ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
b)

A kapcsolathoz hozzájáruló emberi tényezők leírása Az Anjou-vidéken bizonyíthatóan a Krisztus utáni I. századtól és azóta is folyamatosan foglalkoznak szőlőtermesztéssel. Itt jól megélt a szőlő, ahogy erről Apollonius (VI. század) egyik költeményének e néhány sora is tanúskodik: „Bretagne-tól nem messze található egy sziklára épült, Ceres és Bacchus zöld ágaiban gazdag város, amelynek neve a görög Andégave névből ered (Angers).” Az anjou-i szőlővidék ugyan a középkor alatt végig fejlődik, pontosan a Loire két partjára és Angers köré épült monostorok oltalma alatt, hírnévre főként a XII. és a XIII. századtól tesz szert. II. Henrik és Akvitániai Elenonóra királyságának fénykora ekkor lehetővé teszi, hogy az anjou-i bor a legelőkelőbb asztalokra kerüljön. A termelés a XVI. századtól jelentős fejlődésnek indul a holland borügynökök érkezésének köszönhetően, akik hazájuk és gyarmataik számára keresnek borokat. A hollandok jelentős mennyiségű bort szereznek be, és a XVIII. században a kereskedelem annyira virágzik, hogy a szállítás elősegítése érdekében a földrajzi területet átszelő Layon folyót hajózhatóvá teszik. Az „anjou-i borok” kiemelkedő hírneve azonban irigységet vált ki, és számos adónem jön létre (sorompóvám, ládavám, kis bortételekre kivetett vám, nyolcad, szőlővám stb.), amelyek végzetes következményekkel járnak a kereskedelemre. A vendée-i háborúk pusztításai a szőlőültetvények megsemmisülésével végződnek. A vidék a XIX. században indul újra virágzásnak. 1881-ben a szőlőültetvények 45 000 hektárt foglalnak el, melyből 1893-ban, a filoxérajárvány után még 10 000 hektár marad fenn. Anjou vidéke elsősorban a chenin B szőlőfajtából készült fehérborok termelésének köszönheti ismertségét. A filoxéravész után azonban gyorsabb ütemben létesülnek cabernet franc N szőlőfajtával, majd kicsit később a cabernet-sauvignon N szőlőfajtával beültetett ültetvények. A borkészítés a XX. század elején elsősorban a – helyiek által – „rouget” névvel illetett, kávézókban fogyasztott és az anjou-i szőlőültetvény változásának első szakaszát jelentő könnyed bor előállítása felé mozdul el. A halvány színű sillerborokat adó grolleau N és grolleau gris G szőlőfajtákhoz, emellett a gamay N és a pineau d’Aunis N szőlőfajtákhoz társított borok hozzájárulnak a „Cabernet d’Anjou” és a „Rosé d’Anjou” ellenőrzött eredetmegjelölésűként ismert és elismert emblematikus rozéborok jelentős termelésének fejlődéséhez. E változás második szakasza a termelők által a növénykultúra művelése terén elért tapasztalatokra épít. A szőlőfajták és az ültetési helyük legmegfelelőbb összhangjának megfigyelése és elemzése, a leszüretelt szőlő felhasználhatóságának értékelése, valamint a borkészítési eljárások következtében az 1960-as évektől fejlődésnek indult a vörösbortermelés.
2.

A kritikus foglalkozást gyakorló valamennyi munkavállaló– mind a határ menti ingázók, mind a kiküldött munkavállalók – esetében alapvető fontosságú a szabad mozgáshoz való jog fenntartása. Az alábbi foglalkozásokat ( 7 ) gyakorló munkavállalók esetében a tagállamoknak lehetővé kell tenniük a fogadó tagállam területére való belépést és a munkahely akadálytalan megközelítését: — egészségügyi személyzet, beleértve a paramedikális szakembereket is; — az egészségügyben személygondozási feladatokat ellátók, beleértve a gyermekeket, a fogyatékossággal élő személyeket és az időseket gondozó dolgozókat is; — az egészségüggyel kapcsolatos ágazatokban tevékenykedő kutatók; — a gyógyszeriparban és az orvostechnikai eszközök ágazatában dolgozó munkavállalók; — az áruellátásban, különösen a gyógyszerek, orvostechnikai felszerelések és eszközök, valamint az egyéni védőeszközök ellátási láncában – többek között az említett eszközök működtetésében és karbantartásában – részt vevő munkavállalók; — információs és kommunikációs technológiai foglalkozást betöltő munkavállalók; — információs és kommunikációs technológiai technikusok, valamint a berendezések alapvető karbantartásával foglalkozó technikusok; — műszaki szakemberek, például energetikai technikusok, mérnökök és villamosipari technikusok; — kritikus vagy más, alapvetőnek minősülő infrastruktúrával kapcsolatos feladatokat ellátó munkavállalók; — természettudományi és műszaki foglalkozásokat betöltő munkavállalók (beleértve a vízműtelepi dolgozókat is); — védelmi foglalkozásokat betöltő munkavállalók; — tűzoltók, rendőrök, börtönőrök, biztonsági őrök, valamint a polgári védelem területén dolgozók; — az élelmiszergyártásban és -feldolgozásban, valamint a kapcsolódó ágazatokban dolgozók, valamint a karbantartással foglalkozó munkavállalók; — élelmiszert és hasonló termékeket gyártó gépek kezelői (beleértve az élelmiszergyártó gépek kezelőit); — közlekedési dolgozók (8), különösen a következők: — személy-, tehergépkocsi- és motorkerékpár-vezetők (9), kamionsofőrök és autóbuszvezetők (beleértve az autóbusz- és villamosvezetőket is), valamint mentőautó-vezetők, beleértve azokat a járművezetőket, akik az uniós polgári védelmi mechanizmus keretében felajánlott segítséget, illetve valamely tagállamból a lakóhelyükre hazatelepítendő uniós polgárokat szállítanak; — légiforgalmi pilóták; — mozdonyvezetők; vasútikocsi-ellenőrök, a karbantartó műhelyek személyzete, valamint a pályahálózat-működtetők forgalomirányításban és kapacitáselosztásban részt vevő dolgozói; — a tengeri és belvízi hajózás területén dolgozók; — halászok; — a közintézmények, köztük a nemzetközi szervezetek kritikus feladatokat ellátó munkavállalói.
Gyakorlati iránymutatás: A kereskedelmi járatok korlátozott rendelkezésre állása miatt a tagállamok repülőtereire érkező polgárok számára lehetővé kell tenni, hogy bármely rendelkezésre álló szállítóeszközzel hazautazzanak. Az EU-n keresztüli átutazás nem tehető függővé attól, hogy a polgár állampolgársága vagy lakóhelye szerinti tagállam biztosít-e szállítóeszközöket. A cél a külföldön rekedt uniós polgárok rendelkezésére álló repülőjáratok optimális kihasználása azáltal, hogy az összes lehetséges uniós célállomásra visszatérő utasokat elszállítják. A Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy tájékoztassák a légitársaságokat a hazautazó uniós polgároknak az ideiglenes utazási korlátozás alóli mentességéről. Ezen túlmenően a Schengeni Egyezmény 26. cikkének megfelelően, az uniós polgárokat harmadik országokból a schengeni térségbe szállító légitársaságok nem viselhetnek fuvarozói felelőséget azokban az esetekben, amikor a repülőgépbe való beszállás előtt nem garantálják a járat célállomása szerinti tagállamon való átutazást. A fuvarozói felelősségre vonatkozó uniós rendelkezések nem alkalmazandók az uniós polgárokra és a beléptetés közegészségügyi okokból történő esetleges megtagadására. Ha egy tagállam a hazautazásra vonatkozó bizonyíték, például lefoglalt vasúti menetjegy, bemutatását írja elő az uniós polgárok számára, ezt az információt elérhetővé kell tenni a tagállamok weboldalain annak érdekében, hogy a polgárok megfelelően tájékozottak legyenek. E követelményt közölni kell a többi tagállammal is, többek között a helyi konzuli együttműködés keretében a tagállamok harmadik országokban található nagykövetségeivel és konzulátusaival. A tagállamokokon keresztüli hazatérési célú átutazás megkönnyítése érdekében az uniós polgárok számára lehetővé kell tenni, hogy a határon szerezzék be a szóban forgó bizonyítékot, például úgy, hogy közvetlenül a repülőtéren is megvehetik a vasúti menetjegyet vagy repülőjegyet.
10.

Ezeknek az intézkedéseknek különösen az alábbiakra kell kiterjedniük: a. az EU-n kívülről történő szállítás esetében – amennyiben az jogilag lehetséges – az összes szükséges engedély haladéktalan megadása, beleértve a további légi árufuvarozási műveletekkel kapcsolatos ideiglenes forgalmi jogokat, még akkor is, ha az árufuvarozási műveleteket utasszállító légi járművekkel hajtják végre; b. éjszakai repülési tilalmak vagy résidő-korlátozások ideiglenes megszüntetése vagy rugalmas alkalmazása a repülőtereken az alapvető légi árufuvarozási műveletek tekintetében; c. az utasszállító légi járművek kizárólag árufuvarozási műveletek céljából való használatának megkönnyítése, beleértve az árufuvarozást végző repülőszemélyzet, az egészségügyi személyzet és az áruszállításban a szállítási módtól függetlenül részt vevő bármely személy áthelyezését is; d. annak biztosítása, hogy lezárás vagy kijárási tilalom esetén a légi árufuvarozást végző személyzet, valamint a kezelő és karbantartó személyzet is kritikus személyzetnek minősüljön; e. annak biztosítása, hogy lehetőség szerint elegendő árufuvarozási kapacitás álljon rendelkezésre a regionális repülőterek gazdasági okokból történő bezárása esetén, vagy annak megfontolása, hogy a repülőtereket kizárólag légi árufuvarozás céljából továbbra is nyitva tartsák, továbbá minden esetben annak biztosítása, hogy a nyitva tartott repülőterek elegendő légiáru-kezelési kapacitással rendelkezzenek az időben történő kezelés és szállítás biztosítása érdekében; f. az utazási korlátozások alóli mentesség biztosítása az áruszállításban részt vevő, tünetmentes szállítószemélyzet számára, beleértve a légi személyzetet; g. az elszigetelési intézkedések alóli mentesség biztosítása a tünetmentes légi személyzet, árufuvarozó személyzet és a forgalmi előtéren dolgozó repülőtéri személyzet számára, amennyiben megfelelő egészségügyi protokollok vannak érvényben; h. gyorsított eseti mentességek biztosításának lehetővé tétele az olyan váratlan helyzetek kezelése érdekében, mint a hirtelen és előre nem látható vészhelyzeti műveletek; i. annak lehetővé tétele, hogy a forgalmi előtéren dolgozó személyzet biztonságosan és hatékonyan végezhesse munkáját, iránymutatást adva a személyzetnek a légi árufuvarozási környezetben alkalmazandó egészségügyi óvintézkedésekkel kapcsolatban, és megfelelően ellátva a személyzet tagjait higiéniai termékekkel; j. annak ösztönzése, hogy az árufuvarozási és gyorspostai szolgáltatásokat nyújtó légitársaságok kivételes tartalék kapacitást tartsanak fenn az alapvető áruk – különösen orvosi és vészhelyzeti ellátmányok – szállítására, és észszerű szállítási díjakat alkalmazzanak azok tekintetében.
C 98/10

Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről

(2020/C 98/10)

1. Az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 11. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság értesítést tesz közzé arról, hogy amennyiben az alábbiakban ismertetett eljárásnak megfelelően nem indul felülvizsgálat, az alábbi táblázatban szereplő dömpingellenes intézkedések a megadott időpontban hatályukat vesztik.

2. Eljárás

Az uniós gyártók/termelők írásbeli felülvizsgálati kérelmet nyújthatnak be. A kérelemnek elegendő bizonyítékot kell tartalmaznia arra vonatkozóan, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping és a kár folytatódásával vagy megismétlődésével járna. Amennyiben a Bizottság úgy határoz, hogy az érintett intézkedéseket felülvizsgálja, az importőrök, az exportőrök, az exportáló ország képviselői és az uniós gyártók/termelők lehetőséget kapnak arra, hogy a felülvizsgálati kérelemben foglaltakat kiegészítsék, cáfolják vagy észrevételezzék.

3. Határidő

A fentiek alapján az uniós gyártók/termelők ezen értesítés közzétételének napjától írásbeli felülvizsgálati kérelmet nyújthatnak be, amelynek legkésőbb az alábbi táblázatban megadott időpont előtt három hónappal be kell érkeznie az Európai Bizottság Kereskedelmi Főigazgatóságához: European Commission, Directorate-General for Trade (Unit H-1), CHAR 4/39, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België (2).

4. Ez az értesítés az (EU) 2016/1036 rendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően kerül közzétételre.

Termék Származási vagy exportáló ország(ok) Intézkedések Hivatkozás A hatályvesztés időpontja (3) Alumíniumfóliák Kínai Népköztársaság Dömpingellenes vám A Bizottság (EU) 2015/2384 végrehajtási rendelete (2015. december 17.) az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfóliák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a Brazíliából származó egyes alumíniumfóliák behozatalára vonatkozó eljárás megszüntetéséről (HL L 332., 2015.12.18., 63. o.) 2020.12.19.

(1) HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

(2) TRADE-Defence-Complaints@ec.europa.eu

(3) Az intézkedés az ezen oszlopban feltüntetett napon éjfélkor veszti hatályát.
Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről

(2020/C 98/11)

Az uniós gyártók/termelők írásbeli felülvizsgálati kérelmet nyújthatnak be. A kérelemnek elegendő bizonyítékot kell tartalmaznia arra vonatkozóan, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping és a kár folytatódásával vagy megismétlődésével járna. Amennyiben a Bizottság úgy határoz, hogy az érintett intézkedéseket felülvizsgálja, az importőrök, az exportőrök, az exportáló ország képviselői és az uniós gyártók/termelők lehetőséget kapnak arra, hogy a felülvizsgálati kérelemben foglaltakat kiegészítsék, cáfolják vagy észrevételezzék.

3.

Határidő

A fentiek alapján az uniós gyártók/termelők ezen értesítés közzétételének napjától írásbeli felülvizsgálati kérelmet nyújthatnak be, amelynek legkésőbb az alábbi táblázatban megadott időpont előtt három hónappal be kell érkeznie az Európai Bizottság Kereskedelmi Főigazgatóságához: European Commission, Directorate-General for Trade (Unit H-1), CHAR 4/39, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België (2).
Ugyanakkor a Bizottság hangsúlyozza, hogy e rendkívüli körülmények között minden eddiginél fontosabb, hogy a vállalkozások és a fogyasztók védelemben részesüljenek a versenyjog alapján. Ezért továbbra is szorosan és aktívan nyomon követi a releváns piaci fejleményeket annak érdekében, hogy felderítse az olyan eseteket, amikor egyes vállalkozások a jelenlegi helyzetet kihasználva megszegik az uniós antitröszt-jogszabályokat, akár úgy, hogy versenyellenes megállapodásokat kötnek, akár pedig úgy, hogy visszaélnek az erőfölényükkel. A Bizottság különösen nem tolerálja az olyan vállalkozások magatartását, amelyek a válságot nyereségszerzés céljából versenyellenes összejátszásra vagy erőfölénnyel való visszaélésre próbálják kihasználni (beleértve a válság sajátos körülményeiből fakadó erőfölényt is), például a vásárlók és a fogyasztók kihasználásával (pl. a szokásos versenyszint feletti árak felszámításával) vagy a termelésnek végső soron a fogyasztókat károsító korlátozásával (pl. azáltal, hogy akadályozzák a termelés növelésére irányuló kísérleteket, melyek célja az ellátási hiány kezelése lenne). A Bizottság ezért arra ösztönzi a vállalkozásokat és a polgárokat, hogy a rendelkezésükre álló szokásos csatornákon továbbra is jelentsék a kartelleket és az antitröszt-jogszabályok megsértésének egyéb eseteit – ideértve az erőfölénnyel való visszaélést is –, amelyekről esetleg tudomást szereznek ( 8 )
Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás, Egyéb, Visszatérítendő előleg, Adócsökkentés, Adóalap-mérséklés, Adóhalasztás, Adókulcscsökkentés – Aid under the scheme will be granted in the form of direct grants, repayable advances and tax or payment advantages.
Loan guarantee scheme of Estonia under the Temporary Framework for State aid measures to support the economy in the current COVID-19 outbreak

Jogalap
Tájékoztató megjegyzés: a Kombinált Nómenklatúra-kód szerkezetének magasabb szintjeit (vagyis a 2 (1), 4 (2), 6 (3) vagy 8 (4) számjegyű szinteket) érintő intézkedések a kódstruktúra alacsonyabb szintjein lévő valamennyi kódra is alkalmazandók. Például: A Harmonizált Áruleíró- és Kódrendszer (a továbbiakban: HR) 1704 vámtarifaszáma alá tartozó, Dél-Afrikából származó termékek Európai Unióba irányuló importja vámköteles, ezért az 1. jegyzőkönyv 4. cikke (15) bekezdésének c) pontjával összhangban e termékek nem használhatók az 1. jegyzőkönyv 4. cikkének (2) bekezdésében előírt kumulációs célokra. Ez az említett vámtarifaszám alá tartozó valamennyi kódot érinti: 17041010; 17041090; 17049010; 17049030; 17049051; 17049055; 17049061; 17049065; 17049071; 17049075; 17049081; 1704909911; 1704909919; 1704909991 és 1704909999. A 0201 10 HR-alszám alá tartozó, Dél-Afrikából származó termékek Európai Unióba irányuló importja vámköteles, ezért az 1. jegyzőkönyv 4. cikke (15) bekezdésének c) pontjával összhangban e termékek nem használhatók az 1. jegyzőkönyv 4. cikkének (2) bekezdésében előírt kumulációs célokra. Ez az említett HR-alszám alá tartozó valamennyi kódot érinti: 0201100021; 0201100029; 0201100092; 0201100094; 0201100097 és 0201100098.
Jogalap

— Decreto-Lei no. 137/2014 of 12th September which sets out the governance model for the European Structural and Investment Funds for the 2014-2020 period (https://dre.pt/pesquisa/-/search/56747378/details/maximized) amended by Decreto-Lei no. 127/2019 of 29 th August (https://dre.pt/application/file/a/124283237), establishing the governance model for European Structural and Investment Funds – ''ESI Funds for the 2014-2020 programming period; — Decreto-Lei no. 159/2014, of 27th October which sets out the general rules for the application of operational programs and rural development programs financed by the European Structural and Investment Funds for the 2014-2020 programming period (https://dre.pt/web/guest/pesquisa/-/search/58605739/details/normal?q=159%2F2014) amended by Decreto-Lei n.o 215/2015, of 6 th October (https://dre.pt/application/file/a/70461556), Decreto-Lei n.o 88/2018, of 6 th November (https://dre.pt/application/file/a/116894965), Decreto-Lei n.o 127/2019 of 29 th August (https://dre.pt/application/file/a/124283237) and Decreto-Lei n.o 10-L/2020, of 26 th March (https://dre.pt/application/file/a/130779608), approves the common provisions for the implementation of the European Structural and Investment Funds – ''ESI Funds for the 2014-2020 programming period; — Decreto-Lei no. 169-B/2019, of 3rd December which approves the framework for the organisation and functioning of the XXII Portuguese Constitutional Government (https://dre.pt/web/guest/pesquisa/-/search/126869983/details/maximized?p_p_auth=z8d3gF8E);
2.

még a helyzet megváltozása esetén is, ha továbbra is az e megállapodás 30. cikkének (1) bekezdésének hatálya alá tartozó helyzetek egyikében van. Tehát az adott személy a megállapodás hatálya alá tartozik például, ha: a. továbbra is az egyesült királysági munkáltatónál dolgozik, azonban kiegészítő munkát vállal Franciaországban (a 883/2004/EK rendelet 13. cikkén alapuló egyesült királysági vagy francia jogszabályokra is figyelemmel, attól függően, hogy érdemi tevékenységet folytat-e az Egyesült Királyságban); b. továbbra is az egyesült királysági munkáltatónál dolgozik, azonban szokásos tartózkodási helyét Franciaországba helyezi át (a 883/2004/EK rendelet 11. cikke (3) bekezdésének a) pontján alapuló egyesült királysági jogszabályokra is figyelemmel); c. továbbra is az egyesült királysági munkáltatónál dolgozik, és Portugáliába utazik nyaralni; d. már nem végez munkát a brit munkáltatónál, és Franciaországban kezd dolgozni, miközben továbbra is az Egyesült Királyságban rendelkezik szokásos tartózkodási hellyel (a 883/2004/EK rendelet 11. cikke (3) bekezdésének a) pontján alapuló francia jogszabályokra is figyelemmel); e. a munkaszerződését megszünteti, és másikat köt egy ír munkáltatóval, azonban a munkát továbbra is az Egyesült Királyságban végzi (a 883/2004/EK rendelet 11. cikke (3) bekezdésének a) pontján alapuló egyesült királysági jogszabályokra is figyelemmel); f. munkanélkülivé válik anélkül, hogy álláskeresési ellátásban részesülne, és továbbra is az Egyesült Királyságban rendelkezik szokásos tartózkodási hellyel (a 883/2004/EK rendelet 11. cikke (3) bekezdésének e) pontján alapuló egyesült királysági jogszabályokra is figyelemmel); g. munkanélkülivé válik, és az Egyesült Királyságtól álláskeresési ellátásban részesül, és ezt az ellátást kiviszi Lengyelországba, ahol a 883/2004/EK rendelet 64. cikke alapján állást keres; miután a lengyelországi álláskeresése nem járt sikerrel, visszatér az Egyesült Királyságba, és továbbra is álláskeresési ellátásban részesül és ott keres állást (a 11. cikk (3) bekezdésének a) pontján és a 11. cikk (2) bekezdésén alapuló egyesült királysági jogszabályokra is figyelemmel); h. megszünteti a szerződést és az Egyesült Királyságban rendelkezik szokásos tartózkodási hellyel, miközben a nyugdíjkorhatár elérését várja (a 883/2004/EK rendelet 11. cikke (3) bekezdésének e) pontján alapuló egyesült királysági jogszabályokra is figyelemmel).
18.

Az ellátási láncok működőképességének biztosításához továbbra is garantálni kell az áruszállítást. A közös európai ütemterv szerint „az átmeneti szakaszban fokozni kell az áruk akadálytalan áramlásának fenntartására és az ellátási láncok biztosítására irányuló erőfeszítéseket.” A zöldsávos határátkelőknél jelenleg legfeljebb 15 percig tart az átlépés, mégis fokozatosan, összehangolt módon könnyíteni kell az ellenőrzéseken olyan bevált koordinációs csatornák segítségével, mint a Covid19-cel foglalkozó nemzeti közlekedési kapcsolattartó pontok és a politikai szintű integrált válságelhárítás (IPCR), hogy végső soron valamennyi áruszállító jármű és áru számára lehetővé váljon a belső határok átlépése a Covid19-járvánnyal kapcsolatos korlátozások bevezetését megelőző módon. A forgalom újbóli élénkülésével különös figyelmet kell majd fordítani a multimodális csomópontoknak – például a kikötőknek vagy konténertermináloknak – a zöld sávok támogatásában betöltött szerepére. Az ellátási láncok működésének biztosítása érdekében a lehető legjobban ki kell használni valamennyi közlekedési módot, beleértve a belvízi utakat és a vasúti árufuvarozást is. Biztosítani kell az alapvető feladatokat ellátó közlekedési dolgozók szabad és akadálytalan mozgását, és e célból fontolóra kell venni „gyorsító sávok” igénybevételét a közlekedési csomópontokban. A fokozatos átmenet során és a népegészségügyi hatóságok ajánlásait követve fokozatosan csökkenteni kell az egészségügyi ellenőrzéseket, fel kell oldani a szisztematikus karanténokat (amelyeket a tünetektől vagy a vizsgálati eredményektől függetlenül alkalmaznak), meg kell szüntetni a konvojokat, újra be lehet vezetni a járművezetési tilalmakat, amennyiben a forgalom zavartalansága megengedi, valamint 2020. május végét követően jobban össze kell hangolni és a feltétlenül szükséges mértékre kell korlátozni a vezetési és pihenőidőre vonatkozó szabályoktól való további eltéréseket, hogy fokozatosan vissza lehessen állítani az egységes és könnyen végrehajtható uniós szabályokat.
Jogalap

The Act of 31 March 2020 amending the Act on special solutions related to the prevention, prevention and eradication of COVID-19, other infectious diseases and the resulting crisis and some other acts (Dz. U. 2020 poz. 568); additionally for measure 3, the Act of 16 April 2020 amending the Act of 31 March 2020; the legal basis for the notified measure 11 is Articles 26, 26a, 26d, 32, 41 and 68ge of the Rehabilitation Act of 27 August 1997 on professional and social rehabilitation and employment of disabled people as amended by the legal Act of 31 March 2020.
2020.4.17.

Veterinary medicinal products containing tylosin base (as a single active substance) presented as solutions for injection for intramuscular use in pigs

Tylosin base

Lásd a mellékletet

Lásd a mellékletet
b)

Skócia éghajlata – Skócia éghajlata is jelentősen befolyásolja a skót whisky karakterét. Az uralkodó délnyugati szélirány meleg, nedves levegőt szállít az Atlanti-óceán felől. Skócia ugyan eléggé északon található, éghajlata mégis hűvös és enyhe. A Felföld és a nyugati szigetek Európa egyik legnedvesebb területét képezik, ahol az éves csapadékmennyiség a 4 577 mm-t is elérheti. A szárazabb keleti rész árpa és búza termesztésére alkalmas. A hűvös és nedves éghajlat bőséges mennyiségű, jó minőségű vizet biztosít. Az érlelés során a szeszes ital áthatol a tölgyfahordón, emiatt alkohol és víz párologhat el. Melegebb, szárazabb éghajlatokon az alkoholnál több víz párolog el, növelve ezzel a hordóban lévő termék alkoholtartalmát. Ez a különböző kölcsönhatásokat is befolyásolja. A hűvös, nedves skót éghajlaton összességében kisebb a párolgási veszteség mértéke, az arányokat tekintve azonban több alkohol párolog el, csökkentve ezzel az alkoholtartalmat.