P6_TA(2007)0212

A tudás átültetése a gyakorlatba: kibővített innovációs stratégia az EU számára

Az Európai Parlament 2007. május 24-i állásfoglalása "Az ismeretek átültetése a gyakorlatba: széles körű innovációs stratégia az Európai Unió számára" című közleményről (2006/2274(INI))

Az Európai Parlament,

- tekintettel a Bizottság "Az ismeretek átültetése a gyakorlatba: széles körű innovációs stratégia az EU számára" című közleményére (COM(2006)0502),

- tekintettel a Bizottság "Befektetés a kutatásba: európai cselekvési terv" című közleményére (COM(2003)0226),

- tekintettel a Bizottságnak a Közösség lisszaboni programjának végrehajtásáról szóló "Több kutatás és innováció - Beruházás a növekedés és a foglalkoztatás érdekében: közös megközelítés" című közleményére (COM(2005)0488) és a Bizottság vonatkozó munkadokumentumaira (SEC(2005)1253) és (SEC(2005)1289),

- tekintettel a 2005. október 27-i Hampton Court-i csúcstalálkozót követően felállított független szakértői csoportnak a K+F-ről és az innovációról szóló, "Az innovatív Európa megteremtése" című, 2006. január 20-i jelentésére ("Aho-jelentés"),

- tekintettel az Európai Tanács 2000. március 23-i és 24-i lisszaboni ülésének elnökségi következtetéseire, amelyek előirányozzák, hogy az Unió a világ legdinamikusabb és legversenyképesebb tudásalapú gazdaságává váljon, valamint az Európai Tanács 2005. március 22-i és 23-i és 2006. március 23-i és 24-i brüsszeli üléseinek elnökségi következtetéseire,

- tekintettel az EU Versenyképességi Tanácsának 2006. december 4-i 2769. ülésén elfogadott következtetésekre,

- tekintettel a Bizottságnak a tavaszi Európai Tanácsnak címzett, "Közös munkával a növekedésért és a munkahelyekért - A lisszaboni stratégia új kezdete" (COM(2005)0024) című közleményére,

- tekintettel a Bizottság "Közös cselekvések a növekedésért és a foglalkoztatásért: a Közösség lisszaboni programja" (COM(2005)0330) című közleményére,

- tekintettel a Bizottság "A Közösség lisszaboni programjának végrehajtása: A kis és középvállalkozások gazdasági növekedésének finanszírozása - Európai többletérték" (COM(2006)0349) című közleményére,

- tekintettel a tagállamok által elkészített nemzeti reformprogramokra (NRP), a tagállamok által a nemzeti reformprogramjaik végrehajtásáról 2006 őszén készített beszámolókra és a Bizottságnak az NRP-ket mérlegelő évértékelő jelentésére (COM(2006)0816),

- tekintettel a tagállamok és a Közösség gazdaságpolitikájára vonatkozó átfogó iránymutatásokról (2005- 2008) szóló, 2005. július 12-i 2005/601/EK tanácsi ajánlásra [1] és a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2005. július 12-i 2005/600/EK tanácsi határozatra [2], amelyek együttesen alkotják a "növekedésről és a foglalkoztatásról szóló integrált iránymutatásokat",

- tekintettel az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007-2013) szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK határozatára [3] (FP7),

- tekintettel az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007-2013) létrehozásáról szóló, 2006. október 24-i 1639/2006/EK határozatára [4],

- tekintettel az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az Európai Technológiai Intézet létrehozására irányuló javaslatára (COM(2006)0604),

- tekintettel a közösségi szabadalomról szóló tanácsi javaslatra (COM(2000)0412) és annak az Elnökség által felülvizsgált szövegére,

- tekintettel a kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatások közösségi keretrendszerére [5] és a Bizottság "Az adókedvezményeknek a kutatás és fejlesztés érdekében történő hatékonyabb felhasználásáról" szóló közleményére (COM(2006)0728),

- tekintettel a Bizottság "Európai versenyképességi jelentés 2006" című munkadokumentumára (SEC(2006)1467) és a Bizottság "Gazdasági reformok és versenyképesség: a 2006-os európai versenyképességi jelentés kulcsfontosságú üzenetei" című közleményére (COM(2006)0697),

- tekintettel a 2006-os európai innovációs eredménytáblára, amely egyértelműen rámutat, hogy e tárgyban az Egyesült Államok és Japán továbbra is vezető helyet tölt be,

- tekintettel az OECD "Kilátások a tudomány, a technológia és az ipar területén (2006)" című dokumentumára,

- tekintettel a Közösség lisszaboni programjának végrehajtására vonatkozó, "Több kutatás és innováció - Beruházás a növekedés és a foglalkoztatás érdekében: közös megközelítés" című 2006. július 5-i állásfoglalására [6],

- tekintettel "A jövőbeli szabadalmi politikáról Európában" című, 2006. október 12-i állásfoglalására [7],

- tekintettel a lisszaboni stratégiára vonatkozó 2006. tavaszi európai tanácsi üléssel kapcsolatos 2006. március 15-i állásfoglalására [8],

- tekintettel a szakértői csoport 2004. júliusában készített, "Az intézmények tökéletesítése, a tudományos technológiáknak a vállalkozások világába történő átültetése céljából" című jelentésére,

- tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság "Beruházás a tudásba és az innovációba" című saját kezdeményezésű véleményére (CESE 40/2007, INT/325),

- tekintettel az i2010 kezdeményezésre, különösen a Bizottság "i2010 eGovernment cselekvési terv - az elektronikus kormányzat létrehozásának felgyorsítása a társadalom egészének javára" című közleményére (COM(2006)0173),

- tekintettel a Bizottságnak az "Innováció a szolgáltatások területén" tárgyú 2006. novemberi munkadokumentumára,

- tekintettel az "A jövő regionális politikájának hozzájárulása az Európai Unió innovatív kapacitásainak megerősödéséhez" című 2007. május 10-i állásfoglalására [9],

- tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

- tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság, a Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A6-0159/2007),

A. tekintettel a lisszaboni stratégia megvalósulásának állapotára és ennek következményeként még szélesebb körű innovációs stratégia szükségességére a nemzetközi versenyben;

B. mivel az innováció útján megvalósított sokféleség az egyik olyan út, amelynek révén az EU megfelelhet a globalizáció kihívásainak;

C. mivel növelni kell mind a tudományos eredmények átadását - különösen a kis- és középvállalatok (KKV-k) számára -, mind pedig a kutatási eredmények elérhetőségét, különösen a szociális dimenzióval bíró innovációk tekintetében; és mivel az innovációs platformok földrajzi koncentrációját úgy kell kezelni, hogy kihasználhassák a különböző EU-régiókban feltárt szakértelmet és sokféleséget;

D. mivel az Európai Unió kutatóközpontjaiban nagy mennyiségű tudományos ismeretet halmozott fel, amelyeket nem aknáznak ki kellőképpen;

E. mivel az innováció támogatásának területén nincs versenyző környezet, és hiányoznak az átlátható és méltányos feltételek az innovatív tevékenységeket folytató valamennyi szereplő számára, ideértve a kis innovatív vállalkozásokat és a technológiai innovációs központokat is;

F. mivel az innováció ösztönzésének hagyományos megközelítése, amely a "technológia előmozdító hatását" ötvözi a "kereslet által vezérelt húzóhatással", önmagában nem elégséges, és ezzel egyidejűleg a kedvező piaci feltételek megteremtésére van szükség az innovációt előmozdító szabályozási környezet megteremtése érdekében;

G. mivel a jól működő belső piac, amelyet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [10] is támogat, kedvező innovációs környezetet teremt azzal, hogy fokozza a versenyt egy nagyobb és stabilabb gazdasági térségben, amely így jelentősebb befektetéseket vonz és ösztönzi a munkavállalók mobilitását;

H. mivel az egységes piacon továbbra is fennállnak azok az akadályok, amelyek nehezítik az áruk, a szolgáltatások és a munkaerő mobilitását, és ezáltal az európai vállalkozások számára nem biztosított a kutatásba és az innovációba történő befektetések kihasználásához szükséges méret;

I. mivel az innováció elsődleges célja az EU versenyképességének megerősítése és polgárai életminőségének javítása;

J. mivel a kiválóság elve, amely elsősorban a kiemelt prioritást élvező tudományos kutatás támogatása tekintetében alkalmazható, megakadályozza az egészséges versenyt az innováció támogatásának területén, és kizárja a kisebb szereplőket (innovatív vállalatok, technológiai és innovációs központok, kutatóközpontok) a támogatási programokból;

K. mivel az innováció lehetőséget biztosít a hagyományos ágazatok megtartására;

L. tekintettel az innováció szerepére a tagállami szociális modellek kidolgozásában;

M. mivel az innováció hozzájárulhat olyan társadalmi csoportok integrációjához, mint például a fogyatékkal élők;

N. mivel az áruk, szolgáltatások és folyamatok kihasználatlan innovációs lehetőségeket kínálnak az EU-ban;

O. tekintettel az innováció és a szerzői jogok terén a tudás-kezelés intézményes támogatásának jelentőségére;

P. tekintettel az innovációs politika finanszírozására és a közbeszerzések, valamint a köz- és magánszféra közötti partnerség növekvő jelentőségére;

Q. mivel a hagyományos tudáságazatokat érintő oktatás - ideértve az interdiszciplináris oktatást is - egyik feltétele az innovációnak, és az innovációnak az oktatási programok szerves részét kell képeznie a tanítás minden szintjén;

R. mivel az egész életen át tartó tanulás hozzájárulhat az innovációs ismeretek fejlődéséhez, és mivel az információs társadalom előmozdítása segíti a munkaerő-piaci marginalizáció elleni harcot;

