A körforgás egyben az ipari folyamatok módosítását is jelenti. A Bizottság az ipari kibocsátásokról szóló irányelv értelmében a legjobb elérhető technológiákról szóló egyes referenciadokumentumokban vezetett be a körforgással kapcsolatos szempontokat (energiafogyasztás és anyaghasználat, hulladék-megelőzés, a veszélyes vegyi anyagok újrafeldolgozása és csökkentése), és referenciaszabvánnyá tette őket a tagállamok számára az ipari létesítmények engedélyezése tekintetében. A környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszer (EMAS) célravezetőségi vizsgálatának eredménye megerősítette továbbá a rendszerben rejlő lehetőségeket a szervezetek környezeti teljesítményének javítására.

Ez a jelentés bemutatja a cselekvési terv végrehajtásával kapcsolatos legfontosabb eredményeket. Ezenkívül felvázolja a jövőbeli kihívásokat a gazdaság alakítása és a további versenyelőny megteremtése vonatkozásában, elősegítve a klímasemleges gazdaság kialakítását, amelyben a lehető legkisebb nyomás nehezedik a természeti erőforrásokra, az édesvízkészletekre és az ökorendszerekre. A jelentés válaszol a Tanácsnak az Európai Parlament által is támogatott kérésére, miszerint a körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési terv végrehajtása terén elért eredményekről évente nyújtson be írásbeli jelentést. A cselekvési terv végrehajtásának teljes körű ismertetését a kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum tartalmazza.

A Bizottság 2015 decemberében elfogadta a körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési tervet, hogy új lendületet adjon a munkahelyteremtésnek, a növekedésnek és a beruházásoknak, illetve karbonsemleges, erőforrás-hatékony és versenyképes gazdaságot teremtsen. A cselekvési terv keretében megfogalmazott 54 cselekvés már lezárult, vagy folyamatban van a végrehajtásuk, még akkor is, ha a munka néhány esetben csak 2019 után fejeződik be.

A körforgásos termékek és szolgáltatások piacának fellendítésére vonatkozó, a hatóságok rendelkezésére álló lehetőségek kiaknázása érdekében a Bizottság új és felülvizsgált uniós zöld közbeszerzési követelményeket fogadott el, beleértve a körforgásos gazdaságra vonatkozó szempontokat, továbbá útmutatókkal és képzésekkel mozdította elő ezek alkalmazását. A Bizottság a saját közbeszerzései terén jó példával jár elől. A bizottsági szolgálatok Brüsszelben a 60 000 EUR értéket meghaladó szerződések 93 %-a esetében zöld közbeszerzési követelményeket alkalmaztak .

2.3A hulladék erőforrássá alakítása

A megbízható és hatékony hulladékgazdálkodási rendszerek a körforgásos gazdaság alappillérét jelentik. Az uniós hulladékgazdálkodási rendszerek modernizálása és az európai modell mint a világ egyik leghatékonyabb modellje megszilárdítása érdekében 2018 júliusában hatályba lépett a hulladékokra vonatkozó felülvizsgált jogszabályi keret. Idetartoznak az alábbiak: -új, nagyszabású, ugyanakkor reális újrafeldolgozási ráták; -a fogalommeghatározások és a számítási módszerek egyszerűsítése és harmonizálása, az újrafeldolgozott anyagok és melléktermékek egyértelmű jogi státusza; -az elkülönített gyűjtésre (biohulladék, textília és háztartásokban keletkező veszélyes hulladék, építési és bontási hulladék) vonatkozó megerősített szabályok és új kötelezettségek; -a kiterjesztett gyártói felelősségre vonatkozó minimumkövetelmények; -szigorúbb hulladék-megelőzési és hulladékgazdálkodási intézkedések, többek között a tengeri hulladék, az élelmiszer-hulladék, valamint a kritikus fontosságú nyersanyagokat tartalmazó termékek vonatkozásában.

A Bizottság támogatja és bevonja a tagállamokat a hulladékokról szóló jogszabályok végrehajtásába, hogy fokozza a körforgásos gazdasággal kapcsolatos lehetőségek láthatóságát és megértését azokban a tagállamokban, amelyek a legnagyobb kihívásokkal küzdenek az újrahasznosítási célkitűzések megvalósítása terén. A biztosok által vezetett célzott országlátogatások során a különböző tagállamok szakértői megosztják egymással tapasztalataikat, és tanácsot adnak azzal kapcsolatban, hogyan valósíthatók meg leghatékonyabban a hulladékkal kapcsolatos szakpolitikák célkitűzései.

A Bizottság pontosította az egyes energetikai hasznosítási folyamatok közötti kapcsolatot és az ilyen folyamatok relevanciáját, hogy elkerüljék az értékes erőforrások szükségtelen elvesztését a hulladéklerakás és -égetés során. Továbbá arra ösztönözte a tagállamokat, hogy azonosítsák az energia- és anyaghatékony hasznosítási technológiákat, használják ki jobban a gazdasági eszközöket, illetve tegyék hatékonyabbá a tervezést az égetési túlkapacitás elkerülése érdekében.

A hulladék környezetvédelmi szempontból megbízható kezelése – az EU-n belül és kívül – kulcsfontosságú szerepet játszik a hatékonyabb körforgásos gazdaság megteremtésében. A hulladékgazdálkodók és a vámhatóság szempontjából előnyös volt az uniós vámkódex egyértelműbbé tétele az egyes hulladékáramok könnyebb azonosítása érdekében. Az elektronikus adatok hatékonyabb cseréje is hozzájárult a hulladékszállításról szóló rendelet hatékonyabb érvényesítéséhez. Végezetül, az uniós kikötőkbe érkező hajókról származó hulladék elkülönített gyűjtésére vonatkozóan javasolt kötelezettségek is elősegítik a jobb hulladékgazdálkodást.

2.4Az anyagkörforgás megvalósítása a hasznosított anyagok esetében

A termésnövelő termékekről szóló, a jogalkotási folyamat utolsó szakaszában lévő új rendelet harmonizált szabályokat vezet be az olyan másodlagos nyersanyagokból gyártott szerves trágyák vonatkozásában, mint a mezőgazdasági melléktermékek és a hasznosított biohulladék. Az új rendelet: -határozottan csökkenteni fogja a piacra lépés jelentős akadályait a fenntarthatóbb és körforgásos termékek tekintetében; -a veszélyes anyagok vonatkozásában új határértékeket tartalmaz minden műtrágya esetében, beleértve az új nyersanyagokat, ami csökkenti az egyes toxikus anyagokat veszélyes mennyiségben tartalmazó anyagciklusok kockázatát; -tartalmazza a hulladékstátusz megszűnésének kritériumait, így hozzájárul a vegyi anyagokkal, a termékekkel és a hulladékkal kapcsolatos jogszabályok közötti kapcsolódási pontok zökkenőmentes működéséhez, és nagyobb jogbiztonságot nyújt a beruházók számára.

A másodlagos nyersanyagok használatának előmozdítása a körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési terv egyik célkitűzése. Ehhez meg kell érteni a piaci szereplők előtt álló legfontosabb kihívásokat, illetve erős és hatékony egységes piacra van szükség. A nyersanyagokkal kapcsolatos, 2017 óta működő információs rendszer azonosítja a szükséges ismereteket a stratégiai ipari ágazatok vonatkozásában, és a releváns anyagok újrahasznosításának nyomon követésére és az adatok elérhetőségére összpontosít a legfontosabb ágazatokban.

A vegyi anyagokkal, a termékekkel és a hulladékkal kapcsolatos jogszabályok közötti kapcsolódási pontokról szóló közlemény széles körű vitát indított el a másodlagos nyersanyagok biztonságos alkalmazását akadályozó négy fő tényező kezeléséről. A konzultáció eredményeinek előzetes elemzése megerősíti az érdekelt felek közötti általános egyetértést az azonosított problémák relevanciáját illetően. Az elemzés az alábbiakról tanúskodik: határozott támogatás az anyagok hatékonyabb nyomonkövethetősége és a hatékonyabb információáramlás tekintetében; egyéb intézkedések hatékonyabb érvényesítése és alkalmazása az uniós és nem uniós szereplők közötti egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében; a hulladékstátusz megszűnésének kritériumaira vonatkozó hatékonyabb harmonizáció és kölcsönös elismerés; továbbá a körforgásos gazdaságra vonatkozó szempontok megerősítésének támogatása olyan eszközökben, mint például a környezetbarát tervezésről szóló irányelv. Ezenkívül a kapcsolódási pontok különböző szempontjai tekintetében folyamatban van három tanulmány, amely további releváns információkat fog szolgáltatni 2019-ben és 2020 elején.

A hulladékáramban jelen lévő veszélyes anyagok jelenlétével és összetételével kapcsolatos információkhoz való hozzáférés alapvető szerepet játszik a szétválasztási és szennyeződésmentesítési technikák fejlesztésében, ami lehetővé teszi a hulladék hasznosítását. Az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehoz egy adatbázist, hogy információkat gyűjtsön, illetve bővítse az ismereteket a termékekben és a hulladékká váló termékekben található, aggodalomra okot adó anyagokkal kapcsolatban. Emellett az újrahasznosítókat tájékoztató uniós platform információkat gyűjt és oszt meg az uniós piacon első alkalommal forgalomba helyezett új berendezések újrahasználatra való előkészítésével és kezelésével kapcsolatban.

A hulladék összetételével kapcsolatos információk a kritikus fontosságú nyersanyagok hatékony újrahasznosításának lehetővé tételét is szolgálják. A Bizottság Critical Raw Materials and the Circular Economy (Kritikus fontosságú nyersanyagok és a körforgásos gazdaság) című jelentése azonosítja az ilyen potenciális előnyök kiaknázásához szükséges legfontosabb intézkedéseket, melyek: a kulcsfontosságú alkotóelemek kinyerése az életciklus végén, a bányászati hulladékkal kapcsolatos hatékonyabb adatgazdálkodás és a finanszírozás mozgósítása. A jelentés ugyanakkor arra is rámutat, hogy nagy lehetőségek vannak az újrafeldolgozás hatékonyabbá tételére és a kritikus fontosságú nyersanyagok Európában való maradásának biztosítására.

A másodlagos nyersanyagokba vetett bizalom előmozdítása érdekében a Bizottság és a szabványügyi szervek szabványosítási eljárást kezdeményeztek, és ennek első lépéseként megkezdték a kapcsolódó szabványosítási tevékenységek átfogó elemzését. A szabványügyi szervek emellett a hulladékelemekből és hulladékakkumulátorokból, az elektromos és elektronikus berendezések hulladékaiból és egyéb összetett, hulladékká váló termékekből származó kritikus fontosságú nyersanyagok anyaghatékony, jó minőségű újrahasznosítására vonatkozó lehetséges szabványokon dolgoznak.

A cselekvési terv továbbá fel kívánja lendíteni az újrahasznosított víz piacát az uniós vízhiány kezelése érdekében. A Bizottság javaslatot tett egy olyan jogszabályra, amely meghatározza a mezőgazdasági öntözésre használt újrahasznosított vízre vonatkozó minimumkövetelményeket. A víz újrahasznosítására vonatkozó gyakorlatokat integrálni kell a vízzel kapcsolatos tervezésbe és a vízgazdálkodásba vagy a releváns BREF-ek felülvizsgálatába.

2.5Következetes megközelítés: a műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia

A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos uniós stratégia az első olyan, az Unió egészére kiterjedő szakpolitikai keret, amely anyagspecifikus és életciklusra vonatkozó megközelítést fogad el annak érdekében, hogy a körforgásos tervezéssel, a használattal, az újrafelhasználással és az újrahasznosítással kapcsolatos tevékenységeket integrálja a műanyagok értékláncába. Ennél fogva cselekvésre ösztönöz. A stratégia egyértelmű jövőképet határoz meg számszerűsített, uniós szintű célkitűzésekkel annak érdekében, hogy például 2030-ra az uniós piacon forgalomba hozott valamennyi műanyag csomagolóanyag újrafelhasználható vagy újrahasznosítható legyen.

A stratégia emellett meghatározza a több érdekelt fél bevonását és értéklánc mentén való együttműködését lehetővé tevő legfontosabb intézkedéseket. Az érdekelt feleknek címzett, önkéntes vállalásokra vonatkozó bizottsági felhívás például nagy lendületet adott az iparnak ahhoz, hogy nagyobb mértékben használjon újrahasznosított műanyagokat a termékekben. Ugyanakkor, ahogy az ilyen vállalásokat értékelő kísérő dokumentumban szerepel, több erőfeszítésre van szükség a stratégia célkitűzésének megvalósításához, így annak biztosításához, hogy 2025-ig 10 millió tonna újrahasznosított műanyag kerüljön felhasználásra új termékekben. Az újrahasznosított műanyagok beszállítói által tett vállalások, amennyiben a várakozásoknak megfelelően megvalósulnak, teljesítik ezt a célkitűzést, de az újrahasznosított műanyagok iránti, ipari vállalásokon alapuló kereslet 2025-re megközelíti az évi 6,2 millió tonnát. A nemrégiben létrehozott Körforgásos Műanyag Szövetség lehetővé fogja tenni a vállalkozások következő lépéseit a kereslet és kínálat közötti eltérések áthidalására és a fent említett célkitűzés megvalósításának elősegítésére a stratégiában megfogalmazott, az európai műanyag-újrafeldolgozás minőségének és gazdaságosságának javítására irányuló célkitűzéssel összhangban.

Kulcsfontosságú eredmények már megfigyelhetők a műanyagok jobb minőségű újrafeldolgozása terén. Idetartozik a műanyag csomagolásra vonatkozó új újrafeldolgozási cél (2030-ban 55 %), az elkülönített gyűjtésre vonatkozó kötelezettségek, valamint a kiterjesztett gyártói felelősségre vonatkozó rendszerek fejlesztése. Ez utóbbiak várhatóan előmozdítják az újrafeldolgozhatóságot szem előtt tartó tervezést a gyártói költségeknek a tervezési döntések környezetbarátsága alapján való meghatározása révén. További eredményekhez fog vezetni az alapvető csomagolási követelmények 2020 végére tervezett felülvizsgálata.

A stratégia szinergiákat hoz létre a gazdasági és környezetvédelmi célok között. A mikroműanyag-szennyezés potenciális egészségügyi és környezetvédelmi kockázataival kapcsolatos bizonyítékok indokolják a tudatosan hozzáadott mikroműanyagok használatának korlátozását, illetve a méréssel és címkézéssel kapcsolatos információgyűjtést a nem tudatosan hozzáadott mikroműanyagok esetében. A Bizottság emellett vállalta, hogy kidolgozza a műanyagok biológiai lebonthatóságára vonatkozó keretet annak biztosítására érdekében, hogy az ilyen műanyag termékek fejlesztése és használata csak akkor legyen támogatott, ha valóban előnyös a környezet szempontjából, nem érinti a hulladékgazdálkodási rendszereket, és nem veszélyezteti az élelmiszer-biztonságot. Az ebben a tekintetben hozott intézkedések közé tartozik az azzal kapcsolatos tájékoztatás, hogy hogyan kezelendők a termékek a hulladékká válás szakaszában (például a házilag komposztálható műanyag zacskók jelölése). A műanyagok körforgásos gazdaságáról szóló, közelmúltban kiadott jelentés emellett megvizsgálja a további szakpolitikai szinergiákat, különösen a kutatási igények vonatkozásában.

A stratégia Európa határain kívül is változásokra ösztönöz. Az Európai Unió által a kétoldalú és többoldalú fórumokon játszott vezető szerep, különösen az egyszer használatos műanyagokra vonatkozó példamutatás fontos volt a műanyaggal kapcsolatos nemzetközi fellépés lendületének fenntartásában. Erről tanúskodnak olyan kezdeményezések, mint az ENSZ Környezetvédelmi Programja keretében működő, a műanyagokkal foglalkozó globális platform, valamint a Bázeli Egyezmény összefüggésében nemsokára megvalósuló, a műanyag hulladékra vonatkozó nemzetközi együttműködés. Ezzel párhuzamosan az EU támogatja a fejlődő országokat a műanyagszennyezés elleni küzdelmükben.