EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2021.7.8. COM(2021) 375 final A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK a harmadik országoknak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás 2020. évi végrehajtásáról {SWD(2021) 178 final}



TARTALOMJEGYÉK 1 Bevezetés 2 Makrogazdasági fejlemények a partnerországokban 2.1 Keleti szomszédság 2.2 Déli szomszédság 2.3 Nyugat-Balkán 3 Makroszintű pénzügyi támogatási programok 2020-ban () 3.1 Keleti szomszédság  Grúzia: MFA III és MFA-Covid19  Moldova: MFA és MFA-Covid19  Ukrajna: MFA IV és MFA-Covid19 3.2 Déli szomszédság  Jordánia: MFA III és MFA-Covid19  Tunézia: MFA-Covid19 3.3 Nyugat-Balkán  Albánia: MFA-Covid19  Bosznia-Hercegovina: MFA-Covid19

 Koszovó: MFA-Covid19  Montenegró: MFA-Covid19  Észak-Macedónia: MFA-Covid19 4 Az MFA-források megfelelő felhasználásának biztosítása: működési értékelések, utólagos értékelések és ellenőrzések 4.1 Működési értékelések 4.2 Utólagos értékelések 5 Az MFA-eszközhöz kapcsolódó általános fejlemények 5.1 Az MFA-eszköz működése 5.2 Makroszintű pénzügyi támogatás a 2021–2027-es többéves pénzügyi keretben 6 Előretekintés – az MFA-programok és a költségvetési helyzet 2021-ben



A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK a harmadik országoknak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás 2020. évi végrehajtásáról () 1Bevezetés A makroszintű pénzügyi támogatás (MFA) egy uniós pénzügyi eszköz (), amelynek keretében az Unió pénzügyi támogatást nyújt a fizetésimérleg-válság által sújtott partnerországoknak. 1990-es létrehozása óta az MFA segíti a makrogazdasági és pénzügyi stabilitás javítását az EU szomszédságában vagy az EU-hoz földrajzilag közel lévő országokban, miközben ösztönzi a strukturális reformokat. Az MFA feltétele a Nemzetközi Valutaalappal (IMF) megkötött nem elővigyázatossági jellegű hitelmegállapodás, és annak kiegészítésére szolgál. A partnerország fizetésimérleg-problémák kezelésére irányuló nyomás alóli mentesítésével az MFA lehetővé teszi, hogy a partnerország növelje költségvetési mozgásterét, javítsa államadósságának fenntarthatóságát, és a szükséges reformok ösztönzésére összpontosítson. A makrogazdasági korrekciós pálya egyenetlenségeinek csökkentésén keresztül az MFA-programok hozzájárulhatnak a társadalmi fejlődéshez, több időt és teret hagyva az ország számára a válság kiváltó okainak kezelésére. A makroszintű pénzügyi támogatás nyújtása leggyakrabban kölcsön formájában történik – amelyhez a szükséges forrást a Bizottság kölcsönzi a tőkepiacokról, majd azokat továbbkölcsönzi a kedvezményezett országnak –, vagy bizonyos esetekben az uniós költségvetés útján finanszírozott, vissza nem térítendő támogatás formájában, illetve a kölcsönöket és támogatásokat kombinálva történik. Az MFA-t részletekben fizetik ki, és csak akkor, ha teljesülnek a strukturális reformmal kapcsolatos bizonyos – az országgal egyeztetett – kritériumok. Ez alátámasztja az államháztartási rendszerek megerősítését, valamint a fenntartható és inkluzív növekedés és munkahelyteremtés támogatását célzó, erőteljes kiigazító és reformintézkedések végrehajtását. A makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásának előfeltétele továbbá, hogy a kedvezményezett ország hatékony demokratikus mechanizmusokat alkalmazzon, amelyek magukban foglalják a többpárti parlamentáris rendszert és a jogállamiság elismerését, valamint azt, hogy az ország garantálja az emberi jogok tiszteletben tartását. A makroszintű pénzügyi támogatás ilyen módon kiegészíti az Unió által nyújtott szokásos együttműködési támogatást, valamint hozzájárul az Unió határain túli stabilitás megőrzésére és a jólét előmozdítására irányuló átfogó célkitűzéshez. Az MFA széles körben elismert, hatékony válságkezelő eszköz, amely lehetővé teszi az EU számára a látható és rugalmas – szakpolitikai multiplikátorhatást eredményező – beavatkozást (). Ezt támasztják alá a befejezett MFA-programokról készült független utólagos értékelések megállapításai is (). Válságkezelési eszközként és más uniós külső finanszírozási eszközökkel ellentétben az MFA nem rendszeres, programozható alapon nyújt pénzügyi támogatást. Emiatt a 2021 és 2027 közötti többéves pénzügyi keretben (MFF) az egyedi MFA-programokat továbbra is ad-hoc határozatok alapján fogják aktiválni. Amennyiben az EUMSZ 212. cikkén alapulnak, ezekre a rendes jogalkotási eljárás az irányadó, amely az Európai Parlament és a Tanács jóváhagyását igényli minden egyes program esetében (vagy több program esetében egyidejűleg, ahogyan az a 2020 májusában elfogadott Covid19 MFA-programoknál történt). Ez az éves jelentés az MFA-programokra vonatkozó különböző európai parlamenti és tanácsi határozatokban a Bizottságra vonatkozóan meghatározott tájékoztatási kötelezettséggel összhangban készült. A jelentéshez bizottsági szolgálati munkadokumentum kapcsolódik, amely részletesebb elemzést tartalmaz az egyes MFA-programok makrogazdasági hátteréről és végrehajtásáról.

2Makrogazdasági fejlemények a partnerországokban A Covid19-világjárvány világszerte széles körben elterjedt, és 2020-ban recesszióba taszította a legtöbb bővítési és szomszédságpolitikai partnert. A recesszió időtartama és súlyossága azonban eltérő, és a világjárvány alakulásától függetlenül tükrözi a partnerek gazdasági szerkezetét és képességét a hatékony ellensúlyozó intézkedések meghozatalára. Ez a szakasz az EU szomszédsága és a Nyugat-Balkán előtt álló regionális kihívásokat vizsgálja, gazdasági teljesítményüket pedig a kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum országonként bővebben értékeli. 2.1Keleti szomszédság A Covid19-világjárvány súlyosan érintette a keleti szomszédság országainak gazdaságát. 2020-ban mindannyiuk esetében csökkent a gazdasági kibocsátás a belföldi fogyasztást visszafogó szigorú lezárásokból (Fehéroroszország kivételével) és kisebb mértékben a külső kereslet visszaeséséből adódó kettős sokkhatás miatt. A vállalkozásokat és a munkahelyeket támogató jelentős költségvetési csomagok és a laza monetáris politika formájában adott hazai válaszlépések valamelyest enyhítették a sokkhatást. A nemzetközi támogatás szintén fontos szerepet játszott abban, hogy a legtöbb ország meg tudjon felelni a növekvő finanszírozási igényeknek. Ezek az intézkedések a legtöbb országban segítettek visszafogni a munkanélküliségi ráta emelkedését. A keresletoldali nyomás hiányában és az alacsonyabb olajárak közepette a fogyasztóiár-infláció vagy mérséklődött, vagy viszonylag alacsony szinten maradt 2020 nagy részében. Ennek eredményeként a legtöbb központi bank folytatta a monetáris lazítást, bár a jelentős leértékelődéssel szembesülő országokban valamivel mérsékeltebb módon. A lazítási ciklus azonban az év végén megtorpant (egyes esetekben meg is fordult) az importárakból (élelmiszer és üzemanyag) származó inflációs nyomás újbóli megjelenése és a gyengébb valuták hatása miatt. Az előző évekhez képest jelentős javulást mutató költségvetési pozíciók 2020 eleje óta jelentősen gyengültek. A bevételek a recesszió miatt stagnáltak, miközben a kiadások jelentősen megnövekedtek a vállalkozások/munkahelyek támogatása és az új, sürgős egészségügyi ellátási szükségletek kielégítése érdekében. Ez – a gyengébb nemzeti valutákkal és az alacsonyabb nominális GDP-vel együtt – az államadósság mérőszámainak romlásához vezetett. Ami a külgazdaságot illeti, a folyó fizetési mérleg alakulása vegyes volt. Míg a világjárvány a kereslet gyengülése és az alacsonyabb nyersanyagárak (különösen az energiaárak) miatt az import erős összehúzódásához vezetett, ez nem ellensúlyozta a jelentős idegenforgalmi ágazattal rendelkező országokra (Grúzia) vagy a nyersanyagokra nagymértékben támaszkodó országokra (Azerbajdzsán) gyakorolt csapást. A finanszírozási oldalon a növekvő bizonytalansággal összefüggő kezdeti tőkemenekítést enyhítette a nemzetközi pénzügyi szervezetektől – különösen az IMF-től – származó jelentős pénzügyi támogatás, amely előreütemezte a folyósításokat. A kezdeti sokk után a piaci hitelfelvétel is helyreállt. 2.2Déli szomszédság A Covid19-világjárvány súlyosan megzavarta a déli szomszédság gazdasági tevékenységét, és recesszióba taszította a régiót. A 2020-as erőteljes visszaesés a járvány megfékezésére irányuló belföldi intézkedések által a fogyasztásra és a beruházásokra gyakorolt negatív hatásnak, valamint a régió fő kereskedelmi partnerei által támasztott külső kereslet jelentős csökkenésének tudható be. A globális gazdasági tevékenység lassulása negatívan befolyásolta a külföldi befektetések áramlását, a hazautalásokat és a turizmust. Az időszerű költségvetési ösztönző csomagok és az egyre lazább monetáris politikák részben tompították a gazdasági sokkot, bár ez a költségvetési hiány és a GDP-arányos államadósság jelentős növekedéséhez vezetett. A költségvetési pozíciók romlása egyrészt a tevékenység visszaesése miatti alacsonyabb bevételekből, másrészt az egészségügyi válság kezelésére, valamint a vállalkozások és a foglalkoztatás támogatására fordított kiadások növekedéséből ered. Az alacsonyabb energiaárak és a visszafogott kereslet következtében az infláció is mérséklődött. Ami a külgazdaságot illeti, a folyó fizetési mérlegeken a megingott kereslet és – a nyersanyagimportőrök esetében – az alacsonyabb nyersanyagárak (különösen az energia) miatt az import jelentős csökkenése, valamint a nyomott globális kereslet és az egészségügyi vonatkozású utazási korlátozások által az exportra és a turizmusra gyakorolt jelentős hatás látható. A nehéz pénzügyi piaci viszonyok között a külső partnerek és a nemzetközi pénzügyi szervezetek nyújtottak a növekvő finanszírozási igények kielégítéséhez, a likviditás megerősítéséhez és a régió stabilitásának megőrzéséhez elengedhetetlenül szükséges pénzügyi támogatást. Ami a jövőt illeti, a régió továbbra is kihívásokkal teli időszakkal néz szembe, és egyre kevesebb szakpolitikai mozgástér áll rendelkezésére a gazdasági visszaesés kezelésére. A számos országban tapasztalható instabil politikai körülmények közepette a gazdasági kilátások továbbra is bizonytalanok, és szorosan kapcsolódnak a világjárvány alakulásához és a globális gazdasági tevékenység fellendülésének üteméhez. 2.3Nyugat-Balkán A Covid19-világjárvány 2020. március eleji kitörése hirtelen megszakította a nyugat-balkáni növekedés lendületét. A régió kormányai a járvány megfékezésére irányuló intézkedéseket hajtottak végre a vírus terjedésének megállítása érdekében, ideértve a határok lezárását, a közösségi távolságtartást és a gazdaság egyes részeinek lezárását. A válság által okozott zavarok jelentős kibocsátáscsökkenéshez vezettek, mivel valamennyi gazdaságot sújtotta a háztartások fogyasztásának visszaesése, valamint az export és a beruházások összeomlása. A legfontosabb enyhítő tényezők az akadozó import és a megnövekedett állami fogyasztás voltak, de ezek nem voltak elegendőek a többi kiadási összetevő negatív dinamikájának ellensúlyozására. A foglalkoztatás növekedése a csökkenő gazdasági tevékenységgel összhangban negatív volt, mivel azonban a munkaerőpiaci részvétel is csökkent, a munkanélküliségi ráta emelkedése eddig visszafogott volt. Az infláció dinamikája a gyenge aggregált keresletet és az alacsony energiaárakat tükrözte, és 2020-ban valamennyi nyugat-balkáni ország nagyon alacsony, néha negatív inflációval szembesült. A dezinflációs nyomás és a bőséges globális likviditás további monetáris lazításhoz vezetett a független monetáris politikával rendelkező nyugat-balkáni országokban. A válság kedvezőtlen hatásainak leküzdése érdekében a háztartásoknak és a vállalatoknak nyújtott nagyszabású költségvetési támogatás – a bevételek jelentős visszaesésével párosulva – a régió valamennyi országában a költségvetési hiány meredek emelkedéséhez vezetett. A GDP csökkenésével párhuzamosan ez a GDP-arányos államadósság jelentős növekedését eredményezte 2019 végéhez képest. Ami a külgazdaságot illeti, a folyó fizetési mérleg hiánya az előző évhez képest nőtt a szolgáltatások – például a turizmus – exportjának folyamatos jelentős csökkenése, valamint a legtöbb esetben a hazautalások csökkenése miatt. A jövőt illetően a gazdasági kilátásokat nagyfokú bizonytalanság övezi, mivel a gazdasági tevékenység fellendülése a világjárvány alakulásától függ, amely szorosan kapcsolódik a vakcinázás üteméhez. 3 Makroszintű pénzügyi támogatási programok 2020-ban () 2020 kivételes év volt az MFA-eszköz harmincéves történetében. Az évet először is három MFA-művelet lezárása: Ukrajna – MFA IV, Grúzia – MFA III. és Moldova, valamint egy újabb jordániai művelet (MFA III) elfogadása jellemezte. Ezt követően a Covid19-világjárvánnyal összefüggésben a Bizottság 2020. április 22-én 3 milliárd EUR összegű MFA-műveleti csomagot javasolt 10 bővítési és szomszédságpolitikai partner számára, hogy segítse őket a Covid19-világjárvány gazdasági következményeinek enyhítésében. A javaslatot az EU célzott reagálási stratégiáját képező „Európa együtt” csomagon felül jelentették be, amely stratégia célja, hogy támogassa a partnerországoknak a Covid19-világjárvány kezelése érdekében tett erőfeszítéseit. Az érintett országok számát és a pénzügyi összeget tekintve példátlan nagyságrendje mellett az Európai Parlament és a Tanács 2020. május 25-én rekordsebességgel fogadta el a határozatot (a „Covid19 MFA-csomag”). E csomag részeként az EU az MFA-hitelek következő felosztásában állapodott meg: Albán Köztársaság (180 millió EUR), Bosznia-Hercegovina (250 millió EUR), Grúzia (150 millió EUR), Jordán Hásimita Királyság (200 millió EUR), Koszovó (100 millió EUR), Moldovai Köztársaság (100 millió EUR), Montenegró (60 millió EUR), Észak-macedón Köztársaság (160 millió EUR), Tunéziai Köztársaság (600 millió EUR) és Ukrajna (1,2 milliárd EUR). Az MFA-források rendkívül kedvező feltételek mellett nyújtott kölcsönök formájában valósulnak meg, hogy segítsék ezeket a partnereket sürgős finanszírozási szükségleteik kielégítésében. A forrásokat az egyetértési megállapodás hatálybalépése után bocsátják rendelkezésre két részletben, 12 hónapra. Ez a szokásosnál (vagyis a szokásos 2,5 évnél) rövidebb időtartam, ami tükrözi a világjárvány okozta sürgősséget és a támogatás gyors, rugalmasabb módon történő rendelkezésre bocsátására irányuló szándékot. Az első részletet az egyetértési megállapodás és a hitelkeret-megállapodás hatálybalépését követően bocsátják rendelkezésre a makroszintű pénzügyi támogatás általános politikai előfeltételeinek (a hatékony demokratikus mechanizmusok – beleértve a többpárti parlamentáris rendszert – a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartása) teljesítésétől és (adott esetben) az IMF-program haladásától függően. A második részlet folyósítása ezenkívül az egyetértési megállapodásban elfogadott szakpolitikai intézkedések teljesítésétől is függ. Az IMF támogatásával együtt az MFA-források hozzájárulhatnak a makrogazdasági stabilitás javításához, és teret biztosíthatnak ahhoz, hogy forrásokat lehessen elkülöníteni a polgárok védelmére és a világjárvány társadalmi-gazdasági következményeinek enyhítésére. Az MFA-csomag és annak az Európai Parlament és Tanács általi gyors elfogadása egy fontos jelzés a tekintetben, hogy az EU egy példa nélküli válság idején szolidaritást tanúsít a partnerországokkal szemben. 2020-ban összesen 1 690 millió EUR-t (1 675 millió EUR-t hitel formájában, 15 millió EUR-t pedig vissza nem térítendő támogatásként) fizettek ki. Az 1. táblázat részletesebben bemutatja a 2020. év végi kifizetéseket országonkénti bontásban. 3Az MFA-programok végrehajtásának állapota 2020-ban (régiónként): 3.1Keleti szomszédság ·Grúzia: MFA III és MFA-Covid19 A Grúziának nyújtandó támogatásra irányuló, 2018-ban indított MFA III-művelet a második, egyben utolsó részlet 2020. novemberi folyósításával sikeresen lezárult. E részlet összege 25 millió EUR volt, amelyből 5 millió EUR vissza nem térítendő támogatás és 20 millió EUR kölcsön formájában valósult meg.

