Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA a fejlesztés 2015-ös európai évéről /* COM/2013/0509 final - 2013/0238 (COD) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE A fejlesztési együttműködés az elmúlt évtizedekben megváltozott, a növekvő világméretű kihívások és globális egymásra utaltság, a fejlődő országok közötti differenciálódás és a fejlesztés terén megjelenő új szereplők miatt. 2015 döntő fontosságú év lesz a fejlesztés tekintetében: Ez az utolsó év a közösen elfogadott millenniumi fejlesztési célok megvalósítására és az az év, amely során jelentős döntéseket kell meghozni az azok helyébe lépő keretre vonatkozóan. Négy évvel a Változtatási programról szóló közlemény[1] elfogadását követően, 2015 megfelelő időnek tűnik, hogy közzé tegyük a fejlesztési politika reformjának konkrét eredményeit. Az EU a hivatalos fejlesztési segélyt (ODA) tekintve a legnagyobb donor a világon, a támogatások több mint a felét nyújtja. A partnerországok támogatása iránti erős elkötelezettsége 1957-re nyúlik vissza, amikor a Római Szerződések első ízben hozták létre az európai fejlesztési politikát. A Lisszaboni Szerződés szilárdan rögzítette a fejlesztési politikát az EU külső fellépései között, mivel ez szolgálja az EU érdekeit egy stabil és prosperáló világ kialakításában. A fejlesztési együttműködés az „Európa 2020” stratégia részét is képezi. Végül pedig a jelentős uniós politikai kezdeményezések, mint a Fejlesztési politikák koherenciája és segélyhatékonyság, következetesen hozzájárultak az uniós fejlesztési együttműködés programozásának és végrehajtásának javításához. 2. A FEJLESZTÉS EURÓPAI ÉVE · Kihívások A partnerországok támogatására vonatkozó erős elkötelezettségük ellenére, az uniós polgárok gyakran nem rendelkeznek elegendő információval a fejlesztési együttműködésről, arról hogy miért van arra szükség, sem pedig az uniós szintű fejlesztési politikák hozzáadott értékéről. A 2012. októberi Eurobarométer felmérés megvilágította, hogy jelentős területeken hiányoznak a kellő ismeretek, mivel a válaszadók 53 %-a jelezte, hogy semmit sem tud arról, hogy az EU támogatások hova kerülnek (44 %-uk nincs tudatában annak, hogy országuk kétoldalú támogatása hova kerül)[2]. A felmérés megmutatta azt is, hogy a személyes elkötelezettség kissé csökken és a fejlesztési együttműködés megítélése, valamint az annak tulajdonított fontosság EU-szerte eltérő. A gyorsan változó világban az embereket tájékoztatni kell arról, hogy egy kifelé tekintő Európa miként segíthet a globális fenntarthatóság biztosításában. Fontos, hogy az európai polgárok jobban tudatában legyenek annak, hogy a világon mennyire egymásra vagyunk utalva. Az uniós polgárok általában szívesen érdeklődnek aziránt, hogy mit tehetnek a változásért és a tájékozottság jelenti az első lépést az aktív részvétel irányába. A fejlesztési politikák az elmúlt években paradigmaváltáson mentek keresztül. A hagyományos támogató-kedvezményezett viszonyon túllépve, a hangsúly ma egyre inkább a globális kihívások közös kezelésének megközelítésére helyeződik, amely a partnerországokkal való egyenlőségen alapul. Mindamellett a jelentősebb uniós fejlesztési politikai célkitűzésekhez szükség van a közvélemény elkötelezettségére. A globális válság kényszerítő körülményei közepette, például a közvélemény határozott támogatása segíthet annak a célnak az elérésében, hogy a GNP 0,7%-át fordítsák a fejlesztés finanszírozására[3]. Ezen felül a fejlesztési együttműködésnek tulajdonított fontosság tagállamonként eltérő. A fejlesztés 2015-ös európai éve alkalmat teremt arra, hogy javítsuk a tájékozottság szintjét valamennyi tagállamban. A megközelítés különböző nemzeti célcsoportokat szólít meg. Mindezt szem előtt tartva, a tagállamok és az uniós képviseletek részvétele különösen fontos lesz. Az a tény, hogy az EU globális szereplő és a változás mozgatórugója, nagy jelentőséggel bír fejlesztési politikájának további támogatása szempontjából. Az EU-nak a tagállamokkal és a többi donorral koordináló és együttműködő szerepben kell feltűnnie. A polgárok nagy része nem ismeri a támogatások hatékonyságát és pozitív hatásait és ezt kevésbé szakmai módon kell bemutatni. · Lehetőségek A fejlesztés európai évének megszervezése különösen 2015-ben jelentős további erőfeszítést igényel, azonban alkalmat ad Európa-szerte a további lendület érdekében történő mozgósításra mind a politikai döntéshozók, mind az uniós polgárok széles körében. A fejlesztés 2015-ös európai éve nagyobb társadalmi tudatosságot eredményezhet és reflektorfénybe állíthatja az EU nemzetközi fejlesztésben betöltött szerepét. Növelheti a tudás szintjét is a lakosság széles körében arról, hogy a fejlesztés, a fenntartható fejlődés, az éghajlatváltozás, az élelmezésbiztonság, a biodiverzitás és egyéb releváns kérdések miként függnek egymással össze és ez hogyan érinti a Föld legszegényebb embereit és ez miként támogatja a politikák fejlesztési célú koherenciájának koncepcióját. Ez összekapcsolódhat valamennyi kommunikációs kezdeményezéssel, amelyet a tagállamok és a fejlesztési együttműködés más szereplői kétségkívül különösen erre az évre vonatkozóan terveznek. Amint az Eurobarométerből kitűnik, az EU fejlesztési együttműködésére vonatkozó kommunikáció javításának nyilvánvaló szükségessége arányban van az uniós polgárok általános fogékonyságával a partnerországokban élő szegények megsegítése iránt. A partnerországok megsegítésének támogatottsága ennek megfelelően magas szinten áll (85 %). Minden tíz európaiból hat úgy véli, hogy növelni kellene a partnerországoknak nyújtott támogatást. Az EU fejlesztési együttműködésére vonatkozó kommunikációs stratégiáknak azonban mindig figyelembe kell vennie az adott ország körülményeit. Az EU a nem kormányzati fejlesztési együttműködési szervezetek kiterjedt és aktív hálózatával rendelkezik, amelyek szoros kapcsolatban állnak az uniós intézményekkel. A nem kormányzati szervezetek kulcsfontosságú szerepet játszanak az uniós polgárok megszólításában és a tevékenységükbe történő bevonásában. A magánszektor és a nemzetközi alapítványok egyre aktívabbak a fejlesztési együttműködés terén és a nemzetközi véleményformálók egyre fontosabb szereplők a fejlesztési segélyek tekintetében. Nagy a befolyásuk a szinergiák létrehozásában, beleértve a fejlesztési együttműködésre vonatkozóan a tágabb közönség számára folytatott kommunikáció szempontjából. Az Európai Unió küldöttségeinek sűrű hálózata a világ valamennyi részén lehetővé teszi az uniós fejlesztési együttműködés eredményeiről szóló információk gyűjtését és az azokról szóló tájékoztatást a partnerországokban. A fejlesztés 2015-ös európai éve segíteni fog az uniós fejlesztési együttműködés jelenleg folyó kommunikációjában. Ez erősíteni fogja az együttműködés ismertségét és eredményorientáltságát. · Célkitűzések és javasolt tevékenységek A fejlesztés 2015-ös európai évének célja, hogy tájékoztassa az uniós polgárokat az uniós fejlesztési együttműködésről, kiemelve, hogy mit képes az Európai Unió már most elérni a világon a segélyek legnagyobb donoraként és hogyan lenne képes még többet tenni tagállamainak és intézményeinek együttes erejével. Az fejlesztés 2015-ös európai évének célja, hogy ösztönözze az uniós polgárok tevékeny részvételét a fejlesztési együttműködésben és erősítse felelősségérzetüket és alkalmat teremtsen arra, hogy részt vegyenek a politika kialakításában és végrehajtásában. Felhívja a figyelmet az uniós fejlesztési együttműködés szerepére, amely számos előnyt nyújt nemcsak a címzettek számára, hanem az uniós polgároknak is, ebben a változó és egyre inkább egymásra utalt világban. Az év folyamán a közvetítendő fő üzeneteknek a következő közelmúltbeli közleményekből kellene meríteniük „Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele”, valamint „Méltó éltetet mindenkinek: A szegénység felszámolása és a világ fenntartható jövőjének biztosítása”[4]. „Az EU fejlesztési együttműködésére és humanitárius segélyezésére kiterjedő, átfogó megközelítést fognak alkalmazni az uniós segélyezésről szóló tájékoztatás során a fejlesztés 2015-ös európai éve alatt. Ahol lehetséges a fejlesztés 2015-ös európai évére vonatkozó fellépéseket a stratégiai partnerekkel alakítják ki és hajtják végre. A fejlesztés 2015-ös európai évének népszerűsítésére ezért a meglévő fórumokat fogják felhasználni, azonban törekedni kell innovatív partnerségekre is. Valamennyi tevékenységnek a polgárokhoz a lehető legközelebb levőnek és számukra könnyen érthetőnek kellene lennie. Specifikus célcsoportokat, például fiatalokat, fognak megszólítani annak érdekében, hogy nagyobb hatást érjenek el. Amennyire lehet, kihasználják a meglévő kommunikációs kezdeményezések előnyeit, mint pl. az európai fejlesztési napok, a nemzetközi fejlesztési nevelési és információs program (DEAR), az olyan díjak, mint a Lorenzo Natali-díj vagy az EU fejlesztési együttműködéséről szóló kiadványok, például a EuropeAid éves jelentése. Az egyéb szakpolitikai területeken folyó tevékenységek, mint például a külkapcsolatok, a kereskedelem, a bővítés, a foglalkoztatási és szociálpolitika, az oktatás és kultúra, az egészségügy, a mezőgazdaság, valamint a kutatás és fejlesztés, már most közvetlenül vagy közvetve hozzájárulnak a fejlesztés előmozdításához. A Bizottság e tevékenységekre építve kívánja a fejlesztés 2015-ös európai évének hatását növelni. A korábbi európai évekhez hasonlóan, a további intézkedések európai, országos, regionális és helyi szinten zajló kommunikációs kampányokra, konferenciákra, rendezvényekre, kezdeményezésekre, tanulmányokra és felmérésekre terjednek ki az EU fejlesztési együttműködéséről szóló tájékoztatás és a kulcsfontosságú üzenetek kommunikálása érdekében, valamint, hogy részvételre és aktív hozzájárulásra buzdítsák az uniós polgárokat. A Bizottság meghatározhat más tevékenységeket, a fejlesztés 2015-ös európai éve célkitűzéseinek elősegítése érdekében. A fejlesztés 2015-ös európai éve szerinti fellépéseket az egyes tagállamok igényeihez és körülményeihez kell igazítani. Figyelembe fogják venni a előző európai évek tanulságait. A tagállamokat felkérik, hogy nevezzenek ki a fejlesztés 2015-ös európai évéért felelős nemzeti koordinátort. A nemzeti koordinátorok szorosan együttműködnek az érdekeltek széles körével és az érintett uniós tevékenységekre vonatkozóan adott esetben úgy járnak el, mint a nemzeti ügynökségek vagy kapcsolattartó pontok. A fejlesztés 2015-ös európai évének a tagállamokkal együtt meghatározott fellépései figyelembe veszik az egyes országok meglévő kommunikációs stratégiáját. A tagállamokat ezért felkérik, hogy a lehető legtágabb körben tájékoztassanak az uniós fejlesztési együttműködésről. 3. AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓ EREDMÉNYEI 2011 májusában az Európai Segélyezési és Fejlesztési NGO-k Szövetségének (CONCORD) eredeti javaslatára válaszul, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság javaslatot tett arra, hogy a 2015-ös évet nyilvánítsák a fejlesztés európai évének. 2012 októberében az Európai Parlament felkérte a Bizottságot, hogy tegye meg 2015-öt a fejlesztés európai évének, kifejezve azt a reményét, hogy ez növeli a fejlesztési együttműködés ismertségét. A Bizottság szolgálatai és az Európai Külügyi Szolgálat nem hivatalos konzultációt folytattak a fejlesztés 2015-ös európai éve ötletével kapcsolatosan. Nem hivatalosan felvették a kapcsolatot az Európai Parlamenttel és a tagállamokkal a fejlesztés 2015-ös európai éve megszervezéséről. A fejlesztés 2015-ös európai évét felvették a tagállamok fejlesztésért felelős minisztériumi főigazgatóinak részvételével zajló rendszeres találkozók napirendi pontja közé 2013 júniusában. A szervezéssel kapcsolatos megbeszéléseket folytattak a fejlesztés 2015-ös európai évéért felelős intézményközi munkacsoporttal, amely a CONCORD, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, a Régiók Bizottsága az Európai Parlament tagjainak és tagállamok képviselőiből áll. A fejlesztés 2015-ös európai évére vonatkozó terveket megismertették a nemzetközi fejlesztési nevelési és információs program (DEAR) fórumán, amelynek célja az NGO-k tájékoztatási kapacitásainak erősítése és az európai közvélemény nevelése és bevonása a világban tapasztalható szegénység felszámolása és a társadalmi befogadás érdekében. A kezdeményezés tartalmát széles körben üdvözölték, és a további információkra vonatkozó kérelmek növekvő száma és az aktív támogatás jelzi, hogy nagy igény van rá. A fejlesztés 2015-ös európai éve külkapcsolati dimenziókkal rendelkezik, ezért informális megbeszélésekre került sor a nemzetközi szervezetekkel is. 4. A JAVASLAT JOGI ELEMEI · Jogalap Az EUMSZ 209. cikke jogalapul szolgál az EU fejlesztési politikájának kialakításához és végrehajtásához, a 208. cikkben meghatározottak szerint. Az EUMSZ 210. cikke előírja, hogy „Tevékenységeik egymást kiegészítő jellegének és eredményességének előmozdítása érdekében az Unió és a tagállamok — nemzetközi szervezetek és nemzetközi konferenciák keretében is – összehangolják a fejlesztési együttműködésre irányuló politikáikat, és konzultálnak egymással segélyprogramjaikról.” Együttesen is felléphetnek. A tagállamoknak szükség szerint hozzá kell járulniuk az uniós segélyprogramok végrehajtásához. A Bizottság megtehet minden hasznos kezdeményezést az összehangolás előmozdítása érdekében. A fejlesztés 2015-ös európai évéről szóló határozatra irányuló javaslat fő célja a közvélemény figyelmének felkeltése az együttműködés terén az európai dimenzió hozzáadott értékével kapcsolatosan, a globális egymásra utaltságra és a változó uniós fejlesztési politikára tekintettel. Ilyen minőségében, a célkitűzés a két fent említett cikk hatálya alá tartozik. · A szubszidiaritás elve A polgárok ismeretének növelése a fejlesztési témákban elsősorban a tagállamok felelőssége. Az uniós szintű fellépés kiegészíti és kipótolja ebben a vonatkozásban a nemzeti fellépéseket, amint az az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2008. október 22-én aláírt „Partnerség az Európáról szóló kommunikációért” című politikai nyilatkozatban is hangsúlyozásra került[5]. Mivel szükség van a többoldalú partnerségekre, az információk és tapasztalatok transznacionális cseréjére, valamint az Unió-szerte történő ismeretterjesztésre és a helyes gyakorlatok terjesztésére, a fejlesztés európai évének célkitűzéseit a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, a fejlesztés európai évének nagyságrendje miatt, azok ezért uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket fogadhat el az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. · Az arányosság elve A javasolt európai év keretén belül végrehajtandó fellépések nem haladják meg a célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket. Ezért a javaslat tiszteletben tartja az arányosság elvét, ahogy az az EUSZ 5. cikkében meghatározásra került. 5. KÖLTSÉGVETÉSI VONZAT A prioritásoknak a Bizottság költségvetési tételei és programjai alapján egy vagy több évre történő meghatározása terén megengedhető rugalmasság elegendő pénzügyi mozgásteret biztosít a fejlesztés 2015-ös európai évének megrendezéséhez a jelenlegi előzetes tervezési szakasza alapján (lásd melléklet). 