[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 14.2.2007

COM(2007)35 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK

Az áruk belső piaca: Európa versenyképességének sarokköve

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK

Az áruk belső piaca: Európa versenyképességének sarokköve (EGT vonatkozású szöveg)

Ezt a közleményt a XXI. század egységes piacának folyamatban lévő értékelése keretében mutatják be. A közlemény a négy szabadságjog egyikének, nevezetesen az áruk szabad mozgásának rövid elemzését biztosítja és számos konkrét, az áruk szabad mozgásának javítására irányuló új kezdeményezést végigkísér és megmagyaráz.

A mai napig az áruk szabad mozgását akadályozó legfőbb technikai akadályokat vagy eltávolították, vagy megakadályozták a kialakulásukat. A vállalkozások és a polgárok általában elégedettek az áruk belső piacának jelenlegi működésével.

A belső piac jövőjére vonatkozó nyilvános konzultáció azonban az áruk belső piacának számos fennálló gyengeségét tárja fel, amelyek továbbra is kedvezőtlen hatást gyakorolnak mind a vállalkozásokra, mind a fogyasztókra. Az érdekelt felek például úgy ítélik meg, hogy a nemzeti műszaki szabályok még mindig azt jelentik, hogy nincs igazán hozzáférésük a szabadkereskedelemhez az Európai Unióban. Ez azt is jelenti, hogy a fogyasztók nem találják meg ezeket a termékeket nemzeti piacukon, vagyis hogy korlátozott a rendelkezésükre álló választék. Az érdekeltek kifogásolják például a termékek forgalomba hozatalára vonatkozó létező követelmények bizonytalanságait és következetlenségeit, valamint a termékeken megjelenő CE-jelölés hiányosságait. A fogyasztók bizonytalanok a CE-jelölés teljes jelentését illetően és egyes tagállamok nagyobb követelményeket támasztanak a szabályok alkalmazásakor, mint mások. A megfelelőségi igazolásokat nem fogadhatják el más országokban és a bevizsgáló és tanúsító szervezetek különböző szintű kiadásokra késztethetik a gyártókat. Ezenfelül sok polgár még mindig szükségtelen papírmunkával és járulékos költséggel szembesül gépjárművének regisztrálásakor, illetve származási országába való eljuttatásakor.

Továbbra is az integrált, határok nélküli belső piac a legjobb módja az európai gazdaság versenyképessége erősítésének. Tekintettel arra, hogy egyes termékek Európai Unión belüli kereskedelmében még mindig túl sok a bürokrácia és a bizonytalanság, ez a közlemény négy új kezdeményezést javasol az áruk szabad mozgásának további megkönnyítéséhez, valamint a belső piaci szabályok és elvek egyszerűsítéséhez és korszerűsítéséhez a jobb szabályozás elveinek megfelelően:

- A nemzeti műszaki szabályoknak egy másik tagállamban törvényesen forgalmazott termékekre való alkalmazására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló irányelvre vonatkozó javaslat;

- Egy akkreditációról és piaci felügyeleti tevékenységekről szóló rendeletre vonatkozó javaslat;

- Egy az ipari termékek egységes jogi keretéről szóló határozatra vonatkozó javaslat;

- A más tagállamból származó közúti járművek nyilvántartásba vételének eljárási rendjéről szóló értelmező közlemény.

Ez a négy kezdeményezés a foglalkoztatásra és növekedésre vonatkozó újraindított stratégia létfontosságú eleme. Szerves részét képezik azon új célkitűzéseknek és kezdeményezéseknek, amelyeket a Bizottság terjeszt elő ősszel a XXI. század egységes piacának létrehozása érdekében.

1. BEVEZETÉS

Az áruk belső piaca az európai integráció alapvető eleme. Az, ami 50 esztendővel ezelőtt, a vámunió részeként kezdődött és 1968 óta magában foglalta a vámok eltörlését az Európai Közösségen belül, valamint a közös külső vámtarifák létrehozását, az évek során Európa szilárdságának és stabilitásának egyik legfontosabb alappillérévé vált. A feladat rendkívüli összetettsége és mérete ellenére a Közösség elég gyorsan létrehozott egy jogi keretet, amely jobbá tette a polgárok és a vállalkozások életét. Az áruk belső piaca nemcsak a Közösségen belüli növekedés egyik legfőbb előmozdítója, hanem jelentősen befolyásolja az EU képességét is, hogy részt vegyen a nemzetközi versenyben.

