[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 22.12.2008

COM(2008) 880 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK

2007. ÉVI JELENTÉS A PHARE PROGRAMRÓL, TÖRÖKORSZÁG ELŐCSATLAKOZÁSI ESZKÖZÉRŐL, A CARDS PROGRAMRÓL ÉS AZ ÁTMENETI TÁMOGATÁSRÓL {SEC(2008) 3075}

Bevezetés

2007 óta az Európai Unió (EU) előcsatlakozási támogatásait egyetlen eszközön, az ún. előcsatlakozási támogatási eszközön (IPA) keresztül nyújtják, amellyel célirányos támogatás biztosítható mind a tagjelölt, mind a potenciális tagjelölt országok számára. Az IPA a következő öt korábbi uniós pénzügyi eszköz helyébe lép: PHARE[1], ISPA[2], SAPARD[3], előcsatlakozási eszköz Törökország részére[4] és CARDS[5].

Ez a jelentés a PHARE, a Törökország részére nyújtott előcsatlakozási eszköz, a CARDS, valamint az átmeneti támogatások[6] 2007. évi végrehajtását tekinti át. Meg kell jegyezni, hogy mivel 2006. volt a PHARE, a Törökország részére nyújtott előcsatlakozási eszköz, valamint a CARDS utolsó programozási éve; 2007-ben nem indítottak új programokat ezen eszközökön keresztül. A tagjelölt és a potenciális tagjelölt országok esetében a 2007. évi programozás az új eszközön, az IPA-n keresztül valósult meg, és erről az 1085/2006 IPA rendelet 13. cikke (6) bekezdésének megfelelően a 2007-es éves IPA jelentés számol majd be.

A PHARE előcsatlakozási támogatásnak az alábbi célkitűzései voltak: a tagjelölt és a csatlakozó országok támogatása közigazgatásuk és intézményeik megerősítésére vonatkozó erőfeszítéseikben, hogy hatékonyan működhessenek az Európai Unióban belül, az Európai Közösség jogszabályaival való konvergencia ösztönzése, az átmeneti időszakok szükségességének csökkentése, és a gazdasági és társadalmi kohézió előmozdítása.

A CARDS program célja a nyugat-balkáni országok (Albánia, Bosznia-Hercegovina, Horvátország, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró és az ENSZ BT 1244/99. határozatában foglaltak szerint Koszovót is magában foglaló Szerbia) bevonása volt a stabilizációs és társulási folyamatba. Ez a folyamat a régión belüli stabilitást igyekszik előmozdítani, mialatt az Európai Unióval való szorosabb partnerséget is elősegíti.

Ez a jelentés információt tartalmaz az új tagállamoknak nyújtott átmeneti támogatásról is, amelyet azért vezettek be, hogy lehetővé tegyék az intézményfejlesztési támogatás folyamatosságát azzal a céllal, hogy megerősödjön és egységesedjen a közösségi vívmányok végrehajtásához szükséges intézményi és adminisztratív kapacitás.

1. ÉVES ÁTTEKINTÉS

1.1. A bővítési folyamat legfontosabb fejleményei 2007-ben

2007-ben az Európai Tanács 2006. decemberi ülésén hozott, bővítésre vonatkozó megújított konszenzus alapján sikerült előrelépést elérni. A 2007. év Bulgária és Románia csatlakozásával kezdődött. Az év számos jelentős eseményt hozott Törökországban és a Nyugat-Balkánon: előrelépést a csatlakozási, valamint a stabilizációs és társulási folyamat területén, tárgyalásokat Koszovó státuszáról, és az új előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) elindítását.

2007. november 6-án a Bizottság ismertette éves stratégiai dokumentumát az országjelentésekkel, valamint a tagjelölt és a potenciális tagjelölt országokra[7], illetve Koszovóra vonatkozó csatlakozási és európai partnerségi javaslatokkal együtt. Bizottság stratégiai dokumentuma megerősítette a bővítési stratégia alapelveit és célkitűzéseit. Felhívta a figyelmet számos, az érintett országok előtt álló jelentős kihívásokra. Kijelentette, hogy már a felkészülés korai szakaszában elsőbbséget biztosítanak az alapvető kormányzási kérdéseknek, beleértve az intézményépítést, az igazságügy és a közigazgatás reformját, valamint a szervezett bűnözés és a korrupció megelőzését. Ez a megközelítés összhangban áll a Bővítési Főigazgatóságnak a bővítési országok közigazgatási reformjára vonatkozó belső értékelésével.

