2021/0192 (NLE)

Javaslat

A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

Szlovénia helyreállítási és rezilienciaépítési terve értékelésének jóváhagyásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról szóló, 2021. február 12-i (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendeletre és különösen annak 20. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

(1)A Covid19-járvány rendkívül káros hatást gyakorolt Szlovénia gazdaságára. 2019-ben Szlovénia egy főre jutó bruttó hazai terméke (GDP) az uniós átlag 74 %-ának felelt meg. A Bizottság 2021. tavaszi előrejelzése szerint Szlovénia reál-GDP-je 5,5 %-kal csökkent 2020-ban, 2020-ban és 2021-ben kumulatívan pedig várhatóan 0,9 %-kal esik vissza. A középtávú gazdasági teljesítményre régebb óta hatást gyakorló szempontok közé tartozik különösen a beruházások GDP-hez viszonyított alacsony aránya és a termelékenység viszonylag alacsony szintje, továbbá a gyorsan öregedő társadalomhoz és a nyugdíj- és egészségügyi rendszer hosszú távú fenntarthatóságához kapcsolódó kihívások.

(2)A Tanács 2019. július 9-én és 2020. július 20-án az európai szemeszter keretében ajánlásokat intézett Szlovéniához. A Tanács mindenekelőtt azt ajánlotta, hogy hozzanak meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében, továbbá enyhítsék a Covid19-válság foglalkoztatási és szociális hatását. A Tanács javasolta továbbá az egészségügyi és a tartós ápolási-gondozási rendszer rezilienciájának javítását, és olyan reformok végrehajtását, amelyek biztosítják e rendszerek minőségét, hozzáférhetőségét és hosszú távú költségvetési fenntarthatóságát. Javasolta, hogy biztosítsák a nyugdíjrendszer hosszú távú fenntarthatóságát és megfelelőségét, javítsák az alacsony iskolai végzettségű és az idősebb munkavállalók foglalkoztathatóságát, és javítsák az oktatás és képzés munkaerőpiaci relevanciáját. Végül azt ajánlotta, hogy biztosítsanak a vállalkozások és a háztartások számára likviditást és finanszírozást, javítsák az üzleti környezetet, továbbá hajtsanak végre a kutatás-fejlesztésre, a zöld és a digitális átállásra irányuló beruházásokat. Az említett országspecifikus ajánlások végrehajtása terén a helyreállítási és rezilienciaépítési terv benyújtásakor elért eredmények vizsgálata alapján a Bizottság megállapítja, hogy a Covid19-világjárvány hatékony kezeléséhez, a gazdaság működőképességének fenntartásához és az elkövetkező helyreállítás támogatásához szükséges intézkedésekre vonatkozó ajánlást végrehajtották.

(3)[Az euróövezethez tartozó tagállamok gazdaságpolitikájára vonatkozó ajánlásában a Tanács egyebek mellett azt ajánlotta az euróövezeti tagállamoknak, hogy – többek között helyreállítási és rezilienciaépítési terveik révén – biztosítsanak a gazdaság helyreállítását támogató szakpolitikai irányvonalat, és javítsák tovább a konvergenciát, a rezilienciát, valamint a fenntartható és inkluzív növekedést. A tanácsi ajánlás azt is tartalmazta, hogy erősítsék meg a nemzeti intézményi kereteket, biztosítsák a makroszintű pénzügyi stabilitást, valamint teljesítsék ki a gazdasági és monetáris uniót és erősítsék meg az euró nemzetközi szerepét.] [If the Council recommendation is not adopted by the time of the CID adoption, please remove the recital]

(4)2021. április 30-án Szlovénia az (EU) 2021/241 rendelet 18. cikke (1) bekezdésének megfelelően benyújtotta a Bizottságnak nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervét. A terv benyújtását a helyi és regionális önkormányzatok, a szociális partnerek, a civil társadalmi szervezetek, az ifjúsági szervezetek és más érdekelt felek bevonásával a nemzeti jogi kerettel összhangban lefolytatott konzultációs folyamat előzte meg. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervekkel kapcsolatos nemzeti felelősségvállalás alátámasztja azok sikeres végrehajtását, tartós nemzeti szintű hatását és európai szintű hitelességét. Az említett rendelet 19. cikkének megfelelően a Bizottság az említett rendelet V. mellékletében foglalt értékelési iránymutatásokkal összhangban értékelte a helyreállítási és rezilienciaépítési terv relevanciáját, eredményességét, hatékonyságát és következetességét.

(5)A helyreállítási és rezilienciaépítési terveknek az (EU) 2021/241 rendelettel létrehozott Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, valamint az (EU) 2020/2094 tanácsi rendelettel létrehozott Európai Uniós Helyreállítási Eszköz általános célkitűzéseit kell követniük a Covid19-válságot követő helyreállítás támogatása érdekében. Elő kell mozdítaniuk az Unió gazdasági, társadalmi és területi kohézióját azáltal, hogy hozzájárulnak az (EU) 2021/241 rendelet 3. cikkében említett hat pillérhez.

(6)A tagállami helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtása Unió-szerte összehangolt beruházási és reformtörekvéseket jelent majd. E reformok és beruházások összehangolt és egyidejű végrehajtása, valamint a határokon átnyúló projektek végrehajtása révén a reformok és beruházások kölcsönösen erősítik majd egymást, és pozitív továbbgyűrűző hatásokat eredményeznek az egész Unióban. Ezért az eszköz által a tagállamok növekedésére és munkahelyteremtésére gyakorolt hatás körülbelül egyharmada más tagállamokból eredő továbbgyűrűző hatásokból fog származni.

A hat pillérhez hozzájáruló kiegyensúlyozott válasz

(7)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének a) pontjával és V. mellékletének 2.1. pontjával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv nagymértékben („A” minősítés) átfogó és kellően kiegyensúlyozott választ jelent a gazdasági és társadalmi helyzetre, ezáltal megfelelően hozzájárul az (EU) 2021/241 rendelet 3. cikkében említett hat pillér mindegyikéhez, és figyelembe veszi a konkrét kihívásokat és az érintett tagállam pénzügyi allokációját.