Az „Aarhus 2017” a „Let’s Rethink” („Gondoljuk át”) narratívájában jelent meg. Az általános cél az volt, hogy a kulturális élmények révén szemléletváltás történjen a városban, a Közép-Dániai Régióban és Európában, és nagyobb hangsúly kerüljön az európai uniós projekt három kulcsfontosságú értékére: a fenntarthatóságra, a sokszínűségre és a demokráciára. A kulturális program a négy évszak köré épült, amelyek mindegyikét szabadtéri, nagyszabású MEGA-esemény nyitott meg. Az egyes évszakokban három „Full Moon” eseményre is sor került, amelyek kevésbé voltak nagyszabásúak, mint a MEGA-események. Ezeken az eseményeken kívül a program több mint 350 művészeti és kulturális projektet, konferenciát és fesztivált foglalt magában.

A nyugat-ciprusi Páfosz történelme a neolitikumig vezethető vissza. A város és az ország egésze a Földközi-tenger keleti részén áthaladó útvonalak találkozásánál helyezkedik el, ezért ez a terület multikulturális olvasztótégely. A csupán 35 000 lakossal rendelkező Páfosz ezenkívül az eddigi egyik legkisebb EKF. A „Páfosz 2017” program központi elképzelése az ókori hagyományokon alapult, amikor a kultúra nyitott tereken fejlődött. A kulturális program fontos részét képező „nyitott kultúragyár” („Open Culture Factory” – e kifejezés gyakran szerepelt a pályázati anyagban) ígéretet tett arra, hogy Páfosz valamennyi területére és közösségébe elkalauzol, megjeleníti a „Páfosz 2017” program tevékenységeit, valamint mindenki számára megteremti a kommunikáció és az együttműködés közös terét. A központi ötlet nem csupán a nyílt terekről szólt, hanem a tolerancia, az elfogadás, az ösztönzés és a különböző kultúrák, ötletek és hitek integrációja iránti nyitottságról is.

A két tagállam illetékes hatóságai (vagyis az illetékes kulturális minisztériumok) párhuzamosan folytatták le a kétszakaszos kiválasztási folyamatokat (előválogatás és végleges ajánlás). A pályázó városok által benyújtott pályázatokat az 1622/2006/EK határozatban megállapított célkitűzések és feltételek alapján egy tizenhárom tagú testület bírálta el, melynek tagjaiból hatot az érintett tagállam, hetet pedig az európai uniós intézmények és szervek jelölnek ki. Ciprusban három város, míg Dániában két város vett részt a versenyben. Az előzetes és a végleges kiválasztási szakaszra 2011-ben és 2012-ben került sor, és a folyamat végén a testület azt javasolta, hogy a 2017-es Európa Kulturális Fővárosai címet Páfosz és Aarhus kapja . 2013 májusában az Európai Unió Tanácsa hivatalosan is Európa Kulturális Fővárosainak jelölte ki a két várost .

Az EKF-fellépés célja, hogy hangsúlyozza az európai kultúrák gazdagságát, sokféleségét és közös jegyeit, ezáltal ösztönözve az európai polgárok közötti nagyobb fokú megértést. Célja az is, hogy a városok hosszú távú kulturális alapú fejlődését a kifejezés szélesebb értelmében véve elősegítse, ami magában foglalja a társadalmi-gazdasági hatásokat, az európai kulturális szereplők, művészek és városok közötti együttműködés megerősítését, valamint a helyi (és külföldi) polgárok kultúrába történő bevonását és abban való részvételét.

3.1.Az értékelés háttere

Az értékelés a két 2017-es EKF-program végrehajtását és eredményeit vizsgálja a teljes életcikluson keresztül, vagyis a korai kezdetektől a fenntarthatóságon át egészen az örökségi szempontokig.

Ezenkívül a két 2017-es EKF relevanciáját, hatékonyságát és eredményességét értékeli. Megvizsgálja továbbá az uniós hozzáadott értéket, valamint az EKF-fellépés koherenciáját és más uniós kezdeményezésekkel való komplementaritását. Végezetül levonja a két programból származó következtetéseket.

3.2.A választott megközelítés módszertana és korlátai

Az értékelést és annak módszertanát úgy alakították ki, hogy megfeleljen az 1622/2006/EK határozatban előírt követelményeknek, és elősegítse az EKF-fellépés megvalósításának és eredményeinek részletesebb megismerését. Különösen értékes lehetőséget teremt az elmúlt év kritikus szemmel való újraértékelésére, hogy a két vendéglátó város új tapasztalatai alapján tanulságokra és ajánlásokra lehessen rámutatni jelenlegi tudásunk és ismereteink átalakításához.

Az EKF korábbi értékeléseit illetően a beavatkozási logika az 1622/2006/EK határozattal összhangban álló célkitűzések hierarchiáján alapul.

Annak érdekében, hogy az eredmények összehasonlíthatók legyenek, ezen értékelés módszertana az EKF-fellépés korábban elvégzett értékeléseinek adatgyűjtési és -elemzési megközelítését követte .

Az értékelés két adattípuson és a hozzájuk tartozó forráson alapul:

-a helyszínen begyűjtött vagy az EKF-ek által rendelkezésre bocsátott elsődleges adatok, például interjúk, online kérdőívek és felmérések; az interjúk különösen a két EKF minél több szempontból való megismerésére törekedtek, ideértve a projektirányítási csoportok, a helyi és nemzeti szintű politikai döntéshozók, valamint a kulturális élet fő szereplőinek nézeteit, a program lebonyolításában részt vevő számos partner, illetve a tényleges projekteket vezető vagy azokban részt vevő szervezetek egy kisebb mintájának szempontjait is. A korábbi EKF-értékelésekkel ellentétben ez az értékelés nyilvános konzultációt is magában foglalt, amely nyitott, inkluzív és hozzáférhető csatorna, amelyen keresztül be lehetett építeni az emberek és a szervezetek gondolatait és véleményét az EKF-értékelésbe;

-A másodlagos adatforrások közé az uniós dokumentumok, eredeti ajánlatok és pályázatok, a pályázati folyamatokhoz kapcsolódó belső jelentések, ellenőrzési és értékelő jelentések, az EKF-ek által készített vagy megbízásba adott tanulmányok és jelentések, a programleírások, valamint a promóciós anyagok és weboldalak, továbbá a kultúrával és a turizmussal kapcsolatos statisztikai adatok és az EKF-ek által a finanszírozással, a tevékenységekkel és az eredményekkel kapcsolatban benyújtott számszerűsített adatok tartoztak.

A korábbi utólagos EKF-értékelésekhez hasonlóan a Bizottság úgy véli, hogy az elfogadott módszertan alkalmas olyan jelentés elkészítésére, amely jó kiindulási alapot nyújt ahhoz, hogy az EKF teljesítményével kapcsolatban észszerű következtetéseket lehessen levonni.

Ugyanakkor ahogyan az a tavalyi jelentésben is szerepelt, a városról a cím elnyerését megelőzően, a cím viselésének évében és az EKF-év végrehajtását követően elkészített összehasonlító tanulmányba integrálható alapadatok hiánya továbbra is korlátokat jelent. Ezen adatok elengedhetetlenek az EKF-fellépés városra gyakorolt tényleges hatásával kapcsolatos kiegyensúlyozott perspektíva eléréséhez, melyet egy szilárd és terjedelmes adatbázis támaszt alá.

Azonban az értékelési munkára elkülönített költségvetés (körülbelül évente 75 000 EUR) arányos az EKF-nek helyet adó városok számára az EU által közvetlenül biztosított uniós támogatás mérsékelt szintjével (1,5 millió EUR összegű Melina Mercouri-díj), ami nem teszi lehetővé egy előzetes („alap”) tanulmány és egy utólagos képet nyújtó („ex-post”) tanulmány elkészítését. A szerény költségvetés további következménye, hogy az elsődleges adatok összegyűjtése inkább minőségi, mintsem mennyiségi jellegű; habár a minőségi adatok továbbra is komoly jelentőséggel bírnak az értékelés során, az adatforrások sokszínűségének hiánya alacsonyabb megbízhatósághoz vezet, például az EKF-eseménysorozat kultúrában való szélesebb körű részvételre gyakorolt objektív eredményeinek és hatásainak bizonyítása során.

Ezenkívül konzultációs eszközként az utólagos EKF-értékelés során először tesztelt nyilvános konzultáció viszonylag kis számú megállapítást biztosított, mivel összesen csupán 76 válasz érkezett. Ez talán érthető, mivel a kérdőív kitöltéséhez a válaszadónak ismernie kellett a városokban megrendezett EKF-programokat (és azokon ideális esetben részt kellett vennie).

Ennek következtében a jelentés és annak következtetései inkább terjedelmes minőségi adatokon (pl. az eltérő típusú érdekelt felek nézetein és véleményén), mintsem a mennyiségi adatok átfogó készletén alapulnak.

A Bizottság teljes mértékben tisztában van ezekkel a korlátokkal – és el is fogadja azokat –, amelyeket már meghatározott és közölt az EKF-kezdeményezés 2020–2033. évekre szóló uniós fellépésének létrehozásáról szóló határozati javaslatát kísérő szolgálati munkadokumentumban és az EKF utólagos értékeléseiről szóló korábbi jelentéseiben.

E nehézségre tekintettel az Európai Parlament és a Tanács által végül ezt követően elfogadott bizottsági javaslat és határozat rendelkezik arról, hogy maguk a kijelölt városok legyenek az értékelési eljárás fő végrehajtói, mivel ők az EKF-fellépés fő finanszírozói és kedvezményezettjei, és inkább rendelkeznek alapadatokkal és jobb helyzetben vannak a cím hatásával kapcsolatos elsődleges adatok összegyűjtéséhez.

Ezen új kötelezettség értelmében – a Bizottság helyett – az EKF-nek kell elvégeznie a programév utólagos értékelését, ez azonban csak 2020-tól lép életbe. A 2018-as és 2019-es EKF esetében a Bizottság továbbra is elvégzi a saját értékelését a fent ismertetett korlátozásokkal. A Bizottság egy későbbi szakaszban több EKF-évet magában foglaló, általános értékelést is fog végezni, ami lehetővé teszi az EKF-fellépés hosszú távú hatásának felmérését a 445/2014/EU határozattal összhangban.

Érdemes továbbá hangsúlyozni, hogy Páfosz és Aarhus helyi kutatási tevékenységeket rendelt meg a páfoszi Neapolisz Egyetemtől és az Aarhusi Egyetemtől az EKF hatásának jobb megértése érdekében, és e tevékenységek eredményei beépültek a Bizottság értékelésébe, ahol lehetséges volt.