HU ECB -PUBLIC  
 
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE  
(2022. november 28.)  
a Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény módosításáról  
(CON/2022/ 40) 
 
Bevezetés és jogalap  
2022. október 7- én az Európai Központi Bank (EKB) felkérést kapott a magyar Pénzügyminisztériumtól, 
hogy hozzon véleményt a Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény1 módosításáról szóló törvényjavaslatról . 
2022. november 17- én az EKB megkapta a minisztériumtól a törvényjavaslat aktualizált változatát  (a 
továbbiakban: a törvényjavaslat).  
Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre az Európai Unió működéséről szóló szerződés 127. 
cikkének (4) bekezdésén és 282. cikkének (5) bekezdésén, valamint a 98/415/EK tanácsi határozat2 2. 
cikke (1) bekezdésének m ásodik, harmadik, negyedik, ötödik és hatodik franciabekezdésén alapul, mivel 
a törvényjavaslat a fizetőeszközökkel, a Magyar Nemzeti Bankkal (MNB), a statisztikák gyűjtésével, fizetési és elszámolási rendszerekkel, valamint a pénzintézetekre vonatkozó, a pénzintézetek és pénzpiacok 
stabilitását lényegesen befolyásoló szabályokkal kapcsolatos rendelkezéseket érint. Az Európai Központi 
Bank eljárási szabályzata 17.5. cikkének első mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt 
a véleményt.  
 
1. A törvényjavaslat célja  
1.1 A törvényjavaslat fő célja az MNB -ről szóló törvény egyes rendelkezéseinek módosítása.  
Készpénzforgalmi infrastrukturális hálózat  
1.2 A törvényjavaslat
3 ki kívánja terjeszteni az MNB szabályozói és adminisztratív hatáskörét oly módon, 
hogy előírja az MNB részére, hogy az MNB elnökének a készpénzforgalmazás feltételeit szabályozó 
rendeletében meghatározandó rendszerességgel és szempontrendszer szerint minősítse a hitelintézet ek 
és a postahivatalok készpénzforgalom lebonyolításához kialakított infrastrukturális hálózatát. Az MNB e 
minősítés alapján kötelezi a hitelintézeteke t és a postahivatalokat a minősítéshez hozzárendelt 
követelményeknek megfelelő infras trukturális hálózat kialakítására.  
1.3 A törvényjavaslatot kísérő részletes indokolás szerint azon követelmény érdekében biztosítják ezt 
az új hatáskört az MNB számára, hogy a magyarországi készpénzforgalmi infrastrukturális hálózat 
kialakítása, fenntartása és  működtetése során a hálózat üzemeltetők üzletpolitikai szempontjai mellett az 
 
1  A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény.  
2  A Tanács 98/415/EK határozata (1998. június 29.) a nemzeti hatóságoknak az Európai Központi Bankkal a 
jogszabálytervezetekről folytatott konzultációjáról (HL L 189., 1998.7.3., 42. o.).  
3  Lásd a törvényjavaslat 3. § -át és 10. §- át (az MNB -ről szóló törvény új 23A. § -ának és 45.  § d) pontjának 
bevezetéséről).  
ECB -PUBLIC  
2 ellátás -biztonsági, össztársadalmi szintű hálózatoptimalizálási szempontoknak is érvényesülnie kell.  
Statisztika  
1.4 Az MNB- ről szóló törvény jelenlegi rendelkezéseivel4 összhangba n az MNB feladatainak ellátásához 
– ideértve a statisztikák összeállítását is – jegybanki információs rendszert működtet. Ezzel 
összefüggésben a törvényjavaslat5 azt tartalmazza, hogy az MNB a jegybanki információs rendszerben 
kezeli az MNB monetáris poli tikájára, a fizetési és értékpapír -elszámolási rendszerekre és a felügyeletre 
vonatkozó feladatai ellátásához szükséges  – a hitelképesség megítéléséhez, a hitelkockázatok 
feltárásához szükséges, a fedezetül szolgáló eszközökkel kapcsolatos, valamint a hitelintézetnél vagy a 
kincstárnál elhelyezett betétre vonatkozó, továbbá a folyamatos felügyelet gyakorlása érdekében 
szükséges – személyes adatokat azzal, hogy a felügyeleti adatszolgáltatás nem ir ányulhat az érintett 
természetes személyazonosító adatára, különleges adatára, azonosító kódjára, illetve 
személyazonosításra alkalmas okmánya azonosítójára.  
1.5 A Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmánya (a KBER 
Alapokmánya) 5. cikkében meghatározott, az MNB -nek az EKB- val szemben fennálló statisztikai 
adatszolgáltatási kötelezettsége  teljesítése érdekében végzett, statisztikai információk gyűjtésére és 
nyilvánosságra hozatalára irányuló feladatainak ellátása érdekében6 a törv ényjavaslat7 szerint az MNB a 
jegybanki információs rendszer részeként statisztikai rendszert működtet, amelyhez a Hivatalos Statisztikai 
Szolgálat tagjától egyedi azonosításra alkalmas módon átveheti a hitelképesség megítéléséhez, a 
hitelkockázatok feltárásához szükséges, a fedezetül szolgáló eszközökkel kapcsolatos, valamint a 
hitelintézetnél vagy a kincstárnál elhelyezett betétre vonatkozó személyes adatokat , ide nem értve az 
érintett természetes személyazonosító adatát, különleges adatát, azonosító kódját, illetve személyazonosításra alkalmas okmánya azonosítóját . 
1.6 A törvényjavaslat
8 szerint személyes adatokat tartalmazó adatszolgáltatás, adatátvétel esetében az 
MNB – álnevesítés alkalmazásával –  az érintett természetes személy azonosítását lehetővé tev ő adatokat 
elválasztja az érintettre vonatkozó egyéb adatoktól, továbbá az így elválasztott adatokat olyan – 
meghatározott biztonsági intézkedéseknek megfelelően védett – technikai azonosítóval látja el, amelynek 
ismerete nélkül a kapcsolat a szolgáltatott  vagy átvett adatok és az érintett természetes személy között 
többé nem állítható helyre, kivéve az MNB által, ha az MNB fent meghatározott feladatainak ellátása 
céljából az ahhoz szükséges időtartamig ez ideiglenesen szükséges.  
Makroprudenciális politika  
1.7 Az MNB- ről szóló törvény jelenlegi rendelkezései9 értelmében az MNB elnöke a Pénzügyi Stabilitási 
Tanács döntése alapján a túlzott hitelkiáramlás kockázatainak csökkentése érdekében szükséges intézkedéseket határozhat meg rendeletében. Az ilyen rendeletb en az elnök megállapítja a többek között 
a Magyarország területén hitel - és pénzkölcsön nyújtási tevékenység keretében természetes személlyel 
kötött szerződések tekintetében az ingatlan- , illetve gépjárműhitelek és pénzügyi lízingügyletek maximális 
 
