[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 16.2.2005

SEC(2005) 231 végleges

Ajánlás

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének harmadik bekezdésével összhangban Lettország aktualizált, 2004-2007-ra szóló konvergenciaprogramjáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKLÁS

A költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásnak megerősítéséről szóló, 1466/97/EK tanácsi rendelet[1] előírja, hogy a nem résztvevő, azaz a közös valutát nem bevezető tagállamoknak, 1999. március 1-ig konvergenciaprogramokat kell benyújtaniuk a Tanácsnak és a Bizottságnak. E rendelet 9. cikkével összhangban a Tanácsnak valamennyi konvergenciaprogramot meg kellett vizsgálnia a Bizottság értékelései és a Szerződés 114. cikke által felállított Gazdasági és Pénzügyi Bizottság által készített értékelések alapján. A Tanács a Bizottságtól kapott ajánlás alapján, és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően a vizsgálat után a programot véleményezni köteles. A rendelet értelmében a tagállamoknak az aktualizált konvergenciaprogramokat évente kell benyújtaniuk, melyet a Tanács hasonló eljárások szerint ellenőrizhet.

A tíz ország, amely 2004. május 1-én csatlakozott az EU-hoz, nem részese az egységes valutának. Az országok kötelezték magukat arra, hogy konvergenciaprogramjaikat 2004. május 15-ig, valamint azok első aktualizálását 2004 végéig küldik meg.

Lettország első konvergenciaprogramját, amely a 2004-2007. közötti időszakot fogja át, 2004. május 14-én küldte meg, amelyet a Tanács 2004. július 5-én értékelt. Lettország 2004. december 30-án küldte meg konvergenciaprogramjának első aktualizálását. A Bizottság szolgálatai elvégezték ezen aktualizálás technikai értékelését, figyelembe véve a Bizottság szolgálatai 2004. őszi gazdasági előrejelzéseinek eredményeit, tekintettel a magatartási kódexre[2], a várható kibocsátás becslésére közösen megállapított módszertanra, a 2003-2005. közötti időszak átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásainak ajánlásaira, valamint a költségvetési politikák összehangolásának erősítéséről szóló, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek 2002. november 27-én tett bizottsági közleményre[3]. Az értékelés az alábbi következtetésekre jutott:

- A lett konvergenciaprogram első aktualizálását, amely a 2004-2007 közötti időszakot fogja át, a lett miniszteri kabinet december 28-án fogadta el és 2004. december 30-án küldte meg az Európai Bizottságnak. A program a parlamentnek 2004. december 13-án előterjesztett és általa december 20-án elfogadott 2005. évi költségvetési törvény gazdasági előrejelzésein alapul. Az aktualizált program nagyjából megfelel „a stabilitási és konvergencia programok tartalmáról és formájáról szóló magatartási kódex” adatkövetelményeinek. Mindazonáltal szükséges a költségvetési bevételek és kiadások összetételére vonatkozó adatok ESA95 osztályozását javítani.

- Az aktualizálásban 2004-re 8,1 %-os és 2005-re 6,7 %-os, különösen a beruházások és a magánfogyasztás területén folytatódó jelentős hazai keresletnövekedéssel párosuló GDP-növekedést jeleznek előre. A 2006-ra és 2007-re előrejelzett GDP növekedést kissé alacsonyabb szinten határozzák meg (mindkét évben 6,5 %). Az export jelentős mértékben növekedett, amely tükrözi a globális gazdasági javulást és Lettország EU csatlakozásának pozitív hatását; mindazonáltal az exportnövekedést maga mögött hagyta a hazai kereslet megugrását kísérő importnövekedés. A nettó export növekedéshez való, rövidtávú hozzájárulása előreláthatólag negatív lesz és a folyó fizetési mérleg hiánya csak marginálisan csökken. A munkanélküliség előreláthatólag csak fokozatosan csökken, a gazdasági aktivitás jelentős növekedése ellenére. Általánosan, a jelenleg rendelkezésre álló információk alapján, a makrogazdasági szcenárió valószínűnek tűnik és nagyjából összhangban van a Bizottság szolgálatainak értékelésével, beleértve a 2004. évi őszi előrejelzést is.

- Annak érdekében, hogy elérjék a lett központi bank árstabilitási célkitűzését, 1994 óta a lett lat árfolyamát az SDR-hez (különleges lehívási jogok – a ford .) kötötték a középárfolyam körüli ±1%-os normális ingadozási sávval. A lett hatóságok az ERM II-höz való csatlakozást 2005 első felére tervezik, valamint az euro 2008. január 1-i leghamarabbi bevezetésével számolnak. 2005. január 1-én, e stratégia lépéseként, a lett latot piaci árfolyamon az SDR-ről újra az euróhoz kötötték, a középárfolyam körüli ±1 százalékos normális ingadozási sáv mellett. A helyi valuta bankközi ráták az euro terület szintjét közelítően csökkentek, miután a latot az euróhoz kötötték. A hosszú lejáratú kötvények hozamának euroövezettel szembeni ingadozása 2004 során ½-1 százalékpontos prémium körüli volt. 2003-ig a HICP-infláció viszonylag alacsony volt. 2004 folyamán ugyanakkor, a HICP-infláció jelentősen felgyorsult, amely augusztusban elérte a 7,8 %-os csúcsértéket, majd az utolsó negyedév alatt enyhén csökkent, ami 6,2 %-os éves átlagot tett ki. A hatóságok szerint a 2004. évi infláció alakulása átmeneti jellegű volt; a CPI-infláció csökkenésével számolnak 2004 és 2006 között 6,2 %-ról 3,0 %-ra. 2005-ben az inflációt továbbra is befolyásolják a szabályozott árak növekedése és a közvetett adók harmonizációjához kapcsolódó intézkedések. Ennek ellenére, a kedvező bázishatások miatt, és feltéve, hogy elkerülik a túlfűtöttséget, az inflációnak fokozatosan csökkennie kell, bár a nemzeti hatóságok által előrejelzettnél enyhén magasabb infláció valószínűségével.

- A program aktualizálása a programidőszak minden egyes évére vonatkozóan a 3 %-os referenciaérték alatti GDP-arányos költségvetési hiányt céloz meg, amely a program becslései szerint 2004 és 2007 között fokozatosan csökken a GDP 1,7 %-áról a GDP 1,4 %-ára[4]. Az EU transzferek hatásait és a kapcsolódó kiadások tükrében azt jelzik előre, hogy, mind a kiadások, mind a bevételek 2005-ben érik el maximális értéküket, nevezetesen a GDP 39,3 %-át és 37,7 %-át teszik ki, majd ezek után 2007-re fokozatosan csökkennek a GDP 36,5 %-ára, illetve 35,1 %-ára. Az állami pénzügyek középtávú kiigazítása mind a bevételi, mind a kiadási hányad csökkenésén alapul. Az elsődleges egyenleg javul a programidőszak alatt, csökkenő összkiadási hányad mellett, amely mögött csökkenő elsődleges kiadási hányad és bizonyos mértékű kamatkifizetés áll. Az elsődleges kiadási hányad alapvetően az alacsonyabb transzfer- és támogatási hányadok miatt csökken, miközben engedi a beruházási hányad növekedését. A bevételi hányad az adóterheket kissé enyhítő adócsökkentések, alapvetően a jövedelemadó-csökkentések, következményeként csökken. Amíg az átfogó stratégia változatlan a 2004. év májusi programjával összehasonlítva, addig az előrejelzett költségvetési hiányokat valamennyi évre vonatkozóan lefelé módosították az előző program GDP-arányos 2 %-os értékéről.

- A program költségvetési előrejelzéseinek kockázatai nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek. Másrészről, a gazdasági tevékenységek adóintenzitására vonatkozó feltételezések pesszimistának tűnnek, azt sejtetve, hogy a bevételek a vártnál jobban alakulnak. Valóban, Lettország óvatos előrejelzéseket követ, az elmúlt évek során ismételten túlhaladták a költségvetési célokat. Ezen kívül, a költségvetési felügyelet tekintetében, létezik egy speciális eljárás, amely elősegítheti a viszonylag gyors éven belüli kiigazítást olyan eseményekkor, amikor a költségvetés letér pályájáról. Másrészt, tekintettel az EU támogatásokon alapuló kiadási kötelezettségvállalásra, a deficitcélok elérése az ilyen támogatások költségvetési bevételként való fogadásától függ. A szigorú költségvetési fegyelem (beleértve a részben EU támogatásokból finanszírozott projektek menedzselését) betartása nehézkes lehet a közigazgatási kapacitásban megmutatkozó gyengeségek miatt.

- A kockázatértékelés fényében a programban kirajzolódó költségvetési irányvonal nem tűnik elégségesnek ahhoz, hogy a programidőszak alatt elérjék a Stabilitási és Növekedési Paktum „egyensúlyközeli állapot vagy többlet” középtávú célját. Továbbá, bár a program viszonylag ambiciózus konszolidációs pályát mutat be, lehetséges, hogy nem biztosít elég széles biztonsági sávot arra az esetre, hogy szokásos makrogazdasági ingadozások esetén ne lépjék túl a GDP-arányos hiány 3 %-os küszöbét. Mindazonáltal a program elégséges az adósság/GDP arány alacsony szinten való fenntartásához.

- Az adóssághányadot 2004-ben a GDP 14,2 %-ára becsülték, ami jóval a Szerződésben meghatározott referenciaérték (a GDP 60 %-a) alatt van. Az adóssághányadnak a programidőszak alatti – 2007-ben a GDP 15 %-a – enyhe növekedése alapvetően a folyamatos hiányra vezethető vissza, amelyet jelentősen ellensúlyoz a nominális GDP-növekedés.

- A program röviden áttekinti a kormány strukturális reformprogramját, amely az üzleti környezet, a versenyképesség javítását, az energia és távközlési szektorok, az oktatási és egészségügyi rendszerek fejlesztését, az aktív munkaerő-piaci politikák és az innováció és kutatás támogatását szolgáló intézkedésekre összpontosít. A program továbbá bemutatja a költségvetési folyamat többéves költségvetési kereten keresztül történő további erősítését valamint az olyan intézkedéseket, amelyek szisztematikus értékelési rendszereken keresztül a nominális kiadási plafonok átláthatóságának és megbízhatóságának javítását célozzák. Megalapozott annak feltételezése, hogy a reformok, amelyek közül a legtöbbet már elindították, illetve jogszabályi előkészítés alatt állnak, hozzájárulnak a lett gazdaság növekedési feltételeinek javításához: a termelékenység és a munkaösztönzés javításával, a munkahelyteremtés elősegítésével, az adókijátszás csökkentésével, valamint a költségvetési fegyelem ösztönzésével mind minisztériumi, mind önkormányzati szinten.

- Úgy tűnik, Lettország viszonylag kedvező helyzetben van az állami pénzügyek hosszú távú fenntarthatóságát illetően, a népesség öregedésével összefüggésben becsült jelentős költségvetési terhek ellenére. A viszonylag alacsony lett adóssághányad, a végrehajtott nyugdíjreform-intézkedések, beleértve a tőkefedezeti pillér bevezetését, valamint a tőkefedezetű nyugdíjrendszer eszközeinek akkumulációja hozzájárulnak az idősödés költségvetésre gyakorolt hatásainak mérsékléséhez. A programban bemutatott stratégia középtávon a költségvetési deficit további növekedésének megakadályozásán és a nyugdíjreform költségvetésre gyakorolt hatásán alapul Az egészségügy és a hosszú távú ellátás területének reformjai mindazonáltal magasabb kiadásokkal járhatnak. Hosszú távon fenntarthatósági kockázat állhat fenn. Lettország viszonylag alacsony adóhányada, mindazonáltal, képes megkönnyíteni minden olyan fenntarthatósági hézag kisimítását, amely hosszú távon felmerülhet.

- Összességében elmondható, hogy az aktualizálásban kifejtett gazdaságpolitikák nagyjából összhangban állnak az adott országra jellemző átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal az állami pénzügyek területén. A jelentős folyó fizetési mérleghiány csökkentésének kihívása mellett, Lettországnak ajánlják, hogy a költségvetési hiányt hiteles és fenntartható módon többéves keretterven belül csökkentse. A programban előrejelzett folyó fizetési mérleg hiányának csökkentése tekintetében a 2004-ben a korábban előrejelzettnél alacsonyabb költségvetési hiány és az aktualizálásban előrejelzett konszolidációs pálya összhangban van az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások ajánlásaival. Mindazonáltal, ez az értékelés a külső mérleg kedvező alakulásától függ, és mint ilyet, a továbbiakban is figyelemmel kell kísérni. Továbbá, amint arra a programról szóló, múlt májusi tanácsi véleményben is rámutattak, a megfelelő fiskális pozíció értékelése függ a gazdaság keresleti nyomásától is, még akkor is, ha nehéz meghatározni az ország üzleti ciklusban betöltött pozícióját; az értékelés emiatt az olyan makrogazdasági politikától is függ, amely alkalmas az infláció mostani csúcsértékéről történő visszafogott csökkentésének megszilárdítására.

***

Ezen értékelés alapján a Bizottság elfogadta a Lettország aktualizált konvergenciaprogramjáról szóló tanácsi véleményre tett mellékelt ajánlást, és továbbítja azt a Tanácsnak.

Ajánlás

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének harmadik bekezdésével összhangban Lettország aktualizált, 2004-2007-ra szóló konvergenciaprogramjáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásának megerősítéséről szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre[5], és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

1. 2005. március 8-án a Tanács megvizsgálta Lettországnak a 2004-2007. közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját. A program nagyjából megfelel az átdolgozott „stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmi és formai magatartási kódexe” adatkövetelményeinek. Mindazonáltal szükséges a költségvetési bevételek és kiadások összetételére vonatkozó adatok ESA95 osztályozását javítani. Ennek megfelelően Lettországot felkérik, hogy feleljen meg a magatartási kódex követelményeinek.

2. A program alapjául szolgáló makrogazdasági szcenárió 2004-ben 8,1 %-os reál GDP-növekedést jelzett előre, amely fennmarad a programidőszak fennmaradó részén, évi 6,6 %-os átlagon. A jelenleg rendelkezésre álló információ szerint e szcenárió növekedési feltételezései valószínűnek tűnnek. Az inflációra tett programelőrejelzések kissé alacsonynak tűnnek.

3. A program aktualizálása a programidőszak minden egyes évére vonatkozóan a 3 %-os referenciaérték alatti GDP-arányos költségvetési hiányt céloz meg, amely a program becslései szerint 2004 és 2007 között fokozatosan csökken a GDP 1,7 %-áról a GDP 1,4 %-ára. 2005-ben mind a bevételi, mind a kiadási hányad jelentősen megnő az EU csatlakozás következtében. Az állami pénzügyek középtávú kiigazítása mind a bevételi, mind a kiadási hányad csökkenésén alapul. Az elsődleges kiadási hányad alapvetően az alacsonyabb transzfer- és támogatási hányadok miatt csökken, miközben engedi a beruházási hányad növekedését. A bevételi hányad az adóterheket mérséklő adócsökkentések – alapvetően jövedelemadó –következményeként csökken.

4. A program költségvetési előrejelzéseinek kockázatai nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek. Másrészről, a gazdasági tevékenységek adóintenzitására vonatkozó feltételezések pesszimistának tűnnek, azt sejtetve, hogy a bevételek a vártnál jobban alakulnak. Másrészről, tekintettel az EU támogatásokon alapuló kiadási kötelezettségvállalásra, a deficitcélok elérése az ilyen támogatások költségvetési bevételként való fogadásától függ. A szigorú költségvetési fegyelem (beleértve a részben EU támogatásokból finanszírozott projektek menedzselését) betartása nehézkes lehet a közigazgatási kapacitásban mutatkozó gyengeségek miatt.

5. A kockázatértékelés tekintetében a programban kirajzolódó költségvetési irányvonal nem tűnik elégségesnek ahhoz, hogy a programidőszak alatt elérjék a Stabilitási és Növekedési Paktum „egyensúlyközeli állapot vagy többlet” középtávú célját. Ezen kívül nem nyújt elég széles biztonsági sávot ahhoz, hogy szokásos makrogazdasági ingadozások mellett ne lépjék túl a GDP 3 %-ában meghatározott hiányküszöböt. Mindazonáltal a program elégséges az adósság/GDP arány alacsony szinten való fenntartásához.

6. Az adóssághányadot 2004-ben a GDP 14,2 %-ára becsülték, ami jóval a Szerződésben meghatározott referenciaérték (a GDP 60 %-a) alatt van. Az adóssághányadnak a programidőszak alatti – 2007-ben a GDP 15 %-a – enyhe növekedése alapvetően a folyamatos hiányra vezethető vissza, amelyet jelentősen ellensúlyoz a nominális GDP-növekedés.

7. A programban bemutatott költségvetési stratégia alapján Lettország viszonylag kedvező helyzetben van az állami pénzügyek hosszú távú fenntarthatóságát illetően, a népesség elöregedésével összefüggésben becsült jelentős költségvetési terhek ellenére. A viszonylag alacsony lett adóssághányad, a végrehajtott nyugdíjreform-intézkedések, beleértve a tőkefedezeti pillér bevezetését, valamint a tőkefedezetű nyugdíjrendszer eszközeinek akkumulációja hozzájárulnak az idősödés költségvetésre gyakorolt hatásainak mérsékléséhez. A programban bemutatott stratégia középtávon a költségvetési deficit további növekedésének megakadályozásán és a nyugdíjreform költségvetésre gyakorolt hatásán alapul. Az egészségügy és a hosszú távú ellátás területének reformjai mindazonáltal magasabb kiadásokkal járnak. Hosszú távon fenntarthatósági kockázat állhat fenn. Lettország viszonylag alacsony adóhányada, mindazonáltal, képes megkönnyíteni minden olyan fenntarthatósági hézag kisimítását, amely hosszú távon felmerülhet.

8. Az aktualizált programban vázolt gazdaságpolitikák nagyjából megegyeznek a kifejezetten az országra vonatkozó átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal az állami pénzügyek területén. A jelentős folyó fizetési mérleghiány csökkentésének kihívása mellett, Lettországnak ajánlják, hogy a költségvetési hiányt hiteles és fenntartható módon többéves keretterven belül csökkentse. A programban előrejelzett folyó fizetési mérleg hiányának csökkenése tekintetében a 2004-ben korábban előrejelzettnél alacsonyabb költségvetési hiány és az aktualizálásban előrejelzett konszolidációs pálya összhangban van az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások ajánlásaival. Mindazonáltal, ez az értékelés a külső mérleg kedvező alakulásától függ, és mint ilyet, a továbbiakban is figyelemmel kell kísérni. Továbbá, amint arra a programról szóló, múlt májusi tanácsi véleményben is rámutattak, a megfelelő fiskális pozíció értékelése függ a gazdaság keresleti nyomásától is, még akkor is, ha nehéz meghatározni az ország üzleti ciklusban betöltött pozícióját; az értékelés emiatt az olyan makrogazdasági politikától is függ, amely alkalmas az infláció mostani csúcsértékéről történő visszafogott csökkentésének megszilárdítására.

A legfontosabb makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

Reál GDP (%-os változás) | KP 2004.dec. | 8,1 | 6,7 | 6,5 | 6,5 |

COM 2004.okt. | 7,5 | 6,7 | 6,7 | nincs adat |

KP 2004. május | 6,7 | 6,7 | 6,5 | 6,5 |

CPI-infláció1 (%) | KP 2004.dec. | 6,2 | 4,3 | 3,0 | 3,0 |

COM 2004.okt. | 6,8 | 4,7 | 3,5 | nincs adat |

KP 2004. május | 4,5 | 3,7 | 3,0 | 3,0 |

Költségvetési egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2004.dec. | -1,7 | -1,6 | -1,5 | -1,4 |

COM 2004.okt. | -2,0 | -2,8 | -2,9 | nincs adat |

KP 2004. május | -2,1 | -2,2 | -2,0 | -2,0 |

Elsődleges egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2004.dec. | -0,9 | -0,9 | -0,8 | -0,7 |

COM 2004.okt. | -1,2 | -2,0 | -2,0 | nincs adat |

KP 2004. május | -1,2 | -1,3 | -1,2 | -1,2 |

Bruttó államadósság (a GDP %-ában) | KP 2004.dec. | 14,2 | 14,5 | 14,8 | 15,0 |

COM 2004.okt. | 14,6 | 15,4 | 16,6 | nincs adat |

KP 2004. május | 16,2 | 16,8 | 17,3 | 17,7 |

Megjegyzés: 1 A program csak CPI, és nem HICP-infláció előrejelzéseket tartalmaz. 2 A Bizottság szolgálatainak számításai a program adatai alapján. Források: Konvergenciaprogram (KP); A Bizottság szolgálatainak 2004. évi gazdasági előrejelzései (COM); A Bizottság szolgálatainak számításai. |

[1] HL L 209., 1997.8.2. Az e szövegben említett összes dokumentum megtalálható a következő weboldalon: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] A Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak a stabilitási és konvergencia programok tartalmáról és formájáról szóló, az ECOFIN-Tanács által 2001.7.10-én jóváhagyott, átdolgozott véleménye.

[3] COM(2002) 668, 2002.11.27.

[4] A központi költségvetés készpénzszámláira vonatkozó legfrissebb információk alacsonyabb becsült költségvetési hiányt sejtetnek.

[5] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az ebben a szövegben említette dokumentumok megtalálhatóak az alábbi weboldalon: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.