[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 22.7.2009

COM(2009) 384 végleges

2009/0107 (AVC)

Javaslat:

A TANÁCS RENDELETE

az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezésekről szóló 1083/2006/EK rendeletnek egyes követelmények egyszerűsítése és a pénzügyi irányításhoz kapcsolódó egyes rendelkezések tekintetében történő módosításáról

INDOKOLÁS

1. a javaslat háttere

- A javaslat indokai és célkitűzései

A jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság jelentős kihívások elé állította az Európai Uniót. Az Európai Unió Tanácsa 2008. december 11–12-i ülésén ezért jóváhagyta az európai gazdaságélénkítési tervet, amely az európai gazdaságoknak a mostani kihívásokhoz való gyorsabb alkalmazkodását szolgáló, elsőbbséget élvező intézkedések meghozatalára irányul.

Jóllehet a válság negatív hatásainak ellensúlyozására közösségi és nemzeti szinten már számos fontos intézkedést hoztak, ideértve a kohéziós politikára vonatkozó közösségi jogi keret módosításait is, a pénzügyi válságnak a reálgazdaságra és a munkaerőpiacra kifejtett tényleges hatása csak most kezd széles körben jelentkezni. A június 3-án közzétett, „Közös elkötelezettség a foglalkoztatásért” című közleményében a Bizottság további intézkedéseket javasolt a munkahelyteremtés ösztönzésére és a válság munkahelyeket fenyegető hatásainak ellensúlyozására.

A tagállamok pénzügyi forrásaira nehezedő nyomás erősödik, és e nyomás enyhítése érdekében a közösségi források jobb felhasználásán és a rendelkezésre álló alapok igénybevételének felgyorsításán keresztül további intézkedéseket kell hozni a válság kezelésére. A fent említett közleményben leírtak szerint elsősorban fokozni kell az ESZA-nak a gyors gazdaságélénkítő csomagok finanszírozására való felhasználását.

A mostani válság kezelésében a kohéziós programok zökkenőmentes végrehajtása különösen fontos, hiszen ezek képezik a reálgazdaság megsegítésének leghatékonyabb és legrelevánsabb eszközét. A 2007–2013-as időszakra rendelkezésre álló 347 milliárd EUR pénzügyi forrással a kohéziós politika hatékony támogatást nyújt mind a költségvetési stabilitás megőrzéséhez, mind az Európai Unió tagállamaiban és régióiban megvalósuló állami beruházásokhoz.

A tapasztalatok azt mutatják, hogy nagyobb erőfeszítésekre van szükség a közösségi források irányításának megkönnyítéséhez annak érdekében, hogy felgyorsuljon a finanszírozás áramlása azon kedvezményezettek felé, akiket a gazdasági visszaesés a legsúlyosabban érint. Decemberi ülésén az Európai Tanács támogatta „a Kohéziós Alapból és a strukturális alapokból finanszírozott programok végrehajtásának felgyorsítására és az eljárások egyszerűsítésére” irányuló javaslatokat. Ez a javaslat ezért további egyszerűsítő elemeket tartalmaz azzal az átfogó célkitűzéssel, hogy gyorsabbá váljon a tagállamok és a régiók társfinanszírozott beruházásainak megvalósítása, és erősödjön a finanszírozásnak a gazdaság egészére kifejtett hatása.

- Háttér-információk

A mostani válság a reálgazdaságot érzékenyen érinti, mivel a bankok által tapasztalt nehézségek és a szigorodó hitelfeltételek visszafoghatják a háztartások fogyasztását és az üzleti beruházásokat is, visszaesnek az innováció támogatása, valamint a technológiai és ipari fejlesztések, ami negatív hatást gyakorol a GDP-re és a foglalkoztatásra.

A válság hátrányosan érinti a tagállami költségvetéseket is, és az alábbiakban kifejtett növekvő munkanélküliség ennek fontos tényezője. Egyrészt a segélyekre jogosultak számának növekedése automatikusan nyomás alá helyezheti a költségvetési forrásokat. Ezzel egyidejűleg az emberek foglalkoztatásban tartása vagy az ismételt munkábaállása érdekében hozott aktív munkaerő-piaci intézkedések végrehajtása még fontosabbá válik. Tekintettel a költségvetések általános nehézségeire a tagállamok államháztartási forrásainál súlyos likviditási gondok merülhetnek fel az aktív munkaerő-piaci intézkedések végrehajtása miatt. Ennek következményeként az ilyen intézkedéseket éppen akkor halaszthatják el, amikor egyre nagyobb szükség lenne rájuk, és ennek a polgárok látják kárát.

A Bizottság legfrissebb gazdasági előrejelzései szerint az Európai Unió növekedése jelentősen lassulni fog, 2008-ra 1,4 %-ra (vagyis a 2007-es érték felére) esett vissza, 2009-ben 0,2 %-os, 2010-ben 1,1 %-os lesz. E kedvezőtlen gazdasági kilátások várhatóan az országok államháztartásában is éreztetik majd hatásukat. A szakpolitikák változatlan fenntartása mellett a költségvetési hiányok a GDP kevesebb mint 1 %-áról (2007) 2010-re 2,6 %-ig fognak emelkedni. A kormányok által már meghozott sürgősségi intézkedések költségvetési hatását övező bizonytalanság miatt ugyanakkor nehéz megbízható államháztartási előrejelzéseket adni, különösen az adósság területén.

A Bizottság ebben a helyzetben igyekezett hozzájárulni mind az Unión belül, mind annak nemzetközi partnereivel indított vitához arról, hogy mi a legjobb módszer a jelenlegi pénzügyi válság, illetve annak társadalmi-gazdasági következményei kezelésére. Elsősorban gazdaságélénkítő csomagja keretében a Bizottság 2008 decemberében számos szabályozási változást javasolt a kohéziós politika végrehajtási szabályainak egyszerűsítésére, valamint az ERFA- és az ESZA-programok előfinanszírozásának (előlegkifizetések) fokozására. A pótlólagos előlegkifizetések 2009-ben a beruházások előfinanszírozásába 6,25 milliárd EUR azonnali tőkeinjekciót jelentettek az egyes tagállamok részére a 2007–2013-as időszakra megállapított pénzügyi kereten belül. A módosítással a 2009-es előlegkifizetések teljes összege 11,25 milliárd EUR-ra nőtt. A Bizottság javaslatát a Tanács 2009 májusában fogadta el, és mostanra az összes előleget átutalták a tagállamok részére. A Bizottság több alkalommal javasolta a tagállamoknak, hogy a pótlólagos előlegkifizetéseket utalják át a projektvégrehajtásban érintett szervezeteknek a kohéziós politika keretében megvalósított projektek kiadásainak előrehozása érdekében.

- Hatályos rendelkezések a javaslat által szabályozott területen

Az európai gazdaságot ért mostani súlyos megrázkódtatások lerontották a középtávú növekedési kilátásokat, és jelentősen visszafogják a 2009. és 2010. évi reálnövekedést is. A legfrissebb rendelkezésre álló előrejelzések szerint sok nemzetgazdaságban recesszió következett be. Ezek a kedvezőtlen gazdasági kilátások számottevő negatív hatással vannak a tagállamok államháztartására. A kohéziós politika alapvető végrehajtási feltételei terén – amelyek értelmében a strukturális alapok igénybevételéhez nemzeti társfinanszírozásra van szükség – továbbá komoly zavarok állhatnak be.

Ezen felül a 2009 első hónapjait lefedő adatok azt mutatják, hogy az uniós munkaerőpiacok a vártnál hevesebben reagálnak a jelenlegi gazdasági visszaesésre: több ágazatban a vállalatok jelentős létszámleépítéseket jelentenek be, valamint tovább romlanak az üzleti és a fogyasztói várakozások. Az európai munkanélküliek száma meghaladja a 20 milliót, amely 4 millióval több az egy évvel korábbi adathoz képest, és a helyzet továbbra is romlik.

