EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.6.14. 
SEC(2011) 751 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
Javaslat  
 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE 
 
 a munkavállalók fizikai tényez ők (elektromágneses terek) hatásából keletkez ő 
kockázatoknak való expozíciójára vonat kozó egészségügyi és biztonsági 
minimumkövetelményekr ől (20. egyedi irányelv a 89/ 391/EGK irányelv 16. cikke (1) 
bekezdésének értelmében 
{COM(2011) 348 végleges} 
{SEC(2011) 750 végleges}  
 
HU 1   HU TARTALOMJEGYZÉK 
1. SZAKPOLITIKAI HÁTTÉR....................................................................................... 2 
2. KONZULTÁCIÓ ÉS SZAKÉRT ŐI VÉLEMÉNYEK................................................ 2 
3. PROBLÉMAMEGHATÁROZÁS............................................................................... 3 4. CÉLKIT ŰZÉSEK ........................................................................................................ 7 
5. SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK .......................................................................... 7 
6. A HATÁSOK ELEMZÉSE ......................................................................................... 8 7. A VÁLASZTÁSI LEHET ŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA................................. 10 
8. FIGYELEMMEL KÍSÉRÉS ÉS ÉRTÉKELÉS......................................................... 12 
 
HU 2   HU 1. SZAKPOLITIKAI  HÁTTÉRE Z A HATÁSVIZSGÁLAT A MUNKÁJUK SORÁN ER ŐS 
ELEKTROMÁGNESES TEREKNEK KITETT MUNKAVÁLLALÓK VÉDELMÉVEL FOGLALKOZIK
. EZ A PROBLÉMA A MUNKAVÁLLALÓKAT A MUNKAVÉGZÉS SORÁN 
ÉRŐ KOCKÁZATOKKAL SZEMBENI MEGFELEL Ő EGÉSZSÉG - ÉS BIZTONSÁGVÉDELEM 
NYÚJTÁSÁVAL KAPCSOLATOSAN AZ EURÓPAI UNIÓ M ŰKÖDÉSÉR ŐL SZÓLÓ 
SZERZŐDÉSBEN (EUMSZ)  MEGHATÁROZOTT ÁLTALÁNOS UNIÓS POLITIKÁNAK IS A 
RÉSZÉT KÉPEZI . 
2. KONZULTÁCIÓ  ÉS SZAKÉRT ŐI VÉLEMÉNYEK 
A Szerződés a szociálpolitika terén jelentkez ő jogalkotási kezdeményezésekre vonatkozóan 
kétszakaszos konzultációt ír el ő a szociális partnerekkel. Az első szakasz (az EUMSZ 154. 
cikkének (2) bekezdése) 2009. július 1. és szepte mber 10. között zajlott le. A Bizottsághoz 16 
válasz érkezett a konzultáció során.  
Az EUMSZ 154. cikkének (3) bekezdése értelmében folytatott második konzultációs szakaszra 
2010. május 20. és július 5. között került sor a hatásvizsgálattól függe tlenül. E szakaszban 27 
válasz érkezett. 
Az eredmények a következ őképpen foglalhatók össze: 
• A szakszervezetek és a munkáltatók általában véve egyetértenek abban, hogy az 
irányelv a jelenlegi formájában nem a legmegfelel őbb jogi eszköz, és alapvet ő 
igény mutatkozik a munkavállalóknak az elektromágneses terekkel szembeni 
védelmével kapcsolatos új uniós kezdem ényezés iránt. Egyes munkáltatók (kkv-k 
és nemzeti szervezetek) képvisel ői azonban irányelv helyett szívesebben 
fogadnának nem kötelez ő erejű jogi eszközöket.  
• Általánosan elfogadott álláspont az, hogy a jelenlegi irányelvben szerepl ő 
határértékek túl alacsonyak, és túlzotta n óvatos feltételezéseken alapulnak; 
ugyanakkor a munkáltatók a határértékek r ugalmasabbá tétele mellett foglalnak 
állást, míg a munkavállalók képvisel ői azt szeretnék elérni, hogy a jöv őbeli 
irányelv a hosszú távú egészségügyi hatásokkal is foglalkozzon.  
• A munkavállalók bizonyos csoportjaina k az irányelv hatálya alól történ ő kizárását 
kedvezőtlenül fogadják az iparági munkáltat ók (az MRI-berendezések gyártóinak 
kivételével.) Az expoz íciós határértékekt ől való eltérés bizonyos ágazatok 
(egészségügy) esetében történ ő engedélyezése szintén problémákat vet fel az 
iparág számára. 
• A szociális partnerek meger ősítik, hogy egyetlen munkavállalói csoportot sem 
szabad megfosztani egy új jogi eszköz nyújtotta el őnyöktől, amennyiben az 
említett új jogi eszköz biztosítja a tevékenységek folytatásához szükséges rugalmasságot. 
• Míg a munkáltatók kifejezetten támogatjá k a rugalmas, kivételeket is megenged ő 
megközelítést, addig a munkavállalói szer vezetek attól tartanak, hogy szigorú 
ellenőrzés nélkül a rugalmasság csökkent heti a munkavállal óknak biztosított 
védelmet. 
 
HU 3   HU • Az irányelvben meghatározott expozíciós  határértékek kiigazítása a munkáltatói 
és a munkavállalói szervezetek számár a egyaránt elfogadható olyan övezeti 
kategorizálási megközelítés bevezetése mellett, amely kevésbé problematikus helyzetekben enyhébb kockázatértékelést tesz lehet ővé. Az operatív útmutatással 
kapcsolatban is egyetértés tapasztalható. 
• A szakszervezetek üdvözlik a határértékeket meghaladó, túlzott mérték ű 
expozíciót követ ően végrehajtott orvosi vizsgálatokat, mint alapértelmezett 
megközelítést. A munkáltatói szervezetek és az egészségügyi dolgozók azonban kétségüket fejezték ki azzal kapcso latban, hogy ez az intézkedés ésszer ű-e a 
kisfrekvencia-tartomány esetében, ahol a hatások kimutatása nehézségekbe 
ütközhet. 
• Az egészségügyi ágazat es etében a határértékekt ől az MRI-kezelés megkönnyítése 
céljából történ ő eltérést a többi ágaz at kétkedéssel fogadta, míg a szakszervezetek 
a javaslat megszüntetésre vonatkozó rende lkezést javasolnak a jogszabályok által 
biztosított védelem csökkenésének elkerülése érdekében. 
A konzultáció és a hatásvizsgálat során tagállami képvisel ők, szakért ők és érdekelt felek 
véleményét kérték ki.  
3. PROBLÉMAMEGHATÁROZÁS 
A probléma lényege 
Ez a hatásvizsgálat a munkájuk során er ős elektromágneses tereknek kitett munkavállalók 
védelmével foglalkozik. A probléma a munkavállalókat a munkavégzés során ér ő 
kockázatokkal szembeni megfelel ő egészség- és biztonságvédelemmel kapcsolatosan a 
Szerződésben meghatározott általános uniós politikána k is a részét képezi . Ez azt jelenti, hogy 
ez a dokumentum csak a munkavállalóknak a munkájuk során el őforduló (magas) 
expozíciójával foglalkozik, nem pedig a lakossá gnak a mobiltelefont használó, elektromos 
távvezeték közelében él ő vagy a reptereken fémérzékel őkön áthaladó tagjait ér ő (jóval 
alacsonyabb) expozícióval. 
A munkavállalók számos tevékenys égi ágazatban lehetnek kitéve  elektromágneses tereknek: 
olyan ipari eljárások során, mint péld ául a hegesztés, a szigetelés, a m űsorszolgáltatás, a 
villamosenergia-termelés stb., vagy olyan eg észségügyi eljárások során, mint például a 
mágneses rezonancián alapuló képa lkotás (MRI). A túlzott mérték ű expozíciónak az 
egészségre gyakorolt hatása eg yrészt az expozíció forrásának intenzitásától és közelségét ől 
függően eltérhet, másrészt függ az elektromágne ses sugárzás tulaj donságaitól, például 
frekvenciájától is. Az akut hatások pont osan körülírt tünete kkel rendelkeznek. A 
nagyfrekvenciás tartomány (például m űsorszolgáltatás, radarok)  esetében súlyos égési 
sérülések keletkezhetnek, míg a kisfrekve ncia-tartomány (például hegesztés, 
villamosenergia-termelés és -elosztás) esetében  az indukált áram befo lyásolhatja a központi 
vagy a környéki idegrendszer m űködését, a veszélyeztetett sz emélyek pedig szédülést, 
émelygést, fémes íz érzetét vagy magneto foszféneket (szemkáprázás) tapasztalhatnak. 
Nagyon ritkán el őfordulhatnak drámai következmények is, ha például er ős mágnes vonz 
ferromágneses tárgyat, amely emiatt eltalálja a véletlenül a mágnes és a fémes tárgy közé 
került személyt. 
 
HU 4   HU Az elektromágneses tereknek kitett munkavállalók védelmének kérdésével az Európai 
Parlament és a Tanács már 2004-ben foglal kozott uniós szinten, amikor elfogadta a 
2004/40/EK irányelvet1. 
Rendkívül hamar világossá vált, hogy az iránye lv abban a formában, amelyben elfogadásra 
került, különös tekintettel a kötelez ő expozíciós határé rtékekre, jelent ős végrehajtási 
problémákhoz vezetne, s őt akadályozna bizonyos alapvet ő egészségügyi eljárásokat és a 
hozzájuk kapcsolódó, legmodernebb gyógyászati alkalmazásokkal, például az MRI-vel kapcsolatos kutatásokat. Másrészr ől számos olyan új tudományos tény vált ismertté, amely 
megfelelően bizonyítja, hogy az irányelvben meghatáro zott expozíciós határértékek egy része 
túlzottan óvatos feltételezéseken alapul. Ez a kérdés az irányelvnek a tagállami jogba történ ő 
átültetésére megállapított határid ő közeledtével vált igazán fontossá. A Bizottság úgy 
határozott, hogy részletesen felülvizsgálja a helyzetet. 
Az érintettek köre és az érintettség jellege 
Az érdekelt felekt ől származó adatok szerint az Unióban érintettek körébe (az önálló 
vállalkozók kivételével) több mint 1 500 000, több mint 200 000 munkahelyen dolgozó 
munkavállaló tartozik . 
Ágazat  Munkavállal
ók Munkahelyek/értékelések  
Villamos energia 200  000 3000 
Egészségügy 211  000 13  000 
Fémipar 1  019  000 162  140 
Távközlés és 
műsorszolgáltatás 39 500 11  000 
Vasút 120  000 500 
Egyéb 50  000 25  000 
Összesen 1  639  500 214  640 
Forrás: az érdekelt felek által nyújtott tájékoztatás  
Az egészségügyi ágazatban és az iparban do lgozó munkavállalók kitettsége a lakosság 
számára meghatározott határértékeknél jóval magasabb lehet. A lakosság alapesetben nem 
férhet hozzá olyan területekhez, ah ol az expozíció szintje magas.  
Az alábbi táblázat a különböz ő szakmai tevékenységeket végz ő személyeket potenciálisan 
érintő egészségügyi hatásokat és a hozzájuk kapc solódó frenkvenciatartomány(ok)at mutatja. 
                                                 
1 Az Európai Parlament és a Tanács 2004/40/EK ir ányelve (2004. április 29.) a munkavállalók fizikai 
tényezők (elektromágneses terek) hatásából keletkez ő kockázatoknak való expozíciójára vonatkozó 
egészségügyi és biztonsági minimumkövetelményekr ől (18. egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. 
cikke (1) bekezdésének értelmében). HL L 184., 2004.5.24., 1. o.  
 
HU 5   HU Frekvenciatartomány Kapcsolódó tevé kenységek Esetleges egészségügyi 
problémák 
0 Hz Mágneses rezonancián alapuló 
technológia Emelődaruk 
Elektrokémiai eljárások Biztonsági problémák: 
ferromágneses fémek nem 
szabályozott vonzása 
Egészségügyi problémák: 
szédülés, fémes íz érzete, fejfájás
50 Hz Elektromos távvezetékek 
Villamosenergia-termelés, -elosztás Hegesztés 
100 Hz–10 000 kHz Mágneses rezonancián alapuló 
technológia (gradiens terek) Fejfájás, magnetofoszfének 
A környéki idegrendszerre 
gyakorolt nemkívánatos hatások 
9 kHz– Villamos hegesztés 
30 kHz–  Ipari indukciós f űtés 
300 kHz–  AM rádió 
Ipari indukciós f űtés Idegrendszerre gyakorolt hatások
3 MHz–  AM rádió 
Műanyaghegesztés 
Dielektromos sajtolás Indukciós edzés FM rádió Fafeldolgozás 
300 MHz–  Televízió 
Diatermia GSM Dielektromos vulkanizálás 
3 GHz–  Lopásgátló védelmi rendszerek 
Radarok Műholdak  
(rajtuk keresztül folytatott kommunikáció) 
30 GHz– Digitális és analóg videojelek 
továbbítása Égési sérülések 
Hőterhelés 
Forrás: A bevált gyakorlatokról szóló AGORIA-útmutató (Belgium) 
A probléma kiváltó okai 
A legújabb kutatások2 szerint a 2004/40/EK irányelv a szükségesnél szigorúbb bizonyos 
kérdésekben. Az irányelv a Nemzetközi Nem Ionizáló Sugárzás Elleni Védelmi Bizottság (ICNIRP) ajánlásain alapszik, amelyek 1998. évi közzététele óta új tudományos adatok váltak 
elérhetővé a kisfrekvenciás terek hatásaival kapcso latban. Ezek az adatok arra utalnak, hogy 
jelenlegi határértékek egy része feltehet ően túl alacsony.  
                                                
 
2 Forschungsbericht 400: Elektromagnetische Felder am Arbeitsplatz — Abschlussbericht, ISSN 0174-
4992, 2010. március (BMAS-jelentés). Az IC NIRP iránymutatásai: Iránymutatások az id őben változó 
elektromos és mágneses tereknek (1 Hz–100 kHz) való kitettség korlátozásáh oz. Közzétéve: 2010. 
december. 
 
