I.tizenegy központi transzeurópai rendszer, amelyek kifejlesztése vagy korszerűsítése a Bizottság feladata (ezeknél gyakran szükséges a nemzeti rendszerek tagállami kifejlesztése vagy korszerűsítése is a rendszerfelépítéstől függően);

Az összegyűjtött adatokat össze is vetették a 2020-as adatokkal a lényegesebb változások észlelése érdekében. A felmérésben megkérdezett projektmenedzsereknek jelezniük kellett az elektronikus rendszereik tervezéséhez képest bekövetkező minden olyan késést, amely a tudomásukra jutott, valamint az ilyen késések okait és a hozott mérséklő intézkedéseket. A felmérésből származó adatok között egyaránt találhatók mennyiségiek (teljesített vagy elmulasztott határidők, mérföldkövek), valamint minőségiek (a fennálló kihívások, a várható kockázatok és a projektek hozzávetőleges összetettségének részletes ismertetése).

Ez a jelentés tartalmaz egy elemzést is, amely azokon a részletesebb információkon alapul, amelyeket a tagállamok a 2020 óta létező, az árutovábbítás és az export területén működő, alapvető decentralizált transzeurópai rendszerekkel foglalkozó „nemzeti koordinációs programok” keretében jelentettek.

Ez az éves jelentés a 2021. június 30-án elért eredmények áttekintését tartalmazza, beleértve a 2021 decemberéig várható előrehaladásra vonatkozó elképzelést is annak érdekében, hogy teljes képet kapjunk a 2021-ben elért eredményekről.

A másik kilenc projekt közül hat olyan transzeurópai rendszereket érint, amelyek közül hármat 2021-ben telepítettek először (lásd a 4.2.1. pontot), noha a projektek még nem fejeződtek be teljes egészükben. Hasonló a helyzet a nemzeti rendszerekhez kapcsolódó három projektnél, amelyek esetében néhány tagállam megkezdte a működtetést (lásd a 4.2.2. pontot), bár a projektek még nem fejeződtek be teljes egészükben (az összes tagállam részéről).

2021 végétől kezdve a Bizottság a tizenhét rendszerből nyolc sikeres korszerűsítéséről vagy telepítéséről számolhat be.

A projekt agilis fejlesztési megközelítést alkalmaz. A projekt a Vámkódex munkaprogramjában meghatározott tervek szerint halad előre. Amint az a múlt évi jelentésben is szerepel, a valamely rendszerösszetevőt nemzeti szinten telepíteni kívánó tagállamok arról számoltak be, hogy a projekt korai szakaszára tekintettel nehézséget okoz számukra annak előrejelzése, hogy a megvalósítás során tartani tudják-e a munkaprogramban foglalt ütemtervet.

3)Uniós Vámkódex – Az uniós státus igazolása – PoUS (új): a kereskedők által az áruik uniós státusának igazolása céljából kiadott összes bizonylat tárolását, kezelését és lekérdezését végzi. A projekt központi és nemzeti szinten is megvalósítható, azonban számos tagállam határozottan jelezte azt a szándékát, hogy a Bizottság által kifejlesztett központi rendszert kívánja használni. Az uniós státust igazoló, Vámkódex szerinti vámárumanifeszt és az európai tengeri közlekedésre vonatkozó egyablakos rendszer bevezetése közötti függésre tekintettel a projekt két szakaszban fog megvalósulni az ellentmondások elkerülése, valamint a kockázatok csökkentése érdekében.

Megkezdődött a 2. verzió kifejlesztése, amelynek alapjául az 1. verzió szolgál. A tagállamok a Bizottság által rendelkezésre bocsátott közös uniós előírások alapján jelenleg készítik el a nemzeti funkcionális és technikai specifikációkat. A Bizottság koordinációs üléseket kezdeményezett a 2. verzió zökkenőmentes fejlesztésének biztosítása érdekében, és felkérte a nemzeti vámigazgatási szerveket, hogy nyújtsák be a nemzeti belépési rendszerekre és az érintett gazdálkodók rendszereire vonatkozó információkat egyaránt tartalmazó nemzeti projektterveket.

Az első verzió az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság által valaha végrehajtott legnagyobb üzleti és informatikai projekt, amely a hét minden napján napi 24 órában biztosítja a gazdálkodók és a tagállamok hozzáférését, és az üzleti üzenetek legnagyobb részét csak pár másodperces válaszadási idővel dolgozza fel. Emellett ez az első alkalom, hogy az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság digitális tanúsítványokat használ a rendszerek közötti kommunikációhoz. ICS2 – Az 1. verzió részletes nyomon követési és üzleti statisztikákat is biztosít a tagállamok számára.

(3)A 3. verzió ezt kiterjeszti a tengeri, belvízi, közúti és vasúti forgalmon keresztül az EU-ba belépő valamennyi árura (beleértve az ilyen közlekedési eszközökkel szállított postai küldeményekben lévő árukat is). A 3. verzióval valamennyi közlekedési mód támogatott.

(1)Az 1. verzió az érintett gazdálkodók (postai szolgáltatók és légi fuvarozás keretében gyorspostai küldeményeket kézbesítő szereplők) minimális adatszolgáltatási kötelezettségére, azaz a belépési gyűjtő árunyilatkozat (ENS) berakodás előtt benyújtandó adatkészletére terjed ki. Ebben az első verzióban a vámhatóságok elsődleges célja a rögtönzött robbanóeszközök vagy gyújtószerkezetek („bomb-in-a-box”) légi rakományban és légipostai küldeményekben történő esetleges behozatalával kapcsolatos kockázatok értékelése, feltárása és csökkentése, mielőtt az árukat repülőgépre rakodnák be egy harmadik országban. A vámhatóságok így az ICS2-n keresztül kiegészítő védelmi szintet biztosítanak a rakományok és postai küldemények EU-ba történő szállítására vonatkozó hatályos polgári légiközlekedés-védelmi rendszerhez képest.

Előrehaladás: A transzeurópai AES 1. összetevője jelenleg jó úton halad, és az első sikeres tagállami telepítésre 2021 márciusában fog sor kerülni. A tagállamok új specifikációkat is jóváhagytak, amelyek a jövőbeli AES-műveletek minőségére, technikai támogatására, üzletmenet-folytonosságára, biztonságára és kapacitására vonatkoznak (szolgáltatáskezelés, szolgáltatási szintre vonatkozó megállapodás, feladatmeghatározás, válságkezelés, kapacitásterv, biztonsági terv). Ez egy fontos munka, amely a transzeurópai rendszerek megfelelő működésének és elérhetőségének alapjául szolgál. Az üzleti iránymutatás és az e-tanulási anyagok szintén előkészítés alatt állnak. Ezzel párhuzamosan a tagállamokkal a rendszer egészében végzett intenzív tesztelés megerősíti a specifikációk és a központi rendszer célnak való megfelelését és ellenálló képességét. Ez agilis módon tovább csökkenti az átállás technikai vonatkozásaival kapcsolatos kockázatokat.

Az NCTS 6. szakasza esetében a döntés-előkészítő tanulmány és a jövőképet ismertető dokumentum 2021 végéig ezzel párhuzamosan véglegesítésre kerül. Mivel a tagállamoknak több információra van szükségük ahhoz, hogy megalapozott döntést hozhassanak, technikai tanulmány is készült.

Előrehaladás: Az NCTS 5. szakaszához tartozó projekt jelenleg jó úton halad, és az első tagállam általi sikeres telepítésre 2021 márciusában kerül sor. A tagállamok új specifikációkat is jóváhagytak, amelyek az NCTS 5. szakaszához kapcsolódó jövőbeli műveletek minőségére, technikai támogatására, üzletmenet-folytonosságára, biztonságára és kapacitására vonatkoznak (szolgáltatáskezelés, szolgáltatási szintre vonatkozó megállapodás, feladatmeghatározás, válságkezelés, kapacitásterv, biztonsági terv). Ez egy fontos munka, amely a transzeurópai rendszerek megfelelő működésének és elérhetőségének alapjául szolgál. Ezzel párhuzamosan a tagállamokkal a rendszer egészében végzett intenzív tesztelés megerősíti a specifikációk és a központi rendszer célnak való megfelelését és ellenálló képességét. Ez agilis módon tovább csökkenti az átállás technikai vonatkozásaival kapcsolatos kockázatokat.

A CCI 2. szakaszára vonatkozó döntés-előkészítő tanulmányt 2019 októberében véglegesítették. 2020-ban a 2. szakaszra vonatkozó üzleti folyamatok és a funkcionális specifikációk kidolgozása is befejeződtek. Az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóságon belül számos műszaki dokumentumot hagytak jóvá annak előkészítéseként, hogy 2022. június 30-ig, még a telepítési időszak 2023 októberére történő megkezdésének tervezett időpontja előtt közzétegyék a technikai specifikációkat tartalmazó csomagot.

·Az érkezési értesítés (NA) végrehajtása esetében a következő tagállamok ütemezték be a működés megkezdésének a Vámkódex munkaprogramjában szereplő határidőnél későbbi időpontját: Belgium, Bulgária, Észtország, Spanyolország, Hollandia és Svédország (14. táblázat). Pontosabban e tagállamok közül három (Bulgária, Észtország és Spanyolország) jelentette, hogy az ICS2 2. verziójába (tervezett telepítési időpont: 2023. március 1.) integrálva fogják használni az NA-t. Belgium és Hollandia esetében a késés két hónapra korlátozódik. Németország és Írország mellett a táblázatban „nem alkalmazandó” jelölés szerepel, Dánia, Málta és Szlovákia nem adott meg tervezett időpontot.

A tagállamok szintén jelentős haladást értek el a feladatkörükbe tartozó fejlesztések terén. Amint azonban a 4.2.2. szakaszban is szerepel, néhány tagállam a jogszabályban előírt határidőkön túli késedelemről számolt be. A mellékelt bizottsági szolgálati munkadokumentum táblázatait, amelyekben a tagállamok által jelentett késedelmek megtekinthetők, az alábbiakban felsorolt projektek mindegyikére vonatkozóan ismertetjük.

Előrehaladás: Kilenc tagállam elkészítette az SP 1. összetevőjének, míg tizennégy tagállam a 2. összetevőjének technikai specifikációit. Fennállnak kölcsönös függések az AES rendszerrel és a nemzeti importrendszerek korszerűsítésével. Eddig a tagállamok nem számoltak be késésről, és az összes tagállam jól halad a 2022-es első határidő tekintetében.

3)Uniós Vámkódex – Különleges eljárások – SP (korszerűsítés): célja a különleges eljárások (vámraktározás, meghatározott célra történő felhasználás, ideiglenes behozatal, aktív és passzív feldolgozás) harmonizációja és megkönnyítése. A tagállamoknak végre kell hajtaniuk a különleges eljárásokra vonatkozóan az Uniós Vámkódexben előírt összes módosítást a nemzeti rendszereikben. Az SP első (kiviteli) összetevőjét a Vámkódex szerinti automatizált kiviteli rendszert (AES) megvalósító projekthez igazodóan és annak részeként vezetik be (a telepítés határideje 2025.), míg a második (behozatali) összetevő az Uniós Vámkódex – Nemzeti importrendszerek (NIS) projekt korszerűsítése keretében készül el (a telepítés határideje 2022).

·A vám elé állításról szóló értesítés (PN) végrehajtása esetében a következő tagállamok ütemezték be a működés megkezdésének a Vámkódex munkaprogramjában szereplő határidőnél későbbi időpontját: Belgium, Észtország, Hollandia és Svédország (15. táblázat). Belgium és Hollandia esetében a becsült késés két hónapra korlátozódik. Észtország és Svédország a nemzeti rendszer időben történő telepítését tervezi, de az összes gazdálkodó migrálása fokozatos lenne, és a 2022. december 31-i határidő után érne véget. Lengyelország, Románia és Szlovákia nem adott meg tervezett időpontot.

·Az átmeneti megőrzés (TS) végrehajtása esetében a következő tagállamok ütemezték be a működés megkezdésének a Vámkódex munkaprogramjában szereplő határidőnél későbbi időpontját: Belgium, Észtország és Hollandia (16. táblázat). Belgium és Hollandia negyedéves késésről számolt be; Észtország időben telepítené a rendszert, de az összes gazdálkodó migrálása fokozatos lenne, és a 2022. december 31-i határidő után érne véget. Dánia, Lengyelország, Románia és Szlovákia nem adott meg tervezett időpontot.

·A nemzeti importrendszerek korszerűsítésének végrehajtása esetében a következő tagállamok ütemezték be a működés megkezdésének a Vámkódex munkaprogramjában szereplő határidőnél későbbi időpontját: Belgium (néhány napos késés) és Málta (2 negyedéves késés) (18. táblázat). Dánia, Lengyelország, Románia és Szlovákia nem adott meg tervezett időpontot. Görögország és Litvánia továbbá arról számolt be, hogy még nem kezdték meg a technikai specifikációk kidolgozását, ami a 2022. december 31-i határidőre tekintettel az elért előrehaladás szempontjából is problematikus lehet.

·Az ICS2 2. verziójának végrehajtása esetében a következő tagállamok ütemeztek be a Vámkódex munkaprogramjában szereplő határidőnél későbbi telepítési időpontot: Málta (28. táblázat). Belgium, Görögország, Olaszország és Románia nem adott meg tervezett időpontot.

·A PoUS 1. szakaszának végrehajtása esetében a következő tagállamok ütemeztek be a Vámkódex munkaprogramjában szereplő határidőnél későbbi telepítési időpontot: Csehország és Magyarország (32. táblázat). Belgium, Dánia, Görögország, Olaszország, Litvánia, Málta és Lengyelország nem adott meg tervezett időpontot.

·A CCI 1. szakaszának végrehajtása esetében a következő tagállamok ütemeztek be a Vámkódex munkaprogramjában szereplő határidőnél későbbi telepítési és üzembe helyezési időpontot: Németország (36. táblázat). Ez a tervezett időpont a 2020. évi jelentésben meghatározotthoz képest későbbi. Németország jelezte, hogy a nemzeti importrendszer jelenlegi felépítése és infrastruktúrája nem kielégítő, és alapvető felújítást és korszerűsítést igényel ahhoz, hogy megfeleljen a Vámkódex CCI követelményeinek (lásd a bizottsági szolgálati munkadokumentum 4.7. szakaszát). Svédország nem adott meg tervezett időpontot.

·A CCI 2. szakaszának végrehajtása esetében a következő tagállamok ütemeztek be a Vámkódex munkaprogramjában szereplő határidőnél későbbi üzembe helyezési időpontot: Németország (37. táblázat). Németország e táblázatban szereplő tervezett telepítési időpontja egy hónappal későbbi a munkaprogramban meghatározott céldátumnál, és 2026. június 30-ig tartó migrálási időszakot biztosít. A 37. táblázatban szereplő adatok összegyűjtését követően azonban Németország jelezte, hogy a 2. szakaszt a Vámkódex munkaprogramjában meghatározott telepítési időszakon belül kívánja végrehajtani. Németország kifejtette, hogy ezt a projektet az ATLAS nemzeti informatikai rendszer (10.3. verzió) fő kiadásának keretében hajtják végre, amelyre vonatkozóan az előkészítő tevékenységek még nem kezdődtek meg. Belgium és Svédország nem adott meg tervezett időpontot.

·Az NCTS 5. szakasza és az AES 1. szakasza végrehajtásának tekintetében – miközben a tagállamok jól haladnak, és valamennyi tagállam megerősítette, hogy 2023. december 1-jéig elkészülnek – egyre több bizonyíték támasztja alá, hogy a késői kezdetek, a közbeszerzési nehézségek, a végrehajtási késedelmek, az elégtelen erőforrások, a Covid19 és a kereskedelmi átállás miatt több tagállam is jelentős nehézségekkel szembesülhet kötelezettségvállalásai teljesítése során.

A tagállamok együttesen az átállásra vonatkozó mérföldkövek 26 %-át érték el a 2020 végi 18 %-hoz képest, ami jól mutatja a jelentős előrehaladást. Ez azonban nem éri el a tervezett 36 %-ot. A tagállamok jelentős része nehézségekkel küzd a jogi kötelezettségek teljesítése terén. A tagállamok átállása 2020 vége óta már több mint egy negyedévvel eltolódott, és tovább csúszhat, mivel a tagállamok 40 %-a most vizsgálja felül nemzeti terveit, más tagállamok pedig jelentős nehézségekkel szembesülnek a szükséges források megszerzése terén. A Bizottság úgy véli, hogy a tagállamok terveinek fele komoly kockázatot jelent az AES 1. szakaszának és az NCTS 5. szakaszának szabályos és a 2023. december 1-jei határidőig történő telepítése tekintetében. Ez a helyzet veszélyeztetheti a határidő betartását, ha a tagállamok nem reagálnak dinamikus és erőteljes módon. Alapvető fontosságú, hogy valamennyi tagállam kellő időben és megfelelően készen álljon arra, hogy 2023. december 1-jén megkezdje a teljes körű működtetést.

·Az NCTS 6. szakaszának végrehajtása tekintetében a tagállamok aggodalmukat fejezték ki a tervezéssel kapcsolatban, mivel az NCTS 6. szakaszára és az ICS2 3. verziójára vonatkozó telepítési időpontoknak a MASP-C-ben és a Vámkódex munkaprogramjában mutatkozó eltérése végrehajtási nehézségeket okoz. A Bizottság megtette a probléma megoldásához szükséges intézkedéseket, miközben az időpontokat a Vámkódexben meghatározott határidőkön belül tartotta.

·A GUM 2. nemzeti összetevőjének végrehajtása tekintetében a legtöbb tagállam időben történő telepítést és üzembe helyezést tervez, Finnország és Franciaország kivételével (kb. 1 hónap késés) (25. táblázat). Mivel ez az egyik olyan rendszer, amelyet csak 2025-ig kell megvalósítani, és a jelentett késedelmek korlátozottak, még mindig van idő e kockázat kezelésére.

A tagállamok részéről évről évre továbbra is számos általános kockázat ismétlődik meg. A nehézségek folyamatos forrása a forráshiány, valamint a Vámkódexhez kapcsolódó projektek további integrálásának szükségessége. A tagállamok több mérséklő intézkedést is hoztak annak elkerülése érdekében, hogy a telepítés megkezdése késést szenvedjen. Megjegyzendő, hogy a tagállamoknál felmerülő kockázatot a Bizottság más külső tényezőkkel együttesen vizsgálta (lásd az e jelentést kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum 12., 13., 17., 34., 35. és 38. táblázatát). Ezenkívül a 2020-as éves eredményjelentésben a tagállamok már rámutattak a 2017. december 5-én elfogadott, e-kereskedelemre vonatkozó héacsomag által a vámrendszerekre vonatkozóan előírt kötelezettségek teljesítésének nehézségeire. Az új szabályok hat hónappal (2021. január 1-ről 2021. július 1-re) történő elhalasztásával a tagállamoknak több idejük maradt a nemzeti fejlesztésekre vonatkozó, jogszabályban meghatározott határidők betartására, bár néhány tagállam arról számolt be, hogy az e-kereskedelemre vonatkozó héacsomag járulékos hatást gyakorol a Vámkódex végrehajtására. Öt tagállam jelentette a Vámkódexszel kapcsolatos egyes tevékenységek újratervezésének, valamint a platformok bővítésének és az informatikai rendszerek támogatásának szükségességét.

Ami a Covid19-világjárvány okozta kihívásokat illeti, a Bizottság ismét arról számolt be, hogy saját tevékenységei tekintetében semmilyen hatás nem mutatható ki. A tagállamok arról számoltak be, hogy a nemzeti tervezésre, valamint a rendelkezésre álló belső és külső emberi erőforrásokra (informatikai vállalkozók, gazdálkodók) további nyomás nehezedett.

Összegzésként elmondható, hogy az Uniós Vámkódexhez kapcsolódó rendszerek kellő időben történő megvalósításával kapcsolatos fő kockázatok értékelése feltárta, hogy a kockázatok többnyire a tagállamok részéről állnak fenn, és az erőforrásbeli korlátokhoz, a projektek összetettségéhez, a projektek integrációs, beszerzési és szerződéses problémáihoz, valamint néhány külső tényezőhöz, például a Covid19-járványhoz kapcsolódnak. A Bizottság az alábbi 4.4. szakaszban leírtak szerint továbbra is támogatni fogja a tagállamokat annak elkerülése érdekében, hogy a kockázatok az elektronikus rendszerek késői telepítése formájában bekövetkezzenek.

4.4Mérséklő intézkedések

Az adatinstabilitás kockázatának csökkentése érdekében 2020-ban megkezdett mérséklő intézkedéseket követően a Bizottság 2020. december 7-én, illetve 2021. február 8-án elfogadta az Uniós Vámkódex felhatalmazáson alapuló jogi aktusának és az Uniós Vámkódex végrehajtási jogi aktusának szükséges módosításait, amelyeket 2021. február 23-án tettek közzé a Hivatalos Lapban, és amelyek 2021. március 15-én léptek hatályba. E módosításokkal stabilizálódtak a B. melléklet adatszolgáltatási követelményei az elektronikus rendszerekben való további végrehajtás érdekében. A lehetséges további javítások kezelése érdekében 2021 folyamán bevezetésre került a B. melléklet szerinti éves változáskezelési gyakorlat.

Az Uniós Vámkódex és a MASP-C időben történő informatikai végrehajtásának lehetővé tétele érdekében a Bizottság 2021-ben új keretszerződést vezetett be informatikai fejlesztési tevékenységeinek külső kiszervezésére, amely magában foglal egy innováción és agilitáson alapuló informatikai korszerűsítési pályát. Az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóságon belül folyamatban lévő informatikai korszerűsítési folyamat gyorsabb javításokat, párhuzamos munkát és kiegyensúlyozottabb munkaterhet tesz lehetővé azáltal, hogy kezelhető munkacsomagokra és iterációkra bontja őket. A mechanizmus, amely az összes érdekelt fél közötti fokozott együttműködésre szolgál már a projektek kezdetétől fogva, továbbra is javítani fogja az előkészítő tevékenységek minőségét, és elkerüli a döntéshozatali nehézségeket, valamint a későbbi szakaszokban felmerülő további követelményeket.

A Vámkódex munkaprogramjának végrehajtása terén elért előrehaladás nyomon követése tekintetében a Bizottság több eszközt is alkalmazott.

Először is, a többéves elektronikus vámügyi stratégiai terv (MASP-C) áttekintő eszközét továbbra is használják valamennyi folyamatban lévő projekt előrehaladásának nyomon követésére annak érdekében, hogy a Bizottság már korai szakaszban azonosíthassa a lehetséges késedelmeket. Az áttekintő eszköz a mérföldkövek teljesülését a MASP-C 2019 és a Vámkódex 2019. évi munkaprogramja alapján határozza meg. Az áttekintő eszközt negyedévente mutatják be a tagállamoknak (elektronikus vámrendszer koordinációs csoport) és a kereskedelmi szereplőknek (kereskedelmi kapcsolattartó csoport) tájékoztatási és irányítási célból.