[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 16.7.2008

COM(2008) 399 végleges

2008/0151 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE

az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapításának kereteiről

(a Bizottság előterjesztése) {SEC(2008) 2115}{SEC(2008) 2116}

INDOKLÁS

1. A JAVASLAT HÁTTERE

1.1. Célkitűzés

Az átdolgozás célja, hogy az energiafelhasználó termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapításának kereteiről, valamint a 92/42/EGK tanácsi, illetve a 96/57/EK és a 2000/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2005. július 6-i 2005/32/EK keretirányelv[1] (a továbbiakban: környezetbarát tervezésről szóló irányelv) szövege magában foglalja az 2008/28/EK módosító irányelv[2] rendelkezéseit, valamint hatálya kiterjedjen az összes energiával kapcsolatos termékre is, lehetővé téve, hogy a közösségi környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények azokra is érvényesek legyenek. Ezzel a Bizottság annak az általános célkitűzésnek tesz eleget, hogy biztosítsa a termékek szabad mozgását, és a környezet védelme érdekében javítsa környezetvédelmi teljesítményüket.

Az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó egységes keret megteremtése biztosítani fogja a hatékonyságot és a következetességet, mivel ezáltal az egész EU-ban egységes módszerek szerint kerülnek megállapításra az ezekre a termékekre vonatkozó követelmények. Mindezzel elkerülhető lesz annak a veszélye, hogy a nemzeti és a közösségi kezdeményezések között átfedések legyenek.

Az átdolgozás eredményeképp a környezetbarát tervezésről szóló átfogó keretirányelv egyben az integrált, fenntartható környezetbarát termékpolitika meghatározó alapköve is lesz, amelyet egyes, címkézésre vonatkozó kezdeményezések, valamint közbeszerzéssel és az adózással kapcsolatos ösztönzők fognak kiegészíteni. A termékek forgalomba hozatalára vonatkozó minimumkövetelmények felállítása mellett lehetővé teszi, hogy a forgalomban lévő legjobb termék környezetvédelmi teljesítményére vonatkozóan referenciaértéket lehessen megállapítani. Ennek lehetősége a környezetbarát tervezésről szóló hatályos irányelv keretében az energiafelhasználó termékek esetében már jelenleg is fennáll, a jövőben pedig valamennyi energiával kapcsolatos termékre ki fog terjedni, kapcsolatot teremtve ily módon a közbeszerzéssel és az adózással kapcsolatos ösztönzőkkel.

1.2. Általános háttér

Az elmúlt 30 évben számos politikai intézkedést foganatosítottak európai és nemzeti szinten a környezetvédelem, valamint a természeti források felhasználása, többek között az energiatakarékosság terén. A helyesen megalkotott jogszabályoknak köszönhetően javult a levegő minősége, a hulladékot egyre növekvő mértékben ellenőrzik, és csökkennek az ipari eredetű kibocsátások. A Bizottság energiahatékonysági cselekvési tervének[3] megfelelően 2020-ra legalább 20 %-os lesz az Unióban a megtakarítás az elsődleges energiafogyasztás terén.

Ezenfelül számos politikai intézkedést és eszközt foganatosítottak az energiahatékonyabb termékek támogatása és a felhasználók egyre jobb tájékoztatása érdekében. A környezetbarát tervezésről szóló irányelv minimumkövetelményeket állapít meg a termékek forgalomba hozatalára. A 92/75/EGK irányelvben[4] (a továbbiakban: energiahatékonysági címkézésről szóló irányelv), az „Energy Star” rendeletben[5], az ökocímkézésről szóló rendeletben[6] előírt címkézési rendszer, és a tagállamok, kiskereskedők vagy más gazdasági szereplők által a fogyasztóknak a termékek energiahatékonyságával és környezetvédelmi teljesítményével kapcsolatos tájékoztatására kifejlesztett egyéb címkézési rendszerek. Folyamatban van a tagállamokban a hatékonyabb termékeket eredményező innovációk előmozdítására irányuló ösztönzők és közbeszerzés végrehajtása. Az irodai berendezésekre vonatkozó „Energy Star” rendelet meghatározott energiahatékonysági szintű irodai berendezések beszerzésére kötelezi az uniós intézményeket és a tagállamokat.

Ezen intézkedések alapvető előrehaladást eredményeztek, és egyértelműen megmutatkozott pozitív hatásuk. A becslések szerint például 1992 és 1999 között a hűtőszekrények energiahatékonyságában megmutatkozó 29 %-os előrehaladás egyharmadrészt az energiahatékonysági címkézésről szóló irányelvnek köszönhető. Általában véve megállapítható, hogy egyértelműen szembeállítható egymással az irányelv által szabályozott, hatékonyabb termékek piacának korábbi csekély, és az irányelv bevezetését követő egyértelmű és erőteljes fejlődése.

Ugyanakkor számos jelentős akadály hátráltatja, hogy az intézkedések teljes hatása megmutatkozzon. A meglévő önkéntes, illetve szabályozási eszközök általában nincsenek megfelelőképpen összekapcsolva, és nem egy egységes politikai célkitűzés érdekében állították fel őket, így a különböző politikai eszközök összekapcsolásából eredő lehetséges előnyök még kiaknázatlanok. Ehhez járul hozzá, hogy az összehangolatlan nemzeti és regionális megközelítések egymással eltérő jelzéseket küldenek a gyártók számára, és a belső piac torzulásához vezetnek.

Új politikai megközelítésre van ezért szükség, amely egy integrált cselekvési tervben egyesíti a különböző politikai eszközökben rejlő lehetőségeket, és dinamikus módon hajtja végre azokat. Ehhez tartozik a belső piac egészére vonatkozó ambiciózus szabványok meghatározása is, ami biztosítja, hogy a termékek minősége javul és a kereslet az ösztönzőkre és az innovációra építő szisztematikus megközelítés következtében növekszik. Ennek eléréséhez a meglévő eszközök integrálása és, szükség esetén, megerősítése vezet. Mindez kiegészítené a meglévő környezetpolitikai intézkedéseket, például az energiafelhasználás terén a Bizottság által 2008 januárjában elfogadott energia- és az éghajlatügyi csomagot[7].

A környezetbarát tervezésről szóló irányelvben meghatározott termékek körének kiterjesztése a fenntartható fogyasztásról és termelésről és a fenntartható iparpolitikáról szóló közlemény és cselekvési tervek (a továbbiakban: SCP/SIP) egyik sarokkövét jelenti, amely a Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság, a Környezetvédelmi Főigazgatóság és az Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóság közös kezdeményezése. Az SCP/SIP továbbá az energiahatékonysági címkézésről szóló irányelv felülvizsgálatát is javasolja, ami − a termékek széles körére tekintettel − a címkézésre különböző lehetőségeket is számításba vesz. Ennek körében megvitatásra kerül a fenntarthatósági csomagban kihirdetett termékpolitika címkézésre vonatkozó része. Továbbá az ökocímkére vonatkozó rendelet módosítására is sor kerül annak érdekében, hogy koherensen illeszkedjen az integrált termékpolitikába, amennyiben a piacon legjobban teljesítő termékeket „kiválósági védjeggyel” azonosítja.

1.3. A meglévő közösségi rendelkezések

Az energiafelhasználó termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó közösségi szabályozási keretet a környezetbarát tervezésről szóló irányelv jelenti, amely meghatározza azokat a követelményeket, amelyeknek az érintett termékeknek meg kell felelniük, hogy részesülhessenek a szabad mozgás előnyeiből a Közösség területén. A környezetbarát tervezésről szóló irányelv kiegészíti a meglévő közösségi eszközöket, többek között a REACH-irányelvet[8], az egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozásáról szóló (RoHS) irányelvet[9], az energiahatékonysági címkézésről szóló irányelvet és az egyes veszélyes anyagokra vonatkozó korlátozásokról szóló irányelvet[10]. A környezetbarát tervezésről szóló irányelv kiterjesztésével adott esetben az összes energiával kapcsolatos, környezeti szempontból jelentős termékre környezetbarát tervezési követelményeket lehet megállapítani, kiegészítve a meglévő közösségi rendelkezéseket.

1.4. Összhang más szakpolitikákkal és szabályokkal

A javaslat teljes mértékben összhangban áll a Bizottságnak a fenntartható fogyasztásról és termelésről / a fenntartható iparpolitikáról szóló közleményével és cselekvési tervével, az Európai Unió fenntartható fejlődési stratégiájával, a lisszaboni stratégiával, a hatodik közösségi környezetvédelmi cselekvési programmal[11], az integrált termékpolitikával[12] és a természeti erőforrások stratégiával. A javaslat egyéb szakpolitikákra is hatással van, hozzájárul például a fogyasztók tájékoztatásához és jogaik megerősítéséhez. A javaslat összhangban van a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodással.

2. KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT

2.1. Konzultációk

Az SCP/SIP-közleményben és cselekvési tervben érdekelt felekkel folytatott konzultációra, mely magában foglalta a környezetbarát tervezésről szóló irányelv hatályának kiterjesztését is, 2007 őszén egy nyilvános internetes konzultáció keretében került sor.

A konzultáció eredményeit felhasználták az SCP/SIP-közlemény és cselekvési terv hatásvizsgálatához és a környezetbarát tervezésről szóló irányelv hatályának kiterjesztéséhez is.

2.2. A szakvélemények összegyűjtése és felhasználása

A hatásvizsgálathoz a Bizottság a ZEW (Zentrum für Europäische Wirtschaftsforschung; Európai Gazdasági Kutatási Központ) külső szakvéleményét is felhasználta.

2.3. Hatásvizsgálat

A környezetbarát tervezésről szóló irányelv hatályának kiterjesztése az SCP/SIP-közlemény és cselekvési terv részét képezi. A csomagban javaslatként szerepel továbbá az energiahatékonysági címkézésről szóló irányelv felülvizsgálata is, ami számos termék címkézését illetően különböző lehetőségeket is számba vesz. Ennek körében a fenntarthatósági csomagra vonatkozó cselekvési tervben kihirdetett termékpolitika címkézésre vonatkozó része is vita tárgyát fogja képezni.

A hatályos környezetbarát tervezésről szóló irányelv kizárólag az energiafelhasználó termékekre vonatkozik (a szállítási eszközök kivételével). Az irányelv keretében ezekre a termékekre kötelező érvényű minimumkövetelményeket lehet bevezetni, az életciklusa alatt legkisebb költségráfordítást igénylő termék környezetvédelmi teljesítményét alapul véve. Ez biztosítja a környezetvédelmi teljesítmény terén való előrehaladás költséghatékonyságát. A termékek beszerzési ára (legalábbis rövid távon) növekedhet, mindez azonban a termékek életciklusa alatt − a megnövelt energiahatékonyságnak köszönhető kisebb üzemeltetési költségek miatt − bőven megtérül.

Ugyanakkor a fent említett cselekvési tervekhez készült hatásvizsgálat azt mutatta, hogy a környezetbarát tervezésről szóló irányelv hatályának szűk kerete jelentősen korlátozza az Európai Unió integrált termékpolitikájának lehetséges pozitív hatásait. A hatásvizsgálati jelentés azt elemzi, hogy ki lehet-e terjeszteni a környezetbarát tervezésről szóló irányelv hatályát, ha igen, milyen mértékben és milyen lehetséges hatások mellett. A jelentésnek tehát az a célja, hogy meghatározza a kiterjesztés hatályának optimális mértékét.

Ennek során három lehetőség közül lehet választani:

1. az irányelv hatályának változatlan fenntartása, ezáltal az kizárólag az energiafelhasználó termékekre vonatkozik,

2. az irányelv hatályának kiterjesztése az engeriafelhasználó termékeken túlmutatóan, de megtartva a közlekedési eszközökre jelenleg is érvényben lévő kizárást, illetve

3. az irányelv hatályának kiterjesztése valamennyi termékre.

A hatáselemzés kettős célkitűzést követ. Első lépésben meg kell határozni, hogy lehetőség van-e az irányelv hatályának kiterjesztésére, lényegi átfedések jönnének-e létre ezáltal a meglévő jogszabályokkal, vagyis megfelelőnek lehet-e tekinteni a hatályos szabályozási keretet a környezeti hatások kezelése szempontjából. Amennyiben a kiterjesztés megvalósítható, második lépésben elemezni kell, hogy az irányelv hatálya egy meghatározott termékcsoportra való kiterjesztésének milyen környezeti és gazdasági hatásai lehetnek. Arról, hogy milyen megtakarítási potenciál rejlik – különösen az energiafelhasználás tekintetében – a környezetbarát tervezésre vonatkozó politika hatályának kiterjesztésében, két tanulmány szolgáltat adatokat. A rendelkezésre álló adatok alapján nem lehet minden termékkategória esetében pontosan számszerűsíteni a megtakarítási potenciált, azonban egyes terméktípusok tekintetében az adatok azt mutatják, hogy a környezeti hatás jelentősen csökkenthető, ami egyben gazdasági megtakarítással is jár az üzleti szereplők és a végfelhasználók számára.

