Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA Ciprus makrogazdasági kiigazítási programjának elfogadásáról és a 2013/236/EU tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről /* COM/2013/0602 final - 2013/0290 (NLE) */





INDOKOLÁS Ciprus 2012. június 25-én az Európai Stabilitási Mechanizmus (ESM) keretében nyújtott pénzügyi támogatásért folyamodott. A Tanács 2013. április 25-i határozata (2013/236/EU tanácsi határozat) értelmében Ciprusnak következetesen végre kell hajtania a makrogazdasági kiigazítási programot, amely kezeli az euróövezet pénzügyi stabilitása tekintetében Cipruson felmerülő kockázatokat, és célja, hogy minél előbb stabil és fenntartható gazdasági és pénzügyi helyzet alakuljon ki az országban. Az ESM kormányzótanácsa 2013. április 24-én elvi döntést hozott a Ciprusnak nyújtandó stabilitási támogatásról, valamint jóváhagyta a konkrét gazdaságpolitikai feltételekről szóló egyetértési megállapodást (a továbbiakban: egyetértési megállapodás) és annak az ESM nevében történő, Bizottság általi aláírását. Az ESM kormányzótanácsa 2013. május 8-án jóváhagyta a pénzügyi segítségnyújtási konstrukcióról szóló megállapodást. A makrogazdasági kiigazítási program célja a pénzügyi piacok bizalmának helyreállítása, a stabil makrogazdasági egyensúly visszaállítása, valamint a gazdaság fenntartható növekedéshez való visszatérésének lehetővé tétele. E célok elérése érdekében a program három pilléren nyugszik. Az első pillér a pénzügyi intézmények szerkezetátalakításán és méretük csökkentésén, valamint felügyeletük megerősítésén alapuló – a tőke- és likviditási hiányok kezelésére irányuló erőfeszítéseket tartalmazó – pénzügyi ágazati stratégia. A második pillér az ambiciózus költségvetési konszolidációs stratégia, amely a 2012-ben kezdeményezett konszolidációs erőfeszítéseken alapul, mindenekelőtt a következő intézkedésekkel: a folyó elsődleges kiadások csökkentése, a kormányzati bevételek növelése, az állami szektor működésének javítása és a költségvetési konszolidáció fenntartása középtávon. A cél a túlzott államháztartási hiány megszüntetése és a bruttó államadósság GDP-hez viszonyított arányának stabil csökkenő pályára állítása középtávon. A hatóságok kötelezettséget vállaltak arra, hogy a hiányt 2016-ig a GDP 3 %-a alá csökkentik. Fenn kell tartani a strukturális és más uniós alapokból származó források felhasználásának, valamint a munkahelyteremtés és növekedés erősítését célzó uniós szakpolitikai kezdeményezéseknek a megfelelő végrehajtását. Ez hozzájárul Ciprus hosszú távú növekedési pályán tartásához. A harmadik pillért az ambiciózus strukturális reformok ütemterve jelenti, amelynek célja a versenyképesség, valamint a fenntartható és kiegyensúlyozott növekedés támogatása a Ciprusnak címzett 2012. évi országspecifikus ajánlásoknak megfelelően, valamint a makrogazdasági egyensúlyhiányok megszüntetésének lehetővé tétele. Összhangban az ifjúsági garancia létrehozásáról szóló, 2013. április 22-i tanácsi ajánlással[1], növelni kell a fiatalok lehetőségeit és javítani kell foglalkoztathatósági kilátásaikat. A hároméves program 2013 közepétől 2016 közepéig tart. A 2013/236/EU határozat 1. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság az EKB – és adott esetben az IMF – közreműködésével elvégezte az egyeztetett intézkedések végrehajtása terén elért előrelépésre, valamint eredményességükre és gazdasági-társadalmi hatásukra vonatkozó első értékelést. Ennek eredményeképpen sor került az egyetértési megállapodás aktualizálására a pénzügyi ágazat reformja, valamint a fiskális politikai és strukturális reformok terén. A pénzügyi ágazatot illetően a módosított egyetértési megállapodás a tőkekorlátozás fokozatos enyhítésére vonatkozó, mérföldköveken alapuló és a bankok likviditási helyzetét figyelembe vevő ütemterv közzétételét tartalmazza. A módosított egyetértési megállapodás emellett új irányítási struktúrára vonatkozó jogi keretrendszer létrehozását írja elő az állami részesedés kezelésére a szövetkezeti hitelintézetek ágazatában. Végezetül ügyfél-átvilágítási és jogalany-átláthatósági cselekvési tervről született megállapodás Ciprus pénzmosás elleni küzdelme részeként. A fiskális politikát illetően a módosított egyetértési megállapodás vállalást tartalmaz a Cyprus Popular Bank tartalékalapjára és nyugdíjalapjaira vonatkozó kompenzációs rendszer elfogadására, amely révén ezek az alapok a Bank of Cyprus ilyen alapjaiéhoz hasonló kezelésben részesülnek. Továbbá rögzítésre került, hogy az uniós alapokból származó források eredményes felhasználása érdekében a ciprusi hatóságoknak biztosítaniuk kell a szükséges nemzeti források rendelkezésre állását a nemzeti hozzájárulások fedezésére. Végezetül – összhangban a 472/2013/EU rendelettel – a módosított egyetértési megállapodás rendelkezései szerint Ciprusnak technikai segítséget kell kérnie a programidőszakra vonatkozóan, valamint átfogó vizsgálatot kell végeznie államháztartása tekintetében. A strukturális reformokat illetően a módosított egyetértési megállapodás részletezi az állami támogatások tervezett reformját, amelynek biztosítania kell, hogy a szociális támogatás biztonsági hálóként szolgáljon és – a munkavállalásra irányuló ösztönzők fenntartása mellett – biztosítson minimumjövedelmet azok számára, akik nem tudják fenntartani az alapvető életszínvonalat. Továbbá Ciprusnak részletes politikai javaslatokat kell kidolgoznia az aktivizálási politikái terén fennálló hiányosságok kezelésére, valamint gyors intézkedéseket kell tennie a fiatalok lehetőségeinek növelése és foglalkoztathatósági kilátásaik javítása érdekében, összhangban az ifjúsági garancia létrehozásáról szóló tanácsi ajánlással. Miután a 472/2013/EU rendelet hatályba lépett, a makrogazdasági kiigazítási programot tanácsi végrehajtási határozat formájában kell elfogadni. A jogbiztonság és az egyértelműség érdekében a Bizottság ezért a programnak a 472/2013/EU rendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján történő, újbóli elfogadására tesz javaslatot. A program tartalma lényegében megegyezik a 2013/236/EU tanácsi határozattal elfogadott programéval, azonban kiegészül a 2013/236/EU határozat 1. cikkének (2) bekezdésével összhangban elvégzett értékelés eredményeivel is. Ezzel egy időben a Bizottság javasolja a 2013/236/EU határozat hatályon kívül helyezését. A javasolt határozat teljes összhangot biztosít az EUMSZ keretében létrehozott többoldalú uniós felügyeleti keret és a makrogazdasági kiigazítási programot alátámasztó politikai feltételek között. A 472/2013/EU rendelet 10. cikke összhangot ír elő a jelentéstételre és a monitoringra vonatkozó követelményeket illetően. 2013/0290 (NLE) Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA Ciprus makrogazdasági kiigazítási programjának elfogadásáról és a 2013/236/EU tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, tekintettel a pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett euróövezeti tagállamok gazdasági és költségvetési felügyeletének megerősítéséről szóló, 2013. május 21-i 472/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre és különösen annak 7. cikke (2) és (5) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, mivel: (1) A 472/2013/EU rendelet azokra a tagállamokra vonatkozik, amelyek a rendelet hatálybalépése idején – többek között az Európai Stabilitási Mechanizmus (ESM) keretében – már pénzügyi támogatásban részesültek. (2) A 472/2013/EU rendelet meghatározza a pénzügyi támogatásban részesülő tagállamokra vonatkozó makrogazdasági kiigazítási program jóváhagyásával kapcsolatos szabályokat, amelyeknek összhangban kell lenniük az Európai Stabilitási Mechanizmus (ESM) létrehozásáról szóló szerződés rendelkezéseivel. (3) Az Európai Stabilitási Mechanizmus (ESM) keretében nyújtott pénzügyi támogatás iránti, 2012. június 25-i ciprusi kérelemmel kapcsolatban hozott 2013. április 25-i (2013/236/EU) tanácsi határozat értelmében Ciprusnak makrogazdasági kiigazítási programot kell következetesen végrehajtania. (4) Az ESM kormányzótanácsa 2013. április 24-én elvi döntést hozott a Ciprusnak nyújtandó stabilitási támogatásról, valamint jóváhagyta a konkrét gazdaságpolitikai feltételekről szóló egyetértési megállapodást (a továbbiakban: egyetértési megállapodás) és annak az ESM nevében történő, Bizottság általi aláírását. (5) A 2013/236/EU tanácsi határozat 1. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság az EKB-val és adott esetben az IMF-fel együttműködve elvégezte az egyeztetett intézkedések végrehajtása terén elért előrelépésre, valamint eredményességükre és gazdasági-társadalmi hatásukra vonatkozó első értékelést. Az értékelés eredményeképpen sor került a jelenlegi makrogazdasági kiigazítási program aktualizálására, amely tükrözi a ciprusi hatóságok által 2013 második negyedévéig tett lépéseket. (6) Miután a 472/2013/EU rendelet hatályba lépett, a makrogazdasági kiigazítási programot tanácsi végrehajtási határozat formájában kell elfogadni. A jogbiztonság és az egyértelműség érdekében a programot a 472/2013/EU rendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján újból el kell fogadni. A program tartalmának meg kell egyeznie a 2013/236/EU tanácsi határozattal elfogadott programéval, azonban ki kell egészülnie a 2013/236/EU határozat 1. cikkének (2) bekezdésével összhangban elvégzett értékelés eredményeivel is. Ezzel egy időben hatályon kívül kell helyezni a 2013/236/EU tanácsi határozatot. (7) A Bizottság az EKB és az IMF közreműködésével elvégezte az egyeztetett intézkedések végrehajtása terén elért előrelépésre, valamint eredményességükre és gazdasági-társadalmi hatásukra vonatkozó első értékelést. Ennek eredményeképpen a pénzügyi ágazat reformja, valamint a fiskális politikai és strukturális reformok terén az alábbiakat érintően sor került az egyetértési megállapodás aktualizálására: i. a tőkekorlátozás fokozatos enyhítésére vonatkozó ütemterv; ii. új irányítási struktúrára vonatkozó jogi keretrendszer létrehozása az állami részesedés kezelésére a szövetkezeti hitelintézetek ágazatában; iii. cselekvési terv a pénzmosás elleni küzdelemmel kapcsolatban; iv. a Cyprus Popular Bank tartalékalapjára és nyugdíjalapjaira vonatkozó kompenzációs rendszer; v. a szükséges nemzeti források rendelkezésre állásának biztosítása a strukturális és más uniós alapokból finanszírozott projektek nemzeti hozzájárulásainak fedezésére; vi. az állami támogatások tervezett reformjának részletezése; valamint vii. részletes politikai javaslatok kidolgozása az aktivizálási politika terén, továbbá gyors intézkedések megvalósítása a fiatalok lehetőségeinek növelése és foglalkoztathatósági kilátásaik javítása érdekében. A pénzügyi, fiskális és strukturális területek átfogó és ambiciózus reformjának végrehajtása révén meg kell őrizni a ciprusi államadósság középtávú fenntarthatóságát. (8) Ciprus átfogó szakpolitikai intézkedéscsomagjának végrehajtása során célszerű, hogy a Bizottság további szakpolitikai tanácsokat, egyes területeken pedig technikai segítséget nyújtson. Amennyiben egy makrogazdasági kiigazítási programot végrehajtó tagállam úgy ítéli meg, hogy nem rendelkezik megfelelő igazgatási kapacitásokkal, a Bizottságtól technikai segítséget kérhet, amely ebből a célból szakértői csoportokat hozhat létre. (9) A ciprusi hatóságok a hatályos nemzeti szabályoknak és gyakorlatoknak megfelelően kikérik a szociális partnerek és a civil társadalmi szervezetek véleményét a makrogazdasági