[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 9.7.2009

COM(2009) 341 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

Az Európai Bizottság éves jelentése a Stabilitási Eszközről – 2008 {SEC(2009)932}

BEVEZETÉS

Ezt a jelentést a Stabilitási Eszköz létrehozásáról szóló, 2006. november 15-i 1717/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: a Stabilitási Eszközről szóló rendelet) 23. cikkében előírt jelentéstételi kötelezettségnek megfelelően terjesztjük az Európai Parlament és a Tanács elé. Az említett cikk a következőképpen rendelkezik:

„A Bizottság megvizsgálja az e rendeletnek megfelelően hozott intézkedések végrehajtásával elért fejlődést, és éves jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé a támogatás megvalósításáról. A jelentést megkapja az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága is. A jelentés tájékoztatást tartalmaz az előző évre vonatkozóan a finanszírozott intézkedésekről, a megfigyelő és értékelő tevékenységről, valamint a költségvetési kötelezettségek és kifizetések végrehajtásáról, országra, régióra és együttműködési ágazatra lebontva.”

Az itt előterjesztett jelentés a Stabilitási Eszközről szóló rendelet 6. cikkének (6) bekezdésében előírt jelentéstételi kötelezettség értelmében már korábban szolgáltatott információk kiegészítéseként is szolgál. A Bizottság 2007 óta kialakított gyakorlata értelmében rendszeresen tájékoztatja a Tanácsot és az Európai Parlamentet azokról a rendkívüli támogatási intézkedésekről, amelyeket – a válsághelyzetekre adott uniós válaszlépések részeként – a Stabilitási Eszköz keretében támogatni készül. Mivel az egyes programokkal kapcsolatos jelentéstételi kötelezettségeket kezelhető szinten kell tartani, az éves jelentések átfogó áttekintést nyújtanak valamennyi korábban ismertetett, folyamatban lévő intézkedés végrehajtásáról, ideértve az intézkedések azon szempontjait is, amelyekről közvetlenül a végrehajtás megkezdésekor még nem lehetett információkkal szolgálni. Ezeket az áttekintéseket a jelentés mellékletei tartalmazzák.

1. A STABILITÁSI ESZKÖZ HÁTTERE

1.1. Válságreagálás

A különböző uniós válságreagálási intézkedésekhez a Bizottság évek óta az Európai Közösség külső eszközein keresztül járult hozzá – legyen szó akár természeti katasztrófákról, akár harmadik országbeli politikai válságokra adott válaszintézkedésekről, amely utóbbiak gyakran a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) vagy az európai biztonság- és védelempolitika (EBVP) keretében megvalósított uniós együttes fellépésekkel párhuzamosan zajlottak. Ezek az eszközök – mint például a gyorsreagálási mechanizmus és az afrikai békefenntartási mechanizmus – így fontos kapcsolatteremtő funkciót tölthetnek be a Közösség földrajzi és tematikus eszközeinek hatékony alkalmazásához, és hozzájárulnak a vonatkozó ország- vagy regionális stratégiák célkitűzéseihez, valamint az ezekkel való szinergiák kiépítéséhez.

A Stabilitási Eszköz 2007-es elindítása nagymértékben növelte a Bizottság válsághelyzetekre való reagálási képességét , mivel az új eszköz legnagyobb eleme (a 2008. november 21-i költségvetés-módosítást követően a hét évre biztosított összeget 1,3 milliárd EUR-ra csökkentették) pontosan erre a területre irányul[1].

