[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.3.17.

COM(2010)102 végleges

2010/0059 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS …/…/EK RENDELETE

(ÉÉÉÉ. hónap NN.) a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló 1905/2006/EK rendelet módosításáról

INDOKOLÁS

Az Európai Unió közös piacszervezése a banán tekintetében hagyományosan preferenciális kereskedelmi rendszert biztosított az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) exportőröknek. Számos AKCS állam számára a banán EU-ba történő exportja fontos gazdasági tevékenység, amely többféle hatást fejt ki gazdaságuk egyéb területein is.

A Kereskedelmi Világszervezet (WTO) vitarendezési mechanizmusa keretében 1995 óta vitatják az uniós banánpiac közös szervezését, és a WTO fellebbezési testülete határozataiban több ízben elmarasztalta az uniót. Ennek következményeként az EU a banán vonatkozásában kereskedelmi megállapodásról tárgyalt a WTO keretében. Ez elősegíti a dohai fejlesztési menetrend keretében a mezőgazdasági tárgyalások modalitásai, valamint a dohai forduló lezárását. E megállapodás végrehajtása az AKCS országok preferencia-árrésének csökkentéséhez vezet.

A fenntartható fejlődés és a szegénység csökkentésének támogatása, valamint az AKCS banánszállító országok világgazdaságba történő fokozatos integrálásának elősegítése érdekében az EU számos ország banánágazatának nyújtott segítséget a különleges segítségnyújtási rendszer (1994–1999[1]) és a különleges segítségnyújtási keret (1999–2008[2]) révén. A különleges segítségnyújtási keret tizenkét AKCS banánszállító országban[3] működött, és 2008 decemberében szűnt meg. A hagyományos AKCS-banánszállítók számára nyújtott különleges segítségnyújtási keretre vonatkozó kétéves jelentésről szóló közleménytervezetben megállapították, hogy a különleges segítségnyújtási keret külső értékelése kedvező eredményeket mutatott. Egyes országok képesek voltak növelni versenyképességüket, ami az AKCS országokból származó banán stabil exportmennyiségében és ezen országok uniós piaci részesedésben tükröződött. Az AKCS országokban azonban az előállítási költségek általában továbbra is magasabbak, mint a legnagyobb kedvezményben részesített országokban. A diverzifikációt támogató intézkedések eredményei kevésbé nyilvánvalóak, és ezen intézkedések nagyobb erőfeszítést igényelnek.

A kedvezményes vámtarifák számának csökkentése az AKCS-banánszállító országok esetében további kiigazítási követelményekhez vezet, az éppen zajló kiigazítási és szerkezetátalakítási folyamatokra építve. E kihívások tekintetében az Európai Bizottság a fő AKCS banánszállító országok számára az AKCS banánipari kísérő intézkedésekre vonatkozó program kialakítását javasolja.

Az e program keretében elfogadott intézkedések célja költségvetési támogatáson vagy különleges intervenciók révén támogatni a banánexporttól függő területek alkalmazkodását. Az intézkedések támogatják az átfogóbb (pl. társadalmi és környezeti) hatásokhoz való alkalmazkodást, a gazdasági diverzifikációra vonatkozó politikákat, vagy a versenyképesség növelését célzó beruházásokat, amennyiben életképes stratégiáról van szó. Figyelembe veszik a különleges segítségnyújtási rendszer révén, és annak működése során született eredményeket és tapasztalatokat.

Az AKCS banánipari kísérő intézkedésekre vonatkozó programot ideiglenes programként javasolják, amely legfeljebb négyéves időszakra szólna (2010–2013). A javasolt 190 millió eurós költségvetésű programot a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközt módosító rendelet szabályozza.

2010/0059 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS …/…/EK RENDELETE

a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló 1905/2006/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 209. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[4],

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[5],

a javaslat nemzeti parlamenteknek történő továbbítását követően,

a rendes jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

1. Az Európai Unió, a Kereskedelmi Világszervezet (a továbbiakban: WTO) szerződő feleként, kötelezettséget vállalt a kereskedelemnek a fejlesztési stratégiákba való beépítésére és a nemzetközi kereskedelem elősegítésére annak érdekében, hogy világszerte előmozdítsa a fejlődést és csökkentse a szegénységet.

2. Az EU támogatja az afrikai, karibi és csendes-óceáni (a továbbiakban: AKCS) államokat a szegénység csökkentésére, valamint a fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődésre való törekvésükben, és elismeri az alapanyag-ágazatok fontosságát.

