta az argentin hatóságok figyelmét arra, hogy új EBB-hitelnyújtási műveletek indításához az országban a tartozások teljes körű visszafizetése szükséges .

A KÜLSő FINANSZÍROZÁST SZOLGÁLÓ GARANCIAALAP

Behajtott összegek

2007-ben nem történt tartozásbehajtás.

Eszközök

2007. december 31-én az alap nettó eszközállománya 1 026 515 043,63 EUR összeget tett ki.

Célösszeg

Az alapnak minden egyes művelet esetében el kell érnie a teljes kinn levő tőkekötelezettség és a felhalmozott kamatok 9%-ában meghatározott szintet (célösszeg). Az alap forrásainak (1 026 515 043,63 EUR) a garanciaalap-rendelet szerinti kinn levő tőkekötelezettségekhez[17] (12 427 584 330,13 EUR) viszonyított aránya 8,26% volt.

2007 végén az alap forrásai elmaradtak a célösszegtől. Azokkal az új feltöltési szabályokkal összhangban, amelyeket a Tanács 2007. január 30-án fogadott el[18], a 91,60 millió EUR céltartalék bekerült a 2009. évi előzetes költségvetési tervezetbe az EBB külső mandátumának a 2006. december 19-i 2006/1016/EK tanácsi határozat[19] szerinti középtávú felülvizsgálata során végzendő külső értékelésre szánt 500 000,00 EUR összeggel együtt.

KOCKÁZATÉRTÉKELÉS: A LEGFONTOSABB KÖZÖSSÉGI HITELMűVELETEKBEN KEDVEZMÉNYEZETTKÉNT RÉSZT VEVő HARMADIK ORSZÁGOK GAZDASÁGI ÉS PÉNZÜGYI HELYZETE

Bevezetés

A jelentés előző szakaszai mennyiségi szempontból tekintik át a költségvetés által viselt kockázatokat. Emellett azonban minőségileg is értékelni kell a – művelet típusától és a hitelfelvevők minősítésétől (lásd a fenti 4.3. szakaszt) függő – kockázatokat Az országonkénti táblázatos kockázatértékelést külön mutatja be a Bizottság szolgálati munkadokumentuma. Az alábbiakban összefoglaljuk a költségvetés számára 2008-ban a legnagyobb éves kockázatot jelentő tíz országról (lásd a fenti 4.3. szakaszt), valamint a Közösség költségvetése számára közvetlen kitettséget jelent országokról készült értékelést.

Tagjelölt országok

Horvátországban a reál-GDP (bruttó hazai termék) növekedése 2007-ben 5,6%-ra emelkedett, amely meghaladta a 2006. évi 4,8% ütemet. A növekedés elsősorban a magán- és az állami fogyasztás gyorsulásának volt betudható, amely mögött erőteljes, ám lassuló tendenciájú hitelnövekedés, a nyugdíjasoknak teljesített egyszeri kifizetések, illetve választásokat megelőző kampányjellegű kiadások álltak. A beruházások növekedése a 2006. évi 10,9%-tól 6,5%-ra esett vissza, ami a közlekedési hálózat nagy állami beruházásainak fokozatos befejeződését tükrözi. Ugyanakkor a magánberuházások fellendültek, részben az általános üzleti környezet javulásának eredményeképpen. A folyó fizetési mérleg hiánya az előző évi 7,9%-ról 8,6%-ra emelkedett, főként az árukereskedelemben az erőteljes importnak és az exportnövekedés negyedik negyedévi visszaesésének köszönhető nagyobb arányú deficit miatt. Jelentősen emelkedett az országba áramló FDI (külföldi működőtőke-befektetés), amely elérte a GDP 9,1%-át, bőségesen ellensúlyozva a folyó fizetési mérleg hiányát. A bruttó külső adósság tovább növekedett, ennek oka a vállalkozói szektor közvetlen hitelfelvételeinek növekedésében keresendő, miközben az államháztartás és a pénzügyi szektor csökkentette a külfölddel szemben fennálló adósságát. A bruttó külső adósság GDP-hez viszonyított aránya a 2006. év végi 85,5%-ról 2007. év végére 88,9%-ra emelkedett.

