Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról szóló 1093/2010/EU rendeletnek az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló …/…/EU tanácsi rendelettel való kölcsönhatásai tekintetében történő módosításáról /* COM/2012/0512 final - 2012/0244 (COD) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE Napjainkban a banki ágazat stabilitása számos esetben még mindig ahhoz a tagállamhoz kötődik szorosan, amelyikben az ágazathoz tartozó vállalkozások találhatók. Az államadósság fenntarthatóságát, a gazdasági növekedési kilátásokat és a hitelintézetek életképességét övező kételyek egymást kölcsönösen erősítő, negatív piaci folyamatokat indítottak el. Ez kockázatokat hordoz egyes hitelintézetek életképessége és a pénzügyi rendszer stabilitása tekintetében, és komoly terheket jelenthet az érintett tagállamok már amúgy is feszített államháztartása számára. A helyzet sajátos veszélyforrást jelent az euróövezetben, ahol az egységes valuta miatt a tagállamok egyikében kialakuló folyamatok könnyen az euróövezet egészének gazdasági fejlődését és stabilitását veszélyeztethetik. Emellett a nemzeti határok mentén történő pénzügyi dezintegráció jelenlegi veszélye jelentős mértékben aláássa a pénzügyi szolgáltatások egységes piacát, és akadályozza azt, hogy e piac hozzájáruljon a gazdasági fellendüléshez. Az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet által létrehozott Európai Bankhatóság (EBH) megalapítása és a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének kialakítása már eddig is hozzájárult a tagállami pénzügyi felügyeletek közötti együttműködés elmélyítéséhez és a pénzügyi szolgáltatások egységes uniós szabályrendszerének kidolgozásához. A bankok felügyelete mindamellett nagymértékben nemzeti keretek között maradt, és így nem tartott lépést a banki piacok integrációjával. A felügyeletek által elkövetett hibák a bankválság kezdete óta jelentős mértékben erodálták az uniós bankszektor iránti bizalmat, és hozzájárultak az euróövezeti állampapírpiacokon kialakult feszültségek fokozásához. A Bizottság ezért a bankokba és az euróba vetett bizalom helyreállítása érdekében 2012 májusában a gazdasági és költségvetési integráció hosszabb távú terve keretében bankunió kialakítására hívott fel. A bankunió egyik eleme egy olyan egységes uniós bankfelügyelet lenne, amely közvetlenül felügyelhetné a bankokat a prudenciális szabályok szigorú és részrehajlásmentes érvényesítése és a határokon átnyúló banki piacok hatékony ellenőrzésének megvalósítása érdekében. Az euróövezeti bankfelügyelet szigorú közös normák alá rendelése elősegíti majd a tagállamok között szükséges bizalom kialakítását, amely minden közös védelmi mechanizmus bevezetésének előfeltétele. A 2012. június 29-i euróövezeti csúcstalálkozón az állam- és kormányfők felkérték a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatokat egy egységes felügyeleti mechanizmus létrehozására vonatkozóan. Miután létrejött az euróövezeti bankokra vonatkozó mechanizmus, lehetőség nyílna arra, hogy az ESM hivatalos döntést követően közvetlenül tőkésítse fel a bankokat. A 2012. június 28–29-én tartott európai tanácsi ülés következtetései megállapítják, hogy az euróövezeti nyilatkozat és a Bizottság által ennek megfelelően benyújtandó javaslatok figyelembevételével ki kell dolgozni „a valódi gazdasági és monetáris unió megvalósításának konkrét, határidőket is tartalmazó ütemtervét”. Az új mechanizmus értelmében az EKB széles körű felügyeleti feladatokat lát majd el az euróövezeti tagállamokban működő hitelintézetek vonatkozásában. A belső piac fenntartása