A piaci szereplők arra számítanak , hogy – bár kisebb mértékben – az energiaárak 2022 hátralevő részében és 2024–2025-ig magasak maradnak. A jelenlegi várakozások szerint a gázárak a következő tél végéig 100 EUR/MWh körül alakulnak, és a belátható jövőben is jelentősen meghaladják majd a hosszú távú átlagárat. A villamosenergia-árak is várhatóan ennek megfelelően nőnek majd. Ez az előrejelzés figyelembe veszi a jelenlegi geopolitikai feszültségek és az ukrajnai háború miatti piaci bizonytalanságot. Az elkövetkezendő hetekben, illetve hónapokban az EU-ba irányuló orosz gázszállítás további zavarai szintén magasabb gázárakat eredményezhetnek.

A gáz- és villamosenergia-árak rekordszintet értek el 2021-ben, és Ukrajna orosz invázióját követően 2022 márciusának első heteiben minden eddiginél magasabb szintre emelkedtek. A gázárak, amelyek korábban 30 EUR/MWh alatt voltak, a közelmúltban 100 EUR/MWh körül mozogtak, és esetenként 200 EUR/MWh feletti csúcspontot értek el. Ennek eredményeként a nagykereskedelmi villamosenergia-árak is erőteljesen növekedtek ugyanebben az időszakban, mivel a gáztüzelésű erőművek gyakran felhajtják az árakat az uniós villamosenergia-piacokon. A német villamosenergia-árak például, amelyek korábban 75 EUR/MWh alatt voltak, eddig az idei évben átlagosan 180 EUR/MWh körül mozogtak, és esetenként 400 EUR/MWh fölé is mentek.

Március 23-án a Bizottság közleményt intézett az Európai Tanácshoz és a többi európai intézményhez a magas energiaárak kezelésére alkalmas rövid távú vészhelyzeti opciókról. Az Európai Tanács 2022. március 24–25-én megbízta a Bizottságot azzal, hogy haladéktalanul lépjen kapcsolatba az energiaipari érdekelt felekkel, és vitassa meg, hogy a Bizottság által felvázolt rövid távú lehetőségek hozzájárulnának-e a gázár csökkentéséhez, és annak a villamosenergia-piacokra gyakorolt dominóhatásának kezeléséhez, és amennyiben igen, hogyan. Az Európai Tanács arra is felszólította a Bizottságot, hogy „nyújtson be olyan javaslatokat, amelyek hatékonyan kezelik a túlzott villamosenergia-árak problémáját, az egységes piac integritásának és egyenlő versenyfeltételeinek megőrzése, a zöld átállásra irányuló ösztönzők fenntartása, az ellátásbiztonság megőrzése és az aránytalan költségvetési költségek elkerülése mellett”.

Az eszköztár továbbra is alkalmazandó intézkedései mellett a Bizottság az alábbiakban további rövid távú gáz- és villamosenergia-piaci beavatkozásokra tesz javaslatot. Mindezek a kiegészítő átmeneti intézkedések a következő fűtési idényre is kiterjeszthetők.

Míg a korábban említett intézkedések a gázpiacba mint a magas árak kiváltó okába avatkoznak be, léteznek további, a nemzeti és helyi összefüggések figyelembevételével a nagykereskedelmi villamosenergia-piacon alkalmazható intézkedések is:

A Bizottság és a tagállamok a közelmúltban hozták létre az uniós energiabeszerzési platformot, amely hozzájárul majd az energiaellátás tisztességes árakon történő biztosításához, valamint az EU orosz gáztól való függőség csökkentéséhez – és végső soron fokozatos megszüntetéséhez. A platform önkéntes alapon összesíti az EU-n belüli gázkeresletet annak érdekében, hogy megbízható kínálatot vonzzon be a globális piacokról, és mérsékelje az árhatásokat. Emellett meghatározó szerepet fog játszani a gáztárolás megfelelő szintű biztosításában is. Ugyanakkor el kell kerülnie, hogy a tagállamok ugyanazon kínálatért versenyezzenek egymással, ezért biztosítja, hogy a harmadik országok ugyanazokat a feltételeket alkalmazzák a különböző tagállamokkal szemben.

A jelenlegi válság kiváltó oka a kereslet Covid19 utáni növekedése miatti magas gázárakban és az ukrajnai orosz invázió okozta bizonytalanságban keresendő. Tekintettel arra, hogy a gáz jelenleg is fontos szerepet játszik a villamosenergia-termelésben, a magas gázárak kezelési módjainak megtalálása segít a villamosenergia-piacokon jelentkező hatások, valamint azoknak a társadalomra és foglalkoztatásra gyakorolt következményei kezelésében is. Az EU-n belüli és azon kívüli kínálat növelése jelentős hatással jár majd ebben a tekintetben.

·Először is, a Bizottság az „Ellátásbiztonság és megfizethető energia: Az azonnali intézkedések és a télre való felkészülés opciói” című közleményben foglaltakkal összhangban úgy véli, hogy indokoltak lehetnek olyan adóügyi vagy szabályozási intézkedések, amelyek célja egyes alapterhelést biztosító villamosenergia-termelőknek a jelenlegi válsághelyzet által előidézett inframarginális profitjai csökkentése. A bevételek hozzájárulhatnak a kiszolgáltatott helyzetben lévő – különösen az energiaszegénység kockázatának kitett – háztartásokat és a vállalkozásokat támogató célzott és ideiglenes intézkedések finanszírozásához. Ezeknek az intézkedéseknek megkülönböztetésmentesnek kell lenniük, és azokat a REPowerEU-közlemény 2. mellékletében foglalt iránymutatással összhangban kell kialakítani. Tekintettel azonban a villamosenergia-árak következő hónapokra vonatkozó kilátásaira, valamint arra, hogy a fogyasztók helyzetének könnyítését célzó intézkedéseket hosszabb időn át fenn kell tartani, a Bizottság úgy véli, hogy ezek az intézkedések a 2022. június 30-át követő időszakra is kiterjeszthetők annak érdekében, így lefedjék a következő fűtési idényt is.

·Másodszor, a REPowerEU-közlemény 1. mellékletében már meghatározott, továbbra is alkalmazandó intézkedések mellett a szabályozott kiskereskedelmi árak kis- és középvállalkozásokra való ideiglenes kiterjesztése is elfogadható. Az érintett mennyiségek tekintetében a kiterjesztést korlátozni kell annak érdekében, hogy ne idézzen elő növekedését a fogyasztásban.

·Harmadszor, a villamosenergia-piaci árak csökkentése érdekében egyes tagállamok mérlegelik a villamosenergia-termeléshez használt gáz költségeinek támogatását (pl. a villamosenergia-termeléshez használt gáz referenciaárának bevezetését) célzó ideiglenes nemzeti intézkedések alkalmazását. Ezeket az intézkedéseket az uniós szerződésekkel összeegyeztethető módon kell kialakítani – különös tekintettel a határokon átnyúló exportra vonatkozó korlátozások, az ágazati jogszabályok valamint az állami támogatási szabályok hiányára –, és jóváhagyás céljából be kell jelenteni őket a Bizottságnak. A Bizottság megjegyzi, hogy az ilyen intézkedések kialakításuktól függően jelentős költségekkel járhatnak. Az intézkedéseket időben szigorúan korlátozni kell, és azokhoz a régiókhoz kell igazítani, ahol nagyon korlátozott a rendszerösszekötő kapacitás, a gáz nagymértékben befolyásolja az árképzést, és a fogyasztók különösen ki vannak téve a nagykereskedelmi villamosenergia-áraknak. Azt is el kell kerülni, hogy az intézkedések szankcionálják azokat a piaci szereplőket, akik határidős szerződések révén gondoskodtak villamosenergia-ellátásukról. Az ilyen intézkedések bevezetése mellett döntő tagállamokat többek között felkérjük arra, hogy konzultáljanak érintett szomszédaikkal és az érdekelt felekkel, valamint hogy határozzák meg és kövessék nyomon az intervenció eredményeként megjelenő további gázfogyasztást és megnövekedett szén-dioxid-kibocsátást.

·Végezetül, az ajánlattételi övezeteken átívelő megnövekedett kereskedelmi forgalom az ilyen zónák közötti, válsággal összefüggő árkülönbségek miatt jelentősen megnövelheti az átviteli túlterheltségi díjakat. Ezeket az úgynevezett szűkkeresztmetszet-kezelési bevételeket elsősorban a hálózati kapacitás biztosítására kell felhasználni. Ezek a díjak kellően indokolt esetben, kivételes jelleggel felhasználhatók a fogyasztókat – különösen a kiszolgáltatott helyzetben lévő, valamint az energiaszegénység kockázatának kitett háztartásokat és a vállalkozásokat – célzó vészhelyzeti intézkedések finanszírozására a szabályozó hatóságok ellenőrzése mellett.

Emellett a Bizottság a keresletoldali válasz felhasználásának lehető legnagyobb mértékű felgyorsítása érdekében a villamosenergia-piaci irányelv hatékony és gyors végrehajtását sürgeti, különös tekintettel az aktív fogyasztókat és a keresletoldali választ támogató rendelkezésekre. A Bizottság már kezdeményezett megbeszéléseket a tagállamokkal a végrehajtási folyamattal kapcsolatos kihívások közös kezelése érdekében.

4.Időtálló villamosenergia-piaci szerkezet

a)Az Európai Tanács következtetései és az ACER jelentése

Az Európai Tanács felkérte a Bizottságot, hogy az ACER 2022. április 29-én közzétett végső jelentését figyelembe véve terjessze elő a villamosenergia-piac szerkezetével kapcsolatban szükséges kezdeményezéseket.

Az ACER jelentése arra a következtetésre jutott, hogy az európai villamosenergia-piac szerkezeti alapjai jelentős előnyöket hordoznak az európai fogyasztók szempontjából, és felszólította a tagállamokat, hogy mielőbb hajtsák végre a függőben lévő piaci szabályozásokat és szabályokat. A jelentés ugyanakkor több olyan lehetőséget is megjelöl, amellyel a jelenlegi piaci szerkezet kiegészíthető és javítható annak érdekében, hogy időtállóvá és a teljes mértékben dekarbonizált villamosenergia-összetételre alkalmassá váljon.

Az ACER számos olyan kihívást említ, amelyekkel a jövőben szembe kell néznünk, ilyen a megújulóenergia-termelésbe történő beruházások felgyorsítása, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású kínálat és a keresletoldali válasz biztosítása abban az esetben, ha nem áll rendelkezésre változó megújulóenergia-termelés, a növekvő áringadozás kezelése, valamint az energiarendszer rugalmasságának fokozása.

E kihívásokra válaszul az ACER több lehetőséget is meghatároz. Először is, a hosszú távú versenyképes piacok segítenek „biztosítékot” nyújtani a kockázatokkal szemben. Jelenlegi likviditásuk azonban a piacok többségében alacsony (kevés vételi, illetve eladási ajánlat van), és a kínált termékek korlátozottak (néhány piacon – a megújulóenergia-adásvételi megállapodások kivételével – akár két-három évre előrevetítve). Másodszor, egyéb eszközök is hozzájárulhatnak a szükséges beruházások biztosításához, például a megújuló energiaforrásokra vagy más rugalmas erőforrásokra – többek között a keresletoldali válaszintézkedésekre és a tárolásra – vonatkozó támogatási rendszerek. Elő lehetne mozdítani és meg lehetne könnyíteni a kereskedelmi villamosenergia-vásárlási megállapodásokat ha a vertikálisan integrált vállalkozásokon túl a kisebb szereplők is részt vehetnének ezekben, ha támogatnák a határokon átnyúló szerződéseket, valamint – adott esetben az állami támogatási szabályokkal összhangban – a partnerkockázat kezelésére szolgáló pénzügyi garanciákra vonatkozó állami támogatási rendszerek kialakítása révén. Ezeket az állami támogatásokat és kereskedelmi eszközöket össze lehetne vonni. Harmadszor, a beruházási döntések – többek között a tagállamok közötti, határokon átnyúló – fokozott koordinációja támogatná az Uniót céljainak elérésében. A piaci integráció elmélyítése (valamennyi villamosenergia-piacon) kockázatmentes lehetőséget kínál az uniós szintű koordináció további erősítésére és további előnyök kiaknázására.

b)Lehetséges piaci reformok