Az irányelv hatályának kiterjesztése végrehajtási intézkedések bevezetését tenné lehetővé azokra a nem energiafelhasználó termékekre, amelyek a környezetvédelmi teljesítmény tekintetében a legnagyobb fejlődési potenciált hordozzák magukban, és egyúttal a használat alatti legnagyobb megtakarításhoz vezetnek. A jelenlegi irányelv hatálya az energiafelhasználó termékekre korlátozódik, így keretében nem lehetne mindezt megvalósítani. A hatásvizsgálatokhoz, amelyeket valamennyi végrehajtási intézkedéshez külön kell elkészíteni, részletesebb elemzések szükségesek.

A vizsgálat azt eredményezte, hogy az irányelv hatályának az energiafelhasználó termékeken túlmutató kiterjesztése (a közlekedési eszközök kivételével) lenne a legjobb megoldás. A közlekedési eszközökre már jelenleg is összetett szabályozás van érvényben, amely a biztonsági és egyéb szempontok mellett a környezetvédelmi teljesítményre is kiterjed (például az autók CO2- illetve egyéb károsanyag-kibocsátása). Ennélfogva továbbra sem szükséges a közlekedési eszközöket a környezetbarát tervezésről szóló irányelv keretein belül szabályozni.

3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI

3.1. A javasolt intézkedés összefoglalása

Ez a javaslat kiterjeszti a környezetbarát tervezésről szóló keretirányelv hatályát az energiafelhasználó termékektől különböző, egyéb, energiával kapcsolatos termékekre, lehetővé téve ezáltal, hogy ezen termékekre végrehajtási intézkedések keretében lehessen harmonizált környezetbarát tervezési követelményeket felállítani. Ezen környezetbarát tervezési követelmények kötelező érvényű rendelkezések, céljuk pedig annak biztosítása, hogy a termék ne károsítsa a környezetet.

3.2. Jogalap

A környezetbarát tervezésről szóló 2005/32/EK irányelv átdolgozására irányuló javaslat jogalapját az EK-Szerződés 95. cikke képezi, amely lefekteti a belső piac létrehozására vonatkozó alapelveket. A környezetbarát tervezésről szóló irányelv szabad mozgást biztosít a hatálya alá tartozó termékek számára, amennyiben teljesítik az irányelv végrehajtási intézkedéseiben meghatározott, a környezettel és energiafelhasználással kapcsolatos követelményeket.

A javaslat kiterjeszti ugyan az irányelv hatályát a nem energiafelhasználó termékekre is, a termékekre vonatkozó követelmények azonban csak a végrehajtási intézkedések elfogadásával kerülnek megállapításra.

3.3. A szubszidiaritás elve

Mivel a Közösség nem rendelkezik kizárólagos hatáskörrel a javaslatot illetően, a szubszidiaritás elve alkalmazandó.

A javaslat célkitűzéseit a tagállamok nem tudják kielégítő mértékben megvalósítani a következő okból:

Amennyiben a termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények felállítása tagállami hatáskörbe lenne utalva, hasonló célok megvalósítására egymástól eltérő nemzeti rendelkezések és eljárások születhetnének, ami a gazdasági ágazat számára felesleges költségeket eredményezne, és akadályozná az áruk szabad mozgását a Közösségen belül.

A javaslat célkitűzéseit közösségi fellépéssel jobban meg lehet valósítani a következő okok miatt:

A közösségi szintű fellépés az egyedüli lehetséges biztosítéka annak, hogy a javaslat célkitűzései megvalósuljanak, miközben azt is biztosítja, hogy a forgalomba hozott termékekre valamennyi tagállamban ugyanazon követelmények vonatkozzanak, lehetővé téve az áruk szabad mozgását a Közösségen belül.

A javaslat hatálya a közösségi piacon első ízben forgalomba hozott, új termékekre korlátozódik.

3.4. Az arányosság elve

A javaslat megfelel az arányosság elvének a következő okok miatt:

A javaslat nem lépi túl a célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket, és ennek megfelelően összhangban áll a Szerződés 5. cikkében meghatározott arányosság elvével.

Az irányelvre irányuló javaslat csökkenti a közösségi és tagállami hatóságokra háruló igazgatási és pénzügyi terhet azáltal, hogy a környezetbarát tervezésre vonatkozó követelményeket valamennyi energiával kapcsolatos termékre kiterjeszti. Az irányelv hatályának kiterjesztésével csökken például a nem energiafelhasználó termékekkel kapcsolatos piacfelügyeleti eljárás kidolgozásának költsége, mivel a környezetbarát tervezésről szóló irányelv végrehajtására már léteznek ilyen jellegű eljárások.

A néhány előállítónál esetlegesen jelentkező költségnövekedést és ennek árnövekedés formájában a felhasználókra való átruházását arányaiban megfelelően kiegyensúlyozzák a káros környezeti hatás mérséklődéséből származó előnyök és a termékek teljes életciklusa alatt a hatékonyabb energiafelhasználásnak köszönhető fogyasztói megtakarítás.

3.5. Az eszközök megválasztása

A javasolt eszköz: irányelv. |

A javasolt eszköz összhangban van a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodással, és lehetővé teszi új rendelkezések felvételét a meglévő közösségi jogszabályok keretébe. |

4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZAT

Úgy tűnik, hogy az intézkedések két területen igazgatási költségeket rónak a tagállamokra és a Bizottságra. Ezek a következők:

a) A környezetbarát tervezésről szóló irányelvre vonatkozó végrehajtási intézkedések kidolgozása. A környezetbarát tervezésről szóló irányelv hatályának kiterjesztése növelni fogja azon termékcsoportok körét, amelyekre végrehajtási intézkedések fogadhatók el. Közülük azokat a kiemelkedően fontos termékeket, amelyek jelentős környezeti hatást fejtenek ki és kiemelkedő fejlődési lehetőséget rejtenek, a környezetbarát tervezésről szóló irányelv 16. cikkében említett munkaterv fogja meghatározni és felsorolni. A termékkör kiterjesztésével összefüggésben esetlegesen felmerülő költségvetési többlethozzájárulást a munkaterv fogja meghatározni. A kiegészítő források lehetséges elosztásának összhangban kell állnia a meglévő pénzügyi tervvel, és a hatályos pénzügyi és költségvetési szabályok és eljárások vonatkoznak rá. A környezetbarát tervezésről szóló irányelv és az energiahatékonysági címkézésről szóló irányelv döntéshozatali struktúrájának egységesítése, valamint az ökocímke tájékoztató szerepe együttesen fogják meghozni azokat az előnyöket, melyekkel biztosítható a források olyan módon történő felhasználása, ami a végrehajtási intézkedések tekintetében a lehető legkedvezőbb környezeti hatással, a gazdaság számára pedig a legkisebb költséggel jár.

b) Nem lehet meghatározni a pontos idő- és költségvonzatot, de feltételezhető, hogy a környezetbarát tervezésről szóló irányelv módosítása hat bizottsági tisztviselő számára teljes munkaidős időráfordítást jelent, és ugyanennyi ráfordításra lesz szükség legalább 10 tagállam hivatalnokai részéről is (nem valószínű, hogy valamennyi tagállam részt vesz a részletes megbeszéléseken). Tekintettel az egy bizottsági tisztviselő jutó évi átlagos költségre (117 000 EUR), mindez összesen mintegy 702 000 EUR-ba kerülne a Bizottságnak. Mindez nem tartalmazza az ehhez járuló további általános költségeket. A személyzetnek az ezekkel a különleges feladatokkal történő megbízása – meglévő vagy kiegészítő forrásokból – a források rendelkezésre állásától függ, és erről az éves forráselosztási eljárás keretében döntenek.

5. TOVÁBBI INFORMÁCIÓ

5.1. Tagállami rendelkezések

A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

5.2. Európai Gazdasági Térség

A javasolt jogi aktus EGT-vonatkozással bír, ezért ki kell terjednie az Európai Gazdasági Térségre.

5.3. Részletes kifejtés

Mint már megállapítottuk, a 2008/28/EK irányelv a 2005/32/EK irányelvet jelentősen módosította. Mivel most további módosításokra kerül sor, amelyek a termékkörnek az összes, energiával kapcsolatos termékre történő kiterjesztésére irányulnak, az áttekinthetőség érdekében át kell dolgozni az irányelvet[13]. A Bizottság kiemeli annak fontosságát, hogy a környezetbarát tervezésről szóló hatályos irányelv folyamatban lévő alkalmazása zavartalanul folytatódjék, és ezt azzal szavatolja, hogy a javaslatot és a vita tárgyát szigorúan a termékkör kiterjesztésére korlátozza.

A környezetbarát tervezésről szóló irányelv preambulumbekezdéseit és rendelkezéseit érintő módosítások az irányelv hatályának valamennyi energiával kapcsolatos termékre történő kiterjesztését tükrözik.

A 2. cikk tartalmazza az energiával kapcsolatos termék meghatározását.

Az irányelvnek a Bizottság általi felülvizsgálatával kapcsolatos 21. cikk azzal egészül ki, hogy a Bizottság a termékkör kiterjesztésével összefüggésben azt is megvizsgálja, hogy helyénvaló lenne-e az irányelvet az energiával nem kapcsolatos termékekre is kiterjeszteni.

A 23. cikk állapítja meg az átdolgozott irányelv tagállami végrehajtására vonatkozó rendelkezéseket és alkalmazásuk időpontját.

A 2005/32/EK irányelv 10., 12., 13., 16–19., 23. és 24. cikkének, valamint VI. mellékletének rendelkezései nem módosulnak.

ê 2005/32 (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

2008/0151 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS …/… IRÁNYELVE

(ÉÉÉÉ. hónap NN.)

az energiafelhasználó ðenergiával kapcsolatos ï termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapításának kereteiről, valamint a 92/42/EGK tanácsi, illetve a 96/57/EK és a 2000/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról

√(EGT-vonatkozású szöveg) Õ

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[14],

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[15],

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően,

mivel:

ò (új szöveg)

(1) Az energiafelhasználó termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapításának kereteiről, valamint a 92/42/EGK tanácsi, illetve a 96/57/EK és a 2000/55/EK irányelv módosításáról szóló, 2005. július 6-i 2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[16] jelentős mértékben módosult[17]. Mivel most további módosításokra kerül sor (melyek szigorúan az irányelv alkalmazási körének az összes, energiával kapcsolatos termékre történő kiterjesztésére korlátozódnak), az irányelvet az áttekinthetőség érdekében át kell dolgozni.

ê 2005/32 1. preambulumbekezdés

ð új szöveg

(2) A tagállamoknak az energiafelhasználó ð energiával kapcsolatos ï termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó jogszabályi vagy közigazgatási rendelkezései közötti eltérések akadályozhatják a kereskedelmet és torzíthatják a Közösségen belüli versenyt, ezáltal közvetlen hatással lehetnek a belső piac létrehozására és működésére. A nemzeti jogszabályok összehangolása az egyetlen eszköz a kereskedelmi akadályok kialakulása és a tisztességtelen verseny megelőzésére. ð Az irányelv hatályának az összes energiával kapcsolatos termékre történő kiterjesztésének köszönhetően minden jelentős, energiával kapcsolatos termék tekintetében közösségi szinten harmonizálni lehet a környezetbarát tervezésre vonatkozó követelményeket. ï

ê 2005/32 2. preambulumbekezdés

ð új szöveg

(3) Az energiafelhasználó ð energiával kapcsolatos ï termékekre esik a Közösség természeti erőforrás- és energiafogyasztásának nagy része. Ezenkívül számos egyéb fontos hatást is gyakorolnak a környezetre. A közösségi piacon rendelkezésre álló termékcsoportok túlnyomó többségének rendkívül eltérő környezeti hatása van, még hasonló működési teljesítmény esetén is. A fenntartható fejlődés érdekében ösztönözni kell e termékek összesített környezeti hatásának folyamatos javítását, különösen a káros környezeti hatások fő forrásainak azonosításával, a környezetszennyezés továbbterjedésének elkerülésével, ha ez nem jár túlzott költségekkel.

ê 2005/32 3. preambulumbekezdés

(4) A termékek környezetbarát tervezése az integrált termékpolitikára vonatkozó közösségi stratégia kulcskérdése. A termékek környezetvédelmi teljesítményének optimalizálását, ugyanakkor funkcionális minőségük megtartását is célzó, megelőzésre irányuló megközelítés valóban új lehetőségekkel szolgál mind a gyártók és a fogyasztók, mind a társadalom egésze számára.

ê 2005/32 4. preambulumbekezdés

(5) Az energiahatékonyság javítása, melynek egyik lehetséges módja a villamos energia hatékonyabb végfelhasználása, jelentős hozzájárulást nyújt az üvegházhatást okozó gázkibocsátásra vonatkozó közösségi célok eléréséhez. A villamos energia iránti igény a leggyorsabban növekvő energia-végfelhasználási fajta, és az e folyamatot ellensúlyozó politikai fellépés hiányában az előrejelzések szerint tovább fog növekedni az elkövetkezendő 20–30 évben. Az energiafogyasztásnak a Bizottság Európai Éghajlat-változási Programjában javasolt jelentős csökkentése lehetséges. Az éghajlatváltozás az 1600/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozatban[18] megállapított hatodik közösségi környezetvédelmi akcióprogram egyik prioritása. Az energiamegtakarítás az ellátásbiztonság növelésének és a behozataltól való függőség csökkentésének a leginkább költséghatékony módszere. Ezért jelentős intézkedéseket és célokat kell elfogadni a keresleti oldalra vonatkozó vonatkozásában jelentős intézkedéseket és célokat kell elfogadni.

