A javaslat az európai határőrizeti rendszerrel (Eurosur) kapcsolatos jogszabály megközelítéséhez hasonló megközelítést követve kiegészíti a meglévő jogi szabályozást oly módon, hogy konkrét és kötelező érvényű kötelezettségvállalások révén segíti az együttműködési szellem, az információcsere és az erőfeszítések koordinálásának fokozottabb érvényre jutását a tagállamok és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség között csakúgy, mint a nemzeti hatóságok és az uniós ügynökségek között. A javaslat alapját képezi a külső tengeri határok őrizetére vonatkozó szabályokat a Frontex által koordinált operatív együttműködés keretében megállapító 656/2014/EU rendelet is. A javaslat kitér a gyors határvédelmi intervenciók kidolgozására és megerősítésére is.

Ezzel a rendelettervezettel a Bizottság a felelősség és a szolidaritás fokozása révén elősegíti a határigazgatás eredményességének és megbízhatóságának javítását. A Bizottság e téren elmúlt néhány évben meghatározott politikája lehetővé tette, hogy a tagállamok erős külső határokat hozzanak létre és tartsanak fenn. Az integrált határigazgatás uniós szintű stratégiai végrehajtásának hiányában azonban tagállami eltérések mutatkoznak a még mindig nemzeti szinten lévő végrehajtás terén. Így – amint azt a Bizottság az európai migrációs stratégiában is jelzi – uniós határigazgatási normákat kell alkotni, amelyek az Unió külső határai igazgatásának valamennyi vonatkozására kiterjednek.

Ezen további hatáskörök biztosítása az Európai Határ- és Parti Őrség európai szintje számára elengedhetetlen annak érdekében, hogy a külső határok igazgatása terén jelentkező hiányosságok vagy a váratlan migrációs áramlások ne áshassák alá a schengeni térség megfelelő működését. A migrációs válsággal összefüggő kihívások csak a tagállamok koordinált fellépésével kezelhetők megfelelően. Az integrált határigazgatás az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség és a határigazgatásért felelős nemzeti hatóságok közös felelőssége – határellenőrzési feladataiknak megfelelő mértékben ideértve a parti őrségeket is –, és ezek együttesen alkotják az Európai Határ- és Parti Őrséget.

Az európai migrációs stratégia meghatározta, hogy át kell térni a külső határok közös igazgatására, megfelelve az EUMSZ 77. cikkében a külső határok integrált határigazgatási rendszerének fokozatos bevezetésére vonatkozóan megfogalmazott célnak. Az Unió helyzetét értékelő szeptemberi beszédében Jean-Claude Juncker elnök bejelentette, hogy a Bizottság egy teljes körűen működőképes Európai Határ- és Parti Őrség létrehozásával még az év vége előtt ambiciózus lépéseket tesz ezen a területen, amint azt utóbb a Bizottság 2016. évi munkaprogramjában is megerősítették.

2015 januárja és novembere között az illegális határátlépők becsült száma elérte a 1,5 milliót, így rendkívüli nyomás nehezedett az Európai Unió külső határaira. Az Európai Unió külső határait átlépő példátlan mértékű vegyes migrációs áramlások és az azokat követő másodlagos migrációs mozgások rávilágítottak, hogy a meglévő uniós és tagállami szintű struktúrák nem alkalmasak egy ilyen jelentős beáramlásból adódó kihívások kezelésére. Egy ilyen, belső határok nélküli térségben egy tagállam külső határain keresztül érkező irreguláris migráció a schengeni térség összes többi tagállamát is érinti. A jelentős másodlagos migrációs mozgások következményeként számos tagállam újból bevezette a határellenőrzést belső határainál. Ez jelentős nyomást gyakorolt a schengeni térség működésére és koherenciájára.

A külső határok integrált igazgatásának biztosításához szükséges egységesség csak rendelettel garantálható. Ezen túlmenően, tekintettel arra a tényre, hogy a Frontex – melynek új neve Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség – rendelettel jött létre, e javaslat esetében is ugyanez a jogi aktus megfelelő típusa.

E javaslat célja az integrált határigazgatás biztosítása az Európai Unió külső határainál a migráció eredményes kezelése és az Unión belüli magas szintű biztonság garantálása, valamint ugyanakkor a személyek Unión belüli szabad mozgásának megőrzése érdekében. Egy ilyen, belső határok nélküli térségben egy tagállam külső határain keresztül érkező irreguláris migráció a schengeni térség összes többi tagállamát is érinti. Egy belső határok nélküli térség csak akkor tartható fenn, ha a külső határok biztonsága és eredményes védelme garantált.

A 79. cikk (2) bekezdésének c) pontja felhatalmazza az Európai Parlamentet és a Tanácsot, hogy intézkedéseket fogadjon el az irreguláris bevándorlás és a jogellenes tartózkodás vonatkozásában, ideértve a jogellenesen tartózkodó személyek kitoloncolását és repatriálását is.

E jogalkotási javaslat alapját az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 77. cikke (2) bekezdésének b) és d) pontja, valamint 79. cikke (2) bekezdésének c) pontja képezi.

b)A belső biztonság összefüggésében: amint azt az európai biztonsági stratégia is hangsúlyozza, a határokon átnyúló bűnözés és terrorizmus megelőzéséhez elengedhetetlenül szükség van magas színvonalú közös határigazgatási normákra; ez a javaslat további segítséget nyújt a magas szintű belső biztonság eléréséhez azáltal, hogy lehetővé teszi, hogy az ügynökség a határokon átnyúló bűnözés és terrorizmus vonatkozásaival is foglalkozzon a kockázatelemzés keretében, azáltal, hogy engedélyezi, hogy az ügynökség feldolgozza a gyaníthatóan terrorcselekményekben részt vevő személyek személyes adatait, valamint azáltal, hogy biztosítja az ügynökség együttműködését más uniós ügynökségekkel és nemzetközi szervezetekkel a terrorizmus megelőzésének területén. A nemzeti és európai adatbázisokhoz való hozzáférés vonatkozásában a rendelettervezet előírja, hogy a tagállamok kötelesek hozzáférést biztosítani az európai határ- és partvédelmi csapatok tagjai számára az említett adatbázisokhoz. A Bizottság meg fogja vizsgálni annak lehetőségét, hogy az ügynökség hozzáférést kapjon az európai adatbázisokhoz – többek között a SIS-hez és az EURODAC-hoz –, és fontolóra fogja venni az adatbázisok alapját képező jogi aktusok módosítására vonatkozó javaslatok benyújtását.

3.KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL

E javaslat előkészítése során a Bizottság az Európai Tanácsban, a Miniszterek Tanácsában és az Európai Parlamentben zajló rendszeres, a határigazgatással és a migrációs válság kezelésével kapcsolatos egyeztetésekre támaszkodott. A Miniszterek Tanácsa a közelmúltban, 2015. október 8-i ülésének keretében egyeztetett a határigazgatás jövőjéről, különös tekintettel a Frontex megerősítésére. Ezt 2015. október 15-én az Európai Tanács ülése követte, amely a határigazgatás jövőjére vonatkozó iránymutatása keretében kérte az Európai Unió külső határainak megerősítését, többek között törekedve a külső határok integrált határigazgatási rendszerének létrehozására, valamint a Frontex megbízatásának megerősítése révén.

Mióta a Frontex 2005. május 1-jén megkezdte tevékenységét, mind európai, mind nemzeti szinten folyamatos megbeszéléseket folytattak az érintettekkel. Az ügynökség jelentéseivel összefüggésben az Európai Parlamentben és a Tanácsban is rendszeres megbeszélések folynak. Az ügynökség folyamatosan jelentést tesz tevékenységeiről az igazgatótanács ülésein és az évente kiadott számos jelentés keretében. Más uniós ügynökségekkel is sor került rendszeres információcserére, különösen az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatallal, a Európai Unió Alapjogi Ügynökségével, az Europollal és az európai ombudsmannal. Számos megbeszélést tartottak a civil társadalom és a tudományos körök képviselőivel is.

A Bizottság 2014-ben tanulmányt készített az Unió külső határainak ellenőrzésére szolgáló európai határőrségrendszer létrehozásának megvalósíthatóságáról, melynek eredményeit figyelembe vették e javaslat elkészítése során.

A Bizottság ügyelt arra, hogy figyelembe vegye az érintettek véleményét is, és ennek érdekében gondosan megvizsgálta a Frontex külső értékelésének eredményeit. Ezt a 2007/2004/EU rendelet 33. cikkén alapuló külső értékelést 2014 júliusa és 2015 júniusa között végezték, és a 2008. július és 2014. július közötti időszakot fedi le. A Frontex igazgatótanácsa 2015. szeptember 10-én tartott megbeszélést a végső jelentésről, és ajánlásokat adott ki a Frontexet megalapító rendelet esetleges módosítására vonatkozóan. Ez a javaslat tükrözi az igazgatótanács 2015. október 28-i határozatával hozott ajánlások nagy részét.

A Bizottság az ügynökség panaszkezelési mechanizmusának kidolgozása során a fentieken kívül figyelembe vette az Európai Parlament jelentését az európai ombudsman hivatalból indított OI/5/2012/BEH-MHZ számú, Frontexre vonatkozó vizsgálatáról szóló különjelentéséről.

•Alapvető jogok

Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és betartja az Európai Unió Alapjogi Chartájában, különösen annak 18. és 19. cikkében elismert elveket.

E rendelet őrködik az alapvető jogok érvényesülése felett, mivel kimondja, hogy az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek rendelkeznie kell alapjogi stratégiával, létrehoz egy alapjogi konzultatív fórumot, tágabb szerepet biztosít az alapjogi tisztviselőnek, valamint bevezet egy panaszkezelési mechanizmust, melynek révén bárki, aki úgy ítéli meg, hogy az ügynökség tevékenységének keretében megsértették alapvető jogait, valamint bármely közreműködő harmadik fél panaszt tehet az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnél.

Ezért a javaslat összhangban van az Európai Unióról szóló Szerződés 2. és 6. cikkével, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájával.

4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

A meglévő Frontexből létrehozandó Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökséget a külső határok tagállamokkal együtt végzett igazgatásával bízzák meg. A Frontexnek – új nevén Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek – nyújtott támogatás már szerepel az uniós költségvetésben.

Annak érdekében, hogy választ találhasson a migrációs válságra, 2015-ben megerősítették az ügynökség 2015-ös és 2016-os költségvetését, ennek keretében többek között háromszorosára növelték a Poszeidón és Tritón közös műveletek pénzügyi forrásait és kiterjesztették az ügynökség támogató tevékenységét a tagállamokra a visszatérés és az uniós fogadóállomások létrehozásához szükséges erőforrások terén. A 2016-os évre vonatkozó uniós támogatás költségvetési hatóság által elfogadott végleges összege 238 686 000 EUR.

Mivel az ügynökségnek továbbra is változatlan intenzitású munkát kell folytatnia a külső határok igazgatása területén, ideértve a visszatéréssel összefüggő kutató-mentő tevékenységet is, a jövőben a 2016-os támogatási szintnek kell képeznie az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség éves költségvetésének alapját.

Ahhoz azonban, hogy az ügynökség megfelelően el tudja látni e javaslatban foglalt új feladatait, 2017-ben legalább 31,5 millió EUR-val növelni kell az ügynökség uniós költségvetését a 2016-os összeghez képest, valamint 2020-ig további 602 – 329 létszámtervi és 273 külső személyzeti – álláshelyet kell létesíteni a megfelelő pénzügyi erőforrások biztosítása mellett.

5.EGYÉB ELEMEK

•Nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek számos feladatot kell ellátnia a tevékenységeivel kapcsolatos jelentéstételre és munkájának nyomon követésére vonatkozóan. Ezek közül a legfontosabb, hogy az ügynökségnek konszolidált éves tevékenységi jelentést kell összeállítania, amelynek magában kell foglalnia a közös műveletek és a gyors határvédelmi intervenciók értékelését. A Bizottságnak iránymutatásainak megfelelően háromévente értékelést kell végeznie az ügynökség valamennyi tevékenységének hatására, eredményességére és hatékonyságára vonatkozóan. Bizottság köteles továbbítani az értékelés során tett megállapításokat az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az ügynökség igazgatótanácsának. Ezeket a megállapításokat nyilvánosságra kell hozni. Az Európai Parlament vagy a Tanács továbbá felkérheti az ügynökség ügyvezető igazgatóját, hogy tegyen jelentést az említett intézmények előtt feladatainak elvégzéséről.

•A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

Ez a javaslat meghatározza az európai integrált határigazgatás általános elveit azzal a céllal, hogy eredményesen kezelhető legyen a migráció, garantálható legyen az Unión belüli magas szintű belső biztonság, és ugyanakkor megőrizhető legyen a személyek Unión belüli szabad mozgása.