A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

a bizottságok 2021. évi munkájáról

1.Bevezetés

A Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU rendelet (a továbbiakban: a bizottsági eljárásrendről szóló rendelet) 10. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság közzéteszi a bizottságok 2021. évi munkájáról szóló éves jelentést.

A jelentés áttekintést nyújt a bizottsági eljárásrendszerrel kapcsolatos 2021. évi fejleményekről. A „bizottsági eljárásrendszer” megnevezés azokra a bizottságokra utal, amelyekkel a Bizottság a végrehajtási jogi aktusok tervezetéről konzultál. Ezek a bizottságok valamennyi tagállam képviselőiből állnak, és a Bizottság elnökletével végzik munkájukat az alap-jogiaktustól függően különböző eljárási standardokat követve (vö. II. táblázat).

A jelentés összefoglalja a bizottságok tevékenységét, a jelentést kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum pedig részletes statisztikát tartalmaz a különböző szakpolitikai ágazatokkal foglalkozó bizottságok munkájáról. Kiemeli az előző évhez képest bekövetkezett főbb változásokat és a megfigyelt tendenciákat, valamint összesített számadatokkal szolgál az ülésekre, eljárásokra, véleményekre (pozitív vélemény, negatív vélemény vagy „nincs vélemény”) és az elfogadott jogi aktusokra vonatkozóan. Továbbá áttekintést nyújt a fellebbviteli bizottság elé terjesztett ügyekről, valamint az Európai Parlament és a Tanács által emelt kifogásokról.

2.A bizottsági eljárásrendszer 2021. évi fejleményeinek áttekintése

2.1.Általános fejlemények

2021-ben a komitológiai bizottságok a bizottsági eljárásrendről szóló rendeletben előírt eljárások, vagyis a tanácsadó bizottsági eljárás (4. cikk) és a vizsgálóbizottsági eljárás (5. cikk), valamint a bizottsági eljárásrendről szóló határozat 5a. cikkében meghatározott, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás szerint működtek.

Az elhúzódó Covid19-világjárvány és az annak megfékezésére hozott intézkedések miatt továbbra is korlátozott volt annak lehetősége, hogy a bizottsági eljárásrendről szóló rendelet értelmében létrehozott bizottságok a tagok személyes részvételével zajló üléseket tartsanak. A legtöbb bizottsági ülésre ezért továbbra is távülés formájában (online) került sor. A táveljárásban tartott üléseket rendes bizottsági ülésként kezelték, és a komitológiai nyilvántartásba is így kerültek be, vagyis a nyilvántartásban ülésként szerepelnek, és az összefoglaló jegyzőkönyv tünteti fel, hogy az ülés távülés formájában zajlott.

A komitológiai bizottságok működésén túlmutató egyéb területek tekintetében a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás 27. pontja kimondja, hogy az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra hivatkozó jogi aktusokat a Lisszaboni Szerződéssel bevezetett új jogi kerethez kell igazítani. A 2019-ben tett bizottsági javaslatok (így az általános és az igazságszolgáltatás területét érintő javaslatok) alapján folytatódtak a fennmaradó alap-jogiaktusok összehangolásáról szóló intézményközi egyeztetések. 2021 folyamán azonban a Covid19-cel kapcsolatos korlátozások miatt nem haladtak a tárgyalások.

A bizottsági eljárásrendről szóló 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2017. február 14-i bizottsági javaslat még nem került elfogadásra. Ez a javaslat több célzott változtatást tartalmaz a fellebbviteli bizottság működését illetően, hogy kezelje a “nincs vélemény” eredményű szavazásokat az érzékeny területeken. Mivel a társjogalkotók merőben eltérő álláspontra helyezkedtek, 2021-ben nem sikerült előrelépést elérni ezen a területen.

A Bizottság a fontos felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusok szövegtervezetét továbbra is négy héten keresztül elérhetővé teszi a nyilvánosság számára, lehetővé téve, hogy az érdekelt felek észrevételeket tegyenek. 2021-ben 85 végrehajtási jogi aktus tervezete vált elérhetővé nyilvános visszajelzés céljából a Bizottság „Ossza meg velünk véleményét!” elnevezésű internetes oldalán.

2.2.Fejlemények az ítélkezési gyakorlatban

Ami a komitológia területét érintő ítélkezési gyakorlatot illeti, a Törvényszék a „Lengyel Köztársaság kontra Bizottság” ügyben hozott, január 27-i ítéletében értelmezte a minősített többségi szavazásra vonatkozó, a Nizzai Szerződés szerintiről a Lisszaboni Szerződés szerinti szavazási szabályokra való áttérés alatt érvényes átmeneti rendelkezéseket. A Szerződések 36. jegyzőkönyve 3. cikkének (2) bekezdése értelmében a 2017. március 31-ig tartó átmeneti időszak alatt bármelyik tagállamnak joga volt kérni a Nizzai Szerződés szerinti súlyozott szavazási rendszer alkalmazását. A Törvényszék azon a véleményen volt, hogy a minősített többségnek akkor is a Nizzai Szerződés szerinti (a 36. jegyzőkönyv 3. cikkének (3) bekezdésében foglalt) szabályai alkalmazandók, ha egy tagállam ezt 2017. március 31. előtt kérte, de a jogi aktusról csak az említett dátum után szavaznak.

A Bíróság elé terjesztett ügyben a Bizottság elutasította Lengyelországnak a súlyozott szavazási rendszer alkalmazására irányuló kérelmét, mivel az említett határozatról szóló szavazásra 2017. március 31. után került sor. A Törvényszék megsemmisítette a bizottsági végrehajtási határozatot és elrendelte, hogy a Bizottság a minősített többségnek a Nizzai Szerződésben foglalt szabályaival összhangban új végrehajtási határozatot fogadjon el a megsemmisített határozat felváltására. Az új határozatot, amelynek a Törvényszék ítélete értelmében az ítélet kihirdetésétől számított tizenkét hónapon belül hatályba kellett lépnie, 2021. november 30-án fogadták el.

3.A tevékenységek áttekintése

3.1.A bizottságok száma

Ez a jelentés kizárólag a jogalkotó által létrehozott komitológiai bizottságokra összpontosít, amelyek az alap-jogiaktusok által ráruházott végrehajtási hatásköreinek gyakorlásában segítik a Bizottságot. A jelentés más szervekre, konkrétan a Bizottság által létrehozott szakértői csoportokra nem tér ki.