ê 2005/32 5. preambulumbekezdés

ð új szöveg

(6) Már az energiafelhasználó ð energiával kapcsolatos ï termékek tervezési szakaszában intézkedéseket kell hozni, mivel úgy tűnik, hogy ez a meghatározó szakasz a termék életciklusa alatt okozott környezetszennyezés szempontjából, és a legtöbb költség itt keletkezik.

ê 2005/32 6. preambulumbekezdés

ð új szöveg

(7) A környezetbarát közösségi tervezési követelményeknek az energiafelhasználó ð energiával kapcsolatos ï termékekre történő alkalmazása érdekében összefüggő keretet kell kialakítani, a környezetvédelmi előírásoknak megfelelő termékek szabad mozgásának biztosítása és a környezetre gyakorolt hatásuk csökkentése érdekében. Ezeknek a közösségi előírásoknak tiszteletben kell tartaniuk a tisztességes verseny és a nemzetközi kereskedelem alapelveit.

ê 2005/32 7. preambulumbekezdés

(8) A környezetbarát tervezési követelményeket a hatodik környezetvédelmi akcióprogram céljainak és prioritásainak szem előtt tartásával kell megállapítani, adott esetben e program erre vonatkozó tematikus stratégiájának megfelelő céljait is beleértve.

ê 2005/32 8. preambulumbekezdés

ð új szöveg

(9) Ez az irányelv az energiafelhasználó ð energiával kapcsolatos ï termékek lehetséges környezeti hatásainak csökkentése révén a magas szintű környezetvédelem megvalósítását tűzi ki célul, amely végső soron a fogyasztók és más végfelhasználók érdekeit szolgálja. A fenntartható fejlődés szükségessé teszi a tervezett intézkedések egészségügyi, társadalmi és gazdasági kihatásainak megfelelő figyelembevételét. A termékek hatékonyabb energiafelhasználása hozzájárul az energiaellátás biztonságának növeléséhez, amely az ésszerű gazdasági tevékenység és a fenntartható fejlődés előfeltétele.

ê 2005/32 9. preambulumbekezdés

(10) Ha a végrehajtási intézkedés elfogadását követően egy tagállam szükségesnek tartja fenntartani nemzeti rendelkezéseit a környezetvédelemmel kapcsolatos jelentős szükségletekkel indokoltan, vagy újakat kíván bevezetni az adott tagállamban létező, alkalmazandó végrehajtási intézkedés elfogadását követően felmerülő környezetvédelmi probléma kezelése érdekében végzett tudományos kutatás eredményei alapján, megteheti ezt a Szerződés 95. cikkének (4), (5) és (6) bekezdésében foglalt feltételek szerint, amelyek a Bizottság előzetes értesítéséről és jóváhagyásáról rendelkeznek.

ê 2005/32 10. preambulumbekezdés

ð új szöveg

(11) A tervezés tökéletesítéséből származó legnagyobb környezetvédelmi haszon eléréséhez tájékoztatni kell a fogyasztókat az energiafelhasználó ð energiával kapcsolatos ï termékek teljesítményéről és környezetvédelmi tulajdonságairól, és tanácsokkal kell őket ellátni arra vonatkozóan, hogyan lehet a terméket környezetbarát módon használni.

ê 2005/32 11. preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(12) A hatodik környezetvédelmi akcióprogram legfontosabb és leginkább innovatív elemének, √ a Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, az integrált termékpolitikáról (IPP), az ökológiai életciklusban való gondolkodásra történő építésről szóló közleményének[19] Õ az integrált termékpolitikáról szóló zöld könyvnek a célja a termékek környezeti hatásainak teljes életciklusuk alatt való csökkentése. A környezetvédelmi javulást költséghatékony módon lehet elősegíteni, ha a termék környezeti hatásait már a tervezés szakaszában a teljes életciklus tekintetében figyelembe veszik. Elegendő rugalmasságra van szükség ahhoz, hogy ezt a tényezőt már a termék tervezésekor figyelembe lehessen venni az egyéb műszaki, funkcionális és gazdasági megfontolásokkal együtt.

ê 2005/32 12. preambulumbekezdés

(13) Bár kívánatos a környezetvédelmi teljesítmény átfogó megközelítése, a munkaterv elfogadásáig elsődleges környezetvédelmi célnak az üvegházhatást okozó gázok csökkentését kell tekinteni az energiafelhasználás hatásfokának növelése révén.

ê 2005/32 13. preambulumbekezdés

(14) Szükséges és indokolt lehetEgyes termékekre vagy ezek környezetvédelmi teljesítményére vonatkozóan szükséges és indokolt lehet külön számszerűsített környezetbarát tervezési követelményeket előírni, hogy környezeti hatásuk a lehető legkisebb legyen. Tekintettel az Egyesült Nemzetek éghajlat-változási keretegyezményének (UNFCCC) Kiotói Jegyzőkönyve keretében vállalt kötelezettségek teljesítéséhez való hozzájárulás sürgősségére, és az ebben az irányelvben szorgalmazott integrált megközelítés sérelme nélkül, bizonyos elsőbbséget kell adni azoknak az intézkedéseknek, amelyek nagy valószínűséggel és alacsony költségkihatással csökkentik az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását. Az ilyen intézkedések is hozzájárulhatnak a természeti erőforrások fenntartható felhasználásához, és jelentős hozzájárulást nyújtanak a fenntartható termelés és fogyasztás tízéves keretprogramjához, amelyet a fenntartható fejlődésről szóló, 2002. szeptemberi johannesburgi világ-csúcstalálkozón fogadtak el.

ê 2005/32 14. preambulumbekezdés

ð új szöveg

(15) Az energiafelhasználó ð energiával kapcsolatos ï termékek készenléti és kikapcsolt állapoti energiafogyasztását — ð adott esetben ï általános alapelvként — a rendeltetésszerű működésükhöz szükséges minimumra kell csökkenteni.

ê 2005/32 15. preambulumbekezdés

(16) Míg a piacon, így a nemzetközi piacon is elérhető, legjobb teljesítményt nyújtó termékeket vagy technológiákat referenciának kell tekinteni, a környezetbarát tervezési követelményszintet műszaki, gazdasági és környezetvédelmi elemzések alapján kell meghatározni. A követelményszint meghatározási módszerének rugalmassága tovább gyorsíthatja a környezetvédelmi teljesítmény növelését. Az érdekelt felekkel az elemzés során konzultációt kell folytatni, és aktív együttműködésükre van szükség. A kötelező erejű rendelkezések megállapításához az érdekelt felekkel megfelelő konzultációt kell folytatni. Az ilyen konzultáció során az intézkedések fokozatos bevezetésének vagy átmeneti intézkedések meghozatalának szükségességére derülhet fény. A közbenső célok megállapítása növeli a politika előreláthatóságát, lehetővé teszi a termékfejlesztési ciklushoz való alkalmazkodást, és megkönnyíti az érdekelt felek számára a hosszú távú tervezést.

ê 2005/32 16. preambulumbekezdés

(17) Előnyben kell részesíteni az olyan alternatív fellépéseket, mint az ipar önszabályozása, ha ezzel gyorsabban vagy költséghatékonyabb módon lehet elérni a politikai célokat, mint kötelező erejű rendelkezésekkel. A jogi szabályozásra akkor van szükség, ha a piaci erők nem a kívánt irányba, vagy nem elfogadható gyorsasággal fejlődnek.

ê 2005/32 17. preambulumbekezdés

(18) Az önszabályozás, ide értve az egyoldalú kötelezettségvállalásként felajánlott önkéntes ipari vállalásokat, a gyors és költséghatékony végrehajtásnak köszönhetően gyors fejlődéshez vezethet, továbbá lehetővé teszi mind a technológiai lehetőségekhez, mind a piac érzékenységéhez való rugalmas és megfelelő alkalmazkodást.

ê 2005/32 18. preambulumbekezdés

(19) A végrehajtási intézkedések alternatíváiként bemutatott önkéntes megállapodások és egyéb önszabályozó intézkedések értékeléséhez legalább az alábbi kérdésekre vonatkozó információknak rendelkezésre kell állniuk: a részvétel nyitottsága, a hozzáadott érték, a reprezentatív jelleg, a számszerűsített és fokozatok szerint felállított célok, a civil társadalom részvétele, ellenőrzés és jelentések, az önszabályozó kezdeményezések működtetésének költséghatékonysága, fenntarthatóság.

ê 2005/32 19. preambulumbekezdés

(20) A Bizottság „A közösségi szintű környezetvédelmi megállapodásokról a szabályozási környezet egyszerűsítésének és javításának akcióterve keretében” című közleményének 6. fejezete hasznos útmutatásul szolgál az ipar önszabályozásának értékeléséhez ennek az irányelvnek a tekintetében.

ê 2005/32 20. preambulumbekezdés

(21) Ez az irányelv a környezetbarát tervezés bevezetését a kis- és középvállalkozások (KKVkkv-k) és a mikrovállalkozások szintjén is ösztönözni kívánja. Ezt az érintett termékek fenntarthatóságáról szóló, széles körben és könnyen hozzáférhető információval lehet elősegíteni.

ê 2005/32 21. preambulumbekezdés

ð új szöveg

(22) Az irányelv végrehajtási intézkedéseiben meghatározott, a környezetbarát tervezési követelményeknek megfelelő energiafelhasználó ð energiával kapcsolatos ï termékeket „CE” jelöléssel és megfelelő adatokkal kell ellátni, a belső piacon való szabad forgalomba hozataluk érdekében. A végrehajtási intézkedések következetes végrehajtása szükséges a szabályozott, energiafelhasználó ð energiával kapcsolatos ï termékek környezetvédelmi hatásainak csökkentése és a tisztességes piaci verseny biztosítása érdekében.

ê 2005/32 22. preambulumbekezdés

(23) A végrehajtási intézkedések és a munkaterv előkészítése során a Bizottság konzultációt folytat a tagállamok képviselőivel, továbbá az adott termékcsoportban érdekelt, például ipari felekkel, ideértve a KKVkkv-kat és a kézműipart, szakszervezeteket, kereskedőket, kiskereskedőket, importőröket, környezetvédő csoportokat és fogyasztói szervezeteket.

ê 2005/32 23. preambulumbekezdés

(24) A végrehajtási intézkedések előkészítése során a Bizottság –a tagállamokban meglévő és indokoltnak tartott védelmi szintek csökkentése nélkül – megfelelő mértékben figyelembe veszi a hatályos nemzeti környezetvédelmi jogszabályokat is, különösen a mérgező anyagokról szóló jogszabályokat, amelyeket a tagállamok szerint továbbra is fenn kellene tartani.

ê 2005/32 24. preambulumbekezdés

(25) Továbbá tekintetbe kell venni a műszaki harmonizációs irányelvekben felhasználásra szánt modulokat és szabályokat, amelyeket a megfelelőségértékelési eljárások különböző szakaszainak moduljairól és a CE megfelelőségi jelölés feltüntetését és használatát rögzítő, a műszaki harmonizációs irányelvekben használni kívánt szabályokról szóló, 1993. július 22-i 93/465/EGK tanácsi határozat[20] állapított meg.

ê 2005/32 25. preambulumbekezdés

(26) A piacfelügyelet javítása érdekében a felügyeleti hatóságok információcserét folytatnak az irányelv keretében tervezett intézkedésekről. Az ilyen együttműködésnek a lehető legnagyobb mértékben támaszkodnia kell az elektronikus távközlési eszközökre és a vonatkozó közösségi programokra. Meg kell könnyíteni a környezetvédelmi életciklus alatti teljesítményről és a tervezési megoldások eredményeiről szóló információcserét. A gyártók környezetbarát tervezési erőfeszítéseivel nyert tudásanyag összegyűjtése és terjesztése az irányelv egyik döntő jelentőségű haszna.

ê 2005/32 26. preambulumbekezdés

(27) Az illetékes szerv általában olyan köz- vagy magánszerv, amelyet hatóság nevez ki, és amely garantálja az elfogulatlanságot és a technikai szakismeretek meglétét annak vizsgálata során, hogy a termék megfelel-e az alkalmazandó végrehajtási intézkedéseknek.

ê 2005/32 27. preambulumbekezdés

(28) Figyelembe véve a meg nem felelés elkerülése érdekének jelentőségét, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy rendelkezésre álljanak a hatékony piacfelügyelethez és megfigyeléshez szükséges eszközök.

ê 2005/32 28. preambulumbekezdés

(29) A KKVkkv-k körében végzett környezetbarát tervezési képzés és tájékoztatás tekintetében helyénvaló lehet a kísérő tevékenységek számításba vétele is.

ê 2005/32 29. preambulumbekezdés

(30) A belső piac működése érdekében közösségi szinten harmonizált szabványokra van szükség. Ha egy ilyen szabványra való hivatkozást már közzétettek az Európai Unió Hivatalos Lapjában , az annak való megfelelés esetén vélelmezni lehet az ennek az irányelvnek az alapján elfogadott végrehajtási intézkedésekben meghatározott követelményeknek való megfelelést, azonban a megfelelőséget más módon is lehet igazolni.

