HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 264/1

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK VÉGLEGES ÉVES BESZÁMOLÓJA

2005-ÖS KÖLTSÉGVETÉSI ÉV

I. kötet

ÖSSZEVONT PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOK ÉS ÖSSZEVONT JELENTÉSEK A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL

(2006/C 264/01)

TARTALOMJEGYZÉK

Fő események és lényeges pontok

I. rész: Az Európai Közösségek összevont pénzügyi kimutatásai, magyarázó megjegyzések

A. Mérleg

B. Gazdasági eredménykimutatás (szegmensek szerinti jelentés is)

C. Cash-flow táblázat

D. Kimutatás a nettó eszközállomány változásairól

E. Megjegyzések a pénzügyi kimutatásokhoz

II. rész: Az Európai Közösségek költségvetésének végrehajtásáról szóló összevont jelentések és magyarázó megjegyzések

A. A költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentések

B. Magyarázó megjegyzések a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentésekhez

FŐ ESEMÉNYEK ÉS LÉNYEGES PONTOK

AZ EREDMÉNYSZEMLÉLETŰ SZÁMVITELI RENDSZERRE VALÓ ÁTTÉRÉS ÉS ANNAK HATÁSAI

Az áttérés okai

Beszámolási rendszerének modernizálásával az Európai Közösségek azt a nemzetközi szervezetek (mint például az IFAC (1) és az OECD) által támogatott megközelítést kezdte alkalmazni, amelyet már számos állam elfogadott. Ennek eredményeként a költségvetés kiadási és bevételi műveleteit alapvetően pénzforgalmi szemléletben leíró számviteli rendszert eredményszemléletű számviteli rendszer váltotta fel.

Ennek célja az volt, hogy döntéseikhez jobb minőségű információkkal lássák el a menedzsmentet, valamint az, hogy javítsák az éves gyakorisággal bemutatott számviteli adatok átláthatóságát és minőségét. Az új rendszer azt hivatott biztosítani, hogy a rendszer belső felhasználói és a beszámolók külső olvasói egyaránt megbízhatóbb és hasznosabb információkhoz jussanak.

Az elvégzett feladatok

Az érdemi munka a „számviteli rendszer korszerűsítése” projekt beindításával 2003-ban kezdődött azzal a célkitűzéssel, hogy az Európai Közösségek úttörő szerepet töltsön be a költségvetési számvitel modernizálását célzó nemzetközi trendben.

Az új számviteli rendszert az új számviteli szabályokkal és az új számlatükörrel együtt a terveknek megfelelően 2005 januárjában vezették be. A jelenlegi pénzügyi kimutatások tehát az első olyan kimutatások, amelyeket az új eredményszemléletű számviteli szabályok szerint készítettek (a költségvetési számlák vezetése továbbra is a pénzforgalmi szemléletű). Ezen új szabályok és módszerek a közszektorra vonatkozó, nemzetközileg elismert IPSAS-standardokat, az IPSAS által még le nem fedett számviteli műveletek esetében pedig a megfelelő Nemzetközi Számviteli Standardokat (IAS), illetve Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokat (IFRS) követik. Ezeket a szabályokat a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője fogadta el egy független szakmai iránymutatást nyújtó „számviteli standardok szakértői tanácsadó csoport” állásfoglalásának kikérése után. Az IT-architektúrát frissítették, hogy ne csak a pénzmozgással járó, hanem valamennyi számviteli esemény teljes egészében könyvelésre kerüljön bekövetkezésekor. Az IT-rendszereket tovább tökéletesítik, hogy még erősebb legyen az integrációjuk, és hogy jobb vezetői jelentéskészítést tegyenek lehetővé. Végezetül, az összevont jelentéskészítésbe 2005-től első ízben bevonták a különböző közösségi ügynökségeket is.

Az új számviteli szabályok alapján végül 2004. december 31-i fordulónappal elkészült a mérleg.

A változások főbb következményei

Az első megemlítendő következmény az, hogy az eltérő beszámolókészítési szabályok miatt az itt bemutatott mérleg és mérlegen kívüli kimutatás eltér a megelőző évi, 2004-es éves beszámolótól. Ezért a Közösségek a régi szabályok szerint készített eredeti 2004-es adatokból indult ki, majd korrekciókkal hozzáigazította azokat az új szabályokhoz.

Az eredményszemléletű számviteli alapelvek alkalmazása alapvetően azt jelenti, hogy a bevételeket és kiadásokat akkor könyvelik el a számlákon, amikor azokat realizálják, illetve amikor azok felmerülnek, és nem pedig csak akkor, amikor pénzmozgásra kerül sor. A számviteli szabályok ilyetén változása a következő négy fő hatást gyakorolja a pénzügyi kimutatásokra:

1. Előfinanszírozás: A Közösségek mérlegének eszköz oldalán ezentúl egy „előfinanszírozás” nevű tétel is kimutatásra kerül, amely a kedvezményezetteknek pénztárkészletek biztosítására fizetett előlegeket mutatja be. A mérlegben kimutatott összeg annak az összegnek felel meg, amelyet a kedvezményezett még nem használt fel, vagy amelyre nézve még nem nyújtott be jelentést/igénylést a pénz felhasználásának ismertetésével együtt. Az előfinanszírozás 2004. december 31-én összesen 28 milliárd eurónak felelt meg, ami jelentős növekmény a mérlegben (ld. a I. rész E szakaszában a 3.5. és 3.9. megjegyzést).

2. Folyó kötelezettségek: A költségek és kötelezettségek számviteli rendszerben való elszámolására ezentúl rögtön sor kerül, mihelyt azok felmerülnek és azokat az engedélyezésre jogosult szolgálatok elszámolhatónak minősítik. Az új informatikai eszközök és szabályok következtében a 2004.12.31-i fordulónappal újra bemutatott mérlegben a folyó kötelezettségeknél 9,4 milliárd EUR kerül kimutatásra (lásd az I. rész E. szakaszának 3.18.2. megjegyzését).

3. Elhatárolás: Az eredményszemléletű elszámolás egyik központi eleme azt biztosítani, hogy a bevételeket és kiadásokat abban az elszámolási időszakban számolják el, amelyikhez kapcsolódnak. Az Európai Közösségek emiatt jelentős erőfeszítést tett azon könyvelési tételek megbecsülésére, amelyeket az év végén el kellett végezni annak garantálásához, hogy a bevételeket és kiadásokat megfelelően osztották meg a két év között. Ezek az elszámolás-típusok elhatárolási („cut-off”) elszámolások, amelyekre jó példa az, hogy a 2004. decemberi áramköltségeket a 2004-es beszámolóban kell szerepeltetni akkor is, ha 2005 előtt nem érkezik villanyszámla és így annak kifizetésére sem kerül sor. Emiatt a 2004.12.31. fordulónappal készített beszámolóba 64,2 milliárd EUR elhatárolt költség került felvételre (lásd az I. rész E. szakaszának 3.18.4. megjegyzését).

4. Tagállamokkal szembeni nyugdíjkövetelések: A számviteli standardok szakértői tanácsadó csoporttal folytatott megbeszéléseket követően, illetve az e csoporttól kapott tanácsok alapján az új számviteli szabályok alkalmazásának keretében a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője úgy döntött, hogy a tagállamok által a nyugdíjak finanszírozására adott garancia nem teljesíti az ahhoz szükséges kritériumokat, hogy a mérlegben követelésként lehessen azt megjeleníteni. Ezen eszköznek a 2004.12.31. fordulónapi mérlegből való kivezetése 26 milliárd EUR-ral csökkentette az eszközök összértékét (lásd az I. rész E. szakaszának 3.12. megjegyzését).

A változtatások következményeit az I. rész E2 szakasza teljes részletességgel ismerteti.

Tagállamoktól lehívandó összegek

Az új szabályok értelmében a Közösségeknek értékelnie és be kell állítania pénzügyi kimutatásaiba azokat a kiadásokat, amelyeket az általános költségvetésből finanszíroznak, de amelyekről az év végéig még nem nyilatkoztak. Az eredményszemléletű elszámolási szabályok szerint így igen sok kiadást az N-ik évben számolnak el, jóllehet azok kifizetésére az (N+1)-ik évben az (N+1)-ik év költségvetésének igénybevételével kerül sor. A Közösségek mindazonáltal csak akkor hív le forrásokat a tagállamoktól, amikor egy esedékes összeg kifizetéséhez pénzeszközre van szüksége, maximális rugalmasságot biztosítva így a tagállamoknak államháztartásuk kezeléséhez. Azáltal, hogy ezek az összegek a Közösségek kötelezettségei között szerepelnek, valamint amiatt, hogy az ezek finanszírozásához szükséges megfelelő összegeket csak a későbbi években számolják el, a kötelezettségek év végén jelentős mértékben meghaladják az eszközök értékét.

Annak érdekében, hogy az e helyzetből adódó adatokat a lehető legérthetőbb módon lehessen bemutatni a beszámoló felhasználóinak, vertikális mérlegséma került elfogadásra, amely először a Közösségek eszközeit, majd annak kötelezettségeit mutatja be. A különbözet elsősorban azoknak az összegeknek felel meg, amelyet a tagállamoktól kell lehívni. A negatív nettó eszközök megléte egyszerűen a pénzforgalmi és az eredményszemléletű elszámolás közötti különbséget tükrözi, méghozzá egy olyan gazdálkodó egységnél, amelynek finanszírozása cash-flow szükségletének függvényében történik. Nem veszi figyelembe a tagállamok azon kötelezettségét, hogy a jövőben rendelkezésre bocsássák a felmerült kiadások kifizetéséhez szükséges forrásokat akkor, amikor azok kiegyenlítése esedékessé válik. Nem szabad elfelejteni, hogy a Közösségek csak a költségvetésben tervbe vett kifizetéseket eszközölheti, valamint hogy minden előirányzott kiadást a tagállamoktól származó költségvetési bevételek fedeznek (lásd az I. rész E. szakaszának 3.20. megjegyzését).

Új szerkezet

Noha az eredményszemléletű elszámolásra való áttérés nem érintette a költségvetési beszámolást, az új pénzügyi kimutatások sokkal több információt tartalmaznak a korábbiakhoz képest. A leglényegesebb változás az, hogy az átsrukturált mérleg és mérlegen kívüli kimutatás ezentúl külön gazdasági eredménykimutatással, cash-flow táblázattal, valamint a nettó eszközökben bekövetkezett változásokról szóló kimutatással egészül ki.

A 2005-ÖS ÉVES BESZÁMOLÓVAL KAPCSOLATOS FŐBB MEGJEGYZÉSEK

— A költségvetési többlet továbbra is csökkent, 2,7 milliárd EUR-ról 2,4 milliárd EUR-ra.

— A költségvetési év gazdasági eredménye (vesztesége) 7,8 milliárd EUR volt.

— Az eszközök összértéke a 2004-es 53,6 milliárd EUR-ról 58,7 milliárd EUR-ra nőtt, míg az összes kötelezettség értéke 105,2 milliárd EUR-ról 120,9 milliárd EUR-ra nőtt.

I. RÉSZ

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK ÖSSZEVONT PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI, VALAMINT MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK

TARTALOMJEGYZÉK

A. Mérleg

B. Gazdasági eredménykimutatás (szegmensek szerinti jelentés is)

C. Cash-flow táblázat

D. Kimutatás a nettó eszközállomány változásairól

E. Megjegyzések a pénzügyi kimutatásokhoz

1. Számviteli politikák

2. Az eredményszemléletű elszámolásra való áttérés hatása

3. Megjegyzések a mérleghez

4. Megjegyzések a gazdasági eredménykimutatáshoz

5. Megjegyzések a cash-flow táblázathoz

6. Mérlegen kívüli beszámoló és megjegyzések

7. Pénzügyi kockázatkezelés

8. Kapcsolt felekre vonatkozó közzétételek

9. Mérlegfordulónap utáni események

10. A konszolidálásba bevont gazdálkodó egységek

11. A konszolidálásba be nem vont gazdálkodó egységek

A. MÉRLEG

EUR Megjegyzés 2005.12.31. 2004.12.31-i újra bemutatott mérleg I. BEFEKTETETT ESZKÖZÖK 31 415 180 633,30 30 142 730 492,69 Immateriális javak 3.1 26 676 624,50 17 137 089,53 Tárgyi eszközök 3.2 4 141 220 250,32 4 084 425 922,70 Beruházások 3.3 1 874 420 306,00 2 150 177 300,19 Kölcsönök 3.4 2 397 326 503,16 2 298 277 591,00 Hosszú lejáratú előfinanszírozás 3.5 22 731 731 325,85 21 284 928 692,20 Hosszú lejáratú követelések 3.6 243 805 623,47 307 783 897,07 II. FORGÓESZKÖZÖK: 27 291 395 093,09 23 450 507 504,46 Készletek 3.7 126 470 335,92 63 255 048,68 Rövid távú befektetések 3.8 1 439 652 311,41 1 442 821 890,84 Rövid lejáratú előfinanszírozás 3.9 6 633 481 985,52 6 727 929 511,29 Rövid lejáratú követelések 3.10 7 237 854 523,32 7 139 062 014,64 Pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök 3.11 11 853 935 936,92 8 077 439 039,01 Eszközök összesen 58 706 575 726,39 53 593 237 997,15 III. NEM RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK: 38 025 870 323,61 30 556 735 482,10 Munkavállalói juttatások 3.12 33 155 884 938,00 26 012 130 886,00 Kockázatokra és költségekre képzett céltartalékok 3.13 1 096 842 934,71 1 013 020 111,03 Pénzügyi kötelezettségek 3.14 1 920 492 514,34 1 688 032 288,29 Egyéb hosszú lejáratú kötelezettségek 3.15 1 852 649 936,56 1 843 552 196,78 IV. RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK: 82 825 446 775,06 74 633 599 508,87 Kockázatokra és költségekre képzett céltartalékok 3.16 275 440 997,63 240 240 253,60 Pénzügyi kötelezettségek 3.17 22 018 193,71 152 154 480,63 Szállítók 3.18 82 527 987 583,72 74 241 204 774,64 Kötelezettségek összesen 120 851 317 098,67 105 190 334 990,97 NETTÓ ESZKÖZÖK (62 144 741 372,28) (51 597 096 993,82) Tartalékok 3.19 2 808 609 579,99 2 567 532 141,28 Tagállamoktól lehívandó összegek: 3.20 (64 953 350 952,27) (54 164 629 135,10) Alkalmazottak nyugdíjai (hosszú lejáratú) (2) (33 155 884 938,00) (26 012 130 886,00) Egyéb összegek (3) (31 797 466 014,27) (28 152 498 249,10) V. NETTÓ ESZKÖZÖK (4) (62 144 741 372,28) (51 597 096 993,82)

B. GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁS (a szegmensek szerinti jelentéssel)

EUR Megjegyzés 2005 MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK: 4.1 107 890 098 965,56 Bevételek a saját forrásokból és a hozzájárulásokból 103 964 129 385,85 GNI-források 70 861 050 698,58 HÉA-források 16 018 121 497,86 Hagyományos saját források 14 264 712 942,61 Költségvetési kiigazítások 2 606 103 308,82 Harmadik országok hozzájárulásai (beleértve az EFTA-országokat) 214 140 937,98 Működési bevételek: 3 925 969 579,71 Pénzbírságok 719 616 062,54 Kiadások visszanyerése 1 385 693 507,89 Adminisztratív tevékenységből származó bevételek 895 083 199,67 Egyéb működési bevételek 925 576 809,61 MŰKÖDÉSI KIADÁSOK 107 597 505 955,88 Igazgatási kiadások: 4.2 6 127 531 024,91 Személyzeti kiadások 3 612 990 701,52 Állóeszközökkel kapcsolatos kiadások 320 308 630,81 Egyéb igazgatási kiadások 2 194 231 692,58 Működési kiadások: 4.3 101 469 974 930,97 Közvetlen központosított irányítás 11 281 191 742,49 Közvetett központosított irányítás 350 673 116,96 Decentralizált irányítás 1 732 823 172,49 Megosztott irányítás 86 925 465 101,27 Közös irányítás 248 168 777,58 Egyéb működési kiadások 4.4 931 653 020,18 TÖBBLET A MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEKBŐL 292 593 009,68 Pénzügyi műveletek bevételei 4.5 399 088 528,72 Pénzügyi műveletek kiadásai 4.6 (368 650 139,19) A nyugdíjkötelezettség növekedése 3.12 (8 044 529 533,33) (HIÁNY) A NEM MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEKBŐL (8 014 091 143,80) EBBŐL A TÁRSULT ÉS KÖZÖS VÁLLALKOZÁSOK NETTÓ (HIÁNYA) 4.7 (90 966 231,35) (HIÁNY) A SZOKÁSOS TEVÉKENYSÉGEKBŐL (7 812 464 365,47) A KÖLTSÉGVETÉSI ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE (7 812 464 365,47)

SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS

E jelentés a tevékenységalapú költségvetési struktúra alapján szakpolitikai területek szerinti bontásban részletezi a Bizottságon belüli működési bevételeket és kiadásokat. E szakpolitikai területek három nagyobb megnevezés alá sorolhatók: „Tevékenységek az Európai Unión belül”, „Tevékenységek az Európai Unión kívül”, valamint „Szolgáltatások és egyebek”.

E megnevezések közül a „Tevékenységek az Európai Unión belül” a legnagyobb, ehhez tartoznak ugyanis az Európai Unió szakpolitikai területei. A „Tevékenységek az Európai Unión kívül” az Unión kívül folytatott szakpolitikákra – mint például kereskedelem- és támogatáspolitika – vonatkozik. A „Szolgáltatások és egyebek” a közösségi intézmények és szervek működéséhez szükséges belső és horizontális tevékenységeket ölelik fel.

A konszolidált ügynökségeket azon bizottsági szakpolitikai területbe veszik fel, ahonnan a közösségi támogatást kapják. A Bizottságon kívüli egyéb intézményeket egy meghatározott szakpolitikai területhez rendelik. A különböző szakpolitikai területeknél a konszolidációs kiszűrések előtti bruttó számadatok szerepelnek, a konszolidációs kiszűréseket egyetlen külön oszlop összesíti.

Megemlítendő, hogy a saját források és a hozzájárulások nem kerülnek megosztásra a különféle tevékenységek között, számításukért, beszedésükért és kezelésükért ugyanis a Bizottság központi szolgálatai felelnek. Itt azért kerülnek bemutatásra, hogy lehetővé váljon a gazdasági eredménykimutatás nettó eredményével való összevetés.

SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS – ÖSSZEFOGLALÁS

EUR Tevékenységek az EU-n belül Tevékenységek az EU-n kívül Szolgáltatások és egyebek Megszüntetés alatt álló ESZAK Egyéb intézmények Konszolidációval kapcsolatos kiszűrések ÖSSZESEN MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK: Pénzbírságok 719 616 062,54 719 616 062,54 Kiadások visszanyerése 1 353 084 760,41 36 722 410,81 1 290 942,71 (5 404 606,04) 1 385 693 507,89 Adminisztratív tevékenységből származó bevételek 89 082 518,18 62 742 860,77 597 208 561,21 (53 875 000,00) 261 789 487,91 (61 865 228,40) 895 083 199,67 Egyéb működési bevételek 688 188 532,20 272 916 001,90 460 493 351,82 305 161,77 (496 326 238,08) 925 576 809,61 MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK ÖSSZESEN 2 849 971 873,33 372 381 273,48 1 058 992 855,74 (53 875 000,00) 262 094 649,68 (563 596 072,52) 3 925 969 579,71 Igazgatási kiadások: 1 809 140 421,50 890 182 701,55 1 382 452 884,00 5 648,00 2 120 615 781,21 (74 866 411,35) 6 127 531 024,91 Személyzeti kiadások 1 344 955 579,32 620 812 260,57 617 749 601,28 1 036 675 272,43 (7 202 012,08) 3 612 990 701,52 Állóeszközökkel kapcsolatos kiadások 59 471 934,18 52 618 748,62 98 316 368,04 5 648,00 109 895 931,97 320 308 630,81 Egyéb igazgatási kiadások 404 712 908,00 216 751 692,36 666 386 914,68 974 044 576,81 (67 664 399,27) 2 194 231 692,58 Működési kiadások: 94 580 031 861,20 5 613 725 860,31 1 764 946 870,63 (488 729 661,17) 101 469 974 930,97 Közvetlen központosított irányítás 6 548 039 671,23 3 479 353 565,16 1 493 894 876,89 (240 096 370,79) 11 281 191 742,49 Közvetett központosított irányítás 293 199 308,89 298 361 244,31 1 886 514,00 (242 773 950,24) 350 673 116,96 Decentralizált irányítás 378 103 058,75 1 354 720 113,74 1 732 823 172,49 Megosztott irányítás 86 925 465 101,27 86 925 465 101,27 Közös irányítás 21 703 755,76 226 465 021,82 248 168 777,58 Egyéb működési kiadások 413 520 965,30 254 825 915,28 269 165 479,74 (5 859 340,14) 931 653 020,18 MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN 96 389 172 282,70 6 503 908 561,86 3 147 399 754,63 5 648,00 2 120 615 781,21 (563 596 072,52) 107 597 505 955,88 NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK (93 539 200 409,37) (6 131 527 288,38) (2 088 406 898,89) (53 880 648,00) (1 858 521 131,53) - (103 671 536 376,17) Bevételek a saját forrásokból és a hozzájárulásokból 103 964 129 385,85 Többlet a működési tevékenységekből 292 593 009,68 Nettó pénzügyi bevételek 30 438 389,53 A nyugdíjkötelezettség növekedése (8 044 529 533,33) Ebből a társult és közös vállalkozások eredménye (90 966 231,35) A költségvetési év gazdasági eredménye (7 812 464 365,47)





SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS – TEVÉKENYSÉGEK AZ EU-N BELÜL

EUR Gazdasági és pénzügyek Vállalkozás- és iparpolitika Versenypolitika Foglalkoztatáspolitika Mezőgazdasági politika Közlekedés- és energiapolitika Környezetvédelmi politika Kutatáspolitika Információs társadalmi politika MŰKÖDÉ SI BEVÉTELEK: Pénzbírságok 0,00 0,00 699 616 062,54 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 Kiadások visszanyerése 268 064,24 1 411 811,20 0,00 69 163 331,89 1 095 501 773,52 2 827 282,13 204 297,96 (1 503 012,75) 3 613 410,74 Adminisztratív tevékenységből származó bevételek 0,00 3 137 099,27 0,00 373 252,58 0,00 318 726,24 30 420,36 53 874 389,18 0,00 Egyéb működési bevételek 943 047,15 106 245 197,98 6 125 594,59 34 792 023,86 21 463 750,70 48 081 050,89 37 864 063,91 214 975 609,38 7 744 634,28 MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK ÖSSZESEN 1 211 111,39 110 794 108,45 705 741 657,13 104 328 608,33 1 116 965 524,22 51 227 059,26 38 098 782,23 267 346 985,81 11 358 045,02 Igazgatási kiadások: 46 199 829,19 153 298 881,17 64 600 631,78 92 340 382,46 104 677 605,13 126 763 660,30 85 759 340,45 192 972 695,88 111 446 861,32 Személyzeti kiadások 40 170 815,78 112 782 404,99 60 914 198,97 73 291 049,30 93 011 388,22 105 529 494,62 63 297 071,72 144 070 879,70 85 744 021,81 Állóeszközökkel kapcsolatos kiadások 0,00 5 333 212,01 0,00 562 643,68 0,00 492 141,91 620 795,93 0,00 31 272,69 Egyéb igazgatási kiadások 6 029 013,41 35 183 264,17 3 686 432,81 18 486 689,48 11 666 216,91 20 742 023,77 21 841 472,80 48 901 816,18 25 671 566,82 Működési kiadások: 59 307 959,45 195 709 789,69 452 045,97 10 986 548 855,98 54 319 611 969,20 1 079 402 884,03 226 522 697,46 2 573 004 377,31 848 420 984,23 Közvetlen központosított irányítás 59 307 959,45 153 040 733,18 452 045,97 179 672 789,83 36 689 337,94 1 023 432 786,76 193 960 751,76 2 572 954 268,52 847 440 934,53 Közvetett központosított irányítás 0,00 0,00 0,00 1 525 090,20 0,00 5 677 018,73 16 882 600,85 0,00 0,00 Decentralizált irányítás 0,00 0,00 0,00 0,00 226 312 553,13 4 751 688,31 0,00 0,00 0,00 Megosztott irányítás 0,00 0,00 0,00 10 788 124 831,35 54 040 432 329,95 0,00 0,00 0,00 0,00 Közös irányítás 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 21 703 755,76 0,00 0,00 0,00 Egyéb működési kiadások 0,00 42 669 056,51 0,00 17 226 144,60 16 177 748,18 23 837 634,47 15 679 344,85 50 108,79 980 049,70 MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN 105 507 788,64 349 008 670,86 65 052 677,75 11 078 889 238,44 54 424 289 574,33 1 206 166 544,33 312 282 037,91 2 765 977 073,19 959 867 845,55 NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK (104 296 677,25) (238 214 562,41) 640 688 979,38 (10 974 560 630,11) (53 307 324 050,11) (1 154 939 485,07) (274 183 255,68) (2 498 630 087,38) (948 509 800,53) Közös Kutatóközpont Halászati politika Belső piaci politika Regionális politika Adó- és vámpolitika Oktatás- és kulturális politika Egészségügyi és fogyasztóvédelmi politika Igazságügyek, szabadság és biztonság Tevékenységek az EU-n belül összesen Működési bevételek: Pénzbírságok 0,00 20 000 000,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 719 616 062,54 Kiadások visszanyerése 197 689,90 (577 716,70) 0,00 123 765 779,64 214 784,18 57 757 136,14 99 895,16 140 233,16 1 353 084 760,41 Adminisztratív tevékenységből származó bevételek 26 916 536,65 0,00 0,00 0,00 3 706 530,65 674 748,67 0,00 50 814,58 89 082 518,18 Egyéb működési bevételek 12 811 935,20 776,79 7 153,49 2 432,19 461 868,81 131 777 307,45 34 783 584,53 30 108 501,00 688 188 532,20 MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK ÖSSZESEN 39 926 161,75 19 423 060,09 7 153,49 123 768 211,83 4 383 183,64 190 209 192,26 34 883 479,69 30 299 548,74 2 849 971 873,33 Igazgatási kiadások: 324 372 209,78 32 051 379,81 44 690 462,16 57 972 095,34 47 405 108,82 156 840 485,76 115 039 261,94 52 709 530,21 1 809 140 421,50 Személyzeti kiadások 191 769 343,19 25 946 002,86 41 167 654,18 49 647 357,38 39 143 285,61 89 648 655,85 82 770 631,38 46 051 323,76 1 344 955 579,32 Állóeszközökkel kapcsolatos kiadások 44 625 365,19 0,00 4 395,68 0,00 3 445 604,19 1 330 513,59 2 055 405,38 970 583,93 59 471 934,18 Egyéb igazgatási kiadások 87 977 501,40 6 105 376,95 3 518 412,30 8 324 737,96 4 816 219,02 65 861 316,32 30 213 225,18 5 687 622,52 404 712 908,00 Működési kiadások: 60 714 249,27 697 841 194,30 4 552 640,19 21 526 122 538,25 31 530 486,25 1 211 876 717,33 307 247 898,55 451 164 573,74 94 580 031 861,20 Közvetlen központosított irányítás (30 348 138,27) 215 276 482,20 4 552 640,19 94 989 892,49 31 530 486,25 791 695 562,00 283 223 089,90 90 168 048,53 6 548 039 671,23 Központosított közvetett irányítás 0,00 0,00 0,00 (601 257,04) 0,00 269 715 856,15 0,00 0,00 293 199 308,89 Decentralizált irányítás 0,00 0,00 0,00 147 021 849,64 0,00 16 967,67 0,00 0,00 378 103 058,75 Megosztott irányítás 0,00 470 531 514,01 0,00 21 272 810 053,16 0,00 (543 390,71) 0,00 354 109 763,51 86 925 465 101,27 Közös irányítás 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 21 703 755,76 Egyéb működési kiadások 91 062 387,54 12 033 198,09 0,00 11 902 000,00 0,00 150 991 722,22 24 024 808,65 6 886 761,70 413 520 965,30 MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN 385 086 459,05 729 892 574,11 49 243 102,35 21 584 094 633,59 78 935 595,07 1 368 717 203,09 422 287 160,49 503 874 103,95 96 389 172 282,70 NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK (345 160 297,30) (710 469 514,02) (49 235 948,86) (21 460 326 421,76) (74 552 411,43) (1 178 508 010,83) (387 403 680,80) (473 574 555,21) (93 539 200 409,37)





SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS – TEVÉKENYSÉGEK AZ EU-N KÍVÜL

EUR Külkapcsolatok Kereskedelempolitika Fejlesztési politika Bővítéssel kapcsolatos politika Humanitárius segítségnyújtás Tevékenységek az EU-n kívül összesen MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK: Kiadások visszanyerése 8 350 389,23 (46 083,70) 19 226 652,13 9 131 176,72 60 276,43 36 722 410,81 Adminisztratív tevékenységből származó bevételek 60 781 919,99 0,00 (1 666,30) 1 962 607,08 0,00 62 742 860,77 Egyéb működési. bevételek 6 204 915,71 12 110,81 1 301 147,76 265 258 510,04 139 317,58 272 916 001,90 MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK ÖSSZESEN 75 337 224,93 (33 972,89) 20 526 133,59 276 352 293,84 199 594,01 372 381 273,48 Igazgatási kiadások: 626 640 536,51 47 074 129,27 131 434 686,78 67 097 824,88 17 935 524,11 890 182 701,55 Személyzeti kiadások 410 582 923,68 42 521 599,62 117 424 692,35 37 307 451,22 12 975 593,70 620 812 260,57 Állóeszközökkel kapcsolatos kiadások 51 282 367,01 0,00 0,00 1 336 381,61 0,00 52 618 748,62 Egyéb igazgatási kiadások 164 775 245,82 4 552 529,65 14 009 994,43 28 453 992,05 4 959 930,41 216 751 692,36 Működési kiadások: 2 082 953 186,40 10 013 446,62 780 048 497,43 2 205 715 297,71 534 995 432,15 5 613 725 860,31 Közvetlen központosított irányítás 1 776 530 787,59 9 450 379,12 652 893 731,15 505 802 026,55 534 676 640,75 3 479 353 565,16 Közvetett központosított irányítás 36 126 501,89 0,00 25 091 165,92 237 143 576,50 0,00 298 361 244,31 Decentralizált irányítás 135 528 670,41 0,00 50 981 058,43 1 168 210 384,90 0,00 1 354 720 113,74 Közös irányítás 121 491 031,79 563 067,50 53 531 324,69 50 879 597,84 0,00 226 465 021,82 Egyéb működési kiadások 13 276 194,72 0,00 (2 448 782,76) 243 679 711,92 318 791,40 254 825 915,28 MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN 2 709 593 722,91 57 087 575,89 911 483 184,21 2 272 813 122,59 552 930 956,26 6 503 908 561,86 NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK (2 634 256 497,98) (57 121 548,78) (890 957 050,62) (1 996 460 828,75) (552 731 362,25) (6 131 527 288,38)





SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS – SZOLGÁLTATÁSOK ÉS EGYEBEK

Sajtó- és Tájékoztatás Csaláselleni Hivatal Koordináció Személyzeti ügyek és igazgatás Eurostat Költségvetés Audit Egyéb Szolgáltatások és egyebek összesen MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK: Kiadások visszanyerése 254 215,17 11 015,16 1 863,82 1 059 619,16 (185 770,60) 150 000,00 0,00 0,00 1 290 942,71 Adminisztratív tevékenységből származó bevételek 95 190,18 3 523 760,83 1 322 227,41 557 920 364,69 352,24 34 346 665,86 0,00 0,00 597 208 561,21 Egyéb működési bevételek 862 671,22 18 764,17 403 925,30 31 078 188,31 868 179,59 10 585 303,45 19,09 416 676 300,69 460 493 351,82 MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK ÖSSZESEN 1 212 076,57 3 553 540,16 1 728 016,53 590 058 172,16 682 761,23 45 081 969,31 19,09 416 676 300,69 1 058 992 855,74 Igazgatási kiadások: 89 419 856,47 40 610 680,45 150 294 222,02 1 011 508 432,30 58 596 845,23 48 657 820,36 7 447 379,66 (24 082 352,49) 1 382 452 884,00 Személyzeti kiadások 58 300 245,12 29 732 231,14 129 417 384,41 298 586 990,65 55 477 451,07 39 086 578,59 7 019 015,87 129 704,43 617 749 601,28 Állóeszközökkel kapcsolatos kiadások 1 164 191,40 42 659,29 0,00 97 109 517,35 0,00 0,00 0,00 0,00 98 316 368,04 Egyéb igazgatási kiadások 29 955 419,95 10 835 790,02 20 876 837,61 615 811 924,30 3 119 394,16 9 571 241,77 428 363,79 (24 212 056,92) 666 386 914,68 Működési kiadások: 59 553 544,34 5 863 831,35 551 345,73 51 155 987,10 70 448 743,57 1 352 046 593,25 15 995,00 225 310 830,29 1 764 946 870,63 Közvetlen központosított irányítás 57 845 829,45 5 863 831,35 0,00 49 824 082,51 68 507 973,48 1 313 199 252,25 0,00 (1 346 092,15) 1 493 894 876,89 Közvetett központosított irányítás 1 630 514,00 0,00 0,00 256 000,00 0,00 0,00 0,00 0,00 1 886 514,00 Egyéb működési kiadások 77 200,89 0,00 551 345,73 1 075 904,59 1 940 770,09 38 847 341,00 15 995,00 226 656 922,44 269 165 479,74 MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN 148 973 400,81 46 474 511,80 150 845 567,75 1 062 664 419,40 129 045 588,80 1 400 704 413,61 7 463 374,66 201 228 477,80 3 147 399 754,63 NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK (147 761 324,24) (42 920 971,64) (149 117 551,22) (472 606 247,24) (128 362 827,57) (1 355 622 444,30) (7 463 355,57) 215 447 822,89 (2 088 406 898,89)

C. CASH-FLOW TÁBLÁZAT

EUR Megjegyzés 2005 SZOKÁSOS TEVÉKENYSÉGEK CASH-FLOW-JA Hiány a szokásos tevékenységekből: (7 812 464 365,47) Cash-flow a működési tevékenységekből: 5.2 Értékcsökkenési leírás 6 842 720,30 Értékcsökkenés 277 733 537,93 Befektetések értékvesztése (11 983 099,95) Befektetések (növekedése)/csökkenése (62 602 039,59) Kölcsönök (növekedése)/csökkenése (99 048 912,16) A hosszú lejáratú előfinanszírozás (növekedése)/csökkenése (1 446 802 633,65) A hosszú lejáratú követelések (növekedése)/csökkenése 63 978 273,60 Készletek (növekedése)/csökkenése (63 215 287,24) A rövid lejáratú előfinanszírozás (növekedése)/csökkenése 94 447 525,77 A rövid lejáratú követelések (növekedése)/csökkenése (98 792 508,68) Hosszú lejáratú céltartalékok növekedése/(csökkenése) 83 822 823,68 Hosszú lejáratú pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése) 232 460 226,05 Az egyéb hosszú lejáratú kötelezettségek növekedése/(csökkenése) 9 097 739,78 Rövid lejáratú céltartalékok növekedése/(csökkenése) 35 200 744,03 Rövid lejáratú pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése) (130 136 286,92) Szállítók növekedése/(csökkenése) 8 286 782 809,08 A 2004-es költségvetési többlet elszámolása nem készpénzes bevételként 2005-ben (2 736 707 563,42) Egyéb nem készpénzes mozgások 1 527 550,43 Cash-flow a befektetési tevékenységekből: 5.3 Immateriális javak és tárgyi eszközök állományának (növekedése)/csökkenése (350 910 120,82) Befektetések (növekedése)/csökkenése 76 469 510,70 Pénzeszközök (növekedése)/csökkenése 3 169 579,43 Hosszú lejáratú munkavállalói juttatások: 3.12 7 143 754 052,00 SZOKÁSOS TEVÉKENYSÉGEK NETTÓ CASH-FLOW-JA 3 502 624 274,88 A PÉNZ ÉS AZZAL EGYENÉRTÉKŰ ESZKÖZÖK ÁLLOMÁNYÁNAK NETTÓ NÖVEKEDÉSE/(CSÖKKENÉSE) 3 502 624 274,88 A PÉNZ ÉS AZZAL EGYENÉRTÉKŰ ESZKÖZÖK ÁLLOMÁNYA AZ ÉV ELEJÉN (5) 3.11 8 667 335 685,27 A PÉNZ ÉS AZZAL EGYENÉRTÉKŰ ESZKÖZÖK ÁLLOMÁNYA AZ ÉV VÉGÉN (5) 3.11 12 169 959 960,15

D. KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL

EUR Tartalékok Felhalmozott többlet/(hiány) A költségvetési év gazdasági eredménye Összesen Valós érték tartalék Egyéb tartalékok 2004. DECEMBER 31-I EGYENLEG (6) 0,00 1 055 268 223,85 9 258 037 564,68 4 194 018 305,10 14 507 324 093,63 A számviteli politikák változásai (7) 88 457 197,90 1 423 806 719,53 (67 616 685 004,88) 0,00 (66 104 421 087,45) 2004. DECEMBER 31-I (újra bemutatott) EGYENLEG 88 457 197,90 2 479 074 943,38 (58 358 647 440,20) 4 194 018 305,10 (51 597 096 993,82) A Garancialap tartalékának változása 145 081 942,86 (145 081 942,86) 0,00 Valós érték változások (7 094 661,12) (7 094 661,12) Egyéb (450 782,03) 9 072 993,58 8 622 211,55 A 2004-es gazdasági eredmény allokációja 103 540 939,00 1 353 769 802,68 (1 457 310 741,68) 0,00 Tagállami hozzájárulásként elszámolt 2004-es költségvetési eredmény (2 736 707 563,42) (2 736 707 563,42) A költségvetési év gazdasági eredménye (7 812 464 365,47) (7 812 464 365,47) 2005. DECEMBER 31-I EGYENLEG 81 362 536,78 2 727 247 043,21 (57 140 886 586,80) (7 812 464 365,47) (62 144 741 372,28)

E. MEGJEGYZÉSEK A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOKHOZ

1. Számviteli politikák

2. Az eredményszemléletű elszámolásra való áttérés hatása

3. Megjegyzések a mérleghez

4. Megjegyzések a gazdasági eredménykimutatáshoz

5. Megjegyzések a cash-flow táblázathoz

6. Mérlegen kívüli beszámoló és megjegyzések

7. Pénzügyi kockázatkezelés

8. Kapcsolt felekre vonatkozó közzétételek

9. Mérlegfordulónap utáni események

10. A konszolidálásba bevont gazdálkodó egységek

11. A konszolidálásba be nem vont gazdálkodó egységek

1. SZÁMVITELI POLITIKÁK

1.1 JOGSZABÁLYI RENDELKEZÉSEK ÉS A KÖLTSÉGVETÉSI RENDELET

A számlák vezetése az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel (HL L 248., 2002. szeptember 16., 1. o., helyesbítve: HL L 25., 2003. január 23., 43. o.), valamint az e költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettel összhangban történik.

A költségvetési rendelet 133. cikke értelmében a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője elfogadja azokat a számviteli szabályokat és módszereket, amelyeket valamennyi intézménynél és szervnél alkalmazni kell. Ennek megfelelően 2004. december 28-án elfogadta a Közösségek új számviteli szabályait. Ezek az új, eredményszemléletű számviteli politikák a Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokhoz (IPSAS), vagy annak hiányában a Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokhoz igazodnak, amelyeket a Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standard Testület (IPSASB) illetve a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) bocsát ki. Ezeket a szabályokat a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője fogadta el egy független szakmai iránymutatást nyújtó „számviteli standardok szakértői tanácsadó csoport” állásfoglalásának kikérése után.

A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott értékelési és elszámolási szabályokat a konszolidációs körbe jelenleg bevont összes európai intézménynél és szervnél alkalmazzák, hogy a pénzügyi kimutatások összeállítását és a konszolidáció menetének összehangolását illetően az elszámolásra, az értékelésre és a beszámoló bemutatására vonatkozóan egységes szabálykészlet kerüljön kidolgozásra.

A Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének a követő év március 31-ig kell benyújtania az előzetes éves beszámolót a Számvevőszéknek ellenőrzésre. A Bizottságnak július 31-ig kell elfogadnia a végleges összevont beszámolót, amelyet ezután a Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozatával együtt október 31-ig közzétesznek a Hivatalos Lapban.

A 2005. évi előzetes és végleges éves beszámolók egyaránt az alábbiak szerint épülnek fel: Az I. Kötet az összevont beszámolót, a II. Kötet pedig a Bizottság beszámolóját tartalmazza.

1.2 SZÁMVITELI ALAPELVEK

A pénzügyi kimutatások célja, hogy valamely gazdálkodó egység pénzügyi helyzetéről, teljesítményéről és cash-flow-járól a felhasználók széles köre számára hasznos információt nyújtsanak. A közszférában tevékeny gazdálkodó egységek esetében, mint például az Európai Közösségek, a cél konkrétabban a döntéshozatalhoz jól felhasználható információk nyújtása, valamint annak igazolása, hogy az adott szervezet a rábízott eszközökkel hatékonyan és felelősségteljesen gazdálkodott.

A megbízható és valós kép bemutatása érdekében nem elég, hogy a pénzügyi kimutatások lényeges információkat nyújtanak az adott intézmény, illetve ügynökség tevékenységeinek természetéről és köréről, finanszírozásának módjáról, működéséről, a pénzügyi kimutatásoknak világosnak és érthetőnek kell lenniük, ami lehetővé teszi a költségvetési évek közötti összehasonlítást. E dokumentum a fenti célok szellemében készült.

Az európai intézmények és ügynökségek számviteli rendszere költségvetési számvitelre és általános (pénzügyi) számvitelre tagolódik. Mindkét rendszer számláit euróban vezetik, az elszámolási időszak a naptári év. A költségvetési számlák részletes képet nyújtanak a költségvetés végrehajtásáról. E számlák vezetése a módosított pénzforgalmi szemlélet alapján történik. (8) Az általános számlák lehetővé teszik a pénzügyi kimutatások elkészítését, mivel az adott költségvetési év valamennyi kiadását és bevételét tartalmazzák, rendeltetésük a pénzügyi helyzetet bemutató, december 31. fordulónapú mérleg összeállítása.

A költségvetési rendelet 124. cikke meghatározza a pénzügyi kimutatások elkészítése során alkalmazandó számviteli alapelveket:

— a gazdálkodó egység folytatásának elve;

— az óvatosság elve;

— a számviteli módszerek következetességének elve;

— az információk összehasonlíthatóságának elve;

— lényegesség elve;

— a bruttó elszámolás elve;

— a tartalom elsődlegessége a formával szemben elve;

— az időbeli elhatárolás elve.

Mivel a 2005. évi pénzügyi kimutatások készítésének 2004-hez képest más volt az alapja (teljes körű eredményszemléletű elszámolás a Közösségek számviteli szabályaival összhangban), a 2004. december 31-i eredeti mérleget korrigálni kellett ahhoz, hogy megkapják az eredményszemléletű elszámolással készített 2004. december 31-i nyitómérleget (pl. az előfinanszírozási összegek felvétele). Ezeket a korrekciókat az E2. megjegyzés ismerteti részletesebben.

1.3 KONSZOLIDÁLÁS

Az Európai Közösségek konszolidációs körébe 26 ellenőrzött gazdálkodó egység, egy társult és egy közös vállalkozás tartozik. A konszolidált gazdálkodó egységek teljes jegyzékét az E10. megjegyzés tartalmazza. 2004-hez képest – az Európai Közösségek frissített számviteli szabályainak megfelelően – 16 ellenőrzött gazdálkodó egységgel bővült a konszolidáció köre.

Ellenőrzött gazdálkodó egységek

Az ellenőrzött gazdálkodó egységek olyan gazdálkodó egységek, amelyek pénzügyi és működési politikáinak irányítására az Európai Közösségek jogosult, hogy előnye származhasson e gazdálkodó egységek tevékenységeiből. E hatáskörnek azonnal gyakorolhatónak kell lennie. A szavazati jogok többségének birtoklása, mint az ellenőrzés leginkább elterjedt mutatója, a legtöbb esetben nem alkalmazható az Európai Közösségek esetében, mivel a gazdálkodó egységeket rendszerint nem fűzik egymáshoz gazdasági szálak.

A konszolidáció körébe tartozó európai intézményeket a megfelelő alapszerződésekkel hozták létre. Ezek az intézményezik képezik az Európai Közösségek szervezeti felépítését, és vitathatatlanul hozzájárulnak az Európai Közösségek célkitűzéseihez. Emiatt úgy tekinthető, hogy ezek az intézmények az Európai Közösségek kizárólagos ellenőrzése alatt állnak.

Ugyanezen megfontolás szerint úgy lehet tekinteni, hogy a másodlagos jogi aktussal létrehozott közösségi ügynökségek az Európai Közösségek kizárólagos ellenőrzése alatt állnak, emiatt most első alkalommal bekerülnek a konszolidációs körbe. A megszüntetés alatt álló Európai Szén- és Acélközösség (ESZAK) szintén ellenőrzött gazdálkodó egységnek tekintendő. A 2005-ös beszámolóba nem vonják be azonban a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalt (Alicante) és a Közösségi Növényfajta-hivatalt (Angers), ezek ugyanis nem kapnak támogatást a Közösségek általános költségvetéséből.

Az ellenőrzött gazdálkodó egységek konszolidációja a teljes konszolidáció módszerével történik. Az Európai Közösségek által ellenőrzött gazdálkodó egységek egymással szemben fennálló egyenlegei, valamint a közöttük létrejött tranzakciók kiszűrésre kerültek. A gazdálkodó egységeken belüli tranzakciók nem realizált nyeresége/vesztesége nem jelentős, ezért nem került kiszűrésre.

Társult vállalkozások

A társult vállalkozások felett az Európai Közösségek jelentős befolyással bír, de nem ellenőrzéssel, a szavazati jogok általában 20 %–50 %-át birtokolja. A társult vállalkozásokban lévő befektetéseket a tőkemódszerrel veszik figyelembe a konszolidáció során, kezdeti elszámolásuk bekerülési értéken történik.

Az Európai Közösségeknek a társult vállalkozások akvizíció utáni nyereségéből vagy veszteségéből való részesedését a gazdasági eredménykimutatás mutatja be, míg a tartalékok akvizíciót követő változásaiból való részesedése a tartalékokban kerül kimutatásra. A befektetés könyv szerinti értékét az akvizíció utáni halmozott változásokkal módosítják. A társult vállalkozástól kapott osztalék csökkenti a befektetés könyv szerinti értékét.

Az Európai Közösségek és társult vállalkozása közötti tranzakciók nem realizált nyeresége/vesztesége nem jelentős, ezért az nem került kiszűrésre.

A társult vállalkozások számviteli politikái eltérhetnek az Európai Közösségek által a hasonló tranzakciókra és hasonló körülményekkel jellemezhető eseményekre vonatkozóan elfogadott számviteli politikáktól. A társult vállalkozások tőkemódszer alkalmazásakor felhasznált pénzügyi kimutatásait gyakorlati okok miatt nem korrigálták.

Amennyiben a Közösségek 20 %-kal, vagy többel részesednek egy kockázati tőkelapból, az Európai Közösségek nem törekszik jelentős befolyás gyakorlására. Ezeket emiatt értékesíthető eszközökként kezelik, a tőkemódszer pedig nem kerül alkalmazásra.

Közös vállalkozások

A közös vállalkozás olyan szerződéses megállapodás, amellyel az Európai Közösségek és egy vagy több fél („vállalkozók”) közös ellenőrzés alatt álló gazdasági tevékenységbe kezd. A közös ellenőrzés a gazdasági tevékenység feletti ellenőrzés szerződésben rögzített megosztása. A közös ellenőrzésű gazdálkodó egységekben lévő érdekeltségeket a tőkemódszerrel veszik figyelembe a konszolidáció során, kezdeti elszámolásuk bekerülési értéken történik.

Az Európai Közösségeknek a közös ellenőrzésű gazdálkodó egységeik akvizíció utáni nyereségéből vagy veszteségéből való részesedését a gazdasági eredménykimutatás mutatja be, míg a tartalékok akvizíciót követő változásaiból való részesedése a tartalékokban kerül kimutatásra. A befektetés könyv szerinti értékét a halmozott változásokkal módosítják.

Az Európai Közösségek és közös irányítású gazdálkodó egysége közötti tranzakciók nem realizált nyeresége/vesztesége nem jelentős, ezért az nem került kiszűrésre.

A közös vállalkozások számviteli politikái eltérhetnek az Európai Közösségek által a hasonló tranzakciókra és hasonló körülményekkel jellemezhető eseményekre vonatkozóan elfogadott számviteli politikáktól. A közös vállalkozások tőkemódszer alkalmazásakor felhasznált pénzügyi kimutatásait gyakorlati okok miatt nem korrigálták.

A konszolidálásba be nem vont gazdálkodó egységek

Az Európai Közösségek beszámolójába nem vonták be azokat az alapokat, amelyeket a Közösségek az Európai Közösségek személyzetének közös betegbiztosítási rendszere, valamint az Európai Fejlesztési Alap megbízásából kezel. 2005. december 31-én e kettő összes eszközállománya 260 millió EUR, illetve 3,5 milliárd EUR volt – lásd az E11. megjegyzést.

1.4 PÉNZNEM ÉS ÁRFOLYAMOK

Funkcionális és beszámolási pénznem

Az összevont pénzügyi kimutatások euróban kerülnek bemutatásra, amely az Európai Közösségek funkcionális és beszámolási pénzneme.

Tranzakciók és egyenlegek

A külföldi pénznemen alapuló ügyletek elszámolása az ügylet napján érvényes árfolyamok felhasználásával euróban történik.

A külföldi pénznemen alapuló ügyletek kiegyenlítéséből származó árfolyamnyereségeket és -veszteségeket, valamint a külföldi pénznemben meghatározott monetáris eszközök és kötelezettségek év végi árfolyamokon történő átszámításából adódó árfolyamnyereségeket és -veszteségeket a gazdasági eredménykimutatás mutatja be.

A külföldi pénznemben meghatározott monetáris eszközök és kötelezettségek év végi egyenlegeit a 2005. december 31-én érvényes árfolyamok alapján váltják át euróra:

Euro-árfolyam 2005. december 31-én CYP 0,5735 LTL 29,0000 CZK 7,4605 MTL 15,6466 DKK 0,6853 PLN 252,8700 EEK 0,6962 SKK 3,4528 GBP 0,4293 SIT 3,8600 HUF 37,8800 SEK 239,5000 LVL 9,3885 USD 1,1797

Az alábbi tételekre eltérő átváltási módszerek vonatkoznak:

— az immateriális javak és tárgyi eszközök értékelése a beszerzésük napján érvényes euro-árfolyamon történik; valamint

— az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap Garancia Részlege keretében fizetett előfinanszírozások euróra való átváltása a kifizetés hónapját követő hónap 10. napján érvényes árfolyamon történik.

A külföldi pénznemben meghatározott és értékesíthetőként besorolt monetáris értékpapírok valós értékének változásai aszerint kerülnek megbontásra, hogy azok az értékpapír amortizált bekerülési értékének változásaiból eredő átváltási különbözetek vagy az értékpapír könyv szerinti értékének egyéb változásai. Az átváltási különbözeteket a gazdasági eredménykimutatásban, a könyv szerinti érték egyéb változásait pedig a valós érték tartalékban mutatják ki. A nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken nyilvántartott nem monetáris pénzügyi eszközök és kötelezettségek átváltási különbözeteit a gazdasági eredménykimutatásban mutatják ki. Az értékesíthetőként besorolt nem monetáris pénzügyi eszközök átváltási különbözetei a valós érték tartalékban szerepelnek.

1.5 MÉRLEG

1.5.1 Immateriális javak

A vásárolt számítógépes szoftverlicencek aktiválása a beszerzési költségek, valamint az adott szoftver üzembe helyezési költségeinek alapján történik. E költségek értékcsökkenési leírása a becsült hasznos élettartam (4 év) során történik. A saját előállítású immateriális javak ráfordításként való elszámolása a gazdasági eredménykimutatásban történik.

A számítógépes szoftverek fejlesztését és karbantartását kiadásként számolják el felmerülésükkor.

1.5.2 Tárgyi eszközök

Ingatlanok, gépek és berendezések

Valamennyi ingatlan, gép és berendezés kimutatása az értékcsökkenéssel és értékvesztéssel csökkentett eredeti bekerülési értéken történik (kivéve a földterületeket, a műalkotásokat és a befejezetlen beruházásokat). Az eredeti bekerülési érték az eszközök beszerzéséhez közvetlenül hozzárendelhető kiadásokat foglalja magába.

A később felmerülő költségek az eszköz könyv szerinti értékében, vagy adott esetben külön eszközként kerülnek aktiválásra, de csak akkor, ha az eszközzel kapcsolatos jövőbeni gazdasági előnyöket valószínűsíthetően az Európai Közösségek élvezi és az eszköz költségét megbízhatóan lehet mérni. Minden egyéb javítási és karbantartási költség a gazdasági eredménykimutatásban kerül elszámolásra abban a költségvetési időszakban, amelyben azok felmerültek.

A földterületekre, a műalkotásokra és a befejezetlen beruházásokra nem számolnak el értékcsökkenési leírást. A többi eszköz értékcsökkenési leírása a becsült hasznos élettartam során lineáris módszerrel történik, a következők szerint:

Értékcsökkenési kulcsok Eszköztípus Lineáris értékcsökkenési kulcsok Immateriális javak 25 % Épületek 4 % Üzemek, gépek és gépi berendezések 10 % – 25 % Bútorok 10 % – 25 % Beépített és mozdítható berendezési tárgyak 10 % – 33 % Járművek 25 % Számítástechnikai berendezések 25 % Egyéb tárgyi eszközök 10 % – 33 %

Az eszközök maradványértékét és hasznos élettartamát mindegyik mérlegfordulónapon felülvizsgálják és szükség esetén módosítják. Az eszköz könyv szerinti értékét azonnal a megtérülő értékére írják le, ha az eszköz könyv szerinti értéke meghaladja annak becsült megtérülő értékét.

Az eszközök elidegenítésének nyeresége illetve vesztesége a bevétel és a könyv szerinti érték különbözetéből adódik. Ez a gazdasági eredménykimutatásban szerepel.

Lízingek

Pénzügyi lízingként kerülnek besorolásra azok a tárgyi eszköz lízingek, amelyeknél a tulajdonjoggal járó valamennyi kockázatot és előnyt alapvetően az Európai Közösségek visel. A pénzügyi lízingek aktiválása a lízing kezdő időpontjában a lízingbe vett eszköz valós értéke és a minimális lízingfizetések jelenértéke közül az alacsonyabbik értéken történik. Minden egyes lízingfizetést úgy osztanak meg a kötelezettség és a finanszírozási költségek között, hogy a még rendezetlen finanszírozási egyenleg kamatlába állandó legyen. A bérleti kötelezettségek (a finanszírozási költségek nélkül) az egyéb (hosszú és rövid lejáratú) kötelezettségek között szerepelnek. A finanszírozási költség kamattartalmát a lízingidőszak során a gazdasági eredménykimutatásban számolják el, hogy a kötelezettség fennmaradó összegére nézve mindegyik időszakban állandó időszaki kamatláb adódjon. A pénzügyi lízing kertében beszerzett eszközök értékcsökkenési leírását az eszköz hasznos élettartama és a lízing időtartama közül a rövidebbik időszak során számolják el.

Operatív lízingnek minősülnek azok a lízingek, amelyeknél a tulajdonjogban rejlő kockázatok és hasznok jelentős hányada a lízingbeadónál marad. Az operatív lízing keretében tett kifizetéseket a lízing időtartama alatt lineáris módszerrel számolják a gazdasági eredménykimutatásban.

1.5.3 Nem pénzügyi eszközök értékvesztése

A határozatlan hasznos élettartammal rendelkező eszközökre nem számolnak el értékcsökkenési leírást, az értékvesztés szükségességét pedig évente vizsgálják meg. Az értékcsökkenési leírás tárgyát képező eszközöknél minden esetben sor kerül az értékvesztés szükségességének vizsgálatára, amikor bizonyos események vagy a körülmények változásai azt jelzik, hogy a könyv szerinti érték esetleg már nem térül meg. Az értékvesztés miatti veszteség az az összeg, amennyivel az eszköz könyv szerinti értéke magasabb, mint annak megtérülő értéke. A megtérülő érték az eszköz értékesítési költségekkel csökkentett valós értéke és használati értéke közül a magasabbik.

