HU    HU HU 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 20.5.2009 
SEC(2009) 640 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
amely a következ ő dokumentumot kíséri:  
 
Javaslat: 
 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE 
 
az európai Föld-megfigyelési programról  (GMES – Globális környezetvédelmi és 
biztonsági megfigyelés) és annak kezdeti üzemszer ű működéséről 
(2011–2013) 
  
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA  
  
 
{COM(2009) 223} 
{SEC(2009) 639}  
HU 2   HU ÖSSZEFOGLALÓ 
A hatásvizsgálatot a bizottsági szolgálato k készítették az európai Föld-megfigyelési 
programról (GMES – Globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés) és annak kezdeti 
üzemszer ű működéséről (2011–2013) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló 
bizottsági javaslat alátámaszt ására. A hatásvizsgálat a költségvetési rendelet végrehajtási 
szabályainak1 21. cikke (1) bekezdésének megfelel ően tartalmaz egy el őzetes értékelést is. 
A GMES társfinanszírozása jelenleg és a jöv őben is európai, kormányközi és nemzeti szinten 
történik, a különböz ő szereplők közötti partnerségek alapján. Az EU egyrészt koordinálja 
ezeket a partnerségeket, másrészt kezeli sa ját GMES-hozzájárulását, amely fejlesztési 
tevékenységekb ől és egy üzemszer ű működési szakaszból áll. 
A fejlesztési tevékenységek tekintetében ez a hozzájárulás jelenleg f őleg a hetedik és hatodik 
kutatási keretprogram2 kutatási tevékenységeinek fina nszírozását jelenti. Az els ő üzemszer űen 
működő szolgáltatások, a katasztr ófaelhárítási és a szárazf öld-figyelési szolgáltatás 
finanszírozása a szárazföldi témakör néhány más, már üzemszer űen működő eleme (Corine 
felszínborítás-figyelés, városatlasz) mellett el őkészítő munkaként történik. 
A következ ő évtized elején ( 2011–2013) az üzemszer űen működő szolgáltatás már nagyobb 
léptékű lehet. Beruházásokra lehet szükség az adatfeldolgozó lánchoz szükséges megfelel ő 
infrastruktúra felállításához és a korábbi kutatás során kife jlesztett prototípusokon alapuló 
sorozatgyártáshoz. A hetedik kutatási keretprogr am kutatási-fejlesztési eszköz, és így nem 
feladata a GMES kezdeti üzemszer ű működését támogatni olyan mértékben, ahogy a 
tartósabb m űködés ezt megkívánná. Megfelel ő mechanizmusokat kell tehát létrehozni egy 
közösségi fellépéshez. A javasolt rendelet ezt a célt szolgálja. A teljes üzemérték ű GMES-
program, amelynek alapján a teljes GMES-kezdeményezéshez való közösségi hozzájárulást hosszú távon finanszírozni lehet, a következ ő többéves pénzügyi keret tárgyid őszakában 
várható (2014-t ől). A GMES 2013 utáni teljes fina nszírozási igényét meghatározott 
költségmegosztási elvek és a szolgáltatások te rjedelmén alapuló költségelemzés alapján még 
elemeznie kell a Bizottságnak. 
Ebben az összefüggésben emlékeztetni kell rá, hogy a GMES hosszú távú finanszírozását a 
modulszer űség elve alapján kell kidolgozni. Ez azt jelenti, hogy a GMES szolgáltatások 
terjedelmének újabb b ővítéseit és a GMES minden további fejl ődését a költséghatékonyság, a 
felhasználói igények és a közösségi szakpolitikai  érdekek kritériuma alapján kell értékelni. A 
                                                
