[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2011.4.7.

COM(2011) 183 végleges

Ajánlás

A TANÁCS HATÁROZATA

a Romániának nyújtandó kölcsönös segítségről

INDOKOLÁS

BEVEZETÉS

A globális gazdasági válság során erősen megnövekedett kockázatkerülés miatt visszaeső tőkebeáramlás, az árfolyamra nehezedő nyomás és a költségvetés finanszírozásához szükséges kötvénypiacokhoz való egyre korlátozottabb hozzáférés jellemezte helyzetben a román hatóságok 2009. március 6-án középtávú uniós pénzügyi támogatás iránti kérelmet nyújtottak be, és a Nemzetközi Valutaalaptól (IMF) és a Világbanktól is kértek további kiegészítő támogatást. 2009. március 9-én az Európai Bizottság (Bizottság) a Tanács elnökségével közösen bejelentette, hogy az EU az IMF mellett kész részt venni egy összehangolt finanszírozási csomag nyújtásában Románia fizetési mérlege fenntarthatóságának alátámasztása érdekében. Hangsúlyozták azonban, hogy a pénzügyi támogatás feltétele egy kísérő szakpolitikai program végrehajtása. A Bizottságnak és az IMF-nek szándéknyilatkozat formájában 2009. április 28-án elküldött program arra összpontosított, hogy tompítsa a magántőke-beáramlás erős visszaesésének hatásait, ugyanakkor végrehajtsa a külső és költségvetési egyensúlytalanságok megszüntetésére és a pénzügyi szektor erősítésére szolgáló szakpolitikai intézkedéseket. Az e program által alátámasztott összehangolt finanszírozási csomagot látva, az Európai Bankkoordinációs Kezdeményezés keretében a kilenc legnagyobb, Romániában bejegyzett külföldi tulajdonú bank anyavállalatai kötelezettséget vállaltak arra, hogy Romániában lévő tőkéjüket magas szinten tartják. A 2009. május 4-én jóváhagyott, 11,4 milliárd SDR összegű IMF készenléti megállapodással és a Világbanktól, az EBB-től és az EBRD-től származó, legfeljebb 2 milliárd EUR kiegészítő támogatással összefüggésben 2009. május 6-án az Európai Unió Tanácsa Romániának nyújtandó kölcsönös segítségről és legfeljebb 5 milliárd EUR Romániának nyújtandó középtávú európai uniós pénzügyi támogatásról határozott[1]. 2009. június 23-án az Európai Unió és Románia megkötötték az egyetértési megállapodást, amely meghatározta a programidőszak alatt és az uniós hitel öt részletének folyósítását megelőzően végrehajtandó konkrét szakpolitikai intézkedéseket.

2009. október és 2011. február között a Bizottság szolgálatai felülvizsgálati kiküldetéseket hajtottak végre a középtávú európai uniós pénzügyi támogatáshoz csatolt feltételek terén elért előrehaladás értékelésére. E kiküldetések megállapításai alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós hitel öt részletének folyósítására vonatkozó feltételek nagyjából teljesültek. Az első és az ötödik részlet között az egyetértési megállapodás összesen négy kiegészítéssel bővült, amelyek tükrözik a gazdasági környezet változásainak, valamint további strukturális reformintézkedéseknek a hatását.

A Bizottság szolgálataival és az IMF tisztviselőivel egy 2011. január 25-től február 8-ig tartó bukaresti látogatás során folytatott átfogó megbeszéléseket követően a román hatóságok 2011. február 17-én legfeljebb 1,4 milliárd EUR középtávú európai uniós elővigyázatossági pénzügyi támogatás iránti kérelmet nyújtottak be, amely tovább támogatná a kormány gazdasági reformprogramját. Az előzőhöz hasonlóan az új támogatáshoz egy Románia által szintén elővigyázatosságiként kezelt, 3,09 milliárd SDR összegű IMF készenléti megállapodás, valamint a Világbanktól származó hitelek társulnak. Ezáltal a közösen nyújtott elővigyázatossági támogatás megfelelően kezelné a Románia fizetési mérlegét fenyegető még mindig fennálló komoly veszélyeket, és a Románia, valamint uniós fő kereskedelmei partnerei gazdasági és pénzügyi stabilitását érintő, kapcsolódó kockázatokat.

MAKROGAZDASÁGI MUTATÓK ÉS KILÁTÁSOK

A GDP 7,1 %-os visszaesését, majd 2010-ben további 1,3 %-os csökkenését követően halmozódnak a hangulat és a tevékenység élénkülésére mutató pozitív jelek. A legutóbbi felmérési adatok megerősítik a gazdasági hangulat javuló tendenciáját. Az ipari termelés 2010-ben 5,5 %-kal fokozódott. Ugyanígy az új ipari megrendelések száma 2010 második felében az előző évhez képest átlagosan körülbelül 25 %-kal emelkedett. Az export egészséges mértékben nőtt tovább (2010-ben 27,3 %-kal RON értéken kifejezve). Míg az építési tevékenység erőteljesen javult 2010 decemberében, a kiskereskedelem még mindig érzi a héaemelés és a közszektorbeli bércsökkentés hatását. A szerény bérnövekedés (az átlagos havi nettó bér decemberben az előző évihez képest 1,3 %-kal emelkedett) munkaerő-piaci javulást jelez, és támogatni fogja a fogyasztást. A regisztrált munkanélküliek száma ugyan tovább csökkent 2011. januárban, de a munkanélküliségi ráta a munkanélküliekre vonatkozó új nyilvántartásba-vételi kötelezettség hatását tükrözve valószínűleg emelkedik az év első felében.

A gazdaság 2011-ben várhatóan fordul, a reál-GDP az előrejelzések szerint 1,5 %-kal növekszik. A külső kereslet növekedése és a feldolgozóiparban a 2008-as történelmi csúcsot megközelítő kapacitás-kihasználtsági ráták mellett a vállalati beruházás várhatóan fellendül a 2009. és 2010. évi súlyos visszaesés után. Az erőteljes export és az ipari megrendelések megugrása várhatóan megerősíti a vállalatokat beruházási szándékukban, még ha a kockázati felár némileg magas is marad. A lakóingatlan-építés valószínűleg visszafogott marad, mivel a hitelezési tevékenység mértéke alacsony, a lakóingatlanok árai pedig az előrejelzések szerint tovább stabilizálódnak. A háztartások fogyasztása – miután 2009-ben és 2010-ben jelentős mértékben csökkent – várhatóan lassan növekszik ebben az évben, amit a közszféra béreinek felfelé történő kiigazítása (+15 %, a 2010. júliusi 25 %-os csökkentés után), valamint az erőteljesen fellendülő tevékenységű iparban megvalósuló kiigazítás támaszt alá. Az jelentősebb fellendülést gátolja a folytatódó költségvetési megszorítás, a magas adósságszolgálat/jövedelem arány, és a háztartási hitelek korlátozott növekedése a lakossági banki ágazatban a nem teljesítő hitelek magas aránya miatt. A reálgazdaság növekedése 2012-ben az előrejelzések szerint 4 % lesz. A növekedés várhatóan fokozatosan egyre szélesebb körű lesz, és a hazai kereslet döntő szerepet játszik a gazdaság élénkítésében. A magánfogyasztási kiadások valószínűleg gyorsabban emelkednek a háztartások javuló mérlegének köszönhetően, ami a további bér- és foglalkoztatásnövekedéssel magyarázható.

Az infláció 2010. decemberben a közvetett adók jelentős emelése mellett 8,0 %-on tetőzött (az előző évhez képest). Ez jóval meghaladta a Román Nemzeti Bank által 2010 végére kitűzött, 3,5 % ±1 százalékpontos inflációs célt. 2010 első felében az inflációt elsősorban a dohány jövedéki adójának emelése és a magasabb üzemanyagárak tartották fent – az éves infláció átlagosan 4,5 % volt, míg a változatlan adók melletti HICP infláció épp csak 2 % körül mozgott. A harmadik negyedévben a héaemelés és az élelmiszerárak növekedése folytán az infláció 7,5 %-ra emelkedett. Az infláció 2011 második felében várhatóan fokozatosan – a közvetett adók emeléséhez kapcsolódó árhatások gyengülésével – visszatér a Román Nemzeti Bank célsávjához (3,0 % ± 1 százalékpont).

A Román Nemzeti Bank 2010 májusa óta stabilan tartotta az irányadó kamatlábat. Mindazonáltal a bankközi piacon rendelkezésre álló bőséges likviditás az utóbbi hónapokban a Román Nemzeti Bank irányadó kamatlábánál sokkal alacsonyabb szinten tartotta a rövid távú kamatlábakat. A pénzpiaci ráták csökkenése ellenére a magánszektorbeli hitelnövekedés makacsul gyenge marad a kedvezőtlen ciklikus feltételek és a szigorúbb banki hitelezési előírások miatt. A monetáris politika továbbra is komoly kihívásokkal szembesül. Az inflációs célok ismételt túllépése ronthatja a Román Nemzeti Bank hitelességét – jóllehet a közelmúltbeli áremelkedések nagy része a közvetlen ellenőrzésén kívül esett. A héához kapcsolódó hirtelen inflációnövekedés lehetséges másodlagos hatásai miatt indokolt volt, hogy a Román Nemzeti Bank 2010 második felében óvatosan közelítette meg a monetáris könnyítés kérdését. A Román Nemzeti Bank folytatja aktív kommunikációs politikáját az inflációs várakozások jobb megalapozása érdekében.

ÁLLAMHÁZTARTÁS

A 2010. évi, pénzforgalmi szempontú költségvetési hiány a GDP 6,5 %-a volt, ami jobb a GDP 6,8 %-át kitevő hiánycélnál. A bevételek 7,2 %-kal növekedtek 2010-ben, tükrözve a héakulcs 24 %-ra való emeléséből, valamint a jövedéki adókból és a 28,2 %-os növekedést mutató nem adójellegű bevételekből származó többletjövedelmet. Ezzel szemben a nyereségadóból származó bevételek 2010-ben 17,4 %-kal visszaestek, ami a válság késleltetett hatásának következménye. Emellett a társadalombiztosítási járulékok és a jövedelemadó szintén csökkent, 4,5 %-kal, illetve 3,2 %-kal. Az egyéb transzferek, a szociális támogatás és az áruk és szolgáltatások terén mutatkozó növekedések miatt a nominális kiadások 2010-ben 4,2 %-kal emelkedtek. Ez utóbbit részben magyarázza az egészségügyi ágazat hátralékainak 2 milliárd RON-t kitevő, szeptemberi kifizetése. A fő kiadáscsökkentésekre a tőkekiadások terén került sor, amelyek 2010-ben 11,7 %-kal csökkentek, ezt követik a személyzeti kiadások, 8,6 %-os visszaeséssel, és a támogatások, amelyek 6,7 %-kal voltak alacsonyabbak.

A Bizottság szolgálatainak előrejelzései alapján Románia teljesítette az ESA szerinti 2010. évi hiánycélt is, de ezt a következő hónapokban meg kell erősíteni. Meg kell jegyezni azonban, hogy miután az Eurostat 2010. szeptemberben és 2011. áprilisban számos állami tulajdonú vállalatot az államháztartási szektorba sorolt át, ez az érintett állami tulajdonú vállalatok hiányának megszüntetéséig legalább a GDP 0,5 %-át kitevő hiánynövelő hatással jár. A 2011. évi költségvetési teljesítménytől függően ez szükségessé teheti a 2011. évi hiánycél kiigazítását, az említett fejlemény figyelembevétele érdekében. Ugyanezen okból további erőfeszítésekre lehet szükség annak biztosításához, hogy a túlzott hiány esetén követendő eljárás szerinti tanácsi ajánlásokkal összhangban 2012-ig elérjék az ESA szerinti, a GDP 3 %-a alatti hiányt.

A belföldi fizetési hátralékok 2010 végére lecsökkentek, és a hatóságok elkötelezték magukat amellett, hogy ezeket 2011 folyamán alacsony szinten tartják. A belföldi (90 napnál régebbi) fizetési hátralékok állománya a 2009 végi 1,6 milliárd RON-hoz (a GDP 0,3 %-a) képest 2010 végén 1,1 milliárd RON-ra csökkent (a GDP 0,2 %-a). A hátralékok főként önkormányzati szinten jellemzők (a hátralékok teljes állományának 2010 végén megközelítőleg 84 %-a), és kisebb mértékben az egészségügyi ágazatban, beleértve a kórházakat. Bár az önkormányzati hátralékokat nehéz ellenőrizni, egy 2011. január 1-jén hatályba lépett, az önkormányzati pénzügyekről szóló új törvény segíthet ebben. Az egészségügyi ágazat 2 milliárd RON összegű (a GDP 0,4 %-a) hátralékainak 2010. szeptemberi kifizetését követően az egészségügyi ágazatban alacsony szinten tartották a hátralékokat, a kórházak kivételével.

Az egészségügyi ágazat további reformja elengedhetetlen ahhoz, hogy megakadályozzák ezen a területen a hátralékok újbóli, tartós megjelenését. A cél olyan hatékony egészségügyi rendszer kialakítása, amely a rendelkezésére álló költségvetési keretek között működik. A jelenleg meghozott és a még meghozandó intézkedések közé tartozik a rászorultsági alapú társfinanszírozási rendszer bevezetése, az egészségbiztosítás alap és az összes kórház közötti kötelező szerződéskötés megszüntetése, és az államilag biztosított juttatáscsomag reformja, amelynek célja a nem alapvető egészségügyi szolgáltatások fedezésének kizárása. A Világbank ezeken a területeken jelenleg és a jövőben is technikai segítséget nyújt. A pénzügyminisztérium ezenkívül figyelni fogja a kórházi költségvetések összesített számadatait annak biztosítása érdekében, hogy azok összhangban legyenek az államháztartás programozott kiadásaival. Ha nincs meg az összhang, a minisztérium az egészségügyi minisztériummal együtt lépéseket tesz annak megelőzése érdekében, hogy a kórházak szintjén újból hátralékok halmozódjanak fel.

A hatóságok továbbra is elkötelezettek amellett, hogy 2011-ben pénzforgalmi szempontból a GDP 4,4 %-ának megfelelő (az ESA szerint a GDP 5 %-a alatti) költségvetési hiányt érnek el. Elfogadták és törvénybe iktatták a 2011. évi költségvetést, valamint a 2011–2013 közötti időszakra vonatkozó középtávú költségvetési stratégiát. Bevételi oldalon a fő adók változatlanok maradnak, így biztosítják az előrejelezhetőséget. Kiadási oldalon a költségvetés továbbra is tartja a bérkiadások 39 milliárd RON-t kitevő felső határát, kivéve a hadsereg társadalombiztosítási járulékait (1,6 milliárd RON), amelyet az új nyugdíjtörvény eredményeképp ettől az évtől kezdve az állam fizet. Miután a közszféra béreit 2010 közepén átmenetileg, sürgősségi jelleggel 25 %-kal csökkentették annak érdekében, hogy a költségvetési hiány visszaálljon a pályájára, az állami alkalmazottak bérei a 2010. decemberi szintjükhöz képest 15 %-kal emelkedtek. Ezt az emelkedést azonban ellensúlyozta a 13. havi bér és az ünnepi bónusz megszüntetése. Ezen túlmenően az állami szektor alkalmazottainak számát további 20 000 fővel csökkentették ahhoz képest, amire szükség lett volna az átfogó bérkiadások szintjének betartásához. A 2011. évi költségvetésben foglalt többi intézkedés közé tartozik a nyugdíjak befagyasztásának fenntartása, az állami foglalkoztatásban folytatódó létszámcsökkentések – ami azt jelenti, hogy 7 távozó dolgozóból csak egyet helyettesítenek –, valamint a fűtési támogatások megszüntetése. Jelentős megtakarítást eredményezhet továbbá a nyugdíjrendszer reformja az egységesített bértörvénnyel és az egészségügyi ágazat átalakításával együtt.

2012 vonatkozásában a hatóságok elkötelezettek maradnak amellett, hogy az ESA szerinti hiányt a GDP 3 %-a alá csökkentik, de kiegészítő intézkedésekre lesz szükség. A Bizottság 2010. őszi gazdasági előrejelzése változatlan politikát feltételezve már jelezte, hogy a GDP 0,5 %-át kitevő további erőfeszítésre lesz szükség. Mindazonáltal még jelentősebb intézkedésekre lehet szükség amiatt, hogy a veszteséges állami tulajdonú vállalatokat átsorolták az államháztartási szektorba; ezáltal a teljes kiegészítő kiigazítási erőfeszítés valószínűleg a GDP 1 %-a körül lesz. Figyelni kell majd a többek között a bérekre és a bónuszokra vonatkozó, továbbra is fennálló kiadási korlátozásokat is.

A javasolt elővigyázatossági program céljai közt szerepel a költségvetés-irányítási rendszer további megerősítése is. A költségvetési felelősségről szóló törvény végrehajtása és a középtávú költségvetési stratégia elfogadása segít majd a költségvetés-tervezési folyamat javításában. A tőkekiadások tervezéséhez továbbá központi kormányzati szintű szigorítás szükséges. Bár Románia állami tőkekiadásainak költségvetése igen jelentős mértékű szokott lenni (2011-re a GDP 7,2 %-át tartották fent erre a célra), ennek igen kevés a látható eredménye, ami arra enged következtetni, hogy a tőkekiadások nem igazán voltak hatékonyak. Emellett nagy számban indultak olyan beruházási projektek az elmúlt években, amelyek befejezéséhez nem voltak biztosítottak a szükséges források. Ennek következtében a tőkekiadásokra jelenleg rendelkezésre álló források (túl) nagy számú befejezetlen projekt között aprózódtak fel. A miniszterelnök vezetésével egy munkacsoport összeállítja azon prioritást élvező projektek jegyzékét, amelyek a 2011–2014 közötti időszakra vonatkozó aktualizált költségvetési stratégiában meghatározott kereten belül a következő 3–5 évben finanszírozáshoz jutnak. Ezen túlmenően a költségvetési minisztériumban az állami beruházásokat megfigyelő egység megerősítése és a minisztérium által kezelt tőkeberuházási adatbázis fejlesztése révén javul a beruházási projektek megfigyelése és értékelése a központi kormányzat szintjén. Szükség lehet a többi uniós tagállamtól származó esetleges technikai segítségnyújtásra is. A költségvetési minisztérium negyedévente jelentést nyújt be a kormánynak a folyamatban lévő és a tervezett beruházási projektekről, a kormány pedig megvitatja ezt a jelentést és intézkedéseket hoz a potenciális költségvetési csúszások, és a költségvetés végrehajtásához kapcsolódó minden egyéb probléma kiküszöbölésére. Végül, a tőkekiadásokat a teljes mértékben hazai finanszírozású beruházásokról fokozatosan átalakítják uniós társfinanszírozású beruházásokra, ami az uniós források felhasználásának javításához is hozzájárulhat.

PÉNZÜGYI PIACOK

A román pénzügyi piacok 2010 közepe óta szilárd teljesítményt mutattak, bár a helyzet továbbra is sérülékeny. Az euróövezeti periféria folytatódó turbulenciáinak láthatóan csak kevés közvetlen hatása volt a román piacokra. A pénzügyi nyomás a globális piaci hangulat élénkülésével egyidejűleg és bizonyos mértékig az EU és az IMF által Románia számára biztosított újabb programmal kapcsolatos várakozásoknak köszönhetően enyhült. Az elmúlt hónapokban az árfolyam stabil volt, és 4,20–4,30 RON/EUR közelében maradt. Az állami kötvényekre vonatkozó hitelnemteljesítési csereügyletek felárai a 2010 közepén elért 400 bázispont feletti tetőzés után 2010 októbere óta 300 bázispont körül mozognak (alacsonyabban, mint Görögország, Írország, Portugália és Magyarország esetében). A BET tőzsdeindex 2010 negyedik negyedévében nagyrészt alacsony volt, de januárban újra emelkedni kezdett. A hazai egyéves kincstárjegy-aukciók hozama 2011. januárban és februárban éves szinten jóval 7 % alá csökkent, ami a költségvetés számára alacsonyabb refinanszírozási költségeket jelent, mint 2010 nagy részében. A banki ágazat nyereségessége megsínylette az eszközminőség romlását. A nemteljesítő hitelek aránya 2010 végére 11,9 %-ra emelkedett, a 2009. végi 7,9 %-hoz képest. Az értékvesztett eszközök ezen tendenciái miatt a banki ágazat nyereségességének visszaesése az év végére nettó veszteségben csúcsosodott ki (azaz a tőkemegtérülés negatív, –1 % volt). Mindazonáltal a bankok elegendő tőketartalékot tartottak fenn, a rendszer tőkemegfelelési aránya 14 % felett maradt. Annak ellenére, hogy a kitettségre vonatkozó kötelezettségvállalás a 2009. márciusi referenciaszinthez képest 2010. októberben 95 %-ra csökkent, a bécsi Európai Bankkoordinációs Kezdeményezésben részt vevő anyabankok a 2009. márciusi szinthez közel tartották kitettségüket (2011. január végén 98 %).

FIZETÉSI MÉRLEG ÉS KÜLSő FINANSZÍROZÁSI IGÉNY

A folyó fizetési mérleg hiánya 2010-ben elérte a GDP 4,2%-át. A magántőke beáramlása fokozatosan erősödött. Ez lehetővé tette a külföldi valutatartalékok vártnál gyorsabb felhalmozását, amelyek most biztonságos szinten vannak (a rövid lejáratú adósság 130 %-a körül). A makrogazdasági alapforgatókönyv szerinti jelenlegi előrejelzések alapján a külső adósság fenntarthatósága nincs veszélyben a programidőszak alatt.

Negatív sokkhatás esetén Romániának akár további 5 milliárd EUR finanszírozásra is szüksége lehet. Egy ilyen kedvezőtlen forgatókönyv bekövetkezése esetén Románia nem lenne képes teljes mértékben fedezni külső finanszírozási szükségleteit a rendelkezésére álló finanszírozási forrásokból, nagyrészt a közvetlen külföldi tőkebefektetések beáramlásának visszaesése és az adósságtörlesztés alacsonyabb refinanszírozási mértéke miatt, főként a bankok esetében. Ebben az alternatív esetben a fennmaradó finanszírozási szükségleteket az uniós elővigyázatossági pénzügyi támogatás aktiválásával kellene fedezni (az IMF-támogatással együtt). Az alternatív forgatókönyv, amelynek kidolgozására az IMF tisztviselőivel szoros együttműködésben került sor, alátámasztja a nemzetközi pénzügyi támogatásból fedezendő 5 milliárd EUR körüli kiegészítő finanszírozási szükségletet.

Noha a gazdasági válság segített a gazdasági egyensúlytalanságok felhalmozódásának visszafordításában, azok nem szűntek meg. A folyó fizetési mérleg a 2008. évi 11,4 %-hoz képest 2010-ben a GDP nagyjából 4,2 %-ára szűkült. A hitelezés növekedése megakadt, az építési tevékenység pedig kétszámjegyű mértékben esett vissza az elmúlt két évben. Az infláció továbbra is magas. A bérek erőteljes csökkenése, különösen az állami szektorban, és a valuta 2010. évi további leértékelése azonban versenyképesebb árakhoz segítette Romániát. A hatóságok által elfogadott intézkedésekkel sikeresen a 2010-re megállapított cél alá szorították a költségvetési hiányt. A folyó fizetési mérleg hiánya és az államháztartási hiány (ikerdeficit) azonban továbbra is viszonylag magas. Sőt, a külföldi hitelfelvétel folyamatos növekedése is kockázatot jelenthet. Ez azt jelenti, hogy továbbra is fennállnak a Románia fizetési mérlegének fenntarthatóságát komolyan fenyegető makroszintű egyensúlytalanságok.

A FIZETÉSI MÉRLEGET SEGÍTő MECHANIZMUS ÚTJÁN NYÚJTOTT EURÓPAI UNIÓS TÁMOGATÁS A NEMZETKÖZI SEGÍTSÉG RÉSZE

A fizetési mérleget sújtó komoly nehézségek továbbra is magas kockázata fényében, és azzal a feltétellel, hogy a román hatóságok határozottan elkötelezik magukat egy nagyszabású fiskális, pénzügyi és strukturális kiigazítási program végrehajtása mellett, a Bizottság a Gazdasági és Szociális Bizottsággal 2011. március 3-án folytatott konzultációt követően azt ajánlja, hogy a Tanács a Szerződés (EUMSZ) 143. cikke értelmében fogadjon el határozatot a kölcsönös segítségnyújtás folytatásáról. A fizetési mérleg fenntarthatóságát komolyan fenyegető, fennmaradó veszélyek kezelése érdekében a román kormánynak végre kell hajtania gazdasági programját.

Ezenkívül a Bizottság a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően azt javasolja, hogy a Tanács fogadjon el határozatot a román fizetési mérleg fenntarthatóságának alátámasztása érdekében Romániának nyújtandó, legfeljebb 1,4 milliárd EUR összegű középtávú uniós elővigyázatossági pénzügyi támogatásról[2]. A javasolt elővigyázatossági támogatás 2013. március 31-ig lenne aktiválható.

Az adott körülmények, azaz a még mindig csökkenő tőkebeáramlás, a továbbra is magas fiskális és külső egyensúlytalanság miatt célszerűnek tűnik, hogy Románia a tagállamok számára rendelkezésre álló, fizetési mérleget segítő mechanizmus útján középtávú elővigyázatossági pénzügyi támogatásban részesüljön. Noha a jelenlegi piaci körülmények között Románia nem szándékozik a rendelkezésre bocsátott források folyósítását kérni sem az IMF-től, sem az EU-tól, az elővigyázatossági támogatás elősegíti a költségvetési és a külső hiány továbbra is rendezett kiigazítását.

A támogatás hitelességet biztosít a kormány gazdasági programjának, beleértve a folytatódó költségvetési kiigazítást, a pénzügyi piaci reform konszolidálását és a termék- és munkaerő-piaci reformokra fordított fokozott figyelmet, valamint az uniós strukturális alapok fokozott felhasználását. A gazdasági program végrehajtása erősíti Románia növekedési potenciálját, aminek pozitív hatással kell lennie a román valuta, a RON külső értékére, csökkentve ezáltal a vállalati és háztartási mérlegekre gyakorolt negatív hatások valószínűségét. Ennek fejében a gazdaságélénkülésnek fenntarthatóbbnak kell lennie és a banki ágazatban javulnia kell az eszközminőségnek, ami újra forrásokat szabadít fel az új beruházások számára.

Noha az elővigyázatossági támogatás arra a tényre utal, hogy normál piaci körülmények között Románia további hivatalos támogatás nélkül képes fedezni finanszírozási szükségleteit, a román fizetési mérleg fenntarthatóságát 2013 első negyedévéig komolyan fenyegető negatív kockázatokra megfelelő válasznak tekinthető az előirányzott, összesen legfeljebb 5 milliárd EUR elővigyázatossági hitel, mivel a javasolt, Romániának nyújtandó legfeljebb 1,4 milliárd EUR uniós elővigyázatossági támogatáshoz 3,09 milliárd SDR (Románia IMF-kvótájának 300 %-a, nagyjából 3,6 milliárd EUR) összegű elővigyázatossági készenléti megállapodás útján nyújtott IMF-támogatás társul. A Világbank továbbra is biztosítja a korábban vállalt 400 millió EUR összegű támogatást fejlesztési hitelprogramja keretében, valamint a 750 millió EUR összegű támogatást a szociális támogatások és az egészségügy reformjának eredményalapú finanszírozása keretében.

Az uniós elővigyázatossági pénzügyi segítséggel a román hatóságok átfogó gazdasági program végrehajtása iránti, továbbra is egyértelmű elkötelezettségét támogatják. A program teljes mértékben megjelenik a román konvergenciaprogram aktualizált változatában, valamint Románia nemzeti reformprogramjában. Az európai uniós hitel részleteinek folyósításához kapcsolódó konkrét gazdaságpolitikai feltételeket a Bizottság és a román hatóságok között megkötendő egyetértési megállapodásban fogják rögzíteni; a feltételek főbb elemei a következők:

A: Költségvetési konszolidáció

A költségvetési konszolidáció létfontosságú elem marad a reformprogramban, amely alapján a költségvetési hiány 2011-re pénzforgalmi alapon a GDP 4,4 %-ára csökken (az ESA szerint a GDP 5 %-a alá), majd 2012-re az ESA szerint a GDP 3 %-a alá, azaz megszűnne a túlzott hiány. A program felgyorsítja továbbá a kormányzati kifizetési hátralékok csökkentésére irányuló erőfeszítéseket, központi és önkormányzati szinten egyaránt. Meg kell erősíteni azon állami tulajdonú vállalatok pénzügyi beszámolási rendszerét, amelyeket az államháztartás alá soroltak vagy esetleg sorolnak át, annak érdekében, hogy lehetővé váljon pénzügyi helyzetük havi szintű nyomon követése, beleértve fizetési hátralékaik állományát, ez utóbbi fokozatos csökkentésének céljával. Az állami bérkiadások felső határa 2011-ben 39 milliárd RON marad (kivéve a hadsereg 1574 millió RON-t kitevő társadalombiztosítási járulékait, ami az új nyugdíjtörvény alkalmazásából ered), és be kell tartani a 2012–2014 közötti időszakra vonatkozó középtávú költségvetési stratégiában meghatározott vonatkozó korlátokat.

B: Költségvetés-irányítás és strukturális költségvetési reform

Az államháztartás igazgatása és ellenőrzése terén az IMF és a Világbank által biztosított, folyamatban lévő technikai segítségnyújtás komolyan javítja a költségvetés-irányítást. Ide tartozik a személyzet képzése, valamint a központi kormányzati költségvetés- és kiadáskezelés teljes informatikai infrastruktúrájának újjáalakítása is. A gazdasági program gondoskodik arról, hogy az állami beruházások prioritásainak meghatározása jobb legyen, és javítani kell az állami beruházási projektek tervezését, megfigyelését és értékelését is. A gazdasági program számos ez irányú intézkedést tartalmaz, többek között egy projektadatbázis létrehozását, a tőkeberuházások tervezésére és megfigyelésére szolgáló kapacitások bővítését a miniszterelnöki hivatalban, illetve a pénzügyminisztériumban. A fizetési hátralékok ismételt felhalmozódásának elkerülése érdekében az egészségügyi minisztérium alá tartozó kórházak költségvetését szorosan figyelemmel kíséri a pénzügyminisztérium. A román hatóságok folytatják az adósságkezelési stratégia éves alapú – azaz e program alapján 2011. december végi és 2012. december végi – felülvizsgálatát és frissítését.

C: A pénzügyi ágazat szabályozása és felügyelete

A pénzügyi ágazatban a hatóságok biztosítják, hogy az adósság/tőke csereügyletek prudenciális kezelése ne vezessen a hitelintézetek pénzügyi helyzetének gyengüléséhez. A nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok 2012-től való bevezetésének előkészítése érdekében a hatóságok olyan prudenciális szűrőkre vonatkozó javaslatokat dolgoznak ki, amelyek célja a hitelveszteségekre képzendő értékvesztés, a szolvencia és a tartalékok prudenciális megközelítésének megőrzése. A pénzügyi stabilitás megerősítéséhez jelentősen hozzájárul a hitelezési fegyelem megőrzése és az adósoknál az erkölcsi kockázat elkerülése. A kormány ezért továbbra sem fogad el olyan jogalkotási kezdeményezéseket (mint a személyes csődről szóló törvény), és nem támogatja a követelésbehajtási törvény olyan rendelkezéseit, amelyek aláásnák a hitelezési fegyelmet. A hatóságok ezenkívül megteszik az ahhoz szükséges módosításokat, hogy a biztosítók csődjéről szóló törvény rendelkezései megfeleljenek a fizetésképtelenségről szóló általános törvénynek és a biztosítási tevékenységről és a biztosításfelügyeletről szóló törvénynek.

D: Monetáris politika

A monetáris politika továbbra is az árstabilitásra és a Román Nemzeti Bank által kitűzött inflációs célok (2011 végén és 2012 végén 3,0 % ±1 százalékpont) megvalósítására irányul.

E: Strukturális reformok

A román kormány gazdasági programja erőteljesen összpontosít a termék- és munkaerő-piaci reformra, e piacok működésének javítása céljából, hogy ezáltal külső sokkhatás esetére rugalmasabbá váljon a román gazdaság, valamint hosszú távú növekedési potenciáljának megerősítése céljából. A program strukturálisreform-tervei bekerülnek Románia esedékes nemzeti reformprogramjába, és segítenek Romániának az Európa 2020 növekedési stratégia keretében meghatározott nemzeti céljai elérésében.

Az energiaágazat vonatkozásában a program előirányozza a villamos energia és a gáz ármegállapításának és kereskedelmének deregulációját azzal a céllal, hogy fokozza a piaci hozzáférést és a szállítási kapacitást, és hogy hozzájáruljon egy teljes mértékben működőképes, integrált és összekapcsolt belső villamosenergia- és gázpiac kialakításához, ahogyan arra az Európai Tanács 2011. február 4-én emlékeztetett. A program tervei közt szerepel egy erős és független energiaügyi szabályozó hatóság létrehozása, amely képes a harmadik energiacsomagban meghatározott feladatai és kötelezettségei teljesítésére. A szénágazat szerkezetátalakítási tervéről értesítik majd a Bizottságot. A program tartalmazza a vasúti ágazat átfogó reformját, amelynek célja az utasszállítási szolgáltatások nyújtása és a vasúti infrastruktúra tervezése terén nagyobb hatékonyság elérése, amellett, hogy az ágazat a nem utasszállítás (teherszállítás) számára is vonzóbbá válik. A reformot a vasúti ágazat egy erős és független szabályozó hatósága segíti.

A köz- és magánszféra közötti partnerségekre vonatkozó román jogi keretet felül kell vizsgálni annak érdekében, hogy biztosított legyen az uniós közbeszerzési irányelvekkel való teljes összhangja. Továbbá el kell végezni a közbeszerzési környezet felülvizsgálatát. A program előirányozza a szolgáltatási irányelvben előírt, működő egyablakos ügyintézési pont létrehozását, amely segíti a vállalkozásokat a romániai letelepedéshez, vagy a határokon átnyúló szolgáltatásnyújtáshoz kapcsolódó összes adminisztratív eljárásban, és megszünteti a kiskereskedelmi üzletek létrehozására vonatkozó korlátokat.

A program a munka törvénykönyvének módosítása révén – amelyet várhatóan 2011-ben hagynak jóvá – folytatja a munkaerőpiac reformját, és karcsúsítja a bérszabályozásért felelős intézményeket. A munkaerőpiac merevségét határozott idejű munkaszerződésekkel, a túlóra nagyvonalú kompenzációjának csökkentésével és az állandó szerződések próbaidejének meghosszabbításával kívánják kezelni. A román kormány az érintettekkel megvizsgálja, hogy hogyan lehet ésszerűsíteni a magánszférában a bértárgyalásokat. Végül a szakpolitikai program olyan intézkedéseket is tartalmaz, amelyekkel a be nem jelentett munka csökkentése mellett növekszik a munkaerő-kínálat. A reformoknak összhangban kell lenniük az uniós irányelvekkel és a munkára vonatkozó alapvető előírásokkal, és figyelembe kell venniük, hogy a rugalmas biztonság integrált megközelítésére van szükség.

A hatóságok intézkedéseket hoznak az állami tulajdonban lévő vállalatok vállalatirányításának megerősítésére, ideértve a pénzügyi ágazatot is.

Az uniós források felhasználásának igen szükséges fokozása tekintetében a program a kormány cselekvési tervének végrehajtását irányozza elő, amelyet a román hatóságok a Bizottság elnökének 2010. december 13-i levelére reagálva jelenleg véglegesítenek. A program konkrét célokat határoz meg 2012 végéig az igazolt kiadások kumulatív összesített szintjére vonatkozóan, beleértve annak biztosítását, hogy az éves költségvetésekben a társfinanszírozásra megfelelő szintű nemzeti forrásokat rögzítenek azért, hogy elkerülhető legyen olyan helyzet kialakulása, amelynek következtében Románia a gazdasági fejlődéséhez rendelkezésre bocsátott strukturális alapok jelentős részét elveszíti.

Ajánlás

A TANÁCS HATÁROZATA

a Romániának nyújtandó kölcsönös segítségről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 143. cikkére,

tekintettel a Bizottságnak a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően tett ajánlására,

mivel:

1. Románia 2009 óta jelentős reformprogramot hajtott végre. Az államháztartás visszaállt egy fenntarthatóbb pályára és határozottan javult a kormány hozzáférése a piaci alapú finanszírozáshoz. A költségvetési kiigazítás folytatódásával és a Románia nemzeti valutája (RON) valamint fő kereskedelmi partnereinek valutái közötti átváltási árfolyam stabilabbá válásával, valamint mivel a külföldi tulajdonú bankok anyaintézményei nem vonták ki tőkéjüket Romániából, a banki ágazat stabil maradt és jól tőkésített, és Románia külső hiányát sikerült visszafogni.

2. Szükség van a költségvetési konszolidáció folytatására az adósság/GDP arány további stabilizálása, és a gyorsan öregedő társadalomban az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának biztosítása érdekében. Románia elkezdte felépíteni hozamgörbéjét, de jelenleg a költségvetési hiány és a lejáró adósságok refinanszírozása drága marad, és Románia továbbra is főként rövid futamidejű adósságinstrumentumokra hagyatkozik. Noha a banki ágazat stabilitása fennmaradt, az értékvesztett eszközök számának növekedése továbbra is nyomás alá helyezheti a rendszert.

3. Mindezekre tekintettel alapvető, hogy a román hatóságok megalapozott és hiteles makrogazdasági szakpolitikát folytassanak az újabb jelentős pénzügyi piaci zavarok kialakulásának elkerülése érdekében. A gazdasági program sarokköve továbbra is a költségvetési hiány csökkentése, a túlzott hiány esetén követendő eljárás keretében Romániának címzett tanácsi ajánlásokkal összhangban. Az alacsonyabb költségvetési hiányok elérésének tartóssá tétele érdekében Romániának folytatnia kell az államháztartás igazgatásának és ellenőrzésének reformját.

4. A Tanács – főként a román konvergenciaprogram aktualizált változatának és a nemzeti reformprogram végrehajtásának éves felülvizsgálata, valamint a konvergenciajelentés összefüggésében elért előrehaladás rendszeres felülvizsgálata keretében – rendszeresen megvizsgálja a Romániában végrehajtott gazdaságpolitikát.

5. Noha a gazdasági program alapforgatókönyvében az összes bruttó finanszírozási szükséglet 2013 első negyedévéig teljes mértékben fedezett, és a kormány folytatja a piaci alapú finanszírozáshoz való hozzáférésének konszolidációját, a befejezetlen reformterv és az alapforgatókönyv körüli jelentős kockázatok alátámasztják Románia elővigyázatossági pénzügyi támogatás iránti kérelmét a 2009/458/EK tanácsi határozattal[3] jóváhagyott támogatás folytatásaként.

6. A román hatóságok a fizetési mérleg fenntarthatóságának megerősítésére és a nemzetközi devizatartalék – még kedvezőtlen gazdasági fejlemények esetén is – prudens szinten való tartása érdekében pénzügyi támogatást kértek az Európai Uniótól és más nemzetközi pénzügyi intézményektől.

7. Románia fizetési mérlegét továbbra is komoly nehézségek fenyegetik, és ez a veszély továbbra is indokolja az Európai Unió általi kölcsönös segítségnyújtást,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Unió továbbra is kölcsönös segítséget nyújt Romániának, ezáltal folytatva a 2009. május 6-i 2009/458/EK tanácsi határozatban előírt támogatást.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

3. cikk

Ez a határozat az erről szóló értesítés napján lép hatályba.

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, [dátum].

a Tanács részéről

az elnök

A KÖLTSÉGVETÉSRE GYAKOROLT HATÁSRÓL SZÓLÓ KIMUTATÁS

(vö. a belső szabályzat 16. cikkével)

SZAKPOLITIKAI TERÜLET: 01. CÍM – GAZDASÁGI ÉS PÉNZÜGYEK

TEVÉKENYSÉG: PÉNZÜGYI MŰVELETEK ÉS ESZKÖZÖK

1. A JAVASLAT CÍME, ÉRINTETT KÖLTSÉGVETÉSI TÉTEL ÉS CÍM

A Romániának nyújtandó kölcsönös segítségről szóló tanácsi határozatra irányuló ajánlás, összefüggésben a Romániának nyújtandó középtávú európai uniós elővigyázatossági pénzügyi támogatásról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslattal.

01 04 01 01 A fizetési mérleg támogatására felvett uniós kölcsönökre vonatkozó európai uniós garancia

2. JOGALAP:

EUMSZ 143. cikk, EUMSZ 352. cikk, 332/2002/EK tanácsi rendelet.

