INDOKOLÁS

1.A javaslat tárgya

E javaslat tárgya az Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításáról szóló vegyes bizottsági határozat tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

2.A JAVASLAT HÁTTERE

2.1.Az EGT-megállapodás

Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) egyenlő jogokat és kötelezettségeket biztosít a belső piacon az EGT polgárai és gazdasági szereplői részére. A megállapodás értelmében a négy alapszabadságra vonatkozó uniós jogszabályokat a 30 EGT-tagország mindegyikében, vagyis az uniós tagállamokban, Norvégiában, Izlandon és Liechtensteinben alkalmazni kell. Ezenfelül az EGT-megállapodás olyan fontos területeken való együttműködésre is kiterjed, mint a kutatás és fejlesztés, az oktatás, a szociálpolitika, a környezetvédelem, a fogyasztóvédelem, a turizmus és a kultúra, amelyek együttesen „kísérő és horizontális politikák” néven ismeretesek. Az EGT-megállapodás 1994. január 1-jén hatályba lépett. Az Európai Unió a tagállamaival együtt az EGT-megállapodás részes fele.

2.2.Az EGT Vegyes Bizottság

Az EGT-megállapodás kezeléséért az EGT Vegyes Bizottság felelős. Az EGT Vegyes Bizottság az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével kapcsolatos véleménycsere fóruma. Határozatait konszenzussal hozza meg, és azok a felekre nézve kötelező érvényűek. Az EU részéről az EGT-ügyek koordinációja az Európai Bizottság Főtitkárságának feladata.

2.3.Az EGT Vegyes Bizottság tervezett jogi aktusa

Az EGT Vegyes Bizottság az EGT-megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításáról szóló EGT vegyes bizottsági határozatot (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus) tervezi elfogadni.

Az Európai Unión belüli értékpapír-kiegyenlítés javításáról és a központi értéktárakról, valamint a 98/26/EK és a 2014/65/EU irányelv, valamint a 236/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. július 23-i 909/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet a 2019. február 8-i 18/2019 EGT vegyes bizottsági határozat belefoglalta az EGT-megállapodásba, és arra az EGT-megállapodás IX. mellékletének 31bf. pontja hivatkozik.

Az EGT-megállapodás IX. melléklete 31bf. pontjában szereplő c) kiigazítás eltérést biztosít Liechtenstein számára annak lehetővé tétele érdekében, hogy a liechtensteini pénzügyi közvetítők számára a 909/2014/EU rendelet 25. cikkének (2) bekezdésében említett szolgáltatásokat már nyújtó vagy Liechtensteinben már fióktelepet létesített harmadik országbeli központi értéktárak a 2019. február 8-i 18/2019 EGT vegyes bizottsági határozat hatálybalépésétől számított legfeljebb öt évig továbbra is nyújtsanak ilyen szolgáltatásokat.

A tervezett jogi aktus célja, hogy Liechtenstein kérésére az EGT-megállapodás IX. melléklete 31bf. pontjának c) kiigazításában meghatározott eltérést 2024. február 8-án túl is meghosszabbítsa az eltérés alkalmazási időszakára, amely nem haladhatja meg az EGT Vegyes Bizottság [2023 februárjában várható] határozatának hatálybalépésétől számított hét évet. A tervezett jogi aktus ezért lehetővé tenné a 909/2014/EU rendelet 25. cikkének (2) bekezdésében említett szolgáltatásokat Liechtensteinben pénzügyi közvetítők számára már nyújtó vagy Liechtensteinben már fióktelepet létesített harmadik országbeli központi értéktárak számára, hogy a tervezett jogi aktus hatálybalépésének időpontjától számított legfeljebb hét éven keresztül továbbra is nyújtsanak ilyen szolgáltatásokat. Mindazonáltal a javaslattervezet azt is meghatározza, hogy az EGT-megállapodás IX. mellékletének 31bf. pontjában szereplő c) kiigazítást felül kell vizsgálni, ha a 909/2014/EU rendelet 25. vagy 69. cikke ezen időszak alatt módosul.

Az EGT-megállapodás 103. és 104. cikkének megfelelően a tervezett jogi aktus kötelező lesz a felekre nézve.

2.4.Egyéb elemek

A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

Liechtenstein helyzete (3. c) kiigazítás)

Liechtensteint és Svájcot szerződések sűrű hálózata köti össze egymással, ideértve konkrétan az 1923. évi vámegyezményt és az 1980. évi valutaszerződést, amelynek értelmében (a már 1921 óta hivatalos pénznemeként a svájci frankot használó) Liechtenstein Svájc valutaövezetébe tartozik. A pénzügyi szolgáltatási ágazatban a valutaszerződés előírja egyes svájci jogi és közigazgatási szabályok közvetlen alkalmazandóságát (vö. a valutaszerződés mellékletei). Ennek eredményeként egyes pénzügyi közvetítőknek (pl. bankok, befektetési vállalkozások) meg kell felelniük a Svájci Nemzeti Bank (SNB) jelentéstételi követelményeinek annak érdekében, hogy lehetővé váljon a monetáris politika végrehajtása. A közös gazdasági és valutatérség hagyományosan megszilárdította a két ország közötti gazdasági kapcsolatokat, amelyek Liechtenstein EGT-megállapodáshoz való csatlakozását követően is fennmaradtak.

Ezen okok miatt a liechtensteini pénzügyi piac teljes mértékben integrálódott a svájci pénzügyi piaci infrastruktúrákba, és nagymértékben támaszkodik azokra. A jelenlegi rendszer esetleges zavara kihívást jelenthet a liechtensteini pénzügyi piaci szereplők számára. A 3. c) kiigazítás ezért úgy rendelkezik, hogy a liechtensteini pénzügyi közvetítők számára a központi értéktárakról szóló rendelet (CSDR) 25. cikkének (2) bekezdésében említett szolgáltatásokat már nyújtó vagy Liechtensteinben már fióktelepet létesített harmadik országbeli központi értéktárak engedélyt kaphatnak az EGT Vegyes Bizottság csatolt határozattervezetének hatálybalépésétől számított legfeljebb 7 éven keresztül a 25. cikk (2) bekezdésében említett szolgáltatások nyújtására. Mindazonáltal a javaslattervezet azt is meghatározza, hogy az EGT-megállapodás IX. mellékletének 31bf. pontjában szereplő c) kiigazítást felül kell vizsgálni, ha a 909/2014/EU rendelet 25. vagy 69. cikke ezen időszak alatt módosul.