HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 188/1

Az OLAF Felügyelő Bizottság tevékenységi jelentése

2009. június – 2010. december

2011/C 188/01

Az OLAF Felügyelő Bizottság tagjai

Peter STRÖMBERG elnök a könyvvizsgálók felügyeleti testületének igazgatója, Svédország

GYÖRGYI Kálmán a Magyar Köztársaság korábbi (nyugalmazott) legfőbb ügyésze, Magyarország

Luis LÓPEZ SANZ-ARANGUEZ a Legfelsőbb Bíróság ügyésze, Spanyolország

Diemut R. THEATO volt európai parlamenti képviselő a Költségvetési Ellenőrző Bizottság egykori elnöke, Németország

Rosalind WRIGHT a csalásügyi tanácsadó testület elnöke, Egyesült Királyság

TARTALOM

AZ ELNÖK ELŐSZAVA A FELÜGYELŐ BIZOTTSÁG TEVÉKENYSÉGI JELENTÉSÉHEZ

1. BEVEZETÉS

2. A FELÜGYELŐ BIZOTTSÁG MUNKAMÓDSZEREI

2.1. Ülések

2.2. Előadók és vélemények

2.3. A titkárság

3. AZ OLAF VIZSGÁLATI FELADATKÖRE

3.1. Az OLAF vizsgálati feladatkörének nyomon követése

3.1.1. Az OLAF főigazgatója függetlenségének biztosítása

3.1.2. Az OLAF által végzett vizsgálatok hosszának nyomon követése

3.1.3. Ajánlások az intézmények számára

3.1.4. Olyan ügyek, amelyekben információkat kell továbbítani a nemzeti igazságügyi hatóságok számára: az Elsőfokú Bíróság T-48/05. sz. ügyben hozott ítéletének hatása

3.1.5. Új munkamódszerek

3.2. Az FB 5/2008. számú, az OLAF „ de minimis ” politikájának végrehajtásáról szóló véleményének nyomon követése

3.3. Rendszeres ellenőrzés az FB kezdeményezésére

3.3.1. A vizsgálatok tervezése és stratégiai irányítása

3.3.2. Az alapvető jogok és eljárási garanciák érvényesítése az OLAF vizsgálataiban

3.4. Az OLAF vizsgálati eljárási szabályai és a műveleti eljárásokról szóló OLAF-kézikönyv

3.5. Adminisztratív szervezet, költségvetés és az OLAF vizsgálati feladatkörével kapcsolatos személyzeti politika

3.5.1. Adminisztratív szervezet és személyzeti politika

3.5.2. Költségvetés

4. AZ OLAF-FAL, AZ UNIÓS INTÉZMÉNYEKKEL, VALAMINT AZ OLAF PARTNEREIVEL, ILLETVE AZ OLAF VONATKOZÁSÁBAN ÉRDEKELT FELEKKEL FENNTARTOTT KAPCSOLATOK

4.1. Az OLAF-fal fenntartott kapcsolatok

4.2. Az uniós intézményekkel fenntartott kapcsolatok

4.2.1. Az Európai Bizottsággal, az Európai Parlamenttel és az Európai Unió Tanácsával fenntartott kapcsolatok

4.2.2. Az Európai Számvevőszékkel fenntartott kapcsolatok

4.2.3. Hozzájárulás az OLAF reformjának mérlegeléséhez

4.3. Az OLAF főigazgatójának kiválasztási eljárása

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

1. MELLÉKLET Az OLAF 2011. évi előzetes költségvetés-tervezete

2. MELLÉKLET 1/2010 sz. vélemény az OLAF 2011. évi előzetes költségvetés-tervezetéről

3. MELLÉKLET 2/2010 sz. vélemény az OLAF főigazgatójának kinevezéséről

4. MELLÉKLET 3/2010 sz. vélemény az OLAF reformjáról szóló vitaanyagról

5. MELLÉKLET 4/2010. sz. vélemény – A vizsgálatok tervezése

6. MELLÉKLET 5/2010. sz. vélemény – Az alapvető jogoknak és eljárási garanciáknak az OLAF által folytatott vizsgálatok során való tiszteletben tartása

AZ ELNÖK ELŐSZAVA A FELÜGYELŐ BIZOTTSÁG TEVÉKENYSÉGI JELENTÉSÉHEZ

Ez a tevékenységi jelentés, amely e bizottság negyedik jelentése, a 2009 júniusa és 2010 decembere közötti időszakot tárgyalja, amelyre Franz-Hermann Brüner 2010. január elején bekövetkezett halála erősen rányomta bélyegét. Ha egy intézmény váratlanul, ilyen szomorú körülmények között veszíti el a vezetőjét, az minden szinten nagy hatást gyakorol a munkájára. Elégedetten nyugtáztuk, hogy az OLAF tevékenységei a szokásos rendben folytak; ez volt a legjobb módja, hogy tisztelegjünk Brüner úr emléke előtt.

Ebben az időszakban az OLAF több különböző, változásra irányuló kezdeményezés központi szereplője volt. Ezek egyike az OLAF új főigazgatójának kinevezésére irányuló eljárás volt, amelyet idén áprilisban, a hivatalos álláshirdetés közzétételekor indítottak el. A Felügyelő Bizottság (a továbbiakban: FB) szorosan csatlakozott ehhez az eljáráshoz, és 2010. szeptember 23-án megfogalmazta véleményét. Giovanni Kesslert végül december 14-én nevezte ki a Bizottság. Az FB örömmel fogadja Giovanni Kessler kinevezését, és várakozással tekint a vele való szoros és gyümölcsöző együttműködés elé.

A másik, változást célzó projekt az 1073/1999/EK rendelet javasolt reformja. Az FB számos alkalommal nyilvánított véleményt az idők során változó javaslat különböző vonatkozásairól, legutóbb a Šemeta biztos által pár hónapja kiadott vitaanyagról szóló véleményben. A Felügyelő Bizottság intenzíven részt vesz a vitában, különösen, mivel a vita kimenetele közvetlenül érinteni fogja a bizottság munkáját és helyzetét; de legfőképpen azért is, mert az azonnali hatással lesz az OLAF működésére. A bizottság legfőbb prioritása mindig is az OLAF vizsgálati hatáskörének és vizsgálati függetlenségének megerősítése volt, és továbbra is az marad.

A Felügyelő Bizottság az OLAF vizsgálati feladatkörének rendszeres ellenőrzésével és a főigazgató számára feladatai ellátásához nyújtott segítség révén biztosítja az OLAF függetlenségét. Ez a bizottság már több mint öt éve ennek a feladatnak szenteli magát. A bizottság a bűnügyi és igazgatási vizsgálatok vezetése, irányítása és lefolytatása terén az állami hatóságok és politikai szervek kollektív vezetési tapasztalatát képviseli. E tapasztalatból merítve a Felügyelő Bizottság hivatalos véleményeit és nézeteit három egyenlő fontosságú, alapvető szabályra alapozza.

Az első, hogy mindig az információforrásra kell támaszkodni, vagyis magukra az ügyiratokra, az ügyviteli rendszerre, az OLAF által a vizsgálatok megindítása előtt készített különféle jelentésekre, valamint az OLAF által az FB részére készített jelentésekre (pl. a kilenc hónapos jelentésekre).

A második szabály az FB és az egyes FB-tagok teljes függetlensége.

A harmadik szabály, amely a tagok saját tapasztalatából ered, az OLAF függetlenségének tiszteletben tartása, valamint erős elkötelezettség amellett, hogy a folyamatban lévő vizsgálatokat nem befolyásolják, még az azokhoz kapcsolódó ügyiratok és anyagok tanulmányozása esetén sem.

Szeretnék mind a magam, mind az FB nevében hálás köszönetet mondani a Felügyelő Bizottság titkárságának, amelynek kiváló munkája a bizottság valamennyi tevékenységéhez nélkülözhetetlen segítséget jelentett.

1. BEVEZETÉS

Az 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) megállapítja, hogy az OLAF Felügyelő Bizottságának (FB) szerepe az, hogy megerősítse és garantálja az OLAF függetlenségét, valamint segítse a főigazgatót feladatai ellátásában. Az FB-nek évente jelentést kell tennie a tevékenységeiről az intézményeknek. Az e jelentés által tárgyalt időszak során az FB öt véleményt fogadott el, amelyeket megküldtek az intézményeknek és az OLAF főigazgatójának, és amelyek a jelentés mellékletét képezik.

A jelentés tárgyát képező időszakban az FB elnöke 2009 novemberéig Luis López Sanz-Aranguez volt, majd Peter Strömberg vette át a helyét. 2010 novemberében Strömberg úr megbízatását további egy évre meghosszabbították.

Nem szabad elfeledkezni arról, hogy Brüner úr 2010. január 9-én bekövetkezett halála óta az OLAF úgy működött, hogy nem volt az 1073/1999/EK rendeletben meghatározott ad hoc eljárással összhangban kinevezett főigazgatója.

2010 során, az új főigazgató kinevezését megelőző időszakban az FB jelenléte és támogatása különösen fontos volt az OLAF munkájának folytonosságához.

2010 áprilisában az Európai Bizottság megindította a Hivatal új főigazgatójának felvételére irányuló eljárást. Ez az eljárás 2010. december 14-én, Giovanni Kessler jelölésével zárult le. Az FB várakozással tekint az OLAF jövőbeli főigazgatójával való szoros és gyümölcsöző együttműködés elé.

Az FB reméli, hogy ez a jelentés, amellett, hogy összefoglalja a múlt év tevékenységeit, segítséget is fog nyújtani a hivatalba lépő főigazgatónak mind az intézmény előtt álló jelenlegi kihívások elemzéséhez, mind pedig ahhoz, hogy meghatározza az OLAF az EU pénzügyi érdekei védelmére irányuló politikájának fő irányát.

A hivatalba lépő főigazgatónak sok kihívással kell majd szembenéznie azon törekvések során, melyek célja az OLAF hatékonyságának megerősítése és annak biztosítása, hogy a Hivatal minden erőfeszítését a csalás elleni célzottabb fellépésre összpontosíthassa. Az OLAF új főigazgatója előtt álló kihívások közül az FB külön hangsúlyozni kívánja, hogy le kell rövidíteni az OLAF-vizsgálatok hosszát, valamint be kell vezetni a szervezeten belül a szükséges változtatásokat annak érdekében, hogy a rendelkezésre álló korlátozott erőforrásokat a lehető legjobban használják fel, és azokat az OLAF alapvető vizsgálati feladataira fordítsák. E jelentés egyik célja, hogy a hivatalba lépő főigazgató számára javaslatokat nyújtson a vizsgálatok összpontosítottabbá tételére és időtartamuk lerövidítésére.

2. A FELÜGYELŐ BIZOTTSÁG MUNKAMÓDSZEREI

2.1. Ülések

Az FB 16 plenáris ülést tartott Brüsszelben (2). Ezen ülések jegyzőkönyveit az átláthatóság érdekében, valamint hogy rendszeres tájékoztatást nyújtsanak az FB tevékenységeiről, elérhetővé teszik az OLAF és az Európai Bizottság, az Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa számára.

A korábbi jelentéstételi időszakhoz hasonlóan az FB továbbra is folytatta azt a gyakorlatot, hogy az OLAF főigazgatóját vagy a megbízott főigazgatót, valamint az OLAF személyzetének több tagját meghívja az üléseire. Az OLAF ezen ülések alkalmával tájékoztatta az FB-t az FB munkáját érintő kérdésekről, az FB pedig ekkor tájékoztatta az OLAF-ot a saját munkájáról. Az OLAF igazságügyi és jogi tanácsadási csoportja rendszeresen látogatta az FB-üléseket, hogy bemutassa a nemzeti igazságügyi hatóságoknak továbbított ügyeket, emellett a jelentés tárgyát képező időszakban az FB ülésein több nagyobb területről folyt aktív vita az OLAF főigazgatójával és vezetőségével is. Az FB különösen az OLAF munkájának operatív vonatkozásaira összpontosított, elsősorban az FB véleményeinek az OLAF éves irányítási tervében szereplő területeken való nyomon követésével, a költségvetési tervezetekkel, az OLAF kilenc hónapos jelentéseivel és az OLAF személyzeti politikájával kapcsolatban. Az OLAF főigazgatójával, Brüner úrral az OLAF függetlenítésére irányuló bizottsági javaslatról folytak megbeszélések, valamint az OLAF és a nemzetközi szervezetek közötti koordináció tárgyában sor került egy informális véleménycserére is. Ezenkívül az OLAF munkájának mindennapi elemeiről – például az OLAF-dokumentumok bizottsági szolgálatok általi nyilvántartásba vételére és tárolására szolgáló eljárásról, továbbá az OLAF-nak az uniós intézmények birtokában lévő adatokhoz való hozzáféréséről – is tartottak prezentációkat és vitákat. Az FB elégedetten fogadta az OLAF részletekbe menő előadását egy különösen összetett és fontos, határokon átnyúló csalási ügyről, és örömmel nyugtázta, hogy gyakorlati lépéseket tettek az OLAF vizsgálati módszereinek a levont tanulságok fényében történő átalakítására (lásd a 3.1.5. pontot).

2.2. Előadók és vélemények

A tárgyalt időszakban az FB öt véleményt fogadott el (lásd a mellékleteket). Annak érdekében, hogy javuljon az FB különös érdeklődésére számot tartó kérdések előkészítésének és nyomon követésének hatékonysága, az előadók kinevezésének gyakorlatát (3) fenntartották. Az FB ezen időszakban végzett munkájának fő területe a költségvetésről szóló vélemény, az 1073/1999/EK rendelet reformjáról szóló vitaanyagra vonatkozó vélemény, a vizsgálatok tervezéséről szóló vélemény, az alapvető jogok és eljárási garanciák OLAF-vizsgálatokban való megvalósításáról szóló vélemény, valamint az OLAF főigazgatójának jelöléséről szóló vélemény elkészítése volt.

2.3. A titkárság

Az FB titkárságának feladatait az FB eljárási szabályzata (4) tartalmazza, amely szerint a titkárság szerepe az FB által felvállalt valamennyi feladat ellátásának megkönnyítése illetve az azokhoz való hozzájárulás, valamint annak biztosítása, hogy az FB képes legyen jogi megbízatását teljes függetlenséggel ellátni.

A tárgyalt időszakban – a 2009 júliusában megüresedett titkárságvezetői állásra vonatkozó pályázat kiírása után – Brüner úrral megállapodás született arról, hogy az FB jóváhagyása nélkül senkit nem neveznek ki a pozícióra. A kiválasztási eljárást követően az OLAF megbízott főigazgatója – mint kinevezésre jogosult hatóság – az FB-vel egyetértésben Isabelle Jegouzót nevezte ki az FB titkárságának vezetőjévé. Jegouzo asszony 2010. június 16-án lépett hivatalba.