További előrelépést értek el a Horvátországgal és Törökországgal folytatott csatlakozási tárgyalások során. Horvátország esetében 2007 decemberére tizenhat fejezetet nyitottak meg, amelyből kettőt ideiglenesen lezártak. Törökország esetében hat fejezetet nyitottak meg, amelyből egyet zártak le. A 2006. decemberi tanácsi következtetésekkel összhangban nyolc fejezetet nem nyitnak meg addig, amíg Törökország végre nem hajtja a társulási megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvében foglaltakat. A Bővítési Főigazgatóság figyelemmel kísérte Törökország társulási megállapodásának, valamint Horvátország és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság stabilizációs és társulási megállapodásainak (STM) a végrehajtását. A három ország közül egyik sem tett megfelelő előrelépést a felállított prioritások megvalósításában.

2007-ben előrelépés történt a nyugat-balkáni országokkal kötött STM-ek teljesítésének irányába. Albánia folytatta ideiglenes megállapodásának a végrehajtását. Montenegróval 2007 októberében írtak alá STM-et. Szerbiával 2007 júniusában folytatódtak az stabilizációs és társulási megállapodási tárgyalások, melyek novemberben a megállapodás parafálásához vezettek. Bosznia-Hercegovinával decemberben parafálták az STM-et. Ezen stabilizációs és társulási megállapodások aláírásának előfeltétele volt a vonatkozó feltételek teljesítése.

A Nyugat-Balkánt illetően a Bizottság tovább támogatta a stabilizációs és társulási folyamatot, valamint a theszaloníki cselekvési program végrehajtásának koordinálását. 2007 végére vízumkönnyítési és visszafogadási megállapodásokat kötöttek Albániával, Bosznia-Hercegovinával, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal, Montenegróval és Szerbiával. A stratégiai dokumentum bejelentette a vízummentes utazás feltételeiről szóló párbeszéd elindítását és további felsőoktatási ösztöndíjak rendelkezésre bocsátását a régió hallgatói számára.

2007-ben befejeződtek az ENSZ Főtitkár különmegbízottja, Martti Ahtisaari védnöksége alatt folytatott tárgyalások Koszovó státuszáról, azonban a jogállás nem rendeződött véglegesen. Nem vezettek megegyezéshez a két fél között ezt követően folytatott tárgyalások Koszovó jogállásáról, amelyek során az Európai Unióból, az Egyesült Államokból és Oroszországból álló trojka közvetített. Az EU, beleértve a Bizottságot, tovább folytatta az ehhez a folyamathoz és a reformokhoz nyújtott tanácsadását és támogatását Koszovóban.

A délkelet-európai együttműködési folyamat (SEECP) 2007. májusi zágrábi csúcstalálkozóján döntést hoztak a regionális felelősségvállalás felé történő átmenetről a regionális együttműködés folyamatában. Mivel a Stabilitási Egyezmény nagyrészt végrehajtotta feladatát, ezért elkezdődött az a folyamat, hogy felváltsák egy délkelet-európai együttműködési folyamathoz kapcsolódó új regionális együttműködési tanáccsal (RCC). Kinevezték az RCC főtitkárát, és Szarajevót jelölték ki titkársága székhelyéül. Júliusban hatályba lépett az új Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodás (CEFTA).

A bővítési folyamat kommunikációja továbbra is kiemelt fontosságú volt. Május 1-én a tíz új tagállammal való bővítés harmadik évfordulóján egyebek közt a következő tevékenységek zajlottak: külön weboldal esettanulmányoknak, tényeknek és adatoknak, valamint képgalériának az EUROPA honlapon; audiovizuális anyagok a Europe by Satellite műholdas oldalon; újságírók látogatása három új tagállamban, valamint hét tagállam kereskedelmi kamarájával együtt szervezett szemináriumsorozatok.

2007-ben a Bizottság elkezdett továbbá kidolgozni egy új civil társadalmi eszközt, amely három tevékenységi területre fog kiterjedni: (i) a helyi civil társadalmi kezdeményezések és a kapacitásépítés támogatása; (ii) emberek közötti párbeszéd program, az érdekelt felek megismertetése az EU szakpolitikáival, intézményeivel és szerveivel; valamint (iii) (nemzetközi) partnerségi tevékenységek támogatása.

