A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem 2010-es európai événekvégrehajtásáról, eredményeiről és átfogó értékeléséről /* COM/2012/0107 final */





A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem 2010-es európai évének végrehajtásáról, eredményeiről és átfogó értékeléséről 1. Háttér: a politikai kötelezettségvállalás előmozdítása válság idején 1.1. Bevezetés 2008-ban a Tanács és az Európai Parlament ismét megerősítette, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem az Európai Unió és tagállamai egyik legfontosabb kötelezettségvállalása, és megállapodtak abban, hogy 2010-et a „szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évének” (a továbbiakban: 2010-es európai év) nyilvánítják.[1] A 2010-es európai év a gazdasági és társadalmi kihívások ideje is volt egyben, ami ösztönözte a mobilizációt és elősegítette, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztés központi szerepet kapjon az Európa 2020 menetrendben. Hangsúlyozta a polgárok szerepvállalásának és tájékozottságának kiemelt jelentőségét és lehetőséget teremtett a szegénységben élő férfiak és nők eredményes részvételére. Megmutatta azt is, hogy Európa képes új irányítási modelleket ösztönözni, és hangsúlyozta, hogy további kapcsolatokat kell teremteni a központi szereplők között. A válság azonban napi szinten sújtotta a szegénységben és társadalmi kirekesztettségben élőket, valamint a naponta velük dolgozókat, ami megnehezítette a kezdeményezés maximális hatásának érvényesülését. A 2010-et a szegénység és a társadalmi kirekesztettség elleni küzdelem európai évévé nyilvánító határozatnak megfelelően e jelentés az európai év végrehajtásának, eredményei és átfogó teljesítményének áttekintését foglalja magában, figyelembe véve egy külső értékelés következetéseit.[2] 1.2. Uniós szintű koordináció a társadalmi befogadásért A lisszaboni stratégia 2000 márciusában történt elindításakor az Európai Tanács felszólította a tagállamokat és a Bizottságot, hogy 2010-ig „tegyenek határozott lépéseket a szegénység felszámolása felé”, és a Tanács azóta újra és újra megerősíti ezt a célkitűzést. A szociális védelem és a társadalmi befogadás területén alkalmazott nyitott koordinációs módszert (a továbbiakban: szociális OMC) a tagállamok közötti szakpolitikai koordináció biztosítása érdekében dolgozták ki. A módszer elősegítette az általános kihívások meghatározását, növelte a közös tudásbázist és támogatta a helyes kormányzást. További munkára van azonban szükség a politikai elkötelezettség és az ismertté tétel, a más szakpolitika-területekkel való együttműködés, illetve az érintett szereplők részvételének megerősítése terén. 1.3. A 2010-es európai év és célkitűzései A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni uniós együttműködés első évtizede végének közeledtével a 2010-es európai évet azért hozták létre, hogy ösztönözze a figyelemfelkeltést, új partnerségeket alakítson ki és új lendületet adjon. Négy fő célkitűzést határoztak meg: Jogok elismerése — a szegénységben és társadalmi kirekesztettségben élők méltóságteljes élethez és a teljes körű társadalmi szerepvállaláshoz való jogának elismerése. Felelősségmegosztás és szerepvállalás — nagyobb társadalmi részvétel a társadalmi befogadást elősegítő politikák és intézkedések kidolgozásakor, a közös és az egyéni felelősség hangsúlyozása a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben. Összetartás — az összetartóbb társadalom megteremtésének elősegítése azzal, hogy felhívják a nyilvánosság figyelmét arra, hogy mindannyiunk javát szolgálja, ha sikerül leküzdeni a szegénységet, megvalósul a javak igazságos elosztása, és senki sem szorul a társadalom peremére. Kötelezettségvállalás és konkrét intézkedések — a szegénység és a társadalmi kirekesztés felszámolásával kapcsolatos határozott európai uniós politikai kötelezettségvállalás újbóli megerősítése, valamint ennek a kötelezettségvállalásnak és a fellépéseknek az előmozdítása minden szinten. 2. A 2010-es európai év: végrehajtás és fő tevékenységek 2.1. Irányítás és pénzügyi végrehajtás A 29 részt vevő országban (a 27 uniós tagállamban, valamint Izlandon és Norvégiában) és európai szinten 17,25 millió EUR összegű költségvetést fordítottak a tevékenységekre. Tagállami szintű programozás és pénzügyi irányítás Országos szinten a nemzeti végrehajtó testületek végezték a 2010-es európai év koordinációját és az uniós finanszírozás kezelését, a fő érdekeltekkel folytatott konzultációt követően létrehozott nemzeti programoknak megfelelően. A közvetett centralizált igazgatási eljárás keretében a 27 tagállam, Norvégia és Izland 29 nemzeti végrehajtó testülete számára összesen 9,27 millió EUR-t ítéltek oda az Unió költségvetéséből. A kapott összeget valamennyi országnak legalább az uniós támogatásnak megfelelő összeggel ki kellett egészítenie. Néhány ország a kötelezőnél magasabb összeget biztosított. Ezenfelül a magánfinanszírozást változó arányú társfinanszírozási követelményeket előíró pályázati felhívásokkal biztosították. Uniós szintű programozás és pénzügyi irányítás 8 millió EUR összegű költségvetést szántak európai szintű kezdeményezésekre, amelyek túlnyomó többsége kiemelt európai szintű tevékenység volt. Ezek általában teljes finanszírozásban, míg más tevékenységek (a nyitó- és zárókonferencia) 80 %-os társfinanszírozásban részesültek. Míg az összeurópai kezdeményezéseket európai szinten koordinálták, másokat decentralizált módon a részt vevő országokban hajtottak végre a kommunikációval foglalkozó vállalkozó nemzeti kapcsolattartói és a nemzeti végrehajtó testületek szoros együttműködésével. A részt vevő országok képviselőiből álló tanácsadó testület rendszeres üléseket tartott, amelyeken tanácsadást és támogatást nyújtott a Bizottság számára a 2010-es európai év tevékenységeinek megtervezésével és végrehajtásával kapcsolatban. Egy 70 európai nem kormányzati szervezetet és más szervezetet (a regionális/helyi hatóságok hálózatait, szociális partnereket, alapítványokat, agytrösztöket, európai és nemzetközi szerveket) tömörítő, érdekeltekből álló uniós szakértői csoport töltötte be az információs és konzultációs csatorna szerepét; 2009 márciusa, illetve 2011 márciusa között öt alkalommal üléseztek. A 2010-es európai év számokban – 29 részt vevő ország (27 tagállam, Norvégia és Izland). – Hozzávetőleg 900, a nemzeti végrehajtó testületek vagy az érdekelt felek által kezdeményezett, társfinanszírozásban részesített tevékenység; legalább további 1800, a logóval fémjelzett országos és helyi tevékenység. – Hozzávetőleg 40 uniós esemény (uniós testületek szervezésében vagy jelentős eseményekkel partnerségben megvalósítva). – 164 nagykövet (nemzeti szinten 160, európai szinten 4 fő). – A közvetített riportokat 49 millió néző és hallgató követte. – Több mint 400 000 egyéni látogató a weboldalon. – Több mint 10 000 nyomtatásban megjelent/internetes cikk. – 1200 nevezés és 60 győztes az Újságírói Díjért folyó versenyben. – Uniós szinten több mint 60 videó. – 200 fotó a Közös Alkotási Kezdeményezésben részt vevő 18 európai országból. – 17,25 millió EUR (uniós szintű költségvetés) + 9 millió EUR (nemzeti költségvetések) összegű, azaz összesen 26,25 millió EUR-s teljes költségvetés. 2.2. Végrehajtás a részt vevő országokban Helyszíni tevékenység A nemzeti, regionális és helyi szintű tevékenység túlnyomó részét az érdekelt felek – különösen nem kormányzati szervezetek – kezdeményezték, amelyek 664 társfinanszírozásban részesült projektet irányítottak, valamint a nemzeti végrehajtó testületek, amelyek közvetlenül 220 tevékenységért feleltek. Ezek többek között a következők voltak: – figyelemfelkeltést célzó tevékenységek (viták, oktatóanyagok, médiamunkák, művészeti versenyek, szolidaritási láncok, szabadegyetemek, közösségi hálózatok stb.); – az érintetteknek nyújtott közvetlen támogatás (tájékoztatás a jogokról, közösségi támogatás, a művészetek révén történő részvétel, informális oktatás stb.); – szakpolitika-fejlesztés (konferenciák, szemináriumok, az aktív részvétel lehetőségét megteremtő találkozók; új szakpolitikai programok és cselekvési tervek stb.) – szakértelmet kívánó tevékenységek (kutatás, tanulmányok, publikációk stb.) Az oktatási célú és a médiákhoz kapcsolódó tevékenységek túlsúlyban voltak a tanulmányokhoz és felmérésekhez képest, rámutatva az európai év mint figyelemfelhívó kampány szerepére. Hozzávetőleg 10 000 nyomtatásban megjelent, illetve internetes cikk készült. Az érdekelt felek által kezdeményezett, társfinanszírozásban részesült projektek száma és nagysága jelentős eltéréseket mutatott, hiszen az 1 finnországi és 2 litvániai projekttel szemben Franciaországban 71, Írországban pedig 92 ilyen projektet valósítottak meg. A társfinanszírozás átlagos összege a legtöbb országban 20 000 EUR-nál alacsonyabb volt, ami lehetővé tette a korlátozott felvevőképességgel rendelkező szervezetek támogatását. Ezenfelül „erkölcsi támogatásban” részesült 1800 olyan nemzeti és helyi tevékenység, amely a 2010-es európai évre vonatkozó finanszírozás nélkül használta fel az esemény logóját. A nemzeti „nagykövetek” szerepe 22 ország összesen 160 személyt jelölt az európai év nemzeti nagykövetének, hogy szélesebb közönséget szólíthassanak meg. A nagykövetek különböző társadalmi háttérrel rendelkeztek: voltak köztük színészek, énekesek, nem kormányzati szervezetek aktivistái, tudományos szakemberek, sportolók, üzletemberek, a szegénységet és a társadalmi kirekesztést közvetlenül megtapasztalt személyek és a különösen veszélyeztetett csoportokba tartozó személyek (fogyatékossággal élők, romák, egyedülálló anyák stb.). Az országonként kijelölt nagykövetek száma egytől (Franciaország és Románia) huszonhatig (Ausztria) terjedt. 2.3. Uniós szintű tevékenységek Míg számos tevékenységet az Európai Bizottság hangolt össze és hajtott végre, jelentős számú eseményt valósított meg a spanyol és a belga elnökség, az érdekelt felek és más uniós intézmények és szervek is. Tájékoztató, kommunikációs és népszerűsítő kampány Európai szinten a fő tevékenység egy az Európai Bizottság által koordinált, túlnyomórészt 23 nyelven folyó közös kampány volt, amelyet a kommunikációval foglalkozó vállalkozóval és a nemzeti végrehajtó testületekkel együttműködve a részt vevő országokban hajtottak végre: – médiakapcsolati hálózat létrehozása és a (nyomtatott/internetes/audiovizuális) média rendszeres tájékoztatása a fő eseményekről (például sajtóreggelik); – online eszközök – ideértve a kampány 23 nyelvű weboldalát (www.2010againstpoverty.eu), a „Social Europe” Facebook-oldal használatát, képek megosztását a Flickr oldalon, valamint a Youtube-on, az EUtube-on és a Wikipedián közzétett posztokat; – kiadványok – az Eurobarométer brosúrája, hírlevél (6 kiadás), a bevált gyakorlatok gyűjteménye („Kiút a szegénységből”), a 2010 utáni időszakra vonatkozó magazin („Springboard into the Future” – „Ugrás a jövőbe”) és a legfontosabb statisztikai adatok áttekintése; – audiovizuális anyagok készítése (népszerűsítő vidóklip 23 nyelven, 29 rövid országismertető és a főbb eseményekről szóló híreket tartalmazó rövidfilmek); – partnerség 26 európai eseménnyel (zenei és filmfesztiválok, nem kormányzati szervezetek rendezvényei stb.); – reklámanyagok (plakátok, könyvjelzők, tollak, pólók, nyakpántok); – négy uniós szintű kampánynagykövet (Dr. Vaira Vīķe-Freiberga, Dr. Lesley-Anne Knight, Michał Piróg és Tasha de Vasconcelos), akik aktív részvételük és a 2010-es európai év üzeneteinek felkarolása révén növelték a médiaérdeklődést és megerősítették a 2010-es európai év arculatát. A 2010-es európai év nyitó- és záróeseménye A spanyol elnökség által január 21-én Madridban megrendezett nyitókonferencián 400 résztvevő jelent meg. A belga elnökség által december 17-én Brüsszelben tartott zárókonferencián áttekintették a legfőbb eredményeket és kiemelték a kiválasztott nemzeti projekteket. Az eseményen hivatalosan jóváhagyták az európai év Miniszterek Tanácsa által elfogadott zárónyilatkozatát (lásd alább). A részvétel mindkét eseményen tükrözte a 2010-es európai év célkitűzéseinek megvalósítása iránti széles körű politikai elkötelezettséget: az egyes döntéshozók és érdekelt felek mellett magas rangú képviselők is megjelentek, többek között az Európai Tanács és a Bizottság elnöke, a spanyol és a belga kormányfő, valamint számos nemzeti miniszter. Két fókuszhét Júniusban és októberben két „fókuszhetet” szerveztek, hogy rövid időszakon belül megrendezett számos uniós és nemzeti tevékenységgel és eseménnyel, a partnerségekre és a részvételre kiemelt hangsúlyt fektetve lendületet adjanak a kezdeményezésnek. Két egész éven át tartó kezdeményezés – a Közös Alkotási Kezdeményezés és az Összeurópai Újságíróverseny A (NEM)LÁTHATÓ elnevezésű Közös Alkotási Kezdeményezés (2010. április – 2010. november) Európa-szerte arra ösztönözte a művészeti hallgatókat, hogy fényképeken mutassák meg, mit jelent számukra a szegénység. Valamennyi fotót közzétették a 2010-es európai év honlapján, 2010 végén pedig 70 képből kiállítást rendeztek Brüsszelben. Az Újságírói Díj (2010. április – 2010. december) célja az volt, hogy támogassa azokat az újságírókat, akik munkájukkal hozzájárultak a szegénységgel és a társadalmi kirekesztéssel kapcsolatos ismeretek növeléséhez és azok szélesebb körű megértéséhez. Közel 1200 cikket és audiovizuális riportot küldtek be, amelyek közül országos és európai szintű győzteseket is választottak. Eurobarométer felmérések és tanulmányok Egy 2009 októberében közzétett Eurobarométer felmérés[3] a szegénység és a társadalmi kirekesztés megelőzését és az ezek elleni küzdelmet célzó szakpolitikákkal kapcsolatos véleményükről kérdezte meg az embereket. Négy hullámban elvégezték, majd közzétették a közvélemény által a válság társadalmi hatásairól kialakított képet vizsgáló Eurobarométer gyorsfelméréseket is. A partnerek által szervezett uniós szintű tevékenységek A Bizottság részéről a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága által koordinált tevékenységeken felül számos európai tevékenységet szerveztek. – A nem kormányzati szervezetek alkalmi egyesülése[4] 40-nél több szervezetet összefogva közös tevékenységeket hozott létre (élőlánc az Európai Parlament körül, saját weboldal: www.endpoverty.eu, információcsere). – Nagyszámú európai érdekelt fél szervezett az európai évre szóló tevékenységet, többek között konferenciákat, figyelemfelhívó eseményeket és célzott népszerűsítő tevékenységeket. – Az Európai Parlament számos kapcsolódó jelentést adott ki, megrendezte a szegénységben élők júniusi találkozóját, valamint 2011 januárjában polgári fórumot (agorát) szervezett erről a témakörről. – Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a szegénységről és a társadalmi kirekesztésről szóló magas szintű konferenciát szervezett (2010. május) és létrehozta a 2010-es évvel foglalkozó munkacsoportot, valamint számos célzott kezdeményezést (népi egyetem, meghallgatás). – A Régiók Bizottsága júniusban fórumot szervezett, egyik politikai csoportjuk pedig filmpályázatot hirdetett („Poverty in Europe: Can you picture a way out?” – „Szegénység Európában: Tudsz kiutat mutatni?”). – Az Európai Bizottságnak a részt vevő országokban működő képviseletei számos kommunikációs tevékenység (például fotópályázat, a hátrányos helyzetű csoportok megszólítása, szabadtéri koncertek, információs standok) szervezésével és a témában rendezett megbeszéléseken, vitákban és konferenciákon való részvételükkel jelentős mértékben hozzájárultak a kezdeményezéshez. A Europe Direct információs központjai számos országban szintén aktívan részt vettek a munkában. – Az Európai Bizottságban a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatóságán kívül számos főigazgatóság dolgozott ki célzott projekteket és kezdeményezéseket (például az egészségügy, az információs társadalom, a kutatás, az ifjúságügy, a kultúra, a turizmus stb. témakörében). – A 2010-es európai évet megelőzően az Európai Bizottság 2009. évi „Együtt a diszkrimináció ellen!” EU Újságírói Díja különdíjat hozott létre a szegénységet és a diszkriminációt középpontba állító cikkek számára. 3. Milyen eredményeket ért el az európai év? 3.1. Szilárd politikai elkötelezettség a nehéz gazdasági körülmények ellenére Az európai év válságos társadalmi környezetben zajlott, és egybeesett néhány kulcsfontosságú uniós szakpolitika jövőjéről folytatott vitákkal. A 2010-es európai év elindítása által létrejött dinamika Unió-szerte segített lendületet teremteni, és hangsúlyozta a politikai kötelezettségvállalás szükségességét a legmagasabb szinten. Ebben az összefüggésben a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelmet az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia egyik fő prioritásának nyilvánították. E kötelezettségvállalást az Unió története során először kapcsolták számszerűsített célhoz, amely szerint „2020-ra legalább 20 millió embert kell kiemelni a szegénységből és a társadalmi kirekesztettség állapotából”. Az európai év zárónyilatkozatában[5] az Unió újfent elkötelezte magát, hogy folytatja és fokozza ezeket az erőfeszítéseket. Az Európa 2020 stratégia megállapítja, hogy jelentős nemzeti szintű szerepvállalásra van szükség. Ezért felkérték a tagállamokat arra, hogy nemzeti reformprogramjaikban határozzanak meg konkrét nemzeti célokat a szegénység és a társadalmi kirekesztés csökkentésére vonatkozóan. A 2010-es európai év ugyancsak hozzájárult az Európa 2020 stratégián túlmutató belpolitikai fejleményekhez, mivel számos ország megragadta az alkalmat arra, hogy új szakpolitikai kezdeményezéseket hajtson végre és megerősítse azok kapcsolatait más szakpolitika-területekkel (például az egészségüggyel, az igazságüggyel, a megkülönböztetés elleni politikával és a pénzüggyel). Míg azonban az említett fejlesztések az Unió és a tagállamok kötelezettségvállalásainak megerősítése szempontjából előrelépést jelentenek, azokat a leginkább veszélyeztetett emberek helyzetének fényében kell megítélni, ez a helyzet pedig 2010-ben sok esetben súlyosbodott. 3.2. Új partnerségek és szövetségek kialakítása Az európai év jelentősen ösztönözte a partnerségek megerősítését és az új szereplők bevonását a helyitől egészen az európai szintig. Ezek a szövetségek elsősorban érdekelt felek (különösen nem kormányzati szervezetek és alapítványok) között jöttek létre, de különféle szintű intézményi szereplők (helyi hatóságok, tudományos szakemberek, kulturális szervezetek, iskolák stb.) is részt vettek bennük. A 2010-es európai év ezenfelül a hagyományos akadályok leküzdését is előmozdította azáltal, hogy bevont olyan szereplőket, akik talán kevésbé közvetlen módon kapcsolódnak a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni fellépéshez, mégis meghatározó szerepet töltenek be (például az üzleti élet és a média területén vagy az állami hatóságok társadalmi befogadásért felelős osztályain kívüli részlegeiben stb.). E tekintetben néhány országban jelentős szerepet töltöttek be az európai év nagykövetei. Európai szinten megerősítették az együttműködést számos kulcsfontosságú szervvel és új érdekelt féllel, valamint az Európai Bizottság szolgálatai között is. A kedvező példák ellenére azonban a szociális partnerekkel és a magánszektorral való kapcsolatok megerősítésének lehetőségeit nem sikerült maradéktalanul kiaknázni. 3.3. A hatékonyabb kommunikációra való igény teljesítése A széles közönséghez eljutó tájékoztatás és a szegénységről alkotott kép formálása a 2010-es európai év két különösen nagy kihívást jelentő célkitűzése volt. A kommunikációs vállalkozó által gyűjtött adatok azt mutatják, hogy az európai évvel kapcsolatos információk az európaiak hozzávetőleg egytizedéhez jutottak el a médiaközvetítéseken keresztül, ami elősegítette az Európán belüli szegénység számos megnyilvánulásával és az Unió szerepével kapcsolatos ismeretek növelését. A 2010-es európai év mind a nyomtatott, mind az elektronikus médiában nagy sajtóvisszhangot kapott, különösen a fő események és kulcsfontosságú szakaszok idején. Közösségimédia-csatornákat is létrehoztak annak érdekében, hogy szélesebb közönséget tudjanak elérni. A kezdeményezésnek az előítéletek felszámolására gyakorolt hatása nehezebben mérhető. Mindazonáltal számos fő tevékenység, például a 2009 októberében rendezett „Szegénység: valóság és képzelet – a kommunikációs kihívás” című uniós konferencia, valamint nemzeti, regionális és helyi kezdeményezések is lehetőséget teremtettek arra, hogy megszólaljanak a szegénységben élők. Ezek az események mindemellett szükséges eszmecserét indítottak el arról, hogyan lehet a leghatékonyabb módon tájékoztatást nyújtani egy ilyen összetett témáról úgy, hogy a szegénységben élők érdekei összeegyeztethetőek legyenek az egyre megerőltetőbb újságírói munka korlátaival. Végül a 2010-es európai év felhívta a figyelmet arra, hogy az állami intézményeknek hatékonyabban és másképp kell kommunikálniuk a társadalmi befogadással kapcsolatos kérdésekről, további együttműködést kell kialakítaniuk a médiával, és a veszélyeztetetteket és a közvéleményt egyaránt meg kell szólítaniuk. Ennek tudatában új megközelítéseket vizsgáltak meg és fejlesztettek tovább (például a jelentős eseményekkel vagy a médiával kialakított partnerségek). 