HU    HU HU 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 2008.9.18 
SEC(2008) 2445 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
 
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ  EURÓPAI PARLAMENTNEK, A 
TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A 
RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK 
 
Többnyelv űség: európai t őke és közös elkötelezettség  
 
   
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA  
 
   
{COM(2008) 566 végleges} 
{SEC(2008) 2443}  
{SEC(2008) 2444} 
Ez a jelentés csak az összeállításában részt vev ő bizottsági szolgálatoka t köti, és nem kötelezi 
el a Bizottságot kés őbbi határozatainak végleges  formája tekintetében. 
HU 2   HU ÖSSZEFOGLALÁS 
E hatásvizsgálatról sz óló jelentés a többnyelv űségi szakpolitika jelenleg i helyzetét mutatja be, 
és az intézkedések meger ősítésére tesz javaslatot e te rületen. A jelentés a "Többnyelv űség: 
európai t őke és közös elkötelezettség" cím ű bizottsági közleményjavaslat kísér ő 
dokumentuma (a munkaprogramban 2008/EAC/004. számmal szerepel).  
A nyelvi sokszín űség az Európai Unió hosszú távú, kulcsfontosságú jellemz ője: az EU 500 
millió lakosára 23 különböz ő hivatalos nyelv jut, melyeken kívül még mintegy 60 másik 
nyelvet beszélnek bizonyos régiókban, illetve bizonyos csoportok, és emellett meg kell még említeni azt a mintegy 300 nyelvet, melyeket  a bevándorlók hoznak magukkal. A becslések 
szerint jelenleg legalább 175 nemzet képvisel ői élnek együtt az Európai Unió határain belül. 
A nemzeti és kulturális kisebbségek eleve meglév ő tarkaságához a migrációs hullámok is 
hozzáadták a maguk részét. Így nem meglep ő, hogy a különböz ő nyelveket beszél ők közötti 
kapcsolatok száma az elmúlt években folyamatosan n őtt, a fokozódó európai mobilitásnak, a 
harmadik országokból beáramló migrációs hullámoknak és a globalizációnak köszönhet ően. E 
tendencia a következ ő években várhatóan folytatódni, s őt, fokozódni fog. Mindezek fényében 
a hatásvizsgálat az alábbi  két problémára fókuszál
1: 
(1) Az idegennyelv-ismeret mértéke továbbra sem megfelel ő. Az európaiak még nem 
sajátították el anyanyelvük melle tt két idegen nyelv ismeretét, amit a barcelonai 
tanácsülés t űzött ki célként; 
(2) az európai polgárok, vállalkozások és szol gáltatók nem ismerték még fel az európai 
nyelvi sokszín űség jelentette el őnyöket és kihívásokat a maguk teljességében.  
A probléma meghatározását adatok és a többnyelv űségről szóló korábbi közlemények2 
nyomon követése (2007), illetv e a kilenc hónapos konzultáci ós folyamat (2007–2008) során 
kapott visszajelzések támasztják alá. 
A többnyelv űségről és a nyelvi sokszín űségről szóló korábbi közlemények 2006–2007-ig 
vázolták fel az intézkedések ütemtervét, és felülvizsgálatot, illetve további lehetséges 
intézkedéseket írtak el ő. Az elért el őrehaladásról és a végreh ajtásról 2007-ben elvégzett 
értékelés szerint, míg nyilvánvaló el őrehaladás történt (els ősorban az általános és középfokú 
oktatásban a nyelvtanulás terén), a végrehajtást folytatni kell, és az egész életen át tartó 
tanulásra tekintettel meg kell er ősíteni, nagy figyelmet fordítva az informális nyelvtanulásra 
és a helyi környezet nyelvi sokszín űségére.  
A konzultációs folyamat  során a tagállamok, az európai intézmények és az érdekelt felek 
egyhangúlag a következ őképpen vélekedtek:  
A többnyelv űségi politika hatókörér ől:  
                                                 
1 Az intézményi többnyelv űség (vagyis az Európai Bizottság által a bels ő, illetve a polgárokkal való 
kommunikáció – kiadványok, fordítás, tolmácsolás – során használatos nyelvek) nem tartoznak e 
hatásvizsgálat és a vonatkozó politikai kezdem ényezések körébe. Mivel az intézményi többnyelv űség 
nyelvi problémái, célkit űzései és lehet őségei különböz őek, úgy határoztunk, hogy ezeket nem 
tárgyaljuk együtt. 
