INDOKOLÁS

1.A JAVASLAT HÁTTERE

•A javaslat indokai és céljai

Az Egyesült Királyság úgy döntött, hogy – az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 50. cikkében foglalt eljárásra hivatkozva – kilép az Európai Unióból. Az Egyesült Királyság kérelme nyomán az Európai Tanács (50. cikk) 2019. április 11-én úgy határozott, hogy 2019. október 31-ig ismételten meghosszabbítja az EUSZ 50. cikkének (3) bekezdésében előírt időszakot. Ha az Egyesült Királyság 2019. október 31-ig nem erősíti meg a kilépésről rendelkező megállapodást, vagy nem kér harmadik alkalommal történő meghosszabbítást, amelyet az Európai Tanács (50. cikk) egyhangúlag elfogad, az EUSZ 50. cikkének (3) bekezdése szerinti időszak az említett időpontban véget ér. Az Egyesült Királyság ezt követően 2019. november 1-jétől harmadik ország lesz a rendezett kilépést biztosító megállapodás nélkül. A Bizottság továbbra is úgy véli, hogy az lenne a legcélravezetőbb, ha az Egyesült Királyság a kilépésről rendelkező megállapodás alapján, rendezett körülmények között lépne ki az Unióból.

Ettől az időponttól kezdődően az Unió egyetlen elsődleges és másodlagos jogszabálya sem alkalmazandó többé az Egyesült Királyságra, és nem lesz a kilépésről rendelkező megállapodásban előírtak szerinti átmeneti időszak. Ez nyilvánvalóan komoly fennakadást okoz majd a polgárok, a vállalkozások és a közintézmények számára, valamint súlyos negatív gazdasági és pénzügyi hatással járna.

Az Európai Unió és az EU-27 tagállamai már eddig is számos jelentős intézkedést hoztak a brexit kapcsán. Az Európai Bizottság például 2018 novembere óta folytatja a felkészülést arra az esetre, ha a kilépés megállapodás nélkül menne végbe. Ez idáig a Bizottság 19 jogalkotási javaslatot terjesztett elő, melyeket a társjogalkotók el is fogadtak. A Bizottság emellett 63 nem jogalkotási aktust is elfogadott, és 100 felkészülési közleményt tett közzé.

A rendkívüli intézkedések valamennyi szintjét megalapozó elveket a 2018. november 13-i, második brexitfelkészülési közleményben fektették le. Ezek közé tartozik különösen az az elv, hogy az említett intézkedések nem orvosolhatják azokat a károkat, amelyek az érintett érdekelt felek felkészülési intézkedéseivel és kellő időben történő fellépésével elkerülhetők lettek volna.

A 2019. április 10-i, negyedik brexitfelkészülési közleményben foglaltak szerint a rendkívüli intézkedések előkészítésével összefüggésben a Bizottság készen áll arra, hogy pénzügyi támogatási intézkedéseket javasoljon a leginkább érintett területekre és ágazatokra gyakorolt hatás enyhítése érdekében, figyelembe véve a rendelkezésre álló forrásokat és az esetleges megállapodás nélküli kilépésből adódóan az uniós költségvetés kiadási és bevételi oldalát érintő kiigazításokat. Annak érdekében, hogy a hatásokkal szembesülő érdekelt felek támogatása a lehető legkevesebb késedelmet szenvedje, az uniós állami támogatási szabályok rugalmas megoldásokat kínálnak a nemzeti támogatási intézkedésekre.

A vállalkozások, különösen az Egyesült Királyság helyzetétől jelentős mértékben függő kis- és középvállalkozások, szintén nehézségekbe ütközhetnek a piachoz való akadálytalan hozzáférés megszűnése következtében, illetve egyéb módokon is érinthetik őket az összetettebbé váló kereskedelmi kapcsolatok. Mindennek következtében munkahelyek szűnhetnek meg. A tagállamok úgy léphetnek fel a munkaerőpiacra gyakorolt negatív hatásokkal szemben, ha a változások kezelését elősegítő támogatási programokat vezetnek be az érintett vállalkozások számára, vagy ha a foglalkoztatási szint fenntartására szolgáló intézkedéseket hoznak.

A brexit a tagállamok közigazgatási szerveire is hatással lesz, mivel egyes érintett ágazatokban nagyon rövid időn belül kell majd további infrastrukturális létesítményeket létrehozniuk és növelniük dolgozóik számát.

Példának okáért a vámügyek és a közvetett adózás területén a nemzeti közigazgatásoknak jelentős beruházásokat kell végrehajtaniuk az infrastruktúrában és az emberi erőforrásokban, elsősorban azokban a tagállamokban, amelyekben az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti kereskedelem fő belépési és kilépési pontjai találhatók. Az állat- és növényegészségügyi ellenőrzések területén az EU27-tagállamok jelenleg új állategészségügyi határállomásokat hoznak létre vagy kibővítik a meglévőket az Egyesült Királyságból az EU-ba érkező behozatal belépési pontjain.

Az ilyen jellegű intézkedések valószínűleg jelentősen befolyásolják a közkiadásokat, különösen rövid távon, és elsősorban a kiemelten érintett tagállamokban. Mindez katasztrofális hatással lehet az említett tagállamok államháztartása szempontjából, és sürgős kiegészítő közfinanszírozást tehet szükségessé. Ezért az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA) – amennyiben tevékenységi körét kiterjesztenék a fenti forgatókönyv negatív hatásainak kezelésére – alapvető segítséget nyújthat az említett tagállamok és államháztartásuk számára.

Az EUSZA-t 2002-ben hozták létre azzal a céllal, hogy a természeti események (például árvizek, viharok, földrengések, vulkánkitörések, erdőtüzek vagy aszályok) által okozott jelentős katasztrófák esetén támogatást nyújtson az uniós tagállamoknak és a csatlakozásra váró országoknak. Az alapból az érintett ország kérelmére, abban az esetben nyújtható támogatás, ha a katasztrófa mértéke alátámasztja az európai szintű beavatkozás szükségességét.

Az alap működésében az uniós szolidaritás ölt testet: a tagállamok megállapodtak abban, hogy az uniós költségvetésbe befolyó kiegészítő források biztosításával támogatják egymást.

A már meghozott vagy tervezett intézkedések ellenére joggal feltételezhető, hogy az Egyesült Királysággal fennálló különösen szoros gazdasági és kereskedelmi kapcsolataik miatt egyes tagállamokat nagyobb mértékben fog érinteni a megállapodás nélküli kilépés, mint a többi tagállamot. Mindez nehezen megbecsülhető mértékű, de mindenképpen jelentős hatást fog gyakorolni a gazdaságra, a munkaerőpiacra és az államháztartásra, különösen rövid távon. Habár egyedi eseményről van szó, a közvetlenül a megállapodás nélküli kilépésre visszavezethető, zavart okozó hatások és az azokból eredő, az államháztartásokra nehezedő terhek jelentős katasztrófának minősülhetnek, ezért az említett hatások enyhítése érdekében indokolt lehet az EUSZA központi elemének számító „szolidaritási elv” alkalmazása.