Brüsszel, 8.02.2005

COM(2005) 30 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

Jelentés a Kisvállalkozások Európai Chartájának végrehajtásáról {SEC(2005) 167} {SEC(2005) 168} {SEC(2005) 169} {SEC(2005) 170}

TARTALOMJEGYZÉK

1. Kisvállalkozások: A versenyképesség kulcsa a kibővült EU-ban 3

2. A kisvállalkozások környezetének javítása 4

2.1 Tagállamok és Norvégia: kézzelfogható eredmények a charta ez évi kiemelt területein 5

Vállalkozói ismeretek oktatása – a vállalkozói mentalitás kialakításának elősegítése az iskolákban 5

Jobb szabályozás – a kisvállalkozások megfelelésének megkönnyítése 6

Csődtörvény – az újrakezdés megkönnyítése 6

A hiányszakmák problémájának leküzdése – hogyan tudna az oktatás és képzés válaszolni az üzleti szükségletekre? 7

2.2 Tagjelölt országok: A vállalkozói szakismeretek ösztönzésének és a jogi keretek javításának szükségessége 8

2.3 Nyugat-Balkán és Moldova: A charta folyamat jótékony hatásainak kamatoztatása 8

2.4 A Bizottság: a KKV dimenzió bizottsági politikákban történő megerősítése 9

Az EU tevékenységeibe jobban integrálódó KKV dimenzió... 9

...de az EU programokban való KKV részvételt elősegítő javításokra van szükség 9

3. Közös siker közös tanulás révén 10

A nyitott koordinációs módszer eredményeket hoz...... 10

...ahogy azt számos konkrét példa is tanúsítja 10

A charta konferenciák a bevált gyakorlatok cseréjének eredményes fórumai 11

4. Úton a lisszaboni célkitűzés felé 11

MELLÉKLET 12

1. KISVÁLLALKOZÁSOK: A VERSENYKÉPESSÉG KULCSA A KIBőVÜLT EU-BAN

A kisvállalkozások központi szerepet játszanak az európai gazdaságban. A hozzávetőlegesen 25 millió kisvállalkozás, amely az összes vállalkozások 99%-át teszi ki, majdnem 95 millió embert foglalkoztat, ezzel a magánszektor[1] összes munkahelyének 55%-át biztosítja. Ennélfogva a kisvállalkozások döntő fontosságúak a növekedés és a foglalkoztatás szempontjából egész Európában.

E kisvállalkozások az üzleti dinamizmus és innováció elsődleges forrásai. Annak érdekében, hogy e kisvállalkozások az Európát a világ legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú gazdaságává tevő lisszaboni célkitűzésnek maradéktalanul megfelelhessenek, az állam- és kormányfők 2000-ben jóváhagyták a Kisvállalkozók Európai Chartáját[2]. A „gondolkozz először kicsiben” elvét és azt az elismerést testesíti meg, amely szerint a kisvállalkozások az európai gazdaság gerincét és versenyképességünk kulcsát képezik.

A charta, a lisszaboni Európai Tanács által bevezetett nyitott koordinációs módszer alapján, felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy tegyenek lépéseket a kisvállalkozások támogatása céljából tíz kulcsfontosságú területen. A charta kiegészítéseként, a Vállalkozói Cselekvési Terv[3] a vállalkozási kedv Európa szerte történő előmozdítása érdekében a vállalkozókkal kapcsolatos kérdések szélesebb körét érinti. E kihívások alapvető fontosságát a Wim Kok[4] által elnökölt lisszaboni stratégiával foglalkozó, magas szintű csoport is kiemelte.

A charta földrajzilag egyre nagyobb területre terjed ki. A charta a tagjelölt országok általi 2002-es érvényesítését követően a kisvállalkozási politika sarkalatos pontjává vált a kibővített Európában. 2003-ban a nyugat-balkáni országok is csatlakoztak a chartához, amelyhez 2004-ben Moldova is társult. Jelenleg 35 ország vesz részt a charta folyamatban. A Kisvállalkozások Európai Chartájára alapozva, 2004 októberében a mediterrán partnerek[5] aláírták a “Vállalkozások Euro-Mediterrán Chartá”-járól szóló “Caserta nyilatkozat”-ot. A résztvevő országok körének önkéntes alapon történő folyamatos bővülése mutatja azt a lendületet, amelyet a charta hozott létre a kisvállalkozási környezet javulásához azáltal, hogy egyesítette az ehhez hozzájáruló politika kulcsfontosságú szempontjait.

A charta szokásos, felülvizsgálati eljárása, amely az elért haladás megállapítását és bemutatását szolgálja, és amely magában foglalja a folyamatban tevékenyen résztvevő üzleti szervezetek tagállamaival folytatott kétoldalú találkozókat, biztosítja, hogy a tagállamok a kisvállalkozási környezet folyamatos javítása tekintetében tevékenyek maradjanak és, hogy betartsák kötelezettségvállalásaikat. A charta végrehajtása révén számos európai régió fokozta tagállami kötelezettségvállalásainak teljesítésére irányuló erőfeszítéseit.

Az üzleti szervezetek részvétele a charta folyamatában elengedhetetlen, mivel ez hozzájárul egy valósághűbb szemléletmódhoz és biztosítja a Bizottság és a tagállamok felé történő megfelelő visszajelzést. Az üzleti szervezetek által a charta iránt tanúsított kiemelt érdeklődést, valamint annak végrehajtásában vállalt részvételt és tevékeny hozzájárulást igen nagyra értékelik.

A charta végrehajtásáról szóló éves jelentésekben meghatározott, bevált gyakorlatok a tudás fő alapját képezik. A charta folyamat valós, hozzáadott értékét e tudásnak a meghatározása, terjesztése és aktív használata jelenti. A bevált gyakorlatok megvitatását és terjesztését célzó, éves európai charta konferenciák sikeresen hozzájárulnak a tapasztalatok még interaktívabb cseréjének ösztönzéséhez.

A charta folyamat előrelépéshez vezetett a kis- és középvállalkozásokat érintő, közösségi politikák területén. Ugyanakkor az SME Envoy[6] (KKV-megbízott) beavatkozása is hozzájárul egy, a Bizottság egészében megjelenő, jobban összehangolt és „KKV-barát” megközelítés kialakításához.

A charta abban is segít, hogy ráirányítsa a legfelsőbb szintű politikai döntéshozók figyelmét a folyamatos javítás szükségességére, amely talán leginkább az egymás bevált gyakorlataiból történő tanulás útján érhető el. Az új tagállamok kifejezetten aktívak voltak a többiektől való tanulásban, és az első eredmények is e megközelítés sikerességét bizonyítják. A charta az EU-n belüli teljesítménykülönbségek áthidalásának hatékony eszköze, még ha a kisvállalkozások környezetére gyakorolt valós hatása csak tekintélyes idő elteltével mutatkozik is meg.

A Bizottság üdvözli az Európai Parlament, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága által a kisvállalkozások környezetének javítása és a charta teljes körű végrehajtásának biztosítása tekintetében nyújtott folyamatos támogatását.

* * *

Ez a charta végrehajtásáról szóló ötödik éves jelentés[7], amely a résztvevő országok nemzeti jelentésén alapul. A jelentés a 2003 ősze és 2004 ősze közötti időszak főbb fejlődéseiről szóló aktuális adatokat tartalmazza, de nem kíván átfogó képet nyújtani az összes létező intézkedésről. Meghatározza az EU és szomszédainak erősségeit és gyengeségeit, kiemeli az ígéretes nemzeti intézkedéseket és ajánlásokat bocsát ki a jövőbeli intézkedésekre vonatkozóan. Ezáltal erősíti a kisvállalkozásokat támogató politikát és fenntartja a lisszaboni célkitűzések megvalósításáért tett erőfeszítéseket.

A jelentést más dokumentumok egészítik ki, amelyek teljes körű áttekintést adnak a tagállamok, Norvégia, a tagjelölt országok, Moldova és a nyugat-balkáni országok, valamint a Bizottság által a charta végrehajtása céljából tett legutóbbi intézkedéseiről[8].

2. A KISVÁLLALKOZÁSOK KÖRNYEZETÉNEK JAVÍTÁSA

Az alábbi fejlesztésekről és a további intézkedésekre vonatkozó részletes ajánlásokról teljes információk a kiegészítő dokumentumokban megtalálhatok.

2.1 Tagállamok és Norvégia: kézzelfogható eredmények a charta ez évi kiemelt területein

Az ez évi jelentés részletesebben vizsgálja a charta tíz területéből kiválasztott, három kiemelt fontosságú területen elért fejlődést:

- vállalkozói ismeretek oktatása, különösen a középfokú oktatásban;

- jobb szabályozás, különösképpen a hatásvizsgálat és a csődtörvényt illetően; valamint

- hiányszakmák, különösképp a szakképzett technikusok és mérnökök hiányát leküzdő intézkedések tekintetében.

A tagállamok által e területeken, a javasolt hasznos intézkedésekből történő kiválasztás alapján tett intézkedések összesített számát a mellékletben található diagram mutatja.

Vállalkozói ismeretek oktatása – a vállalkozói mentalitás kialakításának elősegítése az iskolákban

A vállalkozói oktatás területén a fejlődés dinamikus képet mutat. Mindazonáltal, sok esetben az egységes keret még mindig hiányzik. Mivel a vállalkozói oktatás horizontális dimenzióval rendelkezik, az egyik szükséges első lépés a közigazgatás különböző szektorai, főként a gazdasági és oktatási minisztériumok közötti hivatalos kapcsolatok létrehozása, amelynek célja egy átfogó stratégia kialakítása. Számos országban – köztük Franciaországban, Finnországban és Hollandiában – létezik már ilyen együttműködés. Az utóbbi időben néhányan az új tagállamok közül is tettek lépéseket ebbe az irányba, különösképpen Litvánia .

A következő lépés az, hogy a vállalkozói szakismeretek és szemléletmód fejlesztését egyértelműen elismerjék a középfokú általános és szakképzési nemzeti tanterv célkitűzései között. Ebben az összefüggésben, a vállalkozás fogalmát szélesebb értelemben kell értelmezni: jelentése nem csak az új üzletek létrehozásának eszközét, hanem az általános mentalitást is magában foglalja. Egyelőre olyan országok vannak kisebbségben, mint például Cseh Köztársaság, Spanyolország, Írország, Lengyelország, Finnország és Norvégia , ahol az általános középiskolai oktatás tantervében egyértelműen megjelenik a vállalkozói készség. A szakiskolák és műszaki iskolák esetében több pozitív példát találhatunk.

Ott, ahol az iskolák nagymértékű autonómiával rendelkeznek, tanácsos a vállalkozói oktatást előmozdító intézkedések elfogadásának támogatása. Annak ellenére, hogy találunk néhány jó példát, mégis egyelőre csak korlátozott számban jöttek létre tényleges, ösztönző intézkedések. A tanárok egyedi képzésének megfelelő biztosítása továbbra is problémát jelent. Érdekes fejlesztések hangsúlyozhatok ki Hollandiában , ahol a kormány támogatja az iskolai kísérleti projekteket és terjeszti a bevált gyakorlatot, valamint az Egyesült Királyságban az „Enterprise Education Pathfinders” projekt létrehozása.

A tanulók által irányított mini-vállalatokkal vagy virtuális cégekkel kapcsolatos programokat az oktatási hatóságoknak el kellene ismerniük és támogatniuk kellene, és azokat – csakúgy, mint Írországban – jobban bele kellene építeni a tantervekbe, mivel a helyi viszonyokra alkalmazható alaposan tesztelt módszereket nyújtanak. Európában évente hozzávetőlegesen 600 000 tanuló vesz részt a tanulói vállalatokban. Az e módszerekre alapuló programokat a nem kormányzati szervezetek az oktatás minden szintjén ösztönzik, sok esetben olyan hálózatok védőszárnya alatt, mint a Junior Achievement-Young Enterprise , EUROPEN (gyakornoki cégek) és a JADE. Érdekes példa található Ausztriában , ahol a gyakornoki cégeket szisztematikusan alkalmazzák a középfokú szakképzésben.

Néhány országban még tovább kell tudatosítani a vállalkozói ismeretek középfokú oktatásban történő tanításának fontosságát. További politikai lépések szükségesek különösen Cipruson, Magyarországon és Szlovákiában . Portugáliában nem létezik a vállalkozói készséget a középfokú oktatásban támogató közkezdeményezés. Görögországtól is több erőfeszítést várnak, ahol az e területtel kapcsolatos kormányzati kezdeményezések jelenleg a középfokú műszaki oktatásra korlátozódnak.

Jobb szabályozás – a kisvállalkozások megfelelésének megkönnyítése

A múlt évben számos ország indított kiterjedt, a vállalkozások szabályozási környezetének javítását szolgáló programot, és a hatásvizsgálatok szinte az összes tagállamban fontos helyet foglalnak el a politikai napirenden. Jelentős számú tagállamban a hatásvizsgálat már szerves része az új jogalkotás előkészítésének. Mindazonáltal, a gyakorlatban nehézségekbe ütközik annak biztosítása, hogy az eredményeket ténylegesen a javaslatok javítására használják, így elkerülve azt, hogy a vizsgálat egyszerű formalitássá váljon.

A kisvállalkozásokra gyakorolt aránytalanul nagy negatív hatásokat szinte sosem vizsgálják. Mindössze hét országban végeznek vizsgálatokat a kisvállalkozásokra gyakorolt hatásról. A kisvállalkozások mentesítése bizonyos szabályozási kötelezettségek alól -mint ahogyan ezt a charta ajánlj- ugyancsak hasznos lehet a kisvállalkozásokra nehezedő terhek csökkentésében. Azonban csak néhány ország tesz lehetővé ilyen mentességeket.

A szabályozási hatásvizsgálat használata tekintetében Hollandia és az Egyesült Királyság jár az élen. Megfelelő haladást értek el Lengyelországban is. Minden tagállam esetében ajánlott a hatásvizsgálat használata, mint a szabályozási minőség javításának és az adminisztrációs terhek megszüntetésének alapvető eszköze.

Ajánlott a kormányzati hivatalok közötti szorosabb együttműködés. A hatásvizsgálattal kapcsolatos munkát és ellenőrzést sikeresen koordinálhatná egy kormányzaton belüli horizontális egység, mint ahogy ez sok tagállamban már így is történik. Az on-line közigazgatás bevezetése (pl. Észtországban és Lettországban) amellett, hogy segítette az érdekelt felek konzultációját a jogszabályi javaslatok szövegezésének korai szakaszában és a hatásvizsgálatok kivitelezésében, egyben ajánlatos is.

Miközben számos országban megfelelő haladást értek el a hatásvizsgálat használatában, addig Franciaország, Portugália, Szlovénia és Szlovákia számára e területen további lépések megtétele szükséges. Néhány országban, mint pl. Lengyelországban , az érdekelt felek konzultációs időszaka túl rövid ahhoz, hogy alaposan megvizsgált véleményt alkothassanak a vállalkozásokra gyakorolt hatásról.

Csődtörvény – az újrakezdés megkönnyítése

A csődbejutás túlzottan szigorú jogi következményei és az összetett csődeljárások akadályozhatják a vállalkozói készséget. Ezért az idő- és pénzigényes csődeljárásokat felül kell vizsgálni, vagy teret kell engedni olyan új jogszabályoknak, amelyek célja a gyors, alacsony költségű, hozzáférhető, egyszerűsített és kiszámítható eljárás megvalósítása. Számos esetben a csődbe jutott vállalkozók következő próbálkozásuk alkalmával nagyobb sikerrel járnak, továbbá a tisztességesen csődbe jutottak számára az újrakezdés lehetővé tétele pozitív irányban befolyásolja a gazdasági növekedést. Ennek okán, a tisztességes vállalkozók számára meg kell teremteni a könnyebb újrakezdés lehetőségét.

Az elmúlt év során a tagállamok fele vagy felülvizsgálta csődtörvényét, vagy màr elkezdte annak felülvizsgálatát. Érdekes, új keletű példával szolgál Spanyolország, amely jelentős mértékben javított fizetésképtelenségről szóló törvényén. A működőképes vállalkozások fennmaradását és folytonosságát célzó fizetőképesség-helyreállítási és szerkezetátalakítási eljárások nem minden országban léteznek, és ahol igen, ott is javításra szorulnak. A pénzügyi nehézségek korai felderítését és a második esély lehetőségének elősegítését célzó, a vállalkozások fizetőképességének helyreállításáról szóló, új franciaországi törvényjavaslat és a bíróságon kívüli adósság-átütemezési folyamat egyszerűsítését célzó, a vállalkozók adósság-átütemezésé ről szóló holland projekt ígéretes, új keletű fejlesztések.

A kellő időben megtett intézkedések lényegesen megnövelik egy pénzügyi nehézségekkel küzdő vállalkozás megmentésének esélyét. A pénzügyi nehézségekkel küzdő vállalkozásoknak nyújtott alacsony költségű tanácsadást hozzáférhetővé kell tenni a fizetőképesség helyreállítása esélyének növelése érdekében – ahogy azt a Belgiumban , a Brüsszel-Főváros régióban található Nehézségekkel küzdő önálló vállalkozók és kisvállalkozások központja és a Hollandiában található Vállalkozási platform teszi. Az üzleti partnerek, finanszírozók, hitelezők és egyéb érdekelt felek folyamatos támogatása segíti a bajban lévő vállalkozót abban, hogy elkerülje a szükségtelen piaci kivonulást, ezért szükség van ennek elősegítésére. A sikertelenség szégyenbélyegének halványítása érdekében, a csődről alkotott hatósági szemléletnek általánosságban véve sokkal pro-aktívabbnak kellene lennie azáltal, hogy a megelőző cselekvésre buzdít és nem késedelmes cselekvésért járó szankciókat vezet be.

Annak ellenére, hogy számos új intézkedést tettek a csőd- és szerkezetátalakítási eljárások javítása és az újrakezdés elősegítése érdekében, néhány országban további intézkedésekre van szükség. Nem tapasztalható haladás e területen például Görögországban , és nincsenek korai előrejelző mechanizmusok Luxemburgban . Sőt mi több, Szlovákiában a felszámolásra irányuló csődeljárások és Lengyelországban a szerkezetátalakítási eljárások még mindig drágák és bonyolultak. Bár történt haladás, a megtett intézkedések nem felelnek meg a „Szerkezetátalakítás, csődeljárás és újrakezdés”-ről szóló Best Procedure projekt ajánlásainak. A Cseh Köztársaságban és Portugáliában például a felülvizsgált fizetésképtelenségi jogszabályjavaslat erősíti a hitelezők pozícióját, ezzel veszélyezteti a működőképes vállalkozások folytonosságának elősegítése céljából bevezetett új sajátosságokat.

A hiányszakmák problémájának leküzdése – hogyan tudna az oktatás és képzés válaszolni az üzleti szükségletekre?

A legtöbb ország a jelenlegi és jövőbeli szakismereti szükségleteit egyre rendszerezettebb folyamatokban és a többi érdekelt féllel, mint az üzleti és szociális partnerekkel, a regionális és ágazati szervezetekkel együtt kíséri figyelemmel. Néhány országban, ahol az egyetemek és a vállalkozások között hagyományos kapcsolat áll fenn, mint például Svédországban, intézményi keretet hoztak létre ehhez az együttműködéshez. Más országok e kapcsolatokat finanszírozás, felmérések, a középiskolai tanulmányok szakképzéssel történő kombinálását célzó ágazati kezdeményezések vagy rendszerek segítségével mozdítják elő, mint Olaszországban .

A rendszeres szakismereti ellenőrzés eredményeképp, a tagállamok fokozatosan felülvizsgálják oktatási és képzési politikáikat annak érdekében, hogy azok jobban reagálhassanak a munkaerőpiac aktuális és várható strukturális változásaira. Az összes partner, de főképp a vállalkozások oktatási és szakképzési kurzusok meghatározásában és fejlesztésében történő részvételét folytatni kell, és tovább kell fokozni. A szakképzési rendszert folyamatosan korszerűsítik és vonzóbbá teszik, pl. Franciaországban , és immár jobban reagál a piaci szükségletekre is, mint pl. Ausztriában . Továbbá, a műszaki oktatás jelentősebbé vált, és a nem hivatalos oktatást egyre inkább hivatalosan is elismerik.

Az élethosszig tartó tanulás fontosságát gyakran kiemelik, bár csak kevés ország vázol fel ennek elősegítését célzó átfogó rendszert. Az új tanulási lehetőségekkel – mint pl. az on-line tanulással, a képzéssel kapcsolatos rendelkezések csoportokba rendezésével – csak néhány országban foglalkoznak, mint Írországban, Szlovéniában, és az Egyesült Királyságban . Az emberek kulcsfontosságú kompetenciáinak egész életen át tartó fejlesztését célzó köz- és magánbefektetéseket tovább kellene növelni.

Az útmutatás és tudatosítás segíthet bizonyos szakmák megítélésének javításában és abban, hogy a fiatalokat olyan biztos jövőbeli kilátásokat ígérő pályák felé vonzzàk, mint a mérnökség és más műszaki, információs és kommunikációs technológiára alapuló szakirányok. A tagállamok és az üzleti és szakmai szervezetek is egyre inkább képesek e probléma kezelésére tájékoztatás, pályaválasztási tanácsadás, televíziós programok és tudományos klubok révén. Az érdemleges, új keletű fejlesztések közé tartoznak az ágazati szervezetek által tett kezdeményezések Németországban és Írországban .

Az esetlegesen javításra váró területek közé tartozik Belgiumban az ország régiói közötti nagyobb mobilitást biztosító szövetségi és regionális szintű szakismereti ellenőrzés. A Cseh Köztársaságban, Görögországban és Szlovákiában, az egyetemek és vállalatok közötti kapcsolatok fejlesztésére van szükség, míg Olaszországban a szakosított képzés vállalkozásokban történő támogatására irányuló erőfeszítéseket lehetne növelni.

2.2 Tagjelölt országok: A vállalkozói szakismeretek ösztönzésének és a jogi keretek javításának szükségessége

A tagjelölt országok számára az jelenti a legnagyobb kihívást, hogy javítsák vállalkozásaik versenyképességi teljesítményét. Bulgária és Románia számára a kihívás egy részét az jelenti, hogy javítsák jogi kereteiket és, hogy pártfogolják az új vállalkozások létrehozását és növekedését.