Ezt a közleményt a XXI. század egységes piacának értékelése keretében mutatják be, amelynek eredményeit két lépésben közlik 2007 folyamán: egy 2007 februárra, a tavaszi Európai Tanácsra előirányzott időközi jelentés, amelyet 2007. őszén konkrétabb javaslatoknak kell követniük. Ezen felülvizsgálat alapját egy 2006-ban folytatott nyilvános konzultáció képezi és biztosítja az egységes piac négy alapszabadságának átfogó elemzését. A zárójelentés egy sor kedvezményezést terjeszt elő, amelyek kiegészítik mindazt, amit a jelen közlemény és kísérő javaslatai körvonalaznak.

Ez a közlemény számos olyan új kezdeményezést kísér végig és magyaráz, amely az áruk szabad mozgásának további könnyítésére irányul annak ellenére, hogy egyes áruk EU-ban való forgalmazása még mindig bizonytalanságokkal és/vagy bürokráciával jár.

2. AZ ÁRUK BELSő PIACA JÓL MűKÖDIK…

Az áruk belső piaca szorosabbá tette az európai gazdaságok közötti kapcsolatokat és a tagállamok közötti kereskedelem erőteljesen kibővült. Az EU-27-en belüli kereskedelem az egész kereskedelem (2. grafikon) kétharmadát alkotja és azt mutatja, hogy a 27 tagállam közötti kereskedelem a világ többi részével folytatott kereskedelemmel összevetve jelentősebb.

Manapság nehéz lenne elképzelni az életet az Európai Unióban az ember saját hazáján kívüli termékek nélkül. Jelenleg minden európai üzletben sokkal nagyobb a választék jobb minőségű árukból. Még a napi árukat sem csak az emberek hazájában gyártják, hanem Európa egész területéről érkeznek. De nemcsak az EU polgárai használják ki az áruk belső piacának előnyeit. Az üzleti vállalkozások sokkal hatékonyabban működhetnek a megfelelés költségeinek csökkentése és a nemzeti műszaki szabályok harmonizációja által kínált méretgazdaságosság következtében.

Az áruk belső piacán csaknem minden ígéret teljesült, amelyet az 1985-ös fehér könyvben tettek a belső piac befejezését illetően. Az EK-Szerződés 28-30. cikkeinek alkalmazása és a másodlagos EK-jog segítségével megszüntették az EU-n belüli kereskedelem csaknem minden technikai akadályát, különösen a beszállítói lánc akadályait. Az alapozás nagy része 1992 előtt történt. Az EU-n belüli kereskedelem legjelentősebb fennmaradt akadályai a nem harmonizált területeken vannak, illetve más, azonos fontosságú területeken, mint az adózás (ahol a harmonizáció szintje nem elegendő ahhoz, hogy az egységes piac területén hatékonyan megszüntessenek minden adózáshoz kapcsolódó akadályt és torzulást) és a szellemi tulajdon.

A felmérések azt mutatják, hogy a vállalkozások és a polgárok általában elégedettek az áruk belső piacának jelenlegi működésével . A belső piaci eredményösszesítő táblázatnak a „határok nélküli belső piac 10 esztendejéről”(2002) szóló különkiadása jelzi, hogy a felmérésben résztvevő, hat vagy annál több EU országba exportáló vállalatok 76%-a kedvezőnek minősítette a belső piacnak a vállalkozásra gyakorolt hatását. E vállalatok több mint 60%-a úgy nyilatkozott, hogy a belső piac hozzájárult a termékek más tagállamokban való értékesítése terén elért sikereikhez. Egy nemrégiben készített Eurobarométer felmérés[1] tanúsága szerint 4 EU-polgár közül 3 úgy véli, hogy az áruk belső piaca kedvező hatású.

3. …A BELSő PIAC AZONBAN GYORSAN VÁLTOZIK

Mióta 1993. január 1-jétől felszámolták az ellenőrzéseket a belső határokon, a helyzet drámai változásokon ment keresztül az Európai Unión belül és kívül.

- A fogyasztó áruk belső piacának előnyeit élvezi: 1993 óta az áruk belső piaca a beszállítói lánc valamennyi technikai akadályának megszüntetésére épül annak érdekében, hogy a terméket helyben értékesíthessék a fogyasztó részére. A termékeket csaknem kizárólag lakóhely szerinti tagállamban kínálták eladásra a fogyasztónak. Nehéz és időigényes volt az egyéb, az EU más területein eladásra kínált termékekről való információgyűjtés. Jelenleg a 90-es évek elejére jellemző beszállítói láncot új beszállítói láncok egészítik ki. Az internet terjedő használata, az EU-n belüli hatások megszüntetése, az euro bevezetése, a szállítási költségek csökkenése stb. következtében a vásárlónak/fogyasztónak sokkal nagyobb a választási lehetősége abban a tekintetben, hogy hol, mikor és hogyan vásárol meg egy adott terméket. Ennek következtében egyre gyakrabban vásárolnak termékeket (mint például gépjárműveket) más tagállamokban, vagy távoli helyekről. Ennek eredményeként egyre kevésbé valószínű, hogy a vállalkozások kereskedelmet akadályozó tényezőkbe botlanának az EU-n belül, a fogyasztók viszont egyre nagyobb valószínűséggel akadnak ilyen tényezőkbe.

- Igen gyorsan halad a termékinnováció : Új technológiák alakulnak ki, amelyek lehetővé teszik az új termékek gyors bevezetését és a gyártási folyamatok rugalmasságának fokozását.

- A vállalkozásoknak gyorsan kell alkalmazkodniuk az új kihívásokhoz : A vállalkozásoknak jelenleg komoly kihívásokkal kell szembenézniük, amelyek közül némelyik belső (az egyre gyorsuló technológiai fejlődés, a készségek terén felmerülő hiányosságok) mások külső eredetűek (a fogyasztóvédelemre, a környezetvédelemre és az egészségvédelemre vonatkozó társadalmi elvárások). Ugyanakkor új világgazdasági rendszer alakult ki, amelyre nagyfokú mobilitás jellemző. Az EU vállalkozásai a szállítási útvonalak fejlődése, a zuhanó kommunikációs költségek, a kereskedelemre és a befektetésekre vonatkozó korlátozások csökkenése és a felbukkanó új globális versenytársakkal folytatott még élénkebb verseny miatt a világgazdaság egyre erősödő nemzetközi jellegével néznek szembe.

4. …NINCS OK A TÚLZOTT ELÉGEDETTSÉGRE

A sok siker ellenére az áruk belső piaca még nem teljesen kialakult . Figyelembe kell venni a legújabb technológiai fejlesztéseket, a globális környezetet és a fogyasztók változó igényeit. A belső piac fejlődése folyamatosan zajlik, állandó erőfeszítéseket, éberséget és korszerűsítést igényel.

A Bizottság 2006 áprilisában nyilvános konzultációt indított a belső piac jövőjéről . Ennek eredményei[2] azt mutatják, hogy bár sok érdekelt fél elégedett a belső piac jelentős vívmányaival, az áruk belső piaca vonatkozásában két fő nehézség észlelhető :

- A nemzeti műszaki szabályok még mindig jelentős akadályt képeznek az EU-n belüli szabadkereskedelem terén. Az egyik legnagyobb akadálynak tekintik a Szerződés szabályainak nem kielégítő alkalmazását és végrehajtását, különösen a nem harmonizált termékcsoportok és a kkv-k esetében. Az érdekelt felek szerint a nemzeti műszaki szabályok továbbra is az áruk szabad mozgásának jelentős akadályait képezik az EU-n belül, amelyek külön adminisztratív ellenőrzéseket és vizsgálatokat eredményeznek. Az érdekelt felek úgy vélik, hogy a jelenlegi piacfelügyeleti rendszer jelentős fejlesztést igényel, mivel a tagállamok megközelítésmódjai nincsenek összehangolva. Ezenkívül a tagállamok nem rendelkeznek megfelelő forrásokkal ahhoz, hogy képesek legyenek megküzdeni a kereskedelem állandóan változó üzleti környezetével.

- Sok EU-szabály következetlen és kellemetlen terhekkel jár: Az érdekelt felek panaszkodnak az EU-szabályok bizonytalanságai és következetlenségei miatt. Például ugyanarra a termékre különböző meghatározások vonatkoznak, ugyanakkor alapvető fogalmak egyáltalán nincsenek meghatározva. A különböző megfelelőségértékelési eljárások átfedik egymást, a megfelelőségértékelő testületek pedig továbbra is jogi akadályokkal szembesülnek. Az érdekelt felek ezért azon a véleményen vannak, hogy az áruk szabályozási kerete továbbra is túlságosan töredezett. Az érdekelt felek a CE-jelölés hiányosságaira is rámutatnak, amelynek valódi jelentését gyakran félreértik.

Ezenkívül a polgárok számára fokozatosan új akadályok alakulnak ki , például a közúti járművek területén. A közúti járműveknek egy másik tagállamba való átvitele még mindig a panaszok egyik fő forrása, különösen a fárasztó típus-jóváhagyási és bejegyzési eljárások miatt. A használt közúti járművek típus-jóváhagyási és bejegyzési eljárásai gyakran lassúak és költségesek és olykor a korábban egy másik tagállam útjain törvényesen használt gépjármű használatának tilalmához vezetnek. A másik tagállamból származó gépjármű bejegyzési eljárásai gyakran nehéz közigazgatási alaki követelményekkel járnak.

5. A MEGOLDÁS KERESÉSE

A belső piac jövőjére vonatkozó nyilvános konzultáció eredményei félreérthetetlenek: Az árukra vonatkozó EU-jogszabályok minőségét javítani kell és feltétlenül több figyelmet kell fordítani a polgárok igényeire és érdekeire az áruk belső piacán.

Ezért a Bizottság négy különböző kezdeményezést indítványoz, nevezetesen:

- A nemzeti műszaki szabályoknak egy másik tagállamban törvényesen forgalmazott termékekre való alkalmazására vonatkozó eljárások megállapításáról és a 3052/92/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó javaslat;

- A termékek forgalomba hozatalához kapcsolódó akkreditáció és piaci felügyelet követelményeinek meghatározásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó javaslat;

- A termékek forgalmazásának közös keretéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozat ra vonatkozó javaslat;

- A más tagállamból származó közúti járművek nyilvántartásba vételének eljárási rendjéről szóló értelmező közlemény .

Ezen intézkedések célkitűzése a belső piac jövőjére vonatkozó nyilvános konzultáción felmerült, az áruk belső piacával kapcsolatos néhány fő nehézség elhárítása az alábbi megoldások felkínálása által:

5.1. A szabadkereskedelem nemzeti műszaki szabályok által okozott jelentős akadályainak megszüntetése

Az EK-Szerződés előírja az áruk szabad mozgásának elvét, amely valamennyi tagállamban közvetlenül alkalmazandó. A Szerződés kötelezi a tagállamokat arra, hogy elfogadják a másik tagállamban törvényesen forgalmazott termékeket, amelyekre nem vonatkozik a közösségi harmonizáció, amennyiben a kereskedelem korlátozása külön nem indokolt az általános közérdek kényszerítő okai alapján, mint például az emberi egészség védelme, vagy a környezet védelme. Ez azt jelenti, hogy bizonyos nemzeti akadályok indokolhatók, mások viszont nem.

A gyakorlatban azonban az áruk EU-n belüli szabad mozgásának technikai akadályai továbbra is elterjedtek. A technikai akadályokat azok a nemzeti műszaki szabályok okozzák, amelyek arra kötelezik a vállalkozásokat, hogy a származási tagállamban törvényesen forgalmazott termékeket a rendeltetési tagállam szabályaihoz igazítsák. Egy felmérés során a vállalkozások 35%-a számolt be problémákról egy másik tagállam technikai szabályaival kapcsolatban és a vállalkozások körülbelül 50%-a határozott úgy, hogy termékeit ezen szabályokhoz igazítja[3].

