INDOKOLÁS

1.A JAVASLAT HÁTTERE

•A javaslat indokai és céljai

Ez a javaslat része annak a kezdeményezésnek, amelynek célja biztonságos, megbízható és versenyképes központi elszámolási ökoszisztéma létrehozása az EU-ban, ezáltal előmozdítva a tőkepiaci uniót és megerősítve az EU nyitott stratégiai autonómiáját. A stabil és biztonságosan működő központi szerződő felek fokozzák a pénzügyi rendszer bizalmát, és jelentősen támogatják a kulcsfontosságú piacok likviditását. A biztonságos, megbízható és versenyképes központi elszámolási ökoszisztéma a további fejlődés előfeltétele. Az EU központi elszámolási ökoszisztémájának lehetővé kell tennie, hogy az uniós vállalkozások hatékonyan és biztonságosan fedezzék kockázataikat, ugyanakkor fennmaradjon az átfogó pénzügyi stabilitás. A központi elszámolás ily módon támogatni fogja az EU gazdaságát. A versenyképes és hatékony uniós központi elszámolási ökoszisztéma növelni fogja a központi elszámolási aktivitást, ugyanakkor azzal a kockázattal is jár, hogy az ügyletek néhány – pénzügyi szempontból rendszerszintű jelentőségű – központi szerződő félnél összpontosulnak. A központi szerződő feleknek ezért megfelelően kezelniük kell ezeket a kockázatokat, és változatlanul fenn kell tartani a központi szerződő felek szoros felügyeletét nemzeti, valamint átfogó uniós szinten egyaránt.

Emellett 2017 óta többször is aggályok merültek fel azzal kapcsolatban, hogy az EU pénzügyi stabilitását – különösen stresszforgatókönyv esetén – továbbra is veszélyezteti az elszámolás egyes harmadik országbeli központi szerződő feleknél való túlzott mértékű koncentrálódása. Csekély valószínűséggel, de bekövetkezhetnek olyan események, amelyek komoly kockázatot jelentenek, és az EU-nak fel kell készülnie ezek kezelésére. Bár az uniós központi szerződő felek általában reziliensnek bizonyultak e fejleményekkel szemben, a tapasztalatok rámutattak arra, hogy az EU központi elszámolási ökoszisztémája tovább erősíthető, ami javítja a pénzügyi stabilitást. Ugyanakkor a nyitott stratégiai autonómia azt is szükségessé teszi, hogy az EU megvédje magát azokkal a pénzügyi stabilitási kockázatokkal szemben, amelyek akkor merülhetnek fel, ha az uniós piaci szereplők túlzott mértékben támaszkodnak harmadik országbeli szervezetekre, mivel ez sebezhetőség forrása lehet. E helyzet kezelése érdekében az e javaslatot is tartalmazó kezdeményezés célja az uniós központi szerződő felek likviditásának növelése, az EU központi elszámolási kapacitásának megerősítése, valamint a harmadik országbeli központi szerződő felekkel szembeni túlzott kitettség által az EU pénzügyi stabilitására jelentett kockázatok csökkentése. A javaslat ezért többek között előírja, hogy az elszámolási kötelezettség hatálya alá tartozó valamennyi piaci szereplőnek aktív számlával kell rendelkeznie uniós központi szerződő félnél abból a célból, hogy az ESMA által az uniós pénzügyi stabilitás szempontjából rendszerszinten nagy jelentőségűként azonosított szolgáltatások legalább bizonyos hányadát ez a központi szerződő fél számolja el.

Míg az e csomag végrehajtására irányuló jogalkotási intézkedések nagy része a 648/2012/EU rendelet (EMIR) módosításáról szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslatban (EMIR 3) szerepel, ez a javaslat a 2013/36/EU irányelv (tőkekövetelményekről szóló irányelv vagy CRD), az (EU) 2019/2034 irányelv (befektetési vállalkozásokról szóló irányelv vagy IFD) és a 2009/65/EU irányelv (átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokról szóló irányelv vagy ÁÉKBV-irányelv) olyan módosításait tartalmazza, amelyek szükségesek az EMIR 3-ban foglalt célkitűzések megvalósításához és a koherencia biztosításához. A két javaslatot ezért egymással összefüggésben kell értelmezni.

•Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

A jelen javaslatot is magában foglaló kezdeményezés kapcsolódik más olyan uniós szakpolitikákhoz és folyamatban lévő kezdeményezésekhez, amelyek célja i. a tőkepiaci unió (CMU) előmozdítása, ii. az EU nyitott stratégiai autonómiájának megerősítése, valamint iii. az uniós szintű felügyelet hatékonyságának és eredményességének fokozása, és összhangban van azokkal. Ez a javaslat a CRD és az IFD kismértékű módosítására irányul annak érdekében, hogy az intézmények és a befektetési vállalkozások, valamint illetékes hatóságaik ösztönzést kapjanak ahhoz, hogy szisztematikusan kezeljék a központi szerződő felekkel szembeni kitettségeikből eredő esetleges túlzott koncentrációs kockázatot, különös tekintettel azokra a rendszerszintű jelentőséggel bíró harmadik országbeli központi szerződő felekre (2. szintű központi szerződő felek), amelyek az ESMA által rendszerszinten nagy jelentőségűként meghatározott szolgáltatásokat kínálnak; és tükrözi a nyitott stratégiai autonómiának a makrogazdasági és a pénzügyi területen való megteremtésére irányuló átfogó célt, amely elsősorban, de nem kizárólag az uniós pénzügyi piaci infrastruktúrák továbbfejlesztése és rezilienciájuk fokozása révén valósítható meg. Az uniós központi szerződő feleken keresztül végrehajtott központi elszámolás arányának növelése hozzájárul a kereskedés utáni mechanizmusok hatékonyabbá válásához is, ami a tőkepiaci unió stabilitásának alapját jelenti. A javaslat módosítja továbbá az ÁÉKBV-irányelvet annak érdekében, hogy a 648/2012/EU rendelet alapján engedélyezett vagy elismert központi szerződő fél által központilag elszámolt valamennyi származtatott ügylet tekintetében megszűnjenek a partnerkockázattal összefüggő korlátok, ezáltal egyenlő versenyfeltételek alakuljanak ki a tőzsdei és tőzsdén kívüli (OTC) származtatott termékek vonatkozásában, és jobban érvényesüljön a központi szerződő felek kockázatcsökkentő szerepe a származtatott ügyletekben.

•Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

Ezt a kezdeményezést az uniós piacok biztonságosabbá, stabilabbá, hatékonyabbá és versenyképesebbé tételét célzó szélesebb körű, a tőkepiaci unióra és a nyitott stratégiai autonómiára irányuló kezdeményezések által megjelenített bizottsági menetrend összefüggésében kell szemlélni. A biztonságos, hatékony és versenyképes kereskedés utáni mechanizmusok, mindenekelőtt a központi elszámolás, a stabil tőkepiacok alapvető elemei. A teljes mértékben működő és integrált tőkepiac lehetővé fogja tenni az EU gazdaságának fenntartható növekedését és versenyképességének javulását, összhangban a Bizottság emberközpontú gazdaságra vonatkozó stratégiai prioritásával, amely a munkahelyteremtéshez, a növekedéshez és a beruházásokhoz szükséges megfelelő feltételek kialakítására összpontosít.

A szóban forgó kezdeményezésnek nincs olyan közvetlen és/vagy azonosítható hatása, amely jelentős kárt okozna, vagy befolyásolná a klímasemlegességi célkitűzésekkel és az európai klímarendeletből eredő kötelezettségekkel való összhangot.

2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

•Jogalap

A CRD, az IFD és az ÁÉKBV-irányelv szabályozási és felügyeleti keretet határoz meg az olyan hitelintézetekre, befektetési vállalkozásokra és ÁÉKBV-kre vonatkozóan, amelyek igénybe vehetik az uniós és a harmadik országbeli központi szerződő felek által kínált szolgáltatásokat. Az említett irányelvek jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 53. cikkének (1) bekezdése volt, mivel céljuk a hitelintézetek, befektetési vállalkozások és ÁÉKBV-k tevékenységének megkezdésére és gyakorlására vonatkozó rendelkezések összehangolása. Tekintettel arra, hogy ez a kezdeményezés további szakpolitikai intézkedéseket javasol e célkitűzések elérésének biztosítása érdekében, a kapcsolódó jogalkotási javaslat elfogadása is ugyanazon jogalapra építve történne.

•Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

Ez a javaslat azon jogalkotási csomag részét képezi, amelynek célja, hogy növelje az uniós központi szerződő felek vonzerejét azáltal, hogy megkönnyíti az uniós központi szerződő felek számára új termékek forgalomba hozatalát, csökkenti a megfelelési költségeket, valamint megerősíti az uniós központi szerződő felek uniós szintű felügyeletét. Az uniós fellépés – az EU pénzügyi stabilitását fenyegető kockázatok csökkentése érdekében – kezelni fogja az Uniónak a harmadik országbeli 2. szintű központi szerződő felektől való túlzott függését is. A központi elszámolási szolgáltatások biztonságos, stabil, hatékony és versenyképes piaca hozzájárul a mélyebb, likvidebb piacok létrejöttéhez az EU-ban, és elengedhetetlen a tőkepiaci unió megfelelő működéséhez.

Ez a javaslat mindenekelőtt módosítja a tőkekövetelmény-irányelvet és az IFD-t annak érdekében, hogy az intézmények és a befektetési vállalkozások, valamint illetékes hatóságaik ösztönzést kapjanak ahhoz, hogy szisztematikusan kezeljék a központi szerződő felekkel szembeni kitettségeikből eredő esetleges túlzott koncentrációs kockázatokat, különös tekintettel a 2. szintű központi szerződő felekre, és a módosítások az EU-n belüli biztonságosabb, megbízhatóbb és versenyképesebb központi elszámolási ökoszisztéma átfogóbb szakpolitikai célkitűzését tükrözik. Emellett a javaslat módosítja az ÁÉKBV-irányelvet annak érdekében, hogy a 648/2012/EU rendelet alapján engedélyezett vagy elismert központi szerződő félen keresztül központilag elszámolt valamennyi származtatott ügylet tekintetében megszüntesse a partnerkockázati korlátokat, ezáltal egyenlő versenyfeltételek jöjjenek létre a tőzsdei és a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek vonatkozásában, és jobban érvényesüljön a központi szerződő felek kockázatcsökkentő jelentősége a származtatott ügyletekben.

A tagállamok és a nemzeti felügyeleti hatóságok nem tudják saját maguk kezelni azokat a rendszerszintű kockázatokat, amelyeket a nagymértékben integrált és összekapcsolt, a nemzeti joghatóságok hatókörén kívül, határokon átnyúlóan működő központi szerződő felek teremtenek, és nem tudják enyhíteni az eltérő nemzeti felügyeleti gyakorlatokból eredő kockázatokat sem. Emellett a tagállamok önállóan nem tudják ösztönözni a központi elszámolást az EU-ban, és kezelni a nemzeti felügyeletek és az uniós hatóságok közötti együttműködési keret hiányosságait. Ennélfogva – az intézkedések nagyságrendje miatt – az említett célkitűzések uniós szinten könnyebben elérhetők, összhangban az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvével.