Különjelentés Uniós finanszírozású 
telepü lési 
szennyvíz        tisztító telepek 
a Duna‑medencében: 
                                             a tagállamoknak 
                                             további segítségre van 
szükségü k az uniós
                                             szennyvíz‑politikai célok 
                                             eléréséhezHU 2015  02 SZ.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK

EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2015
Print ISBN 978-92-872-2444-6 ISSN 1831-0893 doi:10.2865/582642 QJ-AB-15-006-HU-C
PDF ISBN 978-92-872-2422-4 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/273712 QJ-AB-15-006-HU-N
EPUB ISBN 978-92-872-2465-1 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/45355 QJ-AB-15-006-HU-E
© Európai Unió, 2015
A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.
Az 1. ábra bármilyen felhasználáshoz vagy reprodukciójához közvetlenül a szerző jog tulajdonosától kell engedélyt 
kérni.
Printed in Luxembourg
Uniós finanszírozású 
telepü lési 
szennyvíztisztító telepek 
a Duna‑medencében: 
a tagállamoknak 
további segítségre van 
szükségü k az uniós 
szennyvíz‑politikai célok 
eléréséhez
(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második 
albekezdése alapján)KülönjelentésHU 2015  02 SZ.
02
 Az ellenőrző csoport
A számvevőszéki különjelentések egy adott költségvetési vagy irányítási területre vonatkozó teljesítmény- és szabály -
szerűségi ellenőrzések eredményeit mutatják be. Annak érdekében, hogy ellenőrzései maximális hatást érjenek el, 
feladatainak megválasztásakor és az ellenőrzés megtervezésekor a Számvevőszék tekintetbe veszi a teljesítmény-, illetve 
szabályszerűségi kockázatokat, az érintett bevétel vagy kiadás szintjét, a várható fejleményeket, valamint a politika és 
a nagyközönség érdeklődését.
Ezt a teljesítményellenőrzést az Henri Grethen számvevőszéki tag elnökölte II. Kamara végezte, amelynek szakterületei 
a strukturális politikák, a közlekedés és az energiaügy. Az ellenőrzést George Pufan számvevőszéki tag vezette, Patrick 
Weldon, kabinetfőnök; Mircea Radulescu, a kabinet attaséja; Alain Vansilliette, osztályvezető; Marion Colonerus, az elle -
nőrző csoport vezetője; Zuzana Gullova, Horvay -Kovács Attila, Jean -François Hynderick, Dana Moraru, Radka Papouskova, 
Tomasz Plebanowicz és Olivier Prigent, ellenőrök támogatásával.
Balról jobbra:  Mircea Radulescu, Alain Vansilliette, Olivier Prigent, George Pufan, 
Zuzana Gullova, Patrick Weldon, Horvay -Kovács Attila és Tomasz Plebanowicz

03
 Tartalomjegyzék
Bekezdés
 Glosszárium
I–VII  Összefoglaló
1–11 Bevezetés
1–7 Háttér‑információk
8–11 A szennyvíz‑infrastruktúra uniós társfinanszírozása
12–17 Az ellenőrzés hatóköre és módszere
18–105 Észrevételek
18–33 A telep ülési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv határidőinek betartása
21–29 A tagállamok általában betartották a telep ülési szennyvíz kezeléséről szóló irányelvben a szennyvízgyűjtésre 
nézve meghatározott határidőket, de a szennyvízkezelésre nézve meghatározottakat nem
30–31 A Bizottság csak részinformációkkal bír a 2000 LE alatti agglomerációk helyzetéről
32–33 A Bizottság a négy felkeresett tagállam köz ül háromban figyelemmel kíséri az előírások be nem tartását
34–44 Az uniós források felhasználása a 2007–2013 ‑as programozási időszakban
36–41 A 2007–2013 ‑as operatív programok keretében rendelkezésre álló finanszírozást nem használták fel teljes 
egészében
42–44 Az output ‑ és eredménymutatókkal kapcsolatos célok többségét 2013 végéig nem érték el
45–88 Az uniós társfinanszírozásban részes ülő telep ülési szennyvíztisztító telepek eredményessége
46–71 A telep ülési szennyvíztisztító telepek teljesítménye
72–88 A telep ülési szennyvíztisztító telepekben keletkező iszap felhasználása
89–105 Az uniós társfinanszírozású telep ülési szennyvíztisztító telepek pénz ügyi fenntarthatósága
95–99 A felhasználókra terhelt víz ‑ és csatornadíjak csak az esetek 11% ‑ában tették lehetővé a költségek teljes 
megtér ülését
100 –101 A csatornadíjak az olyan esetek 92% ‑ában a Bizottság által említett megfizethetőségi szint alatt voltak, 
ahol a költségek megtér ülése csak részben volt biztosított
102–105 A pénz ügyi tartalékok nem elégségesek az infrastruktúra megújításának biztosításához
04 Tartalomjegyzék
106 –119 Következtetések és ajánlások
 I. melléklet  – A telep ülési szennyvízkezelés környezete
 II. melléklet  – A megvizsgált szennyvíztisztító telepek listája
 III. melléklet  – A telep ülési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv végrehajtásának határidői
 A Bizottság válasza
05
 Glosszárium
A „szennyező fizet” elv : az Európai Unió működéséről szóló szerződés 191. cikkének 2. bekezdésében kifejtett 
alapelv: A szennyvíz vonatkozásában az alapelv azt jelenti, hogy a szennyvízkibocsátónak fizetnie kell az okozott 
környezetszennyezésért (példák: a háztartások a csatornadíjban fizetik ki a szennyvíztisztítási szolgáltatást, míg 
a szennyvíztisztító telepek vízterhelési díjat fizetnek).
A szennyvíz szigorúbb tisztítása/harmadlagos tisztítás : az irányelv által előírt olyan biológiai/kémiai szakasz, 
amelyet szükség esetén a tisztított szennyvízben lévő tápanyagok (nitrogén és foszfor) koncentrációjának 
csökkentésére alkalmaznak az eutrofizáció által veszélyeztetett befogadó vizekbe történő kibocsátást megelőzően.
A telep ülési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv : az 1991. május 21-i 91/271/EGK tanácsi irányelv célja, hogy 
megvédje a környezetet a települési szennyvíz kibocsátásának és bizonyos iparágak kibocsátásainak kedvezőtlen 
hatásaitól. Az irányelv előírja, hogy a 2000 lakosegyenértéket (LE) meghaladó agglomerációkban gyűjteni és 
tisztítani kell a szennyvizet, a 10 000 LE -t meghaladó agglomerációkban, érzékeny területeken pedig szigorúbb 
szennyvíztisztítás szükséges. Előírja az irányelv azt is, hogy minden olyan 2000 LE alatti agglomerációban, ahol 
szennyvízgyűjtő rendszer működik, biztosítani kell a megfelelő tisztítást édesvízbe és folyótorkolatba történő 
kibocsátás esetén.
Agglomeráció : olyan terület, ahol a népesség és/vagy a gazdasági tevékenység elegendően koncentrált ahhoz, 
hogy a települési szennyvizet összegyűjtsék, és települési szennyvíztisztító telepre vagy a végső kibocsátási pontra 
vezessék.
Biokémiai oxigénigény (BOI5): a mikroorganizmusok által a vízben található, biológiai úton lebontható szerves és 
ásványi anyagok lebontásához felhasznált oxigén mennyisége. Hagyományosan a BOI5 értéket használják az öt nap 
utáni oxigénfogyás mérésére, mg O2/l mértékegységben megadva. Minél nagyobb a BOI5 értéke, annál nagyobb 
a mikroorganizmusok által felhasznált oxigén mennyisége, és annál nagyobb a szennyezés mértéke is.
Csatornadíj : a szennyvízhálózatba, illetve szennyvíztisztító telepre szennyvizet eljuttatók, más szóval 
a szennyvíztisztító szolgáltatás használói által fizetett. A csatornadíjak eltérőek lehetnek a különböző felhasználók 
(például háztartások és ipari létesítmények) esetében.
Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszköze (ISPA) : a tagjelölt országokat a csatlakozásra való felkészülésben 
segítő pénzügyi eszköz (a működés első éve: 2000). Az ISPA támogatást nyújtott az Unióban elsődleges fontosságú 
környezetvédelem és közlekedés területén megvalósítandó infrastrukturális projektekhez. 10 ország esetében 
2004-es, két ország esetében pedig 2007-es csatlakozást követően az ISPA -projektek a Kohéziós Alap projektjeivé 
váltak.
Előzetes feltételek : az európai strukturális és beruházási alapokból a 2014–2020-as programozási időszakban 
társfinanszírozásban részesülő operatív programok előkészítése keretében a tagállamoknak fel kell mérniük, hogy 
teljesülnek -e az előre meghatározott előzetes feltételek. Amennyiben nem teljesülnek, cselekvési terveket kell 
készíteni annak biztosítására, hogy 2016. december 31-ig megtörténjék a teljesítés.
06 Glosszárium
Elsődleges tisztítás : olyan mechanikai szakasz, amely a szennyvíz nagy részecskéinek a szennyvízből történő 
kezdeti elkülönítését foglalja magában.
Érzékeny ter ület: a víztestet a tagállamoknak érzékeny területnek kell tekinteniük, ha az alábbi csoportok 
valamelyikébe tartozik: i. eutrofizáció kockázata által érintett víztest vagy víztestszakasz; ii. ivóvízkivételre 
szánt víztest amely túl nagy koncentrációban tartalmazhat nitrátot; iii. olyan területek, ahol a tanácsi irányelvek 
teljesítéséhez szigorúbb szennyvíztisztításra van szükség.  
Az érzékeny területek megfelelő kijelölése döntő fontosságú, mivel ez határozza meg az eutrofizációt okozó 
anyagok csökkentése érdekében alkalmazandó szennyvíztisztítási típust.
Európai Regionális Fejlesztési Alap : az Európai Regionális Fejlesztési Alap célja az Európai Unión belüli 
gazdasági és társadalmi kohéziónak a regionális egyenlőtlenségek kiigazításával történő megerősítése az 
infrastruktúrateremtés és a produktív munkahelyteremtő beruházások  – elsősorban a vállalkozásoknak nyújtott - 
pénzügyi támogatásával.
Eutrofizáció : tápanyagoknak, különösen nitrogén-, illetve foszforvegyületeknek a vízben való feldúsulása, ami 
az algák növekedésének felgyorsulását okozza, és ezzel a víz oxigénszintjének csökkenéséhez és az őshonos 
vízinövények, halak és más víziállatok eltűnéséhez vezet.
Kémiai oxigénigény (KOI) : a vízben található szerves és ásványi anyagok kémiai úton megvalósuló oxidálásához 
felhasznált oxigén mennyisége. Ezt a paramétert mg O2/l mértékegységben fejezik ki.
Kohéziós Alap : a Kohéziós Alap célja az Európai Unión belüli gazdasági és társadalmi kohézió erősítése 
környezetvédelmi és közlekedési projektek finanszírozása révén azokban a tagállamokban, ahol az egy főre jutó 
GNP nem éri el az uniós átlag 90%-át.
Lakosegyenérték (LE) : a szennyvíz szennyezőanyag -terhelésének, azzal „egyenértékű” személyek számában 
történő mennyiségi kifejezése, vagyis annak meghatározása, hogy hány ember okozna ugyanolyan erősségű 
hulladékterhelést. Egy LE az egy lakos által okozott szennyvíz szennyezőanyag -terhelésének felel meg, vagyis az 
a szerves, biológiailag lebontható terhelés, amelynek ötnapos biokémiai oxigénigénye 60 g oxigén/nap.
Másodlagos tisztítás : olyan biológiai szakasz, amely a biológiailag lebomló szerves szennyező anyagok 
eltávolítását célzó szennyvíztisztítást foglalja magában.
Normál ter ületek : eutrofizáció kockázata által nem érintett víztest vagy víztestszakasz.
Operatív program : az operatív program meghatározza a tagállam prioritásait és konkrét célkitűzéseit, valamint 
azt, hogyan fogják az adott (általában hétéves) időszakban projektek finanszírozására fordítani a pénzeszközöket 
(az uniós és tagállami, köz- és magán -társfinanszírozást). E projekteknek hozzá kell járulniuk az operatív program 
prioritási tengelyének szintjén meghatározott bizonyos számú célkitűzés megvalósításához. A kohézió területén 
minden alaphoz (Európai Regionális Fejlesztési Alap, Kohéziós Alap és Európai Szociális Alap) tartoznak programok. 
Az operatív programot a tagállam dolgozza ki és a Bizottság hagyja jóvá, mielőtt kifizetésben részesülhetne 
az uniós költségvetésből. Az operatív programokat csak a tárgyidőszakban, mindkét fél egyetértésével lehet 
módosítani.
Önellenőrzések : ebben a jelentésben: i. a települési szennyvíztisztító telep napi üzemeltetése keretében 
egy kezelő által rendszeresen végzett ellenőrzések, amelyek célja a kibocsátott víz minőségének és az iszap 
összetételének monitorozása; ii. ipari létesítmények által végzett ellenőrzések, amelyek célja a nyilvános 
szennyvízhálózatba bocsátott szennyvíz minőségének monitorozása.
Programozási időszak : a strukturális alapok és a Kohéziós Alap kiadásai tervezésének és végrehajtásának többéves 
keretrendszere.
07 Glosszárium
Szennyvíz : bármely olyan víz, amelynek minősége romlott. A szennyvizet rendszerint szennyvízhálózatba juttatják, 
majd szennyvíztisztító telepen kezelik. A kezelt szennyvizet szennyvízcsatornán keresztül bocsátják a befogadó 
vízbe. A nyilvános szennyvízhálózattal nem rendelkező területeken keletkező szennyvizet egyedi rendszerekkel (pl. 
szeptikus tartályok) vezetik el.
Szennyvízhálózat : a fizikai infrastruktúra: mindazon csövek, szivattyúk, szűrők, csatornák, stb. amelyekkel 
a szennyvizet keletkezése helyéről eljuttatják a végső kezelés vagy ártalmatlanítás pontjára.
Szennyvíz‑kibocsátási engedély : ebben a jelentésben: a szennyvízkibocsátóknak a tagállami jogszabályok alapján 
kiadott engedélyek. A szennyvíztisztító telepre vonatkozó engedély többek között tájékoztat a telep kapacitásáról 
és az egyes paraméterekkel és szennyező anyagokkal kapcsolatban betartandó határértékekről.
Telep ülési szennyvíztisztító telep : olyan tisztítási eljárások sorozatát biztosító infrastruktúra, amelynek az 
a célja, hogy a befogadó vizekbe történő kibocsátást megelőzően a beérkező települési agglomerációs szennyvíz 
szennyezettségét megfelelő szintre csökkentse.
Teljes lebegőanyag‑tartalom (angol rövidítéssel:  TSS) : a vízben lebegő, porózus szűrővel eltávolítható ásványi és 
szerves részecskék mennyisége. Ezt a paramétert szintén mg/l mértékegységben fejezik ki.
Tisztított szennyvíz (effluens) : víztestbe kibocsátott kezelt szennyvíz.
Vízgyűjtő : olyan földterület, amelyről minden felszíni víztöbblet vízfolyások, folyók és esetleg tavak sorozatán át 
a tengerbe ömlik egyetlen folyótorkolaton vagy folyódeltán keresztül.
08
 Összefoglaló
I
A települési agglomerációkból származó szennyvíz 
és szennyvíziszap hatással lehet Európa tavainak, 
folyóinak, parti vizeinek, talajának és talajvizeinek 
minőségére. Az Európai Unió ezért számos irányelvet 
fogadott el, valamint a Kohéziós Alapon és az Európai 
Regionális Fejlesztési Alapon keresztül társfinanszíro -
zással települési szennyvíztisztító telepek megépítésé -
ben is részt vett.
II
A Számvevőszék ellenőrzése során négy Duna -me-
dencei tagállamra (Cseh Köztársaság, Magyarország, 
Románia és Szlovákia) összpontosított. A Számvevő -
szék elemezte a települési szennyvíz kezeléséről szóló 
irányelv végrehajtásában történt előrelépést, valamint 
egy 28 uniós társfinanszírozásban részesült szenny -
víztisztító telepből álló mintára nézve azok szenny -
vízkezelési teljesítményét, a keletkező szennyvíziszap 
kezelési módját, valamint az infrastruktúra pénzügyi 
fenntarthatóságát.
III
A Számvevőszék megállapította, hogy az Európai 
Regionális Fejlesztési Alapból/Kohéziós Alapból 
származó finanszírozás a 2007–2013-as programozási 
időszakban kulcsszerepet játszott a szennyvízgyűj -
tés és -kezelés fejlesztésében, ami azonban nem volt 
elegendő a szennyvíztisztításra vonatkozó határidők 
betartásához. A Számvevőszék azt javasolja, hogy 
a Bizottság szigorítson a beszámolási követelménye -
ken, és hogy a tagállamok léptessenek életbe jog -
szabályi rendelkezéseket annak biztosítására, hogy 
a háztartásokat haladéktalanul bekössék a nyilvános 
szennyvízhálózatba.
IV
A Számvevőszék észrevételezte, hogy a 2007–2013-as 
programozási időszakban rendelkezésre álló forráso -
kat lassan használták fel, és hogy az operatív progra -
mok mutatóit nem lehet összeegyeztetni az irányelv 
végrehajtása terén elért eredményekkel. A Számve -
vőszék azt javasolja, hogy a tagállamok bocsássák 
rendelkezésre az irányelv követelményeinek teljes 
mértékű betartásához szükséges pénzügyi forrásokról 
és a potenciális finanszírozási forrásokról szóló aktuali -
zált információikat.V
Az uniós társfinanszírozásban részesülő megvizs -
gált települési szennyvíztisztító telepek többnyire 
megfeleltek a szennyvíz -kibocsátási engedélyükben 
és – adott esetben – az irányelvben meghatározott 
kibocsátási követelményeknek. A telepek kb. egyhar -
mada ugyanakkor túl van méretezve (még akkor is, ha 
figyelembe vesszük a tervezett jövőbeni bekötéseket). 
A Számvevőszék javasolja, hogy a telepek megfelelő 
méretén kívül a Bizottság és a tagállamok foglalkozza -
nak a csapadékvíz-túlfolyások kérdésével is, mert ezek 
negatívan befolyásolhatják a vízminőséget, valamint 
azt, hogy a telepek üzemeltetői éljenek a működési 
költségek csökkentésének lehetőségével. A Számve -
vőszék javasolja továbbá, hogy a Bizottság vizsgálja 
meg az irányelvben foglalt koncentrációs határértékek 
megfelelőségét, figyelembe véve a települési szenny -
víz kezeléséről szóló irányelv elfogadása, azaz 1991 óta 
végbement technológiai fejlődést.
VI
Az iszapot a megvizsgált szennyvíztisztító telepeken 
egy tagállam kivételével megfelelően kezelték. Nem 
feltétlenül léteznek azonban a szennyező anyagokra 
vonatkozó kötelező érvényű követelmények az iszap 
felhasználásának minden fajtájára. A Számvevőszék 
javasolja, hogy a Bizottság és a tagállamok állapítsa -
nak meg kritériumokat minden típusú felhasználás 
esetére, és tegyék meg a szükséges lépéseket a szen y-
nyező anyagok megbízható monitoringja érdekében.
VII
Az uniós társfinanszírozásban részesült infrastruktúra 
pénzügyi fenntarthatóságának elért mértéke nem 
volt teljesen kielégítő. A Számvevőszék javasolja, 
hogy a Bizottság ösztönözze a tagállamokat felelős 
csatornadíj -politika alkalmazására, olyan díjszabás -
sal, amely nem alacsonyabb, mint a Bizottság által 
említett 4%-os megfizethetőségi szint. Lépéseket kell 
tenni annak érdekében is, hogy elegendő forrás álljon 
rendelkezésre a szükséges karbantartás és felújítás 
céljaira.
09
 Bevezetés
Háttér‑információk
01 
Az uniós vízpolitika fő célja annak 
biztosítása, hogy az emberek szük -
ségletei és a környezet szempontjából 
Unió -szerte elegendő mennyiségű, 
jó minőségű víz álljon rendelke -
zésre. A környezettel kapcsolatos 
aggodalmaikról nyilatkozva az uni -
ós polgárok az elsők között említik 
a vízszennyezést.
02 
Jelentésünk középpontjában a Du -
na-medence áll, amely Európa legna -
gyobb, 19 országot érintő vízgyűjtő 
területeként (801 463 km2) ki van téve 
a különböző forrásokból származó 
vízszennyezésnek.
03 
A vízszennyezés egyik forrása az  
agglomerációkból kibocsátott részben 
kezelt, illetve kezeletlen szennyvíz. 
A települési szennyvíz kezeléséről 
szóló, 1991-es irányelv1 előírja a tagál -
lamok számára, hogy egy bizonyos ha -
táridőn belül biztosítsák, hogy az agg -
lomerációk rendelkezzenek települési 
szennyvizet összegyűjtő rendszerekkel 
és hogy az összegyűjtött szennyvíz 
megkapja a megfelelő kezelést.
04 
A települési szennyvíztisztító telepe -
ken keletkező szennyvíziszap – főként 
az iszap nehézfém -tartalma miatt  – 
károsan hathat a vízre és a talajra. 
Ezért az iszap felszíni vizekbe való 
bevezetése már nincs megengedve, 
és a települési szennyvíz kezeléséről 
szóló irányelv előírja az iszap újrafel -
használását. A szennyvíziszap mező -
gazdasági talajra történő kijuttatását2 
a szennyvíziszap -irányelv szabályoz -
za3, amely meghatározza az iszapból 
és a talajból történő mintavételre és azok elemzésére vonatkozó szabályo -
kat, valamint megállapítja a talajba 
bevihető nehézfémek koncentráció -
jának határértékét és éves maximális 
mennyiségét.
05 
A szennyvízkezelés és iszapártalmat -
lanítás folyamatáról az I. melléklet  ad 
rövid áttekintést.
06 
A víz- keretirányelv4 fő célja az, hogy 
2015-ig a felszíni és felszín alatti vizek 
jó állapotba kerüljenek. Az irányelv 
végrehajtásának legfontosabb eszköze 
a vízgyűjtő -gazdálkodási terv.  2009-ig 
minden tagállamnak vízgyűjtő -gaz-
dálkodási tervet, s ennek részeként 
a területén található minden vízgyűj -
tő kerületére vonatkozó intézkedési 
programot kellett készítenie5. A prog -
ramnak többek között tartalmaznia 
kellett a vízvédelmi uniós jogszabályok 
(például a települési szennyvíz kezelé -
séről szóló irányelv) végrehajtásához 
szükséges intézkedéseket.
07 
A 2020-ig tartó időszakra szóló 2013-
as általános uniós környezetvédelmi 
cselekvési program6 a nitrogén- és 
foszforkibocsátás csökkentését írja elő, 
beleértve a települési és ipari szenny -
vízből, illetve a műtrágya -felhaszná -
lásból eredőeket is. Hasonlóképpen: 
az európai vízkészletek megőrzésére 
irányuló 2012-es terv7 szükséges 
intézkedésként írja le a szennyvízke -
zelési előírások betartásának hosszú 
távú beruházástervezés útján történő 
javítását.1 A települési szennyvíz 
kezeléséről szóló, 1991. május 
21-i 91/271/EGK tanácsi 
irányelv (HL L 135., 1991.5.30., 
40. o.).
2 A talajszennyezés 
vízszennyezést okozhat, akár 
úgy, hogy szennyező anyagok 
szivárognak a felszín alatti 
vízbe, akár elfolyás útján.
3 A szennyvíziszap 
mezőgazdasági felhasználása 
során a környezet és 
különösen a talaj védelméről 
szóló, 1986. június 12-i 86/278/
EGK tanácsi irányelv (HL L 181., 
1986.7.4., 6. o.).
4 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2000. október 23-i 
2000/60/EK irányelve 
a vízvédelmi politika területén 
a közösségi fellépés kereteinek 
meghatározásáról (HL L 327., 
2000.12.22., 1. o.).
5 Amikor egy tagállam területén 
több különböző vízgyűjtő 
részei találhatók (pl. a Cseh 
Köztársaságban a Duna 
vízgyűjtőjének egy része, de 
az Odera és az Elba folyó 
vízgyűjtő medencéjének 
részei is), akkor valamennyi 
részterületre (vízgyűjtő 
kerületre) nézve ki kellett 
dolgozni terveket.
6 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2013. november 20-i 
1386/2013/EU határozata 
a „Jólét bolygónk felélése 
nélkül” című, a 2020-ig tartó 
időszakra szóló általános uniós 
környezetvédelmi cselekvési 
programról (HL L 354., 
2013.12.28., 171. o.).