1.2. Az Európai Tanács 2007. évi ülésének főbb következtetései

Az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsa 2007. decemberi ülésén az alábbi következtetésekkel üdvözölték a bővítési stratégiát:

„Az Európai Tanács által 2006 decemberében elfogadott bővítési stratégiával és a Tanács 2006. december 11-i következtetéseivel összhangban a Tanács üdvözli a Bővítési stratégia és fő kihívások (2007–2008) című, november 6-i bizottsági közleményt, és tudomásul veszi az abban foglalt elemzést és ajánlásokat. Az EU bővítési stratégiájának alapját továbbra is a bővítéssel kapcsolatos megújult konszenzus képezi, amely a kötelezettségvállalások megszilárdításán, a méltányos és szigorú feltételrendszeren, a jobb kommunikáción, valamint az új tagállamok integrálására való képességen alapul. A jobb minőségű bővítési folyamat garantálja azt, hogy a bővítés a jövőben is előmozdítja a békét, a demokráciát és a stabilitást a kontinens egészén, és konkrét előnyökkel jár a fokozott kereskedelem, beruházás és gazdasági növekedés szempontjából.

A jövő év kulcsfontosságú az EU bővítési stratégiájának megszilárdítása és végrehajtása, valamint a nyugat-balkáni átmeneti folyamat támogatása szempontjából. A Tanács emlékeztet az e kérdésre vonatkozó különböző javaslatokra, és arra, hogy a Nyugat-Balkán jövője az Európai Unióban van. Ezek alapján a megújított konszenzus következetes végrehajtása fontosabb, mint valaha.

A Tanács megerősíti, hogy a tárgyalások üteme elsősorban attól az egyes országok esetében érdemeik alapján megítélt előrehaladástól függ, amelyet a kiinduló és záró kritériumok, valamint a tárgyalási keret követelményei teljesítésében – beleértve a jelenleg felülvizsgálat alatt álló csatlakozási partnerségek végrehajtását is – a tárgyaló országok mutatnak. A Tanács emlékeztet arra, hogy azokat a fejezeteket, amelyek technikai előkészítése megtörtént, a megállapított eljárások szerint, a tárgyalási kerettel összhangban meg fogják nyitni. Ezzel összefüggésben a Tanács várakozással tekint a Törökországgal és Horvátországgal e hónap folyamán később tartandó kormányközi konferenciák elé. Alapvető fontosságú továbbá, hogy a bővítési politika a tárgyalások valamennyi szakaszában méltányos és szigorú feltételrendszert irányoz elő. E tekintetben a Tanács üdvözli a Bizottság azon szándékát, miszerint tovább kívánja javítani a bővítési folyamat minőségét azáltal, hogy már a korai szakaszban foglalkozik a közigazgatási, az igazságügyi reform és a korrupció elleni küzdelem területén a kulcsfontosságú prioritási kérdésekkel, teljes mértékben felhasználja a teljesítménymutatókat és a hatástanulmányokat, és átláthatóbbá teszi a folyamatot. Ez jelentősen hozzájárul annak biztosításához, hogy a közvélemény széleskörűen és folyamatosan támogassa a bővítési folyamatot.”

Az Európai Tanács ezt követő 2007. decemberi ülésén jóváhagyták ezeket a következtetéseket:

„Az Európai Tanács tudomásul veszi a bővítési stratégiáról szóló bizottsági közleményt, és jóváhagyja az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsának december 10-i következtetéseit.”

2. PROGRAMOZÁS ÉS A PROGRAMOK VÉGREHAJTÁSA: ÁLTALÁNOS ÁTTEKINTÉS

2.1. PHARE, Törökország számára nyújtott előcsatlakozási eszközök, CARDS

Az IPA 2007. januári bevezetésével nem voltak új kötelezettségvállalások a PHARE, a Törökország részére nyújtott előcsatlakozási eszköz, illetve a CARDS program keretében 2007-ben. A korábbi évek programjainak a végrehajtására összpontosítottak, beleértve a hátralékok csökkentését a szükséges területeken.

E jelentés melléklete – I. rész: Országok című szakasz – részletes információt tartalmaz a PHARE-ról, a Törökország részére nyújtott előcsatlakozási pénzügyi támogatásról, valamint a CARDS programról.

2.2. Átmeneti támogatás

A csatlakozási okmány 31. cikke létrehozta az átmeneti támogatást Bulgária és Románia számára azzal a céllal, hogy bizonyos területeken az intézményi kapacitás megerősítésére irányuló folyamatos intézményfejlesztési tevékenységeket finanszírozza olyan fellépéseken keresztül, amelyek a strukturális alapokból vagy a Vidékfejlesztési Alapból nem finanszírozhatók. Ez gyakorlatilag a PHARE-program által nyújtott előcsatlakozási támogatás meghosszabbítását jelenti. Az átmeneti támogatás keretében rendelkezésre álló uniós segítségnyújtás végrehajtását a 2007. június 21-én a bolgár hatóságok és az Európai Bizottság, illetve a 2007. szeptember 5-én a román hatóságok és az Európai Bizottság között aláírt átmeneti támogatás megvalósításáról szóló egyetértési megállapodás szabályozza.

A 2007. évi átmeneti támogatás keretében a nemzeti programokra a következő összegeket irányozták elő:

Bulgária | 31,5 millió EUR |

Románia | 46,5 millió EUR |

A tíz új tagállam (Ciprus, Cseh Köztársaság, Észtország, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Szlovákia és Szlovénia), melyek 2004 óta részesültek a csatlakozási okmány 34. cikke által létrehozott átmeneti támogatásból, 2007 során folytatta a projektekre vonatkozó szerződések kötését a 2005. és 2006. évi átmeneti támogatási program keretében, valamint a végrehajtást a 2004., 2005. és 2006. évi átmeneti támogatási program keretében. Ez a jelentés ezen tíz új tagállam tekintetében ismerteti az utolsó évet, amelyben átmeneti támogatási program keretében szerződéseket köthettek.

2.3. Úton a kiterjesztett decentralizált végrehajtási rendszer (EDIS) megvalósítása felé

A Bizottság célkitűzése felkészíteni az előcsatlakozási támogatások kedvezményezett országait a közösségi alapok kiterjesztett decentralizált végrehajtási rendszer (EDIS) szerinti igazgatására annak érdekében, hogy az országok a csatlakozás előtt elégséges gyakorlattal rendelkezzenek a teljes mértékben decentralizált rendszer irányításában, ami révén a csatlakozásig felkészülhetnek a strukturális alapok hatékony igazgatására (megosztott igazgatás keretében). Az illetékes végrehajtó szervezetek EDIS szerinti igazgatásáról a Bizottság dönt, azzal a feltétellel, hogy előbbiek bizonyítják, hogy rendelkeznek a közösségi támogatások hatékony és pontos irányításához szükséges megfelelő forrásokkal, intézményi struktúrákkal és rendszerekkel.

A 2004-ben csatlakozott tíz új tagállam 2005 óta mind az EDIS szerinti irányítást valósított meg.

A PHARE és a csatlakozás utáni átmeneti támogatás tekintetében Bulgária 2007 júliusa óta az EDIS szerint irányít. Ez azt jelenti, hogy a bolgár hatóságok teljes felelőssége mellett zajlott a támogatás keretében a szerződések kötése és a végrehajtás. Négy akkreditált végrehajtó szervezet[8] kezeli a még végrehajtás előtt álló (kb. 700 millió EUR) támogatást.

Bár a rendszert felállították és a bolgár hatóságok kötelezettségvállalásai alapján akkreditálták, a gyakorlati végrehajtással és a támogatás kezelésével kapcsolatos elmaradások rendezése 2007-re maradt. A Bizottság megtette a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az illetékes bolgár hatóságok[9] megfelelő figyelmet fordítsanak az akkreditálás során megvilágított hiányosságokra.

2007 eleje óta Románia is az EDIS szerint irányít, ami azt jelenti, hogy teljes felelősséggel rendelkezik mind a pénzügyi támogatási programok közbeszerzése, mind azok végrehajtása felett. Az akkreditált végrehajtó ügynökségek[10] több mint 1,3 milliárd EUR összeget kezelnek, amely a 2004–2005. évi PHARE-programok végrehajtásából, a 2006. évi PHARE szerződéskötésekből és a csatlakozás utáni további átmeneti támogatásból tevődik össze.

Működésének első évében a romániai rendszer is mutatott hiányosságokat, mivel a megfelelő működéséhez szükséges kötelező feltételeket nem teljesítették teljes mértékben. A Bizottság aggályát fejezte ki a román szervezetek EU-s pénzeszközök gondos kezelésére vonatkozó képességével kapcsolatosan és úgy határozott, hogy felkéri a felelős hatóságokat, rendezzék a fennálló hiányosságokat és igazolják az előrelépést az előcsatlakozási programok megbízható kiterjesztett decentralizált végrehajtási rendszer szerinti végrehajtásának biztosítása terén.

Ennek következtében, a hatóságok jelentős lépéseket tettek a fennmaradó kulcskérdések kezelésében. A 2005. évi előcsatlakozási PHARE-programra vonatkozóan Romániának nagyon jó felhasználási arányt sikerült elérni. Bizonyítékok vannak arra, hogy erőfeszítéseket tesznek a szerződéskötésre fennmaradó előcsatlakozási és csatlakozás utáni pénzeszközök megfelelő kezelése érdekében.

A Bizottság szorosan figyelemmel kíséri a rendszer működését, mivel a pénzeszközöket kezelő szervezetek kapacitása még megerősítésre szorul és a kialakított eljárásokat hatékonyan kell alkalmazni annak érdekében, hogy biztosítsák a projektek időbeli és hatékony végrehajtását, valamint az eredmények hatékony elérését.

Ami a Nyugat-Balkánt illeti, kizárólag Horvátország irányít a decentralizált végrehajtási rendszer (DIS) szerint. 2006. február 7-én a Bizottság úgy határozott, hogy a PHARE- és CARDS-programok irányítását a nemzeti programengedélyező fennhatósága alatt a horvát hatóságokra ruházza át, mialatt továbbra is ellátja az előzetes (ex-ante) ellenőrzést a közbeszerzések és szerződéskötések tekintetében. A Bővítési Főigazgatóság által 2006-ban végzett nyomon követő ellenőrzés számos, gyenge felhasználási arányt és adminisztrációs kapacitást eredményező irányítási hiányosságra mutatott rá, amelyeket orvosolni kell. Az említettek fényében 2007 decemberében a Bővítési Főigazgatóság úgy határozott, hogy ideiglenesen felfüggeszti a 2006. évi PHARE nemzeti program keretében kötött szerződések jóváhagyását addig, amíg a megadott teljesítménymérő referenciaértékekhez viszonyítva a Bizottság számára kielégítő javulást nem érnek el.

2007. június elején véglegesítették a DIS működését Törökországban nyomon követő ellenőrzésről szóló, igen kritikus hangvételű jelentést. A Központi Pénzügyi és Szerződéskötő Egység (CFCU) személyzetének megszilárdításával, valamint a CFCU-t megerősítő jogszabályok elfogadásával megakadályozható a DIS közvetlen felfüggesztése. Törökországnak cselekvési terv kidolgozásával sürgősen kezelni kell a további kritikus hiányosságokat: a szakminisztérumok nem elégséges felügyelete a programengedélyező tisztviselő (PAO) által, szabálytalanságok kezelésének hibás gyakorlata, a beszerzési dokumentumok normáknak nem megfelelő minőségellenőrzése a PAO által, valamint késedelmes beszerzések és szerződéskötések. 2007. második felében jelentős előrelépést tettek a DIS megerősítésében, beleértve a szerződéskötések felgyorsítását, a CFCU megszilárdítását és a PAO tekintélyének érvényesítését a szakminisztériumok programfelelősei felett.

2.4. A közösségi előcsatlakozási támogatás koordinációja

- A SAPARD[11] célja, hogy segítse a tagjelölt országokat mezőgazdasági ágazatuk és vidéki térségeik strukturális alkalmazkodási problémáinak kezelésében, valamint a közös agrárpolitikára (KAP) vonatkozó közösségi vívmányok és az ehhez kapcsolódó jogszabályok végrehajtásában.

- Az ISPA[12] célja leginkább a csatlakozni szándékozó országok intézkedéseinek összehangolása az infrastruktúrára vonatkozó közösségi előírásokkal. Nagyszabású környezetvédelmi és közlekedési infrastrukturális projekteket finanszíroz.

A különböző előcsatlakozási eszközök közötti koordinációt a programozási szakaszban végezték el. A SAPARD és az ISPA eszközök esetében 2006-ban került sor az utolsó programozásra. 2007-től kezdve minden korábbi előcsatlakozási eszközt az IPA váltott fel.

3. EGYÜTTMűKÖDÉS AZ EURÓPAI BERUHÁZÁSI BANKKAL (EBB) ÉS A NEMZETKÖZI PÉNZÜGYI SZERVEZETEKKEL (IFI)

Az együttműködést az EBB-vel, valamint az egyéb nemzetközi pénzügyi szervezetekkel, különösen az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankkal (EBRD) és az Európa Tanács Fejlesztési Bankjával (CEB) – a német Kreditanstalt für Wiederaufbau-val (KfW) együttműködésben – a csatlakozó országokról szóló, az Európai Bizottság és a részt vevő nemzetközi pénzügyi szervezetek közötti, 2006. április 26-án módosított egyetértési nyilatkozat keretein belül szervezik meg.

A horizontális programok végrehajtása kiszélesítette a nemzetközi pénzügyi szervezetekkel való együttműködés lehetőségeit azáltal, hogy megengedték az uniós támogatásokkal kombinált IFI-hitelek kibővítését. Ezek a horizontális programok kiegészítették a nemzeti programok által finanszírozott beruházási projekteket.

Az alábbi négy program-típust hozták létre.

A kis- és középvállalkozások (kkv) számára nyújtott pénzügyi eszköz (SMEFF) célja fokozni a pénzügyi közvetítők (azaz a bankok, lízingtársaságok) kapacitását a kedvezményezett országokban, hogy ennek révén kiterjesszék és fenntartsák a kkv-k számára nyújtott finanszírozási műveleteket. Kölcsönök és hitelgaranciák, valamint a helyi pénzügyi közvetítők részére vissza nem térítendő pénzügyi ösztönzőkkel kombinált lízingek nyújtása tartoznak az SMEFF projektek közé. A pénzügyi közvetítők aztán továbbkölcsönözik vagy –lízingelik azokat önálló mikrovállalkozások vagy kkv-k részére. 2005 óta csak Bulgária, Horvátország, Románia és Törökország kaphatott ilyen támogatást. 2007 végén a projektekre előirányzott EU ösztönzők teljes összege 300 millió EUR volt.

Az önkormányzatoknak nyújtott pénzügyi eszköz (MFF) célja arra ösztönözni a helyi pénzügyi közvetítőket, hogy a kölcsönöket kiterjesszék az önkormányzatokra. A program mechanizmusa hasonló SMEFF mechanizmusához. 2007-ben az új projektek általános fejlesztési és aláírási üteme a vártnál lassabb volt, ami annak tudható be, hogy magas voltak az adminisztrációs költségek, néhány országban késtek a szabályozási reformok, valamint az önkormányzatok nem rendelkeztek kellő tapasztalattal a hiteliratok előkészítésében. 2007. december végén a projektekre előirányzott EU-ösztönzők teljes összege 60 millió EUR volt.

A 2002-es nizzai Európai Tanács felkérésére az EBB és a Bizottság létrehozták a települési infrastruktúra-programot (MIF). A MIF célja hozzájárulni az EU 15 régi tagállama határmenti régióinak társadalmi és gazdasági fejlődéséhez. A MIF EBB-forrásokból származó kölcsönöket kombinál vissza nem térítendő PHARE támogatásokkal abból a célból, hogy felgyorsítsa a kisméretű helyi infrastrukturális beruházások megvalósulását. 2007 végére a teljes PHARE-támogatást 24 önkormányzati projektre irányozták elő.

Az energiahatékonyságra irányuló pénzügyi eszközt (EEFF) 2006-ban indították, hogy kezelje az éghajlatváltozás ügyét. Célja az energiahatékonyságot szolgáló beruházások ösztönzése az épületek valamennyi típusában és az iparban azáltal, hogy megfelelő finanszírozást nyújt a végső kölcsönvevőknek. Végső soron energia-megtakarítást és jelentős széndioxid-kibocsátás csökkentést eredményez a program.

Az EEFF pénzügyi közvetítőkre kiterjesztett IFI-hitelkereteket kombinál a berendezések költséghatékonyságát javító és az energiába irányuló beruházásokat vonzóbbá tevő ösztönzőkkel; emellett a helyi pénzügyi közvetítők számára prémiumot nyújtanak, melyek révén ösztönzik az energiahatékonyságra irányuló projektek finanszírozását szolgáló kölcsönnyújtást. 2007 áprilisában kezdődött az EEFF végrehajtása, és decemberre jóváhagyták az első projekteket (összesen 13,65 millió EUR értékben).

4. MONITORING ÉS ÉRTÉKELÉS

A monitoring és értékelő funkciók célja elsősorban az, hogy ellenőrizzék és értékeljék a kedvezményezett országoknak juttatott pénzügyi támogatások hatását az előcsatlakozási célkitűzések elérésében azáltal, hogy felmérik a program működését és összegzik a tapasztalatokat. Másodszor, elszámoltathatóságot biztosít a gazdaságosság és az előcsatlakozási alapok hatékony felhasználása tekintetében. A harmadik célkitűzés a helyi monitoring és értékelő kapacitás kialakításának támogatása és annak felhasználása mint a kedvezményezett országok kapacitáserősítésének eszköze az előcsatlakozási támogatás irányítása és ellenőrzése területén.

4.1. Monitoring és időközi értékelés

2007-ben a Törökországban elvégzett időközi értékelés egy átfogó országjelentést, valamint két ágazati időközi értékelési jelentést eredményezett.

Horvátország esetében 2007-ben vezették be az időközi értékelési rendszert a PHARE programra összpontosítva. Azonkívül 2007-ben elvégeztek egy ad-hoc értékelést a horvátországi CARDS programra vonatkozóan.

Alább, a melléklet II. részének 3. pontja ismerteti az egyes időközi értékelések eredményeit.

4.2. Utólagos értékelés

2007 áprilisában egy értékelési szemináriumon kerültek megvitatásra a PHARE legfontosabb utólagos értékelésének eredményei, következtetései és ajánlásai az érdekelt felekkel, beleértve a kedvezményezett országokat is. Egy másik szemináriumot kifejezetten a közigazgatási reformra vonatokozó utólagos értékelési jelentés eredményeinek nyomon követése miatt tartottak.

A II. rész 3. pontja ismerteti az egyes értékelési eredményeket.

5. EGYÉB TEVÉKENYSÉGEK

A bizottsági szolgálatok számos más értékelő tevékenységet vállaltak a 2007. évi programok minőségének javítása érdekében, valamint a helyi monitoring- és értékelő kapacitás kialakításának támogatására. A II. rész 3. pontja ismerteti az egyes intézkedéseket.

[1] PHARE, a Tanács 3906/89/EGK rendelete (1989. december 18.)

[2] Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszköze, a Tanács 1267/1999/EK rendelete, (1999. június 21.)

[3] Speciális Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Csatlakozási Program, a Tanács 1268/1999/EK rendelete (1999. június 21.)

[4] A Tanács 2500/2001/EK rendelete (2001. december 17.)

[5] Közösségi támogatás az újjáépítéshez, fejlesztéshez és stabilizációhoz, a Tanács 2666/2000/EK rendelete (2000. december 5.)

[6] Bulgária és Románia csatlakozási szerződésének 31. cikke

[7] Tagjelölt országok: Horvátország, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Törökország.Potenciális tagjelölt országok: Albánia, Bosznia-Hercegovina, Montenegró, Szerbia, az ENSZ BT 1244. határozatában foglaltak szerinti Koszovó

[8] Központi Pénzügyi és Szerződéskötő Egység (CFCU), Regionális Fejlesztési és Közmunkaügyi Minisztérium, Munkaügyi és Szociális Minisztérium, Gazdasági és Energiaügyi Minisztérium

[9] A 2007-es éves jelentés fenntartásokkal élt, hogy két bulgáriai végrehajtó ügynökség (a CFCU és a Regionális Fejlesztési és Közmunkaügyi Minisztérium) a kiterjesztett decentralizált végrehajtás keretében szabálytalanul kezeli a PHARE pénzösszegeket. 2008. július 23-án a két végrehajtó szervezet akkreditálását ideiglenesen visszavonták, lásd: COM(2008)496.

[10] CFCU, Európai Integrációs Minisztérium, Munkaügyi Minisztérium

[11] A SAPARD-ra vonatkozó általános információk hozzáférhetők a Mezőgazdasági Főigazgatóság honlapján.

[12] A ISPA-ra vonatkozó általános információk hozzáférhetők a Regionális Politikai Főigazgatóság honlapján.