1.5.4 Befektetések

Társult vállalkozásokban lévő befektetések és közös vállalkozásokban lévő érdekeltségek

A társult vállalkozásokban lévő befektetések és közös vállalkozásokban lévő érdekeltségek elszámolása a tőkemódszer használatával történik.

Kockázati tőkealapokban lévő befektetések

Besorolás és értékelés

A kockázati tőkealapokban lévő befektetéseket értékesíthető eszközökként sorolják be, ennek megfelelően valós értéken kell őket nyilvántartani, a valós érték változásaiból eredő nyereségeket és veszteségeket (az átváltási különbözeteket is) pedig a valós érték tartalékban kell megjeleníteni.

A valós értékkel kapcsolatos megfontolások

Mivel a kockázati tőkealapokban lévő befektetéseknek nincsen aktív piacon jegyzett piaci ára és hiányoznak a megbízható értékelési technikák, értékelésük egyenként, a következő két érték közül a kisebbiken történik: bekerülési érték vagy az alapkezelő által a mérleg fordulónapjáig jelentett elszámolható nettó eszközérték (net asset value, NAV), kizárva így azt az esetleges nem realizált hozzárendelhető nyereséget, amely a mögöttes befektetési portfolióban megjelenhet. A mérleg fordulónapján kevesebb mint két éve fennálló kockázati tőkealapokban lévő befektetések értékelése ugyanezen elvek alapján történik, kivéve azt az esetet, amikor a nem realizált veszteségeket csak az igazgatási kiadások okozzák, ekkor ugyanis a mögöttes befektetési portfolió korai életszakaszára tekintettel nem veszik figyelembe ezeket a nem realizált veszteségeket.

Megemlítendő, hogy az Európai Beruházási Alap az IAS 39-cel összhangban nemrégiben kidolgozott egy „valós érték módszert”. Ezt a módszert azonban csak 2005 végén lehet az Európai Közösségek kockázati tőkealapokban lévő befektetéseire alkalmazni. Sőt, a 2004-ben gyűjtött adatok alapján nem lehetséges újra bemutatni a kockázati tőkealapokban lévő befektetések értékét a megelőző év végére nézve. Következésképpen, valamint az összehasonlíthatóság érdekében a fenti bekezdésben ismertetett jelenlegi értékelési módszert következetesen alkalmazták 2005 végén. A „valós érték módszer” alkalmazásából adódó, az E3.3.3.1. megjegyzésben közzétett valós érték pusztán tájékoztató jellegű. A jelenlegi értékelési módszerről az említett „valós érték módszerre” való áttérés 2006. január 1-től érvényes, az ezzel kapcsolatos kiigazítás kimutatása a valós érték tartalékban történik.

A kockázati tőkealapokban lévő befektetések valós értékét az „új módszer” szerint az aggregált nettó eszközérték (NAV) módszer alkalmazásával kapják meg, amely magában foglalja azt a feltételezést, hogy amennyiben az egyes alapok nettó eszközértéke az IAS 39-cel összhangban levőnek tekinthető, úgy az összes alap aggregált nettó eszközértéke is összhangban van az IAS 39-cel

E módszerrel összhangban az alapok három kategóriába sorolhatók:

— I. kategória – alapok, amelyek már alkalmazzák az IAS 39 valós értékkel kapcsolatos előírásait.

— II. kategória – alapok, amelyek az IAS 39-cel összhangban levőnek tekinthető egyéb értékelési iránymutatásokat (pl. AFIC, BVCA és EVCA értékelési iránymutatások) vagy standardokat alkalmaznak.

— III. kategória – alapok, amelyek nem az IAS 39 valós értékkel kapcsolatos előírásait vagy az IAS 39-cel összhangban lévő egyéb értékelési iránymutatást alkalmaznak.

Az I. és II. kategóriánál a valós értéken történő értékelésből eredő nem realizált nyereségeket a tartalékokban számolják el, a nem realizált veszteségeket pedig értékvesztési szempontból megvizsgálják annak meghatározására, hogy a gazdasági eredménykimutatásban értékvesztésként, vagy a valós érték tartalék változásaiként számolják el-e őket.

A valós értéken kifejezett elszámolható nettó eszközérték (NAV) meghatározása vagy az Európai Közösségek alapban meglévő tulajdonjoga százalékos arányának és a legfrissebb beszámolóban szereplő nettó eszközérték szorzataként, vagy pedig a részesedés – amennyiben az rendelkezésre áll – ugyanabban az időpontban érvényes (az adott alapkezelő által ismertetett) pontos értékének alkalmazásával történik.

A III. kategóriába tartozó befektetések értékelése az értékvesztésekkel csökkentett bekerülési értéken történik.

Egyéb befektetések

Besorolás

Az Európai Közösségek a következő kategóriákba sorolja be befektetéseit: a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök; kölcsönök és követelések; lejáratig tartandó befektetések; valamint értékesíthető pénzügyi eszközök. A befektetések besorolását a kezdeti megjelenítéskor határozzák meg, és minden egyes mérlegfordulónapkor felülvizsgálják.

i. A nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

E kategória két alkategóriára oszlik: kereskedési céllal tartott pénzügyi eszközök és a keletkezésükkor a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként megjelölt pénzügyi eszközök. Ebbe a kategóriába kerül a pénzügyi eszköz, ha alapvetően rövid távú értékesítési célzattal szerezték be, vagy ha az Európai Közösségek akként jelöli meg. A származékos termékek is kereskedési céllal tartottnak minősülnek, amennyiben nem jönnek szóba fedezeti elszámolásra. Az e kategóriába tartozó eszközök forgóeszközöknek minősülnek, ha a mérleg fordulónapját követő 12 hónapon belül várhatóan értékesítik őket.

ii. Kölcsönök és követelések

A kölcsönök és követelések aktív piacon nem jegyzett nem származékos pénzügyi eszközök, amelyeknél a fizetési összegek rögzítettek vagy meghatározhatók. Keletkezésükre akkor kerül sor, amikor a Közösségek az adósnak közvetlenül pénzeszközt, árukat vagy szolgáltatásokat biztosít anélkül, hogy szándékában állna a követeléssel kereskedni. A mérleg fordulónapját követő 12 hónapon belüli lejárattal rendelkezők kivételével ezek az eszközök a befektetett eszközök között szerepelnek.

iii. Lejáratig tartandó befektetések

A lejáratig tartandó befektetések rögzített fizetési összegű vagy meghatározható fizetési összegű és rögzített lejáratú nem származékos pénzügyi eszközök, amelyeket az Európai Közösségek határozottan a lejáratig kíván és képes is megtartani. E költségvetési évben az Európai Közösségek nem rendelkezett ebbe a kategóriába tartozó befektetésekkel.

iv. Értékesíthető pénzügyi eszközök

Az értékesíthető pénzügyi eszközök olyan nem származékos eszközök, amelyeket ebbe a kategóriába tartozóként jelöltek meg, vagy amelyeket a többi kategória egyikébe sem soroltak be. Azon befektetések kivételével, amelyeket a Közösségek a mérleg fordulónapját követő 12 hónapon belül elidegeníteni szándékozik, ezek az eszközök a befektetett eszközök között szerepelnek.

Kezdeti megjelenítés és értékelés

A nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök, a lejáratig tartandó és az értékesíthető eszközök beszerzéseinek és értékesítéseinek megjelenítése az üzletkötés időpontjában történik, tehát azon a napon, amikor az Európai Közösségek kötelezettséget vállal az adott eszköz megvásárlására vagy értékesítésére. A kölcsönök megjelenítése abban az időpontban történik, amikor a kölcsönvevőnek a pénzt megelőlegezik. A befektetések kezdeti megjelenítése az ügylet során felmerülő költségekkel növelt valós értéken történik minden olyan pénzügyi eszköz esetében, amelynek nyilvántartása nem a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt összegen történik. A nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként nyilvántartott pénzügyi eszközök kezdeti megjelenítése valós értéken történik, az ügylet során felmerülő költségeket pedig a gazdasági eredménykimutatásban ráfordításként számolják el.

A pénzügyi eszköz kezdeti megjelenítéskori valós értéke rendszerint az ügyleti ár (azaz a kapott ellenérték valós értéke). Amikor azonban a hosszú lejáratú kölcsön után nem számítanak fel kamatot, vagy a kamat a piaci feltételekhez képest kedvezőbb, a pénzügyi eszköz valós értéke megbecsülhető mint az összes jövőbeni pénzbevétel jelenértéke, ahol az alkalmazott diszkont-kamatláb egy hasonló hitelminősítésű kibocsátó hasonló instrumentumára vonatkozó piaci kamatláb.

A megszüntetés alatt álló ESZAK által tisztviselőknek nyújtott kölcsönök esetében a keletkezéskori valós értékként – gyakorlati okok miatt és lényegességi megfontolások alapján – az ügyleti árat alkalmazzák, függetlenül az esetlegesen biztosított kedvezményes kamatlábtól

A befektetések kivezetésre kerülnek, ha a befektetések pénzáramaihoz való jogok lejártak vagy azokat átadták, és az Európai Közösségek a tulajdonjoggal járó valamennyi kockázatot és előnyt alapvetően átadta.

Későbbi értékelés

Az értékesíthető pénzügyi eszközöket és a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközöket a későbbiekben valós értéken mutatják ki.

A „nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök” kategória valós értéke változásaiból eredő nyereségek és veszteségek a gazdasági eredménykimutatásban szerepelnek abban az időszakban, amelyben felmerültek.

A külföldi pénznemben meghatározott és értékesíthetőként besorolt monetáris pénzügyi eszközök valós értékének változásai aszerint kerülnek megbontásra, hogy azok az eszköz amortizált bekerülési értékének változásaiból eredő átváltási különbözetek, vagy az eszköz könyv szerinti értéke egyéb változásai. Az átváltási különbözeteket a gazdasági eredménykimutatásban, a könyv szerinti érték egyéb változásait pedig a valós érték tartalékban mutatják ki. Az értékesíthető besorolású nem monetáris pénzügyi eszközök valós értékének változásait a valós érték tartalékban mutatják ki.

Az értékesíthetőként besorolt pénzügyi eszközök értékesítésekor vagy értékvesztésekor a korábban a valós érték tartalékban megjelenített valós érték kiigazítások kumulált összegét a gazdasági eredménykimutatásban kell megjeleníteni.

Az értékesíthető pénzügyi eszközök effektív kamatláb módszerrel számított kamatát a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. Az értékesíthető tőkeinstrumentumok utáni osztalék megjelenítésére akkor kerül sor, amikor megállapítják az Európai Közösségek osztalékfizetéshez való jogát.

Az aktív piacokon jegyzett befektetések valós értékei az aktuális vételi áron alapulnak. Az Európai Közösségek a nem aktív piacú pénzügyi eszközök (és a tőzsdén nem jegyzett értékpapírok) esetében értékelési technika alkalmazásával állapítja meg a valós értéket. Ilyen technika a szokásos piaci feltételek szerint lebonyolított legutóbbi ügyletek felhasználása, a lényegében megegyező egyéb instrumentumok alapul vétele, a diszkontált cash-flow elemzés, az opciós árazási modellek és a piaci résztvevők által általában alkalmazott egyéb értékelési technikák.

Azokban az esetekben, amikor az aktív piacon jegyzett piaci árral nem rendelkező tőkeinstrumentumokban lévő befektetések valós értékét nem lehet megbízhatóan mérni, akkor e befektetéseket az értékvesztéssel csökkentett bekerülési értéken értékelik.

A kölcsönök és követelések, valamint a lejáratig tartandó befektetések kimutatása amortizált bekerülési értéken történik a tényleges kamatláb módszerének alkalmazásával. Lényegességi megfontolások alapján a felvett hitelekre nyújtott kölcsönök esetén előfordulhat, hogy a tényleges kamatláb-módszert nem lehet a kölcsönökre és felvett hitelekre külön alkalmazni. Az Európai Közösségeknél felmerülő, majd a kölcsön kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg.

Pénzügyi eszközök értékvesztése

Az Európai Közösségek minden egyes mérlegfordulónapkor megvizsgálja, hogy egy adott pénzügyi eszköz értékvesztését indokolják-e objektív tények. A pénzügyi eszközre nézve akkor és csak akkor merül fel, illetve számolandó el értékvesztési veszteség, ha objektív bizonyítékai vannak az eszköz kezdeti megjelenítését követően bekövetkezett egy vagy több esemény által eredményezett értékvesztésnek és a veszteséggel járó esemény(ek) hatással van(nak) a pénzügyi eszköz becsült jövőbeli pénzáramaira, amelyeket megbízhatóan lehet becsülni.

i. Amortizált bekerülési értéken nyilvántartott eszközök

Ha a kölcsönök és követelések vagy az amortizált bekerülési értéken nyilvántartott lejáratig tartandó befektetések értékvesztésének bekövetkeztére nézve objektív bizonyítékok vannak, a veszteség összege az eszköz könyv szerinti értéke és a pénzügyi eszköz eredeti tényleges kamatlábával diszkontált becsült jövőbeni pénzáramok (amelyek nem foglalják magukban a jövőbeni hitelveszteségeket) jelenértéke közötti különbségnek felel meg. Az eszköz könyv szerinti értékét csökkentik, a veszteség összegét pedig a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. Ha a kölcsön vagy a lejáratig tartandó befektetés változó kamatlábú, az esetleges értékvesztések értékelésének diszkont kamatlába a szerződés szerint meghatározott folyó tényleges kamatlábnak felel meg.

A biztosítékkal fedezett pénzügyi eszköz becsült jövőbeni pénzáramai jelenértékének számítása a biztosíték érvényesítéséből keletkezhető, a biztosíték megszerzésével és értékesítésével kapcsolatos költségekkel csökkentett pénzáramokat veszi figyelembe, függetlenül attól, hogy valószínű-e vagy sem a biztosíték érvényesítése.

Ha az értékvesztés összege egy későbbi időszakban csökken és a csökkenést objektíven olyan eseményhez lehet kötni, amely az értékvesztés megjelenítése után következett be, a korábban elszámolt értékvesztést a gazdasági eredménykimutatásban visszaírják.

ii. Valós értéken nyilvántartott eszközök

Az értékesíthetőként besorolt tulajdonviszonyt megtestesítő értékpapírok esetén az értékvesztés megállapításakor azt vizsgálják, hogy az értékpapír valós értéke jelentős mértékben, illetve tartósan a bekerülési értéke alá csökkent-e. Ha az értékesíthető pénzügyi eszközöknél bizonyíték van ez utóbbira nézve, a halmozott veszteséget – amely a beszerzési költség és a (gazdasági eredménykimutatásban az adott pénzügyi eszközzel kapcsolatban korábban megjelenített értékvesztéssel csökkentett) aktuális valós érték különbségének felel meg – kivezetik a tartalékokból és a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. A gazdasági eredménykimutatásban a tulajdonviszonyt megtestesítő értékpapírokkal kapcsolatban megjelenített értékvesztések sztornírozása nem a gazdasági eredménykimutatáson keresztül történik. Ha egy későbbi időszakban az értékesíthetőként besorolt adósságinstrumentum valós értéke emelkedik és a növekedést objektíven olyan eseményhez lehet kötni, amely az értékvesztés megjelenítése után következett be, az értékvesztést a gazdasági eredménykimutatáson keresztül sztornírozzák.

1.5.5 Készletek

A készleteket a bekerülési érték és a nettó realizálható érték közül az alacsonyabbikon mutatják ki. A bekerülési érték meghatározása a FIFO módszerrel történik. Különleges esetekben a súlyozott átlagköltség (WAC) képletet lehet alkalmazni. A késztermékek, valamint a befejezetlen termelés és félkész termékek bekerülési értéke a tervezési költségeket, a nyersanyag-ráfordítást, a közvetlen munkaerőköltségeket, az egyéb közvetlen költségeket és a termeléshez kapcsolódó (a szokásos működési kapacitáson alapuló) általános költségeket foglalja magába. A nettó realizálható érték a befejezéssel és értékesítéssel kapcsolatos kiadásokkal csökkentett becsült értékesítési ár (szokásos üzletmenet során).

Amennyiben a készleteket azzal a céllal tartják, hogy azokhoz a nagyközönség díjmentesen vagy jelképes díj ellenében juthasson, értékelésük a bekerülési érték és a folyóáras pótlási költség közül a kisebbiken történik. A folyóáras pótlási költség az a költség, amely az Európai Közösségek számára merülne fel az eszköz beszámolókészítési időpontban való beszerzésekor.

1.5.6 Előfinanszírozási összegek

Az előfinanszírozás olyan kifizetés, amely pénzelőleget (pénztárkészletet) szándékozik biztosítani a kedvezményezettnek. Az előfinanszírozást az egyedi előfinanszírozási megállapodásban meghatározott időszak során több kifizetésre is fel lehet osztani. A pénztárkészlet vagy az előleg visszafizetésére, illetve felhasználására (arra a célra, amelyre azt biztosították) a megállapodásban meghatározott időszakban kerül sor. Amennyiben a kedvezményezettnél nem merülnek fel támogatható kiadások, köteles az előfinanszírozási előleget visszafizetni az Európai Közösségeknek. Az előfinanszírozás összegét (teljes egészében vagy részben) csökkentik az elfogadott támogatható költségek és a visszatérített összegek.

A kinnlevő előfinanszírozási összegek év végi értékelése az eredeti összegen történik, amelyből levonják a visszatérített összegeket, az elszámolt támogatható összegeket, a még elszámolatlan támogatható összegek becsült év végi értékét és az értékcsökkenéseket.

Az előfinanszírozás utáni kamat megjelenítése a megfelelő megállapodás rendelkezéseivel összhangban a kamat realizálásakor történik. Az elhatárolt kamatbevételeket a legmegbízhatóbb információk alapján az év végén megbecsülik és a mérlegben szerepeltetik. Az előfinanszírozási összegekkel kapcsolatos garanciákat mérlegen kívüli kimutatásban függő követelésekként teszik közzé.

1.5.7 Követelések

A követeléseket az értékvesztési leírásokkal csökkentett eredeti összegen tartják nyilván. A követelések értékvesztési leírására akkor kerül sor, ha objektív bizonyítékok vannak arra nézve, hogy az Európai Közösségek nem fogja tudni beszedni a követelések eredeti feltételei szerint esedékes valamennyi összeget. A leírás összege az eszköz könyv szerinti értéke és a visszanyerhető összeg közötti különbözetnek felel meg, amely utóbbi a jövőbeni várható pénzáramoknak a hasonló hitelfelvevőkre vonatkozó piaci kamatlábbal diszkontált jelenértéke. A leírás összegét a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. Az egyedi leírásban még nem részesített kinnlevő beszedési megbízások után évente 20 %-os általános leírás megjelenítésére is sor kerül.

Lásd a későbbiekben az 1.5.13. megjegyzést, amely az év végén elszámolt elhatárolt jövedelem kezelésére vonatkozik.

1.5.8 Pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök

A pénzeszközök és az azzal egyenértékű eszközök rövid lejáratú aktíváknak minősülnek. Idetaroznak a készpénz, a bankoknál elhelyezett látra szóló betétek, a három hónap vagy annál rövidebb eredeti lejárattal rendelkező rövid lejáratú, magas likviditású egyéb befektetések. A folyószámlahitelek a folyó kötelezettségek alatti pénzügyi kötelezettségek között szerepelnek a mérlegben.

1.5.9 Munkavállalói juttatások

Nyugdíjkötelezettségek

Az Európai Közösségek meghatározott nyugdíjjuttatási programokat működtet. A meghatározott juttatási program olyan nyugdíjprogram, amely általában meghatározza a nyugdíjjuttatás azon összegét, amelyet a munkavállaló nyugdíjba vonulás után kap, és amely rendszerint olyan tényezőktől függ, mint az életkor, a munkaviszonyban eltöltött évek száma, valamint a fizetés és az egyéb juttatások mértéke.

A meghatározott nyugdíjjuttatási programokkal kapcsolatos kötelezettség mérlegben kimutatott értéke a meghatározott juttatási kötelem mérlegfordulónapi – a programeszközök valós értékével csökkentett – jelenértékével egyenlő. A meghatározott juttatási kötelem értékét független biztosítási matematikusok számítják ki a halmozott jogosultságok módszer alkalmazásával. A meghatározott juttatási kötelem jelenértékét a becsült jövőbeli pénzkiáramlások diszkontálásával határozzák meg, ahol a diszkont tényező olyan pénznemben meghatározott jó minőségű vállalati kötvények kamatlábainak felel meg, amelyben a juttatásokat fogják kifizetni és amelyek lejárati feltételei közelítik a szóban forgó nyugdíjkötelezettség feltételeit.

A tapasztalati módosításokból és a biztosításmatematikai feltételezések változásaiból adódó biztosításmatematikai nyereségeket és veszteségeket közvetlenül a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg.

A múltbeli szolgálat költségeit közvetlenül a bevételek között mutatják ki, kivéve, ha a nyugdíjprogram változtatásait ahhoz kötik, hogy az alkalmazottak egy meghatározott ideig szolgálatban maradjanak (megszolgálási időszak). Ebben az esetben a múltbeli szolgálat költségeinek amortizációja a megszolgálási időszakban lineárisan történik.

1.5.10 Kockázatokra és költségekre képzett céltartalékok

Kockázatokra és céltartalékokra képzett céltartalékok kimutatására akkor kerül sor, ha múltbeli események eredményeként az Európai Közösségeknek meglévő jogi vagy vélelmezett kötelme állt fenn, és erősen valószínű, hogy a kötelem kiegyenlítéséhez forráskiáramlásra lesz szükség, és ennek összegét megbízhatóan becsülni lehet. A jövőbeli működési veszteségekre nem képeznek céltartalékot.

A céltartalék összege a meglévő kötelem kiegyenlítéséhez szükséges várható kiadások beszámolókészítési időpontban tett legjobb becslésével egyenlő. Ha a céltartalék nagyszámú tételt érint, akkor a kötelem becslése az összes lehetséges kimenetelnek a kapcsolódó valószínűségekkel történő súlyozásával történik („várható érték” módszer).

Amennyiben a pénz időértékének hatása jelentős, úgy a céltartalék összege a kötelezettség rendezéséhez várhatóan szükséges kiadások jelenértékével egyenlő. Az alkalmazott diszkontráta az ráta, amely tükrözi a pénz időértékének folyó piaci értékeléseit és a kötelezettségre jellemző kockázatokat, de nem tükrözi azokat a kockázatokat, amelyekre nézve a jövőbeni pénzáramok becsléseit kiigazították.

1.5.11 Pénzügyi kötelezettségek

A pénzügyi kötelezettségek magukban foglalják a felvett hiteleket és a kereskedési céllal tartott kötelezettségeket.

A felvett hitelek a hitelintézetektől felvett hitelekből és igazolásokkal alátámasztott adósságokból állnak. A felvett hitelek kezdeti megjelenítése valós értéken történik, amely a felmerült ügyleti költségekkel csökkentett kibocsátásból származó bevételnek (a kapott ellenérték valós értéke) felel meg, a későbbi nyilvántartás pedig amortizált bekerülési értéken a tényleges kamatláb-módszer használatával történik; az ügyleti költségekkel csökkentett bevételek és a visszafizetési érték közötti esetleges különbözeteket a felvett hitelek futamideje alatt a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg a tényleges kamatláb-módszer használatával. A mérleg fordulónapját követő 12 hónapon belüli lejárattal rendelkezők kivételével ezek a kötelezettségek nem a folyó kötelezettségek között szerepelnek.

Lényegességi megfontolások alapján a felvett hitelekre nyújtott kölcsönök esetén előfordulhat, hogy a tényleges kamatláb-módszert nem lehet a kölcsönökre és felvett hitelekre külön alkalmazni. Az Európai Közösségeknél felmerülő, majd a kölcsön kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg.

A kereskedési céllal tartott kötelezettségek magukban foglalják azokat a származékos termékeket, amelyek nem jönnek szóba fedezeti elszámolásra akkor, amikor valós értékük negatív. Számviteli elszámolásuk ugyanúgy történik, mint a kereskedési céllal tartott eszközök elszámolása, lásd az 1.5.4. megjegyzést.

1.5.12 „Szállítói” kötelezettségek

A Közösségek „szállítói” kötelezettségeinek jelentős összege nem áru- illetve szolgáltatás-beszerzéssel, hanem a támogatások, illetve egyéb közösségi finanszírozás kedvezményezettjeinek kifizetetlen költségtérítési igénylésével kapcsolatos. A költségtérítési igénylés beérkezésekor az igényelt összeget „szállítói” kötelezettségként számolják el, majd az ellenőrzést követően az illetékes pénzügyi meghatalmazottak támogathatóként fogadják el. Értékelésük ebben a szakaszban az elfogadott és támogatható összegen történik.

Az áru- és szolgáltatás-beszerzésből keletkező „szállítói” kötelezettségek megjelenítése az eredeti összegről szóló számla beérkezésekor történik, a megfelelő kiadásokat a készletek leszállításakor és Európai Közösségek általi átvételekor könyvelik rá a számlákra.

1.5.13 Az elszámolási időszakok elkülönítése – elhatárolt és halasztott bevételek és kiadások

Az eredményszemléletű elszámolásra való áttérés részeként fontos biztosítani az elhatárolást, azt, hogy az év során lebonyolított ügyleteket a megfelelő számviteli évben rögzítsék: az ügyleteket tehát abban az időszakban kell elszámolni, amelyikhez kapcsolódnak.

Vizsgálatra van szükség különösen a közösségi alapok kedvezményezettjeinél felmerült, de a Közösségeknek még nem jelentett támogatható kiadásokat illetően (elhatárolt kiadások). A tevékenységtípusok és a rendelkezésre álló információk függvényében különböző módszereket használnak annak érdekében, hogy a lehető legjobban meg lehessen becsülni ezeket az összegeket. Egyes összegeket ugyanakkor a folyó évben számolnak el, holott azok későbbi időszakokhoz kapcsolódnak (halasztott kiadások): ezeket azonosítani és a megfelelő időszakban kell feltüntetni.

A bevételeket szintén abban az időszakban kell elszámolni, amelyikhez kapcsolódnak. Az év végén, ha egy számlát még nem küldtek ki, de a szolgáltatásnyújtásra, illetve a készletek leszállítására már sor került, vagy egy (EK-Szerződés szerinti) szerződéses megállapodás van érvényben, a szóban forgó összegre becslést kell tenni és elhatárolt bevételként fel kell azt tüntetni a pénzügyi kimutatásokban.

Ezen kívül, ha év végén egy számlát kiküldtek, noha az nem a beszámolási időszakhoz kapcsolódik, az összegeket halasztott bevételként kell feltüntetni és ki kell vezetni a folyó évi bevételek közül. A folyó évi bevételeket a halasztott bevétel összegével kell csökkenteni.

A közösségi tevékenységek sajátosságai, valamint amiatt, hogy ez az első olyan év, amikor eredményszemléletű elszámolás kerül alkalmazásra, nem állnak rendelkezésre olyan javasolt módszerek, amelyekkel össze lehetne venni a jelenleg alkalmazott becslési módszereket.

1.6 GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁS

1.6.1 Bevételek

Értékesítési bevételek

Az áruértékesítésekből származó bevételek megjelenítésére akkor kerül sor, amikor az áruk tulajdonjogával járó lényeges kockázatok és hasznok átszállnak a vásárlóra.

A szolgáltatásnyújtással járó ügyletek bevételeit az ügylet (beszámolókészítési időpontban való) lebonyolítottsága fokának függvényében jelenítik meg.

Nem értékesítésből származó bevételek

Ez alkotja a Közösségek bevételeinek túlnyomó részét, elsősorban a közvetlen és követett adókat, valamint a saját forrásokat foglalja magában. Az Európai Közösségek az adókon kívül más felektől származó fizetéseket is kaphat, ilyenek például a vámok, a pénzbírságok és az adományok.

HÉA- és GNI-alapú saját források

A követelések és a kapcsolódó bevételek kimutatása akkor történik, amikor az Európai Közösségek felszólítja a tagállamokat hozzájárulásuk megtételére. Értékelésük „lehívott összegen” történik. Mivel a HÉA és a GNI források becsléseken alapulnak, e források korrekciók tárgyát képezhetik, ugyanis a végső adatok tagállamok általi közzétételéig változásokra kerülhet sor. A változás becslésben okozott hatását azon időszak nettó többletének/hiányának megállapításakor veszik figyelembe, amelyben a változásra sor került.

Hagyományos saját források

A követelések és a kapcsolódó bevételek kimutatása akkor történik, amikor a megfelelő havi „A” kimutatások (ideértve a beszedett vámokat valamint a garantált és nem vitatott esedékes összegeket is) megérkeznek a tagállamoktól. A beszámolókészítés időpontjában az időszak vonatkozásában a tagállamok által beszedett, de az Európai Közösségeknek még meg nem fizetett bevételeket meg kell becsülni és elhatárolt bevételekként kell kimutatni. A tagállamoktól kapott negyedéves „B” kimutatásokat (ideértve a be nem szedett és nem is garantált vámokat, valamint az adós által vitatott garantált összegeket is) a beszedési költségekkel (25 %) csökkentett bevételekként jelenítik meg. A be nem szedett becsült összegre nézve emellett értékcsökkenést is elszámolnak a gazdasági eredménykimutatásban.

Pénzbírságok

A követelések és a kapcsolódó bevételek kimutatása akkor történik, amikor meghozzák a pénzbírságot előíró közösségi határozatot és arról hivatalosan értesítették a címzettet. Amennyiben a vállalkozás fizetőképességét illetően kételyek merülnek fel, értékcsökkenést kell elszámolni a követelés után.

A pénzbírságot előíró határozatot követően az adósnak az értesítés napjától számítva két hónapja van az alábbiak egyikére:

— elfogadja a határozatot, ebben az esetben az előírt határidőn belül ki kell fizetnie a pénzbírságot, és az összeget a Közösségek véglegesen behajtja;

— vagy nem fogadja el a határozatot, amely esetben a közösségi jognak megfelelően fellebbezést nyújt be.

Mindazonáltal a bírság tőkerészét az előírt határidőn belül meg kell fizetni, mivel a fellebbezésnek nincs halasztó hatálya (az EK-Szerződés 242. cikke). Az adós két lehetőség közül választhat; vagy bankgaranciát biztosít, vagy átmenetileg kifizeti a bírságot.

Ha a vállalkozás megfellebbezi a határozatot és átmenetileg már kifizette a pénzbírságot, az összeget függő kötelezettségként számolják el. Mivel azonban a címzett közösségi határozattal szembeni fellebbezése nem halasztó hatályú, a beérkezett pénzeszközt a követeléssel szemben számolják el. Ha fizetés helyett garanciát adnak, úgy azt függő követelésként számolják el.

Ha fennáll a kockázata annak, hogy az Elsőfokú Bíróság nem a Közösségek javára dönt, akkor e kockázat fedezésére céltartalékot számolnak el azokban az esetekben, amikor az átmeneti fizetés már beérkezett. Ha ehelyett garanciát adtak, a fennálló követelés a szükséges mértékben leírásra kerül. A beérkezett fizetések elhelyezésére szolgáló bankszámlák után az Európai Közösségek kamatot kap: ezt a felhalmozott kamatot bevételként számolják el és az esetleges függő kötelezettség értékét ennek megfelelően növelik.

Kamatbevételek és kamatkiadások

A kamatbevételeket és kamatkiadásokat a tényleges kamatláb módszer használatával a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. Ezzel a módszerrel számítják ki a pénzügyi eszköz, illetve pénzügyi kötelezettség amortizált bekerülési értékét, valamint ezzel a módszerrel osztják fel a kamatbevételeket, illetve kamatkiadásokat a megfelelő időszakban. A tényleges kamatláb az a kamatláb, amellyel ha a becsült jövőbeli pénzbeli fizetéseket vagy pénzbevételeket a pénzügyi eszköz várható élettartamára (vagy szükség esetén egy rövidebb időszakra) vetítve diszkontáljuk, pontosan a pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség nettó könyv szerinti értékét kapjuk. A tényleges kamatláb számításakor az Európai Közösségek megbecsüli a pénzáramokat, ami során figyelembe veszi a pénzügyi eszköz (például fizetési opciók) valamennyi szerződéses feltételét, de nem veszi figyelembe a jövőbeli várható hitelveszteségeket. A számítás figyelembe veszi a szerződéses felek közötti, a tényleges kamatláb szerves részét képező valamennyi fizetett, illetve kapott díjat és kamatot, az ügyleti költségeket, valamint minden egyéb kedvezményt és felárat.

Lényegességi megfontolások alapján a felvett hitelekre nyújtott kölcsönök esetén előfordulhat, hogy a tényleges kamatláb-módszert nem lehet a kölcsönökre és felvett hitelekre külön alkalmazni. Az Európai Közösségeknél felmerülő, majd a kölcsön kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg.

Amint megtörtént a pénzügyi eszköz vagy a hasonló pénzügyi eszközök csoportjának értékvesztés miatti leírása, a kamatbevételek megjelenítése az értékvesztés mérése céljából a jövőbeli pénzáramok diszkontálására használt kamatláb alkalmazásával történik.

Osztalékbevételek

Az osztalékok elszámolása akkor történik, amikor a kifizetéshez való jog keletkezik.

1.6.2 Kiadások

Az áruvásárlásból származó adásvételi kiadások (exchange expenses) kimutatására a készletek leszállításakor és Európai Közösségek általi átvételekor kerül sor. Értékelésük az eredeti számla szerinti értéken történik.

A nem áruvásárlással kapcsolatos kiadások az Európai Közösségekre jellemző kiadások, kiadásainak többsége ezekből áll. A kedvezményezetteknek való átutalásokkal kapcsolatosak és három típusba sorolhatók: jogosultságok, megállapodás szerinti transzferek, diszkrecionális támogatások, hozzájárulások és adományok.

A transzfereket abban az időszakban számolják el kiadásként, amelyben a transzfert keletkeztető események bekövetkeztek, amennyiben a transzfer természetét rendelet engedélyezi (költségvetési rendelet, személyzeti szabályzat vagy egyéb rendelet), vagy a transzfer engedélyezéséről szerződést írtak alá; a kedvezményezett teljesíti az esetleges jogosultsági kritériumokat; és amennyiben az összegre ésszerű becslés adható.

Amennyiben kifizetési kérelem, illetve költségigénylés érkezik be, és az teljesíti az elszámolási kritériumokat, úgy azt kiadásként számolják el a támogatható összegre nézve. Év végén megbecsülik és elhatárolt kiadásként számolják el azokat a felmerült támogatható kiadásokat, amelyek a kedvezményezettek részére már esedékesek, de amelyeket még nem jelentettek.

1.7 FÜGGŐ KÖVETELÉSEK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK

Függő követelések

A függő követelés olyan múltbeli eseményekből keletkező lehetséges eszköz, amelynek meglétét csak egy vagy több, nem teljesen az Európai Közösségek ellenőrzése alatt álló, bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni. Függő követelés közzétételére kerül sor akkor, amikor valószínűsíthető a gazdasági hasznok beáramlása vagy egy potenciális szolgáltatás.

A függő követeléseket folyamatosan értékelni kell, hogy a pénzügyi kimutatások megfelelően tükrözzék a fejleményeket. Amennyiben gyakorlatilag biztossá vált, hogy a gazdasági hasznok beáramlanak, illetve a potenciális szolgáltatásokra sor kerül, és az eszköz értékét megbízhatóan mérni lehet, úgy az eszközt és a kapcsolódó bevételeket azon időszak pénzügyi kimutatásaiban kell elszámolni, amelyben a változásra sor kerül.

Függő kötelezettségek

A függő kötelezettség olyan múltbeli eseményekből keletkező lehetséges kötelezettség, amelynek meglétét csak egy vagy több, nem teljesen az Európai Közösségek ellenőrzése alatt álló, bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni; vagy olyan meglévő kötelem, amely múltbeli eseményekből származik, de nem mutatják ki, mert: nem valószínű, hogy gazdasági hasznokat megtestesítő forráskiáramlásra vagy potenciális szolgáltatásra lesz szükség a kötelezettség rendezéséhez, vagy mert olyan rendkívül ritka körülmények álltak elő, amelyek mellett a kötelezettség összegét nem lehet elegendő megbízhatósággal értékelni.

A függő kötelezettségeket közzéteszik, kivéve akkor, amikor csekély a valószínűsége a gazdasági hasznokat megtestesítő forráskiáramlásnak vagy a potenciális szolgáltatásnak.

A függő kötelezettségeket folyamatosan értékelik annak megállapítására, hogy valószínűvé vált-e a gazdasági hasznokat megtestesítő erőforrások kiáramlása vagy a potenciális szolgáltatás. Ha valószínűvé válik, hogy egy függő kötelezettségként kezelt tétel esetében gazdasági hasznokat megtestesítő erőforrások kiáramlására vagy potenciális szolgáltatásra lesz szükség, céltartalék képzésére kerül sor azon időszak pénzügyi kimutatásaiban, amelyben a valószínűség változása bekövetkezik.

Jövőbeli finanszírozásra irányuló kötelezettségvállalások

A jövőbeli finanszírozásra irányuló kötelezettségvállalás olyan jogi vagy vélelmezett – rendszerint szerződéses – kötelezettségvállalás, amelyet az Európai Közösségek vállalt, és amely források jövőbeli kiáramlását igényelheti.

Garanciák

A garanciák olyan múltbeli eseményekből keletkező lehetséges követelések vagy kötelezettségek, amelyek meglétét csak a garancia tárgyát képező esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni. A garanciák így függő követelésnek illetve kötelezettségnek minősülnek. A garancia rendeződik, ha annak tárgya már nem áll fenn. Ez akkor kristályosodik ki, amikor a kezes általi fizetés lehívásának feltételei teljesülnek.

1.8 BECSLÉSEK ALKALMAZÁSA

Az általánosan elfogadott számviteli elvekkel összhangban a pénzügyi kimutatások szükségszerűen magukba foglalnak olyan becsléseken és feltételezéseken alapuló összegeket, amelyeket a menedzsment a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb információk alapján állít fel. A jelentős becsült összegek közé tartoznak például – a teljesség igénye nélkül – a következők: a nyugdíjakkal kapcsolatos összegek, a jövőbeli költségekre képzett céltartalékok, a raktáron lévő kiadványok értékelése, a leltárkészletekkel és a követelésekkel kapcsolatos pénzügyi kockázat, az elhatárolt bevételek és kiadások, a függő követelések és kötelezettségek, valamint az állóeszközök értékvesztésének mértéke. A tényleges értékek eltérhetnek ezektől a becslésektől. A becslésekben bekövetkező változásokat abban az időszakban veszik figyelembe, amelyben ismertté válnak.

2. AZ EREDMÉNYSZEMLÉLETŰ ELSZÁMOLÁSRA VALÓ ÁTTÉRÉS HATÁSA

2.1 AZ ELKÉSZÍTÉS ALAPJA

A Közösségek nyitómérlege a 2004. december 28-án elfogadott új számviteli szabályokkal összhangban készült, amelyeket első alkalommal a 2005-ös költségvetési évre kell alkalmazni.

2.2 A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOK BEMUTATÁSA

Az éves beszámoló a következő elsődleges kimutatásokat tartalmazza: mérleg, gazdasági eredménykimutatás, kimutatás az eszközök nettó állományában bekövetkezett változásokról és cash-flow táblázat.

2.3 TŐKEEGYEZTETÉS

NYITÓMÉRLEG

EUR Megjegyzés 2004.12.31-i újra megállapított Korrekciók 2004.12.31. I. BEFEKTETETT ESZKÖZÖK: 30 142 730 492,69 (4 143 923 005,85) 34 286 653 498 54 Immateriális javak 17 137 089,53 10 795 517,23 6 341 572,30 Tárgyi eszközök 2.3.1 4 084 425 922,70 257 822 280,52 3 826 603 642,18 Beruházások 2.3.2 2 150 177 300,19 123 900 459,79 2 026 276 840,40 Kölcsönök 2.3.3 2 298 277 591,00 (30 831 701,00) 2 329 109 292,00 Hosszú lejáratú előfinanszírozás 2.3.4 21 284 928 692,20 21 284 928 692,20 0,00 Hosszú lejáratú követelések 2.3.5 307 783 897,07 (25 790 538 254,59) 26 098 322 151,66 II. FORGÓESZKÖZÖK: 23 450 507 504,46 7 700 336 944,33 15 750 170 560,13 Készletek 63 255 048,68 (5 972 804,31) 69 227 852,99 Rövidtávú befektetések 2.3.2 1 442 821 890,84 46 841 216,60 1 395 980 674,24 Rövid lejáratú előfinanszírozás 2.3.4 6 727 929 511,29 6 727 929 511,29 0,00 Rövid lejáratú követelések 2.3.5 7 139 062 014,64 263 155 996,45 6 875 906 018,19 Pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök 2.3.6 8 077 439 039,01 668 383 024,30 7 409 056 014,71 Eszközök összesen 53 593 237 997,15 3 556 413 938,48 50 036 824 058,67 III. HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK: 30 556 735 482,10 (1 143 539 962,90) 31 700 275 445,00 Munkavállalói juttatások 26 012 130 886,00 3 744 986,00 26 008 385 900,00 Kockázatokra és költségekre képzett céltartalékok 2.3.7 1 013 020 111,03 (1 254 230 501,43) 2 267 250 612,46 Pénzügyi kötelezettségek 2.3.8 1 688 032 288,29 109 698 482,45 1 578 333 805,84 Egyéb hosszú lejáratú kötelezettségek 1 843 552 196,78 (2 752 929,92) 1 846 305 126,70 IV. RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK: 74 633 599 508,87 70 804 374 988,83 3 829 224 520,04 Kockázatokra és költségekre képzett céltartalékok 2.3.7 240 240 253,60 240 240 253,60 0,00 Pénzügyi kötelezettségek 2.3.8 152 154 480,63 (74 095 519,37) 226 250 000,00 Szállítók 2.3.9 74 241 204 774,64 70 638 230 254,60 3 602 974 520,04 Kötelezettségek összesen 105 190 334 990,97 69 660 835 025,93 35 529 499 965,04 NETTÓ ESZKÖZÖK (51 597 096 993,82) (66 104 421 087,45) 14 507 324 093,63 Tartalékok 2.3.10 2 567 532 141,28 1 512 263 917,43 1 055 268 223,85 Tagállamoktól lehívandó összegek: 2.3.10 (54 164 629 135,10) (67 616 685 004,88) 13 452 055 869,78 Alkalmazottak nyugdíjai (hosszú lejáratú) (26 012 130 886,00) 0,00 (26 012 130 886,00) Egyéb (28 152 498 249,10) (67 616 685 004,88) 39 464 186 755,78 V. NETTÓ ESZKÖZÖK (51 597 096 993,82) (66 104 421 087,45) 14 507 324 093,63

A fenti táblázat összefoglalja a 2004. december 31-i mérleg új számviteli szabályok szerinti újbóli megállapítása érdekében tett változtatások hatásait.

A 2004. december 31-re nézve bemutatott (újra megállapítás előtti) mérleg kissé eltér a 2004-es pénzügyi kimutatásokban közzétettől. Ennek az az oka, hogy a mérlegen belül bizonyos egyenlegeket az újra megállapított adatokkal való érdemi összehasonlítás érdekében átsoroltak. A 2004. december 31-i 14,5 milliárd euró összegű eredeti nettó eszközállomány (akkor még „Saját tőke” megnevezés alatt) megfelel a közzétett értéknek.

A hatás majdnem teljes egészében a Bizottság beszámolójában mutatkozik, és csak kisebb mértékben a megszüntetés alatt álló ESZAK-nál. Az ügynökségek első ízben történő bevonása a konszolidációs körbe korlátozott hatást gyakorolt a konszolidált beszámolóra, amely elsősorban a pénzeszköz-egyenlegek növekedését jelentette.

2.3.1 Tárgyi eszközök

A tárgyi eszközök szempontjából a számviteli politika fő változása az értékcsökkenési politikával kapcsolatos. A korábbi szabályok szerint az újonnan beszerzett eszközöket teljes 12 hónapra vetítve írták le a vásárlás évében (a beszerzés időpontjától függetlenül). Az új szabályokkal összhangban az értékcsökkenés a beszerzés hónapjától kezdve indul. Az eszközökre emiatt korábban túlzott mértékben számoltak el értékcsökkenést. Ez és a számviteli politikák egyéb változásai a tárgyi eszközök nettó értékének növekedését eredményezték, a Bizottságnál 69 millió euróval, a Parlamentnél pedig 137 millió euróval. Ez a növekmény elsősorban az ügynökségek első ízben történő bevonásának köszönhető.

2.3.2 Beruházások

A garanciaalap és a megszüntetés alatt álló ESZAK hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokból álló befektetési portfolióját korábban a bekerülési érték (illetve a felárak/kedvezmények esetén a lineáris módszerrel amortizált bekerülési érték) és a piaci érték közül az alacsonyabbikon mutatták ki. Ezek az értékpapírok jelenleg az értékesíthető eszközök közé sorolódnak, kimutatásuk következésképpen valós értéken történik. A valós értéken történő értékelés hatását (88 millió euró) a valós érték tartalékban vették figyelembe.

A garanciaalapnál 2004. december 31-én volt három, elhatárolt kamatokat is magába foglaló változó kamatozású kölcsönkötvény, amelyeket 21 millió euró értékben az Európai Közösségek bocsátott ki. Ezeket a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat megfelelőképpen kiszűrték a makroszintű pénzügyi támogatási (MFA) program által adott igazolással alátámasztott megfelelő adóssággal szemben (lásd a 2.3.8. megjegyzést).

Az Európai Bizottság nevében ügygondnokok által kezelt költségvetési instrumentumokkal összefüggésben tartott 38 millió euró értékű hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat figyelembe vették ezen instrumentumok nettó eszközértékének kiszámításában, és 2004. december 31-én a rövid lejáratú követelések között szerepelnek. Az új számviteli szabályok szerint a költségvetési instrumentumok elemei – természetük, illetve adott esetben a hátralévő futamidejük függvényében – jelenleg az éves beszámoló megfelelő megnevezései között szerepelnek.

A pozitív valós értékkel rendelkező, elhatárolt kamatot is tartalmazó származékos pénzügyi instrumentumokat (33 millió euró) kereskedési céllal tartott eszközökként jelenítik meg, míg korábban csak mérlegen kívüli tételekként tették őket közzé. A mozgások egyenlege (33 millió euró) egyéb átsorolásokkal, átértékelésekkel, valamint az elhatárolt kamat e megnevezés alá történő bevonásával kapcsolatos.

2.3.3 Kölcsönök

Az egyedi feltételekkel rendelkező kölcsönöket korábban az értékvesztésre képzett céltartalékkal csökkentett bekerülési értéken tartották nyilván. Az új számviteli szabályok szerint e kedvezményes kamatok mellett nyújtott kölcsönök kezdeti megjelenítése valós értéken (amely a piaci feltételek alatti kamattal járó kölcsönök esetében a várt pénzáramok nettó jelenértékének felel meg, ahol a diszkont tényező az az érvényben lévő átlagos hitelnyújtási kamatláb, amelyet az Európai Beruházási Bank a hitelfelvevőknek az adott országban számít fel) történik, későbbi értékelésük pedig amortizált bekerülési értéken zajlik. Az értékvesztésre képzett céltartalékok alapját a megfelelő pénzügyi szerződés által előírtaknak megfelelően az átmenti vagy végleges leírások képezik. E kölcsönök amortizált bekerülési értéken történő értékelésének (–152 millió euró), valamint az e kölcsönök teljes mértékben befektetett eszközként való besorolásának (mivel a mérleg fordulónapján valamennyi lejárata meghaladja az egy évet) (20 millió euró) együttes hatását (–132 millió euró) a felhalmozott hiányról szóló kimutatásban vették figyelembe.

A megszüntetés alatt álló ESZAK által kedvezményes kamatok mellett nyújtott lakásépítési hitelek nyilvántartása korábban az értékvesztésre képzett céltartalékkal csökkentett kinnlevő névértéken történt. Az új számviteli szabályok szerint e kölcsönök kezdeti megjelenítése valós értéken (amely a várt pénzáramok nettó jelenértékének felel meg, ahol a diszkont tényező a hitelfelvevők székhelye szerinti tagállamok által kibocsátott hasonló lejáratú kötvényekre érvényes piaci kamatláb) történik, későbbi értékelésük pedig amortizált bekerülési értéken zajlik. Az értékvesztésre képzett céltartalékok alapját a megfelelő pénzügyi szerződés által előírtaknak megfelelően az átmenti vagy végleges leírások képezik. E kölcsönök amortizált bekerülési értéken történő értékelésének hatása mínusz 21 millió eurónak felel meg.

A felvett hitelből nyújtott kölcsönöket szintén a befektetett eszközök közé sorolták be, ha a mérleg fordulónapja után lejáratuk meghaladta az egy évet, 123 millió euróval növelve a hosszú lejáratú kölcsönök egyenlegét, és ugyanezzel az összeggel csökkentve a rövid lejáratú követelések egyenlegét (lásd a 2.3.5. megjegyzést).

2.3.4 Előfinanszírozás

Az Európai Közösségek 2005 előtt közzétett pénzügyi kimutatásaiban a rövid lejáratú követelések között szerepelt néhány olyan összeg, amelyek egyedi projektek (pénzügyi közvetítők) kapcsán tett előfinanszírozási kifizetésekkel voltak kapcsolatosak. 2004-ben valamennyi intézmény és szerv leltárt készített a 2004. december 31-ig kifizetett összes nyitott előfinanszírozási tételről.

A 2004. december 31-i előfinanszírozási egyenleg azonban ennek a teljes, a kedvezményezettek felé ezen időpontban még fennálló (elhatárolt költségekkel csökkentett) összegnek felel meg. Az említett elhatárolt kiadások (amelyekre nézve az Európai Közösségek még nem kapott költségkimutatást) az előfinanszírozási összegek (kedvezményezettek általi) tényleges igénybevételére tett becslésnek felelnek meg az említett időpontra vetítve.

Mivel az Európai Közösségek strukturális alapjainak fellépésein keresztül finanszírozott projektek közül sok jellegét tekintve hosszú távú, a megfelelő előlegek egy évnél hosszabb ideig állnak rendelkezésre. Ilyen módon ezek az előfinanszírozási összegek a hosszú és a rövid távú eszközök között egyaránt szerepelnek.

2.3.5 Követelések

A hosszú távú követelések jelentős mértékben csökkentek, mivel a Bizottság személyzettel szembeni nyugdíjkötelezettségeivel kapcsolatos, tagállamoktól származó garancia nem teljesíti az új számviteli szabályok által megállapított elszámolási kritériumokat, amelyek az eszközként való megjelenítéshez szükségesek. Ezek összege 2004. december 31-én eredetileg 26 milliárd euró volt.

A rövid lejáratú követelések összege nőtt, mivel 2004. december 31-én figyelembe vételre került 2,3 milliárd euró összegű elhatárolt bevétel, amely a saját forrásokból származik. Az egyenleg változását azonban kiegyenlítette az, hogy külön megnevezések alá vezették át a korábban itt kimutatott előfinanszírozási összegeket, az Európai Közösségek nevében ügygondnokok által kezelt költségvetési instrumentumok nettó eszközeit, a mérleg fordulónapja után egy évnél hosszabb lejáratú kölcsönöket és az elhatárolt kamatokat.

2.3.6 Pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök

Az ügynökségek bevonásának legnagyobb hatása e megnevezés alatt jelentkezett, 339 millió euró értékben.

Az Európai Közösségek nevében ügygondnokok által kezelt költségvetési instrumentumokkal összefüggésben tartott 323 millió euró értékű folyószámlákat és rövid lejáratú bankbetéteket bevonták ezen instrumentumok nettó eszközértékének kiszámításába és 2004. december 31-én a rövid lejáratú követelések között mutatták ki őket. Az új számviteli szabályok szerint a költségvetési instrumentumok elemei – természetük, illetve adott esetben a hátralévő futamidejük függvényében – jelenleg az éves beszámoló megfelelő megnevezései között szerepelnek.

2.3.7 Céltartalékok

A céltartalékok egyenlegét felfelé módosították, mivel a Közös Kutatóközponttal kapcsolatos szétszerelési céltartalékra pontosabb diszkontrátát alkalmaztak (59 millió euró). A függőben lévő jogi ügyek alaposabb áttekintése után az ezekre képzett egyedi céltartalékok összegét is megemelték.

Jelentős változást okozott az, hogy a garanciaalap (1 086 millió euró) és a megszüntetés alatt álló ESZAK (328 millió euró) vonatkozásában korábban megjelenített céltartalékok az új számviteli szabályok szerint már nem teljesítik a céltartalékként való besorolás követelményeit, így kikerültek e megnevezés alól, és ehelyett a tartalékok között jelenítik meg ezeket az összegeket.

A költségvetési instrumentumokkal összefüggésben emellett pénzügyi céltartalékokat (239 millió euró) jelenítettek meg, korábban ezeket csak mérlegen kívüli tételként tették közzé. Végezetül első ízben bevonásra kerültek az egyéb intézmények és ügynökségek jogi ügyekkel kapcsolatos céltartalékai (81 millió euró), valamint 21 millió euró értékű céltartalékai (lásd a 3.13. megjegyzést).

2.3.8 Pénzügyi kötelezettségek

A mérlegfordulónap után egy évnél hosszabb lejárattal rendelkező felvett hiteleket a nyújtott kölcsönökhöz hasonlóan a hosszú lejáratú kötelezettségek közé sorolták, így 109 millió euróval növekedett a hosszú lejáratra felvett hitelek egyenlege, és ugyanekkora összeggel csökkent a rövid lejáratra felvett hitelek egyenlege.

Emellett a makroszintű pénzügyi támogatási (MFA) program által adott igazolásokkal alátámasztott és hosszú lejáratra felvett hitelekként nyilvántartott adósságokat a garancialap jegyezte. Ezeket a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat megfelelőképpen kiszűrték a garanciaalapnál lévő megfelelő eszközökkel szemben.

A negatív valós értékű származékos pénzügyi instrumentumokat (19 millió euró) kereskedési céllal tartott kötelezettségekként jelenítik meg, míg korábban csak mérlegen kívüli tételekként tették őket közzé.

2.3.9 Szállítók

A mérleg e soránál történt a legnagyobb változás (70,6 milliárd euró), amely elsősorban két fő – a korszerűsítési projekt során végrehajtott – műveletnek köszönhető: a számlák és az elhatárolt kiadások elszámolásának:

— A költségvetési rendelettel összhangban a következő évre átvitt kifizetési előirányzatok költségvetési kiadásként kerülnek könyvelésre. A 2004-es költségvetési évig ezen átvitt, de még fel nem használt előirányzatokat a mérleg rövid lejáratú kötelezettségeivel szemben könyvelték le. Ez a besorolás már nem létezik, mivel valamennyi kinnlevő adósságot leltárba vettek. A kiigazítás összege a „szállítók” alatt található. A következő évre átviendő költségvetési előirányzatokkal kapcsolatos, korábban e soron elszámolt 2,8 milliárd eurót az új számviteli szabályok bevezetése után már nem tüntetik fel.

— A Közösségekhez érkező valamennyi számlát, költségigénylést és jóváírási értesítést rendszeresen lekönyvelnek a számviteli rendszerben. Ez az eljárás 2004 negyedik negyedében kezdődött, 2005 januárjában pedig a 9,4 milliárd eurónak megfelelő kinnlevő összegeket átvezették a számviteli rendszerbe (a nyitómérlegbe).

— Az elhatárolt költségek2005. január 1-én 64,2 milliárd euróra rúgtak, és a 2004-ben közzétett beszámolóhoz képest ez jelenti a legnagyobb hatást a nyitómérlegre nézve. Ezek a költségek a jogosult kedvezményezettek (tagállamok, intézmények, szállítók illetve szolgáltatók, magánszemélyek, stb.) felé már esedékes, de a beszámolókészítési időpontban – mivel költségigénylés illetve számla nem érkezett be – még meg nem jelenített összegekkel kapcsolatos folyó kötelezettségekből erednek. Az új számviteli szabályok szerint a gazdasági eseményeket és tranzakciókat abban az időszakban rögzítik a számviteli rendszerekben és jelenítik meg a pénzügyi kimutatásokban, amelyhez kapcsolódnak. Ha a pénzügyi kimutatások elkészítéséhez szükséges időszakban nem lehetséges megjeleníteni az adott összeget, a pénzügyi kimutatások lezárása előtt elfogadható bizonyossággal ismert összegeket elhatárolt kiadásként kell megjeleníteni. A kimutatási kritériumok értel