 
1 A Bizottság 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom rendelete az Európai Közösségek általános 
költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletr ől szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 
végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 357., 2002.12.31., 1. oldal), 
amely legutóbb a 2007. április 23-i 478/2007/E K, Euratom bizottsági rendelettel (HL L 111., 
2007.4.28., 13. o.) módosult. 
2 A 6. kutatási keretprogramban az EU 100 millió eurót költött GMES-projektekre, míg az ESA további 
100 millió eurót ruházott be GMES-szolgáltatások elemeit érint ő projektekbe. A hetedik kutatási 
keretprogram „Együttm űködés” cím ű programjának űrtechnológiai témaköre keretében az EU 2007 és 
2013 között 430 millió eurót szán GMES-szolgáltatásokat érint ő projektekre és az ezekhez a 
szolgáltatásokhoz beszerzend ő adatokra. Az EU a 7. kutatási keretprogram űrtechnológiai témaköréb ől 
további 624 millió euróval járul hozzá az ESA GMES- űrkomponensre vonatkozó programjához, ami 
mindösszesen 2246 millió eurót (2008-as állapot) tesz ki (beleértve az ESA-tagállamoktól származó 
pénzeszközöket is). 
HU 3   HU 2011–2013 id őszakot illet ően a GMES kezdeti üzemszer ű működésének keretében a 
következő területeken folyó tevékeny ségeket kell finanszírozni: 
• katasztrófaelhárítá si szolgáltatások, 
• szárazföld-figyelési szolgáltatások, 
valamint kiegészít ő tevékenységeket, mint például: 
• intézkedések a szolgáltatások felhasznál ók általi igénybevéte lének támogatására, 
• hozzáférés az adatokhoz, 
• a GMES űrkomponense. 
A GMES kezdeti üzemszer ű működéséhez a tevékenységek kiválasztása a következ ő konkrét 
szempontok alapján történt: 
• megfelelő műszaki kiforrottság, 
• a folytonosság 2008–2010 id őszakban folytatott el őkészítő munkákkal, 
• a szakmai felhasználóként m űködő szolgáltatások igazolt fejl ődési potenciálja, 
• a szolgáltatók gazdasági szerepl ők és így felhagynának a tevékenységekkel az EU további 
beavatkozása nélkül, míg a tenger- és a lé gkörfigyelés területén a szolgáltatásokat f őleg 
olyan közintézmények nyújtják, amelyek a te vékenységeket 2013-ig közösségi támogatás 
nélkül is folytatni tudják (noha feltehet ően kevésbé ambiciózusan), és 
• a katasztrófaelhárítási szolgált atások tekintetében egyértelm űen előnyösebb lenne, ha a 
polgári védelmi hatóságok 2014 helyett már 2011-ben üzemszer űen működő rendszert ől 
kapnák a katasztrófaelh árítási térképeket. 
A hatásvizsgálat az érintettetekkel folytatott széles kör ű konzultáción alapul, amely 
megerősítette, hogy környezetvédelmi és szakpolitikai szempontból szükség van a GMES-
szolgáltatásokra. Ha nem volnán ak EU által koordinált üzemszer űen működő 
katasztrófaelhárítási és szárazföld-figyelési  szolgáltatások a 2011–2013 id őszakban, akkor a 
következő problémákkal kellene szembenézni: 
• fennállna a veszélye annak, hogy amikor a jelenlegi kutatási projektek befejez ődnek (2011-
ben), a javasolt rendelet által lefedett id őszakban a polgári védelmi hatóságok vagy 
egyáltalán nem tudnának hozzáférni katasztróf aelhárítási térképekhez, vagy továbbra is 
saját maguk koordinálatlanul készítenék ezek et, és ez esetben nagyon drágán beszerezhet ő 
adatokra kellene hagyatkozniuk, 
• a szárazföld-figyelési szolgált atások felhasználói (például  a környezetvédelmi hatóságok) 
hasonló problémával néznének szembe 2011 és 2013 között, ideértve azt is, hogy az 
érintett termékek nem állnának folyamatos an rendelkezésükre, és nem tudnának ésszer ű 
feltételek mellett Föld-megfigye lési adatokat (különösen m űholdas adatokat) beszerezni, 
• a 2011–2013 id őszakban a kezdeti üzemszer űen működő szárazföld-figyelési és 
