KÖVETKEZTETÉSEK ÉS KILÁTÁSOK37





1.BEVEZETÉS

A Covid19-világjárvány szempillantás alatt megváltoztatta Európát és a világot. Próbára tette az egészségügyi és szociális jóléti rendszereinket, valamint gazdaságaink és társadalmaink rezilienciáját. Még a vírus legyőzése után is maradandó hatással lesz arra, hogyan élünk és dolgozunk együtt. A világjárvány egy olyan időszakban sújtott le, amikor Európa éppen éghajlati, társadalmi és demográfiai változások okozta mélyreható átalakuláson megy keresztül.

A demográfiai változások emberekről és emberéletekről szólnak. Arról, hogy mit teszünk, hogyan dolgozunk, és mit nevezünk otthonunknak. Közösségeinkről, és arról, hogyan élünk együtt. Az emberek és háttereik sokszínűségének elfogadásáról, amely gazdagítja és formálja társadalmainkat, erősít bennünket és életre kelti az EU „Egyesülve a sokféleségben” jelmondatát. Erre most nagyobb szükségünk van, mint valaha. Ahogy lassan és óvatosan felhagyunk az Európa-szerte bevezetett korlátozó intézkedésekkel, láthatjuk, mennyire fontos a demográfiai változások társadalmunkra gyakorolt hatásainak megértése és az azokra való reagálás. Ezt a feladatot figyelembe kell venni Európa helyreállítása és a tanulságok levonása során, legyen szó akár a társadalmi és gazdasági dimenzióról, akár az egészségügyről és a tartós ápolás-gondozásról, és még sok más területről.

Az elmúlt hetekben és hónapokban világosan és gyakran fájdalmasan megmutatkozott a kapcsolat a demográfiai struktúrák és a világjárvány hatásai, illetve az abból való helyreállás potenciálja között. A világjárvány főként a legidősebb generációnkat sújtotta, és ebben a válságban az idősek vannak a legkiszolgáltatottabb helyzetben. Nemcsak a betegség nyomán kialakuló komplikációk tekintetében vannak nagyobb kockázatának kitéve, hanem a közösségi kontaktusoknak az életek mentése céljából Európa-szerte bevezetett korlátozása és a kijárási korlátozások révén ők az egyik leginkább elszigetelődött és a társadalomtól elvágott csoport. Európa helyreállítása során kulcsszerepet játszik a nemzedékek között szükséges szolidaritás.

A hosszú távú demográfiai változások hatásainak kezelése során sok különböző szempontot kell figyelembe venni: hogyan irányítjuk a népegészségügyet, az állami költségvetéseinket vagy a közéletet, illetve hogyan küzdünk meg az olyan problémákkal, mint a magány, a kórházon kívüli ellátás és a létfontosságú szolgáltatásokhoz való hozzáférés. Az említett problémák kezelése fontos szerepet fog betölteni a sikeres helyreállítás megvalósításában és meghatározza majd, hogy milyen ütemben és mértékben tudjuk ismét felépíteni mindennapjainkat, kapcsolati hálóinkat és gazdaságainkat. Hosszú távban gondolkodva pedig a jelenlegi helyzet lehetőséget kínál Európának arra, hogy méltányosabb és reziliensebb társadalmat építsen.

Sohasem becsülhetjük alá, mekkora károkat okozott a válság, vagy hogy mennyire fontos szembenéznünk mindennemű elszenvedett veszteséggel. Ebben az összefüggésben talán ellentmondásosnak tűnik az a kijelentés, hogy az európaiak általánosságban hosszabb, egészségesebb és biztonságosabb életet élnek. Hosszabb időtávot tekintve ez a kijelentés még mindig helytálló, és büszkének kell lennünk az elmúlt évtizedekben tett jelentős előrelépésekre. Európa rendelkezik világszinten a legfejlettebb szociális jóléti és egészségügyi rendszerrel. A megannyi frontvonalban dolgozó szakértelmével és áldozatvállalásával karöltve ez számtalan élet megmentéséhez járult hozzá a válság kezdete óta. Ugyanakkor a rájuk gyakorolt – főként az idősebb népesség ellátásával kapcsolatos területeken jelentkező – nyomás rávilágított arra, hogy szociális jóléti és az egészségügyi rendszer további támogatást igényel.

Ennek a korábban elért előrelépésnek köszönhetően életminőségünk ezentúl is egyedi marad, és társadalmaink – még a fennmaradó egyenlőtlenségek ellenére is – a leginkább egyenlő társadalmak közé tartoznak. Egyre idősödik a népességünk, és általában inkább kisebb háztartásokban élünk. Egyre inkább mozgásban vagyunk, tovább dolgozunk, többet tanulunk és gyakrabban váltunk munkát. Ezek a tendenciák – legyen szó az idősödő népességről, a háztartások összetételéről vagy a népességsűrűségről – jelentős hatást gyakorolnak társadalmunkra, és némelyikük szerepet játszhatott abban, hogy bizonyos országokban hogyan jelent meg és terjedt el a vírus.