2009 novemberében egy tag kilépett az FB titkárságából, 2010 februárjában pedig egy új hivatalnok csatlakozott a csapathoz. Jelenleg egy állás továbbra is betöltetlen, amelyet a lehető leghamarabb be kell tölteni.

Ahogyan eddig is történt, az FB titkárságának alkalmazottait mindig az FB-vel egyetértésben kell kinevezni, biztosítva ezáltal az FB teljes függetlenségét a feladatainak elvégzésében. Az OLAF és a Bizottság elfogadta, hogy az FB-nek szerepet kell kapnia a felvételi eljárásban.

Az FB úgy véli továbbá, hogy részt kell vennie a titkárság személyzetének éves értékelésében, mivel a titkárság az FB közvetlen felügyelete alatt működik.

3. AZ OLAF VIZSGÁLATI FELADATKÖRE

3.1. Az OLAF vizsgálati feladatkörének nyomon követése

3.1.1. Az OLAF főigazgatója függetlenségének biztosítása

Az FB fő feladata az OLAF vizsgálati feladatkörének figyelemmel kísérése annak érdekében, hogy biztosítsa az OLAF függetlenségének sértetlenségét. Ebben az összefüggésben rendkívül fontos, hogy garantálják a főigazgató pozíciójának tiszteletben tartását.

Brüner úr halálát követően az Európai Bizottság a 2010. január 13-i határozatában úgy vélte, hogy Nicholas Ilett, aki a Bizottság 2005 júliusában meghozott határozata értelmében főigazgató-helyettes volt, automatikusan foglalja el a megbízott főigazgatói pozíciót. E határozatot követően heves vitára került sor az Európai Parlament és az Európai Bizottság között. Ebben az összefüggésben az FB elnöke 2010. január 14-én levelet küldött Kallas alelnöknek, másolatban pedig az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amely levélben kijelentette:

„A Felügyelő Bizottság véleménye szerint az átmeneti időszakban az OLAF napi működéséhez és különösen a teljesen függetlenül elvégzendő OLAF-vizsgálatok megindításához, lefolytatásához és lezárásához nagyon fontos, hogy a Hivatal legfőbb vezetőjét ne korlátozzák a jogkörei gyakorlásában. Ennek szem előtt tartásával a Felügyelő Bizottság úgy véli, hogy annak a személynek, aki az átmeneti időszakban megbízott főigazgatóként tevékenykedik, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság egyetértésével kell ellátnia ezt a feladatot. Ennek a személynek rendelkeznie kell minden szükséges jogszerű felhatalmazással és függetlenségi státusszal.”

Az FB fontosnak tartja, hogy a Hivatal élén egy intézményközi konszenzust követően kinevezett, minden intézmény által támogatott személy álljon. Ez fontos az OLAF napi munkájának támogatásához.

3.1.2. Az OLAF által végzett vizsgálatok hosszának nyomon követése

Az OLAF főigazgatója havi jelentést nyújt be az FB-nek, amely tartalmazza minden olyan vizsgálat összefoglalását, amely több mint kilenc hónapja van folyamatban (a továbbiakban: kilenc hónapos jelentések). A kilenc hónapos jelentések leírják, mi az oka annak, hogy a vizsgálatok még nem zárultak le, és megjelölik az egyes ügyek lezárásának várható időpontját. Ezeket a jelentéseket az FB és az FB titkársága folyamatosan elemzi.

Az FB ismét (5) hangsúlyozza, mennyire fontosak ezek a jelentések, amelyek nemcsak jogi kötelezettséget teljesítenek, hanem hasznos eszköznek is tekinthetők a vizsgálatok hatékonyabbá tételében.

A jelenlegi jelentéstételi időszakban az FB különös figyelmet fordított az OLAF a kilenc hónapos jelentésekben szereplő, a vizsgálatok lezárásának várható idejére vonatkozó előrejelzéseire. Az FB megvizsgálta az ügyek lezárására vonatkozóan előre jelzett időkeretet 164, 2009 júniusa és 2010 júliusa között kapott kilenc hónapos jelentésben. A 164 jelentés közül 14-ben egyáltalán nem szerepelt becslés a lezárás idejére vonatkozóan. A maradék 150 jelentésből 71 ügyben a lezárás késedelme több hónappal (4–12 hónappal) meghaladta a várt időt. Az FB megjegyzi, hogy történt fejlődés az előző jelentéstételi időszakhoz képest: akkor a vizsgált 275 kilenc hónapos jelentés körülbelül 23 %-a egyáltalán nem említette meg a lezárás várható időpontját. Az FB mindazonáltal úgy véli, hogy a kilenc hónapos jelentéseknek még pontosabban meg kell fogalmazniuk, hogy miért nem tartották be az eredeti időkeretet.

3.1.3. Ajánlások az intézmények számára

Az OLAF főigazgatója köteles tájékoztatni az FB-t azokról az ügyekről, amelyekben valamely érintett intézmény, szerv vagy ügynökség nem tette meg az OLAF által javasolt intézkedéseket (6).

E jelentéstételi időszak során az FB-hez nem érkezett olyan jelentés, amely szerint egy intézmény, szerv vagy ügynökség elmulasztotta volna megtenni az OLAF javaslatainak és következtetéseinek megfelelő lépéseket.

3.1.4. Olyan ügyek, amelyekben információkat kell továbbítani a nemzeti igazságügyi hatóságok számára: az Elsőfokú Bíróság T-48/05. sz. ügyben hozott ítéletének hatása

A jelentéstételi időszakban az FB 43, az OLAF által elé terjesztett ügyet vizsgált meg, mielőtt információkat továbbítottak volna a nemzeti igazságügyi hatóságoknak.

A Franchet és Byk ügyben hozott ítéletet (7) követően az Elsőfokú Bíróság kimondta, hogy az 1073/1999/EK rendelet megköveteli az OLAF-tól a Felügyelő Bizottsággal való, „az információknak a nemzeti igazságügyi hatóságok részére történő megküldését megelőző konzultáció[t]”, és hogy ez „feltétlen kötelezettség, és semmilyen mérlegelési mozgásteret nem hagy”.

Az FB és az OLAF között új munkavégzési gyakorlatokat hoztak létre a Bíróság ítéletének végrehajtása érdekében: az OLAF a nemzeti igazságügyi hatóságoknak való továbbítás előtt öt munkanappal értesíti az FB-t; az igazságügyi és jogi tanácsadási csoport tagjai feljegyzést készítenek az FB számára, amely összefoglalja, hogy a nemzeti igazságügyi hatóságoknak továbbított ügyekben hogyan kezelték az alapvető jogokat és eljárási garanciákat. Ami az eljárási garanciákat illeti, ebben a feljegyzésben feltüntetik, hogy az érintett személyt értesítették-e a vizsgálat megindításáról és lehetőséget adtak-e számára, hogy kifejtse az álláspontját az OLAF-nak. A feljegyzés tartalmazza a vizsgálat kimenetelét is (ténybeli következtetések, jogi értékelés, az illetékes igazságügyi hatóság, elévülési megfontolások és az OLAF javaslata).

Az FB ezt követően elvégzi a megkapott információk előzetes elemzését, amely lehetővé teszi számára, hogy az OLAF-fal olyan kérdéseket vitasson meg, mint a vizsgált személyek jogainak tiszteletben tartása, a tények jogi értékelése, a címzett nemzeti igazságügyi hatóság illetékessége, a vizsgálatok időtartama és az elévülés kérdése. Az FB, anélkül, hogy beavatkozna a folyamatban lévő ügyekbe, a jelenlegi gyakorlat javítása céljából általános következtetéseket vonhat le ezeknek az ügyeknek az elemzéséből, és közölheti azokat az OLAF főigazgatójával. Az FB különösen az alapvető jogok és eljárási garanciák OLAF által végzett vizsgálatok során való tiszteletben tartásával kapcsolatban vont le következtetéseket az 5/2010. sz. véleményében (8).

Bár az igazságügyi és jogi tanácsadási csoport tagjai által elkészített ezen összefoglalók lehetővé teszik, hogy az FB megértse az egyes esetek által felvetett fő szempontokat és eljárásbeli problémákat, az FB úgy véli, hogy nagyobb figyelmet kell fordítani a kapott információk teljességére és pontosságára. Az összefoglalók egyes esetekben valóban nem átfogóak (hiányoznak az elévülési megfontolások vagy a javaslatok, az alapvető jogok és eljárási garanciák kezelése hiányos vagy azokat nem minden érintett személyre vonatkozóan részletezik), vagy lényeges hibákat tartalmaznak (például hibás a vizsgálat címe vagy a fontos dátumok). Az FB ezenkívül sajnálatát fejezi ki, hogy a vizsgálati munka jogi ellenőrzését látszólag nem minden egyes szakaszban végzik el szisztematikusan. A megvizsgált ügyekből az tűnik ki, hogy a vizsgálatok során a folyamatos jogi vizsgálat e hiánya az eljárási követelmények betartásának hiányosságaihoz vezetett.

5/2010. sz. véleményében az FB elemzési táblázatot bocsátott az OLAF rendelkezésére az alapvető jogoknak és eljárási garanciáknak a vizsgálat egyes szakaszaiban való tiszteletben tartásáról. Ez a táblázat javaslatokat is tartalmaz a vizsgálat következtetéseit megalapozó bizonyítékok bizonyító erejének értékelésére és az érintett tagállam szabályainak betartására vonatkozóan.

Az FB azt javasolja, hogy vizsgálják felül az igazságügyi és jogi tanácsadási csoport tagjai által jelenleg készített, az alapvető jogokra és eljárási garanciákra vonatkozó összefoglalókat, amelyeket e táblázat mintájára lehetne elkészíteni.

Az FB megjegyzi, hogy általában véve jelentősen lehetne javítani a nemzeti igazságügyi hatóságoknak továbbított vizsgálatokról szóló legtöbb jelentés minőségét, különösen, ami a szerkezetüket, egyértelműségüket, a szóban forgó bűncselekmények elemeinek elemzését, valamint a nyelvi szempontot illeti. Az FB megállapította továbbá, hogy két esetben az ügyről szóló jelentést 16, illetve 24 hónappal a vizsgálat lezárása után továbbították a nemzeti igazságügyi hatóságnak. Az FB úgy véli, hogy az OLAF-nak az ilyen helyzetek elkerülésére fontolóra kell vennie egy elektronikus figyelmeztető rendszer bevezetését.

3.1.5. Új munkamódszerek

2010 májusában az FB elnöke volt az elnöke „Az OLAF és az Európai Bizottság más főigazgatóságai közötti operatív együttműködés – a 2007. évi konferencia folytatása” címmel az OLAF kezdeményezésére megrendezett konferenciának. E konferenciák kifejezett szándéka az volt, hogy a kedvezőbb eredmények és az egyetértés kialakítása érdekében operatív szinten javuljon az OLAF és a Bizottság főigazgatóságai közötti együttműködés.

Az FB úgy véli, hogy az OLAF által a csalások észlelése, kockázatelemzése és a csalások elleni küzdelem terén játszott vezető szerep miatt elengedhetetlen a fontos információk bizottsági főigazgatóságok közötti rendszeres cseréje. 2007-től erre külön erőfeszítéseket tettek, 2008–2009 között pedig néhány főigazgatósággal együtt közös csalásmegelőzési stratégiákat dolgoztak ki. Ennek eredményeként a nagyszabású és összetettebb ügyek esetére új operatív megközelítést alakítottak ki, a főigazgatóságokat szorosabban bevonták a vizsgálatokba, valamint proaktív, információszerzésre épülő megközelítést vezettek be.

A közvetlen kiadások területén, ahol az OLAF kizárólagosan felelős a vizsgálatok lefolytatásáért, ezt a módszert egyetlen főigazgatóság esetében alkalmazták; itt az intézmény belső könyvvizsgálói is aktívan részt vettek a munkában, akik a helyszíni ellenőrzések során az OLAF szakértőiként jártak el. A kockázatos területek hatékonyabb azonosítására az érintett főigazgatóság és az OLAF közösen még új hírszerzési informatikai eszközöket is fejlesztett ki.

Az FB örömmel fogadja ezt az új munkamódszert, és annak további fejlesztését szeretné látni, mivel ez lehetővé teszi az OLAF számára, hogy a súlyosabb és bonyolultabb ügyekre összpontosítson, míg a kisebb szabálytalanságokat más szinten a bizottsági szolgálatok kezelik.

Az utóbbi két évben az EU pénzügyi helyzete drasztikusan megváltozott. A pénzügyi válság miatt az Európai Bizottság intézkedéseket fogadott el, hogy bizonyos ágazatokban növelje a támogatást és a pénzforgalmat, ami esetleg a csalás és a pénzügyi szabálytalanságok számának emelkedéséhez vezethet. Az FB úgy véli, hogy az alapok kiadásaira vonatkozó szigorú ellenőrzési rendszerek megvalósításához új munkamódszerekre van szükség, és hogy jelenleg elengedhetetlen a Bizottság főigazgatóságai és az OLAF közötti komoly operatív együttműködés.

3.2. Az FB 5/2008. számú, az OLAF„de minimis”politikájának végrehajtásáról szóló véleményének nyomon követése

Az FB-nek az OLAF „de minimis” politikájáról és az ügyek rangsorolásáról szóló véleményét (9) követően az OLAF „de minimis” szabályai nemrég bekerültek a kézikönyvbe, és most elérhetőek a nyomozók számára.

A Felügyelő Bizottság üdvözli a „de minimis” politika végrehajtásának műveleti iránymutatások útján való pontosítására irányuló kezdeményezést. Ezeket az iránymutatásokat azonban az OLAF éves irányítási tervében meghatározott, a belső és külső vizsgálatokra és a pénzügyi nyomonkövetési szakaszok indítására vonatkozó indikatív küszöbértékekkel együtt kell értelmezni, és azokkal össze kell kapcsolni.

Az FB örömmel fogadja egy „de minimis” melléklet létrehozását, amely felsorolja azokat a különböző kritériumokat, amelyeket egy külső vizsgálat megindítása vagy annak mellőzése kapcsán az igazgatóságnak figyelembe kell vennie, valamint úgy is, mint a döntéshozatali folyamat átláthatósága terén történt előrelépést.

Az FB teljes a „de minimis” politika végrehajtására vonatkozóan elemzést szeretne látni az OLAF-tól, amely többek között a Bizottság Vizsgálati és Fegyelmi Hivatalával a politika bevezetését követő évben fennálló kapcsolatokra is kiterjed.

3.3. Rendszeres ellenőrzés az FB kezdeményezésére

3.3.1. A vizsgálatok tervezése és stratégiai irányítása

Az FB 2010. október 12-én elfogadta 4/2010. sz. véleményét a vizsgálatok tervezéséről (10).

A kilenc hónapnál hosszabb ideje tartó vizsgálatokról szóló rendszeres elemzésében az FB megemlítette „a vizsgálati módszertan és a szigorúság hiányát, valamint a belső vizsgálatirányítási és -ellenőrzési szintek javításának szükségességét” (11).

Az A és B igazgatóság ügyeiből vett minta alapos elemzését követően az FB csalódottan állapította meg, hogy a vizsgálatok tervezésének és irányításának megközelítése nem egységes a műveleti főigazgatóságoknál. A vélemény azt javasolja, hogy minden vizsgálat kezdetekor dolgozzanak ki részletes vizsgálati tervet, amely meghatározza a vizsgálat célkitűzéseit, az annak befejezéséhez valószínűleg szükséges forrásokat és a várható költségszámítást. A tervnek kellően dinamikusnak és alaposnak kell lennie ahhoz, hogy lehetővé tegye a végső határozat időpontjának előre jelzését. A vizsgálati terveket az igazgatóság részére kell elkészíteni, majd rendszeresen frissíteni kell azokat. Minden előirányzott vizsgálati lépésre ki kell terjedniük, és kapcsolódniuk kell az egyes lépések előzetes ütemezéséhez. Ezeket a terveket írásba kell foglalni és rendszeresen csatolni kell az ügy irataihoz, ami megkönnyíti a tervek felülvizsgálatát és tanulmányozását abban az esetben, ha a nyomozók halasztási kérelmekkel vagy másfajta késedelemmel szembesülnek. A vezetésnek a csoportok szintjén rendszeresen meg kell vizsgálnia a vizsgálati terveket, hogy követni és szükség esetén irányítani tudja az ügyek alakulását.

Az FB elégedetten nyugtázta, hogy közvetlenül a véleménye kiadását megelőzően az OLAF végrehajtott néhány, a tervezés továbbfejlesztésére vonatkozó elgondolást.

Az FB a vizsgálatok minden egyes ügyre vonatkozó megtervezése mellett javasolja, hogy a folyamatban lévő ügyek jobb rangsorolása érdekében az OLAF vezetése tervezzen és vezessen be olyan eljárásokat, amelyeket a rendelkezésre álló források alapján lehet változtatni.

Az FB várja az OLAF egyértelmű válaszát ebben a fontos kérdésben, és örömmel fogadná, ha ilyen rendelkezések is szerepelnének egy frissített kézikönyvben.

3.3.2. Az alapvető jogok és eljárási garanciák érvényesítése az OLAF vizsgálataiban

Az OLAF munkájának függetlensége és hatékonysága közvetlenül összefügg azzal, hogy a vizsgálatok lefolytatása során tiszteletben tartja az alapvető jogokat és eljárási garanciákat. Az Európai Bíróság elé terjesztett ügyek rámutattak néhány hibára és hiányosságra az OLAF vizsgálatainak lefolytatásában (12). Az FB ezért úgy döntött, hogy értékelés alá veti, hogy az OLAF hogyan biztosítja e jogok és garanciák tiszteletben tartását.

Az FB kiadta 5/2010. számú, az alapvető jogoknak és eljárási garanciáknak az Európai Csalás Elleni Hivatal vizsgálatai során való tiszteletben tartásáról szóló véleményét (13), amely a nemzeti igazságügyi hatóságoknak 2009 decembere (14) és 2010 októbere között továbbított 28 ügy elemzésén alapul. Az FB elemezte az OLAF vizsgálataira alkalmazandó jelenlegi jogi keretet (jogszabályok és ítélkezési gyakorlat), valamint az alapvető jogok és eljárási garanciák érvényesítését.

Az FB megállapította, hogy a belső vizsgálatok által érintett személyeket különböző jogi eszközökben meghatározott szabályok sora védi. Más a helyzet a külső vizsgálatok terén, ahol nincsenek konkrét szabályok, és a helyszíni ellenőrzésekre alkalmazandó nemzeti jogszabályok által garantált védelem tagállamról tagállamra változhat.

Az FB úgy vélte, hogy az OLAF általában véve tiszteletben tartja az érintett személyek alapvető jogait és az eljárási garanciákat. Ahol konkrét problémákat azonosított, ott az FB a jelenlegi gyakorlat javítására ajánlásokat tett az OLAF-nak. Az FB külön javasolta, hogy az OLAF módosítsa a kézikönyvet és biztosítsa, hogy annak rendelkezéseit alkalmazzák.

Az FB megállapította azt is, hogy az egyértelmű eljárási szabályok hiánya – különösen a külső vizsgálatokat illetően – azt eredményezi, hogy az OLAF-on belül különböző gyakorlatok érvényesülnek. Az 1073/1999/EK rendelet reformja – különösen a külső vizsgálatokat illetően – alkalmat adhat a jogi keret tisztázására. Az OLAF vizsgálati hatásköreit főként a meghallgatások szükségességét illetően meg kell erősíteni. Az FB hangsúlyozta, hogy ennek a pontosításnak nem szabad túlszabályozáshoz vezetnie. A jogalkotónak figyelembe kell vennie az OLAF vizsgálatainak sajátos jellegét: ezek a vizsgálatok igazgatási jellegűek és csak a kezdeti szakaszát jelentik egy nagyobb eljárásnak, amelyben a nyomonkövetési eljárások során garantálják az érintett személyek védelemhez való jogát. Ha az OLAF-ra oly módon rónának eljárási kötelezettségeket, hogy nem vennék figyelembe a belső és külső vizsgálatok sajátos jellegét és sokféleségét, az csökkentené a csalás elleni küzdelem hatékonyságát, és nem feltétlenül javítaná az alapvető jogok tiszteletben tartását.

Az FB felsorolta a vizsgálatok lefolytatását irányító általános elveket, valamint az OLAF által tiszteletben tartandó alapvető jogokat és eljárási garanciákat is. Az FB ajánlotta azon mechanizmusok megerősítését, amelyek a vizsgálatok pártatlanságának, titkosságának és tartamának ellenőrzésére szolgálnak. Az FB ezenfelül intézkedéseket javasolt, amelyeket az OLAF-nak meg kell hoznia ahhoz, hogy megerősítse az alapvető jogoknak és eljárási garanciáknak a vizsgálat valamennyi szakaszában történő tiszteletben tartását. Végezetül az FB az alapvető jogok és eljárási garanciák érvényesítésének módszerére vonatkozóan egy elemzési táblázatot bocsátott az OLAF rendelkezésére, amelyet a nyomozók a vizsgálatok során, a vezetőség csoportja pedig a vizsgálatok jogszerűségének ellenőrzésekor használhat.

Az FB sajnálatát fejezi ki továbbá, hogy korábbi ajánlásait (lásd különösen a 2008–2009-es tevékenységi jelentés XI. ajánlását), amelyek az igazságügyi és jogi tanácsadási csoport tagjainak fokozottabb és korábbi bevonásának szükségességéről szóltak, az OLAF nem vette kellően figyelembe. Az FB megismétli, hogy e csoport tagjainak képesnek kell lenniük arra, hogy – különösen a vizsgálatok által érintettek alapvető jogait és az eljárási garanciákat érintő kérdésekben – minden szakaszban és minden ügyben, ahol erre szükség van, jogi tanácsot adjanak. Az ezen ajánlásoknak megfelelő rendelkezéseket a korábbi gyakorlatnak megfelelően egyértelműen rögzíteni kell az OLAF műveleti eljárásokról szóló, új kézikönyvében.

A 2008–2009-es jelentés X. ajánlásában az FB kifejezte, hogy szeretné, „ha tájékoztatnák az OLAF által kapott vagy vizsgált minden panaszról, amely olyan vizsgálatok érintettjeitől származik, amelyekben az alapvető jogok vagy eljárási garanciák sérülésére utaló jelek vannak”. A kérés nemcsak az igazságügyi hatóságoknak továbbított ügyekre vonatkozik, hanem minden ügyre. A jelentés által tárgyalt időszakban az FB két értesítést kapott az OLAF-tól. Ezenfelül kapott egy közvetlen értesítést is az egyik ügy által érintett felektől.

3.4. Az OLAF vizsgálati eljárási szabályai és a műveleti eljárásokról szóló OLAF-kézikönyv

Az FB érdeklődéssel követte az OLAF-kézikönyvet érintő, egymást követő fejleményeket, és a szövegezési folyamat során jelentős mennyiségű írásbeli megjegyzést tett az OLAF-nak.

Az FB értékeli az új kézikönyv formájában és tartalmában történt fejlesztéseket, azonban ami a műveleti eljárásokat illeti, ez a legújabb változat nem felel meg az FB várakozásainak abban a tekintetben, hogy az nem tartalmaz szigorúan rögzített szabályokat, amelynek a vizsgálataik minden szakaszában irányt mutatnának a nyomozóknak.

Az FB már többször elmondta, hogy fontos, hogy az ügyekre vonatkozó eljárások minden egyes vizsgálattípusra egyértelműen jelöljék meg, hogy a vizsgálat kezdetétől a következtetésig milyen különböző eljárási lépéseken keresztül kell eljutni. Az FB aggályainak adott hangot a „kezdeti információk értékelését” illetően is, mivel az eljárás megindításáról való határozatot megelőzően nincsenek egyértelmű határidők. E szakasz célja a kellően megalapozott gyanú fennállásának megállapítása volt, és gondosan ügyelni kellett arra, hogy ebben a szakaszban ne végezzenek műveleti tevékenységet. Ezzel az elképzeléssel összhangban az FB további magyarázatot kért az úgynevezett előkészítő tényfeltáró megbízatással kapcsolatban, amely nem lehet átfedésben a tényleges vizsgálattal és nem vetítheti azt előre. Az FB sajnálja, hogy ezeket az OLAF-nak címzett megjegyzéseket nem építették be a végül elfogadott OLAF-kézikönyvbe.

Az FB ezenkívül úgy véli, hogy a kézikönyvnek dinamikus, bármikor naprakésszé tehető dokumentumnak kell lennie, amely a nyomozók számára olyan útmutatóként szolgál, amelyre a vizsgálataik során hivatkozhatnak. Az FB konkrétan úgy ítéli meg, hogy a vizsgálatok tervezésére, az alapvető jogok védelmére és az eljárási garanciák tiszteletben tartására vonatkozó ajánlásait be kellene építeni a kézikönyvbe.

A kézikönyvre vonatkozóan továbbra is rendszeresen kell alapos képzéseket tartani.

A jogalkotási keret fejlesztésén kívül az FB véleménye szerint az OLAF-nak meg kellene fogalmaznia néhány egyszerű szabályt, amelyek középpontjában főként a vizsgálatok különböző lépései állnak, de figyelembe veszik az egyének jogait, az adatvédelmi követelményeket és a helyszíni ellenőrzések feltételeit is. A kézikönyvet ezután át kell alakítani, hogy ezekre a szabályokra építve a nyomozókat világos instrukciókkal lássa el.

A kézikönyvnek tartalmaznia kell a különböző típusú vizsgálatokban kidolgozott helyes gyakorlatok példáit is, köztük az OLAF vezetése által jóváhagyott sablonokat, amelyekre minden új nyomozó támaszkodhat.

3.5. Adminisztratív szervezet, költségvetés és az OLAF vizsgálati feladatkörével kapcsolatos személyzeti politika

3.5.1. Adminisztratív szervezet és személyzeti politika

A sikeres vizsgálati politikához elengedhetetlenül fontos a jól képzett személyzet. Az FB úgy véli, hogy az OLAF vizsgálati feladatkörének nyomon követésére irányuló feladata keretében kötelessége biztosítani, hogy az OLAF humánerőforrás-politikája lehetővé tegye a Hivatal számára, hogy hatékonyan teljesítse a küldetését (15).

Az FB úgy véli, hogy az új főigazgató egyik legfontosabb prioritása egy átfogó humánerőforrás-stratégia meghatározása kell, hogy legyen.

Belső prioritások meghatározása

Ahhoz, hogy az OLAF a szükségleteihez igazodó humánerőforrás-stratégiát készítsen, el kell végeznie a saját belső prioritásainak részletes elemzését. Ebben a tekintetben az FB ismét hangsúlyozni kívánja, hogy az OLAF-nak fő feladatára kell összpontosítania, és meg kell erősítenie a vizsgálati kapacitását. Az FB az javasolja, hogy az új főigazgató kellően fontolja meg az erőforrások OLAF-on belüli kiosztását, hogy kezelje az A és B műveleti igazgatóság (együtt), illetve a D igazgatóság közötti személyzeti egyensúly kérdését – az utóbbi igazgatóságnak elsősorban az OLAF vizsgálati tevékenységeit támogató tevékenységet kell folytatnia.

Az FB úgy véli továbbá, hogy az OLAF vizsgálati munkájának terén a prioritásokat a Bizottság más részeivel vagy a tagállamokkal való lehetséges szinergiákat figyelembe véve kell megállapítani. Az FB üdvözli az OLAF közelmúltbeli azon politikáját, hogy a nagyobb és összetettebb csalási ügyeknek az érintett főigazgatósággal szoros együttműködésben való, informatikai hírszerzéssel támogatott vizsgálatára összpontosít.

Átfogó humánerőforrás-politika létrehozása

Az OLAF fent említett fő feladatának elemzése és meghatározása alapján a forrásokat adaptálni és koncentrálni kell, hogy a prioritásokra lehessen összpontosítani. Humánerőforrás-politikájának meghatározásakor az OLAF-nak különösen a következőket kell figyelembe vennie:

i. a személyzet megfelelő képzettsége azok esetében, akiknek a fő feladatai az OLAF felelősségi körébe tartoznak. Az OLAF jelenleg a személyzete (többek között jogászok, nyomozók, vámtisztviselők, igazságügyi szakértők és informatikai szakemberek) körében előforduló számos különféle szakmai képesítés előnyeit élvezi. Ez a tudásanyag a szakértelem különösen értékes és gazdag forrását jelenti, amelynek szinergiáit jobban ki kell aknázni;

ii. olyan mobilitási politika kidolgozására van szükség, amely az OLAF személyzete számára minden intézményen belül lehetővé teszi az előmenetelt, és lehetővé teszi az OLAF számára, hogy profitáljon az intézményeken belül és kívül elérhető sokféle tapasztalatból. Ebben a tekintetben az FB támogatna egy olyan kezdeményezést, amely elősegíti és növeli az OLAF személyzetének mobilitását;

iii. olyan átfogó képzési politikára van szükség, amely különös figyelmet fordít az OLAF vizsgálati kötelezettségeinek jellemzőire. Ezt a politikát a személyzet rendes fluktuációjához kell igazítani, hogy különösen a vizsgálati feladatkört illetően elkerülhető legyen a kompetenciák elvesztése;

iv. egyértelmű politika kialakítására van szükség az olyan ideiglenes alkalmazottak felvételét illetően, akik a tagállamokban a vizsgálatok terén kiterjedt és speciális tapasztalattal rendelkeznek.

Az FB ezenfelül javasolja, hogy az OLAF a lehető legjobban használja ki a közelmúltbeli pályázatok által megnyitott munkaerő-felvételi lehetőségeket. Az FB örömmel fogadja, hogy nemrég meghosszabbították a jelöltek listájának érvényességét, de sajnálatosnak tartja a jelöltek felvételi folyamatának hosszát.

Az FB rámutat továbbá, hogy pontosítani kell az OLAF ideiglenes személyzettel kapcsolatos politikáját. A személyzet minden tagja számára előnyös lenne, ha pontos képet kapnának a státuszukról és a lehetséges előmenetelükről. Az FB sajnálatosnak tartja, hogy ebben a tekintetben nem egyértelmű a helyzet, ami az elmúlt néhány évben az OLAF személyzetének tagjai számára egyes esetekben jelentős személyes problémákat okozott.

2010 első felében az FB elnöke meglátogatta az OLAF-on belüli különböző egységeket és igazgatóságokat. E látogatások feltárták többek között, hogy az OLAF-nyomozókra súlyos adminisztratív teher nehezedik. Ez további megfontolást igényel, hogy a nyomozók a lehető legtöbb időt fordíthassák arra, hogy a vizsgálati feladataikra összpontosítanak.

3.5.2. Költségvetés

Az FB megállapítja, hogy a kiküldetések és az útiköltségek kezelésében történt bizonyos mértékű előrelépés. Javasolja, hogy ezt a politikát még inkább terjesszék ki, és hogy szisztematikusan végezzék el annak értékelését, hogy a vizsgálatok lefolytatásához szükség van-e kiküldetésekre. Kellően meg kell fontolni az információs technológiák által kínált lehetőségeket is, mint amilyen a videokonferencia, hogy ne legyen szükség összetett és költséges utazásra.

4. AZ OLAF-FAL, AZ UNIÓS INTÉZMÉNYEKKEL, VALAMINT AZ OLAF PARTNEREIVEL, ILLETVE AZ OLAF VONATKOZÁSÁBAN ÉRDEKELT FELEKKEL FENNTARTOTT KAPCSOLATOK

4.1. Az OLAF-fal fenntartott kapcsolatok

A jelentés által tárgyalt időszakban az FB tovább építette az OLAF vezetőségének csapatával és a tisztviselőkkel fenntartott konstruktív kapcsolatot. Számos hivatalos és nem hivatalos találkozó szolgáltatott alkalmat értékes véleménycserére és információk megosztására.

Az FB elnöke 2010 februárjában, márciusában, áprilisában, májusában és júniusában különböző alkalmakon találkozott az OLAF vizsgálati és műveleti egységei, illetve műveleti és szakpolitikai támogatási egységei személyzetének tagjaival. E találkozók célja az FB és az OLAF műveleti területei közötti szoros kapcsolat fenntartása, valamint a vizsgálati feladatkör javítására vonatkozó megjegyzések és javaslatok meghallgatása volt.

Látogatása során az elnök találkozott a tizenhárom egység csapatának legtöbb tagjával, valamint minden egységvezetővel. A következőket vitatták meg:

i. az OLAF munkája jogalapjának korlátai egyes ágazatokban, valamint az 1073/1999/EK rendelet reformja;

ii. a nyomozókra nehezedő súlyos adminisztratív és bürokratikus munkateher;

iii. proaktív vizsgálati politika szükségessége;

iv. az OLAF és az intézmények, tagállamok és harmadik országok közötti munkakapcsolatok akadályai.

A látogatásról szóló tájékoztatót meg fogják vitatni az OLAF új főigazgatójával.

Az e jelentés által tárgyalt időszakban az OLAF személyzetének tagjai – köztük számos alkalommal maga a főigazgató, később pedig a megbízott főigazgató – jelen voltak az FB ülésein.

2010 szeptemberében és novemberében az OLAF felvázolta az FB számára, hogy milyen nehézségekkel találkozott a Bizottság egyes adatbázisainak részeihez való – megítélése szerint ésszerű szintű – hozzáférés megszerzése során. Ez a probléma 2007 óta folyamatosan fennáll. Az OLAF úgy véli, hogy a Bizottság adatbázisaihoz való hozzáférés e problémája miatt potenciálisan kevésbé lehet képes a vizsgálatok hatékony és független lefolytatására, és 2010 novemberében felkérte az FB-t, hogy nyilvánítson hivatalos véleményt. Az FB-n belül előadót neveztek ki, hogy megkezdje a munkát ebben az ügyben.

Az FB mind az öt tagja jelen volt a 2009. október 12-én, az OLAF 10. évfordulója alkalmából rendezett konferencián, ahol az elnök és a bizottság egy tagja beszédet mondott.

Az FB 2010. február 11-én, a párizsi Semmítőszéken részt vett az európai ügyészség kilátásairól szóló, „Az Unió pénzügyi és alapvető érdekeinek védelme” című konferencián, 2010. október 13–15-én, Budapesten a 10. OAFCN-szemináriumon, valamint november 18–19. között, Párizsban a csalás elleni ügyészek konferenciáján.

4.2. Az uniós intézményekkel fenntartott kapcsolatok

4.2.1. Az Európai Bizottsággal, az Európai Parlamenttel és az Európai Unió Tanácsával fenntartott kapcsolatok

Az FB intézményközi szerv lévén különösen elkötelezett amellett, hogy szoros munkakapcsolatot tartson fenn a Bizottsággal, a Parlamenttel és a Tanáccsal.

A Parlament 2009. tavaszi megújítása és az új Bizottság 2010 februárjában történt kinevezése lehetővé tette az FB számára, hogy az újonnan kinevezett intézményi partnerekkel új és szorosabb kapcsolatok kiépítésébe kezdjen.

Az FB örömmel fogadja, hogy Šemeta biztos új, OLAF-ért felelős biztosként elkötelezetten törekszik arra, hogy gyümölcsöző kapcsolatot alakítson ki az FB-vel. 2010 márciusában és júliusában a biztos, szeptemberben, októberben és novemberben pedig a hivatalának egy tagja részt vett az FB ülésein. Ezek a találkozók az OLAF reformját érintő projektek szempontjából kölcsönösen előnyösek voltak. Az FB rendkívül nagyra értékeli a Šemeta biztos és a hivatala által az OLAF-nak nyújtott, illetve az FB saját munkájához biztosított támogatást.

A jelentéstételi időszakban, 2009. október 21-én az FB találkozott a Bizottság főtitkárhelyettesével, Alexander Italianerrel, valamint 2009. november 17-én az Európai Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottságának (COCOBU) elnökével, Luigi de Magistrisszal is. Az FB a svéd elnökség idején, 2009. november 25-én a csalás elleni küzdelemmel foglalkozó tanácsi munkacsoportnak, december 3-án pedig az Európai Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottságának (COCOBU) tartott beszámolót a 2008–2009-es tevékenységi jelentéséről. Az FB írásos választ is küldött az Európai Parlament által ekkor feltett kérdésekre. Az FB örömére szolgált a kapott pozitív visszajelzés és támogatás. 2010. december 15-én az FB fogadta Catherine Dayt, a Bizottság főtitkárát; ekkor megvitattak többek között az OLAF-nak a Bizottság adatbázisaihoz és humánerőforrásához való hozzáférésével kapcsolatos kérdéseket is.

4.2.2. Az Európai Számvevőszékkel fenntartott kapcsolatok

Az FB előadója 2009. szeptember 21-én, Luxembourgban találkozott az Európai Számvevőszékkel, hogy megvitassák a mindkét felet érintő kérdéseket, valamint az FB-nek az OLAF tervezett ellenőrzésében való részvételét.

2010 februárjában a Számvevőszék képviselői részt vettek az FB ülésén, hogy megvitassák és bemutassák, mire terjed ki az OLAF-ról szóló 1/2005. sz. külön jelentés általuk végzett nyomon követése. Ugyanazon év júniusában a felelős ellenőrök ellátogattak az FB titkárságára, másolatot kértek az FB ülésein készült jegyzőkönyvekről, és kérték a legújabb FB-véleményeket is. Kérésükre 2010 októberében további dokumentumok is átadásra kerültek.

4.2.3. Hozzájárulás az OLAF reformjának mérlegeléséhez

Jelölését követően Šemeta biztos úgy döntött, hogy újraindítja az 1073/1999/EK rendelet reformját, amely akkor a Tanács és a Parlament előtt még mindig folyamatban volt. Hogy elérje az intézmények közötti viták újraindulását, a biztos 2010. július 7-én elfogadott egy vitaanyagot (16), amely a reformfolyamatban a további haladás alapjául szolgálna.

2010. július 14-én Šemeta biztos részt vett az FB ülésén, és bemutatta a dokumentumot, az FB pedig örömmel fogadta a biztos azon gesztusát, hogy felkérte az FB-t, hogy járuljon hozzá a folyamatban lévő vitához és a Bizottság dokumentumához. Ennek megfelelően az FB 2010. szeptember 23-án elfogadta az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) reformjának vitaanyagáról szóló 3/2010. sz. véleményét (17).

Véleményében az FB üdvözölte a Bizottság azon elhatározását, hogy előrehalad az OLAF arra irányuló reformjában, hogy – különösen a jelenlegi gazdasági és pénzügyi válság fényében – megerősítsék az EU pénzügyi érdekeinek védelmét. Az FB tudomásul vette a Bizottság azon álláspontját, hogy a csalás elleni jogszabályok egyetlen jogi keretbe való foglalását halasszák egy későbbi szakaszra, kifejezetten azért, hogy kivárják az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló vitát.

Az FB egyetértett azzal, hogy az OLAF hatékonyságának növelése érdekében szükség van az irányításának reformjára, de sajnálatosnak tartotta, hogy a vitaanyag – a Lisszaboni Szerződés által megnyitott új lehetőségek ellenére – nem fektetett nagyobb hangsúlyt az OLAF vizsgálati hatáskörére. Az FB hangsúlyozta továbbá azt is, hogy a vizsgálatok lefolytatása és ellenőrzése terén meg kell erősíteni az OLAF vezetőségének felelősségét, elsősorban azzal a szándékkal, hogy lerövidüljön a vizsgálatok időtartama és javuljon az OLAF hatékonysága.

Az intézmények közötti párbeszéd kialakítására irányuló javaslatot illetően az FB elismerte, hogy az ilyen párbeszéd javíthatná az OLAF csalás elleni küzdelmének intézményi támogatását, hangsúlyozta azonban, hogy ez a párbeszéd semmilyen körülmények között sem vezethet a vizsgálatok politikai befolyásolásához. Az OLAF függetlenségének védelmezőjeként az FB felajánlotta, hogy vezető szerepet vállal e párbeszéd irányításában.

Az FB súlyos aggodalmaknak adott hangot a felülvizsgálati tanácsadó tisztségének létrehozására irányuló javaslattal kapcsolatban, amely tisztség létrehozása esetlegesen növelheti az OLAF adminisztratív terheit, valamint megkettőzheti vagy akár alá is áshatja az FB legfőbb feladatköreit. Támogatta azonban az FB az OLAF-on belül egy belső, panaszokkal foglalkozó tisztviselő tisztségének létrehozását, hogy a vizsgált személyektől érkező, a vizsgálatuk kezelésének módjára vonatkozó panaszok esetén elsődleges kapcsolattartóként szolgáljon.

Az FB örömmel fogadta, hogy valamennyi uniós intézménynek kifejezett szándéka az FB szerepének megerősítése, erősen ellenzi azonban a vitaanyagban foglalt javaslatot, amely szerint az FB csak statisztikai adatokat kapna munkája elvégzéséhez. Az FB teljes mértékben osztja azokat a nézeteket, hogy nem kellene beavatkoznia az OLAF operatív munkájába, úgy véli azonban, hogy az ügyiratokhoz való teljes hozzáférés alapvető feltétele annak, hogy az FB a vizsgálati eljárásai hatékonyságának és eredményességének figyelemmel kísérésével védelmezhesse az OLAF függetlenségét.

Az FB részt vett a Tanács két ülésén, hogy ismertesse a véleményét. Az FB erőteljesen támogatja a Bizottság azon szándékát, hogy az OLAF vizsgálati feladatköre hatékonyságának és függetlenségének megerősítése érdekében előrelépjen e reform terén, és szívesen járul majd hozzá a viták későbbi szakaszaihoz is.

4.3. Az OLAF főigazgatójának kiválasztási eljárása

Az 1073/1999/EK rendelet 12. cikkének (2) bekezdése kimondja, hogy az Európai Bizottság az FB kedvező véleményét követően összeállítja a megfelelő képesítésű jelöltek listáját.

E követelmény teljesítése érdekében az FB szorosan csatlakozott a kiválasztási eljárás első szakaszaihoz. Megvizsgálta a jelöltek önéletrajzait, az FB egy tagja pedig megfigyelőként részt vett az előválogató bizottság 2010. július eleji és a kinevezési tanácsadó bizottság 2010. szeptember 10-i ülésén. 2010. szeptember 23-i ülésén az FB kiadta 2/2010. sz. véleményét (18) arról a hat jelöltről, akiknek a nevét az Európai Bizottság továbbította. Ezt a véleményt közölték a Bizottsággal és a többi intézménynyel.

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

I. Az FB 164 ügyben vizsgálta meg a vizsgálatok lezárásához szükséges időt, és csalódottan állapítja meg, hogy a korábbi ajánlásai ellenére az OLAF a vizsgálatai során történő indokolatlan késedelmek elkerülésére továbbra sem alkalmaz szisztematikus és hatékony munkamódszereket és belső ellenőrzéseket. Bár az előző időszakhoz képest csökkent azon ügyek száma, amelyekben nem említik meg a vizsgálat befejezésének várható időpontját, az OLAF még mindig nem adott pontos magyarázatot a késések okairól.

II. Az FB megismétli, hogy a következőkre van szükség: i. a kilenc hónapnál hosszabb ideig tartó ügyekről szóló jelentések fokozottabb felügyelete; ii. rendszer bevezetése annak biztosítására, hogy az FB-t következetesen tájékoztassák, ha egy már kilenc hónapja folyamatban lévő vizsgálatban túllépték a befejezés várható idejét; iii. az ügyviteli rendszerben figyelmeztető rendszer bevezetése a 3 hónapot meghaladó inaktív időszakok okainak vizsgálatára. A vizsgálatok hosszának szigorú ellenőrzése is szükséges, hogy eloszlassák a vizsgálatok függetlenségét illető kételyeket, ami alapvető kérdés az FB számára.

III. Az FB negyven, az OLAF két vizsgálati és műveleti igazgatósága által lefolytatott ügyet vizsgált meg, és ismételten a vizsgálatok megfelelő tervezésének hiányát állapította meg, ami negatív hatással van az OLAF munkájának hatékonyságára és vizsgálatainak hosszára. A műveleti eljárásokról szóló OLAF-kézikönyv az értékelési szakaszra nézve iránymutatásokat nyújt egy kezdeti munkaterv elkészítésére, a vizsgálat megkezdése utáni teljes vizsgálati tervről azonban nem rendelkezik.

IV. Az FB javasolta, hogy az OLAF érvényesítse a vizsgálatok minden szakaszára vonatkozó teljes tervezés politikáját, amely a megfelelés biztosítására rendszeres ellenőrzéseket, megvalósítható ütemterveket és időszakonkénti naprakésszé tételt vezet be. Az FB e téren végzett munkája eredményeképpen az OLAF felismerte, hogy szükség van arra, hogy az ügyek stratégiai tervezésére vonatkozóan közös megközelítést fogadjon el, és részletes munkaterveket kezdett készíteni az egyes ügyek megindítását követően. Az FB jelenleg értékeli az OLAF által meghozott intézkedések hatékonyságát.

V. Az FB úgy véli, hogy az OLAF-nak egyértelmű politikát kellene követnie az ügyek rangsorolása tekintetében. Erre vonatkozóan az FB örömmel fogadja, hogy az olyan kisebb ügyeket, amelyek fegyelmi intézkedésekkel is megfelelően megoldhatók, az OLAF szívesen utalja más illetékes szervekhez (a Bizottság Vizsgálati és Fegyelmi Hivatala). Az FB mindamellett azt ajánlja, hogy folytassák tovább az ilyen továbbítás kritériumainak objektív megállapítására irányuló munkát. Az OLAF de minimis politikájának egyértelmű meghatározása érdekében kívánatos a kézikönyv módosítása.

VI. Az FB támogatja az OLAF kezdeményezéseit a csalás elleni küzdelem során felmerülő kockázatoknak az Európai Bizottság egyéb főigazgatóságaival való rendszeres információcsere alapján történő észlelése és elemzése terén. Ez a munkamódszer lehetővé teszi a proaktív vizsgálati politika megvalósítását és azt, hogy a legsúlyosabb és legbonyolultabb ügyekre összpontosítsanak. Az FB ezért sürgeti, hogy ezeket a mechanizmusokat – az Európai Unió jelenlegi gazdasági helyzete miatt – a lehető leghamarabb dolgozzák ki.

VII. Az FB úgy véli, hogy néhány helyen az OLAF-kézikönyv módosítására van szükség, hogy beépítsék a jelenlegi gyakorlatokat és az állandó ítélkezési gyakorlatból vagy a jelenlegi jogszabályokból eredő speciális követelményeket. Ezek a módosítások különösen a következők: i. a vizsgálat egyes szakaszainak pontosabb meghatározása az alapvető jogok és eljárási garanciák teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, valamint azzal a céllal, hogy a nyomozók hasznos iránymutatást kapjanak; ii. a kezdeti értékelési időszaknak és annak tartamának pontos meghatározása. A kézikönyvre vonatkozóan továbbra is rendszeresen kell alapos képzéseket tartani.

VIII. Az FB úgy véli, hogy az alapvető jogok és eljárási garanciák tiszteletben tartása elengedhetetlen az OLAF függetlenségéhez. Az FB 43 vizsgálatot vizsgált meg azt megelőzően, hogy az OLAF információkat küldött azokról a nemzeti igazságügyi hatóságoknak, és minden ügyre vonatkozóan elvégezte az alapvető jogok és eljárási garanciák tiszteletben tartásának elemzését. Az FB úgy véli, hogy az OLAF általában véve tiszteletben tartja ezeket a jogokat és garanciákat. Konkrét ajánlásokat készített azonban az eljárási alapelvek, különösen a pártatlanság, a titoktartás és a vizsgálatok ésszerű hossza elveinek figyelemmel kísérésére szolgáló jelenlegi mechanizmusok megerősítésére.

IX. Az FB úgy véli, hogy az alapvető jogok és eljárási garanciák kérdésének kezelésekor figyelembe kell venni az OLAF belső és külső vizsgálatai közötti különbséget. E jogok tiszteletben tartásának arányosnak kell lennie a vizsgálat jellegével, célkitűzéseivel és hatékonyságával. Az FB, amellett, hogy a jelenlegi jogszabályok és ítélkezési gyakorlat fényében elemezte az OLAF vizsgálataira alkalmazandó eljárási garanciákat, elkészített egy formanyomtatványt, amelynek célja, hogy a nyomozók számára a vizsgálat minden egyes szakaszában hasznos iránymutatást nyújtson.

X. Az FB kitart amellett, hogy az alapvető jogok és eljárási garanciák hatékony betartásának biztosítása érdekében – az igazságügyi és jogi tanácsadási csoport nagyobb mértékű és folyamatos bevonásával – szükség van a vizsgálatok jogszerűségére vonatkozó ellenőrzések bevezetésére. A megbízatása során az FB mindig azt ajánlotta, hogy ezt az egységet erősítsék meg és sokkal korábbi szakaszban vonják be a vizsgálati eljárásba. Az FB sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a vizsgálati munka jogi ellenőrzését nem végzik el rendszeresen minden egyes szakaszban. Az, hogy a vizsgálatok során hiányzik ez a folyamatos jogi vizsgálat, az eljárási követelmények betartása terén hibákat eredményezett. Az FB ezen felül azt javasolja, hogy az új főigazgató gondolja át ezen egység szerkezetét és szervezetét.

XI. Az FB javasolja, hogy az OLAF prioritásainak és munkamódszereinek részletes elemzését követően alakítsanak ki egy átfogó humánerőforrás-stratégiát. Ennek a stratégiának a következőket kell lehetővé tennie: i. az OLAF-on belül a források jobb elosztása azzal a céllal, hogy jobban összpontosítsanak a fő vizsgálati feladatokra; ii. az OLAF-on belüli szinergiák fokozottabb kihasználása, főként az OLAF személyzetének sokféle képzettségére építve; iii. a vizsgálati tevékenységek megfelelő adminisztratív támogatása; iv. a mobilitás fokozása az OLAF-on és a Bizottságon belül; v. a képzési politika megfelelőbb fejlesztése, hogy a mobilitás fejlesztése ne menjen a vizsgálatok minőségének rovására.

XII. Az FB javasolja, hogy az intézmények használják ki az 1073/1999/EK rendelet reformját, és szabályozzák az OLAF főigazgatójának pozícióját érintő átmeneti helyzetet, hogy abban az esetben, ha a főigazgató bármely okból elhagyja a hivatalát, és eltelik valamennyi idő, mire másikat neveznek ki, a megbízott főigazgató hatáskörei erre az időszakra egyértelműen meg legyenek határozva. Ez a szabály tiszteletben tartaná a valamennyi intézmény között fennálló megállapodást, hogy ezekben az átmeneti időszakokban garantálják az OLAF legitimitását és függetlenségét.

XIII. Az FB javasolja, hogy az intézmények használják ki az 1073/1999/EK rendelet reformját, és tisztázzák az OLAF működését biztosító jogi keretet, erősítsék meg a vizsgálati hatásköreit és függetlenségét, valamint lássák el pontos eljárási szabályokkal. Az FB hangsúlyozza, hogy az OLAF számára alapvető fontosságú, hogy a működése független legyen, és megismétli, hogy ebben a reformfolyamatban szívesen rendelkezésre bocsátja a szakértelmét.

(1) HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

(2) Lásd az 1. mellékletet: A Felügyelő Bizottság üléseinek időpontjai.

(3) Az OLAF Felügyelő Bizottsága eljárási szabályzatának 8. cikke (HL L 33., 2007.2.7.).

(4) A szabályzatot 2006 augusztusában fogadta el az FB, és 2007 februárjában tették közzé (Az OLAF Felügyelő Bizottságának eljárási szabályzata [HL L 33., 2007.2.7.]).

(5) Lásd különösen a vizsgálatok tervezéséről szóló 4/2010. sz. véleményt (5. melléklet) és az alapvető jogok és eljárási garanciák tiszteletben tartásáról szóló 5/2010. sz. véleményt (6. melléklet).

(6) Az 1073/1999/EK rendelet 11. cikkének (7) bekezdése.

(7) Franchet és Byk kontra Bizottság, T-48/05. sz. ügy, §§ 168–170.

(8) Lásd a 6. mellékletet.

(9) Lásd az 5/2008. sz. véleményt (HL C 314., 2009.12.22., 15. o.).

(10) Lásd a 5. mellékletet.

(11) Lásd különösen a 2/2009. sz. véleményt (HL C 314., 2009.12.22., 22. o.).

(12) Lásd Camos Grau kontra Bizottság, 2006. április 6., T-309/03. sz. ügy; Nikolaou kontra Bizottság, 2007. szeptember 12., T-259/03. sz. ügy; Franchet és Byk kontra Bizottság, 2008. július 8., T-48/05. sz. ügy.

(13) Lásd a 6. mellékletet.

(14) Az új OLAF-kézikönyv 2009. december 1-jén lépett hatályba.

(15) Lásd az 2. mellékletet: 1/2010. sz. vélemény, 2011. évi előzetes költségvetés-tervezet.

(16) SEC(2010) 859

(17) Lásd a 4. mellékletet.

(18) Lásd a 3. mellékletet.

1. MELLÉKLET A FELÜGYELŐ BIZOTTSÁG ÜLÉSEINEK IDŐPONTJAI 2009 Hónap Az ülés időpontja JÚNIUS 9., kedd – 10., szerda JÚLIUS 7., kedd – 8., szerda SZEPTEMBER 23., szerda – 24., csütörtök OKTÓBER 20., kedd – 21., szerda NOVEMBER 17., kedd – 18., szerda DECEMBER 15., kedd – 16., szerda

2010 Hónap Az ülés időpontja JANUÁR 12., kedd – 13., szerda FEBRUÁR 9., kedd – 10., szerda MÁRCIUS 16., kedd – 17., szerda ÁPRILIS 27., kedd – 28., szerda JÚNIUS 1., kedd – 2., szerda JÚLIUS 13., kedd – 14., szerda SZEPTEMBER 2., csütörtök (egész nap) SZEPTEMBER 23., csütörtök (egész nap) OKTÓBER 12., kedd – 13., szerda NOVEMBER 9., kedd – 10., szerda DECEMBER 14., kedd – 15., szerda

2. MELLÉKLET 1/2010. sz. VÉLEMÉNY Az OLAF 2011. évi előzetes költségvetés-tervezete Brüsszel, 2010. június 30. Az OLAF Felügyelő Bizottsága 2010. április 27–28-án és június 1–2-án tartott ülésein megvizsgálta az OLAF (Európai Csalás Elleni Hivatal) 2011. évre szóló előzetes költségvetés-tervezetét, és elfogadta az alábbi véleményt. I. Az OLAF 2011. évi előzetes költségvetés-tervezetének ismertetése Mint minden évben, az OLAF benyújtotta a Felügyelő Bizottságnak a következő évre vonatkozó előzetes költségvetés-tervezetet. A Felügyelő Bizottság megállapítja, hogy a 2011. évi költségvetés esetében az OLAF főigazgatója, Franz-Herman Brüner 2010. januári halálát követő jelenlegi átmeneti időszakra vonatkozó költségvetésről van szó. Tekintettel arra, hogy a megbízott főigazgató feladatköre a folyó ügyekre korlátozódott, nem tudott olyan döntéseket hozni vagy vállalásokat tenni, amelyek kötelezőek az intézmények által kinevezett jövőbeni főigazgató számára. A Felügyelő Bizottság tudomásul veszi, hogy a 2011. évi teljes költségvetés-tervezet a 2010. évihez képest 3,19 %-kal nagyobb összeget irányoz elő. A Felügyelő Bizottság üdvözölné, ha az OLAF nagyobb hangsúlyt fektetne munkatársai képzésére. A Felügyelő Bizottság megállapítja, hogy a külföldön végzett ellenőrzésekre előirányzott költségvetés a megélhetési költségek növekedésével arányos mértékben növekedik, és hangot ad azon óhajának, hogy az OLAF csoportvezetői és igazgatói ezt a fejezetet ténylegesen és rendszeresen ellenőrizzék. A 2011. évi költségvetésben a Felügyelő Bizottság számára elkülönített összeg megegyezik a 2009. és a 2010. évi összeggel. A Felügyelő Bizottság megállapítja, hogy az OLAF személyzete 384 alkalmazottal változatlan marad, a személyzeti kiadások pedig mérsékelten növekednek. Az illetményekre és a juttatásokra elkülönített ideiglenes előirányzatok összesen 4,13 %-kal növekednek, mely összeg tartalmazza az illetmények kiigazítását is. II. Az OLAF humánerőforrásainak elosztása és kezelése A Felügyelő Bizottság megállapítja, hogy egyre kevesebb a betöltetlen álláshelyek száma. 2010-ben 24 betöltetlen álláshely volt, 2011-ben ez a szám várhatóan 18 lesz. A Felügyelő Bizottság üdvözli e pozitív tendenciát, hiszen így az OLAF fokozottabban lesz képes tevékenységeinek hatékony végrehajtására. Az ideiglenes alkalmazottak kérdésével kapcsolatban a Felügyelő Bizottság örömmel fogadja a 2008, 2009 és 2010 folyamán történt pozitív fejleményeket, különösen azt, hogy a csalás elleni küzdelem területén belső és külső versenyvizsgákat hirdettek meg, melyek eredményei közzétételre kerültek. Ez lehetővé tette az OLAF számára, hogy 2010 elején tizenegy korábbi, a külső versenyvizsgán sikeresen szereplő ideiglenes alkalmazottat vegyen fel tisztviselőként (kilenc ideiglenes alkalmazott határozatlan idejű szerződéssel és két ideiglenes alkalmazott határozott idejű szerződéssel). Ez az OLAF létszámtervének módosítását és a költségvetés-módosítás költségvetési hatósággal való megtárgyalását követően vált lehetővé. A belső versenyvizsgák közelmúltbeli közzétételét követően a Hivatal valószínűleg ugyanígy fog eljárni, hogy a sikeres résztvevők számára tisztviselői álláshelyeket tudjon felajánlani. Ezáltal 2010 folyamán az OLAF tizenhárom ideiglenes alkalmazottat határozatlan idejű szerződéssel, kettőt pedig határozott idejű szerződéssel vehetne fel. Emellett a külső versenyvizsgákon sikeresen szereplő három korábbi ideiglenes alkalmazott eredményesen teljesített egy magasabb szintű belső versenyvizsgát is. Bár a versenyvizsgák lefolytatása fontos volt és összhangban állt az OLAF vállalásaival, a Hivatal versenyvizsgákon részt vevő 92 korábbi ideiglenes alkalmazottja számára az eredmény összességében korlátozottnak mondható, mivel közülük csupán 21 volt sikeres. Továbbá négy, határozott idejű szerződéssel rendelkező ideiglenes alkalmazott is részt vehetett e versenyvizsgákon. A mai napig hatvanhárom, a 2007. évi tárgyalások által érintett ideiglenes alkalmazottat nem lehetett versenyvizsgák alapján alkalmazni, mert vagy nem feleltek meg a versenyvizsgán, vagy azon nem tudtak vagy nem kívántak részt venni. Az ideiglenes alkalmazottak jelentős része nem tudott jelentkezni ezekre a versenyvizsgákra, mivel a vizsgakiírásban meghatározott besorolási fokozatok, a megkövetelt diplomák, illetve a diploma megszerzése és az előírt szakmai tapasztalat között eltelt idő alapján nem feleltek meg a pályázati feltételeknek. A Felügyelő Bizottság ezért emlékeztet arra, hogy kifejezetten kívánatos lenne, ha az érintett ideiglenes alkalmazottak továbbra is a Hivatal rendelkezésére bocsáthatnák képességeiket és ismereteiket, és számukra minél hamarabb valódi előmeneteli és karrierlehetőségeket kellene nyújtani. Figyelembe kell venni azonban, hogy a rangidős ideiglenes alkalmazottak több mint tíz éve dolgoznak a Hivatalnál. Ezért több mint indokolt lenne az átsorolásuk. Másrészt az OLAF-nak fel kellene kérnie az Európai Személyzeti Felvételi Hivatalt, hogy folytasson le versenyvizsgákat olyan speciális szakmákkal rendelkező személyek részére, amelyekből az OLAF-nál hiány van. A Hivatal jövőbeni hatékonyságára – sőt ebből következően a függetlenségére – káros lenne, ha az OLAF nem tudná megtartani ezeket a szakembereket. Amennyiben a jelenlegi helyzet számos ideiglenes alkalmazottat arra késztetne, hogy a valódi előmeneteli lehetőség hiánya miatt az OLAF-ot elhagyja, az új alkalmazottak betanítása igen időigényes és költséges volna. A Felügyelő Bizottság megállapítja, hogy az OLAF-ban még mindig dolgoznak ideiglenes alkalmazottak olyan határozott idejű szerződések keretében, amelyeket nem lehetett – és ezután sem lehet – meghosszabbítani. Az ilyen helyzetek emberileg nehezen elviselhetők, mivel a munkaszerződések valamikor elkerülhetetlenül lejárnak. A Felügyelő Bizottság ismételten hangot ad azon kívánságának, hogy az OLAF minél hamarabb dolgozza ki és hajtsa végre a vizsgálatokat végző alkalmazottak felvételére és létszámának stabilizálására irányuló valódi politikát, melynek alapján szabványos hosszúságú munkaszerződést kínálnak a vizsgálatokat végző tagállami szakemberek számára. Az ilyen felvétel előnye, hogy az OLAF a nemzeti intézmények köréből a legjobb szakembereket toborozhatná, ami viszont maga után vonná a helyszínre kiküldött szakemberek tudásának aktualizálását, különösen pedig a vizsgálati technikák módosítását és javítását. Az Európai Bizottság által 80 % tisztviselő / 20 % ideiglenes alkalmazott szerinti felosztás csupán iránymutatásnak, nem pedig előírásnak tekintendő. Az OLAF sohasem korlátozhatja azon képességét, illetve nem mondhat le arról, hogy a csalás elleni küzdelem területén tevékenykedő szakembereket vegyen fel. A Hivatal függetlenségét a vizsgálati tevékenységei során nem a tisztviselők és az ideiglenes alkalmazottak közötti százalékos arány határozza meg, hanem a nyomozati kompetencia és a legjobb vizsgálati technikák tudatos alkalmazása. Az ideiglenes alkalmazottak foglalkoztatása továbbá hatékonyabbá tenné az OLAF munkáját, és javítaná a Hivatal és a tagállami hivatalok közötti együttműködést. A Felügyelő Bizottság megállapítja, hogy az OLAF szervezeti ábrája 2010. április 1-jén csak egyetlen olyan csoportvezetői állást tartalmazott, amelyet ideiglenes alkalmazott töltött be. Idővel minden bizonnyal felmerül majd az a kérdés, hogy miként biztosítható ezen a területen is az egyensúly a tisztviselők és az ideiglenes alkalmazottak között. A Felügyelő Bizottság sajnálja, hogy az OLAF – a Felügyelő Bizottság utóbbi költségvetés-tervezetekkel kapcsolatos véleményében foglalt ajánlásai (2/2007. sz., 3/2008. sz. és 3/2009. sz. vélemény) ellenére – továbbra sem határozott meg valódi humánerőforrás-politikát. A korábbi évekhez hasonlóan a Felügyelő Bizottság most is hangsúlyozza, hogy alaposan át kell gondolni, hogy miként érhető el, hogy az OLAF kiemelt feladataihoz biztosított erőforrások elosztása megfelelő legyen. A Felügyelő Bizottság figyelembe vette az OLAF azon észrevételeit, amelyek a feladatai feloszthatatlanságára és az OLAF-szolgálatok ellenőrzésekben történő részvételére vonatkoznak; mindazonáltal úgy véli, hogy különösen át kell gondolni a közvetlenül a vizsgálatokat végző alkalmazottak arányát. Legutóbbi véleményéhez hasonlóan a Felügyelő Bizottság azt az álláspontot képviseli, hogy a Hivatal különböző tevékenységi területeit és azok jelentőségét általános értékelésnek kell alávetni, és meg kell határozni a prioritásokat. Ajánlások: A Felügyelő Bizottság nyomatékosan javasolja az OLAF-nak, hogy minél hamarabb dolgozzon ki egy humánerőforrás-stratégiát, amely a kiemelt feladatok elemzésére és az e feladatokhoz biztosított erőforrások megfelelő elosztására épül. Ezzel a stratégiával reális munkaperspektívák nyújthatók rövid és középtávon. A Felügyelő Bizottság javasolja az OLAF-nak, hogy szenteljen figyelmet különösen a Hivatalnál jelenleg dolgozó ideiglenes alkalmazottak különböző kategóriái helyzetének, és lehetőség szerint próbáljon megfelelő, az esetekre szabott megoldásokat találni, ideértve/különösen az átsorolás lehetőségeit is. III. A Felügyelő Bizottság titkársága A Felügyelő Bizottság titkársága elméletileg nyolc alkalmazottból áll. 2010. február 1-jén egy új tisztviselő foglalt el egy betöltetlen álláshelyet. 2009 novemberének vége óta betöltetlen egy ideiglenes alkalmazotti AST álláshely, melyet várhatóan tisztviselői állássá alakítanak át. 2009 júniusában ezenkívül pályázatot írtak ki a titkárságvezetői munkakörre, biztosítva a folyamatosságot a korábbi vezető 2009 július végi nyugdíjba vonulása miatt. Az új titkárságvezető 2010. június 16-án lépett munkába. A titkárság jelenlegi létszáma – tekintettel a Felügyelő Bizottság által jelenleg ellátott feladatokra – kielégítő lesz, amint valamennyi állás betöltésre kerül. Ha azonban életbe lépnének a jelenleg hatályos szabályozás módosításai – különösen az Európai Parlament által 2008. november 20-án az 1073/1999/EK rendelet reformjának keretében megszavazottak –, a Felügyelő Bizottság kibővített feladatkörrel rendelkezne, ami szükségessé tenné a titkárság létszámának növelését. Kizárólag a titkárság létszámának növelésével biztosítható a Felügyelő Bizottság tényleges függetlensége, amely ugyanakkor döntő fontosságú az OLAF függetlenségének megőrzése szempontjából. Ajánlás: Az OLAF-nak nyolc főt kellene a titkárság rendelkezésére bocsátania. Amennyiben az OLAF-ra irányadó szabályozás reformja keretében a Felügyelő Bizottságra további feladatokat ruháznának, elkerülhetetlen lenne a titkárság létszámának növelése annak érdekében, hogy a Felügyelő Bizottság a későbbiekben is hatékonyan és eredményesen működhessen. IV. Következtetések A Felügyelő Bizottság egyetért azzal a megállapítással, hogy a 2011. évi előzetes költségvetés-tervezet tükrözi a jelenlegi átmeneti időszakot. A Felügyelő Bizottság azonban hangot ad azon kívánságának, hogy az OLAF új főigazgatója a hivatalba lépése után azonnal kérje a költségvetési hatóságtól, hogy bocsássa a Hivatal rendelkezésére azokat az eszközöket, amelyek különösen a működéséhez, a vizsgálatokhoz és a személyzet felvételéhez szükségesek. A Felügyelő Bizottság támogatja az OLAF 2011. évre vonatkozó költségvetés-tervezetét, és hangot ad azon kívánságának, hogy a Hivatal vegye figyelembe a fenti ajánlásokat.

3. MELLÉKLET 2/2010. sz. VÉLEMÉNY az Európai Bizottság részére (összhangban az Európai Csalás Elleni Hivatal által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK rendelet 12. cikkének (2) bekezdésével) Brüsszel, 2010. szeptember 23. Jogi keret: Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK rendelet (a továbbiakban: az 1073/1999/EK rendelet) 12. cikkének (2) bekezdése szerint a Felügyelő Bizottság kedvező véleményt ad ki az OLAF igazgatói helyére pályázó jelöltek listájáról, amelyet ezt követően a Bizottság konzultáció céljából eljuttat a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez. Az OLAF Felügyelő Bizottsága eljárási szabályzatának 15. cikke úgy rendelkezik, hogy „a Felügyelő Bizottság, miután megvizsgálta az OLAF főigazgatói állására beadott pályázatokat, véleményt nyilvánít, amely tartalmazza a jelöltek érdemeit értékelő kritériumokat bemutató magyarázatot is”, valamint „tartalmazza ezenkívül a bizottságnak a jelöltekre vonatkozó véleményét […]”. Az eljárás: 2010. március 17-i határozatával a Bizottság úgy határozott, hogy mind intézményen belül (a személyzeti szabályzat 29. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. és iii. alpontja alapján), mind intézményen kívül (a személyzeti szabályzat 29. cikkének (2) bekezdése alapján) meghirdeti az OLAF főigazgatói állását. Az állást ennek megfelelően meghirdették intézményen belül (a 2010. április 9-én közzétett COM/2010/842 sz. pályázati felhívással) és intézményen kívül (a COM/2010/10255 sz. pályázati felhívással, amelyet a Hivatalos Lap 2010. április 9-én megjelent C 91 A. száma tett közzé többek között). A jelentkezés határideje mindkét pályázati felhívás szerint 2010. május 7. volt. Az állást „főigazgatói” állásként hirdették meg, mivel a kiírás szerinti besorolás e besorolásnak felel meg. 2010. május 12-én a Bizottság határozott az OLAF főigazgatói állása esetében követendő kiválasztási eljárás elfogadásáról. A Felügyelő Bizottság egy tagja megfigyelőként részt vett az előválogató bizottságban és a kinevezési tanácsadó bizottságban. Szeptember 21-én a Bizottság 6 nevet tartalmazó listát juttatott el a Felügyelő Bizottság részére. Az 1073/1999/EK rendelet és az 1074/1999/EK rendelet 12. cikke (2) bekezdése szerint „a Bizottság […] a felügyelő bizottság kedvező véleményének kézhezvételét követően összeállítja a megfelelő képesítésű jelöltek listáját”. A Felügyelő Bizottság ez alapján úgy ítéli meg, hogy eljárásbeli szerepe elsősorban annak biztosítását jelenti, hogy a kiválasztott pályázók rendelkeznek a főigazgatói állás betöltéséhez szükséges képesítésekkel. A Felügyelő Bizottság véleménye A Felügyelő Bizottság véleménye szerint az OLAF főigazgatójának alkalmasnak és eltökéltnek kell lennie arra, hogy multinacionális környezetben működő, összetett, több feladatot ellátó szervezetet vezessen azzal a céllal, hogy konkrét eredményeket érjen el Európában a csalás és korrupció elleni küzdelemben. Kellő tapasztalattal kell rendelkeznie ahhoz, hogy a magas fokon szakosodott szakértői csapat elkötelezettségét és tiszteletét magáénak tudhassa, és az OLAF szervezetén belül és kívül egyaránt hiteles legyen. Kiváló vezetői képességekről kell bizonyságot tennie az OLAF előtt álló jelenlegi – a Felügyelő Bizottság számos véleményében részletezett – kihívásokkal való szembenézés érdekében. Nemzetközi és multikulturális környezetben szerzett kellő szakmai tapasztalattal kell rendelkeznie, hogy gyorsan tudjon reagálni az igen összetett intézményi környezetben jelentkező sajátos kihívásokra. Ezenfelül a Felügyelő Bizottság az OLAF függetlenségének őreként különösen fontosnak tartja a pályázók elkötelezettségét a szervezet függetlensége mellett, valamint az OLAF az uniós intézményeken belül betöltött különleges szerepéről alkotott jövőképüket. A pályázati felhívás mindezen követelményeket megfelelő módon felsorolja. Miután megvizsgálta az érintett személyek által benyújtott pályázatokat, valamint az előválogató bizottság és a kinevezési tanácsadó bizottság jelentéseit, az OLAF Felügyelő Bizottság egyhangúan kedvező véleményt fogad el három pályázóról és többségi alapon kedvező véleményt fogad el a további három pályázóról. az OLAF Felügyelő Bizottság részéről az elnök

4. MELLÉKLET 3/2010. SZÁMÚ VÉLEMÉNY az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) reformjáról szóló vitaanyagról Brüsszel, 2010. szeptember 23. BEVEZETÉS A Felügyelő Bizottság (a továbbiakban: FB) köszönetét fejezi ki a Bizottságnak a 2010. július 6-i vitaanyagért, és támogatja, hogy a Bizottság újra kívánja indítani az 1073/1999/EK rendelet reformját. Az FB hangsúlyozni kívánja annak fontosságát, hogy az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) számára új célokat határozzanak meg, valamint annak szükségességét, hogy az európai közfinanszírozás területén az elmúlt két évben lezajlott drámai változásokkal összefüggésben megreformálják a hivatalt. A gazdasági válság arra ösztönözte az európai intézményeket és különösen a Bizottságot, hogy egyes ágazatokban a pénzügyi erőforrásokat növelő intézkedéseket fogadjanak el. Ezt a stratégiát most olyan intézkedéseknek kell kísérniük, amelyek révén nyomon követhető az európai közfinanszírozás célhoz rendelése és felhasználása. Az európai polgárok számára biztosítékot kell nyújtani azzal kapcsolatosan, hogy az OLAF rendelkezik a szükséges eszközökkel a csalás, a korrupció vagy az EU pénzügyi érdekeit veszélyeztető más jogellenes tevékenységek elterjedésének a leküzdésére. Az FB megjegyzi, hogy a csalás elleni jogszabályok egységes jogi keretbe foglalásának a lehetőségét a későbbiek során vizsgálja meg, az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló viták kapcsán. Az FB tudomásul veszi az intézményközi párbeszéd javításáról szóló javaslatot, és úgy véli, hogy ez eszközül szolgálhat az OLAF csalás elleni küzdelméhez szükséges széles körű politikai támogatás megszerzéséhez. Ugyanakkor ez a párbeszéd nem járhat azzal, hogy a vizsgálatokat politikai szempontoknak rendeljék alá. Az OLAF függetlenségének őreként az FB készen áll arra, hogy vezető szerepet vállaljon e párbeszéd megszervezésében. Az FB megállapítja, hogy a vitaanyag hangsúlyt fektet az OLAF irányításával kapcsolatos kérdésekre, és egyetért azzal, hogy meg kell találni az OLAF hatékonyságát javító és az eljárások időtartamát csökkentő megoldásokat. Ugyanakkor ezek a megoldások nem szorítkozhatnak pusztán a szervezeti struktúra megváltoztatására, és az FB sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a vitaanyag nem tesz javaslatot az OLAF külső és belső vizsgálatokkal kapcsolatos hatáskörére. Ezzel összefüggésben az FB felhívja a figyelmet az EUMSZ 325. cikke által biztosított új lehetőségekre, amelyek „hathatós védelmet nyújtanak a tagállamokban, valamint az Unió intézményeiben, szerveiben és hivatalaiban.” Az FB hangsúlyozza, hogy a tervezett reform semmilyen körülmények között sem korlátozhatja az OLAF működésének a függetlenségét. Határozottan kitart amellett, hogy a jelenlegi intézményi szerkezetet meg kell tartani: az OLAF-nak a Bizottság szervezeti keretén belüli működése, a főigazgató függetlensége vizsgálati jogkörében és az OLAF függetlenségének egy intézményeken kívüli szakértőkből álló FB általi ellenőrzése mind olyan alapvető elemek, amelyekhez ragaszkodni kell. Másfelől az FB aggódik amiatt, hogy a felülvizsgálati tanácsadó kinevezésére irányuló javaslattal növekedne az OLAF-ra nehezedő adminisztrációs teher, és ez veszélyeztetné az FB alapvető feladatait. Az új szerv jogállása nem egyértelmű. Noha az FB méltányolja az uniós intézmények azon óhaját, hogy szerepét megerősítsék, mindazonáltal hangsúlyozni kívánja, hogy a vitaanyagban megfogalmazott javaslat, amely szerint az FB számára munkája elvégzéséhez csak statisztikai adatokat biztosítanának, megfosztaná mindazon eszközöktől, amelyek segítségével el tudja végezni az OLAF megfelelő ellenőrzését. Elengedhetetlen, hogy az FB teljes körűen hozzáférjen az ügyiratokhoz, hiszen így tudja megóvni az OLAF függetlenségét az utóbbi vizsgálati eljárásai hatékonyságának és eredményességének az ellenőrzése révén. A reformfolyamattal összefüggésben az FB a túlszabályozás kockázatára is figyelmeztet, ez ugyanis megfoszthatja az OLAF-ot a munkájához szükséges mozgástértől. Ezen felül a rendeletben meghatározott bármely további jogi kötelezettség eredményeként a későbbiekben bírósági felülvizsgálatra kerülhet sor. Az FB osztja a Bizottság aggodalmát a vizsgálatok időtartamával és az alapvető jogok védelme nagyobb mértékű biztosításának a szükségességével kapcsolatban. Amint az alább kifejtésre kerül, az FB úgy véli, hogy az OLAF vezetőségének a felelőssége, hogy a vizsgálatokat olyan módon folytassák le, hogy biztosítható és garantálható legyen a gyors ügykezelés és az eljárási jogok teljes mértékű tiszteletben tartása, míg az FB ellenőrző szerepet tölt be e tekintetben. Az FB úgy véli továbbá, hogy az OLAF következő főigazgatójával is konzultálni kellene erről a reformról. Az FB ezzel a dokumentummal nyújt be észrevételeket a vitához. A dokumentum figyelembe veszi a már lefolytatott intézményközi vitákat, és kifejti az FB álláspontját a vitaanyag legfőbb pontjait illetően. A vizsgálatok hatékonysága javításának lehetséges módjaira irányuló elemzés (I. rész) alapján javaslatot tesz az OLAF szervezeti szempontjaival kapcsolatosan (II. rész). 1. AZ OLAF VIZSGÁLATI FELADATA HATÉKONYSÁGÁNAK AZ ERŐSÍTÉSE 1.1. Az OLAF vizsgálati hatáskörének a megerősítése Az FB úgy véli, hogy a reform szempontjából lényeges, hogy a külső és belső vizsgálatokat érintő rendelkezéseket megerősítsék. A három intézmény már tett alternatív javaslatokat ennek a kulcskérdésnek a kezelésére, és ezeket alaposan meg kell vizsgálni. Különösen fontos, hogy egyértelműbbé tegyék az OLAF helyszíni ellenőrzésekre és vizsgálatokra irányuló, a 2185/96/EK rendeletben biztosított hatáskörét csalás, korrupció vagy a szerződésekhez, támogatási megállapodásokhoz és uniós finanszírozási határozatokhoz kapcsolódó jogellenes tevékenységek esetén. Az FB támogatja, hogy a vizsgálatok minden szakaszában egyértelműen határozzák meg az OLAF hatáskörét. A reform keretében ezekkel a szakaszokkal kapcsolatosan elért eredmények figyelemre méltóak, de azokat lehet még tökéletesíteni: — Kifejezetten hivatkozni kellene a hírszerzési elemzésre. — A „vizsgálatok megindítását” illetően az FB örömmel venné a külső és belső vizsgálatok közötti különbségtételt. — Annak érdekében, hogy az OLAF a legsúlyosabb esetekre összpontosíthasson, a jövőbeli rendeletben „de minimis” stratégiát kellene szerepeltetni. — A „vizsgálati eljárási” szakasz strukturáltabb jogi megközelítést igényel, és a kapcsolódó rendelkezéseket felül kell vizsgálni. Az FB arra is rámutat, hogy az EUMSZ 325. cikke biztosítja az EU pénzügyi érdekeinek hatékony és egyenértékű védelmét valamennyi tagállamban és az EU valamennyi intézményében, szervében és hivatalában. Továbbá az EKSZ. korábbi 280. cikkével ellentétben az EUMSZ 325. cikke nem zárja ki olyan intézkedések elfogadását, amelyek a nemzeti büntetőjog alkalmazását vagy a nemzeti igazságszolgáltatást érintik. A Lisszaboni Szerződéssel biztosított új lehetőségeket olyan rendelkezések bevezetésére kellene használni, amelyek lehetővé teszik az OLAF és a nemzeti igazságügyi hatóságok közötti együttműködés fokozását és javítását. Annak érdekében például, hogy hatékonyabban biztosítsák a pénzügyi érdekek azonos szintű védelmét az egész EU-ban, át kell tekinteni az OLAF-bizonyítékok Európai Unión belüli jogi értékének a további vizsgálatát. Ezen felül a rendeletnek a belső vizsgálatok tekintetében garantálniuk kell, hogy ugyanazokat az eljárásokat alkalmazzák valamennyi intézményre, szervre és hivatalra. 1.2. A vizsgálatok időtartama Az FB rávilágított a vizsgálatok rendszeres elhúzódására, és minden olyan intézkedést üdvözöl, amely javíthat a helyzeten. Az FB úgy véli, hogy a vizsgálatok időtartamának közvetlen ellenőrzését először az elsődleges felelősöknek, azaz az OLAF vezetőségének és a főigazgatónak kell elvégeznie belső szinten. Az FB-nek ilyen szempontból rendszeresen ellenőriznie kell az OLAF tevékenységeit, és segítenie kell az OLAF főigazgatóját a határidők betartásának az ellenőrzésében. Összességében az FB egyetért a vitaanyagban javasolt, az eljárás különböző szakaszaiban történő rendszeres információátadásra irányuló mechanizmusokkal. Ez az információátadás rendkívül fontos az FB számára, ugyanis ez biztosíthatja az OLAF függetlenségét, azáltal, hogy kizárja a vizsgálatok pártatlan lefolytatásába történő külső beavatkozást, és garantálja, hogy a késedelmek ne gátolják meg a vizsgálat kívánt eredményének elérését, például elévülési okok miatt. Az FB egyetért az értékelési időszak határidejének bevezetésével is, és úgy véli, hogy főszabályként a vizsgálat ezen első részének is az ellenőrzési hatáskörébe kellene tartoznia, és így még inkább garantálható lenne az OLAF-nak a vizsgálatok megindításával kapcsolatos működési függetlensége. Ebben a tekintetben a rendeletnek rendelkeznie kellene arról, hogy a következő információkat kell átadni az FB-nek: 1. Az olyan vizsgálatokról szóló jelentések, amelyeket 12 hónap alatt nem zártak le (az értékelési időszakot is ide számítva); a jelentés kifejtené, hogy miért nem zárták le a vizsgálatot, és megbecsülné a vizsgálat lezárásához szükséges időt. Megfelelő nyomonkövetési mechanizmusokat kell biztosítani. 2. A több mint 30 hónapig tartó ügyekben az OLAF hathavonta szóló általános jelentést nyújt be a vizsgálatok eredményeiről az FB-hez, és ebben feltünteti az ügy lezárása érdekében hozott intézkedéseket. 3. Statisztikai jelentések az OLAF műveleti tevékenységeiről, beleértve a minőségi paramétereken alapuló teljesítménymutatókat is, amelyeket az FB további eszközként használhat az ellenőrzésben. 1.3. A védelemhez való jog megerősítése A vitaanyag helyesen emeli ki az OLAF által lefolytatott vizsgálatok ellenőrzése megerősítésének a szükségességét, különösen az alapvető jogok és eljárási garanciák tiszteletben tartása tekintetében. Ennek kapcsán az FB úgy véli egyrészről, hogy az OLAF vizsgálataira vonatkozó szabályokat egyértelművé kell tenni a védelemhez való jogot illetően, másfelől pedig fokozni kell az OLAF elszámoltathatóságát az e jog alkalmazására bevezetett belső eljárások vonatkozásában. 1.3.1. A szabályok egyértelművé tétele Az FB üdvözli az intézmények annak tisztázására irányuló szándékát, hogy mely jogok és kötelezettségek illetik meg, illetve terhelik a vizsgálat alá vont személyeket, az OLAF-ot, az intézményeket és a tagállamokat a vizsgálatot megelőzően, a vizsgálat során és azt követően. Az FB a rövidesen közzéteendő véleményében további javaslatot tesz ebben a tárgyban. 1.3.2. Az eljárások javítása Az FB úgy véli, hogy elsődlegesen az OLAF főigazgatójának és vezetőségének a feladata annak eldöntése, hogy megindítsanak-e egy vizsgálatot vagy sem, és annak biztosítása is, hogy a vizsgálat alá vont személyek alapvető jogait betartsák. Az OLAF főigazgatójának hatáskörébe tartozik a megfelelő belső ellenőrzések és nyomonkövetési mechanizmusok bevezetése. Ebben a tekintetben az FB komoly aggodalmát fejezi ki a felülvizsgálati tanácsadó kinevezése tekintetében. Az FB úgy véli, hogy a felülvizsgálati tanácsadó jogállása és hatásköre nem tisztázott. Mint az OLAF főigazgatója által kinevezett tisztviselő, eleve nem lehet független. Emellett egy felülvizsgálati tanácsadó kinevezése az alábbi problémákat vetné fel: — elmozdulna az OLAF intézményi egyensúlya, mivel a felülvizsgálati tanácsadó kinevezése korlátozná az FB szerepét, és ezzel egyidejűleg megfosztaná az ellenőrzési szerepének gyakorlásához szükséges lényeges információkhoz való hozzáférés lehetőségétől, — a már így is túlzottan hosszú vizsgálatok további elhúzódásának a kockázata, — az OLAF vezetősége által az alapvető jogok tiszteletben tartásának ellenőrzése terén tanúsított elkötelezettség és felelősség jelentős csökkenése, — a meglévő mechanizmusok (ombudsman, utólagos bírósági felülvizsgálat stb.) megkettőződése, — potenciális többletköltségek az uniós költségvetésben. Szem előtt tartva, hogy az OLAF-on belül garantálni kell az alapvető jogok megfelelő tiszteletben tartását, az FB kész egy panaszkezelő tisztviselői álláshelyet létrehozni. A panaszkezelő tisztviselő az OLAF-fal szembeni panaszokat elemezné, és ebben a tekintetben tanácsot adna az OLAF főigazgatójának. Ilyen funkció számos nemzeti közigazgatásban létezik, és az OLAF követhetné a már meglévő legjobb gyakorlatokat. A vitaanyag által javasolt „felülvizsgálati testület” létrehozása is egy lehetőség. Akárhogy is, ez a funkció nem lehet átfedésben az FB hatáskörével és kötelezettségeivel, és az FB-t minden esetben tájékoztatni kell minden panaszról. Az FB, értékelve a Bizottság azon törekvését, hogy független és külső ellenőrző mechanizmusokat vezessen be, mindazonáltal úgy véli, hogy az OLAF szervezetére jellemző általános struktúrában az FB az egyetlen testület, amely megfelel ennek a követelménynek. Ezért az FB azt javasolja, hogy az eljárások – különösen az alapvető jogok tiszteletben tartásának és a vizsgálatok elhúzódásának – ellenőrzésével kapcsolatos szerepét az alábbiak szerint kell megerősíteni: — A rendelet előírhatná, hogy az FB-nek évente (lehetőség szerint éves jelentésének keretében) elemzést kell készítenie arról, hogy az OLAF mennyiben tartotta tiszteletben az alapvető jogokat vizsgálatai során. Ez a jelentés egyrészt az OLAF által az FB-nek megküldött, arra vonatkozó információn alapulna, hogy milyen intézkedéseket hoztak az alapvető jogok teljes körű tiszteletben tartása érdekében, másrészt az FB saját ellenőrzési tevékenységein. — Szükség esetén és rendkívüli helyzetekben a főigazgató felkérhetné az FB-t, hogy külön ellenőrzéseket végezzen, ha súlyos hiányosságok jutnak tudomására egy vizsgálat során. Ennek az ellenőrzésnek az eredményeit csak az OLAF főigazgatója ismerhetné meg. 1.4. Az OLAF és az intézmények, szervek és hivatalok közötti, az OLAF vizsgálati feladatkörét érintő együttműködés Az FB támogatja annak tisztázását a rendeletben, hogy az OLAF-ot és az intézményeket milyen jogok illetik meg és milyen kötelezettségek terhelik a csalás elleni küzdelemben. Ez különösen azért fontos, mivel az OLAF tevékenységeiért a Bizottság felel. 1.4.1. Az érintett intézményeknek és szerveknek nyújtott tájékoztatás Az OLAF a vizsgálat kezdetekor a lehető leghamarabb köteles az intézményekkel, szervekkel és hivatalokkal közölni minden szükséges információt az alapszabály hatálya alá tartozó személyek, illetve az adott intézménynek vagy küldöttségnek dolgozó személyek csalárd magatartásáról. Úgy tekinthető, hogy az intézmény tájékoztatásával kapcsolatos kötelezettség azokra a gazdasági szereplőkre is vonatkozik, akik az uniós költségvetésből származó támogatásban vagy szerződésük értelmében onnan származó közvetlen vagy közvetett kifizetésben részesülnek. Az ilyen információk a közlését illetően a vizsgálat érdekében titoktartási intézkedések is hozhatók. Ezeknek a közléseknek az a célja, hogy az intézmény a lehető legjobban kezelni tudja az ilyen magatartás pénzügyi és adminisztratív következményeit, a pénzügyi következmények mérséklése érdekében. A vizsgálat során az OLAF átadhat olyan további információkat, amelyek hasznosak lehetnek az érintett intézmény számára. A vizsgálat lezártakor az OLAF közli megállapításait és javaslatait az érintett intézménnyel. Az FB támogatja azt az elgondolást, amely szerint hatáskörét ki kellene terjeszteni az OLAF és az intézmények közötti információcsere felügyeletére is, amint az a vitaanyagban szerepel. Annak érdekében, hogy az FB elláthassa ezt a feladatot, az OLAF-nak rendszeresen (például három- vagy hathavonta) értesítenie kell az FB-t arról, hogy milyen információt továbbított az intézményeknek a még folyamatban lévő ügyekben. Ugyanakkor az FB-t figyelmeztetni kell minden olyan esetet illetően, amikor a megfelelő titoktartási szintet nem vették figyelembe. Az OLAF-nak egy rendszert kell kidolgoznia az FB felé történő rendszeres jelentéstételről minden olyan ügyet illetően, amikor egy intézmény, szerv vagy hivatal nem az OLAF ajánlásait követve jár el. Az OLAF-nak át kell adnia valamennyi záró jelentést a vizsgálatokról, valamint a nyomon követés lezárásáról, továbbá egy éves jelentést, amely összefoglalja a tagállamok és szükség esetén harmadik országok közigazgatási és igazságügyi hatóságai által az átadott adatokra válaszul hozott további intézkedéseket. 1.4.2. Az OLAF hozzáférése az uniós intézmények, hivatalok és szervek információihoz Az OLAF már létrejötte óta küzd az egyes intézmények információihoz és különösen az egyes adatbázisokhoz való hozzáférés nehézségeivel. Ez az OLAF tevékenységének hírszerzési szempontjait illetően okoz gondokat. Az FB úgy véli, hogy több figyelmet kell fordítani erre a kérdésre, hiszen ez valóban fenyegeti az OLAF függetlenségét. Az OLAF-nak rendszeresen meg kell küldenie az FB-nek valamennyi információt a csalással kapcsolatos ügyeket érintő jelentéstétel késedelmére vagy elmulasztására vonatkozóan, vagy arról, ha egy intézmény, szerv vagy hivatal nem biztosít hozzáférést a nála tárolt információkhoz. 1.5. Az OLAF és a tagállamok közötti együttműködés Az FB támogatja az együttműködés olyan módon történő megerősítését, hogy a tagállamokat kötelezzék a vizsgálat lefolytatása során az OLAF-nak történő segítségnyújtásra és az OLAF támogatására, továbbá minden olyan dokumentum megküldésére, amely hasznos lehet a vizsgálat szempontjából, valamint a vizsgálati jelentés kézhezvételét követően hozott intézkedésekről szóló jelentés OLAF-nak történő megküldésére. Az FB támogatja, hogy a tagállami hatóságok rendszeresen tegyenek jelentést az OLAF-nak az általuk elért eredményről, és az OLAF-nak rendszeresen tájékoztatnia kell az FB-t azokról az ügyekről, amikor a tagállami hatóságok nem tanúsítanak együttműködést. Az FB tudatában van annak, hogy az OLAF gyakran ütközött nehézségekbe az OLAF nyomozóinak az adott tagállamban (például a közvetlen kiadások helyszíni ellenőrzésében) segítséget nyújtó, illetékes kapcsolattartó személyek azonosításakor, és megerősíti annak szükségességét, hogy minden tagállam nevezze ki az OLAF számára a megfelelő kapcsolattartó pontokat nemzeti közigazgatásán belül. A tagállamoknak meg kellene adniuk az OLAF-nak az OLAF-fal nemzeti szinten kapcsolatot tartó személyek adatait. Az OLAF-ra hárulna ezt követően e nemzeti közigazgatási szervek személyzetének a tájékoztatása, és adott esetben – az OLAF kapacitásaitól függően – a képzése is, hogy jobban megismertesse velük az uniós eljárásokat és az OLAF igényeit. Ez nagyobb összhangot teremt a szolgálatok között, és hatékonyabbá teszi az OLAF vizsgálatait. Emlékeztetni kell arra, hogy tekintettel az OLAF korlátozott erőforrásaira, az OLAF nem tud minden olyan csalással kapcsolatos ügyet kezelni, amely a tudomására jutott, ezért lehetővé kell tenni, hogy ezen ügyek némelyikét áttegyék a nemzeti közigazgatási szervekhez, figyelembe véve különösen az OLAF által az érintett területeken lefolytatandó vizsgálatok megindítása tekintetében megállapított küszöbértékeket. 1.6. Együttműködés az OLAF és az EUROJUST, az EUROPOL, nemzetközi szervezetek és harmadik országok között Az OLAF-nak a Bizottság keretén belül rendelkezni kell az ahhoz szükséges jogi eszközökkel, hogy együttműködési megállapodásokat köthessen hivatalokkal, tagállami közigazgatási szervekkel, harmadik országbeli szolgálatokkal és nemzetközi szervezetekkel eljárásainak felgyorsítása és a csalás elleni küzdelem hatékonyabbá tétele érdekében. A Bizottság (vagy az érintett intézmény, szerv vagy hivatal) és az OLAF általi ellenőrzésről rendelkező záradékot akkor is szerepeltetni kell a finanszírozási szerződésekben, ha nem kizárólag uniós költségvetésből nyújtanak támogatást. 1.7. Az alapszabálynak és az OLAF vezetősége szerepének a javítása 1.7.1. Az OLAF főigazgatójának jogállása, kinevezése és hatásköre Amint azt ez a vélemény már korábban kifejtette, az FB úgy látja, hogy az OLAF működése javításának legjobb módja, ha a főigazgató elegendő hatáskört és felhatalmazást kap a vizsgálatok hatékony lefolytatásának és az alapvető jogok tiszteletben tartásának a biztosításához. Ez csak akkor érhető el, ha az OLAF főigazgatója egyrészt teljes jogú tagja a Bizottság vezető tisztviselői karának, másfelől ha nagyobb autonómiával, működési függetlenséggel és felelősséggel rendelkezik. — Cím: Az FB tehát azt javasolja, hogy az OLAF igazgatójának jelenlegi címét a főigazgató címmel váltsák fel, amelynek révén az OLAF igazgatója a hierarchiában egyenrangú lenne más főigazgatóságok vezetőivel. — A megbízatás időtartama: Az FB a nem megújítható megbízatást támogatja, az OLAF főigazgatója függetlenségének az erősítése érdekében. — Kinevezési eljárás: — Az FB úgy véli, hogy a rendeletben jelenleg meghatározott kinevezési eljárást fenn kell tartani. — Az FB egyetért az Európai Parlamenttel abban, hogy kerülni kell a késedelmeket a kinevezési eljárásban. Tekintettel arra, hogy az FB alaposan ismeri az OLAF működését és igényeit, az FB-nek a jelöltekkel kapcsolatos véleménye továbbra is kötelező kell, hogy legyen. Az FB ismeretei egyedülállóak és értékesek az új főigazgató kinevezésének tekintetében; részvétele a kinevezésben tehát fontos tényező a főigazgató függetlenségének biztosításában. — Az OLAF beavatkozása a nemzeti igazságügyi hatóságok előtt zajló eljárásokba: Az FB úgy véli, hogy valamennyi uniós országban biztosítani kell a lehetőséget az OLAF mint elismert vizsgálati szakértelemmel rendelkező szerv lehetséges bevonására a nemzeti igazságügyi hatóságok előtt zajló eljárásokba, amint az néhány tagállamban már megvalósult. Ez növelné az OLAF ismertségét, és biztosítaná, hogy a nemzeti igazságügyi hatóságok jobban megismerjék az OLAF vizsgálatainak eredményeit. — A főigazgató beavatkozása az Európai Bíróság előtt zajló eljárásokba: A 12. cikk (3) bekezdésében megállapított eljárást fenn kell tartani. Az OLAF nem rendelkezik kereshetőségi joggal, ezért nem vehet részt közösségi bírósági eljárásokban. Ugyanakkor ha az OLAF vizsgálatát, vagy egy vizsgálat eredményét egy közösségi bíróság előtt megtámadják, fontos annak biztosítása, hogy a Bíróságot megfelelően tájékoztassák, és hogy az OLAF előadhassa érveit és indokait az eljárások előkészítő szakaszában és a Bíróság előtti tárgyaláson. 1.7.2. Az OLAF felső vezetésének kinevezése és jogállása A rendeletnek külön szabályoznia kellene az OLAF tevékenységének folytonosságát a főigazgató távolléte vagy rendelkezésre nem állása esetén. Ezeknek a szabályoknak azt is biztosítaniuk kell, hogy ilyen esetekben az OLAF működésének függetlensége megmaradjon, és hogy a főigazgató helyettesítésére vonatkozó eljárás mögött bizonyos mértékű intézményközi egyetértés álljon. Az ilyen helyettesítés olyan módon is megvalósulhat, hogy a Bizottságon belüli, hatályos hatáskör-átruházási szabályoknak megfelelően a főigazgató átruházza hatáskörét, figyelembe véve ugyanakkor az OLAF sajátos jellegét, azaz a vizsgálati feladat ellátásában élvezett függetlenségét és bizonyos mértékű intézményközi egyetértés szükségességét. Konkrét főigazgató-helyettesi pozíció is kialakítható, és a főigazgató-helyettes kinevezési eljárása némiképp hasonló lenne a főigazgató kinevezési eljáráshoz. Ez biztosítaná a függetlenséget, és tiszteletben tartaná a három intézmény érintettségét, ugyanakkor figyelembe venné a főigazgató véleményét az intézmények közötti lehetséges konfliktusok elkerülése érdekében. 2. POLITIKAI IRÁNYÍTÁS ÉS PÁRBESZÉD AZ INTÉZMÉNYEKKEL: A FÜGGETLENSÉG MEGERŐSÍTÉSE 2.1. Intézményközi párbeszéd Az FB egyetért azzal, hogy indítsanak rendszeres intézményközi párbeszédet a csalással és korrupcióval szembeni küzdelemről. Az FB úgy véli, hogy ez alkalmat kínálhat egy határozott politikai konszenzus elérésére az EU pénzügyi érdekeinek védelmét illetően, és hogy az ilyen rendszeres párbeszéd segítheti az OLAF tevékenységét. Akárhogy is, az FB szerint ez a párbeszéd semmi esetre sem sértheti az OLAF működésének függetlenségét. Ezért az OLAF függetlenségének elsődleges őreként az FB felajánlja ennek a párbeszédnek az irányítását. Lehetővé kell tenni, hogy az intézmények az FB meghívására rendszeresen ülésezzenek, és megvitassák a csalás elleni küzdelem prioritásait. Ez a párbeszéd azonban nem helyettesíti sem az OLAF és az intézmények közötti, sem pedig az FB és az intézmények közötti kétoldalú kapcsolatokat. 2.2. A Felügyelő Bizottság Az FB üdvözli azt a nyilatkozatot, amely szerint minden európai intézmény egyetért abban, hogy az FB fontos szerepet tölt be, és hogy hatáskörét meg kell erősíteni. 2.2.1. Az FB szerepe Az FB helyesli a vitaanyag azon megállapítását, hogy az FB feladatainak a körét bővíteni kell. Az FB saját tapasztalatai alapján úgy véli, hogy szerepe az OLAF függetlenségének a garantálása, amelyet olyan módon tud elérni, hogy ellenőrzi az OLAF műveleti tevékenységeit, munkájának eredményességét, a vizsgálati szabályok követését és az alapvető jogok tiszteletben tartását, és így segítséget nyújt az OLAF főigazgatójának. Az FB saját kezdeményezésére vagy az OLAF főigazgatójának a felhívására véleményeket ad ki, különösen a vizsgálatok időtartamáról és hatékonyságáról, az eljárási garanciákról, és a vizsgálat megindítását vagy annak elutasítását, illetve a műveleti utasításokat érintő – különösen az OLAF kézikönyvében megtalálható – előre megállapított, szabványos kritériumok betartásáról. A Felügyelő Bizottság tudatában van annak és elismeri, hogy nem avatkozhat be folyamatban lévő vizsgálatokba. Ugyanakkor amennyiben egy ügyről szóló jelentésben vagy egy ügyiratban súlyos vagy potenciálisan súlyos eljárási szabálytalansá