C 271/86

Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2019/C 271/07)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra, amely az e közzététel napjától számított három hónapon belül tehető meg.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„ΚΡΙΤΣΑ” (KRITSA)

EU-szám: PGI-GR-02317 – 2017.7.6.

OEM ( ) OFJ ( X )

1. Elnevezés

„Κριτσά” (Kritsa)

2. Tagállam vagy harmadik ország

Görögország

3. A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1. A termék típusa

1.5. osztály: Olajok és zsírok (vaj, margarin, olaj stb.)

3.2. Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Kritsa” olívaolaj kizárólag a koroneiki fajtához tartozó olajbogyóból készül. Színe zöld vagy aranyzöld.

Fizikai-kémiai jellemzők:

— savtartalom (az olajsav tömegének %-ában): ≤ 0,5

— K270 extinkciós együttható: ≤ 0,15

— K232 extinkciós együttható: ≤ 1,90

— extinkciós együttható Delta-K variánsa: ≤ 0

Érzékszervi értékelés:

— gyümölcsösség: ≥ 2,5

— hiba: 0,0

3.3. Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

A „Kritsa” olívaolaj kizárólag a koroneiki fajtához tartozó olajbogyóból készül.

3.4. Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

Az olajbogyók termesztését és a „Kritsa” extra szűz olívaolaj előállításának valamennyi műveletét a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni.

3.5. A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A „Kritsa” olívaolaj Görögországban és nemzetközileg is ismert, hírnevét kivételes minőségének (alacsony savtartalom, alacsony extinkciós együttható) és gyümölcsös ízének köszönheti. Ezekre a jellemzőkre a hőmérséklet, a fény és az oxigén kedvezőtlen hatást gyakorol, és az olaj e hatásoknak nagyobb valószínűséggel van kitéve a tartályból tartálykocsiba, illetve a tartálykocsiból tartályba vagy tartálykocsiból másik tartálykocsiba történő átöntéskor és a tartálykocsiban való tároláskor. Magas hőmérséklet és oxigén jelenléte esetén az olaj gyorsan veszít gyümölcsös jellegéből is. A „Kritsa” olívaolajat ezért rozsdamentes acélból készült tartályban kell tárolni a meghatározott területen, hogy a hírnevét megalapozó jellemzők kifogástalanok maradjanak. A „Kritsa” olívaolajat ezenfelül a meghatározott területen, konkrétan az előállítás helyén kell csomagolni. Így biztosítható, hogy az olaj jellemzőit ne érje kedvezőtlen hatás, illetve azok ne változzanak, továbbá az ellenőrzés is egyszerűbb és a nyomonkövethetőség is biztosított.

3.6. A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

—

4. A földrajzi terület tömör meghatározása

A „Kritsa” olívaolaj előállítása kizárólag Kritszá és a szomszédos Mesza, Exo Lakkónia és Krusztasz település közigazgatási körzetének határain belül, Ájosz Nikólaosz közigazgatási egységének területén történik. Kritszá nagyobb községe mellett a körzetben az alábbi falvak találhatók: Ammudára, Vathí, Teológosz, Katharó, Kálivosz, Mardáti, Rúsza Límni és Tápesz.

5. Kapcsolat a földrajzi területtel

A „Kritsa” Kréta egyik leghíresebb olívaolaja, amely Görögországon kívül is ismertté vált. Hírnevét teljes mértékben minőségének, érzékszervi és kémiai jellemzőinek köszönheti, amelyek a földrajzi terület mellett az előállított olaj minőségét nagyban meghatározó emberi tényezővel is összefüggnek.

A „Kritsa” olívaolaj esetében az oltalom alatt álló földrajzi jelzés (OFJ) bejegyzése iránti kérelemnek ez a hírnév az alapja.

A „Kritsa” olívaolajat viszonylag kis területen állítják elő, ahol a talaj- és az éghajlati viszonyok nagyjából változatlanok, aminek következtében a végtermék egységes jellemzőkkel rendelkezik. Ezen a területen ráadásul kizárólag a koroneiki fajtájú olajbogyót termesztik.

A területen mérsékelt mediterrán éghajlat uralkodik, jelentős hőingadozás nem fordul elő. A terület elhelyezkedéséből és kialakításából adódóan rengeteg a napfény, évente több mint 2 900 a napos órák száma. Az olajfákat száraz, meszes, jó vízmegkötő képességű talajba ültetik. A talaj agyagtartalma kedvező az öntözetlen olajfaültetvények számára. A körülmények ugyanakkor nem kifejezetten kedvezőek az olajbogyófúró légy számára, így parazitafertőzés korlátozottan fordul elő.

A területen termesztett olajbogyók többségét egyszerre darálják le, erre a betakarítástól számított 48 órán belül kerül sor, így a betakarítás után minimális mértékű a romlás. A termesztők sokéves tapasztalatának köszönhetően a gyümölcsöt akkor takarítják be, amikor az megfelelően érett, színe sárgászöldről sötétlilára vált. Ez fontos tényező az előállított olaj érzékszervi jellemzői szempontjából.

Mind a természeti, mind az emberi tényezők szerepet játszanak tehát a „Kritsa” olívaolaj sajátos jellemzőinek, nevezetesen a 0,5 értéket meg nem haladó, alacsony savtartalomnak és az extinkciós együtthatók alacsony értékének (K270: ≤ 0,15, K232: ≤ 1,90, Delta-K: ≤ 0), valamint a 2,5 értéket meghaladó gyümölcsösségnek a kialakulásában.

A sok fény, a száraz, meszes talaj és a megfelelő időben történő betakarítás eredményeképp az olaj számos aromás összetevővel rendelkezik, amelyeknek jellegzetes gyümölcsös ízét köszönheti. Az extinkciós együtthatók (K270, K232 és Delta-K) alacsony értékei a tengerszint feletti magassággal állnak összefüggésben, de az is lényeges, hogy az olajbogyókat közvetlenül a szedés után darálják le.

A „Kritsa” olívaolaj sokszor szerepel norvég, szlovén és japán magazinokban, amelyekben főként minőségi jellemzőire helyezik a hangsúlyt.

A „Kritsa” olívaolajat utazási és agroturisztikai weboldalakon is említik, az oldalra látogatóknak pedig azt tanácsolják, hogy ha Kritszában járnak, mindenképp hozzanak a helyi olívaolajból.

Az utazási weboldalakon kívül a „Kritsa” olívaolaj egy ismert athéni étterem weboldalán is szóba kerül, amely ételei elkészítéséhez csak ezt az olajat használja. A „Kritsa” olívaolajat a híres franciaországi Valrhona cukrászsütemény-iskolában is alapanyagként használják.

A termék hírnevét és a helyiekkel, valamint a környékkel való kapcsolatát az is jól tükrözi, hogy helyi eseményeken, valamint a helyi és országos rádió- és televízióműsorokban is helyet kap.

A „Kritsa” olívaolaj és a helyiek kapcsolatáról, illetve történetükről Tom Mueller író, újságíró „Extra Virginity, the sublime and scandalous world of olive oil” [Extra szüzesség: az olívaolaj kifinomult és botrányos világa] (2014) című könyvében ad magyarázatot.

A „Kritsa” olívaolajról a nemzetközi sajtó, konkrétan a CNN és a The Times is említést tett, amint arról az Olive Oil Times online hírportál is szót ejt.

A termék hírnevére, illetve arra, hogy Kritszára fontos olívaolaj-előállító területként tekintenek, 19. századi úti beszámolókban is találhatók utalások.

A „Bulletin de la Société de Géographie”-ban (1835) M. A. Fabreguettes megemlíti, hogy „[…] Kritszá […] mindenféle termésben, olívaolajban, mandulában, szentjánoskenyérben, sajtban és egyebekben gazdag falu […]”, míg N. Kalomenopoulos a „Kritika iti Topografia kai Odoiporika tis Nisou Kritis”-ben (1894) a következőket írja: „[…] A termékeny Kritszá-völgy egy kis síkság, amelyet egy kis patak szel át, és amelyen sűrű olajfaültetvények találhatók” és „Lakkónia völgyét […] olajfák és cseresznyefák borítják […]”.

2006 óta a „Kritsa” olívaolaj összesen 24 díjat nyert: 16 díjat országos versenyen, nyolcat pedig nemzetközi versenyen, elsősorban a közepesen és az erősen gyümölcsös kategóriákban. A legjobb eredményt 2008-ban a Nemzetközi Olívatanács által rendezett Mario Solinas versenyen érte el, amelyen a közepesen gyümölcsös kategóriában aranyérmet kapott. Egyéb jelentős eredményei között említhető, hogy 2006-ban ugyanezen a versenyen harmadik helyezést ért el, az extra szűz olívaolajok Los Angeles-i versenyéről (2010) és a londoni „Nagyszerű ízek” (Great Taste) versenyről (2012) elhozta az aranyérmet, míg a moszkvai Prodexpón (2012), a japán olívaolaj-versenyen (Olive Japan) (2013) és a Cat Cora’s Kitchen versenyen (2013) ezüstérmet nyert. Görögországban az olajat az alábbi versenyeken díjazták aranyéremmel: Az extra szűz olívaolaj előállítóinak pánhellenikus versenye (2007), az extra szűz olívaolajok 1. görögországi versenye (2008) és Eleotechnia (2008 és 2011).

A fenti díjak mellett a „Kritsa” olívaolaj nemrég elhozta a bronzérmet az extra szűz olívaolaj kategóriájában a minőségi olívaolajok Londonban megtartott nemzetközi versenyén (2017). Ugyanebben az évben a közepesen gyümölcsös kategóriában ízéért bronzérmet kapott az extra szűz olívaolajok 5. görögországi versenyén. A görög online sajtó mindkét díjról hírt adott. 2016-ban és 2017-ben a Kritszá Mezőgazdasági Szövetkezet olajsajtoló üzeme két díjat kapott a krétai olajbogyó-termesztő települések szövetségétől: ezüst minószi olajfát az „olívaolaj marketingjének helyes gyakorlatai” kategóriában és arany minószi olajfát a „helyes olajbogyó-darálási gyakorlatok” kategóriában.

Végül a terület és az olajfák történelmi kapcsolatának és az olívaolaj-előállításnak emléket állít az ókori Lató városának területén feltárt (legalább kettő) olajsajtoló üzem is, amelyek romjai a dór korszakból (i. e. 5. és 4. század) származnak. A Kritszá falujától mintegy három kilométerre fekvő városon belül olívaolaj-tároló nyomaira bukkantak. A tágabb régióban itt-ott található régi olajütők is az olajbogyó-termesztés és a helyiek mindennapi élete közötti szoros kapcsolatról tanúskodnak, a 19. századtól kezdve pedig az utazók leírásai is bővelkednek az utalásokban.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/prod_ladi_kritsa070119.pdf

(1) HL L 343., 2012.12.14., 1. o.