A programok végrehajtásának további gyorsítása és a korábban említett nehézségek leküzdése érdekében a Bizottság egy kiegészítő intézkedést is javasol, amellyel enyhíthető a most tapasztalt nyomás, és amely révén a közösségi finanszírozás a legjobban hasznosul. Az intézkedés elsősorban a polgárok – különösen a munkanélküliek vagy a munkanélküliség által fenyegetettek – szempontjából a legnagyobb hozzáadott értékkel kecsegtető, a válság elleni küzdelemben bevetett eszközökre irányul. Ehhez az intézkedéshez szükség van a kohéziós politika általános rendelkezéseit tartalmazó 1083/2006/EK tanácsi rendelet módosítására, beleértve az Európai Szociális Alap által társfinanszírozott programok időközi kifizetéseinek számítási módszereinek ideiglenes módosítást is, a „Közös elkötelezettség a foglalkoztatásért” című közleményben javasoltak szerint. Ennek értelmében azokban az esetekben, amikor a válság leküzdéséhez szükséges, az ESZA által támogatható munkaerő-piaci intézkedések finanszírozását súlyos likviditási nehézségek hátráltatják, a tagállamok átmenetileg kérhetik, hogy a Bizottság 2009-ben és 2010-ben 100 %-osan térítse vissza a költségeket, kiváltva így ebben az időszakban a nemzeti társfinanszírozást. Az intézkedés célja a fent említett közleményben az ESZA-ra osztott fontos szerep hatékonyságának növelése az olyan aktív munkaerő-piaci intézkedések végrehajtása terén, mint a rövidített munkaidőben dolgozók képzése, a szerkezetátalakítás előrejelzése és kezelése, a képességek fejlesztése, valamint a fiatalok részére magas színvonalú gyakornoki programok biztosítása 2010 végéig. Ezt a javaslatot a tanácsi rendelet módosítását igénylő számos egyéb egyszerűsítő intézkedéssel együtt terjeszti elő a Bizottság.

- Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel

Nem alkalmazható.

2. KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT

- Konzultáció az érdekelt felekkel

A javasolt intézkedések – különösen az egyszerűsítésre irányulók – annak a 2008-ban felállított önálló munkacsoportnak az ülésein fogalmazódtak meg, amely a tagállami érdekelt feleket tömöríti. Az Európai Parlament és az Európai Számvevőszék ugyancsak többször hangoztatta az alapokat szabályozó rendeletek egyszerűsítésére irányuló szándékát.

- Külső szakértők bevonása

Külső szakértők bevonására nem volt szükség.

- Hatásvizsgálat

Ez a javaslat kiegészítője egy sor olyan szabályozási és nem szabályozási intézkedésnek, amelyek mind a kohéziós programok gyakorlati végrehajtásának elősegítését célozzák.

A javaslat, amelynek értelmében az ESZA által társfinanszírozott operatív programok esetén a tagállamok meghatározott ideig (2010 végéig) az operatív programban meghatározott visszatérítési ráta helyett kérhetnék az időközi kifizetési kérelmek 100 %-os visszatérítését, lehetővé teszi, hogy az összes 2009-es és 2010-es igazolt költség a nemzeti költségvetések megterhelése nélkül lehessen visszafizethető, teljes mértékben tiszteletben tartva a programok teljes életciklusára vonatkozó nemzeti társfinanszírozási kötelezettségeket. A 100 %-os visszatérítés alapját a 2009-es és a 2010-es tényleges programvégrehajtás fogja képezni. A visszatérítés arányának ideiglenes megemelése nem érinti a 2005 decemberében a Tanács ülésén tárgyalás útján megszületett pénzügyi kerettervet.

A kohéziós politika szabályainak további egyszerűsítése és pontosítása kétségkívül pozitív hatással lesz a programok végrehajtásának ütemére főleg azáltal, hogy a nemzeti, regionális és helyi hatóságoknak világosabb és kevésbé bürokratikus szabályok állnak majd rendelkezésükre, amelyek révén rugalmasabban lehet a programokat az új kihívásokhoz igazítani.

3. A javaslat jogi elemei

- A javasolt intézkedések összefoglalása

A módosítási javaslatokat két csoportra lehet bontani:

1. A pénzügyi irányítási szabályokhoz kapcsolódó, az ESZA által társfinanszírozott programok gyakorlati végrehajtásának gyorsítására irányuló módosítás az alábbiak szerint:

2. Az ESZA által társfinanszírozott operatív programok időközi kifizetéseinek kiszámítására vonatkozó 77. cikk javasolt módosításának célja a válságellenes intézkedések gyakorlati végrehajtásának megkönnyítése és felgyorsítása és a támogatásnak a polgárokhoz – különösen a leginkább rászorulókhoz, a munkanélküliekhez és a munkanélküliség által fenyegetettekhez – való mielőbbi eljuttatása. A módosítás következtében 2010 végéig – azaz a visszaesés miatt a nemzeti források különösen szűkös időszaka alatt – az időközi kifizetési kérelmeket a prioritási tengely közpénzből való hozzájárulásának 100 %-áig visszatérítik, amennyiben a tagállam élni kíván ezzel a lehetőséggel. Az egyes programokra így kifizetett többletforrást a 95 %-os küszöbérték számításánál fogják figyelembe venni a program zárásakor. Ily módon az eltérés nem változtatja meg az operatív programra érvényes nemzeti társfinanszírozási kötelezettségeket a programozási időszak egészét tekintve, és nem érinti a finanszírozási időszakra vonatkozó pénzügyi keretet sem. Tekintettel arra, hogy meg kell találni az egyensúlyt a közösségi költségvetés keretei és a kohéziós forrásoknak a válság által legsúlyosabban érintett polgárokhoz való eljuttatásának fontossága között, a Bizottság azt javasolja, hogy ez a rendelkezés csak az ESZA által társfinanszírozott operatív programokra vonatkozzon, különösen azokra, amelyek válságellenes intézkedéseket tartalmaznak. Az ESZA a polgárokba való befektetés és a válság foglalkoztatási hatásai elleni küzdelem legfőbb európai eszköze: az ESZA támogatásában évente megközelítőleg 9 millió ember részesül közvetlenül. Ez a támogatás szinte teljes egészében a lisszaboni stratégia és az európai foglalkoztatási stratégia végrehajtására fordítódik.

3. A kohéziós politikát meghatározó szabályok könnyítésére, egyszerűsítésére és egyértelművé tételére irányuló, a programvégrehajtáshoz kapcsolódó módosítások. A módosítások a következő rendelkezéseket érintik:

4. A 39–41. cikk javasolt módosításai két összetevőből állnak. Az egyes alapokra vonatkozó külön rendeletek miatt az ERFA és a Kohéziós Alap, illetve az ERFA-n belül a konvergencia, valamint a regionális versenyképesség és foglalkoztatás célkitűzés keretében eltérően határozzák meg a „környezetvédelem” és a „más területek” projektjeinek tartalmát[1]. Ennek következtében a 39. cikkben szereplő kettős küszöb nem eredményez egyértelmű helyzetet: az alap és a célkitűzés függvényében ugyanaz a projekt más-más küszöbérték alá tartozik. A Bizottság ezért azt javasolja, hogy a 39. cikkben egységesen 50 millió EUR szerepeljen az összes nagyprojektre vonatkozóan. Tekintettel azonban a környezetvédelmi beruházások közösségi jelentőségére a Bizottság fel fogja kérni a tagállamokat, hogy 1) gondoskodjanak valamennyi beruházás – ideértve a rendeletben meghatározott küszöbérték alattiakat is – megfelelő monitoringjáról, és 2) az operatív programokról készített éves jelentésekben számoljanak be a Bizottságnak ezek végrehajtásának előrehaladásáról.

5. A 39–40. cikket és a 41. cikk (1) és (2) bekezdését érintő második módosítás megteremti a lehetőségét annak, hogy egy nagyprojektet több program társfinanszírozzon. Ez különösen az országos vagy közösségi jelentőségű projektek számára fontos, amelyek több régiót fognak át, és amelyeket e lehetőség hiányában mesterségesen több projektre kellene különválasztani.

6. A 44. cikkre vonatkozó módosítási javaslat az európai gazdaságélénkítési tervben az energiahatékonyságra és a megújuló energia használatára fektetett hangsúlyt tükrözi az Európai Unióban. A módosítás megteremti annak a lehetőségét, hogy az egyéb területekhez kidolgozott pénzügyi konstrukciók mellett kifejezetten az ilyen intézkedések támogatására hozzanak létre pénzügyi konstrukciókat.

7. A feleslegesen elvégzendő értékelések elkerülése érdekében a 48. cikkre vonatkozó módosítási javaslat pontosítja, hogy milyen típusú dokumentumra van szükség, és legalább milyen információkat kell megadni az operatív programok felülvizsgálatával összefüggésben.

8. A jövedelemtermelő projektekről szóló 55. cikk javasolt módosításai a jövedelmek monitoringjának egyszerűsítésére, illetve ennek a folyamatnak a programok életciklusához való hozzáigazításra irányulnak. Ennek megfelelően a jövedelmek monitoringjáról szóló rendelkezések érvényességi ideje mostantól a program záródokumentumainak benyújtásával véget ér. Ezzel a megoldással egyrészről elkerülhetővé válnak az olyan helyzetek, amikor a jövedelmeket még évekkel a program lezárása után is ellenőrizni kell, ami által lényegesen csökken a tagállami hatóságokra és a Bizottságra nehezedő adminisztratív teher. A megoldás révén másrészről biztosítható az, hogy a program részére az előrejelzettnél magasabb jövedelmek miatt visszatérített pénzek ne vesszenek el végleg, hanem a programon belül újra felhasználhatóak legyenek. A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével és az alkalmazandó nemzeti szabályokkal összhangban a Bizottság emlékeztet továbbá arra, hogy a műveletek által termelt jövedelmeket a közpénzből való hozzájárulás kiszámításakor minden esetben figyelembe kell venni.

9. Az 56. cikk (3) bekezdését érintő módosítási javaslat annak pontosítására irányul, hogy új kiadási kategóriára csak abban az esetben lesz új elszámolhatósági időpont irányadó, ha ez az új kiadási kategória az operatív program módosításakor jön létre, miközben egy már támogathatónak minősülő kategória bármikor új kiadási tétellel bővíthető a program azonnali módosítása nélkül.

10. Az 57. cikk javasolt módosítása a műveletek tartósságáról szóló cikk alkalmazása hatályának pontosítására irányul. Az 57. cikk (1) bekezdésének jelenlegi változata a végén a b) pontban csak azt határozza meg, hogy infrastruktúraegységekre és termelőtevékenységekre vonatkozik. A javaslat szerint a hatály meghatározása a bekezdés legelejére kerül. Másrészt az ESZA-t illetően a Bizottság azt javasolja, hogy az előírás csak azokra a műveletekre vonatkozzon, amelyek az állami támogatási szabályok hatálya alá tartoznak, és amelyeknél az alkalmazandó állami támogatási szabályban meghatározott időszakon keresztül fenn kell tartani a beruházást vagy a létrehozott munkahelyeket. Ezen felül a javaslat kizárja a rendelkezés alkalmazását a nem csalárd csőd eseteire. Következésképpen kikerülnek a cikk hatálya alól azok a műveletek, amelyek esetében az irányító hatóságtól vagy a kedvezményezettől ésszerűen nem várható el a műveletek tartósságának biztosítása.

11. A 67. cikk módosításának célja az operatív program pénzügyi végrehajtásáról készített éves jelentéshez szükséges információtartalom pontosítása és egyszerűsítése. A javaslat értelmében az operatív program éves végrehajtási jelentéséhez szükséges pénzügyi információkat hozzá kellene igazítani a kifizetési kérelmekben szereplő információkhoz, és a pénzügyi információkat összehasonlíthatóvá kell tenni a program fizikai előrehaladásával kapcsolatos információkkal. Ezzel csökken az irányító hatóságok, a közreműködő szervezetek és a végső kedvezményezettek adminisztratív terhe, a Bizottság pedig összességében jobban összehasonlítható adatokhoz jut a programvégrehajtásról.

12. A 78. cikk (2) bekezdésének a) pontjára vonatkozó módosítási javaslat célja, hogy az állami támogatásokhoz nyújtott előlegekhez kapcsolódó elfogadható garanciák között szerepeljenek a bankok vagy egyéb pénzügyi intézmények által kibocsátott garanciák, valamint az állami intézmények és maguk a tagállamok által biztosított eszközök is. Ez jobban leképezi a használatban lévő különböző garanciaeszközöket és a tagállamok eltérő intézményi felépítését.

13. A 78. cikk (6) és (7) bekezdésének javasolt módosítása közvetlenül a 44. cikk fenti, a pénzügyi konstrukciók az energiahatékonyságra és a megújuló energiákra való kiterjesztésére vonatkozó módosításából következik. A (6) bekezdés d) pontjának módosítása nyomán továbbá a menedzsment díjazása elszámolható költségként lesz kezelhető. Ez jobban megfelel a mindennapi gyakorlatnak, hiszen a pénzügyi konstrukcióknál a menedzsment díjazása normális körülmények között a szerződés elszámolható költségei között szerepel.

14. A 88. cikk a programok részleges lezárásához kapcsolódik, és önmagában is olyan eszközt jelent, amellyel – a dokumentumok megőrzési idejének korlátozása által – lényegesen csökkenthető az irányító hatóságokra, közreműködő szervezetekre és a végső kedvezményezettekre nehezedő adminisztratív teher. A tagállamok viszont jelenleg csak kevésbé vannak ösztönözve a részleges lezárás alkalmazására: a mostani szabályozás szerint a részleges lezárás által érintett műveletekhez kapcsolódó pénzügyi korrekciók nettó korrekciókat jelentenek, azaz az összeg a program számára elveszik. Ez tökéletesen logikus abban az esetben, ha a korrekcióra a Bizottság, az OLAF vagy a Számvevőszék ellenőrzése nyomán kerül sor, hiszen a részleges lezárásba bevont műveleteknek teljes mértékben jogszerűnek és szabályosnak kell lenniük. A tagállamok által észlelt szabálytalanságok esetében ugyanakkor helytállóbb lenne (és egyúttal ösztönözné is a rendszer használatát), ha a tagállamok újból felhasználhatnák a részleges lezárásba bevont művelethez kapcsolódó, általuk korrekcióként beállított összeget. A módosítási javaslat lehetővé tenné a tagállamok részére, hogy a részleges lezárásba bevont műveleteket érintő, a tagállamok által észlelt szabálytalanságokhoz kapcsolódó korrigált összegeket újból felhasználhassák. Az EU intézményei által észlelt szabálytalanságok tekintetében a mostani szabályozás nem változna.

15. A 94. cikk módosítási javaslata a kötelezettségvállalások visszavonására vonatkozó szabályok tekintetében a nagyprojektek esetén nagyobb rugalmasság biztosítására irányul. A visszavonás által érintett időszak kiszámításánál a bizottsági határozat elfogadásának időpontja helyett a javaslat szerint a nagyprojekteknél a kötelezettségvállalás automatikus visszavonására vonatkozó szabályt a nagyprojektre vonatkozó, a rendelet összes követelményének megfelelő pályázatnak a Bizottsághoz történő benyújtásától kell alkalmazni.

16. Jogalap

Az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendelet meghatározza a három alapra vonatkozó közös szabályokat. Az Európai Bizottság és a tagállamok közötti megosztott irányítás elve alapján e rendelet egyes rendelkezései új programozási folyamatot, valamint a programirányításra – ideértve a pénzügyi irányítást – a monitoringra, az ellenőrzésre és a projektértékelésre új előírásokat vezet be.

- A szubszidiaritás elve

A javaslat megfelel a szubszidiaritás elvének, mivel célja, hogy a tagállamoknak az alapok megosztott irányításában betöltött szerepének megerősítése által segítse őket a mostani válság negatív hatásainak mérséklésében.

- Az arányosság elve

A javaslat megfelel az arányosság elvének a következő okok miatt.

A pénzügyi irányítás szabályainak – az ESZA-hozzájárulás ösztönzésére irányuló – javasolt módosítása a válság leküzdését és ezáltal az európai gazdaság élénkítését célozza anélkül, hogy megváltoztatná a kohéziós politika pénzügyi irányítására vonatkozó elveket. Az időközi kifizetések 100 %-os visszatérítését célszerű időben korlátozni, mivel a válság legkritikusabb időszaka várhatóan 2010 végéig lezárul.

Annak érdekében, hogy a tagállamok a programozási időszak egésze alatt élvezhessék az egyszerűsített szabályok előnyeit, egyes rendelkezéseket visszamenőleges hatállyal kell alkalmazni. Tekintettel arra, hogy a módosított 1080/2006/EK rendelet[2] az összes tagállam meglévő lakásállományában az energiahatékonyságra és a megújuló energiák használatára fordított kiadások támogathatóságáról rendelkezik, a 44. cikkre és a 78. cikk (6) bekezdésére vonatkozó módosításokat az említett rendelet hatálybalépésétől kell alkalmazni. A többi intézkedést a Hivatalos Lapban való kihirdetést követő naptól kell alkalmazni tekintve, hogy ezek létfontosságú segítséget nyújtanak a tagállamoknak a válság negatív hatásainak ellensúlyozásában.

- A jogi aktus típusának megválasztása

Javasolt jogi aktus: rendelet.

Más eszközök a következő okok miatt nem lennének megfelelőek:

A Bizottság megvizsgálta, hogy a tagállami gazdaságok és a polgárok érdekében a jogi keret milyen mozgásteret ad a projektek felgyorsítására, valamint feltérképezte a kedvezményezettekre nehezedő adminisztratív teher csökkentésének lehetőségeit is. Az általános rendelet és az egyes alapokra vonatkozó rendeletek legutóbbi módosításai, valamint a 2008. november 26-i és a 2009. június 3-i közleményben előterjesztett nem-szabályozási módosítások mellett a Bizottság az eddigi tapasztalatok alapján úgy véli, hogy az általános rendelet további módosításaira van szükség. E felülvizsgálatok célja a közösségi források lehívásának további könnyítése a projektek elindításakor, felgyorsítva ezzel végrehajtásukat és az ilyen beruházásoknak a reálgazdaságra gyakorolt hatását.

4. Költségvetési hatás

A javaslat nem érinti a kötelezettségvállalási előirányzatokat, mivel nem tartalmaz módosítást a 2007–2013-as programozási időszakra az operatív programokban rögzített maximális ESZA-finanszírozás összegeire vonatkozóan.

Amennyiben a tagállamok 2009-ben és 2010-ben élnek a 100 %-os visszatérítés lehetőségével, ennek hatása lesz a kifizetési előirányzatokra.

A tagállamok kifizetési előrejelzései, illetve a 2009-es költségvetésben és a 2010-es költségvetés tervezetében rendelkezésre álló kifizetési előirányzatok elemzéséből az következik, hogy a 100 %-os visszatérítés alapján az ESZA-programokra 2009-ben és 2010-ben pótlólagosan megközelítőleg maximum 6,6 milliárd EUR-t kellene kifizetni. Ezt a programozási időszak későbbi szakaszában a kifizetési előirányzatok iránti alacsonyabb szükséglet fogja kompenzálni.

Az Európai Szociális Alap pótlólagos előirányzatai felhasználásának szigorú felügyeletére a Bizottság egy monitoringeszközt fog kidolgozni. A 2011. január 1-jétől benyújtott fizetési kérelmekre az adott programról szóló határozatban szereplő rendes társfinanszírozási arány lesz alkalmazandó.

A Bizottság álláspontja szerint a végrehajtás egyszerűsítésére javasolt intézkedések a gyakorlatban jelentősen megnövelhetik a források felhasználásának ütemét, és ezáltal felgyorsulhat az időközi kifizetési kérelmeknek a Bizottsághoz való benyújtása.

2009/0107 (AVC)

Javaslat:

A TANÁCS RENDELETE

az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezésekről szóló 1083/2006/EK rendeletnek egyes követelmények egyszerűsítése és a pénzügyi irányításhoz kapcsolódó egyes rendelkezések tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 161. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament hozzájárulására,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére,

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére,

mivel:

(1) A jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság jelentős kihívások elé állította a Közösséget. Jóllehet a válság negatív hatásainak ellensúlyozására már hoztak fontos intézkedéseket, ideértve a jogi keret módosítását is, a pénzügyi válságnak a reálgazdaságra, a munkaerőpiacra és a polgárokra kifejtett tényleges hatása széles körben csak most kezd érzékelhetővé válni. A tagállamok pénzügyi forrásaira egyre jobban nehezedő nyomás enyhítésére a közösségi források maximális és optimális felhasználásán keresztül további intézkedéseket kell hozni.

(2) A közösségi alapok irányításának megkönnyítése, a tagállamok és a régiók beruházásainak felgyorsítása és a finanszírozás gazdasági hatásának erősítése érdekében tovább kell egyszerűsíteni a kohéziós politika szabályait.

(3) Tekintettel a környezetvédelem meghatározására az egyes alapok és a célkitűzések közötti különbségekből adódóan a koherencia és a konzisztencia biztosítása érdekében helyénvaló egyetlen küszöbértéket alkalmazni a nagyprojekt meghatározására. Tekintettel a környezetvédelmi beruházások fontosságára – ideértve a rendeletben meghatározott küszöbérték alattiakat is –, a tagállamoknak biztosítaniuk kell az összes ilyen beruházás megfelelő monitoringját, és az operatív programok éves végrehajtási jelentésében tájékoztatniuk kell ezekről a Bizottságot.

(4) A több régiót és célkitűzést is lefedő ilyen nagyprojektek végrehajtásának lehetővé tételéhez meg kell teremteni annak a lehetőségét is, hogy a nagyprojektek több operatív programhoz is tartozhassanak. Ez különösen az országos vagy közösségi jelentőségű beruházások szempontjából fontos.

(5) Tekintettel arra, hogy az energiahatékonyságra és a megújuló energiaforrások használatára irányuló intézkedések a közösségi és a nemzeti prioritások között fontos szerepet töltenek be, ezen intézkedések számára a pénzügyi konstrukciókat elérhetővé kell tenni.

(6) A mostani pénzügyi és gazdasági válság miatt az operatív programoknak kiigazításának megkönnyítése érdekében a tagállamoknak értékelés helyett az operatív program felülvizsgálatát alátámasztó elemzést kell készíteniük.

(7) A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével és az alkalmazandó nemzeti szabályokkal összhangban a műveletek által termelt jövedelmeket figyelembe kell venni a közpénzből való hozzájárulás kiszámításakor. A teljes programozási ciklushoz való hozzáigazítása érdekében egyszerűsíteni kell jövedelmek monitoringját.

(8) A jogbiztonság érdekében tisztázni kell, hogy egy kiadás elszámolhatósága csak abban az esetben kezdődik az operatív program felülvizsgálatára irányuló kérelem Bizottsághoz való benyújtásától, ha a kiadás az operatív program felülvizsgálatakor hozzáadott új kiadási kategóriába tartozik.

