66. azt is kívánatosnak tartja, hogy a Bizottság szolgálatok közti egyeztetésének keretében az ágazati
érdekeket és a fenntartható idegenforgalom bizottsági közleményekben kifejtett céljait vegyék kell őképpen
figyelembe;
67. felszólítja a Bizottságot, hogy a Bizottság minden egyes olyan f őigazgatóságára kiterjed ően szervezze
meg az idegenforgalmi felel ősök/koordinátorok hálózatát, amelynek hatásköre érinti az ágazatban folyó tevé-
kenységeket (Vállalkozások és Ipar, Régiós, Környezetvédelmi, Mez őgazdasági, Közlekedési, Bels őPiaci stb.
Főigazgatóság). A hálózat koordinálását a Vállalkozások és Ipar F őigazgatóság turisztikával foglalkozó szer-
vezeti egysége végezhetné;
Az idegenforgalom helye az európai alkotmányt létrehozó szerz ődésben
68. üdvözli az idegenforgalomról szóló külön szakasz beillesztését (4. szakasz, III-281. cikk) az európai
alkotmányt létrehozó szerz ődésbe; úgy véli, hogy ezen a jogi alapon lehet ővé válik az idegenforgalom össze-
függ őbb támogatása, amelynek elfogadását megkönnyíti, hogy ehhez a Tanácsban elégséges lesz a min ősített
többség, illetve az, hogy az Európai Parlament teljes mértékben és hiánytalanul részt vesz a jogalkotási
intézkedések meghozatalában;
69. felszólítja a Bizottságot, hogy –afőintézményi partnerekkel és az ágazat reprezentatív szervezeteivel
karöltve –szakért őkkel véleményeztesse azokat a különböz őcselekvési lehet őségeket, amelyek alkalmasak a
vállalkozások versenyképessége és a tagállamok közötti koordináció számára kedvez őbb környezet kialakítá-
sának ösztönzésére; felhívja a Bizottságot, hogy már 2007-ben tegyen javaslatot egy olyan többéves prog-ramra ( „Idegenforgalom ”csomag), amely –a tagállamok, illetve a regionális és helyhatóságok bevonásával, a
jó kormányzás elveinek betartásával –erősíti majd az Unió idegenforgalmi tevékenységében a kohéziót;
70. felszólítja a Bizottságot, hogy az európai szomszédsági politika támogatása kapcsán –például az
euromediterrán partnerség keretében –az idegenforgalmat is vegye fel a partnerországokkal folytatott
együttm űködés kiemelt területei közé;
*
**
71. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.
P6_TA(2005)0336
Európai Iskolák
Az Európai Parlament állásfoglalása az Európai Iskolák rendszerének fejlesztési lehet őségeir ől
(2004/2237(INI))
Az Európai Parlament ,
–tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, az Európai Iskolák rendsze-
rének fejlesztési lehet őségeir ől szóló közleményére (COM(2004)0519),
–tekintettel az Európai Iskolák alapszabályáról szóló egyezményre (1),
–tekintettel az Európai Iskolák finanszírozásáról szóló, 2002. december 17-i állásfoglalására (2),
–tekintettel az Európai Iskolák f őtitkárának az igazgatótanács 2005. február 1 –2-i brüsszeli ülésére készí-
tett éves jelentésére (3),
–tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,
–tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére
(A6-0200/2005),
(1) HL L 212., 1994.8.17., 3. o.
(2) HL C 31. E, 2004.2.5., 91. o.
(3) document 1612-D-2004-en-1; http://www.eursc.org/SE/htmlEn/IndexEn_home.html.2006.8.17. HU C 193 E/333 Az Európai Unió Hivatalos Lapja33
2005. szeptember 8., csütörtök
A. mivel az Európai Iskolák célja, hogy közös oktatást biztosítson az Európai Közösségek alkalmazásában
álló személyek gyermekeinek; mivel az Európai Iskolák alapszabályának 28. és 29. cikke szerinti meg-állapodás alá es őgyermekeken kívül, az igazgatótanács által meghatározott kereteken belül más gyer-
mekek is tanulhatnak ezekben az iskolákban; mivel az európai intézmények zökken őmentes üzemelte-
téséhez megfelel ővégzettséggel rendelkez őtisztvisel ők toborzására és megtartására van szükség, melyet
elősegít az e tisztvisel ők gyermekei részére biztosított anyanyelvi oktatás, továbbá az egyes Európai
Iskolákban és a tagállamokban elvégzett iskolaévek egyenérték űségének elismerése, valamint az európai
érettségi;
B. mivel az Európai Iskolák megalapítására a fentiek figyelembevételével került sor;C. mivel az Európai Iskolák rendszere az uniós polgárság koncepcióját támogatja, ezért mind a meglév ő
iskolák megtartása, mind az új iskolák létrehozása, és a rendszer b ővítésének egyéb formái az európai
integráció szempontjából el őnyös intézkedéseket jelentenek;
D. mivel ma 13 Európai Iskola létezik, melyeknek több mint 19 000 beiratkozott diákja van, és mivel
2010-ig valószín űleg egy újabb iskola létrehozására kerül sor;
E. tekintettel az egyes iskolákban –különösen Brüsszelben –jelenleg tapasztalható tarthatatlan zsúfolt-
ságra, ami az oktatás színvonalának csökkenéséhez vezet;
F. mivel az Európai Iskolák tanulónkénti átlagos költsége más, hasonló intézményekben dolgozó tisztvise-
lők gyermekeinek oktatását végz őiskolák átlagos költségeivel összehasonlítva is megállja a helyét;
ugyanakkor mivel az egyes iskolák tanulónkénti költsége jelent ős mértékben különbözik egymástól, és
nagyban függ az iskola méretét ől;
G. mivel, noha az Európai Iskolák m űködési költségeinek több mint felét az Európai Közösség finanszí-
rozza, a Bizottság az egyetlen európai intézmény, amely képviselettel rendelkezik az Európai Iskolákigazgatótanácsában; és mivel a Bizottság az igazgatótanács egyetlen olyan tagja, mely mind az igazga-tótanácsban, mind az egyes iskolák irányító testületeiben teljes szavazati joggal rendelkezik;
H. mivel az Európai Iskolák irányítási rendszerének a stratégiai tervezés és áttekintés képességét ötvöznie
kell az egyes iskolák jelent ős mérték űönállóságával;
I. mivel az Európai Iskolák igazgatásának –beleértve a tanulók felvételével és a díjak megállapításával
kapcsolatos döntéseket –a lehet őlegegyértelm űbbnek, legkövetkezetesebbnek és legátláthatóbbnak kell
lennie az iskolák mindegyikében;
J. mivel az európai érettségi vizsgához vezet őtanterv tudományos tekintetben magas szint űnek mond-
ható, és a gyengébb képesség űtanulók számára nem feltétlenül megfelel ő; mivel ezen iskolák pillanat-
nyilag nem kínálnak lehet őséget másféle záróbizonyítvány megszerzésére;
K. mivel jelenleg az igazoltan speciális oktatást igényl őtanulók oktatása iskolánként eltér őképet mutat;
L. mivel az osztályok maximális mérete (32 tanuló) nagyobb, mint az a tagállamok vonatkozó jogszabá-
lyai alapján megengedhet őlenne; mivel ezenkívül számos osztályban olyan tanulók is vannak, akiknek
anyanyelve eltér annak a szekciónak a nyelvét ől, amelybe felvételt nyertek, valamint olyan tanulók is,
akik tanulási nehézségekkel küzdenek, illetve speciális oktatást igényelnek;
M. mivel
–a brüsszeli I. iskola kivételével –a brüsszeli és luxembourgi iskolák túlzsúfoltak, és bár döntés
született további két iskola létrehozásáról, az épületeket azonban csak 2010-re lehet majd használatbavenni, és ezért ez a helyzet az iskolák által nyújtott képzésre nézve komoly következményekkel jár;
N. mivel az Európai Iskolák oktatási filozófiája és az európai érettségi vizsgával végz ődőtanterv modell-
ként szolgálnak a többnyelv űés multikulturális oktatás területén, melyet a tagállamok esetlegesen
követni kívánnak;
O. mivel az EK-Szerz ődésben (149. cikk) Európa népei abban állapodtak meg, hogy a közösségi intézkedé-
sek célja az oktatás európai oldalának fejlesztése –elsősorban a tagállamok nyelveinek tanításán és
terjesztésén keresztül;C 193 E/334 HU 2006.8.17. Az Európai Unió Hivatalos Lapja33
2005. szeptember 8., csütörtök
Az Európai Iskolák alapszabályáról szóló egyezmény és a Bizottság közleménye
1. üdvözli a Bizottságnak az Európai Iskolák rendszerének jöv őbeli fejlesztésér ől szóló konzultációs gya-
korlatra irányuló említett kezdeményezését, mely figyelembe veszi az Európai Unió b ővítését, valamint az új
tagállamok érdekeit, további EU-intézmények létrehozását Brüsszelen és Luxemburgon kívül, valamint az50 évvel ezel őtt, eredetileg mindössze négy nyelvre megalkotott rendszer sürg ős reformjának szükségességét;
2. emlékeztet arra, hogy az Európai Iskolák alapszabályáról szóló egyezmény szerint az Európai Iskolák
feladata az, hogy a közösségi intézmények megfelel őműködése érdekében közös oktatást biztosítsanak az
Európai Közösségek alkalmazásában álló személyek gyermekeinek; kimondja továbbá, hogy az igazgatóta-nács által meghatározott kereteken belül más gyermekek is tanulhatnak ezekben az iskolákban;
A decentralizált ügynökségek és az új tagállamok
3. úgy véli, hogy sürg ősen megoldást kell találni a decentralizált ügynökségek valamennyi m űködési
helyének kérdésére; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy nem sikerült akkor megoldást találni, amikor az ügynök-ségek m űködési helyszínér ől döntés született, a pármai székhely űEurópai Élelmiszer-biztonsági Hatóság
kivételével;
4. úgy véli, hogy az új decentralizált ügynökségek valamelyikét befogadó tagállamoknak nagyobb pénz-
ügyi felel ősséget kell vállalniuk az alkalmazottak gyermekeiért és megfelel őmegoldást kell találni valamennyi
új m űködési hely tekintetében; úgy véli, hogy ilyen esetekben az Európai Iskolák és az adott országban
európai érettségit nyújtó regionális vagy helyi iskolák közötti együttm űködés reális lehet őség, melynek el ő
kell segítenie az oktatás min őségét, az európai integrációt, a nyelvi sokszín űséget és a munkaer őmobilitását;
5. ragaszkodik ahhoz, hogy amennyiben a szükséges feltételek teljesülnek, sürg ősen hozzák létre az új
tagállamok nyelvi részlegeit, továbbá ahhoz, hogy minden diák anyanyelvi oktatásban kell részesüljön;
6. felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az Európai Iskolák új tagállamokban történ őfelállításának
lehet őségét;
Az Európai Iskolák rendszerének jöv őbeni finanszírozása, a III. kategória tanulói és a kisebb iskolák
7. úgy véli, hogy a közösségek egyensúlyteremt őhozzájárulásának nem szabad nyitott vég űelkötelezett-
séggé válnia; magától értet ődőnek tartja, hogy az Európai Iskolák rendszerét hatékony költségvetési tervezés-
sel és ellen őrzéssel kell m űködtetni, valamint kimutatható és megfelel őköltség-haszon arányt kell kínálnia;
helyesli azt a nézetet, mely szerint az egyes iskolák tervezett éves költségvetési el őirányzatának meghatá-
rozásakor figyelembe kell venni az iskolák méretét és igényeit, valamint a költségvetési források minél haté-
konyabb felhasználására tett er őfeszítéseket;
8. kiemeli ugyanakkor, hogy az iskolák költségvetése számára folyósított közösségi támogatások jellegét
az Európai Iskolák alapszabályáról szóló egyezmény 25.2. cikke egyértelm űen meghatározza; elutasítja ezért
a Bizottság javaslatát, mely szerint plafonértéket állapítsanak meg az Európai Iskolák költségvetése számárafolyósított közösségi támogatások tekintetében azel őtt, hogy az igazgatótanács közzétenné a következ
ő
pénzügyi évre vonatkozó, az iskolák bevételeivel és kiadásaival kapcsolatos tervezetét;
9. úgy ítéli meg, hogy nem méltányos az a jelenlegi rendszer, mely szerint a tagállamok hozzájárulásai
közvetlenül kapcsolódnak az Európai Iskolákhoz kihelyezett oktatóik számához és az általuk az EurópaiIskolák rendelkezésére bocsátott épületekhez, és alternatív finanszírozási módszereket kell keresni;
10. úgy véli mindazonáltal, hogy a jelenlegi rendszer, mely szerint a tagállamok jelölik ki a tanárokat, és
fizetik azok saját országuk szerinti bérét, biztosítja az Európai Iskolák számára, hogy hozzájussanak ezenországok pedagógiai tapasztalatához, és segítségével biztosítható a tagállamok pénzügyi hozzájárulása;
11. megjegyzi, hogy a III. kategóriába sorolt gyermekek szülei által fizetend ődíjak mértéke 2002 óta
reálértéken jelent ős mértékben emelkedett, melynek következtében az iskolák bevételei emelkedtek, és mely-
nek következtében a közösségi költségvetésb ől származó támogatások a vártnál kisebb mértékben n őttek;
valamint megjegyzi, hogy az ilyen díjak nem fedezik teljes mértékben az érintett tanulók oktatásának költ-ségeit; ugyanakkor úgy véli, hogy a III. kategóriába sorolt tanulók szüleit az Európai Iskolák rendszerébentörtén őoktatásuk hátralév őideje alatt nem szabad a díjak nagymérték űemelésének kitenni;2006.8.17. HU C 193 E/335 Az Európai Unió Hivatalos Lapja33
2005. szeptember 8., csütörtök
12. felszólítja a Bizottságot, hogy az igazgatótanácsban helyet foglaló képvisel őjén keresztül gyakoroljon
nyomást a III. kategória tanulóinak felvételére vonatkozó egyértelm ű, részletes és a nyilvánosság számára
elérhet őkövetelmények elfogadása érdekében; sürgeti a III. kategóriába tartozó tanulókat felvett iskolák
igazgatási tanácsait, hogy éves jelentésükben számoljanak be az ilyen követelmények alkalmazásáról;
13. megismétli az igazgatótanácshoz intézett felhívását, hogy alkalmazzák következetesen az egyes isko-
lák nyelvi részlegeinek létrehozásával, fenntartásával és megszüntetésével kapcsolatos követelményeket; ésvizsgálják azt felül az Európai Unió valamely hivatalos nyelvével szembeni bármilyen hátrányos megkülön-böztetés kizárása érdekében;
14. felszólítja a Bizottságot, hogy a legrövidebb megvalósítható id őn belül tegye közzé a Bergenben,
Culhamban, Karlsruhéban és Molban található négy iskola hosszú távú jöv őjéről készült, a Bizottság által
készíttetett tanulmányt;
Jobb irányítás és igazgatás
15. úgy véli, hogy az Európai Iskolák és az általuk oktatott tanulók számának növekedésével az igazga-
tótanács feladatainak a stratégiai célok meghatározására, áttekintésére és felülvizsgálatára kell korlátozódnia;úgy véli, hogy az egyes iskolák igazgatásával kapcsolatos részletes kérdéseket els ősorban az érintett iskola
igazgatási tanácsának kell címezni, valamint hogy m űködési és pénzügyi szempontból minden iskolát önálló
egységnek kell tekinteni;
16. a fentiek fényében úgy véli, hogy az igazgatótanács által megállapított stratégiai célokon belül az
egyes iskolák pénzügyi és m űködési irányítását az igazgatási tanácsok kezébe kell adni;
17. megjegyzi, hogy a Közösség által folyósított egyensúlyteremt őhozzájárulás jelenleg eléri az Európai
Iskolák rendszere költségvetésének mintegy 57%-át, míg ahhoz a tagállamok 22%-kal járulnak hozzá; ezért
úgy véli, hogy a Közösséget képvisel őBizottságnak olyan arányú szavazati joggal kellene rendelkeznie az
igazgatótanácsban, mely jobban megfelel a Közösség költségvetéshez való hozzájárulásainak, és hogy aBizottságnak minden egyes igazgatótanácsi ülést követ ően jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek;
18. felszólítja a Bizottságot, hogy gyakoroljon nyomást az igazgatótanácsra a helyes igazgatási gyakorlat
kódexének megalkotása, valamint a panaszbizottság hatáskörének tisztázása érdekében;
19. megjegyzi, hogy a Bizottság javaslata szerint két új testületet kellene létrehozni, egyiket az összes
iskola pénzügyi és m űködési irányítására, egy másikat pedig a tanterv, a vizsgarendszer és a tanárok értéke-
lésének felügyeletére; úgy véli, hogy egyetlen irányító testületet kell fenntartani, melynek döntései az iskola-rendszer egészére érvényesek, és amely vállalja a felel ősséget az esetenként egymásnak ellentmondó pénzügyi
és oktatási kötelezettségek közötti egyensúly meg őrzésére;
20. felhívást intéz a szül ők és más érdekelt felek, például az iskolák személyzete és a tanulók megfelel ő
képviseletének biztosítására az igazgatótanácsban és az egyes iskolák igazgatási tanácsában egyaránt;
Tantervi és oktatási kérdéseka) Osztálylétszám
21. úgy véli, hogy az óvodai, és az egyetlen, megfelel ően képzett tanár által oktatott általános és közép-
iskolai csoportok létszáma nem haladhatja meg a 30 f őt; úgy véli továbbá, hogy 2008-tól az óvodákban és
az általános iskolákban fokozatosan be kell vezetni a 25 f ős maximális csoportlétszámot; felhívja az igazga-
tótanácsot a fenti alapelv érvényesítésére;
22. felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze az igazoltan különleges oktatást igényl ő, illetve tanulmá-
nyaik nagy részét nem az anyanyelvükön végz ő(I. nyelv) tanulók esetében megfelel őszorzószám kidolgo-
zását, és biztosítsa, hogy a csoportok méretének kiszámításakor e szorzókat alkalmazzák;C 193 E/336 HU 2006.8.17. Az Európai Unió Hivatalos Lapja33
2005. szeptember 8., csütörtök
23. sürgeti a Bizottságot és vele együtt az illetékes tagállamokat, hogy sürg ősen találjanak megoldást az
egyes iskolákban tapasztalható túlzsúfoltságra, mely rossz hatással van az oktatás min őségére; ismételten
sürgeti az igazgatótanácsot, azonnal tegyen intézkedéseket a brüsszeli és luxembourgi iskolák túlzsúfoltságaellen; kiemeli a megfelel őés jól id őzített tervezés fontosságát az Európai Iskolák m űködéséhez szükséges
infrastruktúra és létesítmények továbbfejlesztésében;
b) A speciális oktatási igények tervezése
24. felszólítja a Bizottságot, hogy készítsen megbízható statisztikákat arról, hogy a speciális igényekre
vonatkozó követelmények milyen mértékben teljesülnek az Európai Iskolákban, és ismételten sürgeti azigazgatótanácsot, hogy végezzen felmérést speciális oktatást igényl őtanulók tanításáról –beleértve a testi
és/vagy szellemi fogyatékos gyermekeket –az egyes Európai Iskolákban; kéri az igazgatótanácsot, hogy hatá-
rozzon meg minimumkövetelményeket az oktatás min őségére vonatkozóan, és végezze el az Európai Iskolák
akadálymentességi vizsgálatát annak biztosítása céljából, hogy az épületek szerkezete és tervezése testi fogya-tékos gyermekek számára is megfelel ő, és tegyen meg minden egyéb lépést, ami a speciális oktatást igényl ő
tanulók támogatása érdekében szükséges;
25. felszólítja a Bizottságot és az Európai Iskolák igazgatótanácsát, hogy pénzügyi, személyzeti téren és a
tapasztalatok terén növeljék a források kihelyezését annak érdekében, hogy a speciális oktatást igényl őgyer-
mekek els őosztályú oktatásban részesüljenek, és hogy teljes mértékben támogassák az integrált oktatás
koncepcióját, mint ahogy az Európa-szerte más iskolákban már m űködik; továbbá felhívja az igazgatótaná-
csot, hogy keressen épít őjelleg űalternatívákat a normál osztályokba beilleszkedni nem tudó gyermekek
számára;
26. úgy véli, hogy a speciális oktatást igényl őtanulóknak is hasznára kell, hogy váljon az Európai Isko-
lákban való tanulás, több terület szakért őiből álló csoportot (pl. iskolapszichológusok, logopédusok és nyelvi
készségfejleszt ők) kell létrehozni az iskolákban, akik az érintett tanárokat, diákokat és szül őket segítik, és
tanácsot adnak nekik;
27. kéri az egyik nagyobb Európai Iskolát, hogy indítson el egy speciális oktatási központra vonatkozó
kísérleti programot, mely magába foglalja a képzett, megfelel őtapasztalattal rendelkez őszemélyzetet, a meg-
felelőtaneszközöket (könyvek, számítógépes szoftverek), és melynek szerepe a speciális oktatást igényl ő
gyermekek oktatásában részt vev őpedagógusok szakért ői tanácsadással és eszközökkel való segítése; kéri,
hogy a 2006-os költségvetésben különítsenek el pénzeszközöket erre a programra;
c) Az európai érettségi
28. felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen meg minden t őle telhet őt annak biztosítására, hogy az igazga-
tótanács a 2007 –2008-as tanév kezdetére az európai érettségi vizsga mellett vezessen be alternatív bizonyít-
ványt azon tanulók számára, akik szakmai jelleg űoktatási formában kívánnak részt venni;
29. ismételten hangot ad meggy őződésének, mely szerint az európai egyetemek közötti hallgatócsere
bővülése, a világgazdaság globalizációja, valamint az európai érettségi vizsga magas színvonala igazolja az
európai érettségi vizsga, valamint a vizsga a tagállamok és a harmadik országok egyetemei általi teljes elis-merésének szélesebb kör űelterjesztését;
30. felhívást intéz ezért a tagállamok felel ős hatóságaihoz, hogy fontolják meg az európai érettségi vizsga
végbizonyítványként történ őalkalmazását az Európai Iskolákon kívül is, figyelembe véve azonban, hogy az
ehhez az érettségi bizonyítványhoz szükséges min őségi normák megfelel őteljesítését is biztosítani kell;
*
**
31. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Számvev őszék-
nek, a Bíróságnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának, az EurópaiIskolák igazgatótanácsának és a tagállamok kormányainak.2006.8.17. HU C 193 E/337 Az Európai Unió Hivatalos Lapja33
2005. szeptember 8., csütörtök