HU    HU HU 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 22.7.2009 
COM(2009) 402 végleges 
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE 
AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK 
a Bulgária által az együttm űködési és ellen őrzési mechanizmus keretében elért 
előrehaladásról 
   
{SEC(2009) 1074}  
HU 2   HU A BIZOTTSÁG JELENTÉSE 
AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK 
a Bulgária által az együttm űködési és ellen őrzési mechanizmus keretében elért 
előrehaladásról 
1. BEVEZETÉS – HÁTTÉR ÉS MÓDSZERTAN  
1.1. Célkitűzés:  
Bulgária 2007. januá r 1-jei uniós csat lakozásakor együttm űködési és ellen őrzési 
mechanizmust1 hoztak létre azzal a céllal, hogy segítsék az új tagállamot az 
igazságügy szükségszer űnek talált átfogó reformjában, illetve a korrupció és a 
szervezett b űnözés elleni küzdelemben. Az együttm űködési és ellen őrzési 
mechanizmust a csatlakozási szerz ődésen alapuló, önálló bizo ttsági határozat hozta 
létre. A mechanizmus lehet ővé teszi a Bizottság  számára, hogy politikai és szakmai 
szinten szorosan együttm űködjön a bolgár hatóságokkal a haladás nyomon követése 
és értékelése terén, valamint szakmai ta nácsokat és pénzügyi támogatást nyújtson 
számukra. Az együttm űködési és ellen őrzési mechanizmus keretében az összes többi 
tagállam követheti és támogathatja a Bulg áriában e téren elért haladást, valamint 
szakértelmet és pénzügyi támogatást  bocsáthat rendelkezésére. Az együttm űködési és 
ellenőrzési mechanizmus keretében a Bizottság által elkészített ideiglenes és éves 
jelentések értékelik a haladást és az onosítják a még fennálló hiányosságokat, hogy 
segítsenek Bulgáriának prioritásokat felállítani azon fellépések között, amelyeket a csatlakozás idején megállapított teljesítménymér ő referenciaértékeknek való teljes 
mértékű megfelelés érdekében kell végrehajtania. 
Ez a jelentés a Bizottság értékelését tartal mazza a referenciaértékek teljesítése terén a 
legutolsó teljes jelentés ót a (2008. július 23.) elért haladásr ól. Az értékelés alapján a 
jelentés ajánlásokat is tesz Bulgária számára. A jelentést kísér ő frissített technikai 
adatok tartalmazzák a Bizottság részletes értékelését valamennyi  referenciaérték 
vonatkozásában elért haladásról. A jelent és a bolgár hatóságok által rendszeresen 
megküldött adatokon alapul, nevezetesen a Bizottság teljesítménymér ő 
referenciaértékr ől szóló részletes kérd őívére adott válaszokon. A Bizottság munkáját 
a tagállamok számos magas szint ű szakértője is segítette, valamint különböz ő más 
forrásokból származó dokumentumokra  és adatokra is támaszkodott. 
1.2. A teljesítménymér ő referenciaértékek módszertana:  
A Bizottság az összes teljesítménymér ő referenciaértéket egymással szorosan 
összefügg őnek tekinti. Bulgáriával foly tatott párbeszéde során többször 
bizonyítékkal támasztotta alá, hogy az egyi k referenciaértékkel kapcsolatban elért 
haladás hozzájárul a többi referencia értékkel kapcsolatos haladáshoz. Az 
                                                
 
1 A Bizottság 2006/929/EK hatá rozata (2006. december 13.) a Bulgáriában felállítandó együttm űködési, 
valamint az igazságügyi reform, a korrupció és a szervezett b űnözés elleni küzdelem területén érvényes 
külön értékelési kritériumok teljesítése terén elért haladást ellen őrző mechanizmus létrehozásáról (HL L 
354., 2006.12.14., 58. o.). 
HU 3   HU együttműködési és ellen őrzési mechanizmus lényege nem az, hogy ellen őrző 
jegyzékként szolgáljon, hanem hogy független, szilárd igazságszolgáltatást alakítson 
ki, amely képes felderíteni és szankcioná lni az összef érhetetlenségeket, valamennyi 
szinten küzdeni a korrupció ellen, va lamint hatékonyan kezelni a szervezett 
bűnözést. Ezért a Bizottság nem tervezi egyesével törölni a teljesítménymér ő 
referenciaértékeket, hanem inkább addig m űködik együtt Bulgáriával, amíg teljes 
mértékben le nem zárul az együttm űködési és ellen őrzési mechanizmus. 
2. A BULGÁRIAI REFORMFOLYAMAT JELENLEGI ÁLLÁSA  
Eredmények 
A korábbi évekhez hasonlóan az együttm űködési és ellen őrzési mechanizmus 
keretében rögzített referenciaérté kek teljesítésében megvalósított el őrehaladásról 
szóló részletes bizottsá gi értékelést a jelent éshez csatolt tényszer ű összefoglaló 
tartalmazza. A jelentés maga a Bizottság le gfontosabb megállapításait foglalja össze, 
és végrehajtandó fellépéseket ajánl Bulgária számára. 
Az együttm űködési és ellen őrzési mechanizmusról sz óló 2008. júliusi jelentés, 
valamint a közösségi források Bulgária általi kezelésér ől szóló jelentés változást 
eredményezett az érintettek  hozzáállásában, és minde n szinten nyíltabb és őszintébb 
párbeszéd kezd ődött a bolgár hatóságokkal. Már nem tagadják a szervezett b űnözés 
és a korrupció létezését, az ügyé szség és a bírói kar pedig er őfeszítéseket tesz e 
problémák leküzdésére. Számos lépést tettek azon ajánlás ok nyomon követésére, 
amelyeket a Bizottság a legutóbbi értékelésében tett. 
A szervezett b űnözés elleni küzdelem 
Bulgária megkezdte az ügyészség szerkeze tének átalakítását a hatékonyság növelése 
érdekében, különös figyelmet fordítva a 2008 szeptembere óta elkövetett súlyos 
bűncselekmények b űnvádi eljárásaira. 
Az ügyészség, a rend őrség, a Nemzeti Nyomozóhivatal és az Állami 
Nemzetbiztonsági Ügynökség képvisel őit felölel ő közös csoporto k felállítása 
javította a koordinációt és kézzelfogható el őrelépéshez vezetett a vizsgálatok terén, 
különösen az uniós pénzekke l kapcsolatos csalási ügyekr ől folyó vizsgálatokkal 
kapcsolatbabn – amit a vizsgálatok és a vádemelések növekv ő száma is mutat. Az 
EU-forrásokkal kapcsolatos b űncselekmények felszámolásával foglalkozó állandó 
közös csoport felállítása kiváló kezdem ényezés, mivel egy hatóságon belül egyesít 
számos, egy bizonyos típusú b űncselekménnyel kapcsolatos funkciót, hírszerzést, 
szaktudást és vizsgálatot. 
A szervezett b űnözésre vonatkozóan még nem áll ítottak fel hasonló hatékonyságú 
szervezetet: ezen a területen még csak ad hoc jelleggel m űködnek közös csoportok. 
Ugyanakkor ezen ad hoc csoportok el őzetes jelleggel máris többször vonták ismert 
szervezett b űnözési csoportok tagjait el őzetes megfigyelés alá. Az els ő 
büntetőítéleteket vádalku és rövidített büntet őeljárás („gyorsított eljárás”) útján 
sikerült elérni. Ugyanakkor ez az  eljárás gyakran a jogilag el őírt legalacsonyabb 
büntetési tételnél enyhébb szankciót ró ki , ha a vádlott ténybeli beismerést tesz. 
Jelenleg mindkét eljárást proaktív módon alkalmazzák a szervezett b űnözési 
csoportok tagjaival szemben annak érdekében, hogy ellensúlyozzák a 
HU 4   HU büntetőeljárások általános eredménytelenségét  Bulgáriában. Ezek az eljárások els ő 
ízben eredményezték szervezett b űnözési csoportok tagjainak bebörtönzését, amelyet 
fontos üzenetnek tekinthetünk a ny ilvánosság felé: a jól ismert b űnözők sem állnak 
többé a törvények felett. Ezek az ítéletek megkönnyíthetik a pénzeszközök befagyasztását és a pénzmosással kapcsolatos vizsgálatokat, amelyek újabb, másodlagos ítéleteket eredményezhet nek. Ugyanakkor át kell gondolni, hogy a 
szervezett b űnözési esetekben alkalmazott vádalku általában véve elegend ő elrettentő 
hatást fejt-e ki. S őt, nem akadályozhatják meg Bu lgáriát abban, hogy ténylegesen 
működő eljárási rendszert alakítson ki. 
Ezeket az els ő eredményeket azon tények tükrében  kell megítélni, hogy folytatódnak 
a szervezett b űnözéshez kapcsolódó gyilkosságok, és nem fogják el az ismert 
bűnözőket. Világosan látszan ia kell annak, hogy a politikusok egyértelm űen 
elkötelezettek a probléma alapjainak megszüntetése mellett. Ez a helyzet 
nehézkességet és bizonytalanságot okoz a közigazgatásban, a rend őrség és az 
igazságszolgáltatás berkein belül. Nem várható el ezekt ől a szervekt ől, hogy harcot 
folytassanak a szervezett b űnözés és a korrupció ellen, ha a hatóságoktól és a 
politikai vezetést ől érkező jelek nem egységesek és egyértelm űek. El kell kerülni, 
hogy elismerésre méltó törekvéseik miatt fenyegetésnek vagy megfélemlítésnek legyenek kitéve. 
Folytatódik a rend őrség reformja, bár még egységesíteni kell az újonnan megalakult 
bűnügyi rend őrség személyi állományának szintjeit, szerkezetét és eljárásait, 
valamint az újjászervezett rend őrségi nyomozó szolgálatot. Az új szerkezet továbbra 
is átfedéseket tartalmaz, amely miatt még nem javult a súlyos b űncselekmények 
vizsgálatának hatékonysága. 
A bűncselekményb ől származó vagyoni eszközök befagyasztásával és elkobzásával 
foglalkozó bizottság (CEPACA) eredményei jelent ősen javultak 2008 közepe óta: 
jelenleg több mint 130 ügy vár bírósági ítéletre. Habár az alkalmazandó jogszabályok 
látszólag – pl. a pénzmosási ügyben indított  hivatalos vizsgálat kezdetekor – lehet ővé 
teszik a vagyoni eszközök befagyasztását, erre mégis úgy t űnik, csak hónapokkal 
később, a tárgyalás el őtti szakasz során, vagy  a vádemelés idején kerül sor, ezért 
operatív hatásának nagy része elvész. Ezen kívül az eszközök befagyasztásának 
törvényben rögzített feltételei túl megszo rítóak, és nem felelnek meg a bulgáriai 
bűnözés realitásainak. A 2008 novemberében benyújtott, az eszközbefagyasztás és 
-elkobzás hatékonyságának javítását célzó  jogszabályi módosításokat a parlament 
széles többpárti többséggel visszautasította. Ezekkel a ne hézségekkel szembesülve a 
CEPACA annak gyakorlatát is kidolgozta , hogy az ilyen ügyekben polgári elkobzási 
határozatot szerezzen be. A joghézagok az onban általában véve komolyan aláássák a 
CEPACA munkájának hatékonyságát. 
Az igazságszolgáltatás reformja  
Az ügyészség által elért valamennyi eredmé ny – például az uniós pénzeszközökre 
elkövetett csalások elleni küzdelem terén – korlátozott marad mindaddig, amíg meg 
nem valósul a bírói testület további refo rmja, és e testület komolyabban el nem 
kötelezi magát az igazságszolgáltatás hatékonysága iránt. Komoly aggodalomra 
adnak okot a bírósági eljárások során felmerül ő indokolatlan késedelmek. A 
késedelmeket nagyrészt a büntet őeljárás túlzott formalitása és a bírói kar bizonyos 
HU 5   HU mértékű passzivitása okozza, valamint az, hogy úgy t űnik, a büntet őeljárásról szóló 
törvény korlátlan lehet őséget biztosít a vádlottnak az eljárás akadályozására. 
E probléma orvoslására alkalmas jogalkotási kezdeményezések hiányában a 
Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács egyik mu nkacsoportja részletesen felmérte és 
elemezte a speciális eseteket. Minden egyéni  esetben intézkedéseket javasoltak vagy 
fogadtak el az eljárá s felgyorsítására olyan ajánlások formájában, amelyek a „kiemelt 
közérdekl ődésre számot tartó ügyek” gyorsaságána k javítására irányultak. Ezek az 
ügyek jól ismert, emblematikus személyek ellen irányulnak, és többszörös késésben vannak. A Legfels őbb Igazságszolgáltatási Tan ács ajánlásai jogszabályi 
módosításokat javasolnak (pl. a tartóz kodási hely nyilvánta rtásba vételének 
bevezetését), valamint alapvet ő változtatásokat a bíróságok szervezetében és a 
joggyakorlatban. A Legfels őbb Igazságszolgáltatási Tanács kezdeményezése 
dicséretre méltó; az ajánlá sok hatása és nyomon követésük azonban még bizonyításra 
vár. 
A büntetőeljárás összetettsége és formalitása önmagában véve az igazságszolgáltatási 
rendszer hatékonytalanságának egyik legf őbb oka. A nyomozó hatóságot és az 
ügyészséget arra kényszeríti, hogy a bizonyítékok begy űjtése során egyszer ű 
eljárásokra koncentráljon, és kerülje a komplikált vizsgálatot. Ezen túlmen ően ez a 
formális megközelítés még az alpere s jogait sem szolgálja, mivel a b űnüldöző 
hatóságok rendszeresen a leginkább invazív vizsgálati módszereket alkalmazzák, 
hiszen a „kevésbé alátámasztott” bi zonyítékokat nem fogadja el a bíróság. 
2008 júniusa óta a Legfels őbb Igazságszolgáltatási Tanács Felügyelete teljes 
mértékben m űködőképessé vált, és biztató eredményeket ért el a fegyelmi vétségek 
és az igazságszolgáltatás rendszere gye nge pontjainak kivizsgálása terén. A 
felügyelet néhány megállapítása a hely zet javulásához vezetett, különösen a 
Legfelsőbb Semmít őszék értelmez ő jellegű határozatai révén. 
A Legfels őbb Semmít őszék is er őfeszítéseket tett az egység es ítélkezési gyakorlat 
ösztönzésére a regionális bí róságokkal tartott rendszere s találkozók formájában. 
Ennél is fontosabb, hogy a Legfels őbb Semmít ő
szék aktívan élt azzal a jogával, hogy 
értelmező jellegű határozatok sorát hozza meg, amelyek minden bíróság számára 
kötelező érvényűek, és a jog egységes alkalmazását biztosítják. 
A jogalkotási intézkedések vegyes és néha  ellentmondásos megközelítést tükröznek: 
jogalkotást kezdeményeztek a terhelt jogaiv al való visszaélés elkerülése (rendelkezés 
a terhelt betegsége esetén) és az uniós pénzeszközökre elkövetett csalások esetében kiszabott büntetések növelése érdekében, de ezzel egy id őben az amnesztiáról szóló 
törvény felfüggesztette a legfeljebb 5 év szabadságves ztéssel büntethet ő, 
gondatlanságból elkövetett b űncselekmények miatt folyó eljárásokat, beleértve a 
2008 júliusát megel őzően hivatali hatáskörben elkövetett b űncselekményeket is. 
Ugyanakkor ebb ől azt a következtetést lehet levonni, hogy mindez ellentétben áll a 
kormány által a korrupció minden szin ten megvalósuló felszámolására tett 
vállalással, különös tekintettel a hi vatali hatáskörben gondatlanul elkövetett 
bűncselekményekre. 
Ehhez hasonlóan az Igazs ágügyminisztérium is er őfeszítéseket tett egy új 
büntetőpolitika kialakítása érdekében, de a 2006- ban elfogadott, a túlzottan formális 
büntetőeljárások egyszer űsítésére irányuló számos ajánlást nem váltották hatékony 
HU 6   HU intézkedésekre. Elavult maga a büntet ő törvénykönyv is. Ezér t az igazságügyi 
rendszer továbbra is jelent ős hiányosságokat mutat különösen az alapvet ő büntető 
jogszabályok tekintetében, de más olyan fontos jogszabályokkal kapcsolatban is, 
mint például a b űncselekményb ől származó vagyoni eszközök elkobozásáról szólók. 
Jelentős hiányosságnak számít a jogalkotói kezdeményezés hiánya az alapvet ő 
büntető jogszabályokkal kapcsolatban. A bírósági  gyakorlat túlzott formalizmusát, a 
közigazgatás általános gyengeségét és elszám oltathatatlanságát, valamint a szigorúan 
hierarchikus rendszerben a kezdeményezés hiányát a jogi keret olyan modernizálásával kellene orvosolni, amelye t a határozatok késedelmének elkerülése 
és a felelősségérzet növelése céljával dolgoztak ki.  
A korrupció elleni küzdelem 
Múlt nyár óta lépéseket tettek a Minisztere k Tanácsának szintjén a minisztériumok 
közötti koordináció er ősítésére, valamint az érintettek  értékelésén és a velük való 
konzultáción alapuló, új korrupció ellenes stratégiára irányuló el őkészítő munkák 
megkezdésére. Ezen kívül (egy uniós fi nanszírozású projekt keretében) központi 
honlapot hoztak létre a korrupciós b űncselekmények bejelentésére, amely 
központosított panasztételt tesz lehet ővé az összes intézmény ellen – a panasz 
feldolgozásának nyomon követésével együtt. Koordinációt, felügyeletet és szakmai 
támogatást nyújtottak az összes regionális korrupcióellenes feladatot ellátó hivatalnak, valamint az összes miniszté riumban felügyeleti szervek hálózatát 
alakítottak ki. 
Ugyanakkor fokozottan proaktív megközelítés re van szükség az olyan korrupcióra 
érzékeny területeken és ágazatokban, mint az egészségügy vagy az oktatás, például szigorú megfelel őségellenőrzéssel, valamint arra vonatkozó adminisztratív 
iránymutatások segítségével , hogy milyen módon enyhíthet ők ezek a kockázatok. A 
kezdeményezés általános hiánya figyelhet ő meg e korrupcióra ér zékeny területeken. 
Bár a közszférában számos jel utal csalás ra és korrupcióra (köztük a szervezett 
bűnözéssel való együttm űködésre is), a b űnüldöző szervek úgy t űnik, vonakodnak 
saját kezdeményezésre eljárni, és várnak a vizsgálat megindításával, amíg valamely 
más közigazgatási szerv hivatalosan jelentés t tesz a szabálytal anságokról. Túlzottan 
kevés vizsgálatot indítanak hivatalból , azaz saját kezdeményezésre, nem pedig 
panasz vagy közigazgatási bejelentés alapján. A b ű
nüldözés területén a 
kezdeményezés e hiánya nagyrészt a passzív magatartásnak, valamint a csalás és a korrupció kezelését célzó proaktív megkö zelítés korlátozott polit ikai támogatásának 
tudható be. A támogatás hiánya miatt a b űnüldöző hatóságok személyzete 
bizonytalan a vizsgálat megindítását illet ően azokban az esetekben, ahol magas 
szinten elkövetett korrupcióról lehet szó. Ennek tükrében Bulgáriának érdemes lenne 
átgondolnia azt a lehet őséget, hogy speciális struktúr ákat alakítson ki a magas 
szinten elkövetett korrupció és szervezett b űnözés eseteinek kivizsgálására és 
elbírálására. E struktúrákna k funkcionálisan és politikailag függetlennek kell lenniük 
a kormánytól, és a proaktív cs elekvés érdekében egyértelm ű feladatmeghatározásra 
van szükségük. 
3. V
ÉDZÁRADÉKOK  
A fenti értékelés tükrében felmerül a ké rdés, hogy alkalmazni ke ll-e a védzáradékot. 
Az együttm űködési és ellen őrzési mechanizmus nyilvános vitájában gyakran 
HU 7   HU felmerül a mechanizmus várható id őtartama és a csatlakozási szerz ődésben rögzített, 
időhöz kötött védzáradékok köz ti ellentmondás. Nincs automatikus kapcsolat az 
együttműködési és ellen őrzési mechanizmus, valamint a Bulgária csatlakozási 
szerződésébe foglalt védzáradékok között. A védzáradékok a csatlakozási 
szerződések általános elemét képezik. A vé dzáradékokat azért vezették be, hogy 
biztosítsák a bels ő piac, valamint a szabadságon, a biztonságon és a jog 
érvényesülésén alapuló térség hatékony m űködését. 2009 végéig alkalmazhatók 
annak érdekében, hogy ha szükséges, ideiglenesen felfüggeszthet ő legyen a 
vonatkozó közösségi jogszabályok alkalmazás a. A Bizottságnak az a véleménye a 
fenti értékelés alapján, hogy nem teljesültek a védintézkedések alkalmazását szükségessé tev ő feltételek. 
Az együttm űködési és ellen őrzési mechanizmus harmadik évébe lépett. A 
mechanizmus id őtávja nem rögzített, hiszen csak a kkor kell megszüntetni, ha a benne 
rögzített összes referenciaérték kielégít ően teljesült. Egyértelm ű, hogy a 
referenciaértékek teljesítése hosszú távú fe ladat: a korrupció forrásának felszámolása 
és a szervezett b űnözés felszámolása például id őbe fog telni. Azok a mélyreható 
változások, amelyekre ehhez szükség van, csak a bolgár társadalmon belülr ől 
jöhetnek. Az együttm űködési és ellen őrzési mechanizmus egy eszköz e törekvés 
támogatásához; nem önmagában való cél,  és nem is helyettesítheti azt a 
kötelezettségvállalást, amelyet a bolgár ha tóságoknak kell tenni ük annak érdekében, 
hogy hozzáigazítsák az igazságszolgáltatás re ndszerét és gyakor latát az általános 
uniós normákhoz. 
4. K
ÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK  
2008. júliusi jelentése óta a Bizottság úgy  találta, hogy a Bulgária által az 
igazságszolgáltatás javítása és a ko rrupció elleni küzdelem terén tett er őfeszítések új 
lendületet kaptak. Ez az ügyészség és a bírói kar egyéni szerepl őinek a strukturális 
problémák kezelése érdekében tett er őfeszítéseiben mutatkozik meg. Támogatást és 
elismerést érdemelnek er őfeszítéseikért cserébe. Ezek a pragmatikus lépések 
hozzájárulnak az igazságszolgáltatás haté konyságának növeléséhez és az ügyészség 
megerősítéséhez, és néhány esetben már csökkent a korrupció lehet ősége. 
Ugyanakkor ezek a lépé sek gyakorlati jelleg ű kérdésekre vonatkoz nak, és korlátozott 
hatást fejtenek ki. Bár dicséretre méltó a t udatosság általános mé rtékének növelése és 
az egyéni kezdeményezések, nem áll mögöttük széles politikai konszenzus vagy olyan meggy őző stratégia, amely a szervezett b űnözés és a korrupció elleni 
küzdelmet Bulgária számára kulcsprioritássá tenné. Ennek eredményeképpen a közmegítélés szerint az igazságszolgáltatás Bulgáriában lassú, néha méltánytalan, és néhány esetben befolyást gyakorolnak az eljárás résztvev őire, illetve beavatkoznak 
munkájukba. A meghozott intézkedéseket ap ró lépéseknek tekintik, amelyeknek nem 
tesznek minden szinten szisztema tikusan eleget. A szélesebb kör ű 
kezdeményezésekhez még mindig hiányzik a megfelel ő mértékű politikai 
elkötelezettség, amely meghatározóbb, st ratégiai megközelíté st tehetne lehet ővé. 
Az igazságszolgáltatás haté konyabbá tételére, valamint a korrupció és a szervezett 
bűnözés elleni küzdelem aktívabb folytatásá ra irányuló néhány biztató, pragmatikus 
lépés ellenére számos olyan hiányossá g áll még fenn, amelyeket a bolgár 
kormánynak sürg ősen orvosolnia kell. 
HU 8   HU A legutóbbi értékelés alapján a Bizotts ág felkéri Bulgáriát, hogy a következ ő 
területeken tegyen lépéseket:  
A szervezett b űnözéssel és a korrupció elleni küzdelemmel kapcsolatban:  
• alakítson ki integrált st ratégiát a szervezett b űnözés és a korrupció ellen; 
• tegye állandóvá a szervezett b űnözéssel foglalkozó közös vizsgálati csoportok ad 
hoc struktúráját;  
• alakítson ki megfelel ő működési és politikai függetlenség ű speciális struktúrákat a 
magas szinten elkövetett korr upcióval és szervezett b űnözéssel kapcsolatos 
ügyekben folytatott vizsgála tokhoz és ítélkezéshez; 
• ösztönözze az összes ellen őrzési hatáskörrel rendelkez ő közigazgatási hatóságot 
arra, hogy proaktív módon, hivatalból  indítson korrupcióval kapcsolatos 
vizsgálatokat; 
• biztosítsa a nemrégiben elfogadott, összeférhetetlenségr ől szóló jogszabály 
hatékony végrehajtását azáltal, hogy végr ehajtási iránymutatást és központi 
jelentési rendszert dolgoz ki; 
• horizontális szinten kövesse nyomon a j ogszabályok hatását a korrupció és a 
szervezett b űnözés elleni küzdelemre, és szükség esetén módosítsa a 
jogszabályokat; 
• javítsa a b űncselekményb ől származó javak befagyasztása/ elkobzása 
rendszerének hatékonyságát; 
• erősítse a központi felügyelet és a mini sztériumok és ügynökségek felügyeleteinek 
kapacitásait, és hatalmazza fel őket proaktív cselekvésre a sebezhet ő pontok 
azonosításával és enyh ítésével kapcsolatban; 
• a civil társadalomma l partnerségben er ősítse a 28 regionális korrupcióellenes 
tanácsot; 
• hozzon a visszaéléseket bejelent ő személyek biztonságát garantáló, jobb 
adminisztratív intézkedéseket; 
• kövesse szorosan nyomon a korrupció ellen központi és helyi szinten folytatott 
küzdelemben elért eredményeket a mi nisztériumközi koordinációs csoporton 
keresztül. 
Az igazságszolgáltatás hat ékonyságával kapcsolatban: 
• proaktív módon tárja fel és elemezze a jog nem egységes alkalmazását, és 
ösztönözze a Legfels őbb Semmít őszéket további értelmez ő jellegű határozatok 
meghozatalára; 
• sürgősen készítse el a büntet ő törvénykönyv teljes mérték ű átdolgozásáról szóló 
vitaanyag tervezetét; 
• mérlegelje a büntet őeljárásról szóló törvény alapos reformját a büntet őeljárások 
egyszerűsítése és a túlzott formalitás csökkentése érdekében; 
• hajtsa végre sürg ősen a szakma ajánlásait a jelenlegi büntet ő törvénykönyv 
alapján folytatott gyakorlat javítása érdekében; 
HU 9   HU • hajtsa végre a Legfels őbb Igazságszolgáltatási Tanács  összes ajánlását a fontos 
büntetőügyek késedelmével kapcsolatban, vala mint módszeresen terjessze ki a 
nyomon követést az összes vonatkozó ügyre; 
• kövesse nyomon a gyorsított e ljárások (beismerés eset én enyhébb büntetés) és a 
vádalku alkalmazását és hatását; 
• ellenőrizze, hogy minden bíró ság betartja-e az öss zes ítélet közzétételére 
vonatkozó kötelezettséget; 
• biztosítsa az összes bíró teljesítményének objektív értékelését, és vizsgálja felül a 
Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács álta li kinevezések szabályairól és 
feltételeir ől szóló rendelkezést; 
• elemezze és kezelje a Legfels őbb Igazságszolgáltatási Tanács ellentmondásos 
gyakorlatát a fegyelmi eljárásokban; 
• biztosítsa a Legfels őbb Igazságszolgáltatási Tanács felügyelete ajánlásainak és 
megállapításainak gyors és  hatékony nyomon követését. 
A Bizottság felkéri Bulgáriát, hogy vigye t ovább a reformfolyamatot, és hajtsa végre 
a Bizottság ajánlásait. A Bizottság ennek alapján fogja jöv őre támogatni és nyomon 
követni a további haladást. Folyamatosan  nyomást kell gyakor olni a teljesítés 
érdekében, és a Bizottsá g a többi tagállamot is fe lkéri arra, hogy továbbra is 
támogassák és segítsék Bulgáriát a hala dás elérésében. A Bizottság saját részér ől 
Bulgária törekvéseit továbbra is politik ai és szakmai párbeszéden keresztül 
támogatja, valamint ahol szükséges, megfelel ő szakértelmet bocsát a rendelkezésére. 
Kilátások: 
E jelentésb ől kiderül, hogy szakmai szinten történt néhány lépés a Bizottság 2008. 
júliusi jelentésében foglalt ajánlások vé grehajtására. Lendületet kapott a folyamat, 
amelynek els ő eredményei kezdenek megmutatkozni. Annak érdekében azonban, 
hogy tartós változásokat lehessen elérni Bulgáriában, lényegibb eredményekre van 
szükség a magas szinten elkövete tt korrupciós és szervezett b űnözési ügyekben 
folytatott nyomozás, vádhatósági eljárás és  ítélkezés során. Az igazságszolgáltatás 
mélyreható reformja még mindig nem kezd ődött meg. Ehhez hosszú távú és 
egyöntetű politikai elkötelezettségre van szükség. A Bizottság véleménye szerint a 
mechanizmus támogató eszközként m űködik, amelyet e reformok végrehajtásáig 
fenn kell tartani. A Bizotts ág ezért 2010 nyarán új érté kelést készít a további 
haladásról.