Ursula von der Leyen, a Bizottság elnöke az Európai Unió helyzetéről szóló 2020. évi beszédében hangsúlyozta, hogy a rasszizmus és a gyűlölet elleni küzdelem terén elért eredmények törékenyek, és most eljött az ideje annak, hogy változás történjen egy olyan Unió kiépítése érdekében, amely nemcsak elítél, hanem fel is lép. Bejelentette, hogy a Bizottság javasolni fogja „az uniós bűncselekmények jegyzékének bővítését, hogy az a gyűlölet-bűncselekmények és a gyűlöletbeszéd valamennyi formáját magában foglalja, függetlenül attól, hogy faji, vallási, nemi vagy szexuális alapon elkövetett tettekről van-e szó”.

A 2020–2025-ös időszakra szóló uniós nemi esélyegyenlőségi stratégia intézkedéseket határoz meg a nőkkel és lányokkal szembeni nemi alapú erőszak elleni küzdelem érdekében, ideértve azt is, hogy uniós szinten büntetendővé kell tenni a nemi alapú erőszak egyes formáit. Ez a kezdeményezés kiegészíti a nőkkel szembeni erőszak és a családon belüli erőszak megelőzéséről és leküzdéséről szóló, hamarosan elkészülő irányelvjavaslatot. Míg a gyűlöletbeszédet és a gyűlölet-bűncselekményeket személyek egy csoportjával szembeni mögöttes gyűlölet jellemzi, beleértve a jelentős nemi előítéletet és a nőkkel szembeni gyűlöletet, a küszöbön álló irányelv az EU hatáskörének keretén belül büntetni fogja az erőszak bizonyos konkrét formáit, amelyek nem teszik szükségessé a gyűlölet és különösen a személyek csoportjának részeként az egyén ellen irányuló gyűlölet valamely elemét. Ezért az uniós bűncselekmények jegyzékének kibővítésére irányuló kezdeményezés további jogalapot teremt a nőkkel és lányokkal szembeni súlyos erőszak azon konkrét formái elleni fellépéshez, amelyek a nemi előítélet objektíve azonosítható indítékával bíró, rosszindulatú gyűlöletbeszédként vagy gyűlölet-bűncselekményként is meghatározhatók.

Ez a kezdeményezés az első szakaszhoz kapcsolódik, és nem érinti a második szakaszban végrehajtandó intézkedéseket. Nem előzi meg és nem is vetíti előre a később előterjesztendő másodlagos jogszabályok hatályát és tartalmát. Hasonlóképpen, a fent említett irányelvek elfogadása érinti a Charta által védett alapvető szabadságokat, különösen a véleménynyilvánítás szabadságát, beleértve a sajtó és a média szabadságát is.

A gyűlöletbeszéd és a gyűlölet-bűncselekmények káros hatással vannak az alapvető jogokra, különösen az emberi méltóságra, az egyenlőségre és a véleménynyilvánítás szabadságára. A véleménynyilvánítás szabadságára gyakorolt visszatartó hatásuk azt eredményezheti, hogy a közösségi média felhasználói az általuk látott gyűlöletkeltő tartalmak miatt tartózkodnak a nyilvános vitákban való részvételtől. A gyűlölet a politikai párbeszédet is mérgezi, és hatással van arra, hogy a polgárok mennyire hajlandók a politikai részvételre és a nyilvánosság számára látható hivatalos tisztségek ellátására, például parlamenti képviselői, polgármesteri tisztség betöltésére és politikusi pályafutásra. A nők közéletben való részvételével kapcsolatban egy 123 európai női parlamenti képviselő körében végzett kutatás szerint a válaszadók 46,9 %-a számolt be arról, hogy kapott halálos fenyegetést, illetve szexuális erőszakra vagy fizikai erőszakra irányuló fenyegetést, és 58,2 %-a volt már a közösségi oldalakon online szexista támadások célpontja.

Általánosabban fogalmazva a gyűlölet-bűncselekmények áldozatai arra kényszerülnek, hogy az újbóli áldozattá válástól való félelemben éljenek, és a kiszolgáltatottabb csoportok – például az idősek, a gyermekek és a testi és szellemi fogyatékossággal élő személyek – nagyobb sebezhetőséget tapasztalnak, mivel a gyűlöletbeszéd célpontjaivá válnak a mindennapi online kommunikáció során. A gyűlöletbeszéd áldozatai politikai és társadalmi kirekesztésnek is vannak kitéve, ami elrettenti őket az orvosi ellátás és más létfontosságú szolgáltatások igénybevételétől. Ezenkívül azok az áldozatok, akik gyűlölettel kapcsolatos tapasztalatokat jelentenek be, gyakran a másodlagos viktimizáció kockázatával néznek szembe, ami további károkat okozhat az áldozatnak. A gyermek áldozatok esetében a gyűlöletbeszéd súlyosan károsíthatja hosszú távú személyes fejlődésüket.

Az újságírók gyakran válnak a közösségi médiában megjelenő gyűlöletbeszéd áldozataivá, és ennek következtében vonakodhatnak a nyilvános vitában való részvételtől vagy bizonyos témák megvitatásától. Bár a gyűlöletbeszéd és a fenyegetések minden újságíró ellen irányulnak, a statisztikák azt mutatják, hogy a női újságírók több fenyegetésnek vannak kitéve, mint férfi társaik, különösen online zaklatás, nemi erőszakkal és gyilkossággal való fenyegetés, valamint nemi alapon történő gyűlöletre uszítás formájában . Ezek a támadások néha a női újságírók hiteltelenítésére vagy elhallgattatására irányuló szervezett kampányok eredményei.

A gyűlöletbeszéd nemcsak konfliktusokhoz vezethet, hanem gyűlölet-bűncselekményekhez is. A bizonyítékok arra utalnak, hogy a „gyűlölet piramisa” vagy az „ártalom fokozatai”, amelyek előítéletes cselekményekkel (pl. megfélemlítés, nevetségessé tétel, dehumanizáció) és (pl. gazdasági, politikai) megkülönböztetéssel kezdődnek, az előítéleten alapuló erőszakban – például gyilkosság, nemi erőszak, támadás, terrorizmus, erőszakos szélsőségesség, sőt népirtás – csúcsosodnak ki. A kutatások azt mutatják, hogy összefüggés van egy városban közzétett célzott, diszkriminatív Tweeter-bejegyzések és az adott városban elkövetett gyűlölet-bűncselekmények nagy száma között. Az Egyesült Nemzetek Szervezete (ENSZ) rámutat arra, hogy „a közösségeket vagy egyéneket az identitásuk alapján célzó erőszakra való felbujtás hozzájárulhat az atrocitás-bűncselekmények lehetővé tételéhez vagy előkészítéséhez, […] és figyelmeztető jel, valamint e bűncselekmények kockázatának korai mutatója”.

A kutatások azt is kimutatták, hogy a közösségi médiában megjelenő gyűlöletbeszéd a kisebbségek elleni bűncselekmények számának növekedéséhez vezet a valós világban. Az online gyűlöletbeszéd a menekültek és bevándorlók, az etnikai és vallási kisebbségek, valamint az LMBTIQ-személyek elleni erőszak növekedéséhez vezetett. A gyűlöletbeszédnek való kitettség vagy a gyűlöletbeszéd célpontjává válás hozzájárulhat a radikalizálódás folyamatához és az erőszakos szélsőségességhez is. Ez online és offline is kifejezésre juthat beszédek és propaganda formájában, de erőszakosan szélsőséges vagy terrorista támadáshoz is vezethetnek. Ez felkavaró és halálos következményekkel járhat a társadalomra nézve.

Emlékeztetve arra, hogy az internet új dimenziót biztosított a szexista gyűlöletbeszéd kifejezésére, az Európa Tanács hangsúlyozta, hogy a szexista gyűlöletbeszéd „nyilvánvalóan sértő és fenyegető cselekményekig – többek között szexuális bántalmazásig vagy erőszakig, potenciálisan halálos cselekedetekig vagy önkárosításig – eszkalálódhat vagy arra uszíthat ”. E tekintetben különös aggodalomra ad okot az olyan online csoportok és közösségek megjelenése, mint a Manosphere és az Incel, amelyek további nemzetközi fórumokat biztosítanak a nőgyűlölet és ellenségeskedés előmozdítására és terjesztésére.

3.2.4.A gyűlöletbeszéd és a gyűlölet-bűncselekmények mértéke

Az EU Alapjogi Ügynöksége (FRA) által végzett felmérés során az LMBTIQ-válaszadók egytizede (a megkérdezettek 11 %-a) számolt be arról, hogy fizikailag vagy szexuálisan támadás érte őt amiatt, hogy LMBTIQ-személy (a transznemű és interszexuális válaszadók nagyobb arányban szenvedtek fizikai vagy szexuális támadást ebben az időszakban: előbbi esetében ez az arány 17 %, utóbbi esetében 22 %), míg a 15–17 éves válaszadók 51 %-a számolt be iskolai zaklatásról.

A Covid19-világjárvány idején nőtt az ázsiai, különösen a kínai vagy az ázsiai származásúnak tekintett személyek elleni gyűlöletbeszéd és gyűlölet-bűncselekmények száma, ideértve a rasszista támadásokat és veréseket, az erőszakos megfélemlítést, a fenyegetéseket és a rasszista bántalmazásokat is. Az FRA által végzett felmérés azt mutatja, hogy a roma válaszadók és a szubszaharai vagy észak-afrikai háttérrel rendelkező válaszadók esetében magasabb a gyűlölet által motivált megkülönböztetés, zaklatás és erőszak aránya.

Az FRA által végzett, az antiszemitizmusról szóló 2018. évi felmérés szerint az EU-ban a zsidók 40 %-a tart fizikai támadástól. Az FRA által végzett, uniós kisebbségekről és hátrányos megkülönböztetésről szóló, 2017. évi felmérés megállapította, hogy a muszlimok 27 %-a tapasztalt gyűlöletből eredő zaklatást az előző 12 hónapban, míg ez az arány a nyilvánosan fejkendőt viselő muszlim nők körében nagyobb volt (31 %).

A nőket – és különösen a fiatal nőket – nemi alapú online vagy offline gyűlöletbeszéd sújtja. Egy 2020. évi globális felmérés szerint a fiatal nők és lányok 52 %-a szenvedett el online erőszakot, többek között fenyegetéseket.

Ezenkívül előfordulhat az is, hogy valaki két vagy több védett tulajdonság alá esik, mint például a színes bőrű nők, akik 84 %-kal nagyobb valószínűséggel szerepelnek bántalmazó vagy „problematikus” Twitter-üzenetekben, mint a fehér nők .

Az ENSZ aggodalmát fejezte ki az idősekkel szembeni gyűlöletbeszéd miatt, amely „a nyilvános vitákban és a közösségi médiában a nemzedékek közötti ellenszenv megnyilvánulásaként jelenik meg”. A fogyatékossággal élő személyek másoknál jobban ki vannak téve annak a veszélynek, hogy erőszakos bűncselekmények – többek között gyűlölet-bűncselekmények – áldozataivá válnak, vagy gyűlöletbeszéddel szembesülnek. A bizottsági konzultációra adott visszajelzések azt mutatták, hogy egyes országokban a hatóságoknak bejelentett gyűlölet-bűncselekmények 21 %-át fogyatékossággal élő személyek ellen követték el. Általában véve az áldozatokat pusztán azért veszik célba, mert fogyatékossággal élnek, úgy látszik, hogy fogyatékossággal élnek, vagy fogyatékossággal élő személlyel állnak kapcsolatban. Ezen túlmenően az Egészségügyi Világszervezet úgy véli, hogy az idős emberek bántalmazása a népesség elöregedése miatt valószínűleg egyre nagyobb problémává válik.

Ezek az adatok csak a jéghegy csúcsát jelenítik meg az alacsony bejelentési arány és az incidensek alacsony nyilvántartásba vételi aránya, valamint az összehasonlíthatatlan adatgyűjtési módszerek miatt. A források például azt mutatják, hogy a romák elleni, gyűlölet miatt bekövetkező fizikai támadások 88 %-át nem jelentették be, és az antiszemita zaklatást átélt zsidó személyek 79 %-a nem jelentette be a legsúlyosabb incidenst a rendőrségnek vagy más szervezetnek. Ezenkívül csak minden ötödik (21 %), LMBTIQ-személyekkel szembeni fizikai vagy szexuális erőszakot jelentenek be. Az életkor példa arra, hogy az elismerés hiánya mint a gyűlöletbeszédre és a gyűlölet-bűncselekményekre való felbujtás oka, valamint a kapcsolódó bűncselekményekre vonatkozó szankciók hiánya a bejelentések számának csökkenéséhez és az idősekkel szembeni gyűlöletbeszéd és gyűlölet-bűncselekmények mértékére vonatkozó információk hiányához vezet. Az AGE platform különösen sajnálatát fejezi ki az „Európa-szerte aggasztó mértékű előfordulási gyakoriság ellenére a rejtett valóság” miatt, és rámutat arra, hogy az idősebb áldozatok láthatatlanságát és védelmének hiányát súlyosbítja, hogy nem ismerik el az életkort olyan okként, amely gyűlölet-bűncselekményekre ösztönözhet.

3.2.5.Büntetőjogi válasz a tagállamokban

A fent ismertetett hatások súlyossága arra késztette a tagállamokat, hogy bűncselekménnyé nyilvánítsák a gyűlöletbeszéd és a gyűlölet-bűncselekmények bizonyos formáit. E magatartás bűncselekménnyé nyilvánítása a társadalmi elégedetlenség üzenetét közvetíti. Ez azt jelzi, hogy ezek a magatartások különösen súlyosak és veszélyesek, és különösen sértik az alapvető emberi jogokat.

A kerethatározat nemzeti jogba való átültetésének eredményeként a gyűlöletbeszéd valamennyi tagállamban faji, bőrszín szerinti, vallási, származási, nemzeti vagy etnikai származás alapján büntetendő. A tagállamok továbbá kifejezetten bűncselekménnyé nyilvánították a gyűlöletbeszédet más védett tulajdonságok tekintetében is: 20 tagállam nyilvánította bűncselekménnyé a szexuális irányultságon alapuló gyűlöletbeszédet, 17 tagállam pedig a biológiai nemen/társadalmi nemen alapuló gyűlöletbeszédet. Ezenkívül 14 tagállam nyilvánította bűncselekménnyé a fogyatékosságon alapuló gyűlöletbeszédet, 6 tagállam pedig az életkoron alapuló gyűlöletbeszédet. Emellett 8 tagállam (akár a fentiek helyett vagy azokat kiegészítve) anélkül nyilvánította bűncselekménnyé a gyűlöletbeszédet, hogy meghatározná a csoportok védett tulajdonságait, és kitágította a gyűlöletbeszéd bűncselekménnyé nyilvánításának lehetőségét, azzal a céllal, hogy megvédje a kisebbségi csoportokat vagy a lakosság bármely részét.

A gyűlölet-bűncselekményeket is széles körben bűncselekménnyé nyilvánították a tagállamokban, vagy önálló bűncselekményként bizonyos bűncselekmények esetében, vagy általános súlyosbító körülményként minden olyan bűncselekmény esetében, amelyet előítéleten alapuló indíttatással követtek el. A fajon, bőrszínen, valláson, származáson, nemzeti vagy etnikai származáson alapuló, a kerethatározat nemzeti jogba való átültetéséből eredő gyűlölet-bűncselekmény bűncselekménnyé nyilvánítása mellett 19 tagállam bűncselekménnyé nyilvánította a szexuális irányultságon alapuló gyűlölet-bűncselekményeket, 17 tagállam pedig a biológiai nemen/társadalmi nemen alapuló gyűlölet-bűncselekményeket. Ezenkívül 13 tagállam nyilvánította bűncselekménnyé a fogyatékosságon alapuló gyűlölet-bűncselekményt, 10 tagállam pedig az életkoron alapuló gyűlölet-bűncselekményt. Emellett 15 tagállam lehetővé teszi a nemzeti bíróságok számára, hogy a büntetőjogi szankció meghatározásakor bármilyen bűncselekménynél figyelembe vegyék az elkövető motivációját, akár alternatívaként, akár a gyűlölet-bűncselekményre vonatkozó önálló bűncselekmény mellett. Egyes tagállamok nem határozták meg a védett tulajdonságokat, hogy azok az intolerancia bármely formáján alapuló gyűlölet-bűncselekményekre is kiterjedjenek.

3.3.A gyűlöletbeszéd és a gyűlölet-bűncselekmény határon átnyúló dimenziója

A gyűlöletbeszéd és a gyűlölet-bűncselekmények határokon átnyúló dimenzióját e jelenségek jellege és hatása, valamint a velük szembeni, közös alapokon folytatott küzdelem különleges szükségessége is bizonyítja.

Ez nyilvánvaló az online elkövetett gyűlöletbeszéd esetében. Az internet határon átnyúló jellege miatt az online gyűlöletbeszéd gyorsan terjed, és bárhol mindenki számára hozzáférhető. Ez megkönnyíti a gyűlöletcsoportok számára, hogy közönségüket a hasonló politikai vagy társadalmi helyzetben lévő országokra is kiterjesszék. A határon átnyúló dimenziót a Bizottság célzott konzultációjára válaszoló érdekeltek többsége is kiemelte, többek között konkrét példákon keresztül. Például a nemi jellegen és különösen az interszexuális személyeken alapuló gyűlöletbeszéd egyre inkább a határokon átnyúló tevékenységet folytató csoportok által elkövetett gyűlöletbeszéd célpontjává vált. Az Európa Tanács is hangsúlyozta, hogy a nemi alapú gyűlöletbeszéd mindenütt jelen van, és határozottabb intézkedésekre szólított fel az ellene való küzdelem érdekében.

Az offline módon (pl. írott sajtóban, televíziós műsorokban, politikai beszédekben vagy sporteseményeken) kifejezett gyűlöletkeltő üzenetek azonban határokon átnyúló dimenzióval rendelkeznek, amit hatásuk is bizonyít, mivel könnyen sokszorosíthatók és széles körben terjeszthetők a határokon átnyúlóan. A célzott konzultáció válaszadóinak több mint 80 %-a úgy vélte, hogy az offline gyűlöletbeszéd határokon átnyúló, átgyűrűző hatást fejt ki. A válaszadók rámutattak arra, hogy a gyűlöletkeltő üzeneteket különböző országokból származó tagokból álló hálózatok fejlesztik és terjesztik. Továbbá a gyűlöletbeszéddel kapcsolatos üzenetek mögött meghúzódó ideológiák nemzetközi szinten alakulnak ki, és ezért határon átnyúló jelenségek.