ê 2005/32 30. preambulumbekezdés

(31) A harmonizált szabványok egyik fő szerepe, hogy segítsék a gyártókat az ennek az irányelvnek az alapján elfogadott végrehajtási intézkedések alkalmazása tekintetében. Az ilyen szabványok alapvetőek a mérési és vizsgálati módszerek kidolgozása szempontjából. Az általános környezetbarát tervezési követelményeket tartalmazó harmonizált szabványoknak jelentősen hozzá kell járulniuk ahhoz, hogy a gyártók termékeik ökológiai profilját az alkalmazandó végrehajtási intézkedések követelményeivel összhangban alakíthassák ki. Ezeknek a szabványoknak világosan meg kell határozniuk a viszonyt a mindenkori szabványelőírások és az általuk meghatározott követelmények között. A harmonizált szabványoknak nem lehet az a célja, hogy korlátokat állapítsanak meg a környezetvédelmi jellemzők vonatkozásában.

ê 2005/32 31. preambulumbekezdés

(32) Az ebben az irányelvben használt fogalommeghatározásokat illetően kívánatos a vonatkozó nemzetközi szabványokra, így az ISO 14040-re való hivatkozás.

ê 2005/32 32. preambulumbekezdés

(33) Ez az irányelv összhangban áll a műszaki harmonizáció és szabványosítás új megközelítési módjáról szóló, 1985. május 7-i tanácsi állásfoglalásban[21] megfogalmazott új megközelítés végrehajtására, valamint a harmonizált európai szabványokra történő hivatkozásokra vonatkozó egyes elvekkel. A Tanács a szabványosítás szerepéről Európában című, 1999. október 28-i állásfoglalásában[22] javasolta, hogy a Bizottság vizsgálja meg, miként lehet az új megközelítés elvét kiterjeszteni a jobb és egyszerűbb jogszabályalkotás által még nem szabályozott területekre.

ê 2005/32 33. preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(34) Ez az irányelv kiegészíti a meglevő közösségi eszközöket, így a háztartási készülékek energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásának címkézéssel és szabványos termékismertetővel történő feltüntetéséről szóló, 1992. szeptember 22-i 92/75/EGK tanácsi irányelvet[23], a közösségi ökocímke módosított odaítélési rendszeréről szóló, 2000. július 17-i 1980/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet[24], az irodai berendezésekre vonatkozó közösségi energiahatékonysági címkézési programról szóló, 2001. november 6-i 2422/2001/EK európai parlamenti és tanácsi √ az irodai berendezésekre vonatkozó közösségi energiahatékonysági címkézési programról szóló, 2008. január 15-i 106/2008/EK európai parlamenti és tanácsi Õ rendeletet[25], az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló, 2003. január 27-i 2002/96/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet[26] az egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozásáról szóló, 2003. január 27-i 2002/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet[27] és az egyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásaira vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1976. július 27-i 76/769/EGK tanácsi irányelvet √ a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), és az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról szóló 1907/2006/EK rendelethez való hozzáigazítás érdekében a veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 67/548/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2006. december 18-i 2006/121/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet Õ[28]. Ezen irányelv és a hatályos közösségi jogszabályok közötti összjáték hozzájárul a hatékonyság növeléséhez és a gyártók által alkalmazandó összefüggő követelményrendszer létrehozásához.

ê 2005/32 34. preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

Mivel a folyékony vagy gáznemű tüzelőanyaggal működő új melegvíz-kazánok hatásfok-követelményeiről szóló, 1992. május 21-i 92/42/EGK tanácsi irányelv[29], a háztartási elektromos hűtőszekrények, fagyasztók és ezek kombinációi energiahatékonysági követelményeiről szóló, 1996. szeptember 3-i 96/57/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[30] és a fénycsőelőtétekre vonatkozó energiahatékonysági követelményekről szóló, 2000. szeptember 18-i 2000/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[31] már tartalmaz rendelkezéseket az energiahatékonysági követelmények felülvizsgálatára vonatkozóan, ezeket integrálni kell ezen irányelv rendelet keretei közé.

ê 2005/32 35. preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

A 92/42/EGK irányelv a kazánok energiahatékonyságának értékelésére csillaggal történő megjelölésen alapuló rendszert írt elő. Mivel a tagállamok és az ipar egyetértettek abban, hogy a csillaggal történő megjelölés rendszere nem hozta meg a kívánt eredményt, a 92/42/EGK irányelvet módosítani kell, ezzel utat nyitva a hatékonyabb rendszerek előtt.

ê 2005/32 36. preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

Az új vagy már meglévő, nem ipari célú épületek helyiségeinek fűtésére vagy melegvíz-ellátására szolgáló hőfejlesztő berendezések teljesítményéről, valamint az új, nem ipari célú épületek hő- és melegvíz-elosztó hálózatának szigeteléséről szóló, 1978. február 13-i 78/170/EGK tanács irányelvben[32] meghatározott követelmények meghaladottá váltak a 92/42/EGK irányelv, a gázüzemű berendezésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1990. június 29-i 90/396/EGK tanácsi irányelv[33] és az épületek energiateljesítményéről szóló, 2002. december 16-i 2002/91/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[34] rendelkezései következtében. A 78/170/EGK irányelvet ezért hatályon kívül kell helyezni.

ê 2005/32 37. preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

A háztartási készülékek zajkibocsátásáról szóló, 1986. december 1-i 86/594/EGK tanácsi irányelv[35] meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett az ilyen készülékek által kibocsátott zajról információ közlését követelhetik meg a tagállamok, és megállapítja a zajszint meghatározására szolgáló eljárást. Harmonizációs célokból a zajkibocsátást be kell illeszteni a környezetvédelmi teljesítmény integrált értékelésébe. Mivel ez az irányelv tartalmaz egy ilyen integrált megközelítést, a 86/594/EGK irányelvet hatályon kívül kell helyezni.

ê 2005/32 38. preambulumbekezdés

(35) Ennek az irányelvnek a végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal[36] összhangban kell elfogadni.

ê 2008/285. preambulumbekezdés

(36) A Bizottságot fel kell hatalmazni a 92/42/EGK, a 96/57/EK és a 2000/55/EK irányelv módosítására vagy hatályon kívül helyezésére. A módosítást vagy hatályon kívül helyezést az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

ê 2008/286. preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

(37) Továbbá a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy elfogadja a meghatározott, energiafelhasználó ð energiával kapcsolatos ï termékekre vonatkozó környezetbarát tervezési követelményeket megállapító végrehajtási intézkedéseket, ideértve végrehajtási intézkedések átmeneti időszak alatt történő bevezetését és adott esetben a különböző környezetvédelmi szempontok közötti egyensúlyra vonatkozó rendelkezéseket. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és Ö ezen Õ a 2005/32/EK irányelv új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítésére irányulnak, azokat az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

ò új szöveg

(38) A Bizottságnak az irányelv alkalmazása során szerzett tapasztalatai alapján felül kell vizsgálnia az irányelv működését és hatékonyságát, valamint fel kell mérnie azt is, hogy helyénvaló lenne-e az irányelvet az energiával nem kapcsolatos termékekre is kiterjeszteni. A felülvizsgálat során mind a tagállamok képviselőivel, mind az érintett érdekelt felekkel konzultációt kell folytatnia.

ê 2005/32 39. preambulumbekezdés

(39) A tagállamoknak meg kell határozniuk az ezen irányelv rendelkezéseinek megszegése esetén alkalmazandó szankciók szabályait, és biztosítaniuk kell azok végrehajtását. E szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

ê 2005/32 40. preambulumbekezdés

(40) Emlékeztetni kell arra, hogy a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás a jobb jogszabályalkotásról szóló intézményközi megállapodás[37] 34. cikke kimondja, hogy „a Tanács ösztönözi a tagállamokat, hogy – a maguk számára és a Közösség érdekében – készítsenek táblázatokat, amelyekben a lehető legpontosabban bemutatják az irányelv és az azt átültető intézkedések közötti megfelelést, és hogy e táblázatokat tegyék közzé”.

ê 2005/32 41. preambulumbekezdés

(41) Mivel a tervezett intézkedés céljait, nevezetesen a belső piac működésének a termékek megfelelő szintű környezetvédelmi teljesítménye megkövetelésével történő biztosítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az intézkedés terjedelme és hatása miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatóak, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

ê 2005/32 42. preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

A Régiók Bizottságával konzultációt folytattak, azonban az nem nyilvánított véleményt,

ò (új szöveg)

(42) Az irányelv nemzeti jogba való átültetésének kötelezettsége azon rendelkezésekre korlátozódik, amelyek a korábbi irányelvhez képest lényegi változtatást jelentenek. A változatlanul maradt rendelkezések kötelező átültetése a korábbi irányelvből adódik.

(43) Ez az irányelv nem érinti a tagállamokra a IX. melléklet B. részében meghatározott irányelvek nemzeti jogba való átültetésére megállapított időkeretekre vonatkozó kötelezettségeket.

ê 2005/32

ð új szöveg

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

Tárgy és hatály

1. Ez az irányelv az energiafelhasználó ð energiával kapcsolatos ï termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények kereteit állapítja meg azzal a céllal, hogy biztosítsa e termékek szabad mozgását a belső piacon.

2. Ez az irányelv azon követelmények meghatározásáról rendelkezik, amelyeknek a végrehajtási intézkedések hatálya alá tartozó, energiafelhasználó ð energiával kapcsolatos ï termékeknek meg kell felelniük ahhoz, hogy forgalomba hozhatók és/vagy használatba vehetők legyenek. Az irányelv az energiahatékonyság és a környezetvédelem szintjének növelésével hozzájárul a fenntartható fejlődéshez, ugyanakkor növeli az energiaellátás biztonságát.

3. Ez az irányelv nem alkalmazható a személyszállító és árufuvarozási eszközökre.

4. Ez az irányelv és az ennek alapján elfogadott végrehajtási intézkedések nem sértik sem a hulladékgazdálkodásra vonatkozó közösségi jogszabályok, sem a vegyi anyagokra vonatkozó közösségi jogszabályok rendelkezéseit, beleértve a fluorozott, üvegházhatást keltő gázokra vonatkozó közösségi jogszabályokat.

2. cikk

Fogalommeghatározások

Ennek az irányelvnek az alkalmazásában:

⎢ 2005/32 (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

1. „energiafelhasználó ð energiával kapcsolatos ï termék” Ö (a továbbiakban: termék) Õ: az a termék, amelynek ð használata során hatást gyakorol az energiafogyasztásra, ï és ð amelyet az Európai Unióban hoznak forgalomba és/vagy vesznek használatba ï leadott teljesítménye a forgalomba hozatalt és/vagy eredeti rendeltetése szerinti használatbavételét követő energiafelvételétől (villamos energia, fosszilis üzemanyagok és megújuló energiaforrások), vagy az ilyen energia fejlesztésére, továbbítására és mérésére szolgáló termékektől függ, beleértve azokat az energiafelvételtől függő és ennek az irányelvnek a hatálya alá tartozó, energiafelhasználó ð energiával kapcsolatos ï termékekbe beépítendő alkatrészeket is, amelyeket a végfelhasználók részére szánt egyedi alkatrészként hoznak forgalomba és/vagy vesznek használatba, és amelyek környezetvédelmi teljesítményét önállóan lehet értékelni;

ê 2005/32

ð új szöveg

2. „alkatrészek és részegységek”: azok az energiafelhasználó termékekbe ð a termékekbe ïbeépítendő részek, amelyeket nem a végfelhasználók részére szánt egyedi alkatrészként hoznak forgalomba és/vagy vesznek használatba, és amelyeknek a környezetvédelmi teljesítményét nem lehet önállóan értékelni;

3. „végrehajtási intézkedések”: ennek az irányelvnek az alapján elfogadott intézkedések, amelyek meghatározott energiafelhasználó termékek ð termékek ïvonatkozásában megállapítják a környezetbarát tervezési követelményeket és a környezetvédelmi jellemzőket;

4. „forgalomba hozatal”: az energiafelhasználó termékeknek ð egy terméknek ï a közösségi piacon első alkalommal történő megjelenése a Közösségen belüli forgalmazás vagy használat céljából, akár ellenszolgáltatás fejében, akár térítésmentesen, és az alkalmazott eladási technikáktól függetlenül;

5. „használatbavétel”: energiafelhasználó termékek ð egy termék ï első, közösségi végfelhasználó részéről történő rendeltetésszerű használatbavétele;

6. „gyártó”: bármely természetes vagy jogi személy, aki ennek az irányelvnek a hatálya alá tartozó energiafelhasználó termékeket ð termékeket ï gyárt, és felelős azért, hogy az energiafelhasználó termék – saját neve vagy védjegye alatt, vagy a gyártó saját használatára történő – forgalomba hozatalára és/vagy használatbavételére tekintettel megfeleljen ennek az irányelvnek. Az első mondatban meghatározott gyártó vagy a 8. pontban meghatározott importőr hiányában gyártónak kell tekinteni bármely természetes vagy jogi személyt, aki az ennek az irányelvnek a hatálya alá tartozó energiafelhasználó termékeket ð termékeket ï forgalomba hoz és/vagy használatba vesz;

7. „meghatalmazott képviselő”: bármely természetes vagy jogi személy, aki a Közösségben székhellyel rendelkezik, és írásos meghatalmazást kapott a gyártótól, hogy nevében eljárva teljesítse az ebben az irányelvben meghatározott valamennyi kötelezettséget és alaki követelményt, vagy azok egy részét;

8. „importőr”: a Közösségben székhellyel rendelkező bármely természetes vagy jogi személy, aki üzleti tevékenysége során egy harmadik országból származó terméket a közösségi piacon forgalomba hoz;

9. „anyagok”: minden olyan anyag, amelyet egy termék életciklusa alatt felhasználtak;

10. „terméktervezés”: azon eljárások sorozata, amelyekkel egy termék jogi, műszaki, biztonsági, funkcionális, piaci vagy egyéb követelményeit az energiafelhasználó termékek ð egy termék ï műszaki adataivá alakítják át;

11. „környezetvédelmi jellemző”: az energiafelhasználó termékek ð egy termék olyan ï eleme vagy funkciója, amely a termékek életciklusa alatt a környezettel kölcsönhatásba léphet;

12. „környezeti hatás”: a környezetben végbement bárminemű változáskörnyezet bármilyen megváltoztatása, amely részben vagy egészben az energiafelhasználó termékek ð egy termék ï miatt, azok annak életciklusa alatt következett be;

13. „életciklus”: az energiafelhasználó termékek ð egy termékre ï jellemző, egymásra következő és egymással kapcsolatban levő szakaszokai a nyersanyag felhasználásától a végső ártalmatlanításig;

14. „újrafelhasználás”: bármely olyan művelet, amely révén egy energiafelhasználó terméket ð egy terméket ï vagy alkatrészeit az első használatot követően az eredeti rendeltetésével azonos célra használják, beleértve a begyűjtőhelyre, forgalmazóhoz, újrahasznosítóhoz vagy gyártóhoz visszajuttatott energiafelhasználó termékek ð termék ï folyamatos használatát, továbbá az energiafelhasználó termékek ð egy termék ï felújítást követő újra újbóli használatbavételét;

15. „újrafeldolgozás”: olyan termelési folyamat, amelynek során a hulladékot az eredeti célra, vagy más, az energia visszanyerésétől eltérő célra dolgozzák fel;

16. „energia-visszanyerés”: a hulladék tüzelőanyagként, közvetlen égetéssel történő felhasználása energiafejlesztés céljából más hulladékkal együtt, vagy anélkül, de a fejlesztett hő visszanyerésével;

ê 2005/32 (kiigazított szöveg)

17. „visszanyerés”: bármilyen, a hulladékokról szóló, 1975. július 15-i 75/442/EGK tanácsi √ 2006. április 5-i 2006/12/EK európai parlamenti és tanácsi Õ irányelv[38] II. B. mellékletében előírt művelet alkalmazása;

18. „hulladék”: bármilyen anyag vagy tárgy, amely a 75/442/EGK √ 2006/12/EK Õ irányelv I. mellékletében meghatározott kategóriákba sorolható, amelyet selejteztek vagy selejtezni szándékoznak, vagy azok selejtezése szükséges;

⎢ 2005/32

ð új szöveg

19. „veszélyes hulladék”: minden olyan hulladék, amely az 1991. december 12-i 91/689/EGK tanácsi irányelv[39] 1. cikke (4) bekezdésének hatálya alá tartozik;

20. „ökológiai profil”: az energiafelhasználó termékekre ð termékre ï vonatkozó végrehajtási intézkedéseknek megfelelőkel összhangban az a leírás, amely az energiafelhasználó termékekhez ð egy termékhez ï a teljes életciklusauk során kapcsolódó, a környezeti hatások szempontjából jelentős és mérhető fizikai mennyiségekkel kifejezhető inputokat és outputokat (anyagokat, emissziót és hulladékot) tartalmazza;

21. „környezetvédelmi teljesítmény”: az energiafelhasználó termékek ð egy termék ï esetében a gyártónak az energiafelhasználó termékek ð termék ï környezetvédelmi jellemzői terén elért eredményei, amelyeket a műszaki dokumentációban foglalnak össze;

22. „a környezetvédelmi teljesítmény növelése”: az energiafelhasználó termékek ð egy termék ï környezetre gyakorolt hatását több generáción keresztül csökkentő eljárások, bár nem szükségszerűen a termék valamennyi környezetvédelmi jellemzőjére egyszerre kiterjedően;

23. „környezetbarát tervezés”: a környezetvédelmi szempontok integrálása a termék tervezésébe azzal a céllal, hogy növeljék az energiafelhasználó termékek ð a termék ï környezetvédelmi teljesítményeét azok annak egész életciklusára kiterjedően javuljon;

24. „környezetbarát tervezési követelmény”: az energiafelhasználó termékekkel ð egy termékkel vagy egy termék megtervezésével ï kapcsolatos minden olyan követelmény, vagy az energiafelhasználó termékek terve, amelynek célja a környezetvédelmi teljesítmény növelése, vagy bármely olyan információszolgáltatási követelmény, amely az energiafelhasználó termékek ð a termék ï környezetvédelmi jellemzőivel kapcsolatos;

25. „általános környezetbarát tervezési követelmény”: bármely, az ð egy termék ï ökológiai profiljára, mint egészre alapozott környezetbarát tervezési követelmény, egyes különös környezetvédelmi jellemzőkre vonatkozó meghatározott határértékek nélkül;

26. „különös környezetbarát tervezési követelmény”: számszerűsített és mérhető környezetbarát tervezési követelmény, amely az energiafelhasználó termékek ð egy terméknekï egy meghatározott különös környezetvédelmi jellemzőjére vonatkozik, például a használat közbeni energiafogyasztásra, és amelyet az adott kimenő teljesítmény egységére számítottak ki;

27. „harmonizált szabvány”: egy elismert szabványügyi testület által a Bizottság megbízása alapján a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben[40] megállapított eljárásokkal összhangban az európai követelmény meghatározására elfogadott, kötelező erővel nem bíró műszaki feltételek.

3. cikk

Forgalomba hozatal és/vagy használatbavétel

1. A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a végrehajtási intézkedések hatálya alá tartozó energiafelhasználó termékek ð termékek ï csak akkor legyenek forgalomba hozhatók és/vagy használatba vehetők, ha megfelelnek az említett intézkedéseknek és az 5. cikknek megfelelő CE-jelöléssel vannak ellátva.

2. A tagállamok kijelölik a piacfelügyeletbenre illetékes hatóságokat. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy ezek a hatóságok megfelelő hatáskörrel rendelkezzenek, és azt felhasználják annak érdekében, hogy az ezen irányelv alapján őket megillető megfelelő intézkedéseket meg tudják hozni. A tagállamok meghatározzák az illetékes hatóság feladatait, hatáskörét és szervezeti formáját,; amelyek a következőkre jogosultakaz illetékes hatóságok jogosultak a következőkre:

i. a szükséges ð termék ïmegfelelőségi vizsgálatoknak a megfelelő mértékben terjedelemben történő lebonyolítására, és a gyártónak vagy meghatalmazott képviselőjének a nem megfelelő terméknek a piacról történő visszahívására való kötelezésére a 7. cikk értelmében;

ii. a végrehajtási intézkedésekkel összhangban, az érintett felek részéről minden szükséges információ rendelkezésre bocsátása;

iii. termékminta-vétel és a termékminták megfelelőségi vizsgálata.

3. A tagállamok a piacfelügyelet eredményeiről tájékoztatják a Bizottságot, és amennyiben szükséges, a Bizottság ezt az információt más tagállamoknak is átadhatja.

4. A tagállamok biztosítják, hogy a fogyasztóknak és más érdekelt feleknek módjuk legyen észrevételeket tenni az illetékes hatóságok számára a termék megfelelőségével kapcsolatban.

4. cikk

Az importőr felelőssége

Amennyiben a gyártó nem rendelkezik székhellyel a Közösség területén, és nincs meghatalmazott képviselő, az importőr köteles:

4. biztosítani, hogy a forgalomba hozott vagy használatba vett energiafelhasználó termék ð termék ï megfeleljen ennek az irányelvnek és az alkalmazandó végrehajtási intézkedésnek,

5. rendelkezni elérhető a megfelelési nyilatkozattal és az elérhető műszaki dokumentációval rendelkeznie.

5. cikk

Jelölés és megfelelőségi nyilatkozat

1. A végrehajtási intézkedések hatálya alá tartozó energiafelhasználó termékek ð termék ï forgalomba hozatala és/vagy használatbavétele előtt a termékeket CE-megfelelőségi jelöléssel kell ellátni, és megfelelőségi nyilatkozatot kell kiállítani, amelyben a gyártó vagy meghatalmazott képviselője tanúsítja és kijelenti, hogy az energiafelhasználó termék ð a termék ï megfelel az alkalmazandó végrehajtási intézkedés valamennyi vonatkozó rendelkezésének.

2. A CE-megfelelőségi jelölés a „CE” kezdőbetűkből áll, a III. mellékletben szereplő mintának megfelelően.

3. A megfelelőségi nyilatkozat a VI. mellékletben meghatározott adatokat és a megfelelő végrehajtási intézkedésre való utalást tartalmazza.

4. Tilos ð a terméken ï olyan jelzések feltüntetése az energiafelhasználó termékeken, amelyek félrevezethetik a felhasználókat a CE-megfelelőségi jelölés jelentését és formáját illetően.

5. A tagállamok előírhatják, hogy az I. melléklet 2. részének értelmében nyújtott tájékoztatás a tagállam hivatalos nyelvén/nyelvein szerepeljen, amennyiben az energiafelhasználó termék ð a termék ï eljut a végfelhasználóhoz.

A tagállamok engedélyezhetik ezen információnak a tájékoztatásnak a Közösség egy vagy több hivatalos nyelvén történő feltüntetését.

Az első albekezdés alkalmazásában, a tagállamok különösen a következőket veszik figyelembe:

a) az információ a tájékoztatás feltüntethető-e harmonizált szimbólumok vagy elismert kódok, vagy más intézkedések segítségével;

b) az energiafelhasználó termékek ð a termék ï feltételezhető felhasználóinak körét és a szolgáltatandó tájékoztatás jellegét.

6. cikk

Szabad mozgás

1. A tagállamok nem tilthatják meg, nem korlátozhatják, és nem akadályozhatják az energiafelhasználó termékek ð egy termék ï területükön történő forgalomba hozatalát és használatbavételét az I. melléklet 1. részében meghatározott, az alkalmazandó végrehajtási intézkedés hatálya alá tartozó környezetbarát tervezési paraméterekkel kapcsolatos környezetbarát tervezési követelményekre történő hivatkozással abban az esetben, ha azok megfelelnek az alkalmazandó végrehajtási intézkedés vonatkozó rendelkezéseinek, és az 5. cikknek megfelelően CE-jelöléssel vannak ellátva.

2. A tagállamok nem tilthatják meg, nem korlátozhatják és nem akadályozhatják az 5. cikknek megfelelően CE-jelöléssel ellátott energiafelhasználó termékek ð termék ï területükön történő forgalomba hozatalát és használatbavételét az I. melléklet 1. részében meghatározott, az alkalmazandó végrehajtási intézkedés hatálya alá tartozó környezetbarát tervezési paraméterekkel kapcsolatos környezetbarát tervezési követelményekre történő hivatkozással abban az esetben, ha az alkalmazandó végrehajtási intézkedés értelmében nincs szükség környezetbarát tervezési követelményre.

3. A tagállamok nem akadályozhatják meg olyan energiafelhasználó termékek ð termékek ï bemutatását – szakmai vásárokon, kiállításokon, termékbemutatókon stb. –, amelyek nem felelnek meg az alkalmazandó végrehajtási intézkedés rendelkezéseinek abban az esetben, ha jól látható jelölés utal arra, hogy azokat nem hozzák forgalomba/veszik használatba addig, amíg az említett rendelkezéseknek való megfelelőségük nem biztosított.

7. cikk

Védzáradék

1. Ha egy tagállam megállapítja, hogy egy, az 5. cikknek megfelelően CE-jelöléssel ellátott és rendeltetésszerűen használt energiafelhasználó termék ð termék ï nem felel meg az alkalmazandó végrehajtási intézkedés valamennyi rendelkezéseinek, a gyártót vagy meghatalmazott képviselőjét kötelezi arra, hogy az energiafelhasználó terméket ð terméket ï tegye az alkalmazandó végrehajtási intézkedés rendelkezéseinek és/vagy a CE-jelölésnek megfelelővé, és a tagállam által megállapított feltételek mellett szüntesse meg a jogsértést.

Ha elegendő bizonyíték van arra, hogy az energiafelhasználó termék ð egy termék ï feltételezhetően nem felelne meg az előírásoknak, a tagállamnak meg kell tennie a szükséges intézkedéseket, amelyek a megfelelőség hiányának fokától függően akár a termék forgalomba hozatalának megtiltását is jelenthetik mindaddig, amíg a megfelelőség meg nem valósul.

Ha a nem megfelelőség továbbra is fennáll, a tagállam megtiltja vagy korlátozza az adott energiafelhasználó termék ð termék ï forgalomba hozatalát és/vagy használatba vételét, vagy gondoskodik arról, hogy a terméket kivonják a piacról.

A forgalomba hozatal megtiltásáról, illetve a forgalomból való kivonásról a Bizottságot és többi tagállamot azonnal tájékoztatni kell.

2. A tagállam által az energiafelhasználó termék ð a termék ï forgalomba hozatalát és/vagy használatbavételét tiltó vagy korlátozó, ezen irányelv alapján hozott határozatnak meg kell jelölnie az alapjául szolgáló indokokat.

A határozatról azonnal értesíteni kell az érintett felet, és egyidejűleg tájékoztatást kell nyújtani részére az adott tagállamban rendelkezésére álló jogorvoslati lehetőségekről és ezek előterjesztésének határidejéről.

3. A tagállam az 1. bekezdés alapján hozott határozatáról annak indokolásával haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot, és közli, hogy a megfelelőség mely alábbi okból nem teljesültnem megfelelőség oka:

a) az alkalmazandó végrehajtási intézkedés rendelkezéseinek be nem tartása;

b) a 10. cikk (2) bekezdésben említett harmonizált szabványok helytelen alkalmazása;

c) a 10. cikk (2) bekezdésében említett harmonizált szabványban előforduló hiányosság.

4. A Bizottság haladéktalanul konzultációt kezd az érintett felekkel, és műszaki véleményt kérhet független külső szakértőktől.

A konzultációt követően a Bizottság azonnal tájékoztatja véleményéről a kezdeményező tagállamot és a többi tagállamot.

Ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a határozat megalapozatlan volt, erről azonnal tájékoztatja tagállamokat.

5. Amennyiben az (1) bekezdésben említett határozat indoka a szabványokban előforduló hiányosság volt, a Bizottság azonnal megindítja a 10. cikk (2), (3) és (4) bekezdésében említett eljárást. Egyidejűleg A Bizottság ezzel egyidejűleg tájékoztatja a 19. cikk (1) bekezdésében említett bizottságot.

6. A tagállamok és a Bizottság megteszik a szükséges intézkedéseket az eljárás során keletkezett információk titkos jellegének megőrzésére, amennyiben ez indokolt.

7. A tagállamok által e cikk alapján hozott határozatokat átlátható módon nyilvánosságra kell hozni.

8. A Bizottságnak a határozatokról készített véleményét közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában .

8. cikk

Megfelelőségértékelés

1. A végrehajtási intézkedés hatálya alá tartozó energiafelhasználó termék ð termék ï forgalomba hozatala és/vagy használatbavétele előtt a gyártó vagy annak meghatalmazott képviselője gondoskodik arról, hogy az energiafelhasználó termékek ð a termék ï megfelelőségértékelését az alkalmazandó végrehajtási intézkedés valamennyi vonatkozó követelményére tekintettel elvégezzék.

2. A megfelelőségértékelési eljárás a végrehajtási intézkedésben kerül meghatározásra, és a gyártóra bízza a választást a IV. mellékletben meghatározott belső tervezés-ellenőrzés és az V. melléklet szerinti irányítási rendszer között. Megfelelően indokolt esetben, és amennyiben ez a kockázattal arányos, a megfelelőségértékelési eljárás meghatározható a 93/465/EGK határozatban leírt vonatkozó modulok közül is.

Ha egy tagállam egy energiafelhasználó termékkel ð termékkel ï kapcsolatban a megfelelés lehetséges hiányának komoly jeleit észleli, a lehető leghamarabb közzétesz egy indoklással ellátott megfelelőség értékelést az energiafelhasználó termékről ð termékről ï, amelyet az illetékes szerv készít, lehetővé téve adott esetben a korrekciós intézkedések megfelelő időben történő megtételét.

Ha a végrehajtási intézkedés hatálya alá tartozó energiafelhasználó terméket ð terméket ï a szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételének lehetővé tételéről szóló, 2001. március 19-i 761/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel[41] összhangban nyilvántartásba vett szervezet tervezi, és a nyilvántartás kiterjed a tervezési feladatra, vélelmezni kell, hogy a szervezet irányítási rendszere megfelel az ezen irányelv V. mellékletében foglalt követelményeknek.

Ha a végrehajtási intézkedés hatálya alá tartozó energiafelhasználó terméket ð terméket ï olyan szervezet tervezi, amelynek az irányítási rendszere tartalmazza a terméktervezési feladatot, és amelyet az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett harmonizált szabványokkal összhangban hajtanak végre, vélelmezni kell, hogy ez az irányítási rendszer megfelel az ezen irányelv V. mellékletében foglalt követelményeknek.

3. A végrehajtási intézkedés hatálya alá tartozó energiafelhasználó termék ð termék ï forgalomba hozatalát és/vagy használatba vételét követően a gyártónak vagy meghatalmazott képviselőjének biztosítania kell, hogy a megfelelőségértékelésre vonatkozó valamennyi dokumentum és a kiadott megfelelőségi nyilatkozatok a tagállami ellenőrzésre az utolsó energiafelhasználó termékek ð termék ï gyártását követő tíz évig rendelkezésre álljanak.

A vonatkozó dokumentumokat az erre vonatkozó megkeresés kézhezvételétől számított tíz napon belül a tagállam illetékes hatóságának rendelkezésére kell bocsátani.

4. A megfelelőségértékelésre vonatkozó dokumentumokat és az 5. cikk szerinti megfelelőségi nyilatkozatokat a Közösség egyik hivatalos nyelvén kell elkészíteni.

9. cikk

A megfelelőség vélelme

1. Az 5. cikkben említett CE-jelöléssel ellátott energiafelhasználó termékeket ð terméket ï a tagállamok úgy tekintik, hogy azok megfelelnek az alkalmazandó végrehajtási intézkedés vonatkozó rendelkezéseinek.

2. Azokat az energiafelhasználó termékeket ð terméket ï, amelyekre olyan harmonizált szabványokat alkalmaztak, melyek hivatkozási számát közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában , a tagállamok úgy tekintik, hogy azok megfelelnek az e szabványokra alkalmazandó végrehajtási intézkedések követelményeinek.

3. Az 1980/2000/EK rendelet alapján közösségi ökocímkével ellátott energiafelhasználó termékekről ð termékek esetében ï azon előfeltevésből kell kiindulnivélelmezni kell, hogy azok megfelelnek az alkalmazandó végrehajtási intézkedésben meghatározott környezetbarát tervezési követelményeknek, amennyiben az ökocímke megfelel ezeknek a követelményeknek.

4. Az ezen irányelv értelmében vett megfelelőség vélelme érdekében a Bizottság a 19. cikk (2) bekezdésében említett eljárás szerint eljárva határozhat arról, hogy más ökocímkék teljesítik-e az 1980/2000/EK rendelet értelmében vett közösségi ökocímkével azonos követelményeket. Az ilyen ökocímkével ellátott energiafelhasználó termékekről ð termékek esetében ï azon előfeltevésből kell kiindulnivélelmezni kell, hogy megfelelnek az alkalmazandó végrehajtási intézkedésben meghatározott környezetbarát tervezési követelményeknek, amennyiben az ökocímke megfelel ezeknek a követelményeknek.

10. cikk

Harmonizált szabványok

1. A tagállamok a lehetőségekhez mérten biztosítják, hogy meghozzák a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy az érdekelt felekkel nemzeti szinten konzultációt folytassanak a harmonizált szabványok előkészítése és nyomon követése során.

2. Ha egy tagállam vagy a Bizottság úgy értékeli, hogy egy harmonizált szabvány, amelynek való megfelelés esetén az alkalmazandó végrehajtási intézkedés meghatározott rendelkezéseinek való megfelelést vélelmezni kell, nem felel meg maradéktalanul ezeknek a rendelkezéseknek, az érintett tagállam, vagy a Bizottság indokolásának megküldésével együtt tájékoztatja a 98/34/EK irányelv 5. cikkével létrehozott állandó bizottságot, amely sürgősen véleményt nyilvánít.

3. A bizottság véleménye alapján a Bizottság határoz arról, hogy az érintett harmonizált szabványok hivatkozásait az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdeti, nem hirdeti ki, korlátozással hirdeti ki, illetve fenntartja vagy visszavonja azokat.

4. A Bizottság tájékoztatja az illetékes európai szabványügyi testületet, és amennyiben szükséges, új megbízást ad az érintett harmonizált szabvány felülvizsgálatára.

11. cikk

Az alkatrészekkel és részegységekkel szemben támasztott követelmények

A végrehajtási intézkedések megkövetelhetik az alkatrészeket és részegységeket forgalomba hozó és/vagy üzembe helyező gyártóktól vagy meghatalmazott képviselőiktől, hogy nyújtsanak megfelelő tájékoztatást a végrehajtási intézkedés hatálya alá tartozó energiafelhasználó termék ð termék ï gyártója részére az alkatrészek és részegységek anyagösszetételéről, energiafogyasztásáról, anyagáról és/vagy forrásáról.

12. cikk

Igazgatási együttműködés és információcsere

1. A tagállamok biztosítják a megfelelő intézkedések meghozatalát annak érdekében, hogy az ezen irányelv végrehajtására illetékes hatóságokat az egymással való együttműködésre ösztönözzék, valamint arra, hogy ezen irányelv működésének és különösen a 7. cikk végrehajtásának elősegítése érdekében információval lássák el egymást és a Bizottságot.

Az igazgatási együttműködés és információcsere során a lehető legnagyobb mértékben ki kell használni az elektronikus kommunikációs eszközök és a vonatkozó közösségi programok által nyújtott lehetőségeket.

A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot arról, hogy melyek az ezen irányelv végrehajtásáért felelős hatóságokról.

2. A Bizottság és a tagállamok közötti információcsere tartalmát és módját a 19. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell megállapítani.

3. A Bizottság meghozza a megfelelő intézkedéseket a tagállamok közötti, e cikkben említett együttműködés ösztönzése és az ahhoz történő hozzájárulás érdekében.

13. cikk

Kis- és középvállalkozások

1. A KKVkkv-knak és a mikrovállalkozásoknak szánt programok keretében a Bizottság számításba veszi azokat a kezdeményezéseket, amelyek segítenek a KKVkkv-nak és a mikrovállalkozásoknak termékeik tervezése során beépíteni a környezetvédelmi szempontokat, ideértve az energiahatékonyságot is.

ê 2008/28 1. cikkének 1. pontja

2.1a. A végrehajtási intézkedést az érintett termékágazatban tevékenykedő kkv-k jellegzetességeire vonatkozó iránymutatások kísérhetik. Amennyiben szükséges, és az (1) bekezdésnek megfelelően, a Bizottság további szakmai anyagokat készíthet ezen irányelv kkv-k általi végrehajtásának megkönnyítése céljából.

⎢ 2005/32

ð új szöveg

3.2. A tagállamok biztosítják a KKVkkv-k és a mikrovállalkozások ösztönzését arra, hogy már a terméktervezés szakaszában környezetvédelmi szempontból megfelelő megközelítést válasszanak és alkalmazkodjanak a jövőbeli európai jogszabályokhoz.

14. cikk

A fogyasztók tájékoztatása

A gyártók biztosítják, hogy az alkalmazandó végrehajtási intézkedéssel összhangban – az általuk megfelelőnek tartott formában – az energiafelhasználó termékek ð termékek ï fogyasztói tájékoztatást kapjanak az alábbiakról:

6. a termék tartós felhasználhatóságában a fogyasztók által esetlegesen betöltött szerep,

7. amennyiben a végrehajtási intézkedések megkívánják, a termék ökológiai jellemzői és a környezetbarát tervezés előnyei.

15. cikk

Végrehajtási intézkedések

ê 2008/28 1. cikke 2. pontjának a) alpontja

ð új szöveg

1. Amennyiben egy energiafelhasználó termék ð termék ï megfelel a (2) bekezdésben felsorolt feltételeknek, a (3) bekezdés b) pontjának megfelelően egy végrehajtási intézkedés vagy egy önszabályozó rendelkezés hatálya alá tartozik. Az ilyen végrehajtási intézkedéseket, amelyek ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, a 19. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

⎢ 2005/32

ð új szöveg

2. Az (1) bekezdésben említett feltételek az alábbiak:

a) az energiafelhasználó terméknek ð a termék ï a Közösségen belül értékesített mennyisége jelentős, amire az utal, hogy ez a mennyiség a rendelkezésre álló legfrissebb adatok szerint meghaladja az évi 200000 egységet;

b) figyelembe véve a forgalomba hozott és/vagy használatba vett mennyiségeket, az energiafelhasználó termék ð termék ï az 1600/2002/EK döntésben meghatározott közösségi stratégiai prioritások értelmében jelentős környezeti hatást gyakorol a Közösségen belül;

c) az energiafelhasználó termék ð termék ï jelentősen hozzájárulhat környezeti hatásánakra nézve, annak jelentős javításáhozra van lehetőség anélkül, hogy ez túlzott költségekkel járna, különös tekintettel az alábbiakra:

- egyéb vonatkozó közösségi jogszabály hiánya, vagy a piaci erők alkalmatlansága a kérdés megfelelő kezelésére,;

- a piacon rendelkezésre álló, azonos funkciójú energiafelhasználó termékek ð termékek ï környezetvédelmi teljesítménye közötti nagy eltérés.

3. A végrehajtási intézkedések tervezeteinek előkészítése során a Bizottság a 19. cikk (1) bekezdésében említett bizottság véleményét, valamint a következőket veszi figyelembe:

a) az 1600/2002/EK határozatban, illetve a Bizottság Európai Éghajlat-változási Programjában (European Climate Change Program — ECCP) meghatározott közösségi környezetvédelmi prioritásokat;

b) a vonatkozó közösségi jogszabályokat és önszabályozást, ideértve az önkéntes vállalásokat, amelyek a 17. cikknek megfelelő értékelést követően feltételezhetőleg gyorsabban vagy kevesebb költséggel érik el a stratégiai célokat, mint a kötelező előírások.

4. A végrehajtási intézkedések tervezeteinek készítése során a Bizottság:

a) figyelembe veszi a termék életciklusát és valamennyi jelentős lényeges környezetvédelmi jellemzőjét, többek között az energiahatékonyságot. A környezetvédelmi jellemzők elemzésének mélysége és javításuk megvalósíthatósága arányban áll a jelentőségükkel. Az energiafelhasználó termékek ð termék ï jelentős lényeges környezetvédelmi jellemzőire vonatkozó környezetbarát tervezési követelmények elfogadása nem húzódhat el indokolatlanul az egyéb jellemzőkkel kapcsolatos bizonytalanságok miatt;

b) értékelést készít a környezetre, a fogyasztókra és a gyártókra (beleértve a KKVkkv-kat) gyakorolt hatásról a versenyképesség – beleértve a Közösségen kívüli piacokon fennálló versenyképességet is –, az innováció, a piacra jutás, valamint a költségek és nyereségek tekintetében;

c) figyelembe veszi a tagállamok által lényegesnek tekintett nemzeti környezetvédelmi jogszabályokat;

d) megfelelő konzultációt folytat az érdekelt felekkel;

e) indoklást készít a b) pontban említett értékelés alapján tervezett végrehajtási intézkedésekről;

f) meghatározza az átültetés időpontját (időpontjait), minden közbenső szakaszt vagy átmeneti intézkedést vagy időszakot, különös tekintettel a KKVkkv-kra, vagy az elsősorban általuk gyártott egyedi termékcsoportokra gyakorolt lehetséges hatásokra.

5. A végrehajtási intézkedésnek a következő feltételeknek kell megfelelniük:

a) a felhasználó szempontjából nem gyakorolhatnak jelentős negatív hatást a termék működőképességére;

b) nem gyakorolhatnak káros hatást az egészségre, biztonságra és a környezetre;

c) nem gyakorolhatnak jelentős negatív hatást a fogyasztókra, különösen a termék elérhetőségére és az életciklusa alatti költségekre tekintettel;

d) nem gyakorolhatnak jelentős negatív hatást az ipar versenyképességére;

e) elvben a környezetbarát tervezési követelmények előírása nem eredményezheti azt, hogy a gyártókra egy meghatározott, oltalom alatt álló technológiát kényszerítsenek;

f) nem járhat túlzott adminisztratív terhekkel a gyártókra nézve.

6. A végrehajtási intézkedések a környezetbarát tervezési követelményeket az I. és/vagy a II. melléklet rendelkezéseivel összhangban határozzák meg.

Különös környezetbarát tervezési követelményeket kell bevezetni az egyes, jelentős környezeti hatással járó környezetvédelmi jellemzőkre vonatkozóan.

A végrehajtási intézkedések arról is rendelkezhetnek, hogy az I. melléklet 1. részében felsorolt környezetbarát tervezési paraméterek közül egyes paraméterek vonatkozásában nem szükséges környezetbarát tervezési követelményt megállapítani.

7. A követelményeket úgy kell megfogalmazni, hogy a piacfelügyeleti hatóságok meg tudják vizsgálni az energiafelhasználó termékeknek ð terméknek ï a végrehajtási intézkedésekben megállapított követelményeknek történő megfelelését. A végrehajtási intézkedések meghatározzák, hogy a vizsgálatot közvetlenül az energiafelhasználó terméken ð terméken ï vagy a termék műszaki dokumentációja alapján kell elvégezni.

8. A végrehajtási intézkedések magukban foglalják a VII. mellékletben felsorolt elemeket.

9. A Bizottság által a végrehajtási intézkedések előkészítése során felhasznált jelentősebb tanulmányokat és elemzéseket nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni, különös tekintettel az érdekelt KKVkkv-k egyszerű hozzáférésére és az általuk történő egyszerű felhasználásra.

ê 2008/28 1. cikke 2. pontjának b) alpontja

10. Adott esetben a környezetbarát tervezésre vonatkozó feltételeket megállapító végrehajtási intézkedés tartalmaz a különböző környezetvédelmi szempontok mérlegelésére vonatkozó rendelkezéseket. Ezen intézkedéseket, amelyek ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, a 19. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

⎢ 2005/32

16. cikk

Munkaterv

1. A 15. cikkben megállapított kritériumokkal összhangban és a 18. cikkben említett konzultációs fórummal folytatott konzultációt követően a Bizottság legkésőbb 2007. július 6-ig munkatervet készít, amelyet nyilvánosan hozzáférhető tesz.

A munkaterv a következő három évre vonatkozó, tájékoztató jellegű listát tartalmaz azokról a termékcsoportokról, amelyek tekintetében a végrehajtási intézkedések elfogadását prioritásként kezelik.

A Bizottság, a konzultációs fórummal folytatott konzultációt követően, rendszeresen módosítja a munkatervet.

2. Az (1) bekezdésben említett első munkaterv elkészültéig tartó átmeneti időszakban azonban, a 19. cikk (2) bekezdésben említett eljárással és a 15. cikkben megállapított kritériumokkal összhangban, valamint a konzultációs fórummal folytatott konzultációt követően, a Bizottság adott esetben előzetesen bevezet:

8. végrehajtási intézkedéseket azokkal a termékekkel kezdve, amelyeket az ECCP úgy határozott meg, mint amelyek igen nagy jelentőségűek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának költséghatékony csökkentésében, így például a fűtő- és vízmelegítő berendezések, az elektromos motorrendszerek, a világítás mind a háztartási, mind pedig szolgáltatói szektorokban, a háztartási berendezések, az irodai berendezések mind a háztartási, mind pedig szolgáltatói szektorokban, a szórakoztató elektronika, valamint a HVAC (hűtő, szellőztető és légkondicionáló) rendszerek;,

9. egy külön végrehajtási intézkedést, amely egy termékcsoportra csökkenti a készenléti veszteségeket.

ê 2008/28 1. cikke 3. pontjának b) alpontja

Ezen intézkedéseket, amelyek ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, a 19. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

⎢ 2005/32

17. cikk

Önszabályozás

Az ezen irányelvvel összefüggésben a végrehajtási intézkedések alternatívájaként előterjesztett önkéntes vállalásokat vagy egyéb önszabályozó intézkedéseket legalább a VIII. melléklet alapján értékelni kell.

18. cikk

Konzultációs fórum

A Bizottság biztosítja, hogy tevékenységének gyakorlása során minden egyes végrehajtási intézkedés tekintetében figyelembe vegye a tagállamok és minden jelentős, az adott termék/termékcsoport vonatkozásában érdekelt fél képviselőinek, így az ipar, a KKVkkv-k, a kézműipar, a szakszervezetek, a kereskedők, a kiskereskedők, az importőrök, a környezetvédő csoportok és fogyasztói szervezetek arányos részvételét. Ezek a felek hozzájárulnak különösen a végrehajtási intézkedések meghatározásához és felülvizsgálatához, a létrehozott piacfelügyeleti mechanizmusok hatékonyságának vizsgálatához és az önkéntes vállalások vagy egyéb önszabályozó intézkedések értékeléséhez. Ezek a felek konzultációs fórum keretében találkoznak. A fórum eljárási szabályait a Bizottság állapítja meg.

19. cikk

A bizottsági eljárás

1. A Bizottságot munkájában egy bizottság segíti.

2. Ahol erre a cikkre történik hivatkozás, az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelemmel az annak 8. cikkében foglalt rendelkezésekre.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikke (6) bekezdésében meghatározott időszak három hónap.

ê 2008/28 1. cikkének 4. pontja

3. Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikke (1)–(4) bekezdéseit, valamint 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.

⎢ 2005/32 (kiigazított szöveg)

20. cikk

Szankciók

A tagállamok meghatározzák az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti jogszabályaik megszegéséree esetén kiróható Ö vonatkozó Õ szankciókat Ö szabályokat, és minden szükséges intézkedést megtesznek azok végrehajtásának biztosítása érdekében Õ. Az Ö előírt Õ szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük, tekintettel a nem megfelelőség fokára és a közösségi piacon forgalomba hozott nem megfelelő termékek mennyiségére. Ö A tagállamok legkésőbb a 23. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontig értesítik ezekről a rendelkezésekről a Bizottságot, és haladéktalanul bejelentenek valamennyi későbbi, ezeket érintő módosítást. Õ

21. cikk

Módosító rendelkezések

1. A 92/42/EK irányelv a következőképpen módosul:

1. A 6. cikket el kell hagyni.

2. Az irányelv a következő cikkel egészül ki:

„10a. cikk

Ez az irányelv a használat alatti energiahatékonyság tekintetében az energiafelhasználó termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapításának kereteiről szóló, 2005. július 6-i 2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[42] 15. cikke szerinti, az említett irányelvvel összhangban álló végrehajtási intézkedés, és a 2005/32/EK irányelv 19. cikkének (2) bekezdésével összhangban lehet módosítani vagy hatályon kívül helyezni.»

3. Az I. melléklet 2. szakaszát el kell hagyni.

4. A II. mellékletet el kell hagyni.

2. A 96/57/EK irányelv a következőképpen módosul:

Az irányelv a következő cikkel egészül ki:

„9a. cikk

Ez az irányelv a használat alatti energiahatékonyság tekintetében az energiafelhasználó termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapításának kereteiről szóló, 2005. július 6-i 2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[43] 15. cikke szerinti, az említett irányelvvel összhangban álló végrehajtási intézkedés, és a 2005/32/EK irányelv 19. cikkének (2) bekezdésével összhangban lehet módosítani vagy hatályon kívül helyezni.»

3. A 2000/55/EK irányelv a következőképpen módosul:

Az irányelv a következő cikkel egészül ki:

„9a. cikk

Ez az irányelv a használat alatti energiahatékonyság tekintetében az energiafelhasználó termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapításának kereteiről szóló, 2005. július 6-i 2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[44] 15. cikke szerinti, az említett irányelvvel összhangban álló végrehajtási intézkedés, és a 2005/32/EK irányelv 19. cikkének (2) bekezdésével összhangban lehet módosítani vagy hatályon kívül helyezni.»

22. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 78/170/EGK és a 86/594/EGK irányelv hatályát veszti. A tagállamok továbbra is alkalmazhatják azokat a nemzeti jogszabályokat, amelyeket a 86/594/EGK irányelv alapján fogadtak el mindaddig, amíg az ebben az irányelvben foglaltak alapján az érintett termékekre vonatkozó végrehajtási intézkedéseket el nem fogadják.

⎢ 2005/32

ð új szöveg

2321. cikk

Felülvizsgálat

A Bizottság legkésőbb 2010. július 6-ig ð 2012-ig ï a 18. cikkben említett konzultációs fórummal folytatott konzultációt követően felülvizsgálja ð az irányelv hatályának az összes, energiával kapcsolatos termékre történő kiterjesztésének helyénvalóságát, ï ezen irányelv és végrehajtási intézkedéseinek hatékonyságát, a végrehajtási intézkedések küszöbértékeit, a piacfelügyeleti mechanizmust és minden ezzel kapcsolatban létrejött önszabályozást, és adott esetben ezen irányelv módosítására vonatkozó javaslatot nyújt be az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz.

2422. cikk

Titoktartás

A 11. cikkben és az I. melléklet 2. részében említett, a gyártókat és/vagy meghatalmazott képviselőiket terhelő adatszolgáltatási követelményeknek arányosaknak kell lenniük, és figyelembe kell venniük a kereskedelmileg érzékeny információk titkosságára vonatkozó jogos igényt.

25. cikk

Végrehajtás

1. A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2007. augusztus 11. előtt megfeleljenek.

Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

Amennyiben a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokra hivatalos kihirdetésük alkalmával kell hivatkozni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

2. A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

ò új szöveg

23. cikk

Átültetés nemzeti jogba

1. A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy legkésőbb […[45]]-ig megfeleljenek az 1–9., 11., 14., 15. és 20.[…] cikkeknek és az I–V., VII. és VIII. mellékleteknek. E rendelkezések szövegét és a nemzeti, valamint az ezen irányelvben meghatározott rendelkezések közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A rendelkezéseknek tartalmazniuk kell egy arra vonatkozó nyilatkozatot is, hogy a hatályban lévő törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseknek az ezen irányelvvel hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásai erre az irányelvre való hivatkozásként értelmezendők. A hivatkozás módját és a nyilatkozat formáját a tagállamok határozzák meg.

2. A tagállamok megküldik a Bizottságnak nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv tárgykörében fogadnak el.

24. cikk

Hatályon kívül helyezés

A IX. melléklet A. részében felsorolt irányelvvel módosított 2005/32/EK irányelv a IX. melléklet B. részében meghatározott irányelvek nemzeti jogba való átültetésére megállapított határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett irányelvre való hivatkozásokat erre az irányelvre való hivatkozásként kell értelmezni, a X. mellékletben szereplő megfelelési táblázatnak megfelelően.

⎢ 2005/32

2625. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

2726. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt […]

az Európai Parlament részéről az elnök […]

a Tanács részéről az elnök […]

⎢ 2005/32

ð új szöveg

I. MELLÉKLET

Az általános környezetbarát tervezési követelmények meghatározására szolgáló módszer

(A 15. CIKKBEN EMLÍTETTEKNEK MEGFELELőEN)

AZ ÁLTALÁNOS KÖRNYEZETBARÁT TERVEZÉSI KÖVETELMÉNYEK CÉLJA A TERMÉKEK KÖRNYEZETVÉDELMI TELJESÍTMÉNYÉNEK HATÁRÉRTÉKEK MEGÁLLAPÍTÁSA NÉLKÜL TÖRTÉNő NÖVELÉSE, MINDENEKELőTT A LÉNYEGES KÖRNYEZETVÉDELMI JELLEMZőKRE KONCENTRÁLVA. AZ E MELLÉKLET SZERINTI MÓDSZERT AKKOR KELL ALKALMAZNI, HA A VIZSGÁLT TERMÉKCSOPORT HATÁRÉRTÉKEINEK MEGÁLLAPÍTÁSA NEM CÉLSZERű. A BIZOTTSÁG A 19. CIKKBEN EMLÍTETT BIZOTTSÁG ELÉ TERJESZTENDő VÉGREHAJTÁSI INTÉZKEDÉS-TERVEZET KÉSZÍTÉSE SORÁN MEGHATÁROZZA AZOKAT A LÉNYEGES KÖRNYEZETVÉDELMI JELLEMZőKET, AMELYEKET A VÉGREHAJTÁSI INTÉZKEDÉSBEN KELL ELőÍRNI.

A 15. cikknek megfelelően megállapítandó általános környezetbarát tervezési követelményeket tartalmazó végrehajtási intézkedés előkészítése során a Bizottság — a végrehajtási intézkedéssel érintett energiafelhasználó termék ð termék ï tekintetében megfelelő módon — meghatározza a vonatkozó környezetbarát tervezési paramétereket az 1. részben felsoroltak közül, a tájékoztatási kötelezettségeket a 2. részben felsoroltak közül, és a gyártóval szemben a 3. részben felsorolt követelményeket.

1. rész A ð TERMÉKEKRE VONATKOZÓ ï KÖRNYEZETBARÁT TERVEZÉSI PARAMÉTEREK AZ ENERGIAFELHASZNÁLÓ TERMÉKEK SZÁMÁRA

1.1. A LÉNYEGES KÖRNYEZETVÉDELMI JELLEMZőKET A TERMÉK ÉLETCIKLUSÁNAK KÖVETKEZő SZAKASZAIHOZ HOZZÁRENDELVE KELL MEGÁLLAPÍTANI, AMENNYIBEN AZOK A TERMÉK TERVEZÉSÉHEZ KAPCSOLÓDNAK:

a) nyersanyag kiválasztása és felhasználása;

b) gyártás;

c) csomagolás, szállítás és forgalmazás;

d) használatbavétel és karbantartás;

e) használat;

f) az életciklus vége, vagyis az energiafelhasználó terméknek ð a terméknek ï az első használat befejezésétől a végső ártalmatlanításig tartó állapota.

1.2. Minden egyes szakaszban a következő, vonatkozással bíró környezetvédelmi jellemzőket kell értékelni:

a) a becsült anyag-, energiafogyasztás, egyéb források, pl. friss víz fogyasztása;

b) előzetesen kiszámított lég-, víz- és talajszennyezés;

c) várható ártalmas fizikai hatások, pl. zaj, rezgés, sugárzás, elektromágneses tér;

d) a várhatóan keletkező hulladék mennyisége;

e) az újrafelhasználás, újrafeldolgozás, anyagok és/vagy energia visszanyerésének lehetőségei, tekintettel a 2002/96/EK irányelvre.

1.3. Egy termékre vonatkozóan az előző pontban említett környezetvédelmi jellemzők növelése lehetőségének értékelésére különösen a következő paramétereket kell megfelelően felhasználni, illetve másokkal kiegészíteni szükség esetén:

a) a termék súlya és térfogata;

b) az újrafeldolgozás során nyert anyagok felhasználása;

c) energia, víz és egyéb források felhasználása az életciklus alatt;

d) a veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1967. június 27-i 67/548/EGK tanácsi irányelv[46] értelmében az egészségre és/vagy a környezetre ártalmasnak minősített anyagok felhasználása, tekintettel az egyes meghatározott anyagok forgalomba hozatalára és felhasználására vonatkozó jogszabályok, így a 76/769/EGK, illetve a 2002/95/EK rendelkezéseire;

e) a rendeltetésszerű használathoz és karbantartáshoz szükséges fogyóanyagok mennyisége és jellemzői;

f) az újrafelhasználás és újrafeldolgozás mutatói: a felhasznált anyagok és alkatrészek száma; a szabványos alkatrészek felhasználása; a szétszereléshez szükséges idő; a szétszereléshez szükséges szerszámok bonyolultsága; az alkatrészeket és anyagokat kódoló szabványoknak az újrafelhasználásra és újrafeldolgozásra alkalmas anyagok és alkatrészek elkülönítésére történő használata (beleértve a műanyagok ISO-szabványok szerinti jelölését is); a könnyen visszaforgatható anyagok használata; az értékes és más visszaforgatható alkatrészekhez és anyagokhoz való könnyű hozzáférés; a veszélyes anyagokat tartalmazó alkatrészekhez és anyagokhoz való könnyű hozzáférés;

g) használt alkatrészek beépítése;

h) az alkatrészek és teljes részegységek újrafelhasználására és újrafeldolgozására káros műszaki megoldások elkerülése;

i) az életciklus mutatói: a legkisebb garantált élettartam, a tartalék alkatrészek minimális rendelkezésre állásának ideje, modulrendszerű felépítés, fejleszthetőség, javíthatóság;

j) a keletkező hulladék és a keletkező veszélyes hulladék mennyisége;

k) légszennyezés (üvegházhatást okozó gázok, savasító vegyületek, illékony szerves vegyületek, ózonfogyasztó anyagok, a környezetet szennyező, le nem bomló szerves anyagok, nehézfémek, finom részecskék és szuszpendált szemcsés anyagok), a nem közúti mozgó gépekbe és berendezésekbe szánt belső égésű motorok gáz- és szilárd halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátása elleni intézkedésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1997. december 16-i 97/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[47] sérelme nélkül;

l) vízszennyezés (nehézfémek, az oxigénegyensúlyt hátrányosan befolyásoló anyagok, le nem bomló szerves szennyező anyagok);

m) talajszennyezés (különösen veszélyes anyagok kiszivárgása és kifolyása a termékek felhasználási fázisában és a bemosódás lehetősége a hulladékba kerülés után).

2. rész Tájékoztatási kötelezettség

A végrehajtási intézkedések megkövetelhetik rendelkezhetnek arról, hogy a gyártótól, hogy köteles információt szolgáltatnisson azon tényezőkre vonatkozóan olyan harmadik személy általi tevékenységekről, amelyek hatással lehetnek az energiafelhasználó termékeknek ð termék ï a gyártótól eltérő felek részéről történő kezelésének, felhasználásának vagy újrafeldolgozásának módjárat befolyásolhatják. Ezen információk körébe tartozhatnak – amennyiben alkalmazható – a következők:

10. a tervezőtől származó, a gyártási folyamatra vonatkozó információ,

11. a termék lényeges környezetvédelmi jellemzőire jelentős környezetkárosító jellegére és környezetvédelmi teljesítményére vonatkozó, a termék forgalomba hozatalát kísérő fogyasztói információ, amely a fogyasztó részére lehetővé teszi a termék ilyen jellemzőinek összehasonlítását,

12. a lehető legkisebb mértékű környezetkárosítás és az optimálisan elvárható életciklus biztosítása érdekében a termék be/felszerelésének, használatának és karbantartásának módjára vonatkozó, a termék selejtezési céllal történő visszaküldésének módjáról és, ahol ez lehetséges, a tartalék alkatrészek szállíthatóságának időtartamáról és a termék kiegészítésének lehetőségeiről szóló fogyasztói információ,

13. az életciklus végén történő szétbontást, újrafeldolgozást és ártalmatlanítást kezelői létesítményekire vonatkozó információ.

Ezt az információt, amennyiben lehetséges, magán a terméken kell feltüntetni.

Ennek a tájékoztatásnak figyelembe kell venni az egyéb közösségi jogszabályok vonatkozó kötelezettségeit, például a 2002/96/EK irányelvben foglaltakat.

3. rész A gyártóval szemben támasztott követelmények

1. A végrehajtási intézkedésekben meghatározott, a termékek előállítására jelentős hatást gyakorló környezetvédelmi jellemzők tárgyalása kapcsán az energiafelhasználó termékek ð termékek ï gyártója köteles az energiafelhasználó termék ð termék ïmodell teljes életciklusára kiterjedő elemzést végezni, amely a szokásos üzemi körülményeken és a termék rendeltetési célján alapuló reális feltételezéseken alapszik. Más környezetvédelmi jellemzőket is meg lehet vizsgálni önkéntes alapon.

Az elemzés alapján a gyártó elkészíti az ð termék ï ökológiai profilját. Ezt a termék környezeti hatásaira, a termék életciklusa alatt mérhető fizikai mennyiségekkel kifejezett és jellemzett inputokra/outputokra kell alapozni.

2. A gyártó ezt az értékelést arra használja fel, hogy alternatív tervezési megoldásokat is mérlegeljen, és az irányadó értékek segítségével a termék elért környezetvédelmi teljesítményét hasonlítsa össze.

A Bizottság a végrehajtási intézkedésekben, az intézkedések előkészítése során összegyűjtött információ alapján határozza meg a referenciaértékeket.

Egy adott tervezési megoldás kiválasztásakor, az összes vonatkozó jogszabályra tekintettel ésszerű egyensúlyra kell törekedni a különböző környezetvédelmi jellemzők között, és a környezetvédelmi jellemzők és egyéb fontos követelmények között, mint pl. a biztonság, az egészségvédelem, a funkcionalitás, minőség és teljesítmény műszaki feltételei, a gazdasági jellemzők, ideértve a gyártási költségeket és a piacképességet.

____________________

ê 2005/32

ð új szöveg

II. MELLÉKLET

A különös környezetbarát tervezési követelmények meghatározására szolgáló módszer

(A 15. CIKKBEN EMLÍTETTEKNEK MEGFELELőEN)

A KÜLÖNÖS KÖRNYEZETBARÁT TERVEZÉSI KÖVETELMÉNYEK CÉLJA A TERMÉK EGY KIVÁLASZTOTT KÖRNYEZETVÉDELMI JELLEMZőJÉNEK A JAVÍTÁSA. EZ A TERMÉK ÉLETCIKLUSÁNAK KÜLÖNBÖZő SZAKASZAIBAN ADOTT ANYAGOK FELHASZNÁLÁSÁNAK CSÖKKENTÉSÉRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK FORMÁJÁBAN VALÓSULHAT MEG (PL. A VÍZFOGYASZTÁS KORLÁTOZÁSA A HASZNÁLAT FÁZISÁBAN, VAGY EGY, A TERMÉKBE BEÉPÍTETT ANYAG MENNYISÉGÉNEK KORLÁTOZÁSA, VAGY AZ ÚJRA FELDOLGOZOTT ANYAG MINIMÁLISAN ELőÍRT MENNYISÉGE).

A 15. cikknek megfelelően megállapítandó különös környezetbarát tervezési követelményeket tartalmazó végrehajtási intézkedés előkészítése során a Bizottság — a végrehajtási intézkedés által érintett energiafelhasználó terméknek ð terméknek ï megfelelően — meghatározza a vonatkozó környezetbarát tervezési paramétereket az I. melléklet 1. részében felsoroltak közül, és a 19. cikk (2) bekezdésben említett eljárással összhangban, meghatározza e követelmények szintjét, a következőknek megfelelően:

1. Műszaki, környezetvédelmi és gazdasági elemzéssel ki kell választani a piacon az energiafelhasználó termékek ð termék ï néhány reprezentatív modelljét, és meg kell határozni azokat a műszaki lehetőségeket, melyekkel növelni lehet a termék környezetvédelmi teljesítményét, elkerülve a teljesítménynek és használati értéknek minden jelentős csökkenését.

A műszaki, környezetvédelmi és gazdasági elemzésnek azt is meg kell határoznia a vizsgált környezetvédelmi jellemzők tekintetében, hogy melyik a piacon elérhető, legjobban teljesítő termék és technológia.

Az elemzések során, valamint a követelmények meghatározásakor figyelembe kell venni a nemzetközi piacokon beszerezhető termékek teljesítményét és a más országok jogszabályaiban megállapított teljesítménymutatókat.

Az elemzés alapján és számításba véve a gazdasági és műszaki megvalósíthatóságot, valamint a növelés lehetőségét is, a termék környezeti hatásainak minimalizálása érdekében konkrét intézkedéseket hoznak.

A felhasználás során fogyasztott energiát