ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
HU    HU HU 
 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 17.11.2008 
SEC(2008) 2811 végleges 
  
A BIZOTTSÁG VÉLEMÉNYE 
az EK-Szerz ődés 245. cikkének második albekezdése, valamint 
az Euratom-Szerz ődés 160. cikkének második bekezdése értelmében 
az Elsőfokú Bíróság által a Bíróság al apokmánya 64. cikkének megfelel ően benyújtott, 
az Európai Unió Közszolgálati Törvényszé kének határozatai elleni fellebbezésekre 
alkalmazandó nyelvhasználati szabályok  vonatkozásában az Európai Közösségek 
Elsőfokú Bírósága eljárási szabályzat ának módosítása iránti kérelemr ől 
 
HU 2   HU A BIZOTTSÁG VÉLEMÉNYE 
az EK-Szerz ődés 245. cikkének második albekezdése, valamint 
az Euratom-Szerz ődés 160. cikkének második bekezdése értelmében 
az Elsőfokú Bíróság által a Bíróság al apokmánya 64. cikkének megfelel ően benyújtott, 
az Európai Unió Közszolgálati Törvényszé kének határozatai elleni fellebbezésekre 
alkalmazandó nyelvhasználati szabályok  vonatkozásában az Európai Közösségek 
Elsőfokú Bírósága eljárási szabályzat ának módosítása iránti kérelemr ől 
Az Elsőfokú Bíróság által kért módosítás1 célja a Közszolgálati Törvényszék határozatai 
elleni fellebbezésekre a Bíróság el őtt alkalmazandó nyelvhasználati szabályok pontosítása. 
E módosítás lényegében el őírja, hogy az eljárási nyelv megegyezzen a fellebbezés tárgyát 
képező közszolgálati törvényszéki határozat nyelvével. E kizárólag technikai jelleg ű 
módosítással kapcsolatban a Bizottság se mmilyen észrevételt nem kíván tenni. 
A Bizottság tehát egyetért az Els őfokú Bíróság által javasolt szöveggel. 
Kelt Brüsszelben, -án/-én. 
 a Bizottság részér ől 
  
                                                 
1 Lásd az EU Tanácsának 2008. október 7-én kelt levelét, hiv. SGS8/12681, amelyhez csatolták az 
Elsőfokú Bíróság kérelmét, doc 13301/08.
HU    HU HU 
 
HU 1   HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 27.7.2009 
SEC(2009) 1062 végleges 
  
A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA A TANÁCSNAK 
az Iraki Köztársasággal kötend ő kereskedelmi és együttm űködési megállapodás 
tárgyalási irányelveinek módosítására történ ő felhatalmazásról 
 
HU 2   HU 1. INDOKOLÁS 
A Tanács 2006. március 23-án felhatal mazta a Bizottságot az Irakkal kötend ő kereskedelmi és 
együttműködési megállapodásról szóló tárgyalások megk ezdésére, és e tekintetben tárgyalási 
irányelveket bocsátott ki   (6511/06 COMEM 23 WTO 38 REST REINT UE dokumentum). 
Irak és a Bizottság az EU–Irak tárgyalások hetedik fordulójában, 2009. február 25–26-án 
Bagdadban megállapodott abban, hogy meger ősítik a tervezett megállapodás státuszát, és 
rendszeresen ülésez ő miniszteri szint ű együttm űködési tanácsot hoznak létre, valamint a 
kereskedelmi és együttm űködési megállapodás címét „Partnerségi és együttm űködési 
megállapodás”-ra módosítják. 
A Tanács (MOG munkacsoport) ezt a megközelít ést a tárgyalások hetedik fordulója el őtt és 
azután is egyaránt támogatta. A Bizottság ezért ajánlja e módosítások érvényesítését a 
tárgyalási irányelvekben, és felkéri a Ta nácsot, hogy adjon felhatalmazást a javasolt 
módosításokra. 
 
HU 3   HU 2. AJÁNLÁS 
A fenti el őzmények alapján a Bizottság ajánlja, hogy a Tanács adjon felhatalmazást a 
tárgyalási irányelvek következ ő módosításaira: 
(1) A megállapodás címének megváltoztatása 
• A tárgyalási irányelvekben a megállapodás címét „Kereskedelmi és 
együttműködési megállapodás” helyett minden esetben „Partnerségi és 
együttműködési megállapodás”-ra kell változtatni. 
(2) Az együttm űködési tanács létrehozása 
• A D. szakasz III. címe (Intézményi, á ltalános és záró rendelkezések) a következ ő 
új ponttal egészül ki: 
„A megállapodás végrehajtásá nak felügyeletére együttm űködési tanács jön létre. Az 
együttműködési tanács miniszteri sz inten ülésezik. Az együttm űködési tanács megvizsgálja a 
megállapodás keretében felmerül ő fontosabb kérdéseket.”. 
• A jelenlegi D.1. pont az együttm űködési tanács létrehozása miatt a 
következőképpen módosul: 
1. bekezdés – új szöveg „Létrejön egy együttm űködési bizottság, amelynek feladata az együttm űködési tanács segítése 
feladatainak ellátásában.” 
2. bekezdés – nem változik.
EURÓPAI BIZOTTSÁG

Brüsszel, 2016.1.19.

SWD(2015) 275 final/2

CORRIGENDUM ADMINISTRATIF

Annule et remplace le document SWD(2015) 275 final du 9.12.2015.

Concerne les versions BG, CS, DA, EM, ES, ET, FI, HR, HU, IT, LT, LV, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, SV. Omission d'une référence croisée sur la page de couverture.

BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM



A HATÁSVIZSGÁLAT VEZETŐI ÖSSZEFOGLALÓJA



amely a következő dokumentumot kíséri

(1) A digitálistartalom-szolgáltatásra irányuló szerződések egyes vonatkozásairól, valamint

(2) az áruk internetes és egyéb távértékesítéséről szóló szerződések egyes vonatkozásairól

szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvekre irányuló javaslatok

{COM(2015) 634 final}

{COM(2015) 635 final}

{SWD(2015) 274 final}
Az uniós szintű jogalkotási intézkedést valamennyi érdekelt fél és a tagállamok is támogatják (a 2013. december 19-i európai csúcstalálkozó következtetései). Az érdekelt felek túlnyomó többsége jelezte a nyilvános konzultáció során, hogy a 150 kg-os tömeg szerinti jelenlegi hatáskörmegosztás elavult, és a jelenlegi állapot fenntartását kevesen támogatják. Széleskörű egyetértés van abban, hogy el kell mozdulni a tömeg alapján történő hatáskörmegosztástól, és számos tényezőt, például a művelettípust, a drónüzemeltető minőségét, a művelet helyét és a teljes rendszer megbízhatóságát is figyelembe kellene venni (96 %). A működési kockázattal arányos szabályokat különösen a könnyebb és kevésbé összetett drónok gyártói és üzemeltetői támogatták határozottan. A 2. lehetőség és a 2.1. részlehetőség javasol hasonló megközelítést a követelmények drónműveletek kockázataihoz való igazításával.

A végrehajtási költségek tekintetében a 150 kg alatti drónokra külön szabályokat eddig be nem vezető tagállamok számára kötelező lesz ilyen szabályokat bevezetni. A kiegészítő képzések szükségessége miatt is további költségek merülnek fel. A piacfelügyeleti szervezeteknek (bejelentett szervezeteknek) fejleszteniük kell a drónokkal és dróntechnológiákkal kapcsolatos szaktudásukat, habár ez bizonyos mértékben az alapforgatókönyv esetében is igaz lenne. A nemzeti légi közlekedési hatóságoknak az új szabályokhoz való igazodás és a növekvő számú drónok/ drónműveletek felügyeletének költségeit is viselniük kell.
A gazdasági szereplők, a nemzeti hatóságok és a műszaki szolgálatok többsége támogatja az A–E területekre vonatkozó szabályozási alternatívákat. Ezek az érdekelt felek az F területen tervezett piacfelügyelet bevezetését is támogatják. A VW-válság nyomán a Bizottság több felől határozott felszólítást kapott arra, hogy a típus-jóváhagyási és piacfelügyeleti kötelezettségek eredményes érvényesítése érdekében uniós szintű felügyeletet és koordinációt is vezessen be. Ezt különösen az Európai Parlament, valamint a környezetvédelmi és fogyasztóvédelmi nem kormányzati szervezetek támogatják.
A belvízi hajózás gazdaságos és energiatakarékos szállítási mód, amely jelentős kihasználatlan kapacitással rendelkezik az uniós energiahatékonysági, növekedési és iparfejlesztési célok támogatásához. Ugyanakkor a munkavállalói mobilitás, munkaerőhiány, illetve a strukturális munkaerőhiány tekintetében nehézségek hátráltatják a belvízi hajózási ágazatot abban, hogy a jövőben hozzájáruljon ezekhez az uniós politikai célokhoz. Annak ellenére, hogy az ágazat igyekszik két- és többoldalú szinten is megoldani a problémákat, ezek a nehézségek akadályt jelentenek a belvízi hajózás számára, így az nem tud teljes mértékben hozzájárulni a multimodális logisztika hatékonyságának javításához, amelytől az európai iparágak versenyképessége és további növekedése függ. Két fő problémát azonosítottunk: 1.) A dolgozók nehézségekkel néznek szembe a szakmai képesítések kölcsönös elismerése terén; 2.) A különleges helyzetek ismeretére vonatkozó követelmények szükségtelen akadályokat gördíthetnek a munkavállalói mobilitás elé. A problémák és azok kiváltó okai várhatóan még a 2030 és 2050 közötti időszakban is meglesznek.

Annak ellenére, hogy a tagállamok és a folyami bizottságok egy évtizede próbálják a nehézségeket megoldani az Unió munkaerőpiacán két- és többoldalú szinten, a dolgozók mobilitását akadályozó tényezők továbbra is fennállnak. Az ágazatot szabályozó jelenlegi szervezeti és jogi keretek jelentős akadálynak bizonyultak ezeknek a problémáknak a megoldásában. A közelmúltban létrehozott CESNI I bizottságra támaszkodó új uniós szabályozási keret az Unió jogi keretének hatályát kiterjeszti a Rajna folyóra, amelynek részesedése a teljes belvízi közlekedésben 67%, és biztosítja a szakma tisztességes, biztonságos és kompetencia alapú elérését. A belvízi hajózás uniós belső piacának ilyen jellegű megerősítése alapvetően fontos a szállítás energiahatékonyságának növeléséhez, az Unió ipari bázisában fejlesztéséhez és a TEN-T hálózat hatékony működéséhez.
Az azonos bérezési szabályok emelhetik a bérköltségeket az olyan küldő vállalkozások esetében, amelyek az alacsony bérszínvonalú szegmensbe tartoznak (a helyzetek 1/3-a), még akkor is, ha a teljes munkaerőköltség továbbra is elmarad a fogadó tagállam helyi vállalkozásaitól a szociális biztonsági járulékok és a társasági adók országok közötti különbségei miatt. Az, hogy a munkaerőköltség fő versenytényezőként kisebb szerepet játszik, csökkentheti az alacsonyabb bérszínvonalú tagállamokban letelepedett vállalkozások versenyképességét, különösen a munkaerő-igényes ágazatokban, például az építőiparban. A 24 hónapot meghaladó, hosszú távú kiküldetések és az alvállalkozói lánc tekintetében egyenlő bánásmódot eredményező szabályok szintén csökkenthetik a munkaerőköltségek versenytényezőként játszott szerepét, és a fentiekhez hasonló hatásokkal járnak, bár úgy látszik, hogy a hosszú távú kiküldetések az összes kiküldetés kis hányadát teszik ki. A kiküldetésben lévő, kölcsönzött munkavállalókra vonatkozó egyenlő bánásmód alkalmazása ugyancsak a vállalkozások bérköltségeinek emelkedését eredményezheti, még ha a szakpolitikai lehetőség nem is ír elő további feltételeket azokhoz képest, amelyeket jelenleg alkalmaznak a helyben alkalmazott kölcsönzött munkavállalókra.
Az uniós szintű fellépés szükségességét az a tény alapozza meg, hogy egy, az Unióban fellépő súlyos gázellátási zavar kockázata nem korlátozódik országhatárokon belülre, így közvetve vagy közvetlenül több tagállamot is érinthet. Emellett az Unió gázpiacai közötti egyre szorosabb összeköttetések is megkövetelik az intézkedések koordinációját. Ennek hiányában a nemzeti szinten végrehajtott intézkedések veszélyeztetnek más tagállamokat vagy az uniós szintű ellátásbiztonságot. A stresszteszt rámutatott továbbá arra is, hogy megfelelő koordináció révén hatékonyabban lehet enyhíteni az ellátási zavarok következményeit és mérsékelni azok hatását. Uniós szintű fellépésre lehet szükség bizonyos olyan helyzetekben is (például uniós és regionális veszélyhelyzetekben), amelyekben az Unió ellátásának biztonságáról a tagállamok önállóan nem képesek gondoskodni. Transznacionális szempontok. A tagállami fellépés korlátai.]
Az előnyben részesített 3. lehetőség mind a Bizottság, mind a tagállamok számára adminisztratív költségeket vonhat maga után. Az EU szintjén az előzetes értékelés első körben – a Bizottsághoz benyújtott minden új vagy megújított kormányközi megállapodás esetében – valószínűleg az Energiaügyi Főigazgatóság két tisztviselőjének akár két teljes munkanapját venné igénybe. Továbbá ki kellene kérni a véleményét a Bizottság Jogi Szolgálatának és más érintett főigazgatóságoknak is, ahol a becslések szerint egy vagy két jogtanácsos egy-két napi munkájára lenne szükség. Nemzeti szinten a harmadik országgal kötendő kormányközi megállapodásokhoz szükséges jogi értékelés és szövegezési munka legnagyobb részét el kellene végezni függetlenül attól, hogy az előzetes értesítés kötelezővé válik-e vagy sem. Ezért e lehetőség választása esetén a többletköltségek nemzeti szinten a dokumentumok Bizottság részére – előzetes értékelés céljából – történő benyújtásából erednének. Amennyiben az uniós jognak való megfeleléssel kapcsolatban probléma kerül feltárásra, akkor több jogi szakértővel kell konzultálni. A kormányközi megállapodás összetettségétől függően a nemzeti hatóságokkal adott esetben több körben is konzultálni kell, ami azt is jelentené, hogy az aláírást megelőző időszakban a nemzeti közigazgatási hierarchiák különböző szintjein több tisztviselő további munkaóráit kellene az ügyre áldozni.
Az alapforgatókönyv fenntartja a jelenlegi, 31 rendeletből álló szabályozást. 1. lehetőség: egységes szerkezetbe foglalás – egy új, korlátozott hatályú rendelet megalkotása, amely egyetlen rendeletbe gyűjtené egybe és egységes szerkezetbe foglalná a közös szabályokat, miközben a régióspecifikus egyedi szabályokat továbbra is a meglévő rendeletek írnák elő. Regionalizációra akkor kerülne sor, ha és amennyiben a tagállamok többéves tervekre irányuló közös ajánlást nyújtanak be. 2. lehetőség: keretrendszer – általános rendelkezéseket és megfelelő előírásokat, közös szabályokat és technikai rendelkezéseket, valamint a kapott eredményeknek megfelelő, a regionalizáció keretében alapintézkedésekként szolgáló alapkövetelményeket (régiók szerint) tartalmazó keretrendelet. Az alapkövetelmények és az egyes céloknak megfelelő alapértelmezett technikai intézkedések addig lennének alkalmazandók, amíg sor nem kerül a regionális intézkedések kialakítására és uniós jogba való bevezetésére. Részlehetőségként (2.1.) egy, meghatározott alapkövetelményeket nem tartalmazó keretrendelet megalkotása is felmerült. 3. lehetőség: a meglévő szabályok felszámolása – a legtöbb meglévő rendelet hatályon kívül helyezése (a legalapvetőbb természetvédelmi intézkedéseket megállapító rendeletek kivételével). A szükséges technikai intézkedések hosszabb távon regionális szinten, többéves tervek keretében kerülnének kialakításra. Ez a lehetőség azzal számol, hogy a kirakodási kötelezettség önmagában véve eredményorientált intézkedés, amely "tiszta" halászatot eredményez. A 2. lehetőség a legalkalmasabb a kitűzött célok elérésére és annak kellő biztosítására, hogy az állományvédelmi célkitűzések a fokozott regionalizáció mellett továbbra is teljesüljenek.
C. A javasolt megoldás hatásai

A választott szakpolitikai lehetőségek előnye, hogy nagymértékben csökkentik a foglalkozási eredetű rákos megbetegedések és halálesetek számát. Óvatos becslés szerint a kezdeményezés révén mintegy 100 ezer életet meg lehetne menteni, és ritkábban fordul majd elő, hogy romlik a munkavállalók és családjaik életminősége a munkavégzéssel összefüggő rákos megbetegedések miatt. A rákkal kapcsolatos egyéni egészségügyi ellátás szintjén közvetlen és közvetett költségek is megtakaríthatók. A szociális ellátórendszereknek is előnyére válik, hogy kevesebbet kell a rákos megbetegedések kezelésére és ehhez kapcsolódóan a munkaerő-piaci inaktivitásra/korai nyugdíjba vonulásra és a foglalkozási megbetegedésekkel kapcsolatos kártalanításra fordítani. A munkáltatók oldalán pedig pozitívumként jelentkezik, hogy kisebb méreteket ölt a munkavállalók munkavégzéssel összefüggő betegségek miatti elveszítése és költséges helyettesítése, tehát a termelékenységcsökkenés alacsonyabb szintű. A Bizottság szolgálatainak megbízásában végzett egyik tanulmány szerint a legnagyobb haszon attól remélhető, ha a kristályos szilícium-dioxidra 0,1 mg/m3, a króm(VI)-vegyületekre pedig 0,025 mg/m3 foglalkozási expozíciós határértéket vezetnek be. 2010 és 2069 között várhatóan kb. 99 ezer, kristályos szilícium-dioxiddal kapcsolatos rákos megbetegedés kerülhető el, aminek pénzben kifejezett értéke 34 milliárd és 89 milliárd EUR közé tehető. A króm(VI)-ot illetően a javasolt megoldásnak köszönhetően ugyanebben az időszakban valószínűleg mintegy 1800 esetben lesz megelőzhető a rák (ami 591 millió–1,7 milliárd EUR megtakarítással járhat). A foglalkozási expozíciós határérték bevezetése a választott lehetőségnek megfelelően a többi anyag vonatkozásában pedig várhatóan a következő fő pénzügyi előnyökkel jár: keményfapor (12–54 millió EUR), vinilklorid (1–4 millió EUR), o-toluidin (1,3–10,1 millió EUR), hidrazin (0,01–0,05 millió EUR), tűzálló kerámiaszálak (1,1–3,4 millió EUR).
A megállapodást a tengeri halászati ágazatban tevékenykedő uniós szociális partnerek kötötték meg. Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF): a tengeri halászati ágazatban tevékenykedő munkavállalókat képviseli, 11 tagállamban rendelkezik tagsággal (BE, BG, DE, DK, ES, FR, IT, NL, PL, PT és UK). Europêche: az ágazat munkaadóit tömöríti, kis- és nagyvállalkozásokat egyaránt,11 tagállamban rendelkezik tagsággal (BE, DE, DK, ES, FR, EL, IT, NL, PL, SE és UK), 2 tagállam (LV és LT) pedig megfigyelői státuszban vesz részt a szervezet munkájában. COGECA: az európai mezőgazdasági, erdészeti, halászati és agrár-élelmiszeripari szövetkezetek általános és egyedi érdekeit képviseli, 11 tagállamban vannak tagszervezetei (CY, DE, EE, ES, FR, EL, IE, IT, MT, NL és SI). A tengeri halászatban tevékenykedő tagállamok közül összesen 16 képviselteti magát. Az a nyolc tagállam (ES, IT, PT, EL, FR, NL, PL és UK), amely együttesen az összfoglalkoztatás tekintetében az ágazat 84 %-át, teljes munkaidős egyenértékben pedig 87 %-át teszi ki, képviselve van az uniós szintű szociális párbeszédben. Mindezek alapján elmondható, hogy a megállapodást aláíró szociális partnerek az ágazat szempontjából reprezentatívnak tekinthetők, tehát jogosultak arra, hogy felkérjék a Bizottságot, hogy az EUMSZ 155. cikke értelmében hajtsa végre a szóban forgó megállapodást. 2007-ben a C188. számú ILO-egyezmény elfogadásakor az összes uniós tagállam támogatta azt. Az EU tagállamai közül egyedül Franciaország ratifikálta az egyezményt. Néhány tagállam (UK, NL, EE és DK) most készíti elő az egyezmény ratifikációját.
Példa: ·A német törvények előírják, hogy az összes gépkocsit télen havas viszonyok között is használható téli gumikkal szereljék fel. Németországban a téli időszak alatt gépkocsi kölcsönzést kínáló társaságoknak a gépkocsikat télen havas viszonyok között is használható téli gumikkal kell felszerelniük. Ha a télen havas viszonyok között is használható téli gumik plusz költséggel járnak, a fogyasztókat még a foglalási folyamat megkezdése előtt tájékoztatni kell erről a nem opcionális költségről.
A nyilvános konzultáció keretében megszólalók többsége nem támogatta az első lehetőséget (ideiglenes kritériumok az NSZR-ben és a BTR-ben). Az endokrin károsító anyagok azonosításával kapcsolatos WHO-definícióról tudományos körökben egyetértés van (második lehetőség). Az egészségügyi, környezetvédelmi és fogyasztói civil szervezetek olyan veszélyalapú uniós kritériumokat szorgalmaznak (A lehetőség), amelyek egyben azt is jelentenék, hogy a WHO/IPCS-definíció teljesülését alátámasztó adatok megbízhatósága alapján kiegészítő kategóriákat kellene felállítani (harmadik lehetőség). Egyes harmadik országok azt a lehetőséget támogatják, amelyben az endokrin károsító anyagok azonosítása és a szabályozási jellegű döntések meghozatala a kockázat figyelembevételén alapul (B lehetőség). Ez a véleménye a vegyipar és a mezőgazdasági termelők képviselőinek is, akik a negyedik lehetőséget támogatják (WHO-definíció és a hatáserősség figyelembevétele). Az EU-tagállamok megosztottak: egyesek az A lehetőség és a kiegészítő kategóriák (harmadik lehetőség) kombinációja mellett érvelnek, míg mások a B lehetőség és/vagy a hatáserősség figyelembevétele mellett (negyedik lehetőség). A nemrégiben kialakult tudományos egyetértés nyilvánvalóvá teszi, hogy tudományos szempontból a negyedik lehetőség nem támasztható többé alá, annak ellenére sem, hogy egyes érdekeltek és tagállamok ezt támogatják.

C. Az előnyben részesített megoldás hatásai
C. Az előnyben részesített lehetőség hatásai

A 3. lehetőség (csökkentett EU-s szintű nagykereskedelmi barangolási díjplafon) esetében a 4 eurócent/perc hívás, 1 eurócent/SMS és 0,85 eurócent/MB mértékben megszabott, az egész EU-ra kiterjedő nagykereskedelmi barangolási díjplafon biztosítaná a fenntartható belföldi díjas EU-n belüli barangolást a gyengébb alkupozícióban lévő szolgáltatók számára is, miközben biztosítaná a látogatott szolgáltatók nagykereskedelmi barangolási szolgáltatásokkal kapcsolatos előre látható költségeinek fedezését is, és fenntartaná a látogatott piacokon a beruházási ösztönzőket. A 3. lehetőség díjplafonszintje lehetőséget hagy a plafon alatti versenyre is, különösen arra, hogy egyes szolgáltatók kiaknázzák a méretgazdaságosság gazdasági előnyeit és a méretből adódó lehetőséget az alacsonyabb tarifák kialkudására. Az elemzés azt is kimutatta, hogy ha a látogatott és a hazai szolgáltatóknak lehetősége lenne a plafonszabályozástól eltérve szabályozás nélküli szerződést kötni, pl. kapacitásalapú árazással vagy bármilyen más szerződéses megoldással, az pozitív hatással lenne a nagykereskedelmi barangolási piacra, ezért ezt kiegészítő intézkedésként javasoljuk. A belföldi díjas barangolás 2017. júniusi bevezetésének lehetővé tételével a 3. lehetőség a társjogalkotók 2015-ös döntésének megfelelően – a barangolási árak belföldi árakhoz igazítása révén – jelentős pozitív hatást ér el az EU-n belül utazó fogyasztók javára.
A választott megoldások elő fogják mozdítani az összekapcsoltságot a nagyon nagy kapacitású hálózatok, a rádióspektrum-források gyorsabb piacra jutása, az 5G-hálózatok gyors bevezetése, valamint a dolgok internetével kapcsolatos alkalmazások és innovatív szolgáltatások elterjedése révén. Amint az összekapcsoltság és az 5G-hálózatok jelentette előnyök egyéb ágazatokba – pl. a gépjárműiparba, a mezőgazdaságba, az egészségügybe és a közlekedésbe – is átgyűrűznek, az meghatványozza az EU globális versenyképességét is. Azáltal is erősödik a belső piac, hogy az uniós termékek térségéhez való egységes hozzáférés létrejöttének köszönhetően minden gazdasági szereplő be tud majd szállni a versenybe, és elhárulnak a piacra jutás akadályai. A választott megoldások szükség esetén a verseny fenntarthatóságának biztosításával és egyetemes szolgáltatásokkal érik el, hogy az összekapcsoltság megfizethető legyen az uniós polgárok és vállalkozások számára. A végfelhasználókat is nagyobb védelemben részesítik, hiszen a piaci fejlemények nyomán kialakuló új, jogokkal kapcsolatos kérdések hamarabb rendezésre kerülnek. Egyszerűsödni fog a szabályozói tevékenység, az irányítási szerkezet pedig hozzáidomul ahhoz az elváráshoz, hogy a spektrumkiosztásnak következetesebben kell történnie, és a független nemzeti szabályozó hatóságok hatásköreire vonatkozóan egy közös minimumot kell megállapítani, a BEREC feladataival összhangban. Az előnyben részesített megoldásokat ugyan költség-haszon elemzésnek is alávetették, de a hatások számszerűsítése néhány területen (egyetemes szolgáltatás, számozás, továbbítási kötelezettség és bizonyos mértékben a szolgáltatások és az irányítás is) lehetetlennek bizonyult. Az e hatásvizsgálat céljaira végzett modellezéssel kapott (megszorításokkal értelmezendő) előrejelzés szerint, ha az összes választott megoldás együttesen megvalósításra kerül, növekedni fog mind a beruházások, mind a fogyasztás szintje, és az intézkedések kumulatív hatásuknak köszönhetően a növekedést előreláthatólag 1,45%-kal, a foglalkoztatást pedig 0,18%-kal fokozzák 2025-re, feltéve, hogy a szükséges reformokat 2020-ig végrehajtják. A munkatermelékenység a 2020–2025-ös időszakban várhatóan 0,8%-kal nő majd.