katasztrófaelhárítási szolgáltatásokat lehet ővé tévő közösségi fellépés nélkül fennáll a 
HU 4   HU veszélye annak, hogy a kísérleti üzemel ő szolgáltatásokat biztosító kutatási projektek és a 
2014-től teljes üzemérték ű GMES-program által nyújtott sz olgáltatások elfogadhatatlan 
mértékben elszakadnak egymástól, 
• fennáll a veszélye annak, hogy a kutatási tevékenység vége és a teljes üzemérték ű működés 
2014 utáni beindulása közötti hosszú kimaradás jelent ősen gyengítené az ágazat 
versenyképességének növekedésé t és az üzletileg életképes megoldások keresését 2011 és 
2013 között. 
Mindezeket figyelembe véve, a javaso lt rendelet konkrét céljai a következ ők: 
• a polgári védelmi hatóságok által igénybe vehet ő katasztrófaelhárítá si szolgáltatások 
lehetőségének megteremtése, 
• az európai (többek között környezetvédel mi) hatóságok által igénybe vehet ő szárazföld-
figyelési szolgá ltatások lehet őségének megteremtése, 
• hozzájárulás a környezeti információk el őállításához és nyilvános hozzáférhet őségéhez, 
• a Föld-megfigyelés szakmai felhasználójaként tevékenyked ő szektor növekedésének 
ösztönzése a foglalkoztatás, az innováció és a nemzetközi versenyképesség tekintetében. 
A rendeletjavaslat m űködési célkit űzései a következ ők: 
• Az alábbi, 2011 és 2013 között üzemszer űen működő katasztrófaelhárítási szolgáltatások 
lehetőségének megteremtése: 
– európai térképészeti szolgáltatás katasztrófaelhárításhoz, és 
– termékintegrálás kata sztrófaelhárításhoz. 
• Az alábbi, 2011 és 2013 között üzemszer űen működő szárazföld-figyelési szolgáltatások 
lehetőségének megteremtése: 
– időszakos felszínborítási térképezési szolgáltatás, 
– dinamikus szárazföld-figyelési tevékenys égek, beleértve az éghajlatváltozás 
nyomon követését segít ő alapvető éghajlati paramétereket. 
• Kiegészít ő tevékenységek 2011 és 2013 között, ideértve az üzemszer űen működő 
szolgáltatások felhasználók általi igénybevételének el ősegítését, a szolgáltatásokhoz 
szükséges adatbeszerzés segítését és a GMES- űrkomponens m űködésének segítését célzó 
intézkedéseket. 
A hatásvizsgálat 3. fejezetében meghatáro zott célok megvalósítására számba vett 
szakpolitikai választási lehet őségek a következ ők: 
• alapforgatókönyv (nincs intézkedés), 
• 1. opció: csak nyitott koordinációs együttm űködés, 
• 2. opció: szabályozási beavatkozás, 
HU 5   HU • 3. opció: közösségi finanszírozás. 
Ezek a lehet őségek nem zárják ki egymást. Valószín űleg lehet őség van mindhárom 
kombinálására. Az átláthatóság kedvéért azonban az egyes lehet őségek hatásainak elemzése 
külön-külön történt. Továbbá , a GMES kezdeti üzemszer ű működésének megvalósítása a 
„Globális környezetvédelmi és biztons ági megfigyelés (GMES): Teszünk bolygónk 
biztonságáért!” cím ű közleményben (COM(2008) 748, 2008.11.12.) és az azt kísér ő 
hatástanulmányban részletesen ismertetett irán yítási rendszerben történik. Végül, a különböz ő 
opciók elemzése azon a feltételezésen alapul, hogy a GMES-adatokhoz és infromációkhoz teljes kör űen és nyíltan hozzá lehet férni. A Bizottság továbbra is vizsgálja, hogy a piaci 
lehetőségek megnyílása és a költségala pú díjfelszámítás esetleg lehet ővé tenné-e 2014 után a 
közpénzfelhasználás arányának csökkentését. 
Az alábbi táblázat a fenti célok  és a költséghatékonyság elvének tükrében összehasonlítja a 
választási lehet őségeket. 
Lehető
ség A célok és a hozzájuk tartozó előnyök elérésének valószín űsége
 Összköltség (a közösségi és a tagállami 
költségvetések együtt)  Költséghatéko
nyság  
1 + Közösségi költségvetés: 
•Előirányzatok - 
•Emberi er őforrások + 
•Igazgatási kiadások + A 
tagállamo
knál 
felmerülő 
költségek 
 
++++ + 
2 + Közösségi költségvetés: 
•Előirányzatok - 
•Emberi er őforrások + 
•Igazgatási kiadások + A 
tagállamo
knál 
felmerülő 
költségek 
  
++++ + 
3 +++ Közösségi költségvetés: 
•Előirányzatok ++ 
•Emberi er őforrások + 
•Igazgatási kiadások + A 
tagállamo
knál 
felmerülő 
költségek 
+++ +++ 
A célok elérésének valószín űségét a hatásvizsgálat 5.2.1., 5. 3.1. És 5.4.1. Szakasza tárgyalja. 
Az 1. és 2. választási lehet őséggel a következ ők miatt valószín űleg nem érhet ők el a GMES 
kezdeti üzemszer ű működésének konkrét céljai: i. a szolgá ltatásokat összeu rópai jelleggel 
kellene nyújtani, ami problémákat jelentene, ii. több tagállamban nincs meg a szükséges 
kapacitás és szaktudás, és iii.  a fenntarthatóság hiánya (f őleg költségvetési okokból). 
Az 5.4. szakasz és az V. melléklet számszer űsíti a célok maradéktalan megvalósulása esetén 
realizálódó el őnyöket. A viszonyítási évben (2012) a GMES-hez közvetlenül kapcsolódó éves 
HU 6   HU előnyök: 135 millió EUR árvízi szolgáltatások, 9 millió EUR erd őtűzzel kapcsolatos 
szolgáltatások, legalább 75 millió EUR erd őirtás és 56 millió EUR várostervezés esetében, 
figyelembe véve, hogy ezek a számok i. konzervatív  feltételezéseken alapulnak, és ii. nem 
tartalmaznak olyan lehetséges el őnyöket, amelyek például a vulkánkitörések és földrengések 
miatti katasztrófaelhárításhoz, sem olyanokat, amelyek a mez őgazdaságban és 
vidékfejlesztésben végbemen ő hatékonyságnövekedéshez kapcsolódnak. 
A költségek tekintetében nem elegend ő csak a közösségi költsége kkel foglalkozni, amelyek a 
GMES kezdeti üzemszer ű működésének teljes id őszakára (2011–2013) összesen 
150 millió eurót tennének ki (ebb ől 43 millió EUR a kísér ő kutatási tevékenységek 
finanszírozása a hetedik kutatás i keretprogramból). Figyelembe kell venni a tagállami szinten 
felmerülő költségeket is. Noha a tagállamoknál felmerül ő költségekre nincs részletes becslés, 
a Corine felszínborítás-figyelési programból szár mazó korábbi tapasztalatok és az EGT által 
szolgáltatott adatok alapján ezek a közösségi költségek háromszorosát tehetik ki. A 
feltételezés szerint mind az 1., mind a 2. opció  nagyobb általános költségeket eredményezne 
az EU és a tagállamok számára, a következ ők miatt: i. a szolgáltatásokhoz szükséges adatok 
drágább beszerzése, mivel nem lehet kihasz nálni a méretgazdaságosságot és a jobb vev ői 
alkupozíciót, és ii. teljesen decentralizált szol gáltatás esetén párhuzamos infrastruktúráknak 
kell kialakulniuk. 
A 2011–2013 id őszakra ezért a preferált lehet őség a harmadik, mivel a hatásvizsgálat 
kimutatta, hogy ebben az esetbe n i. a GMES kezdeti üzemszer ű működésének konkrét céljai 
nagy valószín űséggel teljesülnek, és ii. csökkenhetnek  az általános költségek, például a 
szolgáltatásokhoz szükséges adat ok központosított beszerzésével.  A közösségi finanszírozás 
egyébként mindenképpen koordináci ós tevékenységgel jár. A java solt rendelet által lefedett 
időszakban valószín űleg nem fog hatályba lépni kifejezetten a GMES-r ől szóló közösségi 
szabályozás. 
Az értékelés három szakaszban történik (el őzetes, időközi és utólagos). A hatásvizsgálat 
mellett a Bizottságnak értékeléseket kell készítenie a következ őkről: i. előkészítés, és ii. 
adathozzáféréssel kapcsolatos tevékenysége k, hogy el lehessen készíteni az üzemszer ű 
működés els ő munkaprogramját. Ezenkívül legkés őbb 2012 végéig közbens ő értékelő 
jelentést kell készíteni. Végül a kezdeti üzemszer ű működés befejeztével utólagos értékelést 
kell végezni. 
A Bizottság biztos ítja, hogy az üzemszer űen működő katasztrófaelhárítási és szárazföld-
figyelési szolgáltatások keretében kötött szerz ődések és támogatási szerz ődések előírják a 
Bizottság általi, szükség esetén helyszíni – szúrópróbaszer ű ellenőrzést is magában foglaló – 
felügyeletet és pénzügyi ellen őrzést, valamint a Számvev őszék általi ellen őrzéseket. Szükség 
esetén a Bizottság a program felügyelete és  megvalósítása során igénybe veheti küls ő műszaki 
szakértők segítségét is. A helyszíni ellen őrzések eredménye alapján a Bizottság – szükség 
esetén – biztosítja az ered etileg jóváhagyott pénzügyi hozzáj árulás mértékének, illetve 
kiutalási feltételeinek, valamint a ki fizetések ütemezésének a módosítását. 
A pénzügyi felügyelet mellett a Bi zottság olyan mechanizmusoka t is alkalmazni fog, amelyek 
garantálják a szolgáltatások folyamatosan jó min őségét. Végül a Bizottság felhasználói 
fórumokat fog szervezni, hogy biztosítsa a szolgáltatások felhas ználó-központúságát.