2018-ban határozat született a Grúzia és Ukrajna részére nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatásról, amelynek első részletét a Bizottságnak mindkét program esetében az év végéig kellett folyósítania. Ezenkívül előrehaladás történt a folyamatban lévő, Jordánia és Tunézia vonatkozásában 2016-ban, Moldova vonatkozásában 2017-ben jóváhagyott MFA-programok végrehajtásában is. A felsorolt MFA-programok keretében teljesítendő kifizetések az Unió által nem befolyásolható okokból késedelmet szenvedtek.

-Ukrajna – MFA IV: A Bizottság 2018. március 9-én javaslatot terjesztett elő az Ukrajna részére 2018–2019-ben legfeljebb 1 milliárd EUR összegű, kölcsön formájában, két részletben folyósítandó makroszintű pénzügyi támogatásról. A társjogalkotók 2018. július 4-én fogadták el a vonatkozó határozatot, az MFA pedig azt követően lépett hatályba, hogy az ukrán parlament 2018 novemberében ratifikálta az egyetértési megállapodást és a kölcsönmegállapodást. Az első, 500 millió EUR összegű részletet 2018 decemberében folyósították, a második részletet pedig várhatóan 2019 első félévében bocsátják rendelkezésre, amennyiben a többi szakpolitikai feltétel teljesül, és az IMF-program a tervek szerint halad tovább.

2018-ban összesen 1 045 millió EUR összegű új MFA-műveletet hagytak jóvá, amelyből 520 millió EUR folyósítása történt meg. Az 1A. és 1B. melléklet részletesebben bemutatja a tényleges folyósítások 2018. december végi állapotát országonkénti és régiónkénti bontásban.

2.2A kedvezményezett országokban 2018-ban végrehajtott egyedi MFA-műveletek

2.2.1Grúzia

Grúziában a 2015–2016 közötti visszaesést követően erőteljes fellendülés figyelhető meg. Továbbra is fennállnak azonban külső sérülékenységek, különösen a folyó fizetési mérleg jelentős hiánya, valamint a nagy külső adósság. E sérülékenységeket regionális és globális tényezők, többek között a globális gazdasági visszaeséssel összefüggő kockázatok fokozzák.

2018-ban Grúzia becsült reál-GDP-növekedése a belföldi és a külső kereslet együttes hatásának köszönhetően 4,8 % volt. A gazdasági növekedés és a konszolidációs törekvések nyomán a GDP-arányos államháztartási hiány a 2017. évi 3,9 %-hoz képest a becslések szerint 2018-ban 3,3 %-ra csökkent. Ez lehetővé tette Grúzia számára azt is, hogy GDP-arányos államadósságát a 2017. évi 45 %-ról 2018-ra 43 %-ra csökkentse. Grúzia fizetési mérlege azonban továbbra is sérülékeny egyrészt a folyó fizetési mérleg csökkenő, de még mindig nagy hiánya (2018 első három negyedévében a GDP 6,7 %-a, 2017 azonos időszakában a GDP 7,5 %-a), másrészt a magas külső adósság (2018-ban a GDP 109 %-a, 2017-ben 113 %-a) miatt. Grúzia nemzetközi tartalékai ez elmúlt években nőttek, a teljes állomány 2018 végén 3,3 milliárd USD összeget tett ki (ez 3,4 havi importfedezetet jelent). Emelkedett ugyanakkor a tartalékszükséglet is, így a tartalék jelenleg elmarad az IMF szerint megfelelőnek tekinthető mértéktől.

Ezzel összefüggésben Grúzia és az IMF 2017 áprilisában hároméves (a 2017–2020-as időszakra szóló), 285 millió USD összegű kibővített finanszírozási eszközről állapodott meg. A kibővített finanszírozási program végrehajtása megfelelően halad. A program első három felülvizsgálata a terveknek megfelelően lezajlott 2017 decemberében, 2018 júniusában és 2018 decemberében. Grúzia a felülvizsgálatok valamennyi célját teljesítette. Az IMF és a grúz hatóságok 2019 májusában szakértői szintű megállapodásra jutottak a program negyedik felülvizsgálatát illetően. A felülvizsgálat sikeres lezárását követően mintegy 41,6 millió USD áll majd Grúzia rendelkezésére.

2017 júniusában Grúzia kormánya további makroszintű pénzügyi támogatást kért az Uniótól. A Bizottság 2017 szeptemberében a Grúziának nyújtandó további legfeljebb 45 millió EUR összegű, 10 millió EUR vissza nem térítendő támogatásból és 35 millió EUR kölcsönből álló makroszintű pénzügyi támogatásra irányuló javaslatot nyújtott be az uniós társjogalkotóknak. Az Európai Parlament és a Tanács 2018 áprilisában elfogadta az erre vonatkozó határozatot. A jelenlegi MFA-művelethez kapcsolódó egyetértési megállapodás, vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodás és kölcsönmegállapodás aláírására 2018 augusztusában levélváltás útján került sor.

Az egyetértési megállapodás és az ahhoz kapcsolódó megállapodások 2018. novemberi hatálybalépését követően Grúzia részére 2018 decemberében folyósították az első 20 milliós részletet, amely 5 millió EUR vissza nem térítendő támogatásból és 15 millió EUR kölcsönből állt. Az MFA-program végrehajtásának következő lépése a második – egyben az utolsó –, 25 millió EUR összegű (5 millió EUR vissza nem térítendő támogatásból és 20 millió EUR kölcsönből álló) részlet 2019 közepére tervezett folyósítása lesz. A politikai előfeltételek és az IMF-program megfelelő előrehaladása mellett a második részlet folyósítása ugyancsak függ majd a Grúzia és az Unió által az egyetértési megállapodásban rögzített szakpolitikai feltételektől. E szakpolitikai feltételek célja a grúz gazdaság erősítése az államháztartás-irányításban, a pénzügyi szektorban, valamint a szociális és munkaerőpiaci politikák és az üzleti környezet terén.

2.2.2Jordánia

A szíriai válság továbbra fékezi Jordánia gazdaságát, ugyanakkor rontja az ország külső és költségvetési pozícióját is. A reál-GDP 2018-ban szerény, 2,1 %-os növekedést mutatott, amelynek mértéke 2016 óta gyakorlatilag változatlan. A gazdasági növekedés továbbra sem elégséges a munkanélküliség megfékezéséhez, amely a 2016. évi 15,3 %, majd a 2017. 4. negyedévi 18,5 % után enyhe emelkedéssel 2018. 4. negyedévében 18,7 %-ot ért el. A GDP-arányos általános (a vissza nem térítendő támogatásokkal együtt számított) költségvetési hiány 2018-ban a GDP 2,4 %-ára mérséklődött azoknak a költségvetési intézkedéseknek köszönhetően, amelyeket a hatóságok az év elején hajtottak végre. Jordánia fiskális helyzete továbbra is külföldi támogatásoktól függ, amelyek 2018-ban a GDP 3 %-át tették ki. Jordánia GDP-arányos bruttó államadóssága a 2017 végi 94,3 %-ról kismértékben, 94 %-ra csökkent. Jordánia alacsony növekedésére és kedvezőtlen külső feltételeire tekintettel az országnak nagyobb támogatásra van szüksége a nemzetközi és regionális donorközösség részéről ahhoz, hogy csökkenő pályán tarthassa államadósságát. Ugyanígy az utóbbi évek kiigazításai ellenére a folyó fizetési mérleg hiánya továbbra is rendkívül nagy, 2018 első kilenc hónapjában a külföldi támogatások nélkül a GDP 10,2 %-át tette ki.

2016. augusztus 24-én az IMF ügyvezető igazgatósága hároméves, 723 millió USD (a kvóta 150 %-ának megfelelő) összegű kibővített finanszírozási eszközt hagyott jóvá. Az IMF ügyvezető igazgatósága 2017 júniusában jóváhagyta az IMF-program első felülvizsgálatát. Az elfogadott adóreformok késedelmes végrehajtása miatt a program második felülvizsgálata a vártnál tovább tartott, és azt az IMF ügyvezető igazgatósága végül 2019. május 6-án hagyta jóvá.

2016. december 14-én az Európai Parlament és a Tanács határozatot fogadott el egy második, 200 millió EUR összegű kölcsön formájában megvalósítandó makroszintű pénzügyi támogatási programról (MFA II). Az MFA I keretében 2015-ben folyósított 180 millió EUR-t kiegészítő MFA II program abban nyújt segítséget Jordániának, hogy az kielégítse a részben a térség instabilitásával (ezen belül a Jordániában nagy számban megjelenő szíriai menekültekkel) összefüggésben megnövekedett külső és belső finanszírozási igényét.

Az MFA II programmal kapcsolatos egyetértési megállapodást és kölcsönmegállapodást 2017. szeptember 19-én írták alá. Az egyetértési megállapodás nagyszabású reformprogramot fogalmaz meg a makroszintű pénzügyi támogatás mindkét folyósítandó részletéhez kapcsolódóan. Ennek feltételei: i. az adórendszer átláthatóbbá tétele és az adók nagyobb mértékű beszedése; ii. az államháztartás-irányítás, a szociális védőháló és a munkaerőpiac megerősítése; iii. a befektetés és a kereskedelem megkönnyítése; valamint iv. a vízügyi ágazat teljesítményének javítása.

A Bizottság az első, 100 millió EUR összegű részletet 2017. október 25-én bocsátotta rendelkezésre. A második – egyben az utolsó –, 100 millió EUR összegű részlet folyósítására 2019 júniusában került sor.

2.2.3Moldova

Moldovában az elmúlt évek a viszonylagos stabilitás időszakát jelentették, amelynek során az ország folytatta a kilábalást a 2014–2015 közötti bankválságból. A beruházások fellendülésének, valamint a belföldi kereskedelem, ipar és építőipar erőteljes bővülésének köszönhetően a gazdasági növekedés 2018-ban 4,0 % volt (2017-ben 4,7 %). A gazdasági teljesítmény középtávon várhatóan stabil marad, amelyet egyenletes növekedés, mérsékelt infláció és kiegyensúlyozott költségvetési helyzet kísér.

2018-ban az infláció igen alacsony, 0,9 % (az 5 % ± 1,5 százalékpontos célsáv alatti) volt a szabályozott árak és a jelentősen erősödő fizetőeszköz együttes hatása miatt. Középtávon az infláció várhatóan a célsáv alsó szélét közelíti majd. Az elmúlt években a költségvetési helyzet jelentősen javult. A 2018. évi 0,9 %-os GDP-arányos költségvetési hiány lényegesen alacsonyabb volt a 2,9 %-os célnál a vártnál jobb bevételi teljesítménynek, valamint az elhalasztott kiadásoknak köszönhetően.

A folyó fizetési mérleg hiánya 2018-ban további bővüléssel elérte a GDP 10,5 %-át, ennek oka a fellendülő belföldi kereslet miatt növekedő nem energetikai import volt. Ugyancsak erőteljes növekedést mutat az export, különösen a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás (DCFTA) bevezetését követően az Unió irányában. Az elmúlt években nőtt a munkavállalói hazautalások volumene is, de továbbra sem éri el a 2014. évi szintet.

A 2014-es válság kapcsán Moldova támogatást kért az IMF-től, amelyet követően az IMF 2016 novemberében hagyta jóvá a 183 millió USD összegű, hároméves ECF/EFF keretet. A program harmadik felülvizsgálatának 2018. júliusi elvégzését követően az IMF megállapította, hogy a program végrehajtása nagyjából megfelelően halad. A fiskális politikai reformcsomag 2018. júliusi bevezetését követően azonban aggályok fogalmazódtak meg, különösen a tőke- és adóamnesztia kapcsán. Az IMF úgy ítéli meg, hogy további intézkedések szükségesek a törvény kapcsán felmerült irányítási és költségvetési aggályok eloszlatásához. A program negyedik felülvizsgálatát elhalasztották az új kormány megalakulásáig.