kiigazítási program előkészítése, végrehajtása, monitoringja és értékelése során, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk (1) A fenntartható gazdasági növekedési pályára való visszatérés, valamint a költségvetési és pénzügyi stabilitás helyreállításának megkönnyítése érdekében Ciprus következetesen végrehajtja a makrogazdasági kiigazítási programot (a továbbiakban: program), amelynek fő elemeit e határozat 2. cikke tartalmazza. A program kezeli az euróövezet pénzügyi stabilitása tekintetében Cipruson felmerülő kockázatokat, és célja, hogy minél előbb stabil és fenntartható gazdasági és pénzügyi helyzet alakuljon ki, és az ország ismét képes legyen önmagát teljes körűen a nemzetközi pénzügyi piacokról finanszírozni. A program kellő mértékben figyelembe veszi az EUMSZ 121., 126., 136. és 148. cikke alapján Ciprusnak címzett tanácsi ajánlásokat, valamint a Ciprus által az ajánlásoknak való megfelelés érdekében tett intézkedéseket, és egyúttal a szükséges szakpolitikai intézkedések kiszélesítésére, megerősítésére és elmélyítésére irányul. (2) A Bizottság az EKB és adott esetben az IMF közreműködésével nyomon követi a program végrehajtása terén a Ciprus által elért előrehaladást. Ciprus teljes mértékben együttműködik a Bizottsággal és az EKB-val. Mindenekelőtt minden olyan információt közöl velük, amelyet a program monitoringjához szükségesnek találnak. A ciprusi hatóságok előzetes egyeztetést folytatnak a Bizottsággal, az EKB-val és az IMF-fel azoknak a politikáknak az elfogadását illetően, amelyek nem szerepelnek e végrehajtási határozatban, de jelentősen befolyásolhatják a programcélok teljesítését. (3) A Bizottság az EKB-val és adott esetben az IMF-fel együttműködve, a ciprusi hatóságokkal együtt megvizsgálja a program azon módosításait és frissítéseit, amelyekre annak érdekében lehet szükség, hogy megfelelően figyelembe vegyék többek között a makrogazdasági és költségvetési előrejelzések és a tényleges adatok közötti jelentős eltéréseket (beleértve a foglalkoztatást), a negatív átgyűrűző hatásokat, valamint a makrogazdasági és pénzügyi sokkokat. A program zökkenőmentes végrehajtása érdekében és az egyensúlyhiányok fenntartható módon történő megszüntetése céljából a Bizottság a költségvetési, pénzpiaci és strukturális reformokkal kapcsolatban folyamatos tanácsadást és útmutatást biztosít az ország számára. A Bizottság rendszeres időközönként értékeli a program gazdasági hatását, és ajánlást tesz a növekedés és munkahelyteremtés fokozásához, a szükséges költségvetési konszolidáció biztosításához és a káros társadalmi hatások minimalizálásához szükséges korrekciókra. Ezzel összefüggésben nyilvánosságra kell hozni a makrogazdasági kiigazítási programot, annak céljait és a kiigazítás várható szerkezetét. 2. cikk (1) A program fő céljai a következők: a ciprusi bankszektor stabilitásának helyreállítása; a folyamatban lévő költségvetési konszolidáció folytatása és strukturális reformok végrehajtása a versenyképesség, valamint a fenntartható és kiegyensúlyozott növekedés támogatása érdekében. (2) Ciprus magas színvonalú, tartós intézkedésekkel folytatja a túlzotthiány-eljárás keretében vállalt kötelezettségeinek megfelelő költségvetési konszolidációt, a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportokra gyakorolt hatás minimalizálása mellett. (3) Ciprus felkészül további konszolidációs intézkedések meghozatalára annak érdekében, hogy 2016-ig a GDP 3 %-a alá csökkentse a hiányt. Konkrétabban: a hátrányos makrogazdasági hatások miatti bevételkiesés vagy a megnövekedett szociális kiadások esetén a ciprusi kormány felkészül arra, hogy további intézkedéseket tegyen a programcélok fenntartása érdekében, többek között a diszkrecionális kiadások csökkentésével, a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportokra gyakorolt hatás minimalizálása mellett. A programidőszak során a programban tervezettnél nagyobb összegben befolyó pénzbevételt, ideértve bármely váratlan bevételt, megtakarításra vagy adósságcsökkentésre kell felhasználni. A programcélok túlteljesítése esetén, amennyiben ez tartósnak tekinthető, a későbbi években csökkenhet a kiegészítő intézkedések iránti igény. (4) Ciprus továbbra is gondoskodik a strukturális és más európai uniós alapokból származó támogatások megfelelő végrehajtásáról, figyelemmel a program költségvetési céljaira. Az európai uniós alapokból származó források eredményes felhasználása érdekében a ciprusi kormány biztosítja, hogy az európai strukturális és beruházási alapok (ERFA, ESZA, Kohéziós Alap, EMVA és EHA/ETHA) vonatkozásában a 2007–2013 és a 2014–2020 programozási időszak során rendelkezésre álljanak a szükséges nemzeti források a nemzeti hozzájárulások – köztük a nem elszámolható kiadások – fedezésére, figyelembe véve az EBB által nyújtott finanszírozási lehetőségeket is. A ciprusi hatóságok biztosítják a jelenlegi és a jövőbeni programok végrehajtásához szükséges intézményi kapacitás javítását, valamint az irányító hatóságok és végrehajtó szervek megfelelő személyi állományának rendelkezésre állását. (5) A pénzügyi ágazat stabilitásának helyreállítása érdekében Ciprus folytatja a bankszektor mélyreható reformját és szerkezetátalakítását, és – feltőkésítéssel, likviditási helyzetük kezelésével és felügyeletük fokozásával – megerősíti az életképes bankokat. A program a következő intézkedéseket és eredményeket irányozza elő: a) a bankszektor likviditási helyzetének szoros ellenőrzése. A tőke szabad mozgására vonatkozó átmeneti korlátozások (többek között a készpénzfelvétel, a kifizetések és transzferek korlátai) szoros ellenőrzése. A cél az, hogy a korlátozás csak addig álljon fenn, amíg az a pénzügyi rendszer stabilitását érintő súlyos kockázatok enyhítése érdekében feltétlenül szükséges. Közzéteszik a tőkekorlátozás fokozatos enyhítésére vonatkozó, mérföldköveken és a program végrehajtásának előrehaladásán alapuló, a bankok likviditási helyzetét figyelembe vevő ütemtervet. A központi banki finanszírozásra vagy állami támogatásra támaszkodó belföldi bankok finanszírozásra és tőkeszükségletre vonatkozó középtávú terveinek reálisan tükrözniük kell a bankszektorban várható hitelállomány-leépítést, és mérsékelniük kell a központi bankok által nyújtott hitelektől való függést, miközben el kell kerülniük eszközeik kényszereladását és a hitelszűkét. A likviditási minimumkövetelményekre vonatkozó szabályokat aktualizálni kell a jövőbeli túlzott kibocsátási koncentráció elkerülése céljából; b) a szükséges szabályozási feltételek elfogadása az elsődleges alapvető tőkére (core Tier 1) vonatkozó tőkemegfelelési mutató minimumának 2013 végéig 9 %-ra való növelése tekintetében; c) intézkedések végrehajtása annak érdekében, hogy minimalizálni lehessen a bankok szerkezetátalakítása miatt az adófizetőkre háruló költségeket. Az állami támogatás igénybevétele előtt az alultőkésített kereskedelmi és szövetkezeti hitelintézetek a lehető legnagyobb mértékben magánforrásokból tőkeemelést hajtanak végre. Az állami támogatás nyújtását megelőzően a szerkezetátalakítási terveket az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak megfelelően hivatalosan jóvá kell hagyni. A tőkehiányos kereskedelmi bankok, ha az egyéb eszközök nem megfelelőek, az állami támogatásokra vonatkozó eljárásoknak megfelelően feltőkésítési támogatást igényelhetnek; d) hitelnyilvántartás létrehozása, a hitel-keletkeztetési és -kezelési folyamatok hatályos szabályozási keretének felülvizsgálata és szükség esetén módosítása, a kereskedelmi bankok irányításának megerősítését célzó jogszabályok elfogadása; e) a bankok irányításának megerősítése, többek között a független igazgatótanácsi tagok vagy velük kapcsolatban álló felek számára nyújtott hitelezés tilalma; f) a nemteljesítő hitelek lehető legnagyobb mértékű visszafizettetése, miközben vissza kell szorítani a hitelfelvevők stratégiai nemteljesítésére irányuló ösztönzőket. Ez magában foglalja a biztosíték felhasználására vonatkozó korlátozások enyhítését, valamint a nemteljesítő hitelek megfelelő nyomon követését és kezelését; g) a szövetkezeti hitelintézetekre és a kereskedelmi bankokra vonatkozó szabályozás és felügyelet összehangolásának teljesítése; h) a szövetkezeti hitelintézeti szektor jövőbeli struktúrájára, működésére és életképességére vonatkozó, a Central Bank of Cyprus által – a Bizottsággal, az EKB-val és az IMF-fel folytatott egyeztetést követően – kidolgozott stratégia végrehajtása; i) meg kell erősíteni a vállalati és háztartási szektor eladósodottságának nyomon követését, és létre kell hozni a magánszektor adósságának célzott átstrukturálását lehetővé tevő keretet, annak érdekében, hogy ezzel elősegítsék az újbóli hitelezést, és csökkentsék a hitelfelvételhez kapcsolódó megkötéseket; j) a pénzmosás elleni küzdelem keretrendszerének további tökéletesítése, valamint jobb ügyfél-átvilágítási és jogalany-átláthatósági gyakorlaton alapuló cselekvési terv végrehajtása, összhangban a legjobb gyakorlattal; k) szabályozás benyújtása a tőkeérték szintjének megfelelő önkéntes felügyeletre vonatkozóan; l) a helyszínen kívüli rendszeres bankfelügyelet stresszteszttel való kibővítése; m) kötelező közzétételi követelmények bevezetése annak biztosítására, hogy a bankok rendszeresen közöljék a piacokkal a műveleteik szerkezetátalakítása terén elért előrelépést; valamint n) új irányítási struktúrára vonatkozó jogi keretrendszer létrehozása a szövetkezeti hitelintézetek ágazatában való állami részesedés kezelésére. (6) A ciprusi hatóságok 2013 során szigorúan végrehajtják a 2013. évi (módosított) költségvetési törvényt, beleértve a pénzügyi támogatás első részletének odaítélése előtt elfogadott, legalább 351 millió EUR-t (a GDP 2,1 %-át) kitevő újabb tartós intézkedéseket. Ciprus elfogadja a következő intézkedéseket: a) a gépjárművekre vonatkozó adórendszer reformja környezetvédelmi megfontolások figyelembevételével és középtávon többletbevétel elérése céljából; valamint b) a Cyprus Popular Bank tartalékalapjára és nyugdíjalapjaira vonatkozó kompenzációs rendszer létrehozása, amely révén ezek az alapok a Bank of Cyprus ilyen alapjaiéhoz hasonló kezelésben részesülnek, és amely figyelembe veszi az egyes alapok cash-flow és aktuáriusi helyzetét, továbbá csökkenti az államháztartási hiányra mért hatást. Tekintettel ezen alapok szociális jóléti jellegére, lehetőség van a 2013. évi államháztartási hiánycél e rendszer költségvetési hatását figyelembe vevő módosítására; c) a 2012 decembere óta elfogadott konszolidációs intézkedések teljes mértékű végrehajtása. (7) Ciprus 2014. január 1-jétől a következő intézkedéseket alkalmazza: a) a kiadási oldalon a költségvetés tartalmazza a következőket: a célzottság javítása révén a szociális juttatásokra fordított teljes összeg csökkentése; a közalkalmazotti és a szélesebb állami szektorbeli bérek és túlóra-kifizetések további csökkentése; a diákok és a nyugdíjasok térítéses közlekedési bérletének bevezetése; és strukturális reformok bevezetése az oktatásban a forrásfelhasználás javítása érdekében; valamint b) a bevételi oldalon a 2014. évi költségvetés tartalmazza a következőket: az állami és a magánszektorbeli munkavállalók bruttó jövedelmére kivetett ideiglenes járulék kiterjesztése 2016. december 31-ig; a hozzáadottérték-adó és a jövedéki adó emelése; valamint az általános társadalombiztosítási rendszerbe fizetett járulékok növelése. (8) Az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának biztosítása érdekében Ciprus fiskális-strukturális reformokat hajt végre, amelyek többek között a következő intézkedéseket és eredményeket tartalmazzák: a) adott esetben az általános és az állami szektorbeli nyugdíjrendszer további reformja annak érdekében, hogy a rendszer – a nyugdíjak megfelelőségének fenntartása mellett – hosszú távon életképes legyen. A reformlehetőségekről aktuáriusi tanulmányt kell készíteni; b) az egészségügyi kiadások növekedésének ellenőrzése az alapvető egészségügyi ellátás számára szükséges elegendő eszköz biztosítása érdekében, a finanszírozási struktúra fenntarthatóságának és az állami egészségügyi ellátás hatékonyságának erősítése révén; nemzeti egészségügyi rendszer végrehajtása, pénzügyi fenntarthatóságának garantálása és a teljes körű lefedettség biztosítása mellett; c) a közkiadások és a költségvetési folyamat hatékonyságának fokozása a jobb államháztartás-irányítás részét képező hatékony középtávú költségvetési keret révén, ezáltal hozzájárulva az alapvető szakpolitikák – például az oktatás és az egészségügy – számára szükséges elegendő eszköz biztosítását figyelembe vevő költségvetési konszolidációs erőfeszítésekhez. Ennek a keretrendszernek teljes mértékben meg kell felelnie a tagállamok költségvetési keretrendszerére vonatkozó követelményekről szóló, 2011. november 8-i 2011/85/EU tanácsi irányelvnek[2], valamint a 2012. március 2-án Brüsszelben aláírt, a gazdasági és monetáris unióbeli stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló szerződésnek; d) a köz- és magánszféra közötti partnerségek megfelelő, a legjobb gyakorlat alapján kialakított jogi és intézményi keretének elfogadása; e) az állami tulajdonú és részben állami tulajdonú vállalatok stabil vállalatirányítási rendszerének kialakítását célzó program kidolgozása, valamint privatizációs terv kezdeményezése a gazdasági hatékonyság javítása és az adósság fenntarthatóságának helyreállítása céljából; f) átfogó reformterv kidolgozása és végrehajtása az adóbeszedés és -igazgatás hatékonyságának és eredményességének javítása céljából, többek között az adócsalás és az adókikerülés elleni küzdelemmel kapcsolatos, valamint a nemzetközi adóügyi együttműködést és az adózással kapcsolatos információk cseréjét szabályozó törvények és előírások teljes mértékű és megfelelő időben történő alkalmazhatóságának megőrzését célzó intézkedésekkel; g) az ingatlanadó rendszerének reformja; h) a közigazgatás reformja működésének és költséghatékonyságának javítása céljából, különösen a közszolgáltatások méretének, foglalkoztatási feltételeinek és működési felépítésének felülvizsgálata révén, a cél a kormányzati források hatékony felhasználásának biztosítása és minőségi szolgáltatás nyújtása a lakosság számára; továbbá i) a szociális jóléti ellátások általános rendszerének és szintjeinek reformja, a források hatékony felhasználása céljából és annak biztosításához, hogy kialakuljon a jóléti támogatások és a munkavállalásra ösztönző intézkedések megfelelő egyensúlya. Az állami támogatások tervezett reformjának biztosítania kell, hogy a szociális támogatás biztonsági hálóként szolgáljon, és – a munkavállalásra irányuló ösztönzők fenntartása mellett – biztosítson minimumjövedelmet azok számára, akik nem tudják fenntartani az alapvető életszínvonalat; valamint j) átfogó vizsgálat végzése az államháztartás tekintetében többek között annak értékelésére, hogy milyen okok vezettek a túlzott adósságszint kialakulásához. (9) Ciprus biztosítja, hogy a bérindexálás felfüggesztése a tágabb értelemben vett állami szférában a program végéig érvényben maradjon. A minimálbér bármely módosításának elfogadása előtt egyeztetni kell a szociális partnerekkel, és a módosításnak összhangban kell lennie a gazdasági és munkaerő-piaci fejleményekkel. (10) Ciprus részletes politikai javaslatokat dolgoz ki az aktivizálási politikái terén fennálló hiányosságok kezelésére, továbbá gyors intézkedéseket tesz a fiatalok lehetőségeinek növelése és foglalkoztathatósági kilátásaik javítása érdekében, összhangban az ifjúsági garancia létrehozásáról szóló tanácsi ajánlással. A fiataloknak szóló intézkedések tervezésének, irányításának és végrehajtásának jól kell illeszkednie az aktivizálási politikák tágabb rendszeréhez, valamint összhangban kell állnia a szociális jóléti rendszer reformjával és az elfogadott költségvetési célokkal. (11) A belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[3] teljes körű végrehajtása érdekében Ciprus elfogadja az ágazatspecifikus jogszabályok még hátralévő szükséges módosításait. A szolgáltatások piacán meg kell szüntetni az indokolatlan korlátokat, különösen a szabályozott szakmákkal összefüggésben. Az illetékes versenyhatóság működésének javítása, valamint a nemzeti szabályozási hatóságok függetlenségének és hatáskörének megerősítése révén javítani kell a versenyjogi keretet. (12) Ciprus biztosítja a tulajdonilap-kiadással kapcsolatos hátralék csökkentését, és lépéseket tesz annak érdekében, hogy az ingatlanvásárlás esetén mihamarabb megtörténjen a jelzálog törlése, illetve az új jelzálog bejegyzése a tulajdoni lapon, valamint garantált időtartamot állapít meg az építési engedélyek és a tulajdoni lapok kiadására vonatkozóan. (13) Ciprus módosítja a jelzáloggal terhelt ingatlanok kényszereladási eljárására vonatkozó szabályokat, és a lehető legrövidebb időn belül lehetővé teszi a magánárverések lebonyolítását. A bírósági eljárásokat fel kell gyorsítani, és a program befejezéséig meg kell szüntetni az ügyhátralékokat. Ciprus lépéseket tesz turizmusa versenyképességének fokozása céljából, a beazonosított számszerűsített – többek között a 2011–2015 közötti időszakra vonatkozó, nemrégiben módosított turisztikai stratégiában szereplő – célok végrehajtásához vezető, konkrét cselekvési terv létrehozása révén. Ciprus jelentést készít a repüléspolitikai stratégia alapjául szolgáló légi összeköttetési szükségletekről. (14) A villamos energiáról szóló irányelv 44. cikkének (2) bekezdése és a gázirányelv 49. cikkének (1) bekezdése ellenére Ciprus az energiaszektorban teljes körűen végrehajtja a harmadik energiacsomagot. Ciprus fontolóra veszi az említett cikkekben biztosított eltérések igénybevételét. Ezzel párhuzamosan ki kell dolgozni a ciprusi energiaszektor átalakítására vonatkozó átfogó fejlesztési tervet. A terv a következőkre terjed ki: a) a földgázkitermeléshez szükséges infrastruktúra ütemterve, amely figyelembe veszi a kereskedelmi lehetőségeket és kockázatokat; b) az átalakított energiaszektor és a gázexport szabályozási rendszerének és piacszervezésének átfogó körvonalazása, beleértve a bevételeket maximalizáló engedélyezési és adórendszert; valamint c) a szénhidrogén-készletek kezelésére irányuló intézményi keret létrehozásának terve, beleértve egy – a nemzetközileg elismert legjobb gyakorlatok alapján felállított – erőforrásalapot, amely megkapná és kezelné a tengeri földgázkitermelésből származó állami bevételeket. (15) Ciprus kérelmet nyújt be az Európai Bizottsághoz a programidőszakra szóló technikai segítségnyújtásra vonatkozóan. A kérelemben meg kell jelölni azokat a területeket, amelyekre vonatkozóan a ciprusi hatóságok a makrogazdasági kiigazítási program végrehajtása szempontjából nélkülözhetetlennek tartják a technikai segítségnyújtást vagy más tanácsadói szolgáltatást. 3. cikk A 2013/236/EU tanácsi határozat hatályát veszti. 4. cikk Ennek a határozatnak a Ciprusi Köztársaság a címzettje. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a Tanács részéről az elnök [1] HL C 120., 2013.4.26., 1. o. [2] HL L 306., 2011.11.23., 41. o. [3] HL L 376., 2006.12.27., 36. o.