·záró rendelkezések, többek között annak lehetővé tétele, hogy a tagállamok egymás között az uniós jogot alkalmazzák az egyezmény hatálya alá tartozó ügyekben, és hogy az Unió is csatlakozzon az egyezményhez.

A mesterséges intelligenciával foglalkozó bizottság 2022. április 4–6. között tartotta alakuló ülésszakát, ahol elnököt, alelnököt és elnökséget választottak. 2022. június 30-án az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága megbízta a mesterséges intelligenciával foglalkozó bizottságot, hogy mielőbb dolgozzon ki olyan, transzverzális jellegű, jogilag kötelező erejű eszközt (egyezményt/keretegyezmény) a mesterséges intelligenciára vonatkozóan, amely az Európa Tanács emberi jogokra, demokráciára és jogállamiságra vonatkozó normáin alapul, összhangban van a bizottság feladatmeghatározásával, az általános, közös elvekre összpontosít, serkenti az innovációt, és tagsággal nem rendelkező államok előtt is nyitott, egyúttal figyelembe veszi az e területen meglévő vagy kidolgozás alatt álló egyéb nemzetközi jogi kereteket.

2019. szeptember 11-én az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága határozatot hozott a mesterséges intelligenciával foglalkozó ad hoc bizottság létrehozásáról. E bizottság feladata az MI fejlesztésére, tervezésére és alkalmazására vonatkozó jogi keret megvalósíthatóságának és lehetséges elemeinek vizsgálata volt, figyelembe véve az Európa Tanács emberi jogokra, demokráciára és jogállamiságra vonatkozó normáit, valamint az e területen meglévő nemzetközi jogi eszközöket. A mesterséges intelligenciával foglalkozó ad hoc bizottság munkája megvalósíthatósági tanulmányon és a 2021 tavaszán több érdekelt féllel folytatott konzultáción alapult. 2021. december 3-án a mesterséges intelligenciával foglalkozó ad hoc bizottság teljesítette feladatát, befejezésként pedig záródokumentumot készített, amelyben megjelölte e jogi keret lehetséges elemeit. E dokumentum szerint az emberi méltóság védelmének, valamint az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság tiszteletben tartásának alapelveit tartalmazó jogi eszközre van szükség az MI-rendszerek fejlesztése, tervezése és alkalmazása tekintetében. Az eszköznek rendelkeznie kell az MI-rendszerek kockázati besorolására szolgáló módszer meghatározásáról, kitérve a „kis kockázatú”, a „nagy kockázatú” és az „elfogadhatatlan kockázatú” kategóriákra. Az „elfogadhatatlan” kockázatú MI-alkalmazásokat be kell tiltani. Az indokolatlan elfogultság elkerülése érdekében az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetésmentesség elvének tiszteletben tartásáról is rendelkezni kell. Jogi biztosítékokkal kell garantálni legalább a nemzeti hatóság előtti hatékony jogorvoslathoz való jogot, az MI-rendszer döntéshozatalban való alkalmazásáról történő tájékoztatáshoz való jogot, az emberrel való interakció választásához való jogot és az MI-rendszerrel való interakcióról való tudomásszerzéshez való jogot. Azonban bizonyos kérdéskörökkel, például a tartalommanipulálással (deepfake – „mélykamu”) más ágazati eszközökben kell foglalkozni. Mérlegelni kell szabályszerűségi mechanizmusok és nemzeti felügyeleti hatóságok létrehozására vonatkozó követelmény megállapítását. A jogi eszköz kiegészíthető nem kötelező erejű hatásvizsgálati modellel.

2021 áprilisában az Európai Bizottság az MI átfogó szabályozásáról szóló rendeletre tett javaslatot, amely mind a 27 uniós tagállamban harmonizálná az MI-rendszerekre vonatkozó szabályokat. Az Európai Parlament és a Tanács jelenleg rendes jogalkotási eljárás keretében tárgyalja javaslatot. Több nemzetközi szervezet, így az Európa Tanács is fokozta erőfeszítéseit ezen a területen, elismerve, hogy az MI határokon átnyúló jellegű, a közös kihívások leküzdéséhez pedig nemzetközi együttműködésre van szükség.

•A javaslat indokai és céljai

Ezt a határozatra vonatkozó ajánlást az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikke szerint nyújtjuk be a Tanácsnak. A határozat felhatalmazást adna a leendő, mesterséges intelligenciáról, emberi jogokról, demokráciáról és jogállamiságról szóló Európa tanácsi egyezménnyel kapcsolatos tárgyalásoknak az Unió nevében történő megkezdésére, tárgyalási irányelvek elfogadására, valamint a Bizottság Unió főtárgyalójának való kijelölésére.

Az EUMSZ 3. cikkének (2) bekezdése értelmében az Unió kizárólagos hatáskörrel rendelkezik „nemzetközi megállapodás megkötésére […] annyiban, amennyiben az a közös szabályokat érintheti, vagy azok alkalmazási körét megváltoztathatja”. Egy nemzetközi megállapodás a közös szabályokat érintheti, vagy azok alkalmazási körét megváltoztathatja, ha a megállapodás hatálya alá tartozó terület átfedésben van az uniós joggal vagy jelentős részben annak hatálya alá tartozik.

E tekintetben az uniós jog átfogó módon rögzíti az egységes piaci közös szabályokat azokra a termékekre és szolgáltatásokra vonatkozóan, amelyeknél használhatók MI-rendszerek. Ezenkívül bizonyos MI-rendszerek fejlesztése és használata érintheti az Európai Unió Alapjogi Chartájában és a másodlagos uniós jogszabályokban foglalt alapvető jogok, például a testi és szellemi sérthetetlenséghez, a személyes adatok védelméhez, a magánélet tiszteletben tartásához, a megkülönböztetésmentességhez, a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságához, az ártatlanság vélelméhez, a tisztességes eljáráshoz és a hatékony jogorvoslathoz való jog gyakorlását. E fejlesztés és használat az Unió alapjául szolgáló értékeket, így az emberi méltóságot, a demokráciát és a jogállamiságot is érintheti.

Továbbá annak értékelésekor, hogy valamely területet jelentős mértékben szabályoz-e az uniós jog, nemcsak a jelenlegi uniós jogot kell figyelembe venni az érintett területen, hanem az uniós jog jövőbeli alakulását is, amennyire előre látható az elemzés idején. A leendő, mesterséges intelligenciáról szóló Európa tanácsi egyezmény hatálya alá tartozó terület közvetlen jelenőséggel bír az előre látható jövőbeli fejlemények szempontjából, figyelemmel a 2021 áprilisában bemutatott és jelenleg az Európai Parlament és a Tanács által tárgyalt, mesterséges intelligenciáról szóló rendeletre (a továbbiakban: a mesterséges intelligenciáról szóló jogszabály).

A leendő, mesterséges intelligenciáról szóló Európa tanácsi (keret)egyezményről folytatott tárgyalások valóban kapcsolódnak uniós hatáskörbe tartozó ügyekhez, és nagyon jelentős átfedés van az egyezmény nulladik tervezete és a mesterséges intelligenciáról szóló jogszabályra irányuló javaslat között a hatályuk, a jellegük és a tartalmuk tekintetében. Erre figyelemmel mindenképpen úgy kell folytatni a tárgyalásokat az Unió nevében, hogy az MI-re vonatkozó uniós szabályok következetessége és egységessége, valamint az általuk létrehozott rendszer megfelelő működése ne kerüljön veszélybe, a leendő Európa tanácsi egyezmény pedig teljes mértékben összhangban legyen az e területen meglévő és leendő uniós jogszabályokkal.

•Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

A Bizottság 2021. április 21-én az MI-rendszerek Unión belüli forgalomba hozatalára, üzembe helyezésére és használatára vonatkozó harmonizált szabályok megállapításáról szóló rendeletre tett javaslatot. A javaslatnak kettős célja van: egyrészt egységes piac megteremtése az MI fejlesztésének és elterjedésének előmozdítása érdekében, másrészt pedig a biztonsági, egészségügyi és alapjogi kockázatok kezelése. A javaslat horizontális jellegű, és az MI-rendszerek összes szolgáltatójára és felhasználójára kiterjed, függetlenül attól, hogy a közszférában vagy a magánszektorban működnek-e. A kizárólag katonai célokra fejlesztett vagy használt MI-rendszerek nem tartoznak a hatálya alá.

A javaslat arányos követelményeket és kötelezettségeket ír elő, amelyek az egészségügyi, biztonsági és alapjogi kockázatok kezeléséhez szükséges minimumra korlátozódnak az MI-technológia fejlődésének akadályozása vagy az üzemeltetők pénzügyi és adminisztratív terheinek aránytalan növelése nélkül. Ennek érdekében kockázatalapú megközelítést követ az MI-rendszerek különböző – nevezetesen „elfogadhatatlan”, „nagy”, „átláthatósági” és „kis” vagy „minimális” kockázatú – kategóriákba sorolásával.

·A javaslat az uniós értékekkel összeegyeztethetetlennek minősülő, az emberek biztonságát, megélhetését vagy jogait egyértelműen fenyegető és „elfogadhatatlan kockázatú” (például – néhány kivételtől eltekintve – a hatóságok által végzett közösségi pontozásra, káros, manipulatív MI-vonatkozású gyakorlatokra, valamint nyilvános térben végzett bűnüldözési célú, valós idejű, távoli biometrikus azonosításra szolgáló) MI-rendszerekre vonatkozó tilalmat tartalmaz.

·A „nagy kockázatú” – jelentős egészségügyi, biztonsági és alapjogi kockázatokkal járó – MI-rendszereknek megfelelőségi ellenőrzéseken kell átesniük, és eleget kell tenniük bizonyos kötelező követelményeknek (például a kockázatkezeléssel, az adatminőséggel, a dokumentálással, az átláthatósággal, az emberi felügyelettel, a pontossággal és a kiberbiztonsággal összefüggésben), mielőtt forgalomba lehetne hozni vagy használatba lehetne venni őket az Unióban. A javaslat emellett arányos és hatékony kötelezettségeket róna a szolgáltatókra és a felhasználókra, egyértelműen meghatározva az értékláncon belüli szerep- és feladatkörüket anélkül, hogy az ágazati jogszabályok alapján fennálló egyéb kötelezettségeiket érintené.

·Az „átláthatósági kockázatot” jelentő MI-rendszerek esetében tájékoztatni kell az embereket, amikor interakcióba lépnek vagy érintkezésbe kerülnek ilyen rendszerekkel (például csevegőrobotokkal, érzelemfelismerő és biometrikus kategorizálási rendszerekkel, deepfake-ekkel).

·Minden egyéb, az egészség, a biztonság és az alapvető jogok szempontjából „minimális” vagy „kis kockázatú” rendszer további korlátozások nélkül megengedett, de a szolgáltatók dönthetnek önkéntes magatartási kódexek betartása mellett.

A javaslatot a Tanács és az Európai Parlament rendes jogalkotási eljárás keretében vitatja meg.

A leendő, mesterséges intelligenciáról, emberi jogokról, demokráciáról és jogállamiságról szóló Európa tanácsi egyezményről folytatott tárgyalások során biztosítani kell, hogy az elfogadott rendelkezések összeegyeztethetők legyenek az uniós joggal és az általa a tagállamokra rótt kötelezettségekkel, figyelembe véve az uniós jog jövőbeli alakulását és a mesterséges intelligenciáról szóló jogszabályra irányuló javaslatot. Emellett arról is gondoskodni kell, hogy az Európa tanácsi egyezmény jogalkalmazási záradékot is tartalmazzon, amely lehetővé teszi, hogy az egyezmény részes felévé váló uniós tagállamok az uniós jog alapján szabályozzák egymás közötti kapcsolataikat. A mesterséges intelligenciáról szóló jogszabályra irányuló javaslatnak a társjogalkotók által folytatott jogalkotási eljárás és tárgyalások során kialakuló, majd végleges (elfogadott) formáját elnyerő változatát meg kell őrizni a tagállamok körében. Az Európai Unió számára is lehetővé kell tenni, hogy csatlakozzon az egyezményhez.