ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(5)

Az olyan személyek tekintetében, akik – az (1) bekezdés c) pontja szerint – a vizsgált bűncselekményekkel kapcsolatos nyomozás vagy az azt követő büntetőeljárás során tanúként beidézhetők, az e melléklet (2) bekezdése a) pontjának i. alpontjától a (2) bekezdés c) pontjának iii. alpontjáig szereplő adatok, továbbá az alábbi adatkategóriák tárolhatók: a) e személyek által közölt, bűncselekményekre vonatkozó információ, így az elemzési munkafájlban már szereplő más személyekkel való kapcsolataikra vonatkozó információ; b) anonimitás garantálása szükséges-e; c) védelem garantálása szükséges-e, és a védelmet garantáló szerv; d) új személyazonosság; e) bírósági meghallgatáson való részvétel lehetséges-e. Szükség esetén a (2) bekezdés szerinti egyéb adatok tárolása is lehetséges, amennyiben okkal feltételezhető, hogy a személy tanúként betöltött szerepének elemzéséhez ezekre szükség van. Azokat az adatokat, melyekre a további elemzéshez nincs szükség, törölni kell.
2.

„webhelyek tartalma”: a felhasználó felé közvetítő eszköz, többek között a tartalom szerkezetét, megjelenítését és interaktív funkcióit meghatározó kód vagy jelölőnyelv útján közvetített információ; és felhasználói felületek. A webhelyek tartalma magában foglalja a szöveges és nem szöveges információkat, dokumentumok és űrlapok letöltésének lehetőségét, valamint olyan kétirányú interakciós formákat, amilyen például a digitális űrlapok feldolgozása, illetve a hitelesítési, azonosítási és fizetési eljárások teljesítése. Magában foglalja továbbá a webhelyeken biztosított, de az érintett közszektorbeli szervezet webhelyén kívül üzemeltetett – pl. hivatkozásokon keresztül elérhető – funkciókat is, azzal a feltétellel, hogy az információ vagy szolgáltatás felhasználó számára történő biztosítása kizárólag a külső webhelyen keresztül történik. A webhelyeken szerepelhetnek felhasználók által létrehozott tartalmak és – amennyiben ez műszakilag lehetséges – a webhelybe beágyazott közösségi médiatartalmak is. A webhelyek tartalma nemcsak a webhely speciális szolgáltatást kínáló részét foglalja magában, hanem az ehhez kapcsolódó webhely egészét is; [Mód. 37]
(48)

A tisztességes és átlátható adatfeldolgozás elve megköveteli az érintett tájékoztatását az adatfeldolgozási művelet megtörténtéről és céljáról, az adatok egyes célok tekintetében történő tárolásának valószínű időtartamáról arról, hogy az adatokat harmadik feleknek vagy harmadik országoknak továbbítják-e vagy sem, a kifogásolási intézkedések, illetve a hozzáférési, helyesbítési és törlési jog fennállásáról, valamint a panaszemelési jogról. Amennyiben az adatokat az érintett személytől gyűjtik be, az érintettet tájékoztatni kell arról, hogy köteles-e az adatszolgáltatásra, valamint hogy ezen adatszolgáltatás megtagadása milyen következményekkel jár. Ezt a tájékoztatást a szabványosított ikonok formájában nyújtott egyszerűsített tájékoztatást követően kell az érintetteknek megadni, ami azt is jelentheti, hogy hozzáférhetővé kell tenni. Ez azt is jelenti, hogy a személyes adatok feldolgozása oly módon történik, hogy ténylegesen lehetővé válik az érintett számára jogainak gyakorlása. [Mód. 24]
7.

A 9. cikk helyébe a következő szöveg lép: „9. cikk A felhatalmazáson alapuló hatáskörök felhatalmazás gyakorlása [Mód. 12] (1) Ez a cikk a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit határozza meg. [Mód. 13 – A magyar változatot nem érinti] (2) A 2. cikk (5) bekezdése, a 3. cikk és a 4. cikk (4) bekezdése szerinti felhatalmazás gyakorlása során a Bizottság gondoskodik arról, hogy a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok ne rójanak jelentős adminisztratív többletterhet a tagállamokra és az adatszolgáltatókra. (3) A Bizottságnak a 2. cikk (5) bekezdésében, a 3. cikkben és a 4. cikk (4) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására adott felhatalmazás határozatlan időre ötéves időtartamra szól, (Publications office: please insert the exact date of the entry into force of the amending Regulation)-… (*3) -tól/-től kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra. [Mód. 14] (4) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 2. cikk (5) bekezdésében, a 3. cikkben és a 4. cikk (4) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. (5) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot. (6) A 2. cikk (5) bekezdése, a 3. cikk, illetve a 4. cikk (4) bekezdése értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időszak két hónappal meghosszabbítható.” (*3) Ezen módosító rendelet hatálybalépésnek időpontja. "
(3)

A jelenlegi javaslat a pénzmosás jelentette fenyegetéssel foglalkozó negyedik irányelv. A 91/308/EGK tanácsi irányelv (4) a pénzmosást a kábítószeres bűncselekmények szempontjából határozta meg, és kötelezettségeket kizárólag a pénzügyi szektorra rótt. A 2001/97/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) a hatályt mind a bűncselekmények, mind a lefedett foglalkozások és tevékenységi körök tekintetében kiterjesztette. A Pénzügyi Akció Munkacsoport (Financial Action Task Force, a továbbiakban: FATF) 2003 júniusában módosította ajánlásait, hogy azokat a terrorizmus finanszírozására is kiterjessze és részletesebb követelményeket vezetett be az ügyfél azonosításával és adatainak ellenőrzésével kapcsolatban, valamint azokra a helyzetekre vonatkozóan, amikor a pénzmosás nagyobb kockázata fokozott intézkedéseket tehet indokolttá, illetve amikor a kisebb kockázat kevésbé szigorú ellenőrzést is lehetővé tesz. Ezeket a módosításokat tükrözte a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6), és a 2006/70/EK bizottsági irányelv (7). A FATF ajánlásainak végrehajtása során az Európai Uniónak teljes mértékben tiszteletben kell tartania saját adatvédelmi jogát, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartáját (a Charta) és az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményét. [Mód. 3]
2.

A 4. cikk a következőképpen módosul: a) Az (1) bekezdésben a b) és a d) és a h) pontot el kell hagyni. [Mód. 6] aa) Az (1) bekezdés a következő ponttal egészül ki: „ga) a vasúti infrastruktúrára vonatkozó statisztikák (Ga. melléklet);” [Mód. 7] ab) A szöveg a következő bekezdéssel egészül ki: „(1a) Az Eurostat szorosan együttműködik az Európai Vasúti Ügynökséggel (ERA) a balesetekre vonatkozó adatgyűjtés – többek között az adatok hitelesítése – tekintetében, hogy biztosítsa az ERA által a 2009/149/EK bizottsági irányelv (*1) vasúti biztonságról szóló mellékletének megfelelően gyűjtött, a vasúti balesetekkel kapcsolatos adatok teljes mértékű összehasonlíthatóságát az Eurostat által a többi közlekedési módra vonatkozóan gyűjtött baleseti adattal. (*1) A Bizottság 2009. november 27-i 2009/149/EK irányelve a 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a közös biztonsági mutatók és a balesetek költségeinek számítására szolgáló közös módszerek tekintetében történő módosításáról (HL L 313., 2009.11.28., 65. o.).” [Mód. 8]" b) A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(2) Az A. és a C. melléklet alapján a tagállamok azon vállalkozásokról szolgáltatnak adatokat: a) amelyek teljes áruszállításának volumene legalább 200 millió tonna-kilométer vagy legalább 500 000 tonna; b) amelyek teljes személyszállításának volumene legalább 100 millió utaskilométer; c) e küszöbértékek alatt az A. és a C. melléklet alapján történő jelentéstétel opcionális.” c) A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(3) A tagállamok az L. melléklet alapján, az abban meghatározottak szerint szolgáltatják a (2) bekezdésben említett küszöbérték alatti vállalkozások összesített adatait, amennyiben ezeket az adatokat nem jelentik az A. és a C. melléklet alapján.” d) Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(5) A gazdasági és műszaki fejlemények figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy szükség esetén a 10. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a mellékletek tartalmának, valamint a jelentéstétel során az (1) és (3) bekezdés szerint alkalmazott küszöbértékeknek a kiigazítása tekintetében.”[Mód. 9] e) A cikk a következő bekezdéssel egészül ki: „(6) Az e bekezdés szerinti hatáskörének gyakorlása során a Bizottság gondoskodik arról, hogy az általa elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok ne rójanak további jelentős adminisztratív terhet a tagállamokra és a válaszadókra.”
(29)

Helyénvaló konkrét szabályokat meghatározni az utazási csomagra vonatkozó szerződés nem szerződésszerű teljesítésének orvoslása tekintetében. Az utazónak jogosultnak kell lennie arra, hogy a problémát megoldják, valamint amennyiben a szerződéses szolgáltatások jelentős hányada nem biztosítható, alternatív utazási formát kell kínálni az utazó számára. Az utazónak emellett árcsökkentésre és/vagy kártérítésre is jogosultnak kell lennie. A kártérítésnek ki kell terjednie a nem vagyoni kárra is (különösen elrontott üdülés esetén), valamint indokolt esetekben azokra a kiadásokra is, amelyeket az utazó akkor viselt, amikor ő maga oldotta meg a problémát.
21.

„rugalmas légtérhasználat”: az Európai Szervezet a Légi Közlekedés Biztonságáért (Eurocontrol) (17) által kibocsátott „Airspace Management Handbook for the application of the Concept of the Flexible Use of Airspace” című kiadványban meghatározott, az Európai Polgári Repülési Konferencia körzetében alkalmazott légtér-gazdálkodási elv;
(-1a)

A Bizottság 2012. december 6-i, „Cselekvési terv az adócsalás és az adókikerülés elleni küzdelem megerősítésére” című közleménye az adórendszerek közötti eltérések megoldását mint rövid távon végrehajtandó feladatot azonosítja, és tartalmazza a 2011/96/EU tanácsi irányelv módosítását is annak biztosítása érdekében, hogy az irányelv alkalmazása véletlenül se akadályozza meg a hibrid hitelek területén az adóztatás kettős elmaradásával szembeni hatékony intézkedéseket. Az agresszív adótervezéssel kapcsolatban kiadott 2012. december 6-i bizottsági ajánlásban meghatározott elvek végrehajtásának érdekében a cselekvési terv bejelentette a társasági adóra vonatkozó irányelvek – köztük a 2011/96/EU irányelv – visszaélés elleni rendelkezéseinek felülvizsgálatát is. Az Európai Parlament 2013. május 21-i, az adócsalás, az adóelkerülés és az adóparadicsomok elleni küzdelemről szóló állásfoglalásában felhívta a Bizottságot, hogy 2013-ban terjesszen be javaslatot a 2011/96/EU irányelv módosítására annak érdekében, hogy sor kerüljön a visszaélésekkel szembeni rendelkezés felülvizsgálatára, és megszüntethető legyen az Unióban az adózásnak a hibrid szervezetek és pénzügyi eszközök révén lehetővé váló kettős elmaradása.
(18)

A 2007/64/EK irányelv elfogadása óta új típusú pénzforgalmi szolgáltatások jelentek meg, különösen az internetes fizetések területén. Megjelentek mindenekelőtt a harmadik fél szolgáltatók, amelyek úgynevezett fizetéskezdeményezési szolgáltatásokat kínálnak a fogyasztóknak és a kereskedőknek, gyakran anélkül, hogy az átutalandó pénz a birtokukba kerülne. Ezek a szolgáltatások megkönnyítik az elektronikus kereskedelmet, mivel „szoftverhidat” hoznak létre a kereskedő weboldala és a fogyasztó online banki platformja között az átutaláson vagy beszedésen alapuló internetes fizetés kezdeményezéséhez. A harmadik fél szolgáltatók mind a kereskedők, mind a fogyasztók számára kedvező költségű alternatívát kínálnak a kártyás fizetéshez képest, és lehetővé teszik a fogyasztók számára, hogy akkor is tudjanak online vásárolni, ha nem rendelkeznek fizetési kártyával . A harmadik fél szolgáltatókban ígéretes lehetőségek rejlenek a belső piaci, határokon átnyúló e-kereskedelem megkönnyítése tekintetében is. A harmadik fél szolgáltatók egyúttal jelentős biztonsági kihívásokat is jelentenek a fizetések integritása, illetve a fizető felek által rendelkezésükre bocsátott személyes adatok biztonsága szempontjából. A harmadik fél szolgáltatók azonban jelenleg nem tartoznak a 2007/64/EK irányelv hatálya alá, és így nem tartoznak szükségszerűen valamely illetékes hatóság felügyelete alá, továbbá nem követik a 2007/64/EK irányelv rendelkezéseit. Ez számos jogi kérdést vet fel, például a fogyasztóvédelem, a biztonság és a felelősség, továbbá a verseny és az adatvédelem tekintetében. Az új szabályoknak ezért mindezen kihívásokat megfelelően kezelniük kell , és biztosítaniuk kell, hogy az Unióban működő harmadik fél szolgáltatókat pénzforgalmi intézményekként engedélyezzék vagy jegyezzék be és felügyeljék .
(33) Ez az irányelv új rendelkezéseket vezet be az önértékelésre és a nukleáris létesítmények szakértői értékelésére vonatkozóan, a nukleáris létesítmények teljes életciklusára kiterjedő, kiválasztott nukleáris biztonsági témák alapján. Nemzetközi szinten már jelenleg is rendelkezésre áll az atomerőművek szakértői értékelésével összefüggő igazolt tapasztalat. Az Unióban az ellenállóképességi próbák alapján szerzett tapasztalatok igazolják az unióbeli atomerőművek biztonságának értékelését és felülvizsgálatát célzó összehangolt gyakorlat jelentőségét. Itt is hasonló, a tagállami szabályozó hatóságok és a Bizottság közötti együttműködésen alapuló mechanizmust kell alkalmazni. Ezért az olyan szakértői csoportok, mint például az ENSREG keretében koordinációt végző, hatáskörrel rendelkező szabályozó hatóságok a szakértelmükkel járulhatnak hozzá a vonatkozó biztonsági kérdések azonosításához, valamint a szakértői értékelések elvégzéséhez. Ha a tagállamok nem választanak ki közösen legalább egy témát, akkor a Bizottság kiválaszt egy vagy több témát a szakértői értékelésekhez. Az egyéb érintett felek, mint például a technikai támogatást nyújtó szervezetek, nemzetközi megfigyelők vagy nem kormányzati szervezetek részvétele növelheti a szakértői értékelések értékét.

(33) Ez az irányelv új rendelkezéseket vezet be az önértékelésre és a nukleáris létesítmények szakértői értékelésére vonatkozóan, a nukleáris létesítmények teljes életciklusára kiterjedő, kiválasztott nukleáris biztonsági témák alapján. Nemzetközi szinten már jelenleg is rendelkezésre áll az atomerőművek szakértői értékelésével összefüggő igazolt tapasztalat. Az Unióban az ellenállóképességi próbák alapján szerzett tapasztalatok igazolják az unióbeli atomerőművek biztonságának értékelését és felülvizsgálatát célzó összehangolt gyakorlat jelentőségét. Itt is hasonló, a tagállami szabályozó hatóságok és a Bizottság közötti az ENSREG keretében megvalósuló együttműködésen alapuló mechanizmust kell alkalmazni. Ezért az olyan szakértői csoportok, mint például az ENSREG keretében koordinációt végző, hatáskörrel rendelkező szabályozó hatóságok a szakértelmükkel járulhatnak hozzá a vonatkozó biztonsági kérdések azonosításához, valamint a szakértői értékelések elvégzéséhez. Ha a tagállamok nem választanak ki közösen legalább egy témát, akkor a Bizottság kiválaszt egy vagy több témát a szakértői értékelésekhez. Az egyéb érintett felek, mint például a technikai támogatást nyújtó szervezetek, nemzetközi megfigyelők vagy nem kormányzati szervezetek részvétele növelheti a szakértői értékelések értékét.
(15)

Bármely olyan társaságot, amely egy hajózási tevékenységet végző hajó teljes jelentési időszaka tekintetében felelősséggel tartozik, felelősnek kell tekinteni az e jelentési időszak alatt felmerülő valamennyi monitorozási és jelentési követelmény vonatkozásában, beleértve egy megfelelően hitelesített kibocsátási jelentés benyújtását is. Tulajdonosváltás esetén az új tulajdonos csak a tulajdonosváltást követően felmerülő monitorozási és jelentési kötelezettségekért felelős. E kötelezettségek teljesítésének elősegítése érdekében az új tulajdonosnak meg kell kapnia a legutolsó monitorozási terv egy példányát és adott esetben a megfelelőségi dokumentumot. A tulajdonosváltás a monitorozási terv módosításával is járhat, mert az új hajótulajdonos is választhat a monitorozási módszerek közül.
(6)

A megtorló intézkedések elleni küzdelmet szolgáló hatékony intézkedések érdekében az uniós gyártók számára biztosítani kell, hogy a rendeletek alkalmazása során ne kelljen tartaniuk a harmadik felek megtorló intézkedéseitől. A hatályos rendelkezések különleges körülmények esetén , különösen a sokféle és felaprózott, nagyrészt kis- és középvállalkozásokból (kkv-k) álló ágazatokat érintő esetekben lehetővé teszik a vizsgálatindítást akkor is, ha nem érkezik be panasz, amennyiben a dömping, illetve a kiegyenlíthető támogatás, a kár és az oksági kapcsolat fennállását elegendő bizonyíték támasztja alá. E különleges körülményeknek a harmadik országok általi megtorló intézkedések veszélyére is ki kell terjedniük. [Mód. 3]
(8)

A korrupció – amely sok esetben csalárd magatartással is összekapcsolódhat – rendkívül súlyos fenyegetést jelent az Unió pénzügyi érdekeire. Ezért ezen a területen külön büntetendőségre van szükség. Biztosítani kell, hogy a fogalommeghatározás kiterjedjen a vonatkozó bűncselekményekre, akár hivatali kötelezettségek megszegésével követték el azokat, akár nem. Ami a passzív korrupció és a hűtlen kezelés bűncselekményét illeti, a fogalommeghatározásba bele kell foglalnia foglalni a tisztviselő fogalmának valamennyi érintett – akár a tagállamokban, akár harmadik országokban kinevezett, választott, vagy szerződés alapján alkalmazott, illetve hivatalos uniós tisztséget betöltő kinevezett, választott, vagy szerződés alapján alkalmazott, illetve hivatalos tisztséget betöltő – tisztviselőre kiterjedő meghatározását. Az uniós pénzügyi eszközök kezelésében egyre gyakrabban vesznek részt magánszemélyek is. Az uniós pénzügyi eszközöknek a korrupcióval és a hűtlen kezeléssel szembeni megfelelő védelme érdekében valamint ezen belül a kormány és egyéb közintézmények részéről a polgárok számára történő szolgáltatásnyújtási feladatot, vagy általános közérdeket hivatalos tisztség betöltése nélkül ellátó személyek például ezen irányelv alkalmazásában a „tisztviselő” fogalmának ki kell terjednie minden olyan személyre – így az uniós pénzeszközök kezelésében részt vevő vállalkozókra – is, akik bár nem töltenek be hivatalos tisztséget, de az uniós pénzügyi eszközökkel kapcsolatban – hasonló módon – megbízás alapján közfeladatot látnak el .vállalkozók) meghatározását. [Mód. 5]
(3)

A jelen rendeletnek magas szintű fogyasztóvédelem biztosítása érdekében az Uniónak hozzá kell járulnia a fogyasztók egészségének és biztonságának védelméhez. Ezzel kapcsolatban e rendelet elengedhetetlen ahhoz, hogy a biztonságos termékek belső piaca mint alapvető cél megvalósuljon, ugyanakkor az Európai Unió működéséről szóló szerződés ( EUMSZ) 169. cikkében említett célok eléréséhez is hozzájárul. megvalósításához. Különösen törekednie kell a belső piac működésének biztosítására a fogyasztók általi használatra tervezett termékek esetében oly módon, hogy egységes szabályokat állít fel az általános biztonsági követelményekre, az értékelési kritériumokra és a gazdasági szereplők kötelezettségeire vonatkozóan. Mivel a piacfelügyeleti szabályokat, beleértve a RAPEX-szel kapcsolatos szabályokat is [ a termékek piaci felügyeletéről szóló ] […/…/EU] rendelet (4) tartalmazza, amely a jelen rendelet hatálya alá tartozó termékekre is vonatkozik, ebben a rendeletben nincs szükség további rendelkezésekre a piaci felügyelet vagy a RAPEX vonatkozásában. [Mód. 3]
(9)

A közlekedéspolitikai fehér könyv annak szükségességét is hangsúlyozza, hogy a szabályozás kövesse az intermodális szállításban bekövetkező fejleményeket, különösen a konténeres szállítás területén, ahol egyre elterjedtebben használatosak a 45 láb hosszúságú konténerek. E konténerek szállítása ma vasúton és a belvízi utakon történik. Az intermodális szállítási útvonalak közúti szállítást igénylő szakaszait azonban csak olyan nehézkes adminisztratív eljárások lefolytatása mellett van mód teljesíteni, amelyek a tagállamokra és a fuvarozókra nagy terheket rónak, kivéve abban az esetben, ha a konténerek sarkait szabadalmi oltalom alatt álló lekerekítéssel látják el, ami viszont rendkívül költséges. A járművek hosszának 15 cm-rel való megnövelésével a fuvarozók megszabadulhatnak ezektől az adminisztratív terhektől, ami elősegítheti az intermodális szállítás térnyerését, és közben sem a közutak többi igénybevevőjének érdekei nem sérülnek, sem az infrastruktúra nem károsodik. A pótkocsis tehergépjárművek teljes hosszához (16,50 m) viszonyítva ez a 15 cm hossznövelés olyan csekély mértékű, hogy nincs káros hatása a közúti közlekedés biztonságára. A közlekedéspolitikai fehér könyvben felvázolt politikai irányvonal szerint ezzel a hossznöveléssel csak az intermodális szállításban van mód élni, és ott is csak akkor, ha a közúti szállítási szakasz hossza a vasúti, belvízi vagy tengeri szállítást is magában foglaló útvonalon belül legfeljebb 300 km. Ez a távolság elegendőnek látszik egy ipari vagy kereskedelmi övezetnek a legközelebbi vasúti áruterminállal vagy folyami kikötővel való összekötéséhez. Ahhoz azonban, hogy az Európán belüli rövid távolságú tengeri szállítási műveletekhez az összeköttetés a legközelebbi tengeri kikötővel is megvalósuljon, ennél nagyobb távolságra lehet szükség, és ugyanezt kívánja a tengeri gyorsforgalmi utak fejlesztése is. [Mód. 12]
(6)

Mivel a CCNR számottevő szakmai tapasztalattal rendelkezik a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények kidolgozása és aktualizálása terén, az Unió belvízi hajóútjai tekintetében azokra a tapasztalatokra érdemes teljes mértékben építeni. A Bizottság szolgálatai és a CCNR 2013-ban igazgatási megállapodást írtak alá, hogy – különösen a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények kidolgozása tekintetében – megerősítsék együttműködésüket. Ennek keretében megállapodtak, hogy (az Európai Műszaki Szabványok Kidolgozásáért Felelős Bizottság, azaz Committee for the Elaboration of European Technical Standards, CESTE néven) bizottságot hoznak létre a belvízi hajózás területére vonatkozó műszaki szabványok kidolgozására, amelyekre saját előírásaiban az Unió és a CCNR is hivatkozni tud. [Mód. 2]