Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A fenntartható fejlesztési célok értékelésére jobban megfelelő mutatók a civil társadalom szemszögéből

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2018/C 440/03)

Előadó: Brenda KING Társelőadó: Thierry LIBAERT

Közgyűlési határozat: 2018.2.15. Jogalap: az eljárási szabályzat 29. cikkének (2) bekezdése saját kezdeményezésű vélemény Illetékes szekció: „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció Elfogadás a szekcióülésen: 2018.9.5. Elfogadás a plenáris ülésen: 2018.9.19. Plenáris ülés száma: xx. 537. A szavazás eredménye: (mellette/ellene/tartózkodott) 194/2/3

1. Következtetések és ajánlások

1.1. Mióta az európai intézmények 2015-ben elfogadták az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendjét, az EGSZB folyamatosan sürgette az Európai Bizottságot, hogy a 17 fenntartható fejlesztési cél elérése érdekében hozzon létre konkrét célkitűzéseket tartalmazó, átfogó európai fenntartható fejlődési stratégiát. Annak ellenére, hogy az EU vezető szerepet játszott a 2030-as menetrend elfogadásában, és a fenntartható fejlesztési célok az EU alapvető értékeit tükrözik, amelyek a nagyobb társadalmi, politikai, gazdasági és környezeti harmóniát segítik elő, az Európai Bizottság nem volt képes átfogó stratégiát kidolgozni. A 2018 végén megjelenő „Fenntartható Európa 2030-ra” című vitaanyag lehetőséget ad annak hangsúlyozására, hogy mennyire fontos egy átfogó európai stratégia elfogadása.

1.2. Az európai fenntartható fejlődési stratégia jelenlegi hiánya kockázatot jelent a 2030-as menetrend uniós és nemzeti szinten történő egységes végrehajtása szempontjából. Előfordulhat, hogy a fenntartható fejlesztési célokra vonatkozóan különböző megközelítéseket alkalmaznak, mivel több tagállamban is folyik már a nemzeti fenntartható fejlődési stratégiák előkészítése, miközben nincs európai szintű stratégiai keretrendszer vagy a végrehajtásra vonatkozó közös iránymutatás.

1.3. Az EGSZB üdvözli az Eurostat első éves, a fenntartható fejlesztési célokról szóló 2017-es nyomonkövetési jelentését ( 1 ) , amely 100 mutatót vesz alapul, az adatokra vonatkozó szigorú kritériumok alkalmazásával. Azonban az EGSZB meghatározott néhány hiányosságot a jelenlegi mutatócsoport tekintetében, melyeket az Eurostatnak érdemes figyelembe vennie az éves fejlesztési célokról szóló nyomonkövetési jelentéseinek jövőbeni közzététele során.

1.4. Az EGSZB olyan mutatók használatát kéri, amelyekre alapozni lehet a politikák tervezése és kidolgozása során. A jelenleg használt mutatócsoport nem képes a céloktól való távolság mérésére, illetve az előrehaladás megfelelő áttekintésére. A fenntartható fejlesztési célokra vonatkozóan konkrét uniós politikai célokat kell meghatározni, és a mutatóknak képeseknek kell lenniük arra, hogy ezek elérését nyomon kövessék. Konkrét uniós politikai célok hiányában az EU mérhetné a nemzeti teljesítményt a legjobb és az átlagos teljesítményhez képest.

1.5. Az EGSZB továbbá olyan technikai korlátokat is azonosít, amelyekkel foglalkozni kell a lehető legjobb mutatók használatának biztosítása érdekében. Például az átfogó mutatók használata nem nyújt elegendő információt a célok közötti szinergiák és dilemmák tekintetében. Nem fordítottak kellő figyelmet a partnerországok fenntartható fejlődésére gyakorolt tovagyűrűző hatásokra, valamint a fontos külső és belső szakpolitikai célkitűzések közötti szakpolitikai koherencia nyomon követésére sem.

1.6. Az Eurostatnak és a nemzeti statisztikai hivataloknak biztosítaniuk kell, hogy mutatók koherens keretrendszerét alkalmazzák. Átfogó és integrált mutatórendszert kell létrehozni, ami garantálja, hogy a fenntartható fejlesztési célok elérésének nyomon követése európai és nemzeti szinten is megbízható legyen.

1.7. Az Eurostat és a nemzeti statisztikai hivatalok korlátozott emberi és pénzügyi forrásokkal rendelkeznek az új adatok gyűjtésére, ezért nem mindig lehetséges új és célzottabb mutatókat előállítani. Az EGSZB kéri a megfelelő források biztosítását e lényeges korlátozás leküzdése érdekében.

1.8. Az EGSZB kéri, hogy a civil társadalmat nagyobb mértékben vonják be a mutatók meghatározásába, valamint annak értékelésébe, hogy az EU mekkora előrelépéseket tett a célok megvalósítása terén. A fenntartható fejlesztési célok horizontális jellegéből kifolyólag a számos érintett fél integrált együttműködésére van szükség.

1.9. Az EGSZB ezért javasolja a mutatók kiegészítését egy kvalitatív árnyékjelentéssel, amelyet civil társadalmi szervezetekkel szorosan együttműködve dolgoznak ki annak érdekében, hogy valamennyi érdekelt jobban a sajátjának érezze a fenntartható fejlesztési célokat. A kvalitatív információk olyan tendenciákra hívhatják fel a figyelmet, amelyek egyébként kizárólag kvantitatív mérésekkel nem deríthetőek fel. Az EGSZB kész vezető szerepet vállalni a kiegészítő kvalitatív jelentés elkészítésének koordinálásában. Emellett az EGSZB azt javasolja, hogy az Európai Bizottság működjön együtt egy, a helyzet felmérésére szolgáló, az európai fenntartható fejlesztési célokról szóló csúcstalálkozó megszervezésében, amely valamennyi érdekelt félre kiterjed.

1.10. Egy koherens stratégiai keretrendszer azt is megköveteli, hogy az egyéb uniós mutatók (pl. a szociális eredménytáblán szereplő mutatók vagy az európai biológiai sokféleség mutatói) összhangban legyenek a 2030-as menetrend keretrendszerével. Egy átfogó stratégia biztosítaná a fenntartható fejlesztési célok, az uniós szakpolitikák és a különböző mutatók közötti kapcsolatok áttekinthetőségét.

1.11. Az EGSZB kéri, hogy a jelenlegi uniós kormányzási rendszer a 2030-as menetrend végrehajtásához legyen igazítva. Egy a 2030-as menetrenddel összehangolt átfogó, fenntartható uniós fejlesztési stratégia garantálná a fenntartható fejlesztési célok valamennyi uniós szakpolitikába való beépítését, és keretet biztosítana a fenntartható fejlesztési célok uniós és nemzeti megvalósításának összehangolásához és nyomon követéséhez. Például az európai szemeszter rendszerének nyomon kell követnie a fenntartható fejlesztési célok megvalósítását, és hozzá kell járulnia ahhoz. Ezenkívül az uniós szakpolitikák kialakítását és értékelését (pl. a minőségi jogalkotási program) úgy kell kiigazítani, hogy a fenntartható fejlesztési célok teljesen beépüljenek a szakpolitikai ciklusba. Fenntarthatósági vizsgálatot kell alkalmazni minden jogalkotási és szakpolitikai javaslatra a fenntartható fejlesztési célokra gyakorolt hatás megbecsülése céljából, és a javaslat megfelelőségének kiértékeléséhez.

1.12. Az EGSZB javasolja, hogy az Európai Bizottságon belül egy külön erre a célra létrehozott, speciális költségvetéssel és működési struktúrával rendelkező, az összes biztossal és bizottsági osztállyal együttműködő csoport élén álló alelnököt bízzanak meg a fenntartható fejlesztési célok uniós szakpolitikákba való beépítésével. Továbbá az Európai Bizottság elnökének az Európai Unió helyzetéről szóló éves beszédében a fenntartható fejlesztési célok megvalósításával kapcsolatban ismertetnie kell az előrehaladást és fel kell vázolnia a szükséges további intézkedéseket.

1.13. Végezetül az EGSZB olyan uniós költségvetés elfogadását kéri, amelynek a fő célja a fenntartható fejlődés. Az EGSZB emlékeztet arra, hogy a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló végső döntés jelezni fogja, hogy az EU képes lesz-e teljesíteni a 2030-as menetrenddel kapcsolatos kötelezettségvállalásait. Az Európai Bizottság 2018. májusi javaslata a jó irányba halad, azonban végül elszalasztja azt az esélyt, hogy a 2030-as menetrendet az európai menetrend prioritásává tegye.

2. Az uniós stratégia hiánya

2.1. Az uniónak nagyobb elkötelezettséget kell vállalnia a fenntartható fejlődést biztosító és elősegítő vezető szerepe mellett. Az ENSZ 2030-as menetrendje közvetlenül egybeesik az Európai Unió alapvető céljával, ami a nagyobb társadalmi, politikai, gazdasági és környezeti harmónia elősegítése Európán belül és világszerte is. És bár az Európai Unió és tagállamai aláírták a nemzetközi menetrendet, Európa lemaradásban van. Az EU és néhány tagállam ezidáig nem alakított ki fenntartható fejlődési stratégiát a fenntartható fejlesztési célok elérésének biztosításához.

2.2. Az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikke a következő módon utal a fenntartható fejlődésre: „A világ többi részéhez fűződő kapcsolataiban az Unió […] hozzájárul […] a Föld fenntartható fejlődéséhez […]”. Bár a különböző uniós szakpolitikák tartalmaznak bizonyos fenntarthatósági szempontból javuló elemeket – például az iparpolitika, a közlekedés vagy az energiaügy területén –, mind az elszántság, mind a finanszírozás terén továbbra is vannak hiányosságok. Összegezve az EGSZB sajnálatát fejezi ki a stratégia, a szakpolitikai koherencia és az általános uniós szakpolitikai koordinációba való beépítés nyilvánvaló hiánya miatt.

2.3. Az EGSZB az egyetlen európai uniós szintű intézmény, amely a fenntartható fejlődést kiemelt prioritásává tette. Az Európai Parlament nem rendelkezik a fenntartható fejlődés kérdésével foglalkozó testülettel, noha néhány politikai csoportnak a 2019. májusi európai választásokkal kapcsolatos politikai prioritásai között szerepel a 2030-as menetrend. Mindeközben az Európai Bizottság létrehozta a fenntartható fejlesztési célok megvalósítását célzó, több érdekeltet tömörítő platformot, ami a jó irányba tett lépésnek tekinthető, de az nem világos, hogy a platform fennmarad-e a jelenlegi Európai Bizottságot követően is. Az EGSZB ráadásul korábban egy ambiciózusabb és nagyobb civil társadalmi fórumot javasolt, mint ami végül létrejött ( 2 )

2.4. Nemzeti szinten a fenntartható fejlesztési célokkal kapcsolatos tervezés és megvalósítás eltérő ( 3 ) . Egyes tagállamok már kialakítottak átfogó, nemzeti szintű fenntartható fejlődési stratégiákat, és bizonyos esetekben a regionális és helyi hatóságok, valamint az érintett érdekeltek is fenntartható fejlesztési célokkal kapcsolatos kezdeményezésekkel növelik e téma ismertségét. Fennáll a nemzeti megközelítések következetlenségének kockázata, mivel nem létezik európai keretrendszer. Az EGSZB kéri, hogy a fenntartható fejlődést integrálják a nemzeti szakpolitikákba, valamint hogy a szervezett civil társadalmat teljes mértékben vonják be egy átfogó EU-stratégia megfelelő tervezésébe és végrehajtásába.

3. Az előttünk álló feladatok

3.1. 2017. szeptember 13-án Jean-Claude Juncker elnök bejelentette „A 2030-ig megvalósuló fenntartható Európa felé. Az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak nyomon követéséről, ideértve az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodást” című vitaanyagot, amelyet 2018 telén tesznek közzé. Az előkészítő szakaszban az Európai Bizottság mérlegeli a fenntartható fejlesztési célokkal foglalkozó, több érdekelt felet tömörítő platform tagjainak véleményét. A platform tagjai javaslatokat tesznek arra vonatkozóan, hogy hogyan lehet az uniós kormányzási rendszert javítani a fenntartható fejlesztési célok tekintetében (pl. egy átfogó stratégia kialakításával), valamint szakpolitikai ajánlásokat adnak arra vonatkozóan, hogy miként kell a szakpolitikák, a nyomon követés és az elszámoltathatóság összehangolását szolgáló uniós eszköztárat kifejleszteni.

3.2. A fenntartható fejlesztési célok elérése olyan gazdasági, társadalmi, politikai és környezeti célokat foglal magában, amelyekhez az európai társadalmak és az uniós intézmények alapvető változásaira van szükség.

3.3. A 2019-es európai választások előtt az Európa jövőjéről szóló viták rendkívül fontosak a polgárok tudatosságának növeléséhez a fenntartható fejlődéssel kapcsolatban. Az európai politikai pártoknak állást kell foglalniuk, és ki kell térniük a fenntartható fejlődés kérdésére a választási programjukban.

3.4. Az EGSZB ezenkívül úgy véli, hogy a jövőbeli Európai Bizottságnak és a 2019. évi európai választások nyomán létrejövő új Európai Parlamentnek elsődleges feladattá kell tennie a fenntartható fejlesztési célok hatékonyabb integrálását a uniós szakpolitikákba. Az EGSZB sürgeti az Európai Parlamentet, hogy bővítse a fenntartható fejlesztési célok terén elért haladás nyomon követésére és ellenőrzésére szolgáló kapacitását, valamint vállaljon felelősséget a célokért. Az Európai Bizottságot illetően ezenkívül ajánlott a fenntartható fejlődésért felelős alelnök vezető szerepének megerősítése, valamint a főigazgatóságok portfólióinak átalakítása oly módon, hogy világos legyen, ki felel az egyes fenntartható fejlesztési célokért.

3.5. A 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló végső döntés jelezni fogja, hogy az EU képes lesz-e teljesíteni a 2030-as menetrenddel kapcsolatos kötelezettségvállalásait. A többéves pénzügyi keret döntő szerepet játszik a fenntartható fejlesztési célok beépítésének biztosításában. Az Európai Bizottság 2018 májusában közzétett javaslata a jó irányba halad, azonban elszalasztja azt az esélyt, hogy a 2030-as menetrendet az európai menetrend prioritásává tegye. Az éghajlatváltozási politika érvényesítésére vonatkozó célösszeg javasolt korlátozott emelésén kívül az új többéves pénzügyi kereten belül jelentős pénzügyi forrásokat kell juttatni a fenntartható fejlesztésre, ezenkívül biztosítani kell, hogy más finanszírozás ne ássa alá a fenntartható fejlesztési célok megvalósítását. Finanszírozási forrásokat kell a fenntartható fejlesztési célok megvalósításáért felelős szereplők, többek között a tagállamok, a helyi önkormányzatok, a vállalkozások és a nem kormányzati szervezetek rendelkezésére bocsátani innovatív és méretezhető projektekhez.

3.6. Az EU jelenleg nagy politikai és intézményi krízisen megy át, és olyan kihívásokkal kell szembenéznie, mint a növekvő társadalmi egyenlőtlenségek, a környezeti problémák, valamint a kormányzatba és az EU-ba vetett bizalom elvesztése ( 4 ) . E helyzet kezelése érdekében az EU-nak egy új narratívát kell kidolgoznia, amely képes kézzelfogható megoldást kínálni a társadalmaink előtt álló kihívásokra. Az Európa jövőjéről szóló, folyamatban lévő vitáknak hozzá kell járulniuk ehhez az új narratívához a 2030-as menetrend és az Európa jövőjével kapcsolatos hatodik forgatókönyv ( 5 ) figyelembevételével, hogy az EU vezető szerepet tölthessen be a fenntarthatóság terén. Szükség van arra, hogy az európai államfők nagyobb vezető szerepet játsszanak, és a fenntartható fejlesztési célokat a politikai diskurzusuk és az európai jövőképük központi részévé tegyék.

3.7. A 2030-as menetrend Európa alapvető értékein alapul: a demokrácián és a részvételen, a társadalmi igazságosságon, a szolidaritáson és a fenntarthatóságon, a törvények és az emberi jogok tiszteletben tartásán Európán belül és az egész világon. A fenntartható fejlődésről szóló új narratívának válaszokat kell adnia a polgárok számára arra a kérdésre, hogy a közigazgatási szervek és a szervezett civil társadalom hogyan tervezik megvalósítani a gazdasági, társadalmi és környezeti jólétre való törekvésüket.

4. A mutatók kérdése

4.1. Az EGSZB úgy véli, hogy az EU fenntartható fejlesztési célokra vonatkozó mutatóinak használatával alkalmazott megközelítésnek túl kell lépnie a puszta értékelésen, és hozzá kell járulnia a politikák kialakításához és formálásához ahelyett, hogy csupán jelentéstételi eszközként szolgálna. A mutatóknak segítséget kell nyújtaniuk az EU politikai döntéshozóinak a fenntartható fejlesztési célok jobb elérését biztosító szakpolitikák és tervek meghatározásában. A mutatóknak abban is segítséget kell nyújtaniuk a politikai döntéshozóknak, hogy azonosítsák a fenntartható fejlesztési célok felé történő előrehaladástól való eltéréseket, és hogy időben bevezethessék a szükséges szakpolitikai változásokat a célok 2030-ra történő eléréséhez.

4.2. az EU-n belül a fenntartható fejlesztési célok felé tett előrehaladásról szóló 2017. évi nyomonkövetési jelentése jó kiindulópont, azonban még van mit tökéletesíteni rajta. A mutatók javításával kell azt alapként felhasználni. Az előrehaladás értékelésének jelenlegi módszere (azaz az 1 % pozitív változás) számszerűsített uniós célok hiányában félrevezető lehet, mivel más jelentésekkel ellentétben nem nyújt információt a fenntartható fejlesztési céloktól való távolságról. Míg az Eurostat például azt állapította meg, hogy Európában jelentős az előrehaladás a 12. fenntartható fejlesztési cél Az EGSZB úgy látja, hogy az Eurostatjó kiindulópont, azonban még van mit tökéletesíteni rajta. A mutatók javításával kell azt alapként felhasználni. Az előrehaladás értékelésének jelenlegi módszere (azaz az 1 % pozitív változás) számszerűsített uniós célok hiányában félrevezető lehet, mivel más jelentésekkel ellentétben nem nyújt információt a fenntartható fejlesztési céloktól való távolságról. Míg az Eurostat például azt állapította meg, hogy Európában jelentős az előrehaladás a 12. fenntartható fejlesztési cél ( 6 ) tekintetében, más források, mint például az OECD, eltérő következtetésekre jutottak ( 7 ) . A nyomonkövetési jelentésnek többet kell tennie a menetrend integrált jellegének tisztázásához, amely szerint az erőfeszítéseknek az egyes célok megerősítését kell szolgálniuk, nem pedig bármelyik gyengítését. Az átfogó mutatók használata észszerű ugyan, de nem nyújt elegendő információt a célok közötti szinergiák és dilemmák tekintetében. A jelentésnek továbbá értékelnie kell a partnerországok fenntartható fejlődésére gyakorolt tovagyűrűző hatásokat, és figyelemmel kell követnie a szakpolitikai koherenciát a fontos külső és belső szakpolitikai célkitűzések között. Végezetül pedig a mutatóknak képesnek kell lenniük az európai országok összehasonlítására, a megvalósítást illetően a tagállamok közötti különbségek meghatározására, valamint gyakran frissíteni kell őket, hogy a lehető legjobb elérhető tudományos eredményeken, ismereteken és információkon alapuljanak.

4.3. A fenntartható fejlesztési célok uniós szintű megvalósításáról egyértelmű áttekintést nyújtó, összehangolt mutatókhoz létfontosságú létrehozni az európai és a nemzeti szintet lefedő mutatók átfogó rendszerét. Először is a különböző szakpolitikai területekre uniós szinten jelenleg használt különböző mutatókat össze kell hangolni egymással, vagy legalábbis összefüggésbe kell őket hozni a fenntartható fejlesztési célok uniós mutatóival. Például az olyan releváns mutatókat, mint a szociális eredménytábla vagy az európai biológiai sokféleség mutatói, össze kell kapcsolni a fenntartható fejlesztési célok uniós mutatóival, és a kapcsolatukat egyértelműen meg kell határozni. Másrészt a nemzeti fenntartható fejlődési stratégiáknak ugyanezeket a mutatókat kell használniuk, vagy legalábbis olyan mutatókat, amelyek hasonlóak a fenntartható fejlesztési célok uniós mutatóihoz. Ettől eltérő esetben nagy a kockázata a tagállamok által alkalmazott különböző megközelítések következetlenségének. Harmadsorban pedig az EU-nak biztosítania kell egy átfogó jelentési folyamatot az ENSZ fenntartható fejlődésről szóló magas szintű politikai fóruma felé. Az Európai Bizottságnak képesnek kell lennie arra, hogy egyértelmű áttekintést nyújtson az uniós szintű, valamint az egyes tagállamokban megvalósult végrehajtásról is.

4.4. Az EGSZB úgy véli, hogy a mutatók meghatározásának folyamatát illetően foglalkozni kell bizonyos korlátozások kérdésével. Az Eurostat és a nemzeti statisztikai hivatalok korlátozott emberi és pénzügyi forrásokkal rendelkeznek az új adatok gyűjtésére, ezért nem mindig lehetséges új és célzottabb mutatókat előállítani. Az európai statisztikairányítási tanácsadó testület 2017-es, az Európai Parlamentnek tett éves jelentése szerint Európa statisztikai rendszerének költsége a GDP 0,02 %-át teszi ki, a költségvetési megszorításokkal összefüggő, az emberi erőforrásokat érintő csökkentések után pedig a személyzet száma nem éri el a gazdasági válság előtti szintet ( 8 ) . A mutatók javítása érdekében nagyobb hangsúlyt kell fektetni a fenntarthatósági mutatók kifejlesztésére, a fenntarthatósági mutatók számára pedig megfelelő finanszírozást kell biztosítani az Eurostat és a nemzeti statisztikai hivatalok részére, a 17. fenntartható fejlesztési céllal kapcsolatos célkitűzéseknek megfelelően. Ez lehetővé fogja tenni olyan új mutatók bevezetését, amelyekhez kiegészítő adatgyűjtésre lehet szükség.

4.5. Az Eurostattól származó jelenlegi mutatókkal kapcsolatban az EGSZB számos hiányosságot állapít meg, amelyeket orvosolni kell, ideális esetben az Eurostat a fenntartható fejlesztési célok felé tett előrehaladásról szóló 2018. évi nyomonkövetési jelentésében . A javítandó területek közé tartozik: — az összesített eredmények objektívebb vizuális bemutatása annak a téves benyomásnak az elkerülése érdekében, hogy Európa nagyrészt jó úton halad a fenntartható fejlesztési célok megvalósítása felé, ami ellentmond más kvalitatív vagy tematikus kutatásoknak és a polgárok tapasztalatainak, — nagyobb figyelem Európa jelenlegi fejlesztési modelljének tovagyűrűző hatásaira, például az Eurostat környezeti lábnyomokkal kapcsolatos jelenlegi munkájára építve, valamint Európa hozzájárulására a fenntartható fejlesztési célok partnerországokban történő megvalósításának támogatásához, — innovatívabb megközelítés, amely segít megérteni a fenntartható fejlesztési célokra vonatkozó menetrend oszthatatlanságát, a horizontális mutatókon túlmenően, amelyek önmagukban nem jelzik a fenntarthatóság különböző dimenziói közötti egyensúlyhiányokat és ellentmondásokat, valamint nem rendelkeznek megfelelő kerettel a szakpolitikai koherencia értékeléséhez, — több adat a vállalkozások, helyi önkormányzatok és nem kormányzati szervezetek teljesítményére vonatkozóan, — több információ a tagállamok fenntartható fejlesztési célokkal kapcsolatos teljesítményéről, mivel az átlagok nem nyújtanak teljes képet. A nemzeti szintű információk biztosítása is fontos, mivel a tagállamok kizárólagos hatáskörébe tartozik több fenntartható fejlesztési cél, — jobb elszámoltathatósági mutatók a fenntartható fejlesztési célok elérésével kapcsolatban, a 16. (9) és 17. (10) fenntartható fejlesztési céllal összhangban, például az európai civil társadalom mozgástere (11) és az innovációs partnerségek tekintetében, — megbízhatóbb módszertan az előrehaladás mérésére olyan fenntartható fejlesztési célok esetében, ahol nincs európai célkitűzés, például az átlagos teljesítmény és az uniós tagállamok legjobb teljesítői vagy olyan közvetett célok közötti összehasonlítással, amelyek más nemzetközi kötelezettségekből vagy elérhető kutatásból származnak.

4.6. Bár a hosszú idősorok hasznosak, a mutatókat az azonosított új kihívások, illetve a tudományos ismeretek fejlődése, többek között az új adatok alapján felül kell vizsgálni és tökéletesíteni kell. Miközben az Eurostat azon törekvései, hogy 2018-ban új mutatókat vezessen be, a helyes irányba haladnak, alapvető fontosságú, hogy a „függőben lévő” mutatók beépítésének folyamata és ütemezése egyértelmű legyen. Például cselekvési és ütemtervet kell létrehozni a javasolt „hajléktalanság mértéke az EU-ban” mutatóról, amit a Hajléktalanokkal Foglalkozó Nemzeti Szervezetek Európai Szövetsége (FEANTSA) javasolt, és ami jelenleg „függőben” van.

4.7. Növelni kell a szervezett civil társadalom szerepét az Eurostat éves jelentésével kapcsolatban. Az Eurostatnak többet kell konzultálnia a civil társadalommal a mutatók meghatározásának folyamata és a mutatók fejlődésének értékelése kapcsán. Általánosan fogalmazva a civil társadalommal a folyamat eléggé korai szakaszában kell konzultálni, hogy ajánlásaikat figyelembe lehessen venni, és az Eurostatnak ki kell fejtenie, hogy a civil társadalom ajánlásait miért fogadták be vagy miért nem.

4.8. Annak, hogy a nyomon követés mire terjed ki és mire nem, illetve különösen a mutatók kialakításának és megválasztásának jelentős politikai következményei vannak ( 12 ) . Ezért az Eurostat éves jelentésének elkészítési folyamata során lehetővé kell tenni, hogy a civil társadalom a mutatók kvalitatív értelmezésével járulhasson ahhoz hozzá. Ezt gyakori Eurobarométer-felmérésekkel kell kiegészíteni a polgárok által érzékelt haladás értékelése érdekében.

4.9. Az EGSZB tisztában van azzal, hogy a civil társadalom túlságosan korlátozott statisztikai kapacitással rendelkezik ahhoz, hogy az Eurostat statisztikai megbízhatósági kritériumainak megfelelő új mutatókra tegyen javaslatot. A civil társadalom azonban képes az Eurostat adatain kívüli egyéb forrásokat felhasználó hasznos mutatók meghatározására. Jó például szolgálnak erre azon mutatók, amelyek kidolgozása jelenleg folyik a Fenntartható Fejlesztési Megoldásokkal Foglalkozó Hálózaton belül. Az EGSZB mindemellett úgy véli, hogy a civil társadalmi szervezeteket kapacitásépítési intézkedésekkel kell támogatni annak érdekében, hogy képesek legyenek jobban hozzájárulni az Eurostattal folytatott egyeztetéshez.

4.10. A fent említett, fenntartható fejlődésen alapuló erős, új narratíva biztosítása érdekében az EGSZB szorgalmazza, hogy az Európai Bizottság és az Eurostat tökéletesítse a fenntartható fejlesztési célok terén tett előrehaladásról szóló kommunikáció módját. Az Eurostat jelentése nem teljesen olvasóbarát és nem széles körben elterjedt, ezért új módokat kell keresni a nem szakértő közönség és a polgárok körében történő figyelemfelhívásra. Más kutatási és kommunikációs termékeket is meg kell vizsgálni egy ambiciózus figyelemfelkeltő stratégia részeként. Például az Eurostat fenntartható fejlesztési célokról szóló weboldalán egy „civil társadalom általi nyomon követés” rész létrehozása lehetővé tenné a célok nyomon követésében való interaktív részvételt.

4.11. Az EGSZB elismeri, hogy az Eurostat éves jelentése nem tartalmaz, és nem is tartalmazhat kvalitatív információkat. Ennek a hiányosságnak a pótlása (valamint a civil társadalom szerepvállalásának növelése) érdekében az EGSZB azt javasolja, hogy a fenntartható fejlesztési célok nyomon követését egy különálló, kvalitatív árnyékjelentéssel egészítsék ki, amelyet a civil társadalom érdekelt feleivel szorosan együttműködve dolgoznak ki. Ennek az árnyékjelentésnek a következőkre kell összpontosítania: a) visszajelzés és elemzés nyújtása az Eurostat-jelentésről; b) az Eurostat-jelentés kvalitatív, a szervezett civil társadalomtól származó információkkal történő kiegészítése; és c) a fenntartható fejlesztési célok megvalósítása terén tett előrelépések értelmezése a szervezett civil társadalom szemszögéből. Az EGSZB jelenleg tanulmányt készít a civil társadalom fenntartható fejlesztési célokkal kapcsolatos szerepvállalásáról (végleges változata 2018 novemberére várható), amely kimondottan ennek az Eurostat éves jelentését kiegészítő jelentésnek a lehetséges módszertani megközelítéseit vizsgálja, és erről alakít ki javaslatot.

4.12. Az elszámoltathatóság a fenntartható fejlesztési célok menetrendjének központi eleme. Egy ambiciózus fenntartható fejlődési stratégiát erős elszámoltathatósági kerettel kell kiegészíteni, amelyben a szervezett civil társadalom kulcsszerepet játszik. Ez megköveteli az állampolgárok tudatosságának növelését Unió-szerte, valamint közvélemény-kutatásokat és a lakossági visszajelzést szolgáló egyéb mechanizmusokat. Ebben a tekintetben az Európai Bizottságnak (az EGSZB-vel együttműködve) meg kell szerveznie egy fenntartható fejlesztési célokkal foglalkozó csúcstalálkozót, amely lehetővé teszi az éves helyzetfelmérést a tagállamok, az Európai Parlament, a civil társadalom, cégek, regionális és helyi önkormányzatok részvételével, valamint inkluzív és rendszeres párbeszédet biztosít az érdekelt felekkel. Végezetül elő kell mozdítani a civil társadalomnak a fenntartható fejlesztési célok értékelésébe való bevonásával kapcsolatos bevált gyakorlatok megosztását. Az EGSZB kulcsszerepet játszhat a civil társadalmi szervezetek támogatásában az ilyen típusú tapasztalatok cseréje, szinergiák létrehozása, az ismeretek növelése és az együttműködés előmozdítása területén.

5. A fenntartható fejlesztési célok integrálása az uniós kormányzásba

5.1. A jelenlegi uniós kormányzási rendszert úgy kell átalakítani, hogy hozzájáruljon a 2030-as menetrend végrehajtásához. Ennek eléréséhez az szükséges, hogy minden uniós intézmény lépéseket tegyen a fenntartható fejlesztési célok elérésére irányuló összehangolt munka biztosítása érdekében.

5.2. Az Európai Bizottság alelnökének vezetése ellenére nyilvánvaló, hogy alacsony az egyetértés szintje a különböző bizottsági osztályok között, ami akadályozza az előrehaladást. Ugyanez igaz az Európai Parlamentre is, amelynek a bizottságokat átfogó hiteles folyamatot kell létrehoznia a fenntartható fejlesztési célok megvalósításának megvitatására. Végül az Európai Tanácson belül a fenntartható fejlesztési célokkal foglalkozó munkacsoportnak – amelynek léte üdvözlendő – biztosítania kell a fenntartható fejlesztési célok megfelelő integrálását az Európai Tanács által tárgyalt valamennyi kérdésbe, pl. a KAP jövőjének, a kohéziós politikának, a közlekedéspolitikának ( 13 ) , a külkapcsolatoknak ( 14 ) és a következő, 2021–2027 közötti többéves pénzügyi keretnek a kérdésébe.

5.3. Egy jövőbeli átfogó, uniós fenntartható fejlődési stratégiának létfontosságú szerepet kell játszania a fenntartható fejlesztési célok valamennyi uniós szakpolitikába való beépítésében, és keretet kell biztosítania a fenntartható fejlesztési célok uniós és nemzeti szintű megvalósításának összehangolásához és nyomon követéséhez. Ahogy a fentiekben említettük, e stratégiának meg kell határoznia bizonyos célokat, az azok elérését szolgáló eszközöket, valamint az előrehaladás nyomon követésére használt mutatók koherens egységét. Az EGSZB egyetért a Tanáccsal abban, hogy ki kell dolgozni „a mutatók referenciakeretét” ( 15 )

5.4. Ahogy a fentiekben említettük, a mutatók referenciakeretének a különböző szakpolitikai területeken jelenleg használt valamennyi releváns uniós mutatót tartalmaznia kell, és meg kell határoznia a jelenleg létező mutatók és a fenntartható fejlesztési célokkal kapcsolatos mutatók közötti összefüggéseket. Az Európai Bizottságnak biztosítania kell például a szociális eredménytábla és a fenntartható fejlesztési célokra vonatkozó uniós mutatók közötti teljes összehangoltságot és koherenciát. Jelenleg a szociális eredménytábla 12 mutatója közül nyolcat integráltak teljes mértékben vagy részben a fenntartható fejlesztési célokra vonatkozó uniós mutatók közé.

5.5. A fenntartható fejlesztési célok összehangolását és nyomon követését be kell építeni az európai szemeszter folyamatába, ahogy azt az EGSZB több ízben szorgalmazta (pl. az EGSZB NAT/693 ( 16 ) , NAT/700 ( 17 ) , SC/047 ( 18 ) és SC/050 ( 19 ) sz. véleményeiben). Ennek tartalmaznia kell egy vizsgálati folyamatot a fenntartható fejlesztési célokkal kapcsolatos tagállami szintű végrehajtási stratégiák megfelelőségéről. A nemzeti hatóságok számára közös iránymutatásokat kell adni, és megfigyelés alatt kell tartani őket, hogy minden törekvés ugyanabba az irányba haladjon. Elő kell segíteni továbbá a legjobb gyakorlatok tagállamok közötti cseréjét. Az európai szemeszternek teljesen ki kell terjesztenie a hatáskörét a hagyományosabb gazdasági dimenzión túlra, és egy jövőbeli átfogó, fenntartható fejlődési stratégia kontextusán belül ugyanolyan fontossági szinten, teljeskörűen integrálnia kell a szociális és a környezeti dimenziókat. Következésképpen az országspecifikus ajánlásoknak összhangban kell lenniük a fenntartható fejlesztési célokkal, valamint az európai szemeszter folyamata során az országjelentések keretében elvégzett elemzésekkel.

5.6. A nemrégiben létrehozott strukturálisreform-támogató program célja, hogy segítse a tagállamokat az intézményi, strukturális és adminisztratív reformok végrehajtásában. A strukturálisreform-támogató program várhatóan jelentős szerepet fog játszani a következő évek során. Ahogy az EGSZB ( 20 ) és a Falkenberg-jelentés ( 21 ) korábban hangsúlyozta, a strukturálisreform-támogató programnak abból kell kiindulnia, hogy minden támogatott reformnak összhangban kell lennie a 2030-as menetrenddel és a fenntartható fejlesztési célokkal.

5.7. Annak biztosítása érdekében, hogy a fenntartható fejlesztési célokat valamennyi uniós szakpolitikába integrálják, a minőségi jogalkotási programot ennek megfelelően kell módosítani, hogy a fenntartható fejlesztési célokra vonatkozóan átfogó és holisztikus megközelítés jöjjön létre. Az EGSZB úgy véli, hogy a fenntartható fejlesztési célokkal kapcsolatos alapelvekre kifejezetten hivatkozni kell a minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatásokban és eszköztárban. Mindemellett a minőségi jogalkotási módszereket felül kell vizsgálni annak érdekében, hogy képesek legyenek értékelni a hosszú távú célkitűzéseket, és mérni a fenntartható fejlesztési célok megvalósításától való távolságot. Végezetül nagyobb figyelmet kell fordítani a szakpolitikai koherenciára mint a fenntartható fejlesztési célok megvalósításának eszközére, és ehhez például a politikák fenntartható fejlesztési célú koherenciájával kapcsolatos OECD-keretrendszert lehet felhasználni.

5.8. Amikor új jogalkotási vagy szakpolitikai kezdeményezésekre tesz javaslatot, az Európai Bizottságnak egyértelműen meg kell jelölnie, hogy mely fenntartható fejlesztési célt tartja szem előtt, és fenntarthatósági vizsgálatot kell végrehajtania a fenntartható fejlesztési célokra gyakorolt várható hatás értékelése céljából (a javaslatok gazdasági, társadalmi és környezeti dimenzióinak felmérésére szolgáló hatásvizsgálati folyamat részeként). Meg kell határozni, hogy mi jelenti a legfőbb problémát azoknak a fenntartható fejlesztési céloknak a megvalósítása során, amelyekre a javasolt intézkedés irányul. A folyamatban lévő uniós politikák nyomon követését és értékelését szintén ki kell igazítani a fenntartható fejlesztési célok megvalósítása terén tett előrehaladás mérése érdekében, valamint a fenntartható fejlesztési célokra nagyobb hatással bíró szakpolitikai módosítások ajánlása céljából.

5.9. Az Európai Bizottság célravezető és hatásos szabályozás programjába (REFIT) szintén integrálni kell a fenntartható fejlesztés szempontjait. A REFIT program munkája során biztosítani kell, hogy az uniós jogszabályok valamennyi javasolt egyszerűsítése és aktualizálása összhangban legyen a fenntartható fejlesztési célokkal, és hozzájáruljon azok megvalósításához.

Kelt Brüsszelben, 2018. szeptember 19-én. The President of the European Economic and Social Committee Luca JAHIER

(1) „Sustainable development in the European Union: Monitoring report on progress towards the SDGs in an EU context. 2017 edition” [Fenntartható fejlődés az Európai Unióban: Az EU-n belül a fenntartható fejlesztési célok felé tett előrehaladásról szóló nyomonkövetési jelentés. 2017. évi kiadás].

(2) EESC opinion on the next steps for a sustainable European future (HL C 345., 2017.10.13., 91. o.).

az EGSZB véleménye: A fenntartható fejlődéssel foglalkozó európai civil társadalmi fórum (HL C 303., 2016.8.19., 73. o.).

(3) Az EGSZB feltérképezi a nemzeti szintű fenntartható fejlődési kezdeményezéseket. A minden egyes tagállamra vonatkozó országos összefoglaló elérhető lesz az EGSZB honlapján.

(4) Az EGSZB véleménye: Átállás egy fenntarthatóbb európai jövőre, SC/047 (HL C 81., 2018.3.2., 44. o.).

(5) http://www.foeeurope.org/sites/default/files/other/2017/6th_scenario_future_of_europe.pdf

(6) 12. fenntartható fejlesztési cél: felelősségteljes fogyasztás és termelés.

(7) Lásd például: OECD, 2017: Measuring Distance to the SDG Targets: an assessment of where OECD countries stand [A fenntartható fejlesztési céloktól való távolság mérése: az OECD-országok állásának felmérése].

(8) Az ESGAB éves jelentése, 2017, 25–26. oldal.

(9) 16. fenntartható fejlesztési cél: béke, igazságszolgáltatás és erős intézmények.

(10) 17. fenntartható fejlesztési cél: partnerségek a célok érdekében.

(11) Az olyan már létező módszertanokra építve, mint például a CIVICUS monitor, https://civicus.org/index.php/what-we-do/innovate/civicus-monitor.

(12) Az EGSZB véleménye: A következő lépések Európa fenntartható jövőjéért, NAT/700 (HL C 345., 2017.10.13., 91. o.).

(13) EESC opinion on the Role of transport in realising the sustainable development goals, and consequent implications for EU policy-making (HL C 367, 2018.10.10., 9. o.)

(14) Az EGSZB véleménye: Megújított partnerség az afrikai, karibi és csendes-óceáni államokkal, REX/485 (HL C 129., 2018.4.11., 76. o.).

(15) https://www.consilium.europa.eu/media/23989/st10370-en17.pdf.

(16) Az EGSZB véleménye: Fenntartható fejlődés: az uniós külső és belső politikák feltérképezése, NAT/693, (HL C 487., 2016.12.28., 41. o.).

(17) Az EGSZB véleménye: A következő lépések Európa fenntartható jövőjéért, NAT/700 (HL C 345., 2017.10.13., 91. o.).

(18) Az EGSZB véleménye: Átállás egy fenntarthatóbb európai jövőre, SC/047 (HL C 81., 2018.3.2., 44. o.).

(19) Az EGSZB véleménye: 2018. évi éves növekedési jelentés, SC/050 (HL C 227., 2018.6.28., 95. o.).

(20) Az EGSZB véleménye: A strukturálisreform-támogató program, ECO/398 (HL C 177., 2016.5.18., 47. o.).

(21) Sustainability Now! [Fenntarthatóság most!] Az Európai Politikai Stratégiai Központ Stratégiai Közleményei, 18. szám (2016) https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/rapport_kff.pdf