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban jelentős mértékben emelkedett a termelés növekedésének mértéke: a 2006. évi 4%-ról, 2007-ben (reálértéken) hozzávetőleg 5%-ra. A növekedés jelentősebb forrásait az acéltermékek exportja és a magánfogyasztás jelentették. A folyó fizetési mérleg az év utolsó hónapjaiban romlott, 2007. év végére elérte a GDP 3%-át. A bruttó külföldi működőtőke-beáramlás 2006-ban az energiaszektor egyszeri privatizációját követően a GDP közel 6%-ára emelkedett, majd 2007. év végére visszaesett a GDP 4,8%-ára. A határidő előtt teljesített adósságtörlesztések az ország külső adósságát a GDP mintegy 50%-ára csökkentették.

Törökországban a GDP éves növekedése 2007-ben 4,5%-ot tett ki, ami a 2006. évi 6.9%-hoz képest visszaesést jelent. A magasabb infláció és a jegybank szigorú monetáris politikai megszorításainak hatására 2006 közepén visszaesett a hazai kereslet növekedése. A folyó fizetési mérleg hiánya változatlanul a GDP mintegy 6%-át tette ki. A beáramló külföldi működőtőke-befektetések bruttó összege 2007-ben a GDP 3%-át képviselte, mintegy kétharmaduk irányult a pénzügyi szektorba. Tavaly az ország külső adóssága hozzávetőleg 2 százalékponttal csökkenve 2007. év végére a GDP 37%-ára esett vissza. Ugyanakkor az államadósság is csökkent: 2006-ban a GDP 46%-át tette ki, 2007-ben már csak 39%-át. A török bankok gyakran vesznek fel nemzetközi hiteleket hazai hitelnyújtás céljára, ezért várhatóan egyre inkább érzik majd a világméretű hitelmegszorítás hatásait.

Potenciális tagjelölt országok

Bosznia-Hercegovinában a reálértéken mért GDP-növekedés a 2006. évi 6,7%-ról 2007-ben 6%-ra esett vissza. A kereskedelmi deficit 2007. évi növekedése következtében a 2006. évi 8,4%-ról 2007-ben 13,1%-ra emelkedett a folyó fizetési mérleg GDP-arányos hiánya. A folyó fizetési mérleg hiányát teljes egészében finanszírozta a nettó külföldi működőtőke-beáramlás, mivel a Szerb Köztársaságban zajló nagyarányú privatizáció és a viszonylag jobban teljesítő zöldmezős beruházások hatására a külföldi működőtőke-beáramlás a GDP 13,8%-ára szökött. A külső államadósság a GDP 18,5%-ára esett vissza 2007. év végére, miközben a teljes külső adósság a becslések szerint nem éri el a GDP 50%-át.

Szerbiában a reál-GDP 2007-ben 7,5%-kal növekedett. A folyó fizetési mérleg hiánya a GDP 16%-ára emelkedett, ennek oka a növekvő kereskedelmi hiányban és a folyó transzferek nettó értékének visszaesésében keresendő. A nettó külföldi működőtőke-beáramlás GDP-hez viszonyított aránya 5,1%-ra esett vissza, míg a GDP-arányos külföldi hitelfelvétel 10,3%-ra emelkedett. A tőkebeáramlás lassulása következtében a Szerb Nemzeti Bank valutakészlete a GDP 3%-ára esett vissza. A Szerb Nemzeti Bank valutatartaléka az év végén a javak és szolgáltatások 7,5 havi importjának értékét tette ki. A külső adósság a GDP 62%-ának megfelelő szinten maradt, ezen belül a magánszektor külső adóssága 2007. év végére a GDP 41%-át, az állami szektoré pedig 21%-át tette ki.

A GDP-becslések arra mutatnak, hogy Montenegróban a gazdaság a rekordméretű idegenforgalmi szezon és a háztartások rendelkezésre álló jövedelmének a hitelkihelyezések gyors ütemű növekedéséből is eredő növekedése következtében 2007-ben 7%-kal bővült. A folyó fizetési mérleg erőteljes romlásnak indult: elérte a GDP 44,2%-át, ez a jelentős kereskedelmi mérleghiánynak és a gyorsan csökkenő exportnak köszönhető. Ennek ellenére a külföldi működőtőke-beáramlás az év során 56%-kal emelkedett. Az ezzel egy időben zajló kiáramlás következtében azonban a nettó FDI a GDP mindössze 23%-át tette ki. A GDP-arányos államadósság a belső eladósodás gyors növekedése következtében 32,4%-ra emelkedett. Ezzel szemben a külső adósság az előző évi adatokhoz képest 8,3% csökkenést mutatva a GDP 20,3%-át teszi ki, miután több, a többoldalú hitelezők felé határidő előtt teljesített törlesztés javította a költségvetési eredményt.

Új Független Államok

Grúzia folyó fizetési mérlege 2007-ben tovább romlott: elérte a GDP közel 20%-át, miközben a kereskedelmi mérleghiány a GDP mintegy 26%-át tette ki. Az Oroszország által alkalmazott kereskedelmi embargó feloldása után jelenleg az export diverzifikációja folyik, de a teljes export növekedése nem elég nagymértékű ahhoz, hogy ellensúlyozza az óriási általános importkeresletet, illetve a földgáz magasabb importárának hatását. A folyó fizetési mérleg hiányát azonban finanszírozza a beáramló külföldi működőtőke, ezek között azok a közvetlen külföldi tőkebefektetések, amelyek (a 2006. évi 1 076 millió USD összeggel szemben) 2007-ben 1 584 millió USD értékre emelkedtek. A bankszektor is növelte külföldi tőkepiaci hitelfelvételét. A gazdasági növekedés erőteljes volt: 12,4%-ot tett ki, hátterében nagyarányú hitelnövekedés, privatizáció, külföldi működőtőke-beáramlás és strukturális reformok állnak. Az állami (különösen katonai) kiadások 2007 folyamán növekedtek, a költségvetési deficit a becslések szerint a GDP 4,7%-át teszi ki. Minthogy a privatizációból származó bevételek finanszírozzák a deficitet, az államadósság névleges értéken nem változott, a GDP-hez viszonyítva pedig mintegy 25%-ra esett vissza (a külső államadósság a GPD hozzávetőleg 17%-át teszi ki). A legfőbb gazdaságpolitikai kihívást az infláció egyszámjegyű szinten tartása jelenti. A 12-havi infláció 2007 decemberében 11% volt, a nemzetközi árszínvonal pedig továbbra is nyomást gyakorol a fogyasztói árakra. A Standard & Poor nem változtatott Grúzia B+ országkockázati hitelminősítésén, kilátásait pozitívnak értékelte. A Fitch Grúziát országkockázati hitelminősítés szempontjából BB- kategóriába sorolta, 2007 júliusában stabilnak ítélte kilátásait, ezzel az államadósság csökkenését méltányolta.