Számos tényező magyarázatot ad arra, hogy ezek az akadályok miért léteznek még mindig . Sok vállalkozás esetében hiányzik a szaktudás, az idő, a megfelelő humán erőforrás és a pénz ahhoz, hogy érvényesíteni tudja jogait abban a tagállamban, ahol áruit értékesíteni kívánja. Ugyancsak széleskörben hiányosság mutatkozik a vállalkozások és a nemzeti hatóságok körében az áruk szabad mozgására vonatkozó elv ismeretét illetően. Vita esetén gyakran szembesülnek a bizonyítási kötelezettséggel kapcsolatos jogbiztonság hiányával. Továbbá a vállalkozások kockázatot vállalnak, amikor úgy határoznak, hogy egy másik tagállamban forgalmaznak egy terméket. Az üzleti vállalkozások számára nehéz előre megtudni, hogy eladhatják-e törvényesen termékeiket egy másik tagállamban. A Bíróság ugyanakkor jóváhagyta azt az elvet, hogy a tagállamok kötelesek kártalanítani az egyéneket azon közvetlenül alkalmazandó közösségi törvények megszegése által okozott veszteségekért és károkért, amelyekért felelősnek tarthatók. Ez a bizonytalanság a gyakorlatban a kockázatok kerüléséhez vezet: A vállalkozások biztosra akarnak menni azáltal, hogy kerülnek minden lehetséges konfliktust a rendeltetési tagállam nemzeti hatóságaival.

A Szerződés tartalmazza az áruk szabad mozgásának elvét , amely a Bíróság számos döntésének is alapját képezte. Fokozni kell az erőfeszítéseket, hogy ez az elv teljes mértékben működővé váljék, hogy az egyik tagállamban törvényesen forgalmazott termékek az EU-ban máshol is könnyen forgalmazhatók legyenek. Az egyes nemzeti műszaki szabályoknak egy másik tagállamban törvényesen forgalmazott termékekre való alkalmazására vonatkozó eljárások megállapításáról és a 3052/95/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló irányelvre vonatkozó javaslat ezért biztosítja, hogy a vállalkozások támaszkodhassanak a Szerződés ezen elvére és a nemzeti hatóságok rendelkezzenek a végrehajtásához szükséges eszközökkel.

A javaslat filozófiája az átláthatóság és a hatékonyság: a vállalkozások és nemzeti hatóságok közötti információcsere átláthatósága, s a kettős ellenőrzés és bevizsgálás elkerülése által elért hatékonyság, amely lehetővé teszi a tagállamok számára a fogyasztóvédelem és a környezetvédelem magas színvonalának fenntartását. A javaslat különösen a bizonyítási terhet célozza azáltal, hogy meghatározza a termékek piacra kerülésének megtagadásával kapcsolatos eljárási követelményeket. A javaslat előírja, hogy a rendeltetési tagállamnak írásban közölnie kell a pontos technikai vagy tudományos okot, amiért meg kívánja tagadni, hogy a termék a nemzeti piacra kerüljön. A gazdasági szereplő szintén jogosult lesz ügyének védelmére és arra, hogy szilárd érvekkel forduljon az illetékes hatóságokhoz.

5.2. A termékek piacra juttatása: első a biztonság!

Az áruk belső piacának fokozatos kialakulása a különböző szabályok és eljárások foltrendszerét hozta létre. Némelyik igen nagy terhet jelent a vállalkozások és a felügyeleti hatóságok számára, szükségtelenül magas igazgatási költségeket okoz és alkalmazása során jogi következetlenségek merülnek fel. Bár eredetileg az egészség és a biztonság érdekében hozták létre, a műszaki előírások szintén a piac protekcionizmusának eszközévé válhatnak.

Először is a termékek megfelelőségértékelését sokkal egyszerűbbé kell tenni a vállalkozások és a hatóságok számára. Jelenleg egyes termékeknek különböző eljárásokon kell keresztülmenniük, hogy megfeleljenek a számos különböző irányelv követelményeinek. Sok területen a vállalkozásoknak nemcsak egy jogszabállyal kell biztosítani a megfelelést, hanem különféle jogi eszközökkel. Az eltérő megfogalmazás és fogalmak miatt a vállalkozások számára egyre nehezebb a jogi kötelezettségek megértése. Arra kényszerülnek, hogy egyre többször forduljanak jogi szakértőhöz annak érdekében, hogy a jogot megfelelően végrehajtsák. Egyes esetekben a gyártókat még kötelezik is, hogy különböző bevizsgáló szervezetekhez forduljanak, hogy ugyanazt a terméket különböző irányelvek szerint minősíttessék. Ezenfelül szükségessé vált a megfelelőségértékelő testületek kompetenciájának, pártatlanságának és feddhetetlenségének független és megbízható igazolása.