Ezeket a problémákat legjobban helyi és regionális szinten lehet kezelni. Ez azt tükrözi, hogy a demográfiai változások gyakran jelentősen eltérnek ugyanazon ország különböző részei között. Egyes régiók az alacsony jövedelem és a gyorsan csökkenő népesség kettős kihívásával néznek szembe. Az ilyen – leginkább vidéki – régiókban 31 millió ember él, így hatalmas a tét. Európa törekedni fog az életszínvonalat emelésére és az egyenlőtlenségek csökkentésére. Így gondoskodik az emberek szükségleteinek kielégítéséről és a lakóhelyükön elérhető kilátások és munkalehetőségek biztosításáról. Ehhez tartozik továbbá az egészségügyi ellátáshoz, a gyermekgondozáshoz és az oktatáshoz, valamint a többi helyi alapvető fontosságú szolgáltatáshoz, például a postahivatalokhoz, könyvtárakhoz vagy a közlekedéshez való hozzáférés biztosítása.

A demográfiai változások ugyan nem új keletűek, azonban az életünkre gyakorolt hatásuk lényegesen jobban érezhetőek. E változás kezelése annál is inkább fontos lesz, mivel Európa elindult a helyreállítás felé vezető úton. A hangsúlyt továbbra is a zöld és a digitális kettős átállásra helyezve számos, a demográfiai változások hatásainak kezeléséhez szükséges innovatív és fenntartható megoldás fog születni.

A demográfiai változások hatással vannak Európának a világban betöltött pozíciójára is. Mivel Európa népességének a világ népességéhez viszonyított aránya továbbra is csökken, egyre fontosabbá válik, hogy az EU egységesen lépjen fel, kihasználva kollektív erősségeit és sokféleségét. Ezt az olyan, a szomszédságunkban és szerte a világban bekövetkező jelentős demográfiai változások fényében is szem előtt kell tartani, amelyek közvetlen hatással lesznek Európára.

E jelentés bemutatja a demográfiai változások mozgatórugóit és azok Európa-szerte kifejtett hatásait. Továbbá segíteni fog annak meghatározásában, hogyan lehet a leginkább érintett embereket, régiókat és közösségeket támogatni a változó körülményekhez való alkalmazkodásban – a válság, valamint a helyreállítás idején és azon túl is. A Bizottság e területen végzett munkájának célja az, hogy bővítse tudásunkat és javítsa előrelátásunkat annak biztosítása érdekében, hogy – mind ma, mind pedig a jövőben – támogatni tudjuk a rászorultakat. Ez nem feltétlenül az említett tendenciák megfordítását vagy lelassítását jelenti; sokkal inkább azt, hogy fel kell magunkat vértezni a megfelelő eszközökkel annak érdekében, hogy új megoldásokat tudjunk biztosítani és támogathassuk az embereket a válság idején.

Végezetül pedig biztosítani kell, hogy egyetlen régió és ember se maradjon ki, mivel ez az érzés végső soron a demokráciánkba vetett hit elvesztéséhez vezethet. Ezért van a Bizottságnak most első alkalommal a demokráciáért és a demográfiáért felelős alelnöke, és e témát az Európa jövőjéről szóló konferencia keretében is meg fogják tárgyalni, amely lehetőséget nyújt a polgároknak is arra, hogy vezető szerepet töltsenek be egy ellenállóbb, fenntarthatóbb és méltányosabb Unió kialakításában. Míg az említett területeken számos hatáskör a tagállamok kezében van, a Bizottság kész vezető szerepet vállalni a problémák azonosítása és a nemzeti, regionális és helyi szintű fellépés támogatása révén.

2.A DEMOGRÁFIAI VÁLTOZÁSOK MOZGATÓRUGÓI EURÓPÁBAN

Mi, európaiak minden eddiginél tovább élünk, és népességünk életkorának átlaga évről évre növekszik. Egyre többen döntünk amellett, hogy egy másik uniós országban éljünk, dolgozzunk vagy tanuljunk, és az Európába irányuló vagy onnan kiinduló migráció továbbra is ingadozik. Emellett ma már egyre többen élünk kisebb háztartásokban, és a korábbiaknál kevesebb gyermek születik. A demográfiai változások ezen mozgatórugói Európa-szerte eltérőek, és gyakran jelentős a különbség egy ország régiói között is.

2.1. HOSSZABB VÁRHATÓ ÉLETTARTAM

Az európaiak tovább élnek, és átlagosan tovább maradnak egészségesek. Az elmúlt öt évtizedben a születéskor várható élettartam a férfiak és a nők esetében is körülbelül 10 évvel nőtt. A világjárvány rávilágított az öregedő társadalom sebezhetőségére, mégis nem valószínű, hogy megváltoztatta volna a várható élettartam terén mutatott általános pozitív tendenciát.

A férfiak várható élettartama a 2018. évi 78,2 évről az előreszámítások szerint 2070-ben 86,1 évre emelkedik. A nők esetében számolt 83,7 év előreláthatólag 90,3 évre növekszik. Az, hogy egy bizonyos személy hol él, nagyban befolyásolja várható élettartamát. A nemzeti szinten számított születéskor várható élettartam a Spanyolországra vonatkozó 83,5 év és a Bulgária esetében kalkulált 75 év között mozog.