HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 14.7.2004 
COM(2004) 501 végleges 
2004/0170 (CNS) 
2004/0171 (CNS) 
  
Javaslat 
A TANÁCS HATÁROZATA 
az Európai Közösségek saját forrásainak rendszerér ől 
Javaslat 
A TANÁCS RENDELETE 
az Európai Közösségek saját forrásairól szól ó […] tanácsi határozat 4. és 5. cikkével 
összhangban a költségvetési egyensúlyhiányok korrekciójá ra vonatkozó végrehajtási 
intézkedésekr ől 
  
(előterjesztő: a Bizottság) 
 
HU 2   HU INDOKLÁS  
1. B EVEZETÉS  
Az Európai Unió a közös célok közösségét teremti meg. Az EU-költségvetés egyes 
részei egyértelm űen kohéziós célt szolgálna k. Más részei az elfogadott EU-
programokon keresztül finans zírozzák a sajátos célkit űzések megvalósítását. Ennek 
eredményeként az EU-költségvetésnek mindig is lesznek nettó kedvezményezettjei és nettó befizet ői, bár a szakpolitika eredményei az Unióban mint egészben 
halmozódnak fel. 
Az EU-költségvetésbe történ ő befizetések és az onnan kapott támogatások 
különbségével mért költségvetési mérlegek  (vagy másképpen nettó mérlegek) nem 
tükrözik teljes mértékben a tagállamok EU-tagságának el őnyeit. A kutatási, vagy a 
határvédelmi kiadásokból például ne mcsak az abban közvetlenül részesül ők 
profitálnak, hanem a nemzeti határokon ke resztül más tagállamokra is hatással 
vannak
1. A túlcsorduló hatás mértékét nem minden esetben lehet számszer űsíteni, de 
figyelembevételük módosítja az elszám olási egyensúlyhiány felmérését. 
A költségvetési mérlegek meghatározása továbbá jelent ős fogalmi és elszámolási 
problémákat von maga után. A költségvetési mérleg számítása során számos döntést kell hozni a bevételi vagy költségoldali tételekr ől, valamint a bázisid őszakokról (pl. 
pénztári vagy növekmény adat, el őző évről áthozott többlet stb.). A 
végeredményként kapott költs égvetési mérlegek jelent ősen eltérhetnek attól függ ően, 
hogy milyen döntéseket hoztunk. 
Egyes egyensúlyhiányok mértéke azonban a politikai viták középpontjában áll. 
Többéves költségvetési patthelyzet és  gyötrelmes viták után az 1984-es 
fontainebleau-i megállapodás bevezette az Egyesült Királyság számára juttatott 
jelenlegi korrekciót, amely a saját forrásokról szóló 1985. május 7-i határozattal 
lépett hatályba. A döntés az alábbi  általános elv alapján történt
2: 
„… bármely tagállam, amely relatív jólétéhez mérten túlzott költségvetési terhet 
visel, a megfelel ő időpontban korrekcióban részesülhet.”  
Az Európai Tanács tehát már 1984-ben elisme rte az általánossá tett korrekció elvét 
(„bármely tagállam”). A korrekciót odaítél ő döntés két kritériumon alapul: a 
költségvetési egyensúlyhiány mértékén („túlzott”) és a tagállam jólétén az EU egészéhez viszonyítva („relatív jólét”).  
Napjainkban az Egyesült Királyságnak jutt atott egyedi korrekció indokoltsága 
kevésbé releváns, mint az Fontainebleau-i Európai Tanács idején, mivel számos más 
tagállam jogosan állíthatja, hogy jele nlegi helyzetük hasonló az Egyesült 
Királyságéhoz (2. szakasz). A b ővítés költségét továbbá ig azságosan kell elosztani. 
Ennélfogva az érvek amellett szólnak, hogy a fontainebleau-i következtetésekben 
                                                
 
1 Az ilyen túlcsorduló hatások magukban foglalják a nettó kedvezményezett tagállamban keletkezett 
jövedelem elköltését egy másik tagállamban termelt árura vagy szolgáltatásra, a különböz ő tagállamok 
valutájában meghatározott pénzeszközök megvásárlását stb. 
2 Lásd a Fontainebleau-i Európai Tanácsot: „Az el nökség következtetései”, Az Európai Közösségek 
értesítője, 6-1984.  
 
HU 3   HU meghatározott elv fényében fennállnak az általánossá tett korrekciós mechanizmus 
bevezetéséhez szükséges feltételek. Az ilyen  korrekciós mechanizmust meghatározó 
paramétereket megvizsgálták, és a következ ő kettős célt szem el őtt tartó javaslattal 
álltak elő: 
• a túlságosan negatív költségvetési mérlegek megel őzése a hasonló jóléti szinten 
lévő nettó befizet ők közötti különbségek csökkentése mellett; 
• a mechanizmus finanszírozási költségeinek ésszer ű szinten tartásának biztosítása. 
2. A Z EGYESÜLT KIRÁLYSÁG JELENLEGI HELYZETE MÁS NETTÓ BEFIZET ŐKKEL 
ÖSSZEHASONLÍTVA  
Az alábbi két albekezdés a relatív jólétet és a nettó költségvetési mérlegek mértékét 
vizsgálja az EU-költségvetés minden nettó befizet ője esetében.3 
2.1. A relatív jólét mértéke 
Az alábbi táblázat a 2003. évre  áttekintést ad a vásárlóer ő-paritásban (purchasing 
power standards - PPS4) kifejezett, egy f őre jutó bruttó nemzeti jövedelemr ől (GNI) a 
2002. évben minden nettó befizet ő tagállam esetében5. 
1. táblázat  GNI/fő a nettó befizet ők esetében   
(PPS-ben)(EU-15 átlag = 100)  
 2003 1984 
Egyesült Királyság 111.2 90.6 
Dánia 111.1 104.0 
Ausztria 109.8 -- 
Hollandia 106.6 95.0 
Svédország 104.6 -- 
Franciaország 104.2 104.0 
Németország 98.6 109.6 
Olaszország 97.3 92.9 
A táblázat világosan mutatja, hogy az EU valamennyi nettó befizet őjét tekintve a 
PPS-ben kifejezett, egy f őre jutó bruttó nemzeti jövedelem 2003-ban a 15 tagú EU 
átlagához viszonyítva 97 és 111 % közöt t váltakozott. A lis tát 111,2 %-kal az 
Egyesült Királyság relatív jóléte vezeti. Ez  éles ellentétben ál l az 1984-es helyzettel, 
amikor a nettó befizet ők között az Egyesült Királysá g élt a legkisebb jólétben. 
Tekintettel a többi nettó befizet őhöz viszonyítva az Egyesült Királyság helyzetében 
bekövetkezett drámai mérték ű változásra, jogossá vált a fontainebleau-i elv fényében 
– amely szerint egy tagállam nettó mérl egét relatív jólétéhez viszonyítva kell 
vizsgálni – a meglév ő korrekciós rendszer felülvizsgálata. 
                                                 
3 Az e közleményben említett értékelés és javaslat a Bizottság saját forrásáról szóló jelentés technikai 
mellékletében szerepl ő részletesebb információn és elemzésen alapul. 
4 A PPS az átváltási árfolyamok által figyelembe nem vett nemzeti árszintek közötti különbséget tükröz ő 
mesterséges pénznem. Ez a pénzegység lehet ővé teszi az országok közötti gazdasági mutatók 
értelmezhet ő mennyiségi összehasonlítását. A PPS-adatok kiszámítását a Eurostat végzi. 
5 Az e dokumentumban feltüntetett nettó mérlegek, mint az Egyesült Királyság számára juttatott 
korrekcióhoz használtak esetében is, az adminisztratív kiadásokat figyelembe véve kerültek 
kiszámításra. Ezért Belgium és Luxemburg nem szerepelnek a nettó befizet ők között. 
 
HU 4   HU 2.2. Nettó költségvetési mérlegek az Egyesü lt Királyságnak juttatott korrekció  
 előtt 
Az Egyesült Királyság 1985. évi (az els ő év, amelyre a korrekció kiszámolásra 
került) nettó költségvetési mérlege a korrekció el őtt a GNI -0,48 %-át tette ki. (Bár a 
többi tagállamról nem áll rendel kezésre pontos adat, abban az id őben Németország 
volt az egyetlen másik nagy nettó befizet ő.) Mint azt az alábbi táblázat mutatja, az 
Egyesült Királyság nettó mérlege az utóbb i években áltagosan hasonló szinten 
maradt. Az 1996-tól 2002-ig terjed ő időszakban a 15 tagú EU nettó befizet őinek 
nettó költségvetési mérlege az Egyesü lt Királyságnak juttatott korrekció el őtt és az 
adminisztratív kiadásokkal együtt átla gosan az alábbiak szerint alakult: 
2. táblázat  Nettó költségvetési mérlegek az Egyesült Királyságnak 
juttatott korrekció el őtt a kiválasztott EU-15 tagok esetében  
(éves átlag, 1996-2002 ) 
 GNI %-ban 
Egyesült Királyság -0.47% 
Németország -0.44% 
Hollandia -0.43% 
Svédország -0.38% 
Ausztria -0.24% 
Olaszország -0.06% 
Franciaország -0.04% 
Ha a jelenlegi rendszer változatlan ul fennállna, a 2008- tól 2013-ig terjed ő időszakra 
vonatkozó átlagos nettó költségvetési mérlegek6 minden felsorolt nettó befizet őnél 
összességében romlanának a b ővítés költségeinek finanszírozása miatt. A Bizottság 
becslése szerint és feltételezve, hogy a kiadások szintje megfelel a Bizottság 2003. 
február 10-i közleményében7 javasolt pénzügyi tervben megállapított fels ő 
határértékeknek, a nettó befizet ők becsült nettó mérlegei az alábbiak szerint 
alakulnának: 
3. táblázat Becsült nettó költségvetési mérlegek a 15 tagú EU 
kiválasztott tagjainál az Egyesült Királyságnak juttatott korrekció el őtt 
(éves átlag, 2008-20138) 
 a GNI %-ában 
Egyesült Királyság -0.62% 
Hollandia -0.55% 
Németország -0.52% 
Svédország -0.47% 
Ausztria -0.37% 
Olaszország -0.29% 
Franciaország -0.27% 
Dánia -0.20% 
Finnország -0.14% 
                                                 
6 Az e becsült adatok kiszámolásához felhasznált hipo tézisek részleteit a saját forrásokról szóló jelentés 
műszaki melléklete mutatja be.  
7 COM(2004) 101 végl. 
8 Mivel a korrekciók visszafizetése egy évvel kés őbb történik, ebben a táblázatban és a következ őkben a 
hat éves id őszak átlagát vettük, mert a 2007. évre járó korrekció 2008-ban kerül kifizetésre, a 2013. évre 
járó korrekcióra pedig 2014-ben kerül sor. 
 
HU 5   HU Feltételezve, hogy a 25 tagú EU-ban a 2002. okt óberi Brüsszeli Európai Tanács által 
elfogadott mez őgazdasági kiadások és az úgynevezett 1. célkit űzés és a kohéziós 
alap értelmében a Bizotts ág által javasolt „kohéziós ” kiadások változatlanok 
maradnak, a kifizetési el őirányzatok teljes sz intjének csökkentése a bruttó nemzeti 
jövedelemnek a Bizottság által javasolt 1,14 %-áról például 1 %-ra nem lenne jelentős hatással a becsült nettó mérlegek nagyságára. Ez azért következhet be, mert 
az új tagállamokra irányuló kiadások lényegében érinte tlenek maradnának, és a 
csökkentést a 15 tagú EU-n ak kifizetett nem mez őgazdasági jelleg ű kiadások 
drasztikus csökkentésével és/vagy olyan küls ő programokkal érnénk el, amelyek nem 
kerülnének be a megállapított kiad ásokba. Következésképpen a nettó befizet ők saját 
forrásokból történ ő befizetéseinek ebb ől adódó csökkentését nagymértékben 
ellensúlyozná az ugyanebbe a tagállamokba irányuló megállapított EU-kiadások megfelelő csökkentése. 
Korrekciós mechanizmus nélkül az utóbbi hé t évben átlagosan az Egyesült Királyság 
lett volna a legnagyobb nettó befizet ő, és valószín űleg az EU-költségvetés 
legnagyobb nettó befizet ője maradna a 2013-ig tartó id őszakban is. Ugyanakkor 
Hollandia, Németország és kisebb mért ékben Svédország nettó mérlegei 
nagyságrendileg azonos mérték űek voltak és várhatóan maradnak is. Mint az el őző 
szakaszban láthattuk, e három tagállamban je lenleg viszonylag kisebb a jólét, mint az 
Egyesült Királyságban. 
Az, hogy a nettó költségvetési mérlegek na gysága az érintett tagállamok relatív 
jólétéhez viszonyítva „túlzottnak” tekinthet ő-e, nagymértékben az Unión belüli 
pénzügyi szolidaritás elfogadható mértékér ől alkotott politikai felfogástól függ. Ha 
az Egyesült Királyság nettó mérlegét „túlzo ttnak” ítélnék, akkor a fontainebleau-i elv 
alkalmazása inkább a korrekciós mechanizmusnak a többi olyan tagállamra történ ő 
kiterjesztése felé mutatna, amelyek alacs onyabb jóléti szinten hasonló nagyságrend ű 
negatív mérleget viselnek el. 
Mindenesetre a kizárólagos alapon eg y tagállamnak juttatott korrekció 
indokolatlannak t űnik különösen, ha figyelembe vesszük a kib ővített Unióban a nettó 
költségvetési mérlegek változatlan feltételek mellett történ ő várható alakulását, amit 
a következ ő szakaszban mutatunk be. 
3. B
ECSÜLT NETTÓ MÉRLEGEK A SAJÁT FORRÁSOKRÓL SZÓLÓ , VÁLTOZATLANUL 
HAGYOTT HATÁROZAT MELLETT  
Becslések szerint a 2007-t ől 2013-ig terjed ő időszakban az Egyesült Királyságnak 
juttatott korrekció az utolsó hét év á tlagához képest több mint 50%-kal n ő, és 
várhatóan eléri a 7,1 milliárd eurót az 1997-t ől 2003-ig terjed ő időszak 4,6 milliárd 
eurójához képest. 
A bővítéshez szükséges többletkiadások eredményeként minden  EU-15-be tartozó 
tagállam nettó mérlege romlani fog. Bár az 1999. márciusi Berlini Európai Tanácson 
egyhangú döntés született a tí z új tagállam csatlakozásáról, az Egyesült Királyság 
ragaszkodott hozzá és el is érte, hogy az Egyesült Ki rályság számára juttatott 
 
HU 6   HU korrekció kiszámításánál a b ővítéssel kapcsolatos kiadásokat figyelembe vegyék9, 
ezáltal védve a korrekciót a b ővítés pénzügyi következményeinek nagy részét ől. Ez a 
fő oka az Egyesült Királyságna k juttatott korrekció jöv őbeli növekedésének. 
Ennek eredményeként arányosan n ő az Egyesült Királyságnak juttatandó korrekció 
finanszírozásában teljes  mértékben részt vev ő tagállamok költsége,  beleértve az új 
tagállamokat is. 
Ha a saját forrásokról szóló jelenl egi határozat hatályban marad, a 2007-t ől 2013-ig 
terjedő időszakban a nettó befizet ők átlagos nettó mérlege az  Egyesült Királyságnak 
juttatott korrekció után  az alábbiak szerint becsülhet ő: 
4. táblázat  Becsült nettó költségvetési mérlegek az Egyesült 
Királyságnak juttatott korrekció után (éves átlag, 2008-2013 ) 
 GNI %-ban 
Hollandia -0.56% 
Németország -0.54% 
Svédország -0.50% 
Ausztria -0.38% 
Olaszország -0.41% 
Ciprus10 -0.37% 
Franciaország -0.37% 
Dánia -0.31% 
Finnország -0.25% 
Egyesült Királyság -0.25% 
E becslések szerint az Egyesült Királyság (Finnországgal együtt) az EU-költségvetés 
legkisebb nettó befizet őjévé válik, ami nyilvánvaló ellentétben áll a fent említett 
fontainebleau-i elvvel. Az egyedül az E gyesült Királyságnak juttatott korrekció 
jelenlegi rendszerét tehát felül kell vizsgálni. Ehelyett a korrekciós mechanizmusnak 
a meglév ő korrekcióból kifejl ődő általánosítása lehet ővé tenné, hogy a rendszer 
közelebb kerüljön a tagállamok vi szonylagos jólé tével összefügg ő túlzott 
költségvetési terhek elkerülésének erede ti céljához. A bizonyos sz int felett a nagy 
nettó befizet ők számára bevezetend ő egyfajta „véd őháló” egyben el ősegítené a 
kibővült Unió szakpolitikáinak kihívásaihoz szükséges költségvetési eszközöket 
biztosító konstruktívabb hozzáállást is. 
4. A Z ÁLTALÁNOSSÁ TETT KORREKCIÓS MECHANIZMUS RÖVID ISMERTETÉSE  
4.1. A mechanizmus általános ismertetése 
A javasolt általánossá tett korrekciós m echanizmust a Bizottságnak a 2006. utáni 
pénzügyi keret vonatkozásában készített általános „csomagjával” összefüggésben 
kell vizsgálni. Így a tagállamok korrekció el őtti és utáni végleges nettó pozícióját 
valószínűleg befolyásolják a csomag kiadási oldalán hozandó döntések. 
                                                 
9 A csatlakozás el őtti utolsó évben a tényleges kifizetésekkel kapcsolatos el őcsatlakozási kiadások 
minden csatlakozó ország esetében az elkülön ített kiadásokból állandó levonásra kerülnek. 
10 Ebben a dokumentumban a becslések végig a Ciprusi Köztársaság ellen őrzése alá tartozó területeket 
veszik alapul. 
 
HU 7   HU Az általánossá tett korrekciós mech anizmust az egyes tagországok nettó 
költségvetési mérlegének az EU költségvetésével való összevetése alapján kell kiszámítani. A mechanizmus az egyes ta gállamok GNI százalé kában kifejezett 
küszöb fölött lép m űködésbe, amely tükrözné a tagállamok közötti korlátlan 
pénzügyi szolidaritás legkisebb elfoga dott szintjét, és egyfajta alapvet ő ésszerű nettó 
befizetést  képviselne. Korrekcióért a küszöböt  meghaladó nettó pozíciók alapján 
lehet folyamodni (részleges visszatérítés). A korrekció összegén ek alapja a nettó 
mérleg küszöböt meghaladó része megszoro zva a visszafizetési hányadossal (azaz a 
visszatérítend ő megállapított küszöb feletti öss zeg százalékával). Ha az összes 
korrekció összege meghaladja az el őre megállapított összeget, a visszafizetési 
hányados arányosan csökken. Az 1. melléklet  elmagyarázza a szükséges lépéseket és 
a javasolt korrekciós mechanizmus m űködését. 
4.2. A küszöbszint 
A GNI nullától 0,50 %-áig terjed ő különböz ő küszöbszinteken végeztünk 
szimulációkat (66 %-os visszaf izetési hányados t használva). 
Különböz ő küszöbszintek mellett a korrekciók teljes összegét az alábbiak szerint 
becsültük: 
5. táblázat  
Becsült bruttó korrekciók  (átlag, 2008-2013 ) 
Küszöbszint  
(a GNI %-a a 27 tagú EU-ban)  Az összes korrekció összege  
(milliárd euróban)  
0.00% 25.8 
0.10% 19.8 
0.20% 13.8 
0.25% 11.1 
0.30% 8.8 
0.40% 5.2 
0.50% 1.9 
A -0,25 % körüli küszöbszint egyfa jta „semleges pontot” jelentene , ahol az 
általánossá tett korrekciós mechanizmus finanszírozásának becsült jöv őbeli költsége 
megegyezne az Egyesült Királyságra jelenleg érvényes korrekciós mechanizmus becsült jöv őbeli költségével. A 0,25 % alatti küsz öb azt jelentené, hogy az Egyesült 
Királyságnak történ ő teljes visszatérítést befizet ő tagállamoknak (jelenleg a teljes 
összeg több mint 90 %-át vi selik) többet kellene befi zetniük, mint amennyi az 
Egyesült Királyságnak juttatott korrekció jelenlegi mechanizmusának jöv őbeli 
becsült költsége. 0,25 % feletti küszöb eset én a mechanizmus e tagállamok számára 
– beleértve az EU-költségvetés valamennyi  nettó kedvezményezettjét – kevésbé 
lenne költséges, mint az Egyesült Király ságnak juttatott korre kció becsült jöv őbeli 
finanszírozása. 
A fenti táblázatban láth ató, hogy a 0,25 %-os küszöb ű korrekciók teljes összege jóval 
magasabb lenne, mint az Egyesült Királyságnak juttatott jöv őbeli korrekció becsült 
szintje a jelenlegi saját forrásokról sz óló határozat (ORD) változatlanul hagyása 
mellett. A -0,25 %-os küszöb alkalmazása 11 milliárd eurónál valamelyest magasabb (bruttó) korrekciós szintet hozna létre, ami jelent ősen meghaladja az Egyesült 
Királyságnak az ugyanerre az id őszakra juttatott átlagosan  (nettó) 7 milliárd eurós 
korrekcióját. Ez a kül önbség azzal a feltevéssel áll összefüggésben, hogy a 
 
HU 8   HU korrekciók finanszí rozásában valamennyi  tagállam részt venne a bruttó nemzeti 
jövedelemb ől való részesedésük arányában (lásd az alábbi 4.3. szakaszt). 
A legfeljebb 11 milliárd euró teljes összeg ű korrekció tehát azel őtt kerülne 
finanszírozásra, miel őtt az általánossá tett korrekciós mechanizmus (GCM) többe 
kerülne a jelenlegi saját forrásról szóló határozat (ORD) folytatásánál azon tagállamok számára, amelyek részesülnének a GCM adta el őnyből. 
A küszöbértékkel kiegészített általánossá tett mechanizmus bevezetésének hatása 
nem lineáris. A tagállamok nettó mérlegér e gyakorolt, a jelenlegi helyzethez 
viszonyított hatást az alábbi tényez ők befolyásolják együttesen: a) a tagállam 
költségvetési egyensúlyhiányának szintje a korrekció el őtt; b) a küszöbszint; és c) az 
Egyesült Királyságnak jutta tott jelenlegi korrekció  pénzügyi szabályai. 
A GNI 0,50 %-ánál nem nagyobb küszöbbe l megállapított  korrekciós 
mechanizmussal az EU-költségvetés minden nagyobb befizet ője (Egyesült Királyság, 
Németország, Hollandia, Svédország) nyerne. A kisebb nettó befizet ők a 
küszöbszintt ől függően részesülnének korrekcióban. Az egyes nettó befizet ők relatív 
pozíciója a jelenlegi ORD szerinti becsült jöv őbeli pozíciójukhoz viszonyítva az 
alábbi két tényez őtől függ együttesen: 
¾ a korrekció el őtt a negatív nettó mérleg mértéke, ahol a nagyobb nettó 
befizetők, mint pl. Németország, Hollandia , Svédország általában többet 
nyernek az alacsonyabban megállapított küszöbszintek esetén (a kisebb 
nettó befizet őkkel összehasonlítva). 
¾ az Egyesült Királyságnak juttatott jelenlegi korrekció finanszírozási 
rendszere, ahol a sajátos szabályozásból jelenleg profitáló tagállamok 
(Németország, Hollandia, Svédorszá g, Ausztria) általában kevesebbet 
nyernek a magasabban megállapított küsz öbszintek esetén (a kisebb nettó 
befizetőkkel összehasonlítva). 
Bármely jöv őbeli „igazságosabb” mechanizmusnak biztosítania kell különösen azt, 
hogy a bel őle származó finanszírozási költségek ne eredményezzenek nagyobb 
terheket a „kohéziós” tagállamok számára,  mint az Egyesült Királyság jelenlegi 
korrekciós mechanizmusa. 
4.3. Finanszírozási szabályok 
A korrekció jogilag három különböz ő módon finanszírozható: 
• A korrekcióban részesül ő tagállamok nem vesznek részt a finanszírozásban. E 
szerint a megoldás szerint a finanszírozás teljes terhe a 27 tagú EU bruttó nemzeti 
jövedelmének kevesebb mint 50%-át képvisel ő, rendszerint viszonylag alacsony 
jóléti szint ű országokra összpontosulna. Következésképpen vagy a nettó 
költségvetési pozíciójuk romlana elfogadhatatlan mértékben, vagy a korrekciók mértékét kellene szigorúan korlátozni. T ovábbá ha egy éppen csak a küszöb alatti 
nettó pozícióval rendelkez ő tagállamnak részt kell ene vennie a korrekciók 
finanszírozásában, míg egy másik, éppen cs ak a küszöb feletti tagállam ki lenne 
zárva a finanszírozásból, torzulások keletkeznének. 
 
HU 9   HU • A tagállamok a sajátjukat leszámítv a részt vesznek minden korrekció 
finanszírozásában. Ez a megoldás jelent ős komplexitást vinne a javaslatba, mivel 
így minden egyes korrekció külön fina nszírozási séma szerint történne. 
• Minden tagállam részt vesz minden korre kció finanszírozásában. A korrekciók 
teljes összegének finanszírozásából teljesítend ő részesedésük a GNI-ben való 
részesedésük arányában kerülne meghatározásra. 
A megvalósíthatóság, átláthatóság és egyszer űség érdekében minden tagállamnak 
részt kellene vennie valamennyi visszafizetés  finanszírozásában (harmadik változat). 
Bár ezek a finanszírozási szabályok ugya nazt jelentik, mint ha hozzáadnánk a 
korrekciók összegét a költségvetés kiadás i oldalához (ezért az kizárólag a GNI 
határforrásának növekedéséb ől kerülne finanszírozásra),  javasoljuk a költségvetés 
bevételi oldalán a GCM-et fenntartani, mint ahogy az az Egyesült Királyságnak 
juttatott jelenlegi korrekció esetén tört énik. A korrekcióknak a kiadási oldalhoz 
történő hozzáadásával mesterségesen megemelkedne a költségvetési kiadások 
szintje, ugyanakkor az általános kiadási fels ő határértékek szerint elérhet ő határok 
ennek megfelel ően csökkennének. 
4.4. A korrekciós szintek összehasonlítása 
A GNI -0,35 %-ában meghatározott küszöbérték  a 2007-től 2012-ig terjed ő időszakra 
(ami 2008-2013 között kerül finanszírozásra) hozzávet őlegesen átlagosan 7 milliárd 
euró bruttó korrekciót irányoz el ő. 
A korrekciós mechanizmus általánossá té tele és a finanszírozási szabályokban 
bekövetkez ő változások együttesen a jelenlegi re ndszer korrekciójának a szintjével 
történő összehasonlítást némileg homályossá  teszik. Mivel minden tagállam részt 
vesz minden korrekció finanszírozásáb an – beleértve azokat is, amelyek a 
mechanizmusból profitálnak –, a teljes ne ttó korrekció mindig alacsonyabb lesz, mint 
a bruttó korrekció, míg a jelenlegi rends zerben nincs különbség a nettó és bruttó 
korrekció között (amit az Egyesült Királyság kap, egyenl ő azzal, amit a tagállamok 
fizetnek). 
Ebből eredően a nagyobb nettó befizet ők nettó mérlegei a korrekció után a részleges 
visszafizetés és a korrekció s rendszer finanszírozásában  való részvétel együttes 
hatása miatt magasabbak lesznek, mint a meghatározott küszöb. Ezzel ellentétben a 
tagállamokra háruló teher, azaz hogy teljes egészében ki kell fizetniük a finanszírozási költségekb ől rájuk es ő részt, és a korrekc ióból nem profitálnak, 
alacsonyabb a jelenleginél, még ha a teljes  bruttó korrekció nagyobb is. Ezért a GNI 
0,35 %-ában meghatározott küszöbértékkel és 7,5 milliárd euró összeg ű előre 
megállapított maximális korrekció megha tározásával az ezen tagállamokra háruló 
együttes teher még a 2001-t ől 2004-ig terjed ő időszakban fizetett átlagos szintnél is 
alacsonyabb lenne (kb. 1 milliárd euróval), és jóval alacsonyabb lenne a következ ő 
pénzügyi keretben (lásd 6. táblázat) a je lenlegi rendszer folytatásának becsült 
költségéhez képest.  
 
HU 10   HU 5. A  BIZOTTSÁG JAVASLATA  
A költségvetés finanszírozását bármely korrekciós mechanizmus csak tovább 
bonyolítja. Ezért az alapvet ő javaslatnak a szükséges  mértékben viszonylag 
átláthatónak kell lennie. E bben a tekintetben az Egyesült  Királyságnak juttatott 
korrekció számítási módjának jelenlegi paramétereit csak a feltétlenül szükséges helyeken kell módosítani, és ahol lehetséges, egyszer űsíteni kell. 
Ezért a Bizottság az alábbi paraméterek használatát javasolja az általánossá tett 
korrekciós mechanizmushoz: 
– változatlanul kell hagyni a figyelembe veend ő bevételi kategóriákat 
(hozzáadottérték-adó + GNI). Bármely egyéb fennálló komplikációt
11 meg kell 
szüntetni; 
– változatlanul kell hagyni a megállapított  kiadásokban tartalmazott költség oldali 
címsorokat; 
– a kizárólag a GNI-ben való részesedésre, mint alapra történ ő áttéréssel 
egyszerűsíteni kell a finanszírozást, am elynek eredményeként valamennyi 
tagállam relatív jólétének arányában venne  részt a korrekciók teljes összegének 
finanszírozásában; 
– a küszöbértéket a GNI -0,35 %-ában kell megállapítani; 
– a visszafizetési hányadost legfeljebb 66 %-os mérték ű változóval lehet 
alkalmazni, amely automatikusan csökkenne, ha az adott évben túllépés következne be a visszafizetések megállapodott legnagyobb összegében; 
– a visszafizetésre felhasználható összeg fels ő határát 7,5 milliárd euró összegben 
kell megállapítani.  
Mindent összevetve az általánossá te tt korrekciós mechanizmusnak messze az 
Egyesült Királyság lenne a legnagyobb kedv ezményezettje, hiszen éves szinten 
átlagosan több mint 2 milliárd eu rós nettó kompenzációt kapna, ami 
hozzávetőlegesen kétszer akkora, mint am ennyiben Németország részesedne. 
Az alábbi táblázat bemutatja a vizsgált id őszak becsült nettó kö ltségvetési mérlegeit 
a javasolt GCM-mel, és összehasonlítja azokat a másik két lehet őséggel. 
                                                
 
11 Mint például az „Egyesült Királyság el őnyének” kiszámítása és a Római Szerz ődés szerinti be nem 
tervezett nyereségek. 
 
HU 11   HU 6. táblázat  Becsült nettó költségvetési mérlegek  (átlag, 2008-2013 ) 
 GNI %-ban 
 GCM Jelenlegi 
ORD Korrekció 
nélkül 
Egyesült Királyság -0.51% -0.25% -0.62% Hollandia -0.48% -0.56% -0.55% Németország -0.48% -0.54% -0.52% Svédország -0.45% -0.50% -0.47% Ausztria -0.41% -0.38% -0.37% Olaszország -0.35% -0.41% -0.29% Franciaország -0.33% -0.37% -0.27% Ciprus -0.33% -0.37% -0.28% Dánia -0.25% -0.31% -0.20% Finnország -0.19% -0.25% -0.14% Spanyolország  0.26% 0.23% 0.32% Írország  0.51% 0.47% 0.56% Málta  1.10% 1.06% 1.16% Belgium12
 1.27% 1.21% 1.32% Szlovénia  1.34% 1.31% 1.40% Portugália  1.54% 1.50% 1.60% Görögország  2.20% 2.16% 2.25% Magyarország  3.09% 3.06% 3.15% Cseh Köztársaság  3.21% 3.17% 3.26% Szlovákia  3.31% 3.27% 3.36% Észtország  3.79% 3.76% 3.85% Lengyelország  3.80% 3.76% 3.85% Litvánia  4.44% 4.41% 4.50% Lettország  4.45% 4.40% 4.51% Luxembourg12 5.84% 5.80% 5.89% 
A javasolt mechanizmussal a legnagyobb nettó befizet ők nettó mérlegei áltagosan 
hasonló szinten mozognának , az Egyesült Királyság, Németország, Hollandia és 
Svédország valamennyien a -0,51 % és -0,45 %-os szint között, összehasonlítva az 
Egyesült Királyság jelenlegi korrekciós mechanizmusa szerinti -0,56 % és -0,25 % 
közötti szinttel (és a -0,62 % és -0,47 % közötti szinttel , ha nem lenne korrekció). 
Több tagállam (Franciaország, Olaszorszá g, Ciprus és Ausztria) nettó mérlege 
átlagosan -0,40 % és -0,30 % között mozogna, és Ausztria valamivel magasabb szintet érne el, mint a másik három or szág. Dánia és Finnország maradna a két 
kisebb nettó befizet ő -0,19 % illetve -0,25 %-os becsült nettó mérleggel. 
A részleges visszafizetés és a korrekciós rendszer finanszírozásában való részvétel 
együttes hatása miatt a legnagyobb nettó befizet őknek még -0,35 %-os 
küszöbértékkel is küszöb feletti nettó mé rlegei lennének. Mindazonáltal a nettó 
befizetők ebből eredő nettó költségvetési mérlegei összehasonlítva a jelenlegi 
rendszerrel jobban követnék a fontainebleau-i elvet.  
Másfelől a teljes korrekció finanszírozásának be csült terhe az összes többi tagállam 
számára alacsonyabb lenne, mint a jelenlegi rendszerben. 
                                                
 
12 Ha eltekintünk az igazgatási költségekt ől, Belgium és Luxemburg nettó befizet őnek tűnik. 
 
HU 12   HU 6. Á TMENETI INTÉZKEDÉSEK  
Helyénvaló, hogy a költségvetési egyensúl yhiányok korrekciójának általánossá tett 
rendszerének (GCM) bevezetése az Egye sült Királyság számára átmeneti 
intézkedésekkel járjon e gyütt annak érdekében, hogy e nyhítse az átállás pénzügyi 
hatását. A teljes korrekciós költségek túlz ott emelkedésének elkerülése végett az 
általánossá tett rendszer alkalmazását folyamatosan be kell vezetni a többi támogatható tagállamban is. 
Az itt bemutatott lehet őség viszonylag egyértelm ű, és egyfel ől az Egyesült 
Királyságot illet ő további kiegészít ő kifizetéseken, másfel ől a többi tagállam GCM-
be történő bevezetésén alapul (miközben az E gyesült Királyság azonnal belépne a 
GCM-be). 
6.1. További kiegészít ő kifizetések az Egyesült Királyság számára 
Az GCM értelmében az Egyesült Királyságot illet ő korrekciókon túlmen ően négy 
évre a következ ő kiegészít ő kifizetéseket javasolták az Egyesült Királyság részére: 
• 2008-ban 2,0 milliárd euró 
• 2009-ben 1,5 milliárd euró 
• 2010-ben 1,0 milliárd euró 
• 2011-ben 0,5 milliárd euró 
Ezek a kiegészít ő kifizetések négy fokozatban enyh ítenék a GCM bevezetésének az 
Egyesült Királyságra gyakorolt pénzügyi hatását. Az utóbbi években (1997-2003) az 
Egyesült Királyság évente átlagosan 4,6 milliá rd euró nettó korrecióban részesült. A 
GCM szerint az Egyesült Királyság az adott id őszakban évente átlagosan 2,1 milliárd 
euróra számíthat. A javasolt átmeneti intézk edések ezt az éves összeget 3,1 milliárd 
euróra emelik. 
Mivel ezen átalányösszeg-kifizetések a jele nlegi rendszer fokozatos megszüntetését 
jelentik, továbbra is a jelenleglegi finans zírozási szabályok szerint finanszíroznák 
őket, azaz az Egyesült Királyság nem vesz részt a finanszírozásban, és Németország, 
Hollandia, Ausztria és Svédország finans zírozási részesedése rendes részesedésük 
25 %-ára korlátozódik. 
Azt is javasoljuk továbbá, hogy sem ezek  az Egyesült Királyságot illet ő kifizetések, 
sem finanszírozásuk ne befolyásolják az általánossá tett korrekciós mechanizmus (GCM) értelmében a korrekciók kiszámítását. Ez a következ őket jelenti: 
• a GCM értelmében a korrekciók a tagá llamok nettó mérlegein alapulnak, 
figyelmen kívül hagyva a kiegészít ő kifizetések hatását; 
• az Egyesült Királyságot illet ő kiegészít ő kifizetéseket a visszafizetésre 
felhasználható maximális összeg (fels ő határ) tekintetében nem veszik 
figyelembe. 
 
HU 13   HU 6.2. A GCM bevezetése a többi tagállamban 
Az átmeneti id őszak alatt a teljes finanszírozási költség korlátozására az Egyesült 
Királyság részére javasolt kiegészít ő kifizetések okozta megnövekedett költség 
ellensúlyozása érdekében helyénvaló el őirányozni a GCM bevezetését a többi 
tagállamban is. (Az el őző bekezdésben bemutatott logika  megtartása érdekében az 
Egyesült Királyságnak teljes mértékbe n azonnal be kell lépnie a GCM-be.) 
Ezért javasoljuk a visszafizetési hányados  bevezetését, amely bármely tagállam 
küszöböt meghaladó nettó mérlegének egy részére alkalmazandó minden tagállam esetében a következ ő módon (kivéve az Egyesült Ki rályságot, amely az els ő évben 
66 %-ban részesülne): 
• 2008-ban 33 % 
• 2009-ben 50 %  
• 2010-ben 50 %  
• 2011-ben 66 % 
6.3. A szimuláció eredményei 
Az átmeneti rendszerre történ ő javaslatból származó korrekciók teljes összege (azaz 
beleértve az Egyesült Kirá lyságnak nyújtott kiegészít ő kifizetéseket és a GCM-et) 
7 205 millió euró lenne a javasolt GCM értelmében a 2008-tól 2013-ig terjed ő 
időszakra átlagosan 6 771 millió euróhoz képest. Ez évente hozzávet őlegesen 430 
millió eurós növekedést jelent. 
Az e kombinált bevezetés alkalmazásából származó nettó mérlegeket az alábbi 
táblázat szemlélteti. A táblázat lehet ővé teszi a korrekció el őtti helyzettel, a jelenlegi 
saját forrásokról szóló határozatbó l adódó helyzettel és átmeneti id őszak nélkül a 
GCM-ből adódó helyzettel való összehasonlítást. 
 
HU 14   HU A nettó befizet ők becsült nettó költségvetési mérlegei  (átlag, 2008-2013 ) 
GNI %-ban 
 Korrekció 
nélkül Az Egyesült 
Királyságnak 
juttatott 
jelenlegi 
korrekció GCM 0,35 %-
os küszöbbel és 
7,5 milliárd 
eurós fels ő 
határral Bizottsági 
javaslat: GCM 
+ átmeneti 
időszak 
 (1) (2)  (3) (4)  
Belgium 1,32% 1,21% 1,26% 1,26% 
Cseh Köztársaság 3,26% 3,17% 3,20% 3,20% 
Dánia -0,20% -0,31% -0,26% -0,26% 
Németország -0,52% -0,54% -0,48% -0,49% 
Észtország 3,85% 3,76% 3,79% 3,78% 
Görögország 2,25% 2,16% 2,19% 2,19% 
Spanyolország 0,32% 0,23% 0,26% 0,25% 
Franciaország -0,27% -0,37% -0,33% -0,34% 
Írország 0,56% 0,47% 0,51% 0,50% 
Olaszország -0,29% -0,41% -0,35% -0,36% 
Ciprus -0,28% -0,37% -0,33% -0,34% 
Lettország 4,51% 4,40% 4,45% 4,44% 
Litvánia 4,50% 4,41% 4,44% 4,43% 
Luxemburg 5,89% 5,80% 5,83% 5,83% 
Magyarország 3,15% 3,06% 3,09% 3,09% 
Málta 1,16% 1,06% 1,10% 1,09% 
Hollandia -0,55% -0,56% -0,48% -0,50% 
Ausztria -0,37% -0,38% -0,41% -0,41% 
Lengyelország 3,85% 3,76% 3,79% 3,79% 
Portugália 1,60% 1,50% 1,54% 1,53% 
Szlovénia 1,40% 1,31% 1,34% 1,33% 
Szlovákia 3,36% 3,27% 3,30% 3,30% 
Finnország -0,14% -0,25% -0,20% -0,20% 
Svédország -0,47% -0,50% -0,45% -0,46% 
Egyesült Királyság -0,62% -0,25% -0,51% -0,46% 
7. K ÖVETKEZTETÉSEK  
A saját források rendszerének áttekintése alapján a Bizottságnak az az álláspontja, 
hogy a meglév ő, kizárólagos elven alapuló korrekciós mechanizmus a továbbiakban 
nem indokolt, és ezért a túlságosan negatív költs égvetési egyensúlyhiányok 
korrekciójára egy általánossá tett m echanizmus bevezetését javasolja. 
 
HU 15   HU I. MELLÉKLET  
A javasolt általánossá tett korrekciós mechanizmus f őbb jellemz ői 
A javasolt mechanizmus értelmében  a korrekciók kiszámítása a következ ő lépéseken 
keresztül zajlik: 
1. Számoljuk ki az egyes tagállamok számár a megállapított összes kiadás teljes 
összegét. A megállapított kiadások a jelenlegi korrekciós mechanizmus tekintetében a kiadások minden olyan kate góriáját magában foglalják, amely az 
EU számára „belsőnek”  tekintend ő
13. 
2. Számoljuk ki minden tagállamnak a megállapított teljes kiadásból való 
százalékos részesedését. 
3. Határozzuk meg minden tagállamn ak a saját forrásokból történ ő befizetésekb ől 
való százalékos részes edését. Mivel a hagyományos saját források nem 
tartoznak bele a figyelembe veend ő bevételi kategóriákba, a HÉA és a GNI 
saját forrásokból történ ő együttes részesedést bármely tagállam EU-
költségvetésb ől történő bevételének kiszámítására használjuk14. 
4. Vonjuk le a fenti (2) po ntban kapott összeget a (3) pontban kapott összegb ől 
minden tagállam esetében, és így me gkapjuk a vonatkozó százalékértéket, 
amely megmutatja a vonatkozó pozitív/negatív mérleget. 
5. Minden egyes tagállam esetében szorozzuk meg a (4) pontban kapott 
százalékértéket a megállapított teljes  kiadással, és így megkapjuk a nettó 
költségvetési befizetés/részesedés euróban kifejezett értékét. 
6. Szorozzuk meg az ésszerű nettó befizetésre  (RNC) vonatkozó küszöböt minden 
tagállam (euróban kifejezett) GNI-jév el, és vonjuk le az (5) pontban kapott 
eredményb ől. 
7. Ha a (6) pontban kapott eredmény nullánál nagyobb, szorozzuk meg a (6) 
pontban kapott eredményt a visszafizet ési hányadossal, és így megkapjuk 
minden tagállam számára a korrekciót, majd szükség szerint csökkentsük a 
visszafizetési hányadost, ha minden korrekció összege meghaladja az el őre 
meghatározott maximális visszafiz etési összeget (lásd alább). 
                                                 
13 Ez gyakorlatilag magában foglalja a jelenlegi kiadások 1. címsor (mez őgazdaság) és 2. címsor 
(strukturális tevékenységek) alatt szerepl ő teljes összegét, valamint a 3. címsor (bels ő szakpolitikák) és 
az 5. címsor (igazgatás) alatti kiadások nagy részét, kivéve néhány olyan kisebb kiadási tételt, amelyet 
nem lehet ésszer űen elkülöníteni egy tagállam számára sem. A 4. címsor (külpolitika), a 6. címsor 
(tartalékok) és a 7. címsor (el őcsatlakozási kiadások) egyértelm űen a „küls ő” kiadásokhoz tartoznak, 
így figyelmen kívül hagyjuk őket. 
14 Az általánossá tett korrekciós mechanizmus javaslatának a lehet ő legegyszer űbbnek és 
legátláthatóbbnak kell lennie. Ezért az Egyesült Királyságnak történ ő visszatérítés kiszámításának 
minden olyan meglév ő komplikációja, amely összefügg az Egyesült Királyság 1984-es bevételi 
pozíciójának meg őrzésével (fels ő határérték nélküli HÉÁ-ból való részesedés, az „el őny” kiszámítása a 
„Római Szerz ődés szerinti be nem tervezett nyereségek”) eltörlésre kerül. 
 
HU 16   HU A korrekciós mechanizmus teljes költségét , azaz az összes korrekció összegét a 
visszafizetésre felhasználható összeg fels ő határa (MARV) maximálja. A MARV-ot 
a pénzügyi terv id őszakára éves ad hoc összegként el őzetesen kell megállapítani15. 
Az RNC-t meghaladó nettó pozíciók részle ges visszafizetéssel támogathatók: a 
visszafizetési hányados  (RR) korrekciós százaléka, amely a tagállamok küszöböt 
meghaladó nettó költségvetési mérleg ének egy részére alkalmazandó. A 
visszafizetési hányados egy olyan változó, amelynek fels ő határa 66 % (jelenleg az 
Egyesült Királyságnak juttatott korrekcióra  alkalmazzák). A tényleges visszafizetési 
hányados a rendelkezésre álló  visszafizetési összegb ől lesz származtatva. Ezért 
amikor a 66 %-os maximális visszafizetési hányados alkalmazása sérti a MARV-ot, a 
visszafizetési hányados automatikus csökken. 
A részleges visszafizetésre utólagosan kerül sor, mint ahogy az az Egyesült 
Királyságnak juttatott korrekció  esetében jelenleg történik. 
Az általánossá tett korrekciós mechanizmus kiszámításának képlete tehát a 
következő:  
 RR
xC = RR Y RNCEEE
TPTP
xx x* * *
−

−  
 ha RR
xC > 0 
 ahol RR = 0.66 ha ∑
xxC66.0≤ MARV és 
 RR = ∑
xxCMARV
66.0* 0.66 ha ∑
xxC66.0 > MARV 
ahol: TP = A HÉA- és GNI-alapú összes befizetés, amelyet minden tagállam együttesen t évben tett 
 TP x = HÉA- és GNI-alapú befizetés, amelyet x tagállam t évben tett 
 E = t évre megállapított teljes kiadás 
 E x = x tagállamra t évre elkülönített kiadás 
 RR
xC = x tagállamnak t évre juttatandó korrekció (RR visszafizetési hányados mellett) 
 RNC = Ésszer ű nettó befizetés (=küszöb) a GNI %-ában kifejezve 
 Y x = x tagállam GNI-je t évben 
 RR = visszafizetési hányados  MARV = a visszafizetésre felhasználható összeg fels ő határa 
 ∑
xxC66.0= a korrekciók teljes összege, ha RR = 0,66 
                                                 
15 A MARV szintjének meghatározása egyértelm űen önkényes döntés, amely a priori nem tartozik 
semmiféle kötelez ő érvényű korlátozás hatálya alá. A politikai realizmus azonban azt diktálja, hogy a 
korrekciók finanszírozásának költsége nem haladhatja meg az Egyesült Királyságnak juttatott korrekció becsült jöv őbeli finanszírozási költségének egyenértékét azoknak a tagállamoknak az esetében, amelyek 
jelenleg teljes részesedést finanszíroznak (azaz mindegyik esetében, kivéve  az Egyesült Királyságot, 
Németországot, Hollandiát, Svédországot és Ausztriát). 
 
HU 17   HU 2004/0170 (CNS) 
Javaslat 
A TANÁCS HATÁROZATA 
az Európai Közösségek saját forrásainak rendszerér ől 
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerz ődésre és különösen annak 269. cikkére, 
tekintettel az Európai Atomener gia-közösséget létrehozó szerz ődésre és különösen annak 173. 
cikkére, 
tekintettel a Bizottság javaslatára16, 
tekintettel az Európai Parlament véleményére17, 
tekintettel a Számvev őszék véleményére18, 
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére19, 
mivel: (1) Az Európai Tanács 1999. március 24-én és 25-én Berlinben tartott ülésén egyebek 
mellett megállapította, hogy a Közösségek saját forrásait a méltányosság, az 
átláthatóság, költséghatékonyság és egyszer űség kell, hogy jellemezze, továbbá e saját 
forrásoknak olyan kritériumokra kell épül niük, amelyek maximálisan kifejezésre 
juttatják az egyes tagállamok hozzájárulási képességeit. 
(2) A Közösségek saját forrásainak rendszere megfelel ő forrásként kell, hogy szolgáljon a 
Közösségek szakpolitikáinak rendes fejl ődéséhez, a költségveté si fegyelem szigorú 
betartása mellett. 
(3) A Európai Közösségek saját forrásainak rendszerér ől szóló, 2000. szeptember 29-i 
2000/597/EK, EURATOM tanácsi határozat
20 értelmében a bruttó éves nemzeti 
jövedelem (GNI) meghatározása piaci ár akon történik, ahogy azt a Bizottság az 
Integrált Nemzeti Számlák Európai Rends zerének (a továbbiakban: „ESA 95”), 
alkalmazásával a 2223/96/EK rendelettel összhangban garantálja.  
                                                 
16 HL C […]., […].,[…]. o. 
17 [...]-án/én hozott vélemény (HL L [...], […], […] o.) 
18 HL C […]., […].,[…]. o. 
19 HL C […]., […].,[…]. o. 
20 HL L 253., 2000.10.7., 42. o. 
 
HU 18   HU (4) Amennyiben az ESA 95 módosításai a Bizo ttság által a 2223/96/ EK rendelettel 
összhangban el őírt GNI-ben számottev ő változásokat idéznek el ő, helyénvaló, hogy a 
Tanács döntsön e módosításoknak a saját források szempontjából történ ő 
alkalmazhatóság fel ől. 
(5) A 2000/597/EK, EURATOM tanácsi határozat 3. cikkének (1) és (2) bekezdése szerint 
a Bizottság 2001. decemberében  a határozatban szerepl ő képlet alapján két tizedes 
jegynyi pontossággal kiszámította az új százal ékos értékeket a saját források és a 
befizetési el őirányzatok fels ő határértékeire vonatkozóan. 
(6) A 2001. december 12-i 2000/597/EK, EURATOM határozat hatályba lépését követ ően 
a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, a saját források és a kötelezettségvállalási el őirányzatok fels ő határértékeinek kiigazításáról szóló 
bizottsági közlemény
21 szerint a saját források fels ő határértékét piaci árakon a 
Közösségek GNI-jének 1,24%-ában állapíto tták meg, míg a kötelezettségvállalási 
előirányzatok általános maximális szintj e a Közösségek GNI-jének 1,31 %-a lehet. 
(7) Indokolt, hogy hasonló módszert alkalmazzunk a jöv őben az ESA 95 olyan 
módosításainak alkalmával is, amelyek hatá ssal lehetnek a GNI szintjére, amennyiben 
a Tanács úgy dönt, hogy e módosításokat al kalmazandók a saját források tekintetében 
is. 
(8) Az Uruguayi Forduló keretében megkötött multilaterális kereskedelmi 
megállapodásoknak az EU-jogban történ ő végrehajtását követ ően már nincs lényeges 
különbség a mez őgazdasági vámok és a vámok között. Ennélfogva ezt a 
különbségtételt az EU-költségvetés területén indokolt megszüntetni. 
(9) Indokolt, hogy a tagállamok ho zzáadottértékadó-alapjait továbbra is GNI-jük 50 %-ára 
korlátozzák. 
(10) Az átláthatóság és az egyszer űség érdekében javasoljuk fix százalékos formában 
egységes HÉA-arány megállapítását. Anna k elkerülése érdekében, hogy e technikai 
változás befolyásolja a tagállamok HÉA forrá s-befizetéseit, a fix értéknek tükröznie 
kell a jelenlegi egységes lehívási arányt . Az egységes HÉA-arányt ennélfogva 0,30 %-
ban kell megállapítani. 
(11) Az 1984. június 25-26-i Európai Tanács el fogadta, hogy „bármely tagállam, amely a 
relatív jólétéhez képest túlzott költs égvetési terhet visel, a megfelel ő időpontban 
visszafizetésben részesülhet.” Mivel több ta gállam is hasonló jóléti szinten áll, és 
hasonló mérték ű költségvetési terhet visel, indokolt az Egyesült Királyságnak a 
2000/597/EK, EURATOM határozat 4. cikke értelmében nyújtott költségvetési 
egyensúlyhiányra irányuló korrekciójának helyettesítése egy a költségvetési 
egyensúlyhiányokat korrigáló, á ltalánossá tett rendszerrel. 
(12) Helyénvaló, hogy a költségvetési egyensúl yhiányok korrekciójána k általánossá tett 
rendszerének bevezetése az Egyesült Király ság számára átmeneti intézkedésekkel 
járjon együtt annak érdekében, hogy enyhítse az átállás pénzügyi hatását. A teljes 
korrekciós költségek túlzott emelkedéséne k elkerülése végett az általánossá tett 
                                                 
21 COM(2001) 801 végl. 
 
HU 19   HU rendszer alkalmazását folyamatosan be kell vezetni a többi támogatható tagállamban 
is. 
(13) A Bizottság egy 2014. január 1-jét ől működő, eredetileg adóalapú saját forrás 
bevezetésével tovább folytatja a saját források szerkezetének módosítási lehetőségeinek vizsgálatát, és a Tanácsnak erre vonatkozóan javaslatot nyújt be. 
(14) A 2000/597/EK, EURATOM határozat  által bevezetett rendszerr ől az e határozattal 
létrejövő rendszerre történ ő átállás megkönnyítése érdeké ben rendelkezéseket kell 
hozni, 
AZ ALÁBBI RENDELKEZÉSEKET HOZ ZA, AMELYEKET A TAGÁLLAMOKNAK 
ELFOGADÁSRA AJÁNL: 
1. cikk 
A Közösség számára a következ ő cikkekben meghatározott szabályokkal összhangban saját 
források kerülnek megállapításra annak bizt osítása érdekében, hogy az Európai Közösséget 
létrehozó szerz ődés (a továbbiakban: „EK-Szerz ődés”) 269. cikke és az Európai 
Atomenergia-közösséget létrehozó szerz ődés (továbbiakban: „EURATOM-Szerz ődés”) 173. 
cikke értelmében az Európai Unió költség vetésének finanszírozása megtörténjen. 
Az Európai Unió költségvetését más bevételi források sérelme nélkül teljes egészében a 
Közösségek saját forrásaiból finanszírozzák. 
2. cikk 
1. Az Európai Unió költségvetésébe bevezetett saját forrásokat a következ ő bevételek 
alkotják: 
a) járulékok, támogatások, kiegészít ő vagy kompenzációs összegek, többletösszegek vagy 
tényezők, a Közös Vámtarifa illetékei és más illetékek, amelyeket a Közösségek állapítottak 
meg vagy fognak megállapítani az Unión kívüli államokkal folytatott kereskedelemben, az 
Európai Szén- és Acélközössé get létrehozó korábbi szerz ődés alapján bejöv ő termékekre 
kivetett vámok, valamint hozzájárulások és egyé b illetékek, amelyeket a cukorpiacok közös 
szervezése keretében írtak el ő; 
b) a közösségi szabályok szer int meghatározott, harmonizált HÉ A-értékelési alapokra minden 
tagállamra érvényes, egységes arány alkalmazása. Az ebb ől a szempontból figyelembe 
veendő értékelési alap az egyes tagállamokra vonatkozóan nem haladja meg a GNI 50 %-át, 
amint azt a 7. bekezdés meghatározta; 
c) olyan kulcs alkalmazása az összes tagá llam együttes GNI-összegére, amelyet a 
költségvetési eljárásnak megfelel ően az összes egyéb bevétel fényében kell meghatározni. 
2. Az EK-Szerz ődéssel vagy az EURATOM-Szerz ődéssel összhangban a közös 
szakpolitika keretében bevezetett új díjakból származó bevétel, feltéve, hogy követik az EK-Szerződés 269. cikkében vagy az EURATOM-Szerz ődés 173. cikkében megállapított eljárást, 
szintén saját forrást képez, amelyet bevezetnek az Európai Unió költségvetésében. 
 
HU 20   HU 3. A tagállamok behajtási költség gyanánt az 1. bekezdés a) pon tjában megjelölt 
összegek 25 %-át tartják vissza. 
4. Az 1. bekezdés b) pontjában említett  egységes arány 0,30 %-nak felel meg. 
5. Az 1. bekezdés c) pontja alapján megha tározott arány az egye s tagállamok GNI-jére 
vonatkozik. 
6. Ha a pénzügyi év elején a költs égvetést még nem fogadták el, az el őző egységes HÉA-
arány és a tagállamok GNI-jére vonatkozó ar ány marad alkalmazásban, amíg az új arányok, 
ill. kulcsok hatályba nem lépnek. 
7. E határozat alkalmazásában az éves GNI a 2223/96/EK rendelettel összhangban az 
ESA 95 felhasználásával a Bizottság által el őírt módon, piaci árakon kerül kiszámításra. 
Amennyiben az ESA 95 módosításai számottev ő változásokhoz vezetnek a Bizottság által 
előírt GNI alakulásában, a Tanács az Eur ópai Parlamenttel való konzultációt követ ően és a 
Bizottság javaslata nyomán egyhangúan dönt afel ől, hogy e módosítások érvényesek 
legyenek-e e határozat alkalmazásában. 
3. cikk 
1. A Közösségekhez a kifizetési el őirányzatok fedezésére rend elt saját források teljes 
összege nem haladhatja meg a tagá llamok összes GNI-jének 1,24 %-át. 
2. Az Európai Unió általános költségve tésébe bevezetett kötelezettségvállalási 
előirányzatok normális lefutást kell, hogy kövess enek, amely a tagállamok összes GNI-jének 
1,31 %-át meg nem haladó teljes összeget eredményez. 
Kompatibilitásuk biztosítása ér dekében, valamint hogy az elkövetkez ő években lehet ővé 
váljon az 1. bekezdés szerinti fels ő határérték betartása, a kötelezettségvállalási el őirányzatok 
és a kifizetési el őirányzatok között rendszeres arányt kell fenntartani. 
3. Az ESA 95 olyan módosulásai esetén, amelyek a GNI szintjében e határozat 
alkalmazásában változásokhoz vezetnek, az 1. és 2. bekezdésben meghatározott befizetési és 
kötelezettségvállalási fels ő határértékeket a Bizottság a következ ő képlet alapján számítja ki 
újra: 
 GNI t – 2 + GNI t – 1 + GNI t ESA jelenlegi  
1,24%(1,31%)*  
 GNI t – 2 + GNI t – 1 + GNI t ESA mósosult  
ahol t a legutolsó teljes év, amelyre vonatkozóa n az Eurostat adatai rendelkezésre állnak. 
4. cikk 
1. Minden olyan tagállam, amely saját GNI-je bizonyos százalékának megfelel ő 
küszöbértéket meghaladva negatív költségvetési  egyensúlyhiánnyal rend elkezik, korrekcióban 
részesül. Az adott évi korrekc iók teljes összege nem haladhatja  meg az euróban kifejezett 
maximálisan elérhet ő visszafizetési összeget. A Tanács az EK-Szerz ődés 279. cikkének (2) 
 
HU 21   HU bekezdésében megállapított eljárással összhangban meghatározza a korrekciók és 
finanszírozásuk kiszámítására vonatkozó végrehajtási intézked éseket, különös tekintettel a 
küszöbértékre és a maximális  visszafizetési összegre. 
A korrekciók az alábbiak szerin t kerülnek megállapításra: 
a) az egyes tagállamokra kiszámítva a költségve tési egyensúlyhiányt adott pénzügyi évben 
különbözetként a következ ők között: 
- a tagállam százalékos részesedése az öss zes HÉA- és GNI-alapú sajátforrás-befizetésb ől, és 
- az adott tagállamnak a megállapított teljes kiadásból való százalékos részesedése; b) az így nyert különbözetet megszorozv a a megállapított teljes kiadással; 
c) levonva a b) pontban kapott eredményb ől a szóban forgó tagállam GNI-je és a küszöbérték 
szorzatát; 
d) ha a c) pontban kapott eredmény pozitív, ezt az eredményt megszo rozva a legfeljebb 0,66-
os visszafizetési hánya dossal, szükség szerint arányos an csökkentve, hogy a maximálisan 
elérhető visszafizetési összeget betartsák. 
2. A következ ő átmeneti intézkedések alkalmazandók: 
a) az e határozat 4. cikke (1) bekezdésének  alkalmazásából származó korrekciókon túlmen ően 
az Egyesült Királyság az alá bbi kifizetésekben részesül: 
2008-ban 2,0 milliárd euró 
2009-ben 1,5 milliárd euró 2010-ben 1,0 milliárd euró 2011-ben 0,5 milliárd euró 
Ezen összegek a 2000/597/EK, EURATOM tanács i határozat 5. cikkében megállapított 
szabályokkal összhangban ke rülnek finanszírozásra. 
Ezen összegek és finanszírozásuk az e határo zat 4. cikke (1) bekezdésének d) pontjában 
említett korrekciók kiszámításánál figyelmen kívül maradnak. 
b) Az e határozat 4. cikke (1) bekezdésének  d) pontjában említett maximális visszafizetési 
hányados az Egyesült Királyságon kívül minden  tagállamban bevezetésre kerül az alábbi 
menetrend alapján: 
2008-ban 33 % 
2009-ben 50 % 2010-ben 50 % 2011-ben 66 % 
 
HU 22   HU 5. cikk 
1. A korrekciós költségeket a következ ő rendszerben az összes tagállam viseli: a 
költségek megosztása az egyes ta gállamoknak az EU teljes GNI-jéb ől történő részesedésének 
függvényében kerül kiszámításra. 
2. A korrekciót bármely tagállam a 2. cikk (1) bekezdésének c) pontja alkalmazásából 
származó befizetései csökkentésével kapja. Az  összes tagállam által viselt költségeket 
hozzáadják azokhoz a befizetéseikhez, amelyek az egyes tagállamokra vonatkozóan a 2. cikk 
(1) bekezdése c) pontjának al kalmazásából származnak. 
3. A Bizottság elvégzi a 4. cikk és e cikk  alkalmazásához szükséges számításokat. 
4. Ha a pénzügyi év kezdetén a költségveté st még nem fogadták el, a tagállamoknak 
nyújtott korrekció és az összes tagállam által viselt költség az utolsó véglegesen elfogadott 
költségvetésbe bevezetett formában marad érvényben. 
6. cikk 
A 2. cikkben említett bevételt megkülönbözteté s nélkül a költségvetésben szerepl ő bármely 
kiadás finanszírozására fel lehet használni. 
7. cikk 
A Közösségek egy adott pénzügyi év összes tény leges kiadása feletti bármely többletbevétele 
a következ ő pénzügyi évre áthozatalra kerül. 
8. cikk 
1. A Közösségek saját forrásait a 2. cikk (1) be kezdésének a) pontjában említettek szerint 
a törvényben, rendeletben vagy adminisztratív eljárásban szabályozott nemzeti rendelkezésekkel összhangban a tagállamok szedik be, és ezeket indokolt esetben úgy módosítják, hogy azok megfeleljenek a közösségi  szabályokban foglalt követelményeknek. 
A Bizottság rendszeres id őközönként megvizsgálja a tagálla mok által közzétett nemzeti 
rendelkezéseket, átadja a tagállamoknak a köz össégi szabályok betartása érdekében 
szükségesnek ítélt kiigazításokra vonatkozó in formációt, és beszámol a költségvetési 
hatóságnak. 
A tagállamok a Bizottság rendelkezésére bocsátjá k a 2. cikk (1) bekezdés ének a)-c) pontjában 
előírt forrásokat. 
2. Az elszámolások ellen őrzésének és az EK-Szerz ődés 248. cikkében és az 
EURAROM-Szerz ődés 160C. cikkében megállapított törvényességi és szabályszer űségi 
ellenőrzések sérelme nélkül – az ilyen ellen őrzések főleg a nemzeti rendszerek és eljárások 
megbízhatóságával és hatékonyságával foglal koznak azzal a céllal, hogy meghatározzák a 
HÉA-ból és a GNI-b ől (bruttó nemzeti jövedelemb ől) felszaporodó saját források alapját – 
valamint az EK-Szerz ődés 279. cikke (1) bekezdésének b) pontja és az EURATOM-
Szerződés 183. cikkének c) pontja szer inti vizsgálati rendszerek sérelme nélkül, a Tanács az 
 
HU 23   HU Európai Parlamenttel va ló konzultációt követ ően, és a Bizottsá g javaslata nyomán 
egyhangúlag elfogadja az e határozat alkalm azásához szükséges, valamint a behajtás 
vizsgálatát, a Bizottságnak történ ő rendelkezésre bocsátását és a 2. és 5. cikkben említett 
bevétel befizetését lehet ővé tevő rendelkezéseket. 
9. cikk 
A Bizottság egy 2014. január 1-jét ől működésbe lép ő, eredetileg adóalapú sajátforrás-rendszer 
bevezetésével a saját források struktúrájának  módosításáról javaslatot nyújt be a Tanács 
részére. 
10. cikk 
1. A tagállamokat a Tanács f őtitkára tájékoztatja e határozatról, amelyet az Európai Unió 
Hivatalos Lapjában hirdetnek ki. 
A tagállamok haladéktalanul értesítik a Tanács f őtitkárát a határozat elfogadásához szükséges 
eljárások alkotmányos kö telezettségeinek megfelel ően történő lebonyolításáról. 
Ez a határozat a második albekezdésben hivatkozott értesítések közül az utolsó kézhez vételét 
követő hónap els ő napján lép hatályba. Ezt a határozatot 2007. január 1-jét ől kell alkalmazni. 
2. a) A b) ponttól függ ően a 2000/597/EK, EURATOM határo zat 2007. január 1- jén hatályát 
veszti. A tagállamok pénzügyi hozzájárulásainak a Közösségek saját forrásaival való 
helyettesítésér ől szóló, 1970. április 21- i tanácsi határozatra22, a Közösségek saját forrásainak 
rendszerér ől szóló, 1985. május 7-i 85/257/EGK,  EURATOM tanácsi határozatra23, a 
88/376/EGK, EURATOM határozatra, a 94/ 728/EK, EURATOM ha tározatra vagy a 
2000/597/EK, EURATOM határozatra történ ő bármely hivatkozást úgy kell értelmezni, mint 
e határozatra való hivatkozást. 
b) A 88/376/EGK, EURATOM, a 94/728/EGK,  EURATOM és a 2000/597/EK, EURATOM 
határozat 2., 4. és 5. cikke továbbra is al kalmazandó a HÉA-alapra alkalmazandó, az összes 
tagállamra érvényes egységes arány alkalmazás ából felszaporodó bevétel kiszámítására és 
kiigazítására, amely arányt egységes  módon határozzák meg, és a tárgyévt ől függően a GNP 
vagy a GNI 50-55 % közötti értékére korlátozzák minden egyes tagállam esetében, valamint a 
fenti cikkek vonatkoznak még az Egyesült Ki rályságnak az 1988 –tól 2006-ig terjed ő 
időszakra a költségvetési egyensúlyhiány címén juttatott korrekció kiszámítására. 
c) A 2. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett összegek tekintetében, amelyeket az 
alkalmazandó közösségi szabályokkal összhangban a tagállamoknak 2001. február 28. el őtt 
kellett volna rendelkezésre bocsátani, a tagállamok ezekb ől az összegekb ől behajtási költség 
címén továbbra is 10 %-ot tartanak vissza. 
                                                 
22 HL L 94., 1970.4.28., 19. o. 
23 HL L 128., 1985.5.14., 15. o. A határozat a 88/376/EGK, EURATOM határozattal hatályát veszti. 
 
HU 24   HU Kelt Brüsszelben, -án/-én. 
 a Tanács részér ől 
 az elnök   
 
HU 25   HU INDOKLÁS  
E javaslat célja a Közösségek saját forrásairól szóló, […]-i tanácsi határozatban megállapított 
költségvetési egyensúlyhiányok korrekciójá ra irányuló végrehajtási intézkedések 
meghatározása. E tanácsi rendeletre irányuló javaslat a 2000. szeptember 29-i „számítási módszer”
24 helyére lép. 
                                                 
24 Az EU saját forrásairól szóló tanácsi határozat 4. és 5. cikkével összhangban a költségvetési 
egyensúlyhiány korrekciójának kiszámítása, finans zírozása, kifizetése és a költségvetésbe történ ő 
bevezetése (az Európai Unió Tanácsa, 10646/00 ADD 2). 
 
HU 26   HU 2004/0171 (CNS) 
Javaslat 
A TANÁCS RENDELETE 
az Európai Közösségek saját forrásairól szól ó […] tanácsi határozat 4. és 5. cikkével 
összhangban a költségvetési egyensúlyhiányok korrekciójá ra vonatkozó végrehajtási 
intézkedésekr ől 
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 
tekintettel az Európai Kö zösséget létrehozó szerz ődésre és különösen annak 279. cikke (2) 
bekezdésére, 
tekintettel az Európai Atomener gia-közösséget létrehozó szerz ődésre és különösen annak 183. 
cikkére, 
tekintettel az Európai Közösségek saját forrásainak rendszerér ől szóló 200x/xxx/EK, 
EURATOM tanácsi határozatra25 és különösen annak 4. és 5. cikkére, 
tekintettel a Bizottság javaslatára26, 
tekintettel az Európai Parlament véleményére27, 
tekintettel a Számvev őszék véleményére28, 
mivel: (1) A […] tanácsi határozat szerint a 2000/597/EK, EURATOM tanácsi határozat 4. cikke 
értelmében az Egyesült Királyság részére ju ttatott, a költségvetési  egyensúlyhiányokra 
irányuló korrekciót a túlzot t negatív költségvetési egye nsúlyhiányok korrekciójára 
irányuló, általánossá tett rendszerrel kell helyettesíteni. 
(2) A […] tanácsi határozat értelmében a Tanács megállapítja az e korrekciók 
kiszámítására és azok finanszírozására vonatkozó végrehajtási intézkedéseket, 
különösképpen a küszöbértéket és a maximálisan elérhet ő visszafizetési összeget. 
(3) Indokolt meghatározni a korrekci ók kiszámításánál számításba veend ő kiadási és 
bevételi kategóriákat. 
(4) Indokolt megállapítani a korrekciók költségvetésbe történ ő bevezetésének szabályait, 
                                                
 
25 HL L […]., […].,[…]. o. 
26 HL C […]., […].,[…]. o. 
27 HL C […]., […].,[…]. o. 
28 HL C […]., […].,[…]. o. 
 
HU 27   HU ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 
1. cikk 
1. A […] tanácsi határozat 4. cikke értelméb en a korrekció összegének kiszámítása a 
tagállamok t évben elért költségvetési e gyensúlyhiányai alapján a következ őképpen történik: 
a) az egyes tagállamokra számítsuk ki a költségvetési egyensúlyhiányt a következ ők 
közötti különbözetként: 
- t évre vonatkozóan a tagállam százalékos részesedése az összes HÉA- és GNI-alapú 
sajátforrás-befizetésb ől, és 
- az adott tagállamnak a megállapított teljes kiadásból való százalékos részesedése; b) az így nyert különbözetet szorozzuk meg a megállapított teljes kiadással; 
c) vonjuk le a b) pontban kapott eredményb ől a szóban forgó tagállam bruttó nemzeti 
jövedelme (GNI) és a küszöbérték szorzatát; 
d) ha a c) pontban kapott eredmény pozitív, ezt  az eredményt szorozzuk meg a legfeljebb 
0,66-os visszafizetési hányadossal, és sz ükség szerint arányosan csökkentsük, hogy a 
maximálisan elérhet ő visszafizetési összeg be legyen tartva. 
2. Az a)-d) pontok szerint kapott eredmény a következ ő képlettel fejezhet ő ki: 
RR
xC = RR Y RNCEEE
TPTP
xx x* * *
−

−  
ha RR
xC > 0 
ahol RR = 0.66 ha ∑
xxC66.0≤ MARV és 
RR = ∑
xxCMARV
66.0* 0.66 ha ∑
xxC66.0 > MARV 
ahol: TP = A HÉA- és GNI-alapú összes befizetés, amelyet minden tagállam együttesen t évben tett 
 TP x = HÉA- és GNI-alapú befizetés, amelyet x tagállam t évben tett 
 E = t évre megállapított teljes kiadás 
 E x = x tagállamra t évre elkülönített kiadás 
 RR
xC = x tagállamnak t évre juttatandó korrekció (RR visszafizetési hányados mellett) 
 RNC = Ésszer ű nettó befizetés (=küszöb) a GNI %-ában kifejezve 
 Y x = x tagállam GNI-je t évben 
 RR = visszafizetési hányados  MARV = a visszafizetésre felhasználható összeg fels ő határa 
 ∑
xxC66.0= a korrekciók teljes összege, ha RR = 0,66 
 
HU 28   HU 3. A korrekciók kiszámítása szempontjából a HÉA-alapú és GNI-alapú befizetések nem 
tartalmazzák a korrekciókkal kapcsolatos befizetéseket.  
2. cikk 
1. Az 1. cikkben említett küszöbérték a szóban forgó tagállam GNI-jének 0,35 %-ának felel meg. 
2. Az 1. cikkben említett, visszafizetésre felhasználható összeg fels ő határa (MARV) 7,5 
milliárd euró. 
3. cikk 
1. A [...] tanácsi határozat 5. cikkével ö sszhangban a korrekciók összköltségének 
elosztása az egyes tagállamoknak az EU t évi GNI-b ől történő részesedése arányában 
számítandó ki. 
2. A korrekciót bármely tagállam a […] tanács i határozat 2. cikkéne k (1) bekezdése c) 
pontjának alkalmazásából származó befizetései csökkentésével kapja. 
3. Az összes tagállam által viselt korrekciós költségeket hozzáadják azokhoz a 
befizetéseikhez, amelyek az egyes tagállamok ra vonatkozóan a […] ta nácsi határozat 2. 
cikkének (1) bekezdése c) pontjá nak alkalmazásából származnak. 
4. cikk 
1. A korrekciók kiszámításában felhasználandó kiadás fogalma összefügg az adott évben 
(t év) a tárgyévi kifizetési el őirányzatok értelmében teljesít ett tényleges befizetésekkel 
(kifizetési el őirányzatok végrehajtása), valamint  a nem teljesített kifizetési el őirányzatoknak a 
következő évre ( t évről a t+1 évre) történ ő átvitelével. Kizárólag a felhasznált kifizetési 
előirányzatokat, azaz a ténylegesen kifizet ett összegeket vesszük figyelembe. 
2. A tagállamok közötti kiadási eloszt ásra való tekintettel a következ ő szabályok az 
irányadók: 
Általában a kifizetéseket ahhoz a ta gállamhoz jelölik ki, amelyben a f ő kedvezményezett 
székhelye található. Mindazonáltal azokban az esetekben, amikor a Bizottság tudomása 
szerint a szóban forgó kedvezményezett közvetít őként jár el, a kifizetéseket amikor csak lehet 
ahhoz a tagállamhoz vagy tagállamo khoz jelölik ki, amelyekben a végs ő kedvezményezett(ek) 
székhelye található, e kifizetésekbe n fennálló részesedésüknek megfelel ően. 
Az összes kijelölt kiadás az Európai Unió általános költségvetésében szerepl ő teljes kiadási 
összegen alapul, kivéve a következ ő két fő kiadási kategóriát: 
- Külpolitikai kiadások , beleértve a tagsággal nem rendelkez ő államokban folyó 
előcsatlakozási vagy b ővítéssel összefügg ő kiadásokat, valamint egyéb olyan jelleg ű 
kiadásokat, amelyeknek Unión kívüli kedvezmé nyezettjei vannak, mint például a fejlesztési 
és együttm űködési kiadások, az Unión kívül elköltö tt kutatási kiadások, Unión kívüli 
kedvezményezetteknek kifizetett adminisztratív kiadások stb. 
 
HU 29   HU - Olyan kiadások, amelyek nem jelölhet ők ki vagy határozhatók meg  fogalmi vagy más 
természet ű nehézségek miatt, úgymint reprezentáci ós, küldetésekkel kapcsolatos kiadások, 
hivatalos és egyéb találkozók költségei, valamint a határokon átnyúló közösségi 
kezdeményezésekkel kapcsolatos kifizetések, régiók közötti együttm űködési m űveletek és 
más határokon átnyúló fellépések támogatásával kapcsolatos összegek. 
5. cikk 
1. A korrekciós összegek két lépésben  számolhatók el a költségvetésben: 
a) A t évi korrekciós összeg els ő ideiglenes számítási eredményét a t+1 év előzetes 
költségvetési tervezetében szerepeltetik. A s zámítás a bevételekre és kiadásokra vonatkozó 
legfrissebb adatokra épül. 
b) A t évi korrekciós összeg végleges számítási eredményét a t+3 év pótköltségvetésében 
számolják el. A számítás a HÉA-alapok, a GNI és a t évre vonatkozóan megállapított 
kiadások adatai alapján történik, amint a t+2 év december 31-én az ismeretessé válik, és 
szükség szerint a t évi átlagos árfolyam szerint euróba átváltásra kerül. 
 Az egyes tagállamoknak az összes HÉA-al apú és GNI-alapú sajátforrás-befizetés 
összegéből történő részesedésének kiszámítása érdekében a t évi költségvetés a t évre 
vonatkozó kifizetési el őirányzatok teljesülése alapján újra számításra kerül, csökkentve azt a t 
évi egyéb bevételekkel (nem beleértve az el őző költségvetési év mérlegét, vagy az el őző 
évekkel kapcsolatos más mérlegeket vagy kiigazításokat) és a t évben rendelk ezésre álló 
hagyományos saját források tényleges összegév el. A fennmaradó összeget a HÉA egységes 
lehívási arányáig terjed ő mértékben a HÉA-alapú saját fo rrások, valamint a költségvetés 
kiegyensúlyozásához szükséges maradványössz eg GNI-alapú forrása finanszírozzák. 
2. Az (1) bekezdés a) pontjában említet t korrekciók finanszírozása a tagállamok  t évi 
GNI-jéről az előzetes költségvetési terv készítése ala tt rendelkezésre álló legfrissebb adatok 
alapján kerül kiszámításra. 
3. A végleges számítást szintén a fenti (1) bekezdés b) pontjában említett t évi korrekciók 
finanszírozására való tekintettel készítik el. A számítás a t+2 év december 31-én ismeretessé 
váló, t évi GNI adatok alapján történik, szükség esetén euróba átváltva a t évi átlagos 
árfolyam szerint. A végleges finanszírozási adatokat összehasonlítják a t+1 évi költségvetésbe 
már bevezetett t évi korrekciós összege kkel kapcsolatos kifizetésekkel. A tagállamonkénti 
mérlegeket a fenti (1) bekezdés b) p ontjában említett pótköltségvetés megfelel ő költségvetési 
fejezetében vezetik be, nemzeti valutába átváltva a t évi átlagos árfolyamnak megfelel ően. 
6. cikk 
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában  való kihirdetését követ ő napon lép 
hatályba. A [..] tanácsi határozat 10. cikkének el őírásai szerint lép hatályba. 
Ez a rendelet teljes egészében kötelez ő és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. 
 
HU 30   HU Kelt Brüsszelben, -án/-én. 
 a Tanács részér ől 
 az elnök