3. A PÉNZÜGYI ÉV ÁTFOGÓ ADATAI (EURÓBAN)

Itt látható az Európai Unió által vállalt garancia szerkezete. Segítségével a Bizottság képes lehet az adósság (tőkeösszeg, kamatok és egyéb költségek) visszafizetésére, ha az adós (Románia) esetleg nem teljesítene.

A költségvetési garanciát tükröző („p.m.” jelzetű) költségvetési tétel csak akkor aktiválódik, ha a garanciát ténylegesen lehívják. A költségvetési garanciát rendes körülmények között várhatóan nem hívják le.

3a – Tárgyév

Nem releváns

Kötelezettségváll. előirányzat |

Eredeti előirányzat a pénzügyi évre (költségvetés) |

Átcsoportosítások |

További előirányzat |

Összes előirányzat |

Más munkaprogram által már elkülönített előirányzatok |

Rendelkezésre álló egyenleg |

Összeg a javasolt fellépés esetében |

3b – Átvitt összegek

Nem releváns

Kötelezettségváll. előirányzat |

Átvitt összegek |

Más munkaprogram által már elkülönített előirányzatok |

Rendelkezésre álló egyenleg |

Összeg a javasolt fellépés esetében |

3c – Következő pénzügyi év

Nem releváns

Kötelezettségváll. előirányzat |

Eredeti előirányzat a pénzügyi évre (költségvetés) | p.m. |

Átcsoportosítások |

További előirányzat |

Összes előirányzat |

Más munkaprogram által már elkülönített előirányzatok |

Rendelkezésre álló egyenleg |

Összeg a javasolt fellépés esetében | p.m. |

4. AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

A javasolt, Romániának nyújtandó középtávú európai uniós elővigyázatossági pénzügyi támogatás aktiválása esetén legfeljebb 1,4 milliárd EUR összegű uniós hitelből áll (ezt az EU a nemzetközi tőkepiacokon történő hitelfelvétellel fedezi). A támogatást egy nemzetközi finanszírozási csomaggal összefüggésben nyújtják, amelynek az IMF 3,09 milliárd SDR (mintegy 3,6 milliárd EUR) összegű – készenléti megállapodás keretében adott – hitele is részét képezi. A Világbank összesen 1,15 milliárd EUR hitel nyújtására vállalt kötelezettséget, amelyből 400 millió EUR-t már az előző nemzetközi finanszírozási csomagban vállalt. A Romániának nyújtandó uniós középtávú elővigyázatossági pénzügyi támogatás célja a 2009 óta komoly nehézségekkel fenyegetett román fizetési mérleg fenntarthatóságához kapcsolódó fokozott kockázatok kezelése. Az elővigyázatossági támogatás továbbra is segíti a kormány gazdasági programját, amelynek célja többek között a visszanyert befektetői bizalom megszilárdítása és a pénzügyi piacokon további feszült időszakok valószínűségének csökkentése. A jelentős nemzetközi (köztük bankközi) kapcsolatokat is figyelembe véve az újonnan nyújtott elővigyázatossági támogatás várhatóan a kedvezményezett országon túlmutató mértékben járul hozzá a pénzügyi stabilitáshoz. A kormány ezáltal támogatott gazdasági csomagja a 2011–2013 közötti időszakban folytatódó hiánycsökkentést ír elő, ami csökkentené az államháztartás finanszírozási igényét. Végül, a Bizottság által a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság bevonásával kezelt támogatás biztosíthatja, hogy az Európai Unió továbbra is közvetlenül részt vehessen a román gazdaságpolitika formálásában, és hogy az említett politikák megfeleljenek Románia európai uniós vállalásainak és a Tanács ajánlásainak, különös tekintettel a nemzeti reformprogram végrehajtására és a konvergenciaprogramra.

Az EU által a Romániának nyújtandó támogatás finanszírozása céljából – amennyiben Románia kérelmet nyújt be és a Bizottság a kérelmet pozitívan bírálja el – tőkepiacokon vagy pénzügyi intézményektől felvett hiteleket uniós garancia fedezi. A hitelt tőkepiacon vagy pénzügyi intézményektől veszik fel. A Romániának nyújtható hitelek tőkeösszege legfeljebb 1,4 milliárd EUR-t tenne ki.

Az Európai Unió által vállalt garancia szerkezete lehetővé teszi, hogy Románia nemteljesítése esetén a Bizottság képes legyen az adósság visszafizetésére.

Annak érdekében, hogy kötelezettségeinek eleget tudjon tenni, a Bizottság igénybe veheti készpénztartalékait az adósság átmeneti fedezésére. Ebben az esetben az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló 2007/436/EK, Euratom határozat végrehajtásáról szóló, 2000. május 22-i 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL L 130., 2000.5.31., 1. o.) 12. cikke alkalmazandó.

5. AZ ELFOGADOTT SZÁMÍTÁSI MÓDSZER

Tárgytalan.

6. FIZETÉSI ÜTEMTERV (EURÓBAN)

Tárgytalan.

Megnevezés | Előirányzatok | Kifizetések |

[n]. év | [n+1]. év | [n+2]. év | [n+3]. év | Későbbi pénzügyi évek |

[n]. év |

[n+1]. év |

[n]. év |

[n+1]. év |

Összesen |

[1] A Romániának nyújtandó kölcsönös támogatásról szóló, 2009. május 6-i tanácsi határozat (2009/458/EK)(HL L 1150., 2009.6.13.) és a Romániának nyújtandó középtávú közösségi pénzügyi támogatásról szóló, egyező dátumú tanácsi határozat (2009/459/EK)(HL L 150., 2011.6.13., 8. o.). A Tanács 2010. február 16-án módosította ezt a határozatot a vártnál nagyobb recesszió által a program célkitűzéseire gyakorolt hatás figyelembevétele céljából (2010/183/EU)(HL L 83., 2010.3.30., 19. o.).

[2] A javasolt támogatás nyújtása a 332/2002/EK tanácsi rendelet előírásainak megfelelően az azon tagállamok számára rendelkezésre álló uniós mechanizmus útján történik, amelyek még nem vezették be az eurót.

[3] HL L 150., 2009.6.13., 6. o.