Ez a végrehajtási jelentés különösen a programnak a 2014. pénzügyi évig történt végrehajtását és a külső értékelőnek (ADE: Analysis for Economic Decision) a POSEI/SAI-rendszer szerint végrehajtott intézkedések értékelése keretében, a REFIT program részeként végzett munkáját veszi számba. A külső értékelő 2015. júniustól 2016. augusztusig végezte a munkáját. Az értékelési gyakorlat hivatalosan akkor zárul le, ha a bizottsági szolgálatok elkészítenek egy személyzeti munkadokumentumot.

A 229/2013/EU tanácsi rendelet 20. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy „A Bizottság 2016. december 31-én, azt követően pedig ötévente általános jelentést nyújt be az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz az e rendelet alapján végzett tevékenység hatásáról, és ahhoz csatolja esetleges javaslatait”.

A SAI-rendszert az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) finanszírozza. A 229/2013/EU rendelet 23,93 millió EUR-ban határozta meg a program éves felső összeghatárát. Emellett Görögország is biztosít nemzeti finanszírozást (0,547 millió EUR). A 2006 és 2014 közötti pénzügyi végrehajtást részletesen e jelentés melléklete mutatja be.

A rendszer 1993-as létrehozása óta változásokon ment keresztül. A 2003-as KAP-reform idején Görögország úgy határozott, hogy 2006. január 1-jétől az egész országra az egységes támogatási rendszert alkalmazza. Az alaprendelet helyébe 2006-ban az 1405/2006/EK tanácsi rendelet lépett, ez azonban nem változtatott a kisebb égei-tengeri szigetekre vonatkozó célkitűzéseken vagy egyedi intézkedéseken. Bevezette ugyanakkor a programozási megközelítést, ami azt jelenti, hogy a SAI-támogatást a nemzeti hatóságok által kialakított éves programban határozzák meg, és a Bizottsághoz jóváhagyásra Görögország nyújtja be és kezeli.

Ezt a sajátos, az EU szárazföldi területével nem összehasonlítható helyzetet figyelembe véve a kisebb égei-tengeri szigetekre a közös agrárpolitika (KAP) keretében egyedi mezőgazdasági intézkedések vonatkoznak. A KAP első pillérében biztosított támogatáson kívül a kisebb égei-tengeri szigetek egy egyedi támogatási rendszerből is részesülnek (SAI-rendszer), amely segíti a helyi termelés támogatását és az alapvető termékek ellátásának biztosítását. A rendszer Évia és Kréta kivételével az összes égei-tengeri szigetre kiterjed.

A szigetek némelyike nagyon el van szigetelődve Görögország szárazföldi részétől, és a szigetjelleg problémái kétszeresen vagy akár háromszorosan is jelentkeznek. Ez a kisebb égei-tengeri szigetek szigetjellegével, kis méretével és a piacoktól való távolságával összefüggő szállítási többletköltségek miatt érinti többek között az alapvető mezőgazdasági termékekkel való ellátásukat.

A helyi termelést támogató rendszer célja, hogy a helyi mezőgazdasági termékek termelésével, feldolgozásával és forgalmazásával kapcsolatos intézkedések révén fejlessze a helyi mezőgazdasági termelést, és biztosítsa a mezőgazdasági termékek ellátását. A programban több olyan terméket is meghatároztak, amely a kisebb égei-tengeri szigetek hagyományos, fontos termékeként jellemezhető. Görögország a helyi termelés támogatására évente átlagosan 19 millió EUR-t különített el. A támogatás kedvezményezettjei a mezőgazdasági termelők vagy termelői szervezetek.

Ami az Égei-tenger déli régióját illeti, a mezőgazdasági ágazat viszonylag korlátozott, és nem tesz eleget a régió táplálkozási igényeinek, ami jelentős beszállítást tesz szükségessé Görögország más részeiből és külföldről. Ez a jelenség az idegenforgalmi tevékenységekből eredő megnövekedett kereslet folytán a nyári hónapokban különösen felfokozódik. A régió földrajzi széttagoltsága és a régiókon belüli fokozott egyenlőtlenségek olyan sajátos jelleget teremtenek, amely nem kedvez az elsődleges ágazat fejlődésének. A kevés csapadékkal járó száraz éghajlat, valamint a földterület és a hegyvidéki terület korlátozott elérhetősége együttesen hátráltatja a mezőgazdaság fejlődését, és ezáltal az egyes szigetek fenntarthatóságát. Az elsődleges ágazat még így is a munkaerő 6,1%-át foglalkoztatja, erős szezonalitás és alulfoglalkoztatottság mellett (2013-as adat). A régió mezőgazdasági hasznosítású földterülete 106 080 hektár, és ez a teljes földterület 16,7%-át jelenti (2010-es adat).

A vizsgált időszakban történt pénzügyi végrehajtást és az összegeknek a helyi termelés támogatása és az egyedi ellátási szabályok közötti megoszlását a melléklet mutatja be. A kiadások nagyobb részét (74–79%) a helyi termelés támogatására irányuló intézkedések teszik ki.

Görögország minden évben szeptember 30-ig éves jelentésben számol be a program előző évi végrehajtásáról, a 181/2014/EU rendelet 31. cikke (1) bekezdésének megfelelően.

8.4.1.Fenntartható élelmiszer-termelés

A program az ágazatok többségében a termelési szintek fenntartásának támogatásával járul hozzá a fenntartható élelmiszer-termeléshez, ezáltal támogatja a mezőgazdasági termelők jövedelmi stabilitását. Mivel azonban a SAI-rendszer a kisebb égei-tengeri szigeteken alkalmazott egységes támogatási rendszerhez képest kiegészítő támogatást nyújt egyes termelőtevékenységekhez, a mezőgazdasági termelők jövedelmére gyakorolt hatása nem olyan fontos, mint azokban a POSEI-rendszerből részesülő régiókban, amelyek nem tartoznak az egységes támogatási rendszer hatálya alá. A külső értékelés végezetül rámutat, hogy azzal, hogy a támogatást a termelői szervezeteken keresztül osztotta ki, és az értéklánc különböző szakaszait támogatta, a SAI-rendszer hozzájárult ahhoz, hogy a helyi piacokon megfizethetőbb áron lehessen hozzájutni a helyben készült termékekhez.

8.4.2.A természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás

A SAI-rendszer a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodáshoz is hozzájárult a kölcsönös megfeleltetési szabályok révén, amelyek a kifizetésekre vonatkoznak, és összekapcsolják ezeket a kifizetéseket azzal, hogy a mezőgazdasági termelő mennyire tartja be a környezetvédelemre, a közegészségügyre, állat- és növényegészségügyre vonatkozó kötelező uniós szabályokat.

A rendszer emellett azzal is segíti a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodást, hogy támogatja a kis ökológiai lábnyommal járó növénytermesztést. A támogatott termelés keretében főként a környezetre nézve viszonylag ártalmatlan külterjes gazdálkodási rendszereket alkalmazzák. Az olajbogyó termelésében a peszticidek használata nagyon korlátozott. A méhészkedés hozzájárult a szigetek érzékeny növényvilágának megőrzéséhez. A táj és a természeti környezet védelmét más növénytermesztési tevékenységek is segítik, ilyen például a masztixfa, a szőlő vagy az árpa.

A fenntartható gazdálkodási módszereket azonban tovább kell fejleszteni, beleértve a nem áralapú versenyképesség megerősítését, amibe különféle elemek tartoznak bele, köztük a termék minősége (ökológiai termelés vagy más címkék és tanúsítványok), technológiai előny, környezetvédelmi követelmények stb. Szorgalmazni lehet a termékeknek a nem áralapú versenyképesség révén történő megkülönbözetését (olívaolaj, oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott bor stb.) a hagyományos árucikkektől, amelyek esetében a kisebb égei-tengeri szigetek nem rendelkeznek komparatív előnnyel.

8.4.3.Kiegyensúlyozott területfejlesztés

Ami a kiegyensúlyozott területfejlesztéshez való hozzájárulást illeti, a SAI-program különösen a távolabbi területeken folyó termelőtevékenységeket támogatja. A területi foglalkoztatás létfontosságú ahhoz, hogy el lehessen kerülni az elnéptelenedést és az idegenforgalomtól való függést.

A masztix-, az olajfa- és az árpatermesztés támogatásának okai a régió területi fejlődésében keresendők. A masztixtermesztés konkrétan hozzájárul a sajátos természeti környezet megőrzéséhez. A támogatás arra is szolgál, hogy megelőzze a föld művelésből való kivonását és segítse a környezet védelmét. A SAI-támogatás négy csatornán keresztül járult hozzá a vidéki területek fejlődéséhez: i. a megművelt területek és gazdaságok fenntartása; ii. foglalkoztatás; iii. egyedi társadalomszerkezeti földhasználati szakpolitikák végrehajtása a régiók többségében; és iv. közvetett hozzájárulás a kölcsönös megfeleltetés, a környezetbarát gazdálkodási módszerek támogatása révén.

8.4.4.Szinergia a KAP más intézkedéseivel

A SAI-program és a vidékfejlesztési programok (a KAP második pillére) között nagy a koherencia. Ez döntő fontosságú a KAP céljainak eléréséhez, tekintettel a két támogatástípus közötti erős kölcsönös függőségre.

A SAI-rendszer, a vidékfejlesztési programok és a nemzeti támogatás között szinergia működik az olyan kérdések terén, mint a képzés, a fiatal mezőgazdasági termelők pályakezdése és a vidékfejlesztési programok által támogatott beruházások, illetve a SAI által támogatott termelés. A vidékfejlesztési programok a kölcsönös megfeleltetésen túl is támogatják a fenntartható gazdálkodási módszereket, köztük a SAI által támogatott termelést. Az agráripari beruházásokat ugyancsak támogatják a vidékfejlesztési programok, ahogyan az agrár-élelmiszeripari ágazatban foglalkoztatott személyek képzését is. A SAI-rendszer támogatja ugyanezen mezőgazdasági termelők és agráripari ágazatok termékeinek feldolgozását és forgalmazását. A nemzeti támogatással és más KAP-intézkedésekkel (bor, zöldség és gyümölcs) szintén erős a koherencia, de ezt jobban ki kell emelni a programozási dokumentumokban.

8.5.A SAI-rendszer relevanciája

Elemzések készültek arról, hogy a jelenlegi KAP-intézkedések (a KAP 2013-as reformjával bevezetett alaptámogatási rendszer) mennyire képesek kielégíteni a kisebb égei-tengeri szigetek sajátos szükségleteit. Az elemzések azt mutatják, hogy a kisebb égei-tengeri szigetek említett szükségleteit a jelenlegi KAP-intézkedésekkel nem lehet teljesen kielégíteni. A külön SAI-rendszer nélkül a termelés beszüntetésének veszélye hátrányosan befolyásolhatná némely egyedi szükséglet kielégítését, amilyen a foglalkoztatás, a környezetvédelmi kérdések vagy a kisebb égei-tengeri szigetek területi dimenziója.

8.6.Uniós hozzáadott érték

Mint azt a 8.5. pontban már láttuk, a KAP jelenlegi eszközei nem teljesen igazodnak a kisebb égei-tengeri szigetekhez. A SAI-rendszer lehetővé teszi az említett kis szigeteket érintő kihívások jobb kezelését, különösen a célirányos programozás révén, amely biztosítja a támogatások gyors hozzáigazítását a konkrét helyzetekhez.

A szakpolitika szintjét tekintve az uniós hozzáadott érték megítélése nagyrészt pozitív, mivel a rendszer elismeri azt a tényt, hogy a súlyos akadályok egyedi intézkedéseket tesznek szükségessé. A SAI-rendszer a minőségi és környezetvédelmi követelmények végrehajtását tekintve is hasznosnak bizonyult. A programok megtervezése és végrehajtása szintjén ugyancsak kedvezőnek bizonyult a tekintetben, hogy Görögország rugalmasan, a sajátos szükségletei alapján határozhatta meg a programját. Ezenkívül az eredményeken alapuló irányítási kultúrának is kedvezett.

8.7.A program igazgatása és irányítása

A program irányítása általában véve jó. Vannak bizonyos nehézségek abból eredően, hogy a támogatás igénylése és folyósítása sok szigetre/a szárazföldre terjed ki, sok irányító hatóság bevonásával. Az adminisztratív terhet a kedvezményezettek és az irányító hatóságok az előző értékelési időszakhoz nagyjából hasonlónak találták.

A programban részletesebben be kellene mutatni az egyes termelőágazatokra vonatkozó stratégiákat, amibe az éves végrehajtási jelentésben feltüntetendő konkrét mutatók továbbfejlesztése is beletartozik. A programban azt is világosabban ki kell fejezni, hogy a rendszer hogyan járul hozzá a KAP átfogó célkitűzéseihez, és össze kell kapcsolni az egyes számszerű célkitűzésekkel.