Albánia szintén fokozta operatív együttműködését az irreguláris migráció által leginkább érintett tagállamokkal. Hatékony, ugyanakkor ideiglenes intézkedés Albánia azon közelmúltbeli gyakorlata, hogy a határátkelőhelyeken „kilépési interjúkat” végez, amelyet az utazók alapvető jogainak tiszteletben tartásával kell végrehajtani. Albánia arra is erőfeszítéseket tett, hogy a babrrui új nyílt központ megépítése révén növelje a menedékkérők befogadására vonatkozó kapacitását, valamint javítsa a befogadási feltételeket a Görögországgal közös határon.

Ami az irreguláris migrációval kapcsolatos kihívásokat illeti, 2016 második fele és 2017 első fele között a belépés megtagadásának aránya jelentősen nőtt, az illegális tartózkodások aránya pedig enyhén csökkent. Bár a vízummentességet élvező államok körében még mindig az albán állampolgárok nyújtják be a legtöbb menedékjog iránti kérelmet az EU-ban, ez 2017 első felében 28 %-kal csökkent az előző év második feléhez képest (17 165-ról 12 440-re). 2015 és 2016 között a beléptetés megtagadásának aránya 91 %-kal nőtt (15 835-ről 30 305-re), az illegális tartózkodás aránya pedig 30 %-kal csökkent (47 755-ről 33 445-re), míg a menedékjog iránti kérelmek száma 54 %-kal csökkent (66 715-ről 30 840-ra). A menedékjog iránti kérelmek pozitív elbírálásának aránya alacsony (2015-ben 1,84 %, 2016-ban 2,61 %) volt. 2015 és 2016 között a kiutasítási határozatok száma 19 %-kal csökkent, 39 310-ról 31 975-re. A visszafogadás jól működik, az ország gyorsan eleget tesz a tagállamok visszafogadási megkereséseinek, és a visszatérési arány jelentősen emelkedett: a 2015. évi 86 %-ról 2016-ra 129 %-ra.

A vízumliberalizációs követelmények értékelése azon országokra vonatkozik, amelyek a vonatkozó cselekvési tervek és ütemtervek szerint sikeresen lezárták a vízumliberalizációs párbeszédet, azaz a nyugat-balkáni országokra és a keleti partnerség országaira. A jelentés az egyes országok tekintetében azonosított konkrét területekre összpontosít, amelyek tekintetében további nyomon követésre és fellépésekre van szükség a vízumliberalizációs folyamat keretében elért előrelépés folyamatosságának és fenntarthatóságának biztosítása érdekében. Ezért tehát e jelentés nem terjed ki azon követelményekre és kötelezettségvállalásokra, amelyek végrehajtása stabilan halad. A Bizottság részletesen beszámol a bel- és igazságügy területén fennálló – a vízumliberalizációs kötelezettségvállalások végrehajtása szempontjából is fontos – tágabb értelemben vett helyzetről: a nyugat-balkáni országok esetében a bővítési csomag keretében, a keleti partnerség országai esetében pedig a vonatkozó társulási megállapodások végrehajtása keretében. E jelentés a legutolsó vonatkozó jelentések elfogadásának időpontjától, azaz a nyugat-balkáni országok tekintetében a vízumliberalizációt követő ellenőrzésről szóló ötödik jelentés 2015 februári, a keleti partnerség országai tekintetében pedig a vízumliberalizációról szóló utolsó eredményjelentéseknek a Moldovai Köztársaságra vonatkozóan 2013 decemberi, Ukrajnára és Grúziára vonatkozóan 2015 decemberi elfogadásával kezdődő időszakot értékeli.

Általánosságban továbbra is teljesülnek a vízumliberalizációs követelmények. A végrehajtás további javítása várható, különösen az irreguláris migrációval kapcsolatos kihívások kezelése érdekében. A következő területekkel kell foglalkozni:

Ami az irreguláris migrációval kapcsolatos kihívásokat illeti, 2016 második fele és 2017 első fele között a megtagadott beléptetések és az illegális tartózkodások száma stabil maradt. 2016 második fele és 2017 első fele között a bosznia-hercegovinai állampolgárok által 38 %-kal kevesebb (2 340-ról 1 440-ra) menedékjog iránti kérelmet nyújtottak be az EU-ban (2 340-ról 1 440-ra). A beléptetés megtagadására vonatkozó adatok 2015 és 2016 között már stabilak voltak (2015-ben 5 185, míg 2016-ban 5 150 ügy), csakúgy, mint az illegális tartózkodásra vonatkozó adatok (2015-ben 3 585, 2016-ban pedig 3 645 ügy). A menedékjog iránti kérelmek száma 2015 és 2016 között 51 %-kal csökkent (9 100-ról 4 495-re). Az elismerő menekültügyi határozatok aránya 2015-ben 3,50 %, 2016-ban pedig 4,20 % volt. 2015 és 2016 között a kiutasítási határozatok száma 10 %-kal csökkent (5 675-ról 5 080-ra). Ebben az időszakban a visszaküldési arány stabil, 73 % körüli volt. A visszafogadás terén a tagállamokkal folytatott együttműködés zökkenőmentes és kielégítő, ugyanakkor az erőfeszítéseket fenn kell tartani.

Általánosságban továbbra is teljesülnek a vízumliberalizációs követelmények. A végrehajtás további javítása várható. A következő területekkel kell foglalkozni:

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság kidolgozta saját súlyos és szervezett bűnözés általi fenyegetettség-értékelését, valamint egy Szerbiával és Montenegróval közös értékelést is. Ami a bűnüldözést illeti, a kábítószer-kereskedelem visszaszorítására irányuló erőfeszítések nyomán egyre több, különösen kannabisz és szintetikus kábítószer-szállítmányt foglaltak le, valamint számos kábítószer-kereskedő szervezetet számoltak fel. A terrorizmus elleni küzdelemre irányuló erőfeszítések felügyeletére nemzeti koordinátort neveztek ki. Javult a bűnüldözési együttműködés a nyugat-balkáni partnerekkel, Olaszországgal és Szlovéniával, valamint az operatív együttműködés az Europollal. Bár az Eurojusttal kötött együttműködési megállapodás hatályba lépett, az együttműködés nagyon korlátozott, és nem került sor új kapcsolattartó pont kijelölésére.

Ami a szervezett bűnözést illeti, a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból származó bűnszervezetek a kábítószer-kereskedelemben és -forgalmazásban vesznek részt, különös tekintettel a heroinra. Az országból továbbra csempésznek is az EU-ba régészeti tárgyakat, kegytárgyakat és kulturális javakat. Egyes bűnözői csoportok a sportot érintő korrupciós ügyekben is részt vesznek, különösen a sportfogadási csalások terén. A Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság területén áthaladva visszatérő külföldi terrorista harcosok szintén kockázatot jelentenek.

Bosznia-Hercegovina 2016 márciusában elfogadta a 2016–2020-as időszakra szóló migrációs és menekültügyi stratégiát és cselekvési tervet, amelynek célja a migrációkezelésre vonatkozó stratégiai keret javítása. A menedékjogról szóló új törvény 2016 februárjában lépett hatályba annak érdekében, hogy tovább harmonizálja az ország menekültügyi politikáját a nemzetközi normákkal és az uniós vívmányokkal, különösen a menedékkérők és a nemzetközi védelemben részesülők munkára, oktatásra, szociális és egészségügyi jólétre, a családok újraegyesítésére és a visszaküldés tilalmának elvére vonatkozó jogai tekintetében.

Közrend és közbiztonság



A szervezett bűnözés tekintetében Bosznia-Hercegovina állampolgárai az EU-n belüli vagyon elleni szervezett bűncselekmények tekintetében leggyakrabban jelentett nemzetiségek közé tartoznak. Az országból származó bűnszervezetek lakásbetörésekben, erőszakos betörésekben, szélhámosságban, valamint a nyugat-balkáni útvonalon zajló emberkereskedelemben és tiltott kábítószer-kereskedelemben vesznek részt. Az ország egyben a különböző tagállamokban ellopott járművek célországa is. Bosznia-Hercegovinában továbbra is jelentős fegyverkészletek vannak, amelyek a tűzfegyver-kereskedelem szempontjából kockázatot jelentenek.

2016 augusztusában operatív együttműködési megállapodást írtak alá az Europollal, amelynek célja, hogy támogassa az országot a szervezett bűnözés, a terrorizmus és a nemzetközi bűncselekmények egyéb formáinak megelőzésében és az ellenük való küzdelemben. Ezt követően 2017 májusában megállapodást írtak alá arról, hogy összekötő tisztviselőt küldenek az Europol központjába. Jelenleg folyik a nemzeti Europol kapcsolattartó pont kijelölésével kapcsolatos munka. Fokozni kell az emberkereskedelem kezelését célzó intézkedéseket. Ki kell dolgozni az emberkereskedelem átfogó, multidiszciplináris és áldozatközpontú megközelítését, és javítani kell az áldozatok azonosítását.

Általánosságban továbbra is teljesülnek a vízumliberalizációs követelmények. A végrehajtás további javítása várható. A következő területekkel kell foglalkozni:

·Az EU és Bosznia-Hercegovina közötti visszafogadási megállapodás hatékony végrehajtásának folytatása, szükség esetén azzal, hogy a fennmaradó uniós tagállamokkal kötnek végrehajtási jegyzőkönyveket; még több figyelmet kell fordítani a határidők betartására és az azonosítási folyamatok javítására;

·A határellenőrzések szigorítása oly módon, hogy az teljes mértékben tiszteletben tartsa az utazók alapvető jogait;

·Magas szintű tájékoztató kampány szervezése az irreguláris migráció által különösen érintett területekre irányuló vízummentes utazással kapcsolatos jogokról és kötelezettségekről;

·A kiszolgáltatott helyzetben lévő lakosságnak nyújtott támogatás fokozása, amelynek célja, hogy elősegítse a hosszú távú társadalmi-gazdasági integrációjukat;

·További erőfeszítésekre van szükség az emberkereskedelem problémájának megoldása érdekében;

·A korrupció és a szervezett bűnözés esetében fokozni kell a pénzügyi nyomozások alkalmazását.

Montenegró

Irreguláris migráció, beleértve a visszafogadást

Ami az irreguláris migrációval kapcsolatos kihívásokat illeti, 2016 második fele és 2017 első fele között a tendenciák a belépés megtagadása tekintetében enyhe, az illegális tartózkodások száma tekintetében pedig jelentős emelkedést jeleznek. A számok abszolút értéke azonban továbbra is alacsony. A montenegrói állampolgárok által az EU-ban benyújtott menedékjog iránti kérelmek száma 2016 második fele és 2017 első fele között 36 %-os csökkent (795-ről 510-re). 2015 és 2016 között a beléptetés megtagadására vonatkozó adatok 385-ről és 335-re, azaz 13 %-kal, az illegális tartózkodásra vonatkozó adatok pedig 770-ről és 570-re, azaz 26 %-kal csökkentek. A menedékjog iránti kérelmek száma 2015 és 2016 között jelentősen csökkent (4 115-ről 1 830-ra, ami 56 %-os csökkenést jelent). Az elismerő menekültügyi határozatok aránya alacsony (2015-ben 1,63 %, 2016-ban 1,75 %) volt. 2015 és 2016 között a montenegrói állampolgárokra vonatkozó kiutasítási határozatok száma stabil maradt (2015-ben 1 565, 2016-ban pedig 1 500). Az EU tagállamai nagyon jó együttműködésről számoltak be a visszafogadás terén, és a Montenegróba irányuló visszatérési arány 2016-ban 160 % volt, ami a vízumliberalizációs követelmények teljesítését követően a vízummentességet élvező országok közül a legmagasabb. Ugyanakkor továbbra is alacsony az uniós tagállamok által a harmadik országok állampolgáraira vonatkozóan kiadott visszafogadási kérelmek elfogadási aránya.

2016-ban elfogadták a visszafogadási megállapodások alapján visszaküldött személyek visszailleszkedésére vonatkozó, a 2016–2020 közötti időszakra szóló stratégiát. Az integrált migrációkezelés 2017–2020 közötti időszakra vonatkozó stratégiájának elfogadását követően hatályba lépett az átfogó stratégiai keret, és előrelépés történt e területen az uniós vívmányokkal való jogharmonizáció tekintetében. A 2017 augusztusában létrehozott tárcaközi munkacsoport nyomon követi e stratégia végrehajtását.

Közrend és közbiztonság



A szervezett bűnözés tekintetében Montenegró az illegális dohánytermékek EU-ba irányuló kereskedelmének központja. Az országból származó bűnszervezetek különösen aktívak a kokainkereskedelemben. A montenegrói bűnszervezetek a súlyos bűncselekményekből és szervezett bűnözésből származó jövedelem tisztára mosásáról és újbóli befektetéséről ismertek.