(9) A műveletek tartósságáról szóló rendelkezés hatályát pontosítani kell. A rendelkezések hatályát különösen azokra az ESZA által társfinanszírozott műveletekre helyénvaló korlátozni, amelyekre a beruházás vagy a létrehozott munkahelyek fenntartási kötelezettségét is magában foglaló állami támogatási szabályok vonatkoznak. A rendelkezés alkalmazását ezen felül ki kell zárni azon műveletek esetében, amelyek – a befejezésüket követően – a termelő tevékenység nem csalárd csőd folytán történő beszüntetése miatt jelentős mértékben módosulnak.

(10) Az operatív program pénzügyi végrehajtásáról készített éves jelentéshez szükséges információtartalmat pontosítani és egyszerűsíteni kell. Az operatív program éves végrehajtási jelentéséhez szükséges pénzügyi információkat ezért célszerű hozzáigazítani a költségnyilatkozatban szereplő információkhoz, és indokolt pontosítani a pénzügyi indikátorok meghatározását is.

(11) A 2009. június 3-i „Közös elkötelezettség a foglalkoztatásért” című bizottsági közleményben körvonalazottak szerint a válság kiteljesedésekor a tagállamoknál a pénzforrások szűkössége miatt fellépő pénzforgalmi problémák ellensúlyozására, valamint a polgárokat és azon belül is a munkanélkülieket vagy a munkanélküliség által fenyegetetteket támogató aktív munkaerő-piaci intézkedések végrehajtásának felgyorsítására korlátozott időtartamra módosítani kell az időközi kifizetések kiszámítására vonatkozó rendelkezéseket. Az operatív programokra a programozási időszak egésze alatt alkalmazandó nemzeti társfinanszírozási kötelezettségek módosítása nélkül ezért helyénvaló, ha a Bizottság az időközi kifizetési kérelmekben szereplő közpénzből való hozzájárulást – amennyiben a tagállam ezt kéri – 100 %-osan téríti vissza az ESZA által társfinanszírozott operatív programok valamennyi prioritási tengelye esetében.

(12) Az állami támogatás kedvezményezettjei részére történő előlegkifizetés egyszerűsítése és az ilyen kifizetésekkel járó pénzügyi kockázat korlátozása érdekében újból meg kell határozni az elfogadható garanciák körét.

(13) A pénzügyi konstrukciókhoz kapcsolódó költségnyilatkozatok követelményeit egyszerűsíteni kell. Ennek részeként a menedzsment díjazását az irányítás költségeivel együtt elszámolható költségnek kell tekinteni.

(14) A konzisztencia miatt indokolt, hogy a tagállamok újra felhasználják a részleges lezárásba bevont műveletekhez kapcsolódó, maguk a tagállamok által észlelt szabálytalanságok nyomán korrigált összegeket.

(15) A tapasztalatok alapján a kötelezettségvállalások automatikus visszavonási szabálya alapján számított, a nagyprojektre szánt összegek csökkentéséhez kezdőidőpontnak helyénvaló az erre a nagyprojektre irányuló, a rendelet összes követelményének megfelelő pályázatnak a Bizottsághoz történő benyújtását tekinteni.

(16) Az egyenlő bánásmód biztosítása, valamint annak érdekében, hogy a tagállamok a programozási időszak egésze alatt élvezhessék az egyszerűsítés előnyeit, a 48. cikk (3) bekezdésének, az 56. cikk (2) és (3) bekezdésének, az 57. cikknek, a 78. cikk (2) bekezdésének és a 78. cikk (6) bekezdése d) pontjának módosításait visszamenőleges hatállyal kell alkalmazni.

(17) Az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és az 1783/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. július 5-i 1080/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet[3] módosította a 397/2009/EK rendelet[4], amely minden tagállamban bevezette a meglévő lakásállományban az energiahatékonyságra és a megújuló energiák használatára fordított kiadások támogathatóságának szabályait. Ezért helyénvaló az energiahatékonysággal és a megújuló energiák használatával kapcsolatos módosításokat a 397/2009/EK rendelet hatályba lépésének napjától alkalmazni.

(18) Amint benyújtották a rendelet összes követelményének megfelelő nagyprojektre irányuló pályázatot, a pályázatban szereplő összegeket védeni kell a kötelezettségvállalások automatikus visszavonásától. A védelmet a programozási időszak kezdete óta benyújtott összes nagyprojektpályázatra visszamenőleges hatállyal alkalmazni kell, különösen a jelenlegi pénzügyi válságra való tekintettel.

(19) Mivel a gazdaság egészére gyakorolt hatások ellensúlyozása érdekében a nemzetközi pénzpiacokat sújtó, korábban sohasem tapasztalt mértékű válság gyors reagálást tesz szükségessé, e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon a többi módosításnak is hatályba kell lépnie.

(20) Az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendeletet[5] ezért ennek megfelelően módosítani kell,

1. cikk

Az 1083/2006/EK rendelet a következőképpen módosul:

(1) A 39. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„ 39. cikk

Tartalom

Az ERFA és a Kohéziós Alap operatív program keretében finanszírozhatja az olyan, munkálatok, tevékenységek és szolgáltatások sorából álló műveletek tekintetében felmerülő költségeket, amelyek célja valamely pontos gazdasági vagy műszaki természetű oszthatatlan feladat elvégzése, amely egyértelműen meghatározott célkitűzésekkel rendelkezik, és amelynek teljes költsége meghaladja az 50 millió EUR-t (a továbbiakban: a nagyprojektek).”

(2) A 40. cikk a következőképpen módosul:

a) a bevezető mondat helyébe a következő szöveg lép:

„A tagállam vagy az irányító hatóság a nagyprojektekről megküldi a Bizottságnak a következő információkat:”

b) A d) pont helyébe a következő szöveg lép:

„d) a nagyprojekt végrehajtásának ütemterve, valamint – amennyiben a végrehajtási időszak várhatóan hosszabb a programozási időszaknál – azok a szakaszok, amelyekre a 2007–2013 közötti programozási időszakban közösségi társfinanszírozást igényelnek;”

(3) A 41. cikk (1) és (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1) A Bizottság – szükség esetén külső szakértőkkel konzultálva, az EBB-t is beleértve – a 40. cikkben említett tényezőkre figyelemmel értékeli a nagyprojektet, annak az érintett operatív program(ok) prioritásaival való összhangját, az említett prioritások céljainak megvalósításához való hozzájárulását, valamint más közösségi politikákkal való összhangját.

(2) A Bizottság a lehető leghamarabb, de legkésőbb a nagyprojektnek a tagállam vagy az irányító hatóság általi benyújtását követő három hónappal határozatot fogad el, amennyiben a benyújtott anyag megfelel a 40. cikkben meghatározottaknak. A határozat meghatározza a fizikai tárgyat, azt az összeget, amelyre az érintett operatív program(ok) prioritási tengelyének társfinanszírozási rátája alkalmazandó, valamint az ERFA-ból vagy a Kohéziós Alapból származó pénzügyi hozzájárulásra vonatkozó éves terv(ek)et.”