A Stabilitási Eszköz válságkezelési eleme a korábbi gyorsreagálási mechanizmushoz képest jóval nagyobb pénzügyi keretet (2007-ben 93 millió EUR-t, 2008-ban 129 millió EUR-t, a 2007–2013 közötti időszakban pedig válságreagálásra évente átlagosan 185 millió EUR-t), valamint a programok számára jóval hosszabb (18 hónapos, bizonyos feltételek esetén meg is hosszabbítható) időtartamot biztosít . A Stabilitási Eszközről szóló rendelet 3. cikke értelmében elfogadott intézkedéseket, nevezetesen a „támogatást válsághelyzetben vagy kialakulóban lévő válsághelyzetben” az Európai Bizottság Külkapcsolati Főigazgatóságának (DG RELEX) A. Igazgatóságával, a külkapcsolatokért felelős főigazgatóságok csoportjába tartozó illetékes földrajzi szolgálatokkal, valamint gyakran a Bizottság harmadik országokban működő küldöttségeinek jelentős bevonásával határozták meg. Az ebből adódó, programokra vonatkozó döntés és a programok végrehajtása a DG RELEX A. Igazgatóságának felelőssége, míg az országokban történő projektirányítás sok esetben a bizottsági küldöttségek feladata. A 2008-ban elért előrehaladást e jelentés 2. részében mutatjuk be.

1.2. Hosszabb távú, több régiót érintő biztonsági fenyegetések esetében alkalmazott intézkedések a Stabilitási Eszközről szóló rendelet 4. cikkének (1) és (2) bekezdése értelmében

A Stabilitási Eszköz részét képezi a „Támogatás az együttműködés stabil feltételeinek keretein belül” cím alatt meghatározott hosszabb távú eszköz is.

A Bizottság a Stabilitási Eszközről szóló, a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó stratégiai dokumentumban meghatározta a 4. cikk (1) és (2) bekezdése szerinti hosszú távú fellépések elsőbbséget élvező területeit. Ezek közül első a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozására tett nemzetközi erőfeszítések támogatása azáltal, hogy javítják a vegyi, biológiai, sugárzó és nukleáris anyagok ellenőrzésének hatékonyságát, ellenőrzik a kettős felhasználású árukat, valamint a fegyverekkel foglalkozó szakemberek tudását inkább békés tevékenységekre próbálják felhasználni (a 2007–2008-as időszakban 53 millió EUR). A második ilyen terület a tiltott kereskedelem, a terrorizmus és a szervezett bűnözés által okozott fenyegetések kezelésére tett világszintű és több régiót átfogó erőfeszítések támogatása (a 2007–2008-as időszakban 19 millió EUR).

A 4. cikk (1) bekezdése alapján meghatározott prioritások között szerepelnek továbbá az alapvető infrastruktúra és a legfontosabb tengeri útvonalak elleni olyan fenyegetések, amelyeknek határokon átnyúló vonzatai is lehetnek. Mivel ezek új területek, konkrét programok tervezésére csak mélyreható előkészítő munkálatok elvégzése után kerülhet sor. A Bizottság e két területet belefoglalta a következő, 2009–2011-re vonatkozó indikatív programba.

E komponens programjait a DG RELEX dolgozza ki, de irányításuk a EuropeAid Együttműködési Hivatal (DG AIDCO) közvetlen feladatkörébe tartozik. Az e terület vonatkozásában 2008-ban elért előrehaladást e jelentés 4. részében mutatjuk be.

1.3. A Stabilitási Eszközről szóló rendelet 4. cikkének (3) bekezdése értelmében „válságmegelőzési és válságkezelési kapacitások kiépítése” céljából hozott intézkedések (a továbbiakban: válsághelyzetekre való felkészültség)

Erre az elemre a 2007–2008-as időszakra vonatkozóan 15 millió EUR-t irányoztak elő és kötöttek le, amelyből 2007-re 7 millió EUR-t, 2008-ra pedig 8 millió EUR-t szántak. A jelentés 3. részében ismertetjük az ezen elem vonatkozásában 2008-ban elért előrehaladást, amelynek központi irányításáért szintén a DG RELEX A. Igazgatósága felel.

2. VÁLSÁGHELYZETEKRE VALÓ REAGÁLÁS A STABILITÁSI ESZKÖZ (3. CIKK, 19 06 01. KÖLTSÉGVETÉSI JOGCÍMCSOPORT) ÉRTELMÉBEN

2.1. A Stabilitási Eszköz mint a válsághelyzetekre való uniós reagálás szélesebb eszköztárának része

Ahhoz, hogy az EU a kül- és biztonságpolitika terén jelentősebb szerepet játszhasson, tudnia kell hatékonyan reagálni a harmadik országokban felmerülő válsághelyzetekre , és segíteni ezeket országokat abban, hogy visszataláljanak a fenntartható fejlődés útjára. A világban tapasztalható válsághelyzetekre adott uniós reagálás hathatósabbá tétele érdekében meg kell erősíteni az Unió rendelkezésére álló különböző eszközöket (a polgári és katonai válságkezelési eszközöket, a diplomáciát, valamint a fejlesztési együttműködéssel kapcsolatos, illetve kereskedelmi politikát), és biztosítani kell, hogy ezek az eszközök együttesen, koherens módon működjenek a békére, stabilitásra és fenntartható fejlődésre irányuló ország- és regionális stratégiák célkitűzéseinek teljesítése érdekében. A Stabilitási Eszköz fontos kiegészítője a válsághelyzetek kezelésére alkalmazott közösségi eszközöknek. A KKBP és EBVP keretében megvalósított együttes uniós fellépésekkel, valamint a többi közösségi földrajzi eszköznél lévő címkézett keretösszegekkel együtt ezek a közösségi eszközök alkotják az Unió válságkezelési kapacitásának központi magját.

2.2. A Stabilitási Eszköz válságreagálási programjainak létrehozása és elfogadása

A Stabilitási Eszköz válságreagálási programjait – természetükből adódóan – nem lehet előre megtervezni. Meglévő vagy kialakulóban lévő válsághelyzetekre adott válaszként alakítják ki őket olyan esetekben, amikor az EU horizontális és földrajzi célkitűzéseit és prioritásait figyelembe véve más közösségi pénzügyi eszközökből nem lehet a segítségnyújtást elég gyorsan megoldani. A fellépések kiegészítő jellegűek, és szinergiát teremtenek a közösségi földrajzi szakpolitikákkal és eszközökkel. A Stabilitási Eszközt jellemzően az alábbi esetekben lehet mozgósítani: ha súlyos politikai válság vagy természeti katasztrófa alakul ki, ha válság elkerülésére nyílik lehetőség, ha konfliktus megoldását segítheti elő, illetve ha a közösségi segítségnyújtás feltételeinek biztosításához van rá szükség.

A Stabilitási Eszköz keretében politikai válsághelyzetek kezelésére hozott válaszintézkedéseket számos esetben a KKBP- vagy EBVP-fellépésekkel párhuzamosan dolgozták ki és valósították meg: legutóbb Grúziában, ahol az augusztusi konfliktus után a Stabilitási Eszköz válságkezelési eleme az EUMM Georgia telepítésével párhuzamosan 15 millió EUR összegben finanszírozott sürgősen szükséges segítségnyújtást több mint 30 000, hazáján belül lakóhelyét elhagyni kényszerült személy számára, valamint arra, hogy megtisztítsák a területet a fel nem robbant hadianyagoktól. A Stabilitási Eszköz EBVP-vel, a földrajzi eszközökkel és a fejlesztési együttműködési stratégiákkal való hatékony összehangolásának további példája Csád és a Közép-afrikai Köztársaság, ahol az EUFOR-misszióval együtt és annak támogatására a Stabilitási Eszköz 15 millió EUR-t biztosít a MINURCAT rendőrségi programra, amely a menekülttáborok és a választások védelmét szolgálja Csádban, valamint 6,5 millió EUR-t a biztonsági rendszer reformjára a Közép-afrikai Köztársaságban. Ezenkívül a 9. EFA B-keretösszege alatt megvalósuló együttműködés révén finanszírozzák a 13 millió EUR-s Programme d'Accompagnement à la Stabilisation -t, amelynek célja, hogy megteremtse a hazájukban lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek számára a lakóhelyükre való fenntartható visszatéréshez szükséges feltételeket (élelmezésbiztonság, a szociális infrastruktúrák rehabilitációja, a jogállamiság és a közvetítői mechanizmusok helyreállítása). A nyomon követés biztosítására 25 millió EUR-t különítenek el a 10. EFA keretében, hogy támogassák az igazságszolgáltatási reformot, köztük a MINURCAT második szakaszához nyújtott további segítségnyújtást is.

A Stabilitási Eszköz esetében a jóváhagyási eljárásokat úgy alakították ki, hogy biztosítsák a legfeljebb 20 millió EUR összegű válságreagálási programok gyors elfogadását. A Stabilitási Eszköz keretében létrehozott fellépések ugyanakkor nagyon is függnek a politikai tényezőktől, ezért csakis kellő megfontolással, az Unión belül, az ország hatóságaival és az egyéb nemzetközi szereplőkkel folytatott, megfelelő politikai konzultációt követően lehet végrehajtani őket.

2.3. A Stabilitási Eszköz keretében 2008 folyamán elfogadott válságreagálási programok

2.3.1. Költségvetési végrehajtás

A kötelezettségvállalási előirányzatok tekintetében a válsághelyzetekre való reagálás és felkészültség (19 06 01.) költségvetése több mint egyharmadával, a 2007. évi 100 millió EUR-ról 2008-ban 136,871 millió EUR-ra emelkedett. Ebből az összegből 128,87 millió EUR-t kötöttek le válságreagálásra[2]. A kötelezettségvállalások év végi végrehajtási aránya 100 % volt[3]. A válságreagálási programok időben történő végrehajtásában bekövetkezett jelentős javulás további mutatója, hogy a 2007. évi 45 %-hoz képest e kötelezettségvállalásoknak már 75 %-ára megkötötték a szerződéseket (96 millió EUR) .

A 2008. évi költségvetés 19 06 01. tétele kifizetési előirányzatainak eredeti 70 millió EUR-s szintje az év folyamán elégtelennek bizonyult, ezért a kifizetési előirányzatok további 37 millió EUR-s átcsoportosítását kellett kérni. A végső teljesítés 92 millió EUR lett, ami a 2007. évi kifizetési szintekhez képest majdnem háromszoros emelkedés. Százalékban kifejezve ez a 2008. évi összes előirányzat 85 %-át jelenti, ami ugyancsak magasabb a 2007. évi teljesítési arányhoz képest (68 %).

2.3.2. 2008-ban elfogadott programok

A Stabilitási Eszköz működésének második évében újra jelentős számú válságreagálási projekteket finanszírozott a Stabilitási Eszközről szóló rendelet alapján elfogadott rendkívüli támogatási intézkedések révén. Összességében 26 finanszírozási határozatot – köztük két új Stabilitási Eszköz-mechanizmust – és a Stabilitási Eszköz mechanizmusai értelmében 2008-ban 16 fellépést fogadtak el és vállaltak rá kötelezettséget. A 19 06 01. jogcímcsoport keretében 2008-ban elfogadott valamennyi finanszírozási határozat teljes listáját a jelentés mellékletei tartalmazzák.

A legjelentősebb válságkezelési fellépések 2008-ban a következőket foglalták magukban: a konfliktus megoldásához nyújtott segítség a Kongói Demokratikus Köztársaságban (10 millió EUR) , a törékeny békefolyamat és átmenet támogatása Nepálban (5,95 millió EUR) , a hazájukon belül lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek konfliktust követő támogatása Grúziában (15 millió EUR) , a koszovói békeépítés 14,2 millió EUR-s folytatólagos támogatása Koszovó függetlenségének kinyilvánítását és az EU EULEX missziójának elindítását követő nehéz átmenet alatt, a pusztító SIDR ciklont követő jelentős helyreállítási program Bangladesben (13 millió EUR) , valamint a 2009. évi választásokra való felkészülés elősegítése érdekében a törékeny megbékélési folyamat további támogatása Libanonban (4 millió EUR). Továbbá két új eszközt fogadtak el az átmeneti igazságszolgáltatási és nemzetközi törvényszékek kisebb jelentőségű és sürgős fellépései (12 millió EUR), valamint a közvetítés és megbékélés (5,5 millió EUR) támogatására.

Elindítása után két évvel a Stabilitási Eszköz válságreagálási eleme mára az EU válságkezelési eszközének jelentős kiegészítésévé vált. A földrajzi megoszlás tekintetében 2007-ben és 2008-ban világszerte 59 fellépésre összesen 220 millió EUR-t kötöttek le.

Az elmúlt két évben a támogatás nagy részét Afrikának (főleg a Kongói Demokratikus Köztársaságnak, a Közép-afrikai Köztársaságnak, Csádnak és Szomáliának – 29 % ) nyújtották; ezt követik az Ázsiában (főleg Afganisztánban, Srí Lankán, Nepálban, Dél-Thaiföldön, Acehben és Kelet-Timorban – 19 % ), a Közel-Keleten (Libanonban, a palesztin területeken, valamint a Szíriában lévő iraki menekültek számára – 12 % ), Koszovóban (24 millió EUR) és Grúziában (17 millió EUR) végrehajtott fellépések.

Témájukat tekintve az elfogadott intézkedések igen változatosak, mivel az egyes konfliktushelyzetek vagy konfliktushelyzetek utáni állapotok konkrét szükségleteire irányulnak: rövid távú tanácsadás a konfliktus utáni helyzetben alkalmazott biztonsági rendszert érintő reform kidolgozásához és beindításához (Közép-afrikai Köztársaság, Kongói Demokratikus Köztársaság, Bissau-Guinea, Libanon, palesztin területek, Kelet-Timor), kiegészítő intézkedések azokban az országokban, ahová EBVP-misszókat telepítettek (Grúzia, Koszovó, Kongói Demokratikus Köztársaság, Afganisztán, Csád, palesztin területek), regionális békeépítő kapacitásokhoz nyújtott támogatások (az Afrikai Unió szomáliai missziója (AMISOM), az Afrikai Unió és az ENSZ dárfúri közvetítő missziója), jogállamiság és átmeneti igazságszolgáltatás (Afganisztán, Kirgizisztán, Kolumbia, Haiti, Sierra Leone, Salamon-szigetek), ideiglenes kormányzatoknak nyújtott segítség (a koszovói nemzetközi polgári hivatal (ICO)), konfliktuskezelés és megbékélés (Sri Lanka, Thaiföld, Kolumbia, Uganda, Zimbabwe, Peru, palesztin területek, Burma/Mianmar, Nepál), a konfliktushelyzetek és katasztrófák utáni helyreállítási programok és szükségletfelmérések (Banglades, Nicaragua, Libanon, Peru), a lakóhelyét elhagyni kényszerült lakosság támogatása (Libanon, Szíria), valamint a konfliktusokat okozó erőforrások (az erre a célra létrehozott mechanizmuson keresztül).

2.4. A Stabilitási Eszköz mechanizmusai: Első és második szakpolitikai tanácsadási és közvetítői mechanizmus, a konfliktusokat okozó erőforrásokra vonatkozó mechanizmus és az átmeneti igazságszolgáltatási mechanizmus

A gyorsreagálási mechanizmus kedvező tapasztalataira tekintettel a válságreagálás egyes kiemelt tematikus területeit, amelyek kisebb fellépések azonnali megindítását igényelték, a Stabilitási Eszközzel kapcsolatos mechanizmusok elfogadásáról szóló finanszírozási határozatok révén fedezték. Ezek a területek most már magukban foglalják a szakpolitikai tanácsadást és közvetítést, a konfliktusokat okozó erőforrásokat és az átmeneti (konfliktus utáni) igazságszolgáltatást. A mechanizmusok sürgős, kisebb és célzott intézkedések továbbruházott szinten történő finanszírozását teszik lehetővé anélkül, hogy egyedi finanszírozási határozatra lenne szükség.

A 2007-ben elfogadott szakpolitikai tanácsadási és közvetítői mechanizmust (10 millió EUR), valamint a konfliktusokat okozó erőforrásokra vonatkozó mechanizmust (2 millió EUR) 2008 végéig teljes mértékben felhasználták és az ezekkel kapcsolatos összes szerződést megkötötték. A szakpolitikai tanácsadási és közvetítői mechanizmus keretében 2007-ben öt, 2008-ban pedig 12 fellépést finanszíroztak. Ezek rövid távú és sürgős politikai tanácsokat és szaktanácsadást foglaltak magukban Bissau-Guineában, Örