Különjelentés Sikeres és ígéretes-e 
a pénz ügyi eszközök 
alkalmazása 
a vidékfejlesztés terén?HU 2015  05 SZ.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK

EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2015
Print ISBN 978-92-872-2263-3 ISSN 1831-0893 doi:10.2865/209500 QJ-AB-15-004-HU-C
PDF ISBN 978-92-872-2243-5 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/92638 QJ-AB-15-004-HU-N
EPUB ISBN 978-92-872-2237-4 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/409235 QJ-AB-15-004-HU-E
© Európai Unió, 2015
A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.
Az 1. ábra bármilyen felhasználáshoz vagy reprodukciójához közvetlenül a szerző jog tulajdonosától kell engedélyt 
kérni.
Printed in Luxembourg
Sikeres és ígéretes-e 
a pénz ügyi eszközök 
alkalmazása 
a vidékfejlesztés terén?
(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második 
albekezdése alapján)KülönjelentésHU 2015  05 SZ.
02
 Az ellenőrző csoport
Az Európai Számvevőszék különjelentései egy adott költségvetési területre vagy irányítási témára vonatkozó teljesít -
mény- és szabályszerűségi ellenőrzések eredményeit mutatják be. Figyelembe véve a teljesítménnyel vagy a szabálysze -
rűséggel kapcsolatos kockázatokat, a szóban forgó bevétel, illetve kiadás mértékét, a várható fejleményeket, valamint 
a politika és a nagyközönség érdeklődését, a Számvevőszék úgy választja ki és tervezi meg ezeket az ellenőrzéseket, hogy 
azok a lehető legnagyobb hatást érjék el.
A teljesítmény -ellenőrzést a Rasa Budbergytė számvevőszéki tag elnökölte I. Kamara készítette, amelynek szakterülete 
a természeti erőforrások megőrzésével és kezelésével kapcsolatos kiadási területek. Az ellenőrzést Kersti Kaljulaid szám -
vevőszéki tag vezette, közreműködött: Peeter Lätti, kabinetfőnök; Helder Faria Viegas, osztályvezető; Bertrand Tanguy, az 
ellenőrző csoport vezetője; Jan Huth, a csoportvezető helyettese; Christine Kleinsasser, ellenőr; Ioannis Papadakis, ellenőr; 
Roberto Resegotti, ellenőr, és Jolanta Žemailaitė, ellenőr.
Balról jobbra:  J. Žemailaitė, I. Papadakis, B. Tanguy, R. Resegotti, K. Kaljulaid,  
H. Faria Viegas, J. Huth, C. Kleinsasser.
03
 Tartalomjegyzék
Bekezdés
 Rövidítések és szakkifejezések
I–IX  Összefoglaló
1–15  Bevezetés
4 Korábbi ellenőrzések
5–7 A pénz ügyi eszközök alkalmazásának indokai
8 A legutóbbi fejlemények
9–12  Pénzü gyi eszközök a vidékfejlesztésben
13–15  A pénzü gyi eszközök irányítása a vidékfejlesztésben
16–20  Az ellenőrzés hatóköre és módszere
21–95  Észrevételek
21–50  Megfelelően hozták létre, illetve tőkésítették a pénz ügyi eszközöket a 2007–2013-as programozási 
időszakban?
22–29  Nem volt kielégítő a programozási keret kidolgozása
30–40  Pedig a kiadási szabályok előnyösek a tagállamok számára
41–50  A pénz ügyi eszközök jelentős túltőkésítése
51–71  Jól teljesítettek a pénz ügyi eszközök a 2007–2013-as időszakban?
53–61  A pénz ügyi eszközök gyengén teljesítettek a rulírozás terén
62–68  Ritkán tapasztalható tőkeáttételi hatás, és egyes alapokat túl későn hoztak létre
69–71  A pénz ügyi eszközök monitoringja 2007–2013-ban nem szolgált elég releváns információval az elért 
teljesítményről
04 Tartalomjegyzék
72–80  Megfelelő volt a felszámolás és a kilépés szabályozása a 2007–2013-as időszakban?
75–77  A lezárást még nem készítették elő megfelelően, a tagállamok és a Bizottság pedig eltérően értelmezték 
a rendelkezéseket
78–80  A kilépés nincs egyértelműen szabályozva
81–95  Képes-e a 2014–2020-as jogi keret biztosítani a pénz ügyi eszközök sz ükséges javítását?
82 Az új jogi keret több téren figyelemre méltó előrelépést jelent…
83–95  …de egyes akadályok továbbra is fennállnak
96–103  Következtetések és ajánlások
 I. melléklet  A garanciaalapok becsü lt túltőkésítettsége 2013. december 31-én a kockázati 
kitettségi arány szerint
 II. melléklet  Az ellenőrzött pénz ügyi eszközök teljesítményét csökkentő fő hiányosságok 
áttekintése
 A Bizottság válasza
05
 Rövidítések és 
szakkifejezések
Rövidítések
EMVA : Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap.
ESB alapok/ESBA : Európai Strukturális és Beruházási Alapok.
PK/PE (angolul: FEI/FI):  pénzügyi konstrukció/eszköz ( financial engineering instrument ). Új neve a 2014–2020-as 
időszakban: pénzügyi eszköz).
VFP : vidékfejlesztési program.
Szakkifejezések
Alapkezelő : valamely pénzügyi eszközzel kapcsolatos befektetési stratégia végrehajtásáért és a befektetési 
portfolió kezeléséért felelős testület.
Felszámolás : a programozási időszak végén a vidékfejlesztési programok lezárásával összefüggésben alkalmazott 
eljárás az EMVA -társfinanszírozásra jogosult összeg meghatározására.
Finanszírozási szerződés : a finanszírozásra vonatkozó feltételeket rögzítő, valamely tagállam (vagy irányító 
hatóság) és egy alapkezelő között kötött megállapodás.
Garancia : egy harmadik fél (kezes) kötelezettségvállalása a hitelfelvevő adósságainak kifizetésére. Ha a hitelfelvevő 
maga nem tudja azokat kifizetni, akkor a térítés a kezes kötelessége.
Garanciaalapok : a garanciaalapok pénzügyi garanciát nyújtanak a vidéki vállalkozások vagy szervezetek által 
igényelt hitelekre, s ezzel megkönnyítik számukra, hogy banki finanszírozáshoz jussanak. Ezek az alapok „rulírozva” 
működnek, mivel az egyes projektek hitel-visszafizetését követően a garanciák felszabadításával új garanciákat 
lehet kibocsátani. A garanciaalapok rulírozásakor az alap tőkéjének többszörösét lehet felhasználni.
Hitelalapok : kisvállalkozói projekteknek nyújtandó hitelek számára pénzt biztosító alapok. „Rulírozó” alapok 
annyiban, hogy új hitelekre abban az ütemben áll rendelkezésre pénz, ahogy az egyes projektek a korábbi hiteleket 
törlesztik.
Intézkedés : egy szakpolitika végrehajtására szolgáló támogatási rendszer. A beruházási intézkedések  gépekbe és 
berendezésekbe, építkezésekbe és egyéb munkálatokba történő beruházásokhoz nyújtanak pénzügyi támogatást.
Irányító hatóság : egy tagállam által a vidékfejlesztési program irányítására kijelölt nemzeti vagy regionális szerv.
Kifizetési ráta : hitelalap esetében az alapba befektetett tőkének a végső kedvezményezettek számára 
kifizetett része. Garanciaalap esetében az alapba befektetett tőkének az a része, mely garantálja a végső 
kedvezményezetteknek nyújtott hiteleket.
06 Rövidítések és szakkifejezések
Kifizető ü gynökség : a mezőgazdasági támogatások értékeléséért, kiszámításáért és kifizetéséért felelős nemzeti 
vagy regionális szerv.
Kockázati kitettségi arány : a nemteljesítésnek az a felső határértéke, amelyet egy adott garanciaalap még 
elfogadhatóan kezelni tud. Az 1/5-ös kockázati kitettségi arány például azt jelenti, hogy legfeljebb a garanciák 20%-
ánál számoltak nemteljesítéssel.
Kockázatitőke -alapok : profitorientált magánalapok, amelyek általában új, nagy potenciállal rendelkező, nagy 
kockázatú vállalkozásoknak biztosítanak tőkét.
Megosztott irányítás : az uniós költségvetés végrehajtásának egyik módja. Az irányítást akkor nevezik 
„megosztottnak”, ha az uniós finanszírozású projekteket nemzeti vagy regionális testületek (itt az „irányító 
hatóságok”) irányítják. A Bizottság felügyeleti feladatokat lát el.
Outputok és eredmények : outputok alatt a pénzügyi eszközök révén közvetlenül megvalósított tevékenységeket 
értjük. Egy garanciaalap esetében például output lehet a kibocsátott garanciák száma. Az eredmények 
olyan hatások vagy változások, amelyek közvetlenül adódnak valamely projekt megvalósításából. Egy végső 
kedvezményezett számára például eredmény, ha hitelt kap egy banktól.
Programozási időszak : a vidékfejlesztési programok által lefedett időszak.
Rulírozó alap : olyan rendszer, amelyben a pénzügyi eszközökbe befolyt pénzt az első felhasználást követően újra 
felhasználják, visszaforgatják.
Tengely : összefüggő intézkedéscsomag, amely közvetlenül a végrehajtásából származó és a vidékfejlesztési 
támogatás egy vagy több célkitűzéséhez hozzájáruló konkrét célokkal bír. Az 1. tengely intézkedései például 
hozzájárulnak a mezőgazdasági és erdészeti ágazat versenyképességének javításához, míg a 3. tengely intézkedései 
a vidéki élet minőségének javítására és a vidéki gazdaság diverzifikálására irányulnak.
Tőkeáttétel : itt úgy számítjuk ki, hogy minden egyes euró (akár uniós, akár tagállami) közfinanszírozásra hány 
olyan euró (köz-, illetve magán-) finanszírozás esik, amelyet vidéki tevékenységekre garanciaként felhasználtak vagy 
finanszírozásként kifizettek.
Túltőkésítés : olyan helyzet, amikor egy pénzügyi konstrukció tőkéjébe befizetett összeg túl nagy a végső 
kedvezményezetteknek kölcsönök vagy garanciák formájában juttatott összegekhez képest.
Végső kedvezményezett : valamely pénzügyi eszközből támogatásban részesülő egyén vagy testület.
07
 Összefoglaló
I
Pénzügyi eszközöket (2014-ig: „pénzügyi konstruk -
ciók”) először a 2000 és 2006 közötti programozási 
időszakban alkalmaztak a mezőgazdaságban, majd 
ezt 2007–2013-ra is kiterjesztették azzal a céllal, hogy 
a gazdálkodók és a vidéki kisvállalkozások könnyeb -
ben jussanak magánfinanszírozáshoz vidéki beruhá -
zási projektekhez. Ezeknek az eszközöknek a célja, 
hogy hitelalapok és garanciaalapok útján egyrészt 
további állami, illetve magántőkét lehessen bevonni 
(tőkeáttételi hatás), másrészt az, hogy az indulási 
pénzösszegeket újból fel lehessen használni (rulírozás). 
2013 végéig az Unió és a tagállamok mintegy 700 mil -
lió euró értékben járultak hozzá a pénzügyi eszközök -
höz a vidékfejlesztés területén.
II
A pénzügyi eszközök jogi keretét 2014–2020-ra is 
kiterjesztették: a Bizottság ebben az időszakban 
maximalizálni szándékozik az uniós források hatását. 
A Bizottság arra számít, hogy a pénzügyi eszközök 
alkalmazása élénkülni fog a következő években, és 
szándéka, hogy a tagállamok elkötelezzék magukat 
az ilyen eszközök fő beruházási területeken történő 
alkalmazásának megkétszerezésére.
III
Ellenőrzése során a Számvevőszék azt a kérdést vizs -
gálta, hogy sikeresek voltak -e, illetve várhatóan sike -
resek lesznek -e a pénzügyi eszközök a vidékfejlesztés 
területén. E célból igyekezett megállapítani, hogy 
ezeket az eszközöket megfelelően alakították -e ki és 
irányították -e a 2007–2013-as programozási időszak -
ban, valamint hogy a 2014–2020-ra bevezetett módo -
sítások várhatóan jelentős hatással lesznek -e a feltárt 
fő hiányosságokra.IV
Összességében a Számvevőszék azt állapította meg, 
hogy a pénzügyi eszközök sikertelenek voltak a vidék -
fejlesztés területén, és bár a 2014–2020-as időszak 
potenciálisan ígéretes, mégsem lesz könnyű feladat 
elérni a kívánt hatást. Megállapításunk szerint nem 
szóltak egyértelmű érvek amellett, hogy a 2007–2013-
as programozási időszakban pénzügyi eszközöket 
hozzanak létre, és az eszközök túl is voltak tőkésítve. 
Konkrétan a jogi keret nem vette figyelembe a vidék -
fejlesztési politika sajátosságait, és nem történt meg 
a valós igények felmérése.
V
Megállapította a Számvevőszék azt is, hogy nem álltak 
rendelkezésre megbízható, számszerű adatok sem 
annak igazolására, hogy miért az adott típusú pénz -
ügyi eszközöket hozták létre, sem a mezőgazdaság 
terén a pénzügyi eszközök iránt fennálló igény meg -
határozására, sem annak kimutatására, hogy az alap 
tőkéjeként lekötött összeg megfelelő volt. A Számve -
vőszék becslése szerint 2013 végén a garanciaalapok 
370 millió  euróval túl voltak tőkésítve.
VI
A Számvevőszék továbbá megállapította, hogy 
a pénzügyi eszközök nem működtek a várakozások -
nak megfelelően, s ennek következtében nem sikerült 
teljes mértékben kiaknázni a bennük rejlő rulírozási és 
tőkeáttételi potenciált. Ezt részben a végrehajtás kése -
delmei okozták (többek között az eszközök kései vagy 
nem a legmegfelelőbb időben történő létrehozása). 
A jogi keret ráadásul nem is tartalmazott megfelelő 
intézkedéseket a várt haszon elérésének ösztönzé -
sére. Végül pedig sem a Bizottság, sem a tagállamok 
nem vezettek be alkalmas monitoringrendszereket, 
amelyek megbízható adatokkal igazolták volna, 
hogy az eszközök eredményesen megvalósították 
célkitűzéseiket.
08 Összefoglaló
VII
A számvevőszéki elemzés kiterjedt a felszámolás és 
a kilépés szabályozásának vizsgálatára is. Megál -
lapításunk szerint a 2007–2013-as időszakban nem 
szabályozták pontosan a pénzügyi eszközöknek 
a programozási időszak végén kifizetendő egyenlegét, 
valamint a kilépés feltételeit, főként azért nem, mert 
hiányoztak az egyértelmű bizottsági szabályok és 
útmutatások ezekben a kérdésekben.
VIII
A Számvevőszék megállapította, hogy a 2014–2020-as 
jogi keret képes lehet biztosítani a szükséges javí -
tások elvégzését. Ugyanakkor továbbra is maradtak 
bizonyos akadályok a pénzügyi eszközök kiterjed -
tebb alkalmazásának útjában. Az új jogi keret ugyan 
tartalmazott külön új rendelkezéseket a túltőkésítés 
visszatérő gondjának enyhítésére, ám ennek kockázata 
továbbra is fennállhat. Nem szentelt a jogi keret kellő 
figyelmet a hosszú távú hatások kérdésének, és fenn -
állt a kockázat, hogy a pénzügyi eszközök továbbra is 
túlságosan függeni fognak a támogatásoktól. Végül 
nem foglalkoztak megfelelően a teljesítményhez kap -
csolódó olyan legfontosabb kérdésekkel, mint a tőke -
áttétel és a rulírozó hatás.
IX
A Számvevőszék a következő ajánlásokat teszi:
a) a Bizottság:
• ösztönözze jobban a tagállamokat vidékfej -
lesztési célú pénzügyi eszközök létrehozására 
azáltal, hogy rámutat e terület sajátosságaira, 
a kihívásokra és akadályokra, valamint kifeje -
zetten bátorítsa a tagállamokat, hogy szükség 
szerint alkalmazzanak pénzügyi eszközöket;
• nyújtson iránymutatást a – túltőkésítés meg -
előzésének fő eszközét jelentő – kötelező tag -
állami előzetes értékelésre nézve, és segítse 
tevékenyen annak minőségjavítását;• határozzon meg megfelelő szabályokat és 
célértékeket a tőkeáttételi és a rulírozó hatásra 
nézve;
• szabjon meg kellő időben, a 2007–2013-as 
vidékfejlesztési programozási időszak lezárása 
előtt pontos operatív végrehajtási (többek 
között megfelelő kilépési) szabályokat;
b) a Bizottság és a tagállamok állapítsanak meg 
egyértelmű szabályokat a programozási időszakok 
közötti átmenetre;
c) a tagállamok:
• fontolják meg a rendelkezésre álló EMVA -költ -
ségvetés egy részének pénzügyi eszközök 
céljára történő elkülönítését, és érjék el, hogy 
ezek az eszközök – bizonyos, világosan meg -
határozott körülmények között  – vonzóbbak 
legyenek a támogatásoknál;
• a túltőkésítés megelőzésére megfelelő szak -
emberek igénybevételével validálják a kocká -
zati kitettségi arányt;
• az új jogszabályi rendelkezéseket a lehető leg -
nagyobb rugalmasság biztosításával valósítsák 
meg, például úgy, hogy egységes (mind hitele -
ket, mind garanciákat nyújtó), a szükségleteket 
kezelni képes pénzügyi eszközt hoznak létre;
• megfelelő mutatók alkalmazásával fordítsanak 
különös figyelmet a „talált pénz” hatás vagy 
a kiszorító hatások lehetséges kockázatára 
a pályázatok értékelése során. Ilyen kocká -
zatok fennállása esetén a pénzügyi eszközök 
alkalmazását lehetne előnyben részesíteni;
• vizsgálják meg, hogyan lehet a támogatásokat 
és a pénzügyi eszközöket a legjobb ár -érték 
arányt biztosítva, a tőkeáttételi és rulírozó 
hatást optimalizálva összekapcsolni.
09
 Bevezetés
01 
A pénzügyi eszközök (2014-ig: „pénz -
ügyi konstrukciók”) olyan uniós 
költségvetési eszközök, amelyek révén 
a kedvezményezettek pl. hitelek, 
garanciák vagy tőkebefektetések 
formájában juthatnak finanszírozás -
hoz. A támogatásoktól főként abban 
különböznek, hogy az 1. ábrán  látható 
módon vissza kell fizetni őket.
02 
A pénzügyi eszközök az uniós költség -
vetés szinte minden jelentős terüle -
tén használatosak (a Bizottság által 
központilag vagy a pénzügyi intézmé -
nyekkel közösen irányított belső politi -
kákban; a kohéziós és vidékfejlesztési 
politikában, ahol a pénzeszközöket 
a Bizottság és a tagállamok megosztva 
kezelik, valamint a külső politikákban1).03 
A megosztott irányítású területeken 
a pénzügyi eszközöket elsősorban 
a kohéziós politika területén alkalmaz -
ták. Ezen a szakpolitikai területen több 
mint 941 pénzügyi eszköz működött, 
és 2013 végén az EU költségvetéséből 
és a tagállami hozzájárulásokból szár -
mazó támogatások összesen 14,3  milli -
árd eurót tettek ki2.1 A 2007–2013-as többéves 
pénzügyi keretben az uniós 
költségvetés alig több mint 
1%-át (13,6 milliárd eurót) 
különítettek el a belső és 
a kohéziós politika terén 
alkalmazandó pénzügyi 
eszközökre.
2 Az Európai Regionális 
Fejlesztési Alapra, az Európai 
Szociális Alapra és a Kohéziós 
Alapra vonatkozó általános 
rendelkezések megállapításáról 
és az 1260/1999/EK rendelet 
hatályon kívül helyezéséről 
szóló, 2006. július 11-i 
1083/2006/EK tanácsi rendelet 
(HL L 210., 2006.7.31., 25. o.) 
67. cikke (2) bekezdésének 
(j) albekezdésével összhangban 
készült bizottsági jelentés 
a pénzügyi konstrukciók 
finanszírozása és végrehajtása 
terén az irányító hatóságok 
beszámolója szerint elért 
előrehaladásról, 2007–2013-as 
programozási időszak, 2013. 
december 31-i helyzet. 
A 2014. szeptember 19-i 
keltezésű, EGESIF_14-0033-00 
jelzetű dokumentum.
A támogatásalapú rendszerek és a pénz ügyi eszközök 
különbségei
 Visszaáram-
lás az alapbaPÉNZÜGYI ESZKÖZÖK TÁMOGATÁSALAPÚ RENDSZEREK
ProjektekTámogatások€€
Végső
kedvezményezettekPénzügyi
eszköz
A pénzeszközök a ciklusban maradnakKöltségvetési források
(EU/Ország/Régió)Költségvetési források
(EU/Ország/Régió)
€
A pénzeszközök egyszeri elköltése1. ábra
Forrás: Interact, Financial Instruments in European Territorial Cooperation Programmes   
(Pénzügyi eszközök az európai területi együttműködési programokban), 2013.
10 Bevezetés
Korábbi ellenőrzések
04 
A Számvevőszék mindeddig első -
sorban a kohéziós politika területén 
ellenőrizte a pénzügyi eszközöket3. 
Az Európai Parlament felkérte a Szám -
vevőszéket, hogy valamennyi szak -
politikai területen végezzen rájuk 
nézve ellenőrzést4. Jelentésünk ennek 
a felkérésnek a vidékfejlesztés terén 
tesz eleget. Ezen a területen a tag -
államok 2013 végéig mintegy 700 mil -
lió euróval járultak hozzá a pénzügyi 
eszközökhöz.A pénz ügyi eszközök 
alkalmazásának indokai
05 
Amikor az állami költségvetések meg -
szorításokra kényszerülnek, kulcsfon -
tosságú, hogy kevesebb közpénzből 
több beruházás történjék. A pénzügyi 
eszközök révén javítható a szűkös köz -
források felhasználása, hiszen általuk 
ugyanakkora költségvetésből több 
beruházás finanszírozható. Az elvárás 
szerint az alapot létrehozó kezdeti fi -
nanszírozás újra felhasználható (rulíro -
zás), és ösztönzi a szakpolitikai célok 
elérését azáltal, hogy további állami 
vagy magántőkét vonz a beruházások -
hoz (tőkeáttételi hatás). A pénzügyi 
eszközök alkalmazásának indokait az 
1. háttérmagyarázat  vázolja.3 Lásd pl. 2/2012 sz. különjelen -
tés, „Az Európai Regionális 
Fejlesztési Alapból támogatott 
pénzügyi konstrukciók kkv -k 
részére”. Ennek fő következte -
tése szerint „az intézkedések 
eredményességét és 
hatékonyságát súlyos 
hiányosságok ásták alá, ami 
elsősorban annak tudható be, 
hogy a strukturális alapokra 
vonatkozó hatályos szabályo -
zási keret nem megfelelő” 
(http://eca.europa.eu ).
4 Az Európai Parlament 
2012. május 10-i állásfoglalása 
az Európai Unió 2010-es 
pénzügyi évre szóló általános 
költségvetésének 
végrehajtására vonatkozó 
mentesítésről szóló határozat 
szerves részét képező 
megjegyzésekkel, III. szakasz  – 
Bizottság és végrehajtó 
ügynökségek (20. bekezdés).
A pénz ügyi eszközök alkalmazásának indokai
„Uniós szakpolitikai célok követése:  Az innovatív pénzügyi eszközök az uniós érdekű területek finanszírozásá -
nak biztosításán keresztül egyedi uniós szakpolitikai célok megvalósítására irányulnak […] olyan piaci kudar -
cok/tökéletlenségek korrigálását szolgálják, amelyek miatt ezek a területek nem jutnak elegendő piaci finan -
szírozási forráshoz, például azért, mert a magánszektor túl kockázatosnak ítéli meg az adott területet.”5
„Beruházásösztönzés: A magánszektorral történő, innovatív pénzügyi eszközökre vonatkozó együttműködés 
révén lehetővé válik az uniós költségvetés hatásának megnövelése, nagyobb számú stratégiai beruházást téve 
lehetővé és ezáltal fokozva az EU növekedési potenciálját.”6
„Az uniós költségvetés multiplikatív hatása: Az innovatív pénzügyi eszköz teljes életciklusa alatt további mul -
tiplikatív hatás is elérhető, ha a tőke -visszafizetés, kamat, illetve tőkemegtérülés újrafelhasználható az eszköz 
céljaira. Ez a „forgóalap” jelleg jelentősen növelheti az eszköz hatókörét.”7.
5 COM(2011) 662 végleges, 2011. október 19., „Az innovatív pénzügyi eszközök következő generációjának kerete: az EU tőke- és hitelfinanszírozási 
platformjai”.
6 COM(2011) 500 végleges, 2011. június 29., „Az Európa 2020 stratégia költségvetése”.
7 COM(2011) 662.1. háttérmagyarázat
11 Bevezetés
06 
A Tanács8 és a Bizottság arra számí -
tott, hogy a 2007–2013-as időszakhoz 
képest a 2014–2020-as pénzügyi keret 
idején gyakrabban fognak alkalmazni 
pénzügyi eszközöket.
07 
A 2010. évre vonatkozó zárszámadási 
állásfoglalásában9 az Európai Parla -
ment megállapította, hogy a Bizott -
ság támogatta a pénzügyi eszközök 
kiterjedtebb alkalmazását a következő 
többéves pénzügyi keret idején10.
A legutóbbi fejlemények
08 
A közelmúltban kiadott, „Az európai 
beruházási terv” c. közleményében11 
a Bizottság leszögezi, hogy szándéká -
ban áll az uniós pénzforrások hatá -
sainak maximalizálása. Ezért felhívja 
a tagállamokat, hogy a 2014–2020-as 
programozási időszakban a legfon -
tosabb beruházási területeken növel -
jék jelentősen a pénzügyi eszközök 
alkalmazását az ESB -alapok12 kereté -
ben, hogy a kiadások összességükben 
legalább megkétszereződjenek. Ebben 
a tekintetben ajánlja azt is, hogy 
a tagállamok tűzzenek ki százalékos 
célértékeket.13Pénz ügyi eszközök 
a vidékfejlesztésben
09 
Az Unió vidékfejlesztési politikájának 
végrehajtása vidékfejlesztési progra -
mokon keresztül történik. Mindegyik 
ilyen program egy hétéves időszakra 
terjed ki. A pénzügyi eszközök már 
2000 óta jelen vannak a vidékfejleszté -
si politikában.
10 
Ezen a területen a 2007–2013-as 
programozási időszak fő jogszabálya 
az 1974/2006/EK bizottsági rendelet14, 
amely háromféle pénzügyi eszközt 
irányoz elő: a kockázatitőke -alapokat, 
a garancia- és a hitelalapokat. A va -
lóságban a tagállamok 2009 és 2014 
között 11 garanciaalapot (Bulgáriában, 
Franciaországban [Korzikán ], 8 kü -
lönböző olasz régióban és Romániá -
ban), illetve 3 hitelalapot hoztak létre 
(Görögországban, Lettországban és 
Litvániában), kockázatitőke -alapot 
azonban nem (lásd: 2. ábra ).8 Lásd pl. az Európai Tanács 
2013. október 24 –25-i ülése 
(EUCO 169/13) következtetése -
inek 26. bekezdése: „az 
európai strukturális és 
beruházási alapok (ESB -ala-
pok) programozási tárgyalása -
inak keretében jelentős 
mértékben meg kell növelni 
az ezekből az alapokból 
a kkv -knek 2014 és 2020 
között, tőkeáttételes pénzügyi 
eszközökre nyújtható uniós 
támogatások összegét, 
azokban az országokban 
pedig, ahol a helyzet továbbra 
is igen nehéz, legalább meg 
kell duplázni a támogatást. ”
9 Az Európai Parlament 
2012. május 10-i határozata az 
Európai Unió 2010-es 
pénzügyi évre szóló általános 
költségvetésének 
végrehajtására vonatkozó 
mentesítésről, III. szakasz – 
Bizottság (COM(2011) 473 
végleges – C7-0256/2011 – 
2011/2201(DEC)) 
P7_TA(2012)0153.
10 COM(2011) 662 végleges, uo.
11 COM(2014) 903 final, 
2014. november 26.
12 Európai Regionális Fejlesztési 
Alap, Európai Szociális Alap, 
Kohéziós Alap, Európai 
Mezőgazdasági 
Vidékfejlesztési Alap és 
Európai Tengerügyi és 
Halászati Alap.
13 Az ajánlás szerint a tagállamok 
a saját partneri 
megállapodásaikban 
megállapított juttatások egy 
bizonyos százalékát pénzügyi 
eszközökön keresztül juttassák 
el a következő főbb beruházási 
területekre: 50% a kkv -k 
támogatására, 20% szén-
dioxid -csökkentési 
intézkedésekre, 10% az 
információs és kommunikációs 
technológiára, 10% 
a fenntartható közlekedésre, 
5% a kutatás -fejlesztés és 
innováció támogatására, 5% 
pedig a környezetvédelmi és 
erőforrás -hatékonyságra.
14 A Bizottság 
2006. december 15-i 
1974/2006/EK rendelete az 
Európai Mezőgazdasági 
Vidékfejlesztési Alapból 
(EMVA) nyújtandó 
vidékfejlesztési támogatásról 
szóló 1698/2005/EK tanácsi 
rendelet részletes alkalmazási 
szabályainak megállapításáról 
(HL L 368., 2006.12.23, 15. o.).
12 Bevezetés
Pénz ügyi eszközök a vidékfejlesztés ter ületén a 2007–2013-as programozási 
időszakban2. ábra
Forrás: A vonatkozó finanszírozási szerződések adatai.Pénzügyi eszközöket létrehozó
Tagállamok / Régiók 
Korzika: GA (2012)Lettország: HA (2010)
Litvánia: HA (2009)
Románia: GA (2010)
Bulgária: GA (2011)
Görögország: HA (2013)
Calabria: GA (2010)
Basilicata, Campania, Molise, Puglia, Szicília: GA (2011) Lazio: GA (2012)Umbria: GA (2014)GA: Garanciaalap
HA: Hitelalap(20XX): Az alap tőkésítésének időpontja
13 Bevezetés
11 
A tagállamok a pénzügyi eszközöket 
a vidékfejlesztési intézkedések 1. és 
3. tengelye alá tartozó tevékenysé -
gek kapcsán alkalmazzák. Ilyenek pl. 
a mezőgazdasági üzemek korszerű -
sítése, a mezőgazdasági és erdészeti 
termékek értékének növelése, vagy 
vállalkozások alapítása és fejlesztése. 
A garanciaalapok pénzügyi garanciát 
biztosítanak vállalkozások vagy szer -
vezetek által igényelt hitelekhez, hogy 
azok könnyebben részesüljenek banki 
finanszírozásban. Miután az egyes 
projektgazdák visszafizették a kapott 
hitelt, a garanciákat felszabadítják, 
és új garanciákat lehet kibocsátani. 
A hitel alapok vállalkozói fejlesztési 
projekteknek nyújtandó hitelek szá -
mára biztosítanak pénzt. Új hitelekre 
abban az ütemben áll rendelkezésre 
pénz, ahogy az egyes projektek a ko -
rábbi hiteleket törlesztik.12 
A pénzügyi eszközökhöz történő 
hozzájárulások összesen 700  millió  eu-
rós összegéből15 (lásd: 4. bekezdés) 
a közpénzek 564 millió eurót tettek ki, 
s ez utóbbiból az uniós rész mintegy 
440 millió euró volt. A  3. ábra  tag -
államok szerinti bontásban mutatja be 
a finanszírozás megoszlását.
A pénz ügyi eszközök finanszírozása 2013 végén3. ábra
Forrás: Üzleti tervek adatai, a vonatkozó 2013. évi éves haladásjelentések és a Számvevőszék számításai.050100150200250300Millió euró
Bulgária
Franciaország (Korzika)Görögország
Olaszország (Szicília) Olaszország (Puglia) Olaszország (Lazio)
Olaszország (Campania)Olaszország (Umbria) Olaszország (Molise)Olaszország (Basilicata)Olaszország (Calabria)LettországLitvánia Románia15 Ez az összeg tartalmazza 
a hitelalapba Görögországban 
befizetett 138 millió euró 
összegű magánforrást, 
115 millió euró közpénz 
mellett.
14 Bevezetés
A pénz ügyi eszközök 
irányítása 
a vidékfejlesztésben
13 
A Bizottság és a tagállamok megoszt -
va irányítják a pénzügyi eszközöket. 
A Bizottság értékeli és hagyja jóvá 
a tag  államok által benyújtott vidék -
fejlesztési terveket, a tagállamok 
pedig elfogadják a pénzügyi eszközök 
megfelelő működéséhez szükséges 
törvényi, jogszabályi és közigazgatási 
rendelkezéseket. A tagállamokban 
a négy főbb szereplő az irányító ha -
tóság (általában a mezőgazdasági mi -
nisztérium), az alapkezelő, a pénzügyi 
intézmények (pl. bankok és hitelinté -
zetek) és a végső kedvezményezettek 
(pl. mezőgazdasági üzemek vagy 
élelmiszer - feldolgozó vállalatok).
14 
Az irányító hatóságok kialakítják és 
felügyelik a pénzügyi eszközöket. Az 
alapkezelőknek kell végrehajtaniuk a beruházási stratégiát, és ellenőrizni -
ük kell, hogy a beruházások valóban 
elérik -e a kitűzött célokat. A pénzügyi 
intézmények értékelik a benyújtott 
projektek gazdasági életképességét és 
elemzik a végső kedvezményezettek 
hitelképességét. Az utóbbiak az alap -
kezelőkkel, illetve a pénzügyi intézmé -
nyekkel kötnek (hitel- vagy garancia-)
szerződést. A végső kedvezménye -
zettek azért is felelősek, hogy tényle -
gesen végrehajtsák a beruházásokat, 
és hogy a szerződés rendelkezéseivel 
összhangban visszafizessék tartozásai -
kat a pénzintézeteknek.
15 
A különböző szereplők konkrét kötele -
zettségei és feladatai attól is függenek, 
hogy milyen típusú pénzügyi eszközről 
van szó, mivel a hitelalapok másképp 
működnek, mint a garanciaalapok. Pél -
dául a hitelalapokból kifelé történnek 
pénzáramlások, a garanciaalapoktól 
eltérően, ahol ez csak akkor történik 
meg, ha a kedvezményezett nem 
teljesít.
A pénz ügyi eszközök dióhéjban
 οVisszafizetendő eszközök: a pénz újrafelhasználható a program területén. A rulírozó hatás fontos olyankor, ami -
kor a közpénzek szűkösek.
 οEgy másik alapvető várt hatás az, hogy sikerül a magánszektorból is további tőkét bevonni az uniós politikai 
célkitűzések megvalósításába: ez a tőkeáttétel.
 οA vidékfejlesztés terén még kevés a tapasztalat és kicsi a kihasználtság, mivel a pénzügyi eszközök fő működési 
terepe eddig a kohézió volt.
 οElsődleges a garanciaalapok alkalmazása, de létrehoztak néhány hitelalapot is.
 οAz alapok kezelését a Bizottság és a tagállamok megosztva végzik.
 οA Bizottság támogatja a pénzügyi eszközök alkalmazását, de fennállnak bizonyos végrehajtási nehézségek és 
kockázatok.
15
 Az ellenőrzés hatóköre 
és módszere
16 
Ellenőrzésünk célja annak megállapítá -
sa volt, hogy megfelelően alakították -e 
ki és irányították -e a 2007–2013-as 
programozási időszakban a vidékfej -
lesztési politika keretében alkalmazott 
pénzügyi eszközöket. Emellett nemrég 
hagyták jóvá a 2014–2020-as vidék -
fejlesztési programozási időszakra 
vonatkozó fő uniós rendelkezéseket. 
Ez alkalmat adott a Számvevőszéknek, 
hogy felmérje, milyen valószínűség -
gel lesznek jelentős hatással az új 
jogi keretben bevezetett változások 
az ellenőrzés által azonosított fő 
hiányosságokra.
17 
Az általános ellenőrzési kérdés a követ -
kező volt:
Sikeres és ígéretes -e a pénzügyi esz -
közök alkalmazása a vidékfejlesztés 
terén?
Az ellenőrzés során konkrétabban 
a következő kérdésekre kerestük 
a választ:
 – Megfelelően hozták létre, illetve 
tőkésítették a pénzügyi eszközö -
ket a 2007–2013-as programozási 
időszakban?
 – Jól teljesítettek a pénzügyi eszkö -
zök a 2007–2013-as időszakban?
 – Megfelelő volt a felszámolás és 
a kilépés szabályozása a 2007–
2013-as időszakban?
 – Képes -e a 2014–2020-as jogi keret 
biztosítani a pénzügyi eszközök 
szükséges javítását?
18 
A Számvevőszék ellenőrzési kritéri -
umokat állapított meg a pénzügyi 
eszközök kialakítására, alkalmazására 
és monitoringjára/értékelésére nézve. E kritériumok kidolgozása korábbi 
számvevőszéki ellenőrzések, illetve 
jogszabályok, bizottsági dokumentu -
mok és egyéb kiadványok alapján tör -
tént. Számvevőink OECD16-szakértőket 
is megkérdeztek ezeknek az ellenőrzé -
si kritériumoknak az érvényességéről 
és alkalmazhatóságáról, és áttekintet -
ték az OECD idevágó szakirodalmát is.
19 
Helyszíni vizsgálatokra került sor 
Franciaországban, Görögországban, 
Litvániában, Romániában és Olasz -
országban, hogy mind garanciaalapok -
ra17, mind hitelalapokra18 kiterjedjen 
az ellenőrzés. Mindegyik tagállamban 
gyűjtöttünk ellenőrzési bizonyítékokat, 
majd azokat dokumentum- és adat -
elemzés segítségével összevetettük az 
ellenőrzési kritériumokkal. Dokumen -
tumelemzés útján ellenőreink olyan 
tagállamokban és régiókban (elsősor -
ban Bulgáriában és Lettországban) 
alkalmazott pénzügyi eszközökről is 
szereztek és elemeztek információkat, 
amelyeket nem kerestek fel. Ezen  felül 
interjúkat is készítettek bizottsági 
tisztviselőkkel, és vonatkozó dokumen -
tumokat elemeztek.
20 
A Számvevőszék által megvizsgált 
mintában 37 irányító hatóság szere -
pelt, melyek közül 32 nem alkalmazott 
a 2007–2013-as időszakban pénzügyi 
eszközöket a vidékfejlesztési politika 
keretében. 2013 végéig ezek az irányí -
tó hatóságok használták fel az olyan fő 
beruházási intézkedésekre19 folyósított 
EMVA -kifizetések mintegy 90%-át, 
amelyek keretében pénzügyi eszközök 
alkalmazására került sor. A vizsgálat 
elsősorban azon konkrét okok meg -
állapítását célozta, amelyek miatt ezek 
a hatóságok a tervezési és kialakítási 
szakaszban eltekintettek egy vagy 
több pénzügyi eszköz létrehozásától.16 Gazdasági Együttműködési és 
Fejlesztési Szervezet.
17 Franciaország (Korzika), 
Olaszország (Puglia és Szicília) 
és Románia.
18 Görögország és Litvánia.
19 Elsősorban a 121. intézkedés 
(Mezőgazdasági üzemek 
korszerűsítése) és 
a 123. intézkedés 
(Mezőgazdasági és erdészeti 
termékek értékének növelése).
16
 Észrevételek
Megfelelően hozták létre, 
illetve tőkésítették 
a pénz ügyi eszközöket 
a 2007–2013-as 
programozási 
időszakban?
21 
A 2007–2013-as programozási időszak 
előkészítése során nagyobb gonddal, 
szilárdan meg kellett volna alapozni 
a pénzügyi eszközöket. Különösen 
szükséges lett volna, hogy a pénzügyi 
eszközök jogi kerete figyelembe vegye 
a vidékfejlesztési politika sajátosságait; 
fel kellett volna mérni a valós igé -
nyeket, olyan megbízható számszerű 
adatok alapján, amelyek megmutat -
ják, hogy milyen típusú eszközre van 
szükség, meghatározzák, hogy mekko -
ra a piaci igény ezekre, és kimutatják, 
hogy az alap számára lekötött tőke 
összege megfelelő. A Számvevőszék 
megvizsgálta a 2007–2013-as progra -
mozási időszakra nézve a pénzügyi 
eszközök kialakításának ezeket a fő 
jellemzőit.
Nem volt kielégítő a progra -
mozási keret kidolgozása
22 
Ez a rész azt értékeli, hogy a pénzügyi 
eszközök jogi kerete figyelembe vet -
te-e a vidékfejlesztési politika sajátos -
ságait, és megbízható igényfelméré -
sen alapult -e. Információt ad arról is 
a tagállamok körében végzett felmérés 
alapján, hogy a pénzügyi eszközök 
kihasználtsága a 2007–2013-as időszak -
ban alacsony volt.A pénzügyi eszközök 2007–2013-
as jogi keretét nem kifejezetten 
a vidékfejlesztési igények 
tekintetbe vételével alakították ki
23 
A Számvevőszék megállapítása szerint 
a pénzügyi eszközök 2007–2013-as jogi 
keretét döntően a kohéziós politika 
befolyásolta. A Bizottság nem tudta 
bizonyítani, hogy a keret kialakítása 
során felmérte és tekintetbe vette 
volna a vidékfejlesztési sajátosságo -
kat. A vidékfejlesztés terén, ellentét -
ben például a kohézióval, a legtöbb 
potenciális kedvezményezett  – vis z-
sza nem térítendő támogatásokhoz 
szokott – mezőgazdasági kisüzem volt, 
és a projektek is egészen kicsik voltak. 
A tagállami irányító hatóságoknak sem 
volt elég tapasztalatuk a támogatások -
tól eltérő típusú finanszírozással.
24 
A Bizottságnak nem volt korábbról 
annyi tapasztalata a pénzügyi eszkö -
zöknek a vidékfejlesztésben történő 
alkalmazásáról, hogy arra a 2007–2013-
as programozási időszakban alapozha -
tott volna. Noha már a 2000–2006-os 
programozási időszakban is igénybe 
lehetett venni egy külön pénzügyi 
konstrukciós intézkedést, a gyakorlat -
ban csak Portugália és négy olasz ré -
gió20 hozott létre pénzügyi eszközöket. 
A pénzügyi konstrukciókra vonatkozó 
intézkedés volt az, amelyiket a legki -
sebb mértékben valósítottak meg.20 Basilicata, Calabria és Puglia 
(EMOGA -Orientáció), valamint 
Marche régió 
(EMOGA -Garancia).
17 Észrevételek
A pénz ügyi eszközöknél használatos célkitűzések: néhány példa
Görögországban a hitelalap létrehozásakor kitűzött célokat általánosságban említi a felülvizsgált vidék -
fejlesztési terv; szerepelt közöttük a végső kedvezményezettek/hitelfelvevők likviditásának fokozása, kedvező 
feltételrendszerű bankhitelek a vállalkozói szellem támogatása érdekében, valamint az EMVA -források felhasz -
nálásának meggyorsítása.
Litvániában a vidékfejlesztési tervben a hitelalap céljaként az szerepelt, hogy az intézkedések között felsorolt 
célkitűzéseket megvalósító beruházások jussanak hitelhez.
Olaszországban (Puglia és Szicília) a pénzügyi eszköz céljaként azt tűzték ki, hogy a mezőgazdasági üzemek 
könnyebben jussanak hitelhez. A vidékfejlesztési tervek nem fejtettek ki semmilyen más további célt.
A román vidékfejlesztési tervben a garanciarendszerek céljai a következőek voltak: könnyebb hitelhez jutás a vi -
dékfejlesztés terén, nagyobb érdeklődés és bizalom a pénzügyi intézmények részéről a vidéki gazdaság iránt.2. háttérmagyarázat25 
A 2007–2013 jogi keretbe – minden in -
doklás nélkül  – csak háromféle eszközt 
vettek fel (lásd: 10. bekezdés). Az OECD 
és a FAO21 által kidolgozott szakiro -
dalom, valamint az OECD -szakértők -
kel és a tagállami látogatások során 
a nemzeti hatóságokkal folytatott 
eszmecserék alapján a Számvevőszék 
megállapította továbbá, hogy valójá -
ban más típusú eszközöket is alkalmaz -
nak a mezőgazdasági ágazatban, pl. 
a közraktárjegy -finanszírozást22.A célkitűzések általános jellegűek 
voltak, és nem mérték fel 
egyértelműen a valós igényeket
26 
Az eszközöket alkalmazó tagállamok 
nem állapítottak meg konkrét és mér -
hető célkitűzéseket. Az általuk kitűzött 
célok meglehetősen bizonytalanok 
voltak, így nem ítéltettek használ -
hatónak annak értékelésénél, hogy 
sikerült -e szűkíteni a hitelrést. A célki -
tűzések meghatározására a  2. háttér -
magyarázat  ad példákat.
27 
A valós igények felmérése nem alapult 
megbízható számszerű adatokon, 
és a pénzügyi eszközöket alkalmazó 
tagállamok egyike sem rendelkezett 
szakszerű hitelréselemzéssel. Igaz, 
hogy a jogszabályok ténylegesen nem 
írnak elő hitelréselemzést, de más 
típusú, hasonló bizonyító erejű elem -
zésre sem került sor, például nem áll 
rendelkezésre számszerű információ az igények jellegéről és arról, hogy mely 
típusú pénzügyi eszköz lenne a leg -
megfelelőbb. Minden programban 
csupán arról számoltak be, hogy a me -
zőgazdasági ágazatot likviditáshiány 
és a hitelhez jutás általános nehézsége 
jellemzi. A kezdeti igényfelmérésnek 
ezek a hiányosságai azt eredményez -
ték, hogy számos pénzügyi eszközt 
túltőkésítettek (lásd: 43. bekezdés).21 Az Egyesült Nemzetek 
Élelmezésügyi és 
Mezőgazdasági Szervezete 
(Food and Agricultural 
Organization of the United 
Nations).
22 A közraktárjegyet annak 
bizonyítására adják ki, hogy 
a megnevezett letevő 
a megadott mennyiségű és 
minőségű árut a megadott 
helyen letette. A letevő 
a közraktárjegyet fedezetként 
használhatja, hogy 
finanszírozáshoz jusson.
18 Észrevételek
A legtöbb tagállam nem 
találta hasznosnak a  pénzügyi 
eszközöket
28 
A Számvevőszék vizsgálata meg -
erősítette, hogy a legtöbb tagállam 
nem találja hasznosnak a pénzügyi 
eszközöket23. Az irányító hatóságok 
számára az egyik fő gond az volt, hogy 
az EMVA- kedvezményezettek több -
ségének jellemzőit tekintve alkalma -
sak-e a pénzügyi eszközök. Ennek fő 
okaként azt említették, hogy kicsi volt 
a pénzügyi eszközök iránti igény, mivel 
a potenciális kedvezményezettek nem 
ismerték azokat, és ahhoz voltak szok -
va, hogy projektjeiket támogatásokból 
finanszírozzák.29 
Az alábbi táblázat megerősíti, hogy 
a 2007–2013-as programozási időszak -
ban korlátozott volt a pénzügyi eszkö -
zök iránti érdeklődés: a vidékfejlesztés 
releváns 1. és 3. tengelyére fordított 
EMVA- összegeknek csak 1,5%-a került 
pénzügyi eszközök útján kifizetésre 
(1. táblázat ).
Pedig a kiadási szabályok 
előnyösek a tagállamok 
számára
30 
A Számvevőszék megállapítása szerint 
a pénzügyi eszközök egyes tagállamok 
számára vonzóak voltak, mert gyors 
pénzkiadást tettek lehetővé, megkön y-
nyítve így az uniós pénzek felhaszná -
lására vonatkozó egyes rendelkezések 
alkalmazását. A pénzügyi eszközök 
bevételt (kamatot) is termelhetnek.23 Ennek fő okai a következők 
voltak: az irányadó jogi keret 
nem (vagy nem megfelelően) 
veszi tekintetbe 
a vidékfejlesztés sajátosságait; 
a kedvezményezettek, 
elsősorban a gazdálkodók 
ahhoz vannak szokva, hogy 
támogatásokban részesülnek; 
nem lett kimutatva, hogy 
a pénzügyi eszközök 
alkalmazása elegendő 
előnnyel jár más támogató 
intézkedésekhez képest; 
a pénzügyi eszközökön 
keresztül történő támogatás 
nem felel meg az 
EMVA- kedvezményezettek 
szokásos jellemzőinek, és nem 
mutatták ki, hogy 
a vidékfejlesztés területén 
lenne igény vagy kereslet 
pénzügyi eszközökre.
A pénz ügyi eszközökön kereszt ül kifizetett összegek az összes EMVA -kiadáson bel ül
Összeg (millió euró)Az 1. és 3. tengelyre fordított EMVA‑összegek 
százalékos aránya az összes EMVA‑kifizetéshez 
képest 2014. október 15‑ ig (előlegekkel együtt)
Az 1. és 3. tengelyre bejelentett halmozott EMVA‑kiadás  
(2006. 4. negyedév – 2014. 3. negyedév)1 32 767 100,00%
Pénzügyi eszközök (az alap tőkéjéből maximálisan rendel ‑
kezésre álló EMVA‑rész a 2014. 3. negyedévi nyilatkozatig)2 530 1,62%1. táblázat
1 Forrás: Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság  – A vidékfejlesztési programokról szóló tájékoztató melléklete  – Vidékfejlesztési 
Bizottság – 2014. november 19.
2 Számvevőszéki számítás a negyedéves költségnyilatkozatok alapján.
19 Észrevételek
A pénzügyi eszközökhöz történő 
hozzájárulásokat felmerült 
kiadások gyanánt kezelik
31 
Az 1290/2005/EK tanácsi rendelet 
értelmében a Bizottságnak időszakos 
kifizetéseket kell teljesítenie a progra -
mok végrehajtása során felmerült ki -
adások megtérítésére24. Az 1974/2006/
EK bizottsági rendelet értelmében 
a Bizottságnak bejelentett kiadások 
a pénzügyi eszközök létrehozásával 
vagy az eszközökhöz való hozzájá -
rulással kapcsolatban fizetett összes 
kiadás25. Ez a rendelkezés lehetővé tet -
te a tagállamok számára, hogy a való -
ságosnál magasabb szintű kiadásokat 
jelentsenek be.
A kamatok a tagállamokat illetik
32 
A szabályozás azt is lehetővé teszi, 
hogy egyből az alap tőkéjének teljes 
összegét igényeljék és a pénzügyi 
eszközökbe befizessék. A tagállamokat 
erre ösztönözte az, hogy az alap tőké -
jének befektetésével kamatra tehettek 
szert. Ezt a tényállást legjobban az 
a Romániában feltárt eset szemlél -
teti, amikor az alap tőkéjének teljes 
összegét egyszeri hozzájárulásként 
fizették ki, és nemzeti számlákon tar -
tották. A létrehozott pénzügyi eszköz 
típusa (garanciaalap) és az alacsony 
nemteljesítési arány26 (1% alatt) miatt 
a tagállamnak valójában a tőke zömét 
nem kellett elköltenie, így az jelentős 
összegű kamatot termelhetett. 2013 
végéig Románia ilyen módon összesen 
kb. 50 millió euróra tett szert.A programozási időszak végéig 
felszabadított garanciák 
jogosultak voltak uniós 
társfinanszírozásra
33 
A programozási időszak végén min -
den olyan végső kedvezményezettnek 
adott hitel, amelyet az visszafizetett az 
alapnak, illetve minden hitelfedezet -
ként kibocsátott, majd felszabadított 
garancia EMVA -társfinanszírozásra 
jogosultnak minősült. Ilyen körülmé -
nyek mellett az érintett tagállam még 
akkor is megtarthatta a pénzt, ha az 
már nem minősült kockázatos összeg -
nek (visszafizetett kölcsön), illetve ha 
soha nem merült fel tényleges kiadás 
és nem került sor tényleges pénzáram -
lásra (felszabadított garanciák). Bár ez 
egy végrehajtási rendelettel27 indokol -
ható volt, a Számvevőszék hangsúlyoz -
za, hogy a gondos pénzgazdálkodás 
elveinek ellentmond, ha felszabadí -
tott garancia támogatható kiadásnak 
minősül, mivel monetáris értelemben 
soha nem került sor a pénz elköltésére 
(lásd még: 75–77. bekezdés).24 A közös agrárpolitika 
finanszírozásáról szóló, 
2005. június 21-i 1290/2005/EK 
tanácsi rendelet (HL L 209., 
2005.8.11., 1. o.) 26. cikke.
25 Az 1974/2006/EK bizottsági 
rendelet 52. cikkének 
(1) bekezdése.
26 Ennek az aránynak 
a meghatározása: a nem 
teljesítő garanciák összege 
a kibocsátott garanciák 
összegéhez képest.
27 A Tanács 1974/2006/EK 
rendelete.
20 Észrevételek
A pénzügyi eszközöket úgy 
alakították ki, hogy közpénzek 
(hitelek/garanciák) segítik 
közpénzek (támogatások) 
felhasználását
34 
A pénzügyi eszközök alkalmazásával 
a 2007–2013-as időszakban elsősor -
ban az EMVA -kiadások felhasználását 
igyekeztek segíteni, de a rendelkezésre 
álló adatok nem mindig támasztják alá, 
hogy az eszközöknek támogatásfel -
használást serkentő hatásuk lett volna. 
Az ilyen hatást strukturális tényezők is 
fékezték (lásd: 3. háttérmagyarázat ).35 
A pénzügyi eszközöket úgy alakították 
ki, hogy közpénzek (hitelek/garanciák) 
segítsék közpénzek (támogatások) fel -
használását, így ezek nem jelentették 
a támogatások alternatíváját. A 2007–
2013-ban a felkeresett tagállamok által 
alkalmazott összes pénzügyi eszköz 
esetében a Számvevőszék azt állapítot -
ta meg, hogy azokhoz csak támogatást 
igénylők férhettek hozzá (közvetett 
hozzáférés).
Romániában strukturális nehézségek hátráltatják a hitelhez jutást
A kifizető ügynökség becslése szerint minden beruházási intézkedést tekintve összesen 700 millió euró 
értékű véglegesen jóváhagyott projektet nem lehetett végrehajtani, mivel a potenciális kedvezményezettek 
vagy nem tudtak hitelhez jutni, vagy nem volt fedezetük. 2014 júniusáig a projekttörlések mintegy 69%-ának 
a társfinanszírozás hiánya volt az oka. Strukturális tényezők miatt (a bankok kevéssé érdeklődnek a mezőgaz -
daság iránt; hiteltörténet hiánya; más megfelelő kölcsönfedezet hiánya, a bankok által gazdaságilag életkép -
telennek ítélt projektek), a román hitelrés a pénzügyi eszköz jelenléte ellenére is fennmaradt, és továbbra is 
alacsony maradt a garanciákhoz kapcsolódó támogatások felhasználási aránya. A 2014. március 31-ig rendel -
kezésre álló adatok tanúsága szerint az összes felhasznált támogatás mintegy 15%-ánál a projektek finanszíro -
zásához szükséges kölcsönök felvételét az uniós társfinanszírozású garanciaalap garanciái támogatták.3. háttérmagyarázat
36 
A Számvevőszék Olaszországban (Pug -
lia és Szicília), Litvániában és Románi -
ában olyan konkrét eseteket tárt fel, 
ahol a támogatás és a pénzügyi eszköz 
teljes együttes összege vagy közelített 
a teljes támogatható projektköltség -
hez, vagy egyenlő volt azzal, vagy még 
magasabb is volt annál. A 2007–2013-
as programozási időszak végén így 
fennállt az a kockázat, hogy egyes 
projekteket valójában akár 100%-ban 
közpénzből finanszírozzanak.37 
A kohéziós politika területén ezt 
kifejezetten megakadályozza, hogy 
a pénzügyi eszközök és a támogatások 
külön -külön működnek. Itt nincs meg -
engedve, hogy pénzügyi eszközökkel 
fedezzék egy olyan projekt költségeit, 
amely már támogatásban részesül.
21 Észrevételek
Bizonyos esetekben a pénzügyi 
eszközök hozzájárultak 
a visszavonási szabály 
alkalmazásának enyhítéséhez
38 
Az 1290/2005/EK tanácsi rendelet egy 
mechanizmusa serkenti a programok 
pénzügyi végrehajtását. A rendelet 
egy szabálya előírja, hogy a Bizott -
ság vonja vissza az éves költség  vetés 
bármely olyan részét, amely egy 
kétéves időszakon belül nem kerül 
felhasználásra (az ún. „n+2” szabály28). 
E szabály célja, hogy segítse „a progra -
mok megvalósításának felgyorsítását, 
valamint a hatékony és eredményes 
pénzgazdál  kodást29”. A Számvevőszék 
már több ízben rámutatott arra a ve -
szélyre, hogy a pénzügyi eszközök se -
gíthetnek megkerülni ezt a szabályt30.39 
Ennek az egyes tagállamok vonatkozá -
sában fennálló kockázatnak a Bizottság 
is tudatában van31. Megállapításunk 
szerint ilyen kockázat az alapok létre -
hozásakor Bulgáriában, Görögország -
ban ( 4. háttérmagyarázat ) és Olaszor -
szágban (Szicília) is fennállt.28 Az 1290/2005/EK tanácsi 
rendelet 29. cikke.
29 A Mezőgazdasági és 
Vidékfejlesztési Főigazgatóság 
2013-as éves tevékenységi 
jelentése, 10. melléklet, 158. o.
30 A Számvevőszék éves jelentései 
a 2010-es (4.33. bekezdés, HL 
C 326., 2011.11.10), illetve 
a 2012-es pénzügyi évről 
(4.7. bekezdés, HL C 331., 
2013.11.14); a Számvevőszék 
7/2011. sz. véleménye a Közös 
Stratégiai Kerethez tartozó 
Európai Regionális Fejlesztési 
Alapra, Európai Szociális Alapra, 
Kohéziós Alapra, Európai 
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési 
Alapra és Európai Tengerügyi 
és Halászati Alapra vonatkozó 
közös rendelkezések 
megállapításáról, az Európai 
Regionális Fejlesztési Alapra, az 
Európai Szociális Alapra és 
a Kohéziós Alapra vonatkozó 
általános rendelkezések 
megállapításáról és az 
1083/2006/EK rendelet 
hatályon kívül helyezéséről 
szóló európai parlamenti és 
tanácsi rendeletre irányuló 
javaslatról (49. bekezdés, 
HL C 47., 2012.2.17.); a 2/2012. sz. 
különjelentés (54. bekezdés); 
a „Mezőgazdaság és kohézió: 
áttekintés a 2007–2013-as uniós 
kiadásokról” c. számvevőszéki 
dokumentum (21. bekezdés) 
(http://eca.europa.eu ).
31 A 2012-es pénzügyi évre 
vonatkozó számvevőszéki 
éves jelentésre adott 
Az n+2 szabállyal kapcsolatos helyzet Görögországban
Görögországban 2013 decemberében 115 millió euró közpénzt fizettek be egy hitelalapba. A Számvevőszék 
megállapítása szerint nagy volt a kockázata, hogy ennek az alapnak a létrehozása az n+2 szabály alkalmazásá -
nak korlátozását is szolgálta. Ennek okai:
 οaz elkülönített összeg a rendelkezésre álló források jelentős részét tette ki32;
 οa végső kedvezményezetteknek jelentéktelen összegeket folyósítottak (lásd: 5. háttérmagyarázat );
 ο2013-ban jelentős volt a visszavonás kockázata.
32 Az érintett intézkedések részére rendelkezésre álló költségvetés 10% és 30% közötti részéről van szó.4. háttérmagyarázat
22 Észrevételek
40 
Ezért a 2007–2013-as programozási 
időszakban pénzügyi eszközöket lét -
rehozó hét tagállam közül háromban 
a pénzügyi eszközöket úgy alakították 
ki és úgy is alkalmazták, hogy a hivata -
losan közölt igények és célok kielégíté -
se helyett az uniós kifizetések maguk -
nál történő visszatartását szolgálják. 
Azzal, hogy elfogadta az ilyen gya -
korlatot, a Bizottság nem biztosította 
a gondos pénzgazdálkodás elveinek 
érvényesülését33.A pénzü gyi eszközök jelentős 
túltőkésítése
41 
Valamely pénzügyi eszköz túltőkésí -
téséről akkor beszélünk, ha az annak 
tőkéjébe befizetett összeg túl nagy 
a végső kedvezményezetteknek 
kölcsönök vagy garanciák formájában 
juttatott összegekhez képest.
42 
Mint a  4. ábrán  látható, a folyamat 
első lépésében meg kell határozni 
a pénzügyi eszköz potenciális piacát. 
Ez az információ az alap tőkéjének 
megbecsülésére szolgál. Hibás becs -
lés a pénzügyi eszköz túltőkésítését 
eredményezheti.válaszában a Bizottság 
elismerte: maga is 
megállapította, hogy néhány 
tagállam nagymértékben 
folyamodik (...) pénzügyi 
konstrukciókhoz, s ezáltal 
mérsékli vagy el is kerüli 
a forrásoknak az n+2 
szabályok szerinti elvesztését.
33 Az 1290/2005/EK tanácsi 
rendelet 9. cikkének 
(2) bekezdése és az Európai 
Mezőgazdasági 
Vidékfejlesztési Alapból 
(EMVA) nyújtandó 
vidékfejlesztési támogatásról 
szóló, 2005. szeptember 20-i 
1698/2005/EK tanácsi rendelet 
(HL L 277., 2005.10.21., 1. o.) 
73. cikke.
A túltőkésítéshez hozzájáruló tényezők4. ábra
A pénzügyi 
eszközök 
működése(Kockázati kitettségi arány csak
a garanciaalapoknál)
(A GA rulírozása)(A HA ki/f_izetési rátája)
A pénzügyi 
eszközök 
túltőkésítettségeAz alap 
tőkeigényének 
túlbecsléseA pénzügyi 
eszközök iránti 
igényA végső 
kedvezményezet-
teknek nyújtott 
garanciákA végső 
kedvezményezet-
teknek nyújtott 
hitelek
Az alap tőkéjébe 
ténylegesen 
beﬁzetett összegAz alap 
tőkéjének 
összegeA pénzügyi 
eszközök 
potenciális piaca
23 Észrevételek
Az alap tőkéjének összege 
általában túltőkésítésre vall
43 
A Bizottság felügyelte a pénzügyi esz -
közökre szánt alap tőkéje összegmeg -
határozásának folyamatát. A felügyelet 
ellenére a Számvevőszék jelentős 
túltőkésítést állapított meg Bulgáriá -
ban, Görögországban, Olaszországban 
(Basilicata és Szicília), Litvániában és 
Romániában. Konkrét lépéseket a Bi -
zottság csak Bulgária esetében tett, 
ahol az alap tőkéjét ezért csökkentet -
ték. A túltőkésítésre az 5. háttérma -
gyarázat  szolgál példákkal.A túltőkésítés egyik oka az, hogy 
a tagállamok nem végeztek 
megbízható elemzést a pénzügyi 
eszközök iránti igényre nézve
44 
A Számvevőszék megállapítása szerint 
a tagállamok próbálkoztak azzal, 
hogy üzleti tervek és hasonló operatív 
dokumentumok alapján felbecsüljék 
a létrehozott pénzügyi eszközök iránti 
igényt, de ezeket csak a támogatások 
felhasználására vonatkozó durva becs -
lésekre alapozták. Hasonló hiányossá -
gokra derült fény az egyes tagállamok -
ban (lásd a 19. bekezdést) ellenőrzött 
valamennyi pénzügyi eszközre nézve, 
Franciaországot (Korzika) kivéve. Az 
áttekintési céllal összegyűjtött in -
formáció tanúsága szerint hasonló 
hiányosságok álltak fenn Bulgáriában 
is. Néhány példa a  6. háttérmagyará -
zatban  olvasható.
A pénz ügyi eszközök túltőkésítése: néhány példa
Görögországban a hitelalap 115  millió  euró összegű, a 2014–2015-ös időszakban felhasználandó közfinanszí -
rozásban részesült. A végső kedvezményezetteknek 2014 novemberéig valójában csak 0,5 millió eurót fizettek 
ki.
Litvániában eredetileg több mint 130  millió  eurós alap létrehozását tervezték, de a gyakorlatban az alapból 
maximálisan csak 52 millió eurót fizettek ki. 2013 végére az alap tőkéjét 13,8 millió euróra csökkentették.
Olaszországban (Szicília) a garanciaalapba befizetett összeg kb. 38 millió euró volt. Ezt az összeget erősen 
túlméretezték, tekintetbe véve, hogy a felhasználás 5 millió euró körül maradt (lásd: 55. bekezdés).5. háttérmagyarázat
24 Észrevételek
45 
A Számvevőszék megállapítása szerint 
a pénzügyi eszközök vonzereje a po -
tenciális végső kedvezményezettek 
számára mindenekelőtt a hitel költsé -
gétől függött, amit viszont a piaci ka -
matok befolyásoltak. Ezt jól szemlélteti 
Litvánia esete. A végső kedvezménye -
zettekkel kötött szerződések aláírása 
leginkább olyan időszakokra esett, 
amikor a hitelalap kamatszempont -
ból vonzó volt35. Ez jól mutatja, hogy 
a pénzügyi eszközök iránti igényt ala -
posan és hosszú távon kell értékelni, 
mivel az egyrészt belső körülmények 
és helyzetek, másrészt külső trendek 
kombinációjától függ.A garanciaalapok túltőkésítésének 
egy másik oka: rosszul határozták 
meg a  kockázati kitettségi arányt
46 
A garanciaalapoknál a kockázati 
kitettségi arány adja meg azt a nemtel -
jesítési felső határértéket, amely még 
elfogadható az alap kezelése során. Ha 
a kockázati kitettségi aránnyal beszor -
zott tőkeösszeg túl nagy lesz a végső 
kedvezményezettek számára kibocsá -
tott garanciákhoz képest, túltőkésítés 
lép fel.35 A hitelalap által kínált kamatok 
és a piaci kamatok 
összehasonlítása.Nem elemezték a pénz ügyi eszközök iránti igényt: néhány példa
Olaszországban (Puglia és Szicília) azt az elvet alkalmazták, hogy a garancialapok iránti potenciális igényt mér -
ték fel. Ennek alapján a beruházási intézkedésekhez kapcsolódó projektek magánfinanszírozású részére a ban -
ki szektor által nyújtandó kölcsönök mintegy 75%-áról (Puglia), illetve 50%-áról (Szicília) volt szó. Ez a valós 
igényt jelentősen meghaladó becsléseket eredményezett (312 millió euró Puglia, illetve 120 millió euró Szicília 
esetében). A 2014. júliusi állapot szerint a garanciák iránti becsült igény erre a két régióra (Puglia és Szicília) 
nézve 8%-kal magasabb volt, mint az alapkezelő34 által az egész ország számára nyújtott összes garancia.
Bulgáriában a hatóságok úgy vélték, hogy a garanciaalap a potenciális befektetések 75%-át fogja fedezni. Így 
a garanciák iránti potenciális igényt a 2012–2015-ös időszakra nézve kb. 600 millió euróban állapították meg. 
Ez 2014 áprilisának végén a valós piaci igény 12-szeresének felelt meg. A Bizottság megvizsgálta a folyamatot, 
de nem kifogásolta, hogy a számítások egy megalapozatlan 75%-os hipotézisen alapultak.
Romániában nem volt bizonyíték arra, hogy a becslések előzetes elemzésen alapultak volna. Nyilatkozatuk 
szerint a becslések alapjául korábbi tapasztalatok és a SAPARD program szolgáltak, de számadatokat nem 
közöltek a korábbi időszak garanciáinak volumenéről.
34 Az alapkezelő (ISMEA) állami szerv, amely információval és pénzügyi szolgáltatásokkal látja el Olaszországban a mezőgazdasági ágazatot. Az 
ISMEA kezel egy nemzeti garanciaalapot, és egyben az EMVA által támogatott hat regionális garanciaalap alapkezelője.6. háttérmagyarázat
25 Észrevételek
47 
A kockázati kitettségi arány értéke 
erősen befolyásolja a garanciaalapok -
ba befizetendő tőke összegét. A koc -
kázati kitettségi arány kiszámításánál 
alkalmazott értéket hozzá kell igazítani 
a ténylegesen megfigyelt nemtelje -
sítési arányhoz. Romániában például 
a 2013 végén megfigyelt nemteljesítési 
szint (1% alatt, lásd: 32. bekezdés) jóval 
alacsonyabb volt, mint az a 20%-os 
a felső határ, amelynek alapján a ga -
ranciaalap tőkésítése történt.
A garanciaalapok túltőkésítésének 
becslése
48 
A Számvevőszék becslést végzett 
a garanciaalapok 2013. december 31-i 
túltőkésítésének összegére nézve 
a tagállami hatóságok által alkalma -
zott kitettségi arányok alapján. Az I. 
mellék  letben  közölt számítások tanú -
sága szerint a 2007–2013-ban alkalma -
zott összes pénzügyi eszközt tekintve 
a 2013 végén kibocsátott garanciák 
teljes összegét az alapokba befizetett 
kb. 50 millió euró tőkével biztosítani 
lehetett volna. Valójában azonban 
mintegy 420  millió  eurót fektettek 
be. Ez azt mutatja, hogy a 2013-as év 
végén hatalmas túltőkésítés állt fenn, 
mivel a befektetett összegek a reáli -
san szükséges összeg nyolcszorosát 
tették ki.Volt példa az alapok óvatos 
tőkésítésére is
49 
Noha túlbecsülte a potenciális igényt, 
az olasz Puglia régió óvatosan, fo -
kozatosan járt el, és a túltőkésítést 
elkerülendő az alap becsült tőkéjének 
20%-ában korlátozta a befizetéseket. 
Amint megmutatkozott, ez a döntés vi -
szonylag összhangban volt a kibocsá -
tott garanciákkal (lásd: 55. bekezdés). 
Hasonlóan jártak el más olasz régiók 
(Campania és Molise) is.
50 
Hasonló hozzáállás volt megfigyelhető 
Franciaországban (Korzika) is. Itt a ki -
bocsátott garanciákkal összhangban 
az alap eredetileg tervezett tőkéjé -
nek csak a felét fizették be az alapba. 
A kockázati kitettségi arányt figyelem -
be véve azonban a pénzügyi eszközök 
Olaszországban (Puglia) és Francia -
országban (Korzika) jóval alacsonyabb 
tőkésítettséggel is teljesen működőké -
pesek lettek volna.
26 Észrevételek
36 Lásd: 5.33–5.36. bekezdés: 
A legfrissebb bizottsági 
adatok alapján a pénzügyi 
eszközökbe 2007-től 2012 
végéig befizetett 8,4 milli -
árd eurónak mindössze 
37%-át fizették ki a végső 
kedvezményezetteknek, vagy 
használták fel garanciaként.Jól teljesítettek 
a pénzü gyi eszközök 
a 2007–2013-as 
időszakban?
51 
Ahhoz, hogy a pénzügyi eszközök jól 
teljesítsenek, bizonyos feltételeknek 
fenn kell állniuk. A pénzügyi eszközök 
csak akkor működnek az elvárt módon 
és csak akkor lehet teljes mértékben 
kiaknázni a bennük rejlő (rulírozási és 
tőkeáttételi) potenciált, ha az eszkö -
zökből elegendő forrás jut el kellő 
időben a végső kedvezményezettek -
hez. Az uniós jogi keretnek megfelelő 
intézkedésekkel kellene ösztönöznie 
ezeknek a lehetőségeknek a kiakná -
zását. Azzal is segíteni kellene a vár -
ható előnyök megvalósulását, hogy 
a programozási időszak során megfe -
lelő időben hozzák létre a pénzügyi 
eszközöket. Szükség volna megbízható 
adatokat szolgáltató monitoring -
rendszerekre is, hogy meg lehessen 
ítélni, eredményesek -e az eszközök.
52 
A Számvevőszék megvizsgálta, hogy 
a pénzügyi eszközöknek a 2007–2013-
as programozási időszak során történő 
alkalmazása idején fennálltak -e a jó 
teljesítménynek ezek az alapvető felté -
telei. Összességében úgy találta, hogy 
nem ez volt a helyzet.A pénzügyi eszközök gyen -
gén teljesítettek a rulírozás 
terén
53 
A Számvevőszéknek a 2013-as pénz -
ügyi évre vonatkozó éves jelentése 
kiemeli, hogy a kohéziós politika 
területén a pénzügyi eszközök ala -
csony szintű támogatást biztosítottak 
a végső kedvezményezetteknek36. 
Megállapítása szerint a kifizetési ráta 
„még mindig túl alacsony ahhoz, hogy 
minden rendelkezésre álló alapot 
várhatóan legalább egyszer felhasz -
náljanak”. Ez az ellenőrzésünk megerő -
sítette, hogy ugyanez volt a helyzet 
a vidékfejlesztés terén is. 2013. decem -
ber 31-ig a pénzügyi eszközök (mind 
a hitel-, mind a garancialapok) 700 mil -
lió eurós alaptőkéjének ténylegesen 
csak 45%-át használták fel garancia -
ként vagy fizették ki finanszírozásként 
a hitelalapok, illetve a garanciaalapok 
végső kedvezményezettjeinek.
54 
A pénzügyi eszközöktől elvárható 
egyik legfontosabb hatás a rulírozó 
hatás. A visszaforgatás mértékét azon -
ban nem szabja meg jogi előírás, és az 
elégtelen kifizetési ráták késleltethetik 
a rulírozó hatást. Ellenőrzésünk meg -
erősítette, hogy ugyanez volt a helyzet 
a vidékfejlesztés terén is.
27 Észrevételek
A garanciaalapoknál mindeddig 
elégtelen volt a  rulírozó hatás
55 
A garanciaalapok a multiplikátorhatás 
révén jóval meg tudják haladni a ren -
delkezésre álló tőke lehetőségeit. Ez 
lehetővé teszi a rendelkezésre álló 
tőkénél több garancia kibocsátását. 
A tagállamokban elért multiplikátor-, 
illetve rulírozó hatás azonban nem 
volt elégséges. A Számvevőszék adatai 
szerint a 11 létező garanciaalapnál 
a rulírozó hatás 2013 végén 0,53 volt, 
amint a  2. táblázatban  látható.56 
A rulírozó hatás néhány olasz garancia -
alap (Basilicata, Calabria, Szicília és 
Umbria) esetében különösen gyen -
ge volt. A  2. táblázatban  szereplő 
garancia alapok közül csak három 
(Olaszországban: Campania, Molise és 
Puglia) esetében nyújtottak az alap tő -
kéjét meghaladó garanciákat, ami csak 
csekély rulírozó hatást eredményezett.2.táblázatA garanciaalapok rulírozó hatása
Tagállamok/Régió(k)Az alapba 2013. dec. 31 ‑ig 
befizetett maximális 
összeg (millió euró)
AA végső kedvezményezet ‑
teknek 2013. dec. 31 ‑ig  
garantált összegek  
összesen (millió euró)
BRulírozó hatás  
(multipikátor  –  
2013. dec. 31.)
B/AMegcélzott maximális 
multipikátor
Bulgária 171,29 50,0010,29 5
Franciaország (Korzika) 0,60 0,40 0,67 3
Olaszország (Szicília) 37, 6 3 5,48 0,15 32
Olaszország (Puglia) 5,00 6,58 1,32 12,51
Olaszország (Lazio) 2,50 0,92 0,37 12,5
Olaszország (Campania) 2,25 3,26 1,45 12,5
Olaszország (Umbria) 4,80 0,00 0 3
Olaszország (Molise) 2,45 2,45 1,00 3
Olaszország (Basilicata) 14,86 1,70 0,11 3
Olaszország (Calabria) 10,00 1,68 0,17 2
Románia 220,00 177,17 0,81 5
ÖSSZESEN 473,80 249,64 0,53 –
1 2014. április 30-ig kibocsátott garanciák.
2 A multipikátor maximális értékét mind Pugliában, mind Szicíliában 12,5-ben állapították meg. Pugliában azonban az alap tőkéjének összegét ezen 
érték alapján határozták meg, míg Szicíliában a 3-as értéket alkalmazták.
Forrás: Üzleti tervek adatai, a vonatkozó 2013. évi éves haladásjelentések és a Számvevőszék számításai.
28 Észrevételek
57 
Bulgária csökkentette az alap tőké -
jét, mégpedig 2013-ban több mint 
egynegyeddel (171,29  millió  euróról 
121 millió  euróra), míg Románia 2014-
ben közel a felével csökkentette azt 
(220-ról 115 millió euróra). Az ennek 
megfelelő EMVA -összeget a garancia -
alapból visszautalták az alkalmazandó 
befektetési intézkedések támoga -
tási részébe. Az alap tőkéjének ezek 
a csökkentései azt eredményezték, 
hogy megnőtt a multiplikátor-, illetve 
rulírozó hatás.
58 
Figyelembe véve ezeket a csökkenté -
seket és a 2014 első három negyed -
évében nyújtott garanciák becsült 
értékét, azt állapíthatjuk meg, hogy 
2014. szeptember 30-ig a 11 jelenlegi 
garanciaalap egyikénél sem sikerült 
multiplikátorhatást elérni. Az ered -
mény tehát messze elmaradt a maguk 
a tagállamok által megcélzott multipli -
kátorhatástól (lásd: 2. táblázat , utolsó 
oszlop) és az I. mellékletben  bemu -
tatott helyzettől. Ez azt jelenti, hogy 
a garanciaalapokba befizetett tőke 
továbbra is meghaladta a végső ked -
vezményezettek számára kibocsátott 
garanciák összegét, ami gyengítette az 
eszközben rejlő potenciált.A hitelalapok rulírozó hatása is 
alacsony
59 
A Számvevőszék adatai szerint az átla -
gos kifizetési ráta a két működő hitel -
alapnál 2013 végén 0,75 volt, amint 
a 3. táblázatban  látható.
60 
Görögországban 2014 közepéig 
ténylegesen nem történt hitelnyúj -
tás. Litvánia és Lettország esetében 
a szám  adatok mögött az alapok 
meg -megszakadó működése rejlik. 
Litvániában 2012 első negyedéve óta 
egyetlen szerződést sem írtak alá 
(lásd: 45. bekezdés). Nem próbálták 
meg a piaci igényekhez igazítani az 
alap feltételeit. Lettországban hasonló 
volt a helyzet: 2012 júniusa óta nem 
nyújtottak új hitelt. A Litvániában és 
Lettországban alkalmazott megoldás 
az volt, hogy 2013 végéig fokozatosan 
háromnegyedével, illetve kétharma -
dával csökkentették az alap tőkéjét. Ez 
a csökkentés 2014-ig folytatódott.3. táblázatA hitelalapok kifizetési rátája
Tagállamok/Régió(k)Az alapba 2013. dec. 31 ‑ig befize ‑
tett maximális összeg  
(millió euró)A végső kedvezményezetteknek 
2013. dec. 31 ‑ig kifizetett  
összegek összesen (millió euró)Az alapba 2013. dec. 31 ‑ig 
befizetett összeg maximumához 
viszonyított kifizetési ráta
Lettország137 ,60228,25 0,75
Litvánia 52,45 39,05 0,74
ÖSSZESEN 90,05 67,30 0,75
1 A lett központi bank árfolyama szerint 1 EUR = 0,702804 LVL.
2 A lett negyedéves nyilatkozatokat (köztük a 2013-as év 4. negyedévi nyilatkozatát) követő számvevőszéki becslés.
Forrás: A vonatkozó 2013. évi éves haladásjelentések adatai és a Számvevőszék számításai.
29 Észrevételek
61 
A hitelalapok esetében a rulírozó hatás 
csak akkor tud működésbe lépni, ha 
a végső kedvezményezett már vis z-
szafizette a hitelt. Ezeknél az alapoknál 
a Számvevőszék megállapítása szerint 
a 2013-as év végéig nem volt tapasztal -
ható rulírozó hatás.
Ritkán tapasztalható tőke -
áttételi hatás, és egyes ala -
pokat túl későn hoztak létre
62 
A 2013-as pénzügyi évre vonatkozó 
számvevőszéki éves jelentésre adott 
válaszában (5.36. bekezdés) a Bizottság 
hangsúlyozta, hogy nem elégséges 
a pénzügyi eszközök teljesítményét 
egyetlen mutató, a kifizetési ráta alap -
ján értékelni, és úgy ítélte meg, hogy 
„a teljesítményértékelésnek a társfi -
nanszírozott pénzügyi eszközök által 
elért eredményekre is összpontosítania 
kell, ideértve a rulírozó és a tőkeáttéte -
li hatásukat is”.
Ritkán tapasztalható 
tőkeáttételi  hatás
63 
A pénzügyi eszközök alkalmazásá -
val az a cél, hogy a magánszektort 
a közfinanszírozás kiegészítésére 
ösztönözzék. Ha például minden egyes 
közfinanszírozásból származó euró 
mellé egy magánfinanszírozott eurót 
teszünk, akkor a végső kedvezmé -
nyezettek kétszer akkora összegben 
részesülnek. Arra azonban nincsen jogi 
előírás, hogy el kellene érni a magán -
tőke bevonásának (tőkeáttétel) adott 
fokát.64 
A költségvetési rendelet végrehajtási 
rendeletének37 223. cikke kimondja, 
hogy a pénzügyi eszköz „az uniós 
hozzájárulás tőkeáttételi hatásának 
elérését célozza azáltal, hogy az uniós 
hozzájárulás mértékét meghaladóan 
globális befektetést mozgósít”, és 
hogy „az uniós források tőkeáttételi 
hatása egyenlő a támogatható végső 
kedvezményezettek számára nyújtott 
finanszírozás összegének az uniós hoz -
zájárulással elosztott összegével. ”38 Az 
EMVA keretében azonban e koncepció 
szerint a tagállamok által szokásosan 
nyújtott állami társfinanszírozás is a tő -
keáttétel része, akkor is, ha egyáltalán 
nem történt magánfinanszírozás.
65 
A közös rendelkezésekről szóló rende -
let39 meghatározása szerint a „várható 
tőkeáttételi hatás” „a pénzügyi eszköz 
révén potenciálisan mozgósítható to -
vábbi köz- és magánszférabeli források 
megbecslése, egészen a végső ked -
vezményezett szintjéig lebontva (…). ” 
Ezzel a koncepcióval összhangban 
e teljesítmény -ellenőrzésünk kereté -
ben a Számvevőszék úgy értelmezte 
a tőkeáttételt, hogy minden egyes 
közfinanszírozott (uniós és tagállami) 
euróra hány olyan euró jutott, amelyet 
(köz- és magánforrásból) vidékfej -
lesztési projektekhez garanciaként 
felhasználtak, vagy finanszírozásként 
kifizettek. Ezért a Számvevőszék 
a tőkeáttételi hatást40 a következőképp 
számította ki:
A végső kedvezményezetteknek  
nyújtott finanszírozás
Közhozzájárulás37 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2012. október 25-i 
966/2012/EU, Euratom 
rendelete az Unió általános 
költségvetésére alkalmazandó 
pénzügyi szabályokról és az 
1605/2002/EK, Euratom 
tanácsi rendelet hatályon kívül 
helyezéséről (HL L 298., 
2012.10.26., 1. o.).
38 A Bizottság 2012. október 29-i 
1268/2012/EU felhatalmazáson 
alapuló rendelete az Unió 
általános költségvetésére 
alkalmazandó pénzügyi 
szabályokról szóló 
966/2012/EU, Euratom európai 
parlamenti és tanácsi rendelet 
alkalmazási szabályairól 
(HL L 362., 2012.12.31., 1. o.).
39 Lásd: az Európai Regionális 
Fejlesztési Alapra, az Európai 
Szociális Alapra, a Kohéziós 
Alapra, az Európai 
Mezőgazdasági 
Vidékfejlesztési Alapra és az 
Európai Tengerügyi és 
Halászati Alapra vonatkozó 
közös rendelkezések 
megállapításáról, az Európai 
Regionális Fejlesztési Alapra, 
az Európai Szociális Alapra és 
a Kohéziós Alapra és az 
Európai Tengerügyi és 
Halászati Alapra vonatkozó 
általános rendelkezések 
megállapításáról és az 
1083/2006/EK tanácsi rendelet 
hatályon kívül helyezéséről 
szóló, 2013. december 17-i 
1303/2013/EU európai 
parlamenti és tanácsi rendelet 
(HL L 347., 2013.12.20., 320. o.) 
37. cikkének (2) bekezdése.
40 Lásd: 2/2012. sz. különjelentés, 
102. bekezdés.
30 Észrevételek
66 
A tagállamok nem sokat tettek a tőke -
áttételi hatás elérése érdekében. 
A Számvevőszék helyszíni vizsgá -
latainak eredményei szerint nem 
volt tapasztalható tőkeáttételi hatás 
például Lettországban, Litvániában 
és Olaszországban (Szicília), mivel az 
alkalmazott pénzügyi eszközök nem 
vonzottak további tőkét a magánszek -
torból a vidékfejlesztési projektekhez. 
Bizonyos mértékű tőkeáttétel megfi -
gyelhető volt Franciaország (Korzika), 
Olaszország (Puglia) és Románia eseté -
ben, a végső kedvezményezetteknek 
nyújtott nem garantált hitelek egy 
részét41 illetően.67 
A tagállam közül csak Görögországban 
és Olaszországban (Umbria)42 alakí -
tották ki az alapokat kifejezetten úgy, 
hogy tőkeáttételi hatást érjenek el. 
Görögországban várható volt bizonyos 
szintű tőkeáttételi hatás elérése, mivel 
a közfinanszírozás mellett egy ma -
gánbank is működött részfinanszírozó 
partnerként43. 2014 közepéig mégsem 
értek el tényleges tőkeáttételi hatást, 
mivel nem került sor hitelezésre.41 Például Franciaországban 
(Korzika) a garancia a hitel 
65%-át fedezi, míg 
Romániában ez az arány 
80%-ra is felmehet.
42 Olaszországban (Umbria) egy 
helyszínen nem vizsgált 
garanciaalap esetében az üzleti 
terv szerint az Alap forrásai 
legalább 20%-ának a magán -
szektorból kell származnia.
43 A hitelalapba befektetett teljes 
tőkeállomány 253,025  mil-
lió euró volt, ebből 115 mil -
lió euró a közfinanszírozott 
rész, 138,025 millió euró pedig 
a magánszektorból származó, 
a Piraeus Bank által befekte -
tett rész.7. háttérmagyarázatA tőkeáttétel a Számvevőszék becslése szerint
Az ellenőrzés során a helyszínen vizsgált tagállamok/régiók mintájára nézve a tőkeáttétel a következő volt:
Korzika
(GA)Görögország
(HA)Litvánia
(HA)(Puglia)
(GA)Románia
(GA)Szicília
(GA)
Tőkeáttétel
A folyósított hitel összege /  
A pénzügyi eszközbe befizetett tőke1,47 Még nem n.a. 2,24 1,4110,28
1 Ez a táblázat az alap maximálisan 220 millió eurós tőkéjével számol.
Egyes pénzügyi eszközöket túl 
későn hoztak létre
68 
Számos pénzügyi eszközt későn 
hoztak létre, ami korlátozta a 2007–
2013-as programozási időszakban 
elérhető teljesítményüket. Így volt 
ez Franciaországban (Korzika) (2012. 
június) és Bulgáriában (2012. február), 
különösen pedig Görögországban 
és Olaszországban (Calabria) (lásd: 
8. háttérmagyarázat ).
31 Észrevételek
44 Ezt a két teljesítménymutatót 
(a tőkeáttételi hatást és 
a rulírozó hatást) a Bizottság 
is relevánsnak tekinti  
(lásd: 62. bekezdés).
45 Ezek a listák feltüntették az 
érintett intézkedéseket, 
a hitelek összegét, (adott 
esetben) a garanciák összegét, 
a pénznemeket, a hitelek 
aktuális állását (törlesztési 
szakasz) stb. is.A pénzügyi eszközök moni -
toringja 2007–2013-ban 
nem szolgált elég rele -
váns információval az elért 
teljesítményről
69 
A Számvevőszék álláspontja szerint 
a pénzügyi eszközök teljesítményét 
a következő főbb mutatók mérik:
 – tőkeáttételi hatás,
 – rulírozó hatás44,
 – nemteljesítési arányok.
70 
A mutatóknak ez az együttese nyújt 
tájékoztatást a teljesítményről. 
A Számvevőszék megjegyzi, hogy 
a vidékfejlesztési keretből hiányoztak 
olyan konkrét célértékek és mutatók, 
amelyek révén mérhető lett volna 
a pénzügyi eszközök eredményes -
sége és hatása, és rámutatott, hogy a tagállamok túlnyomórészt a kifizetési 
rátákat kísérik figyelemmel. A tagál -
lamoknak teljes körű listájuk volt az 
érintett végső kedvezményezettek -
ről45, de nem határoztak meg teljesít -
mény- vagy eredménymutatókat arra, 
hogy a teljesítmény alakulását a három 
kritérium (rulírozó és tőkeáttételi ha -
tás, illetve nemfizetési arány) alapján 
nyomon kövessék.
71 
A Számvevőszék olyan eseteket is 
feltárt, ahol a Bizottságnak benyújtott 
éves haladásjelentésekben szereplő 
számadatok nem mindig voltak teljes 
körűek, illetve megbízhatóak (lásd: 
9. háttérmagyarázat ).Görögországban és Olaszországban (Calabria) az időzítés csökkentette az alapok 
teljesítményét
A görög irányító hatóság 2011 januárjában javasolta egy hitelalap létrehozását, amit az Európai Bizottság 
2011 májusában hagyott jóvá. Az alaptól azt várták, hogy növelje a vidéki ágazatban működő befektetők és 
vállalkozók likviditását. A hitelalap valójában csak 2014 januárjában kezdte meg működését. A súlyos gazda -
sági válság konkrét körülményei között – amely a tagállami hatóságok szerint érthetővé tette a késedelme -
ket – a hitelalapot csak két évvel azelőtt hozták létre, hogy a programozási időszak 2015 végén befejeződik. Ez 
a 2007–2013-as időszak egészét tekintve korlátozta az alap teljesítményét.
A Számvevőszék megállapítása szerint nagyon sok idő telt el attól fogva, hogy Olaszországban (Calabria) egy 
alapot adminisztratív értelemben létrehoztak, és befizették az alap tőkéjét, addig, amíg ki nem bocsátották az 
első garanciákat. A garanciaalapot 2010-ben hozták létre, de az első garanciákat csak 2013-ban nyújtották.8. háttérmagyarázat
32 Észrevételek
Megfelelő volt 
a felszámolás és a kilépés 
szabályozása a  
2007–2013-as időszakban?
72 
A pénzügyi eszközök kezelése sem 
a tagállami adminisztráció, sem 
a végső kedvezményezettek szintjén 
nem követi a szokásos támogatáskeze -
lési rendszerek eljárásait. A pénzügyi 
eszközöknek a tagállamokban teljesen 
új felépítésre volt szükségük, különö -
sen azért, hogy eleget tegyenek az 
1974/2006/EK rendelet 50–52 cikkének. 
E felépítés alapvető jellemzői a felszá -
molási és kilépési szabályok.
73 
A vidékfejlesztésre vonatkozó jogsza -
bályok előírják azt is, hogy a felszámo -
lás és a kilépés kérdései szerepeljenek 
a fő dokumentumokban (az üzleti 
tervekben és a finanszírozási szerző -
désekben). Ezért egyértelmű szabá -
lyoknak kellene létezniük a pénzügyi 
eszközöknek a programozási időszak 
végén (2015. december 31-én) történő 
felszámolásáról, és olyan feltételeket kellene szabni, hogy a fennmaradó for -
rásokat ne lehessen másra felhasználni, 
mint a vidékfejlesztési intézkedés ere -
deti vidékfejlesztési céljára. Ráadásul 
ezeket csak egyedi vállalkozások javára 
szabadna fordítani. Végül a Bizottság -
nak útmutatást kellene nyújtania a tag -
államoknak az adminisztratív terhelés 
csökkentése érdekében, és megfelelő 
kockázatkezelési rendszert kellene be -
vezetni a pénzügyi eszközökkel össze -
függő speciális (pl. közpénz  védelmi) 
kockázatok kezelésére.
74 
A Számvevőszék értékelte az ezen 
előírásoknak való megfelelést célzó 
tagállami és bizottsági megközelítése -
ket, és megállapította, hogy mind az 
egyértelmű szabályok, mind a bizott -
sági útmutatás hiányzott.Nem teljes körű, illetve megbízható beszámolás
Románia feltüntette nem támogatható garanciák összegeit is, illetve bejelentett olyan garanciákat is, amelye -
ket hitelnyújtás nélkül töröltek. Románia olyan garanciákat is bejelentett, amelyek nem aktivizálódtak, mivel 
a végső kedvezményezettek nem fizették meg a garanciadíjat.
Litvánia olyan kölcsönöket tüntetett fel, amelyeket a szerződések törlése miatt soha nem aktiváltak, míg 
Francia ország (Korzika) egyes bejelentett számadatai nem egyeztek meg az alapkezelő adatbázisában szerep -
lő igazolt információkkal.9. háttérmagyarázat
33 Észrevételek
A lezárást még nem készí -
tették elő megfelelően, 
a tagállamok és a Bizottság 
pedig eltérően értelmezték 
a rendelkezéseket
75 
A programokat a 2007–2013-as vi -
dékfejlesztési programozási időszak 
végén fogják lezárni. Ennek kapcsán 
meg fogják határozni, hogy a pénz -
ügyi eszközökkel kapcsolatos milyen 
kiadások támogathatóak, és ennek 
megfelelően milyen összegeket tart -
hatnak meg a tagállamok (a pénzügyi 
eszközök egyenlegének kifizetése) 
(lásd: 33. bekezdés). Azt is el fogják 
dönteni, hogy milyen kilépési és felszá -
molási rendelkezések lépnek hatályba. 
A Számvevőszék megállapítása szerint 
ezt az alapvető fontosságú eseményt 
sem a tagállamok, sem a Bizottság 
nem készítették elő alaposan.
76 
A 2007–2013-as programozási idő -
szakban a Bizottság és a tagállamok 
néha eltérően értelmezték a pénzügyi 
eszközökre vonatkozó szabályokat, 
különösen a garanciaalapok esetében. 
A szabályozás a garanciák két kategóri -
áját ítéli támogathatónak: a felszabadí -
tott és az érvényben lévő garanciákat. 
A Bizottság kijelentette, hogy zárás -
kor minden felszabadított garancia 
támogathatónak minősül. A Bizottság 
szerint a folyamatban lévő garanciák 
nem teljes egészükben támogatható -
ak, hanem záráskor „kockázati kitett -
ségi arányt” kell rájuk alkalmazni, ami 
csökkenti a tagállamok által megtart -
ható összegeket.77 
A Számvevőszék észrevételezte, hogy 
a Mezőgazdasági és Vidékfejlesz -
tési Főigazgatóság megközelítése 
itt összhangban van a Regionális és 
Várospolitikai Főigazgatóság útmu -
tatójában adott értelmezéssel, de ezt 
a szabályozás szövege nem támasztja 
alá. Az ellenőrzés során felkeresett tag -
államok eltérően értelmezték ezeket 
a szabályokat. Olaszország úgy értel -
mezte, hogy az arányt az összes (akár 
felszabadított, akár folyamatban lévő) 
garanciára alkalmazni kell, míg Francia -
ország (Korzika) és Románia egyáltalán 
nem akarta alkalmazni az arányt.
A kilépés nincs egyértelműen 
szabályozva
78 
Jelenleg nincsenek pontos kilépési és 
felszámolási szabályok a tagállamok 
számára. Az uniós vidékfejlesztési 
szabályok csak azt írják elő, hogy 
a vidék  fejlesztési program végső 
támogathatósági határidejének lejárta 
után a műveletre visszajuttatott forrá -
sokat az érintett tagállamoknak egyéni 
vállalkozások javára kell felhasználniuk. 
Az ellenőrzés során felkeresett tag -
államok mind úgy tekintették, hogy 
a vizsgált alapok jövője még nyitva áll: 
nem volt világos, hogy tovább tart -e 
a finanszírozás, mennyi ideig és milyen 
célból.
34 Észrevételek
79 
A Bizottság értelmezése szerint46 
kaphatnak támogatást a vidékfejlesz -
tésen és a mezőgazdasági ágazaton 
kívül tevékenykedő magánszemélyek, 
de nem állt rendelkezésre egyértel -
mű meghatározás ezekről az egyéni 
vállalkozásokról. A Számvevőszék 
megítélése szerint fennáll az a veszély, 
hogy egyes eredetileg vidékfejlesz -
tésre, a mezőgazdasági szakpolitika 
potenciális kedvezményezetteinek 
szánt források olyan ágazatokba 
kerülnek át, amelyeknek nincs közük 
a vidékfejlesztéshez.
80 
Végül a Számvevőszék megállapította 
azt is, hogy a Bizottság a zárás utáni 
időszakban nem kívánta figyelem -
mel kísérni ennek a rendelkezésnek 
a betartását, amely pedig azt a célt 
szolgálja, hogy az alaptőkét és a vissza -
térő forrásokat közép- és hosszú távon 
a tagállamok ne fordítsák más célra, 
mint egyedi vállalkozások javára.
Képes -e a 2014–2020-as 
jogi keret biztosítani 
a pénzü gyi eszközök 
szü kséges javítását?
81 
2013 végén új jogszabályi keretet 
fogadtak el a szociális ügyek, a ha -
lászat, a kohézió és a vidékfejlesztés 
2014–2020-as szakpolitikáinak terüle -
tén. A költségvetési rendelettel össz -
hangban47 a 2014–2020-as időszakra 
vonatkozó közös rendelkezésekről 
szóló rendelet a megosztott irányítás 
eseteire nézve meghatározza a pénz -
ügyi eszközökkel kapcsolatban minden 
területen tiszteletben tartandó elve -
ket. A Számvevőszék értékelte, hogy 
ezek a jogszabályi módosítások men y-
nyiben növelhetik a pénzügyi eszközök 
teljesítményét a vidékfejlesztés terén.Az új jogi keret több téren 
figyelemre méltó előrelépést 
jelent...
82 
A Számvevőszék észrevételezte, hogy 
a pénzügyi eszközökre vonatkozó jogi 
keret egyes kérdésekben előrelépés -
sel szolgál, különösen a következőkre 
nézve:
 − az összes eszköz kötelező előzetes 
értékelése, aminek többek között 
az alap szükséges tőkéjének jobb 
megbecsléséhez kell vezetnie;
 − a túltőkésítés kockázatát csök -
kentendő: fokozatos, a végső 
kedvezményezetteknek tényle -
gesen történt kifizetések szintjét 
figyelembe vevő befizetések 
a hitel  alapok esetében, illetve 
a tényleges felhasználással való 
összekapcsolás a garanciaalapok 
esetében;
 − annak lehetősége, hogy különbö -
ző szinteken (nemzeti, regionális, 
nemzetközi szinten vagy határo -
kon átnyúlóan) különböző típusú 
pénzügyi eszközöket hozzanak 
létre, pl. alapok alapja (holdingala -
pok48), egyedileg testre szabott 
vagy felhasználásra kész (mindkét 
esetben a tagállamok által létreho -
zandó) eszközök vagy uniós szintű 
eszközökhöz történő hozzájárulás 
révén;
 − beszámolási kötelezettség kez -
dettől fogva, többek közt egy sor 
a költségvetési rendelethez kap -
csolódó mutató alakulásáról49.46 A Mezőgazdasági és 
Vidékfejlesztési Főigazgatóság 
jogi szolgálatának véleménye, 
a Számvevőszéknek címzett, 
2014. október 8-án kelt 
feljegyzésben.
47 Az 966/2012/EU, Euratom 
tanácsi rendelet 139. cikkének 
(5) bekezdése.
48 Olyan célra létrehozott alapok, 
hogy a pénzügyi forrásokat 
kockázatitőke -alapokba, 
garanciaalapokba, 
hitelalapokba vagy egyéb 
olyan alapokba és ösztönző 
rendszerekbe fektessék be, 
amelyek hitelt, 
a visszafizetendő összegekhez 
garanciákat vagy ezekkel 
egyenértékű eszközöket 
biztosítanak.
49 Például az irányító 
hatóságoknak az éves 
haladásjelentésük 
mellékleteként külön be kell 
számolniuk a pénzügyi 
eszközöket magukban foglaló 
műveletekről. Ebben több 
olyan elem (tőkeáttétel, 
teljesítmény) is szerepel majd, 
amely összhangba hozza 
a beszámolót a költségvetési 
rendelettel. Az EMVA terén ez 
a fajta beszámolás újdonságot 
jelent.
35 Észrevételek
...de egyes akadályok 
továbbra is fennállnak
83 
A Számvevőszék megállapította, 
hogy továbbra is fennáll a pénzügyi 
eszközök túltőkésítésének kockázata, 
és hogy még mindig nincsenek meg 
a hosszú távú hatások biztosításához 
szükséges feltételek. Megállapította 
a Számvevőszék azt is, hogy a 2014–
2020-ra érvényes uniós jogi keret sem 
foglalkozik kellőképpen a teljesítmén y-
nyel kapcsolatos kérdésekkel, és az 
a kockázat is fennáll, hogy a pénzügyi 
eszközök túlságosan függenek a támo -
gatási rendszerektől.
Továbbra is fennálló kockázat 
a szükséges tőke túlbecsülése és 
az alapok ezt követő túltőkésítése
84 
A fokozatos befizetésekről szóló új 
rendelkezés (a közös rendelkezésekről 
szóló rendelet 41. cikke) értelmében az 
EMVA -költségvetésből az alap tőkéjébe 
történő kifizetések a pénzügyi eszkö -
zök kiadási tevékenységétől függnek. 
Ez a rendelkezés ugyan korlátozhatja a túltőkésítést, de fennáll az a kocká -
zat, hogy ahhoz nem elégséges, hogy 
kiküszöbölje a visszavonási szabály 
alkalmazását megkerülő „pénzeszköz - 
parkoltatás50” problémáját.
85 
Az új kötelező előzetes értékelés egyik 
fő célja annak számszerűsítése, hogy 
mekkora kötelezettséget kell vállalni 
pénzügyi eszközök finanszírozására. 
Közvetlen pénzügyi hatásai miatt ezért 
ennek az értékelésnek a minősége 
kiemelten fontos. A hatályos jogi sza -
bályozás nem írja elő, hogy a Bizottság 
ellenőrizze ezt a minőséget.
86 
A 2007–2013-as tapasztalatok alapján 
mondható: fennáll az a kockázat, hogy 
a fokozatos befizetésekről szóló új 
rendelkezés nem elégséges annak biz -
tosítására, hogy az alapok ne legyenek 
túl nagyok, különösen ha az előzetes 
értékelések nem megfelelőek. Az első 
25%-os részlet51 nagysága a vonatkozó 
finanszírozási szerződés értelmében 
a pénzügyi eszközre lekötött összeg 
nagyságától függ (lásd: 4. táblázat ).4. táblázatA fokozatos befizetések lehetséges hatása (millió euró)
A vonatkozó finanszíro ‑
zási szerződés értelmé ‑
ben a pénzügyi eszközre 
lekötött tervezett összegLegfeljebb 
25% ‑os időközi 
kifizetésSzorzóA garanciaként 
maximálisan biz ‑
tosítható összeg A legutóbb garan ‑
ciaként kibocsá ‑
tott összegekA maximális 
összeg % ‑ában 
Bulgária 121,00 30,25 5 151,25 50 33,0%
Olaszország (Puglia) 25,00 6,25 12,5 78,125 6,6 8,5%
Olaszország (Szicília) 39,50 9,875 12,5 123,44 5,5 4,4%50 Olaszországban (Szicília) 
például folyamatosan 
nyújtottak garanciákat, de 
összességében valójában 
a tőkének csak egy kis részét 
használták fel. A garanciaalap 
tehát „pénzeszköz -parkoltató -
ként” működött.
51 A közös rendelkezésekről 
szóló rendelet kimondja, hogy 
a programból a pénzügyi 
eszközhöz nyújtandó egyes 
összegek nem haladhatják 
meg egyenként a pénzügyi 
eszközre lekötött 
program -hozzájárulás teljes 
összegének 25%-át.
36 Észrevételek
Továbbra is fennáll az a kockázat, 
hogy a pénzügyi eszközöket túl 
későn hozzák létre
87 
A pénzügyi eszközök megfelelő idő -
ben és a programozási időszak korai 
szakaszában történő létrehozása az 
egyik alapfeltétele annak, hogy a prog -
ramozási időszak során növekedjék 
a teljesítményük. A Számvevőszék úgy 
véli, hogy a jelenlegi pénzügyi eszkö -
zök 2015. decemberi elszámolásának 
módja befolyásolni fogja a pénzügyi 
eszközök új keretrendszer szerinti 
létrehozására vonatkozó döntést, 
illetve a létrehozás folyamatát. Összes -
ségében, mivel 2014. december 1-jéig 
nem hagytak jóvá egy vidékfejlesztési 
tervet sem, és nem véglegesítettek egy 
előzetes értékelést sem az új pénzügyi 
eszközökről, nagy volt annak a kocká -
zata, hogy az eszközök csak 2016-tól 
indulhatnak be, ami csökkenti lehetsé -
ges működésük időtartamát.
Annak a kockázata, hogy nem 
fordítanak elegendő figyelmet 
a hosszú távú hatásokra
88 
A Számvevőszék megállapította, hogy 
egyes tagállamok, például Litvánia és 
Lettország, a pénzügyi eszközök al -
kalmazásával a gazdasági és pénzügyi 
válság által okozott egyedi nehézsé -
gekre reagáltak. Az alapok működése 
azonban leállt, mihelyt javult a helyzet 
ezeknek az országoknak a pénzügyi pi -
acain (lásd: 45. és 60. bekezdés). Ahhoz 
azonban, hogy az ilyen visszafizetendő 
eszközök jelentős hatást érhessenek el, 
hosszú távon kell működniük. Korzikán, 
noha ott a hitel időtartama hosszabb 
volt, a garanciák időtartamát 60 hó -
napban korlátozták. A közelmúltban 
megjelent közleményében (lásd: 8. be -
kezdés) a Bizottság is hangsúlyozta, 
hogy megfelelően tekintetbe kell venni 
a hosszú távú növekedést, és támogat -
ni kell a hosszú távú beruházásokat.89 
A Számvevőszék megítélése szerint 
a pénzügyi eszközök hosszú távú ha -
tásosságának egyik feltétele az, hogy 
a programozási ciklusok irányításában 
mutatkozó megszakítások elkerülé -
se végett a programozási időszakok 
között világos átmeneti szabályok 
érvényesüljenek. Az új jogi keretben 
nincsen erre vonatkozó rendelkezés.
Tőkeáttétel és rulírozó hatás: 
nem foglalkoztak megfelelően 
a teljesítményhez kapcsolódó 
kérdésekkel
90 
A Számvevőszék megállapítása szerint 
2007 és 2013 között nem került sor 
teljesítménymonitoringra (lásd: 69. és 
70. bekezdés). Ezért hasznos informá -
ció híján nem voltak levonható tanul -
ságok sem a következő programozási 
időszakra nézve.
91 
A magántőke kötelező bevonását 
(tőkeáttétel) az új jogi keret sem írja 
elő; az új szabályozás sem szab meg 
alkalmas célokat, illetve a tőkeáttételi 
mutatók kiszámításához nem szolgál 
adatokkal. A Számvevőszék véleménye 
szerint a tőkeáttételnek a 64. bekez -
désben megadott koncepciója nem 
alkalmas a pénzügyi eszközök számára 
a vidékfejlesztés területén a 2014–
2020-as programozási időszakban52.52 Az Európai Mezőgazdasági 
Vidékfejlesztési Alapból 
(EMVA) nyújtandó 
vidékfejlesztési támogatásról 
és az 1698/2005/EK tanácsi 
rendelet hatályon kívül 
helyezéséről szóló, 2013. 
december 17-i 1305/2013/EU 
európai parlamenti és tanácsi 
rendelet (HL L 347., 2013.12.20., 
487. o.) 59. cikkének 
(2) bekezdése szerint „Az 
EMVA hozzájárulását 
a támogatható közkiadások 
összege alapján kell 
kiszámítani.”
37 Észrevételek
92 
Ezenkívül az új keret nem ír elő 
szerződési jellegű kötelező erővel 
bíró minimális rulírozási időszakot 
sem. A közös rendelkezésekről szóló 
rendelet 45. cikke értelmében a pénz -
ügyi eszközök számára egy legalább 
nyolcéves időszakon belül visszafize -
tett forrásokat a program(ok) céljaival 
összhangban kell felhasználni. Az ilyen 
minimális időszak meghatározása üd -
vözlendő lépés, a rendelkezés viszont 
lehetővé teszi az alap tőkéjének csök -
kentését és a pénzügyi eszköz forrásai -
nak támogatáskénti újrafelhasználását 
is, ami korlátozza a rulírozó rendszer -
ből származó előnyt.
Fennáll az a kockázat, hogy 
a 2014–2020-as időszakban 
a pénzügyi eszközök továbbra is 
függeni fognak a  támogatásoktól
93 
A vidékfejlesztés terén végzett ko -
rábbi számvevőszéki ellenőrzések53 
hiányosságokat tártak fel a beruházási 
intézkedésekkel kapcsolatos támoga -
tások kezelési módjában. Gyakori volt 
a „talált pénz” hatás, a kiszorító hatás 
és a kiválasztás gyengeségei. Meg -
állapítást nyert, hogy a legtöbb hiba 
a mezőgazdasági termékek feldolgozá -
sába történő beruházásokat támogató 
intézkedés esetében merült fel54. Mivel 
a pénzügyi eszközöknél további szak -
értőket is be lehet vonni a projektek 
életképességének értékelésébe (lásd: 
14. bekezdés), a pénzügyi eszközök 
potenciálisan mérsékelhetik a támo -
gatások felhasználásával kapcsolatban 
azonosított kockázatokat.94 
A pénzügyi eszközhöz való hozzáférés 
jogosultsági és kiválasztási szempont -
jainak megfelelő minden végső ked -
vezményezett közvetlenül igényelheti 
azt, nem kell a támogatási rendszere -
ken keresztül kérelmet benyújtania. Ez 
a pénzügyi eszközhöz való közvetlen 
hozzáférést jelent. A 2007–2013-as 
programozási időszakban tapasztal -
takkal (lásd: 34. és 35. bekezdés) ellen -
tétben a közvetlen hozzáférés növeli 
a pénzügyi eszközök alkalmazási körét 
és ezáltal lehetséges hatásukat is.
95 
Egy, a 2014–2020-as programozási idő -
szakra szóló bizottsági iránymutatás55 
szerint az újabb programozási időszak -
ban az egyik legfőbb változás a koráb -
bihoz képest a pénzügyi eszközökhöz 
való közvetlen hozzáférés lehetősége. 
A Számvevőszék véleménye szerint 
azonban a közvetett hozzáférésről 
a közvetlenre való átállást nem lehet 
az új jogi keretnek betudni, mivel 
a közvetett hozzáférést a 2007–2013-as 
időszakra érvényes jogszabályok nem 
írták elő56. A kohézió terén alkalmazott 
koncepciónak része a közvetlen hozzá -
férés, és a Regionális és Várospolitikai 
Főigazgatóság szabályokat állapított 
meg a pénzügyi eszközök és a támo -
gatások összekapcsolási módjáról. 
A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési 
Főigazgatóság nem így járt el 2007 és 
2013 között (lásd 37. bekezdés).53 Lásd pl.: a 8/2012. sz., „ 
A mezőgazdasági üzemek 
korszerűsítésére irányuló 
támogatás összpontosítása” 
c. különjelentés; az 1/2013. sz., 
„Eredményesnek és 
hatékonynak bizonyult -e az 
élelmiszer -feldolgozó iparnak 
nyújtott uniós támogatás 
a mezőgazdasági termékek 
értékének növelése tekinteté -
ben?” c. különjelentés és 
a 6/2013. sz., „A tagállamok és 
a Bizottság optimálisan 
használták fel a forrásokat 
a vidéki gazdaság diverzifiká -
ciójával kapcsolatos 
intézkedések megvalósítása -
kor?” c. különjelentés  
(http://eca.europa.eu ).
54 23/2014. sz. különjelentés: 
„Hibák a vidékfejlesztési 
kiadásokban: a hibák okainak 
és kezelésének áttekintése” 
(http://eca.europa.eu ).
55 Európai Bizottság; Financial 
instruments in ESIF 
programmes 2014–2020, 
a short reference guide for 
Managing Authorities 
(„Pénzügyi eszközök az 
ESB-programokban 
2014–2020-ban, rövid 
útmutató az irányító 
hatóságok számára”), 2014.7.2.
56 Az 1698/2005/EK tanácsi 
rendelet és az 1974/2006/EK 
bizottsági rendelet.
38
 Következtetés  
és ajánlások
96 
Összességében a Számvevőszék 
azt állapította meg, hogy a pénz -
ügyi eszközök sikertelenek voltak 
a vidékfejlesztés területén57, és bár 
a 2014–2020-as időszak potenciálisan 
ígéretes, mégsem lesz könnyű feladat 
elérni a kívánt hatást. A jogi keret nem 
vette kellően figyelembe a vidékfej -
lesztési politika sajátosságait, és nem 
történt meg a valós igények felmérése. 
A Számvevőszék megállapítása szerint 
ezért a potenciális előnyöket, amelyek -
kel a „támogatásfüggőség megszünte -
tése”58 kecsegtetett, 2007–2013 során 
a pénzügyi eszközök tényleges alkal -
mazása nem váltotta valóra.
97 
A Számvevőszék megállapította, hogy 
a 2014–2020-as jogi keret képes lehet 
biztosítani a szükséges javításokat. 
Ugyanakkor továbbra is állnak bizo -
nyos akadályok a pénzügyi eszközök 
kiterjedtebb alkalmazásának útjában. 
Az új jogi keret ugyan tartalmaz külön 
új rendelkezéseket a túltőkésítés 
visszatérő gondjának orvoslására, ez 
a kockázat mégis továbbra is fennáll. 
Végül nem foglalkoztak megfelelően 
a teljesítményhez kapcsolódó olyan 
legfontosabb kérdésekkel, mint a tőke -
áttétel és a rulírozó hatás (lásd: 81–95. 
bekezdés).
98 
Megállapításunk szerint nem szól -
tak egyértelmű érvek amellett, hogy 
a 2007–2013-as programozási idő -
szakban pénzügyi eszközöket hozza -
nak létre, és az eszközök túl is voltak 
tőkésítve (21–50. bekezdés). A pénz -
ügyi eszközök iránti igény 2007–2013-
ban különösen alacsony volt, ezért 
az elkövetkező években szükséges 
lesz konkrét ösztönzőkkel bátorítani alkalmazásukat. 2007–2013-ban már 
nem volt a 2000–2006-os időszakéhoz 
hasonló külön „pénzügyi konstrukciós” 
intézkedés, és a pénzügyi eszközöket 
csak egyes kiválasztott beruházási 
intézkedésekbe lehetett beépíteni. 
A pénzügyi eszközök létrehozásának 
lehetősége  – akár beruházási intéz -
kedés részeként, akár külön intézke -
désként – a beruházott pénzösszeg 
rugalmasabb kezelését eredményezi, 
és gyengíti a támogatásokhoz fűződő 
kapcsolatot. Ezt a lehetőséget a 2014–
2020-as keret sem helyezi kilátásba.
1. ajánlás
A Biztonság ösztönözze jobban a tag -
államokat vidékfejlesztési célú pénz -
ügyi eszközök létrehozására azáltal, 
hogy rámutat e terület sajátosságaira, 
a kihívásokra és akadályokra, valamint 
kifejezetten bátorítsa a tagállamokat, 
hogy szükség szerint alkalmazzanak 
pénzügyi eszközöket. A pénzügyi esz -
közök iránt fennálló igény ösztönzé -
sére a tagállamok a rendelkezésre álló 
EMVA -költségvetés egy részét külö -
nítsék el pénzügyi eszközök céljára, és 
érjék el, hogy ezek az eszközök – bizo -
nyos, világosan meghatározott körül -
mények között  – vonzóbbak legyenek 
a támogatásoknál.
99 
Visszatérő probléma volt a 2007–2013-
as időszak során a pénzügyi eszközök 
túltőkésítése, ami 370  millió  euró 
felesleges kiadáshoz vezetett (lásd: 
48. bekezdés). Noha a probléma eny -
hítésére a 2014–2020-as jogi keretben 
külön rendelkezéseket vezettek be 
(kötelező előzetes értékelés, fokozatos 
befizetések), a kockázat még továbbra 
is fennállhat.57 Lásd még: a jelentés 
II. melléklete .
58 Európai Bizottság; Financial 
instruments in ESIF 
programmes 2014–2020, 
a short reference guide for 
Managing Authorities 
(„Pénzügyi eszközök az 
ESB-programokban 
2014–2020-ban, rövid 
útmutató az irányító 
hatóságok számára”), 2014.7.2.
39 Következtetés és ajánlások 
2. ajánlás
A vidékfejlesztés területén a Bizottság 
nyújtson iránymutatást a – túltőkésítés 
megelőzésének fő eszközét jelentő  – 
kötelező tagállami előzetes értékelésre 
nézve, és segítse tevékenyen annak 
minőségjavítását. Ezenkívül a tagálla -
mok megfelelő szakemberek igénybe -
vételével validálják a kockázati kitett -
ségi arányt.
100  
A pénzügyi eszközök nem teljesí -
tettek megfelelően a 2007–2013-as 
programozási időszakban (70. és 71. 
bekezdés). Gyenge volt teljesítmé -
nyük a vidékfejlesztési politika javát 
szolgáló forrásrulírozást és kiegészítő 
magánforrás -bevonást illetően. A be -
számolási eljárást nem úgy alakították 
ki, hogy átfogó képet tudjon adni 
a pénzügyi eszközök működéséről és 
megfelelő információt tudjon nyújtani 
az elért teljesítményről. A Bizottság 
tehát a megosztott irányítás keretében 
nem látta el megfelelően felügyeleti 
feladatait. A 2014–2020-as jogi keret -
ben bevezetett jobbító rendelkezé -
sek ugyanakkor magukban hordják 
a feltárt fő beszámolási hiányosságok 
orvoslásának lehetőségét (lásd: 82. 
bekezdés).
3. ajánlás
A vidékfejlesztés területén, hogy 
a 2014–2020-as programozási idő -
szakban növelje a pénzügyi eszközök 
eredményességét, a Bizottság hatá -
rozzon meg megfelelő szabályokat és 
célértékeket a tőkeáttételi és a rulírozó 
hatásra nézve.101  
A pénzügyi eszközök csak hosszú távú 
működés során tudják kifejteni teljes 
hatásukat. A Számvevőszék megállapí -
totta, hogy ennek a szempontnak nem 
szenteltek kellő figyelmet. A hitelala -
pok például a közelmúlt gazdasági 
válságával összefüggésben a likvidi -
táshiány rövid távú problémájára adtak 
választ. Működésük időtartama ezért 
korlátozott volt, pedig létrehozásuk -
hoz jelentős adminisztratív erőfeszítés -
re volt szükség.
4. ajánlás
A pénzügyi eszközök hosszú távú hatá -
sait támogatandó a Bizottság és a tag -
államok állapítsanak meg egyértelmű 
szabályokat a programozási időszakok 
közötti átmenetre. A tagállamok az új 
jogszabályi rendelkezéseket a lehető 
legnagyobb rugalmasság biztosításá -
val valósítsák meg. A Bizottság ennek 
kapcsán ösztönözze a tagállamokat, 
hogy hozzanak létre egy olyan egysé -
ges pénzügyi eszközt, amely hiteleket 
és garanciákat is nyújt, ami élénkítené 
tevékenységét, és megnövelné kritikus 
tömegét.
102  
A vidékfejlesztés terén végzett korábbi 
számvevőszéki ellenőrzések hiányos -
ságokat („talált pénz” hatás, kiszorító 
hatás és a kiválasztás gyengesége) 
tártak fel a beruházási intézkedések -
kel kapcsolatos támogatások keze -
lési módjában (lásd: 93. bekezdés). 
A pénzügyi eszközök potenciálisan 
mérsékelhetik a támogatások felhasz -
nálásával kapcsolatban azonosított 
kockázatokat.
40 Következtetés és ajánlások 
5. ajánlás
A tagállamok fordítsanak különös 
figyelmet a „talált pénz” hatás vagy 
a kiszorító hatások lehetséges kocká -
zatára, amikor a pályázatokat értékelik. 
Ehhez alkalmazzanak olyan megfelelő 
mutatókat, mint pl. a beruházások 
megtérülése vagy a kivetített pénz -
forgalom kimutatása. Olyan támogat -
ható tevékenységeknél, ahol a „talált 
pénz” hatás vagy a kiszorító hatás 
kockázata különösen magas, pénzügyi 
eszközök alkalmazása lehet a legked -
vezőbb opció. A tagállamok vizsgálják 
meg, hogyan lehet a támogatásokat 
és a pénzügyi eszközöket a legjobb 
ár-érték arányt biztosítva, a tőkeát -
tételi és rulírozó hatást optimalizálva 
összekapcsolni.103  
A Számvevőszék végül megállapítja, 
hogy a 2007–2013-as időszakban nem 
szabályozták pontosan a pénzügyi 
eszközöknek a programozási időszak 
végén kifizetendő egyenlegét, vala -
mint a kilépés feltételeit, főként azért 
nem, mert hiányoztak az egyértelmű 
bizottsági szabályok ezekben a kérdé -
sekben (72–80. bekezdés).
6. ajánlás
A Bizottság szabjon meg 2015-ben kellő 
időben, a 2007–2013-as vidékfejlesztési 
programozási időszak lezárása előtt 
pontos operatív végrehajtási szabályo -
kat, a kilépés szabályozására nézve is.
A jelentést 2015. március 25-i luxembourgi ülésén fogadta el a Rasa BUDBERGYTĖ 
számvevőszéki tag elnökölte I. Kamara.
 a Számvevőszék nevében
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA  
 elnök

41
A garanciaalapok becs ült túltőkésítettsége 2013. december 31-én a kockázati kitett -
ségi arány szerint
Az alapba befize ‑
tett összegek, 2013. 
dec. 31 ‑i állapot  
(euró)A végső kedvezménye ‑
zettnek kibocsátott 
garanciák összege, 
2013. dec. 31 ‑i állapot  
(euró)Maximálisan 
várható 
nemteljesítési 
szintAz alapba befizetett 
összeg meghatározásá ‑
hoz használt kockázati 
kitettségi arány
(1/X)Az Alap becsült 
túltőkésítettsége  
(euró)
Bulgária 121 000 000,00 50 006 000,00 20,0% 5,0 110 998 800,00
Franciaország (Korzika) 600 000,00 403 795,00 33,3% 3,0 465 401,67
Olaszország (Szicília) 37 628 950,00 5 485 210,23 33,3% 3,0 35 800 546,59
Olaszország (Puglia) 5 000 000,00 6 585 275,50 8,0% 12,5 4 473 177 ,96
Olaszország (Lazio) 2 500 000,00 920 105,60 8,0% 12,5 2 426 391,55
Olaszország (Campania) 2 250 000,00 3 262 536,52 8,0% 12,5 1 988 997 ,08
Olaszország (Umbria) 4 800 000,00 0,00 33,3% 3,0 4 800 000,00
Olaszország (Molise) 2 450 000,00 2 451 400,00 33,3% 3,0 1 632 866,67
Olaszország (Basilicata) 14 860 000,00 1 699 990,00 33,3% 3,0 14 293 336,67
Olaszország (Calabria) 10 000 000,00 1 678 400,00 50,0% 2,0 9 160 800,00
Románia 220 000 000,00 177 173 471,00 20,0% 5,0 184 565 305,80
Összesen 421 088 950,00 249 666 183,85   370 605 623,98
Szükséges tőke (euró) 50 483 326,02
Túltőkésítés (szorzóként kifejezve) 8,34
Forrás:  A Számvevőszék ellenőrzési megállapításai.I. mellékletMellékletek
42 Mellékletek
Az ellenőrzött pénz ügyi eszközök teljesítményét csökkentő fő hiányosságok 
áttekintése
Francia ‑
ország 
(Korzika)Olaszország 
Románia Görögország Litvánia 
Puglia Szicília
Típus GA GA GA GA HA HA
Későn hozták létre H H
Túlbecsült igény H H H H H H
Túl alacsony kockázati kitettségi arány (garanciaalapnál) H H n.a. n.a.
Túlzott tőkésítettség H H H H
Alacsony kifizetési ráta H H H
Rulírozás elégtelen szintje H H H H H H
Tőkeáttétel elégtelen szintje H H H H H H
Nem számoltak be a teljesítményről H H H H H H
GA: garanciaalap; HA: Hitelalap; n.a.: nem alkalmazandó
H: Azonosított hiányosság.
Forrás:  A Számvevőszék ellenőrzési megállapításai.II. melléklet
43
A várható veszteség megfelelő előzetes értékelésé -
nek elvégzésére vonatkozó követelményt 2011-ben 
vezették be az EMVA -ból társfinanszírozott, garancia -
alapokat tartalmazó műveletek tekintetében3. Ami 
a 2014–2020-as programozási időszakot illeti, az 
előzetes értékelés elvégzése kötelező az EMVA -ból 
társfinanszírozott valamennyi, pénzügyi eszközöket 
tartalmazó művelet esetében4. A jogszabályok ösztön -
zést nyújtanak a tagállamoknak ahhoz, hogy pénzügyi 
eszközöket alkalmazzanak, és lehetővé teszik szá -
mukra, hogy végrehajtásra kész, például szabványosí -
tott finanszírozási modellek alapján azonnal elindítsák 
azokat. A Bizottság emellett szükséges iránymutatást 
nyújt a tagállamoknak és az érdekelteknek, és ezt 
folytatnia fogja a 2014–2020-as időszak fennmaradó 
szakasza folyamán is.
V
A garanciaalapoknak a vállalatokba történő befek -
tetések folyamatos biztosítása érdekében bizonyos 
mértékű likviditással kell rendelkezniük.
Azt követően, hogy a tagállamok frissítették az igé -
nyek értékelését és előkészítették a garanciaalapok 
bezárását, ez a számadat 2014 végére 362,69 mil -
lió euróra csökkent.
VI
A jogilag megengedett határidőn belül létrehozták az 
EMVA -ból támogatott pénzügyi eszközöket, az uniós 
jogszabályoknak megfelelően.
A Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a vidékfej -
lesztést a műveletek monitoringjáért teljes körűen 
felelős tagállamokkal megosztott irányítás keretében 
hajtják végre.
A Bizottság megjegyzi, hogy a 2007–2013-as időszak 
vonatkozásában fontos jelentéstételi információkat 
gyűjtött a meglévő pénzügyi eszközökről. Ezenfelül 
a pénzügyi eszközökre vonatkozó átfogó beszámolást 
alakítottak ki a 2014–2020-as programozási időszakra 
nézve5.
3 A Bizottság 2011. július 14-i 679/2011/EU határozata.
4 Az 1303/2013/EU rendelet 37. cikkének (2) bekezdése.
5 Az 1303/2013/EU rendelet 46. cikke.Összefoglaló
I
Jóllehet a magántőke bevonása a pénzügyi eszközök 
egyik járulékos hozzáadott értéke, a 2007 és 2013 
közötti vidékfejlesztésre vonatkozó uniós jogszabá -
lyok1 a pénzügyi konstrukciókat nem kapcsolják össze 
egyértelműen a magánfinanszírozással.
III
A Bizottság megjegyzi, hogy a 2014–2020-as prog -
ramozási időszak nemrég kezdődött, és még nem 
fogadták el a közös stratégiai keret hatálya alá tartozó 
alapok legtöbb programját, köztük a VFP -ket. Ezenfe -
lül a tagállamok a programozási időszak során bármi -
kor létrehozhatnak pénzügyi eszközöket.
IV
A Bizottság megjegyzi, hogy a 2007–2013-as idő -
szakban 7 tagállamban hajtották végre a pénzügyi 
eszközöket, ami jelentős javulást jelent a 2000–2006-
os időszakhoz képest, amikor csupán két tagállam 
alkalmazta ezeket.
A 2007–2013-as programozási időszakra vonatkozó 
uniós jogi keret nagymértékű rugalmasságot biztosít 
a vidékfejlesztési intézkedések végrehajtásának értel -
mezése tekintetében. A Bizottság véleménye szerint 
a 2007–2013-as jogi keret figyelembe veszi a vidékfej -
lesztés sajátosságait, és ez az EMVA -ból támogatott 
pénzügyi eszközökben is tükröződik. Az 1698/2005/EK 
tanácsi rendelet és az 1974/2006/EK bizottsági ren -
delet határozza meg az EMVA hatályát és beavatko -
zási területét, az egyedi támogatási intézkedéseket 
is beleértve2. Minden vidékfejlesztési intézkedés 
különféle támogathatósági szabályokat és rendelke -
zéseket tartalmaz, amelyeket az intézkedések alapján 
létrehozott pénzügyi eszközöknek tiszteletben kell 
tartaniuk, és bele kell foglalni azokat a finanszírozási 
megállapodásba.
1 A Tanács 1698/2005/EK rendelete és a Bizottság 1974/2006/EK 
rendelete.
2 Például a mezőgazdasági üzemek korszerűsítésére irányuló 
beruházások támogatása, a mező- és erdőgazdasági termékek 
hozzáadott értéke, mikrovállalkozások létrehozása és fejlesztése 
a mezőgazdasági területeken, a nem mezőgazdasági tevékenységek 
irányába történő diverzifikálás, a falvak megújítása stb.A Bizottság  
válasza
A Bizottság válasza 44
A teljesítménnyel kapcsolatos legfontosabb kérdé -
seket megfelelően kezelik a közös stratégiai keret 
hatálya alá tartozó alapokból támogatott pénzügyi 
eszközök monitoringja során, az 1303/2013/EU rende -
let 46. cikkébe foglalt meghatározásnak megfelelően. 
A Bizottság emellett kiemeli a 480/2014/EU rendelet 
12. cikkébe foglalt négy teljesítménymutatót.
Ezen túlmenően a pénzügyi eszközök alkalmazásá -
nak ösztönzése érdekében a Bizottság megerősítette 
a mezőgazdaság és a vidékfejlesztés terén az Európai 
Beruházási Bankkal (EBB) folytatott együttműködést, 
és 2014. július 14-én egyetértési megállapodást írt alá7. 
Ez az együttműködés kiterjed a pénzügyi eszközökkel 
foglalkozó EBB csoport tapasztalatainak és ismeretei -
nek esetleges hasznosítására és annak a vidékfejlesz -
tés terén történő alkalmazására.
A Bizottság emellett elindította a  „fi‑compass” ‑t: egy 
általános technikai segítségnyújtási platformot, amely 
módszertani iránymutatást és tudatosság -erősítő 
támogatást nyújt majd a Bizottságnak, a tagállamok -
nak és a közös stratégiai keret hatálya alá tartozó, 
a 2014–2020-as alapokból támogatott pénzügyi eszkö -
zök terén tevékenykedő érdekelteknek8. A „fi‑compass” 
a Bizottság munkaprogramjának részeként EMVA -spe-
cifikus termékeket is fog készíteni.
IX a) Első francia bekezdés
A Bizottság elfogadja, hogy azonosítania kell az EMVA 
keretébe illeszkedő pénzügyi eszközök létrehozásának 
nehézségeit, sajátos jellemzőit és akadályait.
Ezt az elemzést a  „fi‑compass”  tevékenységeinek 
keretében fogja elvégezni: ez egy általános technikai 
segítségnyújtási platform, amely módszertani irány -
mutatást és tudatosság -erősítő támogatást nyújt 
a Bizottságnak, a tagállamoknak és a közös stratégiai 
keret hatálya alá tartozó, a 2014–2020-as időszakra 
vonatkozó alapokból támogatott pénzügyi eszközök 
terén tevékenykedő érdekelteknek9.
7 Lásd a 2014. július 14-i 14/225. nyilatkozatot.
8 Lásd még: http://www.fi -compass.eu
9 Lásd még: http://www.fi -compass.euA Bizottság véleménye szerint a pénzügyi eszközök 
előnyeit a pénzügyi válsággal összefüggésben is 
értékelni kell, amely egyes tagállamokban a forráshoz 
jutást is érinti.
VII
A Bizottság megjegyzi, hogy a nemzeti hatóságok 
feladata annak biztosítása, hogy az egyes műveleteket 
az alkalmazandó jogi rendelkezéseknek megfele -
lően hajtsák végre. A Bizottság ellenőrző látogatásai 
során értékeli a pénzügyi eszközökkel kapcsolatos 
kérdéseket.
A 2007–2013-as időszakra vonatkozó, hatályos uniós 
jogszabályok értelmében a felszámolás és a kilépés 
feltételeit az irányító hatóságnak kell meghatároznia 
az alapkezelővel kötött finanszírozási megállapodás -
ban, biztosítva, hogy megfelelően belefoglalják abba 
a vonatkozó előírásokat.
A megosztott irányítás keretében és a szubszidiaritás 
elvével összhangban a Bizottságnak meg kell bizonyo -
sodnia arról, hogy a tagállamok megfelelő irányítási és 
kontrollrendszereket hoztak létre.
A Bizottság a 2007–2013-as időszak tekintetében min -
den olyan tagállamnak iránymutatást nyújtott, amely 
azt kérte. A 2007–2013-as vidékfejlesztési programok 
lezárásáról szóló iránymutatást 2015-ben fogadták 
el6. A záróelszámolás során ellenőrizni fogják a jogi 
normák és az iránymutatás tiszteletben tartását.
A Bizottság a 2014–2020-as időszakra nézve egysége -
sebb és tovább javított iránymutatást nyújt majd.
VIII
A Bizottság úgy véli, hogy a 2014–2020-as időszakra 
vonatkozó új jogi keret megfelelően foglalkozik 
a Számvevőszék által felvetett aggodalmakkal.
A túltőkésítés kérdését az 1303/2013/EU rendelet 
41. cikkének előírásai kezelik, amelyek a megvalósult 
konkrét kifizetésekre épülő időszaki kifizetéseket 
tették főszabállyá a 2014–2020-as időszak valamennyi 
pénzügyi eszköze vonatkozásában.
6 COM(2015) 1399 final, 2015. március 5.
A Bizottság válasza 45
IX b)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást, amelyet jelenleg 
hajt végre.
Továbbá meghozta a 2007–2013-as időszakra vonat -
kozó átmeneti szabályokat is.
A 2014–2020-as időszakot illetően, a tagállamokkal 
folytatandó tárgyalások során kell meghatározni 
a 2014–2020-as időszak lezárására alkalmazandó meg -
közelítést és átmeneti szabályokat.
IX c)
Ez az ajánlás a tagállamoknak szól.
Bevezetés
05
A 2007–2013-as időszakra vonatkozó uniós jogszabá -
lyok nem írják elő a pénzügyi eszközök létrehozására 
fordított kezdeti költségvetési juttatás újrafelhaszná -
lását. A fel nem használt forrásokat más támogatásfor -
mákhoz lehet átcsoportosítani.
06
A Bizottság megjegyzi, hogy a 2014–2020-as prog -
ramozási időszak nemrég kezdődött, és még nem 
fogadták el a közös stratégiai keret hatálya alá tartozó 
alapok legtöbb programját, köztük a VFP -ket. Ezenfe -
lül a tagállamok a programozási időszak során bármi -
kor létrehozhatnak pénzügyi eszközöket.
12
Azt követően, hogy a tagállamok frissítették az 
igények értékelését és előkészítették a garanciaala -
pok lezárását, ez a 2013-as számadat 2014 végére 
362,69 millió euróra csökkent.IX a) Második francia bekezdés
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást, amelyet már rész -
ben végre is hajtott.
A közös stratégiai keret hatálya alá tartozó alapok 
technikai segítségnyújtási programja – a „ fi‑compass ” – 
keretében általános és alapspecifikus iránymutatást 
nyújtottak az előzetes értékelésekről. Ez az EMVA -ra és 
az egyes ágazatokra, így a mező- és erdőgazdaságra is 
kiterjed.
IX a) Harmadik francia bekezdés
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást, amelyet már rész -
ben végre is hajtott.
A Bizottság szabványos modelleket biztosított a vidék -
fejlesztési hitel- és garanciaalapok számára. A közös 
stratégiai keret hatálya alá tartozó alapok technikai 
segítségnyújtási programja – a „ fi‑compass ” – kereté -
ben jelenleg vizsgálják egyéb – például az energia -
hatékonyságra és a megújuló energiára vonatkozó – 
modellek lehetőségét, amelyek elkészítését 2015 
végére tervezik.
Az EBB csoporttal való együttműködést illetően, 
a Bizottság külön egyetértési megállapodást írt alá 
a mezőgazdasági és vidékfejlesztési együttműködés 
tekintetében, amelynek keretében az EBB várhatóan 
konkrét pénzügyi eszközrendszert kínál a tagállamok -
nak, amelyet az EMVA keretében kell végrehajtaniuk. 
Az erre az egyetértési megállapodásra vonatkozó 
konkrét esemény a tervek szerint már 2015. március 
23-án megtartásra kerül.
IX a) Negyedik francia bekezdés
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást, amennyiben 
a 2007–2013-as vidékfejlesztési programok10 lezárásra 
vonatkozó szabályok a hatáskörébe tartoznak.
A Bizottság megjegyzi, hogy a 2007–2013-as időszakra 
vonatkozó uniós jogszabályok értelmében a konkrét 
operatív végrehajtási szabályok – így az egyes pénz -
ügyi konstrukciókra vonatkozó megfelelő kilépési 
politika – kidolgozása a tagállamok feladata.
10 COM(2015) 1399 final, 2015. március 5.
A Bizottság válasza 46
23
A Bizottság úgy véli, hogy a 2007–2013-as jogi keret 
kidolgozásakor megfelelően értékelte és kezelte 
a vidékfejlesztés sajátos jellemzőit. Először is az 
1698/2005/EK rendelet több mint 30 olyan különféle 
intézkedést körvonalaz, amely a kedvezményezettek 
jól meghatározott csoportjaira irányulnak, továbbá az 
EMVA -ból támogatott pénzügyi eszközök által teljesí -
tendő, támogathatósági kritériumokat és egyedi köve -
telményeket tartalmaz. Az 1974/2006/EK végrehajtási 
rendelet még jobban kidolgozta ezeket az előírásokat.
Lásd még a 21. bekezdésre adott választ.
A Bizottság megjegyzi, hogy a vidékfejlesztés ked -
vezményezettjei közé mindenféle méretű gazdaság 
tartozik. Az uniós kisüzemi gazdálkodás különféle – 
ország-, régió- és/vagy alszektor-specifikus – dimenzi -
ókkal rendelkezik. Ugyanakkora a vidékfejlesztésnek 
nem a gazdálkodók az egyedüli kedvezményezettjei.
A kohéziós politika főszabály szerint nem támogatja 
a mezőgazdaságot, de a vidékfejlesztési politikához 
hasonlóan számos nem mezőgazdasági mikro- és 
kisvállalkozásra kiterjed.
26
A 2007–2013-as programozási időszakra vonatkozó 
uniós jogi keret nagymértékű rugalmasságot bizto -
sít a végrehajtási vagy vidékfejlesztési intézkedések 
értelmezése tekintetében. A Bizottságnak ezzel 
kapcsolatban az az álláspontja, hogy az igények és 
a lehetőségek kellően világos leírása megfelelővé és 
lehetségessé teszi a pénzügyi eszközök programozá -
sát. A VFP -k vagy azok módosításainak jóváhagyásakor 
a Bizottság megvizsgálja, hogy a programok és az 
intézkedések összhangban állnak -e az uniós stratégiai 
iránymutatásokkal és a releváns nemzeti stratégiai 
tervekkel, valamint hogy megfelelnek -e a vonatkozó 
jogi rendelkezéseknek.13
A szubszidiaritás és a megosztott irányítás elvei értel -
mében a pénzügyi eszközök létrehozása, végrehajtása 
és az igények értékelése a tagállamok felelőssége. Ez 
kiterjed valamennyi nemzeti, illetve regionális szintű 
törvényi, jogszabályi és közigazgatási rendelkezés 
elfogadására, a finanszírozási megállapodásokat is 
beleértve.
A Bizottság nyomon követi, hogy a tagállamok hogyan 
hajtják végre VFP -iket, és ennek keretében ellenőrzi, 
hogy a tagállamok miként hajtják végre az EMVA -ból 
támogatott pénzügyi eszközöket.
A Bizottság megjegyzi, hogy a kifizető ügynökségek 
fontos szerepet játszanak a vidékfejlesztési politika és 
annak végrehajtása kapcsán.
Az ellenőrzés hatóköre és módszere
20
A Bizottság megjegyzi, hogy a vidékfejlesztési pénz -
ügyi eszközök támogatást nyújthatnak más beruházási 
intézkedéseknek is – például a 311. (mezőgazdasági 
tevékenység diverzifikálása), 312. (mikrovállalkozások 
létrehozása és fejlesztése a mezőgazdasági terüle -
teken), 313. (vidéki turizmus), 321. (alapvető szolgál -
tatások és infrastruktúra) stb. intézkedés számára. 
A LEADER keretében nyújtott támogatást szintén 
figyelembe kell venni.
Észrevételek
21
A 2007–2013-as vidékfejlesztési pénzügyi eszközökre 
vonatkozó szabályok lényegesen javultak a 2000–
2006-os időszakhoz képest.
22
A Bizottság véleménye szerint a lezáráskor végzett 
elektronikus felmérés nem teljesen veszi figyelembe 
azokat az okokat, amelyek miatt a programozási idő -
szak elején nem hoztak létre pénzügyi eszközöket.
A Bizottság válasza 47
27
A várható veszteség előzetes értékelésének elvég -
zésére vonatkozó követelményt 2011-ben vezették 
be az EMVA -ból társfinanszírozott, garanciaalapokat 
tartalmazó műveletek tekintetében11. Az ilyen előzetes 
értékelések figyelembe veszik a hasonló műveletekkel 
kapcsolatos jelenlegi piaci gyakorlatokat azon beru -
házási típusok és érintett piacok esetében, amelyre 
vonatkozóan garanciaalapokat kell létrehozni.
Ami a 2014–2020-as programozási időszakot illeti, 
a jogilag meghatározott tartalmú előzetes értékelés 
elvégzése kötelező az EMVA -ból társfinanszírozott 
valamennyi, pénzügyi eszközöket tartalmazó művelet 
esetében12.
A 2007–2013-as időszakban a jogszabályok előírták, 
hogy az alapkezelő -jelölteknek konkrét tartalommal 
rendelkező üzleti tervet kell benyújtaniuk, amelyet az 
irányító hatóságnak kellett értékelnie.
A Bizottság megjegyzi, hogy a 2007–2013-ban az 
EMVA -ból támogatott valamennyi finanszírozási 
eszközt a pénzügyi és gazdasági válság körülményei 
között hozták létre, amely során megnehezedett 
a hitelhez jutás, és egész Európában nyilvánvaló likvi -
ditási problémák jelentkeztek.
Bulgáriában például azt megelőzően végezték el 
a várható veszteség/hitelréselemzés előzetes értékelé -
sét, hogy sor került volna a kitettségi arány meghatá -
rozására és az alap végleges tőkeösszegének megálla -
pítására. Romániában a folyamatban lévő értékelésre 
a 2007–2013-as jogszabály azon módosítását követően 
került sor, amely előírja, hogy 2011-től a vállalko -
zásnak előzetesen értékelnie kell a garanciaalapok 
várható veszteségeit. A pénzügyi eszközök lezárásáról 
a Vidékfejlesztési Bizottságban zajló viták keretében 
Olaszország hivatalosan megerősítette álláspontját a 
2007–2013-as időszakban végzett előzetes értékelések 
tekintetében.
A gazdálkodókat érintő likviditáshiány és/vagy 
hitelhez  jutási nehézségek szintén komoly indokot 
jelentenek annak alátámasztására, hogy a tagállamok 
egyedi finanszírozási eszközöket alkalmaznak.
11 A Bizottság 2011. július 14-i 679/2011/EU határozata.
12 Az 1303/2013/EU rendelet 37. cikkének (2) bekezdéseA pénzügyi eszközök révén támogatott minden 
vidékfejlesztési intézkedésnek világos és megfelelően 
meghatározott célokkal kell rendelkeznie, az uniós 
jogszabályoknak és a nemzeti stratégiai terveknek 
megfelelően. Az uniós jogszabályok nem írják elő, 
hogy kizárólag mérhető célkitűzéseket hozzanak létre.
Ami a 2014–2020-as programozási időszakot illeti, 
előzetesen számszerűsített célokat határoztak meg 
az EMVA -val kapcsolatos, uniós prioritások egyes 
fókuszterületei vonatkozásában. A program érdemi 
része tartalmazza a stratégia leírását, és bemutatja, 
hogy az uniós prioritásokkal kapcsolatos, kiválasztott 
intézkedések az előzetes értékelésen alapuló szilárd 
beavatkozási logikát követnek.
2. háttérmagyarázat
A megjelölt célkitűzések összhangban vannak azzal az 
általános helyzettel, hogy nem állnak rendelkezésre 
hitelkeretek. A VFP -k további célkitűzéseket dolgoz -
nak ki azokkal az intézkedésekkel összefüggésben, 
amelyek alapján támogatást nyújtanak a pénzügyi 
eszközöknek. A tagállamok és az alapkezelők közötti 
finanszírozási megállapodások emellett a megfelelő 
pénzügyi eszközzel kapcsolatos indoklást és célokat is 
tartalmazhatnak.
Ezek az általános okok magyarázzák a hitelalap létre -
hozásának szükségességét. Az alkalmazással, az elé -
rendő egyedi célkitűzésekkel és a kilépési stratégiával 
kapcsolatos teljes körű indokolás részletei mind olyan 
adatok, amelyeket belefoglaltak az ETEAN (alapkezelő) 
és a minisztérium (irányító hatóság) által aláírt „finan -
szírozási megállapodásba”.
Ez megerősíti a programozási megközelítés követke -
zetességét és az uniós jogszabályoknak való megfe -
lelését. Litvániában és Romániában súlyos hitelszűke 
alakult ki, ami lehetetlenné tette, hogy a kedvezmé -
nyezettek bankhitelhez jussanak projektjeik számára.
A további célkitűzéseket az intézkedések keretében 
határozták meg.
Románia tekintetében lásd fent.
A Bizottság válasza 48
32
Az, hogy a teljes összeget egyetlen hozzájárulás -
ként fizették a VFP -ből az alapba, megfelelt az uniós 
jogszabályoknak. A termelt kamat összege továbbra 
is a garanciaalap rendelkezésére állt ahhoz, hogy 
további garanciákat nyújtson. Ezt az összeget el fogják 
számolni a pénzügyi eszközök lezárásakor.
Helyes gyakorlatnak tekinthető, hogy a fel nem hasz -
nált EMVA-összegeket kamatozó számlákon tartják, 
amelyek a pénzügyi eszközök által felhasználható 
további bevételt termelnek. A programok keretében 
nyújtandó támogatásokra fordítandó EMVA források 
szintén tarthatók kamatozó számlákon.
Románia esetében kiértékelték a várt veszteségeket, 
és ezen értékelés eredményeinek figyelembevételével 
kiigazították az országban működő, és az EMVA -ból 
támogatott pénzügyi eszközök teljes költségvetését.
33
Az 1974/2006/EK rendelet 52. cikkének (3) bekezdése 
szigorúan meghatározza, hogy mi történik az alapok 
segítségével végrehajtott beruházásokból megtérült 
vagy a garancia kifizetését követően megmaradt és 
a programozási időszakban a műveletre visszajutta -
tott forrásokkal (ezeket a finanszírozási megállapo -
dásnak megfelelően fel kell használni, vagy az éves 
záróelszámolás keretében el kell számolni).
A garanciát olyan hitel biztosítására nyújtották, 
amelyet a végső kedvezményezett egy pénzügyi 
közvetítőtől vesz fel. A hitel (és az arra rakódó eset -
leges kamatok) visszatérítésével a végső kedvezmé -
nyezett megerősíti az EMVA -ból támogatott művelet 
végrehajtását, és ennek eredményeként felszabadítja 
a garanciát, amely már nem kapcsolódik az EMVA- 
költségvetéshez, mivel már igénybe vették, vagyis 
legalább egyszer felhasználták. A Bizottság úgy véli, 
hogy ez nem mond ellent a gondos pénzgazdálkodás 
elveinek.28
A vidékfejlesztési pénzügyi eszközök a vállalkozások 
valamennyi olyan potenciális befektetője számára 
megfelelőek, amelyek az EMVA -ból támogathatók.
A 2007–2013-as időszakban a Bizottság javította a jog -
szabályokat azáltal, hogy bevezette a garanciaalapok 
várható veszteségeinek előzetes értékelésére vonat -
kozó kötelezettséget.
A 2014–2020-as programozási időszak tekintetében 
az igények elemzését minden olyan esetben el kell 
végezni, amikor egy tagállam úgy dönt, hogy EMVA- 
finanszírozással támogat egy pénzügyi eszközt13. 
Emellett az időszaki kifizetésekre vonatkozó rendelke -
zések további biztosítékokat nyújtanak.
Lásd még az 21. és a 22. bekezdésre adott választ.
30
A Bizottság megjegyzi, hogy az eszközökhöz való hozzá -
járulás nem elegendő ahhoz, hogy a lezáráskor elszámol -
hatónak tekintsék a hozzájárulásként fizetett összegeket.
31
A Bizottság hangsúlyozni kívánja, hogy a bejelentett 
kiadásokat helyesen számolták el. Ugyanakkor a Bizott -
ság szintén megállapította egyes tagállamokban vég -
zett saját ellenőrzései során, hogy a pénzügyi eszközök 
számára fizetett kiadások viszonylag magasak voltak 
ahhoz képest, amilyen arányban a végső kedvezménye -
zettek azt követően felhasználták az eszközöket.
A Bizottság megjegyzi, hogy a pénzügyi eszközök 
jellege nem teszi lehetővé az azok számára kifizetett 
valamennyi összeg azonnali elköltését. A pénzügyi 
eszközöknek időre van szükségük ahhoz, hogy jól 
működő mechanizmusokat alakítsanak ki, és kez -
deti likviditásra szorulnak a vállalkozásokba történő 
zökkenő  mentes beruházások biztosításához.
A túltőkésítés kérdését14 az 1303/2013/EU rendelet 
41. cikkének előírásai kezelik, amelyek a megvalósul 
konkrét kifizetésekre épülő időszaki kifizetéseket 
tették főszabállyá a 2014–2020-as időszak valamennyi 
pénzügyi eszköze vonatkozásában.
13 Az 1303/2013/EU rendelet 37. cikkének (2) bekezdése.
14 A Számvevőszék SR 2/2012. ellenőrzésében a pénzügyi 
eszközök túlméretezésére, nem pedig azok túltőkésítésére utal.
A Bizottság válasza 49
Az 1698/2005/EK rendelet 15. cikke, 71. cikkének 
(5) bekezdése és 71. cikkének (2) bekezdése értelmé -
ben az illetékes testület által, az adott intézkedésre 
vonatkozóan rögzített kiválasztási szempontok szerint 
értékelték azokat az igénylőket, akik a pénzügyi esz -
közökből nyújtott támogatáshoz kívántak hozzájutni, 
mivel a kiadások csak abban az esetben jogosultak 
az EMVA -ból támogatásra, ha a kérdéses programot 
irányító hatóság által vagy annak felelősségi köré -
ben meghatározott műveletek kapcsán merültek fel, 
ugyanazon kiválasztási szempontokkal összhangban.
A Bizottság úgy véli, hogy a pénzügyi eszközök prog -
ramozása az uniós jogszabályoknak és az alkalma -
zandó állami támogatási szabályoknak megfelelően 
történt.
36
A 2007–2013-as programozási időszakban végzett 
vidékfejlesztéssel kapcsolatban nem létezik olyan 
uniós jogi követelmény, amely előírná, hogy az összes 
formában nyújtott támogatás összege együttesen 
nem haladhatja meg az érintett kiadási tétel teljes 
összegét. Említést érdemel továbbá, hogy a garanciák 
főszabály szerint a beruházás önrészének legfeljebb 
80%-át biztosítják.
Lásd még a 34. és 35. bekezdésre adott választ.
37
Lásd a Bizottság 34. bekezdésre adott válaszát.
38
A Bizottság ellenőrzései szintén rámutattak erre 
a kockázatra. Ugyanakkor nehezen vonható le olyan 
következtetés, miszerint a tőkeáthelyezés szintje auto -
matikusan összekapcsolódik az n+2 szabály megkerü -
lésének szándékával, nem pedig a program előirány -
zottnál lassabb végrehajtását jelzi. A tagállamok több 
esetben a költségvetésben szereplő teljes tőkéjét 
áthelyezték, noha nem merült fel az „n+2 kérdés”.
A VFP -kből a pénzügyi eszközökhöz nyújtott hozzá -
járulás a programozási időszak bármely időpontjában 
folyósítható.
Lásd még a 26. bekezdésre adott választ.Lezáráskor a garanciaalapok támogatható kiadásai 
kiterjednek minden olyan garanciára, amelyet a hite -
leknek a programozási időszak folyamán történő 
sikeres visszafizetését követően felszabadítottak, 
valamint arra az összegre, amely kizárólag az aktív 
garanciákkal kapcsolatos kockázatokra terjed ki (nem 
pedig a kibocsátott aktív garanciák teljes összegére). 
Az aktív garanciák azon részét, amely nem tekinthető 
elszámolhatónak, vissza kell juttatni a programba.
Lásd még a 31. bekezdésre adott választ.
34
Az EMVA -ból támogatott pénzügyi eszközök biztosí -
tották, hogy azok a kedvezményezettek is finanszíro -
záshoz juthassanak, akik számára a pénzügyi piacok 
nem kínáltak lehetőséget a projekt vagy a társfinan -
szírozás önrészének finanszírozására. A 2014–2020-as 
programozási időszak tekintetében a pénzügyi esz -
közök nem használhatók fel a támogatások előfinan -
szírozására, a vissza nem térítendő támogatások nem 
használhatók fel a pénzügyi eszközök alapján nyújtott 
támogatás visszafizetésére, továbbá a támogatások 
és a pénzügyi eszközök révén biztosított támogatás 
ötvözete ugyanazon kiadási tételekre is vonatkozhat, 
feltéve hogy az összes támogatási formából együtte -
sen nyújtott támogatás összege nem haladja meg az 
adott kiadási tétel teljes összegét15.
3. háttérmagyarázat
A pénzügyi eszközök fontos szerepet játszottak 
a pénzügyi és gazdasági válság körülményei között, 
különösen azokban a tagállamokban, ahol a szűkös 
pénzügyi helyzet és/vagy a társfinanszírozás biz -
tosítása nehézséget okozott a kedvezményezettek 
számára.
35
A Bizottság megjegyzi, hogy az EMVA továbbra is 
közpénzekkel (EMVA és nemzeti társfinanszírozás) járul 
hozzá a pénzügyi eszközökhöz.
A pénzügyi eszközök nem feltétlenül a vissza nem térí -
tendő támogatások alternatívái, mivel a támogatások 
és a pénzügyi eszközök egyetlen művelet keretében 
együtt is alkalmazhatók, az alkalmazandó állami támo -
gatási szabályoknak megfelelően.
15 Az 1303/2013/EU rendelet 37. cikkének (7), (8) és (9) bekezdése.
A Bizottság válasza 50
Az igen tág fogalmat jelentő potenciális piac megha -
tározása nem az egyetlen olyan tényező, amely az alap 
tőkéjének meghatározására és megbecsülésére szol -
gál. Olyan tényezőket is figyelembe kell venni, mint az 
intézkedések keretében rendelkezésre álló teljes költ -
ségvetés, a beruházási igények, a pénzügyi eszközök 
hozzáadott értékének értékelése, a pénzügyi eszközök 
hozzájárulása az intézkedések célkitűzéshez stb.
43
Bulgária esetében a javaslat olyan intézkedésekre 
terjedt ki, amelyek alapján pénzügyi eszközök nem 
hozhatók létre.
Ami Olaszországot illeti, a garanciaalap befizetése 
idején a régiók által közölt összegek nem látszottak 
aránytalannak.
Lásd még a 39. bekezdésre adott választ Szicília 
vonatkozásában.
Litvánia esetében a túltőkésítés csak akkor következett 
be, amikor enyhült a hitelszűke, és a bankok elkezdtek 
hiteleket folyósítani. Litvánia úgy döntött, hogy csök -
kenti a pénzügyi eszköz méretét.
Romániában a túltőkésítés azt tükrözte, hogy a 
pénzügyi eszközök nem tudtak kereskedelmi hiteleket 
mozgósítani a mély pénzügyi válság és a kereslet szű -
külésének körülményei között, amikor a beruházások 
nyereségessége súlyosan megkérdőjeleződött.
Lásd még a 32. bekezdésre adott választ.
5. háttérmagyarázat
Az alap 2014-es korlátozott felhasználása annak tulaj -
donítható, hogy későn (2013 decemberében) hozták 
létre, az ország súlyos gazdasági válságára tekintet -
tel a beruházók továbbra is visszafogottak voltak, 
hiányoztak az ilyen típusú eszközökkel kapcsolatos 
tapasztalatok, és az országban bekövetkezett egyéb 
fejlemények sem ösztönözték a beruházásokat.
A Bizottság ezt helyes gyakorlatnak tekinti, amely 
bemutatja, hogy egy tagállam miként működteti 
a költségvetéseket a programterület és a meglévő 
finanszírozási igények változó pénzügyi helyzetének 
megfelelően.4. háttérmagyarázat
A szándék a hitelalap aktiválásának felgyorsítására 
irányult, mivel a megbeszélések és a tárgyalások a ter -
vezettnél hosszabb időt vettek igénybe. Minden részt 
vevő fél haladéktalanul el kívánta indítani a pénzügyi 
eszközöket. Az adminisztratív előkészületek 2013 
decemberében fejeződtek be, amikor hivatalosan 
létrehozták a hitelalapot.
A Bizottság megjegyzi, hogy még e becslések maxi -
mális értékei esetén is igen jelentős források maradnak 
fenn a támogatások céljára (70 és 90% között).
A pénzügyi eszközökön keresztül fel nem hasz -
nált forrásokat más támogatásformákhoz lehet 
átcsoportosítani.
Lásd még a 31., 38. és 39. bekezdésre adott választ.
40
A Bizottság a szabályoknak megfelelően járt el.
A Bizottság megjegyzi, hogy alacsonyabb kiadások 
esetén a tagállamoknak a forrásokat vissza kellett 
juttatniuk a programba, ami növeli annak kockázatát, 
hogy a forrást visszavonják az átcsoportosítás évének 
javára.
Lásd még a 31. bekezdésre és a 4. háttérmagyarázatra 
adott választ.
41
Lásd a Bizottság 31. bekezdésre adott válaszát.
42
A Bizottság megjegyzi, hogy a potenciális piac meg -
határozása előzetesen történt, bár az eszközök a VFP -k 
lezárásáig működhetnek változó pénzpiaci és gazda -
sági körülmények között. Az uniós szinten működő 
pénzügyi eszközök helyzete hasonló.
A Bizottság válasza 51
46
A Bizottság megjegyzi, hogy a 2007–2013-as időszakra 
vonatkozó uniós jogszabályokban nem szerepelt 
a kockázati kitettségi arány uniós meghatározása.
A 2014–2020-as programozási időszak esetében a koc -
kázati kitettségi arány – amit az 1303/2013/EU rende -
let 42. cikke (1) bekezdésének b) pontjában előzetes 
értékelésként említ – annak szükségességét tükrözi, 
hogy a megfelelő programok hozzájáruljanak az új 
hitelekből származó, várható és nem várható vesztesé -
gek fedezéséhez.
47
A Bizottság úgy véli, hogy egy hitelportfólió 20%-át 
biztosító olyan garancia, amely esetében végül csupán 
a garancia 1%-át hívják le, a jól teljesítő hitel példája.
A multiplikátor -hatást eseti alapon kell kiszámítani, 
azonban ebben az esetben a 20% inkább alacsony, és 
nem vethet fel kérdéseket az esetleges túltőkésítéssel 
kapcsolatban (még ha az általános állami támogatási 
keretszabály alapján a 25%-os garanciakorlát automa -
tikusan mentesül is az általános csoportmentességi 
rendelet 21. cikke szerinti bejelentési küszöbérték 
alól).
A Bizottság is azon a véleményen van, hogy az ala -
csony nemteljesítési arány azt is jelezte, hogy a bank -
szektor nem szívesen támogatta a kockázatosabb 
műveleteket.
48
A Bizottság megjegyzi, hogy a végső kedvezménye -
zettek számára kibocsátott garancia teljes összege 
2013 végén 249,6 millió eurónak felelt meg, ami az 
alapok hozzájárulásának mintegy 60%-át tette ki.
A Bizottság megjegyzi, hogy a Számvevőszék által 
ellenőrzött pénzügyi eszközök még mindig működ -
nek, és 2014–2015-ben is folytatják tevékenységüket.
Lásd még az 12. és a 39. bekezdésre adott választ.Az utólagos összehasonlítás nem jelenti azt, hogy 
a pénzügyi eszközök létrehozásakor túlbecsülték 
az előirányzott összeget. Egyéb okok – például 
a 42. bekezdésben kifejtettek – is indokolták a VFP -ből 
az alaphoz nyújtott hozzájárulást.
44
Lásd a Bizottság 28. bekezdésre adott válaszát.
6. háttérmagyarázat
A pénzügyi eszközökön keresztül fel nem hasz -
nált forrásokat más támogatásformákhoz lehet 
átcsoportosítani.
Lásd még a 31. bekezdésre adott választ.
Ami Bulgáriát illeti, a Bizottság felülvizsgálatát köve -
tően csökkentették a tagállam által javasolt eredeti 
befektetési potenciált. A pénzügyi eszközök létreho -
zásának és végrehajtásának  – így az előzetes értékelés 
elvégzésének és vizsgálatának – felelőssége a tagálla -
mokat terheli. Nem a Bizottság feladata, hogy sajátos, 
regionális vagy nemzeti típusú szaktudást biztosítson 
a pénzügyi eszközökkel kapcsolatos egyedi technikai 
adatok kiszámításához.
Románia tekintetében lásd a Bizottság 43. bekezdésre 
adott válaszát.
45
A pénzügyi piacok dinamikusak és változékonyak, 
amint azt a közelmúltbeli pénzügyi és gazdasági válság 
is igazolta. Tehát a hosszú távú előrejelzések meg -
bízhatatlannak bizonyulhatnak. Ezért a 2014–2020-as 
programozási időszakra vonatkozó uniós jogszabályok 
megengedik, hogy az előzetes értékelés az esetleg 
közép- és hosszú távú felülvizsgálatokra és frissítésekre 
vonatkozó előírásokat tartalmazzon, hogy ezek ponto -
san tükrözzék a piaci viszonyok esetleges változásait.
A Bizottság válasza 52
58
Még van idő a források kifizetésére ezen eszközök 
alapján. A Bizottság csak arról tud nyilatkozni, hogy 
mekkora összeget fizetnek ki a végső kedvezménye -
zetteknek a programozási időszak végén.
Lásd még a Bizottság 55. bekezdésre adott válaszát.
59
Lásd a Bizottság 52. és 58. bekezdésre adott válaszát.
60
A Bizottság úgy véli, hogy a megfelelően működő pia -
cokon (vagy azokon, ahol jelentős mértékben helyre -
állt a megfelelő működés) a versenytorzulás elkerülése 
érdekében körültekintően kell értékelni a közforrások 
felhasználását.
Görögország esetében az alapot csupán 2013 végén 
hozták létre, és ezért a végső kedvezményezettek 
részére történő tényleges kifizetés csupán 2014 köze -
pén kezdődött. Litvánia esetében a bankrendszernek 
2012 végén sikerült újraindítania a szokásos hitel -
áramlást, ami részben szükségtelenné tette az EMVA- 
forrásokat. Ugyanez volt a helyzet Lettországban, ahol 
az alap sajátos fókusszal is rendelkezett.
61
Az uniós jogszabályok nem kötelezik a tagállamokat 
arra, hogy azonnal felhasználják az alapba visszafize -
tett forrásokat. A rulírozásra vonatkozó szabályok – 
amelyeket a finanszírozási megállapodásban fogadnak 
el – a konkrét helyzettől és a pénzügyi eszköz műkö -
dési környezetétől függenek. Például egy tagállam 
szeretné „összegyűjteni” a visszafizetett forrásokat, 
és egy új pénzügyi terméket vagy új célt szolgáló 
pénzügyi eszközt kíván indítani. A 2007–2013-as jog -
szabályok határozatlan ideig lehetővé teszik a források 
pénzügyi eszközök céljára való újrafelhasználását.
62
Az 1303/2013/EU rendelet 46. cikkébe belefoglalták 
a 2014–2020-as időszakra vonatkozó, javított monitor -
ing- és beszámolási rendszereket, amelyek lehetővé 
teszik a teljesítményértékelést a rulírozó és a tőke -
áttételi hatások tekintetében.49
Ilyen fokozatos megközelítést alkalmaztak Litvániában 
és Lettországban is, ahol hitelalapokat hoztak létre.
52
A Bizottság megjegyzi, hogy egyes pénzügyi eszközök 
az ellenőrzés végén váltak működőképessé, és még 
több mint 2 év van hátra a végrehajtásukból.
53
Az összes pénzügyi eszközre kiszámított átlagos 
kifizetési arány nem tükrözi az egyes alapok végrehaj -
tásának sebességét. A kohéziós alap terén csak 2012-
ben hoztak létre jelentős számú alapot. Ezen alapok 
esetében nem tekinthető nyugtalanítónak a 2012. végi 
alacsony felhasználási arány.
A pénzügyi eszközök – különösen azok, amelyeket 
a programozási időszak végén hoztak létre – csak 
életciklusuk végén értékelhetők a rulírozó hatás 
tekintetében.
55
Valóban javult a pénzügyi piac, és kevesebb hiba 
történik, mint korábban (lásd például a 47. pontban 
szereplő példát, amikor a 20%-os garancia csupán 
1%-os hitelveszteséget eredményezett).
56
Lásd a Bizottság 55. bekezdésre adott válaszát.
57
Ezek a módosítások a pénzügyi eszközök tényleges 
igényeit tükrözték. A pénzügyi eszközökön keresztül 
fel nem használt forrásokat más támogatásformákhoz 
csoportosították át és használták fel.
A Bizottság válasza 53
66
Lásd még a 63–65. bekezdésre adott válaszokat.
67
Lásd a Bizottság 60. bekezdésre adott válaszát.
7. háttérmagyarázat
A Bizottság úgy véli, hogy a becsléseknek figyelembe 
kell venniük a VKP közelmúltbeli módosításai után az 
alapokból rendelkezésre bocsátott összegeket, mivel 
azok befolyásolják a tőkeáttétel kiszámítását.
68
A pénzügyi eszközöknek az EMVA keretében történő 
létrehozása egyes tagállamok számára teljesen új 
fogalmat jelentett, amelyet meg kellett tanulniuk. 
A késedelmek az esetek többségében a vidékfejlesz -
tési politika új eszközeinek, valamint a közbeszerzéssel 
és az állami támogatással kapcsolatos kérdéseknek 
tulajdoníthatók.
A Bizottság a pénzügyi eszközök felhasználására 
vonatkozó intenzív promóciós és tájékoztatási tevé -
kenységeket folytatott a vidékfejlesztési bizottságok 
hálózata, képzések és tudatosság -erősítő tevékeny -
ségek, a tagállamokkal tartott kétoldalú találkozók, 
valamint átfogó iránymutatások révén.
Az új programozási időszak vonatkozásában a Bizott -
ság szintén megadta a pénzügyi eszközök végrehaj -
tásához szükséges iránymutatást. A Bizottság először 
is tájékoztatta a tagállamokat arról, hogy milyen 
lehetőségek állnak rendelkezésre ahhoz, hogy az irá -
nyító hatóságokat olyan helyzetbe hozzák, hogy azok 
megfelelően felhasználhassák a pénzügyi eszközöket.
A 2014 és 2020 közötti időszakban folytatódni fog 
a már létrehozott alapok tevékenysége, vagy új alapok 
hozhatók létre a Bizottság által javasolt modellek (pél -
dául szabványosított finanszírozási eszközök)16 alapján. 
Ily módon várhatóan jelentősen csökkenni fognak 
a késedelmek.
16 A Bizottság 2014. szeptember 11-i 964/2014/EU végrehajtási 
rendelete az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 
alkalmazási szabályainak a pénzügyi eszközökre vonatkozó 
általános feltételek tekintetében történő megállapításáról.63
A pénzügyi eszközöknek nem az a legfontosabb 
célkitűzése, hogy magas tőkeáttételt érjenek el. 
A pénzügyi eszközök a programból származó támoga -
tás végső kedvezményezettekhez való eljuttatásának 
módját jelentik. A pénzügyi eszközök által kiváltott 
hatások (pl. a rulírozó vagy a tőkeáttételi hatás) 
előnyösek, de önmagukban véve nem minősülnek 
célkitűzésnek.
Az esetleg ágazatonként, régiónként és pénzügyi 
termékenként változó tőkeáttételt a finanszírozási 
megállapodásban kell elfogadni az egyedi pénzügyi 
eszközök viszonylatában.
Ami a magánbefektetők részvételét illeti, a Bizottság 
hivatkozni kíván a kockázatitőke -finanszírozásról szóló 
állami támogatási jogszabályra (általános csoportmen -
tességi rendelet), amely előírja egy magánbefektető 
bizonyos mértékű részvételét. A Bizottság tőkeáttételi 
mechanizmusra vonatkozó meghatározása az uniós 
forrásokat kiegészítő valamennyi (magán- és állami) 
hozzájárulásra kiterjed.
64
A tőkeáttételnek a költségvetési rendeletbe foglalt 
meghatározása kimondja, hogy az uniós hozzájárulást 
kiegészítő bármely közfinanszírozás tőkeáttételnek 
minősül.
Az EMVA nem jelent kivételt a megosztott irányítású 
alapok közül.
65
Az 1303/2013/EU rendelet 37. cikkének (2) bekezdése 
nem határozza meg a tőkeáttétel fogalmát, és semmi -
képpen sem kezelhető úgy, mint amely eltérést jelent 
a költségvetési rendelet rendelkezéseitől. Pusztán az 
előzetes értékelést írja elő, figyelembe véve a pénz -
ügyi eszközök létrehozásától várható tőkeáttételi 
hatást. Ugyanakkor például a közös rendelkezésekről 
szóló rendelet 39. cikkének (5) bekezdése megoldást 
nyújt a tőkeáttétel kiszámítására.
Az alkalmazandó rendeletek értelmében a vidékfej -
lesztési politika társfinanszírozási kötelezettségét 
programszinten határozzák meg. Az egyedi művele -
teket (pl. alapok) nemzeti társfinanszírozással vagy 
anélkül valósítják meg.
A Bizottság válasza 54
Ami a 2014–2020-as keretet illeti, a teljesítménymuta -
tókat a 480/2014/EU rendelet 12. cikke határozza meg. 
A tagállamok emellett kötelesek rendszeresen jelen -
tést tenni a pénzügyi eszközökről, az 1303/2013/EU 
rendelet 46. cikkének megfelelően.
A Bizottság közös válasza  
a 72–75. bekezdésre
A felszámolás és a kilépés feltételeit az irányító 
hatóságnak kell meghatároznia az alapkezelővel 
kötött finanszírozási megállapodásban, biztosítva, 
hogy megfelelően belefoglalják abba a vonatkozó 
előírásokat.
A megosztott irányítás keretében és a szubszidiaritás 
elvével összhangban a Bizottságnak meg kell bizonyo -
sodnia arról, hogy a tagállamok megfelelő irányítási és 
kontrollrendszereket hoztak létre.
A Bizottság a 2007–2013-as időszak tekintetében min -
den olyan tagállamnak iránymutatást nyújtott, amely 
azt kérte. A Bizottság jelenleg a 2007–2013-as progra -
mok lezárására vonatkozó iránymutatás elkészítésén 
dolgozik.
A Bizottság a 2014–2020-as időszakra nézve egysé -
gesebb és tovább javított iránymutatást nyújt majd. 
A záróelszámolás során ellenőrizni fogják a jogi nor -
mák és az iránymutatás tiszteletben tartását.
77
Ezeket az előírásokat nem foglalták bele a jogsza -
bályokba. A Bizottság azt ajánlja a tagállamok -
nak, hogy tartsák be az iránymutatásban szereplő 
rendelkezéseket.
Az eltérő értelmezéseket a 2014-es Vidékfejlesztési 
Bizottság keretében tisztázták.
78
Lásd a 61., valamint a 72–75. pontra adott választ.8. háttérmagyarázat
Egyes tagállamokban a pénzügyi összeomlás és azt 
követő gazdasági válság fizetésképtelen keresletet 
idézett elő (fizetésképtelen vagy csődbe ment válla -
latok). Más külső tényezők mellett ez magyarázza az 
alapok késedelmeit és alacsony felhasználását.
69
A Bizottság úgy véli, hogy a pénzügyi eszközök telje -
sítményértékelésének a társfinanszírozott pénzügyi 
eszközök által elért eredményekre is összpontosítania 
kell, ideértve a rulírozó és a tőkeáttételi hatásukat 
is. Ezenfelül az értékelésnek figyelembe kell ven -
nie az esetleg előforduló különféle helyzeteket. Az 
egyes mutatók értékeinek alakulását körültekintően, 
a körülményektől függően kell megítélni. A muta -
tók értékei elszigetelten vizsgálva nem alkalmasak 
a teljesítményértékelésére.
A pénzügyi eszközök a programtámogatás végső ked -
vezményezettekhez való eljuttatásának eszközei. Ezért 
a fő teljesítménymutató a program célkitűzéseinek 
megfelelően elköltött program hozzájárulás.
A Bizottság szerint a tőkeáttételi és a rulírozó hatás 
között negatív korreláció áll fenn (minél nagyobb 
a tőkeáttétel, annál kisebb a rulírozás).
A Bizottság emellett kiemeli a 480/2014/EU rendelet 
12. cikkébe foglalt négy teljesítménymutatót.
70
A Bizottság megjegyzi, hogy a 2007–2013-ra vonat -
kozó közös monitoring- és értékelési keretszabályo -
zásban nem szerepeltek közös mutatók. Az említett 
szabályozás azonban előirányozza olyan, a tagállamok 
által meghatározandó, további mutatók17 alkalmazását 
is, amelyek lehetővé teszik a VFK -k sajátosságainak 
monitoringját és értékelését. Meg kell találni az egyen -
súlyt a minden VKF esetében nyomon követendő, 
ésszerű mennyiségű közös mutató, valamint a szükség 
esetén egyes VKF- k esetében figyelemmel kísérendő, 
további mutatók között. A teljesítménymutatókat 
az irányító hatóságnak és a pénzügyi eszköznek kell 
elfogadnia.
17 Az 1698/2005/EK rendelet 81. cikkének (2) bekezdése.
A Bizottság válasza 55
85
A jogalkotó az előzetes értékelés vizsgálatát az irányító 
hatóságok hatáskörébe utalta.
86
A kötelező előzetes értékelés és az időszaki kifizeté -
sek mellett az új jogszabály megfelelő biztosítékokat 
tartalmaz e potenciális kockázat enyhítésére, ilyen 
például a monitoring és az átfogó beszámolás.
A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy az esetek 
75%-ában (12-ből 9 esetben) az alkalmazott kockázati 
kitettségi arány a 2 és 5 közötti tartományban van.
Főszabály szerint 2014–2020-ban a soron következő 
részlet kifizetése a korábbi tőkefelhasználástól függ.
87
Az uniós jogszabályok szerint a 2014–2020-as prog -
ramozási időszak folyamán bármikor létrehozhatók 
pénzügyi eszközök. A 2014–2020-as időszakban már 
2015-ben, közvetlenül az új programok elfogadása 
után megkezdődhet a végrehajtás. Például 2015 
januárjában elfogadták a 2014–2020-as holland VFP -t, 
amely szintén előirányozza az EMVA -ból támogatott 
pénzügyi eszköz létrehozását18.
Lásd még a Bizottság 68. bekezdésre adott válaszát.
88
A pénzügyi eszközök arra hivatottak, hogy program -
támogatást nyújtsanak piaci hiányosság és /vagy 
az optimálistól elmaradó befektetések vagy sajátos 
befektetési igények esetén. Nem állna összhangban 
az állami támogatási szabályokkal, és ellentmondana 
a gondos pénzgazdálkodás elvének, ha olyan piacon 
is folytatnák a programtámogatást, ahol már nincs 
szükség állami beavatkozásra.
18 Lásd az erre vonatkozó prezentációt: http://www.fi -compass.eu79
A Bizottság megjegyzi, hogy az alapokhoz legalább 
egyszeri felhasználás után visszajuttatott EMVA-forrá -
sok már nem uniós források. A lezárást követően a tag -
államok felelőssége, hogy az uniós jogszabályokban 
megállapítottak szerint az egyéni vállalkozások javára 
használják fel azokat, tiszteletben tartva az alkalma -
zandó állami támogatási szabályokat. E források más 
pénzügyi eszközök céljára is felhasználhatók.
Lásd még az 5., 33., 61. és a 72–75. bekezdésre adott 
választ.
80
A Bizottság vállalja a 2007–2013-as VFK -k lezárásával 
kapcsolatos felelősségét.
A programok lezárása után folyó és az uniós költség -
vetést nem érintő tevékenységek a tagállamok felelős -
ségi területére tartoznak.
82
A Bizottság véleménye szerint az új jogszabály sok 
egyéb rendelkezése is alkalmazandó a vidékfejlesztési 
pénzügyi eszközökre (pl. az ellenőrzésre, a kiadások 
elszámolhatóságára, az alapok újrafelhasználására, 
a pénzügyi eszközök és a támogatások ötvözésére, 
a különböző szervek alapkezelővé való kijelölése, 
ideértve az irányító hatóságok számára biztosított 
választási lehetőségeket, a közvetítőkre és a végső 
kedvezményezettekre, az igazgatási költségekre és 
díjakra stb. vonatkozó előírások).
83
A Bizottság úgy véli, hogy az új jogszabályok meg -
felelően kezelik a kérdést, és enyhítik a potenciális 
kockázatokat.
Lásd még a Bizottság 31. és 41. bekezdésre adott válaszát.
84
Lásd a Bizottság 4. háttérmagyarázatra és 31. bekez -
désre adott válaszát.
A Bizottság válasza 56
A 2014–2020-as időszakban a megosztott irányítás alá 
tartozó politikák esetében közös iránymutatást nyújta -
nak a pénzügyi eszközökkel kapcsolatos kérdésekről, 
és az összes említett politikában ugyanezt a meg -
közelítést fogadják el az alapokhoz való hozzáférés 
tekintetében.
Következtetések és ajánlások
96
A Bizottság megjegyzi, hogy a 2007–2013-as időszak -
ban 7 tagállamban hajtottak végre pénzügyi eszkö -
zöket, ami jelentős javulást jelent a 2000–  2006-os 
időszakhoz képest, amikor csupán két tagállam 
alkalmazta ezeket.
A 2007–2013-as programozási időszakra vonatkozó 
uniós jogi keret nagymértékű rugalmasságot biztosít 
a végrehajtás vagy a vidékfejlesztési intézkedések 
tekintetében. A Bizottság véleménye szerint a 2007–
2013-as jogi keret figyelembe veszi a vidékfejlesztés 
sajátosságait, és ez az EMVA -ból támogatott pénzügyi 
eszközökben is tükröződik. Az 1698/2005/EK tanácsi 
rendelet és az 1974/2006/EK bizottsági rendelet hatá -
rozza meg az EMVA hatályát és beavatkozási területét, 
az egyedi támogatási intézkedéseket is beleértve19. 
Minden vidékfejlesztési intézkedés különféle támo -
gathatósági szabályokat és rendelkezéseket tartalmaz, 
amelyeket az intézkedések alapján létrehozott pénz -
ügyi eszközöknek tiszteletben kell tartaniuk, és bele 
kell foglalni azokat a finanszírozási megállapodásba.
A várható veszteség megfelelő előzetes értékelésének 
elvégzésére vonatkozó követelményt 2011-ben vezet -
ték be az EMVA -ból társfinanszírozott, garanciaalapo -
kat tartalmazó műveletek tekintetében20.
19 Például a mezőgazdasági üzemek korszerűsítésére 
irányuló beruházások támogatása, a mező- és erdőgazdasági 
termékek hozzáadott értéke, mikrovállalkozások létrehozása és 
fejlesztése a mezőgazdasági területeken, a nem mezőgazdasági 
tevékenységek irányába történő diverzifikálás, a falvak 
megújítása stb.
20 A Bizottság 2011. július 14-i 679/2011/EU határozata.A pénzügyi termék futamideje elsősorban a támoga -
tandó befektetés típusától függ majd. Az infrastruk -
turális projektbe irányuló, hosszú távú befektetések 
életciklusa eltér a mikrohitelekbe eszközölt rövid távú 
befektetésekétől.
Lásd még a 43. és a 60. bekezdsére, valamint a 5. hát -
térmagyarázatra adott választ.
89
Lásd a Bizottság 5. bekezdsére adott válaszát.
90
Ami az EMVA -t illeti, a teljesítményt főként értékelések 
keretében vizsgálják. A 2007–2013-as végrehajtási idő -
szakra vonatkozó félidős értékelés túl korai a pénzügyi 
eszközök eredményeinek és teljesítményének értéke -
léséhez. A vidékfejlesztés hatása csak megfelelő idő 
elteltével értékelhető, tehát több eredmény várható 
a tagállamok által elvégzendő utólagos értékelé -
sek keretében, amelyeket a Bizottság 2017-ben fog 
összefoglalni.
Lásd még a Bizottság 70. bekezdsére adott válaszát.
91
A magánrészvételt nem tekintik tőkeáttételnek a költ -
ségvetési rendeletben.
A tőkeáttételi arány a pénzügyi eszköz típusától, 
a régiótól és a projekt típusától függ. Ezért a tőkeátté -
tel nem válhat a szabályozási keret részévé. A Bizott -
ság jelenleg dolgozza ki a tőkeáttételre vonatkozó 
iránymutatást.
95
A 2007–2013-as EMVA-támogatást a mezőgazdasági 
állami támogatási szabályok keretében, valamint az 
1698/2005/EK tanácsi rendelettel és az 1974/2006/EK 
bizottsági rendelettel összhangban nyújtották.
Lásd még a Bizottság 35. és 37. bekezdsére adott válaszát.
A Bizottság válasza 57
A Bizottság emellett elindította a  „fi‑compass” ‑t: egy 
általános technikai segítségnyújtási platformot, amely 
módszertani iránymutatást és tudatosság -erősítő 
támogatást nyújt majd a Bizottságnak, a tagállamok -
nak és a közös stratégiai keret hatálya alá tartozó, 
a 2014–2020-as időszakra vonatkozó alapokból 
támogatott pénzügyi eszközök terén tevékenykedő 
érdekelteknek23. A „fi‑compass” a Bizottság munka -
programjának részeként EMVA -specifikus termékeket 
is fog készíteni.
98
A szubszidiaritás és a megosztott irányítás elvei értel -
mében a pénzügyi eszközök létrehozása, végrehajtása 
és az igények értékelése a tagállamok felelőssége.
A pénzügyi eszközöknek az EMVA keretében történő 
létrehozása keretében történő létrehozása egyes 
tagállamok számára teljesen új fogalmat jelentett, 
amelyet meg kellett tanulniuk. A Bizottság a pénz -
ügyi eszközök felhasználására vonatkozó intenzív 
promóciós és tájékoztatási tevékenységeket folytatott 
a vidékfejlesztési bizottságok hálózata, képzések és 
tudatosság -erősítő tevékenységek, a tagállamokkal 
tartott kétoldalú találkozók, valamint átfogó iránymu -
tatások révén.
A Bizottság úgy véli, hogy az új jogszabályok ele -
gendő ösztönzőt (pl. magasabb társfinanszírozási 
arány24, a végrehajtási időszak folyamán később 
biztosított nemzeti társfinanszírozás, a beruházás 
előfinanszírozása, szemben a felmerült kiadások 
megtérítésével a támogatások esetében) nyújta -
nak, a beruházásokra vonatkozó jogi aktusok pedig 
elegendő előnyt (pl. a héa eltérő elszámolhatósága25, 
a működő tőke elszámolhatósága26) kínálnak a támo -
gatásokhoz képest.
23 Lásd még: http://www.fi -compass.eu
24 Az 1305/2013/EU rendelet 59. cikke (4) bekezdésének d) pontja 
értelmében az érintett intézkedés tekintetében alkalmazandó 
hozzájárulási arány további 10 százalékponttal növelendő az 
1303/2013/EU rendelet 38. cikke (1) bekezdésének b) pontjában 
említett pénzügyi eszközökre biztosított hozzájárulás esetében, 
és 100% az 1303/2013/EU rendelet 38. cikke (1) bekezdésének a) 
pontjában említett uniós szintű pénzügyi eszközök esetében. 
Hasonló megközelítést alkalmaznak az EMVA -ból és a Kohéziós 
Alapból a pénzügyi eszközökre biztosított hozzájárulás esetében.
25 Az 1303/2013/EU rendelet 37. cikkének (11) bekezdése.
26 Az 1305/2013/EU rendelet 45. cikkének (5) bekezdése.Ami a 2014–2020-as programozási időszakot illeti, az 
előzetes értékelés elvégzése kötelező az EMVA -ból 
társfinanszírozott valamennyi, pénzügyi eszközö -
ket tartalmazó művelet esetében21. A jogszabályok 
ösztönzést nyújtanak a tagállamoknak ahhoz, hogy 
pénzügyi eszközöket alkalmazzanak, és lehetővé 
teszik számukra, hogy végrehajtásra kész, például 
szabványosított finanszírozási modellek alapján azon -
nal elindítsanak ilyen eszközöket. A Bizottság emellett 
szükséges iránymutatást nyújt a tagállamoknak és az 
érdekelteknek, és ezt folytatnia fogja a 2014–2020-as 
időszak fennmaradó része folyamán.
97
A Bizottság véleménye szerint a 2014–2020-as idő -
szakra vonatkozó új jogi keret megfelelően foglalkozik 
a Számvevőszék által felvetett aggodalmakkal.
A túltőkésítés kérdését az 1303/2013/EU rendelet 
41. cikkének előírásai kezelik, amelyek a megvalósult 
konkrét kifizetésekre épülő időszaki kifizetéseket 
tették főszabállyá a 2014–2020-as időszak valamennyi 
pénzügyi eszköze vonatkozásában.
A teljesítménnyel kapcsolatos legfontosabb kérdé -
seket megfelelően kezelik a közös stratégiai keret 
hatálya alá tartozó alapokból támogatott pénzügyi 
eszközök monitoringja során, az 1303/2013/EU rende -
let 46. cikkébe foglalt meghatározásnak megfelelően. 
A Bizottság emellett kiemeli a 480/2014/EU rendelet 
12. cikkébe foglalt négy teljesítménymutatót.
Ezen túlmenően a pénzügyi eszközök alkalmazásá -
nak ösztönzése érdekében a Bizottság megerősítette 
a mezőgazdaság és a vidékfejlesztés terén az Európai 
Beruházási Bankkal (EBB) folytatott együttműkö -
dést, és 2014. július 14-én egyetértési megállapodást 
írt alá22. Ez az együttműködés kiterjed a pénzügyi 
eszközökkel foglalkozó EBB csoport tapasztalatainak 
és ismereteinek esetleges hasznosítására és annak 
a vidékfejlesztés terén történő alkalmazására.
21 Az 1303/2013/EU rendelet 37. cikkének (2) bekezdése.
22 Lásd a 2014. július 14-i 14/225. nyilatkozatot.
A Bizottság válasza 58
2. ajánlás
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást, amelyet már rész -
ben végre is hajtott.
A közös stratégiai keret hatálya alá tartozó alapok 
technikai segítségnyújtási programja – a „ fi‑com ‑
pass ” – keretében általános és alapspecifikus irány -
mutatást nyújtottak az előzetes értékelésekről. Ez 
az EMVA -ra és az egyes ágazatokra, így a mező- és 
erdőgazdaságra is kiterjed.
100
A Bizottság úgy véli, hogy a teljesítményt főként 
értékelések keretében vizsgálják. A vidékfejlesztés 
hatása csak megfelelő idő elteltével értékelhető, tehát 
több eredmény várható a tagállamok által elvégzendő 
utólagos értékelések keretében, amelyeket a Bizottság 
2017-ben fog összefoglalni.
Az irányító hatóságok az elért eredményekről szóló 
éves jelentések mellékletében számoltak be a műve -
letekre – köztük a pénzügyi eszközökre – vonatkozó 
egyedi információkról, például a tőkeáttételről és 
a teljesítményről.
A Bizottság úgy véli, hogy megfelelően ellátta fel -
ügyeleti feladatait.
3. ajánlás
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást, amelyet már rész -
ben végre is hajtott.
A Bizottság szabványos modelleket biztosított a vidék -
fejlesztési hitel- és garanciaalapok számára. A közös 
stratégiai keret hatálya alá tartozó alapok technikai 
segítségnyújtási programja – a „ fi‑compass ” – kereté -
ben jelenleg vizsgálják egyéb – például az energia -
hatékonyságra és a megújuló energiára vonatkozó – 
modellek lehetőségét, amelyek elkészítését 2015 
végére tervezik.
Az EBB csoporttal való együttműködést illetően, 
a Bizottság külön egyetértési megállapodást írt alá 
a mezőgazdasági és vidékfejlesztési együttműködés 
tekintetében, amelynek keretében az EBB várhatóan 
konkrét pénzügyi eszközrendszert kínál a tagállamok -
nak, amelyet az EMVA keretében kell végrehajtaniuk. 
Az erre az egyetértési megállapodásra vonatkozó 
konkrét esemény a tervek szerint már 2015. már -
cius 23-án megtartásra kerül.A 2014 és 2020 közötti időszakban folytatódni fog 
a már létrehozott alapok tevékenysége, vagy új alapok 
hozhatók létre a Bizottság által javasolt modellek (pél -
dául szabványosított finanszírozási eszközök)27 alapján.
A jogalkotó a 2007–2013-as és a 2014–2020-as progra -
mozási időszakban tett egyedi vidékfejlesztési intéz -
kedések végrehajtására vonatkozó támogatás egyik 
típusaként határozta meg a pénzügyi eszközöket.
1. ajánlás
A Bizottság elfogadja, hogy azonosítania kell az EMVA 
keretébe illeszkedő pénzügyi eszközök létrehozásának 
nehézségeit, sajátos jellemzőit és akadályait.
Ezt az elemzést a  „fi‑compass”  tevékenységeinek 
keretében fogja elvégezni: ez egy általános technikai 
segítségnyújtási platform, amely módszertani irány -
mutatást és tudatosság -erősítő támogatást nyújt 
a Bizottságnak, a tagállamoknak és a közös stratégiai 
keret hatálya alá tartozó, a 2014–2020-as időszakra 
vonatkozó alapokból támogatott pénzügyi eszközök 
terén tevékenykedő érdekelteknek28.
Az ajánlás fennmaradó része a tagállamoknak szól.
99
A szubszidiaritás és a megosztott irányítás elvei értel -
mében a pénzügyi eszközök létrehozása, végrehajtása 
és az igények értékelése a tagállamok felelőssége.
A pénzügyi eszközöknek a vállalatokba történő befek -
tetések folyamatos biztosítása érdekében bizonyos 
mértékű likviditással kell rendelkezniük.
27 A Bizottság 2014. szeptember 11-i 964/2014/EU végrehajtási 
rendelete az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 
alkalmazási szabályainak a pénzügyi eszközökre vonatkozó 
általános feltételek tekintetében történő megállapításáról.
28 Lásd még: http://www.fi -compass.eu
A Bizottság válasza 59
A Bizottság a 2007–2013-as időszak tekintetében min -
den olyan tagállamnak iránymutatást nyújtott, amely 
azt kérte. A 2007–2013-as vidékfejlesztési programok 
lezárásáról szóló iránymutatást 2015-ben fogadták 
el29. A záróelszámolás során ellenőrizni fogják a jogi 
normák és az iránymutatás tiszteletben tartását.
A Bizottság a 2014–2020-as időszakra nézve egysége -
sebb és tovább javított iránymutatást nyújt majd.
6. ajánlás
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást, amennyiben 
a 2007–2013-as vidékfejlesztési programok30 lezárá -
sára vonatkozó szabályok a hatáskörébe tartoznak.
A Bizottság megjegyzi, hogy a 2007–2013-as időszakra 
vonatkozó uniós jogszabályok értelmében a konkrét 
operatív végrehajtási szabályok – így az egyes pénz -
ügyi konstrukciókra vonatkozó megfelelő kilépési 
politika – kidolgozása a tagállamok feladata.
29 COM(2015) 1399 final, 2015. március 5.
30 COM(2015) 1399 final, 2015. március 5.101
A pénzügyi piacok dinamikusak és változékonyak, 
amint azt a közelmúltbeli pénzügyi és gazdasági válság 
is igazolta. Tehát a hosszú távú előrejelzések meg -
bízhatatlannak bizonyulhatnak. Ezért a 2014–2020-as 
programozási időszakra vonatkozó uniós jogszabályok 
megengedik, hogy az előzetes értékelés az esetleg 
közép- és hosszú távú felülvizsgálatokra és frissítésekre 
vonatkozó előírásokat tartalmazzon, hogy ezek ponto -
san tükrözzék a piaci viszonyok esetleges változásait.
4. ajánlás
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást, amelyet jelenleg 
hajt végre.
Továbbá meghozta a 2007–2013-as időszakra vonat -
kozó átmeneti szabályokat.
A 2014–2020-as időszakot illetően, a lezárásra vonat -
kozóan a tagállamokkal folytatandó tárgyalások során 
kell meghatározni a 2014–2020-as időszak lezárására 
alkalmazandó megközelítést és átmeneti szabályokat.
A Bizottság 2014-ben iránymutatást nyújtott az irá -
nyító hatóságoknak a közös stratégiai keret hatálya alá 
tartozó 2014–2020-as alapok programjainak pénzügyi 
eszközeiről.
5. ajánlás
Ez az ajánlás a tagállamoknak szól.
103
A Bizottság megjegyzi, hogy a nemzeti hatóságok 
feladata annak biztosítása, hogy az egyes műveleteket 
az alkalmazandó jogi rendelkezéseknek megfele -
lően hajtsák végre. A Bizottság ellenőrző látogatásai 
során értékeli a pénzügyi eszközökkel kapcsolatos 
kérdéseket.
A 2007–2013-ra vonatkozó, hatályos uniós jogszabá -
lyok szerint a felszámolás és a kilépés feltételeit az 
irányító hatóságnak kell meghatároznia az alapkezelő -
vel kötött finanszírozási megállapodásban, biztosítva, 
hogy megfelelően belefoglalják abba a vonatkozó elő -
írásokat. A megosztott irányítás keretében és a szub -
szidiaritás elvével összhangban a Bizottságnak meg 
kell bizonyosodnia arról, hogy a tagállamok megfelelő 
irányítási és kontrollrendszereket hoztak létre.

HOG YAN JUTHA T HOZZ Á AZ EURÓPAI UNIÓ  KIAD VÁNYAIHOZ ?
Ingy enes kiadv ányok:
  egy példán y:  
az EU Bookshopból (http://bookshop .europa.eu),
  több példán y, valamin t plak átok, térképek rendelése:  
az Európai Unió képviselet ein keresztül (http://ec .europa.eu/r epresen t_hu .htm),  
nem uniós országok ban a küldöttségekt ől (http://eeas .europa.eu/delega tions/inde x_hu .htm),  
a Europe Direct szolgálta táson keresztül (http://eur opa.eu/eur opedir ect/inde x_hu .htm)  
vagy a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásá val (ingy enesen hívha tó az EU egész  
terület éről) (*).
(*)  A legt öbb hívás és a megadott információk ingy enesek (noha egyes mobilt elefon-sz olgálta tókon keresztül ,  
telefonfülkék ből és hotelek ből a számot csak díj/f_iz etés ellenében lehet hívni).
Megv ásár olha tó kiadv ányok:
 az EU Bookshopból (http://bookshop .europa.eu).
A Számvevőszék megvizsgálta, hogy sikeresek voltak -e 
a pénzügyi eszközök (a hitel- és a garanciaalapok) 
a vidékfejlesztés terén 2007 és 2013 között, s hogy milyen 
lehetőségek rejlenek bennük a 2014–2020-as időszakra 
nézve. Megállapításunk szerint a  pénzügyi eszközök 
mindeddig sikertelenek voltak, elsősorban 
a túltőkésítettségük miatt és azért, mert nem tudták elérni 
a kívánt tőkeáttételi és rulírozó hatást. A 2014–2020-as 
időszakot illetően úgy ítéljük meg, hogy a jogszabályi háttér 
fejlődése ellenére továbbra sem lesz könnyű feladat elérni 
a kívánt hatást.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK