[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 17.10.2007

SEC(2007) 1338

A BIZOTTSÁG SZOLGÁLATAINAK MUNKADOKUMENTUMA

Kísérő dokumentum

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a 648/2004/EK rendeletnek az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, valamint a 67/548/EGK irányelv és az 1907/2006/EK rendelet módosításáról szóló …/2007/EK rendelethez való igazítása érdekében történő módosításáról A GLOBÁLIS HARMONIZÁLT RENDSZERNEK (GHS) A KÖZÖSSÉGI JOGBA TÖRTÉNŐ BEÉPÍTÉSÉRE VONATKOZÓ HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA {COM(2007) 613 végleges}{SEC(2007) 1337}

A BIZOTTSÁG SZOLGÁLATAINAK MUNKADOKUMENTUMA

A GLOBÁLIS HARMONIZÁLT RENDSZERNEK (GHS) A KÖZÖSSÉGI JOGBA TÖRTÉNŐ BEÉPÍTÉSÉRE VONATKOZÓ HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA

Az anyagok és keverékek osztályozásának és címkézésének globálisan harmonizált rendszere (a továbbiakban: GHS) – amelyet az Egyesült Nemzetek Szervezetének Gazdasági és Szociális Tanácsa (UN ECOSOC) hivatalosan 2003 júliusában fogadott el – a vegyi anyagok veszélyességi osztályozását és címkézését illetően világszerte egységes kritériumok megteremtését célozza, annak érdekében, hogy elősegítse azok felelős kezelését. A GHS elősegíti a vegyi anyagok világszintű kereskedelmét és ugyanakkor védi az emberi egészséget és a környezetet.

A hatásvizsgálat azokra a kérdésekre terjed ki, hogy hogyan lehetne a GHS-t egy rendelet segítségével az Európai Unióban alkalmazni, és ez milyen hatással lenne a vegyszerekre vonatkozó egyéb közösségi jogalkotásra („származékos jogalkotás”). A hatásvizsgálat az RPA és a London Economics hatástanulmányain, a bizottsági szolgálatok saját munkáján – mint például a vegyszerekre vonatkozó származékos közösségi jogalkotásra gyakorolt hatások elemzésén – és az internetes konzultáció során kapott válaszokon alapszik.

Az elemzés kimutatja, hogy hosszú távon érdemes az GHS-t bevezetni, mivel a kereskedelemmel kapcsolatos költségmegtakarítások formájában (folyamatosan) jelentkező előnyök végső soron felülmúlják a bevezetéssel járó egyszeri költségeket. A becslések szerint évente összesen vállalatonként átlagosan néhány munkanapot kitevő költségmegtakarítások annak köszönhetőek, hogy tetemesen csökkeni fognak a világszintű kereskedelmet gátló, az osztályozás és címkézés különbözőségeiből fakadó szabályozási akadályok. Következésképpen nőni fog a vegyi anyagok kereskedelme az Európai Unión kívüli országokkal, és ez az EU iparának jobb külső versenyképességén keresztül hozzájárul a nagyobb gazdasági növekedéshez és a munkahelyteremtéshez.

A bevezetés költségeit azonban korlátok közé kell szorítani, hogy már belátható időn belül megjelenjenek a GHS nettó előnyei, és hogy a kis- és középvállalkozásokat ne sújtsák szükségtelen költségek és adminisztratív terhek. Mindenek előtt arra van szükség, hogy a jelenlegi rendszerről az GHS-re történő átállás zökkenőmentes legyen, megőrizve a környezet és az egészség védelmének magas szintjét, és a lehető legalacsonyabb szinten tartva a vállalatok terheit. Az átmeneti időszak két egymást követő szakaszból fog állni, egy átmeneti időszak lesz az anyagokra és egy a keverékekre, melyeket úgy alakítanak ki, hogy ne forduljanak elő nagyobb megvalósíthatósági problémák, valamint hogy ki lehessen használni a REACH-rendelet nyomán bevezetendő nyilvántartáshoz szükséges osztályozási felülvizsgálatok idevágó eredményeit is, és hogy a GHS bevezetése – a kereskedelmi előnyök elveszítését elkerülendő – a világ többi részével szinkronban történjen.

A hatásvizsgálat támogatja a hároméves átmeneti időszak bevezetését az anyagokkal kapcsolatban, mivel az átmeneti idő vége így egybeesik a REACH-rendelet által az osztályozási és címkézési jegyzékre előírt határidővel. A gyakorlatban ennél rövidebb átmeneti időt nehezen lehetne megvalósítani, és esetleg fennállna az a veszély, hogy a meglévő készlétek jelentős részét újra kellene címkézni. Hosszabb átmeneti idő szintén problémákat okozna az olyan keverékgyártók számára, akik az GHS-t minél hamarabb be kívánják vezetni.

A keverékekre vonatkozó, második átmeneti időszakként a hatásvizsgálat szerint 4 és fél év lenne megfelelő. Egyértelmű, hogy a hosszú ellátóláncokban tevékenykedő keverékszállítók számára (amelyek között sok kis- és középvállalkozás van) a keverékekre vonatkozó hosszabb átmeneti idő ugyan megkönnyebbülést jelentene, mert jobban meg tudnák szervezni az új rendszerre történő átállást és a keletkező költségeket nagyobb időszakra tudnák elosztani, de ennél bármennyivel is hosszabb átmeneti idő már negatívan hatna a két osztályozási rendszer egyidejű, egyébként is egyre bonyolultabb kezelésére. A rövidebb átmeneti idő azzal járna, hogy kevesebb keverékszállító számára származna előny abból, hogy az ellátóláncon keresztül hozzájuk érkező anyagoknak és keverékeknek már megtörtént a GHS szerinti osztályozása. A 4 és fél éves időszak az érintettekkel folytatott nyilvános konzultáció keretében érkező észrevételekben is jó visszhangra talált, ahol többnyire a közepes hosszúságú átmeneti időket részesítették előnyben.