3. Az EU elkötelezte magát amellett, hogy támogatja a fejlődő országokat abban, hogy a fenntartható fejlődést megcélozva zökkenőmentesen és fokozatosan integrálódjanak a világgazdaságba. A kereskedelmi rendszer változásával összefüggésben a fő AKCS banánexportáló országok kihívásokkal nézhetnek szembe, különösen a legnagyobb kedvezmény elvének a WTO keretében történő liberalizációja következtében. A fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet[6] tehát ki kell egészíteni az AKCS banánipari kísérő intézkedésekre vonatkozó programmal.

4. Az e program keretében elfogadandó pénzügyi segítségnyújtási intézkedéseknek a banánexporttól függő területek alkalmazkodását és/vagy szerkezetátalakítását kell megcélozniuk ágazatspecifikus költségvetési támogatás vagy projektspecifikus intervenciók révén. Az intézkedések célja, hogy szociális rugalmassági politikákat, gazdasági diverzifikációt vagy – ahol ez életképes stratégia – a versenyképesség javításába történő befektetést biztosítsanak, figyelembe véve a hagyományos AKCS-banánszállítók számára létrehozott különleges segítségnyújtási rendszer[7], valamint a hagyományos AKCS-banánszállítók számára létrehozott különleges segítségnyújtási keret[8] eredményeit és az ezekből nyert tapasztalatokat.

5. A programnak azon AKCS országokban zajló alkalmazkodási folyamatot kell kísérnie, amelyek az elmúlt években jelentős mennyiségű banánt exportáltak az EU-ba, és amelyekre hatást gyakorol a WTO keretében történő liberalizáció[9]. A program a hagyományos AKCS-banánszállítók számára nyújtott különleges segítségnyújtási kereten alapul. A program megfelel az EU WTO keretén belüli nemzetközi kötelezettségeinek, emellett egyértelműen szerkezetátalakítási, ennélfogva átmeneti jellegű, és legfeljebb négyéves időszakra szól (2010–2013),

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1905/2006/EK rendelet a következőképpen módosul:

6. A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„4. cikk

Az uniós támogatás végrehajtása

E rendelet átfogó szándékával és hatályával, továbbá céljaival és általános alapelveivel összhangban az uniós támogatást az 5–16. cikkben meghatározott földrajzi és tematikus programokon, valamint a 17. cikkben és a 17a. cikkben meghatározott programok révén kell végrehajtani.”

7. A rendelet a következő 17a. cikkel egészül ki:

„17a. cikk

Fő AKCS banánszállító országok

1. A IIIa. mellékletben felsorolt AKCS banánszállító országok a banánszállítókra vonatkozó kísérő intézkedések kedvezményezettjei. Az ezen országok számára nyújtott uniós támogatás célja az uniós banánpiacnak a Kereskedelmi Világszervezet keretében történő liberalizációját követő átállási folyamat támogatása. Az uniós támogatás figyelembe veszi az országok szakpolitikáit és alkalmazkodási stratégiáit, és különös figyelmet fordít az együttműködés következő területeire:

8. a banánágazat versenyképességének növelése, ahol ez fenntartható, figyelembe véve a folyamatban részt vevő különböző érdekelt felek helyzetét;

9. a banánra támaszkodó területek gazdasági diverzifikációjának előmozdítása;

10. az átállási folyamat okozta átfogóbb hatások kezelése, amelyek valószínűleg összefüggnek a foglalkoztatással, a szociális szolgáltatásokkal, a földhasználattal és a környezeti helyreállítással, valamint a makrogazdasági stabilitással, de nem korlátozódnak csak ezekre.

2. A IV. mellékletben említett összegen belül a Bizottság – objektív mutatók alapján – megállapítja az egyes jogosult AKCS-banánszállító ország számára az (1) bekezdésben említett intézkedések finanszírozására rendelkezésre álló maximális összeget E mutatók magukban foglalják az EU-val folytatott banánkereskedelmet; a banánexportnak az érintett AKCS ország gazdaságában játszott szerepének fontosságát; valamint az ország fejlettségi szintjét. Az elosztási kritériumok felmérése a 2009-et megelőző évek adatain alapul.

3. A Bizottság többéves támogatási stratégiákat fogad el a 19. cikkel hasonlóan és a 21. cikk szerint. Biztosítja, hogy e stratégiák kiegészítik az érintett ország földrajzi stratégiai dokumentumait és a banánipari kísérő intézkedések átmeneti jellegét. A támogatási stratégiákat szükség esetén eseti alapon felül lehet vizsgálni, azonban nem képezhetik félidős felülvizsgálat tárgyát”.

11. A 21. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„21. cikk

A stratégiai dokumentumok és többéves indikatív programok elfogadása

Az 19. és 20. cikkben említett stratégiai dokumentumokat és többéves indikatív programokat, valamint azoknak az 19. cikk (2) bekezdésében és a 20. cikk (1) bekezdésében említett felülvizsgálatait, valamint a 17. cikkben és a 17a. cikkben említett kísérő intézkedéseket a Bizottság fogadja el a 35. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárással összhangban.”

12. Az 29. cikk (1) bekezdésének helyébe az alábbi szöveg lép:

1. A költségvetési kötelezettségvállalások megállapítása a 17a. cikk (3) bekezdése, a 22. cikk (1) bekezdése, a 23. cikk (1) bekezdése és a 26. cikk (1) bekezdése szerinti bizottsági határozatok alapján történik.”

13. A 31. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A 11–16. cikkben meghatározott tematikus program, és a 17. cikkben és a 17a. cikkben meghatározott programok szerint finanszírozott beszerzési vagy támogatási szerződések odaítélésére irányuló eljárásban való részvétel lehetősége – a tematikus program, illetve a 17. cikkben és a 17a. cikkben meghatározott programok alapján támogatásra jogosult természetes vagy jogi személyek mellett – valamennyi, az OECD/DAC által és a II. mellékletben meghatározott fejlődő országban állampolgársággal rendelkező természetes személy vagy ott letelepedett jogi személy számára nyitva áll. A Bizottság az OECD/DAC-nak a támogatások kedvezményezettjeit tartalmazó jegyzékének rendszeres felülvizsgálataival összhangban közzéteszi és aktualizálja a II. mellékletet, és erről tájékoztatja a Tanácsot.”

14. A 38. cikk (1) és (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

1. E rendelet 2007–2013-as időszakban történő végrehajtásának pénzügyi referenciaösszege 17 087 millió EUR.

2. Az 5–10., 11–16. és 17– 17a. cikkben említett valamennyi program számára elkülönített indikatív összegeket a IV. melléklet tartalmazza. Ezeket az összegeket a 2007–2013-as időszakra állapították meg.”

15. A szöveg az e rendelet I. mellékletében foglalt IIIa. melléklettel egészül ki.

16. A IV. melléklet helyébe e rendelet II. mellékletének tartalma lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő […] napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben,

az Európai Parlament részéről a Tanács részéről

az elnök az elnök

I. MELLÉKLET

„IIIa. MELLÉKLET

Fő AKCS BANÁNSZÁLLÍTÓ ORSZÁGOK

1. Belize

2. Kamerun

3. Elefántcsontpart

4. Dominika

5. Dominikai Köztársaság

6. Ghána

7. Jamaica

8. Saint Lucia

9. Saint Vincent és Grenadine-szigetek

10. Suriname”

II. MELLÉKLET

„IV. MELLÉKLET

A 2007–2013-AS IDőSZAKRA VONATKOZÓ INDIKATÍV KERETÖSSZEGEK (MILLIÓ EUR)

Összesen | 17 087 |

Földrajzi programok: | 10 057 |

Latin-Amerika | 2 690 |

Ázsia | 5 187 |

Közép-Ázsia | 719 |

Közel- és Közép-Kelet | 481 |

Dél-Afrika | 980 |

Tematikus programok: | 5 596 |

Humán beruházások | 1 060 |

Környezetvédelem és a természeti erőforrások fenntartható kezelése | 804 |

A fejlesztésben részt vevő nem állami szereplők és helyi hatóságok | 1 639 |

Élelmiszer-biztonság | 1 709 |

Migráció és menekültügy | 384 |

A cukorról szóló jegyzőkönyvet aláíró AKCS-országok | 1 244 |

Fő AKCS banánszállító országok | 190" |

.

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

1. A JAVASLAT CÍME:

Kísérő intézkedések a fő afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) banánszállító országok számára.

2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ IRÁNYÍTÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERET

Érintett szakpolitikai terület(ek) és kapcsolódó tevékenység(ek)

21 (Fejlesztés)

3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK

3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek [korábban: BA-tételek]), beleértve a következő megnevezéseket:

Javasolt költségvetési tételek:

21 06 07. (Banánszállítókra vonatkozó kísérő intézkedések)21 01 04 01. (Együttműködési finanszírozási eszköz – Igazgatási kiadások)

A javasolt intézkedéseket a 4 fejezetben rendelkezésre álló tartaléksáv felhasználásával és a 4. fejezeten belüli átcsoportosítással fogjuk finanszírozni.