7 COM(2012) 673 final, 2012. 
november 14.
10 Bevezetés
8 Az Európai Unióról szóló 
szerződés 17. cikkének (1) 
bekezdése és az Európai Unió 
működéséről szóló szerződés 
317. cikke.
9 2007. január 1-jétől 
2010. június 25-ig ez az összeg 
a környezetvédelmi projektek 
esetében 25 millió euró volt.A szennyvíz‑  
infrastruktúra uniós 
társfinanszírozása
08 
A szennyvíztisztító telepek és 
a szenny  vízhálózat építésének, bőví -
tésének és korszerűsítésének költsé -
gei az Európai Regionális Fejlesztési 
Alapból és a Kohéziós Alapból jogo -
sultak uniós társfinanszírozásra. Vidéki 
területekre vonatkozóan az Európai 
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap is 
nyújthat társfinanszírozást. Az Unióba 
2004-ben és 2007-ben belépő tag -
államok számára 2000-től a belépés 
időpontjáig az Előcsatlakozási Struktu -
rális Politikák Eszköze (ISPA) keretében 
álltak rendelkezésre források. Az ISPA 
projektek e tagállamok uniós csat -
lakozását követően a Kohéziós Alap 
projektjeivé váltak.
09 
A szennyvíz -infrastruktúrára az Euró -
pai Regionális Fejlesztési Alapból és 
a Kohéziós Alapból előirányzott uniós 
pénzeszközök a 2000–2006-os prog -
ramozási időszakban megközelítőleg 
12,9 milliárd eurót, a 2007–2013 prog -
ramozási időszakban 14,6  milliárd  eu-
rót tettek ki.10 
A társfinanszírozott infrastrukturális 
projekteket (lásd: 1. háttérmagyará -
zat) megosztott irányítás alatt hajtják 
végre, ahol a Bizottság viseli a végső 
felelősséget az uniós költségvetés vég -
rehajtásáért8. A 2000–2006-os prog -
ramozási időszak során – az operatív 
programok jóváhagyásán kívül – a Bi -
zottság hagyta jóvá az 50 millió eurót 
meghaladó összköltségű, az Európai 
Regionális Fejlesztési Alaphoz tartozó 
projektekre, valamint minden, a Kohé -
ziós Alap és az ISPA alá tartozó pro -
jektre vonatkozóan a tagállamok által 
benyújtott pályázatokat. A 2007–2013-
as programozási időszakban a Bizott -
ságnak a programok jóváhagyásán 
kívül csak a nagyprojekteket (vagyis az 
50 millió  eurónál magasabb összkölt -
ségű projekteket) kellett jóváhagynia9. 
A projektek társfinanszírozásáról szóló 
határozat meghatározza a támogatási 
összeget (a támogatási arányt) és a tel -
jesítendő finanszírozási feltételeket.
11 Bevezetés
11 
A szennyvízkezelés terén két bizottsági 
főigazgatóság játszik jelentős szerepet:
a) A vízpolitika, s így a szennyvízke -
zelés területén a Környezetvédelmi 
Főigazgatóság felelős az uniós 
környezetvédelmi politikáért. 
Kötelessége figyelemmel kísér -
ni a kapcsolódó jogszabályok 
végrehajtását (például azt, hogy 
betartják -e a települési szennyvíz 
kezeléséről szóló irányelv céljainak 
megvalósítási határidőit), valamint 
szükség esetén kötelezettség -
szegési eljárásokat indítani. Az 
operatív programokra vonatkozó 
javaslatok minőségének vizsgálata 
során konzultál vele a Regionális és 
Várospolitikai Főigazgatóság. Vé -
leményét kikérik a nagyprojektek 
és a Kohéziós Alap projektjeinek 
értékelési szakaszában is;b) A Regionális és Várospolitikai 
Főigazgatóság felelős az uniós 
költségvetésnek a regionális poli -
tika alá tartozó azon területeiért, 
ahonnan a szennyvíz-vonatkozású 
projekteket társfinanszírozhatják.A Számvevőszék által felkeresett társfinanszírozott projektek: egy példa
Magyarországon egy projekt a következőkből állt: 
i. az agglomeráció egyes területein új szennyvízhá -
lózat kiépítése, másutt a már meglévő szennyvíz -
hálózat kibővítése; ii. a települési szennyvíztisztító 
telep korszerűsítése a tápanyag -eltávolítás biztosí -
tásához; iii. egy új iszapkezelő létesítmény.
A projektet a Bizottság 2004 decemberében hagyta 
jóvá, és 2011 decemberében kezdte meg működé -
sét. A projekt összköltsége 48,3 millió euró volt, 
ebből 36,2 millió euró volt az uniós támogatás.1. háttérmagyarázat
1. kép. Szennyvíztisztító telep (Magyarország, Zalaegerszeg)
Forrás:  Európai Számvevőszék.
12
 Az ellenőrzés hatóköre és 
módszere
12 
Ellenőrzésével a Számvevőszék azt 
mérte fel, hogy az Európai Regionális 
Fejlesztési Alap/Kohéziós Alap szenny -
vízkezelésre nyújtott finanszírozása 
eredményesen segítette -e a tagál -
lamokat az uniós szennyvízpolitika 
céljainak elérésében. A vízügyi ke -
retirányelv Duna -medencei végrehaj -
tásával kapcsolatos kérdésekre a Szám -
vevőszék más jelentésekben is vissza 
szándékozik térni.
13 
Az ellenőrzés a Duna -medence felső, 
középső és alsó részén elterülő négy 
tagállamra (Cseh Köztársaság, Ma -
gyarország, Románia és Szlovákia) 
irányult10.
14 
A Számvevőszék a következő négy 
kérdésre kereste a választ:
a) Betartották a tagállamok a tele -
pülési szennyvíz kezeléséről szóló 
irányelv teljesítési határidőit?
b) Megfelelően használták fel a tag -
államok a 2007–2013-as programo -
zási időszakban rendelkezésre álló 
forrásokat?
c) Eredményesen működtek az uniós 
társfinanszírozásban részesült tele -
pülési szennyvíztisztító telepek?
d) Pénzügyileg fenntarthatóak az 
uniós társfinanszírozásban része -
sült települési szennyvíztisztító 
telepek?15 
A szennyvíztisztítási projektekhez 
a négy tagállamban nyújtott teljes 
uniós hozzájárulás a 2000–2006-os11 
programozási időszakban 2,1  milli -
árd euró, a 2007–2013-as időszakban 
pedig 5,8  milliárd  euró12 volt.
16 
Az ellenőrzés az alábbiak vizsgálatán 
alapult:
a) a lehető legfrissebb adatok 
a következőkről: az egyes agg -
lomerációk bekötöttségi aránya, 
a szennyvíztisztító telepek tisztí -
tási hatékonysága és a települési 
szennyvíz kezeléséről szóló irány -
elv előírásait még nem teljesítő 
agglomerációk száma;
b) 28 települési szennyvíztisztító 
telep teljesítménye. Mivel mű -
ködő telepeket kellett vizsgálni, 
a mintába bekerült projektek zöme 
részesült uniós finanszírozásban 
a 2000–2006-os programozási 
időszakban. A  II. melléklet  tartal -
mazza a megvizsgált szennyvíz -
tisztító telepek listáját (mindegyi -
kük kapacitása meghaladta a 2000 
lakosegyenértéket).10 A Cseh Köztársaság egy része, 
Szlovákia nagy része, valamint 
Románia és Magyarország 
egésze a Duna -medencében 
terül el.
11 A felkeresett tagállamok 
esetében a projekteket 
a 2000-es év és az uniós 
csatlakozás időpontja között 
az ISPA -ból, majd 
a csatlakozástól kezdve az 
Európai Regionális Fejlesztési 
Alapból és a Kohéziós Alapból 
finanszírozták.
12 2013. december 31-i adatok (az 
éves végrehajtási jelentések 
alapján).
13 Az ellenőrzés hatóköre és módszere
17 
Bizonyítékokra a következőkből tet -
tünk szert: dokumentumok (pl. nem -
zeti stratégiák, végrehajtási jelentések, 
jogszabályok, statisztikák, a teljesít -
ményre vonatkozó adatok az üze -
meltetőktől) áttekintése és elemzése; 
bizottsági és tagállami tisztviselőkkel, 
valamint tulajdonosok és telepüzemel -
tetők képviselőivel készült interjúk. El -
lenőreink 2013. március és 2014. január 
között a mintában szereplő 28 telep -
ből 14-et kerestek fel, és részletesen 
megvizsgálták a fel nem keresett 14 
telepre vonatkozó dokumentációt. Az 
ellenőrzés során alkalmazott értékelési 
kritériumokról e jelentés különböző 
részeiben bővebben is szólunk.
14
 Észrevételek
A telep ülési szennyvíz 
kezeléséről szóló irányelv 
határidőinek betartása
18 
A települési szennyvíz kezeléséről 
szóló irányelv értelmében:
 – a 2000 LE -nél nagyobb agg -
lomerációknak rendelkezniük kell 
gyűjtőrendszerekkel, illetve ahol 
ilyenek létrehozása nem indokolt, 
ott a környezet azonos szintű 
védelmét nyújtó egyedi vagy más 
megfelelő rendszereket13 kell alkal -
mazni (az irányelv 3. cikke);
 – a szennyvizet minden 2000 LE -nél 
nagyobb agglomerációban má -
sodlagos tisztításnak kell alávetni, 
hogy a szennyvízkezelő telepek 
kibocsátása megfeleljen a bioké -
miai oxigénigény (BOI5), a kémiai 
oxigénigény (KOI) és a teljes le -
begőanyag -tartalom (TSS) kon -
centrációs határértékeinek (4. cikk);
 – az érzékeny területeken minden 
10 000 LE -nél nagyobb agglomerá -
cióban 14 a szennyvizet szigorúbb 
tisztításnak kell alávetni, hogy 
a szennyvízkezelő telepek kibocsá -
tása megfeleljen a teljes nitro -
génmennyiség15 (Ntot) és a teljes 
foszformennyiség (Ptot) koncentrá -
ciós határértékeinek (5. cikk);
 – Minden olyan 2000 LE alatti agg -
lomerációban, ahol szennyvízgyűj -
tő rendszer működik, biztosítani 
kell a megfelelő kezelést édesvízbe 
és folyótorkolatba történő kibocsá -
tás esetén (7. cikk).19 
A fenti követelményeknek való megfe -
lelés határideje különbözött a négy fel -
keresett tagállamban (lásd III. mellék -
let). Ha egy tagállam nem tesz eleget 
az uniós jogszabályoknak, a Bizottság -
nak jogában áll, hogy kötelezettség -
szegési eljárást kezdeményezzen és 
végső esetben az Európai Bíróság elé 
terjessze az ügyet.
20 
A Számvevőszék a következőket 
vizsgálta:
 – teljesültek -e a közbenső, illetve 
végső határidők a 2000 LE -nél 
nagyobb agglomerációkban;
 – állt-e rendelkezésre információ 
arról, hogy a 2000 LE -nél kisebb, 
gyűjtőrendszerrel rendelkező agg -
lomerációkban megfelelő kezelést 
biztosítottak -e;
 – intézkedett -e a Bizottság min -
den olyan esetben, amikor nem 
tartották be a települési szennyvíz 
kezeléséről szóló irányelvben fog -
lalt határidőket.13 Ilyen egyedi rendszernek 
tekinthető pl. az 
emésztőgödör.
14 A települési szennyvíz 
kezeléséről szóló irányelv 
kritériumai alapján ekként 
meghatározott területek (lásd: 
Glosszárium ).
15 Teljes nitrogénmennyiség:az 
összes Kjeldahl -nitrogén 
(szerves N + NH3), 
nitrát -nitrogén (NO3) és 
nitrit -nitrogén (NO2) összege.
15 Észrevételek
A tagállamok általában 
betartották a telep ülési 
szennyvíz kezeléséről 
szóló irányelvben 
a szennyvízgyűjtésre nézve 
meghatározott határidőket, 
de a szennyvízkezelésre nézve 
meghatározottakat nem
A négy tagállam köz ül három 
betartotta a szennyvízgyűjtésre 
vonatkozó határidőket
21 
A tagállamok által szolgáltatott adatok 
bizottsági elemzése alapján16 a Szám -
vevőszék megállapítja, hogy a szenny -
vízgyűjtésre vonatkozóan (az irányelv 
3. cikke) a négy felkeresett tagállam kö -
zül 2012 végén csak Románia volt enyhe 
késésben saját közbenső határidőihez 
képest (lásd: 1. táblázat ).22 
A Számvevőszék azonban megjegyzi, 
hogy a tagállami adatok alapján nem 
lehet megítélni, hogy a terhelés egy 
részét összegyűjtő egyedi rendszerek 
a környezet hasonló szintű védelmét 
biztosítják -e, mint a gyűjtőrendszerek. 
Egyes agglomerációkban az egyedi 
rendszerekbe jutó terhelés igen ma -
gas, néhány esetben az adott agg -
lomeráció terhelésének 100%-a. 2014 
közepén a Bizottság felhívta a Cseh 
Köztársaságot, Magyarországot és 
Szlovákiát, hogy szolgáljanak részle -
tesebb információkkal arról, hogyan 
biztosítják a tagállami hatóságok a kör -
nyezetvédelem hasonló szintjét ott, 
ahol egyedi rendszerek működnek.16 2014-ben szolgáltatott adatok, 
amelyek a 2012.12.31-i 
referencia -időponttal 
mutatják be a Cseh 
Köztársaságban, Romániában 
és Szlovákiában, valamint 
a 2011.12.31-i állapot szerint 
a Magyarországon fennálló 
helyzetet.1. táblázatAz irányelv határidőinek betartása a szennyvízgyűjtésre nézve (2012. december 31 ‑i 
állapot)
Tagállam KövetelményTeljesítés:
Gyűjtőrendszerrel rendelkező agglomerációk1 százalékos aránya,
valamint ez egyes rendszerek által begyűjtött terhelés2
Cseh Köztársaság2010-re az agglomerációk 
100%-a100%;
A szennyvíz 7%-át egyedi rendszerek gyűjtik össze.
Magyarország2010-re 154 agglomeráció 
(az összes 31%-a)100%;
A szennyvíz 14%-át egyedi rendszerek gyűjtik össze.
Románia 2010-re a terhelés 61%-aCsak hat agglomeráció tesz eleget teljes mértékben a követelményeknek. A közbenső határidők 
azonban a szennyvízterhelésre vonatkoznak: 2012 végén a tényleges begyűjtési arány 60,2% volt;
A terhelés 1%-át egyedi rendszerek gyűjtik össze.
Szlovákia2010-re 291 agglomeráció 
(az összes 82%-a)100%;
A szennyvízterhelés 13%-át egyedi rendszerek gyűjtik össze, 0,4%-ot pedig nem gyűjtenek össze.
1  A Bizottság akkor tekinti úgy, hogy egy agglomeráció teljesíti a követelményeket, ha a gyűjtőrendszerek legalább az agglomerációban kelet -
kező összterhelés 98%-át begyűjtik, és a be nem gyűjtött terhelés nem haladja meg a 2000 LE -t.
2 A terhelés itt:  egy agglomeráció biológiai úton lebontható szennyezőanyag -terhelése LE- ben kifejezve.
Forrás:  A tagállamok által szolgáltatott adatok bizottsági elemzése.
16 Észrevételek
23 
Továbbá az, hogy valahol működik egy 
gyűjtőrendszer, még nem jelenti azt, 
hogy minden beköthető háztartás be 
is van kötve abba. Egyes háztartások 
például a költségek miatt dönthetnek 
úgy, hogy az egyedi rendszerüknél 
maradnak. Mind a négy felkeresett 
tagállamban vannak olyan jogszabályi 
rendelkezések, amelyek kötelezettsé -
geket megszabva, egyes esetekben 
bírságot kiróva igyekeznek elérni, 
hogy a háztartások be legyenek kötve 
a szennyvízhálózatba (lásd: 2. táblá -
zat). A négy felkeresett tagállam közül 
háromban azonban nem szabtak meg 
határidőt a bekötésre, vagy a megfo -
galmazás homályos. Ez hátráltathatja 
a meglévő szennyvízhálózatra történő 
bekötés kötelezettségének érvénye -
sítését. Azt, hogy a tagállami ható -
ságok hogyan szereznek érvényt az 
előírásoknak, jelen ellenőrzésünk nem 
vizsgálta.A négy felkeresett tagállam 
egyike sem tartotta be 
a szennyvíztisztítással 
kapcsolatos határidőket
24 
A tagállamok által szolgáltatott adatok 
bizottsági elemzése alapján a Szám -
vevőszék megállapítja, hogy a 2012 
végi állapot szerint a szennyvízkezelés 
terén az egyes paraméterek előírt kon -
centrációs határértékeivel kapcsolatos 
határidőket a négy tagállam egyike 
sem tartotta be17, eltérő mértékben 
(Magyarország, Románia és Szlovákia 
közbenső határidőit lásd: 3. táblázat , 
valamennyi határidőt lásd: III. mellék -
let). Tekintve a közbenső határidőkkel 
kapcsolatos késedelmeiket és azt, 
hogy egyéb finanszírozási források 
után is kell nézniük (lásd: 39. és 40. be -
kezdés), Szlovákia és Románia számára 
rendkívül nehéz lesz betartani a 2015-
ös, illetve 2018-as végső határidőt.17 A jogszabályi megfelelőség 
ellenőrzése hierarchikus 
megközelítést követ. Ez azt 
jelenti, hogy a gyűjtésre 
vonatkozó meg nem felelés 
(az irányelv 3. cikke) még akkor 
is a szennyvízkezelési 
kötelezettségnek való meg 
nem felelésnek minősül (4. 
cikk, illetve adott esetben az 
5. cikk), ha az effluensek 
minőségi jellemezői teljesítik 
az irányelv előírásait. 
Hasonlóképpen, ha egy 
agglomeráció nem teljesíti 
a másodlagos tisztításra 
vonatkozó minőségi 
előírásokat, akkor az 5. cikket 
(szigorúbb tisztítás) sem 
teljesíti.2. táblázatA meglévő szennyvízhálózatra történő bekötést biztosító tagállami jogszabályi 
rendelkezések
Tagállam Jogszabályi rendelkezések
Cseh KöztársaságAz önkormányzatok kötelezővé tehetik a bekötést és bírságot szabhatnak ki be nem tartás esetén. Új építkezé -
seknél vagy felújításnál gondoskodni kell a szennyvíz kezeléséről vagy elvezetéséről. Határidőket nem szabtak.
MagyarországValamely gyűjtőrendszer létrehozásától számított 90 napon belül kötelező az arra való bekötés. A bekötés elmu -
lasztása esetén (adóként beszedett) bírságot szabnak ki.
RomániaKötelező a bekötés olyan épületekben, ahol társadalmi -gazdasági tevékenységet végeznek. A szennyvíztisztító 
telepek üzemeltetői bírsággal sújthatóak, ha egy új felhasználót indokolatlan késedelemmel kötnek be a hálózatba.
SzlovákiaAz olyan ingatlan tulajdonosának, ahol szennyvíz keletkezik, kötelező a hálózatba történő bekötés, kivéve ha 
engedélye van rá, hogy más módon kezelje a szennyvizét (határidőket azonban nem szabtak). A bekötés elmu -
lasztása esetén bírságot szabnak ki.
Forrás:  Tagállami jogszabályok számvevőszéki elemzése.
17 Észrevételek
25 
Az irányelv 5. cikkének (4) bekezdése 
szerint az egyedi szennyvíztisztító tele -
pekre a (Ntot és Ptot eltávolítására vonat -
kozó) előírásokat nem kell alkalmazni 
az érzékeny területeken, ha igazolható, 
hogy az ebben a körzetben lévő ös z-
szes telepről származó teljes terhelés 
(2000 LE fölött) minimális csökkentési 
százaléka legalább a teljes Ntot mennyi -
ség, illetve Ptot mennyiség 75%-a.26 
A csatlakozási szerződés értelmében 
Magyarországnak csak egy kis része 
(hat agglomeráció) minősült olyan ér -
zékeny területnek, ahol 2008-ig szigo -
rúbb tisztítást kellett bevezetni. 2009 
márciusában azonban egy Románia és 
Magyarország közötti megállapodás 
eredményeként Magyarország arról tá -
jékoztatta a Bizottságot, hogy 2018 vé -
géig a valamennyi telepre érkező teljes 
mennyiség esetében (498 agglomerá -
ció) az 5. cikk (4) bekezdésének rendel -
kezéseit fogja alkalmazni. A magyar 
hatóságok által a Bizottságnak nyújtott 
információk szerint az összes telepre 
érkező teljes terhelés csökkenése 2012 
végéig 73,1% volt a Ntot és 74,4% a Ptot 
esetében (2010 végén ugyanezen érté -
kek 71,5% és 79,5% voltak).3. táblázatAz irányelv szennyvíztisztításra vonatkozó határidőinek betartása (2012. 
december 31 ‑i állapot)
TagállamA másodlagos tisztításra vonatkozó előírások (a 
BOI5, a KOI és a TSS koncentrációs határértékei) 
betartása Az érzékeny területeken történő szigorúbb tisztítás ‑
ra vonatkozó előírások (a Ntot és a Ptot koncentrációs 
határértékei) betartása
Követelmény Teljesítés Követelmény Teljesítés
Cseh Köztársaság594 agglomeráció  
(2010-re)512 (86%)132 agglomeráció  
(2010-re)83 (63%)
Magyarország154 agglomeráció  
(2010-re)130 (84%)6 agglomeráció  
(2008-ra)5 (83%)
Lásd 25. és 26. bekezdés
RomániaTerhelés (LE)
10 829 595 (2010-re)
12 953 045 (2013-ra)Terhelés (LE)
8 184 225
(76%  (2010-hez viszonyítva))
(63% (2013-hoz viszonyítva))Terhelés (LE)
7 688 721 (2010-re)
9 196 314 (2013-ra)1 520 888
(20%)
(17%)
Szlovákia258 agglomeráció  
(2012-re)236 (92%)81 agglomeráció  
(2010-re)41 (51%)
Forrás:  A tagállamok által szolgáltatott adatok bizottsági elemzése.
18 Észrevételek
A tagállamok által bejelentett 
agglomerációszám és terhelési 
adatok változásai befolyásolják 
az irányelv alkalmazhatóságát
27 
Az agglomerációk a meghatározás 
szerint olyan területek, ahol a népes -
ség, illetve a gazdasági tevékenység 
elegendően koncentrált ahhoz, hogy 
a települési szennyvizet összegyűjtsék 
és egy szennyvíztisztító telepre vagy 
kibocsátási pontra vezessék. A tagálla -
mok határozzák meg, hogy mit tekin -
tenek agglomerációnak, és hogy mely 
településeket számítanak bele egy -egy 
agglomerációba.
28 
Az irányelv szigorúbb tagállami köte -
lezettségeket ír elő a 2000 LE feletti 
agglomerációk számára. A Számvevő -
szék elemzéséből az derült ki, hogy 
a Cseh Köztársaságban, Magyarorszá -
gon és Romániában idővel jelentős 
mértékben változott a 2000 LE feletti agglomerációk száma és az ennek 
megfelelő terhelés. A legjelentősebb 
változás Romániában történt (az agg -
lomerációk száma 29%-kal, a terhelés 
17%-kal csökkent) (lásd: 4. táblázat ). 
Ha egy adott agglomeráció már nem 
éri el a 2000 LE -t, attól kezdve nem kö -
telező betartania (lásd: 18. bekezdés) 
a kibocsátási követelményeket (vagyis 
a koncentrációs határértékeket), így 
az ilyen agglomerációra ezután az 
irányelvben megszabott határidők sem 
vonatkoznak.
29 
Tekintettel arra, hogy milyen nagy 
számú agglomeráció létezik a 28 
tagállamban, a Bizottság nem képes 
minden egyes esetet figyelemmel 
kísérve biztosítani, hogy a tagállami 
agglomerációk számának bejelentett 
változásai valósak és az irányelv meg -
felelő alkalmazását eredményezik.4. táblázatAz agglomerációszám és a terhelési adatok Bizottságnak bejelentett változásai
TagállamAgglomerációszám válto ‑
zása (2000 LE fölött)Terhelés változása  
(LE)Megjegyzések
Cseh Köztársaság2008: 618
2012: 598
= 3%-os csökkenés2008: 8 429 183
2012: 7 590604
= 10%-os csökkenésFőleg olyan agglomerációk, amelyek 2000 LE fölé 
nőttek
Magyarország2005: 404
2007: 497
2012: 498
= 23%-os növekedés 2005 
óta, stabil 2007 óta2005: 9 643 155
2007: 13 231 718
2012: 11 665 187
= 12%-os csökkenés 2007 ótaNincsenek összhangban egymással a Bizottság -
gal közölt adatok és a 173/2014. (VII. 18.) Korm. 
rendelet adatai, mely utóbbi 566 agglomerációt és 
10 767  713  LE terhelést említ.
Románia2007: 2  620
2012: 1852
= 29%-os csökkenés2007: 25 838 316
2012: 21 409 175
= 17%-os csökkenésOlyan agglomerációk, amelyek 2000 LE alá csök -
kentek, valamint az agglomerációk összetételében 
történt változások
Szlovákia 2005 óta nem változott: 3562005: 5 054 900
2008: 5 259 370
2012: 5 072 755
= 4%-os csökkenés 2008 óta
Forrás:  A tagállamok által a Bizottságnak szolgáltatott adatok számvevőszéki elemzése.
19 Észrevételek
A Bizottság csak 
részinformációkkal bír a 2000 
LE alatti agglomerációk 
helyzetéről
30 
Ahhoz, hogy a víz -keretirányelv értel -
mében vízgyűjtő -gazdálkodási tervet 
tudjanak készíteni, a tagállamoknak fel 
kell mérniük, hogy az agglomerációk -
ban (köztük a 2000 LE alattiakban is) 
keletkező szennyezésnek van -e akkora 
hatása a víztestekre, hogy ez intézke -
dést tegyen szükségessé (lásd: 6. bekez -
dés). A vízgyűjtő -gazdálkodási tervbe 
bele kell venni ezenkívül a települési 
szennyvíz kezeléséről szóló irányelv 
végrehajtását biztosító intézkedéseket 
is. A 2000 LE alatti agglomerációkra 
nézve máskülönben a települési szenny -
víz kezeléséről szóló irányelv értelmé -
ben a Bizottság nem is követel meg 
külön tagállami adatszolgáltatást (pl. az 
érintett agglomerációkról és arról, hogy 
azok teljesítik -e a 7. cikk előírásait).
31 
Megállapításunk szerint a Bizottság 
csak részinformációkkal bír a 2000 LE 
alatti agglomerációk helyzetéről. A Cseh 
Köztársaság, Magyarország és Szlová -
kia esetében a vízgyűjtő -gazdálkodási 
tervek nem jelzik, hogy vízminőség 
tekintetében hány agglomerációjuk -
nak van jelentősége. Hasonlóképpen 
sem a Cseh Köztársaság, sem Magyar -
ország nem adott tájékoztatást arról, 
hogy hány agglomerációban működött 
gyűjtőrendszer, szennyvíztisztító telep 
viszont nem. 2013-ban a vízgyűjtő -gaz-
dálkodási tervek értékelésével összefüg -
gésben a Bizottság külön adatokat kért 
be a Cseh Köztársaságra és Szlovákiára 
vonatkozóan. Ez azt jelzi, hogy a Bi -
zottság képes információt kérni ezekről 
az agglomerációkról. Mindazonáltal 
a Cseh Köztársaság és Magyarország 
esetében kapott és rendelkezésére álló információk nem teszik lehetővé a Bi -
zottság számára, hogy meggyőződjön 
a települési szennyvíz kezeléséről szóló 
irányelv 7. cikkének teljesítéséről.
A Bizottság a négy felkeresett 
tagállam köz ül háromban 
figyelemmel kíséri az 
előírások be nem tartását
32 
A tagállamoknak kétévente be kell 
számolniuk a Bizottságnak a települési 
szennyvíz kezeléséről szóló irányelv 
végrehajtásában elért eredményeikről. 
2014 júniusáig a 2012. év végén fennál -
ló helyzetről kellett beszámolni (vagy 
frissebb adatok híján a 2011-esről). Ezt 
követően a Bizottság átfogó végrehaj -
tási jelentést tesz közzé: a legutóbbi két 
ilyen jelentést a tagállami benyújtási 
határidőtől számított 18 hónapon belül 
készítette el18.
33 
2014 júliusában a Bizottság megkere -
séssel fordult a Cseh Köztársasághoz és 
Szlovákiához, valamint 2014 októberé -
ben Magyarországhoz arra vonatkozó -
an, hogy mi képezte a tagállamok által 
2012-ben szolgáltatott adatok alapját. 
Ezek a megkeresések a 2010 végéig 
(Cseh Köztársaság és Szlovákia) vagy 
2009-ig (Magyarország)19 nem teljesített 
előírásokra vonatkoztak, ugyanakkor 
azonban további határidők jártak le és 
naprakészebb információkat nyújtottak 
be (lásd: 32. bekezdés). A Számvevőszék 
megítélése szerint e folyamat hatékony -
sága a jelen formájában megkérdőjelez -
hető. 2015 márciusában még folyamat -
ban volt az ezekre a megkeresésekre 
válaszul adott információk bizottsági 
értékelése.18 A legutóbbi közzétett jelentés: 
„7. jelentés a települési 
szennyvíz kezeléséről szóló 
irányelv végrehajtásáról”, 
COM(2013) 574 final, 2013. 
augusztus 7.
19 Románia a 2009. december 
31-i referencia -időpontig még 
nem érkezett el egyik 
közbenső határidejéig sem, 
így a megfelelés értékelése 
még várat magára. A 2012. 
december 31-i helyzet szerint 
azonban (lásd: 3. táblázat ) 
Románia 2010-ben nem 
teljesítette első határidejét.
20 Észrevételek
Az uniós források 
felhasználása a 2007–
2013 ‑as programozási 
időszakban
34 
A szennyvíz területén történő beruhá -
zásokat az Unió általában a 2007–2013-
as operatív programok, különösen 
a környezetvédelemre irányuló hori -
zontális programok keretében társfi -
nanszírozza. A négy tagállam mind -
egyike rendelkezik ilyen horizontális 
operatív programmal. Ezek együttesen 
4,9 milliárd  eurós uniós költségvetést 
biztosítottak a szennyvíz területén 
történő beruházásokra.
35 
A Számvevőszék a következőket 
vizsgálta:
 – a 2007–2013-as operatív progra -
mok keretében a szennyvíz terüle -
tén történő beruházásokra rendel -
kezésre álló eszközök felhasználási 
aránya 2013 végén;
 – sikerült -e 2013 végéig elérni az 
output és eredménymutatók tekin -
tetében kitűzött célokat.A 2007–2013 ‑as operatív 
programok keretében 
rendelkezésre álló 
finanszírozást nem 
használták fel teljes 
egészében
36 
A szennyvízzel kapcsolatos projektek 
fő finanszírozási forrásai mind a négy 
tagállamban az operatív programok 
keretében (különösen a környezetvé -
delemre irányuló horizontális progra -
mok keretében) rendelkezésre bocsá -
tott (uniós és tagállami) pénzeszközök.
37 
A pénzeszközöket akkor tekintik egy 
tagállam által az operatív program 
keretében lekötöttnek, ha egy adott 
projekttel kapcsolatban megszületett 
a támogatási határozat. Megállapí -
tásunk szerint 2013 végén a Cseh 
Köztársaságban, Magyarországon és 
Szlovákiában szennyvíztisztítási beru -
házásokra rendelkezésre álló uniós és 
tagállami finanszírozás jelentős részét 
nem kötötték le (lásd: 5. táblázat ).
38 
Elemzésünk arra is rámutat, hogy 
a kedvezményezetteknek folyósított 
kifizetések (felmerült költségek vis z-
szatérítése) alacsony szinten álltak, ami 
arra utal, hogy sok projekt esetében 
2013 végéig nem zárultak le az építési 
munkálatok. A Bizottság által lekötött, 
de a tagállamok által a lekötést követő 
két (egyes esetekben három) éven be -
lül kifizetésekre fel nem használt uniós 
forrásokat azonban később már nem 
lehet felhasználni20.20 Az Európai Regionális 
Fejlesztési Alapra, az Európai 
Szociális Alapra és a Kohéziós 
Alapra vonatkozó általános 
rendelkezések 
megállapításáról és az 
1260/1999/EK rendelet 
hatályon kívül helyezéséről 
szóló, 2006. július 11-i 
1083/2006/EK tanácsi rendelet 
(HL L 210., 2006.7.31., 25. o.) 
93. cikke.
21 Észrevételek
39 
Ahhoz, hogy a megfelelő uniós támo -
gatást meg lehessen kapni, a kiadáso -
kat legkésőbb 2015. december 31-ig be 
kell jelenteni a Bizottságnak. A végre -
hajtás lassúságát tekintetbe véve arra 
következtetünk, hogy e határidőre 
több projekt nem fog lezárulni, és 
hogy 2016-tól kezdve további (tagálla -
mi, illetve uniós) pénzeszközökre lesz 
szükség a projektek befejezéséhez. 5. táblázatA szennyvíz ter ületén történő beruházásokra szánt források felhasználása 
a környezetvédelmi tárgyú 2007–2013 ‑as operatív programok keretében 
(2013. december 31 ‑i állapot)
TagállamLekötött források 
(jóváhagyott projek ‑
tek) a költségvetés 
százalékábanKifizetett támogatásFennáll‑e a  kockázata, 
hogy források vesznek 
kárba?a költségvetés 
százalékábanA lekötött források
százalékában
Cseh Köztársaság1160  millió  euró
60% és
1850  millió  euró4
95%52% 87%
IGEN(1012  millió  euró)
Magyarország1382 milliárd forint  
(vagy 1290  millió  euró)
83%23% 28%
IGEN (105 milliárd forint  
azaz 354 millió euró)
Románia2 4439  millió  euró
141%30% 21%IGEN(954  millió  euró)
Szlovákia3 719 millió  euró
86%40% 46%
IGEN(332  millió  euró)
1  A magyarországi adatok 2013. májusi érvényességűek. A forintban megadott összegeket a következő árfolyamon számítottuk át euróra:  
1 euró = 296,11 HUF (2013. m ájus).
2 A romániai adatok együtt kezelik a vízellátást és a szennyvizet. Elkülönített információ nem áll rendelkezésre.
3  A szlovákiai adatok az uniós forrásokra vonatkoznak, míg a másik három tagállaméi a teljes közfinanszírozásra (vagyis mind az uniós, mind 
a tagállami forrásokra).
4  Egy sor projektet már elfogadtak társfinanszírozásra, de a támogatási megállapodást még nem írták alá. Ezeket figyelembe véve a források 
95%-a le volt kötve.
Forrás:  Az érintett operatív programok éves végrehajtási jelentéseinek számvevőszéki elemzése.
22 Észrevételek
40 
A végrehajtás lassúsága miatt felmerül 
az a kockázat, hogy a rendelkezésre 
álló uniós forrásokat 2015 végéig nem 
használják fel teljesen. Megjegyezzük, 
hogy a több külön munkaszakaszra 
osztható projektek a 2014–2020-as 
programozási időszakban is részesül -
hetnek támogatásban, az ebben az 
időszakban megvalósuló szakaszokra 
nézve. Összességében a Számvevőszék 
megállapítja, hogy a 2014–2020-as 
programozási időszakban a szenny -
víz területén történő beruházásokra 
elkülönített pénzeszközöket tekintve 
Magyarországon fennáll az a veszély, 
Romániában és Szlovákiában pedig 
szinte bizonyos, hogy a 2014–2020-
as programozási időszakra tervezett 
(tagállami, illetve uniós) pénzeszközök 
nem lesznek elegendőek ahhoz, hogy 
a 2000 LE fölötti agglomerációkban 
biztosítsák az irányelv végrehajtását. 
A tagállamoknak tehát egyéb finanszí -
rozási források után is kell nézniük.
41 
A Számvevőszék elemzéséből az is 
kiderült, hogy a 2007–2013-as operatív 
programok keretében finanszírozan -
dó projektek kiválasztási kritériumai 
mind a négy tagállamban megfelelőek 
voltak. Az azonban, hogy valamely 
agglomeráció benyújtott -e projek -
tet vagy sem, csak a saját belátásán 
múlt. Ha tehát egyes nagyobb méretű 
(szigorúbb szennyvíztisztításra szoru -
ló) agglomerációk még nem felelnek 
meg a települési szennyvíz kezeléséről 
szóló irányelv előírásainak, azt részben 
az okozza, hogy nem nyújtottak be 
projektpályázatot, ekképp finanszíro -
zási kérelmet sem.Az output ‑ és 
eredménymutatókkal 
kapcsolatos célok többségét 
2013 végéig nem érték el
42 
A tagállamok által benyújtott és a Bi -
zottság által jóváhagyott 2007–2013-as 
operatív programokban szerepelnek 
output-, eredmény- és hatásmutatók, 
hogy értékelni lehessen a programok 
keretében felhasznált pénzeszközök 
hatékonyságát és eredményességét.
43 
A Számvevőszék megjegyzi, hogy az 
operatív programokban a környezet -
védelemmel kapcsolatos mutatókra ki -
tűzött célok nem olyan jellegűek, hogy 
ki lehetne mutatni általuk a települési 
szennyvíz kezeléséről szóló irányelv 
céljainak elérési arányát.
23 Észrevételek
44 
Az operatív programokban kitűzött cé -
lok teljesítési határideje 2015. A 2013. 
év végi helyzet átmeneti állapotot tük -
röz, de az látszik, hogy ekkor számos 
cél még messze volt a teljesüléstől 
(lásd: 6. táblázat ). A fennmaradó két 
évben a helyzet javulni fog, mivel sok 
projekt még a végrehajtási szakaszban van. Tekintve azonban a kitűzött célok 
és a 2013-as végrehajtási szint közöt -
ti jelentős eltérést, a Számvevőszék 
szerint egyértelmű, hogy egyes célokat 
túl derűlátóan tűztek ki (pl. a Cseh 
Köztársaság 2. mutatóját és Románia 1. 
mutatóját).6. táblázatA környezetvédelmi tárgyú 2007–2013 ‑as operatív programok célkitűzéseinek 
elérése (2013. december 31 ‑i állapot)
Tagállam Mutatók 2015 ‑ös célok Eredmények
Cseh Köztársaság1. Új és felújított szennyvízhálózatok hossza (km) 1202 294
(> 100% )
2. Új, felújított és fokozott működésű szennyvíztisztító 
telepek száma35094
(27% )
3. A szennyvízhálózatba újonnan bekötött személyek száma 741 000459 266
(62% )
Magyarország1. Azon háztartások száma, amelyeknek lehetőségük van 
a szennyvízhálózatba történő bekötésre400  000141 689
(35% )
2. A szennyvíztisztító telepeken kialakított kapacitás nagy -
sága (LE)3 550 000195 124
(5%)
3. A szennyvíztisztítási projektek által érintett lakosok száma 
(millió)1.30.2
(15% )
Románia1. Új és rehabilitált szennyvíztisztító telepek száma 17025
(15% )
2. Megfelelően kezelt szennyvíz (az összes szennyvízmennyi -
ség százaléka)6035
(58% )
Szlovákia1. Új és rehabilitált szennyvíztisztító telepek száma 6430
(47% )
2. Az új szennyvízhálózatra bekötöttek száma (LE) 331 29513 883
(4%)
Forrás:  Az érintett operatív programok éves végrehajtási jelentéseinek számvevőszéki elemzése.
24 Észrevételek
Az uniós 
társfinanszírozásban 
részes ülő telep ülési 
szennyvíztisztító telepek 
eredményessége
45 
A Számvevőszék értékelése 28 telepü -
lési szennyvíztisztító telepre terjed ki, 
és két szemponton alapul:
a) a szennyvíztisztítás tekintetében 
elért teljesítmény szintje;
b) a szennyvíztisztítási eljárások 
eredményeként keletkező szenny -
víziszap kezelése.A telep ülési szennyvíztisztító 
telepek teljesítménye
46 
A háztartásoktól és ipari létesítmé -
nyektől származó szennyvizet fogadó 
települési szennyvíztisztító telepeknek 
a kibocsátott effluensekre vonatko -
zóan be kell tartaniuk a szennyvíz -ki-
bocsátási engedélyükben szereplő 
koncentrációs határértékeket. Az 
engedélyt a tagállami jogszabályi 
rendelkezések alapján adják ki és a jog -
szabályi megfelelést a maguk a telep -
üzemeltetők által végzett rendszeres 
ellenőrzések biztosítják. Az engedélye -
zett koncentrációs határértékeket és 
a monitoring gyakoriságát az irányelv 
határozza meg (lásd: 18. bekezdés). Az 
ipari létesítményeknek be kell tarta -
niuk a koncentrációs határértékeket 
a nyilvános csatornahálózatba kibocsá -
tott szennyvíz esetében is.
2. és 3. kép. Effluenskibocsátás (Magyarország, Budapest; Cseh Köztársaság, Blansko)
Forrás:  Európai Számvevőszék.
25 Észrevételek
47 
A Számvevőszék a következőket 
vizsgálta:
 – a települési szennyvíztisztító 
telepek által végzett monitoring és 
a kibocsátott effluensek minősége 
megfelelt -e az irányelv és/vagy 
a tagállami szennyvíz -kibocsátási 
engedélyek előírásainak;
 – a csatornahálózatok és/vagy te -
lepülési szennyvíztisztító telepek 
megfelelően megbirkóztak -e a nagy 
mennyiségű csapadékkal;
 – a telepüzemeltetők bizonyosságot 
szereztek -e arról, hogy a nyilvános 
szennyvízhálózatba szennyvizet 
bocsátó ipari létesítmények betart -
ják-e a koncentrációs határértékekre 
vonatkozó előírásokat;
 – a vizsgált települési szennyvíztisz -
tító telepek kapacitása megfelelt -e 
a valós igényeknek; – a települési szennyvíztisztító tele -
pek üzemeltetési költségei indokol -
tak voltak -e az alkalmazott tisztítási 
típushoz és az üzem méretéhez 
képest.
Az effluensekre vonatkozó uniós 
előírásokat az érintett ü zemek 
betartják
48 
A monitoringra és az effluensekre 
vonatkozó követelmények betartásá -
nak számvevőszéki vizsgálata a telep -
üzemeltetők által 2012-ben végzett 
laboratóriumi elemzéseken alapul 
(önellenőrzések). Ezek alapján a min -
tavételi gyakoriság tekintetében egy 
telep kivételével mindegyik teljesítette 
a települési szennyvíz kezeléséről szóló 
irányelv előírásait.
4. és 5. kép. Vízminták és eredmények (Cseh Köztársaság, Blansko; Magyarország, Budapest)
Forrás:  Európai Számvevőszék.

26 Észrevételek
49 
A Számvevőszék megállapította, hogy 
három tagállam olyan koncentrációs 
határértékeket írt elő, amelyek egyes 
esetekben szigorúbbak voltak az 
irányelvben előírtaknál (lásd: 7. táblá -
zat). A jelentés elkészítésének idő -
pontjában a Bizottság nem tervezte 
az irányelvben szereplő határértékek 
aktualizálását.50 
Az irányelvben a kibocsátott efflu -
ensekre vonatkozóan meghatározott 
előírások a 28 vizsgált telep közül 16-ra 
(57%) vonatkoztak. Az előírások mind 
a 16 esetben teljesültek (lásd: 8. táb -
lázat ). Ezenkívül a 28 telep közül 25 
(89%) betartotta a tagállami engedély -
ben előírt határértékeket.7 . táblázatAz irányelv előírásain túlmenő tagállami jogszabályi rendelkezések a koncentrációs 
határértékekre nézve
Tagállam Szigorúbb koncentrációs határértékek
Cseh KöztársaságBOI5, KOI, TSS: szigorúbb határértékek és a 2000 LE alatti kapacitással rendelkező telepekre is korlátozások vonatkoznak
A 2000 és 10 000 LE közötti telepekre vonatkozóan is írtak elő Ptot határértékeket.
Magyarország BOI5, KOI, TSS: a 2000 LE alatti kapacitással rendelkező telepekre is vonatkoznak korlátozások.
Románia Nincs az irányelv előírásain túlmenő követelmény.
Szlovákia BOI5, KOI, TSS: a 2000 LE alatti kapacitással rendelkező telepekre is vonatkoznak korlátozások.
Forrás:  a tagállami jogszabályok számvevőszéki elemzése.8. táblázatAz irányelvben és az engedélyekben meghatározott előírásoknak megfelelő effluensek
Tagállam Vizsgált telepek számaA települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv
Az engedély betartása
Teljesül Nem alkalmazandó
Cseh Köztársaság 4 4 4
Magyarország 7 3 4 7
Románia 12 4 8 9
Szlovákia 5 5 5
ÖSSZESEN 28 16 12 25
Forrás:  a Számvevőszék elemzése.
27 Észrevételek
51 
Magyarországon négy telep és Romá -
niában nyolc telep esetében a jelentés 
elkészítésének időpontjában az irány -
elv nem minden rendelkezése volt 
alkalmazandó (különösen az Ntot és Ptot 
határértékekre vonatkozóan):
 – Magyarország úgy döntött, hogy 
országos szinten alkalmaz csök -
kentési százalékot az Ntot és Ptot 
határértékekre, nem pedig az 
egyes telepek szintjén határoz 
meg korlátozásokat (lásd: 26. be -
kezdés). A négy érintett telep közül 
három rendelkezett a tápanyagok 
(Ntot és Ptot) eltávolítására szolgáló, 
ezáltal az effluensek minőségének 
javítására alkalmas technikai kapa -
citással, de a tagállami engedély 
ezt nem írta elő a számára.
 – Románia számára a 10 000 LE 
feletti agglomerációk esetében 
az irányelv előírásainak teljesítési 
határideje 2015 vége. A nyolc üzem 
közül hétben további beruházá -
sokra van szükség a tápanyag -eltá -
volítás lehetővé tételéhez.A túlfolyásokkal kapcsolatos 
helyzet számszerűsített 
információk hiányában nem 
értékelhető
52 
Ha nagy mennyiségű csapadék esetén 
a csatornahálózat és a szennyvíztisz -
tító telep kapacitása nem elégséges, 
úgynevezett túlfolyás fordulhat elő, 
amikor nem csak a csapadékvíz, 
hanem kezeletlen szennyvíz is kerül 
közvetlenül a víztestbe, ami rontja 
a vízminőséget. Ez különösen akkor 
jelentős, ha a csatornahálózat kom -
binált rendszerű, vagyis egyszerre 
gyűjt csapadékvizet és háztartási és 
ipari szennyvizet (lásd: 1. ábra ). A 28 
vizsgált telep közül 20 esetében (71%) 
a csatornahálózat jelentős vagy teljes 
mértékben kombinált rendszerű volt. 
A Számvevőszék elismeri, hogy egyes 
esetekben a csatornahálózat szerke -
zetéből eredő műszaki okok miatt az 
önkormányzatok nem tudnak elvá -
lasztott rendszerű (a csapadékvizet és 
a szennyvizet külön gyűjtő) csatorna -
hálózatot kiépíteni.
28 Észrevételek
53 
Az irányelv értelmében a tagállamok 
döntenek a túlfolyásból származó 
vízszennyezés csökkentésére szolgáló 
intézkedésekről, azaz meghatározzák 
a hígítási arányt21, az évente engedé -
lyezett túlfolyások számát vagy a szá -
razidei átfolyási kapacitást22. A vizsgált 
szennyvíztisztító telepek általában 
rendelkeztek csapadékvíz -medencével 
a területükön, ahol a telep kapacitásán 
felüli beérkező víz tárolható és amely -
ből a csapadékos időszakot követően 
a víz tisztítás céljából a rendszerbe 
kerül. A csapadékos időszakban 
előforduló túlfolyásokra vonatkozóan 
a Számvevőszék a 28 telepre vonatko -
zóan a következőket állapította meg: – nyolc esetben (29%) a túlfolyások 
volumenét a telep üzemeltetői 
mérték, és azok az elfogadható 
szinten belül maradtak (az évi 
bejövő szennyvízmennyiség 1 és 
5%-a között);
 – 14 esetben (50%) a telepüzemelte -
tők szerint nem volt túlfolyás;
 – hat esetben (21%) mérések hiá -
nyában nem állt rendelkezésre 
információ.1. ábraHeves esőzés miatti túlfolyás
© Green Learning Station, Civic Garden Center of Greater Cincinnati, „Diagram of Combined Sewer 
System”.21 A szennyvíz és a csapadékvíz 
mennyiségének aránya.
22 A telep által kezelni képes 
szárazidei, azaz nem esős 
időszakban előforduló bejövő 
mennyiség.
Residential 
Wastew aterBusiness
Wastew ater 
Roof &
Area
DrainsRoof &
Area
Drains 
 
Sewer Sewer
Public
Waterway Street Storm
Drains 
Treated W ater
Combined
Sewer Outfall  
 Weir Wall
Over/f_low
Structure
Flow to W astewater
Treatment Facility Comb ined Sanitary
Waste & S torm W ater Combined Sewer 
 Wastew ater
Treatment
Facility 
 
Artwork modeled after
St. Louis MS D - C lean Rivers Healthy
Communities Program ill ustration 
 
29 Észrevételek
54 
Ezeket az adatokat azonban körülte -
kintéssel kell kezelni, mivel a csatorna -
hálózat szintjén is lehetséges túlfolyás, 
ezért a szennyvíztisztító telepre már 
kevesebb víz érkezik be. A felkeresett 
négy tagállam közül egyikben sem állt 
rendelkezésre a csatornahálózat szint -
jén előforduló túlfolyásokkal kapcsola -
tos számszerűsített információ.
55 
A Számvevőszék megállapította to -
vábbá, hogy a Cseh Köztársaságban, 
Magyarországon és Romániában nem 
voltak jogszabályi előírások a túlfolyá -
sok maximális számára és volumenére, 
illetve a hígítási arányra vonatkozó -
an. Szlovákiában vannak érvényben 
ilyen előírások, amelyek a túlfolyási 
tározók méretét is meghatározzák. 
A túlfolyásoknak azonban sem a volu -
menét sem a hígítási arányát nem kell 
monitorozni.
56 
2014-ben a Bizottság úgy döntött, 
hogy tanulmányt készít arra vonat -
kozóan, hogy a tagállami jogszabályi 
rendelkezések mennyiben felelnek 
meg a települési szennyvíz kezeléséről 
szóló, 1991-es irányelvben a túlfolyá -
sokra vonatkozóan meghatározott 
uniós előírásoknak.A telepüzemeltetők 
85%‑a végzett helyszíni 
ellenőrzéseket a koncentrációs 
határértékeknek az ipari 
létesítmények általi betartására 
vonatkozóan
57 
Az ipari létesítmények is beleen -
gedhetik szennyvizüket a közcsator -
na-hálózatba a települési szenny -
víztisztító telepek általi tisztításra. 
A települési szennyvíz kezeléséről 
szóló irányelv szerint a tagállamok -
nak előzetesen szabályozniuk, illetve 
jóvá kell hagyniuk az ilyen jellegű 
szennyvízkibocsátást.
58 
Annak biztosítására, hogy a szenny -
víz-tisztítási folyamatot bizonyos 
szennyező anyagok ne akadályozzák és 
a települési szennyvíztisztító telepek 
által kibocsátott kimenő víz ne tartal -
mazzon a környezetre káros szennyező 
anyagokat, az ipari üzemeknek szá -
mos szennyező anyagra vonatkozóan 
koncentrációs határértékeket kell be -
tartaniuk. Jogszabályi rendelkezések 
terén a helyzet tagállamonként eltér: 
Magyarországon és Romániában több 
paraméterre vonatkozóan határértékek 
vannak meghatározva, míg a Cseh Köz -
társaságban és Szlovákiában a határér -
tékek a különösen veszélyes anyagokra 
vonatkozók kivételével csak tájékozta -
tó jellegűek. Ezután a csatornahálózat/
szennyvíztisztító telep üzemeltetője 
határozza meg műveleti utasításban 
a koncentrációs határértékeket.
30 Észrevételek
59 
A csatornahálózat üzemeltetője és 
az adott ipari létesítmény közötti 
kapcsolatot a szolgáltatási szerződés 
határozza meg, amely a jogszabályban 
meghatározottaknál szigorúbb kon -
centrációs határértékeket is előírhat.
60 
A Cseh Köztársaságban, Magyarorszá -
gon és Romániában (lásd: 9. táblázat ) 
a közcsatornába szennyvizet kibocsátó 
ipari üzemek kötelesek önellenőrzést 
végezni az effluensek vonatkozásában. 
Az eredményeket általában a telepüze -
meltetőknek nyújtják be. Romániában 
nincs jogszabályi előírás az eredmé -
nyek bejelentésére23, de a telepüze -
meltetők szerepeltethetnek ilyen 
előírást a szerződésekben.61 
A Számvevőszék megjegyzi, hogy 
a szennyvíztisztító telepek üzemeltetői 
kétféleképpen értékelhetik ki az ipari 
üzemek által végzett ellenőrzések 
megbízhatóságát (lásd: 9. táblázat ):
 – az ipari létesítmények vízmintáit 
akkreditált laboratóriumok elle -
nőrzik: a tagállami jogszabályi 
rendelkezések nem tartalmaznak 
ilyen előírást. Az üzemeltető azon -
ban szerepeltethet ilyen előírást 
az ipari létesítményekkel kötött 
szerződésben;
 – az üzemeltető helyszíni ellenőrzé -
seket végez: a Cseh Köztársaság -
ban, Romániában és Szlovákiában 
a jogszabályi rendelkezések tartal -
maznak ilyen előírást.23 A laboratóriumok, valamint az 
orvosi és állatorvosi 
tevékenységet folytató 
vállalkozások kivételével.9. táblázatTagállami jogszabályi rendelkezések a csatornahálózatba kibocsátott ipari 
szennyvíz ellenőrzésére vonatkozóan
TagállamIpari létesítmények önellenőrzé ‑
sére vonatkozó előírásAkkreditált laboratóriumok általi 
ellenőrzésre vonatkozó előírásAz üzemeltetők által az ipari 
létesítménynél végzett helyszíni 
ellenőrzésekre vonatkozó előírás
Cseh Köztársaság Igen NemIgen
(a gyakoriság nincs meghatározva)
Magyarország IgenNem (bizonyos üzemtípusok 
kivételével)Nem
Románia Igen NemIgen
(a gyakoriság nincs meghatározva)
Szlovákia Igen NemIgen
(a minimális gyakoriságot is beleértve)
Forrás:  a tagállami jogszabályok számvevőszéki elemzése.
31 Észrevételek
62 
A Számvevőszék értékelése a tele -
penkénti ipari kibocsátók mintája 
esetén a maguk az üzemeltetők által 
végzett laboratóriumi vizsgálatokon, 
valamint az ipari kibocsátók által az 
üzemeltetőknek küldött elemzéseken 
alapult. Az esetlegesen kiszabott bír -
ságokkal kapcsolatos információkat is 
megvizsgáltuk.
63 
A Számvevőszék által vizsgált 28 tele -
pülési szennyvíztisztító telep közül 26 
kezelt ipari szennyvizet. A 26 telep kö -
zül 22 (85%) esetében az üzemeltetők 
végeztek helyszíni ellenőrzést. A fenn -
maradó négy telep közül háromnál 
akkreditált laboratóriumok elemezték 
az üzemeltető számára az ipari kibo -
csátók önellenőrzéseinek eredményeit.
64 
Amennyiben egy ipari létesítmény 
túllépi a számára megállapított kon -
centrációs határértékeket, a szenny -
víztisztító telep üzemeltetői bírságot 
szabnak ki: Magyarországon és Romá -
niában a bírság – a szennyező anyagtól 
függően változó – összegét a tagállami 
jogszabályi rendelkezések határozzák 
meg, míg a Cseh Köztársaságban és 
Szlovákiában az üzemeltető és az ipari 
létesítmény közötti szerződés határoz -
za meg a koncentrációs határértékek 
túllépése esetén fizetendő összeget. 
Míg Magyarország és Románia eseté -
ben a bírság – az egy éven belüli – két 
mérés között kibocsátott szennyezés 
mennyiségétől függ24, a Cseh Köztár -
saságban és Szlovákiában a kiszámí -
tott összeg általában a mérés napján 
kibocsátott szennyezés mennyiségére 
vonatkozott25. A Számvevőszék véle -
ménye szerint ez utóbbi esetben a bír -
ság összege túl alacsony, és visszatartó 
ereje korlátozott.A vizsgált szennyvíztisztító 
telepek kör ülbel ül egyharmada 
túlméretezett
65 
A Számvevőszék megvizsgálta a la -
kosegyenértékben (azaz egy adott 
szennyezésterhelés kezelésére való 
alkalmasságban)26 kifejezett kapaci -
táskihasználtságot, és megállapította, 
hogy a 28 vizsgált telep közül kilenc 
(32%) 50% alatti kapacitással üzemel 
(lásd: 2. ábra ). További kilenc telep 
(32%) 51–60%-os kapacitással üzemel. 
Ez különösen Romániában problémás, 
ahol a 12 telep közül 8 50% alatti ka -
pacitással üzemel. A jelentős kapaci -
tástöbblettel rendelkező telepekbe 
történő beruházás nem tekinthető 
a szűkös uniós és tagállami pénzügyi 
források hatékony felhasználásának.
66 
Egy másik mutató számvevőszéki érté -
kelése is alátámasztja ezt a megállapí -
tást: a hidraulikai kapacitást (azaz a l/
mp-ben, illetve m3/órában kifejezett 
beérkező vízmennyiséget) tekintve 28 
vizsgált telep közül 16 (57%) 60%-osnál 
kisebb kapacitással üzemel. Ez az érté -
kelés a beérkező vízmennyiség (m3) és 
a telep átlagos – szárazidei – kapacitá -
sának27 összehasonlításán alapul.24 Ez a megállapodásban 
szereplő mennyiséget 
meghaladóan kibocsátott 
mennyiségnek felel meg (a 
térfogat megszorozva 
a például mg/l -ben 
meghatározott 
koncentrációval).
25 A szerződések általában egy 
szabványos időszakot 
határoztak meg (a 
szerződéstől függően 5–30 
nap) olyan esetekre, amikor 
nem lehet egyértelműen 
meghatározni a koncentrációs 
határértékek túllépésének 
pontos időtartamát.
26 Az évente ténylegesen kezelt 
szennyezésterhelés (LE- ben 
kifejezve) és az elméleti 
szennyezésterhelés 
összehasonlítása (lásd: 
II. melléklet , „Tervezési 
kapacitás (LE)” oszlop.)
27 Mivel a beérkező mennyiség 
szennyvizet és tiszta vizet (pl. 
tisztításra nem szoruló 
csapadékvizet és talajvizet) is 
tartalmaz, 
a kapacitáskihasználtság 
értékelésekor a tiszta víz 
arányát vettük figyelembe.
32 Észrevételek
67 
Ezenkívül a Számvevőszék megál -
lapította, hogy a tiszta víznek (pl. 
csapadékvíz és talajvíz) a teljes beér -
kező mennyiségen belüli aránya a 28 
vizsgált telep közül 22 (79%) esetében 
haladja meg a 30%-ot (32–85%). Ezt 
növeli a hidraulikai kapacitás kihasz -
náltságát: a tiszta víz a beérkező víz -
mennyiség részét képezi, de nem igé -
nyel tisztítást. Ezzel összefüggésben:
 – a Számvevőszék elismeri, hogy 
bizonyos mennyiségű csapadékvíz 
kerülhet a szennyvíztisztító tele -
pekre, mivel a kombinált rendszerű 
csatornahálózatot nem minden 
esetben lehet elválasztott rend -
szerű csatornahálózattal felváltani 
(lásd: 52. bekezdés); – a talajvíz -beszivárgást azonban 
hálózati rehabilitáció keretében 
csökkenteni lehet a hálózat és 
a csatornaaknák újraszigetelésével. 
Ha ezeket az építési munkála -
tokat figyelembe vennék a léte -
sítmények tervezésekor, akkor 
csökkenteni lehetne– bizonyos 
esetekben lényegesen – a tele -
pek hidraulikai kapacitását (lásd: 
2. háttérmagyarázat ).2. ábra Kapacitáskihasználás (LE)
Forrás:  a Számvevőszék elemzése.51-60%
>60%
Telepek száma<50%Románia
Szlovákia
Magyarország
Cseh 
Köztársaság
12 10 8 6 4 2 0
33 Észrevételek
68 
Bár a telepek többsége azzal számol, 
hogy a jövőben a bekötések száma nő, 
az új bekötések száma mégis alacsony, 
és miattuk nem fog jelentősen vál -
tozni a kapacitáskihasználtság értéke. 
Ezenkívül hosszú távon ugyan ismét 
növekedhet az ipari tevékenység, ám 
az új ipari létesítmények várhatóan 
saját szennyvíztisztító rendszerekkel 
lesznek ellátva.Az ü zemeltetési költségek 
egyes elemeinek 
csökkentésében rejlő lehetőség
69 
Az üzemi költségek28 a társfinanszíro -
zott eszközök működési hatékonysá -
gát jelezhetik, és szerepet játszanak 
a vízdíj meghatározásában. Ezért 
a Számvevőszék a 28 vizsgált telep 
esetében kapott számviteli informá -
ciók alapján összehasonlította a 2012. 
évi költségeket.28 Az alábbi költségek összege: 
munkaerő -költség, 
anyagköltség (beleértve 
a vegyszerek költségét), 
energiaköltség, az 
iszapszállítás és -elhelyezés 
költségei, egyéb költségek. Az 
„egyéb költségek” 
kategóriában csak 
a kiszervezett karbantartás 
költségét és a kiszervezett 
laboratóriumi elemzés 
költségeit vettük figyelembe. 
Az értékcsökkenést például 
nem számítottuk ide.6. kép. Az infrastruktúra ritkán használt része (Románia, Galati)
Forrás:  Európai Számvevőszék.
Példa szennyvíztisztító telepre érkező nagy arányú talajvízre
Egy romániai telep esetében a hidraulikai kapacitás kihasználtsága 60 és 85% közötti. A telepre érkező víznek 
azonban körülbelül a fele talajvíz, amelyet nem kell tisztítani. Ha a szennyvízcsatorna -hálózat jobban lenne 
szigetelve, kevesebb talajvíz szivárogna be, és a hidraulikai kapacitáskihasználtság 40% körüli értékre csök -
kenne. A mintában található más telepek esetén a talajvíz-beszivárgás a teljes beérkező mennyiségnek csak 
10–20%-át tette ki.2. háttérmagyarázat
34 Észrevételek
70 
Az üzemeltetési költségeket befolyá -
solja a tisztítás típusa (a szigorúbb 
tisztítás magasabb költségekkel jár) és 
a telep mérete. Az összehasonlításból 
azonban kitűnik, hogy a telepek között 
jelentős különbségek figyelhetők meg 
(lásd: 3. ábra ).3. ábraÜzemeltetési költség telepenként (euró/LE)
Megjegyzések:  Két telep a torzító hatása miatt nem szerepel az összehasonlításban.
Az olyan telepek, ahol fokozottabb tisztítást alkalmaztak, de nem tartották be az irányelvben foglalt koncentrációs határértékeket, a „másodla -
gos tisztítás” kategóriában találhatók.
Forrás:  a Számvevőszék elemzése.euró/LE
Szennyvíztisztító telepekElső kvartilisMediánHarmadik kvartilis
ZYX WVUTSRQPONMLKJI HGFEDCBA25
20
15
10
5
0Elsődleges tisztításMásodlagos tisztításSzigorúbb tisztítás/harmadlagos tisztítás
71 
A Számvevőszék megállapítja, hogy 
a vizsgált telepek közül többnél lehe -
tőség van az üzemeltetési költségek 
csökkentésére, ahogy azt a következő 
példák is mutatják:
 – az iszap szállításának és ártalmat -
lanításának költségeit tekintve 
jelentős áringadozások figyel -
hetők meg a vizsgált 28 telep között. Kilenc esetben ez a költség 
szárazanyag -tonnánként 100  euró 
fölött volt, hat esetben a költség 
tonnánként 50 és 100  euró között 
mozgott. E költségelem ára fontos 
szerepet játszik, mivel jelentős 
részt tehet ki a telep teljes üzemel -
tetési költségéből (általában 10%, 
de szélsőséges esetben akár 30% 
vagy 50% is lehet);
35 Észrevételek
 – az energiadíjak a 28 vizsgált telep 
összes működési költségének átla -
gosan mintegy 30%-át teszik ki. Az 
esetek felében a szennyvíztisztító 
telepek a szennyvíziszapot ana -
erob biodegradáció útján energia -
termelésre használták fel. Ezeknek 
az eseteknek a többségében az 
energia aránya a teljes üzemelteté -
si költségben a 30%-os átlag alatt 
volt;
 – ezzel összefüggésben az Európai 
Környezetvédelmi Ügynökség egy 
2014-es jelentésben29 arra a követ -
keztetésre jutott, hogy a vízközmű -
vek teljesítményének Európa -szer -
te történő mérésére szolgáló 
mutatók alkalmazása jelentősen 
hozzájárulna az erőforrás -haté -
konysági kihívások jobb megérté -
séhez. Ezeknek a mutatóknak az 
összehasonlítása megfelelő alapul 
szolgálhatna egy teljesítmény -ösz-
szehasonlítási projekthez.A telep ülési szennyvíztisztító 
telepekben keletkező iszap 
felhasználása
72 
A szennyvíztisztítás során szenny -
víziszap keletkezik. A szennyvízi -
szap a hulladékokról szóló irányelv30 
értelmében hulladéknak minősül. Az 
irányelv szerint előnyben kell részesí -
teni a hulladék újbóli felhasználását, 
újrafeldolgozását és újrahasznosítását 
a hulladéklerakóban történő elhe -
lyezés, hulladékégetés vagy tartós 
tárolás útján történő ártalmatlanítással 
szemben31. Az Unió ösztönzi a szenny -
víziszap trágyázószerként történő 
mezőgazdasági felhasználását.29 Az 5/2014. számú, 
‘Performance of water utilities 
beyond compliance’ 
(Víziközművek teljesítménye 
a szabályszerűségi 
követelmények teljesítésén 
túl) című technikai jelentés.
30 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2008/98/EK irányelve 
( 2008. november 19.) 
a hulladékokról és egyes 
irányelvek hatályon kívül 
helyezéséről (HL L 312., 
2008.11.22., 3. o.).
31 A 2008/98/EK irányelv 4. cikke 
által bevezetett 
hulladékhierarchia.
7. kép. Keletkező szennyvíziszap (Cseh Köztársaság, Blansko)
Forrás:  Európai Számvevőszék.

36 Észrevételek
73 
A Számvevőszék a következőket 
vizsgálta:
 – az iszapot újra felhasználják -e az 
ártalmatlanítás helyett;
 – a települési szennyvíztisztító 
telepek üzemeltetői betartják -e 
az egyes szennyvíziszap -para -
méterekre, különösen a nehézfé -
mekre vonatkozó koncentrációs 
határértékeket;
 – a Bizottság végrehajtotta -e a Szám -
vevőszék által ebben a témakörben 
adott korábbi ajánlásokat.
A négy tagállamból 
háromban hulladéklerakóban 
történő ártalmatlanítás 
helyett újra felhasználják 
a szennyvíziszapot
74 
A 28 szennyvíztisztító telepre kiterje -
dő számvevőszéki értékelés a 2012-
ben keletkezett iszap mennyiségét32 
is vizsgálta a telepek üzemeltetői és 
a hulladékgazdálkodási vállalatok 
közötti szerződéses megállapodások és 
a vonatkozó számviteli adatok áttekin -
tése alapján. Ellenőrzésünk során nem 
kerestünk fel a keletkezett iszap elszál -
lítását és megfelelő kezelését végző 
hulladékgazdálkodási vállalatokat.
75 
A Számvevőszék megállapította, hogy 
a Cseh Köztársaságban, Magyaror -
szágon és Szlovákiában a telepek 
általában egy vagy több hulladékgaz -
dálkodási vállalattal álltak szerződéses 
viszonyban, és ezek a vállalatok vagy 
maguk végezték az iszap kezelését 
vagy más felhasználóknak szállították 
el azt. A szerződések alapján a hulla -
dékgazdálkodási vállalatok az iszapot 
főként komposztálásra, rekultivációra 
vagy biogáz előállítására használták.76 
Romániában a 12 vizsgált telep közül 
11 esetében az iszapot egészben vagy 
részben hulladéklerakóban helyezik el, 
illetve a telepen tárolják. Az iszapnak 
a telepen történő tárolása nem tartha -
tó fenn hosszú távon.
77 
A romániai nemzeti hulladékgazdál -
kodási stratégia (2003–2013) szerint 
2020-ig el kell érni, hogy az iszap 50%-
át a mezőgazdaságban használják fel 
vagy pedig elégessék. A román hatósá -
gok 2012 februárjában mutatták be az 
új szennyvíziszap -kezelési stratégiát, 
de azt az ellenőrzés időpontjában még 
nem hagyták jóvá.
78 
A tagállamok a 2012 végi állapotokat 
tükröző adatokat nyújtottak be a Bi -
zottságnak a szennyvíziszap felhasz -
nálására vonatkozóan. Ezek az adatok 
is megerősítik, hogy a felkeresett négy 
tagállam közül háromban az újbóli 
felhasználás az előnyben részesített 
megoldás (lásd: 4. ábra ).32 A négy tagállamban vizsgált 
szennyvíztisztító telepeken 
keletkező iszap megoszlása 
a teljes keletkezett 
iszapmennyiségen belül az 
alábbi: a Cseh Köztársaságban 
0,78%, Magyarországon 45%; 
Romániában 52% és 
Szlovákiában 10%.
37 Észrevételek
Az esetek többségében 
betartották a vonatkozó 
koncentrációs határértékeket
79 
A szennyvíziszap mezőgazdasági 
felhasználásáról szóló irányelv szerint 
a szennyvíztisztító telepek üzemelte -
tőinek kell az iszap tartalmát ellenőriz -
niük33 a különösen a nehézfémekre 
vonatkozó koncentrációs határértékek 
betartásának biztosítása érdekében.
80 
Ezen felül a tagállami jogszabályi ren -
delkezések a szennyvíziszapról szóló 
irányelven túlmenően több paramé -
tert és szigorúbb határértékeket is 
tartalmazhatnak, és a mezőgazdasági 
termőföldön kívüli területekre is meg -
határozhatnak koncentrációs határ -
értékeket. A tagállami jogszabályok 
számvevőszéki elemzése szerint: – az iszap mezőgazdasági felhaszná -
lása esetén mind a négy tagállam 
tagállami jogszabályai számos 
paraméter esetében a szennyvíz -
iszapról szóló irányelvben szerep -
lőknél szigorúbb határértékeket 
szabtak. Mind a négy tagállam 
további határértékeket is meg -
határozott, például az arzénra 
vonatkozóan;
 – amennyiben az iszapot komposz -
tálási nyersanyagként használják 
fel, a Cseh Köztársaságban és 
Szlovákiában műszaki normák 
írják elő a nyersanyagra vonatkozó 
határértékeket;4. ábraSzennyvíziszap‑felhasználás a teljes keletkező iszapmennyiség százalékában 
(2012.12.31 ‑i állapot)
Megjegyzések:  A Cseh Köztársaságban 2012-ben az iszap 32%-át használták fel komposztálásra (kategória: újbóli felhasználás: egyéb). Szlová -
kiában 2012-ben az iszap 63%-át használták fel komposztálásra (kategória: újbóli felhasználás: talaj és mezőgazdaság). Romániában a  „lerakás: 
egyéb ” kategória tartalmazza a telepen történő ideiglenes tárolást.
Forrás:  a tagállamok és a Bizottság által szolgáltatott adatok számvevőszéki elemzése.2%Ártalmatlanítás: egyébÁrtalmatlanítás: égetésÁrtalmatlanítás: hulladéklerakóÚjrafelhasználás: egyébÚjrafelhasználás:
talaj és mezőgazdaságCseh 
Köztársaság
Szlovákia
Magyarország
Románia
100% 80% 60% 40% 20% 0%71%
21%
14%22%
65%
63%
33 A paramétereket, 
a koncentrációs határértékeket 
és a laboratóriumi elemzésre 
küldendő minták éves számát 
a 86/278/EGK irányelv 9. cikke 
és II. melléklete határozza 
meg.
38 Észrevételek
 – lerakóba történő elhelyezés esetén 
egy 2002-es tanácsi határozat34 
tartalmazza a hulladéklerakókra vo -
natkozó kimosódási határértékeket. 
Megjegyezzük, hogy a cseh jogsza -
bályi rendelkezések szerint a nem 
kommunális hulladéknak minősülő 
biológiailag lebontható hulladék, 
továbbá folyékony vagy folyadé -
kot kibocsátó hulladék (az iszapot 
is beleértve) nem helyezhető el 
hulladéklerakóban35. Magyarorszá -
gon, Romániában és Szlovákiában 
engedélyezett a lerakóban történő 
elhelyezés.81 
Mivel a szennyvíziszapot komposztálá -
si nyersanyagként is fel lehet használni, 
a Számvevőszék elemezte a komposzt 
felhasználására vonatkozó jogszabályi 
rendelkezéseket is, és megállapította, 
hogy a helyzet tagállamonként vál -
tozik, mivel jelenleg nincsenek uniós 
szinten meghatározott koncentrációs 
határértékek (lásd: 10. táblázat ).34 A Tanács 2002. december 19-i 
2003/33/EK határozata az 
1999/31/EK irányelv II. 
mellékletének 16. cikke 
alapján a hulladékok 
hulladéklerakókban történő 
átvételének kritériumairól és 
eljárásairól (HL L 11., 2003.1.16., 
27. o.).
35 Vyhláška 294/2005 Sb 
(294/2005 Sb rendelet) .
36 Az ENV.G.4/FRA/2008/0112 
keretszerződés szerint a vito 
vision on technology által, 
a Bio Intelligence Service és 
ARCADIS közreműködésével 
készített, az „Assessment of 
feasibility of setting bio -waste 
recycling targets in  the EU, 
including subsidiarity aspects” 
(Biohulladék -újrahasznosítási 
célok megvalósíthatóságának 
értékelése az Unióban, 
a szubszidiaritással 
kapcsolatos kérdésekre is 
kitérve), című, 2011.03.31-i 
végleges jelentés.10. táblázatA komposztra vonatkozó koncentrációs határértékekkel kapcsolatos jogszabályi 
rendelkezések
Cseh Köztársaság Magyarország Románia Szlovákia
Igen
– komposzt mezőgazdasági területen
–  komposzt rekultivációs 
felhasználásra
– komposzt trágyázószerkéntIgen
– komposzt trágyázószerként
Nincs rekultivációval vagy nem 
mezőgazdasági területen történő 
felhasználással kapcsolatos előírásNincs Igen
– komposzt trágyázószerként
Nincs rekultivációval vagy nem 
mezőgazdasági területen történő 
felhasználással kapcsolatos előírás
Forrás:  a tagállami jogszabályok számvevőszéki elemzése.
82 
A koncentrációs határértékeknek a 28 
szennyvíztisztító telep általi betartá -
sára irányuló számvevőszéki vizsgálat 
a telepüzemeltetők által 2012-ben vég -
zett laborvizsgálatokon alapult. Ennek 
tanúsága szerint ha voltak határérté -
kek (lásd: 80. bekezdés), azokat a Cseh 
Köztársaságban, Magyarországon és 
Szlovákiában minden telep betartotta. 
Romániában a határértékeket a három 
olyan telep közül, amelyek iszapját me -
zőgazdasági termőföldön használták 
fel, egy telep (33%) teljesítette. A két 
másik telep esetében az elemzések 
nem terjedtek ki minden paraméter -
re. Ezenkívül az iszapot hulladékle -
rakóban elhelyező hét telep közül 
hat (86%) nem tartotta be a száraz -
anyag -tartalomra vonatkozó határérté -
ket. Ezenkívül a hét telep közül három 
esetében (43%) az elemzések nem 
terjedtek ki minden paraméterre.83 
Bizonyos felhasználástípusok esetén 
(rekultiváció, nem mezőgazdasági 
termőföld) a határértékek hiánya 
veszélyeztetheti a talajminőséget, 
illetve a szivárgás és bemosódás 
következtében a talajvíz minőségét is. 
A komposzt trágyázószerként történő 
forgalmazására vonatkozó uniós előírá -
sok hiányában nem lehet egyenértékű 
környezetvédelmet biztosítani az Unió 
egész területén. Továbbá egy, a Bi -
zottság számára készített tanulmány 
szerint „a piac további fejlődésének fő 
akadálya az, hogy egyes országokban 
a komposzt minősége rossz”36.
39 Észrevételek
37 A Számvevőszék 3/2009. sz. 
különjelentése: „Az 1994–99-
es és a 2000–06-os 
programozási időszak 
strukturális intézkedései 
keretében szennyvízkezelésre 
fordított kiadások 
eredményessége”.
38 „Ex-post evaluation of five 
Waste Stream Directives” 
(a hulladékáramról szóló öt 
irányelv utólagos értékelése) 
(SWD(2014) 209 final, 2014. 
július 2.
39 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2003. október 13-i 
2003/EK rendelete 
a műtrágyákról (HL L 304., 
2003.11.21., 1. o.).
40 A Centre for Strategy and 
Evaluation Services által 
a Bizottság számára készített 
2010. novemberi „Evaluation 
of Regulation (EC) 2003/2003 
relating to fertilisers” 
(A műtrágyákról szóló 
2003/2003/EK rendelet 
értékelése) végleges jelentés.
41 Mérgező szintetikus vegyi 
anyagok.A szennyvíziszapról szóló 
irányelv aktualizálása 
a műtrágyákról szóló rendelet 
bizottsági fel ülvizsgálatára vár
84 
A Számvevőszék 3/2009. sz. különje -
lentésében37megfontolásra ajánlotta 
a Bizottságnak, hogy nem volna -e 
ideje felülvizsgálni a szennyvíziszapról 
szóló irányelvet. A Bizottság átfogóan 
értékelt több a hulladékárammal kap -
csolatos irányelvet, köztük a szenny -
víziszapról szóló irányelvet 38, hogy 
meghatározza, alkalmas -e feladatának 
ellátására a szabályozási keretrendszer. 
A 2014-es értékelés következtetése 
szerint a szennyvíziszapról szóló irány -
elv relevanciája jelenlegi formájában 
kétséges. Az eltelt közel 30 év alatt 
sem történt meg az irányelvben foglalt 
előírások és követelmények felülvizs -
gálata és aktualizálása. Az értékelés 
további következtetése szerint az 
irányelv felülvizsgálatával kapcsolatos 
jövőbeni döntést a műtrágyákról szóló 
felülvizsgált rendelet elfogadásáig el 
kell halasztani39.85 
2010-ben az aktuális műtrágya -ren-
delet működéséről szóló utólagos 
ellenőrzés40 arra a következtetésre 
jutott, hogy a rendelet hatókörét ki kell 
terjeszteni a műtrágyákon kívül a szer -
ves trágyázószerekre és a talajjavító 
szerekre is. Az értékelés a trágyázósze -
rekben található szennyező anyagokra 
vonatkozó maximális határértékékek 
bevezetését is javasolta. 2015-ben 
a Bizottság mérlegeli, hogy javasolja -e 
a műtrágyákról szóló rendelet esetle -
ges felülvizsgálatát.
86 
2012-ben a Bizottság Közös Kutató -
központja bemutatta a szennyvíz -
iszapban előforduló egyes vegyületek 
előfordulásáról és mennyiségéről szóló 
páneurópai felmérésének eredménye -
it. A jelentés szerint nem támasztja 
alá tudományos bizonyíték a klas z-
szikus szerves szennyező anyagokra 
és az újonnan megjelenő szennyező 
anyagokra vonatkozó új határértékek 
bevezetését, a perfluoralkid -vegyüle -
tek kivételével41.8. kép. A  vizsgálatok végrehajtására szolgáló laboratóriumi berendezések egy szennyvíztisztító telepen  
(Magyarország, Szeged)
Forrás:  Európai Számvevőszék.

40 Észrevételek
87 
Más tanulmányok és felmérések42 
a mikroműanyag részecskékhez kap -
csolódó potenciális kockázatokat em -
lítenek. A mikroműanyag részecskéket 
a szennyvíztisztító telepek bizonyos 
mértékig el tudják távolítani a szenny -
vízből, és ezek az eltávolított részecs -
kék ezután belekerülnek az iszapba. Ha 
ezt az iszapot mezőgazdasági terüle -
ten használják fel, a mikroműanyag 
részecskék a vízi környezetbe juthat -
nak a csurgalékvízzel.
88 
A komposzttal kapcsolatban a Szám -
vevőszék 20/2012. sz. különjelentésé -
ben43 azt ajánlotta, hogy a Bizottság 
a tagállamokkal együtt dolgoz -
zon ki uniós minőségi előírásokat 
a komposzt  piac fejlesztésének előse -
gítése érdekében. A Bizottság Közös 
Kutatóközpontja 2014 elején technikai 
ajánlást tett közzé a biológiai keze -
lésnek kitett biológiailag lebontható 
hulladékok hulladékstátuszának meg -
szűnésére vonatkozó kritériumokról44. 
A tanulmány azonban a szennyvízisza -
pot ki tervezte vonni a komposztálási 
és fermentációs maradék anyagok 
köréből. Még nem egyértelmű, hogy 
a műtrágyákról szóló rendelet fe -
lülvizsgálatára irányuló javaslat be 
fogja -e vezetni a javasolt kritériumokat 
és ha igen, hogyan, valamint hogy 
be fog -e vezetni egy mechanizmust 
a technikai javaslat hatókörébe nem 
tartozó kategóriáknak, mint például 
a szennyvíziszapnak a szabályo -
zás hatókörébe történő fokozatos 
bevonására.Az uniós 
társfinanszírozású 
telep ülési 
szennyvíztisztító telepek 
pénz ügyi 
fenntarthatósága
89 
A vízszolgáltatás pénzügyi fenntartha -
tóságának biztosításában fontos elem 
a költségek megtérülése. A pénzügyi 
fenntarthatóság akkor valósul meg, 
ha a szolgáltatásnyújtásból származó 
bevételek fedezik az üzemeltetési és 
karbantartási költségeket és az állóesz -
köz-beruházási költségek megtérü -
lését, lehetővé téve ezáltal a beruhá -
zás megújítását. A víz -keretirányelv 
(9. cikk) felhívta a tagállamokat, hogy 
2010-ig gondoskodjanak arról, hogy 
a különböző vízfelhasználási módok 
megfelelően járuljanak hozzá a vízszol -
gáltatás költségeinek megtérüléséhez. 
A szennyvízzel kapcsolatos szolgál -
tatások felhasználói a csatornadíjon 
keresztül járulnak hozzá a költségek 
megtérüléséhez. Ezenkívül a szen y-
nyező fizet elve45 alapján a szennye -
zők (ebben az esetben a szennyvizet 
kibocsátó háztartások és ipari léte -
sítmények) felelősek az általuk oko -
zott szennyezésért, ezért nekik kell 
a szennyezés csökkentésének (ebben 
az esetben a szennyvíztisztításnak) 
a költségeit is viselni.
90 
Mivel a víz nem egy szokásos, a ke -
reskedelmi forgalomban kapható 
termék, ezért a víz- és csatornadíjakat 
az általában tagállami jogszabályok 
által meghatározott díjmegállapítási 
mechanizmusokkal számítják ki.42 Lásd például: 1) Az 
Alfred -Wegener -Institut által 
végzett elővizsgálathoz 
kapcsolódó 2014.10.30-i 
sajtóközlemény ( www.awi.de ) 
és 2) a  www.stowa.nl  
(Stichting Toegepast 
Onderzoek Waterbeheer) 
weboldalon 2013.09.29-én 
közzétett, a mikroműanyag 
részecskék által az édesvízi 
környezetben okozott 
potenciális kockázatokról 
szóló tanulmány.
43 A Számvevőszék 20/2012. sz. 
különjelentése: „A települési 
hulladékgazdálkodási 
infrastrukturális projekteket 
finanszírozó strukturális 
intézkedések eredményesen 
segítik -e a tagállamokat az 
uniós hulladékgazdálkodási 
politika céljainak elérésében?” 
(http://eca.europa.eu ).
44 Olyan kritériumok, amelyeket 
bizonyos meghatározott 
hulladékoknak teljesíteniük 
kell ahhoz, hogy ne 
minősüljenek többé 
hulladéknak.
45 Az Európai Unió működéséről 
szóló szerződés (egységes 
szerkezetbe foglalt változat) 
191. cikkének (2) bekezdése.
41 Észrevételek
91 
A csatornadíj megállapításakor a tag -
államok figyelembe vehetik a társa -
dalmi, környezeti és gazdasági hatáso -
kat46 annak érdekében, hogy a víz- és 
csatornaszolgáltatás megfizethető 
maradjon. A bizottsági iránymutatás47 
a háztartás jövedelmének 4%-ában ha -
tározza meg az általánosan elfogadott 
megfizethetőségi arányt, azaz a teljes 
víz- és csatornadíj a háztartások jöve -
delmének 4%-a lehet.
92 
A bizottsági iránymutatás48 mind 
a 2000–2006-os, mind a 2007–2013-as 
programozási időszak esetében előír -
ta, hogy a víz- és csatornadíj fedezze 
legalább a működési és karbantartási 
költségeket, valamint az eszközök 
értékcsökkenésének jelentős részét. Az 
értékcsökkenés tekinthető úgy, mint az 
infrastruktúra jövőbeni megújításának 
költsége.
93 
A 2014–2020-as programozási idő -
szakban egy előzetes feltételrendszer 
teljesítésének előírásával kötelezővé 
tették a költségmegtérülés elvének 
betartását. Ez azt jelenti, hogy a 2014–
2020-as programozási időszakra 
vonatkozó operatív programok jóváha -
gyásának feltétele „annak biztosítása, 
hogy a különféle vízhasznosítási célok 
megoszlása megfelelően hozzájárul -
jon a vízszolgáltatások költségeinek 
megtérüléséhez […]”. A „megfelelő 
hozzájárulás” fogalmát azonban a tag -
államok saját hatáskörben határozzák 
meg.94 
A Számvevőszék a következőket 
vizsgálta:
 – a víz- és csatornadíj fedezte -e az 
eszközök értékcsökkenését, azok 
üzemeltetési és karbantartási 
költségeit;
 – amennyiben az üzemeltetési és 
karbantartási költségek nem voltak 
megfelelően fedezettek, volt -e 
lehetőség a víz- és csatornadíj 
emelésére;
 – az infrastruktúra tulajdonosai 
elegendő pénzügyi tartalékot 
halmoztak fel ahhoz, hogy ab -
ból képesek legyenek kicserélni/
felújítani az infrastruktúrát annak 
élettartama végén.
A felhasználókra terhelt 
víz‑ és csatornadíjak csak 
az esetek 11% ‑ában tették 
lehetővé a költségek teljes 
megtér ülését
95 
A Számvevőszék a vizsgált 28 szenny -
víztisztító telep vonatkozásában 
elemezte a 2012. évi víz- és csatorna -
díjak megállapítását. Ennek keretében 
összevetette a víz- és csatornadíj -
ban szereplő költségösszetevőket 
a telepüzemeltetők és infrastruktú -
ra-tulajdonosok pénzügyi adataival. 
A Számvevőszék megállapította, hogy 
teljes költségmegtérülés csak három 
esetben (11%) valósult meg. Az esetek 
fennmaradó 89%-ában a megtérülés 
csak részleges volt.46 A víz -keretirányelv 9. cikke.
47 A 2007–2013-as új 
programozási időszak: 
Iránymutatás a költség -haszon 
elemzések módszertanára 
vonatkozóan (The new 
programming period 2007-13: 
Guidance on the 
methodology for carrying out 
cost -benefit analyses), 4. sz. 
munkadokumentum, 8/2006.
48 A 2000–2006-os új 
programozási időszak: 1. sz. 
technikai dokumentum. 
A „szennyező fizet” elv 
alkalmazása – Differenciált 
közösségi támogatási arány 
alkalmazása a strukturális 
alapok, a Kohéziós Alap és az 
ISPA infrastrukturális 
intézkedései keretében (The 
new programming period 
2000–2006: Technical paper 1 
– Application of the polluter 
pays principle – Differentiating 
the rates of Community 
assistance for Structural Funds, 
Cohesion Fund and ISPA 
infrastructure operations) 
(1999.12.6.). A 2007–2013-as 
programozási időszakra 
vonatkozóan lásd az előző 
lábjegyzetet.
42 Észrevételek
96 
A Számvevőszék megjegyzi, hogy 
három tagállamban külön jogszabályi 
rendelkezések korlátozzák a költségek 
megtérülésének mértékét:
 – a Cseh Köztársaságban49 és Szlo -
vákiában50 nem tartozik a kötelező 
megtérülés hatókörébe az eszkö -
zök – uniós vagy tagállami – tá -
mogatásból beszerzett részének 
értékcsökkenése;
 – Magyarországon 2013-ban csök -
kentették a víz- és csatornadíjat51, 
míg Szlovákiában korlátozások 
vannak érvényben a díjak emelésé -
re vonatkozóan52.
97 
A helyzetre figyelemmel a Számve -
vőszék úgy véli, hogy fennáll annak 
kockázata, hogy a telepek üzemeltetői 
a rövid távú nyereségesség fenntartása 
érdekében nem végeznek el szüksé -
ges karbantartásokat. Emiatt azonban 
csökkenhet a szennyvíztisztító tele -
pek üzemeltetési fenntarthatósága. 
Az ellen  őrzés hatóköre nem terjedt 
ki annak értékelésére, hogy a 2012. 
évi karbantartási költségek megfe -
leltek -e a tényleges karbantartási 
szükségleteknek.
98 
A díjak megállapítására további hatást 
gyakorolhat az, hogy egy infrastruktu -
rális projekt esetében miként állapítják 
meg az uniós támogatást. Az uniós 
támogatás csak abban az esetben 
indokolt, ha a projekt által termelt bevétel nem elégséges a beruházási 
és működési költségek fedezésére. Ezt 
a finanszírozási hiányt (a diszkontált 
beruházási költségek és a diszkontált 
nettó bevétel különbségét) költség -ha-
szon elemzés segítségével meg kell 
becsülni, majd közforrásból (beleért -
ve az uniós támogatásokat is) lehet 
áthidalni. Ez a megközelítés hátrányo -
san befolyásolja a költségmegtérülés 
elvének érvényesülését, mivel azt 
sugallja, hogy minél nagyobb bevétel 
származik a szennyvízhez kapcsolódó 
tevékenységekből (azaz minél maga -
sabb a csatornadíj), annál alacsonyabb 
támogatásra számíthat a beruházó.
99 
A 2014–2020-as programozási időszak -
ban a korábbi időszakoktól eltérően 
az uniós támogatásért pályázóknak 
nem feltétlenül kellett költség -ha-
szon elemzést végezniük53 a projektre 
vonatkozóan a finanszírozási hiány 
megállapításához. Ehelyett a vonatko -
zó rendeletben 25%-ban meghatáro -
zott átalányértéket is alkalmazhattak54. 
A finanszírozási hiány így a projekt 
által termelt bevételtől függetlenül 
75% lesz. Más szóval, ha a csatornadí -
jat úgy állapítják meg, hogy a bevétel 
a költségek több mint 25%-át fedezi, 
az nem fogja arányosan csökkenteni 
a támogatás mértékét.49 Az uniós társfinanszírozású 
projektek esetében 
a csatornadíj a teljes 
értékcsökkenés megtérülését 
biztosító mértékig emelendő, 
ám a megfizethetőségi szint 
(jelenleg a háztartások 
jövedelmének 2%-a) 
figyelembevételével.
50 Az eszközök 2011 előtti 
támogatásból beszerzett 
részének értékcsökkenése 
nem szerepel 
a díjmegállapítási 
számításokban. Egy 2011-es 
rendelet értelmében azonban 
a 2011-től kezdve beszerzett 
eszközök értékcsökkenését 
maximum évi 2%-ban (azaz 
50 éves élettartamot 
feltételezve) lehet figyelembe 
venni. A Bizottság valójában 
csak a 2011-es rendelet 
jóváhagyását követően hagyta 
jóvá a 2007–2013-as 
programozási időszak alá eső 
„nagyprojekteket”, mivel úgy 
vélte, hogy a korábbi jogi 
keretek nem biztosították 
a fenntarthatóságot.
51 Magyarországon a csatornadíj 
megállapítása 2011-ig az 
önkormányzatok hatáskörébe 
tartozott. 
A jogszabály -módosítások 
értelmében a 2012. évi díjak 
a 2011. évi díjakhoz képest 
legfeljebb 4,2%-kal 
emelkedhettek. A 2013. évi 
díjaknak (az év első felében) 
a 2012. évi díjakkal kellett 
megegyezniük, majd 2013 
második felében és 2014-ben 
a díjak nem haladhatták meg 
a 2012. évi díjak 90%-át.
52 A 2014-es díjak 2015-ben és 
2016-ban is érvényben 
maradnak, kivéve, ha 
a gazdasági paraméterek 
jelentős változása miatt nem 
kérik és indokolják az 
árkorrekciót.
53 A Bizottság által 
jóváhagyandó 
„nagyprojektek” esetén (lásd: 
10. bekezdés) a kötelezettség 
fennmarad. A 2014–2020-as 
programozási időszakban 
ezek olyan projekteket 
jelentenek, ahol a teljes 
támogatható költség 
meghaladja az 50 millió eurót.
54 Az Európai Regionális 
Fejlesztési Alapra, az Európai 
Szociális Alapra, a Kohéziós 
Alapra, az Európai 
Mezőgazdasági 
Vidékfejlesztési Alapra és az 
Európai Tengerügyi és 
Halászati Alapra vonatkozó 
43 Észrevételek
A csatornadíjak az 
olyan esetek 92% ‑ában 
a Bizottság által említett 
megfizethetőségi szint alatt 
voltak, ahol a költségek 
megtér ülése csak részben 
volt biztosított
100  
A felkeresett négy tagállam 2012. évi 
átlagos csatornadíjait az 5. ábra  mu -
tatja be.101  
A 25 olyan esetből 23-ban (92%), ahol 
nem valósult meg a költségek teljes 
fedezete, a felhasználók által a víz- és 
csatornaszolgáltatásért fizetett teljes 
díjak a Bizottság által említett, a ház -
tartás jövedelmének 4%-át kitevő 
megfizethetőségi szint alatt voltak. 
Ezek közül hét esetben (30%) a csa -
tornadíj alacsonyabb volt az országos 
átlagnál.5. ábra2012. évi átlagos csatornadíjak
Csatornadíj (euró/m3)
Magyarország
Cseh 
Köztársaság
Szlovákia
Románia
1,4 1,2 1,0 0,8 0,6 0,4 0,2 0,0
Megjegyzés:  A díjakat az alábbi euróárfolyamon váltottuk át nemzeti pénznemre: 1 euró = 
291 86 HUF, 25 CZK és 4,45 RON.
Forrás:  A Cseh Köztársaság és Magyarország nemzeti statisztikai hivatalai, a Szlovákiai Vízkutatási 
Intézet és a romániai hatóságok.közös rendelkezések 
megállapításáról, az Európai 
Regionális Fejlesztési Alapra, 
az Európai Szociális Alapra és 
a Kohéziós Alapra és az 
Európai Tengerügyi és 
Halászati Alapra vonatkozó 
általános rendelkezések 
megállapításáról és az 
1083/2006/EK tanácsi rendelet 
hatályon kívül helyezéséről 
szóló 2013. december 17-i, 
1303/2013/EU európai 
parlamenti és tanácsi rendelet 
(HL L 347., 2013.12.20., 320. o.) 
61. cikkének (3) bekezdése és 
V. melléklete.
44 Észrevételek
A pénzügyi tartalékok 
nem elégségesek az 
infrastruktúra megújításának 
biztosításához
102  
Az infrastruktúra megújítását általában 
az infrastruktúra tulajdonosának kell 
biztosítania55. A vizsgált 28 szennyvíz -
tisztító telep közül 12 esetében (43%) 
képeztek a tulajdonosok tartalékot56 
a megújítás finanszírozására. A helyzet 
a csatornaszolgáltatás kezeléséhez 
választott szervezeti felépítéstől füg -
gően változott (lásd: 11. táblázat ). Ha 
a tulajdonos egy önkormányzat és nincs 
jogszabályi előírás a víziközmű -inf-
rastruktúra kezeléséhez kapcsolódó 
tevékenységek elkülönített számviteli 
nyilvántartására vonatkozóan, az ebből 
a tevékenységekből származó bevételek 
és kiadások keveredni fognak az önkor -
mányzat más tevékenységeiből szárma -
zó bevételekkel és kiadásokkal.
103  
A vizsgált telepek esetében, még ha 
tartalékot is halmoztak fel, vagy ahol 
a forrásokat elkülönítetten tartották 
nyilván, az érvényben levő díjpolitika 
miatt azok nem lesznek elégségesek az 
infrastruktúra jövőbeni megújításához 
(lásd: 95. és 96. bekezdés).104  
Az üzemeltető vállalatok pénzügyi hely -
zetét tekintve a vízdíj megállapítására 
vonatkozó jogszabályi rendelkezések 
lehetővé teszik egy megadott nyereség -
hányad beépítését57, ami előfeltétele 
a tartalékok felhalmozásának (Ma -
gyarországon nincs ilyen jogszabályi 
rendelkezés). Az üzemeltető vállalatok 
közül 26 (93%) teljesen vagy többségi 
köztulajdonban van, általában annak 
az önkormányzatnak a tulajdonában, 
amely az infrastruktúra tulajdonosa is.
105  
Az üzemeltető vállalatok, amelyek gyak -
ran ivóvíztelepeket is és több szenny -
víztisztító telepet kezelnek, gyakorla -
tilag szinte minden esetben fel tudtak 
halmozni némi tartalékot. Ezek a forrá -
sok hozzájárulhatnak az infrastruktúra 
megújításának finanszírozásához, felté -
ve, hogy a tartalékokat az üzemeltető 
vállalatok nem vonják ki a társaságokból 
a vízgazdálkodástól eltérő célra. A 28 
üzemeltető vállalat közül kilenc (32%) 
fizetett osztalékot a 2010–2012 közötti 
időszakban.11. táblázatAz infrastruktúratulajdonosok által felhalmozott pénz ügyi tartalékok
A tulajdonos önkormányzat (vagy 
önkormányzati társulás)A tulajdonos egy önkormányzat (vagy önkormányzati társulás) által 
létrehozott társaság
A telepet nem ez a társaság 
üzemeltetiEz a társaság üzemelteti is 
a telepet
19 eset (68%) 4 eset (14%) 5 eset (18%)
Tartalékképzés16% Igen
84% Nincs megadva, vagy nincsIgenIgen
(lásd: 105. bekezdés).
Tartalékok elegendőek Nem Nem Nem55 Ha az infrastruktúra 
tulajdonosa és üzemeltetője 
külön jogi személy, az 
üzemeltetőnek származik 
bevétele a tisztított 
szennyvízből. Ennek 
a bevételnek az üzemeltető 
számára fedeznie kell az 
üzemeltetési és karbantartási 
költségeket, valamint 
a tulajdonos számára 
fizetendő bérleti díjat. 
A bérleti szerződésben 
szereplő bérleti díjnak 
fedeznie kell a tulajdonos 
számára felmerülő 
értékcsökkenést és egyéb 
költségeket.
56 A mérlegben a céltartalék és/
vagy eredménytartalék sorok 
alatt szereplő tartalékok.
57 A Cseh Köztársaságban 
jogszabályi rendelkezés írja 
elő, hogy a nyereség ésszerű 
legyen. 2013-ban a törvény 
egy képlet segítségével 
számította ki az ésszerű 
nyereséget. Szlovákiában 
a nyereség egy megadott 
köbméterenkénti értékre 
korlátozódik.
45
 Következtetések 
és ajánlások
106  
Az Európai Regionális Fejlesztési 
Alapból / Kohéziós Alapból szárma -
zó finanszírozás a 2000–2006-os és 
2007–2013-as programozási időszak -
ban döntő szerepet játszott abban, 
hogy a tagállamok előre tudtak lépni 
a települési szennyvíz kezeléséről 
szóló irányelv előírásainak teljesítése 
felé. A jelentésünkben szereplő mind 
a négy tagállam esetében azonban 
késedelmek merültek fel, és az uniós 
források felhasználása lassú volt. Szinte 
minden uniós társfinanszírozásban 
részesülő települési szennyvíztisztító 
telep megfelelően kezelte a szenny -
vizet, ám a Számvevőszék vélemé -
nye szerint körülbelül egyharmaduk 
túlméretezett. A legtöbb felkeresett 
tagállamban az effluensekre vonatko -
zó tagállami előírások gyakran szigo -
rúbbak voltak az irányelv előírásainál, 
ami arra utal, hogy szükséges lehet 
az irányelv felülvizsgálata. Hiányossá -
gokat állapított meg a Számvevőszék 
a túlfolyások és az iszap kezelésére 
vonatkozóan is. Végül a csatornadíj sok 
esetben túl alacsony a társfinanszíro -
zott infrastruktúra pénzügyi fenntart -
hatóságának biztosításához.
A telep ülési szennyvíz 
kezeléséről szóló irányelv 
határidőinek betartása
107  
A jelentésünkben szereplő mind 
a négy tagállam nagyot lépett előre 
a települési szennyvíz kezeléséről 
szóló irányelv előírásainak teljesítése 
felé, de egyes területeken késedelmek 
merültek fel náluk: – A 2000 LE feletti (vagyis kibocsá -
tási követelmények által érintett) 
agglomerációkban történő szenny -
vízgyűjtésre vonatkozó határidők 
mind a négy tagállamban telje -
sültek, kivéve Romániát, amely 
a közbenső határidőket tekintve 
enyhe késésben volt. Mind a négy 
tagállamban jogszabályi rendelke -
zések biztosítják, hogy a háztartá -
sokat bekössék a nyilvános szenny -
vízhálózatba. E kötelezettségeket 
homályos megfogalmazásuk miatt 
a tagállami hatóságok azonban 
csak nehezen tudják eredménye -
sen betartatni;
 – egyik felkeresett tagállam sem 
tartotta be a 2000 LE feletti agg -
lomerációkban a szennyvízkeze -
lésre előírt határidőket. A Számve -
vőszék észrevételezte azt is, hogy 
egyes, a jelentésben tárgyalt tagál -
lamokban nagymértékben csök -
kent az ilyen agglomerációk szá -
ma. Ebből következően kevesebb 
agglomerációnak kellett megfelel -
nie az irányelvi előírásoknak;
 – a 2000 LE alatti agglomerációkra 
nézve, amelyek szintén használnak 
fel uniós forrásokat, a Bizottságnak 
csak részleges információi van -
nak, mivel nem folyik külön erre 
vonatkozó beszámolás, és a tag -
államok vízgyűjtő -gazdálkodási 
tervei sem tartalmaznak teljes körű 
tájékoztatást.
46 Következtetések és ajánlások
108  
A Bizottság jelenleg a jelentésben 
szereplő négy tagállam közül három -
ban kíséri figyelemmel a települési 
szennyvíz kezeléséről szóló irányelv 
betartásának helyzetét. A Számvevő -
szék elemzésének tanúsága szerint 
hosszadalmas folyamatról van szó: 
a tagállamoknak általában kb. 18 hó -
napjuk (egyes esetekben 30 hónapjuk) 
van a Bizottság felé történő adatszol -
gáltatásra, és további 18 hónap, mire 
a Bizottság véglegesíti az elemzést és 
a beszámolót.
1. ajánlás
A Bizottság:
a) írja elő, hogy a 2000 LE alatti, 
gyűjtőrendszerekkel rendelkező 
agglomerációk ismertessék, hogy 
a települési szennyvíz kezeléséről 
szóló irányelv 7. cikkének megfele -
lően történik -e a szennyvíztisztítás, 
és ha nem, akkor szerepelnek -e 
megfelelő intézkedések a vízgyűj -
tő-gazdálkodási tervekben;
b) ellenőrizze a 2000 LE -nél nagyobb, 
illetve kisebb agglomerációk 
számáról történő tagállami beszá -
molást az olyan esetekben, ahol 
jelentős változások történtek, 
különösen kategóriaváltás esetén. 
Ezt az ellenőrzést a tagállamok 
bizottsági nyomon követési folya -
matának részévé lehetne tenni;(c) ösztönözze a tagállamokat, hogy 
egyértelmű jogszabályi kötele -
zettségként írják elő a háztartások 
bekötését a meglévő szennyvíz -
hálózatokra. A háztartások bekö -
töttségi arányáról történő adat -
szolgáltatás legyen a rendszeres 
beszámolás része;
d) rövidítsék le a települési szennyvíz 
kezeléséről szóló irányelv teljesí -
tésének értékeléséhez szükséges 
időt azáltal, hogy a tagállamok 
számára előírják, hogy a Bizottság 
által kijelölt zárónapot (referencia -
dátum) követően hat hónapon 
belül közöljék az adatokat (az 
irányelv 15. cikkével összhangban). 
A Bizottságnak is törekednie kell 
a saját jelentéseinek elkészítéséhez 
szükséges idő csökkentésére;
e) vizsgálja meg, hogy más környe -
zetvédelmi vonatkozású irány -
elvekben is vannak -e még ilyen, 
a jelentéstételi időszak hosszával 
kapcsolatos problémák.
Az uniós források 
felhasználása a 2007–
2013 ‑as programozási 
időszakban
109  
Az uniós társfinanszírozású szenny -
vízkezelési projektek tagállami jó -
váhagyásában és végrehajtásában 
a 2007–2013-as programozási időszak 
során jelentős késések voltak tapasz -
talhatóak. Emiatt a rendelkezésre 
álló uniós források elvesztésének 
kockázata fenyeget, és egy sor pro -
jekt véglegesítésének biztosításához 
szükségessé válhat, hogy a tagállamok 
egyéb (állami vagy magán) forrásokat 
bocsássanak rendelkezésre.
47 Következtetések és ajánlások
110  
Az irányelvnek való megfelelés érdeké -
ben befejezendő projektekhez szüksé -
ges fennmaradó finanszírozási igények 
a tagállami becslések szerint a négy 
tagállam közül legalább kettőben 
meghaladják a környezetvédelemre 
irányuló 2014–2020-as operatív prog -
ramok keretében rendelkezésre álló 
előirányzatokat.
2. ajánlás
A Bizottság:
a) kérje fel a tagállamokat, hogy 
szolgáljanak naprakész informá -
ciókkal arról, mekkora finanszíro -
zásra van szükségük ahhoz, hogy 
a 2000 LE -nél nagyobb, illetve az 
annál kisebb, de gyűjtőrendszerrel 
rendelkező agglomerációk eseté -
ben be tudják tartani a települési 
szennyvíz kezeléséről szóló irány -
elvben előírt határidőket;
b) kérje fel a tagállamokat, hogy 
biztosítsák: az irányelvnek meg 
nem felelő agglomerációk végre -
hajtják a megfeleléshez szükséges 
projekteket.Az uniós 
társfinanszírozásban 
részes ülő telep ülési 
szennyvíztisztító telepek 
eredményessége
A telep ülési szennyvíztisztító 
telepek teljesítménye
111 
Minden települési szennyvíztisztító 
telep kibocsátása megfelelt a tele -
pülési szennyvíz kezeléséről szóló 
irányelv koncentrációs határértékeinek 
ott, ahol ezek érvényben voltak. Két 
tagállamban a pályázati határidő még 
nem járt le, illetve a koncentrációs 
határértékeket nem kellett az egyes 
szennyvíztisztító telepek szintjén 
alkalmazni. A telepek 89%-a betar -
totta az engedélyében megszabott 
határértéket. A Számvevőszék észre -
vételezte azt is, hogy ezek a határérté -
kek tagállami jogszabályokon, illetve 
az egyes szenny  víztisztító telepek 
engedélyein alapulnak, és egyes 
esetekben szigorúbbak az irányelvnél 
megszabottaknál.
112  
A nagy mennyiségű csapadék esetén 
előforduló, a befogadó víztest vízmi -
nőségét befolyásoló túlfolyásokról 
azonban általában véve hiányoznak 
az információk, mind mennyiségüket, 
mind minőségi paramétereiket illető -
en. A Számvevőszék nyugtázza, hogy 
a Bizottság a közelmúltban tanulmány 
készítésébe fogott ebben a témában.
48 Következtetések és ajánlások
113  
Az esetek többségében (89%) 
a szenny  víztisztító telepek üzemeltetői 
mintavétel alapján ellenőrizték az ipari 
létesítmények által kibocsátott szenny -
vízre érvényes koncentráció -határérté -
kek betartását. Szlovákiában azonban 
az üzemeltetők nem kérték meg – az 
(évente esetleg csak egyszeri) ellenőr -
zéseik eredményeit kiegészítendő – az 
ipari létesítmények által végzett önel -
lenőrzések eredményeit.
114  
A vizsgált városi szennyvíztisztító 
telepek körülbelül egyharmada túl van 
méretezve, és közülük némelyek túl 
nagy arányban kezelnek talajvizet. Ezt 
egyrészt a telepek tervezési hiányossá -
gai okozzák (például az, hogy irreálisan 
magasra becsülték a háztartások és az 
ipar szennyvíztisztítási szükségleteit), 
másrészt a lakosság számának megvál -
tozása a beruházás megkezdése óta.
115  
Az hogy a szennyvíztisztító telepek 
üzemeltetési költségeiben jelentős 
eltérések mutatkoznak (különösen az 
energiafelhasználás, illetve a szenny -
víziszap -elszállítás és -elvezetés terén), 
arra mutat, hogy lehetséges csökken -
teni a költségeket.3. ajánlás
A Bizottság:
a) vizsgálja meg az irányelvben 
foglalt koncentrációs határértékek 
megfelelőségét, figyelembe véve 
a települési szennyvíz kezeléséről 
szóló irányelv elfogadása, azaz 
1991 óta végbe ment technológiai 
fejlődést;
b) mérje fel, hogy a 2012-es bizottsági 
közleménnyel összhangban kellő 
elrettentő hatást szavatolnak -e 
a tagállami környezetvédelmi 
ellenőrző szervek által végzendő 
ellenőrzések számára és gyakori -
ságára, valamint a koncentrációs 
határértékeket be nem tartó ipari 
létesítmények által fizetendő bírsá -
gokra vonatkozó szabályok58;
c) vizsgálja meg, szükséges -e elő -
írni a tagállamok számára, hogy 
kötelezően mérjék a túlfolyásokat 
és szabályozzák az ilyen túlfo -
lyások megengedett számát és 
minőségét;
d) ne hagyjon jóvá „nagyprojekteket”, 
és kérje fel a tagállamokat, hogy 
az operatív programok kereté -
ben csakis akkor hagyjanak jóvá 
projekteket, ha a szennyvíztisztító 
telepek méretének tervezésekor 
figyelembe veszik a talajvíz -beszi -
várgás csökkentésének lehetősé -
geit: a csatornahálózat újraszige -
teléséhez szükséges beruházások 
költségei kisebbek lehetnek, mint 
egy nagyobb kapacitású telep 
beruházási költségei;58 Az Európai Bizottság „Az uniós 
környezetvédelmi 
intézkedések hozadékainak 
láthatóvá tétele: bizalomépítés 
az ismeretek gyarapítása és 
a reakcióképesség javítása 
révén” című közleménye az 
Európai Parlamentnek, 
a Tanácsnak, az Európai 
Gazdasági és Szociális 
Bizottságnak és a Régiók 
Bizottságának (COM(2012) 95 
final).
49 Következtetések és ajánlások
e) ösztönözze a tagállamokat, hogy 
vizsgálják meg az olyan költség -
megtakarítási lehetőségeket, mint 
a szennyvíziszap energiatermelési 
potenciáljának hasznosítása vagy 
a szennyvíziszapnak mint a foszfor -
kinyerés értékes nyersanyagának 
hasznosítása, és terjesszék az erre 
vonatkozó információkat. Ennek 
részeként a tagállamok felkérhet -
nék a szennyvíztisztító telepek 
üzemeltetőit, hogy vegyenek részt 
olyan összehasonlító értékelések -
ben, amelyek révén azonosítható, 
hogy mely telepeken lehetséges 
növelni a költséghatékonyságot, 
és hogy mely költségelemekre 
érdemes összpontosítani.
A telep ülési szennyvíztisztító 
telepekben keletkező iszap 
felhasználása
116  
A jelentésben szereplő négy tagál -
lamból háromban részesítik előnyben 
a szennyvíziszap újbóli felhasználását. 
Romániában azonban az iszap zömét 
hulladéklerakóban helyezik el, illetve 
a telepen tárolják, ami hosszú távon 
nem fenntartható.
117  
Ha a szennyvíziszapot mezőgazdasági 
talajon használják fel vagy hulladék -
lerakóban helyezik el, akkor bizonyos 
anyagokra, például a nehézfémekre 
nézve uniós szinten meghatározott 
koncentrációs határértékek vonat -
koznak. Az ilyen típusú felhasználás 
tagállami felügyeletét a Számvevőszék általában  – Románia kivételével  – 
megfelelőnek találta. Eltérő a helyzet 
a felhasználás egyéb formáit (például 
az iszap komposztálási nyersanyagként 
vagy nem mezőgazdasági területen 
történő felhasználását) tekintve. Itt 
nincsenek uniós szinten megszabott 
környezetvédelmi előírások. A Szám -
vevőszék nyugtázza, hogy a szennyvíz -
iszap -irányelvet ebben a tekintetben 
a Bizottság is elavultnak tekinti, ám 
először a műtrágyákról szóló rendele -
tet kívánja aktualizálni.
4. ajánlás
A Bizottság:
a) az operatív programok kereté -
ben jóváhagyott „nagyprojektek” 
zárókifizetéseit tegye függővé 
attól, hogy létezik -e megfelelő 
megoldás a szennyvíziszap újbóli 
felhasználására, és kérje fel a tag -
államokat, hogy a saját szintjükön 
jóváhagyott projekteknél ők is 
így járjanak el; ez történhet úgy, 
hogy a 2014–2020-as programo -
zási időszak támogatási megál -
lapodásai erre egy külön kitételt 
tartalmaznak;
b) a szennyező anyagok és koncentrá -
ciós határértékek megfelelő voltá -
nak felülvizsgálata alapján tegyen 
javaslatot a szennyvíziszap -irány -
elv, illetve bármely más, szennyvíz- 
vagy talajminőségi vonatkozású 
irányelv vagy rendelet módosításá -
ra, és kérje fel a tagállamokat, hogy 
az iszap mindenfajta újrafelhaszná -
lásánál megbízhatóan monitoroz -
zák a szennyező anyagokat.
50 Következtetések és ajánlások
A jelentést 2015. június 10-i luxembourgi ülésén fogadta el az Henri GRETHEN 
számvevőszéki tag elnökölte II. Kamara.
 a Számvevőszék nevében
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 elnök
Az uniós 
társfinanszírozásban 
részes ülő telep ülési 
szennyvíztisztító telepek 
pénz ügyi fenntarthatósága
118  
A szennyvíztisztító telepek 89%-ánál 
a háztartásoknak és az üzemeknek 
felszámított csatornadíjak túl alacso -
nyak voltak ahhoz, hogy az infrastruk -
túra várható gazdasági élettartamának 
végeztével lehetővé tegyék volna annak 
megújítását. A legtöbb esetben a dí -
jak még mindig sokkal alacsonyabbak 
a megfizethetőségi szintnél, a háztartá -
sok jövedelmének 4%-ánál. Ezt részben 
tagállami jogszabályi rendelkezések 
okozzák: két tagállamban az értékcsök -
kenést nem lehet teljes mértékben 
figyelembe venni a díjszabásnál, két 
tagállam pedig felső határt szabott az 
éves díjemelésnek. Ha a szennyvízzel 
kapcsolatos szolgáltatások felhaszná -
lói nem térítik meg teljes mértékben 
a költségeket, akkor a hiányt másoknak 
kell fedezniük, alkalmasint az adófizető 
nagyközönségnek. Ráadásul e hely -
zet miatt a szennyvíztisztító telepek 
üzemeltetői csökkenthetik a folyó 
fenntartási kiadásokat, ami megrövidíti 
az eszközök várható gazdasági élettar -
tamát, illetve rontja a szennyvíztisztítás 
minőségét.119  
A Számvevőszék által vizsgált esetek 
kétharmadában nincsen információ 
arról, hogy az infrastruktúra tulajdo -
nosai elegendő pénzügyi tartalékot 
halmoztak -e fel a víz- és szennyvíz -inf-
rastruktúra karbantartására és esetleges 
megújítására. Ezt a források helyette -
síthetősége okozza ott, ahol a tulajdo -
nosok önkormányzatok. A telepüze -
meltetők szintjén egyes tartalékokat 
a felhalmozott nyereségből képeznek.
5. ajánlás
A Bizottság:
a) ösztönözze a tagállamokat felelős 
csatornadíj -szabási politika vég -
rehajtására és arra, hogy szükség 
esetén módosítsák úgy a vízdíjsza -
básra vonatkozó jogszabályi rendel -
kezéseket, hogy a díjak ne lehesse -
nek alacsonyabbak az általánosan 
elfogadott 4%-os megfizethetőségi 
szintnél;
b) ösztönözze a tagállamokat, hogy 
gondoskodjanak arról, hogy az 
olyan állami tulajdonosok, mint 
például az önkormányzatok biz -
tosítsák, hogy elég forrás álljon 
rendelkezésre a szennyvíz -infra -
struktúra szükséges karbantartására 
és felújítására.
51
 Mellékletek I. mellékletA telep ülési szennyvízkezelés környezete
Tisztítatlan szennyvíz
IszapszállításÚjrafelhasználás
elégetéssel
Elhelyezés
hulladéklerakóbanMezőgazdasági
újrafelhasználás vidékenHelytelenül használt trágyázószer
belemosódása a folyóba
A rendszerre nem csatlakozott,
szennyvizet közvetlenül
a folyóba kibocsátó agglomerációA rendszerre csatlakozott
agglomerációÁllatokÉpítés alatt álló csővezeték
Települési szennyvíztisztító telep1. Előtisztítás
(mechanikai)2. Elsődleges tisztítás
(mechanikai)3. Másodlagos tisztítás
(biológiai)A szennyvíztisztító
telepre belépő
tisztítatlan / 
részlegesen
tisztított szennyvíz
FOLYÓTisztított
szennyvízIszapkezelés (szárítás) elhelyezés előtt
4. Harmadlagos (biológiai/kémiai)
és negyedleges
(ibolyántúli fény) tisztításFölös iszap
Tápanya-
geltávolítás
Tisztítás
ibolyántúli
fénnyelSzűrés
Homok
és olaj
eltávolítása
Minőség-ellenőrző tesztelésSzennyvíz-kibocsátás
(a városi
szennyvízrendszerbe,
megfelelő előtisztítással)
Forrás:  Európai Számvevőszék.
52 Mellékletek
A megvizsgált szennyvíztisztító telepek listája
Tagállam HelyszínTerv szerinti 
kapacitás (LE)Összes kiadás1
(euró)Összes uniós 
támogatás
(euró)Támogatás aránya 
az összes kiadáson 
belül %
Cseh KöztársaságBludov 4 115 38 312 039,31 26 818 427 ,32 70%
Zubri 47 000 43 395 472,68 29 508 921,03 68%
Bzenec 22 607 27 294 593,37 17 732 842,00 65%
Blansko 29 376 27 294 593,37 17 732 842,00 65%
MagyarországSzeged 230 000 94 637 207 ,86 33 325 000,00 35%
Zalaegerszeg 180 000 48 350 946,27 36 263 208,96 75%
Győr 375 000 17 560 130,00 7 250 000,00 41%
Dunakeszi 82 5002 954 395002
(914 976 000 forint)1 942 002,002
(601 438 000 forint)66%
Budapest 1 600  000 438 526 042,48 278 661 500,00 64%
Debrecen 675 000 87 304 362,28 50 636 530,12 58%
Sopron 165 000 18 594 829,58 9 297 414,79 50%
RomániaBraila 247 700 43 984 313,64 32 988 235,23 75%
Bukarest Glina 1 654 110 105 765 515,60 68 747 585,14 65%
Buzau 235 000 26 964 178,91 19 953 492,39 74%
Constanta észak 308 125 69 251 771,60 49 669 303,00 72%
Craiova 385 000 71 894 883,75 52 783 500,00 73%
Galati 360 000 72 053 837 ,40 42 000 000,00 58%
Iasi 933 300 45 550 042,28 34 162 531,71 75%
Oradea 250 000 18 570 208,73 12 999 145,77 70%
Pitesti 320 000 46 879 803,82 31 312 500,00 67%
Ramnicu Valcea 130 000 28 119 004,10 21 089 253,08 75%
Satu Mare 180 000 31 789 308,31 22 570 408,90 71%
Timisoara 440 000 41 187 160,13 29 242 884,13 71%
SzlovákiaTrencin 30 000 7 935 751,09 3 967 875,55 50%
Povazska Bystrica 45 000 12 299 508,09 6 149 754,04 50%
Trnava 211 700 29 711 033,08 10 193 516,00 34%
Vranov 34 900 51 823 026,31 34 020 640,00 66%
Presov 91 275 65 699 239,14 40 566 608,00 62%
1  Egyes projektek több részprojektből álltak (pl. szennyvíztisztító telepek korszerűsítése több helyen és csatornahálózat kiépítése több helyen), 
így az összes kiadás nem csupán a vizsgált szennyvíztisztító telepre, hanem a projekt egészére vonatkozik.
2 A forintban megadott összeget a következő árfolyamon számítottuk át euróra:  1 euró = 309,7 Ft (2014. év átlaga).II. melléklet
53 Mellékletek III. mellékletA telep ülési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv végrehajtásának határidői
Tagállam Közbenső határidők Az átmeneti időszak végső határideje
Cseh Köztársaság2004. május 1.: 18, 10 000 LE-nél nagyobb agglomeráció
2006. december 31.: 36 agglomeráció 2010. december 31.
Magyarország2008. december 31.: 10 000 LE-nél nagyobb, érzékeny területen található 
agglomeráció
2010. december 31.: 15 000 LE-nél nagyobb, normál területen található 
agglomeráció2015. december 31.
2008. december 31. : az irányelv III. mellék -
letében felsorolt iparágakba tartozó üzemek 
biológiailag lebontható ipari szennyvize 
2009-ben Magyarország ígéretet tett arra, hogy 2018 ‑ra alkalmazza az irányelv 5. cikke (4) bekezdésének rendelkezéseit.
RomániaGyűjtőrendszerek
2010. december 31.: a terhelés 61%-a LE-ben
2013. december 31.: a terhelés 69%-a LE-ben
2015. december 31.: a terhelés 80%-a LE-ben
2013. december 31.: az összes 10 000 LE-nél nagyobb agglomeráció
2018. december 31. Másodlagos tisztítás azzal egyenértékű tisztítás (vagy szigorúbb tisztítás az 
érzékeny területeken)
2010. december 31.: a terhelés 51%-a LE-ben
2013. december 31.: a terhelés 61%-a LE-ben
2015. december 31.: a terhelés 77%-a LE-ben
2015. december 31.: az összes 10 000 LE-nél nagyobb agglomeráció
Szlovákia2004. december 31.: az összes biológiailag lebontható terhelés 83%-a
2008. december 31.: az összes biológiailag lebontható terhelés 91%-a
2010. december 31.: az összes 10 000 LE-nél nagyobb agglomeráció
2012. december 31.: az összes biológiailag lebontható terhelés 97%-a2015. december 31.
54 A Bizottság  
válasza
V
A telepek méretét illetően a Bizottság úgy véli, hogy 
azokról a tagállamok döntenek, mivel a települési 
szennyvíz kezeléséről szóló irányelv nem határoz meg 
előírásokat a telepek méretére vonatkozóan (lásd 
a Bizottság 65. bekezdésre adott válaszát).
A telepek méretét általában több tényező határozza 
meg, mint pl.: az irányelvben foglaltaknak való min -
denkori megfelelést szolgáló biztonsági mozgástér; az 
olyan szezonális tevékenységeknek/ingadozásoknak 
való megfelelés, mint a turizmus, ipari tevékenységek 
vagy heves esőzések; további települések jövőbeni 
lehetséges csatlakoztatását szolgáló intézkedések; 
népességnövekedés stb.
2007 óta a Jaspers -struktúrát (európai régiók beruhá -
zásait támogató közös program) abból a célból vonták 
be, hogy segítséget nyújtson a tagállamoknak a nagy -
projekt -pályázataik minőségének javításához, bele -
értve azok műszaki jellemzőit, még mielőtt benyújta -
nák azokat az alapokból való támogatásokra.
A túlfolyások kérdését illetően lásd a Bizottság 54–56. 
bekezdésre adott válaszait.
A koncentrációs határértékek értékelését illetően lásd 
a Bizottság 49. bekezdésre és a 3. a) ajánlásra adott 
válaszát.
VI
A Bizottság elfogadja a Számvevőszék ajánlását.
VII
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást és véleménye 
szerint azt már részben végre is hajtották, mivel 
a tagállamoknak a víz -keretirányelv 9. cikke (1) bekez -
dése szerint és az 1303/2013/EU rendelet (CPR) XI. 
mellékletének 6.1. előzetes feltétele szerint megfelelő 
vízdíj -megállapítási szakpolitikát valósítanak meg.
Továbbá, a Bizottság szerint a 4%-os megfizethetőségi 
szint indikatív.Összefoglaló
III
A Bizottság jelenleg nem tervezi növelni a telepü -
lési szennyvíz kezeléséről szóló 91/271/EGK irányelv 
szerinti jelentéstétellel járó erőfeszítéseket a 2000 
lakosegyenértéknél (LE) kisebb agglomerációk 
tekintetében, mivel az irányelv 3., 4. és 5. cikke szerint 
az ilyen agglomerációk esetében nincs kötelezett -
ség szennyvízgyűjtésre és -kezelésre. Ugyanakkor 
a 2000/60/EK víz -keretirányelv szerint a tagállamoknak 
az agglomerációk méretétől függetlenül bizonyos 
információkat kell benyújtaniuk. Továbbá, a strukturált 
végrehajtási és információs keretrendszer elnevezésű 
kísérleti program várhatóan javítani fogja a jelentés -
tétel minőségét (lásd a Bizottság 29. bekezdésre adott 
válaszát).
A Bizottság emlékeztet arra, hogy a 2000 LE -nél 
nagyobb agglomerációk esetében a jogszabály előírja, 
hogy a háztartásokat hálózatokhoz kell csatlakoz -
tatni, illetve egyéni vagy megfelelő rendszerekkel kell 
rendelkezniük.
IV
A 2007–2013 közötti programozási időszakban az 
Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) és a Kohé -
ziós Alap (KA) fő célkitűzései az uniós régiók között 
a társadalmi -gazdasági fejlettségi szintek terén mutat -
kozó különbségek csökkentése, és nem feltétlenül 
a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelvben 
szereplő határidők betartásához való hozzájárulás; ez 
az érintett tagállamok hatáskörébe esik, függetlenül 
az elosztott források szintjétől. Ennélfogva elképzel -
hető, hogy a 2007–2013 közötti ERFA/KA hozzájárulás 
valóban nem lesz elegendő ahhoz, hogy a települési 
szennyvíz kezeléséről szóló irányelvben meghatáro -
zott határidőig sikerül teljesíteni a szennyvíz -infra -
struktúra terén mutatkozó igényeket.
Ami annak szükségességét illeti, hogy a jelentéstételt 
össze kell egyeztetni a települési szennyvíz kezelésé -
ről szóló irányelv végrehajtása terén elért haladással, 
a Bizottság álláspontja szerint ezt az információt 
a tagállamok bocsátják rendelkezésre és változások 
esetén kétévente aktualizálják az irányelv 17. cikke 
értelmében.
A Bizottság válasza 55
28
A Bizottság megjegyzi, hogy a keletkező terhelés 
tagállami szinten való 10–15%-os csökkenése elfo -
gadhatónak tekinthető, mivel az agglomerációk „élő” 
entitások, melyek folyamatos változásoknak vannak 
kitéve (pl. emigráció, gyárak bezárása stb.). Másfelől 
az évek alatt változatlan terhelés (LE) azt jelezheti, 
hogy az adatokat nem aktualizálták kellőképpen. Az 
agglomerációk számának csökkenése logikus követ -
kezménye a terhelés csökkenésének, valamint az 
agglomerációk változó jellegének. Fontosabb nyomon 
követni az LE számának változását, mint az agglomerá -
ciók számának változását.
Romániában a terhelés csökkenésének tényállása 
kizárólag az első végrehajtási eredményekre (8. beszá -
moló) vezethető vissza, és elvileg nem tekinthető 
„elfogadhatónak”. A 2013-ban elindított, strukturált 
végrehajtási és információs keretrendszer elneve -
zésű kísérleti program keretében a Bizottság felkéri 
a román hatóságokat, hogy adjanak magyarázatot 
a jelentős (és az agglomerációk számát is érintő) vál -
tozások okaira, és hozzanak megfelelő lépéseket (lásd 
a Bizottság 29. bekezdésre adott válaszát). Románia 
részt fog venni a 2015-ben kezdődő III. szakaszban.
29
A Bizottság azért indította el a strukturált végrehaj -
tási és információs keretrendszer elnevezésű kísérleti 
programot, hogy javítsa nemzeti szinten a szervezést 
és az adatok/információk kezelését, és hogy tájékoz -
tassa a szakpolitikai döntéshozókat, az érdekelt feleket 
és a nyilvánosságot arról, hogy hogyan történik 
a jogszabályok gyakorlati végrehajtása, a környezeti 
információkhoz való nyilvános hozzáférésről szóló 
irányelv és az Európai Közösségen belüli térinfor -
mációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról szóló 
irányelv rendelkezéseinek megfelelően (2003/4/EK és 
2007/2/EK irányelv). A program elsősorban a megfe -
lelés elérését vagy annak fenntartását célozza; ennek 
során a hangsúlyt egyrészt azon agglomerációk 
adatok- és információigényeire helyezik, amelyek nem 
tartják be az előírásokat, másrészt pedig (környezeti, 
társadalmi -gazdasági, finanszírozási, jogi vonatkozású 
stb.) adatforrásokat összekapcsoló IT -rendszerek kiala -
kítására. Eddig a következő országok érintettek: CY, 
LT és SI, és a tervek szerint további 4 ország (többek 
között RO).A Bizottság azonban nem fogadja el ennek az ajánlás -
nak a második felét (vagyis elegendő források biztosí -
tása a karbantartásra és a felújításra), mivel vonatkozó 
jogszabály hiányában a karbantartáshoz és a felújítás -
hoz szükséges források biztosítása a szennyvíz -infra -
struktúra tulajdonosainak/működtetőinek felelőssége, 
ezért az tagállami hatáskörbe esik.
Észrevételek
22
A Bizottság jelenleg elemzi az ezektől a tagállamoktól 
a hivatalos információkérésre beérkezett válaszokat. 
E tekintetben a Bizottság azt elemzi, hogy szükséges -e 
nyomon követni, hogy az egyéni rendszerek a kör -
nyezet hasonló szintű védelmét biztosítják -e, mint 
a gyűjtőrendszerek.
23
A Bizottság megjegyzi, hogy ez az észrevétel az érin -
tett tagállamokra vonatkozik. A települési szennyvíz 
kezeléséről szóló irányelv nem szabályozza a háztar -
tások szennyvízhálózatba való bekötését. Nemzeti 
jogszabályaik révén a tagállamok feladata, hogy a tele -
pülési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv 3. cikkének 
való megfelelés érdekében a háztartásokat bekössék 
a szennyvízhálózatba, vagy egyéni, vagy más megfe -
lelő rendszereket alkalmazzanak.
26
A Magyarország és Románia közötti ezen együttmű -
ködés a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv 
9. cikkében foglalt lehetőség alapján valósult meg.
Emellett az irányelv 5. cikkének (4) bekezdése szerint 
globálisan csökkenteni kell az érintett terület szenny -
vízkezelő telepeibe kerülő szennyvíz nitrogén- és 
foszformennyiségét, még a 10 000 LE -nél kisebb agg -
lomerációkat kiszolgáló telepek esetében is.
A Bizottság válasza 56
31
A Bizottságnak a települési szennyvíz kezeléséről szóló 
irányelv szerinti megfelelési stratégiája a víztesteket 
érő legnagyobb szennyezés -kibocsátásra összpon -
tosít. A Bizottság nem kötelezi a tagállamokat a 2000 
LE-nél kisebb agglomerációkról való jelentéstételre, 
mivel a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv 
3., 4. és 5. cikke szerint ezen agglomerációk esetében 
nincs kötelezettség szennyvízgyűjtésre és -keze -
lésre. Azonban a víz -keretirányelv szerint a Bizottság 
a tagállamoktól információt kér a települési szenny -
víznek jelentősen kitett víztestekről (az agglomerációk 
méretétől függetlenül) és a vizek jó állapotát elősegítő 
intézkedésekről. Ezt követően a tagállamok eseti ala -
pon további intézkedéseket hozhatnak a 2000 LE -nél 
kisebb agglomerációk esetében.
33
A Bizottság szerint nem kétséges e folyamat haté -
konysága: a tagállamoktól 2014-ben bekért és 
a Számvevőszék által is hivatkozott információk 
alapján a Bizottság a 2009–2010-es határidőkkel 
kapcsolatos legfrissebb, rendelkezésre álló adatokat 
kérte be a tagállami hatóságoktól. Ez a gyakorlatban 
azt jelenti, hogy a 2009–2010-ben lejárt határidők 
betartására vonatkozó adatokat a hatóságok aktuáli -
sabb (2012-ben vagy 2013-ban kért) adatokkal frissítik. 
A 8. jelentéstétel keretében beérkezett (2011–2012-re 
vonatkozó) adatok segítségével a Bizottság értékelni 
fogja tudni az újonnan lejárt határidők betartását. 
E frissítések alapján a Bizottság – amennyiben indo -
kolt és szükséges – kötelezettségszegési eljárást tud 
indítani. Amint azt a Számvevőszék is jelezte, a Bizott -
ság jelenleg elemzi a tagállamok által e tekintetben 
benyújtott információt.
37
A Bizottság úgy véli, hogy programszinten mind 
a négy érintett tagállam esetében 2013 végén kielé -
gítőek voltak a kötelezettségvállalási arányok (lásd az 
5. táblázatot).A strukturált végrehajtási és információs keretrendszer 
elnevezésű kísérleti programban részt vevő tagálla -
mok – ezen belül különösen Románia – tekintetében 
a Bizottság nyomon szándékozza követni az agg -
lomerációkban a következő néhány évben keletkező 
terhelés alakulását annak megállapítása céljából, hogy 
indokolt -e az ilyen változás.
30
A Bizottság rámutat arra, hogy a tagállamok számára 
nem kötelező a települési szennyvíz kezeléséről szóló 
irányelv keretében jelentést tenni a 2000 LE -nél kisebb 
agglomerációkról (ezen irányelv 15. cikke szerint 
a Bizottság a 2000 LE -nél nagyobb agglomerációkra 
vonatkozóan kér a szennyvíz összegyűjtésére és keze -
lésére vonatkozó adatokat). A tagállamok a települési 
szennyvíz kezeléséről szóló irányelv 16. cikke szerint 
további jelentéseket küldenek a Bizottságnak, melyek 
„a települési szennyvíz és az iszap körzetükben tör -
ténő ártalmatlanítására” vonatkozó általános informá -
ciókat tartalmaznak.
Arányossági okokból és annak érdekében, hogy 
elkerülje a jelentéstétellel járó erőfeszítések növelését, 
a Bizottság nem kér be adatokat a 2000 LE -nél kisebb 
agglomerációkról, sem a települési szennyvíz kezelé -
séről szóló irányelv 15. és 16. cikke, sem annak 17. cikke 
szerint. Továbbá, a Bizottság nem kér olyan infor -
mációt, amely nem szükséges a települési szennyvíz 
kezeléséről szóló irányelv 3., 4. és 5. cikkének való 
megfelelés ellenőrzéséhez.
A víz -keretirányelv szerint a Bizottság a tagállamoktól 
információt kér a települési szennyvíznek jelentősen 
kitett víztestekről (az agglomerációk méretétől füg -
getlenül) és a vizek jó állapotát elősegítő intézkedé -
sekről, ideértve pl. a kibocsátott veszélyes anyagok 
csökkenését jelző minőségi mutatószámokat. A Bizott -
ság a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv 
7. cikke szerinti agglomerációk ellenőrzésekor a víz -ke-
retirányelv rendelkezéseire fog támaszkodni.
A Bizottság válasza 57
41
A Bizottság megállapítja, hogy a 2006. július 11-i 
1083/2006/EK tanácsi rendelet 14. cikkének megfe -
lelően az alapok számára az uniós költségvetésből 
biztosított források kezelése a tagállamok és a Bizott -
ság közötti megosztott irányítás keretében történik. 
E kereten belül a projektek kiválasztásáról a végleges 
döntést a tagállamok hozzák meg, akiknek biztosíta -
niuk kell, hogy a kiválasztott projektek megfelelnek 
a Bizottság által elfogadott, vonatkozó 2007–2013 
közötti programozási dokumentumoknak, valamint 
az uniós jogszabályoknak (pl. a települési szennyvíz 
kezeléséről szóló irányelvnek) is. A Bizottság szerint 
olyan helyzet, amikor nem nyújtottak be/hagytak 
jóvá projektpályázatokat nagyobb agglomerációk 
tekintetében, azért állhat elő, mert a projekteket nem 
tekintették elég „érettnek” ahhoz, hogy teljesítsék az 
alkalmazott kiválasztási feltételeket (pl. műszaki kifor -
rottság/mielőbbi megvalósíthatóság).
43
Általában az alapmutatókat/közös output -muta -
tókat, valamint a programspecifikus eredmény- és 
output -mutatókat valamennyi 2007–2013 közötti 
programra határozzák meg, és célértékeik jellemzően 
a támogatott beavatkozások típusát (output -mutató) 
vagy a potenciális kedvezményezett tekintetében 
várható célt (eredménymutató) tükrözik.
44
A Bizottság elismeri, hogy néhány célérték valószínű -
leg nem fog teljesülni a lezárásig (2015 végére). Bármi 
legyen is a helyzet, a tagállamok között eltérések 
figyelhetők meg a célértékek teljesítésében, amit 
minden esetben a lezáráskor felül kell vizsgálni, mivel 
a legtöbb szennyvízkezelési projektet csupán 2014-
ben szerződtek le.38
A Bizottság tudomásul veszi, hogy 2013 végén vala -
mennyi tagállamban igen alacsony volt az abszorpciós 
ráta, ezért programszinten fennáll a kötelezettségvál -
lalás -visszavonás kockázata (az 1083/2006/EK tanácsi 
rendelet 93. cikke). Azonban hangsúlyozni kell, hogy 
ennek objektív okai vannak, pl. az érintett tagállam -
ban meg kell erősíteni a műszaki, jogi és igazgatási 
kapacitást. A Bizottság továbbá rámutat arra, hogy 
a legtöbb projekt esetében a projektmegvalósítás 
utolsó éveiben (vagyis 2014-ben és 2015-ben) kerül 
sor kifizetésre, mivel az elszámolhatósági időszak 2015 
végén jár le.
39
A Bizottság tudatában van annak, hogy számos pro -
jekt valószínűleg nem fog lezárulni 2015. december 
31-ig és azok két külön munkaszakaszra oszthatók 
(lásd még a Bizottság lenti 40. bekezdésre adott 
válaszát). Az érintett programok végrehajtásának 
felgyorsítása és a kötelezettségvállalás -visszavonás 
kockázatának csökkentése érdekében 2014 végén 
végrehajtási munkacsoportot állítottak fel, melynek 
feladata többek között a végrehajtás felgyorsítása 
a négy tagállamban.
40
Figyelembe véve, hogy számos projekt két progra -
mozási időszakra osztható, valamint a tagállamok 
munkájának megkönnyítése érdekében, a Bizottság 
javasolta a programok lezárásáról szóló iránymutatás 
módosítását, melyet 2015. április 30-án fogadtak el 
(a C(2013) 1573 határozatot módosító C(2015) 2771 
bizottsági határozat). Ennek fő célja nagyobb fokú 
rugalmasság bevezetése néhány területen, ideértve 
a lezáratlan projektek 2016-tól történő „szakaszolt 
megvalósítását”.
Ami Szlovákiát és Romániát, kisebb mértékben pedig 
Magyarországot illeti, a Bizottság teljes mértékben 
tudatában van annak, hogy a 2014–2020 közötti prog -
ramok forrásaiból a szennyvízkezelés számára nyújtott 
jelentős hozzájárulás ellenére minden bizonnyal nem 
lehet eleget tenni az összes igénynek.
A Bizottság válasza 58
58
A Bizottság hangsúlyozza, hogy a tagállamok kötele -
sek biztosítani az ipari szennyvíz gyűjtőrendszerekbe 
való bevezetését, és azt, hogy a települési szennyvíz -
kezelő telepek megfeleljenek a települési szennyvíz 
kezeléséről szóló irányelv 11. cikkében és I.C mellék -
letében foglaltaknak, míg a koncentráció határérté -
keire vonatkozó részletes rendelkezéseket a nemzeti 
jogszabályok határozzák meg.
64
A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy a tagálla -
mok döntenek arról, hogy hogyan ellenőrzik az ipari 
létesítmények szennyvízkibocsátását.
65
A települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv nem 
határoz meg előírásokat a telepek méretére vonat -
kozóan. A 4. cikk csupán azt írja elő, hogy a terhelést 
az év során a tisztító telepre belépő maximális heti 
átlag -terhelés alapján kell kiszámítani. Ezért a telepek 
méretéről a tagállamok döntenek.
Anélkül, hogy kizárnánk, hogy az ellenőrzés idején 
a projektek túlméretezettek lehettek, a Bizottság úgy 
véli, hogy a szennyvíztisztító telep pontos tervének 
és méretének végleges értékelése és eldöntése során 
figyelembe kell venni a technika állását és számos 
összetett ténybeli és hipotetikus paramétert.
A telepek méretét általában több tényező határozza 
meg, mint pl.: az irányelvben foglaltaknak való min -
denkori megfelelést szolgáló biztonsági mozgástér; az 
olyan szezonális tevékenységeknek/ingadozásoknak 
való megfelelés, mint a turizmus, ipari tevékenységek 
vagy heves esőzések; további települések jövőbeni 
lehetséges csatlakoztatását szolgáló intézkedések; 
népességnövekedés stb.
2007 óta a JASPERS -struktúrát (európai régiók beru -
házásait támogató közös program) abból a célból 
vonták be, hogy segítséget nyújtson a tagállamoknak 
a nagyprojekt -pályázataik minőségének javításá -
hoz, beleértve azok műszaki jellemzőit, még mielőtt 
benyújtanák azokat az alapokból való támogatásokra.49
A Bizottság szerint az a tény, hogy a tagállamok a kon -
centrációra vonatkozóan a települési szennyvíz kezelé -
séről szóló irányelvben meghatározottaknál szigorúbb 
határértékeket állapítanak meg, nem jelenti szükség -
szerűen azt, hogy felül kellene vizsgálni az irányelvben 
meghatározott határértékeket. A tagállamok szabadon 
határozhatnak meg a települési szennyvíz kezeléséről 
szóló irányelvben foglaltaknál szigorúbb követelménye -
ket az irányelv végrehajtására. Ezenkívül a tagállamok -
nak más vonatkozó irányelveknek1 is meg kell felelniük 
a vízvédelem/vízminőség területén.
54
A Bizottság is észlelte ugyanezt a problémát és a túlfo -
lyásokat vizsgáló tanulmányt készít (lásd az 56. bekez -
dést), mely alapján tagállami szinten részletesebb ada -
tokat tud összegyűjteni a túlfolyásokról és a kapcsolódó 
adatokról pontosabb következtetéseket tud levonni.
A Bizottság már reagált a Londonban és Whitburnben 
bekövetkezett túlfolyások okozta jelentős szennyezésre 
azáltal, hogy a Bíróságon kötelezettségszegési eljárást 
indított (C-301/10, 2012. október 18.). Mivel a települési 
szennyvíz kezeléséről szóló irányelv nem tartalmaz 
konkrét rendelkezéseket a túlfolyásokra vonatkozóan, 
csupán annyit, hogy „a tagállamok intézkedéseket hoz -
nak a ... túlfolyásból származó szennyezés korlátozására” 
(I A. melléklet), a Bizottságnak először bizonyítékokat 
kell gyűjtenie a tagállami szinten alkalmazott intézke -
désekről, azok hatékonyságáról és gyakorlati alkalma -
zásáról, hogy uniós szinten módszeresen tudja kezelni 
a túlfolyásból származó szennyezést.
A Bizottság közös válasza az 55. és 
a 56. bekezdésre
A Bizottság szerint az 56. bekezdésben említett tanul -
mány alapján részletesebben meg lehet majd vizsgálni 
az egyes tagállamokban kialakult helyzetet, ami jelenleg 
nem lehetséges. E következtetések alapján a Bizottság 
vizsgálatot indíthat azokban a tagállamokban, ahol 
a túlfolyások helytelen kezelése szennyezéseket okoz -
hat a kezeletlen szennyvíz miatt.
1 Különösen a víz -keretirányelv (2000/60/EK) és annak származékos 
irányelvei, a felszín alatti vizekről szóló irányelv (2006/118/EK) és 
a környezetminőségi előírásokról szóló irányelv (2008/105/EK), és 
többek között az ivóvízről szóló irányelv (98/83/EK), a fürdővizek 
minőségéről szóló irányelv (2006/7/EK), a tengervédelmi stratégiáról 
szóló keretirányelv (2008/56/EK), az élőhelyekről szóló irányelv 
(92/43/EGK irányelv, különösen annak 6. cikke) és a 854/2004/EK 
rendelet (különösen annak II.A.6. melléklete).