Miután Grúzia hivatalos kérelmet nyújtott be a Covid19-világjárvánnyal összefüggésben nyújtandó új makroszintű pénzügyi támogatás iránt, az Európai Parlament és a Tanács 2020 májusában jóváhagyta a Covid19 MFA-csomagot, amely tartalmazott egy új, 150 millió EUR összegű, Grúziának nyújtandó támogatásra irányuló MFA-programot. A grúz parlament 2020. szeptember 30-án aláírta és megerősítette az MFA-művelethez kapcsolódó egyetértési megállapodást és hitelkeret-megállapodást, ami azt jelenti, hogy a makroszintű pénzügyi támogatás 2021 szeptemberéig tart. Az egyetértési megállapodásnak megfelelően a támogatást két, egyenként 75 millió EUR összegű részletben kell nyújtani. Az első részlet kifizetése a makroszintű pénzügyi támogatás általános politikai előfeltételeinek teljesítésétől és az IMF-program folytatásától függött. A részlet folyósítására 2020. november 25-én került sor. A második részlet szintén függ az egyetértési megállapodásban a közbeszerzés, a nyugdíjrendszer, a társasági jog, az állami tulajdonú vállalatok irányítása, az igazságszolgáltatás, az energiahatékonyság és a munkaerőpiac területén meghatározott szakpolitikai feltételek teljesítésétől. Ezeket az MFA-programokat nemzetközi pénzügyi szervezetektől és bilaterális donoroktól származó forrásokkal együtt nyújtják, beleértve az IMF által a négyéves kibővített finanszírozási eszköze (EFF) keretében Grúziának nyújtott forrást, amelyet 2017 áprilisában hagytak jóvá, majd 2020-ban kibővítettek (összesen 690 millió EUR-ra). Az IMF ügyvezető igazgatósága sikeresen jóváhagyta az e program keretében végzett valamennyi felülvizsgálatot, beleértve a legutóbbi, 2021. áprilisi felülvizsgálatot is. ·Moldova: MFA és MFA-Covid19 2017 szeptemberében az Európai Tanács és az Európai Parlament aláírta a Moldovának nyújtandó, 100 millió EUR összegű makroszintű pénzügyi támogatásról szóló határozatot. Az egyetértési megállapodás megerősítését követően a makroszintű pénzügyi támogatás 2018 januárjában két és fél éves időtartamra lépett hatályba, amelynek első részletét (30 millió EUR, ebből 10 millió EUR vissza nem térítendő támogatás) 2019 októberében folyósították. A második folyósításról szóló határozatot 2020. június 9-én fogadták el, miután áttekintették a vonatkozó szakpolitikai előfeltételeket. 2020 februárjában a politikai előfeltételek értékelését elősegítendő a további reformok előmozdítását célzó nyolc konkrét, rövid távú feltételt tartalmazó levelet adtak át a moldovai miniszterelnöknek. A feltételek pozitív értékelését követően a folyósítás két részlettel folytatódott: egy 20 millió EUR összegű kölcsönnel július 16-án és egy 10 millió EUR összegű vissza nem térítendő támogatással augusztus 1-jén. A makroszintű pénzügyi támogatás harmadik és egyben utolsó részletét törölték, mivel a program 2020. július 18-i befejezése előtt nem teljesült az összes kapcsolódó szakpolitikai feltétel. Az MFA egy 129,4 millió SDR (kb. 178,7 millió USD) összegű kibővített hiteleszközre/kibővített finanszírozási eszközre irányuló, négyéves IMF-programhoz kapcsolódott. A program utolsó, hatodik felülvizsgálatát 2020 márciusában sikeresen lezárták. 2020-ban a 2020 májusában elfogadott Covid19 MFA-csomag részeként az EU új, Moldovának nyújtandó, 100 millió EUR összegű MFA-programról állapodott meg, amely az IMF 235 millió USD összegű (2020 áprilisában elfogadott) vészhelyzeti programját egészítette ki. A moldovai parlament 2020. szeptember 18-án aláírta és megerősítette az egyetértési megállapodást és a hitelkeret-megállapodást, ami azt jelenti, hogy az MFA-program 2021 szeptemberéig lesz elérhető. Az MFA-t két, egyenként 50 millió EUR összegű részletben kell nyújtani. Az első részlet a makroszintű pénzügyi támogatás általános politikai előfeltételeinek teljesítésétől függött, és a folyósítására 2020. november 25-én került sor. A második részlet szintén függ az egyetértési megállapodásban meghatározott szakpolitikai feltételek teljesülésétől. A program feltételrendszerének középpontjában az államháztartási gazdálkodás reformja, a jó kormányzás és a korrupció elleni küzdelem, valamint az üzleti környezet javítása áll. A második részletet e feltételek teljesülése esetén lehet felszabadítani. 2020. július 27-én az IMF és Moldova új szakértői szintű megállapodást kötött az 558 millió USD összegű kibővített hiteleszköz/kibővített finanszírozási eszköz (ECF/EFF) hároméves reformprogramjáról, de annak az IMF ügyvezető igazgatósága általi elfogadását az országban a 2020. évi elnökválasztást követően bekövetkezett politikai fejlemények miatt felfüggesztették. ·Ukrajna: MFA IV és MFA-Covid19 Ukrajna hivatalos kérését követően az Európai Bizottság 2018. március 9-én határozati javaslatot fogadott el, amely szerint kölcsön formájában további 1 milliárd EUR összegű makroszintű pénzügyi támogatást nyújt Ukrajnának. Az Európai Parlament és a Tanács 2018. július 4-én elfogadta a határozatot, amely 2014 óta a negyedik MFA-műveletet engedélyezte Ukrajnában. Az első 500 millió EUR összegű részletet 2018. november 30-án folyósították. A második 500 millió EUR összegű részletet 2020. május 29-én folyósították, miután Ukrajna teljesítette mind a 12 vállalt strukturális politikai intézkedést. 2020-ban a 2020 májusában elfogadott Covid19 MFA-csomag részeként Ukrajna jogosulttá vált egy 1,2 milliárd EUR összegű ötödik MFA-programra. Az egyetértési megállapodást nyáron tárgyalták meg, és a nemzeti parlament általi megerősítést és az elnök általi aláírást követően 2020. szeptember 14-én lépett hatályba. A program 12 hónapos rendelkezésre állási időszaka így 2021 szeptemberéig tart. A program strukturális politikai feltételrendszere a korábbi MFA-k által elért eredményekre épít, és négy területre terjed ki: államháztartási gazdálkodás, küzdelem a korrupció ellen, az üzleti klíma javítása, valamint ágazati politikák és az állami tulajdonú vállalatok irányítása. Az MFA-t két, egyenként 600 millió EUR összegű részletben kell nyújtani. Az első részlet folyósításának feltételeként a makroszintű pénzügyi támogatás általános politikai előfeltételeinek teljesülését és az IMF-program folytatását szabták meg. A részlet folyósítására 2020. december 9-én került sor. E folyósítással az EU 2014 és 2020 között öt egymást követő MFA-programon keresztül összesen 4,4 milliárd EUR kölcsönt nyújtott Ukrajnának. A második részlet folyósításának feltétele az Ukrajna által az egyetértési megállapodásban vállalt nyolc strukturális politikai intézkedés sikeres végrehajtása. Ezt az Ukrajnának nyújtott Covid19 MFA-t a nemzetközi pénzügyi szervezetektől és bilaterális donoroktól származó egyéb forrásokkal, különösen az IMF által a 2020. június 9-én elfogadott, 18 hónapos, 5 milliárd USD összegű készenléti hitelmegállapodás keretében nyújtott forrással együtt nyújtják. Az első 2,1 milliárd USD folyósítására azonnal sor került. Az IMF 2020 decemberében megkezdett első program-felülvizsgálata még folyamatban van. A szakértői szintű következtetések és az IMF ügyvezető igazgatóságának jóváhagyása a korrupció ellen küzdő intézmények jogalapjának megerősítését célzó, kulcsfontosságú előzetes intézkedések meghozatalától függ. A makroszintű pénzügyi támogatásban részesülő valamennyi partnerországhoz hasonlóan az IMF-program megléte továbbra is általános feltétele az MFA keretében történő kifizetéseknek. 3.2Déli szomszédság ·Jordánia: MFA III és MFA-Covid19 Az MFA II sikeres lezárását követően, valamint tekintettel azokra a költségvetési kihívásokra és rendkívüli körülményekre, amelyekkel Jordánia szembesült amiatt, hogy nagyszámú szíriai menekültet fogadott be, az ország 2019 júliusában további makroszintű pénzügyi támogatás iránti kérelmet nyújtott be. Válaszul a Bizottság 2019. szeptember 6-án javaslatot fogadott el a Jordániának kölcsön formájában nyújtandó, 500 millió EUR összegű harmadik makroszintű pénzügyi támogatásról (MFA III). A társjogalkotók 2020. január 15-én fogadták el a javaslatot. A támogatást három részletben kell végrehajtani. Ezután 2020-ban, amikor a Covid19-világjárvány elérte a már amúgy is nehézségekkel küzdő jordániai gazdaságot, a hatóságok 2020 áprilisában további makroszintű pénzügyi támogatást kértek. A 2020 májusában elfogadott Covid19 MFA-csomag részeként az EU egy Jordániának nyújtandó, 200 millió EUR összegű kiegészítő MFA-programról állapodott meg (megerősítve az MFA III keretében rendelkezésre bocsátott forrásokat). Az egyetértési megállapodás és a hitelkeret-megállapodás (amely mindkét MFA-műveletre irányadó) 2020. október 2-án, illetve október 7-én lépett hatályba. Így a Covid19-program 12 hónapos rendelkezésre állási időszaka 2021 októberéig, míg az MFA III rendelkezésre állási időszaka 2023 áprilisáig tart. A program szakpolitikai feltételrendszere elsősorban az államháztartási gazdálkodás javítására, a korrupció elleni küzdelemre, a közüzemi ágazat és a szociális és munkaerőpiaci szakpolitika reformjaira, valamint a kormányzásra összpontosít. Az első részlet (250 millió EUR kölcsön) feltétele a makroszintű pénzügyi támogatás általános politikai előfeltételeinek teljesítése és az IMF-program folytatása volt. A részlet folyósítására 2020. november 25-én került sor. A második részlet (250 millió EUR kölcsön) és a harmadik részlet (200 millió EUR kölcsön) ezenfelül a Jordánia és az EU által az egyetértési megállapodásban elfogadott egyedi szakpolitikai feltétrendszertől is függ, és várhatóan a szakpolitikai feltételek teljesülését követően szabadul fel. Ezeket az MFA-programokat nemzetközi pénzügyi szervezetektől és bilaterális donoroktól származó forrásokkal együtt nyújtják, beleértve az IMF által a négyéves EFF keretében Jordániának nyújtott forrást, amelyet 2020. március 25-én hagytak jóvá (1,2 milliárd EUR, a kvóta 270 %-a). E program mellett az IMF 2020. május 20-án mintegy 366 millió EUR összegű sürgős segélyt is Jordánia rendelkezésére bocsátott a gyorsfinanszírozási eszköz keretében, hogy segítse az országot a Covid19-világjárvány hatásainak kezelésében. Az IMF ügyvezető igazgatósága 2020 decemberében fejezte be az első felülvizsgálatot az EFF keretében, és mintegy 148 millió USD-t azonnal felszabadított, így a Jordániának folyósított IMF-kifizetések teljes összege 2020-ban 689 millió USD-t tett ki. A második felülvizsgálatról 2021 márciusában született meg a szakértői szintű megállapodás, amelynek során az IMF megjegyezte, hogy „a program továbbra is szilárdan halad, és jelentős előrelépés történt a kulcsfontosságú reformok terén”. E felülvizsgálat keretében a hatóságok a hozzáférhető források 200 millió USD-vel történő növelését kérték. A megállapodást az IMF ügyvezető igazgatóságának jóvá kell hagynia.

·Tunézia: MFA-Covid19 A 2020 májusában elfogadott Covid19 MFA-csomag részeként az EU Tunéziának nyújtandó, 600 millió EUR összegű MFA-programról állapodott meg. A 2020. november 24-én aláírt egyetértési megállapodás és hitelkeret-megállapodás, a tunéziai parlament által 2021. április 15-én történő megerősítést és a Tunéziai Hivatalos Közlönyben való közzétételt követően 2021. május 11-én lépett hatályba. A program 12 hónapos rendelkezésre állási időszaka így 2022 májusáig tart. A program szakpolitikai feltételrendszere elsősorban négy tematikus területre összpontosít: az államháztartási gazdálkodás és a civil szektor reformja; az állami tulajdonú vállalatok reformjai; szociális védelem; és beruházási környezet. Az MFA-t két, egyenként 300 millió EUR összegű részletben kell nyújtani. Az első részlet a makroszintű pénzügyi támogatás általános politikai előfeltételeinek teljesítésétől függött, és a folyósítására 2021. június 1-jén került sor. A második részlet folyósítására várhatóan 2021 második felében kerül sor, amint teljesülnek a szakpolitikai feltételek. A támogatás célja, hogy kiegészítse a más donorok által rendelkezésre bocsátott forrásokat, beleértve az IMF által a Tunéziával megkötött, 2020. április 10-én jóváhagyott gyorsfinanszírozási eszköz keretében biztosított, 685 millió EUR összegű forrást. 3.3Nyugat-Balkán ·Albánia: MFA-Covid19 A 2019. novemberi pusztító földrengéseket és a Covid19-világjárvány okozta kihívásokat követően Albánia 2020. április 15-én hivatalosan makroszintű pénzügyi támogatást kért. Válaszképpen az EU, a 2020 májusában elfogadott Covid19 MFA-csomag részeként, Albániának nyújtandó, 180 millió EUR összegű MFA-programról állapodott meg. A 2020. november 3-án aláírt egyetértési megállapodás és hitelkeret-megállapodás 2020. november 3-án, illetve 2021. január 26-án lépett hatályba. Az MFA 12 hónapos rendelkezésre állási időszaka így 2021 novemberéig tart. A program szakpolitikai feltételeinek célja az államháztartási gazdálkodás, a pénzügyi szektor, a felelősségteljes kormányzás, a korrupció elleni küzdelem és a szociális védelmi politikák hiányosságainak kezelése. Az MFA-t két, egyenként 90 millió EUR összegű részletben kell nyújtani. Az első részlet a makroszintű pénzügyi támogatás általános politikai előfeltételeinek teljesítésétől függött, és a folyósítására 2021. március 31-én került sor. A második részlet folyósítására várhatóan 2021 második felében kerül sor, amint teljesülnek a szakpolitikai feltételek. A támogatás célja, hogy kiegészítse a más donorok által rendelkezésre bocsátott forrásokat, beleértve az IMF által az Albániával megkötött, 2020. április 10-én jóváhagyott gyorsfinanszírozási eszköz keretében biztosított, 174 millió EUR összegű forrást. ·Bosznia-Hercegovina: MFA-Covid19 Miután Bosznia-Hercegovina 2020. április 14-én hivatalos kérelmet nyújtott be a Covid19-világjárvánnyal összefüggésben nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatás iránt, az Európai Parlament és a Tanács 2020 májusában jóváhagyta a Covid19 MFA-csomagot, amely tartalmazott egy új, 250 millió EUR összegű, Bosznia-Hercegovinának nyújtandó támogatásra irányuló MFA-programot. A 2021. január 15-én aláírt egyetértési megállapodás és hitelkeret-megállapodás azután lép hatályba, miután az országban befejeződik a megerősítési eljárás, és a megállapodások megjelennek a Hivatalos Közlönyben. Az MFA-t két, egyenként 125 millió EUR összegű részletben nyújtják. Az első részlet folyósításának feltétele az MFA-kra vonatkozó általános politikai előfeltételek teljesülése, kifizetése pedig az egyetértési megállapodás hatálybalépése után történik. A második részlet folyósítására legkorábban három hónappal az első részlet kifizetése után kerülhet sor, a szakpolitikai feltételrendszer teljesülésétől függően. A szakpolitikai intézkedések a következő négy tematikus területet fedik le: gazdasági kormányzás és intézményfejlesztés, a pénzügyi szektor stabilitása, átláthatóság és küzdelem a korrupció ellen, valamint a munkaerőpiac jobb működése. A támogatás célja, hogy kiegészítse a más donorok által rendelkezésre bocsátott forrásokat, beleértve az IMF által a 2020. április 9-én jóváhagyott gyorsfinanszírozási eszköz keretében biztosított, 330 millió EUR összegű forrást. ·Koszovó: MFA-Covid19 Miután Koszovó 2020. április 8-án hivatalos kérelmet nyújtott be a Covid19-világjárvánnyal összefüggésben nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatás iránt, az Európai Parlament és a Tanács 2020 májusában jóváhagyta a Covid19 MFA-csomagot, amely tartalmazott egy új, 100 millió EUR összegű, Koszovónak nyújtandó támogatásra irányuló MFA-programot. Az egyetértési megállapodás és a hitelkeret-megállapodás 2020. szeptember 8-án lépett hatályba. A program szakpolitikai feltételrendszere elsősorban az államháztartás megerősítésére, a pénzügyi stabilitás fokozására, az informális gazdaság kezelésére, a jogállamisági stratégia előmozdítására és a fiatalok foglalkoztatási helyzetének javítására összpontosít. Az MFA-t két, egyenként 50 millió EUR összegű részletben kell nyújtani. Az első részlet a makroszintű pénzügyi támogatás általános politikai előfeltételeinek teljesítésétől függött, és a folyósítására 2020. október 6-án került sor. A második és egyben utolsó részlet kifizetése 2021. június 1-jén történt meg, miután Koszovó teljesítette a mellékelt szakpolitikai feltételeket. A támogatás célja, hogy kiegészítse a 2020. április 10-én jóváhagyott gyorsfinanszírozási eszköz keretében biztosított IMF-forrásokat (52 millió EUR, az Alap Koszovó számára meghatározott kvótájának 50 %-a). ·Montenegró: MFA-Covid19 Miután Montenegró 2020. április 15-én hivatalos kérelmet nyújtott be a makroszintű pénzügyi támogatás iránt, az EU Montenegrónak kölcsön formájában nyújtandó, 60 millió EUR összegű MFA-programról állapodott meg a 2020. májusában elfogadott Covid19 MFA-csomag részeként. A 2020. augusztus 28-án aláírt egyetértési megállapodás és hitelkeret-megállapodás 2020. augusztus 28-án, illetve 2020. szeptember 15-én lépett hatályba. A program szakpolitikai feltételrendszere elsősorban az államháztartás megerősítésére és a korrupció elleni küzdelemre, a pénzügyi stabilitás fokozására, az üzleti környezet javítására és a szociális védelem reformjára összpontosít. Az MFA-t két, egyenként 30 millió EUR összegű részletben kell nyújtani. Az első részlet a makroszintű pénzügyi támogatás általános politikai előfeltételeinek teljesítésétől függött, és a folyósítására 2020. október 6-án került sor. A második és egyben utolsó részlet kifizetése 2021. június 1-jén történt meg, miután Montenegró teljesítette a mellékelt szakpolitikai feltételeket.

A támogatás célja, hogy kiegészítse a más donorok által rendelkezésre bocsátott forrásokat, beleértve az IMF által a Montenegróval megkötött, 2020. június 24-én jóváhagyott gyorsfinanszírozási eszköz keretében biztosított, 75 millió EUR összegű forrást. ·Észak-Macedónia: MFA-Covid19 Észak-Macedónia gazdasági fellendülése 2020-ban hirtelen megtorpant, mivel a világjárvány a belföldi és a külföldi keresletet is sújtotta. Ezzel összefüggésben, és miután a hatóságok 2020. április 15-én hivatalos kérelmet nyújtottak be a makroszintű pénzügyi támogatás iránt, az EU Észak-Macedóniának kölcsön formájában nyújtandó, 160 millió EUR összegű MFA-programról állapodott meg a 2020 májusában elfogadott Covid19 MFA-csomag részeként. A 2020. július 17-én aláírt egyetértési megállapodás és hitelkeret-megállapodás 2020. július 20-án, illetve 2020. szeptember 15-én lépett hatályba. A program szakpolitikai feltételrendszere elsősorban az államháztartás megerősítésére és a korrupció elleni küzdelemre, a pénzügyi stabilitás fokozására, az üzleti környezet javítására és a szociális védelem reformjára összpontosít. Az MFA-t két, egyenként 80 millió EUR összegű részletben kell nyújtani. Az első részlet a makroszintű pénzügyi támogatás általános politikai előfeltételeinek teljesítésétől függött, és a folyósítására 2020. október 6-án került sor. A második és egyben utolsó részlet kifizetése 2021. június 1-jén történt meg, miután Észak-Macedónia teljesítette a mellékelt szakpolitikai feltételeket. A támogatás célja, hogy kiegészítse a más donorok által rendelkezésre bocsátott forrásokat, beleértve az IMF által az Észak-Macedóniával megkötött, 2020. április 10-én jóváhagyott gyorsfinanszírozási eszköz keretében biztosított, 176 millió EUR összegű forrást. 4Az MFA-források megfelelő felhasználásának biztosítása: működési értékelések, utólagos értékelések és ellenőrzések 4.1Működési értékelések Az uniós költségvetési rendelet követelményeinek megfelelően a Bizottság külső szakértők bevonásával működési értékeléseket végez annak érdekében, hogy kellő bizonyosságot szerezzen a kedvezményezett országban az igazgatási eljárások és a pénzügyi folyamatok működéséről. A működési értékelések a közpénzgazdálkodási rendszerekre, mindenekelőtt a pénzügyminisztériumok és a központi bankok szervezeti felépítésére és az általuk végrehajtott folyamatokra, és konkrétan az uniós forrásokat fogadó számlák kezelésére összpontosítanak. Külön figyelmet szentelnek a külső ellenőrző intézmények működésének, függetlenségének, munkaprogramjainak és ellenőrzési tevékenységük hatékonyságának. Megvizsgálják továbbá a központi szintű közbeszerzési eljárásokat is. 2020-ban 10 működési értékelésre került sor az új Covid19 MFA-programokkal, valamint az új jordániai MFA III programmal összefüggésben, amelyek arra a következtetésre jutottak, hogy a partnerországok pénzügyi folyamatai és eljárásai megbízhatóak, és ezért a makroszintű pénzügyi támogatás szempontjából megfelelőnek tekinthetők. 4.2Utólagos értékelések Az uniós költségvetési rendeletnek és a kapcsolódó MFA-határozatoknak megfelelően a Bizottság az MFA-programok lezárását követően utólagos értékeléseket végez a makroszintű pénzügyi támogatások hatásának vizsgálata céljából. Az értékelések fő célkitűzései a következők: I.az MFA kedvezményezett országának gazdaságára, és különösen az érintett ország külső pozíciójának fenntarthatóságára gyakorolt hatás elemzése; valamint II.az uniós intézkedés hozzáadott értékének értékelése. 2020-ban elkészültek a tunéziai MFA I program és az ukrajnai MFA III program utólagos értékelései. A kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumokat 2021 januárjában, illetve áprilisában tették közzé. ·A Tunéziának nyújtott MFA I: „Az értékelés megállapította, hogy az MFA I eredményesen járult hozzá Tunézia fizetési mérlegének javításához, valamint a rendkívül kedvező pénzügyi és szakpolitikai feltételek révén támogatta a költségvetési konszolidációt. A makroszintű pénzügyi támogatás a 2015–2016-os időszakban fennmaradó finanszírozási hiány mintegy 11,3 %-át fedezte, és erősítette a tunéziai gazdaságba vetett bizalmat”. ·Az Ukrajnának nyújtott MFA III: „Az Ukrajnának nyújtott harmadik MFA nagyságrendje és kedvező feltételei lehetővé tették a strukturális reformok végrehajtásához szükséges költségvetési megtakarításokat. A beavatkozás egyik fő oka az volt, hogy az EU viszonylag gyorsan képes volt soha nem látott mennyiségű pénzügyi forrásokat mozgósítani és koordinálni egy olyan időszakban, amikor Ukrajna finanszírozási igénye még mindig rendkívül magas volt. Az MFA feltételrendszere politikailag erősítő hatást gyakorolt, amely hozzájárult ahhoz, hogy az ukrán hatóságok foglalkozzanak a kulcsfontosságú reformokkal. A program a magánszektorban érvényesülő bizalomerősítő hatása révén is hozzáadott értéket teremtett”. Végezetül a Bizottság 2020-ban kezdeményezte a 2010 és 2020 között végrehajtott összes MFA-program metaértékelését. Az értékelés meg fogja vizsgálni az MFA-eszközre irányadó elveket és sajátosságokat, és információkat kíván szolgáltatni arról, hogyan lehetne javítani az eszköz relevanciáját, hatékonyságát, eredményességét, hozzáadott értékét és az Unió külső fellépéseinek prioritásaira való reagálási képességét, valamint az MFA-beavatkozások mindennapi irányítását. A metaértékelés várhatóan 2021 őszén fejeződik be. 5Az MFA-eszközhöz kapcsolódó általános fejlemények 5.1Az MFA-eszköz működése