Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az Ukrajnának nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról /* COM/2014/0182 final - 2014/0104 (NLE) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE · A javaslat okai és céljai Az ukrán gazdaság 2012 második fele óta recesszióban van, növekedést csak 2013 utolsó negyedévében tudott felmutatni, de a politikai és a biztonsági helyzet romlása következtében ez 2014 első két hónapjában gyorsan megfordult. Az ukrán kormány 2013-ban elvesztette a nemzetközi pénzügyi piacokhoz való hozzáférését, mivel azok bizalma a költségvetési és a folyó fizetési mérleg hiányának növekedése és az égetően szükséges reformok elmaradása miatt megrendült. Mivel a hatóságok nem kötelezték el magukat a reformok mellett, ez ellehetetlenítette az IMF-fel tervezett finanszírozási megállapodás megkötését. 2013 negyedik negyedévében és 2014 elején jelentős adósságtörlesztésre került sor, és a központi bank beavatkozott a dollárral szemben rögzített árfolyam védelme érdekében, aminek következtében a tartalékok február végére drámai mértékben, 15,5 milliárd USA-dollárra csökkentek, így Ukrajna fizetésimérleg-helyzete meggyengült és gyorsan romlik. A jelenlegi politikai válság súlyosan veszélyezteti Ukrajna amúgy is törékeny gazdasági és pénzügyi stabilitását. Oroszország tényszerűen megszakította azt a támogatást, amelynek nyújtására a tavaly decemberben elfogadott 15 milliárd USD összegű támogatási csomag keretében került volna sor, és bejelentették, hogy 2014 áprilisától a Gazprom nem biztosítja a kedvezményes gázárat, ami tovább fogja rontani a helyzetet. E körülmények között fennáll annak a komoly veszélye, hogy Ukrajna a közeljövőben fizetésképtelenné válik. Ugyanakkor a november vége óta zajló tömegtüntetések következtében a kormány februárban lemondott. Február 27-én az ukrán parlament (Verkhovna Rada) elismerte az új kormányt és az ország visszatért a 2004. évi alkotmányhoz. A változások ellenére Ukrajna nem tudta helyreállítani politikai stabilitását, mivel az Orosz Föderáció nemrég megsértette Ukrajna szuverenitását és területi integritását. Az új kormány nyilvánosan kötelezettséget vállalt arra, hogy a május 25-i elnökválasztás előtt jelentős és átfogó reformok végrehajtását kezdi meg. Bár a politikai helyzet pillanatnyilag ingatag, egyértelmű jelei vannak a gazdasági reform iránti elkötelezettségnek. Ennek fényében az ukrán hatóságok a jelenleg előkészületben levő reformprogram támogatásához pénzügyi segítséget kérnek a multilaterális és kétoldalú hitelezőktől és donoroktól, ami a tervek szerint csökkenti a gazdaság sebezhetőségét, megnöveli a nemzetközi tartalékokat és előmozdítja a gazdasági növekedést. Március elején az IMF szakértői látogatást tett Ukrajnában, és várhatóan fontos szerepet játszik az említett program előkészítése és a nemzetközi pénzügyi segítségnyújtás Ukrajna számára történő mobilizálása terén. A következő hetekben az IMF és Ukrajna várhatóan egyezségre jut a finanszírozási megállapodás keretében támogatandó gazdasági programról. Ukrajna külső finanszírozási szükséglete várhatóan meghaladja az IMF által biztosított finanszírozást. Ezzel összefüggésben az Európai Bizottság 2014. március 5-én bejelentette, hogy pénzügyi támogatási csomagot biztosít Ukrajna számára, amelyhez az EU állam- és kormányfői másnap támogatásukat adták. A csomag egyik eleme az új, legfeljebb 1 milliárd EUR összegű makroszintű pénzügyi támogatási program. Az Európai Bizottság legfeljebb 1 milliárd EUR összegű, Ukrajnának nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról szóló javaslatot terjeszt a Tanács elé. A támogatást az Unió középtávú hitelek formájában nyújtaná, és a tervek szerint a segítségnyújtás nem tartalmazna vissza nem térítendő támogatást, mivel Ukrajna nem teljesíti azokat a jogosultsági kritériumokat, amelyek alapján a makroszintű támogatási művelet keretében vissza nem térítendő támogatás biztosítható. A javasolt uniós makroszintű pénzügyi támogatás célja, hogy – a gazdaság rövid távú fizetésimérleg- és fiskális kockázatainak csökkentésével – részben hozzájáruljon Ukrajna sürgető külső finanszírozási szükségletének fedezéséhez a jelenleg előkészületben levő stabilizációs és reformprogrammal összefüggésben. A javasolt segítségnyújtás támogatja a sürgős költségvetési konszolidációt és a külső stabilizációt, valamint ösztönzi az általános makrogazdasági irányítás javítását, a gazdaságirányítás és az átláthatóság erősítését és a fenntartható növekedés feltételeinek javítását célzó strukturális reformok hatóságok általi végrehajtását. A javasolt makroszintű pénzügyi támogatás összhangban van a keleti partnerség céljaival és az új európai szomszédságpolitika törekvéseivel. A támogatás jelezné a régió többi országa felé, hogy nehéz gazdasági helyzetükben az EU kész segíteni azokat az országokat, amelyek a politikai reformok útjára lépnek. Ebben a helyzetben a Bizottság úgy véli, hogy a javasolt összegű és típusú makroszintű pénzügyi támogatás politikai és gazdasági előfeltételei biztosítottak. · Háttér-információk A reál GDP – miután öt negyedéven át csökkent – 2013 negyedik negyedévében 3,3 %-kal nőtt az előző évihez képest, aminek következtében a növekedés 2013-ban összességében nulla volt. A gazdaság gyenge teljesítménye a rossz termés, az acélexport-csökkenés és a késlekedő belföldi reformok együttes hatásának a következménye. Az IMF becslése szerint januárban és februárban a gazdasági növekedés negatív volt. Az ingatag helyzet miatt a 2014. évi előrejelzések a feltételezésektől függően -5 % és +3 % között mozognak. A makrogazdasági kiigazítások, többek között a költségvetési konszolidáció és az árfolyam-rugalmasság, visszafogják a növekedést, azonban az előirányzott IMF-megállapodás növeli a bizalmat, aminek következtében viszonylag gyorsan erősödhet a közvetlen külföldi befektetések beáramlása. Oroszország Ukrajnával szembeni politikája azonban továbbra is komoly lefelé ható kockázatot jelent a növekedés szempontjából. Az infláció az elmúlt években rendkívül alacsony volt, 2013 végére elérte a 0,3 %-ot; 2014-ben azonban nőtt az inflációs nyomás. A fogyasztóiár-infláció januárban 0,5 %, februárban pedig 1,2 % volt, és az Ukrán Nemzeti Bank szerint 2014 végére a hrivnya leértékelődése, valamint a háztartási energiaárak várható emelkedése miatt elérheti vagy meghaladhatja a 10 %-ot. A becslések szerint a költségvetési hiány, beleértve a fő ukrán energiaszolgáltató, a Naftogaz működési veszteségét, 2013-ban a GDP 6,5–7,5 %-ának felel meg, nagyrészt a GDP 7 %-ával egyező összegű folytatódó energiatámogatás, valamint a gazdaság lassulása következtében. A tőkekiadásokat 2013-ban 40 %-kal visszafogták, miközben a héabevételek 7 %-kal estek. Az ukrán parlament január elején elfogadta a 2014. évi költségvetést, amely azonban nem reális növekedési és inflációs feltételezéseken alapult és a pénzügyminisztérium az IMF-fel szorosan együttműködve jelenleg végzi felülvizsgálatát. A 2014. január–februári bevételek a költségvetésbe beállított összeg 82 %-át tették ki, ami 2014-ben a kiadások mintegy 80 milliárd hrivnyával, azaz 15–17 %-kal történő visszafogását teheti szükségessé. Emellett komoly nyomást jelent a költségvetésre, hogy az orosz gázimport április 1-jétől 1000 köbméterre vetítve legalább 400 USA-dollárral drágulni fog. A pénzügyminisztérium megerősítette, hogy – a költségvetési nyomást enyhítendő – a gázárak a háztartások és a távhőszolgáltatók esetében a május 25-i választásokat megelőzően növekedni fognak. Problémát jelentenek továbbá a vállalatoknak nyújtandó héa-visszatérítések, valamint a közműszolgáltatók számára fizetendő, esedékessé vált támogatások terén jelentkező hátralékok, amelyek 12 milliárd, illetve 8 milliárd hrivnyát tesznek ki. A válság kirobbanása óta a helyi valutára komoly nyomás nehezedik. Az Ukrán Nemzeti Bank februárban hagyta jelentősen (mintegy 25 %-kal) leértékelődni a hrivnyát. Ennek része volt a 7,99 UAH/USD-nek megfelelő (2012 júliusa óta változatlan) hivatalos árfolyam február 7-i leértékelése 8,708 UAH/USD-re. A valutaleértékelődés később felgyorsult, mivel az Ukrán Nemzeti Bank a rendkívül alacsony devizatartalékok miatt nem tudott beavatkozni. Az IMF-fel kötött megállapodás alapján az Ukrán Nemzeti Bank jelenleg kizárólag az árfolyam jelentős mozgása esetén avatkozik be. Az Ukrán Nemzeti Bank fenntart továbbá egyes tőke-ellenőrzési intézkedéseket, de nem szándékozik újabbakat bevezetni. Az említett intézkedések ellenére a hrivnya továbbra is ingatag. Az újabb jelentős valutaleértékelés magában hordozná a hitelportfóliók és a banki tőkeállomány romlásának a kockázatát, és nem járna szükségszerűen a folyó fizetési mérleg egyensúlyának helyreállásával, mivel az export nagy része importált alapanyagoktól függ. Emellett az ukrán gazdaság fogyasztásközpontú (a GDP 75 %-a) és a leértékelődés a kísérő inflációval együtt valószínűleg visszafogja a GDP-t. A folyó fizetési mérleg az export csökkenését tükrözve 2013-ban jelentősen romlott és a becslések szerint a hiány a GDP 10 %-ának felel meg. Az Ukrán Nemzeti Bank az előirányzott IMF-megállapodáshoz kapcsolódó kiigazítást, többek között a költségvetési konszolidációt figyelembe véve 2014-ben a folyófizetésimérleg-hiány jelentős szűkülésével számol. A folyó fizetési mérleghez kapcsolódó finanszírozási szükséglet azonban rövid távon jelentős marad – 2014 második negyedévének végéig legalább 4 milliárd USD-t tesz ki. A nettó közvetlen külföldi befektetés a 2012-es GDP-arányos 5,0 %-ról 2013-ban 2,6 %-ra, majd 2014 januárjában közel 0 %-ra esett vissza. A becslések szerint a külső adósság 2013 végén a GDP 76,7 %-ának felelt meg. Ennek csak mintegy egyharmada állami kötelezettség, illetve állam által garantált adósság (beleértve a nemzeti bank IMF felé fennálló tartozását). Az egyes ukrán vállalati hitelfelvevők államilag garantált kötelezettségei (például a Naftogaz által kibocsátott államilag garantált eurókötvények) mellett ukrán vállalatok egyéb külső kötelezettségeinek is lehet rendszerszintű jelentősége az ország szempontjából. Mindenekelőtt a Naftogaz-nak a gázszállítások kapcsán az orosz Gazprom felé fennálló fizetési hátraléka közvetlenül befolyásolja az ország folyó fizetési mérlegét, mivel a Gazprom a Naftogaz múltbeli törlesztéseitől függően állapítja meg az árakat. A folyó fizetési mérleg jelentős hiánya, a hrivnyára nehezedő nyomás és a 2013. évi nagymértékű adósságtörlesztés következtében 2013-ban a hivatalos tartalékok 16 %-kal, 20,4 milliárd USD-re csökkentek. Ez a negatív tendencia januárban és februárban is folytatódott, ekkor a tartalékok mindkét hónapban további 13 %-kal visszaestek, és február végére 15,5 milliárd USD-re csökkentek (ez kéthavi importfedezetet jelent). Ezek a fejlemények egyértelműen a folyó fizetési mérleg problémáit tükrözik. Az államadósság 2013 végén a GDP 41 %-ának felelt meg, így nem haladja meg azt a küszöbértéket, amely fölött nagy kockázatot jelent. Ugyanakkor az államadóssággal összefüggő – különösen a külső adóssághoz vagy a devizaalapú belföldi adóssághoz kapcsolódó – adósságszolgálati kötelezettségek rövid távon súlyos terhet jelentenek az államháztartás és a nemzetközi tartalékok szempontjából. A kormány és az Ukrán Nemzeti Bank teljes adósságszolgálata 2014 fennmaradó időszakában mintegy 10 milliárd USD-nek felel meg. Az adósságtörlesztések június és szeptember között érik el a csúcsot. A március és május közötti időszakban az adósságszolgálat körülbelül 2 milliárd USD-t tesz ki. Emellett a Naftogaz Gazprom felé fennálló adóssága további 2 milliárd USD-t jelent. A 2015. évi adósságtörlesztési kötelezettség mintegy 10 milliárd USD. Az Ukrán Nemzeti Bank szerint a bankszektor likviditása elegendő, de február óta a vállalati hitelezés megszűnt. A betétek csökkenése januárban mintegy 2 %-ot, februárban pedig körülbelül 8 %-ot tett ki. Az esetleges további valutaleértékelődés problémát jelenthet a bankszektornak és fennáll az eszközminőség gyors romlásának veszélye. A bankszektorban az eszközminőség mélyreható vizsgálatára van szükség. A rövid távú kockázatok mellett az ukrán bankszektorra strukturális hiányosságok is jellemzők, amelyek valószínűleg az előirányzott IMF-megállapodással támogatott reformprogram középpontjában állnak majd. A bankfelügyelet és a vállalatirányítás terén egyértelműen fejlesztésre van szükség, és nem megfelelő a hitelezők jogainak védelme. A bankrendszer szerkezetátalakításának és megerősítésének szükségessége mellett további alapvető strukturális reformokat kell végrehajtani többek között a következők terén: a jelenleg a költségvetési hiányhoz jelentős mértékben hozzájáruló közműtarifák növelése a szociális védőháló megerősítése mellett; a korrupció leküzdése, különösen az adózás és a vámügy tekintetében; a magánszektor fejlődésének előmozdítása; valamint az üzleti környezetnek a befektetések, többek között a külföldi közvetlen befektetések fellendítése céljából történő javítása. A fenti szempontok alapján Ukrajna 2014-ben és 2015-ben nagymértékű külső finanszírozási szükséglettel szembesül, ami mindenekelőtt a még mindig jelentős folyófizetésimérleg-hiányt, a nagy külső adósságszolgálatot és a devizatartalékok minimális pufferének helyreállítására irányuló igényt tükrözi. Emellett továbbra is alacsony a külföldi közvetlen befektetés vagy magánhitel formájában történő magántőke-beáramlás. A tervek szerint az Ukrajna fennmaradó külső finanszírozási szükségletére vonatkozó előzetes előrejelzések a következő hetekben elkészülnek, figyelembe véve az ukrán hatóságok és az IMF között jelenleg zajló technikai megbeszélések eredményeit. Már most látható azonban, hogy ezen szükségletek kielégítése és az ukrán reformok sikeres végrehajtásához szükséges feltételek megteremtése érdekében szélesebb nemzetközi támogatásra lesz szükség. A javasolt uniós makroszintű pénzügyi támogatás a 2014–2015 közötti időszak fennmaradó finanszírozási hiányának egy részét fedezi. · Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen A Tanács 2002. július 12-i 2002/639/EK határozata[1] az Ukrajnának nyújtandó kiegészítő makroszintű pénzügyi támogatásról Az Európai Parlament és a Tanács 2010. július 7-i 646/2010/EU határozata[2] az Ukrajnának nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról · Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Az Európai Unió egyre szorosabb, a kétoldalú együttműködésen túlmutató kapcsolatokra törekszik Ukrajnával, amelyek egyben előrehaladást jelentenek a politikai társulás és a gazdasági integráció felé is. Ukrajna mind az európai szomszédságpolitika, mind a keleti partnerség szempontjából fontos ország. Az EU 1998-ban partnerségi és együttműködési megállapodást kötött Ukrajnával, amely valamennyi alapvető reformterületen meghatározza együttműködésünk keretét és változatlanul kapcsolataink jogi alapját jelenti. A kapcsolatok 2009 novemberében még szorosabbá váltak, amikor az ukrán miniszteri kabinet elfogadta az EU–Ukrajna társulási menetrendet, amelyet 2011-ben aktualizáltak (és az EU-Ukrajna Együttműködési Tanács 2013 júniusában hagyta jóvá). A társulási menetrend célja a társulási megállapodás előkészítése és hatálybalépésének megkönnyítése. A társulási megállapodásról 2007 és 2011 között folytak tárgyalások, majd 2012-ben parafálták azt és várhatóan a közeljövőben aláírásra kerül. Ukrajna rendkívül fontos gazdasági kapcsolatokat tart fenn az EU-val, az ország egyik legfontosabb kereskedelmi partnere az Unió, amely a külkereskedelem körülbelül harmadát adja. 2012-ben az EU-ból származó ukrán import 23,8 milliárd EUR volt, míg az export értéke 14,6 milliárd EUR-t tett ki. Ukrajna a közvetlen külföldi befektetések és egyéb finanszírozási források tekintetében is jelentősen függ az EU-tól. A társulási megállapodás keretében az EU 2011-ben lezárta az Ukrajnával a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség (DCFTA) létrehozásáról folytatott tárgyalásokat, amelyek célja, hogy Ukrajna számára lehetővé váljon az uniós belső piachoz való teljes mértékű hozzáférés. A Bizottság 2014. március 11-én elfogadta az EU-ba irányuló ukrán exportra kivetett vámok ideiglenes eltörléséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot (COM 2014(166). A javasolt intézkedések, amelyeket a társjogalkotók várhatóan a következő hónapokban elfogadnak, 2014 novemberéig lesznek hatályban, amikortól megkezdődik a DCFTA alkalmazása. Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás kiegészíti az Európai Szomszédsági Támogatási Eszközből, a Szomszédsági Beruházási Keretből, a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszközből, valamint a közös kül- és biztonságpolitikára vonatkozó költségvetési sorból folyósított, összesen 1,565 milliárd EUR összegű vissza nem térítendő támogatást. A rövid távú makrogazdasági szakpolitikai és strukturális reformok megvalósítását szolgáló megfelelő keret Ukrajna általi elfogadásának támogatása révén az uniós makroszintű támogatás fokozza az Unió – többek között egyéb pénzügyi instrumentumok általi – általános hozzájárulásának hozzáadott értékét és növeli hatékonyságát. Ukrajna jelenleg zajló átalakulása nagyon nehéz lesz és továbbra is fennáll a politikai és a gazdasági összeomlás veszélye. Ugyanakkor az új kormány nyilvánosan kötelezettséget vállalt arra, hogy – a korrupció leküzdése, az intézmények és mechanizmusok, többek között a jogállamiság megerősítése céljával – döntő lépéseket tesz a politikai és gazdasági reformok érdekében. Az ország tervei között szerepel egy olyan gazdasági reformprogram megvalósítása is, amelynek célja a fenntartható növekedési modell alapjainak megteremtése. A javasolt makroszintű pénzügyi támogatás összhangban áll az Ukrajna haladéktalan gazdasági és politikai átalakulásának támogatására irányuló uniós kötelezettségvállalással. Emellett megfelel a makroszintű pénzügyi támogatási eszköz felhasználására vonatkozó elveknek, többek között a következőknek: kivételes jelleg, politikai előfeltételek, kiegészítő jelleg, feltételesség és pénzügyi fegyelem. A szóban forgó művelet lebonyolítására olyan sajátos körülmények között kerül sor, amelyek indokolják a rendkívüli sürgősséget. A makroszintű pénzügyi támogatási művelet időtartama alatt a Bizottság továbbra is nyomon követi és értékeli majd e kritériumok megvalósulását és – az Európai Külügyi Szolgálattal szoros együttműködésben – különösen a politikai előfeltételek teljesítését. 2. AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI · Konzultáció az érdekelt felekkel A makroszintű pénzügyi támogatás az Ukrajna gazdasági stabilizálására irányuló nemzetközi támogatás szerves részét képezi. A makroszintű pénzügyi támogatásra irányuló jelen javaslat előkészítése során a Bizottság szolgálatai egyeztettek a Nemzetközi Valutaalappal, amely jelentős pénzügyi támogatási program lebonyolítására készül az országban, valamint egyéb multilaterális és kétoldalú hitelezőkkel és támogatókkal. A Bizottság az ukrán hatóságokkal is rendszeres kapcsolatot tart fenn. · Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása Mivel a javaslat haladéktalan jóváhagyására van szükség, a Bizottság csak 2014 áprilisában és májusában fog külső szakértők közreműködésével működési értékelést végezni az ukrán államháztartási folyamatok és igazgatási eljárások minőségéről és megbízhatóságáról. · Hatásvizsgálat A makroszintű pénzügyi támogatás és a kapcsolódó gazdasági reformok Ukrajna rövid távú külső finanszírozási szükségletének kielégítése és ezzel párhuzamosan a fizetési mérleg és a költségvetési pozíció megerősítését, valamint a fenntartható növekedés fokozását célzó szakpolitikai intézkedések támogatása révén hozzájárulnak a küszöbön álló fizetésképtelenség és a gazdasági összeomlás kockázatának enyhítéséhez. A tervek szerint a programhoz kapcsolódó feltételek mindenekelőtt elősegítik az államháztartás-irányítás hatékonyságának és átláthatóságának javítását; előmozdítják a közműtámogatások és egyéb kiadások csökkentését célzó fiskális reformokat; támogatják a szociális védőháló megerősítésére irányuló jelenlegi erőfeszítéseket, javítják a pénzügyi szektor irányítását és felügyeletét, erősítik a korrupcióellenes intézkedéseket, ami hozzájárul a bevételek növeléséhez, továbbá ösztönzik a kereskedelmi és befektetési szabályozási környezet javítására irányuló intézkedések elfogadását. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI · A javaslat összefoglalása Az Európai Unió középtávú hitel formájában legfeljebb összesen 1 milliárd EUR összegű makroszintű pénzügyi támogatást nyújt Ukrajnának. A támogatás hozzájárul Ukrajna 2014. évi fennmaradó külső finanszírozási szükségletének fedezéséhez. A támogatást a Bizottság egy vagy két hitelrészletben bocsátja rendelkezésre, és a támogatás feltétele az IMF-megállapodás megléte, valamint a Bizottság által az EU nevében Ukrajnával kötendő egyetértési megállapodásban egyeztetett konkrét strukturális reformintézkedések Ukrajna általi végrehajtása. Az egyetértési nyilatkozat előkészítésére az IMF-fel és a Világbankkal együttműködve kerül sor. Tekintettel annak sürgető szükségességére, hogy Ukrajna határozott makrogazdasági politikát és ambiciózus reformokat hajtson végre, nem helyénvaló az új programot konkrét feltételrendszer alkalmazása nélkül rendelkezésre bocsátani. Ezzel összefüggésben az előnyben részesített lehetőség az, hogy a támogatás folyósítására két részletben kerüljön sor, az első részlet folyósításának feltétele az IMF-megállapodás megléte, a másodiké pedig az elfogadott feltételek végrehajtása. A két részlet folyósítása között legalább három hónapnak kell eltelnie. Az első (valószínűleg 500 millió EUR összegű) részletet várhatóan 2014 júniusában folyósítják, a másodikat pedig az idén ősszel. Azonban abban az esetben, ha a Bizottság a finanszírozási szükséglet rendkívüli sürgősségére tekintettel úgy dönt, a támogatás folyósítása egy részletben is történhet, de akkor is feltétele egyes fontos intézkedések előzetes végrehajtása. A támogatás rendelkezésre bocsátásához kapcsolódó feltételek listájának vagy az előzetes intézkedéseknek az előkészítése során a Bizottság az általános makrogazdasági irányítás és a fenntartható növekedés feltételeinek javítását célzó strukturális reformokra összpontosít (így az államháztartási irányítás átláthatóságára és hatékonyságára; a fiskális reformokra; a pénzügyi szektor irányítására és felügyeletére; a szociális védőháló megerősítésére irányuló reformokra; és a kereskedelmi és befektetési szabályozási környezet javítására irányuló reformokra). A támogatást a Bizottság kezeli. A költségvetési rendelettel összeegyeztethető, csalás és egyéb szabálytalanságok elleni speciális rendelkezések alkalmazandók. Azt a döntést, miszerint a makroszintű pénzügyi támogatás egésze hitel formájában nyújtandó, Ukrajna egy főre jutó jövedelemben mért fejlettségi szintje és államadósság-mutatói indokolják, emellett összhangban van a Világbank és az IMF Ukrajnával kapcsolatos gyakorlatával is. Ukrajna ugyanis nem jogosult sem a Nemzetközi Fejlesztési Társulás (IDA), sem az IMF által nyújtott kedvezményes finanszírozásra. · Jogalap A javaslat jogalapja az EUMSZ 213. cikke. Tekintettel arra, hogy amennyiben a határozatot a Parlament és a Tanács az EUMSZ 212. cikkével összhangban a rendes jogalkotási eljárás keretében fogadná el, a javasolt támogatás folyósítására 2014 első felében nem lenne lehetőség és az így nem kínálna megoldást Ukrajna sürgős pénzügyi szükségleteire, indokolt az EUMSZ 213. cikkének alkalmazása, amely tanácsi határozat elfogadását írja elő. · A szubszidiaritás elve A javaslat nem tartozik az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe. A szubszidiaritás elve annyiban alkalmazandó, hogy az Ukrajna rövid távú makrogazdasági stabilitásának helyreállítására irányuló célkitűzést a tagállamok nem tudják egyedül kielégítően megvalósítani, és ezért az az Európai Unió által jobban megvalósítható. Ennek fő okát a nemzeti költségvetési korlátok jelentik, valamint az, hogy a támogatás mértékének és hatékonyságának maximalizálása érdekében szükség van a támogatók közötti erőteljes koordinációra. · Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének: a rövid távú makrogazdasági stabilitás célkitűzésének eléréséhez szükséges minimumkövetelményekre szorítkozik az esetleges fizetésképtelenség kockázatának enyhítése révén, és nem lépi túl a célhoz szükséges mértéket. Tekintettel Ukrajna 2014. és 2015. évi külső finanszírozási szükségletének nagyságrendjére, a támogatás összege az említett szükségletnek csak egy viszonylag korlátozott részét fedezi. Tekintve, hogy Ukrajnának egyéb kétoldalú és multilaterális támogatók és hitelezők is ígértek támogatást, a tehermegosztás megfelelő szintűnek tekinthető az EU részéről. · Kiegészítő jelleg A javasolt makroszintű pénzügyi támogatás kiegészíti az egyéb multilaterális és kétoldalú támogatók által az IMF támogatásával megvalósuló gazdasági program keretében előirányzott segítségnyújtást. Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás kiegészíti továbbá az Unió szokásos együttműködési támogatási eszközei (mindenekelőtt az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz) keretében folyósított és az Európai Beruházási Bank által kiterjesztett uniós vissza nem térítendő támogatásokat és kölcsönöket. · A jogi aktus típusának megválasztása E makrogazdasági célkitűzések eléréséhez projektfinanszírozás vagy technikai segítségnyújtás nem lenne megfelelő vagy kielégítő. A makroszintű pénzügyi támogatás egyéb uniós eszközökhöz viszonyított legfontosabb hozzáadott értéke gyors végrehajtása Ukrajna külső finanszírozásra utaltságának enyhítése érdekében, valamint a stabil makrogazdasági keret megteremtéséhez való hozzájárulás. Ez többek között a fizetési mérleg és költségvetési helyzet fenntarthatóságának biztosítása és a strukturális reformok megvalósítását szolgáló megfelelő keret létrehozásának előmozdítása révén valósul meg. A makrogazdasági és strukturális politikák megfelelő keretének létrehozásához való hozzájárulás révén a makroszintű pénzügyi támogatás növelheti a más, szűkebb fókuszú uniós pénzügyi eszközök keretében Ukrajnában finanszírozott cselekvések hatékonyságát. 4. KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK A tervezett támogatás nyújtása hitel formájában történne, és annak finanszírozására a Bizottság az Unió nevében hitelt venne fel. A támogatás költségvetést terhelő hatása megfelel a kifizetett összegek 9%-át kitevő összegből az uniós külső hitelnyújtási műveletek biztosítását szolgáló Garanciaalapban a 01 03 06 költségvetési jogcímből („a Garanciaalap feltöltése”) képzett tartaléknak. Feltételezve, hogy a hitelt 2014-ben folyósítják, valamint a Garanciaalap működtetésére irányadó szabályok szerint, az alap feltöltésére a 2016. évi költségvetésben kerül sor. 5. OPCIONÁLIS ELEMEK · Felülvizsgálatra/módosításra/hatályvesztésre vonatkozó rendelkezés A javaslat hatályvesztésre vonatkozó rendelkezést tartalmaz. A javaslat szerint a makroszintű pénzügyi támogatás az egyetértési megállapodás hatálybalépését követő első naptól számított egy évig áll rendelkezésre és szükség esetén lehetőség van a meghosszabbítására. 2014/0104 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az Ukrajnának nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 213. cikkére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára[3], mivel: (1) Az Európai Unió (a továbbiakban: EU, Unió) és Ukrajna közötti kapcsolatok az európai szomszédságpolitika és a keleti partnerség keretén belül fejlődnek. Az Unió és Ukrajna közötti partnerségi és együttműködési megállapodás 1998. március 1-jén lépett hatályba. A kétoldalú politikai párbeszéd és a gazdasági együttműködés a 2009. november 23-án elfogadott EU–Ukrajna társulási menetrend keretében további fejlődésen ment keresztül. Egy mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térséget is magában foglaló új társulási megállapodásról 2007–2011 között tárgyalások folytak, és az új megállapodást 2012-ben parafálták. 2013. november 21-én az ukrán miniszteri kabinet úgy döntött, hogy felfüggeszti a társulási megállapodás aláírásának előkészületeit. A kormány 2014. februári lemondását követően az új ukrán kormány kinyilvánította a társulási megállapodás közeljövőben történő aláírására vonatkozó szándékát. Az Ukrajnáról szóló 2014. március 6-i nyilatkozatában az Európai Tanács jelezte, hogy a lehető leggyorsabban alá kívánja írni a társulási megállapodás valamennyi politikai fejezetét, továbbá egyoldalú intézkedéseket hoz annak érdekében, hogy Ukrajna érdemben profitálni tudjon a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség kínálta előnyökből. E célból a Bizottság 2014. március 11-én európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot fogadott el. (2) A jelenlegi politikai válság rendkívül hátrányosan érinti Ukrajna már egyébként is ingatag gazdasági és pénzügyi stabilitását. Ukrajnának pillanatnyilag egy rendkívül gyenge és gyorsan romló fizetési mérleggel és költségvetési helyzettel kell megküzdenie, és közben a gazdaság újra a recesszió irányába tart. Az Oroszország által nyújtott 15 milliárd USD összegű támogatási csomag tényszerű felfüggesztése és a Gazprom által biztosított kedvezményes gázáraknak – a bejelentettek szerint – 2014 áprilisától kezdődő kivezetése csak tovább fogják súlyosbítani a helyzetet. Ezen körülmények között fennáll a komoly kockázata annak, hogy Ukrajna fizetésképtelenné válik. (3) A kormány lemondását követően a parlament 2014. február 22-én kinevezte az új ideiglenes elnököt, majd február 27-én az új kormányt. Jóllehet újra hatályba helyezték a 2004-es alkotmányt és 2014. május 25-re elnökválasztást hirdettek, Ukrajna nem tudott visszatérni a politikai stabilitáshoz, mivel szuverenitását és területi integritását az Oroszországi Föderáció nemrégiben megsértette. (4) Ezen körülmények között Ukrajna a nemzetközi hitelezők és donorok sürgős pénzügyi támogatására szorul. Tekintettel arra, hogy amennyiben a határozatot a Parlament és a Tanács az EUMSZ 212. cikkével összhangban a rendes jogalkotási eljárás keretében fogadná el, az Unió által Ukrajnának nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás (a továbbiakban: uniós makroszintű pénzügyi támogatás) első részletének gyors folyósítására 2014 első felében nem lenne lehetőség és az így nem jelentene megoldást Ukrajna sürgős pénzügyi szükségleteire, indokolt az uniós makroszintű pénzügyi támogatást az EUMSZ 213. cikke szerinti tanácsi határozat alapján nyújtani. (5) A támogatás sürgőssége azzal magyarázható, hogy Ukrajnának a más nemzetközi pénzügyi intézmények és kétoldalú donorok által nyújtott források, valamint a 2002. július 12-i 2002/639/EK tanácsi határozat[4] alapján Ukrajnának nyújtott kiegészítő makroszintű pénzügyi támogatás, illetve a 2010. július 7-i 646/2010/EU európai parlamenti és tanácsi határozat[5] alapján nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás mellett a szóban forgó forrásokra azonnal szüksége van. (6) Az Ukrajnában jelenleg zajló válság indokolttá teszi az EUMSZ 213. cikke szerinti sürgős eljárás kivételes alkalmazását. Az Ukrajnának nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról szóló határozat nem érinti a makroszintű pénzügyi támogatással kapcsolatos többi jövőbeli műveletet. (7) A kormány lemondása óta az Unió több alkalommal hangot adott az iránti elkötelezettségének, hogy támogatja az új ukrán kormányt a helyzet stabilizálásában és a reformok megvalósításában. Az Unió egyúttal jelezte, egy nemzetközi támogatási csomaggal összefüggésben – a reformok iránti egyértelmű elkötelezettség alapján – kész teljes mértékben támogatni a nemzetközi közösség és a nemzetközi pénzügyi intézmények és különösen az IMF erőfeszítéseit Ukrajna azonnali pénzügyi szükségleteinek kielégítése céljából. Az Unió által Ukrajnának nyújtott pénzügyi segítség összhangban van az Uniónak az európai szomszédságpolitika és a keleti partnerség keretében meghirdetett politikájával. (8) Az uniós makroszintű pénzügyi támogatásnak feltételekhez és célhoz nem kötött, fizetésimérleg-támogatásra irányuló rendkívüli pénzügyi eszköznek kell lennie, amelynek célja a kedvezményezett azonnali külső finanszírozási szükségletének kielégítése és egy olyan – hathatós és közvetlenül érvényesülő kiigazítási és strukturális reformintézkedéseket tartalmazó – szakpolitikai program végrehajtásának támogatása, amelyet a fizetési mérleg helyzetének rövid időn belüli javítására dolgoztak ki. (9) Az ukrán hatóságok és a Nemzetközi Valutaalap (IMF) között várhatóan rövid időn belül megállapodás születik egy gazdasági programról, amelyet az IMF-fel kötött finanszírozási megállapodás fog támogatni. (10) Ukrajna fizetési mérlegének drámaian romló helyzetére tekintettel az Európai Bizottság 2014. március 5-én támogatási csomagot jelentett be, amelynek a javaslatban szereplő makroszintű pénzügyi támogatás is részét képezte. A csomagot az Európai Tanács a március 6-i rendkívüli ülésén jóváhagyta. A csomag 2014–2020 között összesen 11 milliárd EUR összegű pénzügyi támogatást tartalmaz, amelynek legfeljebb 1,565 milliárd EUR összegben ugyanezen időszak alatt az Európai Szomszédsági Támogatási Eszközből, a Szomszédsági Beruházási Keretből, a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszközből és a közös kül- és biztonságpolitika költségvetéséből folyósított vissza nem térítendő támogatás is részét képezi. Amint megállapodás születik az IMF-programról, sor kerülhet a 2002. július 12-i 2002/639/EK tanácsi határozat[6] alapján Ukrajnának nyújtott makroszintű kiegészítő pénzügyi támogatás, illetve a 2010. július 7-i 646/2010/EU európai parlamenti és tanácsi határozat[7] alapján nyújtott uniós makroszintű pénzügyi támogatás folyósítására. (11) Mivel Ukrajna az európai szomszédságpolitikához tartozó ország, ezért uniós makroszintű pénzügyi támogatásra jogosultnak minősül. (12) Tekintettel arra, hogy Ukrajna drámaian romló külső finanszírozási szükséglete várhatóan jelentősen meghaladja majd az IMF és más multilaterális intézmények által nyújtott források összegét, az Unió által Ukrajnának nyújtani szándékozott sürgős makroszintű pénzügyi támogatás a jelenlegi kivételes körülmények között megfelelő válasznak tekinthető a pénzügyi stabilizáció támogatása iránt Ukrajna részéről megfogalmazott kérésre. Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás Ukrajna gazdasági stabilizációját és strukturálisreform-programját támogatja, és kiegészíti az IMF-hitelmegállapodás keretében rendelkezésre bocsátott forrásokat. (13) Indokolt, hogy az uniós makroszintű pénzügyi támogatás célja Ukrajna fenntartható külső finanszírozási helyzetének visszaállítása, és ezáltal gazdasági és társadalmi fejlődésének támogatása legyen. (14) Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás összegét Ukrajna fennmaradó külső finanszírozási szükségletének előzetes becslése alapján határozták meg, figyelembe véve az ország saját forrásokból történő finanszírozási képességét, és különösen a rendelkezésére álló nemzetközi tartalékokat. Az uniós makroszintű pénzügyi támogatásnak ki kell egészítenie az IMF és a Világbank programjait és forrásait. A támogatás összegének meghatározása figyelembe veszi továbbá az Unió és a más támogatók közötti méltányos tehermegosztás biztosításának szükségességét, az Unió egyéb külső finanszírozási eszközeinek korábbi ukrajnai alkalmazását és a teljes uniós szerepvállalás hozzáadott értékét is. (15) A Bizottságnak biztosítania kell, hogy az uniós makroszintű pénzügyi támogatás jogi szempontból és tartalmilag összhangban álljon a külső fellépés és az egyéb vonatkozó uniós politikák különféle területein kitűzött alapelvekkel, célokkal és meghozott intézkedésekkel. (16) Az uniós makroszintű pénzügyi támogatásnak elő kell segítenie az Ukrajnával kapcsolatos uniós külpolitikát. A makroszintű pénzügyi támogatási műveletek során a Bizottság szolgálatainak és az Európai Külügyi Szolgálatnak mindvégig szorosan együtt kell működniük annak érdekében, hogy koordinálják az Unió külpolitikáját, és biztosítsák annak következetességét. (17) Az uniós makroszintű pénzügyi támogatásnak hozzá kell járulnia az Unióval közösen vallott értékekkel, többek között a demokráciával, a jogállamisággal, a felelősségteljes kormányzással, az emberi jogok tiszteletben tartásával, a fenntartható fejlődéssel és a szegénység visszaszorításával, valamint a nyitott, szabályokon alapuló és tisztességes kereskedelemmel összefüggésben Ukrajna által tett kötelezettségvállalásoknak való megfeleléshez. (18) Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásának előfeltétele, hogy Ukrajna tiszteletben tartsa a hatékony demokratikus mechanizmusokat, többek között a többpárti parlamentáris rendszert és a jogállamiságot, valamint garantálja az emberi jogok tiszteletben tartását. Emellett az uniós makroszintű pénzügyi támogatás konkrét célja az ukrán államháztartás-irányítási rendszerek hatékonyságának, átláthatóságának és elszámoltathatóságának fokozása, valamint a fenntartható növekedés és a költségvetési konszolidáció előmozdítását célzó strukturális reformok elősegítése. A Bizottságnak rendszeresen ellenőriznie kell az előfeltételek megvalósulását és az említett célkitűzések teljesítését is. (19) Az Unió makroszintű pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó pénzügyi érdekeinek hatékony védelme céljából Ukrajnának megfelelő intézkedéseket kell hoznia a támogatással kapcsolatos csalás, korrupció és bármely egyéb szabálytalanság megelőzése és az ellenük való küzdelem érdekében. Ezen túlmenően rendelkezni kell a Bizottság által végzendő ellenőrzésekről és a Számvevőszék által végzendő auditokról. (20) Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás rendelkezésre bocsátása a költségvetési hatóság hatáskörének sérelme nélkül történik. (21) A makroszintű pénzügyi támogatás összegeinek összhangban kell lenniük a többéves pénzügyi keretben megállapított költségvetési előirányzatokkal. (22) Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás a Bizottság irányítása alá tartozik. Annak érdekében, hogy az Európai Parlament és a Tanács nyomon követhesse e határozat végrehajtását, a Bizottságnak rendszeresen tájékoztatnia kell őket a támogatással kapcsolatos fejleményekről, és rendelkezésükre kell bocsátania a vonatkozó dokumentumokat. (23) Ezen határozat egységes végrehajtási feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek[8] megfelelően kell gyakorolni, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk (1) Ukrajna gazdasági stabilizációjának és reformjainak támogatása céljából az Unió legfeljebb 1 milliárd EUR összegű makroszintű pénzügyi támogatást (a továbbiakban: uniós makroszintű pénzügyi támogatás) nyújt Ukrajnának. A támogatás hozzájárul Ukrajna sürgős – a kormány IMF által támogatott gazdasági programjában meghatározott – fizetésimérleg-szükségleteinek fedezéséhez. (2) Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás teljes összegét hitel formájában kell Ukrajna rendelkezésére bocsátani. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a szükséges források biztosítása és azok Ukrajnának történő továbbhitelezése céljából az Unió nevében a tőkepiacokon vagy pénzügyi intézményektől hitelt vegyen fel. A hitel maximális futamideje 15 év. (3) Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás rendelkezésre bocsátását a Bizottság oly módon irányítja, hogy az összeegyeztethető legyen az IMF és Ukrajna között kötött megállapodásokkal és megegyezésekkel, illetve a gazdasági reform tekintetében az EU–Ukrajna társulási menetrendben meghatározott legfontosabb elvekkel és célokkal. A Bizottság rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot az uniós makroszintű pénzügyi támogatással kapcsolatos fejleményekről, ideértve annak folyósításait is, valamint kellő időben ezen intézmények rendelkezésére bocsátja a vonatkozó dokumentumokat. (4) Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás a 3. cikk (1) bekezdésében említett egyetértési megállapodás hatálybalépését követő első naptól számított egy évig áll rendelkezésre. A rendelkezésre állási időszak – a Bizottság javaslata alapján – a Tanács határozatával meghosszabbítható. (5) Abban az esetben, ha Ukrajna finanszírozási szükséglete az uniós makroszintű pénzügyi támogatás folyósításának időszakában jelentősen csökken a kezdeti előrejelzésekhez képest, a Bizottság a 7. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében csökkenti, felfüggeszti vagy megszünteti a támogatást. 2. cikk (1) Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásának előfeltétele, hogy Ukrajna ténylegesen tiszteletben tartsa a demokratikus mechanizmusokat, többek között a többpárti parlamentáris rendszert és a jogállamiságot, valamint garantálja az emberi jogok tiszteletben tartását. A Bizottság az uniós makroszintű pénzügyi támogatás teljes életciklusa alatt nyomon követi ezen előfeltétel teljesülését. E cikket a 2010/427/EU tanácsi határozattal[9] összhangban kell alkalmazni. 3. cikk (1) A Bizottság az e határozat 7. cikkének (2) bekezdésében megállapított vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően megállapodik az ukrán hatóságokkal az uniós makroszintű pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó, a strukturális reformokra és a rendezett államháztartásra összpontosító, pontosan meghatározott gazdaságpolitikai és pénzügyi feltételekről, amelyeket az e feltételek teljesítésére vonatkozó időkeretet is tartalmazó egyetértési megállapodásba kell foglalni (a továbbiakban: egyetértési megállapodás). Az egyetértési megállapodásban meghatározott gazdaságpolitikai és pénzügyi feltételeknek összhangban kell lenniük az 1. cikk (3) bekezdésében említett megállapodásokkal és megegyezésekkel, köztük az Ukrajna által az IMF támogatásával végrehajtott makrogazdasági kiigazítási és strukturálisreform-programokkal. (2) E feltételek mindenekelőtt az ukrán államháztartás-irányítási rendszerek hatékonyságának, átláthatóságának és elszámoltathatóságának javítását célozzák, egyebek mellett az uniós makroszintű pénzügyi támogatás felhasználásával összefüggésben. A szakpolitikai intézkedések kidolgozásakor megfelelő mértékben figyelembe kell venni a kölcsönös piacnyitás, a szabályokon alapuló méltányos kereskedelem fejlesztése, valamint az Unió külpolitikájával összefüggő más prioritások terén elért előrelépést is. Az említett célkitűzések megvalósítása terén elért eredményeket a Bizottság rendszeresen nyomon követi. (3) Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás részletes pénzügyi feltételeit a Bizottság és az ukrán hatóságok között kötendő hitelmegállapodásban kell meghatározni. (4) A Bizottság rendszeres időközönként meggyőződik arról, hogy továbbra is teljesülnek-e a 4. cikk (3) bekezdésében előírt feltételek, ideértve azt is, hogy Ukrajna gazdaságpolitikája összhangban van-e az uniós makroszintű pénzügyi támogatás célkitűzéseivel. Ennek során a Bizottság szorosan együttműködik az IMF-fel és a Világbankkal, és szükség esetén az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal. 4. cikk (1) A (3) bekezdésben meghatározott feltételektől függően a Bizottság az uniós makroszintű pénzügyi támogatást egy vagy két hitelrészletben bocsátja rendelkezésre. Az egyes részletek nagyságát az egyetértési megállapodásban határozzák meg. (2) Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás összegeire szükség esetén a 480/2009/EK, Euratom tanácsi rendelettel[10] összhangban tartalékot kell képezni. (3) A Bizottság az összes alábbi feltétel teljesítésétől függően dönt a részletek folyósításáról: a) a 2. cikkben meghatározott előfeltétel; b) a nem elővigyázatossági jellegű IMF-hitelkeret által támogatott kiigazítási és strukturális reformintézkedéseket tartalmazó szakpolitikai program végrehajtása terén elért tartósan kielégítő eredmény. A támogatás folyósítása az IMF-programról való megállapodást követően azonnal megkezdődik; c) az egyetértési megállapodásban szereplő gazdaságpolitikai és pénzügyi feltételek megadott időkereten belüli teljesítése. Amennyiben második részlet is szerepel majd a tervekben, annak rendelkezésére bocsátására legkorábban három hónappal az első részlet rendelkezésre bocsátása után kerülhet sor. (4) A (3) bekezdésben említett feltételek nem teljesülése esetén a Bizottság átmenetileg felfüggeszti vagy megszünteti az uniós makroszintű pénzügyi támogatás folyósítását. Ilyen esetben tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a felfüggesztés vagy megszüntetés okairól. (5) Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás az Ukrán Nemzeti Banknak kerül kifizetésre. 5. cikk (1) Az uniós makroszintű pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó hitelfelvételi és -nyújtási műveleteket euróban, egyazon értéknap alkalmazásával kell végrehajtani, és az Unió ennek során nem lehet érintett a futamidők átalakításában, árfolyam- vagy kamatkockázatokban vagy más üzleti kockázatban. (2) Ha a körülmények megengedik és amennyiben Ukrajna kéri, a Bizottság megteheti a szükséges lépéseket annak biztosítására, hogy a hitelfeltételek tartalmazzanak előtörlesztési rendelkezést, és hogy ehhez a hitelfelvételi műveletek feltételei közé felvett megfelelő rendelkezés kapcsolódjon. (3) Amennyiben a körülmények lehetővé teszik a hitel kamatlábának csökkentését, és Ukrajna kérelmezi, a Bizottság dönthet úgy, hogy részben vagy egészben refinanszírozza eredeti hiteleit, vagy átalakíthatja a vonatkozó pénzügyi feltételeket. A refinanszírozási vagy átalakítási műveleteket az (1) és a (4) bekezdésben megállapított feltételekkel összhangban kell elvégezni, és azok nem eredményezhetik az adott hitel futamidejének meghosszabbítását vagy a refinanszírozás vagy az átalakítás napján fennálló tőkeösszeg növekedését. (4) Az e határozat szerinti hitelfelvételi és -nyújtási műveletekhez kapcsolódó, az Unió részéről felmerülő összes költséget Ukrajna viseli. (5) A Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a (2) és (3) bekezdésben említett műveletek alakulásáról. 6. cikk (1) Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtása a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel[11] és a Bizottság 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendeletével[12] összhangban történik. (2) Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtása közvetlen irányítással történik. (3) Az ukrán hatóságokkal kötendő egyetértési megállapodásnak és hitelmegállapodásnak rendelkeznie kell: a) annak biztosításáról, hogy Ukrajna rendszeresen ellenőrizze az uniós költségvetésből nyújtott finanszírozás megfelelő felhasználását, megtegye a megfelelő intézkedéseket a szabálytalanságok és a csalások megelőzése érdekében, és szükség esetén jogi lépéseket tegyen az e határozat alapján nyújtott, jogellenesen felhasznált pénzeszközök visszafizettetése érdekében; b) az Unió pénzügyi érdekei védelmének biztosításáról, különösen az uniós makroszintű pénzügyi támogatást érintő csalás, korrupció és egyéb szabálytalanságok megelőzését és az ellenük való küzdelmet illetően meghozandó egyedi intézkedések előírásáról, összhangban a 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel[13], a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel[14], valamint a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel[15]; c) a Bizottságnak – az Európai Csalás Elleni Hivatalt is beleértve – vagy képviselőinek kifejezett felhatalmazásáról ellenőrzések, ezen belül helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok lefolytatására; d) a Bizottság és a Számvevőszék kifejezett felhatalmazása arra, hogy az uniós makroszintű pénzügyi támogatás rendelkezésre állásának időtartama alatt és azt követően is ellenőrzéseket hajtsanak végre, ideértve dokumentumok ellenőrzését és helyszíni ellenőrzéseket, például működési értékeléseket; e) annak biztosítása, hogy amennyiben megállapításra kerül, hogy Ukrajna a makroszintű pénzügyi támogatás kezelésével kapcsolatban csalást vagy korrupciót követ el, illetve olyan más jogellenes tevékenységet folytat, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit, az Uniónak jogában álljon a hitel lejárat előtti visszafizettetése. (4) Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtása során a Bizottság – működési értékelés révén – felügyeli az Ukrajna által alkalmazandó, a támogatás szempontjából releváns pénzügyi szabályok, igazgatási eljárások, valamint külső és belső ellenőrzési mechanizmusok megfelelőségét. 7. cikk (1) A Bizottság munkáját egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottság. (2) Az e bekezdésre való hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni. 8. cikk (1) A Bizottság minden év június 30-ig benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az e határozat előző évi végrehajtásáról, illetve a végrehajtás értékeléséről szóló jelentést. A jelentésben a Bizottság: a) megvizsgálja az uniós makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtása terén elért eredményeket; b) értékeli Ukrajna gazdasági helyzetét és kilátásait, valamint a 3. cikk (1) bekezdésében említett szakpolitikai intézkedések végrehajtása terén elért előrelépést; c) megvilágítja az egyetértési megállapodásban meghatározott gazdaságpolitikai feltételek, Ukrajna aktuális gazdasági és költségvetési eredményei, valamint a Bizottságnak az uniós makroszintű pénzügyi támogatás részletei felszabadítására vonatkozó határozatai közötti összefüggést. (2) Az 1. cikk (4) bekezdésében említett rendelkezésre állási időszak lejárta után legkésőbb két évvel a Bizottság utólagos értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, értékelve a lezárt makroszintű pénzügyi támogatási műveletek eredményeit és hatékonyságát, valamint azt, hogy ezek milyen mértékben járultak hozzá a támogatás céljainak megvalósításához. 9. cikk Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a Tanács részéről az elnök PÉNZÜGYI KIMUTATÁS 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe 1.2. A tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek) 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa 1.4. Célkitűzés(ek) 1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása 1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama 1.7. Tervezett irányítási módszer(ek) 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések 2.2. Irányítási és kontrollrendszer 2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások? 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.3. A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás PÉNZÜGYI KIMUTATÁS 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe Az Ukrán Köztársaságnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatás 1.2. A tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[16] Szakpolitikai terület: 01. cím – Gazdasági és pénzügyek Tevékenység: 03 – Nemzetközi gazdasági és pénzügyek 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa X A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul 1.4. Célkitűzések 1.4.1. A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzés(ek) „A jólét elősegítése az Európai Unión kívül” A Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság (DG ECFIN) kapcsolódó tevékenységének fő területei: 1. Az európai szomszédságpolitika végrehajtásának elősegítése a gazdasági elemzés mélyítése és a cselekvési tervek gazdasági szempontjaival kapcsolatos szakpolitikai párbeszéd és tanácsadás megerősítése révén. 2. A partner harmadik országoknak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatás kidolgozása, figyelemmel kísérése és végrehajtása az érintett nemzetközi pénzügyi intézményekkel együttműködve. 1.4.2. Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) 1. sz. konkrét célkitűzés: „harmadik országoknak fizetésimérleg-problémáik megoldásához és külső adósságállományuk fenntarthatóságának visszaállításához nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás” A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) Nemzetközi gazdasági és pénzügyi kapcsolatok, globális irányítás. 1.4.3. Várható eredmény(ek) és hatás(ok) A javasolt támogatás egy Ukrajnának nyújtandó legfeljebb 1 milliárd EUR összegű európai uniós hitel, amely az ország fenntarthatóbb fizetési mérlegéhez kíván hozzájárulni. A támogatás a belföldi és regionális konfliktusok következtében Ukrajnában kialakult gazdasági és társadalmi problémák megoldását segíti. A támogatás előmozdítja továbbá a fenntartható gazdasági növekedés fokozására és az államháztartás irányításának javítására irányuló strukturális reformokat. 1.4.4. Eredmény- és hatásmutatók A hatóságoknak rendszeresen jelentést kell majd készíteniük meghatározott teljesítménymutatókról a Bizottság szolgálatai részére, és a támogatás folyósítása előtt átfogó jelentést kell benyújtaniuk az egyeztetett szakpolitikai feltételek teljesítéséről. A pénzügyi folyamatok és az Ukrajnában ezen művelet előkészítése céljából végrehajtott igazgatási eljárások működési értékelését követően a Bizottság szolgálatai folytatják az államháztartás irányításának nyomon követését. Emellett az Európai Unió Ukrajnai Küldöttsége rendszeresen beszámol a támogatás nyomon követése szempontjából lényeges kérdésekről. A Bizottság szolgálatai szoros kapcsolatban maradnak az IMF-fel és a Világbankkal annak érdekében, hogy építhessenek a két szervezet Ukrajnában folytatott tevékenységeiből származó információkra. A javasolt jogalkotási határozat rendelkezik a makroszintű pénzügyi támogatási művelet végrehajtásának értékelését tartalmazó, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett éves jelentésről. A végrehajtási időszak leteltét követő két éven belül független utólagos értékelésre is sor kerül majd. 1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása 1.5.1. Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek) A támogatás folyósításának feltétele lesz az Ukrajna és az IMF közötti jövőbeli finanszírozási megállapodás kielégítő végrehajtása. Emellett a Bizottságnak – egyetértési megállapodásban rögzített formában – konkrét szakpolitikai intézkedésekről megállapodásra kell jutnia az ukrán hatóságokkal. 1.5.2. Az uniós részvételből adódó többletérték A javasolt makroszintű pénzügyi támogatás segít Ukrajnának abban, hogy megbirkózzon a belföldi és regionális konfliktusok okozta gazdasági sokk hatásaival, és ezáltal hozzájárul majd a makrogazdasági stabilitás és a gazdasági reformok ösztönzéséhez. Azáltal, hogy kiegészíti a nemzetközi pénzügyi intézmények, az EU és más donorok által rendelkezésre bocsátott forrásokat, a támogatás hozzájárul a válság után a nemzetközi donorközösség által egyeztetett pénzügyi támogatási csomag általános hatékonyságához. A javasolt program egyúttal erősíteni fogja a kormány reformok iránti elkötelezettségét, és az Unióval ápolt kapcsolatok szorosabbra fűzésére irányuló igényét. Ez az eredmény többek között a támogatás folyósításának megfelelő feltételessége révén érhető el. Szélesebb összefüggésben a program azt jelzi a régió többi országa felé, hogy nehéz gazdasági helyzetükben az EU kész támogatni azokat az országokat, amelyek egyértelműen a politikai reformok útjára lépnek. 1.5.3. Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága 2004 óta összesen 15 utólagos értékelésre került sor makroszintű pénzügyi támogatási műveletekkel kapcsolatban. Az értékelésekből kiderült, hogy a makroszintű pénzügyi támogatások a fogadó országban, ha olykor mérsékelten és közvetve is, de hozzájárulnak a külső fenntarthatóság javításához, a makrogazdasági stabilitáshoz és a szerkezeti reformok megvalósításához. E támogatások a legtöbb esetben pozitív hatással voltak a kedvezményezett ország fizetési mérlegére, és hozzájárultak a költségvetés terheinek enyhítéséhez. Emellett valamelyest hozzájárultak a gazdasági növekedéshez is. 1.5.4. Összhang és lehetséges szinergia egyéb pénzügyi eszközökkel Ukrajna tekintetében az EU a fő donorok egyike. Rendes együttműködési programja keretében az Unió legfeljebb 1,565 milliárd EUR összegű vissza nem térítendő támogatást szándékozik rendelkezésre bocsátani az ukrajnai politikai és gazdasági reformfolyamat támogatása céljából a 2014–2020 közötti időszakra. A makroszintű pénzügyi támogatás egyéb uniós eszközökhöz viszonyított legfontosabb hozzáadott értéke Ukrajna külső finanszírozási szükségleteinek azonnali enyhítése a gyors végrehajtás révén. A támogatás egyúttal – a fizetési mérleg és a költségvetési helyzet fenntarthatóságának biztosítása és a strukturális reformok megvalósítását szolgáló megfelelő keret létrehozásának előmozdítása révén – hozzájárul a stabil makrogazdasági keret megteremtéséhez. A makroszintű pénzügyi támogatás nem jelent rendszeres támogatást, és nem is a kedvezményezett ország gazdasági és társadalmi fejlődésének támogatására szolgál. A makroszintű pénzügyi támogatást meg kell szüntetni, amint a külső pénzügyi helyzet újra fenntartható pályára került. A makroszintű pénzügyi támogatás emellett kiegészíti a nemzetközi pénzügyi intézmények kilátásba helyezett beavatkozásait, mindenekelőtt az IMF által támogatott kiigazítási és reformprogramot és a Világbank fejlesztési hitelét. 1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama X A javaslat/kezdeményezés határozott időtartamra vonatkozik – X A javaslat/kezdeményezés a határozat 1. cikke (4) bekezdésében foglaltaknak megfelelően az egyetértési megállapodás hatálybalépésétől számított egy évig hatályos – X Pénzügyi hatás: 2014-től 2016-ig 1.7. Tervezett irányítási módszer(ek)[17] X Centralizált irányítás közvetlenül a Bizottság által 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések E támogatás makrogazdasági jellegű és összeegyeztethető az IMF által támogatott gazdasági programmal. A fellépésnek a Bizottság szolgálatai által végzett nyomon követése az IMF-megállapodás, valamint az ukrán hatóságokkal megkötendő egyetértési megállapodásban egyeztetett konkrét reformintézkedések végrehajtásában elért haladás alapján történik (lásd még az 1.4.4. pontot). 2.2. Irányítási és kontrollrendszer 2.2.1. Felismert kockázat(ok) A makroszintű pénzügyi támogatáshoz támogatáskezelési, szakpolitikai és politikai kockázatok kapcsolódnak. Fennáll annak a kockázata, hogy a makroszintű pénzügyi támogatást, amely nem meghatározott kiadásokhoz kötött, csalárd módon használják fel. Általános értelemben ez a kockázat olyan tényezőkhöz kapcsolódik, mint a központi banki és pénzügyminisztériumi irányítási rendszerek minősége és a belső és külső pénzügyi ellenőrzési képességek megfelelő mivolta. A műveletet érintő másik meghatározó kockázat a gazdasági és politikai bizonytalanságból, nevezetesen Ukrajna szuverenitásának és területi integritásának indokolatlan orosz megsértéséből fakad. A legfőbb belső kockázatot a politikai és gazdasági reformfolyamat nehézségeivel összefüggő instabilitás jelenti. A nemzetközi közösség által támogatott stabilizációs és reformintézkedések, egyebek mellett a javasolt makroszintű pénzügyi támogatási művelet maradéktalan végrehajtását alááshatja a társadalmi elégedetlenség, amely zavargásokhoz vezethet. Végezetül kockázatokat hordoz magában az európai és a globális gazdasági környezet esetleges romlása is. 2.2.2. Tervezett ellenőrzési mód(ok) A makroszintű pénzügyi támogatás a Bizottság, beleértve az Európai Csalás Elleni Hivatalt (OLAF), és az Európai Számvevőszék felelősségi körébe tartozó vizsgálati, ellenőrzési és pénzügyi ellenőrzési eljárások hatálya alá tartozik. 2.2.3. Az ellenőrzések költsége és haszna és a megfelelési problémák várható aránya A Bizottságot terhelő, az ellenőrzési és kontrolleljárásokkal összefüggő alapvető költségelemeket, valamint a pénzügyi és igazgatási folyamatoknak a támogatási műveletet megelőzően elvégzett működési értékeléséhez kapcsolódó költségeket a 3.2.1. táblázat tartalmazza. Emellett az Európai Számvevőszék számára és az esetleges OLAF-beavatkozással kapcsolatban is költségek merülnek fel. A működési értékelés során nem csak a források esetleges helytelen felhasználásával kapcsolatos kockázatok mérhetők fel, de az értékelés járulékos előnyeként hasznos információ nyerhető az államháztartás-irányítás területén szükséges reformokról is. A megfelelési problémák várható aránya tekintetében megállapítható, hogy a meg nem felelés kockázata (azaz a hitel vissza nem fizetésének vagy a források helytelen felhasználásának kockázata) a makroszintű pénzügyi támogatási eszközökre vonatkozó eddigi tapasztalatok alapján alacsonynak tekinthető. 2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések A csalárd felhasználás kockázatának csökkentését számos intézkedés szolgálja. Egyrészt az Ukrajnának nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás javasolt jogalapja csalást megelőző intézkedésekről is rendelkezik. Ezeket az intézkedéseket az egyetértési megállapodás és a hitelmegállapodás az ellenőrzésre, a csalás megelőzésére, a pénzügyi ellenőrzésre és a csalás vagy korrupció esetén a források visszafizettetésére vonatkozó rendelkezésekkel egészíti ki. A tervek szerint a támogatás hatékonyságának, átláthatóságának és elszámoltathatóságának növelése érdekében számos konkrét szakpolitikai feltétel kapcsolódik majd a támogatáshoz, elsősorban az államháztartás irányításának területén. Másrészt a Bizottság szolgálatai az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló költségvetési rendeletben megállapított követelmények teljesítése érdekében megfelelően felhatalmazott külső szakértők támogatásával működési értékelés során ellenőrzik az ukrán pénzügyminisztérium és a központi bank pénzügyi folyamatait és igazgatási eljárásait. Az irányítási rendszerekre, a pénzeszközök kezelésére és kontrolljára, az informatikai rendszerek biztonságára, a belső és külső pénzügyi ellenőrzési képességekre, valamint a központi bank függetlenségére is kiterjedő értékelés eredményeként a Bizottság megállapítja, megfelelőek-e Ukrajnában a makroszintű pénzügyi támogatás hatékony és eredményes kezelésének keretei. Az értékelés fényében a nemzeti hatóságokkal egyetértésben a pénzeszközök kezelésére vonatkozó speciális eljárások írhatók elő a kedvezményezettek számára. A támogatást az Ukrán Nemzeti Banknál erre a célra létrehozott számlára folyósítja az Unió. Végül, a makroszintű pénzügyi támogatás a Bizottság – beleértve az OLAF-ot – és az Európai Számvevőszék felelősségi körébe tartozó vizsgálati, ellenőrzési és pénzügyi ellenőrzési eljárások hatálya alá tartozik. 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások? · Jelenlegi költségvetési kiadási tételek 01 03 02: Makroszintű pénzügyi támogatás 01 03 06: A garanciaalap feltöltése A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás Szám [Megnevezés………………...……….] || diff./nem diff. ([18]) || EFTA-országoktól[19] || tagjelölt országoktól[20] || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében 4. || 01 03 02: Makroszinűpénzügyi támogatás || diff. || NEM || NEM || NEM || NEM 4. || 01 03 06: A garanciaalap feltöltése || diff. || NEM || NEM || NEM || NEM 01 03 06 – A harmadik országok makroszintű pénzügyi támogatása céljából felvett uniós kölcsönökre vonatkozó európai uniós garancia. A külső fellépésekre képzett garanciaalapot a garanciaalapról szóló módosított rendelettel összhangban kell feltölteni. E rendeletnek megfelelően a hitel az év végén kinnlevő összegen alapul. Az n. év kezdetén a feltöltés összegét a célösszeg és az alap n-1. év végén meglévő nettó eszközállományának különbségeként számítják. A feltöltés összege az n. évben kerül be az n+1. év előzetes költségvetésébe, és azt ténylegesen az n+1. év elején fizetik ki egy ügylettel „A garanciaalap feltöltése” költségvetési sorból (01 03 06). Ennek eredményeként az n-1. év végén az alap feltöltésének számításakor a ténylegesen folyósított összeg 9%-át (legfeljebb 90 millió EUR) veszik figyelembe a célösszegben. A hitelre vonatkozó költségvetési garanciát jelző költségvetési tételt („p.m.”) csak a garancia tényleges lehívása esetén aktiválják. A költségvetési garanciát várhatóan nem hívják le. ¨¨Létrehozandó új költségvetési tételek: nem alkalmazandó. 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése millió EUR (3 tizedesjegyig) A többéves pénzügyi keret fejezete: || 4. || || || [Megnevezés: Az EU mint globális partner] FŐIGAZGATÓSÁG: <ECFIN> || || || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || ÖSSZESEN ||  Operatív előirányzatok || || || || || || 01 03 06. költségvetési tétel – A garanciaalap feltöltése || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1a) || || || 90 || || 90 || Kifizetési előirányzatok || (2a) || || || 90 || || 90 || Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok[21] (működési értékelés és utólagos értékelés) || || || || || || 01 03 02. költségvetési tétel || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (3) || 0,1 || 0,2 || || || 0,30 || || Kifizetési előirányzatok || (3a) || 0,1 || 0,1 || 0,10 || || 0,30 || ECFIN Főigazgatósághoz tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a +3 || 0,1 || 0,2 || 90 || || 90,3 || Kifizetési előirányzatok || =2+2a +3 || 0,1 || 0,1 || 90,1 || || 90,3 || Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || 0,1 || 0,2 || 90 || || 90,3 || || Kifizetési előirányzatok || (5) || 0,1 || 0,1 || 90,1 || || 90,3 || Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || 0,1 || 0,2 || 90 || || 90,3 || Kifizetési előirányzatok || (5) || 0,1 || 0,1 || 90,1 || || 90,3 ||  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || || || || || || A többéves pénzügyi keret 4. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+6 || 0,1 || 0,2 || 90 || || 90,3 || Kifizetési előirányzatok || =5+6 || 0,1 || 0,1 || 90,1 || || 90,3 || Amennyiben a javaslat/kezdeményezés több fejezetet is érint: millió EUR (három tizedesjegyig) A többéves pénzügyi keret fejezete: || 5 || „Igazgatási kiadások” || || || || || || || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || ÖSSZESEN Humánerőforrás || 0,528 || 0,132 || 0,066 || || 0,726 Egyéb igazgatási kiadások || 0,028 || 0,012 || 0,004 || || 0,044 ECFIN Főigazgatóság ÖSSZESEN || Előirányzatok || 0,556 || 0,144 || 0,070 || || 0,770 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) || 0,556 || 0,144 || 0,070 || || 0,770 millió EUR (három tizedesjegyig) || || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 1-5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 0,556 || 0,144 || 0,070 || || 0,770 Kifizetési előirányzatok || 0,556 || 0,144 || 0,70 || || 0,770 3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás – ¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív előirányzatok felhasználását – X A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok felhasználását vonja maga után: Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig) Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket ò || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || 1. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS[22] || || || || || || || || || || || || || 2013. év || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || || || Típus || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Összesített szám || Összköltség 1. teljesítés || Működési értékelés || || || 1 || 0,1 || || || || || || || 1 || 0,1 2. teljesítés || Utólagos értékelés || || || || || 1 || 0,2 || || || || || 1 || 0,2 3. teljesítés || A garanciaalap feltöltése || || || || || || || 1 || 90 || || || 1 || 90 1. konkrét célkitűzés részösszege || || || 1 || 0,1 || 1 || 0,2 || 1 || 90 || || || 3 || 90,3 ÖSSZKÖLTSÉG || || || 1 || 0,1 || 1 || 0,2 || 1 || 90 || || || 3 || 90,3 3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.3.1. Összegzés – ¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási előirányzatok felhasználását. – X A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok felhasználását vonja maga után: millió EUR (három tizedesjegyig) || [23] || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE || || || || || || || || || Humánerőforrás || || 0,528 || 0,132 || 0,066 || || || || || 0,726 Egyéb igazgatási kiadások || || 0,028 || 0,012 || 0,004 || || || || || 0,044 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege || || 0,556 || 0,144 || 0,070 || || || || || 0,770 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE[24] bele nem tartozó előirányzatok || || || || || || || || || Humánerőforrás || || || || || || || || || Egyéb igazgatási kiadások || || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege || || || || || || || || || ÖSSZESEN || || 0,556 || 0,144 || 0,070 || || || || || 0,770 Az igazgatási előirányzat-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt előirányzatokkal és/vagy az adott főigazgatóságon belüli átcsoportosítással kell eleget tenni. A források adott esetben a költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal. 3.2.3.2. Becsült humánerőforrás-szükségletek – ¨ A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást. – - X A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár: A becsléseket teljes munkaidős egyenértékben kell kifejezni || || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak) || 01 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) || || 4 || 1 || 0,5 || || || || XX 01 01 02 (a küldöttségeknél) || || || || || || || || XX 01 05 01 (közvetett kutatás) || || || || || || || || 10 01 05 01 (közvetlen kutatás || || || || || || || || Külső munkatársak (teljes munkaidős egyenértékben (FTE)[25] XX 01 02 01 (AC, END, INT a teljes keretből) || || || || || || || || XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél) || || || || || || || || XX 01 04 yy[26] || – a központban || || || || || || || || – a küldöttségeknél || || || || || || || || XX 01 05 02 (AC, END, INT közvetett kutatásban) || || || || || || || || 10 01 05 02 (AC, INT, END közvetlen kutatásban) || || || || || || || || Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) || || || || || || || || ÖSSZESEN || || 4 || 1 || 0,5 || || || || XX az érintett szakpolitikai terület vagy költségvetési cím. A humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal. Az elvégzendő feladatok leírása: Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || A D. Igazgatóság igazgatója: A művelet felügyelete és irányítása; kapcsolattartás a Tanáccsal és a Parlamenttel a határozat elfogadása és az egyetértési megállapodás jóváhagyása kapcsán; tárgyalások az ukrán hatóságokkal, jelentések áttekintése; kiküldetések vezetése és a feltételeknek való megfelelés terén elért eredmények értékelése. A D. Igazgatóság illetékes egységvezetője / egységvezető-helyettese: Az igazgató segítése az alábbiak tekintetében: a művelet irányítása, kapcsolattartás a Tanáccsal és a Parlamenttel a határozat elfogadása és az egyetértési megállapodás jóváhagyása kapcsán, tárgyalások az ukrán hatóságokkal az egyetértési megállapodásról és a hitelmegállapodásról (az L. Igazgatósággal együttműködésben), jelentések áttekintése és a feltételeknek való megfelelés terén elért eredmények értékelése. Referens közgazdászok, Makroszintű Pénzügyi Támogatás szektor (D. Igazgatóság): A határozat és az egyetértési megállapodás kidolgozása, kapcsolattartás a hatóságokkal és nemzetközi pénzügyi szervezetekkel, ellenőrző kiküldetések vezetése, bizottsági szolgálati jelentések készítése és a támogatás irányításával kapcsolatos bizottsági munkafolyamatok elvégzése, kapcsolattartás külső szakértőkkel a működési értékeléssel és az utólagos értékeléssel összefüggésben. L. Igazgatóság (L4., L5. és L6. csoportok az igazgató felügyelete alatt): A hitelmegállapodás kidolgozása és annak megtárgyalása az ukrán hatóságokkal, valamint az illetékes bizottsági szolgálatok jóváhagyásának megszerzése és a felek általi aláírásának biztosítása. A hitelmegállapodás hatálybalépésének nyomon követése. A hitelfelvételi műveletekkel kapcsolatos bizottsági határozatok kidolgozása, forráslehívások benyújtásának nyomon követése, bankok kiválasztása, a finanszírozási műveletek előkészítése és végrehajtása, valamint a forrásoknak Ukrajna részére történő folyósítása. A hiteltörlesztés nyomon követésével kapcsolatos back office tevékenységek ellátása. Az említett tevékenységekkel kapcsolatos jelentések elkészítése. Külső munkatársak || n.a. 3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség – - X A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel. 3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban – X A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi társfinanszírozást. 3.3. A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás X A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre. [1] HL L 209., 2002.8.6., 22. o. [2] HL L 189., 2010.7.22., 28. o. [3] HL C […], […], […]. o. [4] HL L 209., 2002.8.6., 22. o. [5] HL L 189., 2010.7.22., 28. o. [6] HL L 209., 2002.8.6., 22. o. [7] HL L 189., 2010.7.22., 28. o. [8] A Európai Parlament és Tanács 2011. február 16-i 182/2011/EU rendelete a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.). [9] A Tanács 2010. július 26-i 2010/427/EU határozata az Európai Külügyi Szolgálat szervezetének és működésének megállapításáról (HL L 201., 2010.8.3., 30. o.). [10] A Tanács 2009. május 25-i 480/2009/EK, Euratom rendelete a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról (HL L 145., 2009.6.10., 10. o.). [11] Az Európai Parlament és a Tanács 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom rendelete az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.). [12] A Bizottság 2012. október 29-i 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályairól (HL L 362., 2012.12.31., 1. o.). [13] A Tanács 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom rendelete az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről (HL L 312., 1995.12.23., 1. o.). [14] A Tanács 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK rendelete az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról (HL L 292., 1996.11.15., 2. o.). [15] Az Európai Parlament és a Tanács 2013. szeptember 11-i 883/2013/EU, Euratom rendelete az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.). [16] Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity-Based Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity-Based Budgeting). [17] Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletre való hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [18] Diff. = Differenciált előirányzatok / Non-Diff. = Nem differenciált előirányzatok. [19] EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás. [20] Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országok. [21] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás. [22] Az 1.4.2. szakaszban („Konkrét célkitűzések...”) feltüntetett célkitűzés. [23] Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve. [24] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás. [25] AC=szerződéses alkalmazott; AL=helyi alkalmazott; END=kirendelt nemzeti szakértő; INT=kölcsönmunkaerő (átmeneti alkalmazott); JED = küldöttségi pályakezdő szakértő. [26] Az operatív előirányzatokból finanszírozott külső személyzetre vonatkozó részleges felső határérték (korábban: BA-tételek).