[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 6.4.2005

COM(2005) 113 végleges

2005/0052 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS RENDELETE

gyors intézkedési és felkészültségi eszköz súlyos vészhelyzet esetére történő létrehozásáról

(előterjesztő: a Bizottság) {SEC (2005) 439 }

INDOKOLÁS

1. A javaslat kontextusa

- A javaslat indokolása és célkitűzései

A Bizottság a pénzügyi tervről szóló, 2004. július 14-én elfogadott közleményében európai szintű cselekvésre szólított fel a különböző eredetű vészhelyzetekre történő hatékony és összehangolt, közös válaszadás biztosítása érdekében. A fellépés a szolidaritásra és a gyorsreagálásra is kiterjedne olyan intézkedések által, amelyek azonnali válaszlépést és súlyos válsághelyzet utóhatásainak esetén segítségnyújtást tesznek lehetővé.

E javaslat célkitűzése, hogy fejlessze a Bizottság integrált megközelítésének gyorsreagálási területét annak érdekében, hogy az emberek, a környezet és a tulajdon védelméért tett tagállami erőfeszítéseket támogató és kiegészítő bizottsági pénzügyi támogatást biztosítson azáltal, hogy hozzájárul az olyan rendszerekhez, amelyek a súlyos vészhelyzetre történő felkészültséget és válaszadást, – tekintet nélkül arra, hogy a vészhelyzet honnan ered – valamint a súlyos vészhelyzetek miatt fellépő közegészségügyi hatásokra történő felkészülést és válaszadást célozzák.

A szolidaritás területét egy az Európai Unió Szolidaritási Alapjára tett kiegészítő javaslat dolgozza ki.

- Általános kontextus

Számos esemény vezethet olyan súlyos vészhelyzet kialakulásához, amelynek tényleges vagy lehetséges katasztrofális következményei vannak az emberekre, a tulajdonra és a környezetre általában. Az ilyen súlyos vészhelyzeteket sokféle tényező és szereplő okozhatja, mivel ezek lehetnek emberi cselekmény eredményei, beleértve az ipari létesítmények működtetését és a terrortámadást, valamint természeti jelenség eredményei, mint például földrengés, árvíz, viharok stb.

Az ilyen válsághelyzetekben a polgári védelem szereplői bizonyítottan alapvető szerepet töltenek be a súlyos vészhelyzetekre történő nagyon gyors válaszadásban és azok következményeinek kezeléséhez és enyhítéséhez történő hozzájárulásban azáltal, hogy csökkentik az emberélet-veszteséget, a sérüléseket, valamint a környezeti, gazdasági és anyagi károkat.

A gyors intézkedési beavatkozások hatékonysága nagymértékben függ attól, hogy megelőzően mit valósítottak meg annak érdekében, hogy felkészüljenek a megfelelő eszközök és felszerelések helyszínre szállítására és azok helyszíni beavatkozására; ezért van szükség arra, hogy a felkészültség megérdemelt figyelmet és megfelelő támogatást kapjon.

A tagállamok polgári védelmi szereplőinek hatékonysága és hatásossága egyértelműen hasznát láthatja az erőforrásaik egyesítésének és a kölcsönös segítségnyújtásnak; az ilyen összehangolt cselekvés a súlyos vészhelyzet által sújtott emberek és helyi közösségek számára is előnyös.

A Közösségnek az említett kontextusban megvalósítandó alaposan indokolt szerepe van, mivel segíthet egy adott tagállam határainak átlépésében és a határain átnyúló cselekvésben. E célból a polgári védelmi segítségnyújtási beavatkozások terén a fokozott együttműködés előmozdítását segítő közösségi eljárást alakítottak ki 2001-ben.[1] Ezen eljárás sürgős válaszcselekvést megkövetelő súlyos vészhelyzet esetén mozdítja elő a támogatás elérhetővé válását, a megkívánt beavatkozási egységek, szakértők és egyéb erőforrások mozgósítása révén, ami egy megfigyelési és tájékoztatási központból, valamint egy közös vészhelyzeti kommunikációs és tájékoztatási rendszerből álló, fokozott közösségi polgári védelmi szervezet segítségével jön létre. Mindez lehetőséget biztosít jóváhagyott vészhelyzeti információ gyűjtésére, ezen információ tagállamok számára történő továbbadására és a beavatkozásokból tanultak megosztására is.

A közösségi pénzügyi támogatás biztosítása, amely önmagában nem új (lásd alul) egyértelműen a szubszidiaritás elvét kellően figyelembe vevő polgári védelmi tevékenységhez és beavatkozáshoz (lásd alul) történő hasznos közösségi hozzájárulást képvisel.

- A javaslat körébe tartozó meglévő rendelkezések

A polgári védelem területén a Közösség számos intézkedést és cselekvést dolgozott ki, különösen a következőket:

(i) Az 1999. december 9-i 1999/847/EK tanácsi határozat közösségi cselekvési programot hozott létre a polgári védelem terén, amely 2004 végén járt volna le, de amelyet 2006 végéig meghosszabbítottak.[2]

(ii) A Tanács 2001. október 23-i 2001/792/EK, Euratom határozata[3] a polgári védelmi segítségnyújtási beavatkozások terén a fokozott együttműködés előmozdítását segítő közösségi eljárás kialakításáról.

Az első eszköz/program adott határidővel rendelkezik és ahhoz többéves külön költségvetést fűztek; a program 2006-ban ér véget. Az utóbbi eszköz azonban nem pénzügyi jellegű: kötelezettségeket állapít meg a tagállamok és a Bizottság számára.

Ez a javaslat elfogadását követően a felkészültség és gyors válaszadás területén tett polgári védelmi cselekvések és intézkedések közösségi pénzügyi támogatása odaítélésének új jogi alapját fogja képezni.

E célból a javaslat a meglévő eszközökre épül, de egyidejűleg kiszélesíti és részletesebben meghatározza a támogatásra jogosult cselekvéseket. Széles azoknak a cselekvéseknek a köre, amelyeket a javaslat értelmében – a felkészültség és gyors válaszadás tekintetében – finanszírozni lehet, mivel a létrehozandó eszközből minden olyan cselekvés finanszírozható, amely a kapacitásfejlesztő támogatástól, a demonstrációs projekttől, a tudatosító és tájékoztató programoktól a képzésig és gyakorlatig, a szakértők bevetés-tervezéséig és kiküldéséig, valamint a megfelelő eszközök és felszerelések rövid időn belül történő mozgósításáig terjed. Különös figyelmet fordítottak az olyan logisztikai támogató cselekvések meghatározására mint a biztonságos kommunikációs rendszerek és eszközök rendelkezésre bocsátása, amelyek szükségesek a gyors válaszadási beavatkozások megfelelő megvalósításához.

Mivel a közösségi polgári védelmi eljárás EU-n kívüli cselekvéseit a stabilitási eszköz szabályozza, annak belső cselekvéseire a javasolt eszköz vonatkozik.

Továbbá figyelembe véve a vonatkozó közösségi keretszabályozás fejlődését, a javaslat magában foglalja az eszköz hatékony és eredményes pénzgazdálkodása biztosítását célzó, a finanszírozott cselekvések monitoringjára vonatkozó új rendelkezéseket, valamint a Közösség pénzügyi érdekeinek megfelelő védelmét biztosító egyéb intézkedéseket.

- Összeegyeztethetőség az Európai Unió más politikáival és célkitűzéseivel

A javaslat bizonyos mértékig a meglévő politikai eszközökre alapul, amelyeket időbeli korlátozottságuk miatt mindenképpen ki kell egészíteni. Az Európai Unió új Szolidaritási Alapjával együtt, amelynek alkalmazási körét az eredettől függetlenül az összes súlyos vészhelyzetre kiterjesztették, a javaslat áthidalja a jelenlegi jogszabályok hiányosságait és a súlyos vész- és válsághelyzetekre való válaszadás tekintetében átfogó közösségi cselekvést tesz lehetővé.

Különös figyelmet fordítottak arra, hogy elkerüljék az egyéb közösségi politikák és eszközök értelmében végzett párhuzamos cselekvéseket. A más közösségi politikákkal történő összeegyeztethetőséget – különösen az jogérvényesülésre, szabadságra és biztonságra vonatkozó politikák, valamint a külkapcsolatok területén – számos rendelkezés biztosítja, amelyek többek között egyértelműen meghatározzák az eszköz alkalmazási körét és kizárják a kettős finanszírozást.

2. Az érdekelt felek konzultációja és hatásvizsgálat

- Konzultáció az érdekelt felekkel

Az e területre vonatkozó múltbéli és jelenlegi közösségi kezdeményezéseket rendszeresen értékelik, az érintett érdekelt felekkel tagállami szinten folytatott szoros konzultáció során. Ezek minden esetben kedvező eredménnyel jártak.

Az eljárás keretében felvállalt munka elismeréséül az Európai Tanács és a Tanács több ízben felkérte a Bizottságot, hogy e területen tett erőfeszítéseit tovább folytassa és fokozza. Hasonlóképp, az Európai Parlament is a polgári védelem területén folytatott együttműködés további megerősítésére hívott fel.

- A szakértelem növelése és felhasználása

Nem volt szükség külső szakértő igénybevételére.

3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI

- A javasolt cselekvés összegzése

A javaslat célja, hogy olyan felkészültségi és gyors válaszadási eszközt hozzon létre súlyos vészhelyzetek esetére, amely elősegíti a közösségi polgári védelmi intézkedések javítását és végrehajtását, mivel hozzájárul a súlyos vészhelyzetre történő felkészülést és válaszadást szolgáló rendszerek hatékonyságának javításához.

A javaslat olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek beleillenek a javaslat túlnyomóan pénzügyi jellegébe, mivel a következő kérdésekkel kapcsolatos szabályokat és eljárásokat határozza meg: azon célkitűzések, amelyeknek megvalósulásához hozzájárul az eszköz által történő finanszírozás; az eszköz által támogatható cselekvések; kedvezményezettek; pénzügyi és végrehajtási intézkedések; monitoring; a Közösség pénzügyi érdekeinek védelme; valamint a megfelelő intézményi rendelkezések.

- Jogalap

Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 3. cikke (1) bekezdése u) albekezdésének megfelelően a Közösség tevékenységei közé tartoznak a polgári védelem területén hozott intézkedések.

A polgári védelmi beavatkozás a radiológiai veszélyhelyzet tekintetében is lényeges; tehát szükség van arra, hogy ez a javaslat az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre (Euratom-Szerződés) is alapuljon.

Mivel mind az Európai Közösséget létrehozó szerződésből, mind az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésből hiányzik az ad hoc polgári védelmi jogalap, ez a javaslat e Szerződések 308., illetve 203. cikkére alapszik.

Az említett két jogalap összeegyeztethető és halmozható, mivel ugyanazt a döntéshozatali eljárást írják elő.

- A szubszidiaritás elve

A szubszidiaritás elvét kell alkalmazni, mivel a javaslat nem tartozik a Közösség kizárólagos hatáskörébe.

A szubszidiaritás elvének tükrében a javaslat indokolt, amennyiben annak célkitűzéseit a tagállamok nem képesek kielégítően megvalósítani és a közösségi cselekvés jobban megvalósítja azokat.

A tagállamok a javaslat célkitűzéseit a következő okokból nem tudják kielégítően megvalósítani.

Veszélyhelyzet esetén azonnali intézkedés szükséges a következmények elleni harc érdekében. Egyik ország sem készült fel minden egyes eshetőségre. Ezért sokkal hatékonyabb és költséghatékonyabb a más tagállamok által felajánlott segítségnyújtást igénybe venni.

Az új eszköz többek között lehetővé teszi, hogy a tagállamok olyan súlyos veszély- és válsághelyzetek esetén is intézkedjenek, ahol saját eszközeik nem lennének elegendőek ehhez. A tagállamok gyorsintézkedési eszközeiket és felszerelésüket általában nem a lehető legrosszabb eshetőségre méretezik, mivel ez általában meghaladná pénzügyi lehetőségeiket. (Nehéz létrehozni és egész évben fenntartani nagyméretű csapatokat és jelentős számú nehéz-beavatkozási berendezést, mint például tűzoltó repülőgépeket, miközben a súlyos veszélyhelyzetek bizonyos típusai csak ritkán, de akkor súlyos következményekkel, vagy jellemzően csak az év egy korlátozott időszakában fordulnak elő.)

Ha a rendelkezésre álló erőforrások alapján a segítséget kérő tagállam felkészültsége nem elegendő arra, hogy megfelelően reagáljon nagyobb veszélyhelyzetre, az adott tagállam, az eszköz által hozzáférhetővé tett támogatás igénybevételével kiegészítheti felkészültségi eszköztárát.

A közösségi cselekvés a következő okokból fogja jobban megvalósítani a javaslat célkitűzéseit.

A közösségi együttműködés, amennyiben támogatja és kiegészíti a nemzeti politikákat a polgári védelem terén, hozzá fog járulni e politikák hatékonyabbá tételéhez; a tapasztalatok egyesítése és a kölcsönös segítségnyújtás segíti az emberi életben bekövetkezett veszteségeknek, a sebesültek számának, az anyagi, illetve a gazdasági és környezeti károknak a csökkentését az egész Közösségben, kézzelfoghatóbbá téve a társadalmi kohézió és szolidaritás célkitűzését.

A gyors intézkedést a tagállamoknak (vagy egyéb résztvevő államnak) továbbított segítségnyújtási kérelem váltja ki, amely elindítja a 2001/792/EK határozatban meghatározott eljárást. Egy ilyen kérelem küldése azt jelzi, hogy az érintett ország úgy ítéli meg, hogy szükség van a közösségi koordinációra és a többi tagállam (vagy résztvevő állam) által biztosított kölcsönös segítségnyújtásra.

A javaslat tehát megfelel a szubszidiaritás elvének, amennyiben a közösségi cselekvés célja a nemzeti kapacitás kiegészítése és nem annak helyettesítése.

- Az arányosság elve

A javaslat a következő indokok alapján felel meg az arányosság elvének.

Az eszköz célja alapvetően kedvező a polgári védelem szereplői számára, amennyiben megkapják a pénzügyi támogatást. A kedvezményezetteket terhelő vonatkozó eljárások és kötelezettségek arra korlátozódnak, ami szigorúan szükséges a jogszerű, hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosítása érdekében, mivel a vonatkozó közösségi jogszabályok (azaz, az Európai Közösségek általános költségvetésére vonatkozó költségvetési rendelet) szerint megkövetelteken felül többletigényt nem határoznak meg. A Közösség pénzügyi érdekeinek megfigyeléséről és védelméről szóló rendelkezésekre azonban minden esetben szükség van.

A közösségi és nemzeti hatóságok adminisztratív terhei korlátozottak és nem haladják meg azt a mértéket, amely szükséges ahhoz, hogy a Bizottság vállalja az átfogó felelősséget a közösségi költségvetés végrehajtásáért. Például nincs szükség külön formátumra (a költségvetési rendeletben előírtakon túl) a finanszírozási kérelmek benyújtásához.

Külön figyelmet szenteltek annak biztosítására, hogy a súlyos veszélyhelyzet esetén történő gyors intézkedés alkalmával követendő eljárások gondoskodjanak a szükséges flexibilitásról, amely lehetővé teszi a sürgős cselekvést.

- A kiválasztott eszköz

Javasolt a rendelet alkalmazása.

Más eszközök nem lennének megfelelőek, mivel a javaslatban előírt kötelezettségek némelyikének jellege és tartalma csak egy közvetlenül alkalmazandó jogi eszköz révén valósítható meg.

4. Költségvetési kihatások

A javasolt eszköz célja a polgári védelmi tevékenységek finanszírozása a felkészültség és gyors intézkedés terén.

A felkészültség tekintetében a következő cselekvéseket kell finanszírozni:

- képzés, gyakorlatok, workshop, alkalmazottak és szakértők cseréje, aminek évi becsült összege 8,665–12,915 millió euro;

- biztonságos kommunikációs rendszerek és eszközök létrehozása és fenntartása, aminek évi becsült összege 1 millió euro;

- valamint tanulmányok, felmérések, modellezés, forgatókönyvek és vészhelyzeti intézkedési terv kidolgozása; kapacitás kiépítési támogatás; demonstrációs projektek; technológiaátadás; tudatosító és információ-terjesztési cselekvések; tájékoztatási cselekvések; megfelelő eszközök és felszerelés, valamint monitoring-elemzés és értékelés biztosítása, aminek becsült évi összege 2,635–3,875 millió euro.

A felkészültség területén végzett éves becslés összesen évi 12,3–17,79 millió euro. A becslések az e területen 2004/2005-ben megvalósított cselekvések költségeire alapulnak.

A gyors intézkedést illetően a javasolt eszközből a következő cselekvéseket kell finanszírozni:

- a szakértők, összekötő tisztviselők, megfigyelők, beavatkozást végző csapatok, felszerelések és mobil berendezések szállítása és kapcsolódó logisztikai támogatása, amelynek becsült éves összege 2,4–6 millió euro

- szakértők, összekötő tisztviselők és megfigyelők bevetés-tervezése és kiküldetése, amelynek becsült éves összege 0,3–0,4 millió euro

- a megfelelő eszközök és felszerelések gyors mozgósítása, amelynek becsült éves összege 4,81 millió euro.

A katasztrófa esetén történő intézkedés területén végzett éves becslés összesen évi 2,7–11,21 millió euro. A becslések az e területen 2004/2005-ben megvalósított cselekvések költségeire alapulnak.

Ezen eszköz becsült átfogó éves költségvetése tehát 15–29 millió euro.

Továbba, helyénvaló évente 1 millió eurót elkülöníteni a javasolt eszköz keretében a technikai segítségnyújtási cselekvésekre. Ennélfogva a becsült teljes összeg a 7 éves időszakra 173 millió euro.

2005/0052 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS RENDELETE

(YYYY. month DD.)

gyors intézkedési és felkészültségi eszköz súlyos vészhelyzet esetére történő létrehozásáról [EGT vonatkozású szöveg]

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 308. cikkére,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 203. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[4],

tekintettel az Európai Parlament véleményére[5],

mivel:

(1) Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 3. cikke (1) bekezdése u) albekezdésének értelmében a Közösség tevékenységei közé tartoznak a polgári védelem területén hozott intézkedések.

(2) E célból a 2001/792/EK, Euratom tanácsi határozat[6] a polgári védelmi segítségnyújtási beavatkozások terén egy fokozott együttműködés előmozdítását segítő közösségi eljárást alakított ki.

(3) Létre kell hozni egy olyan felkészültségi és gyors válaszadási eszközt, amely keretében hozzájárulásként pénzügyi támogatás nyújtható a súlyos vészhelyzetre történő felkészülést és válaszadást szolgáló rendszerek hatékonyságának javításához, különösen a 2001/792/EK határozat összefüggésében.

(4) Ez az eszköz biztosítja a Közösség szolidaritásának látható kifejezését a súlyos vészhelyzet által érintett országok felé, azáltal hogy a beavatkozási eszközök mozgósítása révén előmozdítja a kölcsönös segítségnyújtást.

(5) Súlyos vészhelyzetek természeti, ipari vagy technológiai katasztrófák, illetve terrorista cselekmények eredményeképp jöhetnek létre.

(6) Az eszköznek hozzá kell járulnia a Közösség felkészültségi és gyorsintézkedési képességéhez, hogy kezelni tudja a súlyos vészhelyzetek közegészségügyi következményeit, de anélkül, hogy érintené az egészség- és fogyasztóvédelem területére vonatkozó közösségi cselekvési program (2007/2013) létrehozásáról szóló .../2005/… európai parlamenti és tanácsi határozatban[7] előírt cselekvéseket és intézkedéseket.

(7) A koherencia céljából helyénvaló, hogy a Közösség területén kívül megvalósuló gyorsintézkedési cselekvéseket a stabilitási eszköz létrehozásáról szóló, [...]-i [...]/2005/EK tanácsi rendelet[8] szabályozza.

Ugyanezen okból nem tartoznak az eszköz hatálya alá azok a cselekvések, amelyeket a „Megelőzés, felkészültség és következmény-kezelés a terrorizmusra vonatkozóan” egyedi program létrehozásáról szóló [...]/2005/… tanácsi határozat szabályoz, vagy amelyek a közrend fenntartására, valamint a belső biztonság megőrzésére vonatkoznak.

(8) Az eszköz működtetése hatékonyságának biztosítása érdekében helyénvaló, hogy azok a cselekvések, amelyekre pénzügyi támogatást nyújtanak, potenciállal rendelkezzenek arra, hogy gyakorlati és gyors hozzájárulást jelentsenek a súlyos vészhelyzetekre történő felkészültség és azok esetében tett gyors intézkedések tekintetében. Ezért meg kell határozni a potenciál értékelési kritériumait.

(9) A közbeszerzési szerződések és támogatások e rendelet értelmében történő odaítélését az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel[9] összhangban kell végrehajtani. A polgári védelmi cselekvések különleges jellegének következtében helyénvaló előírni, hogy a támogatás természetes személyek számára is odaítélhető legyen.

(10) A harmadik országok részvételét is lehetségessé kell tenni, mivel ez növeli az eszköz működtetésének hatékonyságát és hatásosságát.

(11) Annak érdekében, hogy javuljon a Bizottság lehetősége e rendelet végrehajtásának követése tekintetében, a Bizottság kezdeményezésére, lehetővé kell tenni a végrehajtás monitoringjára, ellenőrzésére, pénzügyi ellenőrzésére és értékelésére vonatkozó kiadások finanszírozását.

(12) Megfelelő rendelkezéseket kell hozni az eszköz keretében pénzügyi támogatást kapó cselekvések végrehajtása megfelelő monitoringjának biztosítása érdekében.

(13) Megfelelő intézkedéseket kell tenni a szabálytalanságok és csalások megakadályozása érdekében, valamint meg kell tenni a szükséges lépéseket az elveszett, rosszul kifizetett és helytelenül felhasznált támogatások behajtására az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom[10], valamint a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendeletekkel[11] összhangban.

(14) E rendelet alkalmazását rendszeresen értékelni kell.

(15) Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal[12] összhangban kell elfogadni.

(16) Az eszköz keretében támogatásra kerülő cselekvések mértéke és hatásai fényében, figyelembe véve az e rendelet alkalmazásából eredő előnyöket az emberi életben bekövetkezett veszteségeknek, a sebesültek számának, a gazdasági és környezeti, valamint anyagi károknak a csökkentésére vonatkozóan, a tagállamok nem tudják megvalósítani a javasolt cselekvéseket, következésképp azokat közösségi szinten jobban meg lehet valósítani. Ezért a Közösség intézkedéseket fogadhat el az EK-Szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben megállapított arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az említett célkitűzések megvalósításához szükséges mértéket.

(17) Az Európai Közösséget létrehozó szerződés és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés kizárólag a 308., illetve a 203. cikkben ad felhatalmazást e rendelet elfogadásához,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy

E rendelet a 2007. január 1-től 2013. december 31-ig tartó időszakra egy gyorsintézkedési és felkészültségi eszközt, (a továbbiakban: az eszköz) hoz létre, hogy támogassa és kiegészítse a tagállamok által, súlyos vészhelyzet esetén az emberek, a környezet és a vagyon védelmére tett erőfeszítéseket.

E rendelet megállapítja a Közösség súlyos vészhelyzeti felkészültségi állapotának fejlesztésére tervezett cselekvésekre az eszköz keretében nyújtandó pénzügyi támogatásra vonatkozó szabályokat .

E rendelet különleges rendelkezéseket tesz a súlyos vészhelyzet esetében nyújtandó pénzügyi támogatásra vonatkozóan, annak érdekében, hogy elősegítse a gyors és hatékony intézkedést vészhelyzet esetén.

2. cikk

Hatály

1. Ezt a rendeletet súlyos vészhelyzetre való felkészültségre kell alkalmazni, tekintet nélkül a vészhelyzet jellegére.

Ezt a rendeletet a Közösségen és a 2001/792/EK határozatban megállapított közösségi eljárásban résztvevő országokon belüli súlyos vészhelyzet közvetlen következményeinek kezelésére is alkalmazni kell.

Ezt a rendeletet súlyos vészhelyzetek közegészségügyi hatásaira való felkészültségre és azok esetén történő gyors intézkedésre is alkalmazni kell.

2. E rendelet nem vonatkozik a következőkre:

a) a […]/2005/EK rendelet által szabályozott cselekvések;

b) a […]/2005/EK határozat által szabályozott cselekvések és intézkedések;

c) a […]/2005/… határozat által szabályozott vagy a bűnüldözéssel, valamint a jog és a közrend fenntartásával és a belső biztonság megőrzésével kapcsolatos cselekvések.

3. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

(1) „súlyos vészhelyzet” minden olyan helyzet, amelynek az emberekre, a tulajdonra vagy a környezetre káros hatása van, vagy lehet, és segítségnyújtás kérelmezéséhez vezethet;

(2) „gyors intézkedés” minden olyan cselekvés, amelyet súlyos vészhelyzet során vagy után tesznek, annak közvetlen következményeire vonatkozóan;

(3) „felkészültség” minden olyan előzetes cselekvés, amelyet a hatékony gyors intézkedés biztosítása érdekében tettek.

4. cikk

Támogatásra jogosult cselekvések

Az eszköz keretében a következő cselekvések jogosultak támogatásra:

(1) tanulmányok, felmérések, modellezés, forgatókönyvek és vészhelyzeti intézkedési terv kidolgozása;

(2) kapacitás kiépítési támogatás;

(3) képzés, gyakorlatok, workshop, alkalmazottak és szakértők cseréje;

(4) demonstrációs projektek;

(5) technológiaátadás;

(6) tudatosító és információ-terjesztési cselekvések;

(7) tájékoztatási cselekvések és az európai intézkedések láthatóságának elősegítése;

(8) megfelelő eszközök és felszerelések biztosítása;

(9) biztonságos kommunikációs rendszerek és eszközök létrehozása és fenntartása;

(10) monitoring, elemzés és értékelés.

(11) a szakértők, összekötő tisztviselők, megfigyelők, beavatkozást végző csapatok, felszerelések és mobil berendezések szállítása és kapcsolódó logisztikai támogatása;

(12) szakértők, összekötő tisztviselők és megfigyelők bevetés-tervezése és kiküldetése;

(13) megfelelő eszközök és felszerelések gyors mozgósítása;

(14) mozgó laboratóriumok, magas biztonsági szintű mozgó berendezések, valamint orvosi védőfelszerelések összeállítása és szállítása.

5. cikk

Kritériumok

Az eszköz keretében, egy adott cselekvésre vonatkozóan nyújtandó pénzügyi támogatás odaítéléséről való döntés során elsősorban azt kell figyelembe venni, hogy a cselekvés rendelkezik-e olyan potenciállal, amely gyakorlati és gyors hozzájárulást jelent a következőkhöz:

(1) súlyos vészhelyzet esetén gyorsan bevethető megfelelő eszközök és felszerelések biztosítása szükségességének és elősegítésének értékelését célzó fejlesztési stratégiák, eljárások és rendszerek;

(2) olyan mechanizmusok és eljárások kialakítása, amelyek a megfelelő eszközök és felszerelések kérelmező államok és nemzetközi szervezetek számára történő átadásához szükségesek;

(3) a megfelelő eszközök és felszerelések hozzáférhetőségének biztosítása súlyos vészhelyzetek hatásai elleni védelem érdekében;

(4) a nemzeti polgári védelmi szolgálatok közötti gyors és hatékony operatív együttműködés elősegítése;

(5) a know-how és a tapasztalatok cseréjének ösztönzése, elősegítése és támogatása a súlyos vészhelyzet közvetlen következményeinek és a vonatkozó technológiának a kezelésére vonatkozóan;

(6) a különleges szakértelem valós idejű rendelkezésre bocsátásának biztosítása súlyos vészhelyzet esetén;

(7) a csapatok és felszerelések hozzáférhetőségének és szállításának megkönnyítése és elősegítése;

(8) közegészségügyi segítségnyújtás és intézkedés elősegítése;

(9) mozgó laboratóriumok, magas biztonsági szintű mozgó berendezések hozzáférhetőségének és szállításának biztosítása.

6. cikk

Kedvezményezettek

E rendelet értelmében nyújtott pénzügyi támogatást a közjog vagy a magánjog hatálya alá tartozó természetes és jogi személyek számára lehet odaítélni.

7. cikk

Beavatkozási típusok és végrehajtási eljárások

1. Az eszköz keretében nyújtott pénzügyi támogatás történhet közbeszerzési szerződések és támogatások formájában, amelyeket a 1605/2002/EK, Euratom rendeletnek, (a továbbiakban: költségvetési rendelet), megfelelően ítélnek oda.

2. Támogatások esetében a Bizottság a célkitűzéseket, az ajánlattételi felhívás vagy felhívások ütemezését, az érintett indikatív összeget, pénzügyi beavatkozás legnagyobb mértékét és a várható eredményeket meghatározó éves munkaprogramot fogad el.

3. Közbeszerzés esetében a gyorsintézkedési cselekvések végrehajtásához szükséges eszközök mozgósítása céljából létrejött keretszerződéseket magában foglaló szerződéseket beillesztik az éves munkaprogramba.

4. Az éves munkaprogramokat a 14. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

5. A Bizottság az eszköz költségvetését centralizált alapon és közvetlenül szervezeti egységei által hajtja végre, a költségvetési rendelet 53. cikkének (2) bekezdésével összhangban..

8. cikk

Harmadik országok részvétele

Amennyiben azt megállapodások és eljárások lehetővé teszik, olyan tagállamok is részt vehetnek ebben az eszközben, amelyek nem az Európai Unió tagállamai.

9. cikk

A pénzügyi eszközök kiegészítő jellege

1. Az eszköz keretében pénzügyi támogatáshoz jutó cselekvések nem kaphatnak támogatást más közösségi pénzügyi eszközből.

Az eszköz keretében nyújtott pénzügyi támogatást kérelmezők és az ilyen támogatások kedvezményezettjei tájékoztatják a Bizottságot egy részről az olyan pénzügyi támogatásokról, amelyeket más forrásokból kapnak, ideértve a közösségi költségvetéseket, és másrészről az ilyen támogatásra irányuló, folyamatban lévő kérelmeikről.

2. Az Európai Unió vagy a Közösség más eszközeivel való szinergiák és kiegészítő jelleg megvalósítására kell törekedni.

10. cikk

Technikai segítségnyújtás a Bizottság kezdeményezésére

1. A Bizottság kezdeményezésére az eszközt e rendelet végrehajtásához közvetlenül szükséges monitoringra, ellenőrzésre, pénzügyi ellenőrzésre és értékelésre vonatkozó kiadások fedezésére is fel lehet használni.

Ezek különösen lehetnek tanulmányok, ülések, tájékoztatási tevékenységek, kiadványok megjelentetésével kapcsolatos kiadások, az információcserét szolgáló informatikai hálózatokkal (és a kapcsolódó berendezésekkel) kapcsolatos kiadások, valamint minden egyéb technikai és adminisztratív segítségnyújtással kapcsolatos kiadás, amelyeket a Bizottságnak igénybe kell vennie a rendelet végrehajtásának céljából.

Az első és második albekezdésben említett kiadások nem haladhatják meg a költségvetés 4%-át.

2. A Bizottság az első bekezdésben említett cselekvésekre vonatkozó költségvetést centralizált alapon és közvetlenül szervezeti egységei által hajtja végre, a költségvetési rendelet 53. cikkének (2) bekezdésével összhangban.

11. cikk

Monitoring

1. A Számvevőszék által az EK-Szerződés 248. cikke vagy az Euratom-Szerződés 160c. cikke értelmében az illetékes nemzeti ellenőrző szervekkel vagy szervezeti egységekkel kapcsolatot tartva végrehajtott pénzügyi ellenőrzések, vagy az EK-Szerződés 279. cikke (1) bekezdésének b) albekezdése vagy az Euratom-Szerződés 183. cikke (1) bekezdésének b) albekezdése értelmében végrehajtott bármilyen ellenőrzés sérelme nélkül, a Bizottság tisztviselői és egyéb alkalmazottjai a szúrópróbaszerű ellenőrzést is magában foglaló helyszíni ellenőrzést végezhetnek az e rendelet keretében finanszírozott cselekvéseket illetően.

2. Az e rendeletre alapuló szerződések és támogatások különösen a Bizottság (vagy bármely más általa felhatalmazott képviselő) általi ellenőrzést és pénzügyi ellenőrzést, valamint a Számvevőszék általi, helyszíni ellenőrzéseket is magában foglaló a költségvetési rendelet rendelkezéseivel összhangban lévő pénzügyi ellenőrzéseket határoznak meg.

3. A bármilyen cselekvésre vonatkozó utolsó kifizetést követő öt éves időszakra a pénzügyi támogatás kedvezményezettje köteles a cselekvéssel kapcsolatos kiadásokra vonatkozó igazoló okmányokat a Bizottság számára hozzáférhető módon megőrizni.

4. Amennyiben szükséges az első albekezdésben említett szúrópróbaszerű ellenőrzések eredménye alapján a Bizottság módosíthatja az eredetileg jóváhagyott pénzügyi támogatás mértékét és kiutalási feltételeit, valamint a kifizetések ütemezését is.

5. A Bizottság minden lépést megtesz annak ellenőrzése érdekében, hogy a finanszírozott cselekvéseket megfelelő módon és e rendelet, valamint a költségvetési rendelet rendelkezéseinek megfelelően hajtják végre.

12. cikk

A Közösség pénzügyi érdekeinek védelme

1. A Bizottság biztosítja, hogy az e rendeletnek megfelelően finanszírozott cselekvések végrehajtása során a Bizottság pénzügyi érdekeit a csalás, korrupció és minden egyéb törvénytelen tevékenység elleni megelőző intézkedések alkalmazása, hatékony ellenőrzések, a jogtalanul kifizetett összegek behajtása által, valamint, amennyiben a szabálytalanságokat felfedik, hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók révén védik a 2988/95/EK, Euratom és a 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendeletekkel, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel[13] összhangban.

2. Az ezen eszköz által finanszírozott közösségi cselekvések esetében a közösségi jogszabályok valamely rendelkezésének olyan megsértésére, beleértve az eszköz által meghatározott szerződéses kötelezettségek megsértését is, amely egy gazdasági szereplő tette vagy mulasztása miatt történt, és amelynek eredményeként a Közösségek általános költségvetése vagy a Közösségek által kezelt költségvetések kárt szenvednek vagy szenvednének, indokolatlan kiadási tételek miatt, a 2988/95/EK, Euratom és a 2185/96/EK, Euratom rendeleteket kell alkalmazni.

3. A Bizottság csökkenti, felfüggeszti vagy behajtja a cselekvésre odaítélt pénzügyi támogatás összegét, amennyiben szabálytalanságokat talál, beleértve az e rendelet, az egyedi határozat vagy a szóban forgó pénzügyi támogatást odaítélő szerződés rendelkezéseinek megsértését, vagy amennyiben bebizonyosodik, hogy a Bizottság jóváhagyásának írásban történő kérelmezése nélkül a cselekvésen változtatást hajtottak végre, amely ellentétben áll a projekt jellegével vagy végrehajtási feltételeivel.

4. Amennyiben az időbeli korlátozásokat nem tartották be, vagy amennyiben a cselekvés végrehajtása által elért haladás csak a kiutalt pénzügyi támogatás egy részét teszi indokolttá, a Bizottság felkéri a kedvezményezettet, hogy a megadott határidőig nyújtsa be észrevételeit. Amennyiben a kedvezményezett nem szolgál kielégítő válasszal, a Bizottság a fennmaradó pénzügyi támogatást visszavonhatja és a már kifizetett összegek visszafizetését követelheti.

5. Minden jogtalanul kifizetett összeget vissza kell fizetni a Bizottságnak. A nem megfelelő időben visszafizetett összegre a költségvetési rendeletben meghatározott feltételek szerinti kamatot számítanak fel.

13. cikk

Bizottság

1. A Bizottságot egy bizottság (a továbbiakban: bizottság) segíti, amely a tagállamok képviselőiből áll és elnöke a Bizottság képviselője.

2. Ha e bekezdésre hivatkoznak, az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni.

Az 1999/468/EK határozat 4. cikk (2) bekezdésében előírt időszak három hónap.

3. A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

14. cikk

Kiértékelés

1. Az eszköz keretében pénzügyi támogatáshoz jutó cselekvéseket rendszeresen ellenőrzik végrehajtásuk figyelemmel követése érdekében.

2. A Bizottság a következőket terjeszti az Európai Parlament és a Tanács elé.

a) legkésőbb 2010. december 31-ig az elért eredményekről, valamint e rendelet végrehajtásával kapcsolatos minőségi és mennyiségi szempontokról szóló időközi értékelő jelentést;

b) legkésőbb 2011. december 31-ig az e rendelet folytatásáról szóló közleményt;

c) legkésőbb 2015. március 31-ig egy utólagos értékelő jelentést.

15. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2007. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben

a Tanács részéről

az elnök

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

1. NAME OF THE PROPOSAL

Proposal for a Council Regulation establishing a Rapid Response and Preparedness Instrument for major emergencies

2. ABM / ABB FRAMEWORK

Policy Area(s) concerned and associated Activity/Activities:

07 03 – Environmental programmes and projects.

More specifically, the proposal relates to civil protection: preparedness and response to disasters.

3. BUDGET LINES

4. Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B..A lines)) including headings :

07 03 06 01: Community action programme in the field of civil protection. This also includes expenditure actions in the framework of the Community civil protection Mechanism.

07 03 09: Community cooperation in the field of marine pollution

5. Duration of the action and of the financial impact: 2007-2013.

6. Budgetary characteristics ( add rows if necessary ) :

Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |

07 03 06 01 | Non-comp | Diff[14]/ [15] | NO | YES– [contribution by EEA countries (Liechtenstein, Iceland and Norway)] | /NO – [contribution by Bulgaria and Romania] | No 3 |

07 03 09 | Non-comp | Diff[16]/ [17] | NO | YES– [contribution by EEA countries (Liechtenstein, Iceland and Norway)] | NO | No 3 |

7. SUMMARY OF RESOURCES

8. Financial Resources

9. Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA)

EUR million (to 3 decimal places) |

Total number of human resources | 47 | 47 | 47 | 47 | 47 | 47 | 47 |

10. CHARACTERISTICS AND OBJECTIVES

11. Need to be met in the short or long term

The general objective of the proposal is to support and complement the efforts of Member States in the field of rapid response and preparedness, in particular in the context of the Community Civil Protection Mechanism. The following specific needs are targeted:

- the need to ensure a strong, effective and well-coordinated European response by the Community Civil Protection Mechanism to major disasters;

- the need to improve preparedness for emergencies , i.a. through the implementation of a more robust training system that enables national professionals to participate effectively in European interventions in the framework of the Community Civil Protection Mechanism;

- the need to improve the interoperability of means and systems, including civil-military interoperability, i.a. through simulations exercises and by developing strategies for improved interoperability;

- the need to ensure greater availability of civil protection resources for European assistance by working with Member States on establishing scenarios, developing assistance modules and filling gaps in resources availability (e.g., standby arrangements);

- the need to improve awareness and information to the public on risks, risk management and the appropriate behaviour in case of emergencies;

- the need to strengthen the analytical, assessment and operational planning capacity of the Monitoring and Information Centre so as to enable it to respond more rapidly and effectively to disasters;

- the need to strengthen on site coordination of assistance and to ensure better integration of military resources in civil protection interventions;

- the need to enhance communication and coordination between the many different actors involved in emergency response;

- the need to ensure better visibility of European assistance, i.a. through common insignia for on site personnel;

- t he need to enhance the transportation capacity for European assistance in order to maximise the impact of European interventions in countries affected by disaster;

- the need to strengthen the logistical base of the Monitoring and Information Centre, allowing it to hire equipment that is necessary to ensure a rapid response.

- Value-added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergy

European cooperation in this field allows Member States to pool resources and efforts on a larger European scale, in a collective effort to maximise the protection of people, property and the environment in the event of major disasters.

When disaster strikes within the EU, the authorities of the affected Member States can benefit from immediate and tangible assistance through the Community Civil Protection Mechanism.

The proposal is also aimed at improving the effectiveness of assistance in response to disasters. Improving the Mechanism and building a more robust rapid reaction capability allows the Union to express its solidarity with those affected by disasters.

12. Objectives, expected results and related indicators of the proposal in the context of the ABM framework

The objectives are set out in the draft Regulation. They contribute to the Commission’s overall policy of enhancing security of EU citizens and showing solidarity with those affected by disasters.

Response to disasters

The specific objectives of actions in this area are to mobilise expertise, to facilitate transportation and associated logistical support and to mobilise equipment and means.

The actions will result in:

- The sending of experts in case of disasters to assist the affected country in the assessment of the needs on site and to liaise with the competent authorities of the affected country;

- Transportation of European civil protection assistance in the event of disasters as well as associated logistical support;

- The mobilisation of equipment and means.

Relevant indicators are the delivery of European assistance in case of disasters, its positive impact on the immediate consequences, its timeliness and effectiveness.

Preparedness

Preparedness actions encompass all activities and measures taken in advance, within the EU and the participating countries, to ensure effective rapid response and to mitigate the adverse consequences of disasters.

They will ensure the following concrete results (per year):

- training courses (including general training courses in the context of the Mechanism as well as training courses focusing on specific issues or for a specialised audience) to provide experts and team leaders with the knowledge and tools needed to participate effectively in Community interventions and to develop a common European intervention culture;

- command post exercises and full-scale exercises to test interoperability, train civil protection officials and create a common intervention culture;

- the exchange of experts to enhance understanding of European civil protection and to share information and experience;

- workshops to enhance information sharing and promote a common understanding of civil protection issues;

- projects, studies, surveys, modelling, scenario-building and contingency planning, capacity building assistance; demonstration projects; technology transfer; awareness and dissemination actions; communication actions; provision of adequate means and equipment and monitoring assessment and evaluation.

- Method of Implementation (indicative)

Show below the method(s)[19] chosen for the implementation of the action.

X Centralised Management

X Directly by the Commission

ٱ Indirectly by delegation to:

ٱ Executive Agencies

ٱ Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulation

ٱ National public-sector bodies/bodies with public-service mission

ٱ Shared or decentralised management

ٱ With Member states

ٱ With Third countries

ٱ Joint management with international organisations (please specify)

Relevant comments:

13. MONITORING AND EVALUATION

14. Monitoring system

15. Evaluation

16. Ex-ante evaluation

17. Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from similar experiences in the past)

This proposal builds upon:

- the results of the Community civil protection Action Programme;

- the results of the Community civil protection Mechanism;

- the results of the Marine Pollution Community Framework;

- the Communication on reinforcing the civil protection capacity of the EU of 25 March 2004: COM(2004)200 final;

- on the experience gained in emergencies handled by the Mechanism in the past three years, and in particular on the evaluation made of the Community intervention following the floods in Central Europe (2002) and France (2003), the Prestige accident (2002), the forest fires in France and Portugal (2003, 2004) as well as various interventions outside the Union;

- on the EU Action Plan, adopted by the Council on 31 January 2005, in which it draws lessons from experience in South Asia for the future.

- Terms and frequency of future evaluation

Actions receiving financial assistance under the Instrument shall be monitored regularly.

The Commission shall submit to the EP and the Council:

(a) and interim evaluation report no later than 31 December 2010;

(b) a communication on the continuation of this Regulation no later than 31 December 2011;

(c) an ex-post evaluation no later than 31 March 2015.

18. ANTI-FRAUD measures

Potential beneficiaries and contractors shall comply with the provisions of the Financial Regulation and provide the evidence of their financial and legal soundness.

For grants, they are required to supply provisional statements of income and expenditure related to the project/activity for which funding is requested. Payments are made on the basis of the terms and conditions related to the grant agreement and on the basis of expenditure and income statements duly certified by the beneficiary and checked by the relevant service of the Commission. On the spot controls are also possible and beneficiaries are required to keep all details and supporting documents for a period of 5 years after the completion of the project.

19. DETAILS OF RESOURCES

20. Objectives of the proposal in terms of their financial cost

Commitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places)

Officials or Temporary staff | A B C | 7 3 | - to provide input to and follow up the inter-institutional processes on civil protection policy and related issues, such as terrorism (e.g., the Hague Programme); - to establish standard operating procedures with the military (e.g., EUMS) and to ensure appropriate liaison with the Civil-Military Cell; - to work closely with other Commission services (TREN, SANCO, JLS) on related policy issues and rapid alert systems; - to contribute to counter-terrorism issues, including the Security Research Programme and other security- and civil protection-related research programmes, and to liaise with DG JLS policies; - to develop policy initiatives on prevention, to promote horizontal action on prevention and to ensure an effective integration of disaster prevention in sectoral policies; - to finance and monitor projects promoting disaster prevention. |

Total | 10 |

23. Preparedness

Types of post | Staff require-ments | Description of tasks |

Officials or Temporary staff | A B C | 5 3 4 | - to implement a robust training system that enables civil protection professionals to participate effectively in European civil protection interventions: to develop and refine training curricula; to develop and organise training courses for specific target groups (e.g., assessment experts, volunteers, etc.) to develop and organise training course on specific issues; to develop training materials; - to run exercises to test procedures, systems and their interoperability; - to implement a system for the exchange of experts between national civil protection administrations; - to evaluate the responses to emergencies (“lessons learnt”) and bringing forward proposals for improvements; - to finance and monitor projects aimed at enhancing preparedness, including public information, and to ensure an effective and systematic follow-up to project results; - to develop strategies for the promotion of interoperability of systems and means, including civil-military interoperability; - to work closely with other Commission services (including JRC, INFSO, ENTR, JLS) on the development of early warning systems, emergency planning and coordinated alert systems for Europe. - to work with Member States to improve preparedness for emergencies, including developing early warning systems, emergency planning and coordinated alert systems; - to undertake awareness activities aimed at relevant authorities; - to enhance public information, in particular on risks and the appropriate behaviour in case of emergencies; - to enhance psycho-social aftercare for first responders and victims; - to manage contracts and organise financing related to preparedness. |

Total | 12 |

Monitoring and Information Centre

Types of post | Staff require-ments | Description of tasks |

Officials or Temporary staff | A B C | 5 12 5 | - to ensure the smooth operation of the Monitoring and Information Centre; - to ensure a genuine “around the clock” duty system, thus assuring immediate reaction to emergencies, with sufficient staff as back-up to ensure adequate staffing at all stages of an event; - to prepare templates, manuals of procedures, mailing lists and technical infrastructure for emergency interventions; - to implement and maintain CECIS, to manage databases, and provide IT assistance; - to receive, maintain and analyse updates of the military database; - to coordinate with ARGUS and the Central Crisis Centre; - to establish scenarios and the likely resources required for various types of disasters; - to ensure availability of civil protection resources by working with Member States on filling gaps in resources availability; - developing a modular approach with Member States, for example ensure that pre-designated teams and equipment are on call; - organising transportation of resources, when needed, or at least assuring financial compensation; - to handle all aspects of communication between the many different actors involved in an emergency, including: liasing with the local emergency management centres, etc., to coordinate and ensure the arrival of assistance (this would include the many details of such work, from landing rights for aircraft to logistical details for intervention teams); issuing full and regular information on the situation and developments; - to manage contracts and organise finances. |

Total | 22 |

24. Sources of human resources (statutory)

(When more than one source is stated, please indicate the number of posts originating from each of the sources)

ٱ Posts currently allocated to the management of the programme to be replaced or extended

ٱ Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year n

ٱ Posts to be requested in the next APS/PDB procedure

ٱ Posts to be redeployed using existing resources within the managing service (internal redeployment)

ٱ Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year in question

25. Other Administrative expenditure included in reference amount (XX 01 04/05 – Expenditure on administrative management)

EUR million (to 3 decimal places)

Officials and temporary staff (XX 01 01) | 5,076 | 5,076 | 5,076 | 5,076 | 5,076 | 5,076 | 5,076 |

Staff financed by Art XX 01 02 ) |

Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) | 5,076 | 5,076 | 5,076 | 5,076 | 5,076 | 5,076 | 5,076 |

26. Calculation– Officials and Temporary agents: Each FTE rated at 108.000€ per FTE (47 staff)

27. Other administrative expenditure not included in reference amount

EUR million (to 3 decimal places)

| 2007

|2008

|2009

|2010 |2011 |2012 |2013 |TOTAL

| | XX 01 02 11 01 – Missions |0,080 |0,080 |0,080 |0,080 |0,080 |0,080 |0,080 |0,560 | | XX 01 02 11 02 – Meetings & Conferences |0,360 |0,360 |0,360 |0,360 |0,360 |0,360 |0,360 |2,520 | | XX 01 02 11 03 – Committees |0,300 |0,300 |0,300 |0,300 |0,300 |0,300 |0,300 |2,100 | | XX 01 02 11 04 – Studies & consultations |0,150 |0,150 |0,150 |0,150 |0,150 |0,150 |0,150 |1,050 | | XX 01 02 11 05 - Information systems |0,225 |0,225 |0,225 |0,225 |0,225 |0,225 |0,225 |1,575 | | 2 Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) |1,115 |1,115 |1,115 |1,115 |1,115 |1,115 |1,115 |7,805 | | 3 Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line) | | | | | | | | | |XX.010301.03 Equipment of the Data Centre |0,030 |0,030 |0,030 |0,030 |0,030 |0,030 |0,030 |0,210 | |XX.010301.04 Services and operating expenditure of the Data Centre |0,045 |0,045 |0,045 |0,045 |0,045 |0,045 |0,045 |0,315 | | 3. Total Other expenditure of an administrative nature |0,075 |0,075 |0,075 |0,075 |0,075 |0,075 |0,075 |0,525 | | Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) |1,190 |1,190 |1,190 |1,190 |1,190 |1,190 |1,190 |8,330 | |

Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amount

Missions in 2007: 80 missions x €1,000 = 80,000

Meetings in 2007: 12 meetings with 30 participating countries x €1,000 = 360,000

Committees in 2007: 10 committee meetings with 30 countries x €1,000 = 300,000

Studies and consultations: 1 study x €150,000 = 150,000

Information systems: 300.000 € per year. The costs included here relate to the hosting of the CECIS by the Commission, as well as to the purchase and maintenance of IT and communication tools necessary to make the Monitoring and Information Centre (MIC) fully operational. The MIC is a crisis centre linking the national civil protection centres, hosted and operated within the premises of the Commission. It is managed directly by the Commission and aims at supporting and facilitating the mobilisation of civil protection assistance in the event of major disasters. To perform its general functions, as set out in Council Decision 2001/792, the MIC needs to receive alerts of all disasters immediately and needs to be in a position to quickly assess and analyse its possible impact. This requires the use of advanced information systems, including geographic information systems, and communication tools, linking the MIC to all existing disaster alert systems. Softwares, IT applications and communication tools are needed to support the MIC’s general functioning and ensure full interoperability with early warning and disaster alert systems.

[1] A polgári védelmi segítségnyújtási beavatkozások terén a fokozott együttműködés előmozdítását segítő közösségi eljárás kialakításáról szóló, 2001. október 23-i 2001/792/EK, Euratom tanácsi határozat.(HL L 297., 2001.11.15., 7. o.)

[2] HL L 327., 1999.12.21., 53.o.

[3] HL L 297., 2001.11.15., 7.o.

[4] HL C […], [ …]., […]. o.

[5] HL C […], [ …]., […]. o.

[6] HL L 297., 2001.11.15., 7.o.

[7] HL L […]., […], […]. o.

[8] HL L […]., […], […]. o.

[9] HL L 248., 2002.9.16., 1.o.

[10] HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

[11] HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

[12] HL C 184., 1999.7.17., 23. o.

[13] HL L 136., 1999.5.31., 1.o.

[14] Differentiated appropriations

[15] Non-differentiated appropriations hereafter referred to as NDA

[16] Differentiated appropriations

[17] Non-differentiated appropriations hereafter referred to as NDA

[18] Expenditure that does not fall under Chapter xx 01 of the Title xx concerned.

[19] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point

[20] Based on an estimated number of 10 disasters per year within the EU and the participating countries and an estimated average of 7-8 experts per disaster.

[21] Based on an estimated number of 6 flights per disaster and the financial data provided in the study ”Survey of the needs and existing markets in the field of air transport for members of Community intervention teams” of October 2004.

[22] Based on estimated number of 10 disasters per year. The available budget will allow financing transportation in 4 of these disasters.

[23] In the future, the Commission will continue to finance the general training courses in the framework of the Mechanism. In addition, it will finance specific training courses for specific experts or on specific issues

[24] Includes studies, surveys, modelling, scenario building and contingency planning; capacity building assistance; demonstration projects; technology transfer; awareness and dissemination actions; communication actions; provision of adequate means and equipment and monitoring assessment and evaluation.

[25] Cost of which is NOT covered by the reference amount

[26] Cost of which is NOT covered by the reference amount

[27] Cost of which is included within the reference amount