Másodsorban a piaci felügyeleti tevékenységek döntő fontosságúak a fogyasztók nem biztonságos, vagy nem megfelelő termékekkel szembeni védelme szempontjából. Az európai piac biztonsága jelentős mértékben függ a közösségi termékbiztonsági előírások aktív és egységes végrehajtásától. A nemzeti hatóságok azonban nem rendelkeznek megfelelő eszközökkel ahhoz, hogy a piaci felügyeletet hatékonyan és következetesen alkalmazzák. Állandóan új kihívásokkal szembesülnek, például gyorsan változó gazdaságokkal, új termékekkel a piacon és egyre több harmadik országbeli importtal. Ezenkívül a kereskedelmi tranzakciók egyre erősödő nemzetközi jellege és összetettsége egyre nehezebbé teszi a kereskedelmi lánc szereplőinek azonosítását, és a hatóságok gyakran nem képesek megtalálni a megfelelő embert, akihez probléma felmerülése esetén fordulhatnak.

Az, ahogyan a piaci felügyelet jelenleg Európában meg van szervezve, a belső határok nélküli nemzetközi piac esetében már nem megfelelő. A termékek szabadon cirkulálnak a Közösségen belül anélkül, hogy bármilyen belső ellenőrzőponton átmennének, de a nemzeti hatóságok hatásköre a saját területükre korlátozódik.

Ennek következtében nem biztonságos termékek csúsznak át a hálón és kerülnek forgalomba. Ezek a termékek gyakran egészségügyi és pénzügyi kockázatot jelentenek a fogyasztó számára. Ez a helyzet ugyanakkor tisztességtelen versenyelőnyt teremt olyan üzemeltetők számára, akik nem tartják be a szabályokat, különösen az árakra érzékeny területeken. Azáltal, hogy nem tartják be az anyagi, vagy az eljárásjogi követelményeket, jelentős megtakarításokat érhetnek el a megfelelés költségei terén és ennek következtében termékeiket alacsonyabb áron kínálhatják, mint azon versenytársaik, akik tiszteletben tartják a jogszabályokat.

Ezért a piaci felügyeletet össze kell hangolni és meg kell erősíteni a határok nélküli belső piacon, ahol gyakran összehangolt, egész Európára kiterjedő cselekvésre van szükség.

Harmadsorban a CE-jelölés sokkal nagyobb védelmet igényel. Elméletben a CE-jelölés szerepe egyszerű: Azt mutatja a bűnüldöző hatóságoknak és a fogyasztóknak, hogy a gyártó kijelenti, hogy alkalmazta valamennyi alkalmazandó EK irányelvet. Ezért a CE-jelölést viselő terméknek javára szolgál a Közösségen belüli szabad forgalom.

Ezen túlmenően az EU-n belül és kívül sok kereskedő nem mindig érti a CE-jelölés jelentését és néhány CE-jelölést viselő termék nem felel meg a jogszabályoknak. Ezek a termékek általában nem nyújtanak ugyanolyan szintű biztonságot, mint a megfelelő termékek és ezért súlyos kockázatot jelentenek a fogyasztók számára. Ezenfelül a nem megfelelő termékek előállítása alacsonyabb költségekkel járhatott. Ezért ez a helyzet tisztességtelen versenyelőnyt teremt olyan üzemeltetők számára, akik nem tartják be a szabályokat.

A termékek forgalmazásának közös keretéről szóló határozat ésszerűsíti a különböző megfelelőségértékelési eljárásokat a termékekre vonatkozóan az átfedések elkerülése és a terhet jelentő eljárások elkerülése érdekében. Ugyanakkor összehangolt rendelkezéseket terjeszt elő a későbbi jogszabályok számára.

Ezen javaslattal párhuzamosan a Bizottság biztosítja a CE-jelölés jogi védelmét azáltal, hogy azt együttes védjegyként nyilvántartásba veszi. Ez az új védelem lehetővé teszi az állami hatóságoknak, hogy gyorsan és hatékonyan fellépjenek a visszaélésekkel szemben. Védi azokat az üzleti vállalkozásokat is, amelyek betartják azokat a tisztességtelen vállalkozásokkal szembeni szabályokat, amelyek CE-jelöléssel látnak el olyan termékeket, amelyek nem nyújtják az Európában megkövetelt magas szintű védelmet.

A termékek forgalomba hozatalához kapcsolódó akkreditáció és piaci felügyelet követelményeinek meghatározásáról szóló rendeletre vonatkozó javaslat a vizsgálati laboratóriumok és vizsgálóintézetek (testing houses) akreditációjával megkönnyíti a megfelelőségértékelést annak érdekében, hogy azok igazolásait és vizsgálati jelentéseit Európa-szerte könnyen elfogadják.

A fogyasztó biztonsága továbbra is elsődleges fontosságú. A termékek forgalomba hozatalához kapcsolódó akkreditáció és piaci felügyelet követelményeinek meghatározásáról szóló rendeletre vonatkozó javaslat ezért egyben EU-szerte erősíti a piaci felügyeleti tevékenységeket, hogy a nem megfelelő termékek könnyen azonosíthatók és a piacról visszavonhatók legyenek.

5.3. Annak elősegítése, hogy a polgárok átvihessék személygépkocsijukat egy másik tagállamba

A Bizottság polgárközpontú programjában[4] megígérte, hogy megszünteti a polgárokat érintő különleges akadályokat. Gyakran merülnek fel akadályok, amikor a polgárok egy másik tagállamban vásárolnak gépjárművet. Noha számos intézkedés (például az EK teljes jármű típus-jóváhagyási rendszere (WVTA) és a verseny szabályoknak a gépjárművek értékesítésére és szervizelésére való alkalmazásáról szóló új csoportmentesítési rendelet) jelentősen megkönnyítette a gépjárművek határokon átnyúló beszerzését, sok polgár még mindig szükségtelen papírmunkával és járulékos költséggel szembesül gépjárművének regisztrálásakor, illetve a lakóhelye szerinti országba való eljuttatásakor. A nyilvántartásba vétel bürokratikus alakiságai okozta sok gyakorlati probléma továbbra is akadályozza a polgárokat abban, hogy külföldön vásároljanak gépjárművet.

Valószínűleg hosszú távon e problémák legtöbbje megszűnik, amikor majd minden gépjármű harmonizált forgalmi engedéllyel rendelkezik.

A Bizottság a más tagállamból származó közúti járművek nyilvántartásba vételének eljárási rendjéről szóló értelmező közlemény közzététele mellett döntött. A közlemény átfogó képet ad az EK jogszabályoknak azon elveiről, amelyek a gépjárműveknek a vásárlás tagállamától eltérő tagállamban történő nyilvántartásba vételére és a nyilvántartás más tagállamba történő átvitelére vonatkoznak az európai jogalkotás és a Bíróság joggyakorlatának legújabb fejleményei fényében.

A közlemény alapul szolgál a gépjárművek EU-n belüli átruházásáról szóló uniós polgárok számára készített útmutató elkészítéséhez.

6. KÖVETKEZTETÉS

Az Európai Bizottság egyik legfőbb prioritása, hogy az áruk belső piacát jobban működővé tegye a vállalkozások és a polgárok számára. Az alapvető követelmények nem nagyon változtak 1985 óta, amikor a Bizottság közzétette a belső piac megvalósításáról szóló fehér könyvet, valamint 1993 óta, amikor is bevezették az egységes európai piacot. Továbbra is az integrált, határok nélküli belső piac a legjobb módja az európai gazdaság versenyképessége erősítésének. Ezért a jobban működő áruk belső piaca a foglalkoztatásra és növekedésre vonatkozó újraindított stratégia kritikus fontosságú eleme, amely képessé teszi az Európai Uniót, hogy versenyezzen és sikereket érjen el egy globalizált gazdaságban, ahol főbb kereskedelmi partnereink nagy és egységes piaccal rendelkeznek. Ez a négy kezdeményezés fontos lépést jelent e cél érdekében. A XXI. századi új egységes piaci stratégia alapvető összetevőjét képezi.

[1] http://ec.europa.eu/internal_market/strategy/index_en.htm.

[2] 2006. szeptember 20-i SEC (2006) 1215

[3] Második kétéves jelentés a kölcsönös elismerés elvének az egységes piacon történő alkalmazásáról – a 2002. július 23-i COM(2002)419 végleges.

[4] 2006. május 10-i COM (2006) 211