A Bizottság e jogi kereten belül nyújtja be ezt a véleményét.

Grúzia 2022. március 3-án benyújtotta európai uniós tagság iránti kérelmét, Oroszország Ukrajna elleni agresszív háborújával összefüggésben. 2022. március 7-én az Európai Unió Tanácsa felkérte a Bizottságot, hogy nyújtsa be véleményét e kérelemről. Az uniós állam-, illetve kormányfők a Versailles-ban tartott informális vezetői találkozón jóváhagyták ezt a határozatot . Grúzia 2022. április 11-én megkapta a kérdőíveket a politikai és gazdasági kritériumokról, április 19-én pedig az uniós vívmányok fejezeteiről, amelyekre május 2-án és május 10-én válaszolt.

Függetlenné válása óta Grúzia egyértelműen kifejezésre juttatta európai törekvéseit. Ez az európai ambíció szerepel a grúz alkotmányban, és azt Grúzia népe (a grúzok 83 %-a támogatja az EU-hoz való csatlakozást ) éppúgy támogatja, mint a teljes politikai paletta. Ez számos, az európai értékeken és normákon alapuló kulcsfontosságú reform hajtóerejeként szolgált. Grúzia európai úton való előrelépése melletti elkötelezettségét a kormány azon eredeti szándéka is tükrözte, hogy 2024-ben tagság iránti kérelmet nyújtson be.

Grúzia részt vesz a keleti partnerségben. A keleti partnerség az inkluzivitás és a differenciálás elvén alapul. Oroszország Ukrajna elleni háborúja megmutatta, hogy a multilaterális együttműködés és kohézió ma fontosabb, mint valaha, csakúgy, mint a régió rezilienciájának megerősítése. A továbbiakban fontos lesz a kétoldalú kapcsolatokra való összpontosítás is, hogy Grúzia végre tudja hajtani a kulcsfontosságú reformokat, többek között a kormányzás, az igazságszolgáltatás és a jogállamiság területén.

Grúzia 2014 óta fokozatosan bővítette részvételét az uniós programokban. Jelenleg a Horizont Európa, a Kreatív Európa, az EU4Youth és a Fekete-tengeri Interreg programban vesz részt, és nemrégiben csatlakozott a Vám programhoz. Grúziai szervezetek és magánszemélyek is profitálhatnak az Erasmus+ és az Európai Szolidaritási Testület program bizonyos intézkedéseiből. 2018 novemberében Brüsszelben magas szintű találkozóra került sor az Európai Bizottság és a grúz kormány között.

A keleti partnerségre vonatkozó gazdaságélénkítési és beruházási terv 3,9 milliárd EUR összegű köz- és magánberuházást kíván mozgósítani az ország gazdasági fejlődése érdekében, ideértve a testre szabott kiemelt beruházásokat is.

A mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térséget is magában foglaló társulási megállapodást 2014 júniusában írták alá, és az 2016. július 1-jén teljes körűen hatályba lépett. A társulási megállapodás/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás kulcsfontosságú kétoldalú jogi eszköz, amely alapul szolgál a politikai kapcsolatok elmélyítéséhez, a szorosabb gazdasági kapcsolatokhoz, a közös értékek előmozdításához és a kölcsönös érdeklődésre számot tartó területeken folytatott megerősített együttműködéshez. A megállapodás kötelező rendelkezéseket tartalmaz és megerősített együttműködésről rendelkezik. Preambulumában az EU elismerte Grúzia európai törekvéseit és európai választását, beleértve a valódi és tartós demokrácia és a piacgazdaság kiépítése iránti elkötelezettségét. A társulási megállapodás/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás alapján Grúzia számos kihívást jelentő reformot hajtott végre, és számos területen sikeresen közelítette jogszabályait az uniós vívmányokhoz. Az EU–Grúzia civil társadalmi platform az Európai Unió és Grúzia közötti társulási megállapodás keretében létrehozott szervek egyike. Mindkét oldalon lehetővé teszi a civil társadalmi szervezetek számára, hogy nyomon kövessék a végrehajtási folyamatot, és ajánlásokat fogalmazzanak meg az illetékes hatóságok számára.

E véleményében a Bizottság Grúzia kérelmét értékeli annak alapján, hogy az ország képes-e teljesíteni az Európai Tanács által 1993-ban Koppenhágában, illetve 1995-ben Madridban meghatározott kritériumokat, konkrétan az ország közigazgatási kapacitásait illetően. A vélemény figyelembe veszi továbbá Grúzia arra irányuló erőfeszítéseit is, hogy teljesítse a társulási megállapodás és a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség (DCFTA) szerinti kötelezettségeit. A Bizottság egy későbbi szakaszban értékelni fogja Grúzia csatlakozásának az uniós szakpolitikai területekre gyakorolt hatását.

Az államháztartási gazdálkodás reformja a 2019–2022-es államháztartási gazdálkodási stratégián alapul. Az új államháztartási gazdálkodási stratégia kidolgozása folyamatban van. A kormány 2022–2025-re szóló középtávú költségvetési kerete érvényben van, a 2022. évi költségvetés és az éves költségvetési eljárás pedig meglehetősen jól kidolgozott. A költségvetés átláthatósága továbbra is erős, és folyamatban van a reformok végrehajtása a külső ellenőrzés, a parlamenti felügyelet és a közbeszerzés területén.

A grúziai civil társadalom fejlett, sokszínű, élénk és szabadon működhet. Az ország jogi kerete kedvező környezetet biztosít az aktív civil társadalom számára. Az egyesülési szabadság védelmet élvez, és a nonprofit szektorra vonatkozóan külön szabályok vannak érvényben, ideértve a differenciált adórendszert is. Léteznek mechanizmusok a nyilvánossággal való konzultációra a politikai döntéshozatal és a jogalkotás során, amelyeket alkalmaznak. A közelmúltban néhány civil társadalmi szervezetet kizártak a szakpolitikai konzultációból; ezt helyre kell hozni.

A jogszabályok elfogadására irányuló sürgősségi eljárást – többek között az uniós kötelezettségvállalások szempontjából releváns területeken – gyakran alkalmazták, és időnként intézményi szempontból érzékeny kérdésekben is, amelyek esetében szélesebb körű konszenzus lett volna helyénvaló. Létezik jogi keret a javasolt jogszabályok átfogó hatásvizsgálatára, de azt csak részben hajtják végre.

A Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala (ODIHR) szerint a 2020. évi parlamenti választások összességében tiszteletben tartották az alapvető szabadságokat és a politikai versenyt. A Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala felhívta a figyelmet a szavazókra gyakorolt nyomásra, a szavazatvásárlásra, valamint a kormánypárt és az állam közötti határvonal elmosódására vonatkozó állításokra is. Többet kell tenni a kampányok és a politikai pártok finanszírozásának átláthatósága, az állami forrásokkal való visszaélés elleni küzdelem, a választási vitarendezés, a szavazatok újraszámlálásának elrendelésére és lebonyolítására vonatkozó kritériumok, valamint a kiegyensúlyozott és pártatlan médiatudósítások terén. Az ODIHR által 2020-ban és 2021-ben tett ajánlásokat teljes mértékben figyelembe kell venni.

A jogalkotó Grúziában a parlament, amely jogszabályokat fogad el, beleértve az alkotmány módosításait is. Demokratikus ellenőrzést és felügyeletet gyakorol a végrehajtó hatalom felett. Nem minden parlamenti eljárás működik megfelelően az ellenőrzés és az elszámoltathatóság terén, főként a két fő politikai párt közötti erős feszültségek miatt, mivel a politikai párbeszéd polarizált. Az EU közvetítésével létrejött 2021. április 19-i megállapodás lehetőséget biztosított e polarizáció kezelésére, valamint arra, hogy pártok között konszenzus alakuljon ki a kulcsfontosságú reformokról, különösen a választások és az igazságszolgáltatás területén. Grúzia politikai elitje nem élt ezzel a lehetőséggel. Több erőfeszítésre van szükség e polarizáció csökkentése, a kormány feletti parlamenti felügyelet és ellenőrzés javítása, valamint a jogalkotási fejlemények parlament általi hatékony ellenőrzése érdekében.

Grúzia jelentős jogi reformokat vezetett be a korrupció elleni küzdelem terén, közelítve az uniós vívmányokhoz és a nemzetközi normákhoz. Részt vesz az Európa Tanács Korrupció Elleni Államok Csoportjában (GRECO) és a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD/ACN) Korrupcióellenes Hálózatában. Grúzia részes fele valamennyi kulcsfontosságú nemzetközi korrupcióellenes egyezménynek, köztük az ENSZ Korrupció elleni Egyezményének (UNCAC). A korrupció továbbra is folyamatos figyelmet igényel.

A Legfelsőbb Bíróság éves statisztikai adatokat tesz közzé a grúziai rendes bíróságok előtti ügyek minden egyes évére vonatkozóan. A Legfelsőbb Igazságügyi Tanács több évre vonatkozó tevékenységi jelentéseket tesz közzé. Létezik egy integrált ügyviteli rendszer, de be kell vezetni egy statisztikai elemet. Ami a hatékonyságot illeti, a polgári és kereskedelmi peres ügyek ügyintézési ideje 2020-ban 433 napra nőtt, szemben a 2018. évi 274 nappal. Az eljárások befejezési aránya 87 %-ra csökkent (2018-ban 91 % volt). Az ügyintézési idő továbbra is komoly aggodalomra ad okot. A folyamatban lévő bírósági ügyek tekintetében az ügyhátralék első és másodfokon 4 322, illetve 746 ügy.

Ami az ügyészséget illeti, a főügyész kinevezési eljárását javítani kell az ügyész hivatala/pozíciója autonómiájának biztosítása érdekében. Grúzia a társulási menetrendben kötelezettséget vállalt arra, hogy minősített többségi szavazást vezet be a Parlamentben, ami a Velencei Bizottság e tekintetben tett legfontosabb ajánlása.

Grúzia az illegális áruk (különösen a kábítószerek és fegyverek) EU-ba irányuló csempészútvonalai mentén helyezkedik el. Az emberkereskedelem továbbra is aggodalomra ad okot: Grúzia elsősorban származási országa az emberkereskedelem áldozatainak, kisebb mértékben pedig célországa és tranzitországa. 2020-ban 13 ügyben indult büntetőeljárás.

A szervezett bűnözéssel kapcsolatos ítéletek száma továbbra is viszonylag alacsony a bűnözői piac becsült értékéhez képest. 2020-ban Grúzia 5 magas szintű ügyben folytatott büntetőeljárást, és további 49 személyt tartóztattak le és helyeztek vád alá bűnszervezetekben való tagság miatt. A rendőrség 152 kiberbűnözőt tartóztatott le és állított bíróság elé.

c) Szervezett bűnözés

c) Az alapvető jogokkal kapcsolatos legfontosabb kérdések

Az Emberi Jogok Európai Bírósága 27 olyan ítéletet hozott, amelyek végrehajtásukig megerősített felügyeleti eljárás tárgyát képezik Grúziában. Ezek közé tartoznak az élethez való joggal és a rossz bánásmóddal szembeni védelemmel, a túlzott erőszak alkalmazásával, az előzetes letartóztatással való visszaéléssel, a homofób támadásokkal szembeni védelem hiányával és a családon belüli erőszakkal kapcsolatos rendőrségi tétlenséggel kapcsolatos esetek.

Továbbra is léteznek olyan esetek, amikor a bűnüldöző szervek tagjai túlzott erőszakot és rossz bánásmódot alkalmaznak, de ezek kezelése folyamatban van. A szabadságelvonás helyszínein a fizikai körülmények viszonylag jók, beleértve az előzetes letartóztatást is, de az infrastruktúrának további beruházásokra van szüksége.

A grúz állampolgárok számára garantált a véleménynyilvánítás szabadsága. A médiakörnyezet nagyrészt plurális, de a médiaszakemberek megfélemlítésére, valamint az ellenük intézett fizikai és szóbeli támadásra egyre gyakrabban kerül sor, különösen a tüntetések és választási gyűlések összefüggésében, a nyomozások pedig hanyagok. Az ellenzéki média tulajdonosai elleni bírósági eljárások és vizsgálatok egyre gyakoribbá váltak. A közelmúltbeli ítéletek visszatartó hatással vannak a kritikus médiatudósításokra. A médiaszabályozóról (Grúz Nemzeti Kommunikációs Bizottság) szóló jogszabályoknak az európai normákkal való további összehangolására van szükség.

A grúz alkotmány védelmet biztosít a megkülönböztetéssel szemben, a büntető törvénykönyv pedig súlyosító körülményeket határoz meg olyan bűncselekmények esetében, amelyek magukban foglalnak gyűlölet-bűncselekményeket (a kifejezés nem szerepel a szövegben). Összességében az országnak a megkülönböztetésmentességre és a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó jogi kerete nagyrészt összhangban van az uniós vívmányokkal, de nincs megfelelően érvényesítve. Folyamatos erőfeszítések történnek a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos figyelemfelkeltés és a tartós egyenlőtlenségek kezelése érdekében, amelyek megakadályozzák a nőket abban, hogy teljes mértékben éljenek egyenlő jogaikkal. A 2021-ben megválasztott parlamenti képviselők 19,3 %-a nő. A nemi alapú erőszak, többek között a családon belüli erőszak és a nőgyilkosságok mértéke továbbra is komoly aggodalomra ad okot. A nők továbbra is egyenlőtlenségekkel szembesülnek a munkaerőpiacon; a nemek közötti bérszakadék továbbra is fennáll: 2019-ben a nők átlagosan 36,2 %-kal kevesebbet kerestek, mint a férfiak. Miután Grúzia 2017 májusában megerősítette az isztambuli egyezményt, sor került az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés és a szociális védelmi szolgáltatások minőségének javítására. További erőfeszítésre van szükség, többek között a nyilvánosság tudatosságának növelése érdekében. Többet kell tenni a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű, interszexuális vagy queer (LMBTIQ) személyek jogainak védelme érdekében Grúziában, különösen a 2021. júliusi események fényében.

Elfogadták a gyermek jogairól szóló kódexet, amely meghatározza a gyermekek jogainak védelmét szolgáló jogi keretet. Nincs nemzeti stratégia a gyermekekkel szembeni erőszak kezelésére. Be kell fejezni a gyermekek intézményi elhelyezésének visszaszorítására irányuló reformot.

2020-ban elfogadták a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló törvényt, és megerősítették a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény fakultatív jegyzőkönyvét. A fogyatékossággal élő személyek továbbra is az egyik leginkább marginalizálódott csoport.

Érvényben van a 2021–2030-as időszakra szóló, a polgári egyenlőségre és integrációra vonatkozó állami stratégia és annak cselekvési terve, ám a kisebbségekhez tartozó személyek szociális, gazdasági és kulturális jogai és politikai részvételük továbbra sem érvényesülnek megfelelően.

A hírközlési adatok titkosságának tiszteletben tartását kétségessé tette a politikusok, újságírók, civil társadalmi aktivisták és a diplomáciai közösség lehallgatása és jogellenes megfigyelése, ideértve a magánéletet és a magánlevelezést is. A bejelentett vizsgálatok általában nem vezetnek hiteles következtetésekhez. Az elszámoltathatóság és a hatékony intézményi felügyelet javítására irányuló ismételt – többek között az ombudsman által megfogalmazott – felhívásoknak még nem tettek eleget.

2. GAZDASÁGI KRITÉRIUMOK

Az értékelés a működő piacgazdaság meglétével, valamint azon képesség megszerzésével kapcsolatos koppenhágai kritérium alapján készült, hogy az adott ország meg tudjon birkózni az Unión belül érvényesülő versenyviszonyokkal és piaci erőkkel.

2.1. Működő piacgazdaság

Grúzia egy főre jutó bruttó hazai terméke (GDP) a vásárlóerő-paritás (PPP) tekintetében az uniós átlag 33 %-ának felel meg. Az ország stabil, mintegy 5 %-os gazdasági növekedést mutatott a Covid19-világjárványt megelőző években. A világjárványhoz kapcsolódó, 2020-ban csaknem 7 %-os visszaesést követően a GDP 2021-ben jelentősen, több mint 10 %-kal nőtt.

Grúzia jó eredményeket ért el a stabil költségvetési és monetáris politika alkalmazása terén, amiről a Nemzetközi Valutaalap is elismerően nyilatkozott a programok egymást követő felülvizsgálatai során. Az ország szigorú költségvetési szabályokkal rendelkezik, amelyek felső határt írnak elő a költségvetési hiányra (a GDP 3 %-a), az államadósságra (a GDP 60 %-a) és a bevételekre vonatkozóan. Grúzia a világjárvány előtt általában betartotta ezeket a szabályokat. A költségvetési hiány és az államadósság szintje alacsony volt: a GDP 2 %-a alatti, illetve körülbelül a GDP 40 %-a. A költségvetési szabályokat a világjárvány miatt három évre felfüggesztették. Grúzia államadósságának túlnyomó többsége külső, szinte kizárólag többoldalú és kétoldalú partnerektől származik, melyeket kedvezményes feltételek mellett kapott.

A monetáris politikát átlátható módon, az inflációs célkövetés rendszerén keresztül folytatják, amelynek keretében a Grúz Nemzeti Bank (NBG) határozza meg a középtávú inflációs célt (jelenleg 3 %), és ennek megfelelően dönt a kamatlábakról és más monetáris politikai eszközökről. A tényleges infláció az elmúlt években a cél körül ingadozott, majd más gazdaságokhoz hasonlóan 2021 közepe óta meredeken emelkedett a külső sokkhatások miatt. Grúzia lebegő árfolyamrendszerrel rendelkezik, az árfolyamot a devizapiac alakítja ki, az NBG szórványos beavatkozásaival. A lari fokozatos leértékelődése ellenére (2016 és 2021 között 31 %-kal) Grúzia folyó fizetési mérlege 2020 előtt következetesen erősen negatív volt, majd a világjárvány alatt tovább romlott, ami jelentős (magán- és állami) külső adósság felhalmozódásához és bizonyos külső sebezhetőségi aggályokhoz vezetett. Grúzia nemzetközi tartalékai az elmúlt években fokozatosan nőttek, és 2021-ben 4,6 hónapnyi importot fedtek le.

Az elmúlt két évtizedben Grúzia ambiciózus reformokat hajtott végre gazdasági kormányzásának és üzleti környezetének javítása érdekében. A kormányhoz kapcsolódó gazdasági intézmények összességében hatékonynak tekinthetők, mivel a Világbank legutóbbi (2021-es) kormányzási mutatói szerint az ország a kormányzati hatékonyság (a világ összes országa közül 75. percentilis) és a szabályozás minősége (83. percentilis) tekintetében magas pontszámot ért el. Jelentős előrelépés történt különösen az államháztartási gazdálkodás, a közbeszerzés, az adó- és vámigazgatás területén, amelyet az EU és az IMF programjai és azok a szigorú feltételekhez kötöttsége is támogat.

Grúzia üzleti környezete a 2000-es évek közepe óta mélyrehatóan liberalizált. Az OECD szerint Grúziának sikerült magas színvonalú, nemzetközileg elismert szabályozási és üzleti környezetet kialakítania. Az ország az OECD legutóbbi (2020), a kis- és középvállalkozásokat érintő (kkv-k) szakpolitikát értékelő indexének valamennyi dimenziójában jobb eredményt ért el, mint a régió többi országa. A cégbejegyzéshez csak egyetlen eljárásra van szükség, amely egy napon belül lezárható. A szükséges engedélyek számát és a piacra lépés egyéb akadályait szisztematikusan csökkentették. A 2020-ban elfogadott új csődtörvény megkönnyítette a fizetésképtelenségi eljárásokat, átláthatóbbá tette azokat, és csökkentette azok időtartamát és költségeit. A vállalkozókról szóló, 2021-ben elfogadott törvény korszerűsítette a társaságok jogi formáira, alapítására és működésére vonatkozó szabályokat. A reziliens üzleti környezet biztosítása érdekében többet kell tenni a versenyjog jogi keretének és végrehajtási eljárásainak megerősítése, valamint a szerződések végrehajtásának és a bírói függetlenségnek a fokozása érdekében.

A gazdaságon belül az állam jelenléte nagyon visszafogott. 236 állami tulajdonú vállalat van, amelyek a vállalati szektor teljes hozzáadott értékének kevesebb mint 5 %-át teszik ki. Mivel az elmúlt években számos állami tulajdonú vállalat számolt be pénzügyi veszteségekről, folyamatban van az állami tulajdonú vállalatok irányításának reformja. A kormány 2021-ben az OECD iránymutatásaival összhangban vállalatirányítási standardokat fogadott el az állami tulajdonú vállalatokra vonatkozóan, és jelenleg dolgozik az állami tulajdonú vállalatokra vonatkozó átfogó stratégián. Az IMF-fel is folyik a munka az állami tulajdonú vállalatok költségvetési kockázatainak nyilvánosságra hozatala és megelőzése érdekében.

Grúzia pénzügyi ágazata általában stabil. Erősen koncentrált és bankok dominálják; az összesen 16-ból a két legnagyobb belföldi bank az összes eszköz mintegy háromnegyedét birtokolja. Grúzia bankszektora alacsony kockázati profillal rendelkezik: az elmúlt öt évben a nemteljesítő hitelek aránya az összes bruttó hitelen belül alacsony volt (5 % és 8 % között), a tőkemegfelelési mutató pedig magas és emelkedik (2021 végére 19,6 %-ra). Az IMF legutóbbi pénzügyi ágazati stabilitási értékelése megerősíti, hogy Grúzia bankrendszere a világjárványt követően is ellenálló maradt, annak ellenére, hogy ebben az időszakban némi veszteség keletkezett. A GDP 80 %-át kitevő magánszektornak nyújtott banki hitelezés a régióban a legmagasabb volt, és az elmúlt évtizedben több mint kétszeresére nőtt. Grúziában alacsonyabb azoknak a vállalatoknak az aránya, amelyek nem jutnak hitelhez, mint a régió többi országában, bár a finanszírozáshoz való hozzáférés továbbra is akadályt jelent számos kkv számára.