Célirányos és határozott fellépésre lesz szükség a gazdaságok élénkítéséhez és a növekedés támogatásához. Az EU-nak továbbra is együtt kell működnie a LAC-régióval a fennálló makrogazdasági kihívások megoldására irányuló erőfeszítései során, és ezzel egyidejűleg a különböző gazdasági modellek diverzifikálása és korszerűsítése érdekében, hogy azok helyt állhassanak a globalizációban. Az eredmények fenntarthatóbbá tétele ugyanakkor a társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségek csökkentését, tisztességes munkahelyek teremtését, a zöld és körforgásos gazdaságra való átállást és azt is jelenti, hogy a globalizáció mindenki számára előnyös legyen.

Napjaink gyorsan változó geopolitikai környezete azonban új kihívásokat és lehetőségeket jelent a partnerség számára, megerősítve az igényt egy olyan eredményesebb regionális és bilaterális együttműködés iránt, mely egy kereskedelemre, beruházásra és ágazati együttműködésre összpontosító modernizált partnerséget jelent. A mindkét régiót érintő globális változások olyan ambiciózus és innovatív megközelítést tesznek szükségessé, mely túlmutat a hagyományos donor-kedvezményezett logikán és a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend szellemét tükrözi. 2000 óta a Kína és a LAC-régió közötti kereskedelem 10 milliárd USD-ről 244 milliárd USD-re nőtt 2017-ben. Kína Latin-Amerika második legnagyobb kereskedelmi partnereként az EU versenytársa, és tágabb értelemben a régió egyre jelentősebb partnerévé vált. Az idő során változott az Egyesült Államok régióban betöltött hagyományos szerepe és befolyása is.

Az EU nyújtja a LAC-régiónak a legnagyobb összeget fejlesztési együttműködés címén: 2014 és 2020 között 3,6 milliárd EUR összegű vissza nem térítendő támogatást bilaterális és regionális programokra; továbbá több mint 1,2 milliárd EUR összegű humanitárius segélyt nyújtott az ember okozta válságok és természeti katasztrófák áldozatainak az elmúlt 20 évben. Az Európai Beruházási Bank (EBB) a LAC-régióban a fenntartható fejlődési célok megvalósításába fektet be, kiemelten az éghajlatváltozás mérséklésébe és az ahhoz való alkalmazkodásba, 2014–2018 között összesen 3,4 milliárd EUR összegű hitelnyújtással.

Az űrtechnológia alkalmazása. A világűr az együttműködés bővülő területe – a benne rejlő lehetőségek még mindig kiaknázatlanok. Ma már valósággá váltak az európai globális navigációs műholdrendszerek, nevezetesen a Galileo és az EGNOS. Az ezzel kapcsolatos értékteremtési lánc megosztható, korszerű szakértelmet, know-how-t és technológiát képes biztosítani. A Kopernikusz –az EU Föld-megfigyelési programja – is segíthet a társadalmi kihívások kezelésében, a környezetvédelemtől az éghajlatváltozáson át egészen a mezőgazdaságig és a városfejlesztésig. A kölcsönösség elve alapján teljes mértékben ki lehetne aknázni a Kopernikusz együttműködési megállapodásokat, melyek ingyenes, teljes körű és nyílt hozzáférést biztosítanak az adatokhoz.

Az összeköttetés javítása a légiközlekedés és más közlekedési módok révén. Az új átfogó légiközlekedési megállapodások megtárgyalása nemcsak a piaci hozzáférést javítaná, hanem új üzleti lehetőségeket is teremtene, továbbá egyértelmű szabályozási keretrendszerre épülő tisztességes és átlátható piaci feltételeket biztosítana. Az ilyen megállapodások több összeköttetést és jobb árakat biztosítanának az utasoknak, és elősegíthetik a további együttműködést az olyan területeken, mint a légi közlekedés biztonsága, a légi közlekedés védelme, a társadalmi kérdések és a környezet. Más közlekedési módok, például a vasúti és a tengeri közlekedés, valamint a fenntartható és intelligens városi mobilitási rendszerek terén is meg lehetne vizsgálni az együttműködés lehetőségeit.

Az e területen folytatott együttműködés a folyamatban lévő programok sikereire, az üzleti intelligencia, az mkkv-hálózatok és az induló vállalkozások támogatására fog építeni mindkét régióban. Az EU-nak arra is törekednie kell, hogy ösztönözze a LAC-régióbeli mkkv-k és az Enterprise Europe Network közötti együttműködést. A LAC-régió üzleti klaszterei és hálózatai kihasználhatnák az európai klaszter-együttműködési platform előnyeit.

A tisztességes munka, valamint a versenyképes és felelős vállalkozások előmozdítása. Az együttműködés keretében továbbra is prioritásként kell kezelni a tisztességes munka, valamint a munkaügyi és környezetvédelmi normák tiszteletben tartásának előmozdítását, különös tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) egyezményeinek betartására. Mindkét régió hozzájárult a nemzetközi munkaügyi normák elfogadásához, és most együtt kell működniük azok végrehajtása, többek között az egyesülési szabadság és a gyermekmunka felszámolása érdekében. A bevált módszerek cseréje révén meg lehetne osztani az EU szociális partnerekkel folytatott párbeszédekkel kapcsolatos pozitív tapasztalatait. A formális gazdaságra való átállás kulcsfontosságú kihívást jelent a LAC-régióban, ahol az informális foglalkoztatás a nem mezőgazdaságban foglalkoztatottak teljes számának több mint 40 %-át teszi ki.

Fenntartható és intelligens városok előmozdítása. Tekintettel arra, hogy mindkét régió lakosságának túlnyomó része városi területeken él, továbbra is fontos lesz a fenntartható városok és a helyi szintű intézkedések támogatása. Az EU és a LAC-régió profitálhat a fenntartható urbanizáció olyan területein folytatott kutatásokból és tapasztalatok cseréjéből, mint például a természetalapú megoldások, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású mobilitási megoldások, vagy a városi ökoszisztémák helyreállítása. Fokozni lehetne a fenntartható városfejlesztéssel kapcsolatos, városok közötti – például a Polgármesterek Globális Szövetség keretében folytatott – sikeres együttműködést.

A régión belüli kereskedelem fellendítése és a beruházások megkönnyítése érdekében az EU-nak támogatnia kell a LAC-régióban az olyan integrációs erőfeszítéseket, mint például a Csendes-óceáni Szövetséget, többek között a kereskedelem nem vámjellegű akadályainak kezelésével kapcsolatos tapasztalatainak megosztása, valamint a szabályozásbeli konvergencia és a harmonizáció előmozdítása révén. Folytatni kell az ENSZ Nemzetközi Kereskedelmi Jogi Bizottsága beruházó és állam közötti vitarendezési rendszerének reformját egy állandó multilaterális beruházási bíróság létrehozása érdekében. Az EU nyitott arra is, hogy fontolóra vegye a kulcsfontosságú partnerekkel kötendő beruházásvédelmi megállapodások lehetőségét. Az EU-nak ösztönöznie kell a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodásának megerősítését és végrehajtását, amely a határokon átnyúló kereskedelem motorja. Az EU-nak ösztönöznie kell a partnerek közbeszerzésről szóló megállapodáshoz való csatlakozását is.

A megállapodások az állat- és növényegészségügyi kérdések terén a szabályozási konvergencia előmozdításának eszközei is, melyek elősegítik az áruk cseréjét a LAC-régió és az EU között és támogatják a magas szintű élelmiszer-biztonsági, állat- és növényegészségügyi normákat. A globális egészségszemléleti megközelítést követő antimikrobiális rezisztencia elleni küzdelmet illetően a folyamatban lévő tevékenységek támogatni fogják a LAC-régiót a globális egészségszemlélet megközelítést követő antimikrobiális rezisztencia elleni saját, nemzeti cselekvési tervek kidolgozásában és végrehajtásában.

Hiteles, átlátható és inkluzív demokratikus intézmények és választási folyamatok biztosítása. Az EU-nak a továbbiakban is mobilizálnia kell a választási megfigyelő és szakértői missziókat, és – megkeresés esetén – támogatnia kell a partnerek választási rendszereinek az Amerikai Államok Szervezetével együttműködésben történő megerősítését. Az EU-nak és a LAC-régiónak fokoznia kell az együttműködést és a tapasztalatcserét ezeken a területeken, többek között a félretájékoztatás veszélyeivel kapcsolatban.

Az emberi jogok tiszteletben tartásának javítása, különös hangsúllyal a következőkre: a véleménynyilvánítás és az egyesülés szabadsága: a nemek közötti egyenlőség, továbbá a lányok és a nők társadalmi szerepvállalásának növelése; a megkülönböztetés tilalma többek között az olyan kisebbségek, mint például a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) személyek, az őslakos népek és a fogyatékossággal élő személyek tekintetében; a gyermekek és fiatalok; gazdasági, szociális és kulturális jogok, többek között a földterülettel, a vízzel, a megfelelő higiénés körülményekkel, a lakhatással kapcsolatos és munkavállalói jogok; az igazságszolgáltatás pártatlansága és az igazságszolgáltatási rendszerek hatékonysága; a kínzás gyakorlatának felszámolása és a halálbüntetés eltörlése. Az EU-nak ezért továbbra is szorosan együtt kell működnie az Amerikai Államok Szervezetének érintett szerveivel és a LAC-országokkal a nemzetközi emberi jogi rendszer megerősítése érdekében.

A demokrácia és az emberi jogok az EU–LAC partnerség központi elemei. Az EU továbbra is védelmezi és előmozdítja a demokratikus elveket és a jogállamiságot a LAC-régióval fenntartott kapcsolataiban. Az EU–LAC partnerség hű kell hogy maradjon az értékeihez és eleget kell tennie a polgárok eredményesebb, jó kormányzás iránti igényének. Továbbra is prioritás marad az EU külpolitikájában az olyan demokratikus politikai rendszerek előmozdítása, amelyek eredményeket mutatnak fel polgáraiknak. A kormányzás, a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság, a nemek közötti egyenlőség terén mutatkozó hiányosságok, a korrupció, továbbá a nyilvánosság részvétele és a civil társadalom számára rendelkezésre álló mozgástér zsugorodása alapvető kihívást jelentenek bármely társadalom fejlődést célzó erőfeszítéseinek eredményességére nézve. Mindkét régiónak haszna származik a demokratikus intézmények megszilárdítására, a jogállamiság javítására, a közintézmények átláthatóságának és elszámoltathatóságának fokozására, valamint az emberi jogok védelmének javítására irányuló együttműködésből.

·a régiók közötti és a régión belüli kereskedelem és beruházások elősegítése, a kereskedelmi és beruházási megállapodások hálózatának kiteljesítése, továbbá azok mielőbbi megerősítésének és teljeskörű végrehajtásának biztosítása, ideértve a szociális, a munkaügyi és a környezetvédelmi rendelkezéseket is;

A LAC-országok élen jártak az EU közös biztonság- és védelempolitikájának (KBVP) műveleteiben való részvételt biztosító keretmegállapodások megkötésében is (Chile és Kolumbia), illetve járultak hozzá néhányukhoz (Brazília, Argentína és a Dominikai Köztársaság).

Az együttműködés elmélyítése a béke és a biztonság terén. Tekintettel arra, hogy történelme során képes volt megoldani az államközi konfliktusokat, az EU a LAC-régió természetes partnere a viták békés rendezésének előmozdításában, és közösen elősegíthetik a közvetítési és megbékélési folyamatokat. Az EU-nak továbbra is szerepet kell vállalnia a kolumbiai békemegállapodás végrehajtása felé vezető úton.

A multilaterális rendszer megerősítése: Az EU-nak és a LAC-régiónak továbbra is támogatnia kell az ENSZ főtitkárának az ENSZ rendszerének átfogó reformjára irányuló erőfeszítéseit, beleértve a Biztonsági Tanácsot, valamint a Közgyűlés és a Gazdasági és Szociális Tanács megújítását. Továbbra is prioritásnak kell tekinteni a Nemzetközi Büntetőbíróság támogatását.

Az eredményes multilateralizmus megőrzésének, megreformálásának és megerősítésének továbbra is az EU–LAC partnerség központi célkitűzésének kell lennie. A két régió együttesen az ENSZ-tagság mintegy egyharmadát, a G20-csoport tagjainak jelentős részét és az OECD tagságának kétharmadát teszi ki.

A polgárok biztonsága és a szervezett bűnözés elleni küzdelem. Mindkét régiónak erősítenie kell a polgárok biztonságáról folytatott biregionális párbeszédet mint a tapasztalatcserét és a további együttműködés lehetőségeit azonosító mechanizmust, például a szervezett bűnözés humanitárius következményei terén. Ez épülhetne a polgárok biztonságáról szóló EU–Latin-amerikai és Karibi Államok Közössége (CELAC) szemináriumokra, valamint a kábítószerekkel és a nemzetközi szervezett bűnözéssel kapcsolatos pozitív bilaterális és regionális együttműködési programokra (pl. a kábítószerekkel kapcsolatos politikák együttműködési programja – COPOLAD, a kokainútvonal-program, illetve az EL PAcCTO-program). Emellett, tekintettel a kihívás nagyságrendjére, meg kell valósítani mindkét régióban a bűnüldöző hatóságok, valamint az olyan ügynökségek, mint az EUROPOL, az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynöksége (CEPOL), az Amerika rendőrségeinek közössége (AMERIPOL) és a CARICOM Bűncselekményekkel és Biztonsággal Foglalkozó Végrehajtó Ügynöksége (IMPACS) közötti gyakorlati együttműködést. Az együttműködésnek továbbra is foglalkoznia kell a bűncselekmények olyan kiváltó okaival, mint a szegénység, a társadalmi kirekesztés és a természeti erőforrásokkal való rossz gazdálkodás.

Mindkét régiónak javítania kell az együttműködést a méltányos és hatékony adórendszerek, továbbá a szociális védelem terén, melyek az inkluzív gazdasági növekedés előmozdításának és az egyenlőtlenség felszámolásának alapvető eszközei. Ez a jó adóügyi kormányzással kapcsolatos, kialakulóban lévő együttműködésre épülne, ahol nagy fokú elkötelezettség tapasztalható az adócsalás, az adókijátszás és az adókikerülés kezelése mellett. Az olyan programokon keresztül, mint az EuroSOCIAL, mindkét fél megoszthatja az adózással, az újraelosztó politikákkal és a szociális szolgáltatások nyújtásával kapcsolatos tapasztalatokat, többek között az olyan innovatív intézkedésekre építve, melyeket a LAC-régióban az adózási szabályoknak való megfelelés folyamatának digitalizációjára vonatkozóan fogadtak el. El kell indítani a társadalmi kohézióról szóló biregionális párbeszédet. Mindkét régiónak továbbra is együtt kell működnie az átláthatóságra és az információcserére, a méltányos adóztatásra vonatkozó, kialakulóban lévő globális szabványok, továbbá az adóalap-erózió és nyereségátcsoportosítás elleni minimumszabályok jövőbeni végrehajtásának biztosítása érdekében.

Küzdelem az egyenlőtlenség ellen. A továbbra is fennálló egyenlőtlenségek gátolják a társadalmi kohéziót, ami a lehetőségek elvesztegetését, a gazdasági növekedés visszaesését, bűnözést és erőszakot, valamint az intézményekbe vetett bizalom csökkenését eredményezi, és végső soron a demokrácia és a jogállamiság eróziójához vezet. A GINI-index Latin-Amerikában folyamatosan csökkent, a 2002. évi 0,543-ról 2017-ben 0,466-ra, de a csökkenés mértéke az elmúlt években lelassult. 2017-ben a szegénységben élők száma elérte a 184 milliót (a népesség 30,2 %-a), a mélyszegénységben élők aránya pedig tovább emelkedett (62 millió, a népesség 10,2 %-a, ami 2008 óta a legmagasabb arány). Az elkövetkező években a társadalmi kohézió iránti közös elkötelezettségnek szorosabb párbeszédben, többek között az ezen a területen bevált módszerek cseréjében kell testet öltenie.

Nagyon fontos a fenntartható élelmiszerrendszerek kifejlesztésére irányuló együttműködés. A mezőgazdasági ágazatban az alkalmazkodási és mérséklési intézkedések megszilárdításának továbbra is kulcsfontosságú szerepet kell játszania.

A LAC-országok azon döntése, hogy nukleáris fegyvermentes övezetté váljanak, kulcsfontosságú partnerré teszi a régiót az atomsorompó-szerződés célkitűzéseinek előmozdításában, továbbá a Fegyverkereskedelmi Szerződés megerősítésében és végrehajtásában.

A multilaterális éghajlat-politikai és környezetvédelmi irányítás fejlesztése. A Párizsi Megállapodás 2015. évi elfogadásában az EU és a LAC-régió jelentős szerepet játszottak. Erre a szerepre épülő közös erőfeszítésekre van szükség a megállapodás hatékony végrehajtása és a tiszta energiára való globális átállás érdekében. A régióknak a biológiai sokféleséggel kapcsolatos válság kezelése céljából mozgósítaniuk kell a partnereket, együttműködve a multilaterális környezetvédelmi megállapodások – például a biológiai sokféleségre vonatkozó aicsi célok, a biológiai sokféleségre vonatkozó stratégiai terv, valamint a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, a 2020 utáni időszakra szóló szilárd keret – eredményesebb végrehajtása érdekében. A jövőbeni nemzetközi együttműködés olyan kezdeményezések tapasztalataira építhet, mint az éghajlatváltozás elleni globális szövetség és a Párizsi Megállapodás végrehajtását szolgáló uniós stratégiai partnerségek.

A nemzetközi óceánpolitikai irányítás megerősítése. Az ENSZ Tengerjogi Egyezményének (UNCLOS) és végrehajtási megállapodásainak hatékony végrehajtása terén folytatott szorosabb együttműködés megteremtené a feltételeket a fenntartható óceánpolitikai irányítás és a kék gazdaság számára. Fontos lesz az együttműködés az ENSZ Tengerjogi Egyezménye keretében egy nemzetközi, jogilag kötelező erejű, a nemzeti joghatóságon kívül eső területek tengeri biológiai sokféleségének megőrzéséről és fenntartható hasznosításáról, valamint a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemről szóló eszközök folyamatban lévő kidolgozásában. Megerősített együttműködésre van szükség az óceánokkal foglalkozó regionális és multilaterális szervezetekben, többek között a halászat terén, és támogatni kell a tudományos ismeretek megszerzését és a tanácsadást.

A 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend végrehajtása. Az EU és a LAC-régió kulcsfontosságú szerepet játszott a fenntartható fejlődésről szóló multilaterális kiáltvány megszövegezésében és vezető szerepet kell játszania annak végrehajtásában is. Az addisz-abebai cselekvési programban rögzítettek szerint a végrehajtást szolgáló minden rendelkezésre álló eszközt – köztük a köz- és magánszféra belső beruházásait – teljes mértékben ki kell használni a fenntartható fejlődési célok elérése érdekében.

A Kereskedelmi Világszervezet reformja. A nemzetközi protekcionista tendenciákkal összefüggésben fokozni kell a közös erőfeszítéseket a nyitott, megkülönböztetésmentes és szabályokon alapuló, multilaterális kereskedelmi rendszer fenntartása érdekében, amelynek középpontjában az erős és jól működő Kereskedelmi Világszervezet (WTO) áll, továbbá a szervezet szabályozói, nyomonkövetési és vitarendezési funkciójának megreformálása céljából.

A globális makrogazdasági reziliencia megerősítése. A szilárd, fenntartható, kiegyensúlyozott és inkluzív globális növekedés biztosításához elengedhetetlen a makrogazdasági fejleményekkel és a megfelelő szakpolitikai stratégiákkal kapcsolatos fokozott információcsere globális szinten és mindkét régióban.

Partnerség az eredményes globális kormányzásért multilaterális szinten: ·a LAC-régió részvételének kiszélesítése az EU KBVP-missziói és -műveletei terén, és szorosabb együttműködés a biztonság és a béke világszerte történő előmozdítása érdekében; ·együttműködés az ENSZ békével és biztonsággal, fenntartható fejlődéssel és irányítással kapcsolatos rendszerét célzó reformok teljes körű végrehajtása érdekében; ·közös nyomásgyakorlás a Párizsi Megállapodás teljes körű végrehajtása érdekében, ezzel egyidejűleg globális szintű támogatás mobilizálása a tiszta energiára való átállás, valamint a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, a 2020 utáni időszakra szóló szilárd keret megvalósítása céljából; ·a biregionális együttműködés továbbfejlesztése az óceánpolitikai irányítás, valamint a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem terén, ideértve az ENSZ Tengerjogi Egyezményének végrehajtását is; ·vezető szerep a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend végrehajtásában; ·közös menetrend kidolgozása a multilaterális kereskedelmi rendszer megerősítése érdekében a WTO-megállapodások eredményes végrehajtása, továbbá a WTO megreformálása révén.

3. A jövőkép megvalósítása

A jövőkép megvalósítása és a fent ismertetett menetrend eredményes végrehajtása érdekében az EU-nak és a LAC-régiónak át kell alakítania szerepvállalását. Az EU a következő években az ebben a közleményben ismertetett prioritások alapján stratégiaibb jellegű megközelítésre fog törekedni a LAC-régióval, melynek során fejleszteni fogja a régióban folytatott politikai, valamint a kereskedelmi, beruházási és együttműködési eszközei révén megvalósuló szerepvállalásának módját.

3.1. Stratégiaibb jellegű politikai szerepvállalás

Az EU LAC-régióra irányuló külső tevékenységének elveken alapuló pragmatizmusra kell épülnie. A partnerség keretében az „egyenmegoldás” alkalmazása nem illik a LAC-régióbeli különböző realitásokhoz; a partnerországok különböző politikai prioritásokat követnek, igényeik és eszközeik eltérőek. A szerepvállalás jelenlegi szintjeinek – multilaterális, biregionális, szubregionális, bilaterális – megőrzése mellett az EU-nak törekednie kell a társulás elmélyítésére azokkal az érdekelt regionális csoportokkal és országokkal, amelyek hajlandóak és képesek fokozni a szerepvállalásukat a közös célok terén.

Az EU különböző LAC-országokkal és regionális csoportokkal folytatott politikai párbeszédének kell továbbra is iránymutatásul szolgálnia az EU-LAC kapcsolatokban. A párbeszédeknek elő kell segíteniük a közös prioritások, érdekek és új együttműködési lehetőségek azonosítását. A több országgal megkötött vagy tárgyalás alatt álló társulási megállapodások, valamint a Kubával 2016-ban aláírt, politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás szakpolitikai párbeszédeket indítottak el számos területen, megfelelő intézményi keretet biztosítva a bilaterális és regionális kérdésekben folytatott együttműködés javítására.

Továbbra is prioritásként kell kezelni a regionális integráció támogatását az EU LAC-országokkal fenntartott kapcsolataiban azon meggyőződésre és tapasztalatra építve, hogy a régión belüli integráció nagyobb biztonsággal, gazdasági és társadalmi haszonnal jár. Ez magában foglalja az olyan régióközi mechanizmusokat is, mint például a CELAC, továbbá az olyan szubregionális erőfeszítéseket, mint a Csendes-óceáni Szövetséget, a Mercosurt, a Közép-amerikai Integrációs Rendszert (SICA), a Karib Fórumot (CARIFORUM) és a Karib Közösséget (CARICOM).

Az EU–LAC partnerségnek globális szinten hangsúlyosabb szerepet kell betöltenie, és jobban meg kell védenie és biztosítania a globális közjavakat, többek között a multilaterális fórumokon képviselt közös álláspontok révén. Fokozni kell az EU és a LAC-országok közötti nem hivatalos konzultációkat a fontos nemzetközi konferenciákat megelőzően. A LAC-partnerekkel valamennyi szinten folytatott párbeszéd állandó elemévé kell válnia a multilaterális együttműködésnek.

A két régió közötti politikai szerepvállalás és összehangolt megközelítések a demokrácia, a béke és biztonság előmozdítását, továbbá a válsághelyzetek kezelését szolgáló eszközök is. A 80-as években Latin-Amerika és Európa a Contadora-csoport keretében egyesítették erejüket abból a célból, hogy előmozdítsák a békét Közép-Amerikában, lefektetve az Esquipulas békemegállapodások alapjait. A Venezuelával foglalkozó nemzetközi kapcsolattartó csoport (ICG) egy másik példája annak a kezdeményezésnek, amely a két régióból származó tagokat tömöríti, és célja az országban kialakult válság politikai, demokratikus és békés megoldásának előmozdítása. A válság jóval Venezuela határain túl is érezteti hatását. Az ICG az EU és a LAC-régió közös értékeire épül, tevékenységét a demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartásának megőrzése iránti igény vezérli a régióban. Az ICG testesíti meg azt az együttműködésen és szabályokon alapuló megközelítést, amely az EU külpolitikájának mozgatója: a regionális és a nemzetközi partnerekkel való együttműködése során arra törekszik, hogy megteremtse a szabad és tisztességes választásokon alapuló politikai megoldás feltételeit, továbbá biztosítja a humanitárius alapokon történő segélyezést. Az EU készen áll arra is, hogy részt vegyen az ország intézményeinek és gazdaságának újjáépítésére irányuló nemzetközi erőfeszítésekben, amint visszaállították a demokráciát. Ösztönözni kell a multilaterális és inkluzív kereteken alapuló közös diplomáciai fellépést, mint a biregionális kapcsolataink eszközét a válsághelyzetek kezelése érdekében.

Tekintettel arra, hogy a mai világunkban különböző nemzetközi szereplők versenyeznek egymással befolyásért, gazdasági jelenlétért vagy akár a politikai és társadalmi modelljük érvényre juttatásáért, az EU-nak az értékeken alapuló politikája alapján kellene kiemelkednie a kiegészítő jelleg és a kölcsönös előnyök előmozdítása mellett. Mindkét régió számára káros, ha a nemzetközi kapcsolatokat a másik fél kizárása vezérli, vagyis ahol az egyik fél a másik fél kárára nyer; az EU olyan kapcsolatot kínál a LAC-régiónak, mely nyitott regionalizmusra és mindenki számára előnyös megoldásokra épül.

Az EU-nak továbbá felelős kereskedelmi és beruházási politikát kell folytatnia a LAC-régióval a kereskedelmi megállapodásai keretében fenntartott kapcsolataiban az EU gazdasági érdekei és az EU–LAC partnerség alapját képező nemzetközi értékek előmozdítása érdekében, hozzájárulva ezzel a demokrácia, a jólét és a reziliencia előmozdításához, valamint az inkluzívabb és fenntarthatóbb globalizáció formálásához.

3.2. Együttműködés a nagy hatásért