3.4. A szegénységben élők fokozottabb részvétele felé A szegénységben élők részvételét a 2010-es európai év egyik fontos célkitűzéseként jelölték meg annak érdekében, hogy ösztönözzék az egyéni szerepvállalást, illetve a polgári részvétel közvetlenebb formáját. Az európai év csak részben teljesítette az elvárásokat azzal, hogy lehetőséget biztosított a közvetlenül érintett férfiak és nők számára, hogy megszólaljanak a nyilvánosság előtt és hallassák a hangjukat a fő eseményeken (a nyitó- és zárókonferencián, lakossági szintű eseményeken, népi egyetemeken), valamint a médiákban (videofelvételeken, a szegénységről alkotott képről szóló konferencián), illetve előtérbe helyezte résztvevői jelenlétüket az ilyen eseményeken. Az európai év a részt vevő országokban létrehozott különböző projektek révén a részvétel strukturált formáinak kidolgozását is támogatta. A 2010-es európai év ezenfelül hozzájárult a társadalmi kirekesztés, a szegénység és a hátrányos megkülönböztetés közötti összefüggés további elemzéséhez. A megvalósult kezdeményezések bizonyos mértékig a hátrányos megkülönböztetés kockázatának kitett valamennyi csoportra (például a bevándorlókra, az etnikai kisebbségekre, a fogyatékossággal élőkre vagy az idősekre) kedvező hatást gyakoroltak. 3.5. A meglévő uniós kezdeményezések kiegészítése Az európai év kiegészítette a társadalmi befogadás és az egyenlőtlenségek csökkentésének területén már meglévő uniós kezdeményezéseket és programokat, például a PROGRESS programot[6] és a szociális NYKM-et. Finanszírozási lehetőségeket biztosított olyan projektek számára, amelyek más uniós program támogatására nem voltak jogosultak, így elősegítette a szereplők szélesebb körének bevonását. Az egyéb uniós finanszírozású kezdeményezések kiegészítésének lehetőségeit azonban nem sikerült teljes mértékben kiaknázni, és a jövőben a következő többéves pénzügyi kerettel összefüggésben továbbfejlesztik majd azokat. 3.6. Innovatív megközelítések kialakítása Az európai év során számos innovatív megközelítést teszteltek: a közösségi média kommunikációs célú felhasználása, újságírókkal való kapcsolattartás, fejlettebb, részvételen alapuló megközelítések a szakpolitika-tervezésben, tényeken alapuló társadalompolitika és a szociális vállalkozások. Néhány kezdeményezés összekapcsolódott más szakpolitika-területekkel, mégpedig az egészségüggyel, az igazságüggyel vagy a pénzüggyel. Az ilyen innovációk hatása potenciálisan jelentős, és tovább is fejleszthetők. A költségvetés konszolidációjára irányuló jelenlegi erőfeszítések azonban jelentős akadályokat gördítenek a fejlesztések elé. 3.7 A nemek közötti egyenlőség érvényesítése Életbe léptek rendelkezések arra vonatkozóan, hogy a nemek közötti egyenlőség szempontjára is tekintettel legyenek, például az európai év irányításán belül; közvetett adatok azt mutatják, a nemekkel kapcsolatos kérdésekkel, például az egyedülálló szülők vagy a hajléktalanság kérdésével a két nem szempontjából kiegyensúlyozottan foglalkoztak. Ugyanakkor a 2010. év központi szereplői nem vették különösebben figyelembe ezt a szempontot, és nem szolgáltattak rendszerszintű, a nemek szerint lebontott adatokat. 4. A jövőbe vezető út: tartós örökség létrehozása A gazdasági válság hatásai továbbra is érezhetők. A munkanélküliség tartósan magas, az Unióban pedig még mindig elfogadhatatlanul nagyszámú ember él a szegénységi küszöb alatt vagy a társadalom peremén. Az európai társadalmak kohéziója forog kockán.[7] Míg a szegénység és a társadalmi kirekesztés megoldásához szükséges szakpolitikákért elsősorban a tagállamok felelősek, az Unió szerepe is rendkívül fontos, és meg kell felelnie az elvárásoknak. Az Unió egyértelmű hatáskörökkel és új eszközökkel rendelkezik ahhoz, hogy támogassa a tagállamokat és valódi változásokat hozzon a leginkább veszélyeztetett csoportok életében. Ide tartozik az Európa 2020 stratégia, valamint a szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja[8], mivel mindkét kezdeményezés kiemelt területként kezeli a társadalmi befogadás kérdését az uniós menetrenden belül. 4.1. Európa 2020: a kötelezettségvállalástól a megvalósításig A válság rámutatott arra, hogy milyen mértékben fonódnak össze az uniós tagállamokban tapasztalható gazdasági és társadalmi fejlemények. Tanulva ebből a tapasztalatból az Unió új munkamódszert vezetett be, az európai szemesztert, hogy a nemzeti szintű döntéshozást megelőzően biztosítani tudja a fő szakpolitikai prioritások uniós szintű koordinációját. A 2011-es év különös hangsúlyt fektetett a fenntartható államháztartás, valamint a munkahelyteremtés és a növekedés kérdésére. A munkanélküliség és a válság társadalmi következményeinek kezelése a 2012. évi növekedési jelentés[9] öt kiemelt területének egyike, amelynek értelmében a tagállamoknak a szociális védelmi rendszer hatékonyságának továbbfejlesztésével, aktív befogadási stratégiák végrehajtásával, valamint a munkaerő-piaci és társadalmi integrációt támogató szolgáltatásokhoz való hozzáférés biztosításával védeniük kell a veszélyeztetett polgárokat. Növelni kell az erőfeszítéseket, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztés 2020-ig elérendő csökkentésére vonatkozó történelmi jelentőségű elkötelezettség kézzelfogható változásokat eredményezzen. Eddig összesen 26 tagállam határozott meg a szegénység csökkentésére vonatkozó nemzeti célokat és mutatta be konkrét végrehajtási stratégiáját a 2011 áprilisában benyújtott nemzeti reformprogramokban. Ezek azonban egyelőre elmaradnak a 2010 júniusában közösen elfogadott elvárásoktól. 4.2. A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja: cselekvési keret Az Európa 2020 stratégia egyik kiemelt kezdeményezéseként a platform hangsúlyozza a Bizottság azon törekvését, hogy közvetlenül a 2010-es európai év tanulságaira építve növelje a szegénység és a társadalmi kirekesztés leküzdésére irányuló erőfeszítéseket. A partnerségi megközelítés ösztönzése és a részvétel kiterjesztése A platform egyik kiemelt célja az érdekelt felek részvételének kibővítése és megerősítése. Ennek érdekében megtartották és kibővítették az érdekeltek csoportját, amely a 2010-es európai évben jött létre. A Bizottság a tanácsi elnökségekkel is együttműködésben a szegénységről és kirekesztésről szóló éves kerekasztalt szélesebb körű éves gyűléssé kívánja átalakítani, amely számba veszi majd a kiemelt célkitűzések megvalósítása terén elért eredményeket és áttekinti a platform keretében bejelentett tevékenységek megvalósítását. Az első éves gyűlést 2011. október 17–18-án tartották meg. Idővel a gyűlés lehetőséget biztosít majd arra, hogy megerősödjön és elmélyüljön az egyéb uniós intézményekkel és szervekkel folytatott együttműködés és szorosabbra fűződjenek a más szakpolitikai területekkel, valamint a fő érdekelt felekkel kialakított kapcsolatok. Cselekvés valamennyi szakpolitikai-területen A platformról szóló közlemény egy sor intézkedést javasolt a fő szakpolitikai területeken, amelyek túlmutatnak a szoros értelemben vett társadalmi befogadás kérdésén. Ide tartoznak a pénzügyi szolgáltatások (a Bizottság ajánlása az alapszintű fizetési számlához való hozzáférésről[10]), az energiaügy, az oktatás (például az iskolai lemorzsolódás csökkentését célzó politikákról szóló bizottsági közlemény és tanácsi ajánlás[11]), az egészségügy (az aktív és egészséges időskorra vonatkozó európai innovációs partnerség 2011. évi létrehozása, a „Szolidaritás az egészségügyben: az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek csökkentése az Európai Unióban” című közlemény[12] gyakorlati végrehajtása), valamint a migráció és a beilleszkedés. Különösen szükség lesz a romák uniós társadalmakba történő integrációját elősegítő erőfeszítések növelésére és a kisebbségek szomszédos országokban történő beilleszkedésének további támogatására, amint azt a nemzeti romaintegrációs stratégiák 2020-ig érvényes uniós keretrendszere meghatározza[13]. A kisebbségek, köztük a romák védelme és integrációja a keleti partnerség országaival folytatott vízumliberalizációs folyamat, valamint a vízummentességet élvező nyugat-balkáni országokkal szemben a vízumliberalizációt követően alkalmazott ellenőrzés nélkülözhetetlen részeként szintén különös jelentőséggel bír. A közösségi források és az ESZA hatékonyabb igénybevétele A költségvetés felülvizsgálatával összhangban a platformról szóló közlemény hangsúlyozta, hogy az Európai Szociális Alapot a tagállamok arra irányuló erőfeszítéseinek támogatására kellene felhasználni, hogy teljesíteni tudják az Európa 2020 stratégia célkitűzéseit, köztük a szegénység visszaszorítására kitűzött célt. Így a Bizottság által október 5-én elfogadott, a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó kohéziós politikai jogszabálycsomag számottevően nagyobb hangsúlyt fektet a társadalmi befogadás kérdésére. A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem az Európai Szociális Alap négy tematikus célkitűzésének egyike. A bizottsági javaslat szerint[14] az ESZA-forrásnak legalább 20 %-át fordítják a társadalmi befogadással kapcsolatos intézkedésekre, köztük a következő kiemelt célokra: befogadás, a hátrányos helyzetű csoportok integrációja, szolgáltatásokhoz való hozzáférés, szociális gazdaság és a közösségek által irányított helyi fejlesztési stratégiák. Tovább ösztönzik majd a szociális partnerek és a civil társadalom részvételét, valamint a végrehajtási rendszer egyszerűsítését. A szociális innováció és reform tényeken alapuló megközelítésének kialakítása A társadalmi beavatkozás iránti növekvő igény felhívta a figyelmet arra, hogy a jelenlegi és a jövőben kialakuló társadalmi kihívások kezeléséhez új megközelítések feltárására van szükség, hogy javítani kell a szociális politikák költséghatékonyságát és hatékonyabban kell hasznosítani a döntéshozatal támogatását célzó értékelést. A platform ennélfogva bejelentett egy szociális innovációt célzó nagyszabású kezdeményezést, amely a következőket foglalja magában: a tényeken alapuló szociális innováció előmozdítása figyelemfelhívó tevékenységek révén; szakpolitikai és pénzügyi támogatás a projektek számára; kapacitásnövelés a főbb szereplők részére és a módszertani megközelítések továbbfejlesztése. A szakpolitikai koordináció megerősítése a tagállamok között A szociális védelemmel foglalkozó bizottság „Az Európa 2020 stratégia összefüggésében a szociális területen alkalmazott nyitott koordinációs módszer megerősítéséről” című, a Tanács által 2011. június 17-én jóváhagyott véleményével összhangban javítani kell a szociális OMC ismertségét és hatását. Az Európa 2020 stratégia szociális vetülete lehetőséget biztosít arra, hogy a szociális OMC új erőre kapjon. Az erőfeszítések a kölcsönös tanulás és az elemzési kapacitás javítására, az érdekelt felek fokozott részvételére és a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformjával való szinergiák kialakítására összpontosulnak majd. 5. Következtetések A 2010-es európai év sikerrel adott új lendületet a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni európai küzdelemnek. A gazdaság és a társadalom számára egyaránt különösen nagy kihívást jelentő időszakban rányitotta az emberek szemét az európai szegénység és társadalmi kirekesztés valóságára, innovatív, hatékonyabb programok létrehozását téve szükségessé. Felhívta a figyelmet az érdekelt felek és a szakpolitikai döntéshozók jelenlegi és potenciális későbbi hozzájárulására, kiemelte a média jelentős megsokszorozó szerepét és ismét megerősítette, mennyire fontos a szegénységben élő férfiak és nők meghallgatása. Emellett kiemelte a legmagasabb szinten való politikai kötelezettségvállalás és a társadalmi befogadással kapcsolatos politikákban hagyományosan részt nem vevő emberek megszólításának szükségességét. A következő európai évek (2011-ben az önkéntesség, 2012-ben az aktív idősödés és a nemzedékek közötti szolidaritás, valamint a polgárok európai éve 2013-ban) szorosan összefüggenek a 2010-ben kiemelt témákkal, a 2010-es európai év tanulságai pedig felhasználhatók a következő európai évekre való felkészüléshez és azok megvalósításához. A hangsúlyt most a 2010-es európai év során nyert lendület fenntartására kell helyezni. E célból az Európai Bizottság a Tanáccsal, az Európai Parlamenttel és a legfontosabb érdekelt felekkel együttműködésben hasznosítani kívánja az Európa 2020 stratégia és a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja által biztosított eszközöket. MELLÉKLET Példák a részt vevő országok, a nemzeti végrehajtó testületek, illetve az Európai Bizottság Képviseletei által indított kezdeményezésekre – Szociálisan kirekesztett emberek számára személyre szabott tanácsadással és hálózatépítéssel a munkaerő-piacra történő belépéshez segítséget nyújtó belga projekt. – Portugáliai buszos körutazás fiatal művészekkel, amely a szegénységre és a társadalmi kirekesztésre kívánja felhívni a közvélemény figyelmét. – A helyi partnerségeket 60 különböző közösségben összefogó és területükön a társadalmi kirekesztéssel való megbírkózást célzó integrált stratégiákat kifejlesztő holland projekt. – Írországi partnerség arra, hogy szegénységben élő emberek történeteit az ország legnagyobb rádióállomásán keresztül közvetítsék . – Az adóssággal és más pénzügyi problémákkal küzdő embereknek segítő pénzügyi tanácsadók képzését célzó osztrák program. – Migráns családokból származó, hátrányos helyzetű emberek társadalmi beilleszkedését a helyi közösségen belüli önkéntességi lehetőségekkel segítő német projekt. – A városok és régiók sokféleségét tiszteletben tartó franciaországi regionális szemináriumsorozat, amely rávilágít a regionális hatóságok felelősségére a szegénység elleni küzdelemben. – Szellemi fogyatékossággal élők elhelyezkedését célzó dániai program, amely a munkaügyi központok munkatársainak az említett csoport sajátos igényeit előtérbe helyező képzésére irányul. – Az embereket a magánszektorban megfizethető lakhatáshoz segítő, és a lakástulajdonosok számára a bérleti díj kifizetését garantáló ingatlanszolgálatot népszerűsítő luxemburgi kampány. – A leginkább rászorulók számára ingyenesen alapvető élelmiszereket biztosító olasz bevásárlóközpont. – Az Európai Bizottság bulgáriai képviselete által szervezett, a 2010-es európai évnek és az Európai tavasznak szentelt esszéíró-pályázat. A legjobb esszéket kiadványban jelentették meg. – Az Európai Bizottság walesi irodája által iskolások (14–19 éves tanulók) számára szervezett műhelyfoglalkozások „A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem” témakörében. Összesen több mint 480 tanuló vett részt a programban. – A Europe Direct Komotiniben (Görögország) található információs központja által szervezett, a helyi partnereknek szóló tájékoztató összejövetelek a romák és más veszélyeztetett csoportok társadalmi befogadását javítani kívánó uniós szociális programokról. Ajánlások a következő európai évekre Az Európai Bizottság támogatja az alábbi, főként a külső értékelésből származó ajánlásokat a következő európai évek irányítására, tervezésére és végrehajtására vonatkozóan. Előzetes tervezés és nyomon követés – Ki kell dolgozni a részletes programtervezésre vonatkozó szabályokat, hogy az uniós szintű tevékenységeket legalább egy évvel tervezni lehessen; hasonló előzetes tervezésről kell gondoskodni a részt vevő országokban is. – Biztosítani kell a kötelezettségvállalások nyomon követését, vagy az európai év nyomon követését végző, csökkentett létszámú munkacsoport fenntartásával, vagy egy Európai Bizottságon belüli egység erre a feladatra történő hivatalos felhatalmazásával. – Nemzeti szinten meg kell erősíteni a tematikusan összekapcsolódó európai évek közötti köteléket azáltal, hogy a korábbi európai év záróeseményét egyesítik a következő év nyitóeseményével. – A lehetséges partnereseményeket korán fel kell kutatni, és a partnerségeket legalább hat hónappal az év kezdete előtt létre kell hozni. – Még az európai év elindulása előtt meg kell erősíteni a tervezést és az Európai Bizottság összes kommunikációs szolgálata közötti koordinációt. Adminisztratív eljárások – A nemzeti finanszírozás adminisztratív, szerződéses és pénzügyi irányításának előkészületeit felül kell vizsgálni, hogy mind az uniós, mind a nemzeti szintű végrehajtó testületeken belül csökkenjenek az irányítási és adminisztrációs terhek. – A projektgazdák számára készüljön kézikönyv a nemzeti végrehajtó testületek által bevezetendő és alkalmazandó támogatáskezelési eljárásokról. Kommunikációs eszközök – Tovább kell fejleszteni az innovatív kommunikációs csatornákat az európai évek számára, különös tekintettel a közösségi hálózatokra. – Meg kell fontolni az uniós szintű nagykövetek intézményének megszüntetését. Amennyiben mégis szükségesnek ítélik őket, megfelelő számú (10–15) és különböző háttérrel rendelkező személyeket kell kiválasztani a hatás biztosítása érdekében. – Kezdettől fogva tisztázni kell, mi a kommunikációval foglalkozó vállalkozó és mi a nemzeti végrehajtó testületek szerepe a nemzeti szintű kommunikációs kampány végrehajtásában. – A sajtóval és az újságírókkal folyamatos és rendszeres kapcsolatokat kell fenntartani. – Mozgásteret kell hagyni a kommunikációs kampány nemzeti szinten történő végrehajtása során, hogy azt a helyi igényekhez és körülményekhez alakíthassák. – Olan valóban elérhető, elkötelezett nemzeti nagykövetekhez és magas szintű tisztviselőkhöz kell folyamodni, akik képesek a médiafigyelem felkeltésére az egyes országokban; stratégiai partnerségeket kell létrehozni a média kulcsfontosságú szereplőivel. – Pontosabban meg kell határozni az Európai Bizottság képviseleteinek és a tagállami székhelyű (a nemzeti kormány vagy más szervezet által működtetett) média- és tájékoztató szolgálatok, például a Europe Direct információs központjainak szerepét, hogy tovább lehessen növelni a kommunikációs tevékenységekhez való hozzájárulásuk mértékét. Az érdekelt felek részvétele – Biztosítani kell, hogy az érdekelt felek bevonását célzó irányítási szabályok alkalmasak legyenek az elvárások megfelelő kezelésére; az igazgatási és a politikai kérdéseket el kell választani egymástól. – Lehetőséget kell adni az érdekelt feleknek arra, hogy a kommunikációs kampány kidolgozásában való közreműködés révén nagyobb részt vállalhassanak az uniós szintű tevékenységekben; a kölcsönös bizalom és a megbízhatóság e tekintetben kulcsfontosságú tényezők. – Maximális támogatásuk biztosítása érdekében a tagországbeli érdekelt feleket kezdettől fogva be kell vonni a nemzeti programok tervezésébe. Lehetőséget kell biztosítani számukra ahhoz, hogy a kampány ideje alatt visszajelzést adhassanak. – vigyázni kell a párhuzamosságokra, amennyiben az érdekelt felek úgy döntenek, hogy saját weboldalt, logókat vagy jelmondatokat készítenek. [1] Az Európai Parlament és a Tanács 2008. október 22-i 1098/2008/EK határozata. [2] Az Európai Bizottság egy külső vállalkozást bízott meg azzal, hogy (a 2009. december 16-tól 2011. április 16-ig tartó időszakra vonatkozóan) elkészítse az utólagos értékelést. A jelentést 2011 júniusában véglegesítették. [3] 321. sz. különleges Eurobarométer felmérés, http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_321_en.pdf. [4] http://endpoverty.eu. [5] A Tanács nyilatkozata – A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem Európai Éve: Közös munka a szegénység elleni küzdelem jegyében 2010-ben és azt követően. a Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Tanács 3053. ülése, Brüsszel, 2010. december 6., HL C 333., 2010.12.10., 8. o. [6] Az egészségügyi egyenlőtlenségek csökkentését célzó projektekre vonatkozó 2010. évi pályázati felhívásban foglaltak szerint. [7] Szociális védelemmel foglalkozó bizottság, Jelentés az Európa 2020 stratégia szociális dimenziójáról, 2011. [8] A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja: A szociális és területi kohézió európai keretrendszere, COM(2010) 758 végleges. [9] COM(2011) 815 végleges, 2012. évi növekedési jelentés. [10] C(2011) 4977/4. [11] COM(2011) 18., HL C 191., 2011.7.1., 1. o. [12] COM(2009) 567 végleges. [13] A nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszere, COM(2011) 173 végleges. [14] COM(2011) 607 végleges, Javaslat – AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről.