Különjelentés Az uniós pénz ügyi 
támogatás megfelelő 
választ ad 
a mikrovállalkozók 
igényeire?HU 2015  08 SZ.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK

EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2015
Print ISBN 978-92-872-2570-2 ISSN 1831-0893 doi:10.2865/52987 QJ-AB-15-008-HU-C
PDF ISBN 978-92-872-2582-5 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/506229 QJ-AB-15-008-HU-N
EPUB ISBN 978-92-872-2604-4 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/06612 QJ-AB-15-008-HU-E
© Európai Unió, 2015
A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.
Printed in Luxembourg
Az uniós pénz ügyi 
támogatás megfelelő  
választ ad 
a mikrovállalkozók 
igényeire?
(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második albekezdése 
alapján)KülönjelentésHU 2015  08 SZ.
02
 Az ellenőrző csoport
A számvevőszéki különjelentések egy adott költségvetési vagy irányítási területre vonatkozó teljesítmény- és szabály -
szerűségi ellenőrzések eredményeit mutatják be. Annak érdekében, hogy ellenőrzései maximális hatást érjenek el, 
feladatainak megválasztásakor és az ellenőrzés megtervezésekor a Számvevőszék tekintetbe veszi a teljesítmény-, illetve 
szabályszerűségi kockázatokat, az érintett bevétel vagy kiadás szintjét, a várható fejleményeket, valamint a politika és 
a nagyközönség érdeklődését.
Ezt a teljesítményellenőrzést az Henri Grethen számvevőszéki tag elnökölte II. Kamara végezte, amelynek szakterületei 
a strukturális politikák, a közlekedés és az energiaügy. Az ellenőrzést Iliana Ivanova számvevőszéki tag vezette, Tony Mur -
phy, kabinetfőnök; Mihail Stefanov, a kabinet attaséja; Emmanuel Rauch, osztályvezető; Dennis Wernerus, csoportvezető; 
Romuald Kayibanda, csoportvezető; Piotr Senator és Christian Wieser, ellenőrök támogatásával.
Balról jobbra: C. Wieser, R. Kayibanda, E. Rauch, I. Ivanova, T. Murphy, D. Wernerus,  
P . Senator, M. Stefanov.

03
 Tartalomjegyzék
Bekezdés
 Rövidítések
 Glosszárium
I–VI  Összefoglaló
1–16 Bevezetés
17–18 Az ellenőrzés hatóköre és módszere
19–63 Észrevételek
19–37 A mikrovállalkozóknak nyújtott uniós támogatás programozása és kialakítása
21–30 A mikrovállalkozóknak nyújtott ESZA‑támogatással kapcsolatban nem végeztek konkrét igényfelmérést és 
nem álltak rendelkezésre megfelelő kockázatkezelési rendszerek
31–33 Az európai Progress mikrofinanszírozási eszközhöz (EPMF) kapcsolódó eljárások általában véve kielégítőek 
voltak
34–36 Az ESZA pénz ügyi eszközeinek legtöbbje nem tudott bevonni magánforrásokat
37 Az EPMF pénz ügyi eszközei bizonyos mértékben magánfinanszírozási forrásokat is bevontak
38–54 Monitoring ‑ és teljesítménybeszámolási rendszerek
41–44 Korlátozottan állt rendelkezésre információ arról, hogy az ESZA operatív programjai milyen mértékben 
érték el a célcsoportot, és mekkora volt a túlélési rátájuk
45–47 Az EPMF‑projektek esetében teljesebb körű adatok álltak rendelkezésre arról, hogy milyen mértékben 
érték el a célcsoportot, és mekkora volt a túlélési rátájuk
48–54 A támogatások elérték a mikrovállalkozókat, és e csoport mintegy fele korábban munkanélk üli volt
55–63 Információk a mikrovállalkozóknak nyújtott uniós támogatás végrehajtási költségeiről
56–58 Az ESZA operatív programok végrehajtásával kapcsolatos igazgatási költségekről hiányos információk 
álltak rendelkezésre
59–63 Eltérések voltak az ESZA pénz ügyi eszközökre terhelt költségeket illetően
64–72 Következtetések és ajánlások
 A Bizottság válasza
04
 Rövidítések
CGAP : Szegényeket segítő tanácsadó csoport ( Consultative Group to Assist the Poor )
EaSI : Európai uniós foglalkoztatási és társadalmi innovációs program
EBA : Európai Beruházási Alap
EBB : Európai Beruházási Bank, illetve Európai Beruházási Bank Csoport, ha az EBB -re és az EBA -ra egyaránt történik 
utalás
EPMF : Európai Progress mikrofinanszírozási eszköz
ERFA : Európai Regionális Fejlesztési Alap
ESZA : Európai Szociális Alap
EU: Európai Unió
GNI : Bruttó nemzeti jövedelem
Kkv : Kis- és középvállalkozás
OP: Operatív program
05
 Glosszárium
Bevonás : azt fejezi ki, hogy a projektek milyen mértékben érik el a tervezett célcsoportot (pl. a mikrovállalkozókat).
EaSI : a foglalkoztatási és társadalmi innovációs program ( Employment and Social Innovation , EaSI) egy uniós szintű 
finanszírozási eszköz, amelynek célja, hogy előmozdítsa a színvonalas és fenntartható foglalkoztatást, biztosítsa 
a megfelelő és tisztességes szociális védelmet, fellépjen a társadalmi kirekesztés és a szegénység ellen, illetve 
javítsa a munkakörülményeket.
Az EaSI -t az Európai Bizottság közvetlenül kezeli. Az eszköz az EPMF -et egyesíti két másik, 2007 és 2013 között külön 
irányított uniós programmal.
Európai Beruházási Alap : az EBA a kis- és középvállalkozások számára nyújt kockázatfinanszírozást Európa-szerte. 
Az EBB Csoport tagja, részvényesei az Európai Beruházási Bank (EBB), az Európai Bizottság, valamint számos köz- és 
magántulajdonú bankok és pénzügyi intézmény.
Európai Progress mikrofinanszírozási eszköz (EPMF) : az Európai Progress mikrofinanszírozási eszközt a Bizottság 
nevében az Európai Beruházási Alap (EBA) működteti bankoknak vagy más pénzügyi közvetítőknek történő 
mikrohitel -garanciák és hitelek nyújtásakor.
Utóbbi esetben az EBB társbefektető az EPMF -ben.
Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) : az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) célja a gazdasági és 
társadalmi kohéziónak az Unióban fennálló regionális egyenlőtlenségek kiigazításával történő megerősítése, 
infrastrukturális és termelőberuházásokra, elsősorban vállalkozásoknak nyújtott pénzügyi támogatás révén.
Európai Szociális Alap (ESZA) : az Európai Szociális Alap (ESZA) célja az Európai Unión belüli gazdasági és 
társadalmi kohézió megerősítése a foglalkoztatási és elhelyezkedési lehetőségek – főként képzési intézkedések 
keretében történő – javításával, elősegítve a magas foglalkoztatottsági szint elérését, valamint több és jobb 
minőségű munkahely létrehozását.
Irányító hatóság : a tagállam által egy adott operatív program irányítására kijelölt nemzeti, regionális vagy 
helyi közigazgatási szerv, illetve bármely más közjogi vagy magánjogi szerv. Feladatai közé tartozik elsősorban 
a támogatandó projektek kiválasztása, a projektek végrehajtásának monitoringja, valamint a pénzügyi 
szempontokról, illetve az elért eredményekről szóló beszámolás a Bizottság felé.
Kilépési stratégia : a kilépési stratégia a pénzügyi eszköz adott holdingban való részesedésének maximális 
nyereség elérésére irányuló terv szerint történő megszüntetése.
Kis‑ és középvállalkozás : a kis- és középvállalkozások (kkv -k) kevesebb mint 250 embert foglalkoztatnak, 
50 millió eurónál kisebb éves forgalmat bonyolítanak, illetve mérlegfőösszegük nem haladja meg a 43 millió eurót. 
A kkv -k kategóriáján belül a kisvállalkozások 50-nél kevesebb alkalmazottat foglalkoztató vállalkozások, amelyek 
éves forgalma és/vagy éves mérlegfőösszege nem haladja meg a tízmillió eurót.
Kockázatosnak minős ülő portfolió ( portfolio‑at‑risk ): az összes olyan kintlévő hitel értéke, amelyek esetében 
egy vagy több részletfizetés lejárta meghalad egy bizonyos számú napot (rendszerint 30 nap).
Megsz üntetés : a megszüntetés folyamatának lépései az alap valamennyi eszközének értékesítése, a hitelezők 
kifizetése, a fennmaradó eszközök szétosztása a tulajdonosok között, majd az alap megszüntetése. A megszüntetés 
lényegében a pénzügyi eszközt működtető alap felszámolását jelenti.
06 Glosszárium
Mikrofinanszírozás : ebben a jelentésben a mikrofinanszírozás a mikrovállalkozóknak nyújtott hiteleket és az ilyen 
hiteleket rendelkezésre bocsátó bankoknak és egyéb hitelintézeteknek nyújtott garanciákat jelenti.
Mikrohitel : a Bizottság a mikrohitelt a mikrovállalkozóknak nyújtott legfeljebb 25 000 euró összegű hitelként 
határozza meg (lásd: Microcredit for European small businesses [Mikrohitel uniós kisvállalkozóknak] c. bizottsági 
szolgálati munkadokumentum, SEC(2004) 1156).
Mikrohitel nyújtására vonatkozó európai magatartási kódex : a Bizottság által 2011 decemberében kiadott, 
a követendő gyakorlatokra vonatkozó iránymutatások és ajánlások gyűjteménye mikrohitelezők számára.
Mikrovállalkozás : a Bizottság 2003/361 ajánlása szerint a mikrovállalkozás olyan vállalkozás, amely 10-nél kevesebb 
főt foglalkoztat, és amelynek éves forgalma és/vagy éves mérlegfőösszege nem haladja meg a kétmillió eurót.
Mikrovállalkozó : ebben a jelentésben a mikrovállalkozó vagy önálló vállalkozót vagy – cégként bejegyzett – 
mikrovállalkozást jelent.
Operatív program (OP) : az operatív program határozza meg egy tagállam prioritásait és konkrét célkitűzéseit, 
valamint azt, hogy a forrásokat (uniós, tagállami köz-, illetve magán-társfinanszírozás) miként használják fel az 
adott – általában hétéves – időszakban a projektek finanszírozására. Ezeknek a projekteknek hozzá kell járulniuk 
az operatív program prioritási tengelyének szintjén meghatározott bizonyos számú célkitűzés teljesüléséhez. 
A kohéziós politika területén minden alaphoz (pl. ERFA és ESZA) tartozik operatív program. Az operatív programot 
a tagállam készíti el, és azt az uniós költségvetésből történő kifizetések folyósítása előtt a Bizottságnak jóvá kell 
hagynia. Az operatív programokat a tárgyidőszakban csak mindkét fél egyetértésével lehet módosítani.
Pénz ügyi eszköz túlméretezése : egy adott pénzügyi eszköz túlméretezettnek minősül, ha össztőkéje jelentősen 
meghaladja a célsokaság (azaz ellenőrzésünk esetében a mikrovállalkozók) tényleges igényei kielégítéséhez 
szükséges pénzösszeget.
Pénz ügyi eszközök : a „pénzügyi eszközök” általános kifejezés olyan szerződéseket jelent, amelyek értelmében 
annak jogosultja követeléssel léphet fel a kötelezett felé. Az Unió a pénzügyi eszközök három lehetséges típusához 
(tőke-, hitel- és garanciaeszközök) nyújt támogatást. A tőke- és a hiteleszközök a befektető és a befektetést fogadó 
vállalkozások, illetve a hitelező és a hitelfelvevő közötti szerződéseket jelentenek. A garanciák olyan szerződések, 
amelyek értelmében a kezes biztosítja a befektető vagy a hitelező jogait.
Rulírozó hatás : az a hatás, amely akkor lép fel, ha egy adott finanszírozási eszközre szánt pénzösszegeket legalább 
még egyszer újra felhasználják (hitel- vagy garancianyújtásra).
Szegényeket segítő tanácsadó csoport (CGAP) : a szegényeket segítő tanácsadó csoport (CGAP) egy közel 30 
fejlesztési ügynökség és magánalapítvány által támogatott szakpolitikai kutatóközpont, amelynek célja, hogy 
előmozdítsa a szegények hozzáférését a pénzügyi forrásokhoz világszerte. Székhelye a Világbanknál található.
Tőkeáttételi hatás : az uniós költségvetésből és tagállami közpénzekből finanszírozott pénzügyi eszközökkel 
összefüggésben a tőkeáttétel azt fejezi ki, hogy minden egyes – uniós vagy tagállami – közfinanszírozásból 
a pénzügyi eszköz rendelkezésére álló euróhoz képest ténylegesen hány eurónyi – akár köz-, akár magánforrásból 
történő – pénzügyi támogatás nyújtására kerülhetett sor a végső kedvezményezettek felé.
Túlélési ráta : a túlélési ráta a mikrovállalkozóknak nyújtott pénzügyi támogatás sikerét mutatja. Kiszámításához 
a támogatott és egy adott időszak (ún. „visszatekintési időszak”) végén még működő vállalkozások számát elosztják 
az összes támogatott vállalkozás számával.
07
 Összefoglaló
I
A mikrovállalkozók számára problémát jelent a hagyo -
mányos hitelpiacokhoz való hozzáférés, ami hátráltatja 
az új mikrovállalkozások, illetve önálló vállalkozások 
létrehozását. Az uniós támogatás célja, hogy a mikro -
vállalkozóknak (az ESZA keretében) nyújtott vissza 
nem térítendő támogatás, illetve – a mikrohitelezők 
számára biztosított pénzügyi eszközöknek (azaz a hite -
leknek és a garanciáknak) köszönhetően – a hitelhez 
való hozzáférés megkönnyítése révén bizonyos mér -
tékben megoldást nyújtson a jelenlegi finanszírozási 
hiány betöltéséhez.
II
Az uniós támogatás nyújtása elsősorban két fő esz -
köz – az Európai Szociális Alap (ESZA) és az Európai 
Progress mikrofinanszírozási eszköz (EPMF)  – révén 
valósul meg. Az ESZA -hoz főként a tagállamok által 
kidolgozott és a Bizottság által jóváhagyott operatív 
programokban szereplő támogatások, illetve pénzügyi 
eszközök (hitelek vagy garanciák) révén megvalósuló 
intézkedések tartoznak. Az EPMF -et ezzel ellentétben 
az Európai Beruházási Alap működteti a Bizottság 
nevében.
III
A Számvevőszék azt értékelte, hogy az uniós támo -
gatás programozása és kialakítása valóban a mikro -
vállalkozók igényeit igyekezett -e kielégíteni, illetve 
hogy működtek -e ezek teljesítményével kapcsolatban 
megbízható beszámolási rendszerek. A Számvevőszék 
megvizsgálta továbbá, hogy elegendő információ áll -e 
rendelkezésre a mikrovállalkozókat támogató külön -
böző uniós finanszírozási mechanizmusok végrehajtási 
költségeiről.
IV
A Számvevőszék megállapította, hogy az ESZA -ból 
a mikrovállalkozóknak nyújtott pénzügyi támogatás 
programozását és kialakítását hiányosságok jellemzik, 
továbbá a teljesítményről nincsen elegendő megbíz -
ható monitoringadat. Emellett a Bizottság és a tagálla -
mok nem rendelkeznek elegendő információval arról, 
hogy az egyes támogatási mechanizmusok (a vissza 
nem térítendő támogatás, illetve a pénzügyi eszközök, 
azaz hitelek vagy garanciák) az egyes tagállamok szá -
mára mekkora igazgatási költséget jelentenek.V
Összességében a Számvevőszék megállapította, hogy 
ezek a problémák csökkenthetik a mikrovállalkozók 
igényeinek kielégítését célzó uniós pénzügyi támoga -
tás eredményességét.
VI
A jelentésünkben azonosított problémák kezelése 
céljából a Számvevőszék a következőket ajánlja:
a) A 2014–2020-as programozási időszakban a tag -
államok a támogatási eszközök kialakításakor és 
a mikrovállalkozókat célzó uniós pénzügyi támo -
gatásokat is magukban foglaló operatív prog -
ramok előkészítésekor végezzenek egységesen 
igényfelméréseket. Ez azt is elősegítené, hogy 
a különböző támogatási mechanizmusok (vissza 
nem térítendő támogatás vagy pénzügyi eszközök, 
azaz hitelek vagy garanciák) esetében megfelelő 
szintű támogatás kerüljön elkülönítésre. A Bizott -
ság ezzel kapcsolatban adjon iránymutatást.
b) A Bizottság az ESZA pénzügyi eszközeinek fel -
használását ne csak a szabályozási követelmények 
betartásához kösse, hanem – a támogatások 
túlméretezésének elkerülése érdekében  –megbíz -
ható kockázatkezelési rendszer meglétéhez is.
c) A szélesebb körű bevonás érdekében a Bizottság 
a tagállamokkal együtt alakítson ki a mikrovállal -
kozókat célzó, az ESZA keretében nyújtandó pénz -
ügyi támogatási intézkedéseket és határozzon 
meg olyan támogathatósági kritériumokat, ame -
lyek elősegítik a hagyományos hitelpiacokhoz való 
hozzáférés szempontjából hátrányos helyzetben 
lévő munkanélküliek és veszélyeztetett személyek 
elérését.
d) A 2014–2020-as programozási időszakban a Bi -
zottság az ESZA -támogatások, az ESZA pénzügyi 
eszközök és az EaSI pénzügyi eszközök végrehajtá -
si költségeiről végezzen összehasonlító elemzést 
abból a célból, hogy megállapítsa ezek tényleges 
szintjét. Ez az értékelés lehetővé tenné a bevált 
gyakorlatok azonosítását azzal kapcsolatban, ho -
gyan lehet kis összegű támogatásokat, hiteleket és 
garanciákat ésszerű költséggel nyújtani.
08
 Bevezetés
01 
A mikrovállalkozások számára gyakran 
problémát jelent, hogy nem férnek 
hozzá a hagyományos hitelpiacokhoz. 
Az uniós tagállamokban a mikrofinan -
szírozás iránti összkereslet  – amely 
2012-ben becslések szerint több mint 
12 milliárd  euró volt1 – meghaladja 
a bankok és egyéb pénzintézetek által 
nyújtott hitelkínálat összegét. A mikro -
vállalkozóknak nyújtott uniós pénzügyi 
támogatás célja, hogy bizonyos fokig 
betöltse ezt a finanszírozási hiányt.
02 
A mikrovállalkozóknak nyújtott 
pénzügyi támogatás lehetőséget ad 
új vállalkozások elindítására, illetve 
továbbfejlesztésére, de célja a kire -
kesztés kezelése és a foglalkoztatás 
előmozdítása is, különösen a korábban 
munkanélküliek esetében. Az Unió 
így a foglalkoztatás, a termelékenység 
és a szociális kohézió növelése révén 
hozzájárul az EU2020 stratégiai célki -
tűzések eléréséhez, azaz az intelligens, 
fenntartható és inkluzív növekedéshez.
03 
A Bizottság meghatározása sze -
rint a mikrofinanszírozás legfeljebb 
25 000 euró összegű pénzügyi tá -
mogatás, amely az EPMF keretében 
nyújtható a mikrovállalkozóknak. 
A pénzügyi támogatás jobb hozzáfér -
hetőségét, illetve elérhetőségét a hite -
lek és garanciák formáját öltő pénzügyi 
eszközök biztosítják. A jelen ellenőr -
zéssel összefüggésben a 25 000 eurós 
küszöbérték alatti, új vállalkozások 
indítását vagy továbbfejlesztését célzó 
vissza nem térítendő támogatások 
szintén a mikrovállalkozóknak nyújtott 
pénzügyi támogatásnak tekintendők.Mikrovállalkozóknak az 
ESZA‑n és az EPMF‑en 
kereszt ül nyújtott uniós 
támogatás
04 
A mikrovállalkozóknak nyújtott uniós 
pénzügyi támogatás nyújtására 
a 2007–2013-as programozási időszak -
ban elsősorban az Európai Szociális 
Alapon (ESZA), majd 2010 és 2013 
között az Európai Progress mikrofinan -
szírozási eszközön (EPMF) keresztül 
került sor.
05 
Más uniós eszközök is nyújtanak 
mikrofinanszírozást mikrovállalkozók 
számára: ilyenek például a kkv -kat cél -
zó pénzügyi eszközök az ERFA operatív 
programok keretében (a 2007–2013-as 
pénzügyi időszakban 3136 millió euró2) 
és a Bizottság nevében az EBA által 
kezelt versenyképességi és innovációs 
keretprogramon (CIP) belül a kkv -ga-
ranciakeret (a 2007–2013-as pénzügyi 
időszakban 550  millió  euró3). Ezekre 
a jelen ellenőrzés nem terjedt ki, mivel 
vagy nem az uniós költségvetéshez 
tartoznak (EBB hitelek) vagy nem 
kifejezetten a mikrovállalkozásokat 
célozzák meg.
06 
Az 1. háttérmagyarázat  példákat tar -
talmaz a Számvevőszék által megvizs -
gált projektekre.1 Európai Bizottság, a JASMINE 
Technikai segítségnyújtás 
kísérleti szakaszának 
értékelése, ICF GHK (a 
Regionális és Várospolitikai 
Főigazgatóság megbízásából), 
2013. november 14., 20–22. o.
2 Forrás:  az Európai Regionális 
Fejlesztési Alapra, az Európai 
Szociális Alapra és a Kohéziós 
Alapra vonatkozó általános 
rendelkezések 
megállapításáról és az 
1260/1999/EK rendelet 
hatályon kívül helyezéséről 
szóló, 2006. július 11-i 
1083/2006/EK tanácsi rendelet 
(HL L 210., 2006.7.31., 25. o.) 
67. cikke (2) bekezdésének 
j) pontjával összhangban 
a pénzügyi konstrukciók 
finanszírozása és végrehajtása 
terén elért előrehaladásról 
készült irányító hatósági 
beszámolók adatainak 
összefoglalása, 2007–2013-as 
programozási időszak, 2014. 
szeptember, Európai 
Bizottság, 2013. december 31-i 
helyzet, 26. o.
3 Forrás:  a 2007 –2013-as 
pénzügyi hozzájárulás adatai, 
EBA, 2011. november ( http://
www.eif.org/news_centre/
publications/corporate_
brochure/fei_brochure_new/
files/assets/seo/page14.html ).
09 Bevezetés
Európai Szociális Alap
07 
Az ESZA célja a munkavállalók foglal -
koztatásának elősegítése (beleértve az 
önálló vállalkozást is), valamint a föld -
rajzi és foglalkozási mobilitás növelése 
és a szerkezetváltáshoz és a termelési 
rendszerekben bekövetkező változá -
sokhoz való alkalmazkodás megkön y-
nyítése4. A 2007–2013-as programozási 
időszakban a Bizottság azt szorgal -
mazta, hogy az ESZA a hátrányos 
helyzetűek pénzügyi és társadalmi 
befogadását és a munkaerőpiacra 
való belépést5 segítő intézkedéseket 
támogasson.
08 
A mikrovállalkozóknak nyújtott, ESZA 
által finanszírozott támogatások 
körébe egyrészt vissza nem téríten -
dő támogatások, másrészt pénzügyi 
eszközök révén megvalósuló intézke -
dések tartoznak, amelyeket a tagálla -
mok által kidolgozott és a Bizottság 
által jóváhagyott operatív programok 
határoznak meg.09 
A 2007–2013-as programozási idő -
szakban a tagállamok 117 ESZA OP -t 
dolgoztak ki, ezekből 96 finanszíro -
zott – főként vissza nem térítendő 
támogatások révén – „az önálló és 
az induló vállalkozások támogatása” 
kód szerinti intézkedéseket6, össze -
sen 2,4  milliárd  euró összegben. Arról 
azonban nem áll rendelkezésre adat, 
hogy ebből a támogatásból mekkora 
összeget különítettek el kimondot -
tan a mikrovállalkozók számára. Ami 
a mikrovállalkozókat célzó, pénzügyi 
eszközök révén nyújtott ESZA -támoga -
tást illet, ez 2013 végére 680 millió eu -
rós tőkével rendelkezett7.4 Az Európai Unió működéséről 
szóló szerződés 162. cikke.
5 A Bizottság 2008. október 3-i 
2008/867/EK ajánlása 
a munkaerőpiacról kiszorultak 
aktív befogadásának 
elősegítéséről (HL L 307., 
2008.11.18., 11. o.); „Fő 
kezdeményezések jegyzéke”, 
SEC(2010) 1564 végleges, 
2010.12.16.
6 A becslés a Bizottság által 
a tagállami beszámoláshoz az 
Európai Regionális Fejlesztési 
Alapra, az Európai Szociális 
Alapra és a Kohéziós Alapra 
vonatkozó általános 
rendelkezések 
megállapításáról szóló 
1083/2006/EK tanácsi 
rendelet, valamint az Európai 
Regionális Fejlesztési Alapról 
szóló 1080/2006/EK európai 
parlamenti és tanácsi rendelet 
végrehajtására vonatkozó 
szabályok meghatározásáról 
szóló, 2006. december 8-i 
1828/2006/EK bizottsági 
rendelet (HL L 371., 2006.12.27., 
1. o.) II. melléklete alapján 
meghatározott 86 kód szerint 
osztályozott kiadások és 
különösen a 68. kódjelű kiadás 
(„Az önálló vállalkozásokhoz 
és üzletekhez nyújtott 
segítség”) elemzésén alapul.
7 A mikrohitelek révén 
folyósított 680 millió eurós 
támogatás részben, de nem 
kizárólagosan, szerepel az 
önálló vállalkozások 
támogatását célzó 
2,4 milliárd  eurós 
ESZA- támogatás 
összegében is.Milyen típusú mikrovállalkozók részes ültek uniós támogatásban?
Az Opolei vajdaság (Lengyelország) egyik kisvárosában egy mikrovállalkozó 40 000 zloty (kb. 9500 euró) ös z-
szegű támogatást  kapott egy ESZA -projektből beltéri játszótér és ruhaüzlet kialakításához.
Bajorországban (Németország) egy mikrovállalkozó 7000 eurós mikrohitelben részesült egy új zenei berende -
zés finanszírozásához, amelynek segítségével több fogyasztót csalogathatott tóparti bárjába. A  hitelt  egy, az 
ESZA által támogatott pénzügyi közvetítő nyújtotta.
Krétán (Görögország) egy mikrovállalkozó 5000  euró összegű forgótőkét felhasználva bővítette ki trafikját. 
A mikrohitelt egy helyi bank nyújtotta, EPMF- garanciával .1. háttérmagyarázat
10 Bevezetés
8 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2010. március 25-i 
283/2010/EU határozata 
a foglalkoztatási és társadalmi 
befogadási célú európai 
Progress mikrofinanszírozási 
eszköz létrehozásáról (HL L 87., 
2010.4.7., 1. o.).
9 SEC(2009) 907, 2009. július 2.
10 Belgium, Bulgária, Dánia, 
Írország, Görögország, 
Spanyolország, Franciaország, 
Horvátország, Olaszország, 
Ciprus, Litvánia, Hollandia, 
Ausztria, Lengyelország, 
Portugália, Románia, 
Szlovénia, Szlovákia, 
Svédország és az Egyesült 
Királyság.
11 Az európai Progress 
mikrofinanszírozási eszköz 
végrehajtása – 2013, 
COM(2014) 639 final, 2014. 
október 20.
12 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2013. december 11-i 
1296/2013/EU rendelete az 
Európai Unió foglalkoztatás és 
társadalmi innováció 
programjáról és 
a foglalkoztatási és társadalmi 
befogadási célú európai 
Progress mikrofinanszírozási 
eszköz létrehozásáról szóló 
283/2010/EU határozat 
módosításáról (HL L 347., 
2013.12.20., 238. o.).Európai Progress mikrofinan ‑
szírozási eszköz (EPMF)
10 
Az EPMF célja, hogy elősegítse a ha -
gyományos hitelpiacokhoz való 
hozzáférés szempontjából hátrányos 
helyzetben lévő munkanélkülieknek 
és veszélyeztetett csoportoknak, 
valamint a mikrovállalkozásoknak 
a mikrofinanszírozási forrásokhoz való 
hozzáférését8. Az EPMF -et a finan -
szírozott eszközök esetében az alap 
kezelőjeként, a garanciák esetében 
pedig megbízott szervezetként eljáró 
Európai Beruházási Alap (EBA) működ -
teti a Bizottság nevében.
11 
Az EPMF létrehozásáról szóló európai 
parlamenti és tanácsi határozat a Bi -
zottság előzetes értékelésén alapult. 
A dokumentum megállapítja, hogy 
szükség van a már meglévő uniós 
eszközökön kívül egy mikrofinanszí -
rozási eszköz létrehozására is az uniós 
költségvetés keretén belül9.
12 
A 2010–2013-as időszakban az EPMF 
203 millió eurós tőkével rendelkezett 
(103 millió euró az uniós költségve -
tésből és 100 millió euró az EBB -től): 
ebből 25 millió eurót (a teljes összeg 
12%-át) szánták garanciákra, 178  mil -
lió eurót (88%) pedig hitelfinanszíro -
zásra. Az EPMF pénzügyi eszközök nem 
közvetlen pénzügyi támogatást nyúj -
tanak a mikrovállalkozóknak, hanem 
hitelek, illetve garanciák révén a köz -
vetítőknek biztosítanak támogatást.13 
Az EBA választja ki azokat a bankokat, 
illetve más pénzügyi közvetítőket, 
amelyek a piaci feltételekhez a lehető 
legközelebb álló feltételek mellett ér -
dekeltek mikrovállalkozóknak történő 
támogatás nyújtásában. A közvetítők 
a támogatható végső kedvezménye -
zetteknek a hasonló kockázati cso -
portba tartozó hitelfelvevők számára 
fennálló piaci feltételekhez képest ked -
vezményesen adnak hiteleket.
14 
A 2014. június 30-i állapot szerint 20 
tagállamban10 55 bank, illetve más 
pénzügyi közvetítő kiválasztására ke -
rült sor, és több mint 23 000 mikrohi -
telt folyósítottak mikrovállalkozóknak 
összesen 208 millió euró értékben11.
15 
A 2014–2020-as programozási idő -
szakban az uniós foglalkoztatási és 
társadalmi innovációs program (EaSI)12 
három részének egyike fogja fokozato -
san felváltani az EPMF -et.
16 
Az 1. ábra  szemlélteti, hogy az Európai 
Unió az ESZA vissza nem térítendő tá -
mogatásai, az ESZA pénzügyi eszközei 
és az EPMF révén hogyan nyújt támo -
gatást a mikrovállalkozóknak.
11 Bevezetés 1. ábraAz ESZA vissza nem térítendő támogatásai, az ESZA pénz ügyi eszközei és az EPMF 
révén a mikrovállalkozóknak nyújtott uniós támogatás (sematikus ábra)
Forrás:  Európai Számvevőszék .Mikrovállalkozók
(Végső kedvezményezettek)Tagállami költségvetések Az Unió költségvetéseAz EBB
költségvetése
Európai Szociális Alap – operatív programok (ESZA OP-k) 
A Bizottság és a tagállami irányító
hatóságok hajtják végre
         
Vissza nem térítendő
támogatásokPénzügyi eszközök Pénzügyi eszközök
Pénzügyi közvetítők
(többek között bankok)
 Pénzügyi közvetítők
(többek között bankok)ProjektirányítókESZA EPMF
Európai Progress mikroﬁnanszírozási
eszköz (EPMF) 
a Bizottság nevében az EBA hajtja végregaranciák esetében hitelek esetében
12
 Az ellenőrzés 
hatóköre és módszere
13 A projekteket a vissza nem 
térítendő támogatások 
esetében az irányító 
hatóságok, illetve 
közreműködő szervezetek 
szintjén, a pénzügyi eszközök 
esetében pedig a pénzügyi 
közvetítők szintjén vizsgáltuk 
meg.
14 Németország (öt projekt), 
Görögország (hat projekt), 
Olaszország (négy projekt), 
Lengyelország (nyolc projekt) 
és Románia (négy projekt).
15 Belgium, Bulgária, Cseh 
Köztársaság, Észtország, 
Spanyolország, Franciaország, 
Lettország, Litvánia, Málta, 
Portugália, Szlovénia, 
Szlovákia, Finnország és az 
Egyesült Királyság.
16 14 tagállam 16 irányító 
hatóságától ékeztek válaszok, 
19 operatív programmal 
kapcsolatban.17 
Ellenőrzése során a Számvevőszék azt 
értékelte, hogy az Európai Szociális 
Alap (ESZA) és az Európai Progress 
mikrofinanszírozási eszköz (EPMF) 
pénzügyi támogatása során a mikro -
vállalkozók választ kaptak -e igényeikre. 
A Számvevőszék elsősorban a követke -
zőket vizsgálta:
 – az uniós támogatás programozása 
és kialakítása a mikrovállalkozók 
valós igényeire irányult -e;
 – megbízható teljesítménybeszámo -
lási rendszereket alkalmaztak -e;
 – elegendő információ áll -e rendel -
kezésre a mikrovállalkozókat támo -
gató különböző uniós finanszíro -
zási mechanizmusok végrehajtási 
költségeiről.
18 
Az ellenőrzés eredményeihez a követ -
kezőket vettük alapul:
 – dokumentumok áttekintése a Bi -
zottságnál és a tagállamok szintjén 
(az ESZA esetében) és az EBA -nál 
(az EPMF esetében);
 – egy 27 projektből álló minta13 
vizsgálata: a projektek mikrovál -
lalkozásoknak nyújtanak pénzügyi 
támogatást, ezekből – hat ESZA 
operatív program keretében  – 
tizen  négy vissza nem térítendő 
támogatás és hat pénzügyi eszköz 
(három hitel és három garancia -
alap); a további hét pedig EPMF 
pénzügyi eszköz (kettő hitelnyúj -
tási, öt pedig garancianyújtási esz -
köz). Ezeket a projekteket, amelyek 
együttes lekötött összege közel 
1,6 milliárd  euró (ebből 1,2  milli -
árd euró kifizetése történt meg), 
öt tagállamban hajtották végre14 
(Németország, Görögország, 
Olasz  ország, Lengyelország és 
Románia), és lezárásuk 2013 végéig 
részben vagy egészben megtör -
tént (lásd: 1. táblázat ); – a helyszínen szakértőkkel készített 
interjúk;
 – ügyféldossziék elemzése (vissza 
nem térítendő támogatás kedvez -
ményezettjei, illetve hitelfelvevők) 
a bankoknál és az egyéb pénzügyi 
közvetítőknél;
 – 14 tagállam15 18 további irányító 
hatósága körében végzett felmé -
rés: ezek az irányító hatóságok vol -
tak felelősek 22, önálló és induló 
vállalkozásokat célzó kiadásokat is 
kezelő ESZA operatív programért. 
A felmérés, amelyre 89%-ban 
érkeztek válaszok16, visszajelzést 
adott arról, hogy a mikrovállalko -
zóknak nyújtott pénzügyi támoga -
tási intézkedésekkel kapcsolatban 
melyek a hatóságok tapasztalatai. 
A Számvevőszék elemezte 10 tag -
állam azon 11 irányító hatóságának 
válaszát, amelyek úgy nyilatkoz -
tak, hogy operatív programjuk 
részeként mikrovállalkozásoknak is 
nyújtottak támogatást.
13 Az ellenőrzés hatóköre és módszere 1. táblázatA mikrovállalkozók pénz ügyi forrásokhoz jutásának támogatásához 2013 végéig 
felhasznált közfinanszírozás a Számvevőszék által vizsgált projektek esetében 
(millió euró)
Számvevőszéki tag  
ÁllamESZA EPMF
Összesen Vissza nem 
térítendő 
támogatásokGaranciák Hitelek Garanciák Hitelek
Németország 665,8 100,0 765,8
Görögország 368,9 0,8 369,7
Olaszország 9,1 13,9 9,5 32,5
Lengyelország 21,0 11,6 7,9 40,5
Románia 1,7 6,2 18,9 26,8
Összesen 1066,5 13,9 121,1 14,9 18,9 1235,3
Forrás:  a Számvevőszék 2013. decemberi kérdőíve.
14
 Észrevételek
17 Bulgária, Cseh Köztársaság, 
Észtország, Franciaország 
(kontinentális területek és 
Martinique), Lettország, 
Litvánia, Portugália (Madeira), 
Szlovénia, Szlovákia és 
Finnország.A mikrovállalkozóknak 
nyújtott uniós támogatás 
programozása és 
kialakítása
19 
Pénzügyi eszközök kialakítása oly 
módon, hogy azok hozzájáruljanak bi -
zonyos szakpolitikai célkitűzés elérésé -
hez, kihívást jelent. Ezzel kapcsolatban 
fontos annak biztosítása, hogy a tá -
mogatás jellege és típusa (vissza nem 
térítendő támogatás vagy pénzügyi 
eszköz), valamint a rendelkezésre álló 
összegek valóban a lehetséges kedvez -
ményezettek igényeit célozzák meg.
20 
A Számvevőszék ezért a következőket 
értékelte:
 – az ESZA keretében végeztek -e 
igényfelméréseket a mikrovál -
lalkozóknak javasolt támogatási 
intézkedések általános szintjének 
és típusának meghatározásához; 
a pénzügyi eszközök esetében 
olyan megfelelő befektetési straté -
giák és kockázatkezelési eljárások 
álltak -e rendelkezésre, amelyekkel 
elkerülhető volt az alapok túl- vagy 
alábecsülése; továbbá meghatá -
roztak -e kilépési stratégiát/meg -
szüntetési rendelkezéseket;
 – bevezettek -e megbízható 
kockázat  kezelési rendszert az 
EPMF keretében alkalmazott 
pénzügyi eszközökhöz, és különö -
sen: elvégezték -e a kockázatosnak 
minősülő portfolióra (PAR) irányuló 
kötelező értékelést;
 – az elért tőkeáttételi mutató kiszá -
mítása alapján sikerült -e az ESZA 
vagy az EPMF által finanszírozott 
pénzügyi eszközöknek kiegészítő 
magánfinanszírozási forrásokat 
bevonni.A mikrovállalkozóknak 
nyújtott ESZA‑támogatással 
kapcsolatban nem végeztek 
konkrét igényfelmérést és 
nem álltak rendelkezésre 
megfelelő kockázatkezelési 
rendszerek
A vizsgált ESZA operatív 
programok kialakításakor 
az irányító hatóságok nem 
kifejezetten a mikrovállalkozók 
igényeit célozták meg
21 
A Számvevőszék ellenőrzése rámu -
tatott, hogy a vizsgált ESZA operatív 
programok irányító hatóságai a forrá -
sok elkülönítése előtt, illetve mielőtt 
meghatározták volna e források fel -
használásának legmegfelelőbb módját, 
nem értékelték a mikrovállalkozók 
konkrét igényeit.
22 
10 tagállam17 11 irányító hatósága 
a Számvevőszék felmérésére válaszol -
va úgy nyilatkozott, hogy operatív 
programjuk részeként mikrovállalko -
zásoknak is nyújtottak támogatást. 
A Számvevőszék elemzése alapján 
ugyanakkor az is elmondható, hogy az 
operatív programok elfogadása előtt 
e 11 irányító hatóság egyike sem érté -
kelte a mikrovállalkozók konkrét igé -
nyeit. Szintén ez volt a helyzet annak 
az öt tagállamnak az összes operatív 
programja tekintetében, amelyekben 
a Számvevőszék konkrét projekte -
ket is megvizsgált. A Számvevőszék 
megjegyzi, hogy a 2007–2013-as 
programozási időszakban a szabályo -
zás nem írt elő a tagállamok számára 
igényfelmérést.
15 Észrevételek
19 Az 1828/2006/EK bizottsági 
rendelet 43. cikke.23 
A 2. háttérmagyarázat  egy, a vizsgált 
mintán kívüli esetet mutat be, ahol 
megbízhatóan felmérték a mikrovállal -
kozások számára létrehozandó támo -
gatási intézkedésekkel kapcsolatos 
igényeket.
A vizsgált hat ESZA pénz ügyi 
eszközből három esetében nem 
volt befektetési stratégia
24 
Az ESZA pénzügyi eszközök általá -
ban a jogi struktúra létrehozása után 
tőkehozzájárulást kapnak az operatív 
programtól. Ezt követően ezt az össze -
get az operatív program hatókörébe 
eső projektek támogatására használják 
fel (azaz hiteleket és garanciákat nyúj -
tanak a végső kedvezményezetteknek). 
Ezért, az ESZA pénzügyi eszközökre vo -
natkozó szabályozási követelményekkel 
összhangban, minden alap esetében 
befektetési stratégiát kell kidolgozni. Az alap tőkéjének túl- vagy alábecslé -
sének elkerülése céljából az ESZA pénz -
ügyi eszközök esetében a befektetési 
stratégia19 magában foglalja a lehetsé -
ges célcsoport elemzését is.Példa a mikrovállalkozások számára létrehozandó támogatási intézkedés iránti 
igény felmérésére
Németországban, Brandenburg tartományban, 2006-ban felmérést végeztek az induló vállalkozások konkrét 
igényeinek meghatározásához18, különös tekintettel arra, hogy megfelelőek -e a bankok által a mikrovállalko -
zások számára nyújtott pénzügyi szolgáltatások.
A tanulmány a mikrofinanszírozás regionális keresletének és kínálatának minőségi és mennyiségi értékelésén 
alapult.
Megállapította, hogy i. a hagyományos bankok mikrovállalkozások számára nyújtott pénzügyi szolgáltatásai 
nem voltak vonzóak, különösen ami a legfeljebb 10 000 eurós kisösszegű hiteleket illeti, továbbá, hogy ii. 
a meglévő pénzügyi támogatási kezdeményezések (pl. államilag támogatott hitelek) nem nyújtanak megfele -
lő alternatívákat a mikrovállalkozásoknak.
18 Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit (GIZ , korábban GTZ GmbH), „Microfinance in Europe – Regional Case Studies from 
France, Germany and Greece” (Mikrofinanszírozás Európában  – Franciaországi, németországi és görögországi regionális esettanulmányok), 
13–15. o. (az ESZA által társfinanszírozott jelentés).2. háttérmagyarázat
16 Észrevételek
20 Iránymutatás az 1083/2006/EK 
tanácsi rendelet 44. cikke 
szerinti pénzügyi 
konstrukciókról, COCOF_10-
0014-04-EN, 2011. február 21., 
4.1.6. cikk.25 
A vizsgált hat ESZA pénzügyi eszköz -
ből három esetében, Lengyelország -
ban és Olaszországban (Calabria), 
a Számvevőszék megállapította, hogy 
elmulasztották a befektetési stratégia 
kidolgozását (lásd: 2. táblázat ).
A vizsgált hat ESZA pénz ügyi 
eszközből öt esetében nem 
megfelelőek a kockázatkezelési 
rendszerek
26 
Az alapkezelőknek az előzetes igény -
felmérésen kívül megfelelő kockázat -
kezelési eljárásokat is be kell vezetni -
ük. Ennek része elsősorban a pénzügyi 
eszközök kockázatosnak minősülő 
portfoliójának (PAR) elemzése, amely -
nek során megítélhető, hogy az alap 
megfelelő tőkével rendelkezik -e, és 
mindenekelőtt megállapítható, hogy a hitelek és garanciák okozta lehet -
séges veszteségek fedezhetők -e. Az 
ilyen elemzés elvégzése szükséges 
a gondos pénzgazdálkodás elveinek 
betartásához, a Bizottság a 2007–2013-
as programozási időszakra a tagálla -
moknak készített iránymutatásának20 
megfelelően.2. táblázatBefektetési stratégia, kockázatkezelési rendszerek és kilépési stratégia/
megszü ntetési rendelkezések megléte a vizsgált ESZA pénzü gyi eszközök esetében
A vizsgált ESZA pénzügyi eszkö -
zök (tagállam)Befektetési stratégiaKockázatkezelési rendszerek  
(PAR elemzés)Kilépési stratégia / megszünte -
tési rendelkezések
„A” pénzügyi eszköz  
(Németország) igen nem igen
„B” pénzügyi eszköz  
(Olaszország)nem nem nem
„C” pénzügyi eszköz  
(Olaszország)nem nem nem
„D” pénzügyi eszköz  
(Olaszország)igen nem nem
„E” pénzügyi eszköz  
(Lengyelország)igen igen igen
„F” pénzügyi eszköz  
(Lengyelország)nem nem igen
Forrás:  a Számvevőszék elemzése (2014).
17 Észrevételek
21 Az 1828/2006/EK bizottsági 
rendelet 43. cikkének 
(2) bekezdése.
23 Az 1828/2006/EK bizottsági 
rendelet 43. cikkének 
(2) bekezdése.27 
A Számvevőszék megállapította, hogy 
az általa vizsgált hat ESZA pénzügyi 
eszközből mindössze egy esetében 
történt kockázatosnak minősülő port -
fólióra (PAR) irányuló elemzés (lásd: 2. 
táblázat ), Olaszország esetében pedig 
a Számvevőszék véleménye szerint 
mindhárom vizsgált ESZA pénzügyi 
eszközt jelentős mértékben túlmére -
tezték (lásd: 3. háttérmagyarázat ).28 
A rendelet szerint a pénzügyi esz -
közök fel nem használt összegeit 
záráskor vissza kell fizetni az uniós 
költségvetésbe21.
Az ESZA pénz ügyi eszközöket 
hiányosságok jellemzik 
a kilépési stratégiával 
és a megsz üntetési 
rendelkezésekkel kapcsolatban
29 
A Számvevőszék értékelte továbbá, 
hogy az irányító hatóságok az alkal -
mazandó szabályoknak23 megfelelően 
kidolgoztak -e kilépési stratégiát és 
megszüntetési rendelkezéseket az 
ESZA pénzügyi eszközeire vonatkozó -
an. E stratégiák és rendelkezések célja, 
hogy záráskor biztosítsák az alap meg -
bízható és szabályos felszámolását.30 
A Számvevőszék megállapította, hogy 
a hat vizsgált ESZA pénzügyi eszközből 
három esetében (kettő Campania, egy 
pedig Calabria régióban) nem volt sem 
kilépési stratégia, sem megszüntetési 
rendelkezések.Példa ESZA pénz ügyi eszköz túlméretezésére
2013 végéig Campaniában a 2009 decemberében létrehozott hitelalap teljes tőkéjének 9,5%-át folyósították 
mikrovállalkozóknak, míg Calabriában az egyik, 2012 szeptemberében létrehozott garanciaalap 0%-ot, a má -
sik, 2012 novemberétől működő garanciaalap pedig 26,7%-ot folyósított ugyanennek a célcsoportnak.
A jogosultsági szabály betartásához a támogatást 2015. december 31-ig ki kellene fizetni22. Nem valószínű, 
hogy a még rendelkezésre álló pénzösszegek 2015 végéig eljutnak a mikrovállalkozókhoz.
22 Jelenleg tárgyalások folynak a jogosultsági időszak 1083/2006/EK rendeletben meghatározott végéről.3. háttérmagyarázat
18 Észrevételek
24 1,0 alatti tőkeáttételi 
mutatóról akkor beszélhetünk, 
ha a tőke egy részét kezelési 
díjakra használták fel.Az európai Progress mik ‑
rofinanszírozási eszközhöz 
(EPMF) kapcsolódó eljárások 
általában véve kielégítőek 
voltak
31 
Az EPMF pénzügyi eszközök létreho -
zása eltér az ESZA keretében létreho -
zott eszközök létrehozásától. Az EPMF 
pénzügyi közvetítőinek (pl. bankok) az 
EBA -hoz kell fordulniuk pénzügyi esz -
közeik finanszírozásához. Ha a pénz -
ügyi közvetítőkhöz nem érkezik hitelek 
vagy garanciák iránti kérelem, akkor 
egyszerűen nem hívják le az EBA -forrá -
sokat. Külön regionális igényfelmérés -
re ezért nincs szükség.
32 
Továbbá, az EPMF szabályai szerint az 
EBA minden pénzügyi közvetítő ese -
tében szabványos átvilágítást végez. 
Ennek során értékelik a kockázatkeze -
lési rendszereket, beleértve a kocká -
zatosnak minősülő portfolióra (PAR) 
vonatkozó eljárásokat is. A portfoliót 
és a kapcsolódó nemfizetési arányt 
ezt követően a pénzügyi közvetítő 
nyomon követi, és arról rendszeresen 
beszámol az EBA -nak. Az e monitoring 
és beszámolási rendszerre vonatkozó 
szabályok az EBA és a pénzügyi köz -
vetítő között szerződés szerves részét 
képezik.
33 
A Számvevőszék megállapította, hogy 
a hét vizsgált EPMF pénzügyi eszköz 
mindegyike esetében elvégezték 
a kockázatosnak minősülő portfolióra 
(PAR) vonatkozóan előírt elemzéseket. 
Noha a mikrofinanszírozás jellegénél 
fogva nagy kockázatú, a Számvevőszék 
elemzése rámutatott, hogy egy romá -
niai hitelalap kockázatosnak minősülő 
portfoliója a más hasonló alapokhoz 
képest kicsi volt. A 2012 márciusa óta 
működő alap portfoliójának nemfize -
tési kockázata 0,3%-os volt, és a 2013. szeptember 30-i állapot szerint nem 
került sor leírásra.
Az ESZA pénz ügyi eszközei ‑
nek legtöbbje nem tudott 
bevonni magánforrásokat
34 
A pénzügyi eszközök alkalmazásának 
egyik előnye a vissza nem téríten -
dő támogatásokhoz képest, hogy 
a közfinanszírozás (uniós és tagállami 
költségvetések) mellett potenciálisan 
magánforrásokat is bevonnak. Ezt 
hívják ún. tőkeáttételi hatásnak, amely 
az összfinanszírozás és a közfinanszíro -
zás arányával fejezhető ki. Az 1 feletti 
tőkeáttételi mutató azt jelenti, hogy 
sor került magánfinanszírozás bevo -
nására. A Számvevőszék megvizsgálta, 
hogy az ESZA vagy az EPMF keretében 
a mikrovállalkozók támogatása céljá -
ból alkalmazott pénzügyi eszközök 
a közforrásokon túl be tudtak -e vonni 
magánforrásokat is.
35 
A Számvevőszék elemzése alapján 
elmondható, hogy a hat vizsgált ESZA 
pénzügyi eszközből mindössze egy 
tudott kiegészítő magánforrást is be -
vonni: ennek az olaszországi (Calabria) 
garanciaalapnak a tőkeáttételi mutató -
ja 1,2 volt. A hat alapból négy eseté -
ben egyáltalán nem volt tőkeáttétel, 
mivel a tőkeáttételi mutató 1 vagy 
annál kisebb volt24. Egy másik olaszor -
szági (Calabria) garanciaalap esetében 
pedig az irányító hatóság nem tudott 
adatokat szolgáltatni a tőkeáttételi 
mutatóról.
19 Észrevételek
36 
A mennyiségi célok tekintetében 
a Számvevőszék észrevételezi, hogy 
a 2007–2013-as programozási időszak -
ban a szabályozás nem írta elő tőke -
áttételi mutatóhoz célérték meghatá -
rozását. A Számvevőszék megjegyzi 
ugyanakkor: 1,0 feletti tőkeáttételi 
mutatót célértékként csak a két olasz -
országi garanciaalap létrehozásakor 
határoztak meg (az alapok 2015-ben 
történő lezárásakor elérendő érték: 
1,25). A többi esetben vagy nem állt 
rendelkezésre információ, vagy a tőke -
áttételi mutató célértékének meghatá -
rozásakor nem terveztek magánforrá -
sok bevonásával.Az EPMF pénz ügyi eszkö ‑
zei bizonyos mértékben 
magánfinanszírozási forráso ‑
kat is bevontak
37 
A Számvevőszék megállapította, hogy 
mind a hét, az ellenőrzés idején alkal -
mazott EPMF pénzügyi eszköz vont be 
magánforrásokat (lásd: 3. táblázat ). 
A garanciákat illetően a tőkeáttéte -
li mutatók célértékét a hét esetből 
egyben érték el pontosan, két esetben 
pedig nem érték el. Két másik esetben 
nem valószínű, hogy az eredetileg 
kitűzött célértékeket el fogják érni, 
mivel a mutató jelenlegi és célértéke 
közötti eltérés túl nagy ahhoz, hogy 
azt a céldátumig, 2015 közepéig át 
tudják hidalni. A két mikrohitel -port -
folió esetében nem határoztak meg 
célt. A Bizottság szerint a tőkeáttételi 
mutató célértékének elérésére vonat -
kozóan végleges értékelés készül majd 
az EPMF egészére nézve annak zárása -
kor, azaz legkorábban 2020-ban.3. táblázatAz EPMF megvizsgált pénz ügyi eszközeinek tőkeáttételi hatása
Pénzintézet 
(tagállam)Projekt leírásaTőkeáttételi mutató
CéldátumMagánfinanszírozás  
(millió euró)Cél Tényleges (2013.12.31.)
1. pénzintézet 
(Görögország)Mikrohitel‑portfolió ‑
garancia7, 47 1,33 2014.12.18. 0,3
2. pénzintézet (Románia) Mikrohitel‑portfolió Nincs megadva 1,2512014.3.20. 2,4
3. pénzintézet (Románia) Mikrohitel‑portfolió Nincs megadva 1,18 2013.5.16. 1,7
4. pénzintézet (Románia)Mikrohitel‑portfolió ‑
garancia8,33 1,38 2013.12.29. 2,4
5. pénzintézet 
(Lengyelország)Mikrohitel‑portfolió ‑
garancia9,13 9,13 2013.3.30. 55,2
6. pénzintézet 
(Lengyelország)Mikrohitel‑portfolió ‑
garancia6,67 1,33 2015.6.27. 0,3
7. pénzintézet 
(Lengyelország)Mikrohitel‑portfolió ‑
garancia7, 5 8 1,33 2015.6.27. 0,1
1 Tényleges tőkeáttétel 2013.9.30-án.
Forrás:  az Európai Számvevőszék elemzése az EBA adatai alapján (2013).
20 Észrevételek
25 Az 1828/2006/EK bizottsági 
rendelet 20. cikkének 
(2) bekezdése.
26 Mikrohitel nyújtására 
vonatkozó európai magatartá -
si kódex; CGAP, The Smart 
Campaign (Intelligens 
kampány) (Pénzügyi 
Befogadási Központ), 
A társadalmiteljesítmény -me-
nedzsment egyetemes normái 
(Társadalmi Teljesítmény 
Munkacsoport).Monitoring ‑ és teljesít ‑
mény  beszámolási 
rendszerek
38 
A Számvevőszék értékelte elsősorban 
azt, hogy relevánsak -e a teljesítmén y-
nyel kapcsolatos, a tagállamok és az 
EPMF által létrehozott teljesítménybe -
számolási rendszerek, másodsorban 
pedig azt, hogy a mintában található 
projektek valószínűsíthetően támo -
gatták -e a mikrovállalkozókat, külö -
nös tekintettel azokra, akik korábban 
munkanélküliek voltak. A Számvevő -
szék megjegyzi, hogy a 2007–2013-as 
programozási időszakban az ESZA -ra 
irányuló monitoring a prioritási tenge -
lyek, nem pedig a projektek szintjén 
történt25.
39 
A mikrovállalkozóknak nyújtott uniós 
pénzügyi támogatás végső célja fenn -
tartható vállalkozások és munkahelyek 
létrehozása, illetve továbbfejlesztése, 
valamint a munkanélküliség megelő -
zése és leküzdése. A Számvevőszék 
azt vizsgálta, hogy az ESZA és az EPMF 
beszámolt -e a következő információk -
ról, mivel ezeket a teljesítménymuta -
tókat a Bizottság magatartási kódexe 
és a mikrofinanszírozás területén 
tevékenykedő szakmai szervezetek is 
ajánlják26:
 – a mikrovállalkozókat célzó pénz -
ügyi támogatás kedvezménye -
zettjeinek társadalmi profiljával 
kapcsolatos információk (pl. 
végzettség, életkor, helyszín vagy 
a konkrét veszélyeztetett csoport -
hoz – pl. munkanélküliek, fogya -
tékkal élők, etnikai kisebbségek 
vagy migránsok – való tartozás);
 – a támogatást követő bizonyos idő -
szakban (pl. két év) a mikrovállalko -
zások túlélési rátájával kapcsolatos 
információk.40 
Ez az értékelés a projektek helyszíni 
vizsgálata, a Számvevőszék felmérésére 
kapott válaszok és az irányító hatósá -
gok által a Bizottságnak benyújtott, 
a számvevőszéki ellenőrzés által érintett 
17 ESZA operatív program éves végre -
hajtási jelentéseinek áttekintése alapján 
történt.
Korlátozottan állt rendelke ‑
zésre információ arról, hogy 
az ESZA operatív programjai 
milyen mértékben érték el 
a célcsoportot, és mekkora 
volt a túlélési rátájuk
41 
A számvevőszéki elemzés a következők -
re mutatott rá:
 – arra vonatkozóan, hogy a mikrovál -
lalkozókat célzó pénzügyi támo -
gatás kedvezményezettjei veszé -
lyeztetett csoporthoz tartoznak -e, 
a vizsgált 17 ESZA operatív prog -
ramból 11 esetében (65%) nem állt 
rendelkezésre információ. A fenn -
maradó hat program esetében úgy 
tekintendő, hogy az információ csak 
részben volt elérhető, mivel ez csak 
a program kifejezetten a munkanél -
külieket célzó projektjei esetében 
volt így. Továbbá, a vizsgált ESZA 
operatív programok esetében 
a kedvezményezettek társadalmi 
profiljával kapcsolatos információ -
kat – ha azok rendelkezésre áll -
tak – nem kísérték szisztematikusan 
figyelemmel;
 – a túlélési rátával kapcsolatban a 17 
ESZA operatív programból három 
(18%) esetében állt rendelkezésre 
információ (Németország, Bulgária 
és Finnország). A túlélési rátával 
kapcsolatos megbízható és részle -
tes teljesítményadatok hiányában 
a fennmaradó 14 operatív program 
esetében nem értékelhető a projek -
tek fenntarthatósága.
21 Észrevételek
27 A 283/2010/EU határozat 
8. cikke.42 
Ezt az elemzést alátámasztotta az 
operatív programokkal kapcsolatos, 
az irányítási hatóságok által a Bizott -
ságnak benyújtott éves végrehajtási 
jelentések áttekintése is: a jelentések 
a mikrovállalkozóknak nyújtott uniós 
támogatásról vagy egyáltalán nem, 
vagy csak korlátozott mértékben tar -
talmaznak adatokat.
43 
A tagállami adatok szűkössége miatt 
a Bizottságnak nincs módjában egy -
séges, érdemi és megbízható informá -
ciókat összeállítani annak érdekében, 
hogy nyomon követhesse a mikrovál -
lalkozóknak nyújtott ESZA -támogatás 
által elért eredményeket, különösen 
ami a befogadás kérdését illeti.
44 
A Számvevőszék ezért úgy véli, hogy 
a teljesítménnyel kapcsolatos kielégí -
tő és megbízható információk hiánya 
miatt nem lehet átfogó következtetést 
levonni arról, hogy milyen mértékben 
érték el a mikrovállalkozóknak nyújtott 
ESZA -támogatás végső céljait.Az EPMF‑projektek esetében 
teljesebb körű adatok álltak 
rendelkezésre arról, hogy 
milyen mértékben érték el 
a célcsoportot, és mekkora 
volt a túlélési rátájuk
45 
A Számvevőszék ellenőrzése által 
érintett hét EPMF-projekt mindegyi -
ke esetében volt elérhető információ 
arról, hogy azok elérték -e a mikrovál -
lalkozókat. A legtöbb esetben az EPMF 
beszámolói a mikrovállalkozókat célzó 
pénzügyi támogatás kedvezménye -
zettjeinek profiljáról (nem, végzett -
ség, életkor és régió) is tájékoztattak. 
A végső kedvezményezettek korábbi 
foglalkoztatottsági státuszára vonat -
kozó adatok azonban a hét vizsgált 
EPMF pénzügyi eszközből mindössze 
egy esetében álltak rendelkezésre 
(Görögország).
46 
Ami a túlélési rátákat illeti, három 
EPMF-projekt esetében számoltak be 
100%-os túlélési rátáról, egy projekt 
esetében pedig átlagosan 70%-os 
rátáról. A fennmaradó három EPMF 
projektnél a megvalósítási állapot 
alapján egyelőre még nem végezhető 
ilyen számítás.
47 
Összességében a Számvevőszék meg -
állapította, hogy a beszámolás mind 
a hét vizsgált projekt esetében megfe -
lelt az EPMF -határozat követelményei -
nek27, és jobb információkkal szolgált, 
mint a megosztott irányítás keretében 
alkalmazott pénzügyi eszközökről 
elérhető információk.
22 Észrevételek
28 A Bizottság 2003. május 6-i 
2003/361/EK ajánlása a mikro-, 
kis- és középvállalkozások 
meghatározásáról (HL L 124., 
2003.5.20., 36. o.).A támogatások elérték 
a mikro  vállalkozókat, és 
e csoport mintegy fele koráb ‑
ban munkanélkü li volt
48 
A Számvevőszék megvizsgálta, hogy 
a mintában szereplő projektek való -
színűsíthetően elérték -e a mikrovál -
lalkozókat, és különösen a munka -
nélkülieket. Az értékeléshez először 
ellenőriztük, hogy a támogatás átlagos 
összege összhangban volt -e a mik -
rovállalkozók igényeivel, másodszor 
megvizsgáltuk a vissza nem térítendő 
támogatások, illetve a pénzügyi eszkö -
zök kedvezményezettjeinek profilját.Az uniós pénz ügyi támogatás 
átlagos összege összhangban 
van a mikrovállalkozók 
igényeivel
49 
A Számvevőszék megállapította, hogy 
a 20 vizsgált ESZA -projekt mindegyi -
kében – egy kivételével – a támogatás 
átlagos összege az Unió által ajánlott 
25 000 eurós plafon28 alatt maradt, vagy 
azt alig haladta meg. Mind a hét vizsgált 
EPMF-projekt esetében betartották az 
EPMF jogszabályi háttere által meghatá -
rozott 25 000  eurós kötelező plafonér -
téket (lásd: 2. ábra ). a 2014. szeptember 
30-i állapot szerint az EPMF -hitelek átla -
gos összege 9825 euró volt a garanciák 
esetében, és 6717 euró a hiteleszközök 
esetében a Bizottság szerint.2. ábraA mikrovállalkozóknak projektenként nyújtott uniós pénz ügyi támogatás átlagos 
összege a kiválasztott felső határokhoz képest
Forrás:  az Európai Számvevőszék elemzése (2013), az irányító hatóságok (2013) és a Világbank (2012) adatai alapján.
90
80
70
60
50
40
3020
10
-
Németország Olaszország Görögország Lengyelország RomániaCGAP „Elszegényedési kockázat”
EU „Mikroﬁnanszírozás”
ESZA-projektek
EPMF-projektekezer euró
23 Észrevételek
29 A CGAP-határérték az amerikai 
dollárban kifejezett, egy főre 
jutó GNI 2,5-szeresének felel 
meg.50 
A Számvevőszék megjegyzi, hogy 
a tagállamok mindegyikében 
25 000  eurós plafon alkalmazandó, ami 
nem veszi figyelembe a köztük lévő 
jövedelmi és vagyoni különbségeket. 
Ezért a Számvevőszék ellenőrizte, hogy 
a támogatás túllépett -e egy olyan, 
a GNI -vel súlyozott határértéket, amely 
figyelembe veszi, hogy milyen mérték -
ben érték el az elszegényedés kockáza -
tának kitett népességet (CGAP sze -
rinti „elszegényedési kockázat”29). Ez 
a kiegészítő elemzés rámutatott, hogy 
mind a 27 vizsgált projekt a CGAP -
plafon alatt maradt.
51 
Mindezek alapján úgy ítélhető meg, 
hogy az egyes pénzügyi támogatási 
intézkedések mérete összhangban volt 
a mikrovállalkozók igényeivel.
A mintában található 
projektek köz ül nem 
minden projekt célozta meg 
a munkanélkü lieket
52 
A Számvevőszék áttekintette a vissza 
nem térítendő támogatások kedvez -
ményezettjeinek profilját (az irányító 
hatóságoknál), illetve az ESZA, illetve 
EPMF pénzügyi eszközök révén pénz -
ügyi támogatásban részesülő ügyfelek 
profilját is (az alapkezelők szintjén): 
ezzel azt igyekezett értékelni, hogy mi -
lyen mértékben célozták meg a koráb -
ban munkanélküli mikrovállalkozókat.53 
A korábban munkanélküli mikrovállal -
kozókat a 20 vizsgált ESZA -projektből 
11 esetben (55%) célozták meg. Ebből 
kilenc projekt (45%) irányult kizárólag 
a munkanélküliekre (öt Görögország -
ban, kettő Lengyelországban, egy 
Olaszországban [Campania] és egy 
Németországban).
54 
Ami az EPMF -et illeti, azon végső 
kedvezményezettek, akik korábban 
munkanélküliek voltak, a hét vizsgált 
projektből egy esetében alkottak 
kifejezett célcsoportot. A Bizottság 
szerint ugyanakkor a 2014. szeptember 
végi átfogó EPMF összesített adatok 
azt mutatják, hogy az EPMF keretében 
finanszírozott önálló vállalkozók 58%-a 
korábban munkanélküli, az EPMF -ből 
támogatott mikrovállalkozások több 
mint 60%-a pedig induló vállalkozás 
volt, ami azt jelenti, hogy a munkanél -
küliből lett mikrovállalkozókat széles 
körben sikerült bevonni.
24 Észrevételek
30 Belgium, Cseh Köztársaság, 
Olaszország, Málta, 
Lengyelország, Finnország és 
az Egyesült Királyság.
31 Szociális Ügyek és a Társadalmi 
Befogadás Főigazgatósága, 
2013-as éves tevékenységi 
jelentés , 61. o. ( http://
ec.europa.eu/atwork/
synthesis/aar/doc/empl_
aar_2013.pdf ).Információk 
a mikrovállalkozóknak 
nyújtott uniós támogatás 
végrehajtási költségeiről
55 
A mikrovállalkozókat célzó uniós támo -
gatás végrehajtási költségeit tekintve 
két elemet kell figyelembe venni: 
a közigazgatási költségeket és a pénz -
ügyi eszközöknek felszámolt költsé -
geket. A Számvevőszék ezért meg -
vizsgálta, hogy ezekről a költségekről 
elegendő információ áll -e a Bizottság 
és a tagállamok rendelkezésére.
Az ESZA operatív programok 
végrehajtásával kapcsola ‑
tos igazgatási költségekről 
hiányos információk álltak 
rendelkezésre
56 
A Bizottság 2011-es becslése szerint 
az operatív programok végrehajtásá -
val kapcsolatos igazgatási költségek 
a 2007–2013-as programozási időszak -
ban az ERFA/KA- ra, illetve az ESZA- ra 
elkülönített teljes pénzösszeg 3,2%-
ának feleltek meg. Ebbe beleértendő 
a becslés szerint 0,9%-ot kitevő ellen -
őrzési költség is, ami a tagállami ha -
tóságok által elvégzendő ellenőrzési, 
igazoló és könyvvizsgálati munkára vo -
natkozik. A becslés néhány tagállam30 
beszámolójában szereplő, az ERFA  /KA 
és az ESZA operatív programjainak 
2007–2013-as programozási időszak 
elejére vonatkozó adatain alapul.57 
Ennek alapján31 a Foglalkoztatás, 
a Szociális Ügyek és a Társadalmi Be -
fogadás Főigazgatósága 2013-as éves 
tevékenységi jelentésében az a becslés 
szerepelt, hogy a tagállamok szintjén 
e költségek (beleértve az irányító, 
igazoló és az ellenőrző hatóságok költ -
ségeit) a 2007–2013-as programozási 
időszak ESZA -költségvetésének 4,8%-
át tették ki. Ennek alapja a tagállamok 
átlagos költsége (2–13%). Ami a Bizott -
ságnál felmerült éves átfogó igazgatási 
költségeket illeti, ezek az előirányzatok 
teljes összegének kb. 0,2%-át tették ki. 
Az ESZA irányítására és ellenőrzésére 
szánt igazgatási költségek becsült 
értéke összesen az alap teljes éves 
költségvetése kb. 5%-ának felelt meg. 
Az igazgatási költségek fő összetevőit 
a 4. háttérmagyarázat  tartalmazza.
58 
Végezetül a Számvevőszék megálla -
pítja, hogy a Bizottság nem rendelke -
zik összehasonlító információkkal az 
egyes támogatási mechanizmusokkal 
(a vissza nem térítendő támogatás, il -
letve a pénzügyi eszközök, azaz hitelek 
vagy garanciák) kapcsolatban, illetve 
az egyes tagállamok számára felme -
rülő igazgatási költségekről. Továbbá, 
az elérhető adatokat csak a pénzügyi 
eszközök esetében aktualizálták. 
A Számvevőszék által öt tagállamban 
ellenőrzött ESZA operatív programok 
esetében az egyes irányítási hatósá -
goknál nem állt rendelkezésre informá -
ció a tényleges igazgatási költségekről.
25 Észrevételek
32 Az 1828/2006/EK bizottsági 
rendelet 43. cikke szerint az 
ESZA pénzügyi eszközök 
kezelési költségei az éves 
átlagot tekintve az alap 
tőkéjének legfeljebb 4%-át 
érhetik el, kivéve, ha az alap 
kezelőjét – mint ahogyan az 
egyik németországi alap 
esetében történt – 
versenyeztetési eljárással 
választották ki.Eltérések voltak az ESZA 
pénz ügyi eszközökre terhelt 
költségeket illetően
59 
A magas költségek egyrészt azzal 
járnak, hogy kevesebb forrás áll végül 
rendelkezésre a mikrovállalkozók szá -
mára, másrészt az alap fenntartható -
ságát is veszélyeztetik, különösen ami 
a kisebb mikrofinanszírozási alapokat 
illeti. A pénzügyi eszközökre terhelt 
leggyakoribb költségek a különböző 
részösszetevőből (pl. személyzettel 
kapcsolatos kiadások, reklám- és mar -
ketingköltségek, utazási és tanácsadási 
költségek) álló kezelési díjak.60 
A Számvevőszék elemzése szerint 
a vizsgált hat ESZA pénzügyi eszközből 
öt esetében a kezelési költségek 2,3% 
és 4,2% között mozogtak32. Végezetül 
egy olaszországi garanciaalap (Calab -
ria) nem tudott a Számvevőszék kéré -
sére adatokat szolgáltatni a kezelési 
költségekről.Az ESZA operatív programok közigazgatási költségeinek főbb összetevői
A tagállamok esetében az igazgatási költségek a tagállami hatóságok által az operatív programokkal kapcsolat -
ban elvégzett irányítás, ellenőrzés, monitoring és értékelés költségeit foglalják magukban. Ilyen költségek pl. 
az alkalmazottak díjazása, valamint az operatív, az utazási és a képzési költségek. Annak biztosításához, hogy az 
adott ország eredményesen hasznosítsa a támogatást, az igazgatási költségek az ESZA operatív programokon 
belüli finanszírozási lehetőségekkel kapcsolatos információs és kommunikációs tevékenységeket és a kedvezmé -
nyezettek igazgatási kapacitásának – pl. képzése révén történő – megerősítését is fedezhetik.
Mivel a pénzügyi eszközök esetében az igazgatási tevékenységek egy részét (pl. a végső kedvezményezettek 
kiválasztását) az alapkezelő végzi, ez alacsonyabb igazgatási költségeket eredményez a tagállamok szintjén. Az 
e tevékenységekhez kapcsolódó irányítási költségeket az alap kezelői közvetlenül az operatív programra terhelik.
A Bizottság szintjén az igazgatási költségek a következőkkel kapcsolatos kiadásokat foglalják magukban: az ESZA 
szabályozási keretének megszövegezése, pénzgazdálkodás, ellenőrzés, könyvvizsgálat, a tagállamokkal történő 
technikai koordináció, valamint értékelési és információs tevékenységek.
Ezekbe az igazgatási költségekbe nem értendők bele az uniós pénzügyi támogatás kedvezményezettjei által 
viselt kiadások.4. háttérmagyarázat
26 Észrevételek
61 
A Számvevőszék megjegyzi, hogy 
a mintában található pénzügyi eszkö -
zök közül két olaszországi (Calabria) 
ESZA pénzügyi eszköz esetében a ke -
zelési költségeken kívül egy további 
költséget (nevezetesen a garantált 
hitelekkel kapcsolatos kamatfizetést) 
is az operatív program számlájára írtak 
(lásd: 5. háttérmagyarázat ). Ez a vég -
rehajtási költséget az egyik pénzügyi 
eszköz esetében 7,8%-ra növeli, ami 
évi kb. 4 millió eurót jelent.62 
Az ESZA pénzügyi eszközök uniós 
költségvetésre terhelt költségeinek 
szerkezete részösszetevők szerint 
eltért. Noha a Számvevőszék elismeri 
az ilyen eltérések létjogosultságát, 
a Bizottságnak nincs átfogó rálátása 
arra, hogy milyen alapon történik az 
ESZA pénzügyi eszközök kezelési és 
végrehajtási költségeinek kiszámítása, 
illetve hogy azok indokoltak -e.
63 
Másfelől az EPMF esetében (amely öt -
vözi a hiteleket és garanciaeszközöket) 
a Bizottság becslése szerint az uniós 
költségvetésből fizetendő átlagos éves 
költség az alap tőkéjének legfeljebb 
0,5–0,7%-a.
Egy calabriai pénz ügyi eszköz esetében magas költségeket számítottak fel
Az egyik calabriai mikrohitel -garanciaalap által felszámolt irányítási költségek a Bizottságnak benyújtott be -
számoló alapján az össztőke 2,23%-át tették ki, vagyis formálisan nem haladták meg a szabályban lefektetett 
4%-os határértéket.
Az irányító hatóságok azonban a helyi bankokkal egy olyan kezelésiköltség -struktúrában állapodtak meg, 
amely szerint a mikrohitel -kamatot a hitelfelvevő nevében az ESZA fizeti meg. Ha a garantált hitelek 5,6%-át 
kitevő kamatát hozzáadjuk a kezelési költségekhez, az operatív programra háruló összköltség meghaladja 
a 7,8%-ot. Ezenfelül ugyanazon kereskedelmi bankok, amelyek a kamatokat megkapták, ugyanakkor azt a ka -
matot is elkönyvelhették, amely az ESZA által garanciaként letétbe helyezett pénzösszegek után járt.5. háttérmagyarázat
27
 Következtetések 
és ajánlások
64 
A Számvevőszék megállapította, hogy 
az ESZA -ból a mikrovállalkozóknak 
nyújtott pénzügyi támogatás progra -
mozását és kialakítását hiányosságok 
jellemzik, továbbá a teljesítményről 
nincsen elegendő megbízható infor -
máció. Emellett a Bizottság és a tag -
államok nem rendelkeznek összeha -
sonlító információkkal arról, hogy az 
egyes támogatási mechanizmusok (a 
vissza nem térítendő támogatás, illet -
ve a pénzügyi eszközök, azaz hitelek 
vagy garanciák) az egyes tagállamok 
számára mekkora igazgatási költséget 
jelentenek.
65 
Összességében a Számvevőszék meg -
állapította, hogy ezek a problémák 
csökkenthetik a mikrovállalkozók igé -
nyeinek kielégítését célzó uniós pénz -
ügyi támogatás eredményességét.
Az ESZA‑ból 
a mikrovállalkozóknak 
nyújtott pénz ügyi támogatás 
programozását és kialakítását 
hiányosságok jellemzik
66 
A tagállamok általában véve nem meg -
felelően mérték fel a mikrovállalkozók 
konkrét igényeit az ESZA operatív 
programok kialakításakor. A 2007–
2013-as programozási időszakban 
nem volt jogszabályi kötelezettség 
a mikrovállalkozók speciális igényei -
nek uniós szinten történő kezelésére. 
A számvevőszéki ellenőrzés által érin -
tett időszakban a mikrovállalkozókat 
tekintve a legfőbb ESZA támogatási 
mechanizmust a vissza nem térítendő 
támogatások jelentették.67 
Az ESZA -ból a mikrovállalkozóknak 
nyújtott uniós pénzügyi támogatást 
általában az igények megalapozott 
felmérése nélkül bocsátották rendel -
kezésre. Egyes vizsgált ESZA pénzügyi 
eszközök esetében a befektetési stra -
tégia hiánya és a nem megfelelő koc -
kázatkezelési rendszerek együttesen 
az alapok tőkéjének túlméretezéséhez 
vezettek. A Számvevőszék megállapí -
totta továbbá, hogy a vizsgált ESZA 
pénzügyi eszközök fele nem rendelke -
zett kilépési stratégiával, illetve meg -
szüntetési rendelkezésekkel, noha azt 
előírják a vonatkozó rendelkezések.
68 
A Bizottság pénzügyi eszköze, az EPMF 
a kockázatkezelési rendszerek tekinte -
tében általában kielégítő eljárásokkal 
rendelkezik. Az EPMF- nek sikerült kie -
gészítő magánfinanszírozási forrásokat 
is bevonni, ami az ESZA pénzügyi esz -
közökről nem mondható el. Az uniós 
költségvetésből az EPMF -re elkülöní -
tett összegek azonban mindeddig (az 
ESZA pénzügyi eszközökhöz képest) 
korlátozottak voltak.
1. ajánlás
A 2014–2020-as időszakban a tagálla -
mok a támogatási eszközök kialakítása -
kor és a mikrovállalkozókat célzó uniós 
pénzügyi támogatásokat is magukban 
foglaló operatív programok előké -
szítésekor végezzenek egységesen 
igényfelméréseket. Ez azt is elősegí -
tené, hogy a különböző támogatási 
mechanizmusok (vissza nem térítendő 
támogatás vagy pénzügyi eszközök, 
azaz hitelek vagy garanciák) esetében 
megfelelő szintű támogatás kerüljön 
elkülönítésre. A Bizottság ezzel kap -
csolatban adjon iránymutatást.
28 Következtetések és ajánlások
2. ajánlás
A Bizottság az ESZA pénzügyi eszkö -
zeinek felhasználását ne csak a szabá -
lyozási követelmények betartásához 
kösse, hanem – a támogatások túlmé -
retezésének elkerülése érdekében  –
megbízható kockázatkezelési rendszer 
meglétéhez is.
A teljesítményről nem áll 
rendelkezésre elegendő és 
megbízható monitoringadat
69 
Az EPMF teljesítménybeszámolási 
rendszerei hiánytalanabb információ -
kat nyújtottak, mint az ESZA -rendsze -
rek, amelyek nem tekinthetők meg -
felelőnek. A tagállamok által közölt 
adatok alapján a Bizottságnak nincs 
módjában egységes, érdemi és meg -
bízható információkat összeállítani (pl. 
a mikrovállalkozások túlélési rátájával 
vagy azok bevonásával kapcsolatban) 
annak érdekében, hogy nyomon követ -
hesse a mikrovállalkozóknak nyújtott 
ESZA -mikrofinanszírozás által elért 
eredményeket. A Számvevőszék véle -
ménye szerint emiatt nem lehetséges 
átfogó következtetést levonni a mikro -
vállalkozóknak nyújtott ESZA -támoga -
tás eredményességéről.
70 
A vizsgált minta alapján az ESZA vissza 
nem térítendő támogatás, az ESZA 
pénzügyi eszközei és az EPMF nyújtott 
pénzügyi támogatást a mikrovállal -
kozóknak. A korábban munkanélküli 
mikrovállalkozókat a projektek mint -
egy felénél sikerült bevonni.3. ajánlás
A jövőbeni szélesebb körű bevonás 
érdekében a Bizottság a tagállamokkal 
együtt alakítson ki a mikrovállalkozókat 
célzó, az ESZA keretében nyújtandó 
pénzügyi támogatási intézkedéseket és 
határozzon meg olyan támogatható -
sági kritériumokat, amelyek elősegítik 
a hagyományos hitelpiacokhoz való 
hozzáférés szempontjából hátrányos 
helyzetben lévő munkanélküliek és 
veszélyeztetett személyek elérését.
Nem állt rendelkezésre 
elegendő információ az 
ESZA‑ból nyújtott vissza nem 
térítendő támogatások és 
pénz ügyi eszközök végrehajtási 
költségeiről
71 
A vizsgált ESZA operatív programok 
esetében az irányító hatóságoknál nem 
voltak elérhető adatok a tényleges 
igazgatási költségekről. A Bizottság és 
a tagállamok nem rendelkeznek össze -
hasonlító információkkal arról, hogy az 
egyes támogatási mechanizmusok (a 
vissza nem térítendő támogatás, illetve 
a pénzügyi eszközök, azaz hitelek vagy 
garanciák) az egyes tagállamok számára 
mekkora közigazgatási költséget jelen -
tenek. Emiatt nem tudják megítélni, 
hogy melyik a legköltséghatékonyabb 
megoldás a mikrovállalkozókat célzó 
uniós támogatás esetében.
72 
A vizsgált pénzügyi eszközök esetében 
a Számvevőszék az uniós költségvetésre 
háruló kezelési költségeket tekintve kü -
lönböző költségszerkezeteket, és eltérő 
százalékos arányokat talált. A Bizott -
ságnak nincs átfogó rálátása arra, hogy 
milyen alapon történik az ESZA pénz -
ügyi eszközök végrehajtási költségeinek 
kiszámítása, ezért nem tudja megítélni, 
hogy az egyes eszközök közötti költség -
eltérések indokoltak -e.
29 Következtetések és ajánlások
4. ajánlás
A Bizottság a 2014–2020-as időszak -
ra nézve végezzen összehasonlító 
elemzést az ESZA vissza nem térítendő 
támogatásai, illetve az ESZA pénzügyi 
eszközök és az EaSI pénzügyi eszközök 
végrehajtási költségeiről abból a cél -
ból, hogy megállapítsa ezek tényleges 
szintjét. Ez az értékelés lehetővé tenné 
a bevált gyakorlatok azonosítását azzal 
kapcsolatban, hogy hogyan lehet kis 
összegű vissza nem térítendő támo -
gatásokat, hiteleket és garanciákat 
ésszerű költséggel nyújtani.
A jelentést 2015. június 10-i luxembourgi ülésén fogadta el az Henri GRETHEN 
számvevőszéki tag elnökölte II. Kamara.
 a Számvevőszék nevében
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 elnök

30
VI d)
A Bizottság nem fogadja el ezt az ajánlást.
Egyfelől a Bizottság úgy véli, hogy az elemzéshez 
el kell különíteni az irányító hatóság által valamely 
támogatás vagy pénzügyi eszköz kapcsán viselt irá -
nyítási költségeket. Továbbá nehéz lenne összeha -
sonlítást végezni az ESZA -hoz kapcsolódó támoga -
tások és pénzügyi eszközök költségei és díjai között, 
illetve az ESZA -hoz és az Európai Progress mikrofi -
nanszírozási eszközhöz (a továbbiakban: EPMF) 
kapcsolódó pénzügyi eszközök között (például az 
ESZA pénzügyi eszközeinek költségei magukban 
foglalják a banki költségeket, de az irányító hatósá -
gokkal és közreműködő szervezetekkel összefüggő 
költségeket nem; ezenfelül az EPMF -hez kapcsolódó 
pénzügyi eszközök költségstruktúrája különbözik az 
ESZA költségstruktúrájától, mivel az irányító hatósá -
gok nem avatkoznak be).
Másfelől előfordulhat, hogy az elemzés nem éri el 
a kívánt célt – azaz az új programozási időszakra 
vonatkozó helyes gyakorlatok felvázolását  –, mivel 
a szabályozási keret új szabályokat állapít meg az 
irányítási költségekre és díjakra vonatkozóan, ame -
lyek értelmében azok teljesítményalapúak és küszö -
bértékeket foglalnak magukban (lásd a 480/2014/EU 
felhatalmazáson alapuló rendeletet).
Bevezetés
09
A 2007–2013 közötti programozási időszakban 
az irányító hatóságok számára nem volt kötelező 
projektszinten jelentést benyújtani a Bizottság felé 
a mikrovállalkozók célcsoportjáról.Összefoglalás
VI a)
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
A 2014–2020-as programozási időszak során a sza -
bályozási keret biztosítja majd, hogy minden pénz -
ügyi eszköz olyan „előzetes értékelésen alapul”, 
amely piaci hiányosságokat, illetve nem optimális 
beruházási helyzeteket és beruházási szükség -
leteket állapított meg. Az előzetes értékelésre 
vonatkozó követelményt az előző programozási idő -
szakban bevezetett pénzügyi eszközök folytatása 
tekintetében is előírták.
Az operatív programok jóváhagyása során a Bizott -
ság biztosította a stratégiai prioritásokkal való 
összhangot, az előzetes feltételek azonosítását/
teljesítését és a javasolt támogatási forma indokolt -
ságának értékelését.
A Bizottság vállalja továbbá az előzetes értékeléssel 
kapcsolatos tanácsadást és a pénzügyi eszközök 
végrehajtására vonatkozó iránymutatást.
Az új programozási időszakra vonatkozó kötelező 
előzetes értékelés előkészítésével kapcsolatosan 
a Bizottság már nyújtott iránymutatást és a gyakor -
lati módszerekre vonatkozó tájékoztatást.
VI b)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást, amelyet az 
ESZA új szabályozási keretében – amely a pénzügyi 
eszközök tekintetében előírja az előzetes értéke -
lést – már figyelembe vett.
VI c)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
Az új szabályozási keret minden egyes figyelembe 
vett piac esetében lehetővé teszi a mikrofinanszíro -
zási eszköz legrelevánsabb célcsoportjainak azono -
sítását. Ez az előzetes értékelések révén érhető el.A Bizottság  
válasza
A Bizottság válasza 31
27
Lásd a 21. és a 22. bekezdésre adott közös választ.
A 2014–2020-as programozási időszakban az 
előzetes értékelés elvégzése előfeltételnek számít, 
és a kifizetési szabályok a kifizetések fokozatos 
igazolását írják elő. Ez hozzájárul majd a pénzügyi 
eszközök méretének optimalizálásához.
3. háttérmagyarázat
Campania tekintetében a Számvevőszék által 
megállapított túlméretezés abból adódott, hogy 
az egyik tengely célkitűzését túljegyezték a többi 
rovására, amelyek esetében nem történt jegyzés. 
A későbbiekben közzétett pályázati felhívást módo -
sították e probléma orvosolása céljából. 2015. május 
végére a mikrovállalkozóknak nyújtott folyósítások 
elérték az alap teljes keretösszegének 37,4 %-át.
33
A Bizottság megítélése szerint még túl korai a koc -
kázatosnak minősülő portfólió (PAR) értékelése, 
mivel az EPMF -portfólió még új, és az első támoga -
tási ciklus még nem zárult le.
Közös válasz a 35. és a 36. bekezdésre
A tőkeáttétel a 2007–2013-as programozási idő -
szakban nem volt jogszabályi követelmény. A 2014–
2020-as programozási időszakban azonban belefog -
lalták azt a jogszabályi keretbe1.
Mindazonáltal az ESZA keretében finanszírozott 
pénzügyi eszközök  – rulírozó jellegüknek köszönhe -
tően – még további magánpénzeszközök bevonása 
nélkül is multiplikatív hatást fejthetnek ki.
1 Az 1303/2013/EU rendelet 34. preambulumbekezdése, valamint 
37. cikke (2) bekezdésének c) pontja és 46. cikke (2) bekezdésének 
h) pontja.Észrevételek
Közös válasz a 21. és a 22. bekezdésre
A megosztott irányítás tárgyát képező pénzügyi 
eszközök tekintetében a közös rendelkezésekről 
szóló rendelet (1303/2013/EU rendelet) a 2014–
2020-as programozási időszakban kötelező előzetes 
értékelést vezetett be, amely kiterjed többek között 
a javasolt támogatás formájának indokolására is.
Közös válasz a 24. és a 25. bekezdésre
A megosztott irányítással és a szubszidiaritás elvé -
vel összhangban végrehajtott programok esetében 
a nemzeti hatóságok feladata annak biztosítása, 
hogy az egyedi műveletek végrehajtása az alkalma -
zandó jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően 
történik.
A Bizottság elismeri, hogy a hat pénzügyi eszközből 
három esetében elmulasztották a befektetési straté -
gia kidolgozását.
Ezt a 2007–2013-as programozási időszakban 
felmerült problémát valószínűleg az okozta, hogy 
2010-ben és 2011-ben többször is módosultak az 
1828/2006/EK általános rendelet pénzügyi eszkö -
zökkel kapcsolatos rendelkezései, ami bizonytalan -
ságot teremtett.
26
A 2007–2013-as programozási időszakban ez a köve -
telmény az említett COCOF -iránymutatásból fakadt. 
Ez meghaladja az irányító hatóságok hatáskörét, és 
a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével 
összhangban az alapkezelő felelősségi körébe 
tartozik.
A 2014–2020-as programozási időszakra vonatko -
zóan a közös rendelkezésekről szóló rendelet 37. 
cikkének (2) bekezdése egyértelműen rendelkezik 
ezekről a követelményekről, kötelezővé téve az 
előzetes értékelés elvégzését.
A Bizottság válasza 32
45
Az EPMF -re vonatkozó szabályoknak megfelelően 
a korábbi foglalkoztatottsági státuszra vonatkozó 
adatok gyűjtésének hatálya a természetes szemé -
lyekre terjedt ki, a mikrovállalkozásokra nem. Ezt 
a kérdést a Bizottság figyelembe vette a foglalkoz -
tatás és a szociális innováció európai programjával 
kapcsolatos pénzügyi eszközök kidolgozása során.
Közös válasz az 52–54. bekezdésre
A Bizottság megjegyzi, hogy a vizsgált mikrofinan -
szírozási eszközök célja, hogy elérjék az ESZA sze -
rinti operatív programok és az EPMF azon részeinek 
célkitűzéseit, amelyek keretében végrehajtásra 
kerülnek; e célkitűzések akár meg is haladhatják 
a munkanélküliek munkaerő -piaci integrációját.
Az EPMF- határozat értelmében a célcsoportokat 
mint egyéneket  – ideértve a sérülékeny csoportok -
hoz tartozó egyéneket  – és mikrovállalkozásokat 
határozzák meg.
A bankszektoron kívüli mikrofinanszírozási intézmé -
nyekkel való együttműködésnek köszönhetően  – 
amennyiben az adott piacon léteznek ilyenek – el 
lehet érni az olyan mikrohitelezőket, amelyek 
hátrányos helyzetben találhatók a hagyományos 
hitelpiaccal szemben. A bankszektoron kívüli mik -
rofinanszírozási intézmények üzleti modellje azon 
a felismerésen alapul, amely szerint a sérülékeny 
személyek hátrányos helyzetben vannak a hagyo -
mányos hitelpiachoz való hozzáférést illetően, 
mivel a hagyományos bankok úgy tekintik, hogy 
az ilyen személyek magasabb költségekkel és/vagy 
nagyobb kockázattal járnak.
58
A Bizottság úgy véli, hogy a várható eredmények -
hez képest aránytalan terhet jelentene a szóban 
forgó információk benyújtása; különösen, mivel 
ehhez el kellene különíteni az irányító hatóság által 
valamely támogatás vagy pénzügyi eszköz kapcsán 
viselt irányítási költségeket. Továbbá nehéz lenne 
összehasonlítást végezni az ESZA -hoz kapcsolódó 
támogatások és pénzügyi eszközök költségei és 
díjai között (például az ESZA pénzügyi eszközeinek 
költségei magukban foglalják a banki költségeket, 
de az irányító hatóságokkal és közreműködő szerve -
zetekkel összefüggő költségeket nem).37
Ami a tőkeáttételi mutatók célértékét illeti, a Bizott -
ság hangsúlyozni kívánja, hogy az a tény, miszerint 
néhány ügylet nem érte el a várt tőkeáttételi célér -
téket, nem a teljesítménnyel kapcsolatos probléma, 
hanem olyan elfogadható üzleti realitás, amely 
egyrészt a mikrofinanszírozási piac kiforratlansá -
gára, másrészt egy olyan eszközre vezethető vissza, 
amely nem csupán a legjobban teljesítő közvetí -
tőket, hanem az újonnan alapított és a sérülékeny 
csoportokat megcélzó közvetítőket is megpróbálja 
elérni. A rendelkezésre álló uniós költségvetés 
lehető legjobb felhasználása érdekében azokban 
a garanciamegállapodásokban, amelyek nem érik 
el a tőkeáttételi célértéket, az Európai Beruházási 
Alap megfelelően kiigazítja a vonatkozó korlátös z-
szegeket, és a felszabaduló korlátösszegeket új 
ügyletekhez használja fel. Ezenkívül a pénzügyi köz -
vetítőknek rendelkezésre tartási díjat kell fizetniük, 
amennyiben nem teljesítik a megállapodás szerinti 
portfólióvolument.
Közös válasz a 41–44. bekezdésre
Az ESZA ellenőrzése a prioritási tengelyek szintjén, 
és nem pedig projektszinten zajlott. A teljesítmény- 
és eredménymutatókat a prioritási tengely szintjén 
állapították meg, annak célkitűzéseivel összhang -
ban. A 2014–2020-as programozási időszakban 
e téren javulás várható, mivel a teljesítmény- és 
eredménymutatókat a beruházási prioritás szintjén 
állapítják meg, és az tükrözni fogja az adott beruhá -
zási prioritás egyedi célkitűzéseit.
Ami a túlélési rátára vonatkozó jelentéstételt illeti, 
mivel az nem előírás, nem is várható el.
Ezenfelül a Bizottság úgy véli, hogy a túlélési ráta 
önmagában nem tekinthető releváns kritériumnak 
a mikrofinanszírozási eszköz sikerének értékelésé -
hez. Például ha egy munkanélküli személy megpró -
bál saját vállalkozást alapítani, de a későbbiekben 
csődbe megy, attól még sikerült szakmai tapasztala -
tot és vezetői készségeket szereznie, minek köszön -
hetően később könnyebben találhat munkát. A fel -
lépés eredményét tehát pozitívnak kell tekinteni.
A támogatott mikrovállalkozások túlélési rátája 
például kiegészíthető a végső kedvezményezett 
munkaerő -piaci helyzetének a fellépés lezárulását 
követően bizonyos idővel elvégzett felmérésével.
A Bizottság válasza 33
Következtetések és ajánlások
Közös válasz a 64. és a 65. bekezdésre
A Bizottság úgy véli, hogy aránytalan terhet 
jelentene az említett információk összegyűjtése. 
Továbbá nehéz lenne összehasonlítást végezni az 
ESZA -hoz kapcsolódó támogatások és pénzügyi 
eszközök költségei és díjai között, illetve a tagálla -
mok között.
Ezenkívül a legmegfelelőbb finanszírozási mecha -
nizmus kiválasztásához nem az irányítási költsége -
ket kell a fő szempontnak tekinteni.
67
Lásd a Bizottság 21., 22. és 27. pontra adott válaszát.
68
Az EPMF 2010 óta kísérleti kezdeményezésként 
működik. A foglalkoztatás és a szociális innováció 
európai programja keretében működő utódprog -
ramja számára további költségvetési forrásokat 
csoportosítottak át.
1. ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
A 2014–2020-as programozási időszak során a sza -
bályozási keret biztosítja majd, hogy minden pénz -
ügyi eszköz olyan „előzetes értékelésen alapul”, 
amely piaci hiányosságokat, illetve nem optimális 
beruházási helyzeteket és beruházási szükség -
leteket állapított meg. Az előzetes értékelésre 
vonatkozó követelményt az előző programozási idő -
szakban bevezetett pénzügyi eszközök folytatása 
tekintetében is előírták.
Az operatív programok jóváhagyása során a Bizott -
ság biztosította a stratégiai prioritásokkal való 
összhangot, az előzetes feltételek azonosítását/
teljesítését és a javasolt támogatási forma indokolt -
ságának értékelését.59
A mikrohitelek kezelési költségei természetszerű -
leg magasabbak a rendes hitelezéshez képest, ami 
a különös célcsoportra, a kis összegre és a mikrofi -
nanszírozási intézmények által nyújtott kölcsönök 
nagy számára vezethető vissza.
62
A megosztott irányítással és a szubszidiaritás elvé -
vel összhangban végrehajtott programok esetében 
a nemzeti hatóságok feladata annak biztosítása, hogy 
az egyedi műveletek végrehajtása az alkalmazandó 
jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően történik.
A tagállamok 2011 óta kötelesek adatokat szolgál -
tatni éves végrehajtási jelentésükben a pénzügyi 
eszközök végrehajtásával kapcsolatos irányítási 
költségekről és díjakról.
Ezek az adatok az intézmények és a nagyközönség 
részére hozzáférhetőek a minden év decemberében 
közzétett, „A finanszírozás és a pénzügyi konstruk -
ciók végrehajtása terén elért haladásra vonatkozó 
adatok összefoglalója az irányító hatóságok jelen -
tése alapján” ( „Summary of data on the progress 
made in financing and implementing financial 
engineering instruments reported by the managing 
authorities” ) című dokumentumban.
Hangsúlyozni kell továbbá, hogy az alapkezelőt 
közbeszerzési eljárás keretében választják ki, az 
irányítási költségek és díjak szintjét pedig a piaci 
helyzetnek megfelelően határozzák meg.
A költségek kiszámítását illetően – ahogyan az 
a 2007–2013-as programozási időszakban is tör -
tént – a 2014–2020-as programozási időszakra 
vonatkozó jogi keret felső küszöbértéket állapít 
meg az irányítási költségek és díjak tekintetében. 
A teljesítményre vonatkozó összetevőt e díjak kiszá -
mításakor immár kötelezően figyelembe kell venni2.
A Bizottság a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló 
rendeletben rögzítette a pénzügyi eszközök költ -
ségeinek és díjainak teljesítményalapú meghatáro -
zásához alkalmazandó kritériumokat, és megálla -
pította a helyes piaci gyakorlaton alapuló irányítási 
költségek és díjak küszöbértékeit.
2 Lásd az 1303 /2013/EU rendelet 42. cikkének (5) bekezdését.
A Bizottság válasza 34
Közös válasz a 71. és a 72. bekezdésre
Ami az ESZA keretébe tartozó pénzügyi eszközöket 
illeti, a tagállamok 2011 óta kötelesek adatokat szol -
gáltatni éves végrehajtási jelentésükben a pénzügyi 
eszközök végrehajtásával kapcsolatos irányítási 
költségekről és díjakról.
A 2014–2020-as programozási időszak tekintetében 
a Bizottság a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló 
rendeletben rögzítette a pénzügyi eszközök költ -
ségeinek és díjainak teljesítményalapú meghatáro -
zásához alkalmazandó kritériumokat, és megálla -
pította a helyes piaci gyakorlaton alapuló irányítási 
költségek és díjak küszöbértékeit.
4. ajánlás
A Bizottság nem fogadja el ezt az ajánlást.
Egyfelől a Bizottság úgy véli, hogy az elemzéshez 
el kell különíteni az irányító hatóság által valamely 
támogatás vagy pénzügyi eszköz kapcsán viselt irá -
nyítási költségeket. Továbbá nehéz lenne összeha -
sonlítást végezni az ESZA -hoz kapcsolódó támoga -
tások és pénzügyi eszközök költségei és díjai között, 
illetve az ESZA -hoz és az Európai Progress mikrofi -
nanszírozási eszközhöz (a továbbiakban: EPMF) 
kapcsolódó pénzügyi eszközök között (például az 
ESZA pénzügyi eszközeinek költségei magukban 
foglalják a banki költségeket, de az irányító hatósá -
gokkal és közreműködő szervezetekkel összefüggő 
költségeket nem; ezenfelül az EPMF -hez kapcsolódó 
pénzügyi eszközök költségstruktúrája különbözik az 
ESZA költségstruktúrájától, mivel az irányító hatósá -
gok nem avatkoznak be).
Másfelől előfordulhat, hogy az elemzés nem éri el 
a kívánt célt – azaz az új programozási időszakra 
vonatkozó helyes gyakorlatok felvázolását  –, mivel 
a szabályozási keret új szabályokat állapít meg az 
irányítási költségekre és díjakra vonatkozóan, ame -
lyek értelmében azok teljesítményalapúak és küszö -
bértékeket foglalnak magukban (lásd a 480/2014/EU 
felhatalmazáson alapuló rendeletet).A Bizottság vállalja továbbá az előzetes értékeléssel 
kapcsolatos tanácsadást és a pénzügyi eszközök 
végrehajtására vonatkozó iránymutatást.
Az új programozási időszakra vonatkozó kötelező 
előzetes értékelés előkészítésével kapcsolatosan 
a Bizottság már nyújtott iránymutatást és a gyakor -
lati módszerekre vonatkozó tájékoztatást.
2. ajánlás
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást, amelyet az 
ESZA új szabályozási keretében – amely a pénzügyi 
eszközök tekintetében előírja az előzetes értéke -
lést – már figyelembe vett.
69
Az EPMF -et látszólag semmilyen hátrány nem éri 
a teljesítményre vonatkozó ellenőrzési információk 
nem elegendő mennyisége vagy megbízhatatlan -
sága miatt.
A 2014–2020-as programozási időszakra vonatko -
zóan a Bizottság megjegyzi, hogy a túlélési rátán 
kívül az ESZA különös mutatói – köztük a támoga -
tott mikrovállalkozások száma, valamint a részvevők 
foglalkoztatási státusza a belépésük és kilépésük 
időpontjában  – szintén segítséget nyújtanak a mik -
rovállalkozóknak nyújtott ESZA -támogatás haté -
konyságának értékeléséhez.
3. ajánlás
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
Az új szabályozási keret minden egyes figyelembe 
vett piac esetében lehetővé teszi a mikrofinanszíro -
zási eszköz legrelevánsabb célcsoportjainak azono -
sítását. Ez az előzetes értékelések révén érhető el.
HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?
Ingyenes kiadványok:
  egy példány:  
az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu),
  több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:  
az Európai Unió képviseletein keresztül (http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),  
nem uniós országokban a küldöttségektől (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),  
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül (http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm)  
vagy a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész  
területéről) (*).
(*)  A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül,  
telefonfülkékből és hotelekből a számot csak díj/f_izetés ellenében lehet hívni).
Megvásárolható kiadványok: az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu).
A mikrovállalkozók az egész Európai Unióban nehezen 
tudnak hozzáférni a hagyományos hitelpiachoz. A helyzet 
javítása céljából az Unió vissza nem térítendő támogatások 
és pénzügyi eszközök révén pénzügyi támogatást nyújt.
Jelentésében a Számvevőszék azt értékelte, hogy az uniós 
pénzügyi támogatás programozása és kialakítása valóban 
a mikrovállalkozók igényeit igyekezett -e kielégíteni, illetve 
hogy működtek -e e támogatások teljesítményével 
kapcsolatban megbízható beszámolási rendszerek. 
A Számvevőszék megvizsgálta továbbá, hogy elegendő 
információ áll -e rendelkezésre a  mikrovállalkozókat 
támogató különböző uniós finanszírozási mechanizmusok 
működési költségeiről.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK