C 46/31

A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele.

(2020/C 46/14)

Ezen értesítés közzétételére a (EU) 2019/33 (1) felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikke (5) bekezdésének megfelelően kerül sor.

ÉRTESÍTÉS STANDARD MÓDOSÍTÁS JÓVÁHAGYÁSÁRÓL

„Anjou Villages Brissac”

PDO-FR-A0259-AM01

Az értesítés időpontja: 2019.11.14.

A JÓVÁHAGYOTT MÓDOSÍTÁS LEÍRÁSA ÉS INDOKOLÁSA

1. Földrajzi terület

A földrajzi terület a következőképpen módosul: Az előállítás valamennyi műveletére a földrajzi területen kerül sor, amelynek területe – a 2018. évi hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) alapján – Maine-et-Loire megye alábbi településeinek területét foglalja magában: Brissac Loire Aubance (Brissac-Quincé, Saint-Saturnin-sur-Loire és Vauchrétien volt önálló települések egykori területe), Denée, Les Garennes sur Loire (Juigné-sur-Loire és Saint-Jean-des-Mauvrets volt önálló települések egykori területe), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Saint-Melaine-sur-Aubance, Soulaines-sur-Aubance.

A földrajzi területet ábrázoló kartográfiai dokumentumok megtekinthetők az Institut national de l’origine et de la qualité honlapján.”

Szövegezésbeli módosítás: a közigazgatási egységek új jegyzéke figyelembe veszi a termékleírás jóváhagyása óta bekövetkezett településegyesítéseket, illetve az adminisztratív körzeteket érintő egyéb változásokat. A jogbiztonság fokozása érdekében a jegyzék az INSEE által évente kiadott hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) hatályos változatában foglaltakat követi. A földrajzi terület kiterjedése továbbra is pontosan ugyanakkora.

Végül megemlítik, hogy a nyilvánosság jobb tájékoztatása érdekében az INAO honlapján elérhetők a földrajzi területet ábrázoló kartográfiai dokumentumok.

Az egységes dokumentum földrajzi területre vonatkozó 6. pontja ennek megfelelően módosul.

2. Parcellákra osztott körülhatárolt terület

A termékleírás 1. fejezete IV. szakaszának 2. pontja a „2002. február 14-i” szövegrész után az „és a nemzeti bizottság állandó bizottságának 2017. január 19-i ülésén” szövegrésszel egészül ki.

E módosítás célja, hogy a termékleírásba bekerüljön a termelés földrajzi területén belül található, parcellákra osztott körülhatárolt területet érintő módosítás illetékes nemzeti hatóság általi jóváhagyásának dátuma. A parcellákra történő felosztás azoknak a parcelláknak a termelés földrajzi területén belüli azonosítására szolgál, amelyek alkalmasak a szóban forgó oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott bor termelésére.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

3. A földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület

Az 1. fejezet IV. szakaszának 3. pontjában a települések jegyzékének helyébe a következő szöveg lép:

„— Deux-Sèvres megye: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (Bouillé-Saint-Paul és Cersay volt önálló települések egykori területe);

— Indre-et-Loire megye: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

— Loire-Atlantique megye: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (Anetz volt önálló település egykori területe), Vallet;

— Maine-et-Loire megye: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon és Thouarcé volt önálló települések egykori területe), Blaison-Saint-Sulpice (Blaison-Gohier és Saint-Sulpice volt önálló települések egykori területe), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (Alleuds, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne és Saulgé-l’Hôpital volt önálló települések egykori területe), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (Chanzeaux, La Jumellière és Valanjou volt önálló települések egykori területe), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon és Les Verchers-sur-Layon volt önálló települések egykori területe), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Gennes-Val-de-Loire (Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies és Le Thoureil volt önálló települések egykori területe), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (Ingrandes volt önálló település egykori területe), Jarzé Villages (Lué-en-Baugeois volt önálló település egykori területe), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont és Vihiers volt önálló települések egykori területe), Mauges-sur-Loire (La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine és Saint-Laurent-du-Mottay volt önálló települések egykori területe), Mazé-Milon (Fontaine-Milon volt önálló település egykori területe), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré, Saint-Laurent-des-Autels és La Varenne volt önálló települések egykori területe), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saint-Sigismond, Saumur, Savennières, Soucelles, Souzay-Champigny, Terranjou (Chavagnes, Martigné-Briand és Notre-Dame-d’Allençon volt önálló települések egykori területe), Tuffalun (Ambillou-Château, Louerre és Noyant-la-Plaine volt önálló települések egykori területe), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (Saint-Aubin-de-Luigné és Saint-Lambert-du-Lattay volt önálló települések egykori területe), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Verrie, Verrières-en-Anjou (Pellouailles-les-Vignes és Saint-Sylvain-d’Anjou volt önálló települések egykori területe), Villevêque;

— Vienne megye: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.”

Ezáltal a jegyzék a termékleírás utolsó változatának hatálybalépése óta bekövetkezett különböző településegyesítéseket is tükrözi. A földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület kiterjedése továbbra is pontosan ugyanakkora.

Az egységes dokumentum kiegészítő feltételekre vonatkozó 9. pontja ennek megfelelően módosul.

4. Agrár-környezetvédelmi rendelkezés

Az 1. fejezet VI. szakaszának 2. pontja a következőképpen egészül ki: „A sorok között kötelező az ellenőrzött, természetes vagy vetett növénytakaró; ennek hiányában a termelő a természetes vegetációt talajműveléssel fékezi meg, vagy bizonyítja, hogy olyan biológiai növényvédő termékeket használ, amelyeket a hatóságok szőlőtermesztési célokra jóváhagytak. Ha egy parcellán biológiai gyomirtó szert használnak, más gyomirtó szerek használata tilos.”

A termelői gyakorlat jelenleg az anjou-i szőlőültetvények teljes területén e módosítás mentén fejlődik. A módosítás azt tükrözi, hogy az agrotechnikai eljárásokat egyre inkább a környezetvédelmi szempontok figyelembevételével alakítják ki. A növénytakaró jelenlétének támogatásával, valamint a gépi gyomirtás és a biológiai növényvédő szerek alkalmazásának ösztönzésével csökken a vegyi gyomirtó szerek használata. A gyomirtóhasználat fent említett csökkentése lehetővé teszi a szőlőültetvények talajának fokozottabb védelmét és természetes funkcióinak (termékenység, biodiverzitás, biológiai tisztulás) megőrzését, ami kedvez a borok minőségének, eredetiségének és helyi adottságokhoz köthetőségének.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

5. A szüreti rend kihirdetése

Az 1. fejezet VII. szakaszának 1. pontjában az „A szüret kezdő időpontját a mezőgazdaságról és a tengeri halászatról szóló törvénykönyv D. 645-6. cikkének rendelkezései szerint határozzák meg.” mondat törlésre kerül.

A szüret kezdő időpontját ma már nem szükséges meghatározni, mivel a termelőknek azóta számos olyan eszköz áll rendelkezésükre, melyek segítségével a szőlő érettségének fokát rendkívüli pontossággal megállapíthatják. Minden termelő hozzáfér egy sor – akár saját, akár közös tulajdonban lévő – olyan eszközhöz és berendezéshez, amely lehetővé teszi, hogy az egyes parcellákon a termelési célok szerint pontosan meghatározza a betakarítás optimális kezdő időpontját.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

6. Cukortartalom

Az 1. fejezet IX. szakasza 1. pontjának b) alpontja a „borok erjeszthetőcukor-tartalma (glükóz és fruktóz)” szövegrész előtt „az erjesztés után” szövegrésszel egészül ki.

A módosítás azt a célt szolgálja, hogy ezt a cukortartalmat ne lehessen összetéveszteni az erjesztés előtti cukortartalommal, ezért pontosítani kell, hogy azt az erjesztés után kell ellenőrizni.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

7. Pincekapacitás

Az 1. fejezet IX. szakasza 1. pontjának d) alpontjában a: „Minden termelő esetében a rendelkezésre álló pincekapacitás az öt utolsó év átlagos hozamának legalább 1,4-szerese.” mondat helyébe a következő szöveg lép: „Minden termelő esetében a rendelkezésre álló pincekapacitás az öt utolsó évben előállított bor átlagtérfogatának legalább 1,4-szerese.”

A termékleírásban nem (hl-ben vagy m3-ben kifejezett) térfogati kapacitásra, hanem hozamra – azaz a termésmennyiség és a termelési terület (pl. hl/ha-ban kifejezett) hányadosára hivatkoztak. A javasolt módosítás révén kiküszöbölhető a mennyiségbeli következetlenség anélkül, hogy a lényeget illetően bármiféle változás állna be (a minimális mennyiséget mindig a korábbi borászati években a gazdaság által előállított bormennyiség átlagának 1,4-szereseként állapították meg).

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

8. Borszállítás

Az I. fejezet IX. részének az adóraktár engedélyesei közötti borszállítás dátumára vonatkozó 5.b) pontja törlésre került.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

9. Kapcsolat a földrajzi területtel

A kapcsolatot az érintett települések számának frissítése céljából felülvizsgálták (10 helyett 7 település). A kapcsolat tekintetében pontosították, hogy a középhőmérsékletek éves hőmérsékleteket jelentenek.

Az egységes dokumentum földrajzi névre vonatkozó 8. pontja ennek megfelelően módosul.

10. Átmeneti intézkedés

Az 1. fejezet XI. szakasza a következő mondattal egészül ki: „Azon rendelkezések, amelyek értelmében kötelező a sorok között ellenőrzött, természetes vagy vetett növénytakaró jelenlétét biztosítani, vagy ennek hiányában a termelőnek a természetes vegetációt talajműveléssel vagy biológiai növényvédő termékek használatával megfékezni, nem vonatkoznak az e termékleírás jóváhagyásának időpontjában meglévő azon szőlőparcellákra, amelyeken a sorok közötti távolság legfeljebb 1,70 méter.”

Az átmeneti intézkedés lehetővé teszi, hogy azok a meglévő szőlőültetvények, amelyek jelenlegi művelési módja nem felel meg az agrár-környezetvédelmi rendelkezéseknek, ne kerüljenek kedvezőtlen helyzetbe. Az állandó fűsáv fenntartása vagy a talajművelési munka elvégzése ugyanis (a gépesítés, a felszerelés, az eszközök szempontjából) technikai gondokba ütközhet azokon a nagy telepítési sűrűségű szőlőültetvényeken, ahol a sorok közötti távolság 1,70 méter vagy annál kisebb. Az alacsony művelésű szőlőültetvényeken a gyeptakaró továbbá fokozza a tavaszi fagy kockázatát. Ezenfelül minél nagyobb az ültetési sűrűség, annál nagyobb konkurenciát jelent a meglévő növénytakaró a szőlő vízellátása szempontjából. A termékleírás jóváhagyása után telepített szőlőknek azonban a sűrűségtől és a sorok közötti távolságtól függetlenül mindenképpen meg kell felelniük a bevezetett agrár-környezetvédelmi rendelkezéseknek.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

11. Nyilvántartás-vezetés

A 2. fejezet II. szakaszának 3. pontjában a „potenciális” kifejezés helyébe a „természetes” szó lép.

Az Anjou-Saumur térségre vonatkozó valamennyi termékleírás megfogalmazásával összhangban a „potenciális erősség” vagy „fok” kifejezések helyébe a „térfogatszázalékban kifejezett természetes alkoholtartalom” kifejezés lép. Ezek a módosítások érthetőbbé teszik a termékleírásokat. A nyilvántartás-vezetésre vonatkozó rendelkezések harmonizálásának célja, hogy megkönnyítse a vizsgálati terv megfogalmazását és a nyilvántartások ellenőrzését.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

12. Főbb ellenőrizendő pontok

A 3. fejezetet az Anjou-Saumur térségre vonatkozó termékleírásokban szereplő főbb ellenőrizendő pontok egységes megszövegezése érdekében átdolgozták.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

1. A termék elnevezése

Anjou Villages Brissac

2. A földrajzi árujelző típusa

OEM – oltalom alatt álló eredetmegjelölés

3. A szőlőből készült termékek kategóriái

1. Bor

4. A bor(ok) leírása

A borok csendes vörösborok, amelyek főbb analitikai jellemzői a következők:

A borok térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalma 11 %.

A malolaktikus fermentációnak kötelezően be kell fejeződnie. Az ömlesztve történő forgalomba hozatalra kész vagy a kiszerelés szakaszában lévő borok almasavtartalma literenként legfeljebb 0,4 gramm.

Az erjesztés után a borok maximális erjeszthetőcukor-tartalma (glükóz és fruktóz) literenként 3 grammban került meghatározásra.

A borok térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalma az alkoholtartalom-növelést követően nem haladja meg a 12,5 %-ot.

Az illósavtartalom, az összes savtartalom és az összes kén-dioxid-tartalom értékeit a közösségi jogszabályok állapítják meg.

A borokat a szüret évét követő évben legalább június 30-ig a borkészítés helyszínén kell érlelni.

A bor cabernet franc N és cabernet sauvignon N szőlőfajtákból készített vörösbor. Már erős színe is sejteti a bor gazdagságát. Illata összetett, piros vagy fekete gyümölcsök és fűszeres, vadhúsra emlékeztető vagy fás aromák keveréke. Íze erős és testes, mindamellett megőrzi aromagazdagságát. A markánsan jelenlévő tanninok összeolvadnak, és az utóíz hosszan tartó.

Általános analitikai jellemzők Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) Minimális összes savtartalom Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) Összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

5. Borkészítési eljárások

a) Alapvető borászati eljárások

Különleges borászati eljárások

Ültetési sűrűség – sortávolság

Művelési gyakorlat

A szőlőültetvényeken a minimális ültetési sűrűség hektáronként 4000 tőke. A sorok közötti távolság legfeljebb 2,50 méter lehet, míg az egy soron belül található szőlőtőkék közötti távolságnak legalább 1 méternek kell lennie. A hektáronként 4000 tőkénél kisebb, de 3300 tőkénél nagyobb ültetési sűrűségű szőlőparcellák akkor jogosultak használni az ellenőrzött eredetmegjelölést a szőlőtermésük tekintetében, amennyiben eleget tesznek az ezen termékleírásban a támrendszerrel és a lombsátor magasságával kapcsolatban rögzített szabályokra vonatkozó rendelkezéseknek. Az ilyen szőlőparcellákon a sorok közötti távolság legfeljebb 3 méter lehet, míg az egy soron belül található szőlőtőkék közötti távolságnak legalább 1 méternek kell lennie.

Öntözés

Művelési gyakorlat

Az öntözés tilos.

Különleges borászati eljárás

A kivonáson alapuló alkoholtartalom-növelési technikák alkalmazása engedélyezett, és a feldolgozott mennyiségekhez viszonyított részleges sűrítés maximális mértéke 10 %. Tilos fadarabokat használni. A borok térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalma az alkoholtartalom-növelést követően nem haladja meg a 12,5 %-ot.

A fenti rendelkezéseken kívül a boroknak az alkalmazott borászati eljárások tekintetében meg kell felelniük a közösségi szinten, valamint a mezőgazdaságról és a tengeri halászatról szóló törvénykönyvben meghatározott kötelezettségeknek.

b) Maximális hozamok

56 hektoliter hektáronként

6. Körülhatárolt földrajzi terület

Az előállítás valamennyi műveletére a földrajzi területen kerül sor, amelynek területe – a 2018. évi hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) alapján – Maine-et-Loire megye alábbi településeinek területét foglalja magában: Brissac Loire Aubance (Brissac-Quincé, Saint-Saturnin-sur-Loire és Vauchrétien volt önálló települések egykori területe), Denée, Les Garennes sur Loire (Juigné-sur-Loire és Saint-Jean-des-Mauvrets volt önálló települések egykori területe), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Saint-Melaine-sur-Aubance, Soulaines-sur-Aubance.

A földrajzi területet ábrázoló kartográfiai dokumentumok megtekinthetők az Institut national de l’origine et de la qualité honlapján.

7. Fő szőlőfajták

Cabernet-Sauvignon N

Cabernet franc N

8. A kapcsolat(ok) leírása

1. A földrajzi területre vonatkozó információk

a) A kapcsolathoz hozzájáruló természeti tényezők leírása

Az „Anjou villages Brissac” ellenőrzött eredetmegjelölés földrajzi területe az Armorikai-hegység egy kiterjedt palás, illetve palás-homokköves platóján nyugszik, amely enyhe lejtéssel ereszkedik a Loire felé. A tájat sok kicsi, különböző fekvésű domb jellemzi, melyek tengerszint feletti magassága 50 és 90 méter között mozog. 2018-ban a földrajzi terület egybeesett a „Coteaux de l’Aubance” ellenőrzött eredetmegjelölés földrajzi területével, és Angers-től délnyugatra 7 település területére terjedt ki.

A földrajzi területet nyugaton a Loire-ba ömlő Aubance-folyó torkolata, keleten a meszes talajok kialakulásáért felelős krétakori plató (a Párizsi-medence határa), északon a Loire-folyó, a déli szélen pedig a brissaci és beaulieu-i erdők határolják. Az Aubance a Loire egyik kisebb, a földrajzi terület jelképének számító mellékfolyója, amely a forrásától északi irányban folyik egészen a XVI. századi kastélyáról híres Brissac-Quincé településig. Innen északnyugati irányba veszi útját Mûrs-Erigné településig, majd a Loire-ral párhuzamosan folyik tovább.

A palás szubsztrátumon kialakult talajok többnyire sekélyek, jó a hőháztartásuk és kis vízkészlet jellemzi őket. A földrajzi terület nyugati részén helyenként vulkanikus eredetű, savanyú képződményekből (riolit) vagy bázisos képződményekből (szpilit) származó telérek húzódnak, melyek a nagyon köves talajokat eredményezik. A földrajzi terület északi részén található települések sajátossága, hogy palaköves képződményeken fekszenek. Az emberek több évszázadon keresztül használták ezeket a köveket házfalak építéséhez, tetők és kőpadlók, illetve berendezési tárgyak, például mosogatók, asztalok vagy lépcsők készítéséhez is, melyek mind a terület egyediségét hangsúlyozzák. A fenti elemek erőteljes jelenléte meghatározza a tájat, és hozzájárul a szőlőültetvények sajátos karakteréhez. A földrajzi terület keleti része a prekambriumi talapzatot fedő cenoman képződményeken fekszik.

A földrajzi terület egy beékelt terület, ahol kevés csapadék hullik, főnhatás érvényesül és a Choletais-i és a Mauges-i térség magasabb domborzati elemeinek köszönhetően védett az óceáni nedvességtől. Az éves csapadékmennyiség 585 milliméter, míg a Choletais-i térségben közel 800 milliméter. Maine-et-Loire megye meteorológiai állomásai közül Brissac-Quincé-ben mérik a legalacsonyabb értékeket. A vegetációs időszakban a csapadékmennyiség tekintetében is kb. 100 milliméteres eltérés tapasztalható a megye többi részéhez képest. Az éves átlaghőmérsékleti értékek viszonylag magasak (kb. 12 °C), és 1 °C-kal magasabbak, mint egész Maine-et-Loire megyében. A körzet különleges mikroklímáját a délvidékű jellegű növényzet, így az itt megtalálható örökzöld tölgyek és ciprusfenyők is bizonyítják.

b) A kapcsolathoz hozzájáruló emberi tényezők leírása

A szőlővidék néhány jelképes birtoka nagyon régóta fennáll, ahogy ezt 1865-ben id. Guillory is tanúsította a „Bulletin de la Société Agricole et Industrielle d’Angers” (az angers-i mezőgazdasági és ipari társaság közlönye) egyik számában, amelyben arról számolt be, hogy Saint-Melaine-sur-Aubance településen „breton növényt” telepítenek az ültetvényeken (a növény akkoriban arról kapta a nevét, hogy hajóval érkezett a Loire torkolatöblén keresztül, amely azokban az időkben a breton régióban volt). Ez a növény nem más, mint a cabernet franc N szőlőfajta. Telepítése az anjoui szőlővidék több mint háromnegyedét elpusztító filoxéravész után felgyorsult.

A XX. század elején a bortermelés elsősorban a „rouget”-nek (piros bornak) nevezett bor előállítására irányult, amely a kávéházakban fogyasztott könnyű borok helyi neve volt. A XX. század folyamán, a brissaci szövetkezeti pincészet létrehozásával egy időben a vörösbor-készítés is megindult. Szintén ebben az időben kezdték ültetni a felszíni talajokhoz illő, későbbi érésű cabernet-sauvignon N-et is.

Miután a brissaci régió borosgazdái azt 1979 óta kezdeményezték és szorgalmazták, az „Anjou Villages” ellenőrzött eredetmegjelölést 1991. november 14-én ismerték el az „Anjou” ellenőrzött eredetmegjelölés földrajzi területéhez tartozó 46 település esetében, külön körülhatárolt parcellákkal és szigorú termelési szabályokkal, melyeket egy olyan strukturált vörösbor előállítása érdekében vezettek be, amely a tanninok finomítását biztosító érlelést követően a nyár elején kerül palackba.

Ugyanakkor a brissaci régió szakemberei mindig is biztosak voltak abban, hogy olyan területtel és szakértelemmel rendelkeznek, amely markánsabbá tudja tenni az általuk termelt vörösborok eredetiségét. Áldozatos munkájukkal, a termőhelyhez legjobban illő szőlőfajta felkutatásával, a metszési és szőlőművelési technikák lehető legjobb alakításával, az optimális érettség melletti szüreteléssel, az áztatási hőmérsékletek és időtartamok kezelésének technikai javításaival a borosgazdák elérték, hogy az „Anjou Villages Brissac” ellenőrzött eredetmegjelölést 1998. február 17-én elismerjék.

2. A termék minőségére és jellemzőire vonatkozó információk

A bor cabernet franc N és cabernet sauvignon N szőlőfajtákból készített vörösbor.

Már erős színe is sejteti a bor gazdagságát. Illata összetett, piros vagy fekete gyümölcsök és fűszeres, vadhúsra emlékeztető vagy fás aromák keveréke. Íze erős és testes, mindamellett megőrzi aromagazdagságát. A markánsan jelenlévő tanninok összeolvadnak, és az utóíz hosszan tartó.

A bor nehéz bor, jobb, ha 5–6 évre megfeledkezünk róla, mielőtt megkóstolnánk.

3. Ok-okozati összefüggések

A művelési gyakorlatokat tükrözően pontos parcellákra osztott felszíni talajok, illetve a kiváló fekvést adó és a rendszeres vízellátás szempontjából kedvező domborzat találkozása lehetővé tette, hogy a cabernet franc N és a cabernet-sauvignon N szőlőfajták teltsége és eredetisége kifejezésre jusson. A termesztési viszonyok miatt optimális módon kell kezelni a növényt és annak terméshozamát, amit a szőlő művelésmódja és a szigorú metszési szabályok is tükröznek. A borosgazdák a szőlőik viselkedésével kapcsolatban végzett megfigyelések és elemzések alapján határozzák meg a szőlőültetvény megfelelő telepítését, így a felszíni talajokra inkább cabernet-sauvignon N szőlőfajtát telepítenek, míg a cabernet franc N fajtát elsősorban a cenoman agyagos-meszes talajokra vagy a palás kőzeten kialakult és nagyobb vízkészlettel rendelkező barna talajokra tartják fenn.

A gazdálkodók szakértelme biztosítja, hogy a leszüretelt szőlők minimális cukortartalma literenként 189 gramm, fenolos érettségük pedig optimális legyen. A gazdálkodók a nemzedékek során át megtanulták, hogy a borászati technikák alakításával hogyan hozhatják ki a szőlőkből a legjobbat. Nagyon hamar kiderült, hogy az erjesztés után hordós érlelésre van szükség ahhoz, hogy a bor aromái összetettek legyenek, de legfőképpen ahhoz, hogy tanninjai lekerekítetté és selymessé váljanak. E célok elérése érdekében a termékleírás meghatározza, hogy a borok érlelési időszakának legalább a szüretelés évét követő év június 30-ig kell tartania.

Az „Anjou villages Brissac” ellenőrzött eredetmegjelölés az Anjou-borvidékről származó borok ékességei közé tartozik. Ezért a „cuvée ambassadeur” (a küvé nagykövete) kiválasztása, vagyis az a borkóstoló, ahol a borosgazdák és a borászati világ szakemberei kiválasztják az „Anjou villages Brissac” ellenőrzött eredetmegjelölést leginkább képviselő bort, olyan megkerülhetetlen esemény lett, amely a vizsgált évjárat tekintetében meghatározó módon kihat az Anjou-borvidék vörösborainak ismertségére.

9. További alapvető feltételek (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

A földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület

Jogi keret:

Uniós jogszabályok

A további feltétel típusa:

A körülhatárolt földrajzi területen való előállítás tekintetében biztosított eltérés

A feltétel leírása:

A borok erjesztése, készítése és érlelése tekintetében biztosított eltérés kapcsán meghatározott, a földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület a következő települések területét foglalja magában a 2018. évi hivatalos földrajzi kódex alapján:

— Deux-Sèvres megye: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (Bouillé-Saint-Paul és Cersay volt önálló települések egykori területe);

— Indre-et-Loire megye: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

— Loire-Atlantique megye: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (Anetz volt önálló település egykori területe), Vallet;

— Maine-et-Loire megye: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon és Thouarcé volt önálló települések egykori területe), Blaison-Saint-Sulpice (Blaison-Gohier és Saint-Sulpice volt önálló települések egykori területe), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (Alleuds, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne és Saulgé-l’Hôpital volt önálló települések egykori területe), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (Chanzeaux, La Jumellière és Valanjou volt önálló települések egykori területe), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon és Les Verchers-sur-Layon volt önálló települések egykori területe), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Gennes-Val-de-Loire (Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies és Le Thoureil volt önálló települések egykori területe), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (Ingrandes volt önálló település egykori területe), Jarzé Villages (Lué-en-Baugeois volt önálló település egykori területe), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont és Vihiers volt önálló települések egykori területe), Mauges-sur-Loire (La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine és Saint-Laurent-du-Mottay volt önálló települések egykori területe), Mazé-Milon (Fontaine-Milon volt önálló település egykori területe), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré, Saint-Laurent-des-Autels és La Varenne volt önálló települések egykori területe), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saint-Sigismond, Saumur, Savennières, Soucelles, Souzay-Champigny, Terranjou (Chavagnes, Martigné-Briand és Notre-Dame-d’Allençon volt önálló települések egykori területe), Tuffalun (Ambillou-Château, Louerre és Noyant-la-Plaine volt önálló települések egykori területe), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (Saint-Aubin-de-Luigné és Saint-Lambert-du-Lattay volt önálló települések egykori területe), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Verrie, Verrières-en-Anjou (Pellouailles-les-Vignes és Saint-Sylvain-d’Anjou volt önálló települések egykori területe), Villevêque;

— Vienne megye: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Címkézés

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

A címkéken valamennyi fakultatív információt akkora méretű karakterekkel kell feltüntetni, amelyek sem a magasság, sem a szélesség tekintetében nem haladják meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretének kétszeresét.

Az ellenőrzött eredetmegjelölés neve a termékleírásban meghatározott feltételek mellett kiegészíthető a „Val de Loire” földrajzi névvel.

A „Val de Loire” földrajzi név feltüntetésére használt karakterek mérete sem magasságban, sem szélességben nem haladhatja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretének kétharmadát.

Az ellenőrzött eredetmegjelölésű borok címkéjén pontosítható a kisebb földrajzi egység, feltéve, hogy kataszteri területről van szó és a terület neve szerepel a szüretelési nyilatkozaton. A kataszteri terület nevét alkotó karakterek mérete sem azok magasságát, sem szélességét tekintve nem haladhatja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretének felét.

A termékleíráshoz vezető link

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-0a43e4f9-b0f4-400f-b86a-ed65865455b8

(1) HL L 9., 2019.1.11., 2. o.