HU 6   HU Különösen az egészségügyi ágazatból érkez ő figyelmeztetések utalnak arra, hogy a 
2004/40/EK irányelv még kevésbé szigorú aján lások bevezetése esetén is kizárja az 
egészségügyi eljárások 5–8 %-át, mive l az MRI-berendezéseket üzemeltet ő egészségügyi 
személyzet expozíciója meghaladhatja a határértékeket.3 Ez nemkívánatos hatásokhoz 
vezetne, mivel az MRI használata a betegek szempontjából számos el őnnyel jár: a technológia 
lehetővé teszi olyan betegségek diagnosztizálását, amelyeket korábban nem lehetett kimutatni, 
valamint sebészeti beavatkozások végrehajtá sát röntgensugaras berendezések használata 
nélkül; emellett szinte hetent e fedezik fel a technológia új alkalmazási módjait a betegek 
javára. 
Másrészről viszont biztosítani kell az egészsé gügyi személyzet biztonságának és 
egészségének védelmét is.  
A jogi keretek végrehajtásának állása 
A tagállamokban jelenleg hatályos jogi keretek jelent ős mértékben eltérnek egymástól. Ezzel 
kapcsolatban részletes áttekintés a jelentés 1. mellékletében találhat ó. Nagyon kevés tagállam 
kezdte meg a 2004/40/EK iránye lv átültetését,  bizonyos esetekben pe dig kissé rugalmasan 
kezelik a benne szerepl ő rendelkezéseket az MRI-technológiák megfelel ő használatának 
biztosítása érdekében (ilyen rugalmassá got azonban a 2004/40/EK irányelv nem tesz 
lehetővé). Más tagállamok a jele nleg hatályos, nem kötelez ő szabványokat veszik alapul, 
vagy a gyakorlati megvalósításhoz az ICNIRP aján lásait használják hivatkozási alapként. A 
tagállamok elhalasztották a 2004/40/EK irányelv átülteté sére szolgáló új nemzeti 
jogszabályok bevezetését, mivel a helyzet tisztázásá t és új javaslatot várnak a Bizottságtól. 
Amennyiben a helyzet változatlan marad, 2012. áp rilis 30-ig mind a 27 tagállamnak át kell 
ültetnie nemzeti jogába a 2004/40/EK iránye lvet. Ez természetesen érvénytelenítené a 
Bizottságnak a felvetett végrehajtási pr oblémákra vonatkozó megoldásokra irányuló 
törekvéseit, és semmiképpen sem vezetne  olyan eredményhez, amelyre a kormányok, a 
szociális partnerek és a legt öbb érdekelt fél egyaránt számít.   
Az intézkedés joga és a szubszidiaritás  
A munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsá ggal kapcsolatos jogalk otási intézkedések az 
EUMSZ 153. cikke (1) bekezdésén ek a) pontján és (2) bekezdésén alapulnak, amelyek 
kifejezetten megengedik az uniós fellépést ezen a téren.  
A Bizottság, a Parlament és a Tanács a 2004/40/EK irányelv elfogadásakor azon az 
állásponton volt, hogy az uniós  fellépés a legmegfelel őbb eszköz a munkavállalók védelmére 
az elektromágneses tereknek való  munkahelyi expozícióból ered ő kockázatokkal szemben. A 
Bizottság eddig nem talált olya n új bizonyítékot, amely indokol ná a Parlament és a Tanács 
2004-ben hozott döntését ől való eltérést. A munkavállalók védelmének szükségessége 
azonban továbbra is alapvet ő.. A jelentés 2.5. pontjában megvilágított helyzetet és az összes 
fél által elismert felülvizsgálat irán ti igényt figyelembe véve egyértelm ű, hogy a Bizottságnak 
gyakorolnia kell kezdeményezési jogát.  
                                                 
3 1) VT/2007/017. számú projekt: „Az elektromágneses tereknek való munkahelyi expozíció vizsgálata 
az egészségügyi mágneses rezonanciás képalkot ó berendezésekkel és az azok közelében dolgozó 
személyzet esetében”, zárójelentés, 2008. április 4.  
2) „A mágneses rezonancián alapuló képalkotó (MRI) berendezések közelében tapasztalható 
elektromágneses terek vizsgálata”, 2007, ht tp://www.hse.gov.uk/rese arch/rrpdf/rr570.pdf . 
 
HU 7   HU 4. CÉLKIT ŰZÉSEK 
A munkavállalóknak a munkavégzés során történ ő védelmére irányuló általános célt 
figyelembe véve a célkit űzés ezen esetben az ártalmas elektromágneses terekkel szembeni 
védelem.  
Mivel az elektromágneses tereknek való expozíc ió összetett kockázatot jelent, ezért olyan 
konkrétabb intézkedéseket kell meghatározni, amelyek egyrészt biztosítják a munkavállalók 
megfelelő védelmét, másrészt nem gátolják i ndokolatlanul az ipari és egészségügyi 
technológiák használatát és fejlesztését, vala mint nem rónak aránytalanul nagy terhet a 
vállalatokra, különösen a kis-  és középvállalkozásokra.  
A működési célkit űzés az elektromágneses tereknek k itett munkavállalók védelmére irányuló 
intézkedések hatékonyságának bi ztosítása, egyrészt a megfelel ő határértékek 
meghatározásával, másrészt a szükséges koc kázatkezelési intézkedésekkel kapcsolatos 
megfelelő tájékoztatás nyújtásával a munkáltatók számára.  
5. SZAKPOLITIKAI  LEHETŐSÉGEK 
A. szakpolitikai lehet őség: nem történik intézkedés  
Gyakorlati értelemben ez azt je lenti, hogy a 2004/40/EK irányelvet  2012. április 30-ig át kell 
ültetni minden tagállam nemzeti jogába.  
B. szakpolitikai lehet őség: felülvizsgált expozíciós határértékeket tartalmazó új irányelv 
kidolgozása 
A 2004/40/EK irányelvet új irányelv vált ja fel; ez az eddiginél magasabb expozíciós 
határértékeket határoz meg, amelyek ugyana kkor megfelelnek a t udományos bizonyítékoknak 
is. A részleteket a jelentés 3. melléklete tartalmazza. 
C1. szakpolitikai lehet őség: felülvizsgált expozíciós határértékeket tartalmazó és részleges 
mentességet biztosító új irányelv 
A 2004/40/EK irányelvet új irányelv vált ja fel; ez az eddiginél magasabb expozíciós 
határértékeket határoz meg, amelyek ugyana kkor megfelelnek a t udományos bizonyítékoknak 
is (a B. lehet őséghez hasonlóan). Emellett feltételekh ez kötött kivételt biztosít az MRI-nek, 
amelyre azonban továbbra is vonatkozik az elek tromágneses terek kockázatainak kezelésével 
kapcsolatos általános követelmény.  
C2. szakpolitikai lehet őség: felülvizsgált expozíciós határértékeket tartalmazó és az MRI-t 
teljesen mentesít ő új irányelv 
A 2004/40/EK irányelvet új irányelv vált ja fel; ez az eddiginél magasabb expozíciós 
határértékeket határoz meg, amelyek ugyana kkor megfelelnek a t udományos bizonyítékoknak 
is (a B. lehet őséghez hasonlóan). Az MRI egészségügyi felhasználására egyáltalán nem 
vonatkoznak az elektromágneses terekr ől szóló irányelv el őírásai. 
D1. szakpolitikai lehet őség: az irányelv felváltása ajánlással 
 
HU 8   HU A 2004/40/EK irányelvet az elektromágneses tereknek való munkahelyi expozícióra 
vonatkozó, nem kötelez ő erejű ajánlások váltják fel, amelyek a legfrissebb nemzetközi 
ajánlásokon alapulnak. Az aján lások formailag a lakosságot ér ő elektromágneses 
sugárterhelésr ől szóló 1999. évi tanácsi ajánláshoz hasonlítanának. 
D2. szakpolitikai lehet őség: a szociális partnerek közötti önkéntes megállapodások 
A 2004/40/EK irányelvet a szociális partnerek uniós vagy ágazati szinten kötött önkéntes 
megállapodásai váltják fel az EUMSZ 154. cikkének (4) bekezdése értelmében.  
E. szakpolitikai lehet őség: uniós jogi szabályozás mell őzése 
A 2004/40/EK irányelv hatályát veszti, ugyanakkor  a 89/391/EGK irányelv  (keretirányelv) és 
a vonatkozó hatályos nemzeti szabályozó re ndelkezések hatályban maradnak. A nemzeti 
jogszabályok egyes tagállamokban tapasztalható hiánya lehet ővé tenné az elektromágneses 
tereknek való munkahelyi expozíció szabályozás ának hiányát, ami többek között fokozhatja a 
kockázatokat és egyenl őtlenséghez vezethet. E lehet őség választása esetén feltételezhet ő, 
hogy például az elektromágneses terekr ől szóló irányelvet már (részben) végrehajtó 
tagállamok nem helyeznék hatályon kívü l az elektromágneses terekre vonatkozó 
jogszabályaikat. 
Az érdekelt felek ezeket a lehet őségeket ítélték relevánsnak. A részletesen nem elemzett 
egyéb választási lehet őségek közé tartozik az ágazatspecifi kusabb megközelítés elfogadása, a 
jogszabálynak a biztonságos berendezések el őírására való korlátozása vagy a kizárólag nem 
kötelező erejű szakpolitikai eszközökre, például tá jékoztató kampányokra és iránymutató 
dokumentumokra való összpontosítás . 
6. A HATÁSOK  ELEMZÉSE 
A hatások elemzésének kiindulópontja 
Az elemzés alapja az a feltételezés, hogy a keretirányelvet teljes mértékben, az 
elektromágneses terekr ől szóló irányelvet azonban még nem hajtották végre. Ez a 
megállapítás a jelenlegi tényleges jogi helyzetet tükrözi. 
A szakért őkkel és az érdekelt felekkel folytatott megbeszélésekb ől kiderült, hogy környezeti 
hatások nem valószín űsíthetők, így nem is értékelték őket.  
Társadalmi hatások 
A legfőbb társadalmi hatások közé a megközelít őleg 1,5 millió munkavállalót érint ő 
egészségügyi hatások tartoznak, ideértve a különösen érzékeny m unkavállalók jóval sz űkebb 
csoportját, akik például orvosi implantátummal  rendelkeznek vagy várandósak. E tekintetben 
egyértelm űen az A., B. és a C1. választási lehet őségek részesítend ők előnyben. Az A. 
lehetőség a legszigorúbb, azonban el őfordulhat, hogy csak elméletben biztosítana szigorú 
védelmet. A C2. lehet őség az említett három lehet őség mögé sorolható be, mivel a többi 
lehetőséggel szemben egyértelm űen gyengébb védelmet biztosít a magas expozícióval járó 
területeken dolgozó munkavállalók számára. 
A többi jelent ős társadalmi hatás közé tartoznak a kritikus or vosi eljárásoknál használt 
MRI-alkalmazások el őnyei a lakosság számára. Az A. és a B. lehet őség nem biztosítja azt a 
 
HU 9   HU kellő rugalmasságot, amely lehet ővé tenne ilyen jelleg ű kezeléseket. A többi lehet őség 
azonban kell ő rugalmasságot biztosítana . 
Gazdasági hatás 
A kedvez ő gazdasági hatások közé tartozik a mobilitást és a cserét lehet ővé tevő következetes 
európai szabályozás. Ez mindenekel őtt az A., B., C1. és C2. lehet őséggel biztosítható, míg a 
D1., D2. és E. választási lehet őség inkább fokozott bizonytalansághoz vezetne. 
Másik fontos gazdasági szempont, hogy a lehet ő legkevesebb korlátozás mellett lehessen 
vállalkozást létrehozni, ami ezáltal növekedést tenne lehet ővé és fenntartaná a 
foglalkoztatottság szintjét, vagy akár új munkahelyeket is tere mthetne Európában. E 
tekintetben az A. és a B. lehet őség meglehet ősen korlátozó jelleg űnek tekinthet ő, és bizonyos 
területeken olyan mértékben gátolná a gazdasági fejl ődést, amely a többi lehet őség esetén 
nem várható. 
Megfelelési és az adminisztrációs költségek 
Az egyes lehet őségek megfelelési és adminisztrác iós költségeinek összefoglalása: 
Szakpolitikai 
választási 
lehetőség Összköltség (millió euró) 
A.: a 2004/40/EK 
irányelv 
módosításának 
elmaradása 660,3 
B.: új expozíciós 
határértékek 
bevezetése 
minden 
ágazatban 526,9 
C1.: az 
expozíciós 
határértékekt ől 
való eltérés 
lehetősége 511,7* 
C2.: egyes 
munkavállalók 
kizárása 497,4 
D1.: kizárólag 
nem kötelez ő 
erejű ajánlások 437,1 
D2.: kizárólag 
ágazati 420,2 
 
HU 10   HU megállapodások 
E.: uniós 
intézkedés 
mellőzése 474,0 
*ideértve az MRI-vel kapcsolato s intenzívebb képzési lehet őségeket. 
Az A. lehet őség megvalósítása a legköltségesebb. A B. lehet őség végrehajtási költségei az A. 
lehetőségénél alacsonyabbak, mivel a fémiparban folytatott tevékenységek közül több, 
például az indukciós f űtés és az elektrolízis a legtöbb esetbe n a felülvizsgált határértékek alatt 
maradna. Következésképpen a fémiparban tevékenyked ő munkáltatóknak nem kellene 
jelentős intézkedéseket tenniük az expozíciónak a munkamódszerek megváltoztatása révénl 
történő csökkentése érdekében. A B. lehet őség megvalósítása azonban a többi lehet őségnél 
költségesebb a kifejezetten az MRI-vel kapc solatos költségek miatt. A többi lehet őség 
egymáshoz hasonló költségekkel járna. 
A C2. és az E. szakpolitikai lehet őséget azon feltételezés al apján értékelik, hogy a 
munkáltatóknak a keretirányelvben el őírtaknál több kockázatértékel ést kell végrehajtaniuk. 
Maradványköltségek keletkeznek majd pé ldául az olyan távközlési, valamint a 
villamosenergia-termelési és  -szállítási ágazatokban, amelyek a 2004/40/EK irányelv 
előírásainak megfelel ően továbbra is az ICNIRP-ajánlások szerint m űködnének, mivel azok 
nem jelentenek problémát ezen ágazatok számára. 
A kis- és középvállalkozások egyszer űbb uniós szint ű tájékoztatást szeretnének. 
Következésképpen egyszer ű, rövid, ellen őrzőlista-szerű és ágazatspecifikus iránymutató 
dokumentumokra lesz szükség, akármelyik lehet őséget választják is. A berendezések 
címkézése és a hatékonyabb gyártói tájékoztatá s segíthet azonosítani azokat a helyzeteket, 
amelyekben nincs szükség részletes értékelésre. 
7. A VÁLASZTÁSI  LEHETŐSÉGEK  ÖSSZEHASONLÍTÁSA 
Az előnyök meghatározása mindegyik lehet őség esetén tartogat nehézségeket. Az 
egészségügyi el őnyökkel kapcsolatban csak annyi állítható, hogy káros következmények nem 
tapasztalhatók, amennyiben az expozíció nem haladja meg a jelenlegi és a jöv őbeli 
határértékeket. Ez az A. és a C2. lehet őséget támasztja alá. 
Figyelembe véve az új tudományos bizonyítékokat, amelyek szerint a B. lehet őségben 
szereplő expozíciós határértékek védelmet biztosítanak a túlzott mérték ű expozíció ellen, az 
A. lehetőség ezenkívül csak bizonyos tevékenysége k korlátozásával járó hátrányokat és 
általában alacsonyabb megfelel ési hajlandóságot jelent.  
A lehetséges megoldások másik végletét jelent ő D1. (ajánlás), D2. (önkéntes megállapodás) 
és E. (uniós jogi szabályozás mell őzése) lehet őség kizárható. Az érdekelt felek és a szakért ők 
mindenekel őtt a munkáltatóknak és a munkavállalóknak jogi és fizikai biztonságot nyújtó, 
következetes európai jogi szabályozást részesítik el őnyben. Az elektromágneses terek 
önmagukban ugyan nem jelentenek komoly pr oblémát, a vélemények szerint azonban az e 
téren elfogadott, következetes európai jogi szab ályozás hozzájárul az e gységes európai piac 
működéséhez. Az elektromágneses terekke l kapcsolatos európai fellépés mell őzése továbbá 
 
HU 11   HU jelentősen csökkentené az elektromágneses terek kockázatainak szentelt figyelmet, és 
kedvezőtlen egészségügyi hatásokkal járhat.  
A három fennmaradó lehet őség a B. (felülvizsgált expoz íciós határértékek), a C1. 
(felülvizsgált expozíciós határértékek és az orvosi eljárások során használt MRI-re vonatkozó 
rendelkezésekre korlátozódó, feltételekhez kötött kivételek) és a C2. lehet őség (felülvizsgált 
expozíciós határértékek és bizonyos  tevékenységek teljes kizárása  az irányelv hatálya alól).  
A B. lehet őség azzal az el őnnyel jár, hogy az elektromágnese s terekre vonatkozó következetes 
szabályozást biztosít olyan expozíciós határé rtékekkel, amelyek már a legtöbb munkahely 
esetében kell őképpen magasak, így már nem fenyeget a túlzott mérték ű expozíció veszélye. A 
túlzott mérték ű expozíció lehetséges eseteinek száma az A. lehet őséghez képest sokkal 
kisebb. A B. lehet őség megfelel a legújabb tudom ányos bizonyítékoknak. E lehet őség 
hátránya, hogy bizonyos tevékenységek, például egyes MRI-kezelések esetében átmenetileg 
előfordulhat túlzott mérték ű expozíció. E tevékenységek teljes beszüntetése – mivel 
esetenként szoros összefüggésben állnak a technikai fejl ődéssel, és közvetlenül hozzájárulnak 
a lakosság egészségéhez és jólétéhez – problematikus. 
A C1. lehet őség a B. lehet őséghez hasonlóan azzal az el őnnyel jár, hogy az elektromágneses 
terekre vonatkozó következetes szabályozást biztosít a legtöbb területen, ugyanakkor az 
orvosi eljárások során hasz nált MRI esetében lehet ővé teszi az expozíciós határértékekt ől való 
eltérést, szigorúbb megel őző intézkedésekkel olyan hely zetekben, amelyekben fennáll a 
túlzott mérték ű expozíció veszélye. A B. lehet őséghez hasonlóan e lehet őség is a legújabb 
tudományos bizonyítékokra épít. A B. lehet őségnél azonban rugalmasabb megoldást nyújtana. 
A C1. lehet őség hátránya, hogy az eltérések esetében  szigorúbban szabályozott és ellen őrzött 
munkakörnyezetet kíván meg.  
A C2. lehet őség szintén azzal az el őnnyel jár, hogy az elektromágneses terekre vonatkozó 
következetes szabályozást bizt osít a legtöbb területen, ugya nakkor rugalmas megoldások 
alkalmazását is lehet ővé teszi olyan helyzetekben, amelyekben fennáll a túlzott mérték ű 
expozíció veszélye. A mentesített ágazat eset ében a kockázatértékelési kötelezettségek 
kevésbé szigorúak. Ennek köszönhet ően a megfeleléssel kapcsolato s költségek is csökkennek. 
E lehetőség hátránya, hogy a vele járó kockázat a munkavállaló alacsonyabb szint ű védelmét 
eredményezi. Továbbá a munkavállalók védelme terén jelent ősebb eltéréseket engedne meg, 
ami a keretirányelv el őírásainak és szellemi ségének is ellentmond. 
A költségekkel kapcsolatos következtetés:  A C1. lehet őség költségei magasabbak a kevésbé 
szigorú C2–E. lehet őségénél. A C1. lehet őség megvalósításával azonban minimális 
költségnövekedés mellett az utóbbi lehet őségekhez képest sokkal jobb eredményeket lehet 
elérni egyéb, min őségi hatások terén, emellett biztos ítani lehet a munkavállalók magas szint ű 
védelmét is. A C1. lehet őség költségei lényegesen alacsonyabbak, mint az A. költségei és 
szinte megegyeznek a B. lehet őségével, ugyanakkor az MRI-ágazat  és az ipar számára kell ő 
mértékű rugalmasságot biztosít.  
Következésképpen a Bizottság e szempontok figyele mbevételével és a felmérési eredmények 
alapján a C1. lehet őséget  részesíti el őnyben. 
A felmérés értékelése 
 
HU 12   HU A hatásvizsgálat elkészítése során felmérés t végeztek, amelyre 166 válasz érkezett. A 
felmérési eredmények azt mutatják, hogy az érdekelt felek következetesen a C1. lehet őséget 
részesítik el őnyben.  
8. FIGYELEMMEL  KÍSÉRÉS  ÉS ÉRTÉKELÉS   
A 89/391/EGK keretirányelv és a 16. cikkének (1) bekezdése értelmében elfogadott 19 
további egyedi irányelv el őírja, hogy végrehajtásukat rendsze resen vizsgálják felül. Ennek a 
módszeres felülvizsgálatnak a harmonizációja 2007 óta megtörtént; a fe lülvizsgálatot minden 
tagállam 5 évente végrehajtja az irányelv ekben meghatározott kockázatokra vonatkozóan. A 
Bizottság ezt követ ően jelentést készít az eredményekr ől.  
Az uniós tagállamok szakért őit egybegy űjtő bizottságok emellett font os szerepet játszanak a 
munkahelyi egészségvédelemmel és biztonságga l kapcsolatos uniós j ogszabályok értékelését 
és figyelemmel kísérését biztosító eljárás során. Ide tartozik t öbbek között a 2003/C 218/01. 
tanácsi határozattal létrehozo tt, háromoldalú munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi 
tanácsadó bizottság, valamint a 95/319/EK  bizottsági határozattal létrehozott vezet ő 
munkaügyi felügyeleti tisztvisel ők bizottsága.