S. mivel az európai minőségi szabványoknak és szabályoknak az új generációs termékek és szolgáltatások kifejlesztésének korai szakaszában történő bevezetése ösztönözheti az innovációt;

T. mivel a hetedik keretprogramnak előnyben kell részesítenie egy erős és kiterjedt, meghatározott és célzott feladatok köré épülő európai kutatási térség megteremtését;

U. mivel az innovációnak az OECD oslói kézikönyvében szereplő meghatározása tág értelmezést kapott, és az említett meghatározás a közösségi intézményekben használt nyelvezetben normává vált;

1. üdvözli a Bizottságnak a vezető piacokra vonatkozó új kezdeményezés beindítására irányuló javaslatát, melynek célja, hogy elősegítse az innovatív termékek és szolgáltatások bevezetését olyan területeken, ahol az EU világszinten vezető szerepet tölthet be; azon az állásponton van, hogy a vezető piacokra vonatkozó új kezdeményezést - amelynek különösen az új innovatív termékek és szolgáltatások előállítására és forgalomba hozatalára kell összpontosítania - különösen azokon a területeken kell megkezdeni, ahol potenciálisan nagy kereslet léphet fel, biztosítva mindeközben azt, hogy a kevésbé fejlett régiók nem maradnak le;

2. rámutat annak fontosságára, hogy az innováció támogatására kialakítandó politikák esetében az innovációt tágabb értelemben kell meghatározni, a szolgáltatási szektort - a turizmust is ideértve - és a nem technológiai innovációt - vagyis a marketing és a szervezeti felépítés területén végzett innovációt - is beleértve; teljes mértékben támogatja a 2006. december 4-i Versenyképességi Tanács következtetéseit, amelyben felhívták a Bizottságot, hogy dolgozzon ki politikai iránymutatásokat a szolgáltatásokkal kapcsolatos innovációra és a nem technológiai innovációra vonatkozóan, és felhívja a Bizottságot, hogy vonja be különösen a kisvállalkozásokat és a háziipari vállalkozásokat képviselő szervezeteket az ilyen tanácskozásokba;

3. megjegyzi, hogy bár a kis- és középvállalkozások, a klaszterek és a szervezetek, valamint a vállalkozások, egyetemek és kutatóközpontok közötti együttműködés kiemelt szerepet töltenek be az innovatív megoldások létrehozásában és megvalósításában, ideértve az alacsony és a közepes szintű technológiát igénylő szektorokat is, hiányzik azonban az átlátható feltételekkel rendelkező szisztematikus állami támogatás; üdvözli mindemellett a K+F és az innováció állami támogatásának új keretét, amely ismerteti a KKV-k innovációs tevékenységeinek támogatását szolgáló egyedi intézkedések listáját;

4. sürgeti a tagállamokat az európai vállalkozások és a bennük rejlő innovációs potenciál újjáélesztésére a bürokrácia csökkentése útján, ilyen módon javítva a szabályozás minőségét, ugyanakkor csökkentve az adminisztratív terheket; szilárd véleménye, hogy a jobb szabályozás, különösen a KKV-kra háruló szükségtelen szabályozási terhek mérséklése ösztönözni fogja a kedvező piaci feltételeket, és segíthet abban, hogy új, innovatív termékeket és szolgáltatásokat vezessenek be a vezető piacokra, és hogy ez a fogyasztói bizalmat is erősíteni fogja és ösztönözni fogja az olyan kezdeményezéseket, mint például a javasolt Eurostars program;

5. üdvözli a kis- és mikrovállalkozások számára szélesebb alapokon nyugvó innovációs stratégia elindítását, mivel ezek innovációs potenciálját, különösen az alacsony és középszintű technológia és a nem technológiai innováció tekintetében még nem ismerték el és használták ki eléggé; sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy a fent említett bizottsági közlemény nem terjed ki operatív intézkedésekre tett javaslatra az ilyen vállalkozások tekintetében; felhívja ezért a Bizottságot és a Tanácsot, hogy integrálják ezek sajátos jellemzőit és szükségleteit a széles körű innovációs stratégia tíz prioritásába, és sürgeti a Bizottságot, hogy képviseleti szervezeteikkel együtt nyújtson be a Tanács és a Parlament számára egyedi programot az innováció - a kifejezés tágabb értelmében - ilyen vállalkozásoknál történő fejlesztésére, függetlenül ezek tevékenységi körétől;

6. hangsúlyozza a tudomány, technológia és innováció fontosságát az oktatásban és a kultúrában; kiemeli az oktatási programokba olyan tevékenységek és kezdeményezések belefoglalásának szükségességét, amelyek célja a fiatalok érdeklődésének felkeltése a tudomány és az innováció iránt; azon a véleményen van, hogy növelni és javítani kell az élethosszig tartó tanulás keretében tartott kurzusok számát és minőségét, valamint ösztönözni kell az információs és kommunikációs technológiák (IKT-k) alkalmazását egy tudásalapú társadalom létrehozása érdekében, amely számára előnyös az európai innováció;

7. ajánlja, hogy a Bizottság és a tagállamok értékeljék egy valóban európai továbbképzési rendszer létrehozását, amellyel erősebb európai munkaerőpiac kiépítése válna lehetővé;

8. úgy véli, hogy EU-s, regionális és helyi szinten intézkedéseket kell tenni a tudományos, mérnöki és műszaki diplomával rendelkezők számának növelése érdekében, különösen az ilyen végzettségű nők tekintetében az elsődleges kutatásokban is, felhasználva különösen a hetedik keretprogramon belül a Munkaerő elnevezésű egyedi programot ösztöndíjak, elismerések és más ösztönzők útján, valamint innovációs vállalkozások alapítása érdekében a nők ösztönzését célzó tanácsadó programokon és egyéb támogatási formákon keresztül;

9. javasolja a fennálló felsőfokú képzési intézményekben az innovatív megoldások létrehozásához szükséges technológiai és tudományos infrastruktúra megteremtését annak érdekében, hogy a kutatási központok fejlődése biztosítva legyen; emlékeztet a kiváló minőségű fizikai és műszaki infrastruktúra finanszírozásának fontosságára a beruházások vonzásának és a munkaerő-mobilitás megkönnyítésének érdekében;

10. hangsúlyozza, hogy az innovációs folyamatokhoz megfelelő területi szerveződés szükséges, új modelleket kialakítva a vállalatok, kutatóközpontok és egyetemek közötti kapcsolatokhoz (pl. klaszterek, körzetek, platformok), és rámutat arra a pozitív hatásra, amelyet az innováció a szervezeti folyamatokra gyakorolhat; felhívja a tagállamokat, hogy a strukturális alapokat az innovációs fejlesztést - a megfelelő innovációs és szakismerettel rendelkező régiókban kialakítandó innovációs, inkubációs illetve kutatási és fejlesztési központok létrehozását - elősegítő technikai infrastruktúra kiépítésére vagy a meglevő infrastruktúra megerősítésére használják; úgy véli, hogy az EU-ban az ingyenes vagy alacsony költségű széles sávú hozzáférés az innovatív kapacitás létrehozásának előfeltétele, amely a tudásalapú vállalkozásokat segíti elő; üdvözli az egyetemek és más állami kutatási szervezetek és az ipar közötti tudástranszfer előmozdítása érdekében tett erőfeszítéseket;

11. felhívja a tagállamokat, hogy mérlegeljék olyan adóösztönzők végrehajtását, amelyek a vállalkozásokat a kutatásba, a fejlesztésbe és az innovációba történő beruházásokra ösztönzik, belefoglalva, amennyiben szükséges, a meglévő mechanizmusok és ösztönzők strukturális felülvizsgálatát;

12. felhívja a tagállamokat, hogy működjenek együtt a belső piac gyors kiteljesítése érdekében, illetve hogy politikai megállapodás szülessen az olyan területeken meghozandó jogalkotási és nem jogalkotási intézkedések tekintetében, ahol még mindig fennállnak olyan akadályok, amelyek gátolják az áruk, a szolgáltatások, a tőke és a munkaerő szabad mozgását, megfosztva ezáltal a vállalkozásokat innovációs beruházásaik előnyeinek kiaknázásától;

13. szükségesnek ítéli a belső piacon a termelési tényezők és az áruk szabad mozgása előtt álló akadályok csökkentését, mivel ez segíthet a kockázati tőkéhez való könnyebb hozzáférés biztosításában, egyúttal lehetővé téve a kutatók és a technológiailag innovatív áruk és szolgáltatások mobilitását, illetve a fejlettebb ismeretáramlást, amelyek mind hozzájárulnak egy valódi európai innovációs térség kialakulásához; véleménye szerint jobban fontolóra kell venni a szolgáltatási szektorra jellemző hasznos innovatív megoldásokat, és úgy véli, hogy az áruk, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgása, valamint a szabad letelepedés és a személyek, köztük a munkavállalók szabad mozgása előtt álló akadályok felszámolása ösztönözni fogja az innovációt;

14. tudomásul veszi az európai technológiai platformok (ETP) meglétének és az EUREKA-klaszterek az ilyen platformokba való bevonásának pozitív hatásait, és felhívja a tagállamokat az ilyen platformok támogatására, illetve újabb ETP-hálózatok létrehozásának ösztönzésére; szintén pozitívnak tekinti a köz- és magánszféra közötti partnerség formájában, az európai innováció, mint például a javasolt Eurostars programok számára kulcsfontosságú területeken megvalósuló közös európai technológiai kezdeményezésekről szóló előkészületeket;

15. felhívja a tagállamokat fontosság alapján azon területek meghatározására, amelyek megítélésük szerint az innováció szempontjából elsőbbséget élveznek mind az alkalmazott kutatás és a technológia, mind az olyan nem technológiai tevékenységek tekintetében, mint a gazdálkodáselmélet vagy a bürokratikus szervezet, valamint saját prioritásaik mellett az Európai Technológiai Platform által az innováció területén megállapított prioritások támogatására;

16. felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a legjobb gyakorlatok cseréjét és helytelen gyakorlatokból nyert tapasztalatok azonosítását és cseréjét, különösen annak érdekében, hogy előmozdítsa a magán- és a közszféra szakosodott partnerségein alapuló közös technológiai kezdeményezések hatékonyabb szabályozását, ami az EU kevésbé fejlett régióiban is ösztönözné az innováció fejlesztését;

17. felhívja a Bizottság és a tagállamok figyelmét arra a tényre, hogy amennyiben létrehoznák az Európai Technológiai Intézetet (EIT), annak szintén célként kell kitűznie a tudásintézmények és a vállalkozások közötti viszonyba történő befektetést az innovációra való összpontosításon keresztül; és a tudásháromszögön belül játszott koordinációs szerepe mellett az innovációs területeken a verseny növelésében is szerepet kell játszania; így jelentős mértékben hozzájárulhat ahhoz, hogy Európa innovációs potenciálja a gyakorlatban is megvalósuljon;

18. tudomásul veszi az Európai Kutatási Tanács létrehozását, és felszólít arra, hogy az innováció és a kiválasztott projektek gyakorlati végrehajtásának alkalmazási köre fontos feltétel kell, hogy legyen a kutatási projektek kiválasztásakor;

19. hangsúlyozza, hogy a lisszaboni stratégiában szereplő, a kutatás-fejlesztésre a GDP 3%-át előirányzó célkitűzésre csak minimumként tekint;

20. megérti, hogy a kutatás-fejlesztés terén fennálló bizonytalanság csökkenti a pénzügyi piacok befektetési hajlandóságát a kutatási-fejlesztési projektekbe; üdvözli a Bizottság kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmusra vonatkozó javaslatát, amelynek célja a nagy kockázatú kutatási-fejlesztési projektekbe való beruházás támogatása hitelekkel és garanciákkal;

21. tudomásul veszi a szükséges pénzügyi eszközöket bevezető innováció és versenyképesség elnevezésű programot, valamint a Bizottság "A kis- és középvállalkozások gazdasági növekedésének finanszírozása" című közleményét, amely konkrét rendelkezéseket tartalmaz a kockázati tőke növelésére;

22. hangsúlyozza, hogy a KKV-k, mikrovállalkozások és vállalkozók forrásokhoz való hozzáférése elsőrendű fontosságú a kutatás-fejlesztés növelése, az új technológiák fejlesztése és innovatív megoldások piacra jutása szempontjából; ezzel összefüggésben kiemeli mind a korai szakaszban történő finanszírozás, mind a megfelelően hosszú időkeretben történő finanszírozás szükségességét; rámutat azonban, hogy a jelenlegi kockázatitőke-rendszer nem felel meg a célcsoportnak, különösen a nem technológiai innováció tekintetében; felhívja ezért a tagállamokat, hogy vegyenek igénybe közfinanszírozást, ideértve a strukturális alapokat is, hogy megkezdjék a kockázatitőke-alapok létrehozását köz- és magánszféra közötti partnerségek formájában innovatív potenciállal és szilárd tudásalappal rendelkező régiókban és területeken; sürgeti továbbá a Bizottságot, az Európai Beruházási Bankot (EBB) és az Európai Beruházási Alapot (EBA), hogy megfelelő finanszírozási módokat határozzanak meg oly módon, hogy ezzel összhangba hozzák a kockázati tőkét, vagy szükség esetén innovatív pénzügyi eszközöket alakítanak ki;

23. felhívja a tagállamokat és a regionális és helyi közösségeket az innováció és versenyképesség elnevezésű program keretén belül a környezetbarát innovatív megoldások elfogadására, és felhívja a figyelmet a kisés középvállalkozások által a Jeremie programhoz hasonló módon KKV-k számára felhasználható pénzügyi támogatások lehetőségére; ösztönzi a Bizottságot, a tagállamokat és a regionális hatóságokat arra, hogy használják ki a pénzügyi támogatás megújuló forrásait, például az "innovációutalvány" rendszerét az innovációorientált kutatásra; ösztönzi a regionális szinten érintett feleket, hogy a strukturális alapok révén akár kísérleti, és ezért kockázatosabb vállalkozásokat is finanszírozzanak;

24. felhívja a helyi és a regionális szinten érintett feleket, hogy állapítsanak meg kedvezményes feltételeket annak érdekében, hogy az operatív programokban az innováció elősegítése kulcsszerepet kapjon, és hogy a strukturális alapok finanszírozásának jelentős részét a tudással, az innovációval és a továbbképzéssel kapcsolatos beruházásokra fordítsák, amelyek egyéb hasznok mellett munkahelyeket hoznak létre, előmozdítják a foglalkoztathatóságot, és ellensúlyozzák az "agyelszívást", valamint a népességcsökkenést; egyben felhívja a tagállamokat, hogy támogassák ezt az egyéni tehetségek fejlesztését szolgáló felsőoktatási intézményekbe való állami beruházásokkal;

25. arra kéri a Bizottságot, hogy olyan módon értékelje az elért eredményeket, a projektek és tevékenységek minőségét és pénzügyi vonatkozásait, hogy az idővel alkalmas legyen a jövőbeli tevékenység hatékonyságának biztosítására;

26. nézete szerint a belső piac által generált nagyobb mértékű verseny arra ösztönzi a vállalatokat, hogy fokozzák a kutatás és az innováció finanszírozását; felhívja a vállalatokat, hogy bevételük egy részét fordítsák kutatásra és technológiai fejlesztésre;

27. nézete szerint az ökoinnováció fontos szerepet játszik olyan területek fejlesztésében, mint az energiahatékonyság, a tiszta és biztonságos energiaellátás (többek között a megújuló energiaforrások és tiszta foszszilis energia is) fejlesztésében, valamint az EU versenyképes helyzetének javításában is; ezért azon a véleményen van, hogy az ökoinnovációnak nagyobb figyelmet kell kapnia az EU és nemzeti innovációs menetrendekben, és hogy az EU-nak a "top runner" megközelítést kell alkalmaznia;

28. rámutat, hogy a városközpontok jelentős szerepet játszhatnak egy-egy régió innovációs stratégiájának kidolgozásában, és adott esetben olyan ígéretes tervek kezdeményezésében, mint amilyen például a fűtésmodernizáció, illetve a kapcsolt energiatermelés lehetőségének kiaknázása, vagy egyéb, például a tudományos és technológiai parkok létrehozásával kapcsolatos kezdeményezések;

29. felhívja a figyelmet arra, hogy a kevésbé fejlett régiók számára nehézségekbe ütközik a magántőke megnyerése beruházási célokra, és felhívja a tagállamokat, valamint a helyi és a regionális szintű feleket, hogy nagyobb mértékben használják fel az EBB-től való kölcsönfelvételi lehetőségeket, és hogy az innovációs tevékenység területén támogassák és erősítsék az állami és magánszféra együttműködését, különös tekintettel a legjobb gyakorlatra és a közpénzek esetében az ár-érték arányra;

30. hangsúlyozza a vállalkozások mint az innováció fő hajtóerői szerepe megerősítésének szükségességét ahelyett, hogy ezek egyszerűen csak az innovatív folyamatok és mechanizmusok kedvezményezettjei lennének;

31. tudomásul veszi az "Európa INNOVA" kezdeményezést, amely dinamikusabb megközelítést alkalmaz a szolgáltatási ágazat innovációs vállalkozásainak létrehozása és fenntartása vonatkozásában;

32. felhívja a Bizottságot az Euro Infó- és az Innovációközvetítő Központok megreformált hálózatainak ösztönzésére, azzal a céllal, hogy regionális szinten az innovációs folyamatban érintett összes szereplő, különösen az egyéni innovátorok és a kis innovatív vállalatok számára komplex szolgáltatásokat nyújtsanak; ösztönzi az ágazati és közvetítő szervezeteket is - például a kereskedelmi kamarákat és más információs központokat -, hogy az említett Euro Info- és Innovációközvetítő Központokkal együttműködésben alakuljanak "egyablakos információs helyekké"; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy támogassa azt a szerepet, hogy a KKV-kat képviselő közvetítő szervezetek innovációfejlesztőként és tanácsadóként lépnek fel azáltal, hogy létrehozzák ezen tanácsadó mechanizmusok támogatását;

33. sürgeti a tagállamokat, hogy törekedjenek a továbbiakban is az európai tudományos és technológiai térség létrehozását gátló regionális egyenlőtlenségek csökkentésére;

34. úgy véli, hogy a közbeszerzések stratégiai szerepet töltenek be az innovatív termékek és szolgáltatások támogatásában, amennyiben ezek célja hatékonyabb és eredményesebb termékek létrehozása, illetve jobb költséghatékonyságot kínáló, racionálisan szervezett szolgáltatások nyújtása; felhívja a tagállamokat, valamint a regionális és helyi hatóságokat, hogy a valódi innovációt vegyék figyelembe a legjobb ajánlatok kiválasztásakor;

35. üdvözli, hogy a Bizottság iránymutatásokat kíván közzétenni az egységes szerkezetbe foglalt közbeszerzési jogi keret lehető leghatékonyabb kihasználásával kapcsolatban, amely nem csak a versenyt mozdítja elő, hanem rugalmasabbá is teszi a szabályokat, ezzel ösztönözve az innovatív megoldások és a kreativitás kibontakozását;

36. felhívja a Tanácsot és a Bizottságot a kutatás és az innováció gazdasági szempontjaihoz kapcsolódó jogi normák fejlesztésére annak érdekében, hogy megfelelőbb védelmet nyújtsanak az eljárások, technikák vagy felfedezések terjesztése során a nemzetközi nyitottság összefüggésében;

37. megállapítja, hogy a szolgáltatások terén az innováció jelentős szerepet játszik a gazdaságban, illetve hogy Európában a szolgáltatásokkal kapcsolatos szellemi tulajdonjogok védelmét gyakran az üzleti titkokra korlátozzák; véleménye szerint a kisvállalkozások számára nehézséget jelent és költséges a titoktartási megállapodásokról folytatott tárgyalás és azok érvényesítése, és hogy ez akadályozhatja a vállalati együttműködéseket és a finanszírozást;

38. hangsúlyozza, hogy az erőfeszítéseket arra kell összpontosítani, hogy elősegítsék a kutatási eredmények piacképes termékekbe való átültetését különösen a KKV-k számára (miközben ügyelni kell arra, hogy ne fojtsák el az alapkutatásokat), és úgy véli, hogy olyan, valamennyi helyi (állami és magán) szereplőre kiterjedő holisztikusabb megközelítésre van szükség, amely egyensúlyt teremt a kutatás és az üzleti szektor közötti szorosabb együttműködés, valamint a fogyasztók, a civil társadalom és a környezet érdekei között; üdvözli, hogy a Bizottság közleményt készül elfogadni az egyetemek és más állami kutatási szervezetek illetve az ipar közötti tudástranszfer előmozdítása érdekében;

39. kijelenti, hogy az indokolt és megbízható szerzői jogi védelemi és szabadalmi rendszerek alapvető elemei a tudásalapú gazdaságnak és társadalomnak; felhívja a Bizottságot és az EBA-t, hogy vizsgálja meg a kisvállalkozások szabadalmi bejelentéseihez nyújtandó, megfelelő pénzügyi támogatás lehetőségét;

40. felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve dolgozzon ki a szabadalmi jogok jogszabályi védelmét biztosító intézkedésekhez képest alternatív vagy kiegészítő intézkedéseket, amelyek védelmet biztosítanak a feltalálók és az új alkotási modellek számára a zsarolás és a jogsértés ellen;

41. üdvözli a Bizottság által a tudományos ismeretek terjesztésének előmozdítása céljából a nyílt hozzáférést illetően nemrég tett kezdeményezéseket;

42. felhívja a Bizottságot és a tagállamokat a szabadalmaztatásra vonatkozó előírásoknak az egyes ágazatok jellemző adottságai szerint történő alkalmazására;

43. felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az új közösségi szabadalom keretében készítsenek javaslatot az olyan kisebb jelentőségű és az "alvó" szabadalmak kizárására irányuló eljárásra;

44. felhívja a Bizottságot, hogy az európai szabványügyi szervezetekkel együttműködve fokozza az európai szabványosítás ütemét, illetve használja ki a már meglévő szabványokat;

45. meggyőződése, hogy az átjárhatóan működő európai szabványok gyorsabb létrehozása segítheti vezető piacok kialakulását a szolgáltatások és különösen a csúcstechnológia terén, illetve hozzájárulhat ezek világszinten történő alkalmazásához, amivel előnyhöz juttatja az európai vállalkozásokat más globális piaci szereplőkkel szemben;

46. felhívja a tagállamokat az európai szabványokra vonatkozóan a konszenzus keresésére, tekintve, hogy e téren a gyors döntés életbevágó az EU belső piacának megfelelő működéséhez, a határon átnyúló kereskedelemhez, illetve ebből következően a vállalatok kutatási és innovációs befektetéseinek megtérüléséhez;

47. felhívja a Bizottságot, hogy ösztönözze az európai normák elfogadása mellett azok alkalmazását is, különösen oly módon, hogy ezekről érthetően tájékoztatja KKV-ket; úgy véli, hogy a kézikönyveket és az eljárások leírásait az EU valamennyi hivatalos nyelvén rendelkezésre kell bocsátani;

48. üdvözli az Európai Unió és a világszintű szabályozási testületek együttműködését, és a szabványosítás révén a technológiai innovációk gyors és hatékony megjelenésére számít;

49. nézete szerint a szabványok globális elaprózódása nem kívánatos; ajánlja, hogy a Bizottság, a tagállamok és a különféle európai és nemzetközi szabványügyi testületek adott esetben fontolják meg egy olyan megközelítés lehetőségét az új szabványok kidolgozásában, amely elsőbbséget ad a nemzetköziségnek;

50. emlékeztet a nyílt szabványok Bizottság által elfogadott meghatározására, amely szerint i. a szabványt közhasznú szervezet fogadja el és tartja fenn, és a szabvány folyamatos fejlesztése az érdekelt felek számára elérhető, nyitott döntéshozatali eljárás alapján folyik; ii. a szabványt közzétették, és a szabvány leírását tartalmazó dokumentum ingyenesen vagy jelképes összegért hozzáférhető; iii. a szabvány (vagy annak részei) szellemi tulajdona - azaz a fellelhető szabadalmak - visszavonhatatlanul jogdíjmentesen állnak rendelkezésre;

51. egyetért a Bizottsággal, hogy a "klaszterpolitika" a tagállamok innovációs politikáinak lényeges eleme, és felhívja az érintetteket - különösen regionális és helyi szinten -, hogy oly módon támogassák a városközpontokban és vidéken található klaszetereket, valamint az innovációs és technológiai központokat, hogy a különböző régiók között egyensúly alakuljon ki; támogatja a tagállamokat, hogy országaikban segítsék elő "tudásrégiók" és "klaszterek" kialakítását illetve az egész Európát felölelő, határokon átnyúló együttműködés létrehozását, továbbá mozdítsák elő a harmadik országbeli szakértőkkel folytatott együttműködést; e tekintetben hangsúlyozza olyan kormányzati struktúrák kialakításának fontosságát, amelyek a klaszter különböző szereplői közötti együttműködést javítják, és kéri a klaszterek részvételét a határokon átnyúló tevékenységekben is, különösen az eurorégiók tapasztalataira építve, amelyek már létező határon átnyúló szerkezettel és társadalmi hálózattal rendelkeznek; úgy véli, hogy ezzel kapcsolatban konzultálni lehetne az EUREKA-klaszterek és az ernyőszervezetekkel, valamint be lehetne vonni őket;

52. tudomásul veszi a Régiók Bizottságának azon kezdeményezését, amely a régiók hálózatának a helyi közösségek interaktív platformja keretében történő létrehozására irányul, és amelynek célja a lisszaboni stratégia végrehajtása során szerzett tapasztalatok összevetése és cseréje;

53. felhívja a Bizottságot, hogy kísérje figyelemmel az innováció folyamatát a régiókban, és alakítson ki közös innovációmutatókat EU-szerte, amelyek megfelelőbb módon jelzik a tagállamok és a régiók innovációs kedvét;

54. sürgeti a tagállamokat, hogy tevékenyen javítsák a tudományos pályafutás megítélését, előmozdítva a meglévő ösztönzőket és díjakat, mint például a Descartes és az Arisztotelész illetve a fiatal tudósoknak odaítélhető díjakat, valamint teremtsenek vonzó körülményeket annak érdekében, hogy a legjobb és leginnovatívabb tudósokat megnyerjék Európa számára;

55. sürgeti a Bizottságot, a tagállamokat és a regionális hatóságokat a nemzeti és európai innovációs díjak létrehozására és népszerűsítésére;

56. úgy ítéli meg, hogy annak érdekében, hogy szélesebb körű nyilvános elfogadottságot biztosítsanak a kutatás eredményeként létrejövő áruknak és szolgáltatásoknak, megfelelő fogyasztóvédelmi eszközök szükségesek a bizalom és a biztonság szintjének növeléséhez;

57. hangsúlyozza, hogy az innováció az európai polgárok életminősége javításának eszköze, és nem önmagáért való cél; ennek megfelelően nézete szerint bár a piaci verseny, valamint az áruk és szolgáltatások liberalizálása hozzájárul e célkitűzés eléréséhez az innováció szempontjából, ezekhez - ha a közérdek ezt indokolja - nyomon követési és fogyasztóvédelmi rendelkezéseknek kell társulniuk;

58. szükségesnek tartja az innovációs intézkedések támogatásának javítását tájékoztató kampányok révén, és hangsúlyozza a befejezett projektekből szerzett információk megosztásának szükségességét; ugyanakkor javasolja, hogy a sikertelen projektekben alkalmazott helytelen eljárásokból vonják le a tanulságokat, illetve figyelmeztessék az EU többi régióját a hasonló hibákra;

59. felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat, a regionális és helyi hatóságokat, hogy biztosítsák az információs és kommunikációs technológia alapú munkához való egyetemes hozzáférést az e-oktatás és e-munkavégzés általános megkönnyítése érdekében;

60. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak.

[1] HL L 205., 2005.8.6., 28. o.

[2] HL L 205., 2005.8.6., 21. o.

[3] HL L 412., 2006.12.30., 1. o.

[4] HL L 310., 2006.11.9., 15. o.

[5] HL C 323., 2006.12.30., 1. o.

[6] Elfogadott szövegek, P6_TA(2006)0301.

[7] Elfogadott szövegek, P6_TA(2006)0416.

[8] HL C 291. E, 2006.11.30., 321. o.

[9] Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0184.

[10] HL L 376., 2006.12.27., 36. o.

--------------------------------------------------