2013/0238 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA a fejlesztés 2015-ös európai évéről AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 209. cikkére és 210. cikkének (2) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[6], tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[7], rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) a fejlesztési együttműködés az emberi fejlődésből és az emberi lény kiteljesedéséből áll, annak minden vetületében, amibe beletartozik a kulturális vetület is[8], (2) Az Európai Unió 1957 óta nyújt fejlesztési együttműködési támogatást és a világon a hivatalos fejlesztési segélyek legnagyobb donora. (3) A Lisszaboni Szerződés szilárdan rögzítette a fejlesztési politikát az EU külső fellépései között, mivel ez szolgálja az EU érdekeit egy stabil és prosperáló világ kialakításában. A fejlesztési politika más globális kihívások kezelését is segíti, és hozzájárul az „EU 2020” stratégia megvalósításához. (4) Az EU vezető szerepet tölt be a politikák fejlesztési célú koherenciája uniós koncepciójának kialakításában és végrehajtásában, amelynek célja a nem segítségnyújtási célú politikák és fejlesztési célkitűzések közötti szinergiák erősítése. (5) A szegénység elleni küzdelem továbbra is az Európai Unió fejlesztési politikájának elsődleges célkitűzése, az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikkében és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikkében foglaltak szerint. (6) 2000-ben a millenniumi fejlesztési célok elfogadásával a nemzetközi közösség vállalta, hogy 2015-ig konkrét lépéseket tesz a szegénység leküzdésére, amely célkitűzéseket az Unió és az uniós tagállamok is elfogadták. (7) Az elmúlt években a világ hatalmas változáson ment keresztül, ideértve a világ gazdasági és politikai egyensúlyának jelentős áthelyeződéseit. A világ színterén új szereplők, többek között magánszereplők és más nem kormányzati szereplők tűntek fel. Míg a világ GDP-je túlnyomórészt a fejlett és feltörekvő gazdaságokból származik, utóbbiak mára a globális növekedés fő hajtóerejévé váltak, és máris jelentős hatást gyakorolnak a világgazdaságra. (8) A fejlesztési együttműködés folytatódó támogatása életbevágó fontosságú a gyorsan változó világban. 1,3 milliárd ember továbbra is rendkívüli jövedelmi szegénységben él, és ennél sokkal többen vannak, akik humán fejlesztési szükségletei nem teljesülnek. A világ nagy részén tovább nőttek az országokon belüli egyenlőtlenségek. A természetes környezet növekvő nyomás alatt áll és a fejlődő országokat különösen súlyosan érintik az éghajlatváltozás hatásai. Mindezek egyetemes és egymással összefüggő problémák, amelyeket valamennyi országnak közösen kell megoldania. (9) Megkezdődtek a megbeszélések a 2015 utáni keretről és az Európai Bizottság kifejtette álláspontját a „Méltó éltetet mindenkinek: A szegénység felszámolása és a világ fenntartható jövőjének biztosítása”[9] című közleményében. Ennek a szakpolitikai javaslatnak a célja, hogy kezelje a jelenlegi fejlesztési keret hiányosságait és közös megközelítést határozzon meg a szegénység felszámolásának és a fenntarthatósággal kapcsolatos aggodalmaknak egy átfogó nemzetközi keretben történő egyesítésére. Ez z a szakpolitikai javaslat a 2011-es „Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele”[10] című közleményére épül, amely már jelentős irányváltást eredményezett az uniós fejlesztési politikákban. (10) A fejlesztés 2015-ös európai éve időszerű lehetőséget fog biztosítani arra, hogy növeljék a nagyközönségnek az európai fejlesztési politika jelenlegi irányára vonatkozó ismereteit. Információk szükségesek arra vonatkozóan, hogy egy kifelé tekintő Európa miként segíthet a globális fenntarthatóság biztosításában. Ebbe beletartozik az ismeretek növelése a globális egymásra utaltságról és annak bemutatása, hogy a fejlesztés többet jelent, mint csupán segély. (11) 2015-nek emblematikus és meghatározó évnek kell lennie, mivel ez az utolsó év a közösen elfogadott millenniumi fejlesztési célok megvalósítására és így egyedülálló lehetőséget kínál a 2000-ben vállalt nemzetközi kötelezettségek számbavételére. 2015 lesz az az év is, amely során egy jelentős nemzetközi döntést kell hozni a fejlesztési keretre vonatkozóan, amely a millenniumi fejlesztési célok keretének helyébe lép az elkövetkező évtizedekben. (12) Ugyanez az év lehet a megfelelő idő az uniós fejlesztési politika eredményeinek bemutatására a Változtatási program című 2011-ben elfogadott közleményben meghatározott elvek végrehajtását követően. (13) A fejlesztésre vonatkozó uniós fellépés sikere szempontjából kulcsfontosságú a széles körű társadalmi és politikai támogatás. Az európai évnek ezért ösztönöznie kell a figyelemfelkeltést, lendületet kell teremtenie, és segítenie kell a legjobb gyakorlatok cseréjét a tagállamok, a helyi és regionális hatóságok, a civil társadalom, a szociális partnerek valamint a fejlesztési kérdésekben részt vevő nemzetközi jogalanyok és szervezetek között. Segítenie kell abban, hogy a politikai figyelem a problémára összpontosuljon, és sikerüljön minden érdekeltet mozgósítani annak érdekében, hogy támogassa és népszerűsítse az uniós és tagállami szintű további intézkedéseket és kezdeményezéseket, együttműködve a fejlesztési segélyek kedvezményezettjeivel és az őket képviselőkkel. (14) A 2012. októberi Eurobarométer[11] szerint az uniós polgárok határozottan támogatják az emberek megsegítését a partnerországokban (85 %). A jelenlegi gazdasági helyzet ellenére, tízből hat európai szerint növelni kellene a partnerországok lakosságának szánt segélyeket. Ugyanakkor az Eurobarométer egyértelműen bemutatta, hogy hiányosak az uniós fejlesztési politikával kapcsolatos ismeretek, amelyhez jobb tájékoztatásra van szükség. (15) 2012. október 23-i állásfoglalásában[12], az Európai Parlament felkérte a Bizottságot, hogy 2015-öt nyilvánítsa a fejlesztés európai évének, kifejezve azt a reményét, hogy ez növeli a fejlesztési együttműködés ismertségét. (16) Az európai év eredményességének alapvető feltétele az uniós, tagállami, regionális és helyi szinten részt vevő partnerek eredményes koordinációja. A helyi és regionális partnerek különleges szerepet játszanak az uniós fejlesztési politika előmozdításában. (17) A különböző nemzeti társadalmi-gazdasági és kulturális környezet, valamint a kulturális érzékenység miatt az európai év egyes intézkedései tagállami szintre történő decentralizációt igényelnek a költségvetési rendelet 58. cikkével összhangban.[13]. Ugyanakkor a Bizottságnak koordinálnia a nemzeti szinten meghatározott politikai prioritásokat, hogy biztosítsa azok összeegyeztethetőségét az európai év stratégiai célkitűzéseivel. (18) Az európai év finanszírozható programjaiban való részvételnek nyitottnak kell lennie a tagállamok, valamint az előcsatlakozási stratégiában részt vevő tagjelölt országok számára a keretmegállapodás, illetve a társulási tanácsi határozatok által az ezen országok uniós programokban való részvételére megállapított általános alapelvekkel és feltételekkel összhangban. (19) Biztosítani kell az európai év más uniós fellépésekkel való összeegyeztethetőségét és kiegészítő jellegét, különösen a Fejlesztési Együttműködési Eszköz (DCI), beleértve a nemzetközi fejlesztési nevelési és információs programot (DEAR), az Európai Fejlesztési Alap, az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (ENPI), valamint egyéb külső fellépésekre irányuló, adott esetben a fejlesztési politikával kapcsolatos uniós pénzügyi eszközök tekintetében. (20) Az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedésekkel kell védeni a kiadási ciklus egészében, ideértve a szabálytalanságok megelőzését, feltárását és kivizsgálását, a kárba veszett, jogtalanul kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált források visszatéríttetését és adott esetben igazgatási és pénzügyi bírságok kiszabását az Unió éves költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel[14] összhangban. (21) A fejlesztés európai évére tervezett tevékenységek hatékonyságának és eredményességének optimalizálása érdekében fontos 2013-ban és 2014-ben elvégezni egy sor előkészítő intézkedést. (22) A Bizottság már számos kezdeményezést indított a fejlesztési politika népszerűsítésének érdekében, valamint hogy polgárait tájékoztassa fejlesztési együttműködéséről. Ezeket a meglévő kezdeményezéseket a lehető legjobban ki kell használni a 2015-ös fejlesztési év során. (23) A polgárok figyelmének az uniós polgárokként őket megillető jogokra való felhívásáért a tagállamokat terheli az elsődleges felelősség. Az uniós szintű fellépés kiegészíti és kipótolja ebben a vonatkozásban a nemzeti fellépéseket, amint az az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2008. október 22-én aláírt „Partnerség az Európáról szóló kommunikációért” című politikai nyilatkozatban is hangsúlyozásra került[15]. (24) Mivel szükség van a többoldalú partnerségekre, az információk és tapasztalatok transznacionális cseréjére, valamint az Unió-szerte történő ismeretterjesztésre és a helyes gyakorlatok terjesztésére, a fejlesztés európai évének célkitűzéseit a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, a fejlesztés európai évének nagyságrendje miatt, azok ezért uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket fogadhat el az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban a határozat nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk Tárgy 2015-öt a fejlesztés európai évének (a továbbiakban: európai év) nyilvánítják”. 2. cikk Célkitűzések Az európai év általános célja az, hogy – tájékoztassa az uniós polgárokat az uniós fejlesztési együttműködésről, kiemelve, hogy mit képes az Európai Unió már most elérni a világon a segélyek legnagyobb donoraként és hogyan lenne képes még többet tenni tagállamainak és intézményeinek együttes erejével. – ösztönözze az uniós polgárok tevékeny részvételét a fejlesztési együttműködésben és erősítse felelősségérzetüket és elősegítse annak lehetőségét, hogy részt vegyenek a politika kialakításában és végrehajtásában. valamint – felhívja a figyelmet az uniós fejlesztési együttműködés szerepére, amely számos előnyt nyújt nemcsak a címzettek számára, hanem az uniós polgároknak is, ebben a változó és egyre inkább egymásra utalt világban. 3. cikk Az érintett kezdeményezések (1) A 2. cikkben meghatározott célkitűzések megvalósítása érdekében meghozandó intézkedések közé tartozhatnak a következő, uniós, nemzeti, regionális vagy helyi szinten szervezett kezdeményezések az e határozat mellékletében részletesen felsoroltak szerint: – a nagy nyilvánosságnak, illetve célzott közönségnek címzett kommunikációs kampányok, többek között a közösségi médián keresztül, a kulcsüzenetek terjesztésére; – konferenciák, rendezvények és kezdeményezések szervezése, valamennyi érintett érdekelt féllel, amelyek célja a részvétel és vita ösztönzése, valamint a figyelemfelhívás európai szinten; – konkrét kezdeményezések a tagállamokban, amelyek célja az európai év célkitűzéseinek népszerűsítése, különösen az információ cseréje és a tapasztalatok és bevált gyakorlatok megosztása révén a tagállami, regionális, helyi igazgatás és egyéb szervezetek között. valamint – tanulmányok és felmérések készítése, valamint eredményeik terjesztése. (2) A Bizottság egyéb olyan tevékenységeket is meghatározhat, amelyek hozzájárulnak az európai év célkitűzéseinek az eléréséhez, és engedélyezheti az európai év elnevezésének felhasználását ezeknek a tevékenységeknek a népszerűsítésére, amennyiben hozzájárulnak a 2. cikkben megállapított célkitűzések eléréséhez. 4. cikk Koordináció a tagállamokkal (1) Minden tagállamot felkérnek, hogy nevezzen ki egy nemzeti koordinátort, aki a tagállamnak az európai évben való részvétele megszervezéséért felelős, és tájékoztatja a Bizottságot erről a kinevezésről. (2) A nemzeti koordinátorok a Bizottsággal szorosan összehangolva, konzultálnak és együttműködnek az érintett érdekeltek széles körével, beleértve a civil társadalmat, a nemzeti parlamenteket, a szociális partnereket és adott esetben a nemzeti ügynökségeket vagy kapcsolattartó pontokat az érintett uniós programokkal kapcsolatosan. (3) A tagállamokat felkérik, hogy 2014. június 1-jéig nyújtsák be a Bizottságnak a javasolt munkaprogramjukat, amely meghatározza a fejlesztés európai évére tervezett tagállami tevékenységek részleteit, a 2. cikkben felsorolt célkitűzésekkel és a mellékletben meghatározott részletes intézkedésekkel összhangban. (4) A munkaprogramok jóváhagyását megelőzően, a Bizottság megvizsgálja, hogy a tevékenységek megfelelnek-e, a költségvetési rendelettel és alkalmazási szabályaival összhangban, a jelen határozatban előírt célkitűzéseknek. 5. cikk Részt vevő országok Az európai év finanszírozható programjaiban való részvételnek nyitottnak kell lennie: – a tagállamok; – az előcsatlakozási stratégiákban részes tagjelölt országok számára, a megfelelő keretmegállapodás és a társulási tanácsi határozatok által az ezen országok közösségi programokban való részvételére megállapított általános alapelvekkel és feltételekkel összhangban; valamint 6. cikk Uniós szintű koordináció és végrehajtás (1) A Bizottság ezt a határozatot uniós szinten hajtja végre, különösen a szükséges finanszírozási határozatok elfogadásával, az érintett intézkedésekre vonatkozó finanszírozási eszközök létrehozásáról szóló rendeletekkel összhangban. (2) A Bizottság szorosan együttműködik a tagállamokkal, az Európai Parlamenttel, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal, a Régiók Bizottságával, valamint a fejlesztési kérdések területén tevékeny szervekkel és szövetségekkel. (3) A Bizottság üléseket hív össze a nemzeti koordinátorokkal, hogy az európai év végrehajtását összehangolják, és információt cseréljenek az uniós és nemzeti szintű végrehajtásáról. (4) A Bizottság üléseket hív össze az érdekelt felekkel és a fejlesztés területén tevékenységet végző európai szervezetek vagy testületek képviselőivel, hogy segítsék a Bizottságot az európai év uniós szintű lebonyolításában. (5) Az európai év témáját kiemelten kell kezelni a Bizottság tagállamokbeli képviseletein és a partnerországokban működő küldöttségein végzett kommunikációs tevékenységekben. Hasonlóképpen, az európai év témáját kiemelten kell kezelni azoknak a kulcsfontosságú uniós szintű hálózatoknak a munkaprogramjaiban, amelyek működési költségeik tekintetében az Unió általános költségvetéséből részesülnek. 7. cikk Összhang és kiegészítő jelleg Az érintett intézkedésekre vonatkozó finanszírozási eszközök létrehozásáról szóló rendeleteknek megfelelően, a Bizottság biztosítja, hogy az e határozatban előírt intézkedések összhangban állnak az európai év célkitűzéseinek elérését segítő más uniós, nemzeti és regionális programokkal és kezdeményezésekkel, valamint teljes mértékben kiegészítik a meglévő uniós, nemzeti, regionális kezdeményezéseket és forrásokat. 8. cikk A pénzügyi és nem pénzügyi támogatásról szóló különös rendelkezések (1) A melléklet A. részében említett, jellegüknél fogva az Unió egészére kiterjedő intézkedések, közbeszerzési eljárás, illetve az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott támogatások tárgyát képezhetik a költségvetési rendelet V. és IV. címével összhangban. (2) A melléklet B. részében említett azon intézkedéseket, amelyek jellegüknél fogva az Unió egészére kiterjednek, az Unió általános költségvetéséből lehet társfinanszírozni. (3) A Bizottság a melléklet C. részében említett eljárásnak megfelelően társfinanszírozást nyújthat minden nemzeti koordináló testületnek. (4) Adott esetben, és a célkitűzéseik és költségvetésük sérelme nélkül, a fejlesztés népszerűsítését elősegítő, működő programok is nyújthatnak támogatást az európai évhez. (5) A Bizottság az állami és magánszervezetek által a 3. cikk (2) bekezdésével összhangban vállalt tevékenységekre nem pénzügyi támogatást biztosíthat. 9. cikk Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme (1) A Bizottság megfelelő intézkedéseket hoz, amelyek biztosítják, hogy az e határozat alapján finanszírozott intézkedések végrehajtásakor az Unió pénzügyi érdekei védelemben részesüljenek a csalással, korrupcióval és egyéb illegális tevékenységekkel szemben alkalmazott megelőző intézkedések, hatékony ellenőrzések, illetve szabálytalanságok észlelése esetén a jogtalanul kifizetett összegek visszafizettetése, adott esetben pedig hatékony, arányos és visszatartó erejű igazgatási és pénzügyi szankciók révén. (2) A Bizottság és képviselői, valamint a Számvevőszék jogosultak dokumentumalapú és helyszíni ellenőrzést végezni az e határozat alapján uniós forrásból származó támogatások kedvezményezettjeinél, valamint az e határozat alapján uniós forrásokban részesülő vállalkozóknál és alvállalkozóknál. (3) Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben[16] és az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben[17] megállapított rendelkezéseknek és eljárásoknak megfelelően az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálatokat, köztük helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezhet annak megállapítása érdekében, hogy az e határozat alapján finanszírozott támogatási megállapodással, támogatási határozattal vagy szerződéssel összefüggésben történt-e olyan csalás, korrupció vagy bármely egyéb jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. 10. cikk Nyomon követés és értékelés A Bizottság 2016. december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, valamint a Régiók Bizottságának az e határozatban előírt kezdeményezések végrehajtásáról, eredményeiről és átfogó értékeléséről. 11. cikk Hatálybalépés Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő […] napon lép hatályba. Kelt Brüsszelben, -án/-én. az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök az elnök MELLÉKLET A 3. cikkben említett intézkedések részletei Az európai év lebonyolítása középpontjában az egész Unióra kiterjedő széles körű tájékoztató és kommunikációs kampány lesz, amelyet kiegészítenek a tagállamok programjai. Mind az uniós, mind a tagállami programokban részt vehetnek a civil társadalmi szervezetek, a szociális partnerek és egyéb érdekeltek, annak érdekében, hogy felelősségtudatot alakítsanak ki a kulcsfontosságú szereplők között. Az Unió pénzügyi támogatást, köztük – miután megtervezték – a logó, valamint az európai évvel összefüggő egyéb anyagok használatának írásbeli engedélyét nyújtja azon kezdeményezéseknek, amelyeket köz- vagy magánszervezetek valósítanak meg, amennyiben a Bizottságot biztosítják arról, hogy a kérdéses kezdeményezéseket 2015-ben hajtják végre és valószínűleg jelentősen hozzájárulnak az európai év célkitűzéseinek megvalósításához. A. KÖZVETLEN UNIÓS KEZDEMÉNYEZÉSEK A finanszírozás általában meglévő keretszerződéseken alapulóan, áruk és szolgáltatások közvetlen beszerzésének formáját ölti. Ezenkívül támogatások formáját is öltheti. Ezek közé az intézkedések közé az alábbiak tartoznak: – Tájékoztató és reklámkampányok, beleértve: – a 2. cikkben körvonalazott üzenetet tükröző audiovizuális és nyomtatott anyagok gyártása és terjesztése; – a tapasztalatok és helyes gyakorlatok cseréjére szolgáló széles tömegeket vonzó rendezvényekés fórumok; – az európai év célkitűzéseihez hozzájáruló uniós programok, projektek és kezdeményezések eredményeinek népszerűsítésére, illetve ismertségének növelésére szolgáló intézkedések; – az európai év keretei között végrehajtott fellépéseknek szentelt tájékoztató webhely létrehozása az „Europa” portálon (http://europa.eu/index_en.htm). – Egyéb kezdeményezések: – nyelvi szolgáltatások nyújtása (fordítás, tolmácsolás, többnyelvű tájékoztatás). – uniós szintű felmérések és auditok nyomon követése annak érdekében, hogy értékelést és jelentést készítsenek az európai év előkészületeiről, hatékonyságáról, hatásáról. B. UNIÓS KEZDEMÉNYEZÉSEK TÁRSFINANSZÍROZÁSA A széles tömegeket vonzó európai szintű rendezvények, amelyek segítenek felhívni a figyelmet az európai év célkitűzéseire, és amelyeket esetleg a 2015-ben a Tanács elnökségét betöltő tagállamokkal együttműködésben lehet megrendezni, a programok végleges költségének legfeljebb 80 %-áig uniós támogatásban részesülhetnek. C. UNIÓS KEZDEMÉNYEZÉSEK TÁRSFINANSZÍROZÁSA Az egyes tagállami koordináló testületek benyújthatnak egy munkaprogramot az európai év népszerűsítésének uniós társfinanszírozására. A munkaprogram leírja a tagállami koordináló testület finanszírozandó specifikus fellépéseit. A támogatási kérelemhez részletes költségvetést kell mellékelni a javasolt kezdeményezések/vagy munkaprogram teljes költségéről, valamint a lehetséges társfinanszírozás összegéről és forrásairól. Az EU végleges társfinanszírozása a programok végleges költségeinek legfeljebb 80%-ára terjedhet ki. A Bizottság minden nemzeti koordináló testület esetében meghatározza a társfinanszírozásra rendelkezésre bocsátandó indikatív összegeket és a kérelmek benyújtási határidejét. A kritériumoknak figyelembe kell venniük a lakosságot, a megélhetési költséget és tagállamonként egy, a tevékenységek minimális szintjét biztosító fix összeget. PÉNZÜGYI KIMUTATÁS 1. JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe 1.2. A tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek) 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa 1.4. Célkitűzés(ek) 1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása 1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama 1.7. Tervezett irányítási módszer(ek) 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések 2.2. Irányítási és kontrollrendszer 2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások? 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése 3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.3.2. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség 3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban 3.3. A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás PÉNZÜGYI KIMUTATÁS 1. JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe A fejlesztés 2015-ös európai éve 1.2. A tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[18] 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa R A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést követő új intézkedésre irányul[19] ¨ A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított intézkedésre irányul 1.4. Célkitűzés(ek) 1.4.1. A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzések Nincs többéves stratégiai célkitűzés, tekintettel a kezdeményezésnek arra a sajátosságára, hogy európai évről van szó 1.4.2. Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) … . sz. konkrét célkitűzés 1. Tájékoztassa az uniós polgárokat az uniós fejlesztési együttműködésről, és bemutassa, hogy mit képes az Európai Unió már most elérni a világon a segélyek legnagyobb donoraként és hogyan lenne képes még többet tenni tagállamainak és intézményeinek együttes erejével. 2. Ösztönözze az uniós polgárok tevékeny részvételét a fejlesztési együttműködésben és tudatosítsa felelősségérzetüket és annak lehetőségét, hogy részt vegyenek a politika kialakításában és végrehajtásában. 3. Felhívja a figyelmet az uniós fejlesztési együttműködés szerepére, amely számos előnyt nyújt nemcsak a címzettek számára, hanem az uniós polgároknak is, ebben a változó és egyre inkább egymásra utalt világban. A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) 21 08. alcím – Politikai stratégia és koordináció a „Fejlesztés és az AKCS-államokkal fenntartott kapcsolatok” szakpolitikai területen valamint 19 11. alcím – Szakpolitikai stratégia és koordináció a „Külkapcsolatok” szakpolitikai területen 1.4.3. Várható eredmény(ek) és hatás(ok) Tüntesse fel, milyen hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/célcsoportokra. 1. A tájékoztató és kommunikációs kampányok növelik az Európai Unió fejlesztési együttműködése és az Európai Unió fejlesztési politikáinak a polgárok mindennapi életére gyakorolt hatása láthatóságát. 2. A polgárok kedvezően reagálnak és aktív szerepet játszanak a fejlesztés 2015-ös európai éve megszervezésében. 1.4.4. Eredmény- és hatásmutatók Tüntesse fel a javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé tevő mutatókat. 1. Az uniós polgárok általános tudatosságának és ismereteinek szintje a millenniumi fejlesztési célok utáni fejlesztési politikákról és eszközökről, (az Eurobarométer és az átlátható támogatások (TR-AID) révén.) 2. A médiaalapú kampányok, konferenciák/rendezvények, valamint a civil társadalmi szervezetekkel és nem állami szereplőkkel megszervezett tevékenységek keretében történt teljesítések száma. 3. Az uniós polgárok részvételének szintje, amelyet a fejlesztés 2015-ös éve alatti tevékenységeken keresztül értek el. 1.5. A javaslat/kezdeményezés indokolása 1.5.1. Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek) Rövid távon: tájékoztassa az uniós polgárokat az uniós fejlesztési együttműködésről, és bemutassa, hogy mit képes az Európai Unió már most elérni a világon a segélyek legnagyobb donoraként. Hosszú távon: felhívja a figyelmet az uniós fejlesztési együttműködés szerepére, amely számos előnyt nyújt nemcsak a címzettek számára, hanem az uniós polgároknak is, ebben a változó és egyre inkább egymásra utalt világban. 1.5.2. Az uniós részvételből adódó többletérték A rövid és a hosszú távon kielégítendő szükségletekkel összhangban, lehetőséget adni a tagállamoknak és az érdekelteknek, hogy az összes szinten részt vegyenek az uniós fejlesztési együttműködési politika és a külső eszközök végrehajtásában és kialakításában. 1.5.3. Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága Az előző európai évek bebizonyították, hogy értékesek, mint hatékony figyelemfelkeltési eszközök, amelyek hatást gyakoroltak mind a nagyközönségre és a véleményformálókra és szinergiát teremtettek a különböző intézkedési területek között az EU és a tagállamok szintjén. 1.5.4. Egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetőség és lehetséges szinergia Az Európai Bizottság, valamint más uniós intézmények számára az eszközök széles köre áll rendelkezésre az uniós fejlesztési együttműködésének elősegítéséről szóló tájékoztatás területén, mint például a Bizottság által irányított DEAR program. 1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama R A javaslat/kezdeményezés határozott időtartamra vonatkozik – R A javaslat/kezdeményezés időtartama: 2015.01.01-től 2015.12.31-ig – R Pénzügyi hatás: 2013-től 2015-ig ¨ A javaslat/kezdeményezés határozatlan időtartamra vonatkozik – Beindítási időszak: ÉÉÉÉ-től ÉÉÉÉ-ig, – azt követően: rendes ütem. 1.7. Tervezett irányítási módszer(ek)[20] A 2013. évi költségvetés esetében: R Centralizált igazgatás közvetlenül a Bizottság által ¨ Centralizált irányítás közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással: – ¨ végrehajtó ügynökségek – ¨ a Közösségek által létrehozott szervek[21] – ¨ tagállami közigazgatási/közfeladatot ellátó szervek – ¨ az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott személyek ¨ Megosztott irányítás a tagállamokkal ¨ Decentralizált irányítás harmadik országokkal ¨ Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg) A 2014. évi költségvetéstől kezdve: R Bizottság általi közvetlen irányítás – ¨ a Bizottság szervezeti egységein keresztül, ideértve az uniós küldöttségek személyzetét – ¨ végrehajtó ügynökségen keresztül; ¨ Megosztott irányítás a tagállamokkal R Közvetett irányítás a végrehajtási feladatokat az alábbiaknak delegálva: – ¨ harmadik országok vagy az általuk kijelölt szervek; – ¨ nemzetközi szervezetek és ügynökségeik; – ¨az EBB és az Európai Beruházási Alap; – ¨ a költségvetési rendelet 208. és 209. cikkében említett szervek; – R közjogi szervek; – R magánjog alapján működő, közfeladatot ellátó szervek, olyan mértékben, amennyiben megfelelő pénzügyi garanciákat nyújtanak; – ¨ a valamely tagállam magánjoga alapján működő, köz- és magánszféra közötti partnerség végrehajtásával megbízott és megfelelő pénzügyi garanciákat nyújtó szervek; – ¨ az EUSZ V. címének értelmében a KKBP terén konkrét fellépések végrehajtásával megbízott, és a vonatkozó alap-jogiaktusban meghatározott személyek. – Egynél több igazgatási módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a „Megjegyzések” rovatban. Megjegyzések - Az Európai Unió szintjén a forrásokat a Bizottság közvetlen irányításával kezelik. - A tagállamok szintjén a forrásokat a tagállamok által meghatározott nemzeti koordinációs szerv közvetett irányításával kezelik. 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések Ismertesse a rendelkezések gyakoriságát és feltételeit. - Utólagos értékelés - A fejlesztés európai évének munkaprogramja - Irányító Bizottság létrehozása 2.2. Irányítási és kontrollrendszer 2.2.1. Felismert kockázat(ok) - Az uniós fejlesztési együttműködés csökkenésének elfogadása - Túlzott elvárások a fejlesztés 2015-ös európai éve hatásaira vonatkozóan - Az elkötelezettség hiánya az érdekeltek részéről - A polgárokat célzó nem megfelelő programok - A magatartás megváltoztatásának hiánya - Korlátozott együttműködés, sőt negatív kép a média részéről 2.2.2. A működő belső kontrollrendszerrel kapcsolatos információk. 2.2.3. Az ellenőrzések költsége és haszna, a várt hibaarány értékelése. - Párbeszéd a civil társadalmi szervezetekkel, tagállamokkal és uniós intézményekkel az európai év előkészítésében és végrehajtásában - Rendszeres kockázatelemzés az irányítóbizottság ideje alatt 2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések Tüntesse fel a meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket. 1. A Bizottság megfelelő intézkedéseket hoz, amelyek biztosítják, hogy az e határozat alapján finanszírozott intézkedések végrehajtásakor az Unió pénzügyi érdekei védelemben részesüljenek a csalással, korrupcióval és egyéb illegális tevékenységekkel szemben alkalmazott megelőző intézkedések, hatékony ellenőrzések, illetve szabálytalanságok észlelése esetén a jogtalanul kifizetett összegek visszafizettetése, adott esetben pedig hatékony, arányos és visszatartó erejű igazgatási és pénzügyi szankciók révén. 2. A Bizottság és képviselői, valamint a Számvevőszék jogosultak dokumentumalapú és helyszíni ellenőrzést végezni az e határozat alapján uniós forrásból származó támogatások kedvezményezettjeinél, valamint az e határozat alapján uniós forrásokban részesülő vállalkozóknál és alvállalkozóknál. 3. Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben[22] és az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben[23] megállapított rendelkezéseknek és eljárásoknak megfelelően az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálatokat, köztük helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezhet annak megállapítása érdekében, hogy az e határozat alapján finanszírozott támogatási megállapodással, támogatási határozattal vagy szerződéssel összefüggésben történt-e olyan csalás, korrupció vagy bármely egyéb jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások? · Jelenlegi költségvetési tételek A többéves pénzügyi keret fejezetei, ezen belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás || diff./nem diff. ([24]) || EFTA-országokból[25] || tagjelölt országokból[26] || harmadik országokból || a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében IV. fejezet – Az Európai Unió külkapcsolatai || 21 08 02 – Koordináció és a fejlesztési kérdések tudatosításának elősegítése; valamint || Diff. || NEM || IGEN || NEM || NEM IV. fejezet – Az Európai Unió külkapcsolatai || 19 11 03 – Az Európai Unió szerepe a világban || Diff. || NEM || IGEN || NEM || NEM · Létrehozandó új költségvetési tételek A többéves pénzügyi keret fejezetei, ezen belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás Szám […][Megnevezés………………………………………...