[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 12.9.2007

COM(2007) 515 végleges

2007/0189 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

a 168/2007/EK rendeletnek az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2007–2012 közötti többéves keretének elfogadása tekintetében történő végrehajtásáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

A JAVASLAT HÁTTERE |

A javaslat indokai és célkitűzései A Tanács 2007. február 15-én elfogadta az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének (a továbbiakban: az Ügynökség) létrehozásáról szóló, 168/2007/EK rendeletet[1] (a továbbiakban: a rendelet). Az ügynökség 2007. március 1-jén kezdte meg működését. Az Ügynökség célja, hogy a Közösség és tagállamai érintett intézményeinek, szerveinek, hivatalainak és ügynökségeinek a közösségi jog végrehajtása során az alapvető jogokkal kapcsolatosan támogatást és szakértelmet biztosítson annak érdekében, hogy segítségükre legyen az alapvető jogok teljes mértékű tiszteletben tartásában, amikor hatáskörükön belül intézkedéseket hoznak vagy fellépéseiket meghatározzák. Az Ügynökség feladatait a Közösségnek az Európai Közösséget létrehozó szerződésben foglalt hatáskörein belül, az említett cél megvalósítása érdekében látja el, és munkája során hivatkozik az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikke (2) bekezdésének értelmében vett alapvető jogokra, többek között az emberi jogokról és alapvető szabadságokról szóló európai egyezményre és különösen az Európai Szociális Chartára. Ezen alapvető jogok tükröződnek különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában, szem előtt tartva annak státusát, valamint a kísérő magyarázatokat is. Az Ügynökségre bízott feladatok információk és adatok gyűjtésével és elemzésével; az Ügynökség által készített jelentések és vélemények révén nyújtott tanácsadással; valamint a civil társadalommal való együttműködéssel és a közvélemény figyelmének felkeltésével kapcsolatosak. A rendelet 5. cikkének megfelelően az Ügynökség tevékenységének tematikus területeit a Tanács többéves keretben határozza meg. E tematikus területeken belül az Ügynökség a fent említett feladatait teljes függetlenségben végzi. Ez azonban nem érinti az Ügynökség által a 4. cikk (1) bekezdésének c) és d) pontja értelmében az Európai Parlament, a Tanács vagy a Bizottság e tematikus területeket nem érintő megkereséseire adott válaszokat, feltéve hogy ezt az Ügynökség pénzügyi és humán erőforrásai lehetővé teszik. E javaslat célja az Ügynökség számára a rendelet 5. cikkének megfelelően létrehozni a többéves keretet. |

Általános összefüggések A többéves keret alapelemeit a rendelet 5. cikkének (2) bekezdése határozza meg, amely kimondja, hogy a keret öt évre szól. Másodsorban kimondja, hogy a tematikus területeknek ki kell terjedniük a rasszizmus, az idegengyűlölet és a kapcsolódó intolerancia elleni küzdelemre is. A rendelet preambuluma tisztázza, hogy a rasszizmus, az idegengyűlölet és az antiszemitizmus jelenségei mellett, mivel az Ügynökség a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontjára[2] építve jön létre, az Ügynökség munkájának továbbra is ki kell terjednie a kisebbségekhez tartozó személyek jogainak védelmére, továbbá a nemek közötti egyenlőségre, amelyek az alapvető jogok védelmének lényeges elemei. Harmadsorban a többéves keretnek összhangban kell lennie az Unió prioritásaival, az alapvető jogok területével összefüggő európai parlamenti állásfoglalásokból és tanácsi következtetésekből következő iránymutatások megfelelő figyelembevételével. Az Európai Parlament elmúlt években alkotott állásfoglalásai[3] az alapvető jogokkal kapcsolatban a következő területeket érintették: rasszizmus és idegengyűlölet, a megkülönböztetés tilalma és az egyenlő bánásmód, a szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetés, a homoszexuálisokkal szembeni megkülönböztetés Európában, a fogyatékosság alapján történő megkülönböztetés, a fogyatékossággal kapcsolatos kérdések, a véleménynyilvánítás, a gyülekezés, az egyesülés és a gondolat szabadsága, a véleménynyilvánítás szabadsága az interneten, a választási eljárásokban egyenlő feltételek melletti részvételhez való jog, az oktatáshoz való jog, az oktatás szabadsága, valamint a lányok és nők képzése, a szolidaritás és a szociális jogok, a gyermekek jogai, a nemek közötti egyenlőség, a nők jogai, a nők elleni erőszak, a női nemi szervek megcsonkítása, emberkereskedelem, állampolgári jogok és igazságszolgáltatás, a menedékjog, a bevándorlás, a bevándorlók integrációja, a nemzeti kisebbségek védelme, a kisebbségi jogok és a romakérdés, a kulturális, vallási és nyelvi sokféleség tisztelete, a halálbüntetés, a mentális egészség. A Tanács által meghatározott elsődleges irányokat az Európai Tanács által az elmúlt években kibocsátott következtetések alapján a következőképpen lehet felsorolni[4]: európai migrációs politika, ideértve az integrációs és menekültügyi politikát is, vízumkérdések és határellenőrzés, emberkereskedelem, a nemek közötti egyenlőség, a terrorizmus elleni küzdelem, az ifjúság. A többéves keret megfelelően figyelembe veszi az Ügynökség pénzügyi és humán erőforrásait. Az e többéves keret által lefedett időszakra az Ügynökség pénzügyi erőforrásait az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodáshoz[5] mellékelt pénzügyi keret határozza meg, amelyet a Bizottság 2008-as becsléseinek a 2008–2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi programozásról szóló V. dokumentuma[6] mutat be. Végezetül a többéves keretnek rendelkezéseket kell tartalmaznia a más közösségi és uniós szervek, hivatalok és ügynökségek, valamint az Európa Tanács és egyéb, az alapvető jogok területén tevékenykedő nemzetközi szervezetek feladatkörével való kiegészítő jelleg biztosítására. A többéves keret vonatkozásában legjelentősebb közösségi ügynökségek és szervek az 1922/2006/EK rendelettel[7] létrehozott Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete és a 45/2001/EK rendelettel[8] hivatalba helyezett európai adatvédelmi biztos. Mivel a nemek közötti egyenlőség kérdéseivel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete foglalkozik majd az 1922/2006/EK rendelet 2. cikkének megfelelően, az Ügynökség és az Intézet között a rendelet 7. cikkének megfelelő együttműködés teljesítésére egyetértési megállapodás jön létre, amint az Intézet megkezdi működését. A rendelet 3. cikke alapján ezen elemek és az Ügynökség működésének hatálya teremtik meg együttesen azon követelményeket, amelyekre a többéves keretnek alapulnia kell. |

KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT |

A Bizottság 2004. október 25-én közleményt bocsátott ki az Alapjogi Ügynökségről, egyúttal nyilvános konzultációt is indítva, amely többek között a tematikus területek kérdéseit is megvitatta. Az írásbeli konzultációra száz válasz érkezett. A hozzászólásokat tíz tagállam, európai és nemzetközi szervek, a megkülönböztetésmentességgel, emberi jogokkal és esélyegyenlőséggel foglalkozó nemzeti szervek, akadémikusok, magánszemélyek, valamint közel 60 nem kormányzati szervezet nyújtotta be. A nyilvános meghallgatásra 2005. január 25-én került sor, ahol a fent említett érdekeltek képviseletében több mint 200 bejelentett részvevő jelent meg. A megkérdezett érdekeltek egyetértettek abban, hogy az Ügynökség munkáját bizonyos tematikus prioritások köré kell rendezni, és különösen a következő területeket emelték ki: megkülönböztetés (beleértve a munkahelyi megkülönböztetést is), adatvédelem, menekültügy, bevándorlás, az alapvető jogok fokozatos integrálása valamennyi közösségi politikába, bűncselekmények sértettjeinek jogai, kisebbségi jogok, az igazságszolgáltatáshoz való jog, a fogva tartás körülményei, a terrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatos intézkedések, alapvető szociális jogok, a nemek közötti különbségekkel kapcsolatos kérdések. A nyilvános konzultáció azon hatásvizsgálat[9] részét képezte, amely „az uniós politikák célzott megfigyelési és értékelő ügynöksége” létrehozásának lehetőségét támasztotta alá. Ezt a lehetőséget a rendelet valósította meg, amely számos olyan terület meghatározásához tartalmazza a feltételeket, ahol a közösségi szakpolitikák fejlesztéséhez az Ügynökség hozzájárulására igen nagy szükség van. E javaslat készítése során a Bizottság konzultációt folytatott továbbá az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének igazgatótanácsával annak július 12–13-i ülésén, továbbá 2007. július 25-i dátummal írásbeli észrevételeket kapott. A Bizottság e javaslat elkészítésénél figyelembe vette a nyilvános konzultáció során beérkezett észrevételeket. A nyilvános konzultációval és a hatásvizsgálattal kapcsolatos valamennyi dokumentum hozzáférhető a következő címen: http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/rights/fsj_rights_agency_en.htm |

A JAVASLAT JOGI VONATKOZÁSAI |

A javasolt intézkedés összefoglalása A rendeletben meghatározott feltételek alapján a Bizottság a következő tematikus területeket javasolja az Ügynökség 2007–2012 közötti többéves keretébe felvenni: a) rasszizmus és idegengyűlölet, valamint a kapcsolódó intolerancia; b) a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló, vagy kisebbségekhez tartozó személyek elleni megkülönböztetés; c) bűncselekmények sértettjeinek kártalanítása, bűnmegelőzés és a lakosság biztonságát érintő vonzatai; d) gyermekvédelem, ideértve a gyermekek jogait is; e) bevándorlás és a bevándorlók integrációja; f) menekültügy; g) vízum és határellenőrzés; h) részvétel az Unió demokratikus működésében; i) emberi jogi kérdések az információs társadalom vonatkozásában; valamint j) a hatékony és független igazságszolgáltatáshoz való jog. E felsorolás „tematikus”, illetve „szakpolitikai alapú”, ami lehetővé teszi az Ügynökség számára, hogy valamennyi olyan alapjogi kérdésbe betekintést nyerjen, amely az adott tematikus területen felmerülhet. Amikor e tematikus területek bekerülnek a többéves keretbe, akkor ezek bizonyos mértékig az Európai Unió Alapjogi Chartájának valamennyi fejezetét lefedik, ugyanakkor a tematikus területek száma mégis megfelelő számú marad. |

Jogalap A javasolt tanácsi határozat jogalapját a 168/2007/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (1) bekezdése képezi. |

Az eszközök megválasztása |

Javasolt eszköz: tanácsi határozat, amely megfelelő jogi eszköz egy közösségi ügynökség többéves keretének létrehozásához. |

KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK |

A javaslat nincs közvetlen hatással az EU költségvetésére. |

A JAVASLAT RÉSZLETES MAGYARÁZATA Az Ügynökség munkájának tematikus területei (2. cikk) lehetővé teszik az Ügynökség számára, hogy valamennyi olyan alapjogi kérdésbe betekintést nyerjen, amely az adott tematikus területen felmerülhet. Rasszizmus, idegengyűlölet, valamint a kapcsolódó intolerancia: E tematikus területet maga a rendelet írja elő. A nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló, vagy kisebbségekhez tartozó személyek elleni megkülönböztetés: Gyakorlatilag valamennyi érdekelt elvárja, hogy az Ügynökség foglalkozzon a megkülönböztetésnek az EKSz 13. cikkébe ütköző formáival, amelyek a faji vagy etnikai származáson túl a nemen, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetésre is kiterjednek. A legutolsóként említett pont, vagyis a kisebbségekhez tartozó személyek elleni megkülönböztetés, megjelenik a rendelet preambulumában. A többi terület a „faji vagy etnikai származás” kérdéséhez kapcsolódik, és így az Ügynökség munkáját megkönnyítik a már meglévő szakértelem és a rendelkezésre álló adatgyűjtési módszerek. Továbbá e tematikus terület lehetővé teszi majd, hogy például a „többszörös megkülönböztetést”, a munkahelyi megkülönböztetést, vagy a „társadalmi integráció” vonatkozásait is lefedjék Konkrétan a „szexuális irányultság” tekintetében a közelmúltban elért mindkét uniós előrelépés, valamint a homoszexuálisokkal szembeni megkülönböztetésről szóló európai parlamenti állásfoglalásokban megfogalmazódó igény mind amellett szólnak, hogy e területet bele kell foglalni a többéves keretbe. E fejezet alapján az Ügynökség kiegészítő jelleggel foglalkozhat továbbá a „nemek közötti különbségek kérdéseivel, köztük a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítésének elvével” is, szoros együttműködésben a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetével, az Ügynökség és az Intézet között létrehozandó egyetértési megállapodásra alapozva. Bűncselekmények sértettjeinek kártalanítása, bűnmegelőzés és a lakosság biztonságát érintő vonzatai: A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség létrehozásával a biztonságpolitika elengedhetetlenné vált az EK-n belül is; célja a személyek szabad mozgásának megkönnyítése, és egyidejűleg a lakosság védelmének és biztonságának megteremtése. A bűnmegelőzés e munka nélkülözhetetlen részét képezi. A „bűncselekmények sértettjeinek jogait” fel kell venni a bűncselekmények és az embercsempészet sértettjeinek állami kártalanítására vonatkozó közösségi jognak megfelelő tematikus területek közé. Az érdekeltek bizonyítottan érdeklődnek e területek iránt. Gyermekvédelem, ideértve a gyermekek jogait is: E terület a gyermekek jogait fedné le, amely kérdéskör egyértelmű kapcsolatban van a közösségi prioritásokkal. Az e téren végzett munka részben a szabad mozgás, az oktatás, a társadalmi integráció és az ifjúságpolitika, valamint a média és egyéb érintett közösségi politikák területére vonatkozna. Bevándorlás: Ugyanez mondható el a bevándorlás kérdéseiről is; különösen a határokon az illegális bevándorlókkal szembeni bánásmód és a gyűjtőtáborokban tapasztalható körülmények, továbbá az embercsempészet sértettjeivel kapcsolatos vonatkozások képezték alapjogi megközelítésből kifejezett érdeklődés tárgyát. A bevándorlók integrációja szorosan kapcsolódik a bevándorlás kérdéséhez. Olyan terület ez, amelyen az alapvető jogok alapos megfontolás tárgyát képezik, és ahol az EU-tól is elvárt a fellépés. E tematikus területen belül a társadalmi integráció megfelelő vonatkozásaival, a „vallásszabadsággal”, továbbá a „nők megcsonkításával” vagy a „kényszerházasságokkal” szintén foglalkozhatna az Ügynökség. Menekültügy: Nyilvánvalóan tematikus terület az Ügynökség számára, hiszen emberek különösen sérülékeny csoportját érinti, valamint az átfogó közösségi jogalkotás tárgyát képezi, amelynek az alapvető jogok elengedhetetlen alkotóelemei. Széles körben elvárja továbbá valamennyi érdekelt, hogy az Ügynökség foglalkozzon a menekültügy kérdésével is. A „határok és vízum” szakpolitikája a szabad mozgás alapvető jogának egyik tényleges megnyilvánulása. E területet azért javasolták, mert az állami tisztviselők esetleges viselkedése itt nem csak harmadik ország állampolgáraira, hanem uniós polgárokra is kihatással lehet. A határok és vízumok területének legtöbb jogalkotási aktusában külön záradék szerepel az alapvető jogok és szabadságok tiszteletben tartásáról. Részvétel az Unió demokratikus működésében: E tematikus terület az Unió polgárainak a helyi és az európai parlamenti választásokon való részvételi jogát érinti. Az emberi jogi kérdések az információs társadalom vonatkozásában olyan kiemelkedő témákat fednek le, mint a magánélet védelme és az adatvédelem. Szorosan kapcsolódnak a közösségi politikák és igazgatás átláthatóságához, valamint a magánélethez való joghoz, így e kérdésekre is ki kell terjedniük. Az érintettek e tematikus területet számos alkalommal említették, amely érintene továbbá olyan kérdéseket is, mint például az internet és egyéb elektronikus távközlési mechanizmusok, a rádiófrekvenciás azonosítás, a szólásszabadság, a biztonságra és a bűnüldözésre irányuló közérdek, továbbá a szellemi tulajdon. A hatékony és független igazságszolgáltatáshoz való jog: Vannak közösségi jogszabályok az igazságszolgáltatáshoz való hozzájutás megkönnyítésére (költségmentesség, egyszerűsített polgári jogi eljárások, fogyasztóvédelmi jog), ami a polgári igazságszolgáltatás európai térségének fontos részét képezi. |

1. 2007/0189 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

a 168/2007/EK rendeletnek az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2007–2012 közötti többéves keretének elfogadása tekintetében történő végrehajtásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének létrehozásáról szóló, 2007. február 15-i 168/2007/EK tanácsi rendeletre[10] és különösen annak 5. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[11],

tekintettel az Európai Parlament véleményére[12],

mivel:

(1) Annak érdekében, hogy az Ügynökség feladatát megfelelően ellássa, tevékenységének tematikus területeit az öt évet lefedő többéves keretnek kell a 168/2007/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerint pontosan meghatároznia.

(2) A keretnek az Ügynökség tevékenységének tematikus területei között tartalmaznia kell a rasszizmus, az idegengyűlölet és a kapcsolódó intolerancia elleni küzdelmet.

(3) A keretnek összhangban kell lennie az Unió prioritásaival, az alapvető jogok területével összefüggő európai parlamenti állásfoglalásokból és tanácsi következtetésekből következő iránymutatások megfelelő figyelembevételével.

(4) A keret megfelelően figyelembe veszi az Ügynökség pénzügyi és humán erőforrásait.

(5) A keretnek rendelkezéseket kell tartalmaznia a más közösségi és uniós szervek, hivatalok és ügynökségek, valamint az Európa Tanács és egyéb, az alapvető jogok területén tevékenykedő nemzetközi szervezetek feladatkörével való kiegészítő jelleg biztosítására. E többéves keret vonatkozásában legjelentősebb közösségi ügynökségek és szervek a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1922/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel[13] létrehozott Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete és a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel[14] hivatalba helyezett európai adatvédelmi biztos, amely intézet és adatvédelmi biztos célkitűzéseit következésképpen szintén figyelembe kell venni.

(6) E javaslat elkészítése során a Bizottság konzultációt folytatott továbbá az Ügynökség igazgatótanácsával annak július 12–13-i ülésén, továbbá 2007. július 25-i dátummal írásbeli észrevételeket kapott.

(7) A rendelet 5. cikkének (3) bekezdésével összhangban az Ügynökség a rendelet 4. cikke (1) bekezdésének c) és d) pontja alapján teljesíteni tudja az Európai Parlament, a Tanács vagy a Bizottság által hozzá intézett, az e többéves keret tematikus területein kívül eső kéréseit is,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Többéves keret

1. Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (a továbbiakban: az Ügynökség) 2007–2012 közötti többéves kerete létrejön.

2. Az Ügynökség a 168/2007/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feladatokat végzi el a 2. cikkben megadott tematikus területeken belül.

2. cikk

Tematikus területek

E tematikus területek a következők:

a) rasszizmus és idegengyűlölet, valamint a velük kapcsolatos intolerancia;

b) a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló, vagy kisebbségekhez tartozó személyek elleni megkülönböztetés;

c) bűncselekmények sértettjeinek kártalanítása, bűnmegelőzés és a lakosság biztonságát érintő vonzatai;

d) gyermekvédelem, ideértve a gyermekek jogait is;

e) bevándorlás és a bevándorlók integrációja;

f) menekültügy;

g) vízum és határellenőrzés;

h) részvétel az Unió demokratikus működésében;

i) emberi jogi kérdések az információs társadalom vonatkozásában; valamint

j) a hatékony és független igazságszolgáltatáshoz való jog.

3. cikk

Kiegészítő jelleg és más szervekkel való együttműködés

1. Az Ügynökség e keret végrehajtása érdekében biztosítja az érintett közösségi szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel, tagállamokkal, nemzetközi szervezetekkel és a civil társadalommal való megfelelő koordinációt a 168/2007/EK rendelet 7., 8. és 10. cikkében foglaltak értelmében.

2. Az Ügynökség tevékenységét összehangolja az Európa Tanács tevékenységeivel, különösen a 168/2007/EK rendelet 9. cikkében meghatározottak, valamint az említett cikkben hivatkozott megállapodás tekintetében.

3. Az Ügynökség a nemen alapuló megkülönböztetéssel kapcsolatos kérdésekkel csak a 2. cikk b) pontjában említett általános kérdéseket érintő munkája keretein belül, és csak az e munkához szükséges mértékben foglalkozik, figyelembe véve, hogy az 1922/2006/EK rendelettel létrehozott Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének átfogó célkitűzése hozzájárulni és erősíteni a nemek közötti egyenlőséget, ideértve a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítésének elvének valamennyi közösségi politikába történő fokozatos integrálását és az ebből következő nemzeti szakpolitikai lépéseket is, továbbá a nemen alapuló megkülönböztetés elleni küzdelmet, valamint az EU polgárai figyelmének a nemek közötti egyenlőségre irányítását, a közösségi intézményeknek, különösen a Bizottságnak és a tagállami hatóságoknak nyújtott technikai segítség révén.

4. Az Ügynökség munkáját az információs társadalom vonatkozásában felmerülő emberi jogi kérdések területén az európai adatvédelmi biztos hatáskörének sérelme nélkül végzi, aki a 45/2001/EK rendelet 46. és 47. cikkében ráruházott feladatoknak és hatáskörnek megfelelően biztosítja, hogy a közösségi intézmények és szervek a természetes személyek alapvető jogait és szabadságait, és különösen a magánélethez való jogát tiszteletben tartsák.

Kelt Brüsszelben, -án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

[1] HL L 53., 2007.2.22., 1. o.

[2] Az Ügynökség az 1652/2003/EK rendelettel (HL L 245., 2003.9.29., 33. o.) módosított 1035/97/EK tanácsi rendelettel (HL L 151., 1997.6.10., 1. o.) létrehozott, korábbi EUMC-re épül.

[3] A 2006.1.7-i, 2006.1.18-i, 2006.2.2-i, 2006.2.16-i, 2006.3.15-i, 2006.6.1-i, 2006.6.14-i, 2006.6.15-i, 2006.7.6-i, 2006.9.6-i, 2006.6.28-i, 2006.10.26-i, 2006.11.15-i, 2006.11.16-i, 2006.11.30-i, 2005.5.26-i, 2007.1.18-i, 2007.2.1-i, 2007.3.13-i és a 2007.4.26-i állásfoglalás.

[4] A 2005. március 22–23-i, 2005. június 16–17-i, 2006. december 15–16-i, 2006. március 23–24-i, 2006. június 15–16-i és 2006. december 14–15-i brüsszeli Európai Tanács.

[5] HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

[6] SEC(2007)500 végleges, 2007. május 2.

[7] HL L 403., 2006.12.30., 9. o.

[8] HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

[9] Lásd a SEC(2005)849 jelentést, 2005.6.30.

[10] HL L 53., 2007.2.22., 1. o.

[11] HL C […], […], […]. o.

[12] HL C […], […], […]. o.

[13] HL L 403., 2006.12.30., 9. o.

[14] HL L 8., 2001.1.12., 1. o.