A Bizottság válasza 59
76
Főszabályként a Bizottság egyetért azzal, hogy az 
iszapot nem szabad a telepen tárolni, és azt a közeljö -
vőben egy végső tároló helyre kell szállítani.
83
A Bizottság mérlegeli a műtrágyákról szóló 
2003/2003/EK rendelet felülvizsgálatát. A mérlegelés 
alatt álló egyik opció a műtrágyákról szóló felülvizs -
gált rendeletben nehézfémekre vonatkozó, jogilag 
kötelező határértékek meghatározása, és az olyan 
szennyvíziszap lehetséges bevonása, amely teljesíti 
a műtrágyázásra való alkalmasságra vonatkozó ezen 
követelményeket.
84
A Bizottság ebben a szakaszban nem tervez a szenny -
víziszapról szóló irányelv felülvizsgálatára irányuló 
javaslatot benyújtani. Először a műtrágyákról szóló 
rendelet lehetséges felülvizsgálatáról kíván dönteni, 
mielőtt a jövőben bármilyen döntést hozna a szenny -
víziszapról szóló irányelv felülvizsgálatáról.
87
A Bizottság egyetért azzal, hogy egyre több tanul -
mány ismerteti a mikroplasztik részecskék édesvízre és 
tengervízre gyakorolt hatását, és azt is, hogy a kibo -
csátás forrása a szennyvíz lehet.
88
A Bizottság jelenleg mérlegeli, hogy nyújtson -e be 
javaslatot 2015-ben a műtrágyákról szóló rendelet 
felülvizsgálatára (lásd még a 83. és a 85. bekezdést).
95
A Bizottság rámutat arra, hogy a víz -keretirányelv 
9. cikke előírja a tagállamoknak, hogy 2010-ig bizto -
sítaniuk kell a különféle vízhasznosítási célok megfe -
lelő hozzájárulását a vízszolgáltatások költségeinek 
megtérüléséhez.67
Meg kell vizsgálni a tiszta víz beérkező mennyiségen 
belüli aránya csökkentésének költségét, mivel egy 
nagymértékű csökkentés túl drága lehet. Amikor 
a tiszta víz teljes beérkező mennyiségen belüli aránya 
magas, meg kell vizsgálni, hogy ez az arány hogyan 
csökkenthető költséghatékony módon.
67 Második francia bekezdés
A Bizottság egyetért azzal, hogy ez megoldás lehet 
olyan esetekben, ahol ezt megfelelő, a felújítás vár -
ható költségeit a várható hasznokkal összehasonlító 
költség/haszon elemzések támasztják alá.
71 Első francia bekezdés:
A Bizottság szerint az iszap kezelésének költsége függ 
egyfelől attól, hogy a kezelés melyik típusát választ -
ják, másfelől a telepről származó iszap végső tároló 
helyétől.
71 Harmadik francia bekezdés
A Bizottság támogatja a vízi közművek környezeti tel -
jesítményének javítása céljából elvégzett összehason -
lító teljesítményértékelést. A Bizottság a „Right2Water” 
európai polgári kezdeményezésre adott válaszában 
(COM(2014) 177 final) elkötelezte magát a vízminőség 
és a szolgáltatások referenciaérték szerinti értékelése 
mellett, és 2014 szeptemberében az érdekelt felek 
bevonásával találkozót rendezett. Ebben a párbeszéd -
ben hangsúlyozták, hogy az „összehasonlító teljesít -
ményértékelés” kifejezést tág értelemben használják. 
Egyértelmű különbséget kell tenni az átláthatóság 
növelése, mint a polgári kezdeményezés egyik célja, 
és az összehasonlító teljesítményértékelés, mint az 
irányítást támogató eszköz között. Utóbbi értelemben 
az összehasonlító teljesítményértékelést közmű- és 
benchmarking hálózatokra alkalmazzák, lehetővé téve 
a teljesítmény hasonló létesítmények összehasonlítá -
sán keresztüli értékelését összetett adatok és mutatók 
alapján. Ebben a Bizottság szerepe arra korlátozódik, 
hogy előmozdítsa a legjobb gyakorlatokról szóló 
párbeszédet.
A Bizottság válasza 60
97
A Bizottság is azon a véleményen van, hogy fennáll a 
kockázata annak, hogy a telepek üzemeltetői a nye -
reségesség érdekében nem végzik el a szükséges 
karbantartásokat. Azonban vonatkozó jogszabály 
hiányában a telepek üzemeltetőinek hatékonyságának 
biztosítása a tagállamok hatáskörébe esik.
98
A Bizottság szerint egy megfelelő díjmegállapítási 
rendszer nemcsak az ERFA -hozzájárulás szempont -
jából fontos, hanem hosszú távon a művelet pénz -
ügyi fenntarthatósága szempontjából is előnyös. Az 
alkalmazott költségmegtérülési elv eddigi visszatartó 
hatásait illetően jelentős javulás fog bekövetkezni, 
mivel a 2014–2020 közötti programozási időszak 
potenciális kedvezményezettjeinek nem feltétlenül 
kell költség -haszon elemzést végezniük a projekt -
jeik finanszírozási résének meghatározására, hanem 
e helyett 25%-os átalányt alkalmazhatnak.
99
Amennyiben a tagállamok az 1303/2013/EU rende -
let 61. cikke (3) bekezdésének a) pontjában foglalt 
25 %-os átalány alkalmazását választják, úgy a Bizott -
ság az e rendelet által biztosított lehetőségek között 
tud mozogni.
A 101–105. bekezdésre adott közös 
válasz
Lásd a Bizottság 98. bekezdésre adott válaszát.Következtetések és ajánlások
106
A Bizottság szerint a 2013 végi alacsony abszorpciós 
ráta arra vezethető vissza, hogy a négy érintett tagál -
lamban meg kellett erősíteni a műszaki, jogi és igazga -
tási kapacitást, valamint arra, hogy a legtöbb projekt 
esetében a kifizetésekre a projektmegvalósítás utolsó 
éveiben (vagyis 2014-ben és 2015-ben) kerül sor, mivel 
az elszámolhatósági időszak 2015 végén jár le.
A Bizottság szerint egy megfelelő díjmegállapítási 
rendszer nemcsak az ERFA -hozzájárulás szempontjá -
ból fontos, hanem hosszú távon a társfinanszírozott 
szennyvíz -infrastruktúra pénzügyi fenntarthatósága 
szempontjából is előnyös. A 2013. december 17-i 
1303/2013/EU rendelet szerint a költségmegtérülési 
elv potenciális visszatartó hatásai várhatóan fokozato -
san csökkennek, mivel a tagállamoknak teljesíteniük 
kell a 6.1. előzetes feltételt azáltal, hogy bizonyítaniuk 
kell a víz -keretirányelv 9. cikkében meghatározott, 
a vízszolgáltatások költségmegtérülésére vonatkozó 
rendelkezések betartását az alapokból társfinanszíro -
zott víz -infrastruktúra projektek esetében.
A Bizottság tudomásul veszi a Számvevőszék meg -
állapítását, mely szerint a vizsgált telepek körülbelül 
egyharmada túlméretezett. Lásd még a Bizottság 65. 
bekezdésre adott válaszát.
107 Harmadik francia bekezdés
Ami az agglomerációk számának csökkenését illeti, 
a Bizottság szerint fontosabb nyomon követni az LE 
számának változását, mint az agglomerációk számá -
nak változását. A Bizottság nyomon fogja követni 
a romániai helyzetet a strukturált végrehajtási és infor -
mációs keretrendszer elnevezésű kísérleti program 
keretében (lásd a Bizottság 28. és 29. bekezdésre adott 
válaszát).
A Bizottság válasza 61
1. ajánlás c)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást és véleménye sze -
rint azt már részben végre is hajtották a 2000 LE -nél 
nagyobb agglomerációkban. Ezekben az agglomeráci -
ókban a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv 
előírja, hogy rendelkezni kell gyűjtőrendszerekkel, 
vagy egyéni vagy megfelelő rendszerekkel.
1. ajánlás d)
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
A bekért referenciaév és a Bizottság jelentésének 
közzététele közötti eltolódás a tagállami és bizottsági 
szinten jelentkező, számos különböző eljárási és jogi 
tényezőre vezethető vissza (pl. a tagállamok belső eljá -
rásai, a benyújtott adatok minőségének ellenőrzése, 
az érintett agglomerációk száma, rangsorolás stb.). 
A Bizottság szerint a tagállamok mostani jelentéstételi 
rendszerei nem tesznek lehetővé rövidebb jelentés -
tételi határidőket, ami máskülönben kívánatos lenne, 
mivel a nemzeti rendszerek késleltetik a Bizottság saját 
jelentéstételét. A Bizottság javítani fogja a saját jelen -
téstételi idejét és több aktuális adatot fog begyűjteni 
a tagállamoktól a strukturált végrehajtási és informá -
ciós keretrendszer részét képező jelentéstételi eszköz 
kidolgozása révén, mely kiválasztott tagállamok 
részvételével megvalósuló kísérleti projekt.
1. ajánlás e)
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
A Bizottság ezen ellenőrzéstől függetlenül felül fogja 
vizsgálni az uniós környezeti jogszabályok szerinti 
jelentéstételi követelményeket a „minőségi jogalko -
tás” programja2 keretében.
2 C OM(2015) 215 final. Minőségi jogalkotással javítani az 
eredményeken – uniós program, 2015. május 19.107 Negyedik francia bekezdés
A Bizottság a szükséges és felhasználásra alkalmas 
információkat a települési szennyvíz kezeléséről szóló 
irányelv keretében gyűjti be, speciális célokra további 
információkat a víz -keretirányelv alapján kér be (lásd 
a Bizottság 30. és 31. bekezdésre adott válaszát).
108
A Bizottság szerint a folyamat időigényessége az 
Unión belüli agglomerációk számának tudható be. 
Ugyanakkor a strukturált végrehajtási és információs 
keretrendszer elnevezésű kísérleti program részét 
képező jelentéstételi eszköz várhatóan javítani fogja 
a jelentéstételt nemzeti szinten.
A települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv 
8. jelentéstétele keretében a Bizottság 2011-re és 2012-
re vonatkozó adatsorokat kért be.
1. ajánlás a)
A Bizottság nem fogadja el ezt az ajánlást.
A Bizottság jelenleg nem szándékozza növelni a tele -
pülési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv szerinti 
jelentéstétellel járó erőfeszítéseket a gyűjtőrendsze -
rekkel rendelkező, 2000 LE -nél kisebb agglomerációk 
tekintetében. Azonban a víz -keretirányelv szerint 
a Bizottság a tagállamoktól információt kér a telepü -
lési szennyvíznek jelentősen kitett víztestekről (az 
agglomerációk méretétől függetlenül) és a jó ökoló -
giai és kémiai állapotot elősegítő intézkedésekről.
1. ajánlás b)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást. A Bizottságnak 
jelenleg nem áll szándékában, hogy a 2000 LE -nél 
kisebb agglomerációk száma tekintetében sziszte -
matikus ellenőrzést vezessen be a települési szenny -
víz kezeléséről szóló irányelv 15. és 17. cikke szerinti 
rendszeres jelentéstétel keretében. A Bizottság nyo -
mon fogja követni azokat az eseteket, ahol jelentős 
változásokra hívták fel a figyelmét vagy azokat más 
eszközökkel tárták fel, mint pl. a strukturált végrehaj -
tási és információs keretrendszer elnevezésű kísérleti 
program keretében.
A Bizottság válasza 62
A 2000 LE -nél nagyobb agglomerációkat illetően az 
ajánlást már végrehajtották, mivel a települési szenny -
víz kezeléséről szóló irányelv 17. cikke már tartalmaz 
ilyen követelményt. A 17. cikk azt szolgálja, hogy 
szükséges összeegyeztetni a jelentéseket a települési 
szennyvíz kezeléséről szóló irányelv végrehajtásá -
ban elért haladással. Ezt az információt a tagállamok 
bocsátják rendelkezésre és változások esetén kété -
vente aktualizálják az irányelv 17. cikke értelmében. 
Továbbá, az új jelentéstételi formanyomtatvánnyal 
(mely a 2014. június 26-i 2014/431/EU határozattal 
került elfogadásra) a tagállamok jelentést tehetnek 
a programok végrehajtásáról, ideértve az előrejel -
zett beruházásokra, az azokhoz kapcsolódó források 
felhasználására vonatkozó információkat és az összes 
olyan projektre meghatározott határidőket, ame -
lyekről jelentés készül. A strukturált végrehajtási és 
információs keretrendszer elnevezésű kísérleti prog -
ram egyik célkitűzése, hogy a nyilvánosság számára 
hozzáférhetővé tegyék ezt az információt.
A 2000 LE -nél kisebb agglomerációkat illetően 
a Bizottság szerint egy ilyen követelmény szükségte -
lenül növelné a jelentéstétellel járó erőfeszítéseket, és 
végeredményben pontatlanságokat okozhat a tag -
államok által jelentett adatokban. Továbbá, az ilyen 
agglomerációkra vonatkozóan nem áll fenn jelentés -
tételi kötelezettség a települési szennyvíz kezeléséről 
szóló irányelv szerint.
2. ajánlás b)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
A 2014–2020 közötti programok elsősorban a 2000 
LE-nél nagyobb agglomerációkra összpontosítanak. Ez 
egyben a települési szennyvíz kezeléséről szóló irány -
elv 17. cikkében foglalt jelentéstételi követelmények 
célkitűzése is (lásd még a fenti a) pontra adott választ).
111
A Bizottság szerint a tagállamok hatáskörébe tartozik 
a telepengedélyekről való döntés.109
A Bizottság azt is elismeri, hogy programszinten fenn -
áll a kötelezettségvállalás -visszavonás kockázata az 
1083/2006/EK tanácsi rendelet 93. cikke szerint a négy 
vizsgált tagállam esetében. A végrehajtás késedelmé -
nek néhány fő okát a Bizottság 38. és 106. bekezdé -
sére adott válaszai ismertetik.
Az érintett programok végrehajtásának felgyorsítása 
és a kötelezettségvállalás -visszavonás kockázatának 
csökkentése érdekében 2014 végén végrehajtási mun -
kacsoportot állítottak fel, melynek feladata többek 
között a végrehajtás felgyorsítása a négy (4) érintett 
tagállamban.
Több projekt zökkenőmentes lezárása érdekében 
a Bizottság javasolta a programok lezárásáról szóló 
iránymutatás módosítását, melynek célja, hogy 
nagyobb fokú rugalmasságot vezessen be néhány 
területen, ideértve a lezáratlan projektek 2016-tól 
történő „szakaszolt megvalósítását” (lásd a Bizottság 
40. bekezdésre adott válaszát).
110
A 2007–2013 közötti programozási időszakban az 
Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) és a Kohé -
ziós Alap (KA) fő célkitűzései az uniós régiók között 
a társadalmi -gazdasági fejlettségi szintek terén mutat -
kozó különbségek csökkentése, és nem feltétlenül 
a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelvben 
szereplő határidők betartásához való hozzájárulás; ez 
az érintett tagállamok hatáskörébe esik, függetlenül 
az elosztott források szintjétől. Ennélfogva elképzel -
hető, hogy a 2007–2013 közötti ERFA/KA hozzájárulás 
valóban nem lesz elegendő ahhoz, hogy a települési 
szennyvíz kezeléséről szóló irányelvben meghatáro -
zott határidőig sikerül teljesíteni a szennyvíz -infra -
struktúra terén mutatkozó igényeket.
2. ajánlás a)
A Bizottság részben elfogadja ezt az ajánlást.
A Bizottság válasza 63
3. ajánlás c)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást és az erre vonat -
kozóan nemrég elindított tanulmány eredményeinek 
fényében meg fogja vizsgálni ezt a lehetőséget.
3. ajánlás d)
A Bizottság elfogadja a Számvevőszék ajánlását.
A 2014–2020 közötti programozási időszakra vonat -
kozó szabályozásnak megfelelően a Bizottság függet -
len szakértői értékelésekre fog támaszkodni (ideértve 
a Jaspers -t is), hogy biztosítsa a szennyvízkezelő 
telepek megfelelő méretét. Azonban a tagállamok 
hatásköre eldönteni, hogy végeznek -e költség -haszon 
elemzést.
3. ajánlás e)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást. Ugyanakkor 
a Bizottság utalni kíván arra, hogy a tagállamokra 
nézve nincsen jogi kötelezettség arra vonatkozóan, 
hogy a meglévő gyakorlatokat alkalmazzák, vagy, 
hogy teljesítmény -összehasonlításban vegyenek részt 
(lásd még a Bizottság 71. bekezdésre adott válaszát).
116
Ami Romániát illeti, a Bizottság szerint nem fenntart -
ható, hogy a szennyvíziszapot hulladéklerakókban 
vagy hosszú távon tárolják; az ilyen fajta tárolás nem 
fogadható el társfinanszírozott projektekben.
117
A Bizottság mérlegeli a műtrágyákról szóló 
2003/2003/EK rendelet felülvizsgálatát. A mérlegelés 
alatt álló egyik opció a műtrágyákról szóló felülvizs -
gált rendeletben nehézfémekre vonatkozó, jogilag 
kötelező határértékek meghatározása, és az olyan 
szennyvíziszap lehetséges bevonása, amely teljesíti 
a műtrágyázásra való alkalmasságra vonatkozó ezen 
követelményeket.114
A települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv nem 
szabályozza a telepek méretét, eltekintve a 4. cikk 
szerinti általános kötelezettségtől. Továbbá fontos 
hangsúlyozni, hogy az ilyen típusú infrastruktúra hosszú 
élettartamú, és csupán rövid távra nehéz meghatározni 
azok megfelelő méretét. A telepek méretét általában 
több tényező határozza meg, mint pl.: az irányelvben 
foglaltaknak való mindenkori megfelelést szolgáló 
biztonsági mozgástér; az olyan szezonális tevékenysé -
geknek/ingadozásoknak való megfelelés, mint a turiz -
mus, ipari tevékenységek vagy heves esőzések; további 
települések jövőbeni lehetséges csatlakoztatását szol -
gáló intézkedések; népességnövekedés stb. (lásd még 
a Bizottság 65. bekezdésre adott válaszát).
3. ajánlás a)
A Bizottság nem fogadja el ezt az ajánlást. A Bizott -
ság jelenleg nem szándékozza értékelni a települési 
szennyvíz kezeléséről szóló irányelvben foglalt koncent -
ráció -határértékeket, és azt sem, hogy a közeljövőben 
felülvizsgálja az irányelvet.
3. ajánlás b)
A Bizottság nem fogadja el ezt az ajánlást.
A Bizottság a környezeti ellenőrzésekről szóló 2012. évi 
közleményének elkészítésekor átfogóan értékelte az 
uniós környezeti jogszabályokkal kapcsolatos szabá -
lyokat, kontrollokat és ellenőrzéseket. E munka során 
kiderült, hogy néhány tagállamban kevés információ állt 
rendelkezésre az ellenőrzési rendszerekről, és a szank -
ciókat eltérően alkalmazták3; a Bizottság véleménye 
szerint az ellenőrzések típusát, számát és gyakoriságát 
leginkább a tagállami hatóságok tudják meghatározni 
a kockázat alapján. Ami a bírságokat illeti, a megfelelő -
ség ellenőrzése jelenleg a 2008/99/EK irányelv4 átülte -
tését szolgáló tagállami jogszabályok alapján történik, 
mely többek között természetes és jogi személyeket 
érintő szankciókat tartalmaz a környezetvédelmi jogsza -
bályok legsúlyosabb megsértésének eseteiben, ideértve 
a települési szennyvíz kezeléséről szóló 91/271/EGK 
irányelv megsértéséhez kapcsolódó eseteket is.
3 http://ec.europa.eu/environment/legal/law/pdf/Final%20
report%20inspections.pdf
4 Az Európai Parlament és a Tanács 2008. november 19-i 
2008/99/E K irányelve a környezet büntetőjog általi védelméről 
(HL L 3 28., 2008.12.6., 28–37. o.).
A Bizottság válasza 64
5. ajánlás a)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást. A tagállamok 
a víz -keretirányelv 9. cikke (1) bekezdése szerint és az 
1303/2013/EU rendelet (CPR) XI. mellékletének 6.1. elő -
zetes feltétele szerint megfelelő vízdíj -megállapítási 
szakpolitikát valósítanak meg.
A Bizottság ugyanakkor hangsúlyozza, hogy tekintet -
tel a vízértékek többdimenziós jellegére, és arra, hogy 
a 4%-os megfizethetőségi arány indikatív, a végleges 
arány meghatározása tagállami hatáskörbe esik.
5. ajánlás b)
A Bizottság nem fogadja el ezt az ajánlást.
Vonatkozó jogszabály hiányában a karbantartáshoz és 
a felújításhoz szükséges források biztosítása a szenny -
víz-infrastruktúra tulajdonosainak/működtetőinek 
felelőssége, ezért az tagállami hatáskörbe esik.4. ajánlás a)
A Bizottság nem fogadja el ezt az ajánlást. A Bizottság 
szisztematikusan arra ösztönzi a tagállamokat, hogy 
az alapokból való finanszírozásra benyújtott nagypro -
jektpályázatok fizikai tárgyába foglalják bele a meg -
felelő iszapkezelést. Azonban a Bizottság a hatályos 
jogi keretben nem teheti kötelezővé ezt a gyakorlatot 
a tagállamoknak, mivel a tagállamok nem kötelesek 
a programok záró kifizetését a szennyvíziszap újrafel -
használásának megfelelő biztosításához kötni.
4. ajánlás b)
A Bizottság részben elfogadja ezt az ajánlást. A Bizott -
ság ebben a szakaszban nem tervez a szennyvíziszap -
ról szóló irányelv felülvizsgálatára irányuló javaslatot 
benyújtani. Először a műtrágyákról szóló rendelet 
lehetséges felülvizsgálatáról kíván dönteni, mielőtt 
a jövőben bármilyen döntést hozna a szennyvíziszap -
ról szóló irányelv felülvizsgálatáról.
118
A Bizottság rámutat arra, hogy a víz -keretirányelv 9. 
cikke előírja a tagállamoknak, hogy 2010-ig biztosí -
taniuk kell a különféle vízhasznosítási célok megfe -
lelő hozzájárulását a vízszolgáltatások költségeinek 
megtérüléséhez.
A Bizottság szerint egy megfelelő díjmegállapítási 
rendszer nemcsak az ERFA -hozzájárulás szempontjá -
ból fontos, hanem hosszú távon a művelet pénzügyi 
fenntarthatósága szempontjából is előnyös. Az alkal -
mazott költségmegtérülési elv eddigi visszatartó hatá -
sait illetően jelentős javulás fog bekövetkezni, mivel 
a 2014–2020 közötti programozási időszak potenciális 
kedvezményezettjeinek nem feltétlenül kell költ -
ség-haszon elemzést végezniük a projektjeik hiányzó 
forrásainak meghatározására, hanem e helyett 25%-os 
átalányt alkalmazhatnak.
HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?
Ingyenes kiadványok:
  egy példány:  
az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu),
  több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:  
az Európai Unió képviseletein keresztül (http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),  
nem uniós országokban a küldöttségektől (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),  
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül (http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm)  
vagy a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész  
területéről) (*).
(*)  A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül,  
telefonfülkékből és hotelekből a számot csak díj/f_izetés ellenében lehet hívni).
Megvásárolható kiadványok: az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu).
A szennyvíz és a szennyvíziszap hatással lehet a víz és a talaj 
minőségére. Ennek tudatában az Európai Unió irányelveket 
fogadott el, és társfinanszírozta gyűjtőrendszerek és 
szennyvíztisztító telepek építését.
A Számvevőszék a Duna -medencében fekvő négy 
tagállamban ellenőrizte a  települési szennyvíz kezeléséről 
szóló irányelv végrehajtását. Ezenkívül egy 
28 szennyvíztisztító telepből álló mintában megvizsgáltuk, 
hogyan tisztítják a  szennyvizet, hogyan kezelik 
a szennyvíziszapot és hogyan biztosítják a pénzügyi 
fenntarthatóságot.
A Számvevőszék ajánlásokat tett a következők tekintetében: 
beszámolás, a  szennyvíztisztító telepek 
eredményességének, hatékonyságának és 
fenntarthatóságának javítási lehetőségei, 
a koncentráció -határértékek relevanciája, a  szennyvíziszap 
felhasználása és az iszapban lévő szennyezők monitorozása.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK