VÉLEMÉNY 7. A Számvevőszék a következőket ellenőrizte: a) a Közös Vállalkozás beszámolója, amely a 2016. december 31-ével záruló pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (5) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (6) áll; b) a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke értelmében. Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról 8. Véleményünk szerint a Közös Vállalkozás 2016. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámolója minden lényeges szempontból híven, pénzügyi szabályzatának, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a Közös Vállalkozás 2016. december 31-i pénzügyi helyzetét, a tárgyévi gazdasági események eredményét, a pénzforgalmat és a nettó eszközállomány változásait. Ezek a szabályok a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjain alapulnak. Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről 9. Véleményünk szerint a 2016. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló bevételek minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről 10. Véleményünk szerint a 2016. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló kifizetések minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. Figyelemfelhívó megjegyzés 11. A fent kifejtett véleményünktől függetlenül felhívjuk a figyelmet a következőkre. A 2010. július 7-én elfogadott EU Tanácsi következtetések (7) 2008-as értéken számolva 6,6 milliárd eurót hagytak jóvá a Közös Vállalkozásnak a projekt eredetileg 2020-ra befejezni tervezett ITER kiépítési szakaszára vonatkozó hozzájárulására. Ez az összeg nem tartalmazta az Európai Bizottság által 2010-ben az esetleges kockázatok fedezésére javasolt 663 millió eurót (8). 12. 2016 novemberében az ITER-tanács (9) elfogadott egy új ITER projekt alapkoncepciót (hatókör, ütemezés és költség). Az általános projekt ütemezést (10) minden ITER tag (11) elfogadta, az általános projekt költségekre vonatkozóan azonban csak ad referendum állapodtak meg, azaz minden tagnak utólagos jóváhagyást kellett kérnie a saját kormánya költségvetési eljárása során. 13. Az ITER tanács által elfogadott új ütemterv négy szakaszból álló megközelítést tartalmaz, amelyben 2025 decemberét tűzték ki a projekt kiépítési szakasza első stratégiai mérföldkövének megvalósítására („Első plazma”) és – az eredetileg tervezetthez képest 15 éves késéssel – 2035 decemberét a teljes kiépítési szakasz becsült befejezési dátumául. Az új szakaszos megközelítés célja, hogy a projekt végrehajtását jobban összehangolják az összes ITER IO tag prioritásaival és korlátozásaival. 14. Az új ITER projekt alapkoncepció elfogadását követően az F4E Közös Vállalkozás új ütemtervet készített és újraszámította a Közös Vállalkozás által a projekt kiépítési szakaszához való hozzájárulás előzetes becsült összköltségét (EAC). 15. A Közös Vállalkozás irányító testületének 2016 decemberében bemutatott számítások alapján a 2020 utáni kiépítési szakasz várható forrásellátottsági követelménye 5,4 milliárd euro (82 %-os növekedés az elfogadott 6,6 milliárd eurós költségvetéssel kapcsolatban). Az Európai Unió Tanácsa által 2010-ben elfogadott 6,6 milliárd eurós összeg a Közös Vállalkozás számára felső korlátként szolgál a 2020-ig történő kiadások tekintetében. 16. Meg kell jegyezni, hogy a kiépítési szakaszon kívül a Közös Vállalkozásnak hozzá kell majd járulnia a 2035 utáni ITER műveleti szakaszhoz (12), valamint az azt követő ITER deaktiválási és leszerelési szakaszhoz is. Ezeknek a hozzájárulásoknak a becslése még nem történt meg. 17. Noha az F4E Közös Vállalkozás „Első plazma” szakaszra vonatkozó előrejelzései összeegyeztethetők az ITER IO projekt ütemtervével, az ütemezésnek a technikailag megvalósítható lehetséges legkorábbi időpontnak kell lenni (13). 18. 2017 júniusában a Bizottság közleményt adott ki az ITER projekt reformjához történő uniós hozzájárulásról (14), amelyben az Európai Parlament támogatását, valamint az Európai Unió Tanácsa általi megbízatást kért ahhoz, hogy az Euratom részéről jóváhagyja az új alapkoncepciót (15). 19. Bár az új alapkoncepció nem tesz említést tartalékról, a Bizottság közleményében azt javasolta, hogy az ütemtervet illetően legfeljebb 24 hónapos tartalék, illetve költségvetés szempontjából pedig 10–20 %-os tartalék lenne megfelelő (16). Ráadásul a 6,6 milliárd eurós költségvetési korlát betartása érdekében tett intézkedések között volt az „Első plazma” szempontjából nem kulcsfontosságú összetevők beszerzésének és telepítésének elhalasztása is. Bár biztató lépések történtek az ITER projekt kiépítési szakasza igazgatásának és kontrolljának javítására, továbbra is fennáll a kockázat, hogy még az új javasolt alapkoncepcióhoz képest is tovább nőnek a költségek és a projekt végrehajtását érintő késedelmek. 20. Az Egyesült Királyság 2017. március 29-én értesítette az Európai Tanácsot azon döntéséről, hogy kilép az Európai Unióból és az Euratomból. A kilépés feltételeit meghatározó megállapodásról a jövőben fognak tárgyalni. Ennek a döntésnek jelentős hatása lehet az F4E Közös Vállalkozás jövőbeli tevékenységeire és az ITER projektre. A vezetőség és az irányítással megbízott személyek felelőssége 21. Az EUMSZ 310–325. cikke és a Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzata értelmében a vezetőség felel a beszámolónak – a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjainak megfelelően történő – elkészítéséért és bemutatásáért, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért. Ez a felelősség magában foglalja az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítását, megvalósítását és fenntartását. A vezetőség felelős továbbá annak biztosításáért, hogy a pénzügyi kimutatásokban szereplő tevékenységek, pénzügyi műveletek és információk megfeleljenek az őket szabályozó hatóságok előírásainak. A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért a végső felelősséget a Közös Vállalkozás vezetősége viseli. 22. A beszámoló elkészítésekor a vezetőség felelőssége annak felmérése, hogy a Közös Vállalkozás képes-e tevékenységének folytatására, adott esetben a tevékenység folytatását érintő ügyek közzététele, valamint a tevékenység folytatásának feltételezése. 23. Az irányítással megbízott személyek felelőssége a szervezet pénzügyi beszámolási folyamatának felügyelete. Az ellenőrnek a beszámoló és a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók vizsgálatával kapcsolatos felelőssége 24. Célunk, hogy észszerű bizonyosságot szerezzünk arról, hogy a Közös Vállalkozás éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek, valamint hogy ellenőrzésünk alapján megbízhatósági nyilatkozatot nyújtsunk be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, illetve a zárszámadásért felelős más hatóságoknak a beszámoló megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. Az észszerű bizonyosság a bizonyosság magas szintjének felel meg ugyan, de nem garancia arra, hogy az ellenőrzés kiszűri az esetlegesen fennálló lényeges hibát vagy lényeges meg nem felelést. Ezek eredhetnek csalásból vagy tévedésből, és akkor tekintendők lényegesnek, ha észszerűen feltételezhető, hogy külön-külön vagy együttesen befolyásolják a felhasználók e beszámolók alapján hozott gazdasági döntéseit. 25. Az ellenőrzés olyan eljárások elvégzését jelenti, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőr szakmai megítélésén alapul, amely magában foglal egy kockázatelemzést is arról, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Unió jogszabályi keretének való lényeges meg nem felelés a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr figyelembe veszi a beszámoló elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége szempontjából releváns belső kontrollokat. Ezt a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése, nem pedig a belső kontroll eredményességével kapcsolatos vélemény kialakítása céljából teszi. Az ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetőség számviteli becslései észszerűek-e, valamint értékelést ad a beszámoló általános bemutatásáról is. 26. A bevételt illetően ellenőrizzük a Bizottságtól és más érintettektől kapott támogatást, valamint értékeljük a Közös Vállalkozásnak a díjak és más jövedelmek beszedésére szolgáló eljárásait. 27. A kiadások tekintetében akkor vizsgáljuk meg a kifizetéseket, miután a kiadás felmerült, azt lekönyvelték és elfogadták. Ez a vizsgálat minden kifizetési kategóriára kiterjed (az eszközök beszerzését szolgáló kifizetésekre is), és az előlegfizetésektől eltekintve azon a ponton történik, ahol a kifizetést teljesítik. Az előlegek megvizsgálása akkor történik, amikor a pénzeszközök címzettje igazolást ad a pénzeszközök helyes felhasználásáról, és a Közös Vállalkozás az előlegfizetés elszámolásával – a tárgyévben vagy később – elfogadja az igazolást. 28. E jelentés és vélemény elkészítése során az Unió költségvetési rendelete (17) 208. cikkének (4) bekezdésében előírtak szerint figyelembe vettük a független külső ellenőr által a Közös Vállalkozás beszámolójára nézve végzett ellenőrzési tevékenységet.