C 175/32

Régiók Európai Bizottsága véleménye – Új migrációs és menekültügyi paktum

(2021/C 175/06)

Előadó: Antje GROTHEER (DE/PES) a Brémai Közgyűlés alelnöke Referenciaszövegek: A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az új migrációs és menekültügyi paktumról (COM(2020) 609 final) Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a menekültügy és a migráció kezeléséről, valamint a 2003/109/EK tanácsi irányelv és az (EU) XXX/XXX rendeletre [Menekültügyi és Migrációs Alap] irányuló javaslat módosításáról (COM(2020) 610 final) Módosított javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Unión belüli nemzetközi védelemre vonatkozó közös eljárások létrehozásáról, valamint a 2013/32/EU irányelv hatályon kívül helyezéséről (COM(2020) 611 final) Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a harmadik országbeli állampolgárok külső határokon történő előszűrésének bevezetéséről, valamint a 767/2008/EK, az (EU) 2017/2226, az (EU) 2018/1240 és az (EU) 2019/817 rendelet módosításáról (COM(2020) 612 final) Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a migrációs és menekültügyi válsághelyzetek és vis maior helyzetek kezeléséről (COM(2020) 613 final) Módosított javaslat az Eurodac létrehozásáról szóló rendeletre (COM(2020) 614 final) A Bizottság ajánlása az uniós védelemhez vezető legális beutazási lehetőségekről: az áttelepítés, a humanitárius befogadás és egyéb kiegészítő lehetőségek előmozdítása (C(2020) 6467 final) A Bizottság ajánlása a magánjogi jogalanyok tulajdonában lévő vagy általuk üzemeltetett hajók által kutatási-mentési tevékenységek céljából végzett műveletek tekintetében a tagállamok között folytatott együttműködésről (C(2020) 6468 final) A Bizottság ajánlása a migrációval kapcsolatos felkészültségi és válságkezelési uniós mechanizmusról (migrációs felkészültségi és válságkezelési terv) (C(2020) 6469 final) A Bizottság közleménye – A Bizottság iránymutatása a jogellenes be- és átutazás, valamint a jogellenes tartózkodás elősegítésének meghatározásáról és megelőzéséről szóló uniós szabályok végrehajtásáról (C(2020) 6470) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Cselekvési terv az integrációról és a befogadásról a 2021–2027-es időszakra (COM(2020) 758 final)

I. MÓDOSÍTÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a menekültügy és a migráció kezeléséről, valamint a 2003/109/EK tanácsi irányelv és az (EU) XXX/XXX rendeletre [Menekültügyi és Migrációs Alap] irányuló javaslat módosításáról

1. módosítás

COM(2020) 610 final, (26) preambulumbekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása Csak azok a személyek helyezhetők át, akik nagyobb valószínűséggel jogosultak az Unióban való tartózkodásra. A nemzetközi védelmet kérelmezők áthelyezésének hatályát ezért azon személyekre kell korlátozni, akik nem tartoznak az (EU) XXX/XXX rendelet [a menekültügyi eljárásról szóló rendelet] szerinti, határon folytatott eljárás hatálya alá. Csak azok a személyek helyezhetők át, akik nagyobb valószínűséggel jogosultak az Unióban való tartózkodásra. A nemzetközi védelmet kérelmezők áthelyezésének hatályát ezért azon személyekre kell korlátozni, akik nem tartoznak az (EU) XXX/XXX rendelet [a menekültügyi eljárásról szóló rendelet] szerinti, határon folytatott eljárás hatálya alá. Az Európai Bizottság összeállítja és rendszeresen frissíti az esetleges kiutasítási eljárások szempontjából biztonságos országok jegyzékét.

Indokolás

E kritérium helyes alkalmazása érdekében rendelkezni kell arról, hogy az Európai Bizottság összeállítsa és rendszeresen frissítse az esetleges kiutasítási eljárások szempontjából biztonságos országok jegyzékét.

2. módosítás

COM(2020) 610 final, (36) preambulumbekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása E rendelet a kiegészítő védelmet kérelmező és a kiegészítő védelemre jogosult személyekre is alkalmazandó annak érdekében, hogy a nemzetközi védelmet kérelmező és az abban részesülő valamennyi személy egyenlő bánásmódban részesüljön, és biztosított legyen az összhang a hatályos uniós menekültügyi vívmányokkal, különösen az (EU) XXX/XXX rendelettel [kvalifikációs rendelet]. E rendelet a kiegészítő védelmet kérelmező és a kiegészítő védelemre jogosult személyekre és a tagállamok által nyújtott védelem más formáját kérelmező vagy arra jogosult személyekre is alkalmazandó annak érdekében, hogy a nemzetközi védelmet kérelmező és az abban részesülő valamennyi személy egyenlő bánásmódban részesüljön, és biztosított legyen az összhang a hatályos uniós menekültügyi vívmányokkal, különösen az (EU) XXX/XXX rendelettel [kvalifikációs rendelet].

Indokolás

Szükségesnek tűnik a rendelet alkalmazásának kiterjesztése nemcsak a nemzetközi és kiegészítő védelmet kérelmezőkre és az abban részesülő személyekre, hanem azokra is, akik a tagállamok által biztosított védelem egyéb formáit keresik és élvezik.

3. módosítás

COM(2020) 610 final, (47) preambulumbekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása E rendeletben a családtag fogalommeghatározásának ki kell terjednie a kérelmező testvérére vagy testvéreire. A testvérek egyesítése különösen fontos a kérelmezők beilleszkedési esélyeinek javítása, ezáltal pedig a jogellenes mozgások csökkentése szempontjából. A családtagra vonatkozó fogalommeghatározás hatókörének tükröznie kell továbbá a jelenlegi migrációs tendenciákat, melyek azt mutatják, hogy a kérelmezők gyakran hosszú ideig tartó átutazás után érkeznek a tagállamok területére. A fogalommeghatározásnak ezért magában kell foglalnia a származási országon kívül, de a tagállam területére történő megérkezés előtt létrejött családokat. A fogalommeghatározás hatókörének e korlátozott és célzott bővítése várhatóan hozzájárul majd a menedékkérők EU-n belüli jogellenes mozgásának csökkentéséhez. E rendeletben a családtag fogalommeghatározásának ki kell terjednie a kérelmező testvérére vagy testvéreire. A testvérek egyesítése különösen fontos a kérelmezők beilleszkedési esélyeinek javítása, ezáltal pedig a jogellenes mozgások csökkentése szempontjából. A családtagra vonatkozó fogalommeghatározás hatókörének tükröznie kell továbbá a jelenlegi migrációs tendenciákat, melyek azt mutatják, hogy a kérelmezők gyakran hosszú ideig tartó átutazás után érkeznek a tagállamok területére. A fogalommeghatározásnak ezért magában kell foglalnia a származási országon kívül, a tagállam területére történő megérkezés előtt és után létrejött családokat. A fogalommeghatározás hatókörének e korlátozott és célzott bővítése várhatóan hozzájárul majd a menedékkérők EU-n belüli jogellenes mozgásának csökkentéséhez.

Indokolás

A háztartások gyakran a fogadó tagállamban jönnek létre, ezért a menedékkérők EU-n belüli áthelyezése során biztosítani kell a család egységéhez való jogot, függetlenül attól, hogy a család mikor és hol jött létre. Ellenkező esetben fennáll a megkülönböztető rendelkezések veszélye.

4. módosítás

COM(2020) 610 final, (63) preambulumbekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása Azon tagállamok számára, amelyek szolidaritási intézkedésként áthelyezést hajtanak végre, pénzügyi támogatást kell nyújtani az uniós költségvetésből. Annak ösztönzése érdekében, hogy a tagállamok előnyben részesítsék a kísérő nélküli kiskorúak áthelyezését, az ilyen áthelyezésekhez nagyobb összegű hozzájárulást kell biztosítani. Azon tagállamok számára, amelyek szolidaritási intézkedésként áthelyezést hajtanak végre, pénzügyi támogatást kell nyújtani az uniós költségvetésből. Annak ösztönzése érdekében, hogy a tagállamok előnyben részesítsék a kiskorúak és az egyedül utazó nők áthelyezését, az ilyen áthelyezésekhez nagyobb összegű hozzájárulást kell biztosítani.

Indokolás

Nagyobb pénzügyi ösztönzést kell biztosítani valamennyi gyermek (szüleikkel és testvéreikkel együtt való) áthelyezéséhez, nemcsak a kísérő nélküli kiskorú menekültek esetében. Ennek az egyedül utazó nőkre is ki kell terjednie. Számos jelentés szerint a nők és lányok a nemi alapú erőszak nagy kockázatának vannak kitéve a befogadó állomásokon. Egyes görögországi uniós fogadóállomások túlzsúfoltsága jelentősen megnövelte a szexuális és nemi alapú erőszak kockázatát, különösen az egyedül utazó nők esetében, akiket gyakran nem külön szállásolnak el. Az Európai Bizottság szerint különösen a kiszolgáltatott migráns nők és női menekültek, valamint a kísérő nélküli kiskorúak esetében nagyobb a kockázata annak, hogy az emberkereskedelem áldozatává válnak. E kockázatok minimalizálása érdekében ezért komolyabb pénzügyi ösztönzőket kell bevezetni a nők áthelyezése kapcsán is.

5. módosítás

COM(2020) 610 final, 2. cikk w) pont

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása „migrációs nyomás”: olyan helyzet, amikor egy tagállam földrajzi elhelyezkedése és harmadik országokban bekövetkezett, migrációs mozgásokat eredményező egyedi fejlemények következtében nagy számú harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy érkezik, vagy fennáll az ilyen érkezések kockázata – ideértve a kutatási-mentési műveleteket követő érkezéseket is –, amely nyomás alá helyezi még a megfelelően felkészült menekültügyi és befogadási rendszereket is, és azonnali fellépést tesz szükségessé; „migrációs nyomás”: olyan helyzet, amikor egy tagállamnak vagy régióinak a földrajzi elhelyezkedése és harmadik országokban bekövetkezett, migrációs mozgásokat eredményező egyedi fejlemények következtében helyi, regionális és/vagy országos szinten nagy számú harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy érkezik, vagy fennáll az ilyen érkezések kockázata – ideértve a kutatási-mentési műveleteket követő érkezéseket is –, amely nyomás alá helyezi még a megfelelően felkészült menekültügyi és befogadási rendszereket is, és azonnali fellépést tesz szükségessé;

Indokolás

Olyan migrációs mozgások esetén, amelyek nem érintik a teljes nemzeti menekültügyi és befogadási rendszert, továbbra is lehetnek olyan régiók és helyek, amelyek különösen nagy nyomás alatt állnak, és amelyeket ezáltal a túlterhelés veszélye fenyeget.

6. módosítás

COM(2020) 610 final, 6. cikk (3) bekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása A tagállamoknak rendelkezniük kell olyan nemzeti stratégiákkal , amelyek biztosítják a menekültügy és migráció hatékony kezelésének az e paktumban foglalt elveknek megfelelő megvalósításához szükséges kapacitást. E stratégiáknak magukban kell foglalniuk a nemzeti szintű vészhelyzeti tervezést, figyelembe véve az (EU) XXX/XXX rendelet [Az Európai Unió Menekültügyi Ügynöksége], az (EU) 2019/1896 rendelet (Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség), és az XXX/XXX/EU irányelv [a befogadási feltételekről szóló irányelv] szerinti vészhelyzeti tervezést, valamint a migrációs felkészültségi és válságkezelési terv keretében kiadott bizottsági jelentéseket. E nemzeti stratégiáknak információkat kell tartalmazniuk arról, hogy a tagállamok nemzeti szinten hogyan hajtják végre az ebben a részben meghatározott elveket és az azokból eredő jogszabályi kötelezettségeket. Szem előtt kell tartaniuk az egyéb vonatkozó stratégiákat és a – különösen az (EU) XXX/XXX rendelet [Menekültügyi és Migrációs Alap] és az (EU) XXX/XXX rendelet [Az Európai Unió Menekültügyi Ügynöksége] szerinti – meglévő támogatási intézkedéseket, valamint összhangban kell lenniük az (EU) 2019/1896 rendelet 8. cikkének (6) bekezdésének megfelelően létrehozott, az integrált határigazgatásra vonatkozó nemzeti stratégiákkal, és ki kell egészíteniük azokat. E stratégiákban figyelembe kell venni továbbá az Európai Unió Menekültügyi Ügynöksége és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által végzett nyomon követés eredményeit, valamint az 1053/2013/EU tanácsi rendelettel és az (EU) XXX/XXX rendelet [az előszűrésről szóló rendelet] 7. cikkével összhangban végzett értékelések eredményeit is. A tagállamoknak olyan nemzeti stratégiákra kell törekedniük, amelyek biztosítják a menekültügy és migráció hatékony kezelésének az e paktumban foglalt elveknek megfelelő megvalósításához szükséges kapacitást. E stratégiáknak magukban kell foglalniuk a helyi, regionális és nemzeti szintű vészhelyzeti tervezést, figyelembe véve az (EU) XXX/XXX rendelet [Az Európai Unió Menekültügyi Ügynöksége], az (EU) 2019/1896 rendelet (Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség), és az XXX/XXX/EU irányelv [a befogadási feltételekről szóló irányelv] szerinti vészhelyzeti tervezést, valamint a migrációs felkészültségi és válságkezelési terv keretében kiadott bizottsági jelentéseket. E nemzeti stratégiáknak a helyi és regionális önkormányzatokhoz, a köz- és a magánszférához, valamint a civil társadalomhoz tartozó érintettek többszintű együttműködésén kell alapulniuk, és információkat kell tartalmazniuk arról, hogy a tagállamok nemzeti szinten hogyan hajtják végre az ebben a részben meghatározott elveket és az azokból eredő jogszabályi kötelezettségeket. Szem előtt kell tartaniuk az egyéb vonatkozó stratégiákat és a – különösen az (EU) XXX/XXX rendelet [Menekültügyi és Migrációs Alap] és az (EU) XXX/XXX rendelet [Az Európai Unió Menekültügyi Ügynöksége] szerinti – meglévő támogatási intézkedéseket, valamint összhangban kell lenniük az (EU) 2019/1896 rendelet 8. cikkének (6) bekezdésének megfelelően létrehozott, az integrált határigazgatásra vonatkozó nemzeti stratégiákkal, és ki kell egészíteniük azokat. E stratégiákban figyelembe kell venni továbbá az Európai Unió Menekültügyi Ügynöksége és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által végzett nyomon követés eredményeit, valamint az 1053/2013/EU tanácsi rendelettel és az (EU) XXX/XXX rendelet [az előszűrésről szóló rendelet] 7. cikkével összhangban végzett értékelések eredményeit is.

