[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 11.9.2009

COM(2009) 476 végleges

Javaslat:

A TANÁCS RENDELETE

az egyes halászati termékekre vonatkozó autonóm közösségi vámkontingensek 2010 és 2012 közötti időszakra történő megnyitásáról és kezeléséről

INDOKOLÁS

1. A JAVASLAT HÁTTERE |

A javaslat indokolása és célkitűzései/Általános háttér A 2007 és 2009 közötti időszakra egyes halászati termékekre vonatkozó autonóm közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről szóló, 2007. február 24-i 824/2007/EK tanácsi rendelet (HL L 184.) alkalmazási időszaka 2009. december 31-én lejár. Ez a javaslat a fentihez hasonló rendszert vezet be a 2010 és 2012 közötti időszakra annak érdekében, hogy a közösségi ipar számára a 2010-től és 2012-ig terjedő időszakban megfelelő ellátási feltételek legyenek adottak.. Néhány tagállamban a feldolgozóipar számára komoly nehézséget jelent, hogy egyes halászati termékek esetében a közösségi forrásból beszerezhető mennyiség nem elegendő, ezért az EU-nak érdekében áll egyes meglévő autonóm vámkontingensek mennyiségének növelése. Ezenkívül a megváltozott ellátási szükségletek miatt a javaslat kiterjed egy új termékre, egy vámkontingens érvényességét nem hosszabbítja meg, más termékek esetében pedig csökkenti a kontingens mennyiségét. |

Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen A Tanács 824/2007/EK rendelete (2007. július 10.) a 2007 és 2009 közötti időszakra egyes halászati termékekre vonatkozó autonóm közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről |

Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel A javaslat összhangban áll a mezőgazdasági, halászati, kereskedelmi, fejlesztési és külkapcsolati politikákkal. Nem érinti hátrányosan az EU-val kötött preferenciális kereskedelmi megállapodások – pl. az általános preferenciarendszer (GSP) és a gazdasági partnerségi megállapodások (GPM-ek) – előnyeit élvező fejlődő országokat. |

2. KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL; HATÁSVIZSGÁLAT |

Konzultáció az érdekeltekkel |

A konzultáció módja, a legfontosabb célterületek és a válaszadók köre A tagállamokkal a Halászatitermék-piaci Irányítóbizottságon, valamint a halászati és akvakultúra-ágazati tanácsadó bizottságon keresztül folytatott konzultáció. Informális konzultáció az iparág uniós képviselőivel (Haltermelők Európai Uniós Szövetsége, Halimportőrök és -exportőrök Nemzeti Szervezeteinek Szövetsége). Az észrevételek és felhasználásuk rövid ismertetése A javasolt intézkedéseket a tagállamok nagy többsége támogatja. |

Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása |

Érintett tudományterületek/szakterületek A Halászatitermék-piaci Irányítóbizottságban a tagállamokat képviselő szakértők. Alkalmazott módszerek Nyílt konzultáció. A megkérdezett legfontosabb szervezetek/szakértők Az egyes tagállamok által kijelölt szakértők A Halászatitermék-piaci Irányítóbizottsággal, valamint a halászati és akvakultúra-ágazati tanácsadó bizottság piacokkal és kereskedelemmel foglalkozó III. munkacsoportjával folytatott konzultáció, továbbá a közösségi érdekelt felekkel, azaz a Haltermelők Európai Uniós Szövetségével (AIPCE) és a Halimportőrök és -exportőrök Nemzeti Szervezeteinek Szövetségével (CEP) 2009 első negyedévében megtartott találkozó. A beérkezett és felhasznált vélemények összefoglalása Nem merült fel, hogy a javaslat visszafordíthatatlan káros következményekkel járhat. A szakértői vélemények nyilvánosságának biztosítása A javaslat közzététele |

Hatásvizsgálat Tárgytalan |

3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI |

A javaslat összefoglalása Javaslat: A Tanács rendelete az egyes halászati termékekre vonatkozó autonóm közösségi vámkontingensek 2010 és 2012 közötti időszakra történő megnyitásáról és kezeléséről |

Jogalap Az EK-Szerződés 26. cikke |

A szubszidiaritás elve A javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható. |

Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt: |

A feldolgozóipar súlyos ellátási problémáinak megoldása céljából intézkedéseket kell elfogadni a 2010-zel kezdődő hároméves időszakra. |

Ez az intézkedéssorozat összhangban van a külkereskedelemben érintett szereplőkre vonatkozó eljárások egyszerűsítését célzó elvekkel, valamint a Bizottság autonóm vámfelfüggesztésekről és kontingensekről szóló közleményével (98/C 128/02). |

A jogi aktus típusának megválasztása |

Javasolt aktus: rendelet. |

Más jogi eszköz a következő oknál fogva nem lenne megfelelő: Az EK-Szerződés 26. cikke értelmében az autonóm vámfelfüggesztéseket és kontingenseket bizottsági javaslat alapján a Tanács hagyja jóvá minősített többséggel. A Közösségen belüli közvetlen alkalmazhatóság és egységesség biztosítása érdekében rendelet megalkotására van szükség. |

4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK |

A legfrissebb (2008-as) teljes statisztikát alapul véve az e rendelet alkalmazásából fakadó bevételkiesés a 2010-ben kezdődő hároméves időszak első évében 75 millió EUR-ra becsülhető. Az említett összeget az MFN-vámtételek és a kontingensek teljes kihasználása alapján számítottuk ki. Az összeg tehát a bevételkiesés maximális értékét tükrözi, mivel a Közösség kedvezőbb kereskedelmi kedvezményeket nyújt a harmadik országok különböző csoportjainak (GSP, GSP+, FTA), továbbá a kontingens felhasználása a hatályát vesztő rendelet alkalmazásának első két évében átlagosan 78%, illetve 75% volt. Mivel azonban az MFN-vámtételek nem minden esetben alkalmazandók, a tényleges bevételkiesés általában alacsonyabb (hozzávetőleg 25 millió EUR). |

5) KIEGÉSZÍTő INFORMÁCIÓK |

Európai Gazdasági Térség A javasolt aktus érinti az Európai Gazdasági Térséget, ezért arra is ki kell terjeszteni. |

Javaslat:

A TANÁCS RENDELETE

az egyes halászati termékekre vonatkozó autonóm közösségi vámkontingensek 2010 és 2012 közötti időszakra történő megnyitásáról és kezeléséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 26. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[1],

mivel:

1. A Közösség egyes halászati termékekkel való ellátása jelenleg a harmadik országokból történő behozataltól függ. A halászati termékek tekintetében az EU önellátó képessége az utóbbi 10 évben 57 %-ról 36 %-ra zsugorodott. A Közösségnek érdekében áll, hogy a megfelelő mértékű közösségi vámkontingenseken belül részben vagy teljesen felfüggessze az e termékekre vonatkozó vámok kivetését. Annak érdekében, hogy ne kerüljön veszélybe a halászati termékek közösségi termelése, valamint hogy biztosítható legyen az uniós feldolgozó ipar megfelelő ellátása, e vámkontingenseket az adott termék közösségi piaci érzékenységének megfelelően indokolt megnyitni. Ezért a vámtételek csökkentése vagy eltörlése révén a 2010 és 2012 közötti időszakra helyénvaló megnyitni a szóban forgó vámkontingenseket.

2. A Tanács 2007. július 10-én elfogadta az egyes halászati termékekre vonatkozó autonóm közösségi vámkontingensek 2007 és 2009 közötti időszakra való megnyitásáról és kezeléséről szóló 824/2007/EK rendeletet[2]. Ez a rendelet a 824/2007/EK rendelet helyébe lép annak biztosítása érdekében, hogy a 2010 és 2012 közötti időszakban adottak legyenek a közösségi ipar számára megfelelő ellátási feltételek.

3. E vámkontingensekhez valamennyi közösségi importőr számára egyenlő és állandó hozzáférést kell biztosítani, továbbá a kontingensekre megállapított vámtételeket a vámkontingensek kimerítéséig megszakítás nélkül kell alkalmazni az érintett termékek valamennyi tagállamba történő importjára.

4. A vámkontingensek közös kezelésének hatékonysága érdekében a tagállamok számára indokolt engedélyezni, hogy a kontingens mennyiségéből levonják a tényleges importjuknak megfelelő szükséges mennyiségeket. A kezelésnek ez a módszere szoros együttműködést kíván meg a tagállamok és a Bizottság között, ezért a Bizottságnak képesnek kell lennie különösen arra, hogy nyomon kövesse a kontingensek felhasználásának mértékét, valamint hogy erről megfelelően tájékoztassa tagállamokat.

5. A Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet[3] rendelkezik a vámkontingens-kezelési rendszerről, amely a szabad forgalomba bocsátási nyilatkozatok elfogadása időpontjának időrendi sorrendjét követi. Az e rendelettel megnyitott vámkontingenseket a Bizottság és a tagállamok kezelik a fenti rendszerrel összhangban.

6. Az egyértelműség érdekében a 824/2007/EK rendeletet 2010. január 1-jei hatállyal szükséges hatályon kívül helyezni.

7. A kérdés sürgősségére tekintettel helyénvaló megállapodni az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösségeket létrehozó szerződésekhez csatolt, a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló jegyzőkönyv I. szakaszának 3. pontjában meghatározott hathetes időszak alóli mentességben,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

8. A mellékletben felsorolt termékekre kivetett behozatali vámokat a vámkontingenseken belül, a megadott vámtételek mellett fel kell függeszteni a mellékletben jelzett időszakokra és mennyiségekre.

9. A 104/2000/EK tanácsi rendelet[4] 29. cikkével összhangban a mellékletben felsorolt termékek importjára csak akkor terjednek ki az (1) bekezdésben említett kontingensek, ha a nyilatkozatban szereplő vámérték legalább azonos a rögzített vagy rögzítendő referenciaárral.

2. cikk

Az 1. cikkben említett vámkontingenseket a 2454/93/EGK rendelet 308a., 308b. és 308c. cikkével összhangban kell kezelni.

3. cikk

A Bizottság és a tagállami vámhatóságok szorosan együttműködnek e rendelet alkalmazásának megfelelő kezelése és ellenőrzése érdekében.

4. cikk

A 824/2007/EK rendelet hatályát veszti.

5. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2010. január 1-jétől 2012. december 31-ig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, [...]-án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

MELLÉKLET

1.2.0. jogcímcsoport | Saját forrásokra gyakorolt hatás | - 56,2/év |

4. CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEK

Az e tanácsi rendeletben szereplő egyes termékek végső felhasználásának ellenőrzését a Közösségi Vámkódex végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 2454/93/EGK bizottsági rendelet 291–300. cikkével összhangban kell elvégezni.

5. EGYÉB ÉSZREVÉTELEK

Mivel az autonóm vámkontingensekre vonatkozó korábbi rendszer érvényessége 2009. december 31-én lejár, a jelenlegi javaslat folytonosságot kíván teremteni és hasonló szabályozás bevezetését indítványozza a meglévő ellátási szükségletek és az általános körülmények figyelembevételével.

E javaslat tartalmazza azokat a kiigazításokat, amelyeket át kell vezetni az alkalmazási időszakának végéhez érő rendelet mellékletébe annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni az új termékek felvételére, az autonóm vámtételek növelésére és az árumegnevezések módosítására vonatkozóan benyújtott és elfogadott kérelmeket.

Az intézkedés becsült költsége

A rendelet fő hatása a Közösséget érintő bevételkiesés. A legfrissebb (2008-as) teljes statisztikát alapul véve az e rendelet alkalmazásából fakadó bevételkiesés a 2010-ben kezdődő hároméves időszak első évében 75 millió EUR-ra becsülhető. Az előző rendelet hatása a számításaink szerint évi 69 millió EUR volt.

Az említett összeget az MFN-vámtételek és a kontingensek teljes felhasználási aránya alapján számítottuk ki. Az összeg tehát a bevételkiesés maximális értékét tükrözi, mivel a Közösség kedvezőbb kereskedelmi kedvezményeket nyújt a harmadik országok különböző csoportjainak (GSP, GSP+, FTA), továbbá a kontingens felhasználási aránya az alkalmazási időszakának végéhez érő rendelet alkalmazásának első két évében átlagosan 78%, illetve 75% volt.

Mivel azonban az MFN-vámtételek nem minden esetben alkalmazandók, a tényleges bevételkiesés általában alacsonyabb (hozzávetőleg 25 millió EUR). A becslések szerint a halászati termékek EU-ba irányuló behozatalát átlagban 3%-os értékvám sújtja, ezzel szemben a halászati termékekre vonatkozó MFN-vámtétellel átlagban 10,9%-os.

Ugyanakkor a bevételkiesés kiszámításakor figyelembe vettük a közös piacszervezés által engedélyezett felfüggesztéseket.

[pic]

[1] HL C […]., […], […]. o.

[2] HL L 184., 2007.7.14., 1. o.

[3] HL L 253., 1993.10.11., 1. o.

[4] HL L 17., 2000.1.21., 22. o.

[5] A hagyományos saját források (mezőgazdasági vámok, cukorlefölözések, vámok) tekintetében nettó összegeket kell megadni, vagyis a 25 %-os beszedési költség levonásával kapott bruttó összegeket.