A Bizottság közleménye az Európai Közösséget létrehozó szerződés 81. cikke (1) bekezdése szerint a versenyt érzékelhetően nem korlátozó, csekély jelentőségű (de minimis) megállapodásokról [1]

(2001/C 368/07)

(EGT vonatkozású szöveg)

I.

1. A 81. cikk (1) bekezdése megtiltja a vállalkozások közötti olyan megállapodásokat, melyek hatással lehetnek a tagállamok közötti kereskedelemre, és melyeknek célja vagy hatása a közös piacon belüli verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása. Az Európai Közösségek Bírósága tisztázta, hogy ez a rendelkezés nem alkalmazható, amennyiben a megállapodásnak a Közösségen belüli kereskedelemre vagy versenyre kifejtett hatása nem érzékelhető.

2. E közleményben a Bizottság a piaci részesedés küszöbértékeinek segítségével számszerűsíti, hogy az EK-Szerződés 81. cikke szempontjából mi tekinthető a verseny nem érzékelhető korlátozásának. Az érzékelhetőség fenti negatív meghatározása nem jelenti azt, hogy azok a vállalkozások közötti megállapodások, amelyek túllépik az e közleményben meghatározott küszöbértékeket, érzékelhetően korlátozzák a versenyt. Az ilyen megállapodások hatása a versenyre még mindig lehet elhanyagolható, és ezért lehet, hogy a 81. cikk (1) bekezdése [2] azokat nem tiltja.

3. Egyes megállapodások ezenkívül esetleg azért nem tartoznak a 81. cikk (1) bekezdése alá, mert nem képesek érzékelhetően befolyásolni a tagállamok közötti kereskedelmet. Ez a közlemény nem foglalkozik ezzel a kérdéssel. Nem számszerűsíti, mi nem számít a kereskedelemre nézve érzékelhető hatásnak. Elismeri azonban, hogy a 96/280/EK bizottsági ajánlás melléklete [3] szerinti kis- és középvállalkozások közötti megállapodások ritkán képesek érzékelhetően befolyásolni a tagállamok közötti kereskedelmet. A kis- és középvállalkozásokat a fenti ajánlásban jelenleg olyan vállalkozásokként határozzák meg, amelyek 250 alkalmazottnál kevesebbel rendelkeznek, és az éves forgalmuk nem haladja meg a 40 millió eurót, vagy az éves mérlegfőösszegük nem haladja meg a 27 millió eurót.

4. Az e közlemény körébe tartozó esetekben a Bizottság sem kérelemre, sem saját kezdeményezésére nem indít eljárást. Ha a vállalkozások jóhiszeműen úgy vélik, hogy egy megállapodás e közlemény körébe tartozik, a Bizottság nem szab ki bírságot. Bár ez rájuk nézve nem kötelező, ez a közlemény útmutatást kíván adni a tagállamok bíróságainak és hatóságainak a 81. cikk alkalmazására vonatkozóan.

5. Ez a közlemény a vállalkozások társulásai által hozott döntésekre és az összehangolt magatartásokra is vonatkozik.

6. Ez a közlemény nem érinti a 81. cikk bármilyen, az Európai Közösségek Bírósága vagy Elsőfokú Bírósága által adott értelmezését.

II.

7. A Bizottság álláspontja az, hogy a vállalkozások közötti olyan megállapodások, melyek a tagállamok közötti kereskedelmet befolyásolják, a 81. cikk (1) bekezdése értelmében nem korlátozzák érzékelhetően a versenyt:

a) ha a megállapodás részes feleinek együttes piaci részesedése nem haladja meg a 10 %-ot a megállapodás által érintett piacok egyikén sem, amennyiben a megállapodás olyan vállalkozások között jött létre, melyek e piacok bármelyikén egymásnak tényleges vagy potenciális versenytársai (versenytársak közötti megállapodás) [4]; vagy

b) a megállapodás részes feleinek egyedi piaci részesedése nem haladja meg a 15 %-ot a megállapodás által érintett bármely érintett piacon, amennyiben a megállapodás olyan vállalkozások között jött létre, melyek e piacok bármelyikén egymásnak nem tényleges vagy potenciális versenytársai (nem versenytársak közötti megállapodás).

Azokban az esetekben, ahol a megállapodást nehéz besorolni versenytársak közötti megállapodásként vagy nem versenytársak közötti megállapodásként, a 10 %-os küszöb alkalmazandó.

8. Amennyiben az érintett piacon a versenyt a különböző szállítók vagy forgalmazók által megkötött, termékek vagy szolgáltatások eladására vonatkozó megállapodások halmozott hatása korlátozza (a piacra hasonló hatással bíró megállapodások párhuzamos hálózatainak halmozott kizáró hatása), a 7. pont szerinti piaci részesedési küszöbértékeket mind a versenytársak közötti megállapodások, mind a nem versenytársak közötti megállapodások esetében 5 %-ra kell csökkenteni. Az 5 %-nál alacsonyabb piaci részesedéssel bíró egyedi szállítókat vagy forgalmazókat általában úgy tekintik, hogy nem járulnak hozzá jelentős mértékben a halmozott kizáró hatáshoz [5]. Nem valószínű, hogy létezik halmozott kizáró hatás, ha az érintett piac kevesebb mint 30 %-át fedik le hasonló hatással bíró párhuzamos megállapodások (hálózatai).

9. A Bizottság álláspontja továbbá az, hogy a megállapodások nem korlátozzák a versenyt, ha a piaci részesedések két egymást követő naptári évben nem haladják meg 2 százalékpontnál többel a 7. és 8. pontban meghatározott 10 %-os, 15 %-os, illetve 5 %-os küszöböt.

10. A piaci részesedés kiszámítása érdekében meg kell határozni az érintett piacot. Ez az érintett termékpiacból és az érintett földrajzi piacból áll. Az érintett piac meghatározásánál a közösségi versenyjog alkalmazásában az érintett piac meghatározásáról szóló közleményre [6] kell hagyatkozni. A piaci részesedéseket az eladások értékadatai alapján, vagy megfelelő esetben a beszerzések értékadatai alapján kell számítani. Ha értékadatok nem elérhetőek, más megbízható piaci információn – beleértve a mennyiségi adatokat – alapuló becsléseket lehet alkalmazni.

11. A 7., 8. és 9. pont nem alkalmazandó azokra a megállapodásokra, melyek a következő nagyon súlyos korlátozások bármelyikét tartalmazzák:

1. a 7. pontban meghatározott, versenytársak közötti megállapodások tekintetében azok a korlátozások, amelyeknek a célja, közvetlenül vagy közvetve, önmagukban vagy más, a felek ellenőrzése alatt álló tényezőkkel együttesen [7]:

a) az árak rögzítése a termékek harmadik személyeknek történő értékesítése során;

b) a kibocsátás vagy az értékesítés korlátozása;

c) a piacok vagy a vevők elosztása;

2. a 7. pontban meghatározott, nem versenytársak közötti megállapodások tekintetében azok a korlátozások, amelyeknek a célja, közvetlenül vagy közvetve, önmagukban vagy más, a felek ellenőrzése alatt álló tényezőkkel együttesen:

a) a vevő azon képességének korlátozása, hogy meghatározza az eladási árat, ami nem érinti a szállítónak azt a lehetőségét, hogy legnagyobb eladási árat határozzon meg vagy eladási árat ajánljon, feltéve hogy a felek bármelyike által gyakorolt nyomás vagy ajánlott ösztönzők következményeként ezek az árak nem válnak rögzített vagy legkisebb eladási árrá;

b) azon terület vagy azon vásárlók korlátozása, amelyre vagy akik számára a vevő a szerződés tárgyát képező termékeket vagy szolgáltatásokat eladhatja, a következő, nem nagyon súlyos korlátozások kivételével:

- a szállító számára fenntartott, vagy a szállító által más vásárló számára biztosított kizárólagos területre vagy kizárólagos vevő csoporthoz irányuló aktív eladások korlátozása, amennyiben ez a korlátozás nem korlátozza a vásárló vevőinek az eladásait,

- a végfelhasználónak történő eladás korlátozása a kereskedelem nagykereskedelmi szintjén tevékenykedő vásárló által,

- a nem jóváhagyott forgalmazóknak történő eladás korlátozása szelektív forgalmazási rendszer tagjai által, és

- a vásárló azon képességének korlátozása, hogy a beépítés céljára szállított elemeket olyan vevőknek adja el, akik ugyanolyan típusú termékek előállítására használnák azokat, mint amelyeket a szállító gyárt;

c) a végfelhasználóknak történő aktív vagy passzív eladások korlátozása szelektív forgalmazási rendszer a kiskereskedelem szintjén működő tagjai révén, ami nem érinti annak a lehetőségét, hogy a rendszer tagja számára megtiltsák a nem megengedett telephelyről való működést;

d) a forgalmazók közötti keresztszállítások korlátozása a szelektív forgalmazási rendszerben, a kereskedelem eltérő szintjein működő forgalmazókat beleértve;

e) azok a korlátozások, amelyekben az elemek szállítói és az ezeket az elemeket beépítő vásárlók állapodtak meg, melyek a szállító azon képességét korlátozzák, hogy az elemeket alkatrészként adja el végfelhasználóknak vagy javítóműhelyeknek, vagy más olyan szolgáltatóknak, akiket a vevő nem bízott meg termékei javításával vagy szervizelésével;

3. a 7. pontban meghatározott, versenytársak közötti megállapodások tekintetében, amennyiben a versenytársak a megállapodás alkalmazásában a termelési vagy értékesítési lánc különböző szintjein tevékenykednek, a fenti (1) és (2) bekezdésben felsorolt bármelyik nagyon súlyos korlátozás.

12. 1. E közlemény alkalmazásában, a "vállalkozás", "a megállapodás részes fele", a "forgalmazó", a "szállító" és a "vásárló" megnevezés a hozzájuk kapcsolódó vállalkozásokat is jelenti.

2. A "kapcsolódó vállalkozások" a következők:

a) olyan vállalkozások, melyekben a megállapodás egyik részes fele közvetlenül vagy közvetve:

- hatáskörrel rendelkezik a szavazati jogok több mint felének gyakorlására, vagy

- hatáskörrel rendelkezik a felügyelő bizottság, a vezető testület vagy a vállalkozást jogilag képviselő testületek tagjai több mint felének kijelölésére, vagy

- joga van a vállalkozás ügyeinek vezetésére;

b) olyan vállalkozások, melyek közvetlenül vagy közvetve az a) pontban felsorolt joggal vagy hatáskörrel rendelkeznek a megállapodás egyik részes fele felett;

c) olyan vállalkozások, melyekben egy, a b) pontban említett vállalkozás közvetlenül vagy közvetve az a) pontban felsorolt jogokkal vagy hatáskörökkel rendelkezik;

d) olyan vállalkozások, melyekben a megállapodás egyik részes fele az a), b), és c) pontokban említett egy vagy több vállalkozással együtt, vagy melyekben az utóbbi vállalkozások közül kettő vagy több közösen rendelkezik az a) pontban felsorolt jogokkal vagy hatáskörökkel;

e) olyan vállalkozások, melyekben az a) pontban felsorolt jogokkal vagy hatáskörökkel közösen rendelkeznek a következők:

- a megállapodás részes felei vagy a hozzájuk az a)–d) pont szerint kapcsolódó vállalkozások, vagy

- a megállapodás egy vagy több részes fele vagy egy vagy több, hozzájuk az a)–d) pont szerint kapcsolódó vállalkozás és egy vagy több harmadik személy.

3. A (2) bekezdés e) pontja alkalmazásában az e vállalkozások által közösen birtokolt piaci részesedéseket egyenlő arányban kell felosztani a (2) bekezdés a) pontjában felsorolt jogokkal vagy hatáskörökkel rendelkező minden egyes vállalkozás között.

[1] Ez a közlemény a HL C 372., 1997.12.9. számában közzétett, a csekély jelentőségű megállapodásokról szóló közlemény helyébe lép.

[2] Lásd például a Bíróság a C–215/96 és a C–216/96 Bagnasco (Carlos) kontra Banca popolare di Novara és Casa di Risparmio di Genova e Imperia (1999) EBHT I–135 egyesített ügyekben hozott ítéletének 34–35. pontjaiban. Ez a közlemény szintén nem érinti a 81. cikk (1) bekezdése szerinti értékelési elveket, a Bizottságnak "Az EK-Szerződés 81. cikkének a horizontális együttműködési megállapodásokra való alkalmazhatóságáról szóló iránymutatás" című közleményében (HL C 3., 2001.1.6.) különösen a 17–31. pontokban, és a Bizottságnak "A vertikális korlátozásokról szóló iránymutatás" című közleményében (HL C 291., 2000.10.13.) különösen az 5–20. pontokban kifejtettek szerint.

[3] HL L 107., 1996.4.30., 4. o. Az ajánlást felül fogják vizsgálni. A tervek szerint az éves forgalom küszöbe 40 millió euróról 50 millió euróra, az éves mérlegfőösszeg küszöbe 27 millió euróról 43 millió euróra nő.

[4] A tényleges vagy potenciális versenytársak kilétére vonatkozóan lásd a Bizottság "Az EK-Szerződés 81. cikkének a horizontális együttműködési megállapodásokra való alkalmazhatóságáról szóló iránymutatás" (HL C 3., 2001.1.6.) című közleményének 9. pontját. Egy vállalkozás tényleges versenytársként kezelendő, ha ugyanazon az érintett piacon tevékenykedik, vagy megállapodás hiányában a relatív árak kismértékű és tartós emelkedésére adott válaszként képes az érintett termékek gyártására váltani és azokat rövid időn belül kereskedelmi forgalomba hozni, jelentősebb járulékos költségek vagy kockázatok vállalása nélkül (azonnali kínálati oldali helyettesíthetőség). Egy vállalkozás potenciális versenytársként kezelendő, ha bizonyíték van arra, hogy megállapodás hiányában a vállalkozás a relatív árak kismértékű és tartós emelkedésére adott válaszként valószínűleg vállalni tudná és vállalná is a szükséges kiegészítő befektetéseket vagy más szükséges átállási költségeket annak érdekében, hogy be tudjon lépni az érintett piacra.

[5] Lásd még a Bizottság "A vertikális korlátozásokról szóló iránymutatás" (HL C 291., 2000.10.13.) című közleményét, különösen a 73., 142., 143. és 189. pontot. Míg a vertikális korlátozásokra vonatkozó iránymutatásban bizonyos korlátozások tekintetében nemcsak az egy bizonyos szállító vagy vevő által elért teljes, hanem az általa elért lekötött piaci részesedéseket is említik, e közleményben a piaci részesedésre vonatkozó valamennyi küszöbérték a teljes piaci részesedésre vonatkozik.

[6] HL C 372., 1997.12.9., 5. o.

[7] Anélkül, hogy ez érintené a közös forgalmazással párosuló vagy nem párosuló termelésnek a 2658/2000/EK bizottsági rendelet 5. cikke (2) bekezdésében és a 2659/2000/EK bizottsági rendelet 5. cikke (2) bekezdésében meghatározott helyzeteit, HL L 304., 2000.12.5., 3. o., illetve 7. o.

--------------------------------------------------