Indokolás

Az RB véleménye szerint a nemzeti stratégiák kidolgozásának kötelezettsége problémákat vethet fel az intézkedés arányosságával kapcsolatban. Ugyanakkor jobban hangsúlyozni kell a helyi és regionális szempontokat, mivel a stratégiák gyakorlati megvalósításának ezen a szinten kell megtörténnie.

7. módosítás

COM(2020) 610 final, 11. cikk (h) bekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása arról, hogy a tagállamok illetékes hatóságai és a Menekültügyi Ügynökség kezelni fogják a kérelmező személyes adatait, többek között a kizárólag e rendeletből fakadó kötelezettségeik teljesítése céljából végzett adatcsere keretében megosztott, a kérelmezőre vonatkozó adatokat; arról, hogy a tagállamok illetékes hatóságai és a Menekültügyi Ügynökség kezelni fogják a kérelmező személyes adatait, többek között a kizárólag e rendeletből fakadó kötelezettségeik teljesítése céljából végzett adatcsere keretében megosztott, a kérelmezőre vonatkozó adatokat, valamint hogy ezeket az adatokat nem közlik a származási országgal;

Indokolás

Úgy véljük, hogy rendelkezni kell arról, hogy tilos a kérelmezők adatainak közlése a származási országgal, és ezeket az adatokat teljes titoktartással kell kezelni.

8. módosítás

COM(2020) 610 final, 12. cikk (6) bekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása A személyes meghallgatást végző tagállam írásbeli összefoglalót készít a meghallgatásról, amely tartalmazza legalább a kérelmező által a meghallgatás során adott lényeges információkat. Az összefoglaló lehet jelentés vagy formanyomtatvány is. A tagállam gondoskodik arról, hogy a kérelmező vagy az őt képviselő jogi tanácsadó vagy más tanácsadó kellő időben hozzáférjen az összefoglalóhoz. A személyes meghallgatást végző tagállam írásbeli összefoglalót készít a meghallgatásról, amely tartalmazza legalább a kérelmező által a meghallgatás során adott lényeges információkat. Az összefoglaló lehet jelentés vagy ellenőrző listára épülő formanyomtatvány is. A tagállam gondoskodik arról, hogy a kérelmező vagy az őt képviselő jogi tanácsadó vagy más tanácsadó kellő időben hozzáférjen az összefoglalóhoz.

Indokolás

Pontosítás.

9. módosítás

COM(2020) 610 final, 21. cikk

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása 21. cikk Belépés (1) Amennyiben az e rendelet 30. cikkének (4) bekezdésében említett két listán ismertetett közvetlen vagy közvetett bizonyíték alapján, beleértve az (EU) XXX/XXX rendeletben [Eurodac-rendelet] említett adatokat, megállapítást nyer, hogy a kérelmező harmadik országból érkezve szabálytalanul lépte át valamely tagállam határát szárazföldön, tengeri vagy a légi úton, az a tagállam felelős a nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért, amelynek területére elsőként így belépett. Ez a felelősség megszűnik, ha a kérelmet több mint 3 évvel e határátlépés időpontja után vették nyilvántartásba. (2) Az (1) bekezdésben foglalt szabályt akkor is alkalmazni kell, ha a kérelmezőt kutatási-mentési műveletet követően partra szállították a tagállam területén. (3) Az (1) és a (2) bekezdés nem alkalmazandó, ha az e rendelet 30. cikke (4) bekezdésében említett két listán ismertetett közvetlen vagy közvetett bizonyíték alapján, beleértve az (EU) XXX/XXX rendeletben [Eurodac-rendelet] említett adatokat, megállapítást nyer, hogy a kérelmezőt a határátlépést követően az e rendelet 57. cikke szerint másik tagállamba helyezték át. Ilyen esetben ez a másik tagállam a nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam.

Indokolás

A javasolt szolidaritási mechanizmus és az Európai Határ- és Parti Őrségnek/Frontexnek az új migrációs és menekültügyi paktum szerint megnövekedett operatív felelőssége alapján, valamint a határon folytatott kötelező eljárások következtében a határ menti régiók helyi és regionális önkormányzataira nehezedő terhek miatt már nem indokolt, hogy a menedékjog iránti kérelemmel kapcsolatos felelősséget a külső határon történő szabálytalan belépés kritériuma alapján állapítsák meg. Ez a kritérium inkább arra alkalmas, hogy akadályozza a szolidaritási alapon történő szétosztást. Ezenkívül a belépési tagállam felelősségének a kutatási-mentési műveletek során partra szállított személyek esetében történő megállapítása veszélyeztetheti a kutatási-mentési műveletek hatékonyságát, mivel a tagállamok a felelősség elkerülése érdekében már korábban is tagadtak meg partraszállást. A javaslat 21. cikkének (= az első belépés tagállamának felelőssége) törlése a feltárt szabálytalan beutazások többsége esetében nem változtatna a külső határokon elhelyezkedő államok felelősségén, lévén hogy a javaslat 9. cikkének (1) bekezdése arra kötelezi a védelmet kereső személyeket, hogy az első kapcsolatfelvételi országban kérelmezzenek védelmet. A javaslat 8. cikkének (2) bekezdése szerint ez az állam marad felelős a menekültügyi eljárásért, ha a védelmi eljárásért felelős tagállam meghatározásának nincs más kritériuma. A törlés azonban a szükségtelen adminisztratív terhek kiküszöbölésével mentesítené a nemzeti közigazgatásokat és költségeket takarítana meg. A visszaküldési kísérletek esetében ma is rendkívül csekély a siker valószínűsége, ha a szabálytalan belépés nem bizonyítható az Eurodac-adatok alapján. A javaslat 21. cikkének törlésével ez a probléma megszűnne.

10. módosítás

COM(2020) 610 final, 29. cikk (1) bekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása Ha az a tagállam, ahol nemzetközi védelem iránti kérelmet nyilvántartásba vették, úgy véli, hogy egy másik tagállam felelős a kérelem megvizsgálásáért, haladéktalanul, de minden esetben a kérelem nyilvántartásba vételének időpontját követő két hónapon belül megkeresheti e másik tagállamot, hogy vegye át a kérelmezőt. Az első albekezdéstől eltérve, az (EU) XXX/XXX rendelet [Eurodac-rendelet] 13. és 14a. cikke alapján bejegyzett adatokra vonatkozó Eurodac-találat vagy a 767/2008/EK rendelet 21. cikke alapján bejegyzett adatokra vonatkozó VIS-találat esetén az átvételi megkeresést az e a találat beérkezését követő egy hónapon belül meg kell küldeni. Amennyiben a kérelmező átvétele iránti megkeresésre az első és második albekezdésben meghatározott időszakon belül nem kerül sor, a nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért az a tagállam felelős, ahol a kérelmet nyilvántartásba vették. Amennyiben a kérelmező kísérő nélküli kiskorú, a felelősséget meghatározó tagállam – ha úgy ítéli meg, hogy ez szolgálja a gyermek mindenek felett álló érdekét – az első és a második albekezdésben megállapított határidők lejárta ellenére folytathatja a felelős tagállam meghatározására irányuló eljárást, és megkereshet egy másik tagállamot annak érdekében, hogy az vegye át a kérelmezőt. Ha az a tagállam, ahol nemzetközi védelem iránti kérelmet nyilvántartásba vették, úgy véli, hogy egy másik tagállam felelős a kérelem megvizsgálásáért, haladéktalanul, de minden esetben a kérelem nyilvántartásba vételének időpontját követő két hónapon belül megkeresheti e másik tagállamot, hogy vegye át a kérelmezőt. Az első albekezdéstől eltérve, az (EU) XXX/XXX rendelet [Eurodac-rendelet] 13. és 14a. cikke alapján bejegyzett adatokra vonatkozó Eurodac-találat vagy a 767/2008/EK rendelet 21. cikke alapján bejegyzett adatokra vonatkozó VIS-találat esetén az átvételi megkeresést az e a találat beérkezését követő egy hónapon belül meg kell küldeni. Amennyiben a kérelmező átvétele iránti megkeresésre az első és második albekezdésben meghatározott időszakon belül nem kerül sor, a nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért az a tagállam felelős, ahol a kérelmet nyilvántartásba vették. Amennyiben a kérelmező kísérő nélküli kiskorú, a felelősséget meghatározó tagállam – ha , a kiskorút lehetőleg meghallgatva, úgy ítéli meg, hogy ez szolgálja a gyermek mindenek felett álló érdekét – az első és a második albekezdésben megállapított határidők lejárta ellenére folytathatja a felelős tagállam meghatározására irányuló eljárást, és megkereshet egy másik tagállamot annak érdekében, hogy az vegye át a kérelmezőt.

Indokolás

A felelős tagállam meghatározására irányuló eljárással összefüggésben a cikkben használt terminológia túlzott mértékben diszkrecionálisnak tűnik, ezért előnyösebb magának a kísérő nélküli kiskorúnak a lehetőség szerinti meghallgatását előírni.

11. módosítás

COM(2020) 610 final, 55. cikk (2) bekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása Amennyiben egy tagállam vállalja, hogy visszaküldési szponzorálást biztosít, és a kedvezményezett tagállam által hozott kiutasítási határozat hatálya alá tartozó, jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok nem térnek vissza, vagy őket nem toloncolják ki 8 hónapon belül, a visszaküldési szponzorálást biztosító tagállam az 57. és 58. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően az érintett személyeket a saját területére szállítja át. Ez az időszak az 53. cikk (1) bekezdésében vagy adott esetben a 49. cikk (2) bekezdésében említett végrehajtási jogi aktus elfogadásával kezdődik. Amennyiben egy tagállam vállalja, hogy visszaküldési szponzorálást biztosít, és a kedvezményezett tagállam által hozott kiutasítási határozat hatálya alá tartozó, jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok nem térnek vissza, vagy őket nem toloncolják ki 8 hónapon belül, a visszaküldési szponzorálást biztosító tagállam , miután a megvalósíthatóságot illetően konzultált azokkal a helyi és/vagy regionális hatóságokkal, amelyeknek a területén sor kerül az átadásra, az 57. és 58. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően az érintett személyeket a saját területére szállítja át. Ez az időszak az 53. cikk (1) bekezdésében vagy adott esetben a 49. cikk (2) bekezdésében említett végrehajtási jogi aktus elfogadásával kezdődik.

Indokolás

A javasolt módosítás célja annak biztosítása, hogy azok a helyi és/vagy regionális hatóságok, amelyeknek a visszaküldési szponzorálás keretében el kell helyezniük az érkezőket, a lehető legjobban fel tudjanak készülni erre a feladatra.

12. módosítás

COM(2020) 610 final, 55. cikk (4) bekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása Az (1) bekezdésben említett intézkedések a szponzoráló tagállam által végzett alábbi tevékenységek közül egyet vagy többet foglalnak magukban: Az (1) bekezdésben említett intézkedések a szponzoráló tagállam által végzett alábbi tevékenységek közül egyet vagy többet foglalnak magukban , adott esetben a kedvezményezett tagállam illetékes helyi és/vagy regionális hatóságával folytatott konzultációt követően : a) tanácsadás a jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok visszaküldésével és visszailleszkedésével kapcsolatban; a) tanácsadás a jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok visszaküldésével és visszailleszkedésével kapcsolatban; b) a nemzeti program és erőforrások felhasználása az önkéntes távozásra hajlandó, illegálisan tartózkodó harmadik országbeli állampolgároknak nyújtott logisztikai, pénzügyi és egyéb anyagi vagy természetbeni támogatásra, beleértve a visszailleszkedést is; b) a nemzeti program és erőforrások felhasználása az önkéntes távozásra hajlandó, illegálisan tartózkodó harmadik országbeli állampolgároknak nyújtott logisztikai, pénzügyi és egyéb anyagi vagy természetbeni támogatásra, beleértve a visszailleszkedést is; c) a harmadik országok hatóságaival a visszafogadás megkönnyítése érdekében folytatott szakpolitikai párbeszéd és eszmecsere irányítása vagy támogatása; c) a harmadik országok hatóságaival a visszafogadás megkönnyítése érdekében folytatott szakpolitikai párbeszéd és eszmecsere irányítása vagy támogatása; d) kapcsolatfelvétel harmadik országok illetékes hatóságaival a harmadik országbeli állampolgárok személyazonosságának ellenőrzése és érvényes úti okmány beszerzése céljából; d) kapcsolatfelvétel harmadik országok illetékes hatóságaival a harmadik országbeli állampolgárok személyazonosságának ellenőrzése és érvényes úti okmány beszerzése céljából; e) a kedvezményezett tagállam nevében a visszaküldés végrehajtására irányuló gyakorlati intézkedések – például charter- vagy menetrend szerinti járatok vagy egyéb közlekedési eszközök – megszervezése a nem uniós visszaküldési célországba. e) a kedvezményezett tagállam nevében a visszaküldés végrehajtására irányuló gyakorlati intézkedések – például charter- vagy menetrend szerinti járatok vagy egyéb közlekedési eszközök – megszervezése a nem uniós visszaküldési célországba. Ezek az intézkedések nem érintik a kedvezményezett tagállamnak a 2008/115/EK irányelvben meghatározott kötelezettségeit és feladatait. Ezek az intézkedések nem érintik a kedvezményezett tagállamnak a 2008/115/EK irányelvben meghatározott kötelezettségeit és feladatait.

Indokolás

A javasolt módosítás célja annak biztosítása, hogy a szóban forgó személyek jogainak és a felelősségátruházás zökkenőmentes folyamatának garantálása érdekében a visszaküldési szponzorálás keretében zajló intézkedésekbe is bevonják azokat a helyi és/vagy regionális hatóságokat, amelyek a befogadásukból kifolyólag ismerik az átadott személyeket.

13. módosítás

COM(2020) 610 final, 57. cikk (9) bekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása Az érintett személynek a kedvezményezett tagállamból az áthelyezési céltagállamba történő átszállítása a kedvezményezett tagállam nemzeti joga szerint történik az érintett tagállamok egymás közötti konzultációját követően, a lehető leghamarabb kivitelezhető időpontban, a 33. cikk (3) bekezdésének megfelelő halasztó hatály esetén az áthelyezési céltagállam megerősítését követő, illetve az átszállítási határozat elleni fellebbezés vagy felülvizsgálati kérelem tárgyában hozott jogerős határozat meghozatalát követő 4 héten belül. Az érintett személynek a kedvezményezett tagállamból az áthelyezési céltagállamba történő átszállítása a kedvezményezett tagállam nemzeti joga szerint történik az érintett tagállamok egymás közötti konzultációját követően, a lehető leghamarabb kivitelezhető időpontban, a 33. cikk (3) bekezdésének megfelelő halasztó hatály esetén az áthelyezési céltagállam megerősítését követő, illetve az átszállítási határozat elleni fellebbezés vagy felülvizsgálati kérelem tárgyában hozott jogerős határozat meghozatalát követő 4 héten belül. Ennek során biztosítani kell, hogy az áthelyezés tervezett helyszínén illetékes helyi és regionális hatóságokat idejében tájékoztassák és konzultáljanak velük.

Indokolás

A hatékony befogadás lehetővé tétele érdekében az érintett helyi és regionális hatóságokat szintén közvetlenül tájékoztatni kell, és konzultálni kell velük annak érdekében, hogy megfelelően fel tudjanak készülni a befogadásra.

14. módosítás

COM(2020) 610 final, 72. cikk

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása (1) A 16. cikk helyébe a következő szöveg lép: (1) A 16. cikk helyébe a következő szöveg lép: […] […] (2) Adott esetben a tagállamok az (1) bekezdésben említett személyek családtagjai után további 10 000 EUR-s összegre is jogosultak lehetnek, amennyiben az adott személyeket a család egységének biztosítása érdekében befogadják. (2) Adott esetben a tagállamok az (1) bekezdésben említett személyek családtagjai után további 10 000 EUR-s összegre is jogosultak lehetnek, amennyiben az adott személyeket a család egységének biztosítása érdekében befogadják. Ilyenkor különösen biztosítani kell, hogy ennek az összegnek egy részét közvetlenül annak a helyi vagy regionális önkormányzatnak folyósítsák, amelynek területén a személyeket áttelepítés vagy humanitárius befogadás keretében fogadják. (2) A 17. cikk helyébe a következő szöveg lép: (2) A 17. cikk helyébe a következő szöveg lép: […] […] 7. A rendelkezésre álló források keretein belül a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 32. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak érdekében, hogy amennyiben szükségesnek tekinti, az e cikk (1), (2) és (3) bekezdésében említett összegeket kiigazítsa, figyelembe véve az infláció aktuális mértékét, a nemzetközi védelmet kérelmező és a nemzetközi védelemben részesülő személyek egyik tagállamból a másikba történő átszállítása terén bekövetkező releváns fejleményeket, valamint azokat a tényezőket, amelyek optimálissá tehetik az adott összegek formájában kínált pénzügyi ösztönző alkalmazását.” 7. A rendelkezésre álló források keretein belül a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 32. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak érdekében, hogy amennyiben szükségesnek tekinti, az e cikk (1), (2) és (3) bekezdésében említett összegeket kiigazítsa, figyelembe véve az infláció aktuális mértékét, a nemzetközi védelmet kérelmező és a nemzetközi védelemben részesülő személyek egyik tagállamból a másikba történő átszállítása terén bekövetkező releváns fejleményeket, valamint azokat a tényezőket, amelyek optimálissá tehetik az adott összegek formájában kínált pénzügyi ösztönző alkalmazását.„ Ilyenkor különösen biztosítani kell, hogy ennek az összegnek egy részét közvetlenül annak a helyi vagy regionális önkormányzatnak folyósítsák, amelynek területén a személyeket fogadják. ”

Indokolás

A javasolt kiegészítések célja annak biztosítása, hogy az érintett helyi vagy regionális önkormányzatok megkapják a szükséges pénzügyi támogatást.

Az Unión belüli nemzetközi védelemre vonatkozó közös eljárások létrehozásáról, valamint a 2013/32/EU irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló módosított javaslat

15. módosítás

COM(2020) 611 final, 2. pont

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása i. A (10) preambulumbekezdés helyébe a következő szöveg lép: (10) Mozgósítani kell a Menekültügyi és Migrációs Alap erőforrásait, hogy megfelelő támogatást nyújtsanak e rendelet alkalmazására irányuló tagállami erőfeszítésekhez, különös tekintettel azon tagállamokra, amelyek nemzeti menekültügyi és befogadási rendszerére különös nyomás nehezedik. Megfelelő erőforrásokat kell a helyi és regionális önkormányzatok számára is rendelkezésre bocsátani, ideértve a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alaphoz való közvetlen hozzáférés lehetőségét is. Emellett az EU-nak külön forrásokat kell elkülönítenie annak érdekében, hogy a fokozott migrációs nyomásnak kitett régiók, különösen az EU külső határai mentén fekvő régiók meg tudjanak birkózni a területükre érkező kísérő nélküli kiskorúak fogadásával és támogatásával. A (31) preambulumbekezdés helyébe a következő szöveg lép: ii. A (31) preambulumbekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(31) A kérelmező jogainak biztosítása érdekében a kérelem tárgyában hozott határozatot írásba kell foglalni. Amennyiben a határozat nem adja meg a nemzetközi védelmet, a kérelmező számára ténybeli és jogi indokolást kell adni, és tájékoztatni kell őt a döntés következményeiről, valamint a határozat megtámadásának szabályairól. „(31) A kérelmező jogainak biztosítása érdekében a kérelem tárgyában hozott határozatot írásba kell foglalni. Amennyiben a határozat nem adja meg a nemzetközi védelmet, a kérelmező számára ténybeli és jogi indokolást kell adni, és tájékoztatni kell őt a döntés következményeiről, valamint a határozat megtámadásának szabályairól. (31a) Az eljárások hatékonyságának növelése, valamint a szökés kockázatának és a jogellenes mozgások valószínűségének csökkentése érdekében nem lehetnek eljárási hézagok a nemzetközi védelem iránti kérelemre vonatkozó elutasító határozat és a kiutasítási határozat kibocsátása között. Haladéktalanul kiutasítási határozatot kell hozni azon kérelmezők vonatkozásában, akiknek a kérelmét elutasították. A hatékony jogorvoslathoz való jog sérelme nélkül a kiutasítási határozatnak vagy a nemzetközi védelem iránti kérelemről hozott elutasító határozat részét kell képeznie, vagy ha különálló jogi aktust képez, azt az elutasító határozattal egyidejűleg és azzal együtt kell meghozni.” (31a) Az eljárások hatékonyságának növelése, valamint a szökés kockázatának és a jogellenes mozgások valószínűségének csökkentése érdekében nem lehetnek eljárási hézagok a nemzetközi védelem iránti kérelemre vonatkozó elutasító határozat és a kiutasítási határozat kibocsátása között. Haladéktalanul kiutasítási határozatot kell hozni azon kérelmezők vonatkozásában, akiknek a kérelmét elutasították , és akik esetében a tagállam nem döntött úgy, hogy könyörületességből, humanitárius vagy egyéb okokból a személynek önálló tartózkodási engedélyt vagy tartózkodásra jogosító egyéb engedélyt ad ki . A hatékony jogorvoslathoz való jog sérelme nélkül a kiutasítási határozatnak vagy a nemzetközi védelem iránti kérelemről hozott elutasító határozat részét kell képeznie, vagy ha különálló jogi aktust képez, azt az elutasító határozattal egyidejűleg és azzal együtt kell meghozni.”

Indokolás

Ez az ajánlás megerősíti a helyi és regionális struktúrákat, és összhangban áll az RB ezzel kapcsolatos korábbi kéréseivel. Nagyon fontos továbbá, hogy az EU forrásokat különítsen el a legnagyobb migrációs nyomásnak kitett régiók számára.

16. módosítás

COM(2020) 611 final, 5. pont: (40h) preambulumbekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása A kiutasítás végrehajtására irányuló, határon folytatott eljárás alkalmazása során az [átdolgozott visszatérési irányelv] bizonyos rendelkezéseit kell alkalmazni, mivel ezek szabályozzák a kiutasítási eljárás e rendeletben nem meghatározott elemeit, nevezetesen a fogalommeghatározásokkal, a kedvezőbb rendelkezésekkel, a visszaküldés tilalmával, a gyermek mindenek felett álló érdekével, a családi élettel és az egészségi állapottal, a szökés kockázatával, az együttműködési kötelezettséggel, az önkéntes távozásra vonatkozó határidővel, a kiutasítási határozattal, a kitoloncolással, a kitoloncolás elhalasztásával, a kísérő nélküli kiskorúak kiutasításával és kitoloncolásával, a beutazási tilalmakkal, a kiutasítás végrehajtását megelőző biztosítékokkal, az őrizettel, az őrizet feltételeivel , a kiskorúak és családjaik őrizetben tartásával és a szükséghelyzetekkel kapcsolatos rendelkezéséket. A – kiutasítás végrehajtására irányuló, határon folytatott eljárás hatálya alá tartozó – jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok szabálytalan belépésének és jogellenes mozgásának kockázatát csökkentendő, 15 napot meg nem haladó, önkéntes távozásra vonatkozó határidő biztosítható a jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok számára, azon lehetőség sérelme nélkül, hogy bármikor önkéntesen eleget tehetnek visszatérési kötelezettségüknek. A kiutasítás végrehajtására irányuló, határon folytatott eljárás alkalmazása során az [átdolgozott visszatérési irányelv] bizonyos rendelkezéseit kell alkalmazni, mivel ezek szabályozzák a kiutasítási eljárás e rendeletben nem meghatározott elemeit, nevezetesen a fogalommeghatározásokkal, a kedvezőbb rendelkezésekkel, a visszaküldés tilalmával, a gyermek mindenek felett álló érdekével, a családi élettel és az egészségi állapottal, a szökés kockázatával, az együttműködési kötelezettséggel, az önkéntes távozásra vonatkozó határidővel, a kiutasítási határozattal, a kitoloncolással, a kitoloncolás elhalasztásával, a kísérő nélküli kiskorúak kiutasításával és kitoloncolásával, a beutazási tilalmakkal, a kiutasítás végrehajtását megelőző biztosítékokkal, az őrizettel, az őrizet feltételeivel és a szükséghelyzetekkel kapcsolatos rendelkezéséket. A – kiutasítás végrehajtására irányuló, határon folytatott eljárás hatálya alá tartozó – jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok szabálytalan belépésének és jogellenes mozgásának kockázatát csökkentendő, 15 napot meg nem haladó, önkéntes távozásra vonatkozó határidő biztosítható a jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok számára, azon lehetőség sérelme nélkül, hogy bármikor önkéntesen eleget tehetnek visszatérési kötelezettségüknek.

Indokolás

Az RB elkötelezett amellett, hogy gyermekek fogva tartásáról egyáltalán ne lehessen szó.

17. módosítás

COM(2020) 611 final, 13. pont: 35a. cikk

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása A kérelem elutasítása és kiutasítási határozat hozatala A kérelem elutasítása és kiutasítási határozat hozatala Amennyiben valamely kérelem elfogadhatatlanság, – akár a menekült jogállással, akár a kiegészítő védelmi jogállással kapcsolatos – megalapozatlanság vagy nyilvánvaló megalapozatlanság okán, illetve hallgatólagos vagy kifejezett visszavonás okán elutasításra kerül, a tagállamok a XXX/XXX/EU irányelv [a visszatérési irányelv] rendelkezéseinek megfelelő kiutasítási határozatot hoznak. A kiutasítási határozatot a nemzetközi védelem iránti kérelemről hozott elutasító határozat részeként vagy különálló jogi aktusban kell meghozni. Amennyiben a kiutasítási határozatot különálló jogi aktusban hozzák meg, azt a nemzetközi védelem iránti kérelmet elutasító határozattal egyidejűleg és azzal együtt kell kibocsátani.” Amennyiben valamely kérelem elfogadhatatlanság, – akár a menekült jogállással, akár a kiegészítő védelmi jogállással kapcsolatos – megalapozatlanság vagy nyilvánvaló megalapozatlanság okán, illetve hallgatólagos vagy kifejezett visszavonás okán elutasításra kerül , és a tagállam nem döntött úgy, hogy könyörületességből, humanitárius vagy egyéb okokból a személynek önálló tartózkodási engedélyt vagy tartózkodásra jogosító egyéb engedélyt ad ki , a tagállamok a XXX/XXX/EU irányelv [a visszatérési irányelv] rendelkezéseinek megfelelő kiutasítási határozatot hoznak. A kiutasítási határozatot a nemzetközi védelem iránti kérelemről hozott elutasító határozat részeként vagy különálló jogi aktusban kell meghozni. Amennyiben a kiutasítási határozatot különálló jogi aktusban hozzák meg, azt a nemzetközi védelem iránti kérelmet elutasító határozattal egyidejűleg és azzal együtt kell kibocsátani.”

Indokolás

Az európai bizottsági javaslat a megfogalmazása alapján megtiltja a tagállamoknak, hogy kiutasítási eljárás megindítása nélkül a nemzetközi védelmen kívül más humanitárius vagy családi okból védelmet biztosítsanak. Ez ellentmond a COM(2016) 466 final javaslat (elismerési rendelet) 3. cikke (2) bekezdésének, amely a tagállamoknak éppen ezt a jogát garantálja („E rendelet nem vonatkozik más tagállami humanitárius jogállásokra, amelyeket a tagállamok a nemzeti jog szerint olyan személyeknek adtak, akik nem jogosultak a menekült- vagy kiegészítő védelmi jogállásra.”). Ezenkívül bizonyos körülmények között a tagállamok még védelmet is kötelesek biztosítani; ez vonatkozik például az egészségügyi veszélyek esetére, amint azt az EUB a M’Bodj-ügy óta ítélkezési gyakorlatában világossá tette. A 2008/115/EK irányelv (visszatérési irányelv) 6. cikkének (1) bekezdésében foglalt azon kötelezettség alapján, hogy illegális tartózkodás esetén kiutasítási határozatot kell hozni, ez a rendelkezés ráadásul feleslegesnek is tűnik. A javasolt módosítás megfelel a visszatérési irányelv 6. cikke (4) bekezdésének.

18. módosítás

COM(2020) 611 final, 14. pont: 40. cikk (1) bekezdés i) pont

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása A 40. cikk a következőképpen módosul: A 40. cikk a következőképpen módosul: a) az (1) bekezdés a következő ponttal egészül ki: a) az (1) bekezdés a következő ponttal egészül ki: „i) a kérelmező olyan harmadik ország állampolgára, vagy hontalan személy esetében olyan harmadik országban korábbi szokásos tartózkodási hellyel rendelkező személy, amely esetében az eljáró hatóság nemzetközi védelmet megadó határozatainak aránya – a rendelkezésre álló legfrissebb éves, uniós szintű átlagos Eurostat-adatok szerint – 20 % vagy annál alacsonyabb, kivéve ha jelentős változás következett be a vonatkozó Eurostat-adatok közzététele óta az érintett harmadik országban, vagy a kérelmező olyan személyek meghatározott kategóriájába tartozik, akik esetében a 20 %-os vagy annál alacsonyabb arány nem tekinthető reprezentatívnak védelmi szükségleteik szempontjából.” „i) az első személyes meghallgatás megállapításai alapján egyedi esetekben rövid időn belül döntés születhet a kérelmező személy kérelméről, és a kérelem elutasítása esetén jogosan kilátásba helyezhető a származási országba vagy egy fogadókész harmadik országba való gyors kitoloncolás.” […] […]

Indokolás

A szankciók és az állampolgárság összekapcsolása, ami a védelmet megadó határozatok arányával való összekapcsolásból ered, összeegyeztethetetlen a megkülönböztetés nemzetközi és európai jog szerinti tilalmával, ha az adott esetben nem indokolt. Az RB ezért a kitoloncolás lehetőségén és az egyedi esetekben hozott gyors döntés valószínű voltán alapuló eljárást javasol, ahogy az a svájci menekültügyi eljárásban is történik 2019 óta. Ezáltal lényegesen több döntést lehetne rövid időn belül meghozni, mint a védelmet megadó határozatok arányához való kapcsolás esetén. Ez pedig hozzájárul mindenekelőtt a határ menti területek helyi és regionális önkormányzatainak tehermentesítéséhez is. Ez a modell emellett gyors döntéseket tesz lehetővé, ahol a védelem megadásával tartósan felgyorsítható az egyértelműen kiszolgáltatott személyek – például a tengerből kimentett, nemzetközi védelemben részesülő személyek – integrációja.

19. módosítás

COM(2020) 611 final, 14. pont: 40. cikk (5) bekezdés c) pont

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása […] […] b) az (5) bekezdés a következő ponttal egészül ki: b) az (5) bekezdés a következő ponttal egészül ki: „c) a kérelmező olyan harmadik ország állampolgára, vagy hontalan személy esetében olyan harmadik országban korábbi szokásos tartózkodási hellyel rendelkező személy, amely esetében az eljáró hatóság nemzetközi védelmet megadó határozatainak aránya – a rendelkezésre álló legfrissebb éves, uniós szintű átlagos Eurostat-adatok szerint – 20 % vagy annál alacsonyabb, kivéve ha jelentős változás következett be a vonatkozó Eurostat-adatok közzététele óta az érintett harmadik országban, vagy a kérelmező olyan személyek meghatározott kategóriájába tartozik, akik esetében a 20 %-os vagy annál alacsonyabb arány nem tekinthető reprezentatívnak védelmi szükségleteik szempontjából.” „c) Az első személyes meghallgatás megállapításai alapján egyedi esetekben rövid időn belül döntés születhet a kérelmező személy kérelméről, és a kérelem elutasítása esetén jogosan kilátásba helyezhető a származási országba vagy egy fogadókész harmadik országba való gyors kitoloncolás.”

Indokolás

A szankciók és az állampolgárság összekapcsolása, ami a védelmet megadó határozatok arányával való összekapcsolásból ered, összeegyeztethetetlen a megkülönböztetés nemzetközi és európai jog szerinti tilalmával, ha az adott esetben nem indokolt. Az RB ezért a kitoloncolás lehetőségén és az egyedi esetekben hozott gyors döntés valószínű voltán alapuló eljárást javasol, ahogy az a svájci menekültügyi eljárásban is történik 2019 óta. Ezáltal lényegesen több döntést lehetne rövid időn belül meghozni, mint a védelmet megadó határozatok arányához való kapcsolás esetén. Ez pedig hozzájárul mindenekelőtt a határ menti területek helyi és regionális önkormányzatainak tehermentesítéséhez is. Ez a modell emellett gyors döntéseket tesz lehetővé, ahol a védelem megadásával tartósan felgyorsítható az egyértelműen kiszolgáltatott személyek – például a tengerből kimentett, nemzetközi védelemben részesülő személyek – integrációja.

20. módosítás

COM(2020) 611 final, 15. pont: 41. cikk (3) bekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása Amennyiben fennállnak a 40. cikk (1) bekezdésének c), f) vagy i) pontjában említett körülmények, a tagállam az (1) bekezdésben említett esetekben a határon folytatott eljárás keretében vizsgálja meg a kérelmet. Amennyiben fennállnak a 40. cikk (1) bekezdésének f) vagy i) pontjában említett körülmények, illetve a c) pontban említett esetekben csak akkor, ha a körülmények arra utalnak, hogy az adott egyedi esetben gyors határozat és visszaküldés várható, a tagállam az (1) bekezdésben említett esetekben a határon folytatott eljárás keretében vizsgálja meg a kérelmet.

Indokolás

Ez tehermentesítené azokat a helyi és regionális önkormányzatokat, ahol a kérelmezőket a határon folytatott eljárás során elhelyezik.

21. módosítás

COM(2020) 611 final, 15. pont, 41. cikk (5) bekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása A határon folytatott eljárás csak a 40. cikk (5) bekezdésének b) pontjában említett esetekben alkalmazható a kísérő nélküli kiskorúakra, valamint a 12 év alatti kiskorúakra és családtagjaikra . A határon folytatott eljárás kiskorúakra és az őket kísérő családtagokra csak a 40. cikk (5) bekezdésének b) pontjában említett esetekben vagy olyan esetekben alkalmazható , amikor egy, a 40. cikk (5) bekezdésének c) pontjával összhangban végzett vizsgálatot követően a nemzetközi védelem gyors biztosítása várható . A határon folytatott eljárások során kiskorúakat nem szabad őrizetbe venni.

Indokolás

A kiskorúak nemzetközi jog szerinti védelme minden 18 év alatti személyt egyformán megillet. Különleges eljárásokat ezért csak akkor szabad alkalmazni, ha az vagy a kiskorú érdekét szolgálja, vagy eseti alapon, a javaslat 40. cikke (5) bekezdésének b) pontjában említett súlyos okok alapján („veszélyt jelent a tagállam nemzetbiztonságára vagy közrendjére nézve”) indokolt. Őrizetbe vételre eljárási okokból nem kerülhet sor. A kiskorúak jólétének és a tagállamok biztonsági érdekeinek ez a kiemelt kezelése megfelel az RB korábban kifejtett álláspontjainak.

22. módosítás

COM(2020) 611 final, 15. pont: 41. cikk (9) bekezdés b) pont

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása A tagállamok nem alkalmazzák a határon folytatott eljárást, vagy megszüntetik annak alkalmazását az eljárás bármely szakaszában, ha: A tagállamok nem alkalmazzák a határon folytatott eljárást, vagy megszüntetik annak alkalmazását az eljárás bármely szakaszában, ha: […] […] b) a (14) bekezdésben említett helyszíneken nem biztosítható a szükséges támogatás a különleges eljárási igényekkel rendelkező kérelmezők számára ; b) a kérelmező személyeknek különleges eljárási igényeik vannak; kivéve, ha az adott esetben garantált, hogy a (14) bekezdésben említett helyszíneken biztosítható a szükséges támogatás ;

Indokolás

A különleges eljárási igényekkel rendelkező személyeknek egyedi esetekben hozzáférést kell biztosítani a vonatkozó támogatási intézkedésekhez, ellenkező esetben nem lehet határon folytatott eljárás alá vonni őket.

23. módosítás

COM(2020) 611 final, 15. pont: 41. cikk (11) bekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása A határon folytatott eljárásnak a lehető legrövidebbnek kell lennie, ugyanakkor lehetővé kell tennie a kérelmek teljes körű és tisztességes vizsgálatát. Az eljárásnak magában kell foglalnia a (2) és (3) bekezdésben említett határozatot, valamint adott esetben a fellebbezésről hozott határozatot, és azt a kérelem nyilvántartásba vételétől számított 12 héten belül le kell zárni. Ezt az időszakot követően a kérelmező számára engedélyezni kell a tagállam területére való belépést , kivéve ha a 41a. cikk (1) bekezdése alkalmazandó. A 34. cikkben, a 40. cikk (2) bekezdésében és az 55. cikkben megállapított határidőktől eltérve a tagállamok rendelkezéseket állapítanak meg a vizsgálati eljárás és a fellebbezési eljárás időtartamára vonatkozóan, amelyek biztosítják, hogy a határon folytatott eljárás keretében hozott, a kérelmet elutasító határozat elleni fellebbezés esetén az ilyen fellebbezésről hozott határozatot a kérelem nyilvántartásba vételétől számított 12 héten belül meghozzák. A határon folytatott eljárásnak a határrégiók tehermentesítésének előmozdítása érdekében a lehető legrövidebbnek kell lennie, ugyanakkor lehetővé kell tennie a kérelmek teljes körű és tisztességes vizsgálatát. Az eljárásnak magában kell foglalnia a (2) és (3) bekezdésben említett határozatot, valamint adott esetben a fellebbezésről hozott határozatot, és azt a kérelem nyilvántartásba vételétől számított 8 héten belül le kell zárni. Ezt az időszakot követően a kérelmező számára engedélyezni kell a tagállam területére való továbbhaladást , kivéve ha a 41a. cikk (1) bekezdése alkalmazandó. A 34. cikkben, a 40. cikk (2) bekezdésében és az 55. cikkben megállapított határidőktől eltérve a tagállamok rendelkezéseket állapítanak meg a vizsgálati eljárás és a fellebbezési eljárás időtartamára vonatkozóan, amelyek biztosítják, hogy a határon folytatott eljárás keretében hozott, a kérelmet elutasító határozat elleni fellebbezés esetén az ilyen fellebbezésről hozott határozatot a kérelem nyilvántartásba vételétől számított 8 héten belül meghozzák.

