[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 26.2.2009

COM(2009) 83 végleges

2009/0035 (COD)

INDOKOLÁS

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE

a meghatározott jogi formájú társaságok éves beszámolójáról szóló 78/660/EGK tanácsi irányelvnek a mikrotársaságok tekintetében történő módosításáról

{SEC(2009) 206}{SEC(2009) 207}

(EGT-vonatkozású szöveg)

INDOKOLÁS

1. A javaslat háttere

1.1. A javaslat célkitűzései

A javaslat célja, hogy a meghatározott jogi formájú társaságok éves beszámolójáról szóló 78/660/EGK tanácsi irányelv (a negyedik társasági jogi irányelv)[1] módosításával egyszerűsítse az üzleti környezetet, különösen a mikrotársaságokra vonatkozó pénzügyi beszámolási követelményeket, hogy ezáltal fokozza versenyképességüket és felszabadítsa növekedési potenciáljukat. A változások várhatóan az adminisztratív terhek csökkenéséhez vezetnek, miközben az érdekeltek továbbra is megfelelő védelemben és tájékoztatásban részesülnek, valamint lehetővé válik, hogy a mikrotársaságok beszámolási kötelezettségei jobban megfeleljenek a készítők és a felhasználók igényeinek.

1.2. Általános háttér

Az Európai Tanács 2007. március 8–9-i ülése hangsúlyozta, hogy az adminisztratív terhek csökkentése fontos az európai gazdaság fellendítéséhez, különösen azon lehetséges előnyök miatt, amelyeket ez a kis- és középvállalkozások számára biztosíthat. Kiemelte, hogy az adminisztratív terhek EU-n belüli csökkentéséhez az Európai Unió és a tagállamok erős együttes erőfeszítése szükséges[2]. Az Európai Tanács 2008. márciusi ülésén felkérte a Bizottságot, hogy határozzon meg új, „gyorsított eljárású” jogszabályjavaslatokat az adminisztratív terhek csökkentése érdekében[3]. Megállapította, hogy az európai társaságok adminisztratív terheinek csökkentése szempontjából a számvitel és a könyvvizsgálat kiemelt terület.

A pénzügyi válság nyomán a Bizottság „Az európai gazdasági fellendülés terve” címmel közzétette a fogyasztói és az üzleti bizalom helyreállítását célzó tervét. A terv elkötelezi magát a kis- és középvállalkozások (kkv-k) és a mikrotársaságok terheinek csökkentése mellett, amelynek végrehajtására többek között az a lehetőség kínálkozik, miszerint „meg kell szüntetni a mikrovállalkozások kötelezettségét, hogy éves beszámolót készítsenek”[4].

Az Európai Parlament ezen felül „arra ösztönzi a Bizottságot, hogy […] különösen a negyedik és a hetedik társasági jogi irányelvvel folytassa a társasági jog, valamint a [kkv-k] pénzügyi számviteli és könyvvizsgálati eljárásainak egyszerűsítésére irányuló tevékenységét”[5] és kifejezetten felkéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő olyan jogalkotási javaslatot, amely a tagállamok számára lehetővé teszi a helyi és regionális vállalkozások számviteli irányelvek alóli mentesítését[6].

A negyedik társasági jogi irányelvet 1978-ban fogadták el, hogy az EU-n belül megteremtsék az összes korlátozott tagi felelősséggel működő társaság külső beszámolására vonatkozó követelmények harmonizált rendszerét. 1983-ban elfogadták a hetedik társasági jogi irányelvet, amely bevezette a konszolidált pénzügyi beszámolók közös követelményrendszerét. A negyedik és a hetedik társasági jogi irányelv (a számviteli irányelvek) együttesen alkotják a közösségi számviteli jogszabályok magját. Az elmúlt 30 évben a számviteli irányelveket többször módosították. A nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról szóló 1606/2002/EK rendelet (IAS rendelet)[7] elfogadásával a tőzsdére bevezetett (és a tőzsdén jegyzett hitelviszonyt megtestesítő értékpapírt kibocsátó) társaságoknak az IFRS-nek megfelelően kell beszámolót készíteniük, következésképpen a negyedik és a hetedik társasági jogi irányelv követelményeinek többsége rájuk nem vonatkozik. A kkv-k számvitelének alapját azonban még mindig ezek az irányelvek képezik az EU-ban[8].

A számviteli irányelvek révén az EU-ban javultak a pénzügyi beszámolás feltételei. A későbbi módosítások során a számviteli irányelvek új követelményekkel bővültek, amelyek valószínűleg mind indokoltak voltak, ugyanakkor most már azt is célszerű lenne megvizsgálni, hogy a kevésbé hasznos követelményeket nem kellene-e törölni vagy módosítani.

A 2003/361/EK bizottsági ajánlás[9] meghatározza a mikro-, kis- és középvállalkozások fogalmát. A tagállamokkal folytatott konzultációk során azonban felmerült, hogy az ajánlásban a mikrovállalkozásokra meghatározott határértékek számviteli szempontból túl magasak lehetnek. Az előterjesztett javaslat értelmében a legkisebb vállalkozások kategóriájaként az EU jogszabályi keretébe be lehetne vezetni a mikrotársaságok fogalmát[10]. Mikrotársaságnak minősülnek azok a társaságok, amelyek a mérlegfordulónapon az alábbi határértékek közül kettőt nem haladnak meg: 500 000 EUR mérlegfőösszeg, 1 000 000 EUR nettó árbevétel és/vagy 10 fős alkalmazotti átlaglétszám a pénzügyi év során. A mikrotársaságok jelenleg a nagyobb társaságokkal azonos szabályok szerint működnek, de mára már kiderült, hogy a rájuk is vonatkozó széles körű beszámolási szabályok nincsenek arányban egyedi számviteli igényeikkel, növelik költségeiket és gátolhatják a vállalkozási tőke hatékony használatát.

A javaslat a negyedik társasági jogi irányelv célirányos módosítására irányul[11], segítségével rövid távon jelentősen egyszerűsíthető a jogi szabályozás, ekképpen részét képezi a szabályozás javítására irányuló menetrend kiemelt, jogszabályok egyszerűsítését célzó gördülő programjának.

A javaslat továbbá a negyedik és a hetedik társasági jogi irányelv tágabb körű átdolgozásának is részét képezi, amelyet a Bizottság jogalkotási és munkaprogramja 2009 harmadik negyedévére irányzott elő. Az EU-s számviteli keretszabályozás ezen tervezett korszerűsítésének/módosításának tárgyában hamarosan nyilvános konzultációt indítanak.

2. Az érintett felek közötti konzultációk eredményei és hatásvizsgálat

2.1. Konzultáció az érdekeltekkel

A Bizottság szolgálatai kutatásokat végeztek annak megállapítására, hogy melyek a számviteli irányelvek valószínűsíthetően legterhesebb követelményei[12]. Az első megállapítások szerint az irányelvek több ponton is egyszerűsíthetők.

Ezeket az alapelképzeléseket és felvetéseket 2006 decembere óta a Számviteli Szabályozási Bizottság (ARC) keretében számos találkozón vitatták meg a tagállamokkal. Ezeket a megbeszéléseket követően a Bizottság 2007 júliusában közleményt tett közzé[13], amely meghatározza a számviteli irányelvek lehetséges módosításait/változtatásait. A Bizottság szolgálatai meghatározták a megfontolásra érdemes szakpolitikai lehetőségeket és azt javasolták, hogy a negyedik társasági jogi irányelvben vezessenek be egy új kategóriát az úgynevezett „mikrovállalkozások” tekintetében, amelyeket a tagállamok mentesíthetnének az irányelv hatálya alól. A nyilvános konzultációban részt vevő érdekeltek többsége támogatta a mikrotársaságok mentesítését a számviteli irányelvek hatálya alól, mivel ezzel jelentősen csökkenteni lehetne az ilyen társaságok adminisztratív terheit és ösztönözné az új vállalkozások beindítását.

A független érdekképviselőkből álló, adminisztratív terhekkel foglalkozó magas szintű munkacsoport (magas szintű munkacsoport)[14] megvitatta, hogy a társasági jog és a számvitel területén milyen módon csökkenthetők a terhek, és arra a következtetésre jutott, hogy a számviteli irányelvekből eredő számviteli kötelezettségek egy része felesleges. Jelentésében[15] ezért a magas szintű munkacsoport arra hívja fel a döntéshozókat, hogy minél előbb foglalják jogszabályba a tagállamok lehetőségét a mikrotársaságok mentesítésére.