……….] || diff./nem diff. || EFTA-országokból || tagjelölt országokból || harmadik országokból || a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében || […][XX.YY.YY.YY] || || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás A fejlesztés európai éve számára nem kérnek további finanszírozást. A EuropeAid Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóság 04. Átláthatóság és Kommunikáció szervezeti egysége költségvetési tételein és programjain alapuló éves prioritásmeghatározás rugalmassága elegendő pénzügyi mozgásteret biztosít az év 15 millió EUR nagyságrendű összegből történő megszervezéséhez. Az év lebonyolításához szükséges teljes összeg magában foglalja az év előkészítésével és lebonyolításával kapcsolatos intézkedésekre vonatkozó kiadásokat is[27]. Ezért a jelzett összegek csak tájékoztató jellegűek. 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése millió EUR (három tizedesjegyig) A többéves pénzügyi keret fejezete || Szám || IV. fejezet – Az Európai Unió külkapcsolatai FŐIGAZGATÓSÁG: DG DEVCO || || || 2013-as év || 2014-es év || N. év[28] || N+1. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN  Operatív előirányzatok || || || || || || || || Költségvetési tétel száma 21 08 02 || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) || 4,980 || 7,500 || || || || || || 12,480 Kifizetési előirányzatok || (2) || 1,800 || 3,820 || 6,180 || 1,470 || || || || 13,270 Költségvetési tétel száma 19 11 03 || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1a) || 1,490 || || || || || || || 1,490 Kifizetési előirányzatok || (2 a) || 0,700 || || || || || || || 0,700 Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok[29] || || || || || || || || Költségvetési tétel száma || 19 01 04 02 11 vagy 21 01 04 01 11 vagy 21 01 04 04 || (3) || 0,150 || 0,150 || 0,150 || || || || || 0,450 A DEVCO Főigazgatósághoz tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a +3 || 6,620 || 7,650 || 0,150 || || || || || 14,420 Kifizetési előirányzatok || =2+2a +3 || 2,650 || 3,970 || 6,330 || 1,470 || || || || 14,420  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || 6,470 || 7,500 || || || || || || 13,970 Kifizetési előirányzatok || (5) || 2,500 || 3,820 || 6,180 || 1,470 || || || || 13,970  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || 0,150 || 0,150 || 0,150 || || || || || 0,450 A többéves pénzügyi keret4. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 || 6,620 || 7,650 || 0,150 || || || || || 14,420 Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || 2,650 || 3,970 || 6,330 || 1,470 || || || || 14,420 Amennyiben a javaslat/kezdeményezés több fejezetet is érint:  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || (5) || || || || || || || ||  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 1–4. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN (Referenciaösszeg) || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret fejezete || 5 || „Igazgatási kiadások” millió EUR (három tizedesjegyig) || || || 2013-as év[30] || 2014-es év[31] || N. év[32] || N+1. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN FŐIGAZGATÓSÁG: DG DEVCO ||  Humánerőforrás || 0,635 || 0,635 || 0,381 || || || || || 1,651  Egyéb igazgatási kiadások || || || || || || || || DEVCO Főigazgatóság ÖSSZESEN || Előirányzatok || 0,635 || 0,635 || 0,381 || || || || || 1,651 A többéves pénzügyi keret 5. fejezetéhez tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat || 0,635 || 0,635 || 0,381 || || || || || millió EUR (három tizedesjegyig) || || || 2013-as év || 2014-es év || N. év || N+1. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 7,255 || 8,285 || 0,531 || || || || || 16,071 Kifizetési előirányzatok || 3,285 || 4,605 || 6,711 || 1,470 || || || || 16,071 Az igazgatáshoz szükséges költségeket, beleértve a humánerőforrást, a DG DEVCO-n belüli belső átcsoportosítás útján fogják biztosítani. 3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás – ¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív előirányzatok felhasználását. – R A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok felhasználását vonja maga után: Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig) Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket ò || || || 2013-as év || 2014-es év || N. év || N+1. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN TELJESÍTÉSEK Típus[33] || Átlagos költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Összesített szám || Összköltség 1. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS[34] Tájékoztassa az uniós polgárokat az uniós fejlesztési együttműködésről, és bemutassa, hogy mit képes az Európai Unió már most elérni a világon a segélyek legnagyobb donoraként és hogyan lenne képes még többet tenni tagállamainak és intézményeinek együttes erejével. || || || || || || || || || || || || || || || || Médiakampány: videóhírlevelek (VNR), videoklippek, honlapok, PR, újságírók számára rendezett szemináriumok, közösségi média stb. || || || 3 || 0,470 || 3 || 0,450 || || || || || || || || || || || 6 || 0,920 1. sz. konkrét célkitűzés részösszege || 3 || 0,470 || 3 || 0,450 || || || || || || || || || || || 6 || 0,920 2. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS: Ösztönözze az uniós polgárok tevékeny részvételét a fejlesztési együttműködésben és tudatosítsa felelősségérzetüket és annak lehetőségét, hogy részt vegyenek a politika kialakításában és végrehajtásában. || || || || || || || || || || || || || || || || Konferenciák és rendezvények: nyitó- és zárókonferencia, előadás, magas szintű rendezvények, kísérő rendezvények stb. || || || 2 || 2,500 || 3 || 0,850 || || || || || || || || || || || 5 || 3,350 2. sz. konkrét célkitűzés részösszege || 2. || 2,500 || 3 || 0,850 || || || || || || || || || || || 5 || 3,350 3. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS: Növeli az EU szerepének ismertségét a fejlesztési együttműködésben, amely az számos előnyt nyújt nemcsak a címzettek számára, hanem az uniós polgároknak is, ebben a változó és egyre inkább egymásra utalt világban. || Műhelytalálkozók és egyéb teljesítések: műhelytalálkozók, tájékoztató rendezvények a tagállamokban, vizuális megjelenítés, promóciós anyagok, kiadványok és nyomtatványok, tanulmányok, pénzforrások az NGO-k és tagállamok számára stb. || || || 6 || 3,500 || 2 || 6,200 || || || || || || || || || || || 8 || 9,700 3. sz. konkrét célkitűzés részösszege || 6 || 3,500 || 2 || 6,200 || || || || || || || || || || || 8 || 9,700 ÖSSZKÖLTSÉG || 11 || 6,470 || 8 || 7,500 || || || || || || || || || || || 19 || 13,970 3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.3.1. Összegzés – ¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási előirányzatok felhasználását. – R A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok felhasználását vonja maga után: millió EUR (három tizedesjegyig) || 2013-as év || 2014-as év || N. év[35] || N+1. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE || || || || || || || || Humánerőforrás || 0,635 || 0,635 || 0,381 || || || || || 1,651 Egyéb igazgatási kiadások || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE[36]bele nem tartozó előirányzatok || || || || || || || || Humánerőforrás || || || || || || || || Egyéb igazgatási kiadások || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE nem tartozó előirányzatok részösszege || || || || || || || || ÖSSZESEN || 0,635 || 0,635 || 0,381 || || || || || 1,651 A fejlesztés 2015-ös európai évének megszervezésére a koordinációs csoporthoz szükséges humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, a fellépés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal. 3.2.3.2. Becsült humánerőforrás-szükségletek – R A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást. – ¨ A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár: A becsléseket teljes munkaidős egyenértékben kell kifejezni || 2013-as év || 2014-es év || N. év || N+1. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető  A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek) || || XX 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) || 5 || 5 || 3 || || || || XX 01 01 02 (a küldöttségeknél) || || || || || || || XX 01 05 01 (Közvetett kutatás) || || || || || || || 10 01 05 01 (Közvetlen kutatás) || || || || || || ||  Külső munkatársak teljes munkaidős egyenértékben (FTE) kifejezve [37] || XX 01 02 01 (CA, SNE, INT a teljes keretből) || || || || || || || XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT és JED a küldöttségeknél) || || || || || || || XX 01 04 yy[38] || - a központokban || || || || || || || - a küldöttségeknél || || || || || || || XX 01 05 02 (AC, INT, INT közvetett kutatásban) || || || || || || || 10 01 05 02 (AC, END, INT közvetlen kutatásban) || || || || || || || Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) || || || || || || || ÖSSZESEN || 5 || 5 || 3 || || || || XX az érintett szakpolitikai terület vagy költségvetési cím. A fejlesztés 2015-ös európai évének megszervezésére a koordinációs csoporthoz szükséges humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, a fellépés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül átcsoportosítandó személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal. Az elvégzendő feladatok leírása: Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || A fejlesztés 2015-ös európai évének kommunikációs tevékenységei tervezése és végrehajtása, a pénz és időráfordítás hatékonysága érdekében, biztosítva az intézményközi koordinációt, valamint a koordinációt az érdekeltekkel (tagállamok és civil társadalmi szervezetek). Külső személyzet || Tárgytalan. 3.2.4. 3.2.5. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség – R A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel. – ¨ A javaslat/kezdeményezés miatt a többéves pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges. Fejtse ki, miként kell átdolgozni a pénzügyi keretet: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket. – ¨ A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret[39] felülvizsgálatára. Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket. 3.2.6. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban – A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi társfinanszírozást. – A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült társfinanszírozást irányozza elő: Előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig) || N. év || N+1. Év || N+2. Év || N+3. Év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || Összesen Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet: || || || || || || || || Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN || || || || || || || || 3.3. A bevételre gyakorolt becsült hatás – R A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre. – ¨ A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő: ¨ a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást ¨ a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást millió EUR (három tizedesjegyig) Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása[40] N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető … jogcímcsoport || || || || || || || || Az egyéb címzett bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési tétel(eke)t. Ismertesse a bevételre gyakorolt hatás számításának módszerét. [1] Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele, a Bizottság közleménye (2011)637 végleges, valamint a 2012. május 14-i tanácsi következtetések. [2] A világon átívelő szolidaritás – az európaiak és a fejlesztés, Eurobarométer tematikus felmérés 392, 2012. október. [3] Ez a világ kormányainak arra a többször hangoztatott elkötelezettségére hivatkozik, amely szerint a gazdag országok kötelezettséget vállalnak arra,hogy bruttó nemzeti termékük 0,7%-át(GNP)hivatalos fejlesztési támogatásra fordítják.. [4] Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele, a Bizottság közleménye (2011)637 végleges, valamint a 2012. május 14-i tanácsi következtetések; „Méltó éltetet mindenkinek: A szegénység felszámolása és a világ fenntartható jövőjének biztosítása”, a Bizottság közleménye (2013) 92 final. Az Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása a „Változtatási programról: az Unió fejlesztési politikájának jövője”(2012/2002/INI). [5] HL C 13., 2009.1.20., 3. o. [6] HL C […]., […], […]. o. [7] HL C […]., […], […]. o. [8] Az Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása a „Változtatási programról: az Unió fejlesztési politikájának jövője” (2012/2002/INI). [9] „Méltó éltetet mindenkinek: A szegénység felszámolása és a világ fenntartható jövőjének biztosítása”, a Bizottság közleménye (2013) 92 final. [10] Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele, a Bizottság közleménye (2011)637 végleges, valamint a 2012. május 14-i tanácsi következtetések. [11] A világon átívelő szolidaritás – az európaiak és a fejlesztés, Eurobarométer tematikus felmérés 392, 2012. október. [12] Az Európai Parlament 2012. október 23-i állásfoglalása a „Változtatási programról: az Unió fejlesztési politikájának jövője” (2012/2002/INI). [13] Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (2012. október 25.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről [14] HL L 298., 2012.10.26., 1. o. [15] HL C 13., 2009.1.20., 3. o. [16] HL L 136., 1999.5.31., 1. o. [17] HL L 292., 1996.11.15., 2. o. [18] Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based Budgeting). [19] A költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint. [20] Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [21] A költségvetési rendelet 185. cikkében említett szervek. [22] HL L 136., 1999.5.31., 1. o. [23] HL L 292., 1996.11.15., 2. o. [24] Diff. Differenciált/nem differenciált előirányzat. Nem differenciált előirányzatok [25] EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás. [26] Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országok. [27] 2013-ban, a 2012-re vonatkozó általános költségvetésen belül, a Bizottság 1 030 000 EUR-t szándékozik a fejlesztés 2015-ös európai éve előkészítő intézkedéseire hozzárendelni, felhasználva a EuropeAid Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóság 04. Átláthatóság és Kommunikáció szervezeti egységének 2012-es költségvetési előirányzatait. [28] Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve. [29] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás. [30] A számadatok a DG HR átlagos költségein alapulnak – 127 000 EUR / év per AD/AST [31] Ugyanaz. [32] Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve. [33] A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza kilométerben stb.). [34] Az 1.4.2. szakaszban leírtak szerint. „Konkrét célkitűzés(ek)…”: [35] Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve. [36] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás. [37] AC= szerződéses alkalmazott; AL = helyi alkalmazott; END= nemzeti szakértő; INT=kölcsönmunkaerő (átmeneti alkalmazott); JED=küldöttségi pályakezdő szakértő. [38] Az operatív előirányzatokból finanszírozott külső munkatársakra vonatkozó részleges felső határérték (korábban: BA-tételek). [39] Lásd a 2007–2013-as időszakra szóló intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját. [40] A tradicionális saját források (vámok, cukorilletékek) tekintetében nettó összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési költségek) csökkentett bruttó összegeket kell megadni.