Indokolás

A 20 hetes határidő indokolatlanul hosszú, és arra kötelezi a kérelmezőket, hogy a tranzitzónákban maradjanak, ami aránytalan terhet ró a határrégiókra. Az Európai Unió Bírósága (EUB) a magyar tranzitzónáról szóló, 2020. május 14-i ítéletében megállapította, hogy „ezeket a különös eljárásokat [a határon] észszerű határidőn belül kell lefolytatni”, és megállapította, hogy már négy hét elteltével az általános eljárást kell alkalmazni. Mivel a tranzitzónában tapasztalható helyzet a szabadságtól való megfosztást jelenti, a tranzitzónákban gyorsan kell lefolytatni a határon folytatandó eljárásokat. A nyolc hetet meghaladó időszakot, amely már kétszer annyi, mint a menekültügyi eljárásokról szóló irányelv 43. cikke szerint jelenleg engedélyezett határidő (4 hét), nagy valószínűséggel mind az EUB, mind az Emberi Jogok Európai Bírósága (EJEB) indokolatlannak tartaná. Egy nyolc hetes időszak az esetek többségében elegendő a menekültügyi eljárás lefolytatásához. Ha az eljárás elutasító határozattal zárul, további nyolc hét áll rendelkezésre a kiutasítási eljárásra. Ha az eljárás teljes időtartama meghaladja a három hónapot, nem valószínű, hogy a visszaküldésre a határon folytatott eljárás keretében előirányzottak szerint gyorsan sor kerülhet.

24. módosítás

COM(2020) 611 final, 15. pont: 41. cikk (13) bekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása A határon folytatott eljárás hatálya alá tartozó kérelmek vizsgálata során a kérelmezőket a külső határon vagy annak közelében vagy tranzitzónákban kell elhelyezni. Minden tagállam legkésőbb [két hónappal e rendelet alkalmazásának kezdőnapját követően]-ig értesíti a Bizottságot azokról a helyszínekről, ahol a külső határokon, a külső határ közelében vagy a tranzitzónákban a határon folytatott eljárást lefolytatják, többek között a (3) bekezdés alkalmazása esetén is, és biztosítja, hogy e helyszínek kapacitása elégséges legyen az említett bekezdés hatálya alá tartozó kérelmek feldolgozásához. A határon folytatott eljárás alkalmazására szolgáló helyszínek meghatározását érintő minden változásról értesíteni kell a Bizottságot két hónappal azelőtt, hogy a változások életbe lépnének. A határon folytatott eljárás hatálya alá tartozó kérelmek vizsgálata során a kérelmezőket a külső határon vagy annak közelében vagy tranzitzónákban kell elhelyezni. Minden tagállam legkésőbb [két hónappal e rendelet alkalmazásának kezdőnapját követően]-ig értesíti a Bizottságot azokról a helyszínekről, ahol a külső határokon, a külső határ közelében vagy a tranzitzónákban a határon folytatott eljárást lefolytatják, többek között a (3) bekezdés alkalmazása esetén is, és biztosítja, hogy e helyszínek kapacitása elégséges legyen az említett bekezdés hatálya alá tartozó kérelmek feldolgozásához. Ehhez az értesítéshez csatolni kell azon helyi és regionális illetékes hatóságokkal folytatott konzultációról szóló jelentést, amelyeknek a területén az eljárásokat végre kell hajtani. A határon folytatott eljárás alkalmazására szolgáló helyszínek meghatározását érintő minden változásról értesíteni kell a Bizottságot két hónappal azelőtt, hogy a változások életbe lépnének.

Indokolás

A határon folytatott eljárások végrehajtására szolgáló helyszínek megtervezésekor fontos, hogy kellő figyelmet fordítsanak az érintett helyi és regionális hatóságok igényeire.

25. módosítás

COM(2020) 611 final, 15. pont: 41. cikk (14) bekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása Abban az esetben, ha a tagállamok által a (14) bekezdés szerint bejelentett helyszínek kapacitása ideiglenesen nem elégséges a (3) bekezdés hatálya alá tartozó kérelmezők tekintetében történő feldolgozás céljából, a tagállamok más helyszíneket is kijelölhetnek az adott tagállam területén, és a Bizottság értesítését követően ideiglenesen és a szükséges legrövidebb időre e helyszíneken is elszállásolhatják a kérelmezőket. Abban az esetben, ha a tagállamok által a (14) bekezdés szerint bejelentett helyszínek kapacitása ideiglenesen nem elégséges a (3) bekezdés hatálya alá tartozó kérelmezők tekintetében történő feldolgozás céljából, a tagállamok – az érintett helyi és regionális hatóságokkal folytatott előzetes konzultációt követően – más helyszíneket is kijelölhetnek az adott tagállam területén, és a Bizottság értesítését követően ideiglenesen és a szükséges legrövidebb időre e helyszíneken is elszállásolhatják a kérelmezőket.

Indokolás

A határon folytatott eljárások végrehajtására szolgáló helyszínek megtervezésekor fontos, hogy kellő figyelmet fordítsanak az érintett helyi és regionális hatóságok igényeire.

26. módosítás

COM(2020) 611 final, 16. pont: 41a. cikk (2) bekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása Az (1) bekezdésben említett személyeket 12 hétnél nem hosszabb ideig a külső határon vagy a külső határ közelében vagy a tranzitzónákban található helyszíneken kell elhelyezni ; amennyiben a tagállam nem tudja őket ezeken a helyszíneken elhelyezni , a területén belül más helyszíneket is igénybe vehet. A 12 hetes időszakot attól az időponttól kell számítani, amikor a kérelmezőt, a harmadik országbeli állampolgárt vagy a hontalan személyt már nem illeti meg a maradáshoz való jog, és nem teszik lehetővé számára a maradást. Az (1) bekezdésben említett személyeket 8 hétnél nem hosszabb ideig a külső határon vagy a külső határ közelében vagy a tranzitzónákban található helyszíneken kell elszállásolni ; amennyiben a tagállam nem tudja őket ezeken a helyszíneken elszállásolni , az illetékes helyi és regionális önkormányzatokkal folytatott előzetes konzultáció után a területén belül más helyszíneket is igénybe vehet. A 8 hetes időszakot attól az időponttól kell számítani, amikor a kérelmezőt, a harmadik országbeli állampolgárt vagy a hontalan személyt már nem illeti meg a maradáshoz való jog, és nem teszik lehetővé számára a maradást.

Indokolás

A határon folytatott eljárások végrehajtására szolgáló helyszínek megtervezésekor fontos, hogy kellő figyelmet fordítsanak az érintett helyi és regionális hatóságok igényeire. Hasonlóképpen a határrégiókra nehezedő nyomás enyhítése érdekében a kiutasítási eljárás lefolytatására legfeljebb 8 hét állhat rendelkezésre. Az Európai Unió Bírósága (EUB) a magyar tranzitzónáról szóló, 2020. május 14-i ítéletében megállapította, hogy „ezeket a különös eljárásokat [a határon] észszerű határidőn belül kell lefolytatni”, és megállapította, hogy már négy hét elteltével az általános eljárást kell alkalmazni. Mivel a tranzitzónában tapasztalható helyzet a szabadságtól való megfosztást jelenti, a tranzitzónákban gyorsan kell lefolytatni a határon folytatandó eljárásokat. A nyolc hetet meghaladó időszakot, amely már kétszer annyi, mint a menekültügyi eljárásokról szóló irányelv 43. cikke szerint jelenleg engedélyezett határidő (4 hét), nagy valószínűséggel mind az EUB, mind az Emberi Jogok Európai Bírósága (EJEB) indokolatlannak tartaná. Egy nyolc hetes időszak az esetek többségében elegendő a menekültügyi eljárás lefolytatásához. Ha az eljárás elutasító határozattal zárul, további nyolc hét áll rendelkezésre a kiutasítási eljárásra. Ha az eljárás teljes időtartama meghaladja a három hónapot, nem valószínű, hogy a visszaküldésre a határon folytatott eljárás keretében előirányzottak szerint gyorsan sor kerülhet. A menekültügyi eljárásokról szóló rendeletre irányuló 2016. évi javaslat 34. cikke értelmében az elfogadhatóságra és a harmadik országokkal kötött megállapodások alkalmazására vonatkozó határozatokat egy hónapon belül kell meghozni. Jogi szempontból tehát nem lenne ésszerű két hónapnál hosszabb határidő a határon folytatott eljárásban történő határozathozatalra. Azért is kell rövid időszakot előirányozni, mivel a visszatérések nagyobb valószínűséggel fordulnak elő gyors, minimális várakozási idővel járó eljárást követően. Ezen túlmenően a terminológiának egységesnek kell lennie a javaslatban, és az olyan kétértelmű kifejezéseket, mint az „elhelyezni”, kerülni kell, illetve jogilag pontosabb megfogalmazással („elszállásolni”) kell felváltani őket a befogadási feltételekről szóló felülvizsgált irányelvvel összhangban.

27. módosítás

COM(2020) 611 final, 18. pont: 53. cikk (9) bekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása A tagállamok a határon folytatott eljárás keretében hozott határozatokkal szemben csak egy fellebbezési szintet biztosítanak. A tagállamok a határon folytatott eljárás keretében hozott határozatokkal szemben az Alapjogi Charta 47. cikkével összhangban jogorvoslatot biztosítanak. A fellebbezésre az 55. cikkel összhangban a nemzeti jogban előírt határidőket kell alkalmazni. A kérelmezőknek joguk van ahhoz, hogy a fellebbezés időtartama alatt és annak elbírálásáig az 54. cikkel összhangban a tagállam területén maradjanak.

Indokolás

Az egyetlen fellebbezési szintre való merev korlátozás és a határon folytatott eljárásokra vonatkozó szigorú határidő beavatkozást jelent a tagállamok hatáskörébe, amelyek eljárási szempontból önállóak a határon folytatott eljárásokkal kapcsolatos jogorvoslat biztosítása tekintetében. Az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata szerint azonban a tagállamoknak tiszteletben kell tartaniuk az Alapjogi Charta 47. cikkét, amely kimondja, hogy a jogorvoslatra vonatkozó szabályoknak meg kell felelniük a megkülönböztetésmentesség elvének, valamint az egyenértékűség és a hatékonyság elvének. Ez azt jelenti, hogy a többi menedékkérővel szembeni hátrányos megkülönböztetés és más hasonló közigazgatási bírósági eljárásokkal szembeni eltérő bánásmód nem megengedett. A javasolt módosítás az e vezérelveknek való megfelelést biztosítja. Hasonlóképpen nem lehet uniós szinten egységesen meghatározni azt a határidőt, amelyen belül a fellebbezésre választ kell adni, ezért az a legjobb, ha azt a nemzeti közigazgatási jogi rendelkezésekhez kapcsoljuk.

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a harmadik országbeli állampolgárok külső határokon történő előszűrésének bevezetéséről, valamint a 767/2008/EK, az (EU) 2017/2226, az (EU) 2018/1240 és az (EU) 2019/817 rendelet módosításáról

28. módosítás

COM(2020) 612 final, (12) preambulumbekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása Az előszűrést a külső határnál vagy annak közelében kell lefolytatni , mielőtt az érintett személyek számára engedélyezik a területre való belépést . A tagállamoknak a nemzeti jog szerinti intézkedéseket kell alkalmazniuk annak megakadályozására, hogy az érintett személyek az előszűrés során belépjenek a területre. Egyedi esetekben, amennyiben szükséges, ez magában foglalhatja az őrizetet is, az őrizetre vonatkozó nemzeti jogszabályokra figyelemmel. Az előszűrést a külső határnál vagy annak közelében kell lefolytatni. A tagállamoknak a nemzeti jog szerinti intézkedéseket kell alkalmazniuk annak megakadályozására, hogy az érintett személyek az előszűrés során továbbhaladjanak a területre. Egyedi esetekben, amennyiben szükséges, a kiskorúakat érintő esetek kivételével, ez magában foglalhatja az őrizetet is, az őrizetre vonatkozó nemzeti jogszabályokra figyelemmel. Amennyiben az előszűrési eljárás eredményeként a továbbutazást megtagadják, a Schengeni határellenőrzési kódex 14. cikkét kell alkalmazni.

Indokolás

A nemzetközi jog kizárja a gyermekek szabadságtól való, adminisztratív okokból történő megfosztását, az EUB szerint pedig a kiskorúakat nem lehet rendszeresen felnőttként kezelni a migrációval összefüggésben. Ha az előszűrési eljárás eredményeként a továbbutazást megtagadják, azt a Schengeni határellenőrzési kódexszel összhangban teljeskörűen meg kell indokolni.

29. módosítás

COM(2020) 612 final, (20) preambulumbekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása A tagállamoknak a földrajzi helyzetet és a meglévő infrastruktúrákat figyelembe véve megfelelő helyszíneket kell meghatározniuk a külső határon vagy annak közelében végzett előszűréshez, és biztosítaniuk kell, hogy az elfogott harmadik országbeli állampolgárok és a határátkelőhelyen tartózkodók előszűrését gyorsan meg lehessen kezdeni. Az előszűréssel kapcsolatos feladatok az (EU) 2019/1896 európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikkének 23. pontjában említett migrációs csomópontokon is elvégezhetők. A tagállamoknak az érintett helyi és regionális hatóságok véleményét, a földrajzi helyzetet és a meglévő infrastruktúrákat figyelembe véve megfelelő helyszíneket kell meghatározniuk az előszűréshez, és biztosítaniuk kell, hogy az elfogott harmadik országbeli állampolgárok és a határátkelőhelyen tartózkodók előszűrését gyorsan meg lehessen kezdeni. Az előszűréssel kapcsolatos feladatok az (EU) 2019/1896 európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikkének 23. pontjában említett migrációs csomópontokon is elvégezhetők.

Indokolás

A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy nemzeti körülményeiknek és lehetőségeiknek megfelelően kiválasszák a megfelelő helyszíneket. Különösen arra kell módot adni, hogy a decentralizációra adódó lehetőségek révén figyelembe vehessék a külső határokon vagy azok közelében fekvő régiókra háruló sajátos terheket. Fontos, hogy az előszűrések végrehajtására szolgáló helyszínek tervezésekor kellő figyelmet fordítsanak az érintett helyi, illetve regionális hatóságok igényeire.

30. módosítás

COM(2020) 612 final, (24) preambulumbekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása Az előszűrés befejezéséig az előszűrésért felelős hatóságoknak ki kell tölteniük egy személyes meghallgatási formanyomtatványt. A formanyomtatványt vagy a nemzetközi védelem iránti kérelmeket elbíráló hatóságoknak, vagy a visszaküldés tekintetében illetékes hatóságoknak kell továbbítani, attól függően, hogy hová irányítják az adott személyt. Az előbbi esetben az előszűrésért felelős hatóságoknak fel kell tüntetniük azokat az elemeket is, amelyek lényegesnek tűnhetnek annak meghatározása szempontjából, hogy az illetékes hatóságoknak az érintett harmadik országbeli állampolgár kérelmét gyorsított vizsgálati eljárásnak vagy határon folytatott eljárásnak kell-e alávetniük. Az előszűrés befejezéséig az előszűrésért felelős hatóságoknak ki kell tölteniük egy személyes meghallgatási formanyomtatványt. A formanyomtatványt vagy a nemzetközi védelem iránti kérelmeket elbíráló hatóságoknak, vagy a visszaküldés tekintetében illetékes hatóságoknak , emellett szükség esetén a nemzeti jog szerint az egészség és a biztonság védelméért felelős hatóságoknak és/vagy a különleges bánásmódot igénylő személyekért (ilyenek például a kísérő nélküli kiskorúak vagy az egyedül utazó nők) felelős hatóságoknak kell továbbítani, attól függően, hogy hová irányítják az adott személyt. Az előbbi esetben az előszűrésért felelős hatóságoknak fel kell tüntetniük azokat az elemeket is, különösen az esetleges különleges védelmi igényeket, amelyek lényegesnek tűnhetnek annak meghatározása szempontjából, hogy az illetékes hatóságoknak az érintett harmadik országbeli állampolgár kérelmét gyorsított vizsgálati eljárásnak vagy határon folytatott eljárásnak kell-e alávetniük.

Indokolás

Indokolt egészségügyi vagy biztonsági aggályok esetén azokat továbbítani kell a megfelelő illetékes hatóságokhoz. Ha e hatóságok várhatóan részt vesznek az előszűrésben, akkor is gondoskodni kell róla, hogy megkapják az összes vonatkozó információt. Ugyanez vonatkozik azokra az esetekre is, amikor az előszűrés során különleges védelmi igényeket határoznak meg, ha a nemzeti jogszabályok alapján ezért az említett hatóságtól eltérő hatóság felelős, ahogy ez rendszeresen előfordul a gyermekek, illetve adott esetben az emberkereskedelem áldozatai és más csoportok esetében is. Különösen fontos emlékeztetni azokra a legsérülékenyebb csoportokra, amelyek helyzetével a migrációs folyamat során visszaélhetnek. Ilyenek például a kísérő nélküli kiskorúak vagy az egyedülálló nők.

31. módosítás

COM(2020) 612 final, 3. cikk (1) bekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása 3. cikk 3. cikk Előszűrés a külső határon Előszűrés a külső határon (1) Ez a rendelet minden olyan harmadik országbeli állampolgárra alkalmazandó, akit: (1) Ez a rendelet minden olyan harmadik országbeli állampolgárra alkalmazandó, akit: a) valamely tagállam külső határának szárazföldi, tengeri vagy légi úton történő jogellenes átlépése miatt fogtak el, kivéve azokat a harmadik országbeli állampolgárokat, akik esetében a tagállam a 603/2013/EU rendelet 14. cikkének (1) és (3) bekezdése értelmében az életkoruktól eltérő okból nem köteles biometrikus adatokat venni; vagy a) valamely tagállam külső határának szárazföldi, tengeri vagy légi úton történő jogellenes átlépése miatt fogtak el, kivéve azokat a harmadik országbeli állampolgárokat, akik esetében a tagállam a 603/2013/EU rendelet 14. cikkének (1) és (3) bekezdése értelmében az életkoruktól eltérő okból nem köteles biometrikus adatokat venni; vagy b) kutatási-mentési műveleteket követően partra szállítottak. b) kutatási-mentési műveleteket követően partra szállítottak. Az előszűrés az említett személyekre attól függetlenül alkalmazandó, hogy nemzetközi védelmet kérelmeztek-e. Az (EU) 2016/399 rendelet (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) 14. cikkének (2) bekezdésével összhangban a nemzeti jog alapján a beléptetés megtagadásáért felelős hatóság által végzett előszűrés az említett személyekre attól függetlenül alkalmazandó, hogy nemzetközi védelmet kérelmeztek-e.

Indokolás

Az előszűrési folyamat egy újabb lépéssel bővíti a sok tagállam esetében a külső határokon alkalmazott, már így is összetett migrációkezelési eljárásokat. Annak elkerülése érdekében, hogy ez – különösen a külső határokon elhelyezkedő államokra nézve – további terhet jelentő külön eljárást igényeljen, a Régiók Bizottsága azt javasolja, hogy ezen eljárást építsék be a határellenőrzésekbe, valamint az eljárás lefolytatásával az (EU) 2016/399 rendelet (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) 14. cikke (2) bekezdésének 2. mondatával összhangban a beléptetés megtagadásáért felelős illetékes nemzeti hatóságokat bízzák meg, amennyiben az előszűrésre egy, a külső határon történő, a beutazási feltételek teljesülése nélküli belépéssel kapcsolatban kerül sor. A határellenőrzési folyamatba és a határforgalom-ellenőrzést végző hatóságok feladataiba való beillesztés révén jobban biztosítható, hogy az előszűrés el tudja látni a kívánt funkciót, nevezetesen azt, hogy az elfogott személyek esetében a lehető leghamarabb elindítsák a megfelelő eljárásokat, és ezeket az eljárásokat késedelem vagy megszakítás nélkül meg lehessen kezdeni. Mivel a 3. cikk hatálya alá tartozó harmadik országbeli állampolgárok esetében három lehetséges megközelítés szerint lehet eljárni (a beléptetés megtagadása, a kiutasítási eljárásért felelős hatóságokhoz való továbbítás, a menekültügyi hatóságokhoz vagy valamely szolidaritási mechanizmus alapján egy, a menekültügyi eljárásért felelős tagállamhoz való továbbítás), amelyek egyike az (EU) 2016/399 rendelet (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) 14. cikke szerinti visszaküldés, az előszűrés ily módon történő kijelölése biztosítja az egységes megközelítést és az előszűrés és beléptetés esetleges megtagadása közötti kapcsolatot, ami jelentősen leegyszerűsíti az eljárás hatékony végrehajtását. Ezenfelül az előszűrés eredményét további közbenső lépések nélkül be lehet építeni a beléptetés megtagadásáról szóló határozatba.

32. módosítás

COM(2020) 612 final, 5. cikk

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása Előszűrés a tagállamok területén A tagállamok akkor alkalmazzák az előszűrést a területükön talált harmadik országbeli állampolgárokra, ha nincs arra utaló jel, hogy a tagállamok területére történő belépés érdekében jogszerű módon lépték át a külső határt. Előszűrés a tagállamok területén A tagállamok akkor alkalmazzák az előszűrést a területükön talált harmadik országbeli állampolgárokra, ha nincs arra utaló jel, hogy a tagállamok területére történő belépés érdekében jogszerű módon lépték át a külső határt. A tagállami hatóságokra nehezedő nyomás enyhítése érdekében el kell kerülni az előszűrési funkciók egyes részeinek dupla elvégzését, például a nemzetközi védelem iránti kérelem esetében.

Indokolás

Az előszűrést csak akkor kell külön elvégezni, ha szükséges. A nemzetközi védelem kérelmezésekor egyes előszűrési funkciók (azonosítás, különleges védelmi igények) szerepelnek az Eurodac és a befogadási feltételekről szóló irányelv szerinti kötelezettségek között, és az előszűrésnek ezen eljárások részét kell képeznie.

33. módosítás

COM(2020) 612 final, 6. cikk

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása 6. cikk 6. cikk Az előszűrésre vonatkozó követelmények Az előszűrésre vonatkozó követelmények (1) A 3. cikkben említett esetekben az előszűrést a külső határokon vagy azok közelében található helyszíneken kell lefolytatni. (1) A 3. cikkben említett esetekben az előszűrést az érintett tagállam megfelelő helyszínein kell lefolytatni. Ezeket a helyszíneket az illetékes helyi vagy regionális hatósággal folytatott konzultációt követően kell meghatározni. (2) Az 5. cikkben említett esetekben az előszűrést a tagállam területén lévő bármely megfelelő helyszínen kell lefolytatni. (2) Az 5. cikkben említett esetekben az előszűrést a tagállam területén lévő bármely megfelelő helyszínen kell lefolytatni. Ezeket a helyszíneket az illetékes helyi vagy regionális hatósággal folytatott konzultációt követően kell meghatározni. (3) A 3. cikkben említett esetekben az előszűrést haladéktalanul le kell folytatni, és minden esetben a külső határ menti területen történő elfogástól, az érintett tagállam területén történő partra szállítástól vagy a határátkelőhelyen történő megjelenéstől számított 5 napon belül be kell fejezni. Kivételes körülmények között, amennyiben aránytalanul sok harmadik országbeli állampolgár előszűrését kell egyidejűleg lefolytatni, ami a gyakorlatban lehetetlenné teszi az előszűrés említett határidőn belüli befejezését, az ötnapos időszak legfeljebb további 5 nappal meghosszabbítható. (3) A 3. cikkben említett esetekben az előszűrést haladéktalanul le kell folytatni, és minden esetben a külső határ menti területen történő elfogástól, az érintett tagállam területén történő partra szállítástól vagy a határátkelőhelyen történő megjelenéstől számított 5 napon belül be kell fejezni. Kivételes körülmények között, amennyiben aránytalanul sok harmadik országbeli állampolgár előszűrését kell egyidejűleg lefolytatni, ami a gyakorlatban lehetetlenné teszi az előszűrés említett határidőn belüli befejezését, az ötnapos időszak legfeljebb további 5 nappal meghosszabbítható. A 603/2013/EU rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett, a 603/2013/EU rendelet 14. cikke (1) és (3) bekezdésének hatálya alá tartozó személyek esetében, amennyiben fizikailag 72 óránál hosszabb ideig maradnak a külső határon, az előszűrés időtartamát két napra kell csökkenteni. A 603/2013/EU rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett, a 603/2013/EU rendelet 14. cikke (1) és (3) bekezdésének hatálya alá tartozó személyek esetében, amennyiben fizikailag 72 óránál hosszabb ideig maradnak a külső határon, az előszűrés időtartamát két napra kell csökkenteni. Az eljárás diszkriminatív lefolytatásának megelőzése érdekében mindenképpen biztosítani kell az egyes konkrét esetek megfelelő értékelését. (4) A tagállamok haladéktalanuk értesítik a Bizottságot a (3) bekezdésben említett kivételes körülményekről. Ugyancsak értesíteniük kell a Bizottságot, amint az előszűrési időszak meghosszabbításának okai megszűnnek. (4) A tagállamok haladéktalanuk értesítik a Bizottságot a (3) bekezdésben említett kivételes körülményekről. Ugyancsak értesíteniük kell a Bizottságot, amint az előszűrési időszak meghosszabbításának okai megszűnnek. (5) Az 5. cikkben említett előszűrést haladéktalanul le kell folytatni, és minden esetben az elfogástól számított 3 napon belül be kell fejezni. (5) Az 5. cikkben említett előszűrést haladéktalanul le kell folytatni, és minden esetben az elfogástól számított 3 napon belül be kell fejezni. (6) Az előszűrés a következő kötelező elemekből áll: (6) Az előszűrés a következő kötelező elemekből áll: a) a 9. cikkben említett előzetes egészségügyi és sebezhetőségi ellenőrzés; b) a 10. cikkben említett személyazonosítás; c) biometrikus adatok rögzítése a 14. cikk (6) bekezdésében említett megfelelő adatbázisokban, amennyiben az még nem történt meg; d) a 11. cikkben említett biztonsági ellenőrzés; e) a 13. cikkben említett személyes meghallgatási formanyomtatvány kitöltése; f) a 14. cikkben említettek szerinti megfelelő eljárás alá vonás. a) a 9. cikkben említett előzetes egészségügyi és sebezhetőségi ellenőrzés; b) a 10. cikkben említett személyazonosítás; c) biometrikus adatok rögzítése a 14. cikk (6) bekezdésében említett megfelelő adatbázisokban, amennyiben az még nem történt meg; d) a 11. cikkben említett biztonsági ellenőrzés; e) a 13. cikkben említett személyes meghallgatási formanyomtatvány kitöltése; f) a 14. cikkben említettek szerinti megfelelő eljárás alá vonás. (7) A tagállamok kijelölik az előszűrés lefolytatására illetékes hatóságokat. (7) A tagállamok a 3. és 5. cikkel összhangban kijelölik az előszűrés lefolytatására illetékes hatóságokat. A tagállamok szakképzett egészségügyi személyzetet jelölnek ki a 9. cikkben előírt egészségügyi ellenőrzés elvégzésére. Adott esetben a gyermekvédelmi hatóságokat és az emberkereskedelem elleni küzdelemmel foglalkozó nemzeti előadókat is be kell vonni. A tagállamok szakképzett egészségügyi személyzetet jelölnek ki a 9. cikkben előírt egészségügyi ellenőrzés elvégzésére. Adott esetben a gyermekvédelmi hatóságokat és az emberkereskedelem elleni küzdelemmel foglalkozó nemzeti előadókat is be kell vonni. Az illetékes hatóságokat az előszűrés lefolytatásában az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség és [az Európai Unió Menekültügyi Ügynöksége] által küldött szakértők, illetve összekötő tisztviselők és csoportok segíthetik és támogathatják megbízatásuk korlátain belül. Az illetékes hatóságokat az előszűrés lefolytatásában az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség és [az Európai Unió Menekültügyi Ügynöksége] által küldött szakértők, illetve összekötő tisztviselők és csoportok segíthetik és támogathatják megbízatásuk korlátain belül.

Indokolás

A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy nemzeti körülményeiknek és lehetőségeiknek megfelelően kiválasszák a megfelelő helyszíneket. Különösen arra kell módot adni, hogy a decentralizációra adódó lehetőségek révén figyelembe vehessék a külső határokon vagy azok közelében fekvő régiókra háruló sajátos terheket. Az előszűrések végrehajtására szolgáló helyszínek tervezésekor kellő figyelmet kell fordítani az érintett helyi és regionális hatóságok igényeire.

Az eljárást nem szabad diszkriminatív módon lefolytatni. Az egymást átfedő hatáskörök elkerülése érdekében az illetékes hatóságok kijelölésének meg kell felelnie a 3. és 5. cikkben javasolt előírásoknak.

34. módosítás

COM(2020) 612 final, 9. cikk (3) bekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása Amennyiben sebezhetőségekre, illetve különleges befogadási vagy eljárási szükségletekre utaló jelek merülnek fel, az érintett harmadik országbeli állampolgárnak kellő időben megfelelő támogatást kell kapnia fizikai és mentális egészsége tekintetében. Kiskorúak esetében a támogatást a kiskorúak kezelésére kiképzett és képesített személyzetnek kell nyújtania a gyermekvédelmi hatóságokkal együttműködésben. Amennyiben sebezhetőségekre, illetve különleges befogadási vagy eljárási szükségletekre utaló jelek merülnek fel, az érintett harmadik országbeli állampolgárnak képesített szaktanácsadó központokon vagy az illetékes hatóságokon keresztül kellő időben megfelelő támogatást kell kapnia fizikai és mentális egészsége tekintetében. A megfelelő szakemberek rendelkezésre állását a harmadik országbeli állampolgárok bizonyos csoportjainak – például a terhes nőknek, a nemi alapú erőszak vagy szexuális bántalmazás áldozatainak, a fogyatékossággal élőknek, illetve az LMBTIQ személyeknek – a speciális igényei tekintetében is biztosítani kell. Kiskorúak esetében a támogatást a kiskorúak kezelésére kiképzett és képesített személyzetnek kell nyújtania a gyermekvédelmi hatóságokkal együttműködésben. E célból a kiskorúak jelenlétét haladéktalanul be kell jelenteni a gyermekvédelemért felelős nemzeti hatóságoknak. Kísérő nélküli kiskorúak esetében az előszűrést nem hajtják végre, és őket haladéktalanul az illetékes gyermekvédelmi hatósághoz kell továbbküldeni. Arra utaló jelek esetén, hogy a 40. cikk (5) bekezdésének b) pontja szerinti komoly biztonsági aggályok merülnek fel, az illetékes hatóságokat is tájékoztatni kell.

Indokolás

Ha különleges védelmi igényeket állapítanak meg, az azonnali, szakszerű támogatás biztosítása érdekében szaktanácsadó központoknak vagy az ilyen személyek védelméért felelős hatóságoknak kell támogatást nyújtaniuk. Ezen felül biztosítani kell, hogy a kiskorúak jelenlétéről haladéktalanul értesítsék a gyermekvédelemért felelős hatóságokat. A kísérő nélküli kiskorúakat továbbítani kell az illetékes hatóságokhoz, hogy azok megtehessék a nemzetközi, európai és nemzeti jogszabályokban előírt védelmi és támogatási intézkedéseket, és különösképpen hogy gyámot vagy gondnokot nevezhessenek ki számukra. Ugyanakkor az LMBTIQ személyek is védelemre szorulnak, mivel az utolsó legsérülékenyebb migráns csoportot jelentik egy olyan időszakban, amikor nagy számban érkeznek Európába, ahol nem rendelkezünk számukra valódi védelmi rendszerekkel.

35. módosítás

COM(2020) 612 final, 14. cikk

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása 14. cikk 14. cikk Az előszűrés eredménye Az előszűrés eredménye […] […] 2. A nemzetközi védelem iránti kérelmet benyújtó harmadik országbeli állampolgárokat az e rendelet 13. cikkében említett formanyomtatvánnyal együtt az (EU) XXX/XXX rendelet [a menekültügyi eljárásról szóló rendelet] XY. cikkében említett hatóságokhoz kell irányítani. Ennek alkalmával az előszűrést lefolytató hatóságoknak a személyes meghallgatási formanyomtatványon fel kell tüntetniük minden olyan elemet, amely első ránézésre relevánsnak tűnik az érintett harmadik országbeli állampolgárok gyorsított vizsgálati eljárás vagy határon folytatott eljárás alá vonása szempontjából . 2. A nemzetközi védelem iránti kérelmet benyújtó harmadik országbeli állampolgárokat az e rendelet 13. cikkében említett formanyomtatvánnyal együtt az (EU) XXX/XXX rendelet [a menekültügyi eljárásról szóló rendelet] XY. cikkében említett hatóságokhoz kell irányítani. Ennek alkalmával az előszűrést lefolytató hatóságoknak a személyes meghallgatási formanyomtatványon fel kell tüntetniük minden olyan elemet, amely első ránézésre az érintett harmadik országbeli állampolgárok gyorsított vizsgálati eljárás vagy határon folytatott eljárás alá vonása mellett vagy ellen szól . Különösen ki kell emelni a különleges védelmi igényekkel kapcsolatos megállapításokat vagy gyanúkat, főként a kísérő nélküli kiskorúak esetében. […] […] (7) Amennyiben a 3. cikk (1) bekezdésében és az 5. cikkben említett harmadik országbeli állampolgárokat a megfelelő menekültügyi vagy kiutasítási eljárás alá vonják, az előszűrés befejeződik. Amennyiben a 6. cikk (3) és (5) bekezdésében említett határidőkön belül nem fejezték be az összes ellenőrzést, az előszűrés az érintett személy tekintetében befejeződik, és az érintett személyt a vonatkozó eljárás alá kell vonni. (7) Szükség esetén tájékoztatni kell az egészségvédelemért, a biztonság védelméért vagy a különleges csoportok védelméért felelős hatóságokat, és – ha a nemzeti jogszabályok úgy rendelkeznek – az érintetteket e hatóságokhoz kell továbbirányítani. (8) Amennyiben a 3. cikk (1) bekezdésében és az 5. cikkben említett harmadik országbeli állampolgárokat a megfelelő menekültügyi vagy kiutasítási eljárás alá vonják, az előszűrés befejeződik. Amennyiben a 6. cikk (3) és (5) bekezdésében említett határidőkön belül nem fejezték be az összes ellenőrzést, az előszűrés az érintett személy tekintetében befejeződik, és az érintett személyt a vonatkozó eljárás alá kell vonni.

Indokolás

Annak biztosítása érdekében, hogy a különleges védelmet igénylő személyeket ne vonják a határon folytatott eljárás vagy egy gyorsított eljárás alá, amelyet ezekben az esetekben csak jelentős jogi és gyakorlati nehézségekkel lehetne végrehajtani, egyértelművé kell tenni, hogy ezeket a személyeket továbbküldik a menekültügyi hatósághoz, mielőtt az az eljárás típusáról határoz. A továbbítást – különösen egészségügyi és biztonsági aggályok esetén – nemcsak a menekültügyi hatóságok vagy a kiutasítási eljárásért felelős hatóságok felé kell lehetővé tenni. Ezenkívül a tagállamok számára fenn kell tartani annak lehetőségét, hogy egyes különös védelmet igénylő csoportokhoz konkrét felelősségi köröket rendeljenek. Különösen fontos figyelembe venni a kísérő nélküli külföldi kiskorúak számára szükséges különleges védelmi intézkedéseket.

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a migrációs és menekültügyi válsághelyzetek és vis maior helyzetek kezeléséről

36. módosítás

COM(2020) 613 final, (11) preambulumbekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása Az (EU) XXX/XXX rendelet [a menekültügy és migráció kezeléséről szóló rendelet] által az áthelyezés és a visszaküldési szponzorálás végrehajtására meghatározott eljárási szabályokat alkalmazni kell a szolidaritási intézkedések válsághelyzetben történő megfelelő végrehajtásának biztosítása céljából, ám ezeket az adott helyzet súlyosságának és sürgősségének figyelembevétele érdekében ki kell igazítani. Az (EU) XXX/XXX rendelet [a menekültügy és migráció kezeléséről szóló rendelet] által az áthelyezés és a visszaküldési szponzorálás végrehajtására meghatározott eljárási szabályokat alkalmazni kell a szolidaritási intézkedések válsághelyzetben történő megfelelő végrehajtásának biztosítása céljából, ám ezeket az adott helyzet súlyosságának és sürgősségének figyelembevétele érdekében ki kell igazítani. Különösen a kísérő nélküli kiskorúakat a lehető leghamarabb át kell helyezni az esetükben illetékes tagállamokhoz, valamint az EU területének többi részébe, amennyiben ezeknek a kiskorúaknak vannak családtagjaik más uniós tagállamokban.

Indokolás

Az RB régóta azt az álláspontot képviseli, hogy javítani kell a kísérő nélküli kiskorúak jogainak érvényesíthetőségét, ami azon (jogi) követelményből ered, hogy a gyermekek mindenek felett álló érdekét kiemelten kell szem előtt tartani. Az EU-nak segítséget kell nyújtania ahhoz, hogy a kísérő nélküli kiskorúakat eljuttassák más tagállamokba, amennyiben vannak ott családtagjaik. Ezzel enyhíteni lehet a határ menti régiókra nehezedő nyomáson, méghozzá a szolidaritás és a közös felelősségvállalás szellemében, amelyet az új paktumnak támogatnia kell.

37. módosítás

COM(2020) 613 final, (14) preambulumbekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása Annak érdekében, hogy a tagállamok számára biztosítható legyen a kellő rugalmasság, amikor menedékjog kérelmezésére irányuló szándékukat jelző migránsok jelentős beáramlásával szembesülnek, az (EU) XXX/XXX rendelet [a menekültügyi eljárásokról szóló rendelet] 41. cikkében megállapított, határon folytatott eljárás alkalmazását ki kell bővíteni, és válságkezelési menekültügyi eljárás keretében lehetővé kell tenni a tagállamoknak, hogy határon folytatott eljárás keretében a kérelem érdeméről is határozatot hozhassanak azokban az esetekben, amikor a kérelmező olyan harmadik ország állampolgára, vagy hontalan személyek esetében korábban olyan harmadik országban rendelkezett szokásos tartózkodási hellyel, amelynek tekintetében a nemzetközi védelmet biztosító határozatok aránya az Unió egészében 75 % vagy annál alacsonyabb. Tehát a határon folytatott válsághelyzeti eljárás alkalmazása során a tagállamoknak továbbra is alkalmazniuk kell az (EU) XXX/XXX rendelet [a menekültügyi eljárásokról szóló rendelet] 41. cikkében előírt határon folytatott eljárást, ám a határon folytatott eljárás alkalmazását kiterjeszthetik azokra a személyekre, akik olyan harmadik országok állampolgárai, amelyek tekintetében az EU egész területét nézve az átlagos elismerési arány meghaladja a 20 %-ot, ám nem éri el a 75 %-ot. Annak érdekében, hogy a tagállamok számára biztosítható legyen a kellő rugalmasság, amikor menedékjog kérelmezésére irányuló szándékukat jelző migránsok jelentős beáramlásával szembesülnek, az (EU) XXX/XXX rendelet [a menekültügyi eljárásokról szóló rendelet] 41. cikkében megállapított, határon folytatott eljárás alkalmazását ki kell bővíteni, és válságkezelési menekültügyi eljárás keretében lehetővé kell tenni a tagállamoknak, hogy az Európai Bizottsággal konzultálva a rendes menekültügyi eljárást alkalmazzák, hogy enyhítsék a migrációs nyomással szembesülő határrégiókra gyakorolt hatást.

Indokolás

Nehéz helyzetekben a határon folytatott eljárások további terhet rónak a határrégiókra. A tagállamok számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy az érkezések hatékony kezelése érdekében az Európai Bizottsággal konzultálva felfüggesszék a határon folytatott eljárásokat, és a területükön található, nem a határon elhelyezkedő helyszíneken folytassák le a menekültügyi eljárásokat.

38. módosítás

COM(2020) 613 final, (16) preambulumbekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása Válsághelyzetben a menekültügyi rendszert érintő esetleges nyomásra való tekintettel a tagállamoknak lehetővé kell tenni, hogy az (EU) XXX/XXX rendelet [a menekültügyi eljárásokról szóló rendelet] 41. cikkének (11) bekezdésében és (13) bekezdésében meghatározottaknál hosszabb ideig ne engedélyezzék a határon folytatott eljárás hatálya alá tartozó kérelmezőknek a területükre való belépést . Az eljárásokat azonban a lehető leghamarabb be kell fejezni, és az érintett időtartam mindenesetre legfeljebb további nyolc héttel hosszabbítható meg. Ha az említett eljárások a meghosszabbított határidő lejártáig nem fejezhetők be, engedélyezni kell a kérelmezőknek a tagállam területére való belépést a nemzetközi védelemre irányuló eljárás befejezése céljából. Válsághelyzetben a menekültügyi rendszert érintő esetleges nyomásra való tekintettel , de az ilyen válság által érintett régiókra nehezedő nyomást is figyelembe véve, a tagállamoknak lehetővé kell tenni, hogy az (EU) XXX/XXX rendelet [a menekültügyi eljárásokról szóló rendelet] 41. cikkének (11) bekezdésében és (13) bekezdésében meghatározottaknál hosszabb ideig ne engedélyezzék a határon folytatott eljárás hatálya alá tartozó kérelmezőknek a területükre való továbbhaladást . Az eljárásokat azonban a lehető leghamarabb be kell fejezni, és az érintett időtartam mindenesetre legfeljebb további nyolc héttel hosszabbítható meg. Ha az eljárások a meghosszabbított határidő lejártáig nem fejezhetők be, a kérelmezők engedélyt kapnak arra, hogy a nemzetközi védelemre irányuló eljárás befejezése céljából továbbhaladjanak a tagállam területére.

Indokolás

A határon folytatott eljárás meghosszabbítása nem hajtható végre anélkül, hogy előzetesen megfontolnák a régiókra gyakorolt hatást.

39. módosítás

COM(2020) 613 final, (23) preambulumbekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása Válsághelyzetben a tagállamok számára lehetővé kell tenni a nemzetközi védelem iránti kérelmek vizsgálatának felfüggesztését azokban az esetekben, amikor ezeket olyan harmadik országbeli lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek nyújtják be, akik nem tudnak visszatérni származási országukba, ahol rendkívüli helyzetnek minősülő fegyveres konfliktus miatt a megkülönböztetés nélküli erőszak magas kockázatának lennének kitéve. Ilyen esetben az említett személyek számára azonnali védelmet biztosító jogállást kell adni. A tagállamoknak a felfüggesztéstől számított egy éven belül folytatniuk kell az érintett kérelmek vizsgálatát. Válsághelyzetben a tagállamok számára lehetővé kell tenni a nemzetközi védelem iránti kérelmek vizsgálatának felfüggesztését azokban az esetekben, amikor ezeket olyan harmadik országbeli lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek nyújtják be, akik nem tudnak visszatérni származási országukba, ahol rendkívüli helyzetnek minősülő fegyveres konfliktus miatt a megkülönböztetés nélküli erőszak magas kockázatának lennének kitéve. Ilyen esetben az említett személyek számára azonnali védelmet biztosító jogállást kell adni. Válsághelyzetben a tagállamnak mérlegelési jogkörrel kell rendelkeznie arra vonatkozóan is, hogy azonnali védelmet biztosító jogállást adjon gyermekeknek és különösen kiszolgáltatott személyeknek, valamint az azonnali védelemre szoruló személyek egyéb csoportjainak, amennyiben a nemzeti jog ezt lehetővé teszi. A tagállamoknak a felfüggesztéstől számított egy éven belül folytatniuk kell az érintett kérelmek vizsgálatát.

Indokolás

A válsághelyzetekről szóló rendelet hatálya alá tartozó esetekben a gyermekek és a különleges védelemre szoruló személyek számára garantálni kell egy minimális biztonsági szintet tartózkodásukra vonatkozóan. A szubszidiaritás elvével összhangban a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy – a nemzeti jogszabályokban előírtak szerint – más okokból is engedélyezzék a harmadik országbeli állampolgárok számára a területükön való tartózkodást.

40. módosítás

COM(2020) 613 final, 1. cikk (2) bekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása 1. cikk 1. cikk Tárgy Tárgy […] […] (2) E rendelet alkalmazásában válsághelyzet: (2) E rendelet alkalmazásában válsághelyzet: a) olyan rendkívüli helyzet, amelyet a valamely tagállamba irregulárisan érkező vagy a kutatási-mentési műveleteket követően a területén partra szállított harmadik országbeli állampolgárok vagy hontalan személyek olyan tömeges beáramlása jellemez, amelynek – az érintett tagállam lakosságához és GDP-jéhez viszonyított – mértéke és jellege működésképtelenné teszi a tagállam menekültügyi, befogadási vagy visszaküldési rendszerét, továbbá súlyos következményekkel járhat a közös európai menekültügyi rendszer vagy az (EU) XXX/XXX rendeletben [a menekültügy és a migráció kezeléséről szóló rendeletben] meghatározott közös keret működésére nézve, vagy a) olyan rendkívüli helyzet, amelyet a valamely tagállamba irregulárisan érkező vagy a kutatási-mentési műveleteket követően a területén partra szállított harmadik országbeli állampolgárok vagy hontalan személyek olyan tömeges beáramlása jellemez, amelynek – az érintett tagállam lakosságához és GDP-jéhez viszonyított – mértéke és jellege helyi, regionális és/vagy nemzeti szinten működésképtelenné teszi a tagállam menekültügyi, befogadási vagy visszaküldési rendszerét, továbbá súlyos következményekkel járhat a közös európai menekültügyi rendszer vagy az (EU) XXX/XXX rendeletben [a menekültügy és a migráció kezeléséről szóló rendeletben] meghatározott közös keret működésére nézve, vagy b) az ilyen helyzet közvetlen veszélye. b) az ilyen helyzet közvetlen veszélye.

Indokolás

A belépések és a kérelmek magas száma jelentette terhek gyakran regionális jellegűek, és elsősorban a(z) (be)utazási útvonalaktól függnek. A rendszer működésének helyi vagy regionális szintű zavarát, ha annak ugyanolyan következményei vannak az érintett személyekre nézve, ugyancsak válsághelyzetként kell meghatározni annak hangsúlyozása érdekében, hogy még ha egy tagállam menekültügyi rendszere arányait tekintve összességében továbbra is működőképes nemzeti szinten, lehetnek olyan helyszínek és régiók, ahol ez nem így van, és hogy a nem megfelelő működés komoly problémákat okozhat a szolgáltatások helyi szintű nyújtása terén vagy ezek kiesése formájában.

41. módosítás

COM(2020) 613 final, 4. cikk

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása (1) Az 1. cikk (2) bekezdése szerinti válsághelyzetben és a 3. cikkben megállapított eljárásokkal összhangban a tagállamok az említett cikk alkalmazási időszaka alatt benyújtott kérelmek tekintetében eltérhetnek az (EU) XXX/XXX rendelet [a menekültügy és a migráció kezeléséről szóló rendelet] 41. cikkétől a következők szerint: (1) Az 1. cikk (2) bekezdése szerinti válsághelyzetben és a 3. cikkben megállapított eljárásokkal összhangban a tagállamok az említett cikk alkalmazási időszaka alatt benyújtott kérelmek tekintetében eltérhetnek az (EU) XXX/XXX rendelet [a menekültügy és a migráció kezeléséről szóló rendelet] 41. cikkétől a következők szerint: a) Az (EU) XXX/XXX rendelet [a menekültügyi eljárásokról szóló rendelet] 41. cikke (2) bekezdésének b) pontjától eltérve a tagállamok – az (EU) XXX/XXX rendelet [a menekültügyi eljárásokról szóló rendelet] 41. cikkének (1) bekezdésben említett eseteken túlmenően – hozhatnak határozatot a határon folytatott eljárás során a kérelem érdeméről azokban az esetekben, amikor a kérelmező olyan harmadik ország állampolgára, vagy hontalan személyek esetében korábban olyan harmadik országban rendelkezett szokásos tartózkodási hellyel, amelynek tekintetében a rendelkezésre álló legfrissebb éves, uniós szintű átlagos Eurostat-adatok szerint az eljáró hatóság által hozott, nemzetközi védelmet biztosító határozatok aránya 75 % vagy annál alacsonyabb. a) Az (EU) XXX/XXX rendelet [a menekültügyi eljárásokról szóló rendelet] 41. cikke (2) bekezdésének b) pontjától eltérve a tagállamok – az Európai Bizottsággal egyeztetve – lemondhatnak a határon folytatott eljárás végrehajtásáról . b) Az (EU) XXX/XXX rendelet [a menekültügyi eljárásokról szóló rendelet] 41. cikkének (11) és (13) bekezdésétől eltérve a kérelmek vizsgálatára irányuló, határon folytatott eljárásra vonatkozóan az említett cikkben meghatározott maximális időtartam legfeljebb további nyolc héttel meghosszabbítható. Ezen időszakot követően a kérelmező számára engedélyezni kell, hogy a nemzetközi védelemre vonatkozó eljárás lezárása céljából belépjen a tagállam területére. b) Az (EU) XXX/XXX rendelet [a menekültügyi eljárásokról szóló rendelet] 41. cikkének (11) és (13) bekezdésétől eltérve a kérelmek vizsgálatára irányuló, határon folytatott eljárásra vonatkozóan az említett cikkben meghatározott maximális időtartam legfeljebb további hat héttel meghosszabbítható. Ezen időszakot követően a kérelmező számára engedélyezni kell, hogy a nemzetközi védelemre vonatkozó eljárás lezárása céljából belépjen a tagállam területére.

Indokolás

Válsághelyzetben a határon folytatott eljárás alkalmazása a határ menti régiókra további terheket róhat. Ezért az érkezések hatékonyabb kezelése érdekében – az Európai Bizottsággal egyetértésben – lehetőséget kell biztosítani a tagállamok számára, hogy lemondjanak a határon folytatott eljárásról. A határon folytatott eljárást csak hat héttel lehessen meghosszabbítani, hogy ne okozzon (további) túlterhelést jelentő helyzetet a határon.

42. módosítás

COM(2020) 613 final, 10. cikk (1) bekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása 10. cikk 10. cikk Azonnali védelmet biztosító jogállás nyújtása Azonnali védelmet biztosító jogállás nyújtása (1) Az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerinti válsághelyzetben és a Bizottság által e cikk (4) bekezdésének megfelelően elfogadott végrehajtási jogi aktus alapján a tagállamok felfüggeszthetik a nemzetközi védelem iránti kérelmeknek az (EU) XXX/XXX rendelet [a menekültügyi eljárásokról szóló rendelet] és az (EU) XXX/XXX [a kvalifikációs rendelet] szerinti megvizsgálását a harmadik országbeli lakóhelyüket elhagyni kényszerült azon személyek tekintetében, akik rendkívüli helyzetnek minősülő fegyveres konfliktus miatt a megkülönböztetés nélküli erőszak magas kockázatának vannak kitéve és akik nem tudnak visszatérni a származási országukba. Ilyen esetben a tagállamok azonnali védelmet biztosító jogállást adnak az érintett személyeknek, kivéve ha azok veszélyt jelentenek az érintett tagállam nemzetbiztonságára vagy közrendjére. E jogállás nem érinti az érintett tagállamban folyamatban lévő nemzetközi védelem iránti kérelmüket. (1) Az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerinti válsághelyzetben és a Bizottság által e cikk (4) bekezdésének megfelelően elfogadott végrehajtási jogi aktus alapján a tagállamok felfüggeszthetik a nemzetközi védelem iránti kérelmeknek az (EU) XXX/XXX rendelet [a menekültügyi eljárásokról szóló rendelet] és az (EU) XXX/XXX [a kvalifikációs rendelet] szerinti megvizsgálását a harmadik országbeli lakóhelyüket elhagyni kényszerült azon személyek tekintetében, akik rendkívüli helyzetnek minősülő fegyveres konfliktus miatt a megkülönböztetés nélküli erőszak magas kockázatának vannak kitéve és akik nem tudnak visszatérni a származási országukba. Ilyen esetben a tagállamok azonnali védelmet biztosító jogállást adnak az érintett személyeknek, kivéve ha azok veszélyt jelentenek az érintett tagállam nemzetbiztonságára vagy közrendjére. Válsághelyzetben a tagállamnak mérlegelési jogkörrel kell rendelkeznie arra vonatkozóan is, hogy azonnali védelmet biztosító jogállást adjon gyermekeknek és különösen kiszolgáltatott személyeknek, valamint az azonnali védelemre szoruló személyek egyéb csoportjainak, amennyiben a nemzeti jog ezt lehetővé teszi. E jogállás nem érinti az érintett tagállamban folyamatban lévő nemzetközi védelem iránti kérelmüket.

Indokolás

A válsághelyzetekről szóló rendelet hatálya alá tartozó esetekben a gyermekek és a különleges védelemre szoruló személyek számára garantálni kell egy minimális biztonsági szintet tartózkodásukra vonatkozóan. A szubszidiaritás elvével összhangban a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy – a nemzeti jogszabályokban előírtak szerint – más okokból is engedélyezzék a harmadik országbeli