HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 229/39

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Kutatási és innovációs partnerségek kialakítása

(COM(2011) 572 final)

2012/C 229/07

Előadó: Renate HEINISCH

2011. szeptember 21-én az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Kutatási és innovációs partnerségek kialakítása

COM(2011) 572 final.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció 2012. május 8-án elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. május 23–24-én tartott, 481. plenáris ülésén (a május 23-i ülésnapon) 191 szavazattal 2 ellenében, 7 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1. Következtetések és ajánlások

1.1 Az EGSZB osztja az Európai Bizottság nézetét abban a tekintetben, hogy a partnerségi kapcsolatok számos előnyt nyújtanak, és a mai napig kiaknázatlan lehetőségeket rejtenek magukban. Az EGSZB ezért határozottan üdvözli az Európai Bizottság kezdeményezését, amely az Innovatív Unió kiemelt kezdeményezés keretein belül európai innovációs partnerségek létrehozására és előmozdítására irányul. E partnerségek célja az európai kutatási és innovációs ciklus hatékonyabb megszervezése és a piacon megjelenő újításokhoz szükséges időkeret csökkentése.

1.2 Ahhoz, hogy a partnerségek tartósak, hatásaikat tekintve pedig fenntarthatók legyenek, a feltételeket úgy kell meghatározni, hogy elősegítsék az irányítási szerkezettel, a finanszírozással és a végrehajtással kapcsolatos feladatok megoldását.

1.3 Alapvető feltétel, hogy a partnerségek egyszerűek, rugalmasak, befogadóak és nyitottak legyenek, az irányítócsoportok összetétele reprezentatív és kiegyensúlyozott legyen, és a már meglévő kezdeményezések és eszközök közötti kapcsolatokat a kezdetektől fogva pontosan meg kell határozni.

1.4 Az EGSZB az innovációbarát környezet megteremtésének kulcsfontosságú eszközeként a társadalmi innováció fontosságát hangsúlyozza, amellyel ösztönözhető a vállalkozások, a közszféra, a szociális partnerek és a civilszféra egyéb szervezetei közötti együttműködés, következésképpen fokozható ezek innovációs és teljesítőképessége.

1.5 A partnerségi koncepció továbbfejlesztéséhez az európai innovációs partnerségek és az egyéb politikai kezdeményezések közötti viszony folyamatos felülvizsgálata szükséges (a közlemény 2.3.2. pontja).

1.6 Az európai és nemzeti programok összehangolt végrehajtásának és finanszírozásának a társadalmi problémák hatékonyabb kezelését szolgáló elősegítése (a közlemény 3.1.3. és 3.3.3. pontja) ki kell hogy terjedjen a tagállamok adminisztratív eljárásainak, nemzeti támogatási irányelveinek és finanszírozási feltételeinek kiigazítására is.

1.7 Az EGSZB javasolja továbbá, hogy a meglévő forrásokat jobban fogják össze, a különböző (társ)finanszírozási lehetőségek osztályozása legyen áttekinthetőbb, egyértelműbb és tematikai értelemben hatékonyabb, a forrásfelhasználás legyen célirányosabb és a kapcsolódó információkat biztosítsák központilag és módszeresen.

1.8 Az EGSZB javasolja ezenkívül, hogy vonják be azokat a nemzeti és európai szereplőket és kezdeményezéseket, amelyek hozzá tudnak járulni a partnerségek rendszeres és megfelelő utókövetéséhez és jövőbeni fenntarthatóságához, illetve az eredmények megvalósításához.

1.9 Annak érdekében, hogy Európa vonzóbbá váljon a globális szereplők számára, a továbbiakban is támogatni kell a harmadik országok kutatási és innovációs partnerségekbe való bevonását.

1.10 A partnerségek eddigi tapasztalatai alapján tisztázni kell, hogy milyen típusú és fokú kötelezettségvállalásra van szükség a rugalmasság, a nyitottság és az innovációs képesség garantálásához, egyszersmind a hosszú távú, stabil és fenntartható hatást kifejtő partnerségek biztosításához.

1.11 Az emberi erőforrások megóvása és az idő és pénz elvesztegetésének elkerülése érdekében a jövőben ügyelni kell a nagyobb fokú hatékonyságra. Ehhez az intézkedések jobb összehangolására, rendszeres értékelésére és következetes végrehajtására van szükség.

1.12 Tekintetbe kell venni a nemzeti és regionális sajátosságokat, ezért a nemzeti, regionális és helyi szereplőkkel szoros kapcsolatot kell ápolni. Ugyanakkor a jelenlegi kihívások globális dimenziójának jelentőségét sem szabad szem elől téveszteni.

2. Az Európai Bizottság közleménye

2.1 A kutatási és innovációs partnerségek kialakításáról szóló európai bizottsági közlemény (1) azzal a kérdéssel foglalkozik, hogy miként lehet a meglévő kutatási és innovációs forrásokat oly módon optimalizálni, hogy az Európai Kutatási Térség 2014-ig megvalósuljon és az Innovatív Unió, a digitális menetrend és az Európa 2020 stratégia egyéb kiemelt kezdeményezései (2) még a jelenlegi gazdasági és pénzügyi válságban is végrehajthatók legyenek.

2.2 Közleményében az Európai Bizottság kitér a partnerségek fogalmára; a erők egyesítését szolgáló partnerségek jelentőségét az Innovatív Unióról szóló, 2010. októberi európai bizottsági közlemény (3) is hangsúlyozta. A partnerségi kapcsolatokban az európai és nemzeti szereplőket kell összefogni a közszférán belüli (P2P) és a köz- és magánszféra közötti partnerségek (PPP) (4) keretében, a társadalom előtt álló legnagyobb kihívások leküzdése és Európa versenypozíciójának erősítése érdekében.

2.3 Annak érdekében, hogy közös álláspont alakulhasson ki abban a kérdésben, hogy a K+I partnerségek miként járulhatnak hozzá az intelligens és fenntartható növekedéshez Európában, a hetedik kutatási keretprogramban, a versenyképességi és innovációs keretprogramban, az Európai Kutatási Térség (EKT) keretében, illetve az Innovatív Unió politikai keretei között partnerségi modellek kidolgozására és tesztelésére került sor.

2.4 Általános értékelésében az Európai Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a partnerségi kapcsolatok számos előnyt nyújtanak, és a mai napig kiaknázatlan lehetőségeket rejtenek.

2.5 Az európai innovációs partnerségek átfogó keretet nyújthatnak a különféle partnerségi modellek számára, mivel a K+I ciklus valamennyi fontos szereplőjét összefogják, mind a kínálati, mind a keresleti oldalra kiterjednek, valamint támogatják az egyeztetett intézkedések iránti politikai elkötelezettséget. A partnerségek emellett hatékony módszert kínálnak ahhoz, hogy a kis- és középvállalkozások (kkv-k) hangsúlyosabb szerepet kapjanak a kutatásban és az innovációban.

2.6 A partnerségek azonban nem érnek célt maguktól. Ahhoz, hogy tartósak, hatásaikat tekintve pedig fenntarthatók legyenek, a feltételeket úgy kell meghatározni, hogy elősegítsék az irányítási szerkezettel, a finanszírozással és a végrehajtással kapcsolatos feladatok megoldását.

2.7 A különböző partnerségi kapcsolatok eredményei alapján sikerült fontos következtetéseket levonni a partnerségek megtervezésére vonatkozóan, és lehetséges megoldások is születtek az említett kihívások leküzdésére (5).

3. Általános észrevételek

3.1 Az Európai Unió tagállamainak jövőbeli fejlődése szempontjából a legnagyobb kihívást a demográfiai változás, az éghajlatváltozás, valamint az iparban, a gazdaságban és a munkaerőpiacon a globalizáció miatt bekövetkezett változások jelentik. A kihívások leküzdéséhez közös erőfeszítésekre, a potenciális szereplők bevonására és a megfelelő intézkedések központi koordinálására van szükség. A kutatás, a tudományon és technológián alapuló innováció, illetve a társadalmi innováció közötti együttműködés keretében sürgősen hozzá kell fogni e kérdések megoldásához.

3.2 A központi koordinációra az erőforrások egyesítése, a megfelelő költségvetések létrehozása és a forráselosztás szempontjából is szükség van ahhoz, hogy az esélyeket – amelyek szintén összefüggnek a demográfiai változással és a globális kihívásokkal – a kutatás és innováció terén eredményesen ki lehessen aknázni.

3.3 Az EGSZB ezért határozottan üdvözli az Európai Bizottság kezdeményezését, amely az Innovatív Unió (6) kiemelt kezdeményezés keretein belül európai innovációs partnerségek létrehozására és előmozdítására irányul. E partnerségek célja az európai kutatási és innovációs ciklus hatékonyabb megszervezése és a piacon megjelenő újításokhoz szükséges időkeret csökkentése (7).

3.4 A hetedik kutatási keretprogramban (8), a versenyképességi és innovációs keretprogramban (9), az Európai Kutatási Térségben (EKT) (10), az Innovatív Unió politikai keretében (11) és az aktív és egészséges időskorral foglalkozó kísérleti európai partnerségi kezdeményezésben kipróbált partnerségi modellek elemzéséből már le lehetett vonni az első következtetéseket a partnerségek kialakításáról (12).

3.5 A következtetések értelmében a partnerségek legyenek egyszerűek, rugalmasak, befogadóak és nyitottak, az irányítócsoportok összetétele legyen reprezentatív és kiegyensúlyozott, és a már meglévő kezdeményezések és az eszközök közötti kapcsolatot a kezdetektől fogva pontosan meg kell határozni. Meg kell teremteni továbbá a partnerségek felépítésének, finanszírozásának és működésének világos kereteit, ezzel hosszú távon is biztosítva stabil fejlődésüket.

3.6 Az EGSZB méltányolja és támogatja az Európai Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy az említett következtetéseket konkrét javaslatokká és iránymutatásokká fejlessze, és a lényeges szempontokat beépítse a „Horizont 2020” programba. A közleményben ismertetett javaslatok szükségesek, de az EGSZB véleménye szerint még kiegészítésre szorulnak.

4. Részletes megjegyzések az európai bizottsági javaslatokhoz

4.1 Az európai innovációs partnerségek célkitűzései

4.1.1 Az EGSZB üdvözli és támogatja az Európai Bizottság közleményének azt a célkitűzését, hogy az európai innovációs partnerségeket a bevált „kínálatoldali” (kutatás és technológia), illetve „keresletoldali” eszközök (felhasználók, szabályozás, szabványosítás stb.) összekapcsolására használja fel (2.3.1.). Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság véleményével, hogy az európai innovációs partnerségek képesek összefogni a nemzeti és regionális szint, valamint a köz- és a civilszféra központi szereplőit, és intenzívebbé tenni a közöttük zajló kommunikációt, ami optimalizálja az eszközöket, növeli a szinergiákat, egybefogja az erőforrásokat, ösztönzi az innovációt – különösen a társadalmi innovációt, például az új üzleti modelleket (13) – és erősíti a politikai szerepvállalást.

4.1.2 Ezzel összefüggésben az EGSZB hangsúlyozza azoknak az európai bizottsági javaslatoknak a jelentőségét, amelyek az aktív és egészséges időskorral foglalkozó kísérleti európai innovációs partnerségi kezdeményezésről, illetve egyéb partnerségekről szóló európai bizottsági személyzeti munkadokumentum következtetésein alapulnak (14). Ezek világossá teszik, hogy a kutatási és innovációs partnerségek hosszú távú és eredményes fejlődéséhez világos keretfeltételekre van szükség az irányítási struktúrák, a finanszírozás és a végrehajtás terén.

4.2 A partnerségi szemlélet továbbvitele

4.2.1 Az EGSZB a partnerségi szemlélet továbbvitelére nézve különösen fontosnak tartja a következő szempontokat, amelyekhez néhány kiegészítést is javasol:

4.2.2 Az európai innovációs partnerségek és más politikai kezdeményezések közötti kapcsolat tisztázása (a közlemény 2.3.2. pontja): e kapcsolatot folyamatosan felül kell vizsgálni, és – különösen új partnerségek esetében – egyértelművé kell tenni.

4.2.3 Minden olyan szereplő bevonása, akik biztosítani tudják a megfelelő és rendszeres utókövetést (2.3.2.): ehhez azonosítani kell és figyelembe kell venni az innovációs folyamat különböző szereplőinek mindenkori szerepeit és szükségleteit. Ugyanilyen fontos, hogy az érdekeltek képesek legyenek egy adott intézkedés lezárására, ha az sikeresen elérte a célját, de akkor is, ha időközben nem bizonyul célravezetőnek.

4.2.4 Az európai és nemzeti programok összehangolt végrehajtásának és finanszírozásának elősegítése a társadalmi problémák hatékonyabb kezelése érdekében (3.1.3.). Az EGSZB véleménye szerint ennek magában kellene foglalnia a nemzeti fejlesztési irányvonalak és finanszírozási feltételek minél átfogóbb kiigazítását. Már az európai bizottsági közlemény is említi, hogy a tagállamok adminisztratív eljárásait össze kell hangolni (3.3.3.).

4.3 A jelenlegi kutatási és innovációs partnerségek

4.3.1 A hetedik kutatási keretprogramban, a versenyképességi és innovációs keretprogramban, az EKT-ban és az Innovatív Unió politikai keretrendszerében partnerségi modellek kidolgozására és tesztelésére is sor került (15).

4.3.2 A jelenlegi közös kezdeményezések magukban foglalják az aktív és egészséges időskorral foglalkozó kísérleti európai innovációs partnerséget (16), az európai digitális menetrendet (17), a „Hosszabb élet, jobb életminőség – A demográfiai változás jelentette lehetőségek és kihívások” című közös kutatási programozási kezdeményezést (18), valamint a tervezett „Horizont 2020” programot (19).

4.3.3 A piac szétaprózottságának és a párhuzamosságoknak az elkerülése érdekében elengedhetetlen, hogy nemzeti és európai szinten további fontos szereplőket és kezdeményezéseket vonjanak be. Lehetőség nyílik kutatási és innovációs partnerségekre vagy legalábbis szinergiákra például „Az aktív időskor és a nemzedékek közötti szolidaritás európai éve – 2012” (20), a WHO idősbarát környezetre irányuló programja (WHO Age-friendly Environments Programme) (21), valamint a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény (22) keretében.

4.3.4 Nagyobb figyelmet kell fordítani továbbá az egyéb nemzeti és európai szereplők által végzett, ide kapcsolódó előkészítő munkákra. Ide tartoznak például az Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság (DG SANCO), az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) (23) és a Technológiai Jövőkutatási Intézet (IPTS) (24) különböző programjai és kezdeményezései.

4.3.5 Az EGSZB hangsúlyozza továbbá, hogy a partnerségi kapcsolatok jelentős szerepet játszanak a K+I területén globális partnerként fellépő Európa vonzerejének növelésében. A partnerségek segítik a megfelelő méret és hatókör kiépítését, és ezáltal a globális szereplők számára javítják az európai kutatási beruházások hatékonyságát és eredményességét (25). Az EGSZB ösztönzi a partnerségek ezirányú továbbfejlesztését.

4.3.6 A K+I partnerségek jövőbeni fenntarthatósága érdekében a strukturális keretfeltételeken kívül egy irányadó és megvalósítható közös jövőképre is feltétlenül szükség van. Az EGSZB ezért úgy véli, hogy a potenciális érdekeltek, a civil társadalom képviselői és az idősek mellett a szociális partnereknek, valamint a fiataloknak, illetve képviselőiknek is részt kell venniük a partnerségekben, hogy hathatós támogatást nyújthassanak a jövőképes fejlesztésekhez és ezek végrehajtásához.

4.3.7 Az innováció nem feltétlenül egy lineáris folyamat eredménye, hanem az ágazatok, rendszerek és koncepciók összekapcsolódása és integrációja útján jön létre. A leggyakoribb – például a szolgáltatási innovációt szolgáló – tényezők közé a társadalmi strukturális változások, az új fogyasztói szükségletek és a vállalkozások által az ilyen változásokra adott válaszok tartoznak. Az ilyen tényezőket különösen a társadalmi innováció tekintetében kell figyelembe venni.

4.4 Egyéb javasolt kiegészítések

4.4.1 Finanszírozás és végrehajtás: az európai bizottsági közlemény 3.2. pontja

4.4.1.1 A hosszú távú partnerségekhez megbízható pénzügyi keretre van szükség. Az Európai Bizottságnak a meglévő pénzügyi eszközök egyszerűsítésére, valamint európai és nemzeti szintű összehangolásukra irányuló javaslatai ezért rendkívül hasznosak, és feltétlenül követendők.

4.4.1.2 Emellett érdemes lenne a különböző (társ)finanszírozási lehetőségeket áttekinthetőbben, egyértelműbben és a tematikai szempontok alapján hatékonyabban osztályozni, hogy a kezdeményezések tervezése és végrehajtása szilárdabb alapokon nyugodjon. Az EGSZB ezért azt javasolja, hogy a forrásokat jobban fogják össze, hogy felhasználásuk célirányosabb legyen, a vonatkozó információkat pedig központilag és módszeresen biztosítsák.

4.4.2 A jövőbeni partnerségekhez szükséges kötelezettségvállalás szintjének meghatározása

A kötelezettségvállalás szintjét tekintve az eddigi partnerségek a konkrét kérdésekre vonatkozó laza együttműködéstől az egyes partnerek kötelező jellegű, de időben és pénzügyi szempontból behatárolt szerepvállalásán keresztül a partnerségben részt vevő valamennyi szereplő hosszú távú kötelezettségvállalásáig terjednek. A „Horizont 2020” programot illetően az eddigi tapasztalatok alapján egyértelművé kell tenni, hogy milyen típusú és milyen fokú kötelezettségvállalásra van szükség a rugalmasság, a nyitottság és az innovációs képesség garantálásához, egyszersmind a hosszú távú, stabil és fenntartható hatásokkal rendelkező partnerségek biztosításához.

4.4.3 Végrehajtás

A kutatási és innovációs partnerségeknek az alkalmasnak ítélt intézkedések gyors és következetes végrehajtására kell törekedniük. Ezért a tudomány és a gyakorlat együttműködése mellett a felhasználóorientált megközelítést és az innovációs partnerségek bevonását is fokozni kell. Hogy ne vesztegessék szükségtelenül az értékes időt, valamint az emberi és pénzügyi erőforrásokat, a jövőben ügyelni kell a nagyobb hatékonyságra, az intézkedéseket pedig jobban össze kell hangolni, megállapított kritériumok alapján folyamatosan értékelni kell és következetesen végre kell hajtani.

4.4.4 Szellemi tulajdonjog

Amikor egy projektben vagy partnerségben több szereplő is részt vesz, fontos kérdéssé válnak a közös fejlesztésekkel kapcsolatos szellemi tulajdonjogok. A jövőbeli innovációs partnerségekre való tekintettel is a kezdetektől fogva korrekt megoldásokat kell találni erre a kérdésre, hogy minden érintett – még a bevont végfelhasználók is – megfelelően részesedjenek a támogatási eszközökből és az esetleges későbbi nyereségből.

4.4.5 Regionális vetület

A partnerségeknek mindig konkrét körülmények között kell megvalósulniuk és bizonyítaniuk. Ezért ajánlatos mielőbb szoros kapcsolatokat kialakítani a nemzeti, regionális és helyi szintű szereplőkkel, és figyelembe venni a nemzeti és regionális sajátosságokat, mivel a feltételek a tagállamokon belül és a tagállamok között is eltérnek. Ennek a konkrét körülményekből kiinduló szemléletnek nem szabad azonban szem elől vesztenie a jelenlegi kihívások globális dimenzióját.

4.4.6 Példák a helyes gyakorlatokra

4.4.6.1 A sikeres partnerségi modellek példatáraként össze kell gyűjteni és ismertté kell tenni a már sikerrel működő partnerségeket. Az EGSZB javasolja, hogy a terjesztés eddigi módjait – ilyen például a CORDIS weboldal – egészítsék ki például egy saját webportállal vagy akár olyan éves rendezvényekkel, ahol a legsikeresebb partnerségeket díjazzák.

4.4.6.2 De ugyanilyen hasznos lehet a partnerségek kudarcához vezető okok megismerése, és a tanulságok levonása is. Az EGSZB ezért azt javasolja, hogy a példaértékű modelleket, de a kudarcba fulladt projekteket és azok körülményeit is gyűjtsék össze, és aktívan terjesszék az ezekre vonatkozó információkat.

4.4.7 A fogalmak tisztázása

4.4.7.1 Az „innováció”, a „kutatás” és a „partnerség” fogalma nincs tartalmilag rögzítve. Jóllehet az Európai Bizottság közleménye a partnerségek bizonyos fontos keretfeltételeit már meghatározta (26), és az „innováció” fogalmát több közlemény és vélemény is tisztázza (27), továbbra is homályos vagy csak néhány példából szűrhető le, hogy a jövőbeni kutatások során mire kell összpontosítani. A demográfiai változás és a globális társadalmi kihívások fényében azonban elengedhetetlen a csúcsminőségű alapkutatás.

4.4.7.2 A fenti kérdések részletezése túllép e vélemény keretein, ezért az EGSZB különálló saját kezdeményezésű véleményben foglalkozik velük, melynek címe: „A nyolcadik kutatási és fejlesztési keretprogram: az idősödéssel kapcsolatos ütemterv” (28).

4.4.8 A lehetőségek jobb kiaknázása

Az idősödő népesség jó példa az egyrészről az orvosi-műszaki kutatás és fejlesztés, másrészről a társadalmi fejlődés együtthatásának sikerére. A rendelkezésre álló intellektuális, pénzügyi és gyakorlati erőforrások összefogásával a jövőben is hatalmas erők mozgósíthatók az aktuális problémák és feladatok megoldására.

Kelt Brüsszelben 2012. május 23-án. az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Staffan NILSSON

(1) (COM(2011) 572 final).

(2) (COM(2010) 546): Az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezése: Innovatív Unió. Lásd még: IP/10/225. A lisszaboni stratégiához kapcsolódó 10 éves nyomonkövetési programot az Európai Tanács 2010 júniusában fogadta el. A cél az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés elérése, a nemzeti gazdaságok és az európai gazdaság jobb összehangolásával.

(3) COM(2010) 546 final. Lásd még: Az EGSZB véleménye, HL C 132., 2011.5.3., 39. o.

(4) A P2P-partnerségek példái: az ERA-NET és az ERA-NET Plus rendszerek, az EUMSZ 185. cikkében szereplő kezdeményezések és a közös programozás. A kutatási és innovációs PPP-k közé tartoznak például a közös technológiai kezdeményezések és a jövő internete.

(5) Lásd a 2011. szeptember 1-jei európai bizottsági személyzeti munkadokumentumot (SEC(2011)1028 final).

(6) COM(2010) 546 final, 2010. október 6.

(7) COM(2011) 572 final, 2011. szeptember 21.

(8) HL L 412., 2006.12.30., 1. o. és HL C 65., 2006.3.17., 9. o.

(9) HL L 310., 2006.11.9., 15. o. és HL C 65., 2006.3.17., 22. o.

(10) COM(2000) 6 final és HL C 204., 2000.7.18., 70. o.

(11) Lásd a 6. lábjegyzetet.

(12) Lásd a 2011. szeptember 1-jei európai bizottsági személyzeti munkadokumentumot (SEC(2011)1028 final).

(13) HL C 132., 2011.5.3., 22–25. o.

(14) SEC(2011) 1028 final.

(15) Lásd a 4. lábjegyzetet. A P2P partnerség fontos példája a több mint 600 millió eurós nagyságrendű AAL közös programozás. A PPP-k egyik konkrét példája az ARTEMIS közös technológiai kezdeményezés (beágyazott ikt-rendszerek).

(16) Lásd: IP/10/1288.

(17) Lásd: IP/10/581, MEMO/10/199 és MEMO/10/200.

(18) Lásd: http://www.jp-demographic.eu.

(19) Kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020), MEMO-11-435. Lásd még a „Horizont 2020”-ról szóló INT/614., INT/615., INT/616. és INT/631. számú előzetes véleménytervezeteket, előadó: Gerd Wolf.

(20) Lásd: http://europa.eu/ey2012.

(21) Lásd: http://www.who.int/ageing/age_friendly_cities.

(22) Lásd: http://www.un.org/disabilities/default.asp?id=150.

(23) Lásd: http://eit.europa.eu.

(24) Lásd: http://ipts.jrc.ec.europa.eu.

(25) Csak két példa: A neurodegeneratív betegségekre irányuló közös programozási kezdeményezés eredményeként Kanada az e területen követett kutatási menetrendjében az Európával való összehangolásra helyezte át a hangsúlyt, és immár partnere egy kiválósági központokkal kapcsolatos kísérleti intézkedésnek; India aktív érdeklődést mutat a vízre vonatkozó közös programozási kezdeményezésben való részvétel iránt.

(26) Lásd: IP/11/1059 és MEMO/11/623, 2011. szeptember 21.

(27) (COM (2010) 546 final). Lásd még: HL C 132., 2011.5.3., 39. o.

(28) „Horizont 2020”: Az idősödéssel kapcsolatos ütemterv (saját kezdeményezésű vélemény), Lásd e Hivatalos Lap 13 oldalát (CESE 1290/2012).