Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az Élelmezésisegély-egyezmény Európai Unió nevében történő aláírásáról /* COM/2012/0379 final - 2012/0182 (NLE) */





INDOKOLÁS 1) Háttér Az eredetileg az 1960-as években bevezetett többoldalú megállapodást, az Élelmiszersegély-egyezményt (Food Aid Convention, FAC, 1999.) olyan eszközként hozták létre, amely a mezőgazdasági termelési többletnek a fejlett országokból a rászoruló fejlődő országok számára történő összehangolt és megfelelő átcsoportosítására szolgál. Az eredeti elképzelés szerint az ezidáig öt alkalommal meghosszabbított 1999. évi Élelmiszersegély-egyezmény 2002. június 30-ig maradt volna hatályban, legutolsó meghosszabbítása 2012. június 30-ig érvényes. 2010. december 14-én az 1999. évi Élelmiszersegély-egyezmény felei – az USA, Kanada, Japán, Svájc, Ausztrália és az EU – megállapodtak abban, hogy tárgyalásokat folytatnak egy új egyezményről, amelynek célja, hogy a beazonosított szükségletek alapján megfelelő és hatékony élelmezési támogatást nyújtson a rászoruló népességcsoportoknak. A Bizottság által a Tanácsnak benyújtott ajánlás alapján a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy nyissa meg az új Élelmezésisegély-egyezményről szóló tárgyalásokat. 2012. április 25-én sikeresen lezárták a tárgyalásokat. 2) Az Élelmezésisegély-egyezmény jellege (2012. évi Élelmezésisegély-egyezmény) Az 2012. évi Élelmezésisegély-egyezmény az élelmezési segély modernizált megközelítését tükrözi. Célja, hogy a puszta élelmiszersegély-nyújtáson túl – az EU humanitárius élelmiszersegély-politikájával (SEC(2010)374) összhangban – hatékony és eredményes választ adjon a rászoruló népességcsoportok élelmiszer-ellátási és táplálkozási szükségleteire. További központi elemek egy humanitárius elveken alapuló és a WTO-kötelezettségeket teljes mértékben tiszteletben tartó megközelítést követő, a szükségletekre összpontosító elemzés alapján a megfelelő, biztonságos és tápanyagdús élelmiszerekhez való jobb hozzáférés és azok fogyasztása. Az egyezményt a felek által teljesítendő éves természetbeni vagy készpénzben kifejezett kötelezettségvállalások útján fogják végrehajtani. A 2012. évi Élelmezésisegély-egyezmény 2013. január 1-jén lép hatályba, amennyiben 2012. november 30-ig öt aláíró fél megerősíti az egyezményt. Az egyezmény aláírására 2012. december 31-ig van lehetőség; az egyezményt az egyes uniós tagállamok is aláírhatják és megerősíthetik, vállalva a közvetlenül a költségvetésükből származó kötelezettségeket. Valószínűleg lesz különbség a jelenlegi 1999. évi Élelmiszersegély-egyezmény (2012. június 30.) lejárati ideje és az Élelmezésisegély-egyezmény hatálybalépésének valószínű időpontja (2013. január 1.) között. Az Élelmiszer-segélyezési bizottság 2012. júniusi ülésén foglalkozik majd az 1999. évi Élelmiszersegély-egyezmény további meghosszabbításának kérdésével. Még a Tanács előtt van egy, a Tanácsnak szóló bizottsági javaslat, amely az EU nevében felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy ne támogassa az 1999. évi Élelmiszersegély-egyezmény lejárati idejének további meghosszabbítását. 3) Eljárás A Bizottság a tárgyalások eredményeit kielégítőnek és a Tanács tárgyalási irányelveivel összhangban lévőnek ítéli, ezért arra kéri a Tanácsot, hogy az Európai Unió nevében írja alá az Élelmezésisegély-egyezményt, annak megkötésére figyelemmel. 2012/0182 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az Élelmezésisegély-egyezmény Európai Unió nevében történő aláírásáról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 214. cikke (4) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (5) bekezdésével, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, mivel: (1) Az Unió az 1999. évi Élelmiszersegély-egyezmény részes fele, amely 2012. július 1-jétől már nem lesz hatályban. (2) 2010. november 7-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy folytasson tárgyalásokat az élelmezési segély korszerű megközelítését magába foglaló és alkalmazó Élelmezésisegély-egyezmény (a továbbiakban: az egyezmény) létrehozásáról, amely felváltaná az 1999. évi Élelmiszersegély-egyezményt. (3) A tárgyalásokat 2012. április 25-én sikeresen lezárták. (4) Az Unió érdekében áll, hogy aláírja az egyezményt, mivel az segítséget nyújtana az Európai Unió működéséről szóló szerződés 214. cikke (1) bekezdésében említett humanitárius segítségnyújtásra vonatkozó célok elérésében. (5) Az egyezmény aláírására 2012. december 31-ig van lehetőség. (6) Az egyezményt az Európai Unió nevében alá kell írni, későbbi időpontban történő megkötésére figyelemmel, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk Az Élelmezésisegély-egyezménynek az Európai Unió nevében történő aláírását a Tanács jóváhagyja, az említett egyezmény megkötésére figyelemmel. Az aláírandó megállapodás szövegét csatolták e határozathoz. 2. cikk A Tanács Főtitkársága teljes mértékben felhatalmazza a megállapodás főtárgyalója által megjelölt személyt vagy személyeket a megállapodás aláírására – annak megkötésére figyelemmel. 3. cikk Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba. Kelt Brüsszelben, a Tanács részéről az elnök MELLÉKLET ÉLELMEZÉSISEGÉLY-EGYEZMÉNY PREAMBULUM Ezen egyezmény részes felei, Megerősítve az 1999. évi Élelmiszersegély-egyezmény még érvényben lévő célkitűzései melletti folyamatos kötelezettségvállalást, hogy hozzájáruljon a világ élelmezésbiztonságához és javítsa a nemzetközi közösség abbéli képességét, hogy választ tudjon adni az élelmezési vészhelyzetekre és a fejlődő országok más élelmezési szükségleteire; Törekedve az élelmezési segélyezés hatékonyságának, eredményességének és minőségének javítására a leginkább rászoruló népességcsoportok életének megmentése és szenvedéseinek csillapítása révén, különösen vészhelyzetben a nemzetközi, elsősorban a részes felek és más érdekelt felek közötti együttműködés és koordináció megszilárdításával; Elismerve, hogy a rászoruló népességcsoportok sajátos élelmiszer-ellátási és táplálkozási szükségletekkel rendelkeznek; Megerősítve, hogy az államok elsődleges felelősségi körébe tartozik saját nemzeti élelmezésbiztonságuk és ezért az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete által körvonalazott és 2004 novemberében elfogadott Önkéntes iránymutatás az élelemhez való jog fokozatos megvalósításának támogatására a nemzeti élelmezésbiztonság kontextusában című dokumentumban meghatározott megfelelő élelemhez való jog fokozatos megvalósítása is. Ösztönözve a törékeny élelmezésbiztonsági helyzetű országok kormányait olyan országspecifikus stratégiák kidolgozására és végrehajtására, amelyek az élelmezésbiztonság alapvető okainak felszámolását hosszú távú intézkedések révén veszik célba és amelyek biztosítják a segítségnyújtás, az újjáépítés és a fejlesztés intézkedései közötti megfelelő kapcsolatot. Hivatkozva a nemzetközi humanitárius jogra és az emberiesség, a pártatlanság, a semlegesség és a függetlenség alapvető humanitárius elveire. Hivatkozással a humanitárius segélyezés 2003. június 17-én Stockholmban elfogadott elveire és helyes gyakorlatára, Elismerve, hogy a felek saját politikával rendelkeznek a vészhelyzetben és nem vészhelyzetben nyújtandó élelmezési segélyre vonatkozóan; Figyelembe véve az 1996-ban Rómában elfogadott Élelmezési Világ-csúcstalálkozó cselekvési tervét, valamint a 2009. évi élelmezésbiztonsági világ-csúcstalálkozón elfogadott nyilatkozatban meghatározott, fenntartható globális élelmezésbiztonságra vonatkozó római elveket, különösen azt a kötelezettségvállalást, miszerint valamennyi országban valósuljon meg az élelmezésbiztonság, továbbá folyamatos erőfeszítéseket tegyünk a szegénység visszaszorítására és az éhínség megszüntetésére, amelyet az Egyesült Nemzetek Szervezetének Közgyűlése az ENSZ millenniumi nyilatkozatában is megerősített; Figyelembe véve a donor és a kedvezményezett országok által vállalt kötelezettségeket, miszerint a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) 2005-ben elfogadott Párizsi Nyilatkozat a Segélyhatékonyságról című dokumentumában foglalt elvek alkalmazásával javítják a fejlesztési támogatás hatékonyságát; Elhatározva, hogy a Világkereskedelmi Szervezet (WTO) által előírt kötelezettségekkel, különösen az élelmiszersegélyről szóló WTO-elvekkel összhangban fognak eljárni; a következőkben állapodtak meg: 1. cikk Célkitűzések Ezen egyezmény célja, hogy életeket mentsen, visszaszorítsa az éhínséget, javítsa az élelmezésbiztonságot és a leginkább rászoruló népességcsoportok tápláltsági állapotát: a) a leginkább rászoruló népességcsoportok élelmiszeri és táplálkozási szükségleteinek kezelése a felek által vállalt kötelezettségek útján annak érdekében, hogy olyan élelmiszertámogatást nyújtsanak, amely javítja a megfelelő, biztonságos és tápanyagdús élelmiszerekhez való jobb hozzáférést és azok fogyasztását; b) annak biztosítása, hogy a leginkább rászoruló népességcsoportoknak nyújtott élelmezési segély megfelelő, időben történik, hatásos, eredményes, valamint a szükségleteken és közös elveken alapul; továbbá c) az információmegosztás, az együttműködés és a koordináció elősegítése, valamint vitafórum létrehozása, hogy javítsa – a szükségletekre való válaszadás érdekében – a felek erőforrásainak hatásos, eredményes és egységes használatát. 2. cikk Az élelmezési segély elvei A felek a leginkább rászoruló népességcsoportoknak történő élelmezésisegély-nyújtás és -szállítás terén a következő elvek alapján járnak el: a) Az élelmezési segély általános elvei: i. élelmezési segély csak akkor nyújtandó, ha az a leghatásosabb és legmegfelelőbb mód a leginkább rászoruló népességcsoportok élelmiszer-ellátási vagy táplálkozási szükségleteinek kezelésére; ii. az élelmezésisegély-nyújtás, a kedvezményezett országok hosszú távú rehabilitációjára és fejlesztésére vonatkozó célkitűzések figyelembevételével történjen, közben – szükség esetén – támogatva az élelmezésbiztonság elérésére irányuló tágabb célokat; iii. az élelmezésisegély-nyújtás oly módon történjen, hogy az védje a leginkább rászoruló népességcsoportok és helyi közösségek létfenntartását, valamint erősítse az önellátását és ellenálló képességét, továbbá megelőzze az élelmezési válságokat, azokra felkészítse őket, azok hatásait enyhítse és reagáljon rájuk. iv. az élelmezésisegély-nyújtás oly módon történjen, hogy elkerülje az egymásrautaltságot, továbbá minimalizálja a kedvezményezettekre és másokra kifejtett közvetlen és közvetett negatív hatásokat; v. az élelmezésisegély-nyújtás oly módon történjen, hogy ne gyakoroljon kedvezőtlen hatást a helyi termelésre, a piaci feltételekre, az értékesítési struktúrákra és a kereskedelemre, illetve a leginkább rászoruló népességcsoportoknak szánt alapvető termékek árára; vi. az élelmiszersegély-nyújtás lehetőség szerint teljes mértékben támogatás formájában történjen; b) Az élelmezési segély hatékonyságának elvei: i. a leginkább rászoruló népességcsoportok élelmezési segélyére rendelkezésre álló összegek növelése és a hatékonyság előmozdítása érdekében a lehető legnagyobb mértékben kell minimalizálni a járulékos költségeket; ii. aktív együttműködés, információ-koordinálás és –megosztás az élelmezésisegély-programok hatékonyságának és eredményességének, valamint az élelmezési segély és a kapcsolódó szakterületek, valamint eszközök közötti összhang javítása érdekében; iii. az élelmiszerek és az élelmezési segély egyéb összetevőinek lehetőség és szükség szerint helyben vagy a régión belül történő megvásárlása; iv. lehetőség szerint és a szükségletek alapján egyre inkább nem feltételhez kötött, készpénzalapú élelmezésisegély-nyújtás; v. kizárólag meghatározott igény esetén és a rászoruló népességcsoportok élelmezésbiztonságának javítása érdekében történjen az élelmiszersegély-nyújtás készpénzben; alapuljon a pénzbeli támogatás átlátható és objektív piaci elemzésen és kerülje a kereskedelem eltérítését; vi. annak biztosítása, hogy a felek az élelmezési segélyt nem a piacfejlesztési célkitűzéseik elősegítésére használják; vii. az élelmiszersegély újraexportálásának elkerülése a lehető legnagyobb mértékben, kivéve azon eseteket, amikor vészhelyzetet kell megelőzni vagy arra kell reagálni; csak oly módon történjék az élelmiszersegély újraexportálása, hogy az elkerülje a kereskedelem eltérítését; viii. szükség esetén annak elismerése, hogy a kapcsolódó hatóságok és érdekeltek elsőrendű szerepet játszanak és felelősséget vállalnak az élelmezésisegély-műveletek megszervezéséért, koordinációjáért és végrehajtásáért; c) Az élelmezésisegély-nyújtás elvei: i. az élelmezésisegély-nyújtás a leginkább rászoruló népességcsoportok élelmiszer-ellátási és táplálkozási szükségletei szerint történjék; ii. a kedvezményezettek és adott esetben egyéb érintett érdekeltek bevonása a szükségletek értékelésébe, valamint az élelmezési segély kialakításába, végrehajtásába, nyomon követésébe és értékelésébe; iii. az élelmezésisegély-nyújtás tegyen eleget az alkalmazandó biztonsági és minőségi előírásoknak és tartsa tiszteletben a kedvezményezettek kulturális és helyi étkezési szokásait és táplálkozási szükségleteit; iv. őrizze meg az élelmezési segély kedvezményezettjeinek méltóságát. d) Az élelmezési segély elszámoltathatóságának elvei: i. hozzon konkrét és megfelelő intézkedéseket az élelmezésisegély-politika, -programok és -műveletek elszámoltathatóságának és átláthatóságának megerősítésére; ii. rendszeresen és átlátható módon kövesse nyomon, értékelje az élelmezésisegély-nyújtás tevékenységeinek eredményeit és hatását, valamint tájékoztasson azokról annak érdekében, hogy tovább lehessen fejleszteni a bevált gyakorlatokat és maximalizálható legyen hatékonyságuk. 3. cikk A WTO-megállapodásokkal való viszony Ezen egyezmény nem csorbítja a felek között alkalmazandó meglévő vagy jövőbeli WTO-kötelezettségeket. Amennyiben e kötelezettségek és a jelen egyezményből eredő kötelezettségek között ellentmondás van, az előbbi tekintendő irányadónak. Ezen egyezmény nem sérti a WTO-val folytatott tárgyalások során a felek által elfoglalt álláspontot. 4. cikk Támogatásra jogosult ország, támogatásra jogosult, leginkább rászoruló népességcsoportok, támogatásra jogosult termékek és tevékenységek, valamint a kapcsolódó költségek 1. „Támogatásra jogosult ország”: bármely, az OECD Fejlesztési Támogatási Bizottságának (DAC) jegyzékén lévő vagy az eljárási és végrehajtási szabályzatban szereplő ország. 2. „Támogatásra jogosult, leginkább rászoruló népességcsoportok”: bármely támogatásra jogosult országban a leginkább rászoruló népességcsoportok. 3. „Támogatásra jogosult termékek”: emberi fogyasztásra szánt termékek, amelyek megfelelnek a vonatkozó nemzeti politikáknak és a végrehajtott művelet országában érvényes jogszabályoknak, ideértve adott esetben az alkalmazandó nemzetközi élelmiszer-biztonsági és –minőségi előírásokat, valamint olyan termékek, amelyek hozzájárulnak a vészhelyzeti és a korai újjáépítési fázisokban az élelmiszerigény teljesítéséhez és a létfenntartás védelméhez. A támogatásra jogosult termékek jegyzéke az eljárási és végrehajtási szabályzatban található. 4. Az 5. cikknek megfelelően a részes fél minimális éves kötelezettségének teljesítésére szolgáló támogatásra jogosult tevékenységek összhangban állnak az 1. cikkel és legalább a következő tevékenységeket tartalmazzák: a) a támogatásra jogosult termékek rendelkezésre bocsátása és szétosztása; b) készpénz és utalványok rendelkezésre bocsátása; továbbá c) táplálkozásterápiás intézkedések. E támogatásra jogosult tevékenységek további kidolgozása az eljárási és végrehajtási szabályzatban történik. 5. Az 5. cikknek megfelelően a részes felek minimális éves kötelezettségeinek teljesítésére szolgáló járulékos költségek összhangban állnak az 1. cikkel és az eljárási és végrehajtási szabályzatban foglaltak alapján közvetlenül a támogatásra jogosult tevékenységek biztosításához kapcsolódó költségekre korlátozódnak. 5. cikk Kötelezettségvállalás (1) Ezen egyezmény céljainak elérése érdekében minden egyes részes fél egyetért azzal, hogy törvényeivel és egyéb előírásaival összhangban élelmezési segélyre vonatkozó éves kötelezettséget vállaljon. A felek kötelezettségvállalása alatt „minimális éves kötelezettségvállalás” értendő. (2) A minimális éves kötelezettségvállalást az eljárási és végrehajtási szabályzatban foglaltak alapján értékét vagy mennyiségét tekintve kell kifejezni. A felek megválaszthatják, hogy kötelezettségvállalásukat minimális értékben vagy minimális mennyiségben, illetve a kettő kombinációjában fejezik-e ki. (3) A minimális éves kötelezettség érték szempontjából a felek által választott devizanemben fejezhető ki. A minimális éves kötelezettségvállalás a mennyiséget tekintve gabonaegyenérték-tonnában, vagy az eljárási és végrehajtási szabályzatban foglalt más mértékegységben is kifejezhető. (4) A felek a lehető leghamarabb és ezen egyezmény hatálybalépését követő hat hónapon belül, vagy ezen egyezményhez való csatlakozásukat követő három hónapon belül értesítik a titkárságot kezdeti minimális éves kötelezettségvállalásukról. (5) A felek legkésőbb a változást megelőző év december tizenötödikéig értesítik a titkárságot a következő évekre vonatkozó minimális éves kötelezettségvállalásukat érintő bármely változásról. (6) A titkárság a lehető leghamarabb és legkésőbb minden év januárjának első napjáig tájékoztatja a többi felet az aktualizált minimális éves kötelezettségvállalásokról. (7) A minimális éves kötelezettségvállalások teljesítésére irányuló hozzájárulásoknak lehetőség szerint teljes mértékben támogatási formában kell megvalósulniuk. A felek kötelezettségvállalásába tartozó élelmezési segélyt tekintve a támogatásra jogosult országoknak és a támogatásra jogosult, leginkább rászoruló népességcsoportoknak nyújtott segély nem kevesebb mint 80 %-ának – az eljárási és végrehajtási szabályzatban foglaltak szerint – teljes mértékben támogatási formában kell megvalósulniuk. Amennyire lehetséges, a felek fokozatosan igyekeznek felülmúlni ezt a százalékpontot. A nem teljes mértékben támogatási formában megvalósult hozzájárulásokról szóló elszámolást is bele kell foglalni a felek éves jelentésébe. (8) A felek vállalják, hogy az ezen egyezmény szerinti élelmezésisegély-ügyleteket oly módon bonyolítják le, hogy azok nem zavarják a termelés és nemzetközi kereskedelem szokásos formáit. (9) A felek biztosítják, hogy az élelmezésisegély-nyújtás nem kapcsolódik közvetlenül vagy közvetetten, formálisan vagy informálisan, explicit vagy implicit módon a mezőgazdasági termékek vagy egyéb áruk és szolgáltatások fogadó országokba irányuló kereskedelmi exportjához. (10) Minimális éves – akár értékben, akár mennyiségben kifejezett – kötelezettségvállalásaik teljesítése érdekében a felek ezen egyezménnyel összhangban lévő, valamint a 4. cikkben rögzítettek és az eljárási és végrehajtási szabályzatban foglaltak szerint támogatásra jogosult termékekre és tevékenységekre, továbbá a járulékos költségekre vonatkozó finanszírozásból álló hozzájárulásokat tesznek. (11) Az ezen egyezmény szerinti minimális éves kötelezettségvállalásaik teljesítése érdekében nyújtott hozzájárulások csak a támogatásra jogosult országok vagy leginkább rászoruló népességcsoportok felé irányulhatnak – a 4. cikkben rögzítettek és az eljárási és végrehajtási szabályzatban foglaltak szerint. (12) A felek hozzájárulásai lehetnek kétoldalúak, nyújthatják azokat kormányközi vagy egyéb nemzetközi szervezeteken, illetve egyéb élelmezésisegély-partnereken, de nem a többi félen keresztül. (13) Valamennyi fél megtesz minden tőle telhetőt minimális éves kötelezettségvállalásának teljesítése érdekében. Amennyiben a felek egy adott évben képtelenek eleget tenni minimális éves kötelezettségvállalásaiknak, a mulasztás körülményeit az arra vonatkozó éves jelentésben részletezni fogják. A nem teljesített összeg hozzáadódik a felek következő évre vonatkozó minimális éves kötelezettségvállalásához, hacsak a 7. cikk alapján létrehozott bizottság arról másként nem határoz, vagy kivételes körülmények nem indokolják annak elmaradását. (14) Amennyiben a felek hozzájárulása túllépi minimális éves kötelezettségvállalásukat, a túllépés összege, de a minimális éves kötelezettségvállalásuk legfeljebb öt százaléka számolható el a felek következő évi hozzájárulása részeként. 6. cikk Éves jelentéstétel és információmegosztás (1) A naptári év végét követő kilencven napon belül az eljárási és végrehajtási szabályzattal összhangban valamennyi fél éves jelentést készít a titkárságnak azt részletezve, hogy milyen mértékben teljesítette az ezen egyezmény szerinti minimális éves kötelezettségvállalásait. (2) Ezen éves jelentés leíró része tartalmaz arról szóló információkat, hogy a felek élelmezésisegély-politikái, -programjai és -műveletei miként járulnak hozzá ezen egyezmény célkitűzéseihez és elveihez. (3) A felek folyamatosan cserélnek információt élelmezésisegély-politikáikról és –programjaikról, valamint e politikák és –programok értékeléseinek eredményeiről. 7. cikk Élelmezésisegély-bizottság (1) Ezúton létrejött az összes részes felet magában foglaló Élelmezésisegély-bizottság (a továbbiakban: a bizottság). (2) A bizottság határozatait hivatalos üésein hozza és teljesíti az egyezmény elveivel és célkitűzéseivel összhangban ezen egyezmény rendelkezéseinek végrehajtásához szükséges feladatokat. (3) A bizottság szabályokat fogad el az eljárások szabályozására; továbbá elfogad ezen egyezmény rendelkezéseinek további kidolgozására irányuló szabályokat is annak biztosítására, hogy azok végrehajtása megfelelően történjen. Az 1999. évi Élelmiszersegély-egyezmény Élelmiszer-segélyezési Bizottságának 2012. április 25-i FAC(11/12)1 dokumentuma szolgál ezen egyezmény eredeti eljárási és végrehajtási szabályzataként. A bizottság ezt követően határozhat úgy, hogy módosítja az eljárási és végrehajtási szabályzatot. (4) A bizottság konszenzussal hozza meg határozatait, ami azt jelenti, hogy hivatalosan egyik fél sem ellenzi a formális ülésen a bizottságnak a vita tárgyát képező kérdésre vonatkozóan javasolt határozatát. Hivatalos ellentmondást vagy a hivatalos ülésen, vagy az érintett javasolt határozatokat rögzítő jegyzőkönyv közreadását követő harminc napon belül lehet kifejezni. (5) A titkárság minden évre vonatkozóan az eljárási és végrehajtási szabályzattal összhangban összefoglaló jelentést készít a bizottságnak elkészítés, elfogadás és közzététel céljából. (6) A bizottság vitafórumot biztosít a felek részére az olyan élelmezési segéllyel kapcsolatos kérdésekre vonatkozóan, mint az erőforrásokkal kapcsolatos megfelelő és időben történő kötelezettségvállalások mobilizálása az élelmiszer-ellátási és táplálkozási szükségletek kezelése céljából, különösen egyes vész- és válsághelyzetekben. A bizottság elősegíti az információmegosztást és –terjesztést a többi érdekelt féllel és a viták alátámasztásához konzultál velük és információt gyűjt tőlük. (7) A felek képviselőt neveznek ki, akinek feladata a titkárságtól érkező értesítések és egyéb tájékoztatás átvétele. 8. cikk A bizottság elnöke és alelnöke (1) A bizottság minden év utolsó hivatalos ülésén határoz a következő évre kinevezett elnök és alelnök személyéről. (2) Az elnök feladatai az alábbiak: a) minden egyes formális ülésre és informális találkozóra vonatkozó napirendtervezet jóváhagyása; b) elnöklés formális üléseken és informális találkozókon; c) hivatalos ülések vagy informális találkozók megnyitása és lezárása; d) a napirendtervezet elfogadás céljából történő benyújtása a bizottság részére hivatalos ülések vagy informális találkozók kezdetén; e) viták irányítása és annak biztosítása, hogy az eljárási és végrehajtási szabályzatban meghatározott eljárásokat figyelembe veszik; f) a felek felszólalásra való felkérése; g) a napirendi pontokról való rendelkezés a vonatkozó eljárási és végrehajtási szabályzattal összhangban; továbbá h) kérdések megfogalmazása és a határozatok közzététele. (3) Amennyiben az elnök hiányzik hivatalos ülés vagy informális találkozó egészéről vagy egy részéről, illetve ideiglenesen nem tudja elnöki posztját betölteni, az alelnök tölti be az elnöki szerepet. Elnök vagy alelnök hiányában a bizottság ideiglenes elnököt jelöl ki. (4) Amennyiben valamilyen oknál fogva az elnök nem tudja folytatni elnöki tisztségének betöltését, az adott év végéig az alelnök veszi át az elnöki tisztséget. 9. cikk Hivatalos ülések és informális találkozók (1) A bizottság az eljárási és végrehajtási szabályzatnak megfelelően hivatalos üléseket és informális találkozókat tart. (2) A bizottság évente legalább egy hivatalos ülést tart. (3) A bizottság az elnök vagy legalább három részes fél együttes kérésére további hivatalos üléseket és informális találkozókat tart. (4) A bizottság megfigyelőket és érdekelt feleket hívhat meg hivatalos üléseire és informális találkozóira, hogy az eljárási és végrehajtási szabályzatnak megfelelően vegyenek részt az élelmezési segéllyel kapcsolatos kérdések megvitatásán. (5) A bizottság az eljárási és végrehajtási szabályzatnak megfelelően meghatározott helyszínen ülésezik. (6) A hivatalos ülések és informális találkozók napirendjét az eljárási és végrehajtási szabályzattal összhangban kell kidolgozni. (7) A hivatalos ülés jegyzőkönyvét, amely a bizottság javasolt határozatait tartalmazza, a hivatalos ülést követő harminc napon belül közreadják. 10. cikk A titkárság (1) A bizottság az eljárási és végrehajtási szabályzattal összhangban kinevezi a titkárságot és felkéri a szolgáltatásnyújtásra. A bizottság felkéri a Nemzetközi Gabonatanácsot, hogy titkársága töltse be első alkalommal a bizottság titkársági szerepét. (2) A titkárság ellátja az ezen egyezményben és az eljárási és végrehajtási szabályzatban meghatározott feladatokat, eleget tesz adminisztratív kötelezettségeinek, többek között a dokumentumok és jelentések feldolgozására és szétosztására vonatkozóan, valamint a bizottság által meghatározott egyéb feladatoknak. 11. cikk Jogviták rendezése A bizottság törekszik a felek között ezen egyezmény vagy az eljárási és végrehajtási szabályzat értelmezésével vagy végrehajtásával kapcsolatban felmerülő viták rendezésére, ideértve az ezen egyezményben meghatározott kötelezettségek végrehajtásának mulasztásával kapcsolatos keresetet is. 12. cikk Aláírás és megerősítés, elfogadás vagy jóváhagyás Ezen egyezmény az Egyesült Nemzetek New York-i székházában 2012. június 11-től 2012. december 31-ig írható alá az Amerikai Egyesült Államok, Argentína, Ausztrália, a Belga Királyság, a Bolgár Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, az Európai Unió, az Észt Köztársaság, a Finn Köztársaság, a Francia Köztársaság, a Görög Köztársaság, a Holland Királyság, a Horvát Köztársaság, Írország, Japán, Kanada, a Lengyel Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, Magyarország, a Máltai Köztársaság, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága, a Németországi Szövetségi Köztársaság, a Norvég Királyság, az Olasz Köztársaság, az Osztrák Köztársaság, a Portugál Köztársaság, Románia, a Spanyol Királyság, a Svéd Királyság, a Svájci Államszövetség, a Szlovák Köztársaság és a Szlovén Köztársaság által. Ezt az egyezményt az aláíróknak meg kell erősíteniük, el kell fogadniuk vagy jóvá kell hagyniuk. A megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratokat a letéteményesnél helyezik letétbe. 13. cikk Csatlakozás (1) Amennyiben bármely, a 12. cikkben felsorolt állam vagy az Európai Unió az aláírási időszak végéig nem írta alá az egyezményt, ezen időszakot követően bármikor csatlakozhat ahhoz. A csatlakozási okiratokat a letéteményesnél helyezik letétbe. (2) Amint az egyezmény a 15. cikknek megfelelően hatályba lépett, csatlakozhat hozzá a 12. cikkben említett államoktól eltérő bármely állam vagy a bizottság határozatával támogatásra jogosulttá minősülő külső kereskedelmi kapcsolatok lebonyolítása terén teljes autonómiával rendelkező külön vámterület. A csatlakozási okiratokat a letéteményesnél helyezik letétbe. 14. cikk Ideiglenes alkalmazásról szóló értesítés A 12. cikkben említett bármely állam vagy az Európai Unió, illetve a 13. cikk (2) bekezdése szerint a bizottság határozatával támogatásra jogosulttá minősülő bármely állam vagy külön vámterület, amelynek szándékában áll ezt az egyezményt megerősíteni, elfogadni vagy jóváhagyni, illetve ahhoz csatlakozni, de a csatlakozási okiratot még nem helyezte letétbe, az ezen egyezmény ideiglenes alkalmazásáról szóló értesítést bármikor letétbe helyezheti a letéteményesnél. Az egyezmény az értesítés letétbe helyezésének időpontjától kezdődően ideiglenesen alkalmazandó az állam, a külön vámterület vagy az Európai Unió által. 15. cikk Hatálybalépés (1) Ezen egyezmény 2013. január 1-jén lép hatályba, amennyiben öt aláíró fél 2012. november 30-ig letétbe helyezte a letéteményesnél a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okmányokat. (2) Amennyiben ezen egyezmény az (1) bekezdésnek megfelelően nem lép hatályba, ezen egyezménynek a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okmányt a letéteményesnél letétbe helyező aláíró felei és a 13. cikk (1) bekezdése szerint a csatlakozási okiratokat letétbe helyezett államok vagy az Európai Unió egyhangú jóváhagyással határozhatnak úgy, hogy az hatályba lép közöttük. (3) Bármely, az egyezmény hatálybalépését követően az egyezményt megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy ahhoz csatlakozó állam vagy külön vámterület vagy az Európai Unió vonatkozásában az egyezmény a megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozó okmány letétbe helyezésének időpontjában lép hatályba. 16. cikk Értékelési és módosítási eljárás (1) Ezen egyezmény hatálybalépését követően a felek bármikor javaslatot tehetnek az egyezmény relevanciájának értékelésére vagy az egyezmény módosítására. A titkárság a javasolt módosításokat legalább hat hónappal korábban közreadja valamennyi fél számára, amelyeket a bizottságnak az értesítési időszak végét követően esedékes hivatalos ülésén megvitatnak. (1) Ezen egyezmény módosítására irányuló javaslatokat a bizottság határozatával fogadják el. A titkárság tájékoztatja a feleket és a letéteményest a bizottság által elfogadott módosításra irányuló javaslatokról. A letéteményes közreadja a feleknek az elfogadott módosítást. (2) A módosítás elfogadásáról szóló értesítést megküldik a letéteményesnek. Az elfogadott módosítás az értesítést küldő felek számára – az egyezmény részes feleinek nem kevesebb mint négyötödétől a letéteményeshez beérkezett értesítést követő kilencven nappal – a bizottság által javasolt módosítás elfogadásának napján lép hatályba. Ilyen módosítás bármely más fél számára azon fél által a letéteményesnél letétbe helyezett értesítést követő kilencven nappal lép hatályba. A bizottság határozhat úgy, hogy eltérő küszöbértéket használ egy bizonyos módosítás hatálybalépésének előmozdításához szükséges értesítések száma tekintetében. A titkárság valamennyi felet és a letéteményest is tájékoztatja e határozatról. 17. cikk Visszavonás és megszüntetés (1) Bármely fél felmondhatja az egyezményt az adott év végén a letéteményeshez és a bizottsághoz legalább 90 nappal az adott év vége előtt intézett írásbeli nyilatkozat útján. A szóban forgó fél – az egyezmény részes feleként töltött időben – nem mentesül az ezen egyezmény szerinti olyan minimális éves kötelezettségvállalása vagy jelentéstételi kötelezettsége alól, amelynek az adott év végéig még nem tett eleget. (2) Ezen egyezmény hatálybalépését követően a felek bármikor javasolhatják az egyezmény megszüntetését. Ilyen javaslatról írásban kell tájékoztatni a titkárságot, amely a bizottság általi mérlegelését megelőző legalább hat hónappal korábban közreadja azt a felek között. 18. cikk Letéteményes (1) Ennek az egyezménynek a letéteményese az Egyesült Nemzetek Szervezete főtitkára. (2) A letéteményes értesítést kap ezen egyezmény aláírásáról, megerősítéséről, elfogadásáról, jóváhagyásáról, ideiglenes alkalmazásáról és ahhoz való csatlakozásról, valamint tájékoztatja az összes felet és aláírót ezen értesítésekről. 19. cikk Hiteles szövegek Az Egyezmény eredeti példányait, amelynek angol és francia szövege egyaránt hiteles, az Egyesült Nemzetek Főtitkáránál helyezik letétbe. FENTIEK HITELÉÜL, az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt az Egyezményt. KÉSZÜLT Londonban, 2012. április 25-én. PÉNZÜGYI KIMUTATÁS A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe 1.2. A tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek) 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa 1.4. Célkitűzés(ek) 1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása 1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama 1.7. Tervezett igazgatási módszer(ek) 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések 2.2. Irányítási és kontrollrendszer 2.3. A csalások és szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik? 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése 3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség 3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban 3.3. A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás PÉNZÜGYI KIMUTATÁS BEVEZETŐ MEGJEGYZÉSEK Az EU ösztönözte az 1999. évi Élelmiszersegély-egyezményről szóló tárgyalások folytatását. Ezt az erőfeszítést az uniós humanitárius élelmezésisegély-politikával összhangban tették, amely szorgalmazza az adott válsághelyzetre való reagálás eszközeinek hatásos és eredményes kombinációját. Az új egyezmény az élelmezési segély modern és humanitárius szempontú megközelítését tükrözi, amely legfeljebb egy évre szóló, rövid távú tevékenységeket irányoz elő. Az egyezmény célja az élelmezésisegély-gyakorlatok hatékonyságának javítása és előirányozza az élelmezésisegély-eszközök szélesebb körére vonatkozó jogosultságot (ideértve a készpénzt és az utalványokat). Az egyezmény ösztönzi az élelmezésisegély-nyújtást, amely szigorúan szükségleteken, objektíven beazonosított szükségleteken alapul és érzékenyen reagál a helyi vonatkozásokra. Az egyezmény tovább szorgalmazza a humanitárius elvek tiszteletét, ösztönzi a helyi és regionális vásárlást és az élelmezési segély összefüggésében tükrözi a táplálkozással kapcsolatos aggodalmakat. Tovább támogatja az érdekelt felekkel való együttműködést, bevonja a megfelelő nyomonkövetési és értékelési eszközöket; ösztönzi a bevált gyakorlatok megosztását. Az új Élelmezésisegély-egyezményt aláírhatja és megerősítheti majd az Európai Unió, a tagállamok és harmadik országok, ami együtt jár adott költségvetésükből származó kötelezettségek vállalásával. Az egyezmény megerősítésével az adott ország az egyezmény részes felévé válik, és értesítenie kell a titkárságot az élelmezési segélyre vonatkozó minimális éves, tonnában és/vagy értékben kifejezett kötelezettségvállalásáról. A minimális éves kötelezettségvállalás rugalmas és a titkárságnak küldött értesítés útján módosítható. Az uniós költségvetés alapján az Európai Unió minimális éves kötelezettségvállalása tekintetében konzervatív megközelítés előirányzott összege 200 millió EUR, amely megegyezik az elmúlt néhány évben az átlagos humanitárius élelmiszersegélyezés költségvetési tételének mintegy 80%-ával. Az egyezmény humanitárius szempontját tekintve az utólagos jelentéstétel az EU által támogatott és az egyezmény szerint támogatásra jogosult, rövid távú élelmezési-segélyezéssel kapcsolatos tevékenységekre vonatkozik. A valóságban a minimális éves kötelezettségvállalás teljesítése és az utólagos jelentéstétel elsősorban a humanitárius élelmiszersegélyezéssel kapcsolatos tevékenységekre vonatkozik. Az élelmezésbiztonság műveleteinek csak nagyon specifikus elemei tekinthetők az egyezmény szerint kivételesen támogatásra jogosultnak, ezt azonban eseti alapon kellene értékelni. A feleknek minden évben utólag kell jelentést tenniük az éves kötelezettségvállalás teljesítéséről és a vállalt vagy támogatott élelmezési-segélyezéssel kapcsolatos tevékenységekről. Az egyezmény titkársága a felek által benyújtott egyes jelentések alapján jelentést készít, amelyet aztán közzétesznek. Az EU vállalja, hogy jelentést készít az uniós minimális éves kötelezettségvállalások teljesítéséről, és az uniós tagállamok pedig egyénileg hasonló jelentést készítenek kötelezettségeik teljesítéséről. 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe A Bizottság javaslata az Élelmezésisegély-egyezmény aláírásáról és megkötéséről szóló tanácsi határozatról 1.2. A tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[1] Humanitárius segély – élelmezési segély 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa ¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést követő új intézkedésre irányul[2] ¨ A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított intézkedésre irányul 1.4. Célkitűzések 1.4.1. A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzés(ek) a) Az EU hatékony fellépése globális szinten A javaslat illeszkedik a Bizottság 2012-es éves munkaprogramját szabályozó „Az EU hatékony fellépése globális szinten” átfogó célkitűzésbe. 1.4.2. Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) … . sz. konkrét célkitűzés A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) 1.4.3. Várható eredmény(ek) és hatás(ok) Tüntesse fel, milyen hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/célcsoportokra. A humanitárius élelmezési segélyre vonatkozó uniós szakpolitikával összhangban az új Élelmezésisegély-egyezmény az objektíven azonosított szükségletek alapján ösztönzi az innovatív élelmezésisegély-eszközök használatát és fokozza az élelmezésisegély-gyakorlatok hatékonyságát; érzékenyen reagál a helyi vonatkozásokra; bevonja a megfelelő nyomonkövetési és értékelési eszközöket; ösztönzi az Élelmezésisegély-egyezmény bevált gyakorlatainak megosztását. A „kiszámíthatóság” különösen abban áll, hogy az egyezmény részes feleivé váló donorok kötelezettséget vállalnak arra vonatkozóan, hogy évente biztosítják az élelmezési segély meghatározott szintjét. A feleket a későbbiekben közzéteendő éves jelentés alapján számoltatják el. 1.4.4. Eredmény- és hatásmutatók Tüntesse fel a javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé tevő mutatókat. Az Élelmezésisegély-egyezmény részes feleivé váló donorok elkötelezik magukat amellett, hogy évente biztosítják az élelmezési segély meghatározott szintjét; a feleket a későbbiekben közzéteendő éves jelentés alapján számoltatják el (jóllehet nemteljesítés esetén nincsenek előirányzott szankciók). 1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása 1.5.1. Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek) Annak biztosítása, hogy a legfőbb donorok a leghatékonyabb és legeredményesebb élelmezési segélyt alkalmazzák és/vagy támogassák annak érdekében, hogy az azonosított szükségletek alapján, az alapvető elvek tekintetében és a WTO-kötelezettségeknek megfelelően reagáljanak a leginkább rászoruló népességcsoportok élelmiszer-ellátási és táplálkozási szükségleteire. 1.5.2. Az uniós részvételből adódó többletérték - Az EU mint az egyik legfontosabb humanitárius élelmezési segélyt nyújtó donor az uniós tagállamokkal együtt az 1999. évi Élelmiszersegély-egyezmény újratárgyalása mellett szólalt fel, és a modern Élelmezésisegély-egyezmény irányába tartó folyamat egyik legfontosabb össztönzője volt mind uniós, mind pedig nemzetközi szinten, az EUMSZ 218. cikkében rögzített eljárással összhangban; - Az Élelmezésisegély-egyezmény elengedhetetlen ahhoz, hogy az EU tevékenységeit az EUMSZ 214. cikke (4) bekezdése szerint nemzetközi szinten folytathassa és hogy előreléphessen az EUMSZ 214. cikke (1) bekezdése szerinti humanitárius segítségnyújtásra vonatkozó politikai célkitűzéseinek elérésében. - Az EU bevonása hozzájárul az élelmezési segéllyel kapcsolatos uniós és tagállami tevékenységek közötti nagyobb összhang megteremtéséhez; - A nemzetközi szintű fellépés, az Élelmezésisegély-egyezmény égisze alatt előírja az élelmezési segéllyel kapcsolatos tevékenységek terén biztosítandó nagyobb átláthatóságot és kiszámíthatóságot; Az élelmiszerekkel és táplálkozással kapcsolatos bizonytalanság miatti szükségletekre válaszul az EU ösztönözte a pusztán termékalapú megközelítésről egy változatosabb megközelítésre való elmozdulást, szélesebb körű, megfelelőbb eszközök alkalmazásával. - A nemzetközi szintű uniós fellépés – az Élelmezésisegély-egyezmény keretében – egyéb jelentős nemzetközi donorokkal együtt hozzájárul majd ahhoz, hogy a továbbiakban is alkalmazzanak más donorokat az élelmezési segély modernizált megközelítésének elősegítése céljából. 1.5.3. Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága A Humanitárius Segélyek Főigazgatóságának az EU élelmezési segéllyel kapcsolatos kérdésekkel foglalkozó nemzetközi egyezményekbe és fórumokra történő bevonása terén szerzett tapasztalata (különösen az 1999. évi Élelmiszersegély-egyezmény, amelynek részes fele volt az EU) az alábbi tanulságok levonásához vezetett, amely hozzájárult ahhoz, hogy az EU az élelmezésisegély-politika támogatásához modernizált nemzetközi eszközt alkalmazzon: előtérbe került a kedvezményezettek szükségleteinek leghatékonyabb és leghatásosabb módon történő kielégítésére történő összpontosítás (szemben a felesleges élelmiszertöbblet eladományozásának eddigi gyakorlatával); időt kell biztosítanunk valamennyi fél számára, hogy meglévő eszközeiket hozzáigazíthassák az új szükségletekhez és hogy korszerűbb politikai megközelítéssel próbáljanak azoknak megfelelni. 1.5.4. Összhang és lehetséges szinergia egyéb pénzügyi eszközökkel Kereskedelem és mezőgazdaság. Az új egyezmény WTO-kompatibilis lesz és támogatja azon bevált gyakorlatokat, amelyek minimalizálni kívánják a helyi népességcsoportokra, piacokra és a szélesebb társadalomra kifejtett zavaró és káros hatásokat. Az egyezmény titkársági feladatait egyelőre a Nemzetközi Gabonatanács fogja ellátni, amelyet az Európai Bizottság (Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság) kezelése alatt álló Gabonakerekedelmi Egyezmény fog létrehozni és finanszírozni. Adott esetben és amennyiben ez megvalósítható, az élelmezésbiztonságra irányuló hosszabb távú megoldások elősegítése érdekében – a fejlesztési együttműködési eszköz (DCI) keretében – együttműködési lehetőségeket kell keresni az élelmezésbiztonsággal foglalkozó tematikus programmal. 1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama ¨ A javaslat/kezdeményezés határozott időtartamra vonatkozik – ¨ A javaslat/kezdeményezés időtartama: ÉÉÉÉ [HH/NN]-tól/-től ÉÉÉÉ [HH/NN]-ig – ¨ Pénzügyi hatás: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig ¨ A javaslat/kezdeményezés határozatlan időtartamra vonatkozik – Hatálybalépés 2013. január 1-jétől kezdődő beindítási időszakkal, amennyiben 2012. november 30-ig öt fél erősíti meg. – azt követően: rendes ütem. 1.7. Tervezett igazgatási módszer(ek)[3] ¨ Centralizált igazgatás közvetlenül a Bizottság által ¨ Centralizált igazgatás közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással: – ¨ végrehajtó ügynökségek – ¨ a Közösségek által létrehozott szervek[4] – ¨ tagállami közigazgatási/közfeladatot ellátó szervek – ¨ az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott személyek ¨ Megosztott igazgatás a tagállamokkal ¨ Decentralizált igazgatás harmadik országokkal ¨ Nemzetközi szervezetekkel közös igazgatás (ENSZ-szervezetek és a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottsága, a Vöröskereszt és Vörösfélhold Társaságok Nemzetközi Szövetsége) Megjegyzések Az egyezmény előírja az egyezmény feleiből álló Élelmezésisegély-bizottság létrehozását, amely irányítja az egyezményt és amely a felek között a legfontosabb vitafórumként és információcsere helyszíneként működik. A Bizottság (a Humanitárius Segélyek Főigazgatósága) műveletei centralizált közvetlen igazgatás (CDM) alá esnek, ha a végrehajtást a nem kormányzati szervezetek biztosítják, vagy közös igazgatás érvényesül, amennyiben a végrehajtást az ENSZ-szervezetek és a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottsága, a Vöröskereszt és Vörösfélhold Társaságok Nemzetközi Szövetsége végzik. 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések Ismertesse a nyomon követés és jelentéstétel gyakoriságát és feltételeit. Az egyezmény 6. cikke éves jelentéstételt irányoz elő. A jelentéstételre vonatkozó konkrét követelmények részletei az eljárási szabályzatban szerepelnek (9. és 10. szabály), amelyet az Élelmezésisegély-bizottság első ülésén fognak elfogadni. 2.2. Irányítási és kontrollrendszer 2.2.1. Felismert kockázat(ok) Konkrét kockázatot nem ismertek fel. Az Élelmiszersegély-egyezmény a Humanitárius Segélyek Főigazgatósága részére évente végrehajtott gyakorlat során felismert kockázatokon kívül egészében véve nem utal további kockázatokkal járó tevékenységekre. 2.2.2. Tervezett ellenőrzési mód(ok) Nem történt az Élelmiszersegély-egyezménynek tulajdonítható változás a Humanitárius Segélyek Főigazgatóságának általános ellenőrzési szerkezetében. 2.3. A csalások és szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések Tüntesse fel a meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket. Nem történt az Élelmiszersegély-egyezménynek tulajdonítható változás a Humanitárius Segélyek Főigazgatóságának általános ellenőrzési szerkezetében. 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik? · Jelenlegi költségvetési kiadási tételek A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás Szám [Megnevezés:…...….] || diff./nem diff. ([5]) || EFTA-országoktól[6] || tagjelölt országoktól[7] || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében 4 || 23.02.02 Élelmiszersegély || Diff. || NEM || NEM || NEM || NEM · Létrehozandó új költségvetési tételek Tárgytalan. Többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás Szám [Megnevezés………………………………] || diff./nem diff. || EFTA-országoktól || tagjelölt országoktól || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében || [XX.YY.YY.YY] || || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése millió EUR (három tizedesjegyig) A többéves pénzügyi keret fejezete: || 4 || Globális Európa Humanitárius Segélyek Főigazgatósága || || || N. év[8] || N+1. év || N+2. év || N+3. év || N+4. év || N+5. év || N+6. év || N+7. év || További évek || ÖSSZESEN  Operatív előirányzatok || || || || || || || || || || 23 02 02 || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || || 1600 Kifizetési előirányzatok || (2) || 130 || 160 || 180 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 130 || 1600 Kifizetési előirányzatok || (2a) || || || || || || || || || || Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok[9] || || || || || || || || || || Nem alkalmazható || || (3) || || || || || || || || || || Az ECHO Főigazgatósághoz tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a +3 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || || 1600 Kifizetési előirányzatok || =2+2a +3 || 130 || 160 || 180 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 130 || 1600  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || || 1600 Kifizetési előirányzatok || (5) || 130 || 160 || 180 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 130 || 1600  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || || || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 4. FEJEZETHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || || 1600 Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || 130 || 160 || 180 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 130 || 1600 Amennyiben a javaslat/kezdeményezés több fejezetet is érint:  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || (5) || || || || || || || ||  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 1–4. FEJEZETHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN (Referenciaösszeg) || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret fejezete: || 5 || „Igazgatási kiadások” millió EUR (három tizedesjegyig) || || || N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || N+4. év || N+5. év || N+6. év || N+7. év || ÖSSZESEN Humanitárius Segélyek Főigazgatósága || ||  Humánerőforrás || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,248  Egyéb igazgatási kiadások || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,016 HUMANITÁRIUS SEGÉLYEK FŐIGAZGATÓSÁGA ÖSSZESEN || Előirányzatok || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,264 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,264 millió EUR (három tizedesjegyig) || || || N. év[10] || N+1. év || N+2. év || N+3. év || N+4. év || N+5. év || N+6. év || N+7. év || További évek || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 200,033 || 200,033 || 200,033 || 200,033 || 200,033 || 200,033 || 200,033 || 200,033 || || 1600,264 Kifizetési előirányzatok || 130,033 || 160,033 || 180,033 || 200,033 || 200,033 || 200,033 || 200,033 || 200,033 || 130,033 || 1600,264 3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás – ¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív előirányzatok felhasználását – x A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok felhasználását vonja maga után: Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig) Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket ò || || || N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || N+4. év || N+5. év || N+6. év || || N+7. év || Összesen || || || TELJESÍTÉSEK Teljesítések típusa[11] || Teljesítés átlagos költsége || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések összesen || Összköltség || 1. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS [12]… || || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || 1. konkrét célkitűzés részösszege || || || || || || || || || || || || || || || || || || 2. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS… || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || 2. konkrét célkitűzés részösszege || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || ÖSSZKÖLTSÉG || || 200 || || 200 || || 200 || || 200 || || 200 || || 200 || || 200 || || 200 || || 1600 3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.3.1. Összegzés – A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási előirányzatok felhasználását. – x A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok felhasználását vonja maga után: millió EUR (három tizedesjegyig) || Year N [13] || N+1. év || N+2. év || N+3. év || N+4. év || N+5. év || N+6. év || N+7. év || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE || || || || || || || || || Humánerőforrás || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,248 Egyéb igazgatási kiadások || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,016 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,264 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok[14] || || || || || || || || || Humánerőforrás || || || || || || || || || Egyéb igazgatási kiadások || || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege || || || || || || || || || ÖSSZESEN || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,264 3.2.3.2. Becsült humánerőforrás-szükségletek – A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást. – x A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár: A becsléseket egész számmal (vagy legfeljebb egy tizedesjeggyel) kell kifejezni || N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || N+4. év || N+5. év || N+6. év || N+7. év ||  A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek) || XX 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || XX 01 01 02 (küldöttségeknél) || || || || || || || || XX 01 05 01 (közvetett kutatás) || || || || || || || || 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) || || || || || || || ||  Külső személyi állomány (teljes munkaidős egyenértékben kifejezve)[15] || XX 01 02 01 (AC, INT, END a teljes keretből) || || || || || || || || XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél) || || || || || || || || XX 01 04 yy [16] || - a központokban[17] || || || || || || || || - a küldöttségeknél || || || || || || || || XX 01 05 02 (AC, END, INT közvetett kutatásban) || || || || || || || || 10 01 05 02 (AC, END, INT közvetlen kutatásban) || || || || || || || || Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) || || || || || || || || ÖSSZESEN || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 23 az érintett szakpolitikai terület vagy költségvetési cím. A humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt személyzettel és/vagy az adott főigazgatóságon belüli személyzet-átcsoportosítással kell eleget tenni. A források adott esetben a költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal. Az elvégzendő feladatok leírása: Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || Az Élelmezésisegély-bizottság ülésein való uniós részvétel előkészítése és az üléseken való jelenlét. Az éves minimális kötelezettségvállalás teljesítéséről és a támogatott élelmezési segéllyel kapcsolatos tevékenységekről szóló éves beszámolók készítése és benyújtása. Külső személyzet || 3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség – X A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel. – ¨ A javaslat/kezdeményezés miatt szükséges a többéves pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átprogramozása. Fejtse ki, miként kell átprogramozni a pénzügyi keretet: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket. – ¨ A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára[18]. Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett fejezeteket és költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket. 3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban – A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi társfinanszírozást. – A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült társfinanszírozást irányozza elő: Előirányzatok millió EUR (három tizedesjegyig) || N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető. || Összesen Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet || || || || || || || || Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN || || || || || || || || 3.3. A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás – x A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre. – ¨ A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő: ¨ a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást ¨ a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást millió EUR (három tizedesjegyig) Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása[19] N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető. … jogcímcsoport || || || || || || || || Az egyéb címzett bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési tétel(ek)et. Ismertesse a bevételre gyakorolt hatás számításának módszerét. [1] Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based Budgeting). [2] A költségvetési rendelet 49. cikke (6) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint. [3] Az egyes igazgatási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [4] A költségvetési rendelet 185. cikkében említett szervek. [5] Differenciált/nem differenciált előirányzat. [6] EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás. [7] Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országok. [8] Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve. [9] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás. [10] Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve. [11] A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza kilométerben stb.). [12] Az 1.4.2. szakaszban leírtak szerint. „Konkrét célkitűzés(ek)…”: [13] Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve. [14] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás. [15] AC= szerződéses alkalmazott; INT=átmeneti alkalmazott; JED= küldöttségi pályakezdő szakértő LA= helyi alkalmazott; END= nemzeti szakértő; [16] Az operatív előirányzatoknál a külső személyzetre részleges felső határérték vonatkozik (korábban: BA-tételek). [17] Lényegében a strukturális alapok, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Halászati Alap (EHA). [18] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját. [19] A tradicionális saját források (vámok, cukorilletékek) tekintetében nettó összegeket, vagyis 25%-kal (beszedési költségek) csökkentett bruttó összegeket kell megadni.