2 COM(2003) 449 végleges, COM(2005) 596 végleges, COM(2007) 554 végleges/2 
HU 3   HU • A nyelvi és kulturális sokszín űséget az európai társadalom hosszú távú 
jellemzőjének tekintik: a többség értékeli  ezt, és elismeri, hogy a kérdést 
hatékonyan és el őrelátóan kell kezelni. A válasza dók többsége szerint az egyetlen 
közös nyelv kiválasztása nem jó megoldás.  
• A csupán az EU hivatalos nyelveinek tanulását el őmozdító nyelvpolitika túl 
szűkre szabott a ma társadalma számára, ahol sok különböz ő nyelvet beszél ő 
polgárok (és lakosok) napi kapcsolatban állnak egymással.  
• A nyelvtanulást az egész életen át tart ó tanulás perspektív ájába kell helyezni. 
• A többnyelv űség olyan transzverzális kérdés, amely hatással van a 
versenyképességre és az eur ópai polgári létre egyaránt , és amelyet számos, az 
oktatásügyön túlmen ő politikába szervesen be kell illeszteni. 
• A nyelvi sokszín űség előmozdításának a nyelvek meg őrzése nem lehet 
önmagában vett célja; épp ellenkez őleg, a nyelvek és közösségek közötti 
párbeszédre kell helyezni a hangsúlyt.  
• Minden polgárnak egyéni érdekl ődésétől, lakhelyét ől, családi és munkahelyi 
hátterétől függően különböz ő nyelvi készségek sorára van szüksége. 
A módszerekr ől: 
• A tagállamoknak és a Bizottságnak olyan nyelvi politikát kell kidolgoznia, amely 
a nyelvi sokszín űségnek kedvez, és nyelvbarát környezetet teremt azáltal, hogy 
bővíti a tanított nyelvek körét, értékeli és  fenntartja polgárai nyelvi készségeit és 
motiválja őket további nyelvek tanulására.  
• Az egész életen át tartó tanulás kulcsf ontosságú a nyelvi készségek elsajátítása 
terén: a nyelvtanulást korán kell elkezden i, fenn kell tartani a motivációt az iskolai 
oktatás és az alapoktatás  ideje alatt, majd feln őttkorban is kell nyelveket tanulni. 
• Az informális nyelvtanulás lehet őségét jobban ki kell használni azáltal, hogy 
növeljük a multimédiás eszközökhöz, a virtuá lis vagy valóságos mobilitáshoz és a 
kulturális cserekapcsolatokhoz való hozzáférést. Az ilyen módon történ ő 
nyelvtanulás hatékony, mivel lehet ővé teszi, hogy az emberek a nekik megfelel ő 
időben, helyen és módon tanuljanak, és hogy a különböz ő hátterű emberek 
kommunikáljanak egymással, felfedezve és összehasonlítva egymás különböz ő 
gondolkodásmódját. 
• A helyi közösségeknek, szolgáltatóknak és vállalkozásoknak figyelembe kell 
venniük, hogy gyakran különböz ő nyelveket beszél ő polgároknak és ügyfeleknek 
nyújtanak szolgáltatást, ezért ki kell dol gozniuk a nyelvi kereslet kielégítését 
szolgáló stratégiájukat. 
Az új közlemény hozzáadott értéke a következ ő: 
• a hátrányban lév ő, illetve a korábbi közleményekkel ke vésbé megcélzott területek és 
célcsoportok (szakképzésben részt vev ő tanulók, alacsonyan képzett feln őttek és 
HU 4   HU migránsok) pontosabb kijelölésével fe nntartja az anyanyelv+2 nyelv célkit űzésre irányuló 
erőfeszítéseket 
• a többnyelv űséget szervesen beilleszti a növekedési és foglalkoztatási folyamat tágabb 
kontextusába azáltal, hogy felhívja  a figyelmet a nyelvi sokszín űség előnyeire és azoknak 
az interkulturális párbeszédre gyakorol t hatására. Ebben az összefüggésben a 
többnyelv űség az EU külpolitikáinak összetev őjeként is felmerül, amint azt az Euromed 
kulturális csúcstalálkozóján3 nemrégiben hangsúlyozták. 
• szervesen beilleszti a többnyelv űséget a vonatkozó európai szint ű politikákba, és a 
tagállamokkal és az érdekelt felekkel közösen dolgozik azon, hogy biztosítsa: a 
célkitűzések közösek és azoka t a leginkább megfelel ő szinten teljesítik. 