4  Lásd az MNB -ről szóló törvény 30. §- ának (1) bekezdését.  
5  Lásd a törvényjavaslat 6. § -át (az MNB -ről szóló törvény új 30.  § (2) bekezdés ének bevezetéséről).  
6  Lásd az MNB -ről szóló törvény 4. §- ának (6) bekezdését.  
7  Lásd a törvényjavaslat 6. § -át (az MNB -ről szóló törvény új 30.  § (2a) bekezdésének bevezetéséről).  
8  Lásd a törvényjavaslat 6. § -át (az MNB -ről szóló törvény új 30.  § (2d) bekezdésének bevezetéséről).  
9  Lásd az MNB -ről szóló törvény 32. §- ának (1) és (2) bekezdését.  
ECB -PUBLIC  
3 hitelfe dezeti arányára, valamint a jövedelemarányos törlesztőrészlet legfelső mértékére vonatkozó 
szabályokat.  
1.8 A törvényjavaslat10 ki kívánja terjeszteni az MNB szabályozói hatáskörét a Magyarország területén 
a hitel - és pénzkölcsön nyújtási tevékenység és a pénzügyi lízing tevékenység keretében természetes 
személlyel kötött szerződések tekintetében oly módon, hogy az magában foglalja a következő 
makroprudenciális eszközöket: a)  a jövedelemarányos törlesztőrészlet legfelső mértékét; és b) a hitel - 
illetve lízingt artozás jövedelem arányában megengedett maximális mértékét.  
1.9 Ahogyan az a törvényjavaslat indokolásában szerepel, a jövedelemarányos adósság limitek 
bevezetése indokolt, az Európai Rendszerkockázati Testület makroprudenciális  politika köztes 
célkitűzéseiről és eszközeiről szóló ajánlásában11 meghatározott elvekkel és jogharmonizációs 
javaslatával is  összhangban.  
Felvigyázás és a pénzpiaci infrastruktúrák felügyelete  
1.10 Az MNB- ről szóló törvény jelenlegi rendelkezései12 értelmében az MNB felvigyázza a fizetési és 
értékpapír -elszámolási rendszereket, ennek keretében felvigyázza a rendszer, valamint a központi 
szerződő fél tevékenységét végző szervezet tevékenységét e rendszerek biztonságos és hatékony 
működése, továbbá a pénzforgalom zavartalan lebonyolítása érdekében.  Az MNB- ről szóló törvény13 
szerint továbbá az MNB ellátja a pénzügyi közvetítőrendszer felügyeletét.  Az MNB -ről szóló törvény14 
pontosítja továbbá, hogy az MNB végrehajtja a ( határokon átnyúló fizetésekről s zóló) 924/2009/EK európai 
parlamenti és tanácsi rendeletet15 és az (euroátutalások és -beszedések technikai és üzleti 
követelményeinek megállapításáról szóló)  260/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet16, és 
ellátja a (tőzsdén kívüli származtatot t ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési 
adattárakról szóló)  648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet17, valamint a ( központi 
értéktárakról szóló)  909/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet18 szerinti funkciókat és kijelölt 
nemzeti illetékes hatóságként az azok végrehajtásából eredő feladatokat.  
1.11 A törvényjavaslat19 e rendelkezések technikai módosítását vezeti be, csupán az MNB felügyeleti 
feladatainak keretében megjelenítve a hivatkozott uniós  rendeletek végrehajtásából eredő konkrét 
 
10  Lásd a törvényjavaslat 7. § -át (az MNB -ről szóló törvény új 32.§ (2) bekezdése a) pontjának bevezetéséről).  
11  Az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2013/1 ajánlása (2013. április 4.) a makroprudenciális politika köztes 
célkitűzéseiről és eszközeiről (HL C 170., 2013.6.15., 1. o.).  
12  Lásd az MNB -ről szóló törvény 4. §- ának (5) bekezdését.  
13  Lásd az MNB -ről szóló törvény 4. §- ának (9) bekezdését.  
14  Lásd az MNB -ről szóló törvény 28. § -ának (4) bekezdését, 28/A. § -át, 29. § -át, 40. § -ának (4) bekezdését, 40. § -ának 
(8) bekezdését és 40. § -ának (16) bekezdését.  
15  Az Európai Parlament és a Tanács 924/2009/EK rendelete (2009. szeptember 16.) a Közösségben történő határokon 
átnyúló fizetésekről és a 2560/2001/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 266., 2009.10.9., 11. o.).  
16  Az Európai Parlament és a Tanács 260/2012/EU rendelete (2012. március 14.) az euroátutalások és - beszedések 
technikai és üzleti követelményeinek megállapításáról és a 924/2009/EK rendelet módosításáról (HL L 94., 2012.3.30., 
22. o.).  
17  Az Európai Parlament és a Tanács 648/2012/EU rendelete (2012. július  4.) a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, 
a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról (HL L 201., 2012.7.27., 1. o.).  
18  Az Európai Parlament és a Tanács 909/2014/EU rendelete (2014. július 23.) az Európai Unión belüli értékpapír -
kiegyenlítés javításáról é s a központi értéktárakról, valamint 98/26/EK és a 2014/65/EU irányelv, valamint a 
236/2012/EU rendelet módosításáról  (HL L 257., 2014.8.28., 1. o.) . 
19  Lásd a törvényjavaslat 8. §- ának (1) –(3) bekezdését, valamint (4) bekezdését (az MNB -ről szóló törvény új 40. § (4) 
bekezdésének, 40. § (8) bekezdésének, 40. § (16) bekezdésének és 40. § (39) bekezdésének bevezetéséről), és 30. 
§-ának b- d) pontját (az MNB -ről szóló törvény 28. § (4) bekezdésének, 28/A. § -ának és 29. §- ának a hatályon kívül 
helyezéséről).  
ECB -PUBLIC  
4 funkciókat és feladatokat, már nem szerepeltetve azokat az MNB felvigyázási feladataira vonatkozó külön 
keretben.  
Az MNB elnökének, az alelnöknek, a monetáris tanács tagjainak és a felügyelő bizottság tagjainak a 
díjazása  
1.12 Az MNB- ről szóló törvény jelenlegi rendelkezései20 értelmében az MNB elnök ének  havi bére 5 millió 
forint, és megfelelően az alelnöknek, a felügyelőbizottság elnökének és a monetáris tanács és a 
felügyelőbizottság tagjainak a bére, illetve tisztelet díja az MNB elnök e havi bérének 90 %-a, 70 %-a és 
60 %-a. A törvényjavaslat21 úgy módosítja az MNB elnökére vonatkozó jelenlegi rendelkezéseket , hogy az 
MNB elnök havi alapbére az Állami Számvevőszék elnökének havi keresetével egyezik meg, ami olyan 
referenciaértéket eredményez , amely a Központi Statisztikai Hivatal által hivatalosan közzétett, a tárgyévet 
megelőző évre vonatkozó nemzetgazdasági havi átlagos bruttó kereset tizenkétszerese22. 
Vegyes rendelkezések  
1.13  A törvényjavaslatban23 vegyes rendelkezések is szerepelnek, ideértve: a)  az MNB adminisztratív 
eljárásait ; b) az MNB felügyeleti feladatainak ellátását ; c) a bírságok és eljárási költségek behajtását ; d) a 
short ügyletekről szóló uniós rendelethez kapcsolódó piacfelügyeleti elj árás megindítására irányadó 
határidő (15- ről 30 napra való) meghosszabbítását ; e) a piacfelügyeleti eljárás megindításához kapcsolódó 
tájékoztatásra vonatkozó határidőt és a tájékoztatás tartalmát, valamint f) az emlékérméket és a gyűjtőknek 
szánt érméket érintő módosításokat.  
 
2. Az MNB elnökének, az alelnöknek és a monetáris tanács tagjainak a díjazása  
2.1 Az EKB hangsúlyozni kívánja, hogy noha az eltéréssel rendelkező tagállamok, Magyarországot is 
beleértve, még nem vesznek részt a gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszában, jogi 
kötelességük átdolgozni nemzeti központi bankjuk (NKB) alapszabályát azért, hogy biztosítsák az 
összeegyeztethetőséget a Szerződéssel24 és a KBER Alapokmányával. A nem résztvevő tagállamokban 
bármely jogszabályi reformnak az eurorendszer jogi normáinak fokozatos érvényesítésére kell irányulnia25. 
2.2 A Szerződés  130. cikke és a KBER Alapokmányának 7. cikke egyrészt kifejezetten megtiltja, hogy 
az EKB, az NKB- k és döntéshozó szerveik tagjai utasításokat kérjenek vagy fogadjanak el uniós 
intézményektől, szervektől vagy hivataloktól, a tagállamok kormányaitól vagy bármely egyéb szervtől, másrészt pedig megtiltja ezen uniós intézmények, szervek és hivatalok, valamint a tagállamok kormányai 
számára azt, hogy megkíséreljék az EKB vagy az NKB -k döntéshozó szervei tagjainak befolyásolását 
feladataik ellátása során. E rende lkezések bármiféle politikai nyomástól kívánják megvédeni a Központi 
Bankok Európai Rendszerét ( KBER ) annak érdekében, hogy az a feladatai által kijelölt célokat hatékonyan 
tudja megvalósítani az elsődleges jog értelmében e célból biztosított különleges jogkörei független 
 
20  Lásd az MNB -ről szóló törvény 149. §- át. 
21  Lásd a törvényjavaslat 21. §- át (az MNB -ről szóló törvény új 149.§ (1) bekezdésének bevezetéséről).  
22  Lásd az Állami Számvevőszékről szóló 2011. évi LXVI . törvény 20. § -át.  
23  Lásd a törvényjavaslat 1. §- át, 10. §-át,11. § -át,14 -15. §- át,16. § -át,17. § -át, 25 . §-át és 26. § -át (az MNB -ről szóló 
törvény új [86/A.  § (5) bekezdésének, 90.  § (6) bekezdésének, 91.  § (5) bekezdésének] bevezetéséről).  
24  Lásd az Európai Unió működéséről szóló szerződés  131. cikkét.  
25  Lásd például a CON/2008/34 vélemény 3.4. bekezdését és a CON/2017/17 vélemény 2.1. bekezdését. Az EKB 
valamennyi véleménye közzétételre kerül az EUR -Lexen.  
ECB -PUBLIC  
5 gyakorlásának köszönhetően26. A nemzeti szabályok tehát nem hozhatják az érintett NKB- t olyan 
helyzetbe, amelyben potenciálisan politikai nyomásnak van kitéve vagy amely bármilyen módon 
veszélyezteti e banknak a KBER feladatkörébe tartozó valamely feladat független ellátására való 
képességét, mivel ellenkező esetben e szabályok sértenék a Szerződés  130. cikkét, valamint a KBER 
Alapokmányának 7. cikkét27.  
2.3 Mindezek alapján az EKB úgy látja, hogy a tagállamok nem változtathatják meg az NKB -k 
döntéshozó szervei tagjainak díjazását érintő jogszabályokat befolyásolásuk megkísérlése céljából. Az EKB úgy értelmezi, hogy a törvényjavaslatnak korlátozott hatása lesz az elnök, az alelnök és a monetáris 
tanács tagjai jelenlegi díjazására. Mindezek alapján, és ahogyan azt az EKB korábban más tagállamokkal 
összefüggésben megjegyezte
28, az EKB felhívja a jogalkotót annak megfontolására, hogy csak a 
törvényjavaslat hatálybalépését követően kinevezett elnök, alelnök és Monetáris Tanács tag esetében 
alkalmazz a az ilyen díjazás meghatározására vonatkozó új rendelkezéseket.  
 
3. Készpénzforgalmi infrastrukturális hálózat  
3.1 Az EKB értelmezése szerint Magyarországon fokozódik az aggodalom a készpénzhez való 
hozzáférés tekintetében, mivel a készpénzforgalom továbbra is nő és a készpénzigény továbbra is 
erőteljes, miközben a hitelintézetek készpénzforgalmi infrastruktúrája nem alkalmazkodik ehhez a 
fejlődéshez. A készpénz kellően bejáratott fizetőeszköz, amely azonnali adósságrendezést és a fizető 
kiadásai feletti közvetlen ellenőrzést biztosít. Ezen túlmenően a készpénzben történő fizetés lehetősége 
továbbra is különösen fontos egyes társadalmi csoportok számára, akik különböző jogos indokokból inkább 
készpénzt használnak, mint más fizetési eszközöket, vagy akik képtelenek  a digitális technológia 
használatára. A készpénzfizetés továbbá azáltal, hogy lehetővé teszi mindenféle pénzügyi tranzakció ilyen jellegű megvalósítását, ösztönzi a teljes népesség gazdaságba való bevonását. Az EKB megjegyzi, hogy a készpénz fontos szerepet tölthet be vészhelyzet vagy krízis esetén
29. 
3.2 Azzal együtt, hogy az EKB üdvözli az elektronikus fizetésre szolgáló eszközök területén a további 
innovációt és fejlődést30, az EKB ugyancsak üdvözli a törvényjavaslat arra irányuló központi célkitűzéseit, 
hogy ösztönözze a készpénz ellátás nak és a magyar társadalom készpénzhez való hozzáférésének  a 
folytonosságát és biztonságát annak biztosítása révén, hogy egész Magyarországon hozzáférhető legyen a készpénzszolgáltatások megfelelő szintje
31. Az EKB üdvözli azt is, hogy az MNB felhatalmazást kap a 
készpénzforgalmi infrastruktúra megfelelőségének minősítésére és annak előírására a hitelintézetek és a 
postahivatalok  számára, hogy  intézkedéseket hozzanak, amennyiben a készpénzszolgáltatás nem 
megfelelő földrajzi lefedettség mellett érhető el a széles nyilvánosság számára.  
3.3 Az EKB fontosnak tartja32, hogy valamennyi tagállam –  az euroövezeten kívüli tagállamokat is 
ideértve – megfel elő intézkedéseket hozzon annak biztosítására, hogy a területén működő hitelintézetek 
 
26  Lásd például a Bíróság C–202/18. és C –238/18. sz., Rimšēvičs és EKB kontra Lettország egyesített ügyekben 2019. 
február 26 -án hozott ítélet ének  (EU:C:2019:139) 47. pontját.  
27  A Bíróság 2022. szeptember 13 -i C-45/21. sz. Banka Slovenije ítélet ének  (EU:C:2022:670) 97. és 104. pontja.  
28  Lásd a CON/2021/9 vélemény 3.5.2. bekezdését.  
29  Lásd például a CON/2019/41 vélemény 2.1. bekezdését és a CON/2020/21 vélemény 2.3. bekezdését.  
30  Lásd a CON/2019/41 vélemény 2.1. bekezdését.  
31  Lásd a CON/2020/21 vélemény 2.4. bekezdését.  
32  Lásd például a CON/2019/41 vélemény 2.3. bekezdését és a CON/2020/21 vélemény 2.2. bekezdését.  
ECB -PUBLIC  
6 és fiókok megfelelő hozzáférést biztosítanak a készpénzszolgáltatásokhoz a készpénz további 
használatának elősegítése érdekében.  
3.4 Végül , az EKB üdvözölné annak egyértelműsítését, hogy milyen beavatkozási és szankcionálási 
lehetőség lenne elérhető a belföldi felügyeleti hatóság számára abban az esetben, ha egy külföldi EGT -
hitelintézet fióktelepe szegi meg a törvényjavaslat rendelkezéseit33. 
 
4. Statisztika  
4.1 Az EKB- nak – az NKB-k közreműködésével – joga van a KBER feladatainak ellátásához szükséges 
mértékben statisztikai adatokat gyűjteni az adatszolgáltatói körtől. Az adatszolgáltatói körbe tartoz hatnak 
természetes személyek adatszolgáltatóként , feltéve, hogy  az érintett adatszolgáltatói kört meghatározó 
egyéb megfelelő feltételek teljesülnek. Így az EKB és az NKB -k bizonyos körülmények között közvetlenül 
a természetes személyektől gyűjthetnek személyes a datokat, a 2533/98/EK tanácsi rendelet34 vonatkozó 
rendelkezései alapján, amely az (EU) 2016/679  európai parlamenti és tanácsi rendelet35 (az általános 
adatvédelmi rendelet  vagy GDPR) és az annak megfelelő, az uniós intézményekre alkalmazandó jogi 
aktus36 sérelme nélkül alkalmazandó.  
4.2 Mindezek alapján a törvényjavaslatot tehát nem lehet a GDPR -t sértő módon alkalmazni. Az illetékes 
hatóságok feladata annak a kérdésnek a megválaszolása, hogy az MNB -ről szóló törvény ellentétes -e a 
GDPR rendelkezéseivel.  
4.3 Az MNB- ről szóló törvénynek biztosítania kell azt, hogy amikor ezekre az adatokra egyaránt 
vonatkoznak a statisztikai adatok bizalmasságát és a személyes adatok védelmét biztosító szabályok, 
akkor ezen adatok felhatalmazott felhasználói teljesítik a személ yes adatok címzettjeire és a bizalmas 
statisztikai adatok címzettjeire vonatkozó kötelezettségei ket a nemzeti és/vagy uniós szinten alkalmazandó 
biztonsági szabályok tekintetében.  
 
5. Makroprudenciális politika  
5.1 Nemzeti makroprudenciális hatóságként az MNB -t makroprudenciális feladatokkal bízták meg a 
bankrendszer stabilitásának fenntartása érdekében. Ezen a területen a törvényjavaslat nem ruház új 
feladatokat az MNB -re, sokkal inkább azonosít egyes olyan új makroprudenciális eszközöket, amelyeket 
az MNB makroprudenciál is felelősségének körében használhat37. 
5.2 Pénzügyi stabilitási szempontból nézve az EKB üdvözli és támogatja az MNB makroprudenciális 
eszköztárának bővítését, mivel annak célja a felelős hitelfelvétel és hitelezés ösztönzése, a hitelintézeti 
tevékenységek átláthatóságának fokozása, biztosítva ezáltal a pénzügyi rendszer egészének stabilitását 
az ellenálló képességének erősítésével és a rendszerkockázatok megelőzésével és mérséklésével.  
 
33  Lásd a CON/2019/41 vélemény 2.4. bekezdését.  
34  Lásd az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23 -i 2533/98/EK tanácsi 
rendelet (HL L 318., 1998.11.27., 8. o.) 2. cikké t. 
35  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/67 9 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a 
személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 
95/46/EK irányelv hatályon kívül hel yezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).  
36  Lásd a 2533/98/EK tanácsi rendelet 8c. cikkét.  
37  Lásd a CON/2021/9 vélemény 9.2.1. bekezdését.  
ECB -PUBLIC  
7 5.3 A törvényjavaslat megteremti a jogalapját a hitel -, illetve lízingtartozás jövedelem arányában 
megengedett maximális mértékének megállapítására. A hitelfelvevői szintű intézkedések bevezetése 
összhangban áll az Európai Rendszerkockázati Testület makroprudenciális politika k öztes célkitűzéseiről 
és eszközeiről szóló ajánlásában meghatározott elvekkel, különösen a túlzott hitelnövekedés és tőkeáttétel mérséklésére és megelőzésére irányuló célkitűzés tekintetében, mivel annak hozzá kellene járulnia a 
hitelintézetek hitelezési gyakorlatának megerősítéséhez, biztosítva ugyanakkor a hitelfelvevők 
hitelképessége értékelésének egységességét is. Az EKB kiemeli a vonatkozó korlátok állandó figyelemmel kísérésének és aktualizálásának szükségességét, és javasolja ezen korlátok megfelelős égének átfogó 
vizsgálatát, valamint rendszeres felülvizsgálatukat a makrogazdasági és pénzügyi feltételek változásából eredő hatások figyelembevétele érdekében.  
 
6. Felvigyázás és a pénzpiaci infrastruktúrák felügyelete 
6.1 Az EKB üdvözli, hogy a törvényjavaslat technikai egyértelműsítést tartalmaz az MNB felvigyázási és 
felügyeleti kötelezettségeinek elhatárolása tekintetében az euroátutalásokra és - beszedésekre, a központi 
szerződő felekre és a központi értéktárakra vonatkozó uniós jogszabályokkal összefüggésben.  
 
Ez a vélemény közzétételre kerül az EUR -Lex honlapon.  
 
 
Kelt Frankfurt am Mainban, 2022. november  28-án. 
 
[aláírás]  
 az EKB elnöke  
Christine LAGARDE