(78)

Az egyszerűsített módszer alkalmazásához azonosítani kell a tevékenységeket a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkében felsoroltak közül, valamint értékelni kell az ezekkel a tevékenységekkel kapcsolatos mennyiségek és költségek jelentőségét. A következő négy szövegdobozban a három ágazat vonatkozásában egy-egy olyan helyzet leírása olvasható, amelyben az ilyen tevékenységek az érintett termékek jelentős mennyiségével, valamint jelentős termelési és forgalombahozatali költségekkel párosulnak, és így a termelői szervezet igénybe veheti az eltérésből származó előnyöket. Ez valamely tevékenységen vagy több tevékenység kombinációján keresztül valósítható meg, ahol önmagában várhatóan az eltérésnél felsorolt tevékenységek egyike sem növeli jelentős mértékben a hatékonyságot. Minden helyzetben eseti elemzés szükséges annak biztosításához, hogy az ilyen tevékenységekkel járó költségek és az érintett mennyiségek elégségesek legyenek a jelentős mértékű hatékonyság-növeléshez. Az alábbi példák tartalmazzák azon helyzetek nem teljes körű felsorolását, amelyeknél az egyszerűsített módszert kell alkalmazni. OLÍVAOLAJ-ÁGAZAT A jelentős hatékonyság teszt alkalmazása Olyan helyzetekre vonatkozó példák, amelyeknél a KPSZ-rendelet 169. cikkében szereplő közös tevékenységek várhatóan jelentősen növelik a hatékonyságot az egyszerűsített módszer alkalmazásában. i. Közös feldolgozás 1. A közös feldolgozás bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet a tagjai által betakarított olajbogyó több mint felét feldolgozza, hogy olívaolajat állítson elő valamely olajsajtoló üzemben. Az olajsajtoló üzem létrehozása jelentős beruházást igényel. Az olajbogyó olívaolajjá történő feldolgozása általában számos lépésből áll, ide tartozik például az olajbogyók megtisztítása, sajtolása, az olívaolaj szűrése és egyéb eljárások. Ilyen helyzetben, amikor a termelői szervezet közös feldolgozási tevékenysége révén állítják elő a termelői szervezet által értékesített olívaolaj több mint felét, a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot ahhoz képest, mint ha a tagjai egyénileg intézkednének az olajbogyó feldolgozásáról, ezért a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek. ii. Közös csomagolás, címkézés vagy promóció 2. Az olívaolaj közös csomagolása/palackozása és címkézése bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet az olajsajtoló üzemben előállított olívaolaj több mint felének vonatkozásában folytatja ezeket a tevékenységeket. A közös csomagolás/palackozás és címkézés általában jelentős beruházást igényel a szükséges technológia/gépek beszerzése érdekében. Ilyen helyzetben, amikor a termelői szervezet közös csomagolási/palackozási és címkézési tevékenysége a termelői szervezet által értékesített olívaolaj több mint felére kiterjed, a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot, és ezzel megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek. 3. A közös promóció bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet hozzáadott értéket képviselő terméket fejleszt ki és értékesít. Valamely termék akkor jelent hozzáadott értéket, ha például különleges fogyasztói igények kielégítését célzó sajátos jellemzői alapján más termékektől könnyen megkülönböztethető. A termelői szervezet megkülönböztetheti a termékét például az alkalmazott termelési módszerek (például bio-olívaolaj előállítása) vagy más tényezők alapján. Ebben az összefüggésben a közös promóció egy olyan integrált stratégia marketingtevékenysége, amelynek célja egy ilyen hozzáadott értéket képviselő termék értékesítése, és a közös promóció a termelői szervezet által értékesített teljes mennyiségre vonatkozik. A termelői szervezet meghatározza a termék specifikációit és biztosítja a nekik való megfelelést: ez magában foglalja például a megfelelő specifikációk kidolgozását, a termelési folyamat tervezését és a minőség-ellenőrzést az ilyen specifikációk vonatkozásában, a specifikációkhoz szükséges inputanyagok beszerzését stb. Annak érdekében, hogy a termelői szervezet és a tagjai is megfeleljenek a specifikációknak, az ilyen integrált megközelítés jelentős költségekkel jár. Ilyen helyzetben a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot, és ezzel megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek. Az ágazati közös promóciós tevékenységek, mint például az olívaolaj-fogyasztás általános népszerűsítése, az eltérés alkalmazásának céljából nem relevánsak, mivel e tevékenységet nem egyetlen termelői szervezet végzi, hanem az ugyanabban az ágazatban érdekelt termelők és/vagy termelői szervezetek közötti koordináció eredményeként valósul meg, és célja, hogy pozitív hatásait a teljes ágazat érzékelje. iii. A minőség-ellenőrzés közös szervezése 4. A minőség-ellenőrzés közös szervezése bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet biztosítja a tagjai által előállított termékek állandó minőségét, mert ezt írja elő valamely rendelet vagy elfogadott szabvány, például ha a termelői szervezet és a tagjai meg kívánnak felelni a vásárlói követelményeknek. A termelői szervezet először is a termelési folyamatokkal kapcsolatos tanácsadással és támogatással segít elérni a megfelelő minőséget. A termelői szervezet ehhez különböző szolgáltatásokat kínál a termelők számára, például tanácsadással szolgál a növény-egészségügyi szerek, egyéb vegyi anyagok és műtrágyák alkalmazásának fejlettebb módszereivel és a jobb termelési technikák alkalmazásával kapcsolatban, illetve segítséget nyújt az üzemi termelési problémákkal, valamint a szabályozási és ellenőrzési kérdésekkel kapcsolatban, ami segíti a termelőket abban, hogy minőségi terméket állítsanak elő. Másodszor a termelői szervezet (saját vagy kiszervezett) vizsgálatokat is végez, hogy ellenőrizze a tagjai által előállított és a termelői szervezet által értékesítendő olívaolaj minőségét (a savasságnak és a növényvédő szerek jelenlétének laboratóriumi vizsgálata, az érzékszervi tulajdonságok vizsgálata stb.). Az ilyen vizsgálatok célja, hogy bizonyítsák a független tanúsítóknak/ellenőröknek, hogy a termékek megfelelnek a szabályozási vagy szokásos követelményeknek, és/vagy hogy bizonyítsák a vevő(k) számára, hogy a termékek megfelelnek a követelményei(k)nek. Mindezen tevékenységek jelentős költségekkel járnak, ha a termelői szervezet által értékesített olívaolaj több mint felére vonatkoznak. Egy ilyen helyzetben a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot, mert az egyéni tagok számára sokkal nagyobb költséggel járna, hogy egyedül érjék el ugyanezt az eredményt. Ezért egy ilyen helyzetben a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot, és ezzel megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek. iv. Közös forgalmazás A közös forgalmazás az alábbi tevékenységekre terjedhet ki: közös szállítás, elosztó központ vagy értékesítési infrastruktúra közös felállítása és/vagy értékesítési platform közös szervezése. 5. A közös szállítás bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet megszervezi a szállítást az olajbogyó-ültetvényekről a feldolgozó üzembe (olajsajtoló üzembe) a termelői szervezet által értékesített olívaolaj több mint felének vonatkozásában, vagy ha a termelői szervezet megszervezi a szállítást számos olajsajtoló üzemből valamely csomagoló/palackozó és címkéző üzembe a termelői szervezet által értékesített olívaolaj több mint felének vonatkozásában. A szállítási költségek a termelési és forgalombahozatali költségek jelentős hányadát teszik ki. Ebben az összefüggésben a termelői szervezet hatékonyabban tudja biztosítani a szállítást, mintha azt a tagjai egyénileg végeznék. Például a termelői szervezet méretgazdaságosságot érhet el nagyobb mennyiségek szállításával, a szállítmányok összevonásával és a kirakodási és kezelési költségek csökkentésével. Ezért ilyen helyzetben a termelői szervezet várhatóan jelentős költségcsökkentést ér el és jelentősen növeli a hatékonyságot ahhoz képest, amilyen eredményeket a tagjai önállóan elérnének, ezért a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot, és ezzel megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek. 6. Elosztó központ vagy értékesítési infrastruktúra létrehozása és/vagy értékesítési platform szervezése. A Bizottságnak nincs tudomása olyan helyzetről, amelyben valamely elosztó központ, értékesítési infrastruktúra és/vagy online értékesítési platform önmagában elégséges mértékű jelentős hatékonyság-növekedéssel járna az olívaolaj-ágazatban ahhoz, hogy megfeleljen a jelentős hatékonyság tesztnek. Ha azonban egyéb tevékenységekkel kombinálják, mint például a szállítás vagy a minőség-ellenőrzés, ahol e tevékenységek együttes költsége jelentős, jelentősen növelhető a hatékonyság, ha az érintett mennyiség a termelői szervezet által a kereskedelemben értékesített termékek több mint felét teszi ki. Ennek eredményeként a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot, és ezzel megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek. Például a termelői szervezet közösen megszervezheti az elosztó központot, a termékek szállítását és az online értékesítési platformot. Ha az ezen tevékenységek által érintett mennyiség a termelői szervezet által értékesített mennyiségnek több mint a felét teszi ki, e tevékenységek beindításának és megszervezésének költségei jelentősek, és e tevékenységek együttesen várhatóan jelentősen növelik a hatékonyságot, ennek eredményeként pedig a termelői szervezet megfelel az egyszerűsített módszer feltételeinek. v. Berendezések vagy raktárlétesítmények közös használata 7. A berendezések közös használata bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet végrehajtja a fontos mezőgazdasági gépekbe (például betakarítógépekbe, növény-egészségügyi szerek, műtrágyák és növényvédő szerek kijuttató eszközeibe) történő szükséges beruházást, és biztosítja a gépek megfelelő használatát és karbantartását. Ilyen esetben kezdetben a termelői szervezet viseli a beruházási költségeket az olívaolaj előállításához szükséges (új vagy használt) berendezések megvásárlásával. A termelői szervezet a későbbiekben viseli a berendezések karbantartásával és a megfelelő használatuk biztosításával (például a képzésekkel) kapcsolatos egyéb költségeket. A berendezésekkel kapcsolatos kezdeti beruházási, majd egyéb költségek jelentős mennyiség esetén jelentősek. Ebben az összefüggésben a berendezések használatának költségei jelentősek, ha a termelői szervezet által értékesített mennyiség jelentős részét a közös tulajdonban lévő berendezésekkel állítják elő. Ezért ha ezeket a berendezéseket használják a termelői szervezet által értékesített olívaolaj több mint felének előállításához, a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Gyakran van szükség új berendezésekre/gépekre a termelékenység növelése, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a termék megfeleljen a piaci igényeknek. Ugyanakkor a szükséges magas beruházási költségek miatt néhány termelő nem engedheti meg magának új berendezések vásárlását, ezért a berendezések közös használata költséget takaríthat meg a tagok számára, és növelheti a termelékenységüket. Egy ilyen helyzetben a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek. 8. A közös raktározás bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet végrehajtja a szükséges beruházásokat a raktárlétesítményekkel kapcsolatban, valamint biztosítja a létesítmények megfelelő használatát és karbantartását. A létesítmények megvásárlásával, illetve megtervezésével és felépítésével a termelői szervezet viseli a raktározás kezdeti beruházási költségeit. A létesítmények fejlesztésével a termelői szervezet viseli a raktározási beruházások egyéb költségeit. A raktározási beruházások jelentős mennyiség esetén jelentős költségekkel járnak. A raktározási költségek is jelentősek, ha a termelői szervezet által előállított olívaolaj jelentős részét ezekben a létesítményekben tárolják. Amennyiben a raktározási tevékenység a termelői szervezet által értékesített olívaolaj több mint felére kiterjed, és így a mennyiséget tekintve jelentős, a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ha a termelői szervezet raktárlétesítményeket biztosít, az alacsonyabb költségekkel járhat, mintha a tagoknak egyénileg kellene beruházniuk a raktározásba. Az a lehetőség, hogy a harmadik félnek való azonnali szállítás helyett elraktározzák a terméket, valószínűleg hosszabb időn keresztül és nagyobb mennyiségben, lehetővé teszi a termelői szervezet tagjai számára, hogy akkor értékesítsék a termékeiket, amikor kedvezőbbek az árak, és nem feltétlenül a betakarításkor, amikor a legnagyobb a kínálat. Ez az egyes években betakarított változó olajbogyó-mennyiség miatt fellépő kiegyensúlyozatlan kínálat problémáit is meg tudja oldani. Egy ilyen helyzetben a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek. vi. Az olívaolaj előállításához közvetlenül kapcsolódó hulladék közös kezelése A Bizottság tudomása szerint az olívaolaj előállításához közvetlenül kapcsolódó hulladék közös kezelése általában a közös feldolgozással együtt történik, ami – ha a termelői szervezet által értékesített olívaolaj több mint felét érinti – várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot, következésképpen megfelel az egyszerűsített módszer feltételeinek (a közös feldolgozásról lásd a fenti i. pontot). vii. Az inputanyagok közös beszerzése 9. Az inputanyagok közös beszerzése bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a beszerzés jelentős mennyiségekre irányul, mert ilyenkor a termelői szervezet az egyéni termelőkhöz képest jelentős árkedvezményt, kedvezőbb szállítási feltételeket és/vagy hitelfeltételeket érhet el. Ezeknek az inputanyagoknak a saját nevében történő megvásárlásán túl a termelői szervezet biztosíthatja a termékek megfelelő raktározását és/vagy szállítását. Amikor a termelői szervezet műtrágyákat, növény-egészségügyi szereket, növényvédő szereket vagy energiát (üzemanyagot, villamos áramot) vásárol a tagjai számára, ezek az inputanyagok jelentős költséggel járnak (50). Ha a termelői szervezet szerzi be a közösen értékesített olívaolaj több mint felének előállításához szükség inputanyag-mennyiséget, várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Egy ilyen helyzetben a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek. Az egyéb jellegű inputanyagok, mint például az informatikai támogatás, gazdasági vagy műszaki tanácsadás, növény-egészségügyi szolgáltatás beszerzése önmagában többnyire nem jelent a termelői szervezet számára jelentős költségeket. Következésképpen nem valószínű, hogy a termelői szervezet el tudja érni azt a jelentős mértékű hatékonyság-növekedést, amely ahhoz szükséges, hogy részesedjen az eltérés nyújtotta előnyökből. viii. Kombinált tevékenységek 10. Bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot a tevékenységek kombinációja, amennyiben az egyes tevékenységek egyike sem érinti a termelői szervezet által értékesített olívaolaj több mint felét. Részletekért lásd a Kombinált tevékenységek szövegdobozt. MARHA- ÉS BORJÚHÚSÁGAZAT A jelentős hatékonyság teszt alkalmazása Olyan helyzetekre vonatkozó példák, amelyeknél a KPSZ-rendelet 170. cikkében szereplő közös tevékenységek várhatóan jelentősen növelik a hatékonyságot az egyszerűsített módszer alkalmazásában. i. Közös forgalmazás A közös forgalmazás az alábbi tevékenységekre terjedhet ki: közös szállítás, elosztó központ vagy értékesítési infrastruktúra közös felállítása és/vagy értékesítési platform közös szervezése. 1. A közös szállítás bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet megszervezi a szállítási szolgáltatásokat a termelés helyétől a vevőig vagy a feldolgozás helyszínéig az általa értékesített állatállomány több mint felének vonatkozásában. Ebben az összefüggésben a termelői szervezet hatékonyabban tudja biztosítani a szállítást, mintha azt a tagjai egyénileg végeznék. Például a termelői szervezet méretgazdaságosságot érhet el nagyobb mennyiségek szállításával, a szállítmányok összevonásával és a kirakodási és kezelési költségek csökkentésével. Ezért ilyen helyzetben a termelői szervezet várhatóan jelentős költségcsökkentést ér el és jelentősen növeli a hatékonyságot ahhoz képest, mintha a tagjai egyénileg járnának el, és így a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek. 2. Egy értékesítési platform megszervezése bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet fizikai piacot vagy aukciós platformot hoz létre az állatállomány értékesítése céljából. Egy ilyen helyzetben a termelői szervezet beruház az állatállomány bemutatására szolgáló létesítményekbe, és lehetővé teszi az állatok kereskedelmét. Ez jelentős beruházási költséget igényel és jelentős működési költségeket emészt fel. Ahhoz, hogy a tevékenység megfeleljen az egyszerűsített módszernek, nagy mennyiséget és rendszeres kereskedelmet kell elérnie. Ez megvalósulhat akkor, ha a tagok számára az értékesítési platform a fő értékesítési csatorna, azaz a tagok állatállományának (mennyiségileg) több mint felét a termelői szervezet értékesíti. Ez várhatóan biztosítja a méretgazdaságosságot az állatállomány értékesítése tekintetében azáltal, hogy lehetővé teszi a termelők számára, hogy több vevőt érjenek el és gyorsabban, mintha mindezt egyedül tennék. Ez a tranzakciós költségeket is csökkentheti az eladók és a vevők számára. Ezért ilyen helyzetben a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot ahhoz képest, mintha egyénileg járnának el a tagjai, és így a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek. 3. Egy elosztó központ felállítása bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet végrehajtja a szükséges beruházásokat egy elosztó létesítménnyel, például egy borjúbegyűjtő központtal kapcsolatban, hogy a borjúkat bizonyos előírások alapján csoportosítsa át, és így biztosítja a központ megfelelő használatát és karbantartását. A létesítmény megvásárlásával, illetve megtervezésével és felépítésével a termelői szervezet viseli az elosztó központ kezdeti beruházási költségeit. A létesítmény fejlesztésével a termelői szervezet viseli az egyéb beruházások költségeit. A kezdeti és egyéb beruházások jelentős mennyiség esetén jelentős költségekkel járnak. A létesítmény üzemeltetésének költségei is jelentősek, amennyiben a termelői szervezet volumenének jelentős részét ezen a létesítményen keresztül osztják el. Amennyiben az elosztási tevékenység a termelői szervezet által értékesített állatállomány több mint felére kiterjed, és így a volument tekintve jelentős, a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez biztosítja a méretgazdaságosságot az állatok értékesítése tekintetében azáltal, hogy lehetővé teszi a termelők számára, hogy több vevőt érjenek el és gyorsabban, mintha egymagukban osztanák el az állatállományt. Ez a tranzakciós költségeket is csökkentheti az eladók és a vevők számára. Ezért ilyen helyzetben a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot ahhoz képest, mintha egyénileg járnának el a tagjai, és így a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek. ii. Közös promóció 4. A közös promóció bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet hozzáadott értéket képviselő terméket fejleszt ki és értékesít. Valamely termék akkor jelent hozzáadott értéket, ha például különleges fogyasztói igények kielégítését célzó sajátos jellemzői alapján más termékektől könnyen megkülönböztethető. A termelői szervezet megkülönböztetheti a termékét például a fajta, a takarmány, a termelési rendszer vagy a származási hely, illetve egyéb tényezők alapján. Ebben az összefüggésben a közös promóció egy olyan integrált stratégia marketingtevékenysége, amelynek célja egy ilyen hozzáadott értéket képviselő termék értékesítése, és a közös promóció a stratégia végrehajtása céljából végzett több tevékenység egyike. A termelői szervezet meghatározza a termék specifikációit és biztosítja a nekik való megfelelést: ez magában foglalja például a megfelelő specifikációk kidolgozását, a termelési folyamat tervezését és a minőség-ellenőrzést az ilyen specifikációk vonatkozásában, a specifikációkhoz szükséges inputanyagok beszerzését stb. A specifikációknak való megfelelésre irányuló ilyen integrált megközelítés a termelői szervezet és a tagjai számára is jelentős költségekkel jár, ha a termelői szervezet által értékesített mennyiség több mint felét érinti. Ilyen esetben a termelői szervezet megfelel az egyszerűsített módszer feltételeinek. Az ágazati közös promóciós tevékenységek, mint például a marhahús-fogyasztás általános népszerűsítése, az eltérés alkalmazásának céljából nem relevánsak, mivel e tevékenységet nem egyetlen termelői szervezet végzi, hanem az ugyanabban az ágazatban érdekelt termelői szervezetek közötti koordináció eredményeként valósul meg, és célja, hogy pozitív hatásait ne csupán egyetlen termelői szervezet, hanem a teljes ágazat érzékelje. iii. A minőség-ellenőrzés közös szervezése 5. A minőség-ellenőrzés közös szervezése bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet biztosítja a tagok állatállományának állandó minőségét, mert ezt írja elő valamely rendelet vagy elfogadott szabvány a vásárlói követelményeknek megfelelően. A termelői szervezet először is a termelési folyamatokkal kapcsolatos tanácsadással és támogatással segít elérni a megfelelő minőséget. Ehhez a termelői szervezet különböző szolgáltatásokat kínál, például tanácsadással szolgál a fajtákkal, a jobb takarmányokkal és a jobb állattenyésztési technikák alkalmazásával kapcsolatban, valamint segítséget nyújt az üzemi termelési problémákkal, illetve a szabályozási és ellenőrzési kérdésekkel kapcsolatban, hogy a termelők minőségi termékeket állítsanak elő. Másodszor: a termelői szervezet (saját vagy kiszervezett) állat-egészségügyi szolgáltatásokat kínál, hogy biztosítsa a tagjai által előállított és a termelői szervezet által értékesítendő termékek egészségét és biztonságát (vakcinázás és egyéb profilaktikus beavatkozások, egészségügyi felügyelet, szaporítási tevékenységek stb.). A termelői szervezet emellett vizsgálatokat végez, hogy bizonyítsa a független tanúsítóknak/ellenőröknek, hogy a termékek megfelelnek a szabályozási biztonsági követelményeknek vagy minőségi követelményeknek, és/vagy hogy bizonyítsák a vevő(k) számára, hogy a termékek megfelelnek a további követelményei(k)nek. Mindezen tevékenységek jelentős költségekkel járnak, ha a termelői szervezet által értékesített állatállomány több mint felére vonatkoznak. Egy ilyen helyzetben a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot, mert a tagok számára sokkal nagyobb költséggel járna, hogy egyénileg érjék el ugyanezt az eredményt, és így a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek. iv. Berendezések vagy raktárlétesítmények közös használata 6. A berendezések közös használata bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet a fontos berendezések (például a takarmány előállításához használt gépek, például betakarító gépek vagy őrlőgépek) vonatkozásában végrehajtja a szükséges beruházásokat, és biztosítja a berendezések megfelelő használatát és karbantartását. Ilyen esetben az állatok tenyésztéséhez szükséges (új vagy használt) berendezések megvásárlásával a termelői szervezet viseli a kezdeti beruházási költségeket. A termelői szervezet a későbbiekben viseli a berendezések karbantartásával és a megfelelő használatuk biztosításával (például a képzésekkel) kapcsolatos költségeket. A berendezésekbe történő kezdeti beruházási, majd egyéb költségek jelentős mennyiség esetén jelentősek. Ebben az összefüggésben a berendezések használatának költségei jelentősek, ha a termelői szervezet által értékesített mennyiség nagy részét a közös tulajdonban lévő berendezésekkel állítják elő. Ezért ha ezeket a berendezéseket használják a termelői szervezet által értékesített állatállomány több mint felének előállításához, a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Gyakran van szükség új berendezésekre/gépekre a termelékenység növelése, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a termék megfeleljen a piaci igényeknek. Ugyanakkor a szükséges magas beruházási költségek miatt néhány termelő nem engedheti meg magának új berendezések vásárlását, ezért a berendezések közös használata költséget takaríthat meg a tagok számára, és növelheti a termelékenységüket. Egy ilyen helyzetben a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek. 7. A közös raktározás bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet megteszi a szükséges beruházásokat a raktárlétesítményekkel (például takarmánytároló létesítményekkel) kapcsolatban, és biztosítja a létesítmények megfelelő használatát és karbantartását. A létesítmények megvásárlásával, illetve megtervezésével és felépítésével a termelői szervezet viseli a raktározás kezdeti beruházási költségeit. A létesítmények fejlesztésével a termelői szervezet viseli a raktározási beruházások egyéb költségeit. A kezdeti és egyéb raktározási beruházások jelentős mennyiség esetén jelentős költséggel járnak. A raktározási költségek akkor is jelentősek, ha a termelői szervezet volumenének jelentős részét ezekben a létesítményekben tárolják. Amennyiben a raktározási tevékenység a termelői szervezet által értékesített állatállomány több mint felére kiterjed, és így a volument tekintve jelentős, a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ha a termelői szervezet raktárlétesítményeket biztosít, az alacsonyabb költségekkel járhat, mintha a tagoknak egyénileg kellene beruházniuk a raktározásba. Az, hogy a termelői szövetkezet képes a takarmányt akár hosszabb ideig és nagyobb mennyiségben tárolni, mielőtt kiszállítaná a tagjainak, lehetővé teszi a tagoknak, hogy akkor használják fel a takarmányt, amikor szükséges, és késedelem nélkül. Továbbá a termelői szervezet akkor vásárolhatja meg a takarmányt, amikor jó áron tudja beszerezni azt, és addig tárolhatja, amíg a tagoknak szüksége nem lesz rá. Egy ilyen helyzetben a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek. v. Az élő szarvasmarha tenyésztéséhez közvetlenül kapcsolódó hulladék közös kezelése 8. A hulladék közös kezelése bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet biztosítja a hulladék fenntartható módon (energia- és biogáztermelés vagy műtrágyagyártás stb. céljából) történő ártalmatlanítását, tárolását és újrafelhasználását a termelői szervezet által értékesített állatok több mint fele által termelt hulladék esetében. Ebben az összefüggésben a termelői szervezet hatékonyabban tudja biztosítani a hulladék kezelését, mintha azt a tagjai egyénileg végeznék. Például a termelői szervezet méretgazdaságosságot érhet el nagyobb mennyiségek szállításával, a szállítmányok összevonásával és a kirakodási és kezelési költségek csökkentésével. Ezért ilyen helyzetben a termelői szervezet várhatóan jelentős költségcsökkentést ér el és jelentősen növeli a hatékonyságot ahhoz képest, mintha a tagjai egyénileg járnának el, és így a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek. vi. Az inputanyagok közös beszerzése 9. Az inputanyagok közös beszerzése bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a beszerzés jelentős mennyiségekre irányul, mert ilyenkor a termelői szervezet az egyéni termelőkhöz képest jelentős árkedvezményt, kedvezőbb szállítási feltételeket és/vagy hitelfeltételeket érhet el. Ezeknek az inputanyagoknak a saját nevében történő megvásárlásán túl a termelői szervezet biztosíthatja a tagok számára a termékek megfelelő raktározását és/vagy szállítását. Amikor a termelői szervezet takarmányt, állatokat vagy egyéb olyan inputanyagokat szerez be a tagjai számára, mint például az üzemanyag és az elektromos áram, ezek az inputanyagok jelentős költséggel járnak (51). Ha a termelői szervezet szerzi be a közösen értékesített állatállomány több mint felének előállításához szükség inputanyag-mennyiséget, várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Egy ilyen helyzetben a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek. Az egyéb jellegű inputanyagok, mint például az informatikai támogatás, genetikai tanácsadás, állat-egészségügyi szolgáltatások, termékenyítési szolgálatok beszerzése önmagában többnyire nem jár a termelői szervezet számára jelentős költségekkel ahhoz, hogy megfeleljen az egyszerűsített módszer feltételeinek, így nem valószínű, hogy a termelői szervezet jelentős mértékű hatékonyság-növekedést tud elérni az eltérés nyújtotta előnyökből való részesedéshez. vii. Kombinált tevékenységek 10. A tevékenységek kombinációja bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot, amennyiben az egyes tevékenységek egyike sem érinti a termelői szervezet által értékesített állatállomány több mint felét. Részletekért lásd a Kombinált tevékenységek szövegdobozt. SZÁNTÓFÖLDI NÖVÉNYEK ÁGAZATA A jelentős hatékonyság teszt alkalmazása Olyan helyzetekre vonatkozó példák, amelyeknél a KPSZ-rendelet 171. cikkében szereplő közös tevékenységek várhatóan jelentősen növelik a hatékonyságot az egyszerűsített módszer alkalmazásában. i. Közös forgalmazás A közös forgalmazás az alábbi tevékenységekre terjedhet ki: közös szállítás, elosztó központ vagy értékesítési infrastruktúra közös felállítása és/vagy értékesítési platform közös szervezése. 1. A közös szállítás bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet az általa értékesített termények több mint fele esetében szervezi meg a szállítási szolgáltatásokat (közúti vagy vasúti szállítás, tengeri szállítás) a betakarítás helye és a vevő raktárlétesítménye vagy a feldolgozás helyszíne között. Ebben az összefüggésben a termelői szervezet hatékonyabban tudja biztosítani a szállítást, mintha azt a tagjai egyénileg végeznék. Például a termelői szervezet méretgazdaságosságot érhet el nagyobb mennyiségek szállításával, a szállítmányok összevonásával és a kirakodási és kezelési költségek csökkentésével. Ezért ilyen helyzetben a termelői szervezet várhatóan jelentős költségcsökkentést ér el és jelentősen növeli a hatékonyságot ahhoz képest, mintha a tagjai egyénileg járnának el, és így a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek. 2. Elosztó központ vagy értékesítési infrastruktúra létrehozása és/vagy értékesítési platform szervezése. A Bizottságnak nincs tudomása olyan helyzetről, amelyben valamely elosztó központ, értékesítési infrastruktúra és/vagy online értékesítési platform önmagában elégséges mértékű jelentős hatékonyság-növekedéssel járna ahhoz, hogy megfeleljen a jelentős hatékonyság tesztnek a szántóföldi növények ágazatában. Ha azonban egyéb tevékenységekkel kombinálják, mint például a szállítás vagy a minőség-ellenőrzés, ahol e tevékenységek együttes költsége jelentős, jelentősen növelhető a hatékonyság, ha az érintett mennyiség a termelői szervezet által értékesített termékek több mint felét teszi ki. Ennek eredményeként a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot, és ezzel megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek. Például a termelői szervezet közösen megszervezheti az elosztó központot, a termékek szállítását és az online értékesítési platformot. Ha az érintett mennyiség a termelői szervezet által értékesített mennyiségnek több mint a felét teszi ki, e tevékenységek beindításának és megszervezésének költségei jelentősek, és e tevékenységek együttesen várhatóan jelentősen növelik a hatékonyságot, ennek eredményeként pedig a termelői szervezet megfelel az egyszerűsített módszer feltételeinek. ii. Közös promóció 3. A közös promóció bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet hozzáadott értéket képviselő terméket fejleszt ki és értékesít. Valamely termék akkor jelent hozzáadott értéket, ha például különleges fogyasztói igények kielégítését célzó sajátos jellemzői alapján más termékektől könnyen megkülönböztethető. A termelői szervezet megkülönböztetheti a termékét a fehérjetartalom, a használt vetőmagok, a műtrágyák használata, a termény nedvességtartalma és szállítási mérete, valamint a származási helye vagy egyéb tényezők alapján. Például az olajos magvak ágazatában a promóció kiterjedhet a takarmányadagokra vonatkozó műszaki információkra. Ebben az összefüggésben a közös promóció egy olyan integrált stratégia marketingtevékenysége, amelynek célja egy ilyen hozzáadott értéket képviselő termék értékesítése, és a közös promóció a stratégia végrehajtása céljából végzett több tevékenység egyike. A termelői szervezet meghatározza a termék specifikációit és biztosítja a nekik való megfelelést. Ez magában foglalja például a megfelelő specifikációk kidolgozását, a termelési folyamat tervezését és a minőség-ellenőrzést az ilyen specifikációk vonatkozásában, a specifikációkhoz szükséges inputanyagok beszerzését stb. A specifikációknak való megfelelésre irányuló ilyen integrált megközelítés a termelői szervezet és a tagjai számára is jelentős költségekkel jár, ha a termelői szervezet által értékesített mennyiség több mint felét érinti. Ilyen esetben a termelői szervezet megfelel az egyszerűsített módszer feltételeinek. Az ágazati közös promóciós tevékenységek, mint például a szántóföldi növények fogyasztásának általános népszerűsítése, az eltérés alkalmazásának céljából nem relevánsak, mivel e tevékenységet nem egyetlen termelői szervezet végzi, hanem az ugyanabban az ágazatban érdekelt termelői szervezetek közötti koordináció eredményeként valósul meg, és célja, hogy pozitív hatásait ne csupán egyetlen termelői szervezet, hanem a teljes ágazat érzékelje. iii. A minőség-ellenőrzés közös szervezése 4. A minőség-ellenőrzés közös szervezése bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet biztosítja a tagjai által előállított termékek állandó minőségét, mert ezt írja elő valamely rendelet vagy a vevő által megkövetelt, elfogadott szabvány. Példa erre amikor a vevő által támasztott minőségi előírásnak való megfelelés érdekében a terményeket közös szárításnak és keverésnek vetik alá. A termelői szervezet először is a termelési folyamatokkal kapcsolatos tanácsadással és támogatással segít elérni a megfelelő minőséget. Ehhez a termelői szervezet különböző szolgáltatásokat kínál, például tanácsadással szolgál a vegyszerek és műtrágyák alkalmazásának hatékonyabb módszereivel, illetve jobb technikák (például bakhátas művelés, műtrágyázás, palántázás, kártevők elleni védekezés stb.) alkalmazásával kapcsolatban, és/vagy segítséget nyújt az üzemi termelési problémákkal, illetve a szabályozási és ellenőrzési kérdésekkel kapcsolatban, hogy a termelők minőségi termékeket állítsanak elő. Másodszor a termelői szervezet (saját vagy kiszervezett) laboratóriumi vizsgálatokat is végez, hogy ellenőrizze a tagjai által előállított és a termelői szervezet által értékesítendő termény minőségét (fehérje, nedvesség, magméret, szennyeződések stb.). Az ilyen vizsgálatok célja, hogy bizonyítsák a független tanúsítóknak/ellenőröknek, hogy a termékek megfelelnek a szabályozási vagy szokásos követelményeknek, és/vagy hogy bizonyítsák a vevő(k) számára, hogy a termékek megfelelnek a követelményei(k)nek. Mindezen tevékenységek jelentős költségekkel járnak, ha a termelői szervezet által értékesített termény több mint felére vonatkoznak. Egy ilyen helyzetben a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot, mert a tagok számára sokkal nagyobb költséggel járna, hogy egyénileg érjék el ugyanezt az eredményt. Ezért a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek. iv. Berendezések vagy raktárlétesítmények közös használata 5. A berendezések közös használata bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet végrehajtja a fontos mezőgazdasági gépekbe (például betakarító gépek vagy szárítók) történő szükséges beruházásokat, és biztosítja a gépek megfelelő használatát és karbantartását. Ilyen esetben a szántóföldi növények termesztéséhez és/vagy a betakarított termény kezeléséhez szükséges (új vagy használt) berendezések megvásárlásával kezdetben a termelői szervezet viseli a beruházás költségeit. A termelői szervezet a későbbiekben viseli a berendezések karbantartásával és a megfelelő használatuk biztosításával (például a képzésekkel) kapcsolatos költségeket. A berendezésekbe történő kezdeti beruházási, majd egyéb költségek jelentős mennyiség esetén jelentősek. Ebben az összefüggésben a berendezések használatának költségei jelentősek, ha a termelői szervezet által értékesített mennyiség jelentős részét a közös tulajdonban lévő berendezésekkel állítják elő. Ezért ha ezeket a berendezéseket használják a termelői szervezet által értékesített termények több mint felének előállításához, a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Gyakran van szükség új berendezésekre/gépekre a termelékenység növelése, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a termék megfeleljen a piaci igényeknek. Ugyanakkor a szükséges magas beruházási költségek miatt néhány termelő nem engedheti meg magának új berendezések vásárlását, ezért a berendezések közös használata költséget takaríthat meg a tagok számára, és növelheti a termelékenységüket. Egy ilyen helyzetben a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek. 6. A közös raktározás bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a termelői szervezet végrehajtja az egészségügyi és a gazdasági ágazat által előírt követelmények teljesítéséhez szükséges beruházásokat a raktárlétesítményekkel kapcsolatban, valamint biztosítja a létesítmények megfelelő használatát és karbantartását. A létesítmények megvásárlásával, illetve megtervezésével és felépítésével a termelői szervezet viseli a raktározás kezdeti beruházási költségeit. A létesítmények fejlesztésével a termelői szervezet viseli a raktározási beruházások egyéb költségeit. A raktározási beruházások jelentős mennyiség esetén jelentős költségekkel járnak. A raktározási költségek is jelentősek, ha a termelői szervezet volumenének jelentős részét ezekben a létesítményekben tárolják. Amennyiben a raktározási tevékenység a termelői szervezet által értékesített termények több mint felére kiterjed, és így a volument tekintve jelentős, a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ha a termelői szervezet raktárlétesítményeket biztosít, az alacsonyabb költségekkel járhat, mintha a tagoknak egyénileg kellene beruházniuk a raktározásba. Az a lehetőség, hogy a harmadik félnek való azonnali szállítás helyett elraktározzák a terméket, valószínűleg hosszabb időn keresztül és nagyobb mennyiségben, lehetővé teszi a termelői szervezet tagjai számára, hogy akkor értékesítsék a termékeiket, amikor kedvezőbbek az árak, és nem feltétlenül a betakarításkor, amikor a legnagyobb a kínálat. Egy ilyen helyzetben a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek. v. Az inputanyagok közös beszerzése 7. Az inputanyagok közös beszerzése bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Ez történhet például akkor, amikor a beszerzés jelentős mennyiségekre irányul, mert ilyenkor a termelői szervezet az egyéni termelőkhöz képest jelentős árkedvezményt, kedvezőbb szállítási feltételeket és/vagy hitelfeltételeket érhet el. Ezeknek az inputanyagoknak a saját nevében történő megvásárlásán túl a termelői szervezet biztosíthatja a termékek megfelelő raktározását és/vagy szállítását. Amikor a termelői szervezet műtrágyákat, növényvédő szereket vagy energiát (üzemanyagot, villamos áramot) vásárol a tagjai számára, ezek az inputanyagok jelentős költséggel járnak (52). Ha a termelői szervezet szerzi be a közösen értékesített termények több mint felének előállításához szükség inputanyag-mennyiséget, várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot. Egy ilyen helyzetben a termelői szervezet megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek. Az egyéb jellegű inputanyagok beszerzése, mint például az informatikai támogatás, pénzügyi szolgáltatások, gazdasági vagy műszaki tanácsadás, vizsgálat, betakarítás-tervezés önmagában többnyire nem jelent a termelői szervezet számára jelentős költségeket. Következésképpen nem valószínű, hogy a termelői szervezet el tudja érni azt a jelentős mértékű hatékonyság-növekedést, amely ahhoz szükséges, hogy részesedjen az eltérés nyújtotta előnyökből. vi. Kombinált tevékenységek 8. A tevékenységek kombinációja bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot, amennyiben az egyes tevékenységek egyike sem érinti a termelői szervezet által értékesített szántóföldi növények több mint felét. Részletekért lásd a Kombinált tevékenységek szövegdobozt. Kombinált tevékenységek Olyan helyzetekre vonatkozó példák, amelyeknél a KPSZ-rendelet 169., 170. és 171. cikkében szereplő kombinált tevékenységek várhatóan jelentősen növelik a hatékonyságot az egyszerűsített módszer alkalmazásában. Az előbbiekben leírt hatékonyságnövelő tevékenységek sokszor jelentős mértékben növelik a hatékonyságot, amennyiben a termelői szervezet által értékesített mennyiségnek több mint a felére vonatkoznak. Amennyiben a termelői szervezet legalább két hatékonyságnövelő tevékenységet folytat, amelyek egyenként a termelői szervezet által értékesített mennyiségnek kevesebb mint a felét teszik ki, a különböző tevékenységekből fakadó hatékonyság összege és/vagy kombinációja összességében várhatóan elég jelentős lesz ahhoz, hogy a termelői szervezet megfeleljen a jelentős hatékonyság tesztnek. Az eltérő hatékonyságnövelő tevékenységek vagy ugyanazokra a mennyiségekre (azaz a tevékenységek átfedik egymást), vagy különböző mennyiségekre vonatkoznak. Ha a hatékonyságnövelő tevékenység a termelői szervezet által értékesített mennyiségnek csupán csekély részére (azaz 10 vagy 15 %-ára) vonatkozik, nem valószínű, hogy jelentős hatékonyságnövelést eredményez, mivel önmagában korlátozott hatékonysággal jár, és nem valószínű, hogy más tevékenységgel való kombinációja jelentősen növelné a termelői szervezet hatékonyságát. A termelői szervezet ily módon vélhetően nem tudja jelentősen növelni hatékonyságát azáltal, hogy egy kiegészítő hatékonyságnövelő tevékenységet valósít meg, amely az értékesített mennyiségnek nagyon kis hányadára vonatkozik. Más szóval valószínűtlen, hogy a termelői szervezet teljesíteni tudja a jelentős hatékonyság tesztet azáltal, hogy olyan kiegészítő hatékonyságnövelő tevékenységet valósít meg, amely az értékesített mennyiségnek nagyon kis hányadára vonatkozik. Továbbá mivel a méretgazdaságosság nem lineáris, az egyetlen, adott mennyiségre vonatkozó tevékenységgel elért hatékonyság nagyobb, mint két, feleakkora mennyiségre vonatkozó tevékenységgel elért hatékonyság kétszerese. Ezzel szemben a két, feleakkora mennyiséget érintő tevékenységgel elért hatékonyság szintén nagyobb, mint a három, harmadakkora mennyiségre vonatkozó tevékenységgel elért hatékonyság háromszorosa. Következésképpen a termelői szervezet teljesítheti a jelentős hatékonyság tesztet a hatékonyságnövelő tevékenységek kombinációjával, ha a kombinált tevékenységek által érintett összmennyiség (a különböző tevékenységek által érintett mennyiségek összege) nagyobb, mint az egyetlen tevékenységre vonatkozó mennyiség, és ha ez az összmennyiség minden egyes tevékenység hozzáadásával nő. Ami a két hatékonyságnövelő tevékenységet illeti, valószínűsíthető, hogy a két tevékenység kombinációja jelentősen növeli a hatékonyságot, ha a két tevékenység által érintett mennyiségek összege nagyobb, mint a termelői szervezet által értékesített mennyiség 70 %-a. Ilyen esetben egyik tevékenység sem vonatkozik 20 %-nál alacsonyabb mennyiségre (egyéb esetben a termelői szervezet megfelel a jelentős hatékonyság tesztnek a másik, külön értékelt tevékenységgel, azaz nincs szükség rá, hogy azt egy másik tevékenységgel kombinálja). Ha legalább az egyik tevékenység 35 %-nyi mennyiségre vonatkozik, akkor a két tevékenység összege és/vagy kombinációja által elért hatékonyság valószínűleg elég jelentős lesz ahhoz, hogy a termelői szervezet megfeleljen a jelentős hatékonyság tesztnek. Ami a három hatékonyságnövelő tevékenységet illeti, valószínűsíthető, hogy a három tevékenység kombinációja jelentősen növeli a hatékonyságot, ha a három tevékenység által érintett mennyiségek összege nagyobb, mint a termelői szervezet által értékesített mennyiség 100 %-a. Ilyen esetben egyik tevékenység sem vonatkozik 20 %-nál alacsonyabb mennyiségre (egyéb esetben a termelői szervezet megfelel a jelentős hatékonyság tesztnek a másik két tevékenység valamelyikével vagy a két másik tevékenység kombinációjával). A három tevékenység többféle kombinációban is előfordulhat (például két tevékenység 40-40 % körüli, egy harmadik pedig 20 % körüli mennyiséget, vagy három tevékenység 33 % körüli mennyiséget fed le). A három tevékenység kombinációja által eredményezett hatékonyság valószínűleg elég jelentős lesz ahhoz, hogy a termelői szervezet megfeleljen a jelentős hatékonyság tesztnek. Kevéssé valószínű, hogy az a tevékenység, amely önmagában nem elegendő a jelentős hatékonyság eléréséhez, más tevékenységgel kombinálva jelentős hatékonyságot teremthet, és így nagyon valószínűtlen az is, hogy más tevékenységekkel kombinálva jelentős hatékonyság megteremtéséhez járulhat hozzá. i. Két tevékenység kombinációja mennyiségi átfedéssel: Ez például akkor fordulhat elő, ha a termelői szervezet használja a különböző jellemzőkkel bíró gabonaféléknek a fogyasztói igényeknek megfelelő keverésére szolgáló berendezéseket, és e célból raktározza a gabonát. E két integrált tevékenység lehetővé teszi a termelői szervezet számára, hogy az adott jellemzőkkel bíró keverékekre irányuló fogyasztói igényeket kielégítse (például pékségek esetében), amelyeket az egyes gazdálkodók önállóan egyáltalán nem tudnának kielégíteni, vagy nem a kívánt minőségben/mennyiségben/időben/áron. Ha a termelői szervezet e két tevékenysége együttesen a termelői szervezet által értékesített szántóföldi növények mennyiségének több mint 70 %-át érinti, az jelentős megtakarításokhoz vezethet összevetve azzal a helyzettel, amelyben az egyes termelők maguk próbálják meg az egyedi gabonakeverékekre irányuló igényeket kielégíteni, és akár meg is teremtheti a termelői szervezet számára a lehetőséget az ilyen keverékek előállítására, ha a tagjai ezt maguk nem tudják megtenni. Ilyen helyzetben a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot, és ezzel megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek. ii. Két tevékenység kombinációja mennyiségi átfedés nélkül: Ez például akkor fordulhat elő, ha a termelői szervezet a tagjai által tenyésztett szarvasmarha részére a piacról szerzi be az állati takarmány egy részét, a termelői szervezet tagjai pedig a közösen vásárolt berendezéseket használják a tagok által tenyésztett szarvasmarháknak szánt állati takarmány másik részének elkészítésére. Ha a termelői szervezet e két tevékenysége együttesen a termelői szervezet által értékesített állatállomány takarmányszükségletének több mint 70 %-át lefedi, az jelentős megtakarításokhoz vezethet, szemben azzal a helyzettel, amelyben az egyes állattenyésztők egyénileg szerzik be a takarmányt a piacról vagy maguk állítják azt elő olyan gépekkel, amelyeket egyénileg szereztek be. Ilyen helyzetben a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot, és ezzel megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek. iii. Három tevékenység kombinációja mennyiségi átfedéssel: Bizonyos helyzetekben várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot a tevékenységek kombinációja, amennyiben az egyes tevékenységek egyike sem érinti a termelői szervezet által értékesített olívaolaj több mint felét. Példa erre, ha a termelői szervezet a palackozott olívaolaj értékesítéséhez kapcsolódó tevékenységeket kombináltan végzi. Ha a termelői szervezet közösen tárolja, palackozza és címkézi az olívaolajat, továbbá közösen üzemelteti az elosztó hálózatot, a termelői szervezet e három tevékenysége a palackozott olívaolaj előállításának integrált rendszerét jelenti, ami jelentős beruházási költségekkel jár. Ha az ebbe az integrált rendszerbe bekerülő olívaolaj mennyisége a termelői szervezet által értékesített olívaolaj mennyiségének legalább egyharmadát teszi ki, e tevékenységek együttesen jelentős megtakarításokhoz vezethetnek, összevetve azzal a helyzettel, amelyben e tevékenységeket az egyes olívaolaj-termelők végzik. Ilyen helyzetben a termelői szervezet várhatóan jelentősen növeli a hatékonyságot, és ezzel megfelelne az egyszerűsített módszer feltételeinek.