Amíg Romániában és Törökországban az üzleti hatásvizsgálatokat tovább kell erősíteni, addig Bulgária jelentős haladást ért el e területen. Néhány megfelelő, a szakismeretek hozzáférhetőségét javító intézkedésről lehet beszámolni. Mindazonáltal, további erőfeszítéseket kell tenni az élethosszig tartó tanulás és a kisvállalkozások szükségleteihez igazodó szakismeretek megfelelő ellátottságának biztosítása érdekében.

2.3 Nyugat-Balkán és Moldova: A charta folyamat jótékony hatásainak kamatoztatása

A charta folyamat termékeny talajra talált a nyugat-balkáni államokban és Moldovában. A charta jótékony hatásainak teljes kamatoztatása érdekében további erőfeszítésekre van szükség Bosznia-Hercegovinában és Koszovóban . A charta Horvátország és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság EU-s tagsági kérelmeinek bizottsági értékelésében is nagy szerepet játszik.

Számos országban, különösképp Szerbiában, Koszovóban, Moldovában és Bosznia-Hercegovinában , a legnagyobb haladást az olcsóbb és gyorsabb tevékenység megkezdésének területén érték el azáltal, hogy felgyorsították a folyamatot és bevezették a szükséges jogszabályokat. Mindazonáltal, egyedül Moldova rendelkezik egyablakos ügyintézői rendszerrel. A vállalkozói oktatás és képzés valamilyen formában az összes országban létezik, de továbbra is választható, tanórán kívüli tevékenység marad. A szabályozási reform a legtöbb országban jelenleg is folyik. Egyelőre nagyon kevés ország vezette be vagy tervezi a szabályozói hatásvizsgálat bevezetését.

2.4 A Bizottság: a KKV dimenzió bizottsági politikákban történő megerősítése

Az EU tevékenységeibe jobban integrálódó KKV dimenzió...

A KKV dimenzió egyre inkább integrálódik az Európai Unió legtöbb tevékenységébe. Számos program és kezdeményezés létezik, amelyeket a KKV-k számára terveztek, vagy főleg számukra jár előnyökkel. Ez mutatja, hogy a charta végrehajtása jól halad.

A főként a KKV-kért indított, többéves vállalkozási és vállalkozói program[9] a pénzügyi eszközökhöz történő, megnövekedett hozzájárulásával és a nemrégiben teljesített Best Procedure[10] projektjeinek eredményével továbbra is sikeresen járul hozzá a KKV-k üzleti környezetének javításához. A vállalkozói cselekvési terv alapján a Bizottság jól halad a kulcsfontosságú intézkedések végrehajtása tekintetében.

Továbbá, a Bizottság számos támogatási programot is indított, amelyek közvetlenül vagy közvetve válnak a KKV-k előnyére. A strukturális alapok alkotják a KKV-k számára a regionális és helyi szinten is elérhető, legfontosabb programot. A KKV-k részvételét egyértelműen célozva, a kutatás területén is nagy hangsúlyt fektetnek a KKV-kra. Sok egyéb programot is a KKV-k szükségletei szerint alakítottak ki, például a környezetvédelem, energia, képzés vagy nemzetközivé tétel területén. Egyéb politikák, mint a verseny- vagy kereskedelempolitika, ugyancsak tekintetbe veszik a KKV-k egyedi helyzetét.

... de az EU programokban való KKV részvételt elősegítő javításokra van szükség

Az EU programokban való KKV részvétel elősegítése érdekében továbbra is szükség van fejlesztésekre. Gyakran előfordul, hogy az eljárásokat nem igazítják a KKV-khoz, legyen szó adminisztratív követelményekről vagy a projektek értékelésére fordított időről. A KKV részvétel elősegítése érdekében további intézkedéseket terveznek, amely magában foglalja a politikai prioritáshoz juttatást és a KKV-k részvételének elősegítését különös tekintettel a programok kiválasztási folyamatára és irányítására. A KKV-k támogatása és a számukra nyújtott információszolgáltatás – főként az olyan bizottsági hálózatokon keresztül, mint az Euro Info Centres (Európai Tájékoztatási Központok) és az Innovation Relay Centres (Innovációs Közvetítő Központok) – ugyancsak bővítésre szorul. Továbbá a KKV-k számára meghirdetett EU programok relevanciáját is szisztematikusan értékelni kell.

Ami a jogalkotás és annak a KKV-kra gyakorolt hatását illeti, a hatásvizsgálati eljárások területén elért haladás reményt keltő eredményekkel járt. Mindez jobban tájékozódott politikai döntéshozatalhoz és nagyobb mértékű konzultációhoz vezetett. A Bizottság által elfogadott vagy javasolt jogszabályok figyelembe veszik a KKV-k helyzetét, amely néhány esetben a kisvállalkozások számára mentességet vagy a számukra igazított követelményeket eredményez, pl. alacsonyabb díjakat és testreszabott, adminisztrációs segítségnyújtást a gyógyszerkészítmények területén. A Bizottság jelenleg finomítja és egyszerűsíti a hatásvizsgálattal kapcsolatos belső útmutatásait, pl. az üzleti versenyképességre gyakorolt hatások jobb értékelése érdekében.

3. Közös siker közös tanulás révén

A nyitott koordinációs módszer eredményeket hoz...

A charta folyamat kiemelkedően hatékonynak bizonyult azon területek meghatározásában, amelyeken a tagállamok haladásra tettek szert a kisvállalkozások elősegítéséért. Ugyanakkor értékes információval szolgál azon területekről, ahol még szükség van tennivalókra. Annak ellenére, hogy a tagállamok erőfeszítéseket tettek arra, hogy a charta minden területe szerinti intézkedést végrehajtsák, a tagállamoknak eltérő prioritásaik és szakértői területeik vannak.

A helyes, bevált gyakorlatok által szolgáltatott példák és ajánlások további értékes forrása található a Best Procedure projekt beszámolóiban. A Bizottság, a tagállami szakértőkkel közösen, 2001 óta számos Best Procedure projekten dolgozott, amelyek jó gyakorlati példákat, következtetéseket és ajánlásokat eredményeztek. Ezek után lényeges az e következtetéseken és ajánlásokon alapuló intézkedések megtétele.

...ahogy azt számos konkrét példa is tanúsítja

Harmadsorban pedig, egyre több tagállam a más tagállamokban kifejlesztett intézkedések és a Best Procedure projektjei ajánlásainak jó példáját követi, ekképp hasznosítva mások erősségét.

Például, a “Vállalkozói oktatás” Best Procedure projektje járult hozzá a legutóbbi észtországi, litvániai és norvég pozitív fejlődéshez is. A Best Procedure projektje a Bizottság vállalkozói készségre vonatkozó cselekvési tervével és más országok nemzeti charta jelentéseivel, különösképp a spanyolországival és a finnországival közösen a svédországi kibővített vállalkozási program előkészítésében ösztönzőleg hatott.

A „szerkezetátalakítás, csődeljárás és újrakezdés”-ről szóló Best Procedure projekt számos országban ugyancsak ösztönzőleg hatott. Ciprus, Lettország, Magyarország és Norvégia is megemlíti, hogy jogszabályaik felülvizsgálata során figyelembe vették a projekt ajánlásait.

Spanyolországban addig, amíg a szabályozási hatásvizsgálatért felelős új ügynökség elkezdi működését, a hatásvizsgálatokat a más tagállamokban alkalmazott értékelési útmutatások alapján végzik el. Bulgária olyan hatásvizsgálati módszert dolgozott ki, amely Hollandia és Szlovákia tapasztalatait veszi figyelembe.

Néhány ország különösen ügyelt arra, hogy a charta ajánlásait és a legjobb gyakorlat projektek eredményeit gyakorlati válasz kísérje. Málta rendszeresen éves cselekvési tervet tesz közzé, amelyben a charta mind a tíz területe tekintetében körvonalazza kezdeményezéseit és hozzájuk tartozó mennyiségileg kifejezhető célokat tűz ki, amelyeket eredménytáblázatban kísér figyelemmel. A kezdeményezések egy nemzeti konferencia és három parlamenti ülés keretében az összes kulcsfontosságú résztvevővel megvitatásra kerülnek.

Más országok esetében, mint Dánia és Franciaország , annak érdekében, hogy a teljes folyamat több hasznot nyújtson számukra, továbbra is szükséges az ellenőrzés javítása.

A charta konferenciák a bevált gyakorlatok cseréjének eredményes fórumai

A Bizottság továbbra is folytatja a meghatározott, bevált gyakorlatok terjesztésének javítását. A dublini charta konferencia, amelyet 2004 júniusában tartottak, jó lehetőséget nyújtott a legutóbbi charta jelentésben meghatározott bevált gyakorlatok kicseréléséhez. A következő charta konferencia 2005. június 15-16-án lesz Luxemburgban. Ezenkívül, a chartáról szóló nemzeti konferenciák, mint pl. Málta esetében, továbbra is hozzájárulnak ahhoz, hogy a kisvállalkozások fontos helyet foglaljanak el a napirenden.

4. Úton a lisszaboni célkitűzés felé

Európának még hosszú utat kell megtennie ahhoz, hogy 2010-re elérje a lisszaboni célkitűzést. A haladás nagymértékben függ a vállalkozói készség és a kisvállalkozások támogatása érdekében tett erőfeszítéseink sikerességétől. Olyan környezetre van szükségünk, ahol a kisvállalkozásoknak nem kell a bürokráciával küzdeniük, és ahol a vállalkozó emberek elképzeléseiket valóra tudják váltani az üzleti életben. A lisszaboni stratégia félidős értékeléséhez való hozzájárulásként múlt novemberben közreadott Kok-jelentés a vállalkozók számára olyan megfelelő légkör megteremtésének szükségességét szorgalmazta, amely Európát még versenyképesebbé teszi.

A vállalkozói készségre vonatkozó cselekvési tervvel kapcsolatos elért haladásról szóló jelentés összekapcsolódik a charta jelentési mechanizmusával. Az előrelépés és a charta felülvizsgálata, a cselekvési terv által említett, a vállalkozói készséggel kapcsolatos kérdések integrálása érdekében, hasznos lehet a jelentéstétel további racionalizálása céljából, ahogy azt a Versenyképesség Tanácsa 2004. márciusi ülésén javasolta. A lisszaboni célkitűzésekre irányuló további haladásért a Bizottság a cselekvési terv prioritásai és a charta végrehajtásának öt éve alatt szerzett tapasztalat fényében megvizsgálja a chartát és javaslatot nyújt be.

MELLÉKLET

A tagállamokat felkérték arra, hogy válaszoljanak a 2005-ös jelentésre vonatkozó Best Procedure projektjei ajánlásaira alapuló prioritási területekhez kapcsolódó kérdéssorra. A diagramok az intézkedések összesített számát mutatják, a javasolt hasznos intézkedésekből történő kiválasztás alapján. A teljes táblázatokat, amelyek a tagállamok válaszain alapulnak, a tagállamok tevékenységéről szóló jelentés, SEC(2005) 167, 2005.02.08; SEC(2005) 168, 2005.02.08; SEC(2005) 169, 2005.02.08; SEC(2005) 170, 2005.02.08, 1-4. táblázat tartalmazza.

[pic]

* Kizárólag Baden-Württemberg tartomány adataira alapul. A helyzet tartományról tartományra változó.

[pic]

[pic]

[pic]

NB. A vizsgált intézkedések száma a különböző területek függvényében más és más. Az intézkedések maximális számát minden diagram baloldali skálája mutatja.

[1] "Európa", amelybe beletartozik az EU-25 országai + a 3 tagjelölt ország + Izland, Liechtenstein, Norvégia és Svájc. Observatory of European SMEs, 2003/7.

[2] http://europa.eu.int/comm/enterprise/enterprise_policy/charter/index.htm

[3] COM(2004) 70 végleges, 11.2.2004

[4] http://europa.eu.int/comm/lisbon_strategy/group/index_en.html

[5] Marokkó, Algéria, Tunézia, Egyiptom, Jordánia, Izrael, Palesztin Nemzeti Hatóság, Libanon és Szíria

[6] A KKV-megbízottat 2001 decemberében nevezték ki a Bizottság szervezeti egységein belül abból a célból, hogy fokozza a kis- és középvállalkozásokkal (KKV) és képviseleti szerveikkel történő eszmecserét és, hogy biztosítsa a KKV-k szükségleteinek EU politikákban, programokban és jogszabályokban történő, megfelelő figyelembevételét.

[7] Korábbi jelentések : COM(2001) 122 végleges, 2001.3.7.; COM(2002) 68 végleges, 2002.2.6.; COM(2003) 21 végleges, 2003.1.21.; COM(2004) 64 végleges, 2004.2.11.

[8] SEC(2005) 167, 2005.02.08; SEC(2005) 168, 2005.02.08; SEC(2005) 169, 2005.02.08; SEC(2005) 170, 2005.02.08.

[9] A Tanács 2000. december 20-i 2000/819/EK határozata, HL L 333, 2000.12.29., 84.o.

[10] A többéves program keretében, a Best Procedure program, a nyitott koordinációs módszer értelmében keretet biztosít a tagállamok abbéli erőfeszítéseinek támogatásához, hogy bevált gyakorlatokat meghatározzák és egymást közt kicseréljék a vállalkozások számára különös jelentőséggel bíró, korlátozott számú, specifikus területen, ezáltal hozzájárulva a charta végrehajtásához is.