HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 235/16

Módosítás iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján

(2015/C 235/06)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a módosítás iránti kérelem elleni felszólalásra.

A HAGYOMÁNYOS KÜLÖNLEGES TERMÉKEKRE VONATKOZÓ TERMÉKLEÍRÁS NEM KISEBB JELENTŐSÉGŰ MÓDOSÍTÁSÁNAK JÓVÁHAGYÁSÁRA IRÁNYULÓ KÉRELEM

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének első albekezdése szerinti módosítás jóváhagyására irányuló kérelem

„PREKMURSKA GIBANICA”

EU-szám: SI-TSG-0107-01313 – 19.02.2015

1. Kérelmező csoportosulás és jogos érdek

A csoportosulás neve : Društvo za promocijo in zaščito prekmurskih dobrot Cím : Ulica Štefana Kovača 40 9000 Murska Sobota SZLOVÉNIA Tel. : +386 25261435 E-mail cím : dpzpd@siol.net

A módosítási kérelmet az a termelői csoport nyújtja be, amelyik a „Prekmurska gibanica” bejegyzését is kérelmezte.

2. Tagállam vagy harmadik ország

Szlovénia

3. A termékleírás módosítással (módosításokkal) érintett rovatai

— ☐ A termék elnevezése — ☒ A termék leírása — ☒ Az előállítás módja — ☒ Egyéb: A különleges tulajdonság ellenőrzésére vonatkozó minimumkövetelmények és eljárások

4. A módosítás(ok) típusa

— ☒ Bejegyzett HKT termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekintendő módosítása.

5. Módosítás(ok)

5.1. A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

Az egyértelműség érdekében az első bekezdés most rögzíti, hogy a legfelső töltelékrétegre két réteg leveles tészta kerül, és hogy az utolsó előtti rétegnél zsíros vagy tejszínes öntetet, az utolsó rétegnél pedig zsíros öntetet, illetve a zsíros és a tejszínes öntetek keverékét használják a bevonáshoz. Az említett hozzávalók, vagyis a tejföl vagy tejszín és a tojássárgája valójában a tejszínes öntet hozzávalóit jelentik, ezért a rájuk való hivatkozást el kell hagyni és az „illetve a tejszínes és a zsíros öntetek keverékét” kiegészítést kell alkalmazni.

A gibanica kerek vagy szögletes sütőformában való készítésére vonatkozó hivatkozást el kell hagyni, mert az a harmadik bekezdésben megismétlődik.

„A fizikai tulajdonságok leírása” részt tartalmazó második bekezdést el kell hagyni, mert a szóban forgó szöveg már szerepel a harmadik bekezdésben.

A harmadik bekezdésből el kell hagyni azt a szövegrészt, amely leírja, hogy amennyiben a „Prekmurska gibanica” kerek sütőformában készül, akkor háromszög alakú cikkekre, ha pedig négyszögletes formában, akkor négyszögletes szeletekre kell felvágni. A „Prekmurska gibanica” a sütőforma alakjától (kerek vagy négyszögletes) függetlenül háromszög vagy négyszögletes alakú szeletekre is felvágható.

A bekezdés utolsó előtti mondatának módosításával kell biztosítani a helyes értelmezést: a lényeg nem az, hogy minden töltelékréteg egyforma vastag legyen, hanem az, hogy az egyforma töltelékek (pl. mákos) mindkét rétege azonos vastagú legyen; ugyanez vonatkozik az alma-, túró- és diótöltelékre is.

5.2. Az előállítási mód leírása

A „Prekmurska gibanica” elkészítésének érthetőbbé tétele érdekében az egyes előállítási szakaszokra vonatkozó szövegrészek új rovatokkal egészülnek ki (a töltelékek és öntetek elkészítése, a sütemény összeállítása, sütés, szeletelés és fagyasztás).

Az első mondatban rögzítésre kerül annak a sütőformának a mérete, amelyre a hozzávalók mennyisége vonatkozik (30–35 cm méretű kerek sütőforma), és a gyártók az általuk használt sütőformák méretéhez igazítják a receptet.

A következetes szóhasználat érdekében a sütőmodell helyett a sütőforma szlovén megfelelőjét (pekač) kell alkalmazni minden esetben.

Az omlós tészta és a leveles tészta recepteket, valamint a tészták elkészítésének leírásait el kell hagyni, mivel ezek szabványos receptek és folyamatok szerint készített alaptészták.

A fagyasztott tészta használatára vonatkozó tiltást el kell hagyni. Kiderült, hogy megfelelő kiolvasztás esetén a fagyasztott tészta megtartja a frissen készített tészta minden tulajdonságát, és nem módosulnak a „Prekmurska gibanica” érzékszervi jellemzői. A fagyasztott tészta használata nincs jelentős hatással a termék aromájára, textúrájára és összbenyomására.

Mivel használata nem kötelező, így a vaníliás cukrot el kell hagyni a különböző töltelékek hozzávalói közül.

A túrótöltelékhez csak szükség esetén kell sót használni, mivel a túró már eleve tartalmazhat elegendő sót.

Az almatöltelék esetében az egyértelműség érdekében pontosításra került, hogy az almát le kell reszelni. A sóra történő utalást el kell hagyni, mivel kiderült, hogy az almatöltelék készítésekor a gyakorlatban nem használnak sót.

A tejszínes öntet kapcsán meghatározásra került, hogy tejfölt és/vagy tejszínt lehet használni, mivel a piacon olyan egyéb krémtípusok is találhatók, amelyek alkalmatlanok erre a célra.

A kristálycukor azért szerepel továbbra is a hozzávalók között, hogy ebben az első részben valamennyi hozzávaló szerepeljen; felhasználását a termékleírás tartalmazza.

Az is pontosításra került, hogy az egyes hozzávalók mennyisége eltérhet az előírástól (10 százalék), hogy figyelembe lehessen venni az egyes alapanyagok jellemzői közötti lehetséges eltéréseket (pl. az alma lehet édes vagy savanykás, lédús vagy kevésbé lédús, a túró lehet szárazabb vagy nedvesebb, a dió- és a máktölteléket pedig a többi töltelék arányaihoz kell igazítani).

Az almatöltelék hámozott vagy hámozatlan almából egyaránt készülhet. Nem számít hogyan reszelik le az almát: a lényeg az, hogy le legyen reszelve, ezért a „meghámozzák” és a „vékony csíkokra” szavakat el kell hagyni.

Azért került beszúrásra a „vagy” szó, mert a tejszínes öntet készülhet tejfölből és/vagy tejszínből vagy a kettő keverékéből.

A szövegértés megkönnyítése és a szóhasználat egységesítése érdekében kisebb korrekciók történtek a zsíros öntet elkészítése tekintetében: a „növény zsiradék” kifejezés helyébe „növényi olaj” lép, amely már szerepel a zsíros öntet hozzávalói között.

A „Prekmurska gibanica” összeállításának eljárása külön le volt írva kerek, illetve négyszögletes sütőformára vonatkozóan, mivel házi készítésű leveles tészta használatakor némileg eltérő volt az egyes rétegek egymásra helyezése. Mivel készen vett tészta szintén használható, a leírás is egyszerűbbé és mindkét sütőforma esetében egységessé vált. Emiatt el kell hagyni minden olyan leírást, amely a „Prekmurska gibanica” kerek vagy négyszögletes sütőformában való készítésére vonatkozik és ismétlődik.

A szövegértés megkönnyítése érdekében az omlós tészta „legfeljebb 5 mm-es” vastagságának meghatározása után be kell szúrni a „sütés után” szavakat, mivel az omlós tészta vastagságát a késztermékben kell mérni.

Az egyszerűsítés érdekében a „Prekmurska gibanica” egyes szeleteinek előírt tömegét mind az egyes gyártók, mind az ipari előállítók esetében harmonizálták, és ennek megfelelően az egyes szeletek minimális tömege „legalább 170 gramm”. Mivel az elkészült „Prekmurska gibanica” kristálycukorral való megszórása nem befolyásolja a termék végső jellemzőit, a szöveg kiegészül a „szórható meg” szavakkal.

A „Prekmurska gibanica” sütés előtt vagy után is lefagyasztható, így a leírásban most már szerepel a „Prekmurska gibanica” sütés utáni lefagyasztásának lehetősége. Ugyanaz a termék nem fagyasztható le kétszer. Mivel a „Prekmurska gibanica” elkészítéséhez fagyasztott tészta is használható, a kiegészítés szerint ilyen fagyasztott tészta használata esetén a gibanicát meg kell sütni és „nyers” állapotban nem szabad lefagyasztani, jóllehet sütés után lefagyasztható, amennyiben szükséges.

5.3. A különleges tulajdonság ellenőrzésére vonatkozó minimumkövetelmények és eljárások

Ez a pont csupán a szövegértés megkönnyítése érdekében módosul: az első francia bekezdés kiegészül az „és be kell tartani az előírt technológiai folyamatot” szöveggel, míg a második francia bekezdést el kell hagyni.

A jobb érthetőség kedvéért a jelenlegi harmadik bekezdést annak feltüntetésével kell módosítani, hogy a töltelékek egyenletes vastagságára való utalás csak az adott töltelék mindkét rétegének (tehát nem az összes töltelék) egyenletes vastagságát jelenti. Az „illat, aroma, textúra és összbenyomás” szavakat el kell hagyni, mivel ezek értékelése az érzékszervi vizsgálat részeként történik.

A harmadik bekezdésben az EN 45011 európai szabványnak való megfelelésre vonatkozó szöveget el kell hagyni, mert ez már szerepel a szabályozásban.

A HAGYOMÁNYOS KÜLÖNLEGES TERMÉK TERMÉKLEÍRÁSA

„PREKMURSKA GIBANICA”

EU-szám: SI-TSG-0107-01313 – 19.2.2015

„Szlovénia”

1. Bejegyzendő elnevezés

„Prekmurska gibanica”

2. A termék típusa

2.24. osztály: kenyér, édes tészták, torták, cukrászsütemények, kekszek és egyéb sütőipari termékek

3. A bejegyzés indokolása

3.1. A termék:

— ☒ az adott termékre vagy élelmiszerre jellemző hagyományos előállítási vagy feldolgozási módszerrel vagy hagyományos összetétellel készül; — ☐ a hagyományosan használt nyersanyagokból vagy összetevőkből készül.

A „Prekmurska gibanica” kétféle tésztából és négyféle töltelékkel készül, amelyek mindegyike két rétegben kerül a süteménybe, jellegzetes, sajátos megjelenést és egyedi ízt kölcsönözve neki. A „Prekmurska gibanica” elnevezés ezért önmagában különleges, és egyben különleges tulajdonságot fejez ki.

3.2. Az elnevezés:

— ☒ az adott termék leírására hagyományosan használt elnevezés; — ☐ jelzi a termék hagyományos jellegét vagy sajátosságát.

A szlovén nyelv etimológiai szótára szerint a gibanica egyfajta, Szlovénia keleti részén készített potica-(sütemény-)fajta. A szó a „gibâničnik, gibâničnjak” (süteményes kosár) vagy a „gibâničar” (pék) szóból ered. Az első írásos feljegyzések a 18. századból származnak, amikor Pohlin „gebanza” néven tesz róla említést. Maga a szó a „gybati” szóból vezethető le, mivel a gibanica nevét a hajtogatott tésztáról („gyüba”) kapta.

4. Leírás

4.1. Az 1. pontban szereplő elnevezést viselő termék leírása, beleértve főbb fizikai, kémiai, mikrobiológiai és érzékszervi jellemzőit, alátámasztva a termék sajátos jellegét (e rendelet 7. cikkének (2) bekezdése)

A „Prekmurska gibanica” kétféle tésztából (alul omlós tésztából, a töltelékrétegek között pedig leveles vagy rétestésztából) készített sütemény, amelybe négyféle tölteléket (mákot, túrót, diót és almát) töltenek rétegezve, pontosan megszabott sorrendben, minden töltelékréteg közé egy-egy levelestészta-lapot helyezve. Ezt a töltelékrétegezést azonos sorrendben meg kell ismételni úgy, hogy a gibanica mindegyik töltelékből két-két réteget tartalmazzon. A legfelső töltelékrétegre két réteg leveles tészta kerül; az utolsó előtti rétegnél zsíros vagy tejszínes öntetet, az utolsó rétegnél pedig zsíros öntetet, illetve a zsíros és a tejszínes öntetek keverékét használják a bevonáshoz.

Külső jellemzők: A „Prekmurska gibanica” kerek vagy szögletes sütőformában is süthető. A „Prekmurska gibanica” és a „Prekmurska gibanica” egy szelete 5–7 cm magas. A szeletek háromszög vagy négyszög alakúak lehetnek. A szeletnek kellőképpen átsütöttnek kell lennie, a tölteléknek nem szabad kifolynia, felületének simának, enyhén hullámosnak és töredezettségtől mentesnek kell lennie. Az egyes töltelékrétegeket levelestészta-rétegekkel megfelelően el kell választani. Minden töltelék egyedi, jellemző színű (a túró krémfehér, a dió és az alma aranybarna, a mák pedig fényes fekete színű). A legfelső levelestészta-réteg nem válhat el a felső töltelékrétegtől. Ezért a „Prekmurska gibanica” szelete nyolc töltelékrétegből áll, amelyek pontosan megszabott sorrendben követik egymást (mák, túró, dió, alma). Az adott típusú töltelékrétegek egyforma vastagságúak.

Zamat: a terméknek jellegzetes, intenzív zamata és illata van a friss mák, az édes túró, a finom dió és az enyhén savanykás alma ízét ötvözve. A „Prekmurska gibanica” terméknek lédúsnak, nem túl zsírosnak és optimális mértékben édesnek kell lennie.

Textúra: a szelet textúrája lágy, gyenge, finom, sima és könnyű. A textúrának a különféle hozzávalók tekintetében kiegyensúlyozottnak kell lennie.

4.2. Az 1. pontban szereplő elnevezést viselő termék termelők által betartandó előállítási módjának leírása, beleértve adott esetben a felhasznált nyersanyagok vagy az összetevők jellegét és tulajdonságait, valamint a termék elkészítésének módját (e rendelet 7. cikkének (2) bekezdése)

Egy 30–35 cm-es kerek sütőforma esetén a szükséges hozzávalók a következők:

Tészta: — omlós tészta, — leveles tészta:

Töltelékek: — mák: 30 dkg darált mák, 10 dkg kristálycukor, — túró: 1,2 kg zsíros túró, 10 dkg kristálycukor, 2 tojás és, szükség esetén, egy csipet só, — dió: 30 dkg darált dió, 10 dkg kristálycukor, — alma: 1,5 kg reszelt alma – enyhén savanykás fajtákból, 12 dkg kristálycukor, fahéj. Kívánság szerint bármelyik töltelékhez vaníliás cukor is adható.

Öntetek: — tejszínes öntet (8 cl tejföl és/vagy tejszín, 3 tojás), és — zsíros öntet (25 g margarin, vaj, zsír vagy növényi olaj).

Kívánság szerint a megsütött „Prekmurska gibanica” kristálycukorral szórható meg.

Az egyes hozzávalók mennyisége legfeljebb 10 százalékkal térhet el a leírás szerinti mennyiségektől.

A „Prekmurska gibanica” készítési módja:

A töltelékek és az öntetek elkészítése

Máktöltelék: a máktöltelék finomra darált mákból készül. A kristálycukrot és (tetszőlegesen) a vaníliás cukrot a darált mákhoz adják, és mindezt alaposan összekeverik. A tölteléket két részre osztják.

Túrótöltelék: a tojásokat, a kristálycukrot, a vaníliás cukrot (tetszőleges) és, szükség esetén, egy csipet sót a túróhoz adják. Mindezt alaposan összekeverik, hogy a töltelék állaga sima és kenhető legyen. A tölteléket két részre osztják.

Diótöltelék: a diótöltelék alapja a finomra darált dió. A darált diót elkeverik a kristálycukorral és (tetszőlegesen) a vaníliás cukorral. A tölteléket két részre osztják.

Almatöltelék: az almát lereszelik, majd hozzáadják a kristálycukrot, a vaníliás cukrot (tetszőleges) és a fahéjat. Mindezt óvatosan összekeverik. Ha nagyon lédús almát használnak, akkor azt reszelés után egy ideig pihentetik. Majd a levét kinyomkodják, és csak ezután adják hozzá a többi hozzávalót. A tölteléket két részre osztják.

Tejszínes öntet: az egész tojásokat óvatosan felverik a tejföllel és/vagy tejszínnel. Az öntetet a „Prekmurska gibanica” egyes töltelékrétegeinek tetejére öntik. Nem azonos mennyiségű öntet kerül minden rétegre, így ügyelni kell a teljes mennyiség megfelelő elosztására. A legnagyobb mennyiségű tejszínes öntetet a „száraz” töltelékekhez (mák és dió) használják. Kevesebb öntet szükséges a túrótöltelékhez, a legkevesebbet pedig az almatöltelékhez használják (a nagyon lédús almához egyáltalán nem is szükséges öntet).

Zsíros öntet: a zsíros öntet készülhet olvasztott vajból vagy margarinból vagy zsírból, vagy növényi olajból. A tejszínes öntethez hasonlóan a „Prekmurska gibanica” minden rétegének tetejére öntenek a zsíros öntetből. A rétegenként használt öntet mennyisége azonos a tejszínes öntetével.

A „Prekmurska gibanica” összetétele

Az omlós tésztát a „Prekmurska gibanica” sütéséhez megfelelő (négyszögletes vagy kerek) formájúra nyújtják. Sütés után az omlós tészta legfeljebb 5 mm-es vastagságú lehet. Zsírral kikenik a sütőformát és belehelyezik a kinyújtott tésztát, majd villával több helyen megszurkálják. Ezután néhány percre előmelegített sütőbe teszik, amíg halványsárga színt kap (ez a lépés nem kötelező).

A leveles tésztát belehelyezik az előkészített, kizsírozott és az omlós tésztát már tartalmazó sütőformába. A sütőformába helyezett leveles tésztát megkenik a máktöltelék felével, majd leöntik a tejszínes és zsíros öntettel. Ezután egy újabb réteg leveles tésztát helyeznek a máktöltelék tetejére. Erre ráterítik a túrótöltelék felét, majd megfelelő mennyiségű tejszínes és zsíros öntetet öntenek rá. A harmadik réteg leveles tésztát a sütőformába fektetik, ráteszik a diótöltelék felét, majd ugyanolyan mennyiségű öntettel öntik le, mint a máktölteléket. Ekkor behelyezik a negyedik réteg leveles tésztát. Szükség esetén nagyon kis mennyiségű tejszínes és zsíros öntettel leöntik. Ezután újabb réteg leveles tészta következik, és ugyanebben a sorrendben megismétlik az egész eljárást, azaz a máktöltelék-réteget túró, dió és alma követi. Minden egyes töltelék közé egy-egy réteg leveles tészta kerül.

Amikor készen van a nyolc réteg töltelék és közöttük az egy-egy réteg leveles tészta, egy kilencedik réteg leveles tésztát helyeznek az utolsó töltelékre, leöntik tejszínes vagy zsíros öntettel, majd egy utolsó réteg leveles tésztával letakarják. A sütőformában levő legfelső réteg leveles tésztánál zsíros öntetet, illetve a zsíros és a tejszínes öntetek elegyét használják a bevonáshoz. A „Prekmurska gibanica”-t ekkor egy hosszú tűvel több helyen megszurkálják, egészen a sütőforma aljáig.

A „Prekmurska gibanica” sütése és felvágása

A (friss vagy fagyasztott) gibanicát sütőben egészen átsütik. A sütő hőmérséklete egy órán át 200 °C, majd egy újabb órán át 170–180 °C legyen. Ezen ajánlástól függetlenül a hőmérséklet és a sütési idő a sütő típusához igazítható. Ha a tésztát sütés előtt csak a zsíros öntettel vonták be, akkor a sütési idő végén a sütőből kivéve tejföllel vagy tejszínnel is meg kell kenni. A megsült gibanicát szobahőmérsékleten pár órán át hűlni kell hagyni.

A megsült gibanicát nem szabad forrón szeletelni. Felvágása háromszög vagy négyszög alakú szeletekre történik. Egy szelet megsült „Prekmurska gibanica” 5–7 cm magas és legalább 170 gramm tömegű legyen. Tálaláskor (kávézókban vagy éttermekben) a „Prekmurska gibanica” kisebb darabokra is vágható. A szeletek tetejére kristálycukor szórható.

A „Prekmurska gibanica” lefagyasztása

A „Prekmurska gibanica” az összeállítás („nyers” állapot) vagy sütés után rögtön lefagyasztható; ugyanaz a termék kétszer nem fagyasztható le.

Ha fagyasztott tésztából készül a „Prekmurska gibanica”, akkor az elkészítés után nem fagyasztható le („nyers” állapot), hanem meg kell sütni. Ha sütés után le kell fagyasztani, akkor ez megtehető, mivel a termék „hőkezelve” van.

4.3. A termék hagyományos jellegét alátámasztó főbb tényezők leírása (e rendelet 7. cikkének (2) bekezdése)

A „gibanica” szó a „gűba” (hajlat vagy ránc) szóból és a „gibati” (hajlítani) igéből származik. Számos történelmi forrás bizonyítja, hogy ez a süteményfajta régóta ismert Muravidéken (Prekmurje). A legrégebbi írásos forrás 1828-ból származik, amikor Jožef Košič pap-tanító a szlovák születésű Johann Csaplovics E. V. Jeszenova néprajzkutató kérésére dokumentumot állított össze egy muravidéki faluban száz évvel korábban leggyakrabban fogyasztott ételekről, különös figyelmet szentelve olyan ételeknek, mint a hajdinjača, a „Prekmurska gibanica”, a krapci és a vrtanki. Csaplovics ezt az esszét magyar és német nyelven tette közzé (A magyarországi Vendus-tótokról, Croaten und Wenden in Ungern). Ebben a dokumentumban Košič bemutatja a muravidéki lakodalmakban felszolgált ételeket is. A gibanica egyike az elmaradhatatlan lakodalmi fogásoknak. Az esszé azt is megállapítja, hogy a gibanica neve a réteges tésztából („gyüba”) ered, és 10–11 rétegből áll. A gibanicát háromszög alakú szeletekre vágták és az asztalon felhalmozták. A beszámoló megemlíti azt a legelső forrást is, amely arról tanúskodik, hogy Prekmurjéban szokás a gibanica elkészítése és kínálása.

A muravidéki lakosság étkezési szokásaival először Dr. Vilko Novak foglalkozott alaposan és módszeresen. 1947-ben megjelent, „Ljudska prehrana v Prekmurju” (Muravidék népi ételei) című etnográfiai tanulmányában a „Prekmurska gibanica” terméket tésztaételként említi, és elkészítését a következőképpen írja le: Elkészítésének leírása is szerepel benne: „A gibanica omlós tésztából, vaj vagy zsír felhasználásával készül. Az alsó réteget »talp«-nak nevezik, amire túrót, diót, mákot és szőlőt szórnak. Ezt a réteget vékony rétestésztával takarják le, erre újabb réteg kerül; minden rétegre tejszínt öntenek. A gibanica legfeljebb kilenc ilyen rétegből áll. Sütése a tepsija nevű kerek cseréptálban történik keresztelői, esküvői és búcsús lakomákra.” Ez a mű a mai napig útmutatásul szolgál az e téren folytatott kutatásokhoz.

A „Prekmurska gibanica” igen részletes receptjét Andreja Grum és Ivan Vozelj 1964-ben megjelent „Slovenske narodne jedi” (Szlovén nemzeti ételek) című művében találjuk meg. Ez a könyv két receptet is leír a „Prekmurska gibanica” készítéséhez, mindkettő tartalmazza az alábbi részt: „A »Prekmurska gibanica« kétféle tésztából készül. A legalsó, valamivel vastagabb réteg omlós tésztából készül. Ez az úgynevezett »podplat« (talp). Az erre helyezett többi tésztaréteg leveles tésztából készül. A legalsó réteg akkor is vastagabb, ha az egész gibanica ugyanolyan tésztából, vagyis leveles tésztából készül.”

A „Prekmurska gibanica” terméket még Muravidék legnagyobb írója, Miško Kranjec is megemlíti 1972-ből származó „Povest o dobrih ljudeh” (Mese a jó emberekről) című művében: „Meg kell adni, hogy az ünnep nem ünnep gibanica nélkül. Bár a szegények egy évben egyszer is alig engedhetik meg maguknak, annak a jele ez, hogy legalább egyszer minden évben mindenkinek kell, hogy legyen ünnepe. Eközben Anna kivette a gibanicát a sütőből és kirakta az asztalra; a tepsit ruhával fogta, nehogy megégesse magát. Joseph aláhelyezte azt a fa alátétet, amin rendszerint a vizeskancsó szokott állni. Közelről szemügyre vette a gibanicát. Ott feküdt előtte, gyönyörű színesen, sárgán és fehéren, itt-ott mákosan, gőzölgő forrón, tejszínnel leöntve, cukorral megszórva. Bólintott, és így szólt: – Ez jó. Még akkor is megenném, ha már a halálos ágyamon feküdnék, és tudnám, hogy már semmi jót nem tenne nekem. Sőt még a mennyben is sírnék utána, ha hátra kellene hagynom a világgal együtt.”

Az elmúlt tizenöt évben több olyan könyv is megjelent, amely leírja a „Prekmurska gibanica” terméket. A tésztát konyhaművészeti szempontból mutatja be Cilka Sukič „Jedi nekdanjih in sedanjih dni. Prekmurska, prleška in štajerska kuhinja” (Régi és mai ételek. Muravidék, Prlekija és Styria konyhája) (1997), Jože Zadravec „Značilnosti ljudske prehrane v Prekmurju” (Muravidék népi konyhájának jellegzetességei) (1998) és Branko Časar „Boug žegnjaj” (Áldott étel) (2000) című műve. Elkészítésének technológiáját és érzékszervi jellemzőinek értékelését Stanko Renčelj és Romana Karas írja le részletesen a „Prekmurska dobrote” (Muravidék ételkülönlegességei) (2001) című műben.

(1) HL L 343., 2012.12.14., 1. o.