és elmélyítése érdekében más tagállamok szoros együttműködést alakíthatnak ki az EKB-val. Az egységes felügyeleti mechanizmus létrehozását követően a belső piac szétaprózódását elkerülendő biztosítani kell az Európai Bankhatóság megfelelő működését. Meg kell ezért őrizni az EBH szerepét az egységes szabályrendszer kidolgozásának folytatása és a tagállami felügyeleti gyakorlatok konvergenciájának biztosítása érdekében. Az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, az EUMSZ 127. cikkének (6) bekezdése szerinti tanácsi rendeletre vonatkozó javaslathoz kapcsolódóan ez a javaslat az Európai Bankhatóságot létrehozó rendeletet érintő bizonyos módosításokról rendelkezik. 2. KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL; HATÁSVIZSGÁLAT A Bizottság figyelembe vette az európai felügyeleti hatóságokat létrehozó „felügyeleti csomag” elfogadásával összefüggésben végzett elemzést, amely egy egységes felügyeleti mechanizmus létrehozása szempontjából lényeges működési, irányítási, pénzügyi és jogi vonatkozásokat vizsgált meg. Formális hatásvizsgálat elvégzésére a június 29-i euróövezeti csúcstalálkozó által meghatározott szoros menetrend miatt nem volt lehetőség. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI A javaslat az EUMSZ 114. cikkén alapul, mivel az ugyanazon jogalapra támaszkodó 1093/2010/EU rendeletet módosítja. Ez a javaslat az EBH működésével kapcsolatos eljárási kérdések módosítására szorítkozik. E módosításokra az EKB-ra ruházott felügyeleti feladatok figyelembevétele miatt és annak biztosítása érdekében van szükség, hogy az EBH a továbbiakban is elláthassa a pénzügyi szolgáltatások belső piaca integritásának, hatékonyságának és rendezett működésének védelmére és a belső piaci pénzügyi rendszer stabilitásának fenntartására irányuló feladatait. A javaslat nem módosítja az EBH és a nemzeti hatóságok közötti hatáskörmegosztás tekintetében kialakult egyensúlyt. A javaslat rendelkezései a kitűzött célok elérése szempontjából szigorúan szükséges mértékre korlátozódnak. Következésképpen a javaslat megfelel az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott elveknek, nevezetesen a szubszidiaritás és az arányosság elvének. 4. A javaslat részletes magyarázata Az EBH hatáskörei, különös tekintettel a kötelező erővel bíró közvetésre / vészhelyzeti fellépésre Annak érdekében, hogy az EBH az EKB vonatkozásában is elláthassa feladatait, a 18. cikk (1) bekezdésének, valamint a 35. cikk (1)–(3) bekezdésének módosított szövege egyértelművé teszi, hogy a „hatáskörrel rendelkező hatóságok” körébe az EKB is beletartozik, hasonlóan a „hatáskörrel rendelkező hatóságokra” utaló többi cikkhez. Biztosítandó, hogy az EBH a vitarendezésre és a vészhelyzeti fellépésre vonatkozó feladatait az EKB vonatkozásában is elláthassa, a 18. és a 19. cikk új (3a) bekezdéssel bővül, amely külön eljárásról rendelkezik a 18. cikk (3) bekezdése és a 19. cikk (3) bekezdése szerinti EBH-határozatok tekintetében. Az eljárás szerint, ha az EKB nem tesz eleget az EBH vitarendezésre vagy vészhelyzet kezelésére irányuló intézkedésének, ezt indokolnia kell. E valószínűtlen esetben, amennyiben a vonatkozó követelményeket közvetlenül alkalmazandó uniós jog tartalmazza, fellépésének érvényesítése céljából az EBH az érintett pénzügyi vállalkozásnak címzett egyedi határozatot fogadhat el – és célszerű általában elfogadnia. Ez biztosítani fogja az EBH vitarendezési és vészhelyzeti fellépéseinek maradéktalan végrehajthatóságát. Szavazási eljárások Az a tény, hogy az euróövezeti tagállamok álláspontját az EKB fogja koordinálni, szükségessé