2.2. Hatásvizsgálat

A Bizottság szolgálatai a javaslat hatásvizsgálatát a hatásvizsgálati testület elé terjesztették, amely azt 2009. január 28-án jóváhagyta. A testület észrevételeit figyelembe vették.

A hatásvizsgálat megállapítja, hogy a mikrotársaságok javasolt mentesítése a negyedik társasági jogi irányelv hatálya alól várhatóan kedvező hatást gyakorolna a mikrotársaságok beszámolással kapcsolatos adminisztratív terheinek csökkentésére, lehetőséget teremtene arra, hogy a fő felhasználók, a hitelezők és a vezetés tagjai relevánsabb és érthetőbb információkhoz jussanak, és nem befolyásolná különösebben hátrányosan a külső érdekeltek tájékoztatását, a hitelezővédelmet és a határokon átnyúló kereskedelmet. Egyes tagállamokban megváltoztatná a statisztikai adatok rendelkezésre állását, és így szükségessé tenné az adatgyűjtési módszerek módosítását, ami például kiegészítő statisztikai felmérések bevezetésével lenne megoldható. A javaslat továbbá bizonyos mértékben csökkentené a nyilvánosan elérhető információk mennyiségét. A mikrotársaságok esetében mindazonáltal csekély a pénzügyi kimutatások közzétételének szerepe, hiszen például az ilyen társaságok alkalmazottjai rendszerint közvetlen kapcsolatban állnak a vezetéssel és a tulajdonossal vagy tulajdonosokkal. Ami a nyilvánosságot illeti, a mikrotársaságok iránti tájékozódási igény általában igen alacsony[16].

2.3. Nyomon követés és értékelés

A javaslatot a negyedik és a hetedik társasági jogi irányelvre vonatkozó egyéb egyszerűsítési intézkedések és azok hatásának összefüggésében kell vizsgálni, és egymással összefüggésben kell értékelni őket. A Bizottság a végrehajtást a tagállamokkal közösen nyomon fogja követni, a végrehajtással kapcsolatban pedig szemináriumokat fog szervezni. A mikrotársaságok mentesítésének hatásait és működését értékelve a főbb célkitűzések teljesülését is felmérik majd, tehát hogy létrejött-e az összhang a számviteli szabályok és a pénzügyi beszámolókat felhasználók és készítők igényei között, illetve megvalósult-e az adminisztratív terhek általános csökkentése.

A negyedik és a hetedik társasági jogi irányelv általános átdolgozása – amelyet a Bizottság jogalkotási és munkaprogramja 2009 harmadik negyedévére irányzott elő – részletesebben kitér majd a nyomon követés kérdésére.

3. A javaslat jogi elemei

3.1. Jogalap

Az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 44. cikkének (1) bekezdése[17].

3.2. A szubszidiaritás és az arányosság elve

A javaslat nem tartozik a Közösség kizárólagos hatáskörébe. Mivel a mikrotársaságok pénzügyi beszámolási kötelezettségei európai uniós irányelvből származnak, módosításukhoz uniós szintű intézkedésre van szükség. Amennyiben a tagállamok számára lehetőséget kívánunk biztosítani a mikrotársaságoknak az említett követelmények alóli felmentésére, úgy módosítani kell a negyedik társasági jogi irányelvet; az uniós szintű fellépés tehát indokolt. A javasolt változtatások arányosak a mikrotársaságokat sújtó felesleges adminisztratív terhek megszüntetésének céljával.

A javaslat illeszkedik az uniós szintű számviteli szabályozással kapcsolatos, alapelvekre építő közösségi megközelítéshez. A számviteli irányelvek csak „minimális harmonizációt” valósítanak meg[18], ami biztosítja az arányosságot, és a tagállamoknak elég rugalmasságot enged ahhoz, hogy a célkitűzéseket a mikrotársaságok pénzügyi és adminisztratív terheinek minimalizálása mellett tudják megvalósítani. Az irányelv végrehajtásakor ezért a tagállamoknak meg kell vizsgálniuk és figyelembe kell venniük a nemzeti jogszabályokat, és elképzelhető, hogy további nemzeti szintű egyszerűsítési intézkedéseket kell majd hozniuk. Ezzel összefüggésben meg kell említeni azt a tényt, miszerint a Bizottság tudatában van annak, hogy végeredményben a tagállamokra marad annak ellenőrzése és nyomon követése, hogy a negyedik társasági jogi irányelv hatálya alól mentesített társaságok folyamatosan megfelelnek-e a mikrotársaságok feltételeinek, vagy sem. A tagállamoknak ehhez rendelkezniük kell a szükséges adatokkal (statisztikai, társadalombiztosítási, stb.). Az arányosság szellemében a Bizottság szándékosan választotta ezt a megoldást.

3.3. Az eszköz megválasztása

A javasolt eszköz módosítja a hatályos irányelveket, ezért irányelvnek kell lennie.

4. Egyszerűsítés

2005 októberében, a „Jobb szabályozás a növekedés és a munkahelyteremtés területén az Európai Unióban” című közlemény[19] kibocsátása után a Bizottság egy – kezdetben a 2005 és 2008 közötti évekre kiterjedő – gördülő program létrehozásával[20] a következő szakaszba léptette a hatályos európai uniós joganyag egyszerűsítését. 2009 januárjában a Bizottság előterjesztette a harmadik stratégiai jelentést a szabályozási környezet egyszerűsítéséről és aktualizálta a jogszabályok egyszerűsítését célzó gördülő programot[21]. A Bizottság a gördülő programban az előterjesztett javaslat[22] 2009-ben történő elfogadását tűzte ki célul, a számviteli irányelvek kisvállalkozások érdekeit figyelembe vevő és adminisztratív terheiket csökkentő módosításának elemeként. Ennek az általánosabb javaslatnak a kidolgozásához több időre van szükség, ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az európai gazdaságélénkítési tervvel összhangban rövid távú intézkedéseket kell hozni a mikrotársaságok adminisztratív terheinek csökkentésére. A javaslat jelentős egyszerűsítési előnyöket tartalmaz.

A Bizottság rendelkezésére álló becsült adatok szerint az EU-ban mintegy 5,3 millió olyan mikrotársaság létezik, amely a vonatkozó feltételek[23] közül legalább kettőt teljesít. A számviteli irányelvekben megállapított beszámolási kötelezettségek teljesítése átlagosan 1558 euróba kerül ezeknek a vállalkozásoknak. A felmérések szerint e társaságok a jogi kötelezettségek nélkül is ezen összeg mintegy 25%-át költenék a vezetés és a külső érdekeltek tájékoztatására. Ennek következtében a fennmaradó 75%, azaz 1169 EUR megegyezik az e társaságokra nehezedő adminisztratív teherrel. Az összesített adminisztratív teher 6,3 milliárd eurót tesz ki. Így a legoptimistább forgatókönyv alapján – amely szerint minden tagállam kiegészítő követelmények nélkül mentesíti a mikrotársaságokat – a javaslattal elérhető megtakarítás maximális összege a legjobb becslés szerint 6,3 milliárd EUR (illetve egy 5,9 és 6,9 milliárd EUR közötti összeg).

5. A javaslat magyarázata

A Bizottság javasolja, hogy a tagállamok számára engedélyezzék annak lehetőségét, hogy mentesítsék a mikrotársaságokat a negyedik társasági jogi irányelv hatálya alól, és ezáltal mentsék fel őket az éves beszámolók készítésének kötelezettsége alól is. Ennek érdekében a Bizottság egy új, 1a. cikkel javasolja kibővíteni a negyedik társasági jogi irányelvet, amely cikk a tagállamok mérlegelési jogkörébe utalná a mikrotársaságok felmentését a negyedik társasági jogi irányelv hatálya alól.

Fontos azonban megemlíteni, hogy a társaságok, így a mikrotársaságok is, vezetői információs és adózási célokból kötelesek nyilvántartást vezetni értékesítéseikről és ügyleteikről. Az irányelv lehetővé teszi majd, hogy a tagállamok a pénzügyi beszámolási követelményeket az ilyen célú beszámolási követelményekhez igazítsák, és ezzel elkerüljék a felesleges adminisztratív terheket. A mikrotársaságok önkéntes alapon továbbra is készíthetnek éves beszámolókat, amelyeket könyvvizsgálóval megvizsgáltathatnak, és beküldhetnek a nemzeti nyilvántartásba.

6. Költségvetési vonzat

A javaslatnak nincs hatása a közösségi költségvetésre.

2009/0035 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE

a meghatározott jogi formájú társaságok éves beszámolójáról szóló 78/660/EGK tanácsi irányelvnek a mikrotársaságok tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 44. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[24],

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[25],

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően,

mivel:

(1) Az Európai Tanács 2007. március 8–9-i ülésének következtetéseiben kiemelte, hogy az adminisztratív terhek csökkentése fontos intézkedés az európai gazdaság fellendítése szempontjából, és hogy az Európai Unión belüli adminisztratív terhek jelentős csökkentéséhez határozott közös erőfeszítésre van szükség.

(2) A társaságok közösségi adminisztratív terheinek csökkentése szempontjából a számvitel kiemelt területnek minősül.

(3) „A társaságok számára biztosított egyszerűsített üzleti környezetről a társasági jog, a számvitel és a könyvvizsgálat területén” című közleményében[26] a Bizottság megállapította a Szerződés 54. cikke (3) bekezdésének g) pontja alapján meghatározott jogi formájú társaságok éves beszámolójáról szóló, 1978. július 25-i 78/660/EGK negyedik tanácsi irányelv[27] módosítási lehetőségeit, beleértve a tagállamok lehetőséget a mikrotársaságok mentesítésére az említett irányelvben meghatározott, éves beszámolók készítésére vonatkozó követelmény alól.

(4) A 2003/361/EK bizottsági ajánlás[28] meghatározza a mikro-, kis- és középvállalkozások fogalmát. A tagállamokkal folytatott konzultációk során azonban felmerült, hogy az ajánlásban a mikrovállalkozásokra meghatározott határértékek számviteli szempontból túl magasak lehetnek. Célszerű ezért bevezetni a mikrovállalkozások alkategóriájának, az úgynevezett mikrotársaságoknak a fogalmát, amely a mikrovállalkozásokra megállapított, mérlegfőösszegre és nettó árbevételre vonatkozó határértékeknél alacsonyabb határértékeken belül maradó társaságokat foglalja magában.

(5) A mikrotársaságok a legtöbb esetben helyi és regionális szinten működnek, határokon átnyúló tevékenységük csekély mértékű vagy nem folytatnak ilyet, és korlátozott erőforrásokkal rendelkeznek a sok ráfordítást igénylő szabályozási követelmények teljesítésére. Fontos szerepet töltenek be viszont az új munkahelyek teremtésében, a kutatás és a fejlesztés ösztönzésében és az új gazdasági tevékenységek létrehozásában.

(6) A mikrotársaságokra gyakran ugyanolyan beszámolási szabályok vonatkoznak, mint a nagyobb társaságokra. Ezek a szabályok olyan terhet jelentenek számukra, amely nem áll arányban méretükkel, így a nagyobb vállalkozásokéhoz képest is aránytalan. Indokolt ezért lehetővé tenni, hogy a mikrotársaságokat mentesítsék az éves beszámolók készítésének kötelezettsége alól, annak ellenére, hogy ezek a beszámolók a statisztikai adatszolgáltatásnak is a részei.

(7) A független érdekképviselőkből álló, adminisztratív terhekkel foglalkozó magas szintű munkacsoport 2008. július 10-i véleményében arra hívja fel a döntéshozókat, hogy minél előbb foglalják jogszabályba a tagállamok lehetőségét a mikrotársaságok mentesítésére a 78/660/EGK irányelv szerinti éves beszámolók készítésének kötelezettsége alól.

(8) A kis- és középvállalkozásokra, különösen a mikrovállalkozásokra vonatkozó számviteli követelményekről szóló, 2008. december 18-i állásfoglalásában[29] az Európai Parlament felkérte a Bizottságot, hogy terjesszen elő olyan jogalkotási javaslatot, amely lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy a 78/660/EGK irányelv hatálya alól kivonják a mikrotársaságokat.

(9) Mivel ezen irányelv célját, azaz a mikrotársaságok adminisztratív terheinek csökkentését a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és az intézkedés hatása miatt az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket hozhat. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban az irányelv nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

(10) A 78/660/EGK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk A 78/660/EGK irányelv módosítása

A 78/660/EGK irányelv a következő 1a. cikkel egészül ki:

„1a. cikk

(1) A tagállamok az ezen irányelv szerinti kötelezettségek alól mentesíthetik azokat a társaságokat, amelyek a mérlegfordulónapjukon nem lépnek túl kettőt az alábbi három határérték közül:

a) mérlegfőösszeg: 500 000 EUR;

b) nettó árbevétel: 1 000 000 EUR;

c) alkalmazotti átlaglétszám a pénzügyi év során: 10.

(2) Amennyiben a mérlegfordulónapon a társaság az (1) bekezdésben meghatározott határértékek közül kettőt két egymást követő pénzügyi évben túllép, úgy a társaság a továbbiakban nem veheti igénybe az említett bekezdés szerinti mentességet.

Amennyiben a mérlegfordulónapon a társaság már nem lép túl az (1) bekezdésben meghatározott határértékek közül kettőt, úgy igénybe veheti az említett bekezdés szerinti mentességet, feltéve hogy két egymást követő pénzügyi évben nem lépi át újból az említett határértékeket.

(3) Amennyiben a tagállam nem vezette be az eurót, úgy az (1) bekezdésben meghatározott összegekkel egyenértékű összeget a nemzeti pénznemben az Európai Unió Hivatalos Lapjában azon a napon közzétett árfolyam alkalmazásával kell kiszámítani, amelyen az említett összegeket megállapító irányelv hatályba lép.

(4) Az (1) bekezdés a) pontjában említett mérlegfőösszeg vagy a 9. cikk szerinti eszközök A–E. pontjába tartozó eszközöket, vagy a 10. cikk A–E. pontjába tartozó eszközöket tartalmazza.

2. cikkÁtültetés a nemzeti jogba

(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy megfeleljenek ennek az irányelvnek, amennyiben és amikor élni kívánnak a 78/660/EGK irányelv 1a. cikkében biztosított lehetőséggel. E rendelkezések szövegét, valamint az e rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2) A tagállamok megküldik a Bizottságnak nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az irányelv tárgykörében fogadnak el.

3. cikkHatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése utáni huszadik napon lép hatályba.

4. cikkCímzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben,

az Európai Parlament részéről a Tanács részéről

az elnök az elnök

[1] HL L 222., 1978.8.14., 11. o.

[2] A brüsszeli Európai Tanács elnökségi következtetései – 7224/07 dokumentum, 24. pont

[3] A brüsszeli Európai Tanács elnökségi következtetései – 7652/08. dokumentum, 9. pont.

[4] A Bizottság közleménye az Európai Tanácsnak: Az európai gazdasági fellendülés terve – COM(2008) 800, 2008.11.26, 4. pont; elérhető a Bizottság weboldalán: http://ec.europa.eu/commission_barroso/president/pdf/Comm_20081126.pdf

[5] Jelentés a nemzetközi beszámolókészítési standardokról (IFRS) és a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) irányításáról (2006/2248(INI)), EP, Gazdasági és Monetáris Bizottság, előadó: Alexander Radwan, A6-0032/2008, 2008.2.5., 10. o.

[6] Az Európai Parlament 2008. december 18-i állásfoglalása a kis- és középvállalkozásokra, különösen a mikrovállalkozásokra vonatkozó számviteli követelményekről, P6_TA(2008)0635.

[7] Az Európai Parlament és a Tanács 2002. július 19-i 1606/2002/EK rendelete a nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról, HL L 243., 2002.9.11., 1. o.

[8] Az éves beszámolók könyvvizsgálati követelményeit külön irányelv állapítja meg (2006/43/EK irányelv az éves és összevont (konszolidált) éves beszámolók jog szerinti könyvvizsgálatáról, HL L 157., 2006.6.9., 87. o.)

[9] HL L 124., 2003.5.20., 36. o.

[10] Az új kategória ötlete a Bizottság 2007. júliusi közleményében merül fel (A Bizottság közleménye a társaságok számára biztosított egyszerűsített üzleti környezetről a társasági jog, a számvitel és a könyvvizsgálat területén, COM(2007) 394., 2007.7.10.; elérhető a Bizottság weboldalán: http://ec.europa.eu/internal_market/company/simplification/index_en.htm)

[11] A hetedik társasági jogi irányelv módosítására nincs szükség, mivel annak már a jelenlegi szövege is lehetővé teszi, hogy a tagállamok mentesítsék a konszolidált pénzügyi kimutatások elkészítésének kötelezettsége alól azokat a konszolidálásba bevont vállalkozásokat, amelyek együttesen nem lépik túl a negyedik társasági jogi irányelvben a középvállalkozásokra megállapított határértékeket (a hetedik társasági jogi irányelv 6. cikkének (1) bekezdése).

[12] Ide tartozik a Ramboll Management által a Bizottság megbízásából végzett tanulmány is: „Study on Administrative Costs of the EU Company Law Acquis” (Tanulmány az uniós társasági joganyag adminisztratív költségeiről), 2007. július; elérhető a Bizottság weboldalán: http://ec.europa.eu/internal_market/company/docs/simplification/final_report_company_law_administrative_costs_en.pdf

[13] A Bizottság közleménye a társaságok számára biztosított egyszerűsített üzleti környezetről a társasági jog, a számvitel és a könyvvizsgálás területén, COM (2007) 394, 2007.7.10.; elérhető a Bizottság honlapján: http://ec.europa.eu/internal_market/company/simplification/index_en.htm

[14] A független érdekképviselőkből álló, adminisztratív terhekkel foglalkozó magas szintű munkacsoportról bővebb tájékoztatás található a Bizottság weboldalán: http://ec.europa.eu/enterprise/regulation/better_regulation/high_level_group_is_en_version.htm

[15] A magas szintű munkacsoport jelentése:

http://ec.europa.eu/enterprise/admin-burdens-reduction/docs/080710_hlg_op_comp_law_final.pdf

[16] A hatásvizsgálat több szakpolitikai lehetőséget ír le, amelyeket a Bizottság szolgálatai véleményeztek: A 0. lehetőség a negyedik társasági jogi irányelv változatlanul hagyása, az 1. lehetőség a tagállamok ösztönzése a negyedik társasági jogi irányelvben meglévő lehetőségek teljes kihasználására, a 2. lehetőség a mikrotársaságok kötelező mentesítését írná elő a negyedik társasági jogi irányelv hatálya alól, a 3. lehetőség a tagállamokra bízná, hogy felmentik-e a mikrotársaságokat a negyedik társasági jogi irányelv hatálya alól, a 4. lehetőség egyszerűsített számviteli szabályozást engedélyezne a mikrotársaságok számára, az 5. lehetőség pedig módosítaná ugyan a negyedik társasági jogi irányelvet, de nem vezetné be a mikrotársaságok kategóriáját.

Az említett lehetőségek összehasonlítását követően a hatásvizsgálat megállapítja, hogy a terhek legnagyobb csökkentését azzal lehetne elérni, ha a tagállamokra bíznák, hogy felmentik-e a mikrotársaságokat a negyedik társasági jogi irányelv hatálya alól (3. lehetőség), ami egyben a leggyorsabban végrehajtható lehetőség és ezért a legcélszerűbb alternatíva a kisvállalkozások adminisztratív terheinek csökkentésére és a beszámolási követelményeknek a felhasználók és készítők igényeihez való igazítására.

[17] HL C 325., 2002.12.24., 35. o.

[18] A tagállamok nemzeti szinten ennél erőteljesebb követelményeket is megfogalmazhatnak. A kkv-k esetében az irányelvek számos választási lehetőséget biztosítanak, de a tagállamok messze nem éltek ezek mindegyikével.

[19] COM(2005) 97, 2005.3.16.

[20] COM(2005) 535, 2005.10.25.

[21] COM(2009) 17, 2009.1.28.

[22] amely 2009/MARKT/051 hivatkozási számmal a Bizottság munkaprogramjában is szerepel.

[23] 500 000 EUR mérlegfőösszeg, 1 000 000 EUR nettó árbevétel és/vagy 10 fős alkalmazotti átlaglétszám a pénzügyi év során.

[24] HL C […]., [ …]., […]. o.

[25] HL C […]., [ …]., […]. o.

[26] COM(2007) 394

[27] HL L 222., 1978.8.14., 11. o.

[28] HL L 124., 2003.5.20., 36. o.

[29] HL C […]., [ …]., […]. o.