(4) A 44. cikk a következőképpen módosul:

a) az első bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A strukturális alapok az operatív program részeként olyan műveletek tekintetében felmerülő költségeket finanszírozhatnak, amelyek az alábbiak támogatásához való hozzájárulásokból állnak:

a) a vállalkozások, főként kis- és középvállalkozások számára kidolgozott olyan pénzügyi konstrukciók, mint például a kockázatitőke-alapok, a garanciaalapok és a hitelalapok;

b) városfejlesztési alapok, azaz a köz- és magánszféra partnerségébe vagy a fenntartható városfejlesztés integrált tervében található projektbe beruházó egyéb alapok; és

c) alapok vagy egyéb ösztönző programok, amelyek hitelt, a visszafizetendő beruházásokhoz garanciákat vagy ezekkel egyenértékű eszközöket biztosítnak az energiahatékonyság javításához és a megújuló energiák használatához az épületekben, ideértve a meglévő lakásállományt is.”

b) a második albekezdés bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:

„Amennyiben ezeket a műveleteket holdingalapokon – azaz több kockázatitőle-alapba, garanciaalapba, hitelalapba, városfejlesztési alapba, illetve az energiahatékonyság javításához és a megújuló energiák használatához az épületekben, ideértve a meglévő lakásállományt is, hitelt, a visszafizetendő beruházásokhoz garanciákat vagy ezekkel egyenértékű eszközöket biztosító alapba vagy egyéb ösztönző programba történő befektetés céljából felállított alapokon – keresztül szervezik, a tagállam vagy az irányító hatóság az alábbiak közül egy vagy több formában hajtja végre ezeket:”

(5) A 48. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3) A programozási időszak során a tagállamok az operatív programok monitoringjához kapcsolódóan értékeléseket végeznek, különösen abban az esetben, ha a monitoring a kezdeti célkitűzésekhez képest jelentős eltérést fed fel. Amennyiben javaslat érkezik az operatív programnak a 33. cikkben említettek szerinti felülvizsgálatára, el kell végezni a felülvizsgálat okainak – az esetleges végrehajtási nehézségére is kiterjedő – elemzését, továbbá elemezni kell a felülvizsgálat várható hatását, ideértve az operatív program stratégiáját érintő hatást is. Az értékelések vagy elemzések eredményeit meg kell küldeni az operatív program monitoring bizottságának és a Bizottságnak.”

(6) Az 55. cikk (3) és (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3) Amennyiben a jövedelmek előzetes objektív becslése nem lehetséges, a művelet befejezésétől számított öt éven belül termelt jövedelmet a Bizottságnak bejelentett költségből le kell vonni.

(4) Amennyiben megállapítást nyer, hogy egy művelet olyan nettó jövedelmet termelt, amelyet a (2) és a (3) bekezdés értelmében nem vettek figyelembe, e nettó jövedelmet az igazoló hatóság legkésőbb az operatív programnak a 89. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti dokumentumai benyújtásakor levonja. A végsőegyenleg-kifizetési kérelmet ennek megfelelően kell korrigálni.”

(7) Az 56. cikkben a (3) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Amennyiben valamely operatív program a 33. cikkben említett módosításakor új kiadási kategóriával egészül ki, az új kiadási kategóriába tartozó kiadás az operatív program módosítására vonatkozó kérelemnek a Bizottsághoz történő benyújtásának napjától elszámolható.”

(8) Az 57. cikk a következőképpen módosul:

a) Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„1. A tagállam vagy az irányító hatóság biztosítja, hogy egy infrastrukturális vagy termelő beruházásból álló művelet csak akkor tartja meg az alapokból származó hozzájárulást, ha a művelet befejezését követő öt éven belül a műveletet illetően nem történik olyan jelentős módosulás, amely valamely infrastruktúraegység tulajdonjogának jellegében bekövetkezett változásból vagy egy termelőtevékenység megszűnéséből ered, és amely a művelet jellegét vagy végrehajtási feltételeit érinti, illetve valamely cégnek vagy közjogi szervnek jogtalan előnyt biztosít.

Az ESZA-hozzájárulásban részesülő műveleteket csak akkor kell úgy tekinteni, hogy nem tartották meg a hozzájárulást, ha ezekre a műveletekre a Szerződés 87. cikke szerinti állami támogatási szabályok alapján a beruházás fenntartására vonatkozó kötelezettség van érvényben, és amennyiben ezek a műveletek a termelőtevékenység megszűnéséből eredően jelentősen módosulnak az említett szabályokban meghatározott időszakon belül.

Az első albekezdésben meghatározott határidőt a tagállamok három évre csökkenthetik a KKV-kba történő beruházás vagy ez ezek által teremtett munkahelyek fenntartása esetén.”

b) a cikk a következő (5) bekezdéssel egészül ki:

„(5) Az (1)–(4) bekezdést nem kell alkalmazni azokra a műveletekre, amelyek a termelőtevékenységnek nem csalárd csőd miatti megszűnéséből eredően jelentősen módosulnak.”

(9) A 67. cikk (2) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b) az operatív program összesített pénzügyi végrehajtását kifejező, a 66. cikk (2) bekezdésében említett pénzügyi indikátorok számszerűsített értékei minden egyes prioritási tengelyre részletezve a következőket:

i. a kedvezményezettek által kifizetett összes igazolt, elszámolható költség és a megfelelő közpénzből való hozzájárulás;

ii. a kedvezményezettek által kifizetett összes elszámolható költség aránya és a program teljes, a közösségi és a kapcsolódó nemzeti részt is magában foglaló finanszírozása;

Adott esetben az átmeneti támogatásban részesülő területeken történt pénzügyi végrehajtást az egyes operatív programokon belül külön be kell mutatni;”

(10) A 77. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„ 77. cikk

Az időközi kifizetések és a végsőegyenleg-kifizetések kiszámításának közös szabályai

(1) Az időközi kifizetések és a végsőegyenleg-kifizetések kiszámítása az egyes prioritási tengelyek tekintetében az adott operatív programról szóló határozatban megállapított társfinanszírozási rátának az igazoló hatóság által igazolt valamennyi költségnyilatkozatban szereplő, az adott prioritási tengely keretében említett elszámolható költségre való alkalmazásával történik.

Ugyanakkor az időközi kifizetéseken és a végsőegyenleg-kifizetéseken keresztüli közösségi hozzájárulás nem haladja meg a közpénzből való hozzájárulást és az operatív program engedélyezéséről szóló bizottsági határozatban az egyes prioritási tengelyek tekintetében megállapított, az alapokból származó támogatás maximális összegét.

(2) Az (1) bekezdés első albekezdésétől eltérve, az ESZA által társfinanszírozott operatív programok esetében a tagállamok által 2010. december 31-ig elküldött költségnyilatkozatok alapján teljesített időközi kifizetéseknél – amennyiben a tagállam a válságellenes intézkedések végrehajtásának megkönnyítése érdekében ezt kéri – a Bizottság kifizetheti az egyes prioritási tengelyekhez tartozó, az igazoló hatóság által igazolt költségnyilatkozatban az adott prioritási tengelynél szereplő közpénzből való hozzájárulás 100 %-át. Amennyiben a tagállam él ezzel a lehetőséggel, a Bizottság ezt a rendszert alkalmazza az adott operatív program 2010. december 31-ig elküldött összes időközi kifizetési kérelmére.

Az első albekezdés alapján kifizetett teljes összeg és az (1) bekezdés első albekezdése alapján számított összeg közötti különbséget a 2010. december 31-e után elküldött költségnyilatkozatok alapján teljesített időközi kifizetések kiszámításához nem kell figyelembe venni. A 79. cikk (1) bekezdésében szereplő rendelkezés céljából és a végső egyenleg kifizetésének kiszámításakor ugyanakkor a különbséget figyelembe kell venni.”