teszi az EBH-rendeletben meghatározott jelenlegi szavazási szabályok felülvizsgálatát annak biztosítása érdekében, hogy az EBH döntései figyelembe vegyék a pénzügyi szolgáltatások belső piacának fenntartására és megerősítésére vonatkozó érdeket. Az EBH-rendelet értelmében a szabályozási kérdésekkel (a 10., 15. és 16. cikk szerinti kötelező technikai standardok, iránymutatások és ajánlások, valamint pénzügyi tevékenységeket korlátozó határozatok 9. cikk (5) bekezdése szerinti felülvizsgálata) és költségvetési kérdésekkel (VI. fejezet) kapcsolatos határozatokat a felügyeleti tanács tagjainak az EUSZ 16. cikkének (4) bekezdésében és az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv (3) bekezdésében meghatározott minősített többségével hozza meg. Az egyéb kérdésekkel kapcsolatos határozatokat (pl. a 17. cikk szerinti jogsértés, a 19. cikk szerinti vitarendezés, az igazgatótanács megválasztása) a felügyeleti tanács szavazásra jogosult tagjainak egyszerű többségével hozza meg az „egy ember, egy szavazat” elvnek megfelelően. Amennyiben a szavazati jogok változatlanok maradnának, nem lenne garantálható, hogy az egyszerű többséggel hozott döntések mindig az Unió egészének érdekeit képviselik majd. Ezért a szavazási eljárásokat az egyszerű többség egyes meghatározott eseteiben ki kell igazítani, biztosítandó egyrészt a belső piac integritásának megőrzését, másrészt azt, hogy az EBH döntéshozatali mechanizmusa ne bénulhasson meg. E célt leginkább azáltal lehet elérni, ha döntéshozatali jogkörrel ruházunk fel egy független munkacsoportot, és erős fordított szavazási mechanizmusról rendelkezünk, amely biztosítja, hogy a független munkacsoport által készített javaslatot az euróövezeti és a nem euróövezeti tagállamok egyaránt támogassák. Ez egyúttal azt is biztosítja majd, hogy az euróövezeti tagállamoknak nem lehet blokkoló kisebbségük az egyikük ellen irányuló fellépés esetén. Az EBH-rendelet 41. cikke módosításának célja ezért, hogy a független munkacsoport erősebb döntéshozatali hatáskört kapjon az uniós jog megsértésével és a nézeteltérések rendezésével kapcsolatos kérdésekben, és hogy összetétele ennek megfelelően módosuljon. Az EBH-rendelet 44. cikkének módosítása arról rendelkezik, hogy a független munkacsoport határozatai elfogadottnak tekintendők, ha azokat nem utasítja el olyan egyszerű többség, amelyhez az egységes felügyeleti mechanizmusban részt vevő és abban részt nem vevő tagállamok legalább három-három szavazata tartozik. Külön rendelkezés kerül beillesztésre a független munkacsoport kinevezéséről. Az igazgatótanács összetétele Tekintve, hogy az egységes felügyeleti mechanizmusban részt vevő vagy azzal szorosan együttműködő tagállamokból érkező tagok döntő befolyást gyakorolnak az igazgatótanács megválasztása során (a jelenlévő tagok egyszerű többsége), az egységes felügyeleti mechanizmusban részt nem vevő tagállamokból érkező tagok nem képviseltethették magukat megfelelően az igazgatótanácsban. Az igazgatótanács kiegyensúlyozott, az EU egészét tükröző és az egységes felügyeleti mechanizmusban részt nem vevő tagállamok képviseletét biztosító összetétele céljából a javaslat módosítja az EBH igazgatótanácsának összetételét, biztosítva, hogy annak legalább két tagja olyan tagállamhoz tartozzon, amely nem vesz részt az egységes felügyeleti mechanizmusban. Az EBH-rendelet 45. cikke ezért módosul annak biztosítása érdekében, hogy az igazgatótanácsban legalább két olyan tagállam képviseltesse magát, amely nem vesz részt az egységes felügyeleti mechanizmusban. A szavazási eljárások felülvizsgálata a jövőbeli fejlemények tükrében Végül, az euróövezethez tartozó vagy a …/…/EU rendelet 6. cikkének megfelelően szoros együttműködést kialakító tagállamok számában bekövetkező változások figyelembevétele érdekében a Bizottságnak felül kell vizsgálnia a javasolt rendelkezéseket, megvizsgálandó azt, hogy e fejlemények fényében szükségesek-e további módosítások annak biztosításához, hogy az EBH határozatai továbbra is a pénzügyi szolgáltatások belső piacának fenntartásával és megszilárdításával kapcsolatos érdeket szolgálják. 5. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK A javaslatnak nincsenek az uniós költségvetést érintő vonzatai. 2012/0244 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról szóló 1093/2010/EU rendeletnek az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló …/…/EU tanácsi rendelettel való kölcsönhatásai tekintetében történő módosításáról AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[1], tekintettel az Európai Központi Bank véleményére[2], rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) 2012. június 29-én az euróövezeti tagállamok állam- és kormányfői felkérték a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat egy, az Európai Központi Bank (EKB) részvételével működő egységes bankfelügyeleti mechanizmusra vonatkozóan. 2012. június 29-i következtetéseiben az Európai Tanács felkérte az Európai Tanács elnökét, hogy a Bizottság, az eurócsoport és az EKB elnökével szorosan együttműködve dolgozza ki a valódi gazdasági és monetáris unió megvalósításának konkrét, határidőket is tartalmazó ütemtervét, amely a pénzügyi szolgáltatások belső piaca egységességének és integritásának megőrzésére vonatkozó konkrét javaslatokat tartalmaz, továbbá figyelembe veszi az euróövezeti csúcstalálkozón kiadott nyilatkozatot és a Bizottság azon szándékát is, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 127. cikke értelmében javaslatokat nyújt be. (2) Az egységes felügyeleti mechanizmus létrehozása az első lépés egy európai bankunió megvalósítása felé, amely bankunió a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó valóban egységes szabályrendszeren alapul, és amelynek további része egy közös betétbiztosítási és bankszanálási rendszer. (3) Az egységes felügyeleti mechanizmus kialakítása érdekében a …/…/EU tanácsi rendelet[3] [a 127. cikk (6) bekezdése szerinti rendelet] külön feladatokat ruház az EKB-ra az euróövezeti tagállamokban működő hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatban. Lehetővé teszi továbbá, hogy más tagállamok is szoros együttműködést alakítsanak ki az EKB-val. A rendelet szerint az EKB feladata, hogy koordinálja e tagállamoknak az Európai Bankhatóság felügyeleti tanácsa által hozandó, az EKB feladatainak körébe tartozó határozatokkal kapcsolatos álláspontját. (4) A bankfelügyeleti feladatoknak az Unió tagállamai egy része tekintetében az EKB-ra történő átruházása semmilyen módon nem akadályozhatja a belső piac működését a pénzügyi szolgáltatások területén. Biztosítani kell ezért, hogy az EBH e feladatátruházást követően is megfelelően működhessen. (5) A …/…/EU rendelet [a 127. cikk (6) bekezdése szerinti rendelet] által az EKB-ra ruházott felügyeleti feladatokra tekintettel biztosítani kell, hogy az EBH az EKB vonatkozásában is elláthassa feladatait. a meglévő vitarendezési mechanizmusok és vészhelyzeti eljárások további eredményes működését biztosítandó külön eljárásról kell rendelkezni. Ennek megfelelően kötelezni kell az EKB-t arra, hogy amennyiben nem tesz eleget az EBH vitarendezésre vagy vészhelyzet kezelésére irányuló intézkedésének, ezt indokolja. Ebben az esetben az EBH-nak az érintett pénzügyi vállalkozásnak címzett egyedi határozatot kell elfogadnia, amennyiben közvetlenül alkalmazandó uniós jog szerinti követelmények alapján erre lehetősége van. (6) Annak érdekében, hogy minden tagállam érdekét megfelelően figyelembe lehessen venni, és hogy biztosítható legyen az EBH-nak a pénzügyi szolgáltatások belső piacának fenntartása és elmélyítése érdekében kifejtett megfelelő működése, ki kell igazítani a felügyeleti tanácsi szavazási eljárásokat, különösen az EBH egyszerű többséggel meghozandó határozatai tekintetében. (7) Az uniós jog megsértésével és a nézeteltérések rendezésével kapcsolatos határozatokat a felügyeleti tanács szavazásra jogosult tagjaiból álló, a felügyeleti tanács által kinevezett független munkacsoportnak kell megvizsgálnia, melynek tagjai esetében nem áll fenn összeférhetetlenség. A munkacsoport által a felügyelőtanácsnak elfogadásra javasolt határozatok elfogadottnak tekintendők, ha azokat nem utasítja el olyan egyszerű többség, amely megfelelő számú szavazatot tartalmaz mind az egységes felügyeleti mechanizmusban részt vevő tagállamból érkező tagoktól, mind az azon tagállamból érkező tagoktól, amelyek nem vesznek részt a mechanizmusban. (8) Az 1093/2010/EU rendelet 41. cikkének (2) bekezdése szerint létrehozott független munkacsoport tagjainak helyzete nem tekintendő összeférhetetlennek pusztán amiatt, hogy az egységes felügyeleti mechanizmusban részt vevő hatáskörrel rendelkező hatóságot képviselnek, és a munkacsoport által tárgyalt adott ügy az egységes felügyeleti mechanizmust érinti. Az EBH-nak eljárási szabályokat kell kialakítania, amelyek biztosítják a munkacsoport függetlenségét és objektivitását. (9) Az igazgatótanácsnak kiegyensúlyozott összetételűnek kell lennie, és biztosítani kell az egységes felügyeleti mechanizmusban részt nem vevő tagállamok megfelelő képviseletét. (10) Az EBH megfelelő működését és valamennyi tagállam megfelelő képviseletét biztosítandó, a szavazási eljárásokat, az igazgatótanács és a független munkacsoport összetételét megfelelő időszak elteltével, a tapasztalatokat és a további fejleményeket figyelembe véve felül kell vizsgálni. (11) Mivel e rendelet célkitűzéseit, nevezetesen a prudenciális szabályozás és felügyelet magas, hatékony és egyenletes szintjének Unió-szerte történő biztosítását, a pénzügyi piacok integritásának, hatékonyságának és szabályos működésének védelmét, a pénzügyi rendszer stabilitásának fenntartását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok a fellépés terjedelme miatt uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban a rendelet nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló …/…/EU tanácsi rendelettelszükséges mértéket, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk A 1093/2010/EU rendelet a következőképpen módosul: 1. A 4. cikk 2. pontjának i. alpontja helyébe az alábbi szöveg lép: „i. a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelvben meghatározott hatáskörrel rendelkező hatóságok, köztük a …/…/EU tanácsi rendelet* [az EUMSZ 127. cikkének (6) bekezdése szerinti tanácsi rendelet)] által ráruházott feladatokkal kapcsolatos ügyek tekintetében az EKB, valamint a 2007/64/EK irányelv meghatározása szerinti és a 2009/110/EK irányelvben említett hatáskörrel rendelkező hatóságok;”. __________________________ *HL L […]., […], […]. o. " 2. A 18. cikk a következőképpen módosul: a) az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(1) Káros fejlemények esetén, amelyek komolyan veszélyeztethetik a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását vagy az Unió pénzügyi rendszere egészének vagy egy részének stabilitását, a Hatóság aktívan elősegíti, és ha szükséges, koordinálja az érintett hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóságok által hozott intézkedéseket. A Hatóságot – annak érdekében, hogy be tudja tölteni ezt a segítő és koordináló szerepet – minden vonatkozó fejleményről teljes körűen tájékoztatni kell, és megfigyelőként meg kell hívni az érintett hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóságok minden ezzel kapcsolatos találkozójára.” b) a (3) bekezdés után a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki: „(3a) Ha a Hatóság a (3) bekezdésnek megfelelően felkéri az EKB-t mint hatáskörrel rendelkező hatóságot a szükséges intézkedés végrehajtására, az EKB végrehajtja a határozatot, vagy legkésőbb 48 órán belül megfelelően indokolja a Hatóság számára a végre nem hajtás okát.” 3. A 19. cikk a (3) bekezdés után a következő bekezdéssel egészül ki: „(3a) Ha a Hatóság a (3) bekezdésnek megfelelően felkéri az EKB-t mint hatáskörrel rendelkező hatóságot valamely intézkedés végrehajtására vagy valamely intézkedéstől való tartózkodásra, az EKB végrehajtja a kérést, vagy annak kézhezvételétől számított tíz munkanapon belül megfelelően indokolja a Hatóság számára a végre nem hajtás okát.” 4. A 35. cikk (1), (2) és (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: „(1) A Hatóság kérésére a hatáskörrel rendelkező hatóságok a Hatóság rendelkezésére bocsátják az e rendelet által ráruházott feladatok elvégzéséhez szükséges összes információt, feltéve, hogy jogszerűen hozzáférnek a szóban forgó információkhoz, az információkérés pedig a szóban forgó feladat tekintetében szükséges. (2) A Hatóság kérheti, hogy az információt rendszeres időközönként és a megadott formátumban bocsássák rendelkezésére. E kérelmeket lehetőség szerint egységes jelentéstételi formátumban kell benyújtani. (3) Valamely hatáskörrel rendelkező hatóság kellően indokolt kérésére a Hatóság az ágazati jogszabályokban és a 70. cikkben megállapított szakmai titoktartási szabályokkal összhangban átadhat minden olyan információt, amelyre a hatáskörrel rendelkező hatóságnak feladatai elvégzéséhez szüksége van.” 5. A 41. cikk (2), (3) és (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: „(2) A 17. és 19. cikk alkalmazásában a felügyeleti tanács független munkacsoportot hoz létre, amely az elnökből és a felügyeleti tanács szavazati joggal rendelkező tagjai közül a felügyeleti tanács által kijelölt két tagból áll. A független munkacsoportnak legalább egy tagját az egységes felügyeleti mechanizmusban részt nem vevő valamely tagállam adja a …/…/EU rendeletnek [az EUMSZ 127. cikkének (6) bekezdése szerinti tanácsi rendelet] megfelelően. A munkacsoport tagjai a 42. cikknek megfelelően függetlenül és objektíven járnak el, nem képviselik sem az érintett hatáskörrel rendelkező hatóságot, sem a nézeteltérésben részes hatáskörrel rendelkező hatóságokat. (3) A munkacsoport javaslatot tesz a felügyeleti tanács által a 44. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdésében megállapított eljárással véglegesen elfogadandó határozatra. (4) A felügyeleti tanács elfogadja a (2) bekezdésben említett munkacsoport eljárási szabályait, köztük a (2) bekezdés második albekezdésében meghatározott követelmény végrehajtására vonatkozó szabályokat.” 6. A 42. cikk a következő bekezdéssel egészül ki: „Az első és a második bekezdés nem érinti a …/…/EU rendelet [az EUMSZ 127. cikkének (6) bekezdése szerinti tanácsi rendelet] által az EKB-ra ruházott feladatokat.” 7. A 44. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: „(1) A felügyeleti tanács tagjainak egyszerű többségével határoz. Minden tag egy szavazattal rendelkezik. Az e bekezdés első albekezdésében foglaltaktól eltérve a felügyeleti tanács az Európai Unióról szóló szerződés 16. cikke (4) bekezdésének, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló (36.) jegyzőkönyv 3. cikkének megfelelően tagjainak minősített többségével hozza meg döntéseit a 10–16. cikkben meghatározott intézkedések, a 9. cikk (5) bekezdésének harmadik albekezdése értelmében, valamint a VI. fejezet értelmében elfogadott valamennyi intézkedés és határozat esetében. A 17. és a 19. cikk szerinti határozatok esetében a munkacsoport által javasolt határozat akkor tekintendő elfogadottnak, ha azt nem utasítja el olyan egyszerű többség, amelyhez legalább három, az egységes felügyeleti mechanizmusban részt vevő tagállamból érkező tag és három olyan tagállamból érkező tag szavazata tartozik, amely nem a …/…/EU rendelet [az EUMSZ 127. cikkének (6) bekezdése szerinti tanácsi rendelet] szerinti részt vevő tagállam és nem alakított ki az EKB-val az említett rendelet szerinti szoros együttműködést. A harmadik albekezdéstől eltérve, attól a naptól kezdve, amikor a …/…/EU rendelet [az EUMSZ 127. cikkének (6) bekezdése szerinti tanácsi rendelet] szerinti részt nem vevő és az EKB-val az említett rendelet szerinti szoros együttműködést ki nem alakító tagállamok száma négy vagy kevesebb, a munkacsoport által javasolt határozat akkor tekintendő elfogadottnak, ha azt nem utasítja el olyan egyszerű többség, amelyhez legalább egy, e tagállamokból érkező tag szavazata tartozik. Minden tag egy szavazattal rendelkezik. A munkacsoportnak a 41. cikk (2) bekezdése szerinti összetétele tekintetében a felügyeleti tanács konszenzusra törekszik. Konszenzus hiányában a felügyeleti tanács tagjainak háromnegyedes többségével határoz. Minden tag egy szavazattal rendelkezik.” 8. A 45. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép: „A felügyeleti tanács által választott tagok megbízatása két és fél évre szól. A megbízatás egyszer meghosszabbítható. Az igazgatótanács összetétele kiegyensúlyozott, arányos, és az Unió egészét tükrözi. Az igazgatótanácsnak legalább két tagja olyan tagállamot képvisel, amely nem [az EUMSZ 127. cikkének (6) bekezdése szerinti tanácsi rendelet] szerinti részt vevő tagállam és nem alakított ki az EKB-val az említett rendelet szerinti szoros együttműködést. A megbízatások átfedik egymást, és megfelelő rotációs rendszert kell alkalmazni.” 2. cikk Az 1093/2010/EU rendelet 81. cikkének sérelme nélkül a Bizottság 2016. január 1-jéig jelentést tesz közzé e rendelet rendelkezéseinek az alábbiakkal kapcsolatos alkalmazásáról: a) a szavazási eljárások megfelelő mivoltát; b) az igazgatótanács összetételét; valamint c) a 17. és 19. cikk alkalmazásában hozandó határozatokat előkészítő független munkacsoport összetételét. A jelentés figyelembe veszi különösen az euróövezethez tartozó vagy a …/…/EU rendelet 6. cikkének megfelelően szoros együttműködést kialakító tagállamok számában bekövetkező változásokat, és megvizsgálja, hogy e fejlemények fényében szükséges-e e rendelkezések további módosítása annak biztosításához, hogy az EBH határozatai továbbra is a pénzügyi szolgáltatások belső piacának fenntartásával és megszilárdításával kapcsolatos érdeket szolgálják. 3. cikk Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, -án/-én. az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök az elnök [1] HL C […]., […], […]. o. [2] HL C […]., […], […]. o. [3]