[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 10.10.2005

COM(2005) 480 végleges

2005/0204 (CNS)

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

a menekültügy és bevándorlás területét érintő tagállami intézkedésekkel kapcsolatos kölcsönös tájékoztatási eljárás létrehozásáról {SEC(2005)1233}

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKLÁS

1. A javaslat háttere és célja

Az Európai Unió egyik legfontosabb célkitűzése a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség létrehozása. Ezzel összefüggésben szükség van közös bevándorlás- és menekültpolitika létrehozására, ahogy ezt az Európai Tanács által 1999-ben elfogadott tamperei program is leszögezi, illetve 2004-ben a hágai programban megerősíti („A szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés megerősítése az Európai Unióban”). E közös politikáknak a közös jogalkotási aktusok elfogadásán, illetve a kölcsönös bizalom fokozásán kell alapuljanak: mindez a nemzeti politikák jobb összehangolása, szorosabb gyakorlati együttműködés, illetve rendszeres, tagállamok és a Bizottság közti információcsere révén valósulhat meg.

Az Amszterdami Szerződés hatályba lépése óta sok közös intézkedést fogadtak el a menekültügy és a bevándorlás területén, ugyanis a Közösség és a tagállamok az említett területeken osztoznak a jogalkotási hatáskörökön. Ennek ellenére a tagállamok fontos szerepet töltenek be ezen a területen, illetve folyamatosan új nemzeti intézkedéseket fogadnak el, amelyek néhány esetben hatást gyakorolhatnak más tagállamokra vagy a Közösség egészére.

Valójában a schengeni övezetben a határellenőrzések hiánya, a közös vízumpolitika, az EU-tagállamok közti szoros gazdasági és szociális kapcsolatok, valamint a közös menekült- és bevándorláspolitikák elmúlt évek során történt kialakulása közvetett következményeként egy tagállam által elfogadott menekültügyi és bevándorlási intézkedéssorról egyre inkább valószínűsíthető, hogy hat egy másik tagállamra is. Egy szigorúan korlátozó bevándorláspolitika például egy tagállamból a szomszédosokba terelheti el a migráció irányát, illetve egy szabályozási eljárás illegális bevándorlókat vonzhat egy olyan tagállamba, ahonnan a későbbiekben a szabályosan kivándorlók sokkal könnyebben tudnak más tagállamokba eljutni. Egyéb nemzeti menekültügyi és bevándorlási intézkedések, például egyebek között a nemzetközi védelem biztosítására vonatkozó eljárások, a biztonságos származási ország meghatározása, a harmadik országbeliek befogadási programjai – beleértve a kvótákat is – az integrációs intézkedések terén bekövetkező változások, hatást gyakorolhatnak más tagállamokra vagy a Közösség egészére.

Mindezek a fejlemények teljes mértékben igazolják egy hivatalos tájékoztatási eljárás létrehozását a tagállamok között, illetve a Bizottsággal, hiszen ez tovább bővíti az információcsere és a nemzeti intézkedések megvitatásának lehetőségeit a menekültügy és a bevándorlás területén.

A Bizottság és a Tanács luxemburgi elnöksége 2005. február 11-én levelet juttatott el a bel- és igazságügyi miniszternek azzal kapcsolatban, hogy szükség van egy korai előrejelző rendszer létrehozására a tagállami közigazgatások között a menekültügy és bevándorlás területén; ez a rendszer összehangoltabb megközelítéshez vezethet a tagállamok közti menekült- és bevándorláspolitika terén. A Bel- és Igazságügyi Tanács 2005. február 24-i ülésén került sor először a vélemények összevetésére egy ilyen jellegű rendszer létrehozásával kapcsolatban. Elvben minden tagállam örömmel fogadta egy ilyen rendszer létrehozását, és a Tanács 2005. április 14-én következtetéseket fogadott el „a tagállamokban a bevándorlás- és menekültpolitikával megbízottak kölcsönös tájékoztatási rendszere” elfogadásáról, a Bizottságot pedig felkérte hivatalos jogalkotási javaslat beterjesztésére.

A Bizottság mindig is a migráció jelenségével kapcsolatos fokozott információcsere szükségességét hangsúlyozta. A tagállamok minden bizonnyal hasznot húznak a javasolt tájékoztatási eljárásból, hiszen ezáltal pontosabb betekintést nyernek más tagállamok politikáiba, illetve lehetővé válik számukra az egymás közötti koordináció fejlesztése. A tagállamok megismerhetik más tagállamok nézeteit abban az esetben, ha véleménycserére kerül sor egy adott nemzeti intézkedéstervezettel kapcsolatban, még mielőtt az elfogadott jogszabállyá válna. Végezetül az új uniós jogszabályok megalkotására vonatkozó tárgyalások is tökéletesednek a nemzeti politikák jobb összehangolása, illetve fokozottabb kölcsönös ismerete és a kölcsönös bizalom eredményeképpen.

Végezetül a javasolt kölcsönös tájékoztatási eljárást a tagállamok és a Bizottság közti együttműködési és tájékoztatási mechanizmusok és struktúrák szélesebb keretei közt kell szemügyre venni. A Bizottság szándéka meglévő rendszerek, struktúrák és hálózatok egyszerűsítése és egybeolvasztása közösségi szinten, hogy csökkentse a tagállamokra, illetve a Bizottságra magára háruló igazgatási terheket.

2. A javaslattal kapcsolatban már meglévő rendelkezések

- A Bizottság 1988. június 8-án határozatot fogadott el a tagsággal nem rendelkező országokra vonatkozó bevándorlási politikákkal kapcsolatos előzetes értesítési és konzultációs eljárás meghatározásáról (HL 1988, L 183.). A határozattal létrehozott tájékoztatási és konzultációs mechanizmust azonban valójában soha nem alkalmazták a tagállamok. A menekült- és bevándorláspolitikákra vonatkozó új közösségi keretek révén elavulttá válnak e bizottsági határozat rendelkezései.

- A közösségi jogalkotás[1] bizonyos rendelkezései azt a kötelezettséget róják a tagállamokra, hogy tájékoztassák a Bizottságot azoknak a nemzeti jogszabályi rendelkezéseknek a szövegéről, amelyek az említett irányelvek által taglalt területeket érintik. Ezen irányelvek, illetve a javasolt határozattervezet alapján nyújtandó tájékoztatás hasonló jellegéből adódóan, elkerülhető a dupla munkavégzés a határozattervezet révén létrehozott tájékoztatási eljárás tagállami közvetítő csatornaként történő alkalmazásával az említett irányelvek szerinti kötelezettségeik teljesítésére.

3. Konzultáció

2005. február 24-én a Bel- és Igazságügyi Tanács ülése keretében informális ad-hoc megbeszélésre került sor egy előzetes tájékoztatási és konzultációs rendszer létrehozásáról. A legtöbb tagállam pozitívan reagált az ilyen jellegű rendszerrel kapcsolatos közös elnökségi/bizottsági javaslatokra. 2005. március 17-én került sor a tagállami szakértők ad-hoc találkozójára Brüsszelben abból a célból, hogy megvitassanak egy, a bizottsági szolgálatok által készített nem hivatalos dokumentumot, amely a javasolt rendszer fő elemeit vázolta fel.

4. A javasolt intézkedés összefoglalása

A kölcsönös tájékoztatási eljárás megkövetelné a tagállamoktól, hogy tájékoztassák a többi tagállamot és a Bizottságot azokról az intézkedésekről, amelyeket a menekültügy és bevándorlás terén terveznek – legkésőbb ezek közzétételekor. Csak azokról az intézkedésekről kell tájékoztatást adni, amelyek hatást gyakorolhatnak más tagállamokra vagy a Közösség egészére. Bizonyos bírósági és közigazgatási határozatok tartoznak az említettek közé.

A fent említett tájékoztatást nyújtó tagállamok kötelesek összefoglalót készíteni erről a Közösség egy másik hivatalos nyelvén is.

A tájékoztatás továbbítása egy, a Bizottság által működtetett, webalapú hálózaton keresztül történik. Ezt a webalapú hálózatot használják a 2. pontban említett irányelvek szerint előírt tájékoztatásnak a Bizottsághoz való eljuttatására..

Egy-egy tagállam vagy akár a Bizottság kiegészítő tájékoztatást kérhet egy egyedi intézkedéssel kapcsolatban. Egy egyedi nemzeti intézkedés véleménycsere tárgyát is képezheti – azon tagállam részvételével természetesen, amelynek intézkedése e véleménycsere hátterében áll – illetve a Bizottság és az összes többi, résztvenni kívánó tagállam közreműködésével. Az ilyen jellegű véleménycserék célja a közös érdeklődésre számot tartó problémák feltárása, ebből következően a viták nem szavazással, illetve bármilyen, az érintett tagállamnak szóló ajánlással zárulnak.

5. Jogalap

A tanácsi határozat az EK-Szerződés 66. cikkén alapszik. 2004. május 1. óta – a Nizzai Szerződés 67. cikkéről szóló jegyzőkönyv értelmében – ezeket az intézkedéseket tanácsi minősített többségi szavazás és az Európai Parlamenttel történő konzultáció révén fogadják el.

Az EK-Szerződés IV. címe nem alkalmazandó az Egyesült Királyságra és Írországra, hacsak az illető tagállamok másként nem határoznak a Szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyvben szereplő eljárással kapcsolatban. Hasonlóképpen a IV. cím Dániára sem alkalmazandó, a Szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyvből következően.

6. Szubszidiaritás

A szubszidiaritás elvével összhangban a javasolt intézkedés célkitűzését – nevezetesen egy kölcsönös tájékoztatási és a nemzeti menekültügyi és bevándorlási intézkedésekkel kapcsolatos véleménycserére alkalmas fórum létrehozását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az előirányzott intézkedés hatásai miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók.

A közös jogalkotási aktusok sikere a menekültügy és a bevándorlás területén a nemzeti politikák összehangoltabb megközelítésétől függ. Ebben az összehangolásban a határozatban javasoltakhoz hasonló új eszközökre van szükség: ezek egy olyan mechanizmuson alapszanak, amely a tagállamok közti, illetve a Bizottsággal folytatott azon információ- és véleménycserét teszi lehetővé, amelyre nemzeti szinten nem kerülhet sor. Ha a tagállamok nem tájékoztatják egymást menekült- és bevándorláspolitikájuk alakulásáról, fennáll annak a veszélye, hogy az eltérő és ellentmondó politikák torzulásokhoz vezetnek a bevándorlás területén, beleértve a menedékkérőket is, és az ezekre a területekre vonatkozó hatékony közös cél elérését veszélyeztethetik.

7. Arányosság

A javaslat arra korlátozódik, hogy a menekültügyre és bevándorlásra vonatkozó nemzeti intézkedésekkel kapcsolatos, a tagállamok és a Bizottság közti információcserét mozdítsa elő.

A javasolt rendszer nem ró aránytalan terheket a tagállamokra, hiszen fő feladatuk abból áll majd, hogy néhány dokumentumot küldjenek el az ezen határozat által létrehozott, webalapú rendszeren. Abban az esetben, ha egy nemzeti intézkedéssel kapcsolatban véleménycserét kezdeményeznek, egy-egy tagállam egyetlen kötelezettsége abból áll majd, hogy egy őt képviselő személyt küldjön erre a véleménycserére azért, hogy az illető részletesen ismertesse a véleménycsere tárgyát képező nemzeti intézkedés alkotó elemeit, illetve meghallgassa a többi tagállam ezzel kapcsolatos nézeteit.

A pénzügyi teher minimális, hiszen a javasolt intézkedés révén meghatározott véleménycseréket összevonják más bizottsági tanácsadói csoportok üléseivel, ezáltal pedig csökkentik az utazási és szállásköltségeket a tagállamok számára. A Bizottság általános célkitűzése a javasolt tanácsi határozattal az, hogy leegyszerűsítse a már meglévő struktúrákat a tagállami együttműködés számára a menekültügy és a bevándorlás területén.

Ezt a tájékoztatási rendszert a Bizottság fogja üzemeltetni a már meglévő IDA telematikai hálózat felhasználásával, amely elkülönülő kommunikációs csatornák megalkotását teszi lehetővé minimális költségekkel – anélkül, hogy jelentős befektetésre lenne szükség.

2005/0204 (CNS)

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

a menekültügy és bevándorlás területét érintő tagállami intézkedésekkel kapcsolatos kölcsönös tájékoztatási eljárás létrehozásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 66. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[2],

tekintettel az Európai Parlament véleményére[3],

mivel:

(1) Az Európai Tanács 2005. november 4-én egy többéves programot hagyott jóvá hágai program néven – a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség megerősítésére – amely a menekültügy, a bevándorlás, a vízumok és határőrizet terén megnyilvánuló közös politika második fázisának kialakítását követeli meg 2004. május 1-től kezdődően, többek között a tagállamok közti szorosabb gyakorlati együttműködésen, illetve egy jobb információcserén alapulva.

(2) A közös menekült- és bevándorláspolitikák alakulása az Amszterdami Szerződés hatályba lépése óta szorosabb függést eredményezett az ezekre a területekre vonatkozó tagállami politikák között, szükségessé téve egy jobban koordinált megközelítést a szabadság, a biztonság és jog érvényesülésén alapuló térség megerősítéséhez elengedhetetlen nemzeti politikák terén.

(3) A 2005. április 14-i ülésen elfogadott következtetésekben a Bel- és Igazságügyi Tanács egy kölcsönös tájékoztatási rendszer létrehozását indítványozta azok között, akik a menekült- és a bevándorláspolitika felelősei a tagállamokban, azon az alapon, hogy tájékoztatásra van szükség a több tagállamra vagy az Európai Unió egészére feltételezhetően hatást gyakorló intézkedésekről, illetve lehetővé kell tenni a tagállamok és a Bizottság közti véleménycserét az érintettek bármelyikének kérésére;

(4) A tájékoztatási eljárásnak a szolidaritáson, az átláthatóságon és a kölcsönös bizalmon kell alapulnia;

(5) Hatékonysági és hozzáférhetőségi okokból a menekültügy és bevándorlás területét érintő nemzeti intézkedésekkel kapcsolatos tájékoztatási eljárás lényegi elemét egy webalapú hálózatnak kell képeznie;

(6) A Bizottság által a menekültügy és a bevándorlás területén elfogadott bizonyos irányelvek megkövetelik a tagállamoktól, hogy tájékoztassák a Bizottságot a nemzeti jogszabályi rendelkezések szövegéről, amelyeket az említett irányelvek által taglalt területeken fogadnak el – azon túl, hogy a végrehajtási rendelkezésekről tájékoztatást adnak. A közigazgatási eljárások leegyszerűsítése végett lehetővé kell tenni a tagállam számára, hogy az ilyen jellegű tájékoztatást a határozat által létrehozott hálózaton keresztül juttassa el;

(7) Mivel e határozat célkitűzéseit – nevezetesen a tagállamok közti információcsere és konzultáció biztosítását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az előirányzott intézkedés hatásai miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket fogadhat el a szubszidiaritás elvével összhangban, ahogy azt a Szerződés 5. cikke megállapítja. Az ugyanazon cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lép túl azon, mint amire szükség van ahhoz, hogy e célkitűzéseket elérjék;

(8) Az Európai Unió létrehozásáról szóló szerződéshez, illetve az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikke alapján Dánia nem vesz részt e határozat elfogadásában, következésképpen az nem kötelező, illetve nem alkalmazható rá.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Tárgy és alkalmazási terület

Ez a határozat létrehoz egy eljárást, ami lehetővé teszi a kölcsönös információcserét a menekültügy és bevándorlás területére vonatkozó nemzeti intézkedésekről egy webalapú hálózat felhasználásával és az ilyen jellegű intézkedésekkel kapcsolatos véleménycserét.

2. cikk

A benyújtandó információ

1. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot a következő intézkedésekről, amelyeket a menekültügy és a bevándorlás területén terveznek, abban az esetben, ha ezekről az intézkedésekről feltételezhető, hogy hatnak más tagállamokra vagy a Közösség egészére:

a) jogszabálytervezetek, legkésőbb az elfogadásra történő benyújtásukkor; és

b) nemzetközi megállapodástervezetek, legkésőbb parafálásukkor.

2. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot a következőkről:

a) Az (1) bekezdés a) pontjában említett intézkedések végső szövegéről akkor, amikor ezek elfogadásra kerülnek vagy közvetlenül ezt követően;

b) Az (1) bekezdés b) pontjában említett intézkedések végső szövegéről, amikor a tagállam hozzájárul ahhoz, hogy ilyen jellegű intézkedés kötelezze őt, vagy közvetlenül ezt követően.

3. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot az alábbi határozatokról, ha feltételezhető, hogy ezek hatnak más tagállamokra vagy a Közösség egészére:

a) Bírósági vagy törvényszéki végső határozatok, amelyek a menekültügy és a bevándorlás területét érintő nemzeti jogszabályokkal kapcsolatos intézkedéseket alkalmaznak vagy magyaráznak meg akkor, amikor elfogadják ezeket vagy közvetlenül ezt követően; és

b) A menekültügy és a bevándorlás területét érintő közigazgatási határozatokról akkor, amikor ezeket elfogadják vagy közvetlenül ezt követően.

4. Az (1) és a (2) bekezdésben említett intézkedésekről, illetve a (3) bekezdésben említett határozatokról tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot a 4. cikkben említett hálózaton („a hálózat”) keresztül.

5. A Bizottság vagy egy tagállam kiegészítő tájékoztatást kérhet egy adott, egy másik tagállam által a hálózaton keresztül eljuttatott intézkedésről vagy határozatról. Ilyen esetben az érintett tagállam kiegészítő tájékoztatást nyújt az illető intézkedésről vagy határozatról a hálózaton történt kéréstől számított két héten belül. A kiegészítő tájékoztatást a Bizottság és más tagállamok számára is hozzáférhetővé teszik a hálózaton keresztül.

6. Minden tagállam biztosítja, hogy minden egyes, a hálózaton továbbított intézkedés vagy határozat szövegének összegezése a Közösség egy, az illető tagállam nyelvétől eltérő hivatalos nyelvén rendelkezésre áll. Az összegezés tartalmazza – legalább – az érintett intézkedés célját és hatályát, főbb rendelkezéseit, illetve más tagállamokra vagy a Közösség egészére gyakorolt hatásának felmérését.

3. cikk

A meglévő irányelvek alapján előírt tájékoztatási kötelezettség

Valahányszor a tagállamoknak tájékoztatniuk kell a Bizottságot a nemzeti jogszabályi rendelkezésekről, amelyeket a Szerződés 63. cikkén alapuló irányelvek által lefedett területeken fogadnak el, ezeket a kötelezettségeket teljesítettnek kell tekinteni, ha a tájékoztatást a hálózaton át továbbítják.

4. cikk

A hálózat

1. Az e határozatnak megfelelő információcsere közvetítésére szolgáló hálózat webalapú lesz.

2. A Bizottság felel a hálózat fejlesztéséért és kezeléséért, beleértve a hálózat struktúráját és tartalmát, illetve az ehhez való hozzáférést is. A hálózat megfelelő intézkedések révén biztosítja annak bizalmas jellegét.

3. A hálózat gyakorlati kivitelezésénél a Bizottság felhasználja a már meglévő műszaki platformot a közigazgatási adatcserére szolgáló transzeurópai telematikai hálózat közösségi keretein belül.

4. A tagállamok a Bizottságnak a (2) bekezdés szerint elfogadott intézkedéseivel összhangban biztosítanak hozzáférést a hálózathoz.

5. A tagállamok a hálózathoz hozzáférő nemzeti kapcsolattartó pontokat jelölnek ki, illetve a Bizottságot értesítik ezekről.

5. cikk

Véleménycserék

1. A Bizottság – saját kezdeményezésre vagy tagállami kérésre – véleménycserét szervezhet a tagállami szakértők bevonásával egy adott, a határozat 2. és 3. cikke alapján benyújtott nemzeti intézkedéssel kapcsolatban. Az a tagállam, amelynek intézkedése a véleménycsere tárgyát képezi, képviselteti magát ezen a véleménycserén.

2. A véleménycserék célja a közös érdeklődésre számot tartó kérdések meghatározása lesz.

6. cikk

Értékelés és felülvizsgálat

A Bizottság három évvel a határozat hatályba lépése után – illetve ezt követően rendszeresen – értékeli a rendszer működését.

A Bizottság időszakosan jelentést készít az Európai Parlament és a Tanács számára a határozat végrehajtásáról, és – adott esetben – módosítási javaslatokat tesz.

7. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

8. cikk

Címzettek

A határozat címzettjei a tagállamok az Európai Közösséget létrehozó szerződéssel összhangban.

Kelt Brüsszelben, [YYYY. month DD]-án/én

a Tanács részéről

az elnök

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

1. NAME OF THE PROPOSAL :

Proposal for a Council Decision on the establishment of a mutual information procedure on Member States’ measures in the areas of asylum and immigration

2. ABM / ABB FRAMEWORK

Policy Area(s) concerned and associated Activity/Activities:

18 03 Immigration and asylum policy

3. BUDGET LINES

3.1. Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B..A lines)) including headings :

N/A

3.2. Duration of the action and of the financial impact:

The proposed legal instrument does indicate neither duration nor revision period. Application of the instrument should start in 2007.

3.3. Budgetary characteristics ( add rows if necessary ) :

N/A

Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |

|

Year n |Year n+1 |Year n+2 |Year n+3 |Year n+4 |Year n+5

and later |TOTAL | |XX 01 02 11 01 – Missions | | | | | | | | |XX 01 02 11 02 – Meetings & Conferences |0.054 |0.054 |0.054 |0.054 |0.054 |0.054 |0.324 | |XX 01 02 11 03 – Committees[15] | | | | | | | | |XX 01 02 11 04 – Studies & consultations | | | | | | | | |XX 01 02 11 05 - Information systems | | | | | | | | | 2. Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) | | | | | | | | | 3. Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line)

| | | | | | | | | Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) | 0.054 |0.054 |0.054 |0.054 |0.054 |0.054 |0.324 | |Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amount

4 meetings for exchange of views on national measures * 27 MS * 500 €

[1] - a 2001/40/EK tanácsi irányelv 8.2. cikke [a kitoloncolásáról hozott határozatok kölcsönös elismeréséről]

- a 2001/51/EK tanácsi irányelv 7.3. cikke [a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény 26. cikke rendelkezéseinek kiegészítéséről]

- a 2001/55/EK tanácsi irányelv 27.2. cikke [az átmeneti védelemről]

- a 2002/90/EK tanácsi irányelv 4.2. cikke [a jogellenes tartózkodáshoz történő segítségnyújtás meghatározásáról]

- a 2003/110/EK tanácsi irányelv 10.2. cikke [a légi úton történő kiutasítás céljából történo átszállítás eseteiben biztosított segítségnyújtásról]

- a 2003/9/EK tanácsi irányelv 26.2. cikke [a menedékkérők befogadása minimumszabályainak megállapításáról ]

- a 2004/83/EK tanácsi irányelv 38.2. cikke [elismerési irányelv]

- a 200x/xx/EK tanácsi rendelet 19.2. cikke [kutatókra vonatkozó irányelv – elfogadásra vár]

- a 200x/xx/EK tanácsi rendelet 43. cikke [menekültügyi eljárások – elfogadásra vár]

[2] HL C [..], […]. [..] o.

[3] HL C [..], […]. [..] o.

[4] Expenditure that does not fall under Chapter xx 01 of the Title xx concerned.

[5] Expenditure within article xx 01 04 of Title xx.

[6] Expenditure within chapter xx 01 other than articles xx 01 04 or xx 01 05.

[7] See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement.

[8] Additional columns should be added if necessary i.e. if the duration of the action exceeds 6 years

[9] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point

[10] As described under Section 5.3

[11] Cost of which is NOT covered by the reference amount

[12] Cost of which is NOT covered by the reference amount

[13] Cost of which is included within the reference amount

[14] Reference should be made to the specific legislative financial statement for the Executive Agency(ies) concerned.

[15] Specify the type of committee and the group to which it belongs.