Nemzeti szinten az esb-alapokhoz kapcsolódó programok 2016. évi végrehajtását illetően minden tagállam nagy vagy rendkívül nagy mértékű gyorsulásról számol be. Mindazonáltal a nagy különbségek is megmaradtak, ahogy azt a 2. mellékletben található táblázat is mutatja.

Ennek eredményeképpen az állami beruházási programok társfinanszírozásában sokkal fontosabbakká váltak az esb-alapok. A 2014–2016-os időszakban az esb-alapokból vállalt kötelezettségek számos tagállamban létfontosságú szerepet játszottak; az esb-alapok bizonyos esetekben az állami összberuházások több mint 50 %-át tették ki (1. táblázat). A beruházások fellendítése az európai beruházási terv pénzügyi forrásainak mobilizálásában is segített. Ezzel összefüggésben az esb-alapok továbbra is alapvető támogatást nyújtanak a Szerződéseken alapuló célkitűzések és a Bizottság által a 2015–2019-es időszakra meghatározott 10 prioritás megvalósításához.

A pénzügyi eszközök végrehajtása A 2007 és 2013 közötti programok jó eredményei alapján egy átdolgozott keretet alakítottak ki, hogy támogassák a 2014 és 2020 közötti összes esb-alapban a pénzügyi eszközök szélesebb körben történő felhasználását. Az esb-alapok programozása az előző időszakhoz képest jelentősen növelte a pénzügyi eszközökre szánt juttatásokat. A 2014–2020-asidőszakban megfelelő az előrehaladás: 24 tagállam használja ki a pénzügyi eszközöket, és nem azonosítottak nagyobb rendszerszintű szűk keresztmetszeteket, habár az aktuális helyzet jelentős eltéréseket mutat a tagállamok és programok között. A pénzügyi eszközökre elkülönített juttatások összege 2016 végéig 13,3 milliárd EUR volt (2015 végéig 5,7 milliárd EUR), amelyből az esb-alapok aránya 10,3 milliárd EUR. Az erre elkülönített összegből összesen 3,6 milliárd EUR-t (körülbelül 30 %) továbbítottak a pénzügyi eszközöknek (2015 végéig 1,2 milliárd EUR-t), melyből 3,1 milliárd EUR-t az esb-alapok tettek ki, és 1,1 milliárd EUR-t (2015 végéig 99 millió EUR-t) fizettek ki a végső kedvezményezetteknek, amelyből az esb-alapok aránya 1 milliárd EUR volt. A tematikus célkitűzéseket illetően a finanszírozás legnagyobb részét, az esb-alapokból származó 3,8 milliárd EUR-t a kkv-k támogatására különítették el, sorrendben ezt követték a következő, esb-alapokból származó finanszírozási összegek: 1,5 milliárd EUR a kutatási, fejlesztési és innovációs célú beruházásokra, valamint 1,2 milliárd EUR a karbonszegény gazdaságba történő beruházásokra (főleg az energiahatékonyság és a megújuló energia területén).

2.2. Kutatás, technológiai fejlesztés és innováció, infokommunikációs technológiák és a kkv-k versenyképessége

A 2014–2020-as időszakban körülbelül 181,4 milliárd EUR összegű beruházást terveznek a kutatás-fejlesztés és innováció, az infokommunikációs technológiák és a kkv-k versenyképessége területén. A 2016. év végén 50,3 milliárd EUR értékben választottak ki projekteket, amelyek az elkülönített teljes tervezett összeg 28 %-át teszik ki.

Elsősorban ezeken a területeken terveznek vagy várnak magánfinanszírozást a kohéziós politika szerint. A programok pénzügyi terveiben mintegy 31,3 milliárd EUR összegű magánfinanszírozást szükséges társítani a társfinanszírozáshoz, amelyből körülbelül 8,8 milliárd EUR-t fednek le a kiválasztott projektek. A hivatalos társfinanszírozás mellett a programok máshonnan is szereznek vagy gyűjtenek magánberuházásokat. A jelentések azt mutatják, hogy az ERFA keretében az összegyűjtött társított magánfinanszírozás 42 milliárd EUR összegű célértékéhez a kiválasztott projektek mintegy 11,5 milliárd EUR-val fognak hozzájárulni (27 %).

Az esb-alapok a pénzügyi eszközök által több mint 76 000 vállalkozásnak segítenek. Az okos szakosodási stratégiák kialakítása és végrehajtása az esb-alapok alatt indított új kezdeményezés, amely igazi változást hozott abban, hogy a tagállamok és régiók hogyan tervezik meg innovációs stratégiájukat. Ez minden szinten előmozdítja az együttműködést, különösen a helyi vállalkozásokkal. A globalizáció korában az esb-alapok további tervezett célzott támogatássalösztönzik a tagállamokat és a régiókat, hogy rugalmasan reagáló gazdaságokat építsenek, különösen azért, hogy hozzájáruljanak az Európai Unió megújított iparpolitikai stratégiájához. Az Alapok fontos segítséget nyújtanak a tagállamoknak, hogy javítani tudják a digitális összeköttetést, és elérjék a 2020-as és 2025-ös uniós összeköttetési célkitűzéseket.

·A K+F+I terület az elérhető elkülönített összeg 25 %-ával erős gyorsulást mutat a projektkiválasztásban, amely mennyiség Unió-szerte körülbelül 15 milliárd EUR értékű projekteknek kiosztott összegnek felel meg. Ennek eredményeképpen mintegy 29 000 kutató dolgozik továbbfejlesztett kutatási infrastruktúrában.

·A digitális gazdaságba való beruházások elérték a projektkiválasztás 19 %-át. Ezzel várhatóan 915 000 további háztartásban javul a széles sávú hozzáférés. A vidéki területeken az IKT-szolgáltatások javítására elkülönített pénzeszközök 36 %-át osztották ki projektekre, és 1 268 000 vidéki lakos részesül a továbbfejlesztett szolgáltatásokból.

·A kkv-k versenyképességére szánt támogatás a 31 %-on álló projektkiválasztással nagyon jó úton halad a célok eléréséhez. Több mint 196 000 vállalat részesül nem pénzügyi támogatásban, illetve 10 900 vállalkozást segítenek a piaci termékek palettáján új termékek bemutatásában. A vállalatok eddigi társfinanszírozott projektjeitől azt várják, hogy legalább 154 000 új munkahely létrejöttét eredményezik közvetlenül.

·Több mint 36 000 mezőgazdasági üzem részesült beruházásban, amely segített a gazdaságok szerkezetátalakításában és korszerűsítésében, illetve a termelékenységnövekedés megvalósításában. Körülbelül 11 000 kedvezményezett kapott támogatást, hogy előmozdítsa a generációs megújulást, és mintegy 50 000 mezőgazdasági üzem tud beszállni a minőségbiztosítási rendszerekbe. A mezőgazdasággal foglalkozó európai innovációs partnerség égisze alatt 350 interaktív innovációs projektet indítottak el.

·Több mint 3600 halászhajó részesült az Európai Tengerügyi és Halászati Alapból (ETHA), melyek 57 %-a kisüzemi part menti halászflottához tartozik. A biztosított támogatás előmozdítja a halászflották és az erőforrások közötti fenntartható egyensúlyt és a tengeri ökoszisztémák védelmét.

2.3. Foglalkoztatás, társadalmi befogadás és oktatás

Körülbelül 168,3 milliárd EUR összeget ruháznak be e területeken, különösen az ESZA keretében. A 2016. év végén 48,7 milliárd EUR értékben választottak ki projekteket, amelyek az elkülönített teljes tervezett összeg 29 %-át teszik ki.

·A fenntartható és minőségi foglalkoztatást és a munkaerő mobilitását támogató projektek számára 17,4 milliárd EUR-t különítettek el, amely az elérhető támogatás 31 %-ának felel meg. A munkaerőpiachoz való hozzáférés megnövelésére törekvő beavatkozások már elérik a munkanélküli (4,2 millió) és inaktív (2,1 millió) személyeket. Jelentős előrehaladás történt az álláskeresők és inaktív személyek munkalehetőségekhez való hozzáférését növelő (a kiválasztott projektek 34 %-a) és az önfoglalkoztatást és vállalkozói tevékenységet előmozdító (a kiválasztott projektek 31 %-a) projektek kiválasztásában. A munkaerőpiaci intézmények korszerűsítését célzó projektek kiválasztási aránya azonban a maga 15 %-ával kissé lemaradni látszik.

·A társadalmi befogadás erős gyorsulást tapasztalt a projektkiválasztásban, és elérte a 16,5 milliárd EUR-t (26 %). Az ESZA keretében jó úton haladnak (38 %) az aktív befogadást támogató intézkedések, amelyeknek kulcsfontosságú szerepet kellene vállalniuk a veszélyeztetett csoportok támogatásában és e csoportok munkaerőpiachoz való közelítésében. Ugyanakkor aggályok merültek fel a marginalizálódott közösségek – például a romák – társadalmi-gazdasági integrációját célzó intézkedések végrehajtásának késedelme miatt. Bár az ERFA keretében az egészséggel kapcsolatos projektek kiválasztása haladást mutat, és körülbelül 11,5 millióval több emberhez érnek el a továbbfejlesztett egészségügyi szolgáltatások, nagyobb erőfeszítésekre van szükség a célok eléréséhez. A hátrányos helyzetű városi térségekben a társadalmi befogadás szintén nagyobb figyelmet igényel, mivel a felújított épületekre vonatkozó számok még mindig nagyon alacsonyak. Az ESZA és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés (IFK) továbbá 634 000 fogyatékkal élő személyt támogatott 2016 végéig.

·Az oktatási és szakképzési beruházások elérték a 14,6 milliárd EUR-t, a projektkiválasztási arány pedig közel 30 %-os. Az ESZA keretében a korai iskolaelhagyás elleni küzdelmet és a szakoktatás és -képzés előmozdítását célzó intézkedések szintén előrelépést mutatnak. Az egész életen át tartó tanulási tevékenységek viszonylag alacsony projektkiválasztási aránya ellenére körülbelül 700 000 személy kapott lehetőséget arra, hogy továbbfejlessze a készségeit és biztosítsa karrierfejlesztését. Az ERFA-beruházások 4,4 millió személynek megfelelő további kapacitást hoztak létre a gyermekgondozási és vagy oktatási infrastruktúrában.

Összességében, az esb-alapok – köztük az IFK intézkedései – a következőket érték el:

·787 000 személy talált munkát közvetlenül a projekt lezárulta után;

·820 000 személy szerzett képesítést.

A társadalmi innovációt illetően számos tagállam választott ki projekteket összesen 1,7 milliárd EUR értékben. A projektek jellege nagy fokú eltérést mutat, és magában foglalja az oktatáshoz és a vállalkozáshoz kapcsolódó – többek között a különböző etnikai háttérrel rendelkező nők számára nyújtott – innovatív megoldások végrehajtását.

Az esb-alapok továbbra is segítik a tagállamokat, régiókat és városokat a menekült- és migrációs válság kezelésére tett erőfeszítéseikben. Számos programot úgy módosítottak, hogy tartalmazzanak olyan új vagy továbbfejlesztett intézkedéseket, amelyek az azonnali szükségleteket és az integráció hosszabb távú kihívásait is kezelik. Például bizonyos projektek egészségügyi és szociális szolgáltatásokat nyújtanak a menekültek és migránsok számára. Ezen túlmenően elindították a polgármesterekkel való célzott együttműködést. Az uniós városfejlesztési menetrend és partnersége keretében több várost, partnert és nemzeti hatóságot is mozgósítanak a menekültek és a migránsok integrálása végett. A Bizottság azt is javasolta, hogy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálata foglaljon magában egy szabályzási módosítást, amely egy elkülönített beruházási prioritást vezet be, hogy könnyebb legyen az ilyen fajta integrációt célzó intézkedések meghozatala. Az ERFA foglalkozik a menekültek és migránsok hosszú távú, európai társadalmi és gazdasági integrációjával, és kiterjed például a lakhatási és gyermekgondozási infrastruktúrába vagy az induló innovatív üzleti vállalkozásokba való beruházásokra. Az ESZA és az IFK legalább 1,2 millió migránst, harmadik országbeli állampolgárt vagy kisebbségi csoportba tartozó személyt támogatott 2016 végéig.