HU

Brüsszel, 22.6.2006

SEC(2006) 780

A BIZOTTSÁG SZERVEZETI EGYSÉGEINEK MUNKADOKUMENTUMA

HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÓJA

a következő bizottsági közleményhez mellékelve:

„Egy fenntartható európai borágazat felé”

{COM(2006) 319}

A BIZOTTSÁG SZERVEZETI EGYSÉGEINEK MUNKADOKUMENTUMA

HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÓJA

a következő bizottsági közleményhez mellékelve:

„Egy fenntartható európai borágazat felé”

MEGJEGYZÉS:

A korlátozott oldalszámra vonatkozó követelmények miatt ezen összefoglaló a csak angolul elérhető hatásvizsgálat legfontosabb megállapításaira korlátozódik.

1. Politikai opciók

A hatásvizsgálat a borpiac közös szervezésének reformjára vonatkozó 4 alternatív opciót határoz meg.

1. opció: Status quo, esetleg néhány kiigazítással

2. opció: A borpiac közös szervezésének mélyreható reformja

3. opció: Reform a KAP-reform keretében

4. opció: A borpiac deregulációja

A politikai opciókat összefoglaló jelleggel az 1. táblázat mutatja be.

1. táblázat: A politikai opciók áttekintése

| Potenciál | Piaci intézkedések | Szabályozási intézkedések |

Opciók | Új telepítések tilalma | Termelés alóli végleges kivonás (kivágás) | Szőlőültetvények szerkezetátalakítása | Melléktermék-lepárlás | Kettős hasznosítású szőlőből készült borok lepárlása | Étkezési alkohollá történő lepárlás | Krízislepárlás | Magántárolás | Szőlőlére vonatkozó támogatás | Mustra vonatkozó támogatás (alkoholtartalom-növelés) | Export-visszatérítések | Borkészítési eljárások | Minőségi politika, földrajzi jelzések oltalma | Címkézés |

1. opció:Kiigazított status quo | Meghosszabbítás | Fenntartás | Fenntartás, fejlesztett monitoring | Fenntartás | Fenntartás | Fenntartás,esetleges árcsökkentéssel | Fenntartás esetlegesen kivágással egybekötve | Fenntartás | Fenntartás | Fenntartás (a cukorár- nyomás ellenére) | Fokozatos megszüntetés a WTO-kötelezettségvállalásokkal összhangban | Nincs jelentősebb változás | Nincs jelentősebb változás | Nincs jelentősebb változás |

(...PICT...)

(...PICT...)

2. opcióA borpiac közös szervezésének mélyreható reformja | Néhány évvel való meghosszabbítás | Fontos megerősítés | Fenntartás kivágással egybekötve. A keret esetleges csökkentése a nemzeti keretbe vagy a 2. pillérbe való átcsoportosítással | Megszüntetés – a költségvetést felváltja a nemzeti keret vagy a borvidékek esetében beleolvad a 2. pillérbe | Megszüntetés, illetve reklámokkal és tájékoztatási intézkedésekkel történő felváltás | Bizottsági hatáskörbe való utalás, az OIV gyakorlatával való összekapcsolás, különleges gyakorlat az exportra vonatkozóan, az importált must tilalmának megszüntetése | Egyszerűsítés, a WTO-TRIPS- és OFJ/OEM-rendszerrel való összhang, a borminősítési rendszer felülvizsgálata | Bizottsági hatáskörbe való utalás, egyedi eszköz valamennyi bor esetében, nagyobb rugalmasság |

(...PICT...)

(...PICT...)

3. opció:Reform a KAP-reform keretében | Néhány évvel való meghosszabbítás | Megszüntetés | A költségvetés SPS-jogosultságba való átalakítása | Bizottsági hatáskörbe való utalás, az OIV gyakorlatával való összekapcsolás,különleges gyakorlat az exportra vonatkozóan, az importált must tilalmának megszüntetése | Egyszerűsítés, a WTO-TRIPS- és OFJ/OEM-rendszerrel való összhang, a borminősítési rendszer felülvizsgálata | Bizottsági hatáskörbe való utalás, egyedi eszköz valamennyi bor esetében, nagyobb rugalmasság |

(...PICT...)

4. opció:A borpiac deregulációja | Megszüntetés | Megszüntetés | Megszüntetés vagy átcsoportosítás a 2. pillérbe | Megszüntetés vagy átcsoportosítás a 2. pillérbe | OIV-szabályok csak keretszabályokként | Az OFJ/OEM-rendszerbe való teljes integráció | Az élelmiszerek címkézésére vonatkozó horizontális irányelvbe való teljes integráció |

2. Hatáselemzés

2.1. Gazdasági hatás

2.1.1. Piaci egyensúly

Az EU-27-ek középtávú kilátásainak (ld. 1. melléklet) fényében a jelenlegi borrendszer fenntartása (1. opció) még kis kiigazítással is tarthatatlannak tűnő, növekvő többletekhez vezetne.

A piaci intézkedések eltörlése minden más politikai opcióban garantálná a bortermelés jobb piaci irányultságát, és ezáltal segítené a hosszú távú egyensúly elérését.

Azonban a 2., 3., és 4. opció rövid távon különböző hatással lenne a piaci egyensúlyra.

A termelési potenciál csökkentésén (kivágási program) és az ágazat strukturális kiigazításának támogatásán keresztül különösen a 2. opció tenné lehetővé a bortöbblet legzavartalanabb és leggyorsabb csökkentését. Másrészről a 3. és 4. opcióban a strukturális intézkedések hiánya a piaci egyensúly elérését jelentősen megnehezítené. Az ágazat ezt nagyon megszenvedné, mivel évtizedek óta a piaci intervenciók hagyományos eszközeire támaszkodik, és most teljesen saját felelőssége lenne, hogy a megváltozott piaci helyzethez alkalmazkodjon.

2.1.2. Árak és bevételek

A status quo fenntartása esetén a növekvő többletek egyre nehezedő nyomást fognak gyakorolni az intervenciós intézkedésekre és az EU költségvetésére. A borkészletek hatékony felszámolása során a piaci eszközök fokozatosan nehézségekbe fognak ütközni. A visszatérő válságok az árak romlásához és ezáltal a mezőgazdasági üzemek bevételének csökkenéséhez vezetnének.

Minden más opció hosszú távon az árak és a bevételek megfelelő szintjéhez vezetne, ami a piaci egyensúly elérésének közvetlen következménye.

Azonban a választott politikai opcióra való tekintet nélkül a bortermelőknek általában áreséssel és bevételkieséssel kell számolniuk rövid távon, mivel a piaci helyzet stabilizációja fontos strukturális kiigazításokat tesz majd szükségessé.

A négy politikai lehetőség értékelése céljából egy kétlépcsős szimulációt végeztek el:

1. a borárak kikövetkeztetése az asztali borok árai és a teljes borkészlet között meghatározott statisztikai viszony alapján,

2. a mezőgazdasági számviteli információs hálózat (FADN) adatai alapján és az EU öt nagy bortermelő régiója asztalibor-termelőinek legjelentősebb típusait képviselő hét „mintagazdaság” vizsgálata alapján szimulálták az előrejelzett áresés bevételre gyakorolt hatását.

E gyakorlat eredményei (ld. a 2. és a 3. mellékletet) azt jelzik, hogy a status quo és a teljes dereguláció gyakorolná a legsúlyosabb hatást az árakra és a bevételekre.

A 2. opciónak rövid távon általában kevésbé komoly, de még mindig elég jelentős hatása lenne a bevételekre, és idővel biztosítaná azok gyors stabilizációját.

A 3. opció lenne a legrövidebb távon általában a legvonzóbb megoldás a bortermelők számára, mivel a termelésről függetlenített támogatás kezdetben legalább kompenzálná a borár-esést. Azonban a piaci egyensúly lassú helyreállása és az árak alakulásának meredek visszaesése középtávon a bevételek csökkentését eredményezheti.

2.1.3. Versenyképesség

Az EU borágazata versenytárasaihoz képest rendelkezik jelenleg néhány hátránnyal:

– kisebb termelői struktúrák, magasabb termelési költségekkel és a nagykereskedők szükségleteit ki nem elégítő kisebb termelési mennyiséggel.

– kevésbé dinamikus értékesítési stratégia,

– több szabályozási korlát.

E tekintetben az 1. opció nem javítana a jelenlegi helyzeten.

A 2., 3. és 4. opció csak részben megfelelően oldaná meg a problémákat a következőkön keresztül:

– jobb piaci irányultság,

– nagyobb rugalmasság a borkészítési eljárások és a címkézési szabályok tekintetében,

– kevesebb szabályozási korlát.

Különösen az új telepítések tilalmának megszüntetése válna a versenyképesség javára, lehetővé téve a leghatékonyabb termelőknek, hogy optimalizálják mezőgazdasági üzemeik méretét, és hogy elérjék a legkedvezőbb termelési mennyiséget.

Végül a szacharóz alkoholtartalom-növelés céljából történő felhasználásának tilalma negatív hatással lenne az érintett termelés versenyképességére, mivel a termelési költségek akár 15–25%-kal [1] is növekedhetnének.

2.2. A vidéki térségekre gyakorolt gazdasági és társadalmi hatás

Az 1. opcióban a borágazat piaci helyzetének romlása növekvő gazdasági és társadalmi nehézségekhez vezetne a bortermelő régiók vidéki térségeiben.

A 2. opció a piaci egyensúly zökkenőmentes stabilizációján és így a bortermelés gazdasági fenntarthatóságának elérésén keresztül pozitív gazdasági és társadalmi hatást gyakorolna a vidéki térség egészére. A nemzeti keretbe, valamint a vidékfejlesztési politika erősítése céljából juttatott támogatások megkönnyítenék az ágazat strukturális kiigazítását, és enyhítenék a bortermelés csökkenésének hatásait.

A 3. és 4. opcióban a piaci eszközök megszüntetését kísérő és a borágazat strukturális kiigazítását támogató különleges strukturális intézkedések hiánya jelentős kockázattal járna a bortermelő régiók kohéziójára nézve. A 4. opciónak lenne a legradikálisabb hatása.

2.3. A környezetre gyakorolt hatás

A bortermelés számos környezeti terheléssel jár:

– talajra gyakorolt hatások (erózió, tömörödés, a szerves anyagok kimerülése stb.),

– a növényvédő szerek elterjedt használata (különösen gombaölő-szerek),

– a borkészítési melléktermékek eltávolítása,

– egyes régiókban a növekvő öntözés,

– túlzott specializálódás,

– a nem megfelelő módon végrehajtott kivágásból fakadó kockázatok.

A status quóval folytatódna a környezet valamennyi szempontból történő terhelése.

A 2. opcióval nem könnyű megvalósítani az egész szőlőterületen a környezetvédelmi alapszabályok tiszteletben tartását, mivel a mezőgazdasági üzemek nem feltétlenül kapnának – a kölcsönös megfeleltetés figyelmen kívül hagyása esetén csökkenthető – közvetlen kifizetéseket. A megoldás azonban az lehetne, hogy valamennyi támogatási intézkedés (beleértve a nemzeti keretből és a vidékfejlesztés keretéből támogatásra jogosult intézkedéseket) feltételéül szabnák a kölcsönös megfeleltetési kötetezettségek tiszteletben tartását. A kivágási intézkedések erősítése összességében pozitív hatással lehet a környezetre, mivel általában csökkenti a monokultúrás gazdálkodást. Azonban ez környezeti kockázatokhoz is vezethet, ha a földet véglegesen kivonják a termelésből vagy ha a szőlőt intenzívebb kultúrákkal váltják fel.

A 3. opció legfőbb előnye, hogy a kölcsönös megfeleltetés automatikusan magában foglalná a környezetvédelmi alapszabályokat.

A 4. opció alapján a környezetvédelmi alapszabályokat nagyon nehezen lehetne betartani, mivel a borpiac közös szervezésének keretén belül szőlőtermelők nem kapnának támogatást.

A 2., 3. és 4. opciók keretében a lepárlási intézkedések eltörlése pozitív hatással lehet a környezetre, feltéve hogy a borkészítési melléktermékeket környezetvédelmi szempontból megfelelő módon kezelik.

2.4. A kereskedelemre gyakorolt hatás és a WTO-nak való megfelelés

A borágazatban a következő főbb kérdések merülnek fel a WTO-val összefüggésben:

– belső támogatás:

a borpiac közös szervezésével kapcsolatban felmerülő éves kiadások nagy része a kereskedelmet leginkább torzító támogatási típusba, a sárga dobozba tartozik.

– minőségi politika/földrajzi jelzések

a minőségre vonatkozó jelenlegi keretszabályok nem teszik lehetővé földrajzi jelzéseink optimális nemzetközi oltalmát a WTO-TRIPS egyezmény értelmében.

– címkézési előírások:

szabályainkat a harmadik országok diszkriminatívaknak tekintik.

Az 1. opcióval a meglévő borászati rendszer majdnem összes, WTO-val kapcsolatos problémája megoldatlan maradna; ezért a borpiac közös szervezésének számos rendelkezése támadás tárgyát képezheti a jövőben.

Minden más opció a WTO-val teljesen összeegyeztethető lenne, bár a 2. opció alapján a nemzeti keret zöld doboz státuszát felül kellene vizsgálni a támogatható intézkedések konkrét alkalmazása alapján.

2.5. A borminőségre, egészségre és fogyasztóvédelemre gyakorolt hatás

2.5.1. Borminőség

Az 1. opció nem befolyásolná a borminőséget.

A 2., 3. és 4. opció alapján a piaci intézkedések eltörlésén keresztül elért jobb piaci irányultság várhatóan kedvező hatással lenne a kiváló minőségű borok szegmensére.

2.5.2. Egészségügy és fogyasztóvédelem

A borpiac jelenlegi közös szervezése keretében az élelmezési célú alkohollá történő lepárlás negatív hatással van a közegészségügyre, mivel támogatja a bor magas alkoholtartalmú itallá történő átalakítását. A borpárlatok alacsony költségen történő előállításának lehetősége ösztönzi az egészségre káros alkoholfogyasztást.

Az 1. opció fenntartja vagy csak bizonyos mértékben csökkenti az élelmezési célú alkohollá történő lepárlás támogatását, így a közegészségügyi politikával fennálló ellentmondás megmarad.

A 2., 3. és 4. opcióban az élelmezési célú alkohollá történő lepárlás támogatásának megszűnése és – sokkal általánosabban – a többlet csökkentésének a termelés jobb piaci irányultságán keresztül elérendő célja pozitív hatással lehet a közegészségügyre. A 2. opció tenné lehetővé a bortöbblet leggyorsabb megszüntetését.

Ezentúl a minőségi politikával, a földrajzi jelzések rendszerével és a címkézési szabályokkal, valamint 2. opcióban javasolt oktatási és tájékoztatási kampányokkal kapcsolatban javasolt egyszerűsítések javíthatnák a fogyasztók számára az átláthatóságot.

2.6. Az igazgatási hatékonyságra gyakorolt hatás

Az igazgatási hatékonyságot növelni lehet a keretszabályok egyszerűsítésén keresztül, ami megkönnyítené a rendszer és az ellenőrzések végrehajtását, korlátozva ezáltal a csalás és a közpénzekkel való visszaélés kockázatát, valamint csökkentve az adminisztrációs és statisztikai ellenőrzési költségeket. A hatékonyságot biztosítja továbbá a szubszidiaritás magasabb szintje az egyedi politikai igényekre tagállami szinten meghozandó intézkedések tekintetében.

Az 1. opció általában nem javítaná az igazgatási hatékonyságot, míg a borágazatnak juttatott költségvetési források növekvő nyomásnak lennének kitéve.

A másik 3 opciónak különböző mértékben, de pozitív hatása lenne.

A 2. opció néhány bonyolult intézkedés (telepítési jogok, lepárlás, bor magántárolása, alkohol intervenciós tárolása) – egyes esetekben egy átmeneti időszak után történő – megszüntetésén keresztül jelentős egyszerűsítésről rendelkezik. Növelné a szuszidiaritás szintjét is egy nemzeti keret bevezetésével, amely lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy alternatív intézkedések közül válasszanak, valamint a vidékfejlesztési támogatásoknak a bortermelő régiókban történő növelésével.

A 3. opció jelentősebb egyszerűsítést tenne lehetővé, mivel az egységes támogatási rendszer bevezetésével (SPS) és a növényspecifikus intézkedések megszüntetésével csökkenthetné a rendszer bonyolultságát. A szuszidiaritás tekintetében az egységes támogatási rendszer egyedi végrehajtásán keresztül bizonyos fokú rugalmasságot lehetne biztosítani.

A 4. opció radikális jogszabályi egyszerűsítést és a költségvetési szükségletek csökkentését tenné lehetővé, bár ezen opció társadalmi-gazdasági következményei – különösen a tagjelölt országok számára – hosszú távon költségvetési kockázatokat idéznének elő.

3. Az opciók összehasonlítása

A 2. táblázat összefoglalja az egyes politikai opciók különböző hatásait.

2. táblázat: Az opciók hatásainak áttekintése

TERÜLETEK | 1. opció: Kiigazított status quo | 2. opció: A borpiac közös szervezésének mélyreható reformja | 3. opció: Reform a KAP-reform keretében | 4. opció: Dereguláció |

Piaci egyensúly | Növekvő többletek | Az egyensúly legzökkenőmentesebb elérése | Növekvő többletek rövid és középtávon | Növekvő többletek rövid és középtávon |

| | | Piaci egyensúly hosszú távon | Hosszú távú piaci egyensúly |

Árak | Meredek esés a rendszer fenntarthatatlansága miatt | Rövid távú csökkenés | Meredek esés rövid és középtávon | Rendkívül meredek esés rövid és középtávon |

| | Fellendülés az egyensúly elérését követően | Fellendülés az egyensúly elérését követően | Fellendülés az egyensúly elérését követően |

Mezőgazdasági bevételek | Fokozatos csökkenés a rendszer fenntarthatatlansága miatt | Rövid távú csökkenés | Középtávú csökkenés | Rendkívül meredek csökkenés rövid és középtávon |

| | Fellendülés az egyensúly elérését követően | Fellendülés az egyensúly elérését követően Hiányzik a biztonságiháló-mechanizmus | Fellendülés az egyensúly elérését követően Hiányzik a biztonságiháló-mechanizmus |

Versenyképesség | Nincs változás | Gyors javulás a gazdasági fenntarthatóságon, valamint a rugalmasságot és innovációt lehetővé tevő, fejlesztett szabályozási intézkedéseken keresztül | Hosszú távon javulás a gazdasági fenntarthatóságon, valamint a rugalmasságot és innovációt lehetővé tevő, fejlesztett szabályozási intézkedéseken keresztül | Hosszú távon jelentős javulás a gazdasági fenntarthatóságon, a gazdálkodás szabadságán, valamint a rugalmasságot és innovációt lehetővé tevő, fejlesztett szabályozási intézkedéseken keresztül |

A vidéki térségekre gyakorolt gazdasági és társadalmi hatások | Fokozatos romlás a rendszer fenntarthatatlansága miatt | Javulás a gazdasági fenntarthatóság zökkenőmentes elérésének köszönhetően | Fellépő kockázatok a jelentős átstrukturálási szükségletek miatt | Nagy kockázatok a jelentős átstrukturálási szükségletek és a termelés régiók közötti esetleges áthelyezése miatt |

Környezet | Nincs változás | A kölcsönös megfeleltetés valamennyi szőlőtermő területen való alkalmazása nem oldható meg egyszerűen A vidékfejlesztésbe való átcsoportosítás alkalmazható a környezetbarátabb intézkedések előmozdítása céljából | Az általános kölcsönös megfeleltetés közvetlen alkalmazhatósága | A kölcsönös megfeleltetés rendkívül bonyolult alkalmazhatóságaNem állnak rendelkezésre támogatási eszközök a környezetbarátabb intézkedések előmozdítására |

A WTO kereskedelemre vonatkozó előírásainak való megfelelőség | Különböző intzékedések: támadások potenciális célpontjai | A legtöbb probléma megoldott | A legtöbb probléma megoldott | A legtöbb probléma megoldott |

Borminőség | Közömbös | Javulás a jobb piaci irányultságon keresztül | Javulás a jobb piaci irányultságon keresztül | Javulás a jobb piaci irányultságon keresztül |

Egészség / fogyasztóvédelem | Nincs vátozás | Az élelmezési célú alkohollá való lepárlás elfogadhatatlan támogatásának megszüntetéseÁtláthatóbb és fogyasztóközpontú címkézési szabályok | Az élelmezési célú alkohollá való lepárlás elfogadhatatlan támogatásának megszüntetése Átláthatóbb és fogyasztóközpontú címkézési szabályok | Az élelmezési célú alkohollá való lepárlás elfogadhatatlan támogatásának megszüntetése Átláthatóbb és fogyasztóközpontú címkézési szabályok |

Költségvetés | Növekvő nyomás | Közömbös | Közömbös | Esetleges megtakarítások |

Szubszidiaritás | Nincs változás | Nagyobb rugalmasság a nemzeti kereten és a megnövelt vidékfejlesztési támogatásokon keresztül | Rugalmasság az SPS végrehajtása során | Esetleg nagyobb rugalmasság a vidékfejlesztésbe való beolvasztás miatt |

Egyszerűsítés, alkalmazhatóság, ellenőrizhetőség | Nincs változás | Kismértékű egyszerűsítés | Jelentős egyszerűsítés, de egyedi működési problémák az SPS borágazatban való alkalmazása során | A legtöbb probléma megoldott |

1. MELLÉKLET:

Az EU-27-ek 2010-2011 közötti borágazatára vonatkozó középtávú előrejelzések

(...PICT...)

2. MELLÉKLET:

Árakra gyakorolt hatás

Az asztali bor éves átlagárai és a borkészletek közötti regresszióelemzés

1. opció: Status quo

(...PICT...)

2. opció: A borpiac közös szervezésének mélyreható reformja

(...PICT...)

(...PICT...)

3. opció: Reform a KAP-reform keretében

(...PICT...)

(...PICT...)

4. opció: Teljes dereguláció

(...PICT...)

(...PICT...)

3. MELLÉKLET:

A mezőgazdasági bevételekre gyakorolt hatás

Az EU néhány régiójában megvizsgált, asztali bort termelő mintagazdaságokra alapozott megközelítés eredményeinek összefoglalása – Forrás: DG AGRI – FADN

(...PICT...)

A gazdaság által termelt nettó hozzáadott érték éves munkaegységenkénti eltérése (FNVA/AWU) %-ban

(...PICT...)

(...PICT...)

FNVA/AWU a reformot követő második évben

(...PICT...)

A FNVA/AWU változása a reform 2 évében

(...PICT...)

[1] Forrás: A bor alkoholtartalmának növelése az Európai Közösségben, Wageningen Egyetem, EUR jelentés 13239, 1991.

--------------------------------------------------