3.2. A fellépés és a pénzügyi hatás időtartama:

Az időtartam a 2010–2013-as pénzügyi évekre terjed majd ki; az előirányzott összeg 190 millió EUR.

Az AKCS-országok banánszállítási koordinátorához, Luc Magloire Mbarga kameruni miniszterhez intézett 2009. december 15-i levelükben Benita Ferrero-Waldner és Karel De Gucht biztosok említést tettek egy legfeljebb 200 millió EUR összegű programról, amely fő AKCS banánszállító országokat segíti a vámtételek változását követő alkalmazkodási és szerkezetátalakítási folyamat során. Jelezték, hogy a 190 millió eurón felül a Bizottság a költségvetési hatósággal együtt hajlandó lenne megvizsgálni annak lehetőségét, hogy ezt az összeget kiegészítsék 10 millió euróval, amennyiben az éves költségvetési eljárás során rendelkezésre bocsátják megfelelő hitelösszegeket.

3.3. Költségvetési jellemzők:

Költség-vetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Csatlakozni kívánó országok hozzájárulásai | A pénzügyi keret fejezete |

21.06.07 | kötelező /nem kötelező | Diff[10]/ | IGEN | NEM | NEM | 4. |

21.01.04.01 | kötelező /nem kötelező | Nem diff.[11] | NEM | NEM | NEM | 4. |

4. FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE

4.1. Pénzügyi források

4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintése

millió EUR (három tizedesjegyig)

Kiadás típusa | Szakasz száma | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | n+4. | n+5. és későbbi évek | Összesen |

Működési kiadások[12] |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | 8.1. | a | 75 | 43 | 41 | 31 | 190 |

Kifizetési előirányzatok | b | 30 | 30 | 40 | * | * | 100* |

A referenciaösszegbe beletartozó igazgatási kiadások[13] |

Technikai és igazgatási segítségnyújtás (NDE) | 8.2.4. | c | 0,217 | 0,750 | 0,950 | 0,700 | * | * | 2,617* |

TELJES REFERENCIAÖSSZEG |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | a+c | 75,217 | 43,75 | 41,95 | 31,70 | * | * | 192,617* |

Kifizetési előirányzatok | b+c | 0,217 | 30,75 | 30,95 | 40,70 | * | * | 102,617* |

A referenciaösszegbe bele nem tartozó igazgatási kiadások[14] |

Személyi és kapcsolódó kiadások (NDE) | 8.2.5. | d | 0,043 | 0,128 | 0,128 | 0,128 | * | * | 0,427* |

A referenciaösszegbe bele nem tartozó igazgatási kiadások, a személyi és kapcsolódó költségek kivételével (NDE) | 8.2.6. | e | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,06* |

A fellépés indikatív összköltsége |

TELJES KÖTELEZETT-SÉGVÁLLALÁSI ELŐ-IRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | a+c+d+e | 75,26 | 43,898 | 42,098 | 31,848 | * | * | 193,04* |

TELJES KIFIZETÉSI ELŐ-IRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | b+c+d+e | 0,26 | 30,898 | 31,098 | 40,848 | * | * | 103,104* |

* A 2014-től kezdődő, következő pénzügyi kereten belül javaslatokat teszünk majd az igazgatási támogatási kiadások keretösszegeire annak érdekében, hogy 2013 után is folytathassuk a cselekvési program, és az ahhoz kapcsolódó kifizetések végrehajtását.

A társfinanszírozás részletezése

Ha a javaslat tagállamok vagy más szervek (kérjük, nevezze meg) által biztosított társfinanszírozást tartalmaz, az alábbi táblázatban adja meg a társfinanszírozás becsült szintjét (a táblázat további sorokkal bővíthető, ha a társfinanszírozást várhatóan több szerv nyújtja):

millió EUR (három tizedesjegyig)

Társfinanszírozó szerv | n. év | n+1. | n+2. | n+3. | n+4. | n+5. és ké-sőbbi évek | Össze-sen |

…………………… | f |

TELJES KÖTELEZETT-SÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT társfinanszírozással együtt | a+c+d+e+f |

4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőség

( A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással.

( A javaslat miatt a pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.

( A javaslat miatt szükség lehet az intézményközi megállapodás rendelkezéseinek[15] alkalmazására (azaz a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a pénzügyi keret módosítására).

4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás

( A javaslatnak nincs hatása a bevételre

( A javaslatnak van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:

MEGJEGYZÉS: A bevételre gyakorolt hatás kiszámításának módszerével kapcsolatos részleteket és észrevételeket külön mellékletben kell feltüntetni.

millió EUR (egy tizedesjegyig)

A fellépést megelőzően [n-1. év] | A fellépés után |

A személyi állomány teljes létszáma | 2,3 | 7 | 7 | 7 |

* A cselevési terv, és az ahhoz kapcsolódó kifizetések 2013 utáni befejezése érdekében.

4.3. Az intézkedések finanszírozása

A PROGRAMOT A 4. fejezet kiadási előirányzataiból fogjuk finanszírozni („Az EU mint globális szereplő”). Javasoljuk az e fejezetben rendelkezésre álló 75,9 millió eurós tartaléksáv egy részének felhasználását. A Bizottság szolgálatai megvizsgálták a 2010–2013-as időszakban rendelkezésre álló pénzeszközöket, hogy meghatározzák milyen átcsoportosításokra nyílik lehetőség az esetleges tervezetnél kisebb felhasználás, abszorpciós kényszerek és/vagy politikai körülmények miatt. Az elemzés eredményeként 95,8 millió eurós átcsoportosítására tettünk javaslatot a 4. fejezeten belül. A továbbra is hiányzó összeg (18,3 millió EUR) tekintetében a Bizottság a rugalmassági eszköz mozgósítását javasolja.

5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK

5.1. Rövid vagy hosszú távon megvalósítandó célkitűzések

Rövid távú célkitűzések: Az említett intézkedések az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok banánra támaszkodó területein élő lakosság igényeinek felelnek meg. Az előző évtizedben átlagosan több mint 10 000 tonna banánt exportáltak az Európai Unióba ezekről területekről, amelyeket hátrányosan fog érinteni a banán uniós vámtételeinek változása.

5.2. A közösségi részvételből adódó többletérték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiája

A javaslat a vámtételek csökkenésének kezelése érdekében időhöz kötött intézkedéseket állapít meg. Az intézkedések összhangban állnak majd az Unió rendelkezésére álló, meglévő külső együttműködési eszközökkel, és építenek az EU és a partnerek közös tapasztalataira, amelyekre az AKCS banánszállító országok különleges segítségnyújtási keretéből finanszírozott támogatási intézkedések során tettek szert. Ki fogjuk használni a szinergiahatásokat a végrehajtott intézkedések és az uniós ország-támogatási stratégiák összhangjának biztosítása révén.

5.3. A javaslat céljai, az attól várt eredmények, valamint a kapcsolódó mutatók a tevékenységalapú irányítás keretében

A célkitűzés az AKCS banánszállító országoknak – a banán uniós vámtételeinek változása által érintett – banánra támaszkodó területein élő lakosság életszínvonalának szinten tartása vagy javítása lesz. Az intézkedések arra irányulnak majd, hogy elősegítsék az átfogóbb (pl. társadalmi, gazdasági és környezeti) hatásokhoz való alkalmazkodást, a gazdasági diverzifikációt, vagy támogassák a banánágazat versenyképességének növelését célzó beruházásokat, amennyiben életképes stratégiáról van szó.

A várt eredmények a következők:

- Azokban az országokban, ahol a gazdasági diverzifikáció is a célkitűzések közé tartozik: a háztartások jövedelmének stabilizálása vagy növelése és/vagy a (korábbi) banánágazati munkások és családjuk szegénységi arányának csökkentése (ami azt tükrözné, hogy az EU-ba irányuló banánkivitel csökkenése nem károsítja az ország gazdaságát és/vagy a leginkább érintett lakosságot).

- Azokban az országokban, ahol a versenyképesség növelését célzó beruházásokkal segítik elő a célkitűzéseket: az EU-ba és/vagy egyéb országokba irányuló banánkivitel (mennyiségének) stabilizálása vagy növelése

Az ellenőrzésre és értékelésre alkalmazandó mutatók a következők:

- Háztartási jövedelem a banánra támaszkodó területeken (adatforrás: nemzeti statisztikai hivatalok)

- egy főre jutó GDP (adatforrás: nemzeti statisztikai hivatalok és a világbank; kiinduló év: 2008)

- Szegénységi arány a (korábbi) banántermelő területeken (adatforrás: nemzeti statisztikai hivatalok, a szegénység mérését szabványosítani kell, és időben összehasonlíthatónak kell lennie; ha a nemzeti statisztikai hivatalok nem közölnek a banánra támaszkodó területekre vonatkozó adatokat, alternatív és összehasonlító mutatókat kell használni; összehasonlítható mutatószámok hiányában az ENSZ Humán Fejlettségi Mutatóját kell használni)

- Az uniós piacra irányuló banánkivitelek (uniós behozatalként mért mennyiség és érték; adatforrás: Eurostat, Comext)

- Egyéb országokba irányuló banánkivitelek (harmadik országok; adatforrás: meghatározandó, harmonizált összehasonlítható adatok hiányában a nemzeti statisztikai hivatalok adatait kell használni)

5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)

Jelölje meg a fellépés végrehajtásához választott módszert (módszereket)[17].

( Centralizált irányítás

( közvetlenül a Bizottság által

( közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:

( végrehajtó ügynökségek

( a Közösségek által létrehozott, a költségvetési rendelet 185. cikkében említettek szerinti szervek

( tagállami közintézmények/közfeladatot ellátó szervek

( Megosztott vagy decentralizált irányítás

( a tagállamokkal

( harmadik országokkal

( Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg)

Megjegyzések:

A végrehajtási mód országspecifikus, és a kiválasztott válaszadási stratégiával összefüggésben kerül meghatározásra.

6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS

6.1. Felügyeleti rendszer

A felügyeletet a Bizottság fogja végezni, az Európai Unió küldöttségei által gyűjtött, és a nemzeti statisztikai hivataloktól, valamint az illetékes szakminisztériumoktól származó adatok felhasználásával. Az említett felügyelet attól függ majd, hogy az egyes országok milyen típusú mechanizmus révén valósítják meg a támogatást (költségvetési vagy programtámogatás).

6.2. Értékelés

6.2.1. Előzetes értékelés

A Bizottság szolgálatai elemezték, hogy a banántarifa-jegyzőkönyvek változásai milyen várható hatást gyakorolnak az uniós piacra szoruló, AKCS banánszállító országokra. Emellett az előző támogatási program, a hagyományos AKCS banánszállítók számára nyújtott különleges segítségnyújtási keret esetében külső értékelést is végeztek. Jóllehet nem valószínű, hogy a banán vámtételeinek változása makroökonómiai szinten jelentős hatást gyakorolna ezekre az országokra, helyi szinten rendkívül jelentős lehet a legnagyobb kedvezményben részesített országokra alkalmazott vámtarifa változásainak hatása a banánágazat különleges költségszerkezetétől és a lehetséges költségtakarékossági intézkedések mozgásterétől függően. Az összes országnak alkalmazkodnia kell az alacsonyabb legnagyobb kedvezményes vámtarifákhoz, és ennek jelentős társadalmi kihatása lehet.

A helyzet AKCS országonként jelentősen változik: a vámtarifák csökkentésének eredményeként néhány kevésbé versenyképes banánszállító ország EU-ba irányuló kivitele megszűnhet, más országokban viszont a banánágazat további szerkezetátalakítási erőfeszítések árán képes lehet alkalmazkodni.

A kevésbé versenyképes banánszállító országok esetében jelentős mértékű teljes éves exportbevétel-kieséssel lehet számolni, és az alkalmazkodás potenciális következményei komolyan érinthetik az érintett országok társadalmi és gazdasági, illetve földhasználati helyzetét.

A 190 millió eurós támogatás a várakozások szerint lehetővé teszi, hogy azok az AKCS országok, amelyek a közelmúltig jelentős mennyiségű banánt exportáltak az EU-ba, továbbra is megtehessék ezt, és/vagy a vámtarifa-csökkentés hatásainak ellensúlyozása és enyhítése érdekében azonnal beruházási és alkalmazkodási programokat indíthassanak.

6.2.2. Időközi/utólagos értékelés nyomán hozott intézkedések (hasonló, korábbi tapasztalatok tanulsága)

A különleges segítségnyújtási keretből (1999–2009) tizenkét banánexportáló AKCS országnak nyújtottunk támogatást. E program végső értékelése azt jelezte, hogy általában sikeresek a banánágazat versenyképességének javítására irányuló programok, azonban szorosabban kell integrálni a diverzifikációs programokat. A cukorról szóló jegyzőkönyvet aláíró országok számára hozandó kísérő intézkedések – egy felépítés és intézkedéstípusok tekintetében összehasonlítható program – 2009-es felülvizsgálatából szintén következtetéseket vontunk le. E program tanulságai arra vonatkoznak, hogy a költségvetési támogatást fel kell venni a lehetséges végrehajtási módok közé, továbbá a programozás és a végrehajtás során konzultálni kell a megfelelő érdekeltekkel.

6.2.3. A későbbi értékelések feltételei és gyakorisága

2012-ben alaposan ellenőrizni és értékelni kell a támogatási programot. 2015–2016-ban – vagyis egy legalább négyéves végrehajtási időszakot követően – hatásvizsgálatot kell végezni.

7. CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEK

A FEJLESZTÉSI EGYÜTTMűKÖDÉSI TÁMOGATÁSOK SORÁN SZOKÁSOS CSALÁSELLENES INTÉZKEDÉSEK ALKALMAZANDÓK.

8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE

8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségei

Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig)

2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | n+5. és későbbi évek* |

Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak[19] (XX 01 01.) | A*/AD |

B*, C*/AST |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott állomány[20] | 0,67 | 2 | 2 | 2 |

A(z) XX 01 04/05. jogcímcsoportból finanszírozott egyéb állomány[21] | 1,67 | 5 | 5 | 5 |

ÖSSZESEN | 2,3 | 7 | 7 | 7 |

* A 2014-től kezdődő, következő pénzügyi kereten belül javaslatokat teszünk majd az igazgatási támogatási kiadások keretösszegeire annak érdekében, hogy 2013 után is folytathassuk a cselekvési program, és az ahhoz kapcsolódó kifizetések végrehajtását.

8.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírása

Koordináció a főbb érdekletekkel (az egyes országokban); koordináció a tagállamokkal, a Tanáccsal és a Parlamenttel; döntéselőkészítés, szerződések előkészítése, kifizetések előkészítése, tanulmányok szervezése, ellenőrzés és értékelés, jelentéstétel.

8.2.3. A Személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó személyi állomány eredete

(Több eredethely megjelölése esetén kérjük az álláshelyek számát minden eredethelyre vonatkozóan megadni).

( A felváltandó vagy meghosszabbítandó program irányításához jelenleg hozzárendelt álláshelyek

( Az n. évre vonatkozó éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már hozzárendelt álláshelyek

( A következő éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárásának a keretében igénylendő álláshelyek

( Az érintett szolgálat állományán belül átcsoportosítandó álláshelyek (belső átcsoportosítás)

( Az n. évben szükséges, de az éves politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben nem előirányozott álláshelyek

A humán és igazgatási erőforrásra irányuló igényt az a keretösszeg fedezi, mely az éves elosztási eljárás keretén belül a költségvetési korlátok figyelembevételével az irányító főigazgatóságnak odaítélhető.

A 2014-től kezdődő, következő pénzügyi kereten belül javaslatokat teszünk majd az igazgatási támogatási kiadások keretösszegeire annak érdekében, hogy 2013 után is folytathassuk a cselekvési program, és az ahhoz kapcsolódó kifizetések végrehajtását.

8.2.4. A referenciaösszegbe beletartozó egyéb igazgatási kiadások (XX 01 04/05. – Igazgatási kiadások)

millió EUR (három tizedesjegyig)

Költségvetési tétel (szám és megnevezés) | n. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. és későbbi évek* | ÖSSZESEN |

Egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtás |

- belső |

- külső |

Technikai és igazgatási segítségnyújtás összesen | 0,217 | 0,750 | 0,950 | 0,700 | 2,617* |

* A 2014-től kezdődő, következő pénzügyi kereten belül javaslatokat teszünk majd az igazgatási támogatási kiadások keretösszegeire annak érdekében, hogy 2013 után is folytathassuk a cselekvési program, és az ahhoz kapcsolódó kifizetések végrehajtását.

8.2.5. A referenciaösszegbe bele nem tartozó személyi és kapcsolódó költségek

millió EUR (három tizedesjegyig)

A személyi állomány típusa | n. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. és későbbi évek* |

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (XX 01 01.) |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, kihe-lyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) (nevezze meg a költségvetési tételt) | 0,043 | 0,128 | 0,128 | 0,128 |

A (referenciaösszegbe bele NEM tartozó) személyi és kapcsolódó költségek összesen | 0,043 | 0,128 | 0,128 | 0,128 |

* A 2014-től kezdődő, következő pénzügyi kereten belül javaslatokat teszünk majd az igazgatási támogatási kiadások keretösszegeire annak érdekében, hogy 2013 után is folytathassuk a cselekvési program, és az ahhoz kapcsolódó kifizetések végrehajtását.

Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak |

Számítás – A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány |

A 8.2.1. pontban meghatározottaknak megfelelően: |

Egy 4. funkciócsoportba tartozó szerződéses alkalmazott a Fejlesztési Főigazgatóság számára, évente 64 000 EUR 2010 négy hónapjában, valamint a 2011 és 2013 közötti években.* Egy 4. funkciócsoportba tartozó szerződéses alkalmazott az EuropeAid Főigazgatóság számára, évente 64 000 EUR 2010 négy hónapjában,valamint a 2011 és 2013 közötti években.* Öt 4. funkciócsoportba tartozó szerződéses alkalmazott az AKCS-küldöttségek számára, évente 130 000 EUR (beleértve a kapcsolódó infrastrukturális és operatív kiadásokat) 2010 négy hónapjában, valamint a 2011 és 2013 közötti években.* |

* A 2014-től kezdődő, következő pénzügyi kereten belül javaslatokat teszünk majd az igazgatási támogatási kiadások keretösszegeire annak érdekében, hogy 2013 után is folytathassuk a cselekvési program, és az ahhoz kapcsolódó kifizetések végrehajtását.

n. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. és későbbi évek* |

XX 01 02 11 01. – Kiküldetések | 0,020 | 0,020 | 0,020 |

XX 01 02 11 02. – Ülések és konferenciák |

XX 01 02 11 03. – Bizottságok[23] |

XX 01 02 11 04. – Tanulmányok és konzultációk |

XX 01 02 11 05. – Információs rendszerek |

2. Egyéb irányítási kiadások összesen (XX 01 02 11.) |

3. Egyéb igazgatási jellegű kiadások (a költségvetési tétel megadása mellett) |

A (referenciaösszegbe bele NEM tartozó) személyi és kapcsolódó költségeken kívüli igazgatási kiadások összesen | 0,02 | 0,02 | 0,02 |

* A 2014-től kezdődő, következő pénzügyi kereten belül javaslatokat teszünk majd az igazgatási támogatási kiadások keretösszegeire annak érdekében, hogy 2013 után is folytathassuk a cselekvési program, és az ahhoz kapcsolódó kifizetések végrehajtását.

Számítás – A referenciaösszegbe bele nem tartozó egyéb igazgatási kiadások |

[1] A Tanács 1994. október 31-i 2686/94/EGK rendelete.

[2] A 856/1999/EK tanácsi rendelet és a 1609/1999/EK bizottsági rendeletet.

[3] Belize, Kamerun, Zöld-foki-szigetek, Elefántcsontpart, Dominika, Grenada, Jamaica, Madagaszkár, Saint Lucia, Saint Vincent és Grenadine-szigetek, Szomália és Suriname.

[4] HL C […]., [ …]., […]. o.

[5] HL C […]., [ …]., […]. o.

[6] HL L 378., 2006.12.27., 41. o.

[7] A Tanács 1994. október 31-i 2686/94/EK rendelete (HL L 286., 1994.11.5., 1. o.).

[8] A Tanács 1999. április 22-i 856/1999/EK rendelete (HL L 108., 1999.4.27., 2. o.) és a Bizottság 1999. július 22-i 1609/1999/EK rendelete (HL L 190., 1999.7.23., 14. o.)

[9] [a kereskedelmi tárgyalásokról szóló megállapodás aláírására való hivatkozást beilleszteni]

[10] Differenciált előirányzatok.

[11] Nem differenciált előirányzatok, a továbbiakban: NDE.

[12] Olyan kiadások, amelyek nem tartoznak az érintett xx. cím xx 01. alcíme alá.

[13] A(z) xx cím xx 01 04. jogcímcsoportja alá tartozó kiadások.

[14] A(z) xx 01. alcím alá tartozó, a(z) xx 01 04. és a(z) xx 01 05. jogcímcsoporton kívüli kiadások.

[15] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.

[16] Szükség esetén, azaz ha a fellépés időtartama hat évnél hosszabb, a táblázat további oszlopokkal bővíthető.

[17] Több módszer feltüntetése esetén kérjük, adja meg e pont „Megjegyzések” rovatában a további részleteket.

[18] Az 5.3. szakaszban leírtak szerint.

[19] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg

[20] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg

[21] Amelynek költségét tartalmazza a referenciaösszeg.

[22] Hivatkozni kell az érintett végrehajtó ügynökség(ek)re vonatkozó pénzügyi kimutatásra.

[23] Nevezze meg a bizottság típusát és azt a csoportot, amelyhez a bizottság tartozik.