(11) A 78. cikk a következőképpen módosul:

a) a (2) bekezdés a következőképpen módosul:

i. az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a) az előleg megadása valamely tagállamban bejegyzett bank vagy egyéb pénzügyi intézmény által biztosított garanciától függ;”

ii. a szöveg a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az állami intézmények vagy maga a tagállam által garanciaként működtetett mechanizmust az a) pont első albekezdésében említett garanciával egyenértékűnek kell tekinteni.”

b) a (6) bekezdés a következőképpen módosul:

i. a d) pont helyébe a következő szöveg lép:

„d) elszámolható menedzsment költségek és díjak; és”

ii.) a szöveg a következő e) ponttal egészül ki:

„e) az olyan alapokból vagy egyéb ösztönző programokból származó visszafizetendő beruházásokhoz nyújtott hitelek vagy garanciák, amelyek hitelt, a visszafizetendő beruházásokhoz garanciákat vagy ezekkel egyenértékű eszközöket biztosítanak az energiahatékonyság javításához és a megújuló energiák használatához az épületekben, ideértve a meglévő lakásállományt is.”

c) a (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(7) Az operatív programokból a 44. cikkben meghatározott alapokba történő kifizetésekből származó kamatot városfejlesztési alapok esetében városfejlesztési projektek, a visszafizetendő beruházásokhoz hiteleket, garanciákat vagy ezekkel egyenértékű eszközöket nyújtó alapok vagy egyéb ösztönző programok esetében pedig a kis- és középvállalkozásokhoz vagy az energiahatékonyság javításához és a megújuló energiák épületekben – ideértve a meglévő lakásállományt is – történő használatához kapcsolódó pénzügyi konstrukciók finanszírozására kell felhasználni.

A 44. cikkben meghatározott alapokból végzett beruházásokból a művelethez visszajuttatott, vagy a garanciák lehívását követően megmaradt forrásokat az érintett tagállamok illetékes hatóságai városfejlesztési projektek vagy kis- és középvállalkozások javára, vagy az energiahatékonyság javítása és a megújuló energiák épületekben – ideértve a meglévő lakásállományt is – történő használata céljából használják fel.”

(12) A 88. cikk (3) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„Amennyiben azonban a részleges zárónyilatkozatban szereplő műveletet érintő szabálytalanság feltárására a tagállam által végzett ellenőrzés nyomán kerül sor, a 98. cikk (2) és (3) bekezdését kell alkalmazni. A (2) bekezdés a) pontjában említett költségnyilatkozatot megfelelően kiigazítják.”

(13) A 94. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:

„Ha a tagállam a 40. cikkben meghatározott összes követelménynek megfelelő nagyprojektpályázatot nyújt be, az automatikus kötelezettségvállalás-visszavonás által esetlegesen érintett összegek csökkennek az ilyen nagyprojektek által érintett éves összegekkel.

Ha a Bizottság határozatot hoz egy támogatási konstrukció engedélyezéséről, az automatikus kötelezettségvállalás-visszavonás által esetlegesen érintett összegek csökkennek az ilyen támogatási konstrukciók által érintett éves összegekkel.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Az 1. cikk (5) és (7) bekezdését 2006. augusztus 1-jétől, az 1. cikk (8) bekezdését, (11) bekezdése b) pontjának i. alpontját és (13) bekezdését 2007. január 1-jétől, az 1. cikk (4) bekezdését, (11) bekezdése b) pontjának ii. alpontját és (11) bekezdésének c) pontját pedig 2009. június 10-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

1. A JAVASLAT CÍME:

Javaslat: A Tanács XXX/2009/EK rendelete az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezésekről szóló 1083/2006/EK rendeletnek egyes követelmények egyszerűsítése és a pénzügyi irányításhoz kapcsolódó egyes rendelkezések tekintetében történő módosításáról

2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ IRÁNYÍTÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERET

Érintett szakpolitikai terület(ek) és kapcsolódó tevékenység(ek):

Regionális politika: 13 03. költségvetés-tervezési tevékenység

Foglalkoztatási és szociális ügyek: 04 02. költségvetés-tervezési tevékenység

3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK

3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek (korábban: BA–tételek)),

A javasolt új intézkedések végrehajtására 2009-ben és 2010-ben az alábbi költségvetési tételek alapján kerül sor:

- 04 02 17. Konvergencia (ESZA)

- 04 02 19. Regionális versenyképesség és foglalkoztatás (ESZA)

3.2. A fellépés és a pénzügyi hatás időtartama:

A kohéziós programok végrehajtásának elősegítésére a Bizottság – a közösségi finanszírozás lehető legnagyobb mértékű felhasználását lehetővé téve és egyúttal a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét is tiszteletben tartva – az eljárások további egyszerűsítését javasolja.

A javasolt intézkedések közül az ESZA-programok időközi kifizetési kérelmeinek meghatározott ideig (2010 végéig) 100 %-os visszatérítése – az operatív programban meghatározott (alacsonyabb) visszatérítési ráta helyett – közvetlen hatással van a költségvetési forrásokra.

Az intézkedésnek a 2009-es és a 2010-es költségvetésre lennének pénzügyi kihatásai, mivel pótlólagos kifizetési előirányzatok bevonását teszik szükségessé. A visszatérítési ráták megemelésén keresztül megnövelt likviditás segítene előrehozni a válságellenes küzdelemre irányuló projektek kiadásait, továbbá hozzájárulna a válság által leginkább sújtott polgárok támogatásához az egész Európai Unióban.

A 2009-es költségvetésben és a 2010-es költségvetés tervezetében rendelkezésre álló kifizetési előirányzatok elemzéséből az következik, hogy a 100 %-os visszatérítés alapján az ESZA-programokra 2009-ben és 2010-ben pótlólagosan hozzávetőlegesen 6,6 milliárd EUR-t kell kifizetni összesen.

3.3. Költségvetési jellemzők:

Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Csatlakozni kívánó országok hozzájárulásai | A pénzügyi keret fejezete |

04.0217 | nem kötelező | diff | NEM | NEM | NEM | 1b. |

04.0219 | nem kötelező | diff | NEM | NEM | NEM | 1b. |

4. A FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE

4.1. Pénzügyi források

4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintése

Az alábbi táblázatok a javasolt intézkedések 2009-es és 2010-es várható hatásait mutatják.

millió EUR (három tizedesjegyig)

Kiadás típusa | Szakasz száma | n. év | n + 1. év | n + 2. év | n + 3. év | n + 4. év | n + 5. és későbbi évek | Összesen |

Működési kiadások[6] |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | 8.1 | a | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |

Kifizetési előirányzatok | b | 2,500 | 4,100 | n.a | n.a. | n.a. | -6,600 | 0,000 |

A referenciaösszegbe beletartozó igazgatási kiadások[7] |

Technikai és igazgatási segítségnyújtás (NDE) | 8.2.4 | c | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |

TELJES REFERENCIAÖSSZEG |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | a+c | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |

Kifizetési előirányzatok | b+c | 2,500 | 4,100 | n.a | n.a. | n.a. | -6,600 | 0,000 |

A referenciaösszegbe bele nem tartozó igazgatási kiadások[8] |

Személyi és kapcsolódó kiadások (NDE) | 8.2.5 | d | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |

A referenciaösszegbe bele nem tartozó igazgatási kiadások, a személyi és kapcsolódó költségek kivételével (NDE) | 8.2.6 | e | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |

A fellépés indikatív összköltsége

TELJES KÖTELEZETTSÉG-VÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | a+c+d+e | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |

TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | b+c+d+e | n.a | n.a. | n.a | n.a. | n.a. | n.a. | n.a |

A társfinanszírozás részletezése:

millió EUR (három tizedesjegyig)

Társfinanszírozó szerv | n. év | n + 1. év | n + 2. év | n + 3. év | n + 4. év | n + 5. és későbbi évek | Összesen |

…………………… | f | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT társfinanszírozással együtt | a+c+d+e+f | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |

4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőség

( A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással.

( A javaslat miatt a pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.

( A javaslat miatt szükség lehet az intézményközi megállapodás[9] rendelkezéseinek alkalmazására (azaz a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a pénzügyi keret módosítására).

4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás

( A javaslatnak nincs hatása a bevételre

( A javaslatnak van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:

MEGJEGYZÉS: A bevételre gyakorolt hatás kiszámításának módszerével kapcsolatos részleteket és észrevételeket külön mellékletben kell feltüntetni.

millió EUR (egy tizedesjegyig)

A fellépést megelőzően [n-1. év] | A fellépés után |

A személyi állomány teljes létszáma | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |

5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK

5.1. Rövid vagy hosszú távon megvalósítandó célkitűzések

Mivel az ESZA által támogatott operatív programok visszatérítési rátájának átmenetileg 100 %-ra történő megemelése a kedvezményezettek által kifizetett tényleges kiadásokhoz kapcsolódik, így az amellett, hogy növelné a nemzeti, regionális és helyi hatóságokhoz, illetve a kedvezményezettekhez eljutó pénzek összegét, egyben ösztönözné a válságellenes és a válság által leginkább sújtott polgárok támogatására irányuló intézkedéseket is. A 100 %-os társfinanszírozási szabály és az operatív programról szóló határozatban meghatározott társfinanszírozási ráta közötti különbséget a Bizottság nem fogja figyelembe venni, amikor 2011-ben visszatér a programra meghatározott társfinanszírozási ráta alapján történő számításhoz. A különbséget ugyanakkor a végső egyenleg kifizetésének kiszámításakor és az 1083/2006/EK rendelet 79. cikke (1) bekezdésében szereplő rendelkezések alkalmazásakor figyelembe kell venni.

5.2. A közösségi részvételből adódó többletérték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiája

A fokozottabb rugalmasság és a megnövekedett likviditás révén az operatív programok végrehajtása jobban ellen fog tudni állni a mostani gazdasági visszaesés negatív hatásainak, és olyan ütemű végrehajtást tesz lehetővé, amellyel elérhetővé válik a növekedés és a foglalkoztatás fokozása.

A 2009-ben és 2010-ben megnövelt visszatérítési ráták hozzá fognak járulni az európai gazdaságélénkítési csomag célkitűzéseihez, amelyek a jövő munkahelyeinek és ismereteinek megteremtésén keresztül az európai régiók gazdasági növekedésének ösztönzésére irányulnak.

5.3. A javaslat céljai, az attól várt eredmények, illetve a kapcsolódó mutatók a tevékenységalapú irányítás keretében

A kohéziós politika szabályainak további egyszerűsítése pozitív hatásokat hoz a programok gyakorlati megvalósítása szempontjából. A megnövelt rugalmassággal a tagállamok mozgástere kiszélesedik, és ez megfelel jelenlegi szükségleteiknek.

5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)

Jelölje meg a fellépés végrehajtásához választott módszert (módszereket).

Centralizált irányítás

ٱ közvetlenül a Bizottság által

ٱ közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:

ٱ végrehajtó ügynökségek

ٱ a Közösségek által létrehozott, a költségvetési rendelet 185. cikke szerinti szervek

ٱ tagállami közintézmények/közfeladatot ellátó szervek

ٱ Megosztott vagy decentralizált irányítás

ٱ a tagállamokkal

ٱ harmadik országokkal

ٱ Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg)

6. MONITORING ÉS ÉRTÉKELÉS

6.1. Monitoring rendszer

Az Európai Szociális Alap pótlólagos előirányzatai felhasználásának felügyeletére a Bizottság monitoringeszközt fog kidolgozni. A 2011. január 1-je után benyújtott fizetési kérelmekre az adott programról szóló határozatban szereplő rendes társfinanszírozási arány lesz alkalmazandó.

6.2. Értékelés

6.2.1. Előzetes értékelés

Az igen gyors reakciót igénylő szükséghelyzet miatt az előzetes értékelésre nem került sor.

6.2.2. Időközi/utólagos értékelés nyomán hozott intézkedések (hasonló, korábbi tapasztalatok tanulsága)

n.a.

6.2.3. A későbbi értékelések feltételei és gyakorisága

n.a.

7. Csalás elleni intézkedések

NEM ALKALMAZANDÓ.

8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE

8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségei

Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig)

n. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. év |

Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak (XX 01 01.) | A*/AD | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |

B*, C*/AST | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott állomány | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |

A(z) XX 01 04/05. jogcímcsoportból finanszírozott egyéb állomány | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |

ÖSSZESEN | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |

8.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírása

n.a.

8.2.3. A Személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó személyi állomány eredete

(Több eredethely megjelölése esetén kérjük az álláshelyek számát minden eredethelyre vonatkozóan megadni).

( A felváltandó vagy meghosszabbítandó program irányításához jelenleg hozzárendelt álláshelyek

( Az n. évre vonatkozó éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már hozzárendelt álláshelyek

( A következő éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárásának a keretében igénylendő álláshelyek

( Az érintett szolgálat állományán belül átcsoportosítandó álláshelyek (belső átcsoportosítás)

( Az n. évben szükséges, de az éves politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben nem előirányozott álláshelyek

8.2.4. A referenciaösszegbe beletartozó egyéb igazgatási kiadások (XX 01 04/05. – Igazgatási kiadások)

millió EUR (három tizedesjegyig)

Költségvetési tétel (szám és megnevezés) | n. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. és későbbi évek | ÖSSZESEN |

Egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtás | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |

- belső | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |

- külső | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |

Technikai és igazgatási segítségnyújtás összesen | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |

8.2.5. A referenciaösszegbe bele nem tartozó személyi és kapcsolódó költségek

millió EUR (három tizedesjegyig)

A személyi állomány típusa | n. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. és későbbi évek |

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (XX 01 01.) | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) (nevezze meg a költségvetési tételt) | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |

A (referenciaösszegbe bele NEM tartozó) személyi és kapcsolódó költségek összesen | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |

Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak

Adott esetben hivatkozni kell a 8.2.1. pontra.

n.a.

Számítás – A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány

Adott esetben hivatkozni kell a 8.2.1. pontra.

n.a.

8.2.6. A referenciaösszegbe bele nem tartozó egyéb igazgatási kiadások

millió EUR (három tizedesjegyig) |

n. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. és későbbi évek | ÖSSZESEN |

XX 01 02 11 01 – Kiküldetések | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |

XX 01 02 11 02 – Ülések és konferenciák | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |

XX 01 02 11 03 – Bizottságok | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |

XX 01 02 11 04 – Tanulmányok és konzultációk | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |

XX 01 02 11 05 – Információs rendszerek | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |

2. Egyéb irányítási kiadások összesen (XX 01 02 11.) | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |

3. Egyéb igazgatási jellegű kiadások (a költségvetési tétel megadása mellett) | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |

A (referenciaösszegbe bele NEM tartozó) személyi és kapcsolódó költségeken kívüli igazgatási kiadások összesen | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |

Számítás - A referenciaösszegbe bele nem tartozó egyéb igazgatási kiadások

n.a.

[1] Az 1080/2006/EK rendelet 4–5. cikke az ERFA-ra, illetve az 1084/2006/EK rendelet 2. cikke a Kohéziós Alapra vonatkozóan.

[2] Az Európai Parlament és a Tanács 397/2009/EK rendelete (2009. május 6.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló 1080/2006/EK rendeletnek az energiahatékonyságba és a megújuló energiaforrásokba való lakásberuházások támogathatósága tekintetében történő módosításáról, HL L 126/3., 2009.5.21.

[3] HL L 210., 2006.7.31., 1. o.

[4] HL L 126., 2009.5.21., 3. o.

[5] HL L 210., 2006.7.31., 25. o.

[6] Olyan kiadások, amelyek nem tartoznak az érintett xx. cím xx 01. alcíme alá.

[7] A(z) xx. cím xx 01 04. jogcímcsoportja alá tartozó kiadások.

[8] A(z) xx 01. alcím alá tartozó, a(z) xx 01 04. és a(z) xx 01 05. jogcímcsoporton kívüli kiadások.

[9] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.

[10] Szükség esetén, azaz ha a fellépés időtartama hat évnél hosszabb, a táblázat további oszlopokkal bővíthető.