Ukrajnában a reál-GDP növekedése az erőteljes hitelfelvételnek és a reáljövedelmek növekedésének köszönhetően 2007-ben 7,3% maradt. A folyó fizetési mérleg némileg romlott, a deficit elérte a GDP 4,2%-át. A kereskedelmi mérleg hiánya a GDP 5,6%-át tette ki, ennek oka a nagymértékű importigény és a megnövekedett importenergia-árakban keresendő. A kereskedelmi feltételek mindent összevetve mégis pozitívak maradtak Ukrajna számára, ami a magas világpiaci acéláraknak köszönhető (ez Ukrajna legfontosabb exportszektora, amely összes exportjának 40%-át teszi ki). A költségvetési deficit 1,5% maradt, mivel az erőteljes gazdasági növekedés az állami bevételekre is jótékony hatást gyakorolt. Ukrajna külső államadóssága kb. a GDP 10%-ára esett vissza, miközben a bankszektor külföldi tőkepiacokról felvett hitelei miatt a teljes külső adósság a GDP mintegy 60%-át tette ki. A 12-havi infláció 2007. év végén tovább gyorsult, az index fogyasztói kosarának mintegy 50%-át kitevő élelmiszerárak alakulása következtében 2007 decemberében elérte a GDP 16,6%-át. A fő kockázatok továbbra is a viharos politikai helyzetből adódnak, amely 2007 szeptemberében végül előrehozott parlamenti választásokat eredményezett. A kormányra jutott párt csekély parlamenti többsége és a fő politikai erők között tovább folytatódó politikai harc nem kedvez a szükséges strukturális reformoknak. A Standard & Poor azonban helybenhagyta Ukrajna hosszú távú BB- országkockázati hitelminősítését, ami különösen az állami szektor alacsony adósságszintjének köszönhető.

Tádzsikisztán gazdasága 2007-ben tovább folytatta erőteljes növekedését: növekedésének üteme a GDP 7,8%-át tette ki. A 2006. évi 1,7%-os költségvetési többlet után 2007-ben várhatóan 14,1%-os költségvetési deficitet mutat majd (a Nemzetközi Valutaalap becslése). Az Oroszországgal, Tádzsikisztán legnagyobb hitelezőjével folytatott kétoldalú adósságegyezségek sikere és a Nemzetközi Valutaalap által 2006-ban kezdeményezett többoldalú adósságteher-csökkentés következtében külső adóssága 2006-ban először a GDP 33,6%-ára esett, a költségvetési deficit 2007. évi hirtelen emelkedése után azonban 2007-ben ismét a GDP 41,9%-át tette ki. A kereskedelmi mérleg növekvő hiányát csak részben fedezi a viszonzatlan külföldi átutalások gyors növekedése. A folyó fizetési mérleg hiánya a 2006. évi 3,0%-ról 2007-ben hozzávetőleg 9,5%-ra szökött. A kormányzat bruttó tartalékainak importfedezete továbbra is viszonylag alacsony szintű, hozzávetőleg kéthavi importot tesz ki. A Nemzetközi Valutaalap szegénységcsökkentő és növekedéssegítő programját 2006-ban sikeresen végrehajtották. A hatóságok megkezdték az utódprogram előkészítését, amely valószínűleg Politikatámogatás (a Nemzetközi Valutaalap Politikatámogató Eszköze) keretében zajlik majd.

A tagállamok közé nem tartozó egyéb országok

Mediterrán országok

Marokkó gazdaságát súlyosan érintette a 2007. évi aszály; a mezőgazdasági termelés visszaesése folytán a gazdasági növekedés a 2006. évi 8%-ról 2007-ben 2,2%-ra esett vissza. A mezőgazdaságon kívüli tevékenységekből származó GDP töretlen növekedése (a 2006. év végi 5,2%-ról 2007. év végére 5,5%-ra), valamint a folyamatban lévő diverzifikáció erősítik Marokkó gazdaságának sokkhatásokkal szembeni ellenálló-képességét. A GDP növekedésének fő hajtóereje a hazai kereslet: a magánfogyasztás növekedése a városi bérnövekedésnek, a hitelfelvétel gyors növekedésének, a munkaerő-piac kedvező alakulásának és a viszonzatlan átutalások magas szintjének köszönhető, az állami fogyasztást pedig nagymértékben növelte az ismétlődő kiadások 8%-os emelkedése. A külső környezetet továbbra is a kereskedelmi mérleg jelentős mértékű és egyre növekvő hiánya jellemzi (amely 2007-ben a GDP 21,0%-át tette ki). 2007-ben első alkalommal nem fedezték az idegenforgalmi bevételek és átutalások Marokkó folyó fizetési mérlegét, amely így deficites lett. Az emelkedő GDP-nek köszönhetően 2007. év végére várhatóan a GDP 22%-án konszolidálódik majd a külső adósság GDP-hez viszonyított, folyamatosan csökkenő aránya. A teljes költségvetési deficit a becslések szerint 2007-ben jelentősen csökkent: a GDP 0,2%-ára zsugorodott (ebben nincsenek benne a privatizációs bevételek). Az inflációs nyomást alacsony szinten tartották, az infláció átlagos szintje 2007. év végén 2,0% volt. A mérsékelt áremelkedések is a marokkói fizetőeszköz (MAD) erejére utalnak. A jelenleg érvényes árfolyam-mechanizmus – amely a marokkói dirhamot egy euróban denominált valutakosárhoz köti – rontja a külkereskedelmi cserearányokat, mivel a marokkói dirham az EUR-USD árfolyam alakulása miatt felértékelődött. A hatóságok döntése értelmében fokozatosan liberalizálják a külső tőkeszámlát, ez azt jelenti, hogy a jelenleg alkalmazott mechanizmust fokozatosan leépítve rugalmasabb árfolyam-mechanizmusra és inflációs célkövetésre térnek át.

Tunézia gazdasági növekedése a 2006. évi 5,5%-ról 2007-ben 6,3%-ra emelkedett, amely a textiliparon kívüli feldolgozó iparból, az energiaszektorból, a szállítmányozásból és a távközlési szolgáltatásokból adódik. A lendületesebb gazdasági növekedés ellenére a munkanélküliség aránya 14% körül maradt. A munkanélküliek jelentős hányada egyetemi végzettségű. A központi költségvetés privatizáció nélkül számított hiánya 3% körül stabilizálódott. A szigorú monetáris politikával párosuló óvatos költségvetési politika jótékony hatással volt a tunéziai gazdaságra: az infláció 2007-ben mérsékelt 3,1% maradt. A költségvetési fegyelem a hazai olajárak kétszeri emelésével együtt enyhítette az olajtámogatások okozta költségvetési terheket. A gyorsabb gazdasági növekedésnek és annak köszönhetően, hogy a privatizációs bevételeket elsősorban adósságtörlesztésre fordítják, a központi költségvetés adóssága csökkent, és ez a tendencia várhatóan a közeljövőben is folytatódik. A nagyobbrészt külföldi adósság jelenleg meghaladja a GDP 50%-át. Tunézia azonban a külső adósság szerkezete miatt ellenálló a külső sokkokkal szemben. Az államadósság a kedvező rövid távú gazdasági kilátások miatt várhatóan tovább csökken.

Egyiptom gazdasági növekedése a 2006. költségvetési évben mért 6.8%-ról a 2007. költségvetési évben rekord 7.1%-ot ért el. A növekedés beruházásoknak, különösen külföldi működőtőke-befektetéseknek, és a magánfogyasztás (idegenforgalomból származó) emelkedésének köszönhető. Az infláció, amely a kormányzati kiadásokat és az importélelmiszerek magasabb árait egyaránt tükrözi, 2007-ben ismét kétszámjegyű szintre emelkedett. Pillanatnyilag a magas infláció tűnik a makrogazdasági stabilitás legfőbb kockázatának. A munkanélküliség csökkenése pozitív jelzés volt, ám még mindig viszonylag magas, majdnem 10%. A lendületes gazdasági növekedés és a (félig) állami tulajdonú vállalatok értékesítése ellenére az államháztartás hiánya alig-alig csökkent (a 2006. évi 9,2%-kal szemben a 2007. költségvetési évben 7,7% volt). Következésképpen a bruttó államadósság magas maradt: a GDP közel 90%-át tette ki. A pénzügyi szektor reformja folyamatban van. Az árstabilitással párosuló józan fiskális politika jótékony hatással van a munkahelyteremtésre.

A politikai párbeszéd megrekedésével és újra meg újra fellángoló erőszakkal jellemezhető környezet ellenére, Libanon gazdasága felépülőben van az Izraellel folytatott 2006. évi konfliktus következményeiből. A reál-GDP 2007-re becsült növekedése 4%, amely a kezdeti előrejelzéseknél lényegesen jobb adat. Az infláció annak ellenére csökkent, hogy leértékelődött az USA dollár, amelyhez a libanoni fontot kötik. Az újjáépítési szükségleteket tükrözi a folyó fizetési mérleg hiánya, amely a becslések szerint a GDP 10,7%-ra emelkedett. Mindazonáltal ezt nagy részben finanszírozzák a hivatalos bevételek és a külföldi működőtőke-befektetések. A költségvetési deficitet a vártnál nagyobb arányú bevételek mérsékelték. Az GDP-arányos államadósság csekély mértékben csökkent (2007. év végén 171% volt), de még mindig magas. A kormány továbbra is igyekszik egyensúlyt teremteni az újjáépítési és a szociális szükségletek, illetve az azokból adódó óriási államadósság okozta kihívások között. A költségvetési politika az elsődleges deficitnek az újjáépítési és segélykiadások fedezése mellett történő mérséklését tűzte ki célul. Libanon a Nemzetközi Valutaalappal 2007. áprilisában kötött finanszírozási megállapodást a konfliktust követő sürgősségi segítségnyújtásra szóló finanszírozási program (Emergency Post-Conflict Assistance, EPCA) keretében, amelyet 2008-ban sikeresen hajtott végre.

Szíria gazdasági növekedése a 2006. évi 4,4%-ról 2007-ben 3,9%-ra esett vissza, nagymértékben a kieső olajkitermelés és a termést érintő kedvezőtlen időjárás miatt. Ezeket a negatív hatásokat a jövőben várhatóan ellensúlyozza majd a szolgáltatóipari bővülése, amely az idegenforgalom gyors ütemű növekedésének, valamint az áruk és szolgáltatások iránt mutatkozó kereslet – részben az iraki menekültek nagyarányú beáramlása miatti – emelkedésének köszönhető. A mezőgazdasági szektor várható teljesítményjavulása is a gazdasági fejlődés irányába mutat. Az infláció 2007-ben átlagosan 5,5%-kal emelkedett, főként az iraki menekültek jelenléte miatt, de részben az idegenforgalommal összefüggő élelmiszerkereslet és a magasabb élelmiszer- és olajárak következtében is. Az olajkitermelés visszaesése és a támogatásokra fordított kiadások emelkedése miatt 2007-ben a költségvetési deficit a GDP 5,0%-át tette ki. A távközlési szektorban realizált magasabb bevételek és az adóbevételek csekély mértékű javulása ellenére, 2008-ban a költségvetés helyzete várhatóan romlik, mivel nem született döntés a támogatások megszüntetéséről, a héa bevezetését pedig 2009-re halasztották. Ennek eredményeképpen az államadósság 2007-ben a GDP 37,8%-ára emelkedett, 2008-ban pedig várhatóan eléri a GDP 41%-át. Szíria gyatra fizetési morálja, költségvetési hiánya, csökkenő olajkitermelése, csakúgy, mint a gazdasági reformok lassú végrehajtása és a nemzetközi szankciók kockázata aláássák az ország hitelképességét.

Dél-amerikai országok

Az emelkedő alapanyagárakra, és ami még ennél is fontosabb, a még mindig kedvező világgazdasági környezetre támaszkodva Brazília GDP-je 2007-ben 5,4%-kal emelkedett. A gazdasági növekedés elsősorban a belföldi kereslet húzóhatásának volt köszönhető, a tőkeképzés kétszámjegyű számmal növekedett (+13,4%). A magánszektor fogyasztása is erőteljes, 6,5% növekedési ütemet mutatott. Az igen erős belföldi keresletnövekedés mellett a folyó fizetési mérleg többlete a 2006-ban mért 1,3%-hoz képest tavaly a GDP 0,3%-ára esett. Mivel mind a közvetlen, mind pedig a portfólió-befektetések aránya magas volt, a fizetési mérleg 87,5 milliárd USD többlettel zárt. Miután 2006-ban sikerült visszafizetnie a Nemzetközi Valutaalappal és a Párizsi Klubbal szembeni összes tartozását, Brazília külföldi adósságmutatója jelentős mértékben csökkent. Az ország 180 milliárd USD valutatartalékot is képzett, amely a GDP 14%-át teszi ki. Mindezek folytán Brazília a külső gazdasági sokkokkal szemben egyértelműen ellenállóbbá vált.

Nagyarányú belföldi beruházás és fogyasztás eredményeképpen Argentína gazdasága 2007-ben továbbra is lendületesen növekedett: GDP-je 8,7%-kel bővült. Mivel a végső kereslet erőteljes, 7,5% exportnövekedés mellett az import bővülésének üteme 19,5%-ra ugrott az év során. Minthogy a nettó működőtőke-beáramlás a GDP közel 2,5%-a volt, Argentína valutatartaléka 46,9 milliárd USD-ral emelkedett (amely a GDP 18,6%-a), teljes külső adóssága pedig a GDP 2006. évi 51,5%-áról tavaly a GDP 45,2%-ára esett vissza. Az államháztartás helyzete azonban 2007-ben némileg romlott, mivel a kormányzati fogyasztás kétszámjegyű ütemben növekedett az elnökválasztás évében. Mivel a kormányzat fogyasztása várhatóan ismét visszatér a rendes kerékvágásba, Argentína növekedési üteme a tárgyévben valószínűleg a GPD 6%-ára lassul. Ezeket a pozitív fejleményeket beárnyékolja az inflációs kilátások romlása, amely részben a belföldi kereslet erejét, részben a peso viszonylagos alulértékeltségének fenntartására irányuló politikát tükrözi. Argentínának vannak fennálló tartozásai az EBB-vel szemben, mivel nem fizette meg a regionális közúti szállítmányozási projekt kapcsán fennálló korábbi tartozásaira kivetett büntetőkamatot (1,7 millió USD). Nem rendezte kapcsolatait a Párizsi Klubbal sem.

Dél-Afrika

Dél-Afrikában a reál-GDP növekedése az építőipari és a pénzügyi szektor erőteljes közreműködésével 2007-ben elérte az 5,1%-ot. Az export mennyisége 2007. év végén erőteljesen emelkedett, elsősorban a bányaipari termékeknek köszönhetően, amelyeknek készletei kimerültek, miközben az exportárak magasak voltak. A reálimport magas maradt, noha az átlagos importárak – pl. a magas nyersolajárak következtében – némileg emelkedtek. 2007-ben a folyó fizetési mérleg hiánya tovább növekedett és elérte a GDP 7,3%-át. A nettó tőkebeáramlás elegendőnek bizonyult ahhoz, hogy (13,5 héttel) tovább növelje az importhoz képest a valutatartalékokat. A rand névleges effektív árfolyama 2007. folyamán 3,5%-kal csökkent, de a villamos energia hiánya miatt az exportmennyiségekkel kapcsolatban kialakuló, gazdasági kilátásokra vonatkozó közérzet nyomán 2008 első két hónapjában 13,5%-kal értékelődött le. Az emelkedő nemzetközi energia- és élelmiszerárak mellett ez tovább árnyékolta az inflációs kilátásokat: a fogyasztói árindex évi 9,4%-ra emelkedett 2008 februárjában. Az infláció várhatóan 2008 első félévében éri el csúcsértékét. A folyó fizetési mérleg növekvő hiánya és a beáramló portfólió-befektetésektől való függés következtében csökkent a külső sokkokkal szembeni ellenálló-képesség. Az ország szilárd alapjai azonban valószínűleg csökkentik azokat a kedvezőtlen hatásokat, amelyeket az ilyen sokkok az ország gazdaságára mérhetnek. Az energiahiány, a magas munkanélküliségi arány, a nagymértékű egyenlőtlenség, a HIV/AIDS-fertőzöttek nagy aránya és a rendkívül magas bűnözési arány a belső feszültségek növekedéséhez vezethet.

[1] A költségvetés által 2007. június 30-án fedezett garanciákról szóló előző jelentés a COM(2008)2 jelentésből, és az ezt kísérő SEC(2008)18 munkadokumentumból áll.

[2] SEC(2008)[…].

[3] Az EBB mandátumaira vonatkozó számadatok a melléklet A1. táblázatában, a jogalapokra tett hivatkozások pedig az A4. táblázatban találhatók.

[4] Az alapról szóló legfrissebb jelentést lásd: „Átfogó jelentés a Garanciaalap működéséről”, COM(2006)695, és a csatolt munkadokumentum: SEC(2006)1460.

[5] Az 1999. május 25-i 1149/1999/EK, Euratom tanácsi rendelettel (HL L 139., 1999.6.2., 1. o.), a 2004. december 22-i 2273/2004/EK, Euratom tanácsi rendelettel (H L 396., 2004.12.31., 28. o.) és a 2007. január 30-i 89/2007/EK, Euratom tanácsi rendelettel (HL L 22., 2007.1.31., 1. o.) módosított, a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról szóló 1994. október 31-i 2728/94/EK, Euratom tanácsi rendelet, HL L 293., 1994.11.12., 1. o.

[6] A Tanács 2006/1016/EK határozata (2006. december 19.), HL L 414., 2006.12.30., 95.o.

[7] C/2007/3592

[8] A Tanács 2007/860/EK határozata (2007. december 10.), HL L 337., 2007.12.21., 111.o.

[9] Az általános mandátumról a 2000–2006 közötti pénzügyi terv keretében döntöttek, lásd az 1999. december 22-i 2000/24/EK módosított tanácsi határozatot, HL L 9., 2000.1.13., 24. o. (a továbbiakban: „előző általános mandátum”).

[10] E számítás céljára a fizetési késedelemmel érintett hiteleknek nem a teljes összegét, hanem csak az esedékes törlesztőrészleteket veszi figyelembe (lásd még a melléklet 1. szakaszát).

[11] Ma már Szerb Köztársaság és Montenegrói Köztársaság

[12] Lásd a melléklet 1.3. szakaszát.

[13] Lásd az EK és az EBB között 2005. augusztus 30-án, illetve szeptember 2-án létrejött újramegállapított és módosított garanciaszerződés 1.06. cikkét.

[14] Ez egy fix maximum 25 800 millió EUR alaplimitre és 2 000 millió EUR opcionális mandátumra oszlik, amelyekről a Tanácsnak még döntenie kell.

[15] Lásd a Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló 94/728/EK, Euratom határozat végrehajtásáról szóló, 2000. május 22-i 1150/2000/EK, Euratom módosított tanácsi rendelet 12. cikkét.

[16] Bővebben lásd a melléklet 1.4.3. szakaszát.

[17] Felhalmozott kamatokkal növelt érték.

[18] A Tanács 89/2007/EK, Euratom határozata (2007. január 30.), HL L 22., 2007.1.31., 1.o.

[19] HL L 414., 2006.12.30, 102.o.