A többnyelv űségi politika két általános célkit űzése következésképpen az alábbi: 
(1) lehetővé tenni a polgárok számára, hogy an yanyelvük mellett két másik nyelvet 
beszéljenek folyékonyan (anyanyelv+2) 
(2) felhívni a figyelmet az európai társadalom nyelvi sokszín űségére, és az interkulturális 
párbeszéd és a versenyképesség eszközévé tenni azt.  
A végrehajtást  illetően az els ő operatív célkit űzés annak biztosítása, hogy a fent említett 
európai politikák részeként a többnyelv űséget folyamatosan támogatják, az e politikákba 
szervesen beilleszt ő megközelítéssel  és a meglév ő európai programok keretében 
rendelkezésre álló pénzügyi támogatás lehet ő legjobb felhasználásáv al. A szubszidiaritás 
elvének megfelel ően e kérdésekben a tagállamok az els őszámú döntéshozók, számos érdekelt 
fél (oktatási szolgáltatók, szociális partnere k, a média, a helyi hatóságok stb.) pedig 
nélkülözhetetlen a végrehajtásba n. Ezért a második operatív célkit űzés a tagállamokkal és az 
érdekelt felekkel partnerségben történ ő együttm űködés , és támogatásuk a közös 
célkitűzések elérésében  és a többnyelv űséget a politikákba szervesen beilleszt ő megközelítés 
saját szintjükön történ ő megvalósításában. 
A célkitűzések elérése érdekében több lehet őséget vettek számításba:  
(1) Nem történik a tagállamokkal további köz ös intézkedés, és elmarad az uniós 
programok stratégiai felhasználása 
(2) Jogszabályi eszközök alkalmazása (ajánlás) 
(3) A nyitott koordinációs módszer alkalmazása:  közösségi közlemény kibocsátása, amely 
előkészíti a tagállamokkal való együttm űködést és megszerzi a többi európai 
intézmény támogatását. A többnyelv űség beillesztése a jelenlegi uniós programokba és 
kezdeményezésekbe. . 
                                                 
3 A kulturális miniszterek harmadik euromediterrán konferenciájának következtetései, Athén, 2008. május 
29-30. A konferencia elnökségi nyilatkozata: New Paradigms, New Models — Culture in the EU 
External Relations (Új paradigmák, új modellek – kultúra az EU külkapcsolataiban), Ljubljana, május 13-14 .  
http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_ politika/kulturno_sodelov anje/nove_paradigm e_novi_modeli_kultur
a_v_zunanjih_odnosih_eu/ .  
HU 5   HU Összehasonlítva a fenti lehet őségek erősségeit és gyöngéit, az Oktatásügyi és Kulturális 
Főigazgatóság a harmadik lehet őség javaslása mellett döntött, amely lehet ővé teszi a 
Bizottságnak, hogy – a tagállamokkal és az érdekelt felekkel együttm űködve – választ adjon a 
többnyelv űség felsorolt kihívásaira és megfelel ő megoldásokat találjon. Ez a megoldás, amely 
a tagállamok és az érdekelt felek várakozásaina k is a legjobban megfel el, eleget tesz a 
szubszidiaritás elvének, és ez biztosítaná a legjobb alapot a kihívások és problémák 
tudatosításához, és az ezek megoldásában elért valódi el őrehaladáshoz. 
Azzal kapcsolatban, hogy milyen módon kellene a Bizottság politikáival és programjaival 
előmozdítani a többnyelv űséget, a többnyelv űséget támogató kiadási program ötletét 
elvetették, mivel a többnyelv űség transzverzális célkit űzés, amely igen különböz ő politikákat 
fog át (oktatás, kultúra, média, foglalkoztatá s, társadalmi integráció, kutatás…) és ezek 
természetes kontextusukon kívüli támogatása nem t űnt sem megfelel őnek, sem hatékonynak. 
Ennélfogva a többnyelv űségnek a megfelel ő bizottsági politikákba és programokba történ ő 
szerves beépítése t űnt jó megoldásnak. E programok közül  a legfontosabbak: az egész életen 
át tartó tanulási program valamennyi ága, a st rukturális alapok nyelvoktatási támogatása, az 
Igazságügyek, Szabadság és Biztonság F őigazgatósága által támogatott nyelvi integrációs 
kurzusok bevándorlóknak, a Fiatal ok lendületben program, az Európai polgárokat program, a 
kultúra program által támogatott szépirodalmi fordítások, a Média program, a Kutatás program és az információs technológia program. 
Az észrevételek fényében és a Bizottság köz vetlen fellépésének korlátozott hatókörére 
tekintettel a kiválasztott alternatíva várhat ó gazdasági és társadalmi következményei az 
alábbiak – attól függ ően, hogy a tagállamok és az érdekelt fe lek mennyire eltökélten fogják 
végrehajtani a javasolt stratégiát: 
• Gazdasági hatások: a nyelvi készségeknek  a polgárok foglalkoz tathatóságára és 
versenyképességére gyakorolt ha tása által a közleményben le írt új stratégia várhatóan 
pozitív hatással lesz a nemzetközi kereskedel emre és a határokon átnyúló beruházásokra; a 
technológiai fejlesztésre és  az innovációra; a munka helyek számára és min őségére; a 
harmadik országokkal való és a tengeren túli kapcsolatokra. 
• Társadalmi hatások: A stratégi a várhatóan pozitív hatással lesz  a társadalmi integrációra, 
az irányításra és a részvéte lre, mivel a nyelvismeret a kultúrák közötti párbeszéd 
előfeltétele. 
Költségek: a Bizottság szintjén a közleményben javasolt intézkedések végrehajtása nem jár 
költségnövekedéssel. Célja a meglév ő programok hatékonyabb felhasználása a többnyelv űség 
támogatása érdekében különösen az alábbiak biztosításával: 
• következetesebb megközelítés (vagyis a nyelvi sokszín űség támogatására irányuló 
következetes üzenetre való átté rés, a projektek és kezdeményezések keretében a nyelvi 
kérdések figyelembe vétele) 
• jobb összhang a tagállamok között (azaz támogatásuk a közös célkit űzések elérésében a 
bizottsági kezdeményezések és a helyes gyakorlatok kicserélése segítségével).  
A tagállamokkal kapcsolatban a közlemény – a már jóváhagyott uniós célkit űzésekkel, mint 
például az anyanyelv+2 barcelonai célkit űzéssel összhangban – általános és operatív 
célkitűzésekre és azok elérésének módjára fog ja vaslatot tenni, miközben a végrehajtás a 
tagállamok hatáskörében marad. A bizottsági közlemény által közvetített általános alapelv az 
HU 6   HU ajánlás lesz, hogy e fellépést hozzák közel  a polgárokhoz, figyelemmel a helyi nyelvi 
szükségletekre és az üzleti, civil társadalmi és hatósági er őforrásokat egyesítve úgy, hogy 
azok a lehet ő leghatékonyabban legyenek felhasználhatók. 
A nyomon követést a már meglév ő többnyelv űségi szolgálatközi csoport végezhetné a 
Bizottságon belüli koord inált megközelítés biztosítása és a többnyel űségnek a megfelel ő 
európai programokba és kezdeményezésekbe történ ő szerves beillesztése érdekében, 
programszint ű intézkedések segítségével (t ematikus prioritások, nyelvi el őkészítés és nyelvi 
tevékenységek költségvetése, megfelel ő nyomon követés stb.). A tagállamok általi ellen őrzést 
a tagállami képvisel ők magas szint ű munkacsoportja biztosítja, a nyelvekkel foglalkozó 
meglévő munkacsoport alapján. A többnyelv űségi politika napirenden tartása és az 
előrehaladás rendszeres felülvizsgál atának biztosítása érdekében a Bizottság javasolni fogja, 
hogy az európai intézmények éves szint ű munkatervükben biztos ítsanak helyet annak 
megvitatására. A Tanácsnak az t javasolja, hogy a többnyelv űség kérdését vegyék fel az 
Oktatásügyi Tanács napirendjébe.  
A Bizottság rendszeresen frissíti a meglév ő mutatókat és megfontolja a kevésbé feltérképezett 
területek felmérésének finanszírozását (pl. üzleti szféra, szolgáltatók). A Bizottság a 
többnyelv űség szerves beillesztése tekintetében  biztosítja, hogy a nyelvi kérdéseket 
kielégítően figyelembe veszik a vonatkozó uniós pr ogramok és politikák értékelése során. A 
Bizottság ösztönzi a tagállamoka t és az érdekelt feleket arra , hogy a nyelvi kérdést saját 
szintjükön is emeljék be a politikák és straté giák értékelésébe. A Bizottság 2012-ben elvégzi 
az előrehaladás általános felmérését, és a tapasztalatokról jelentést terjeszt az Európai 
Parlament és a Tanács elé. Ennek megvalós ításához a tagállamokat fel fogják kérni, hogy 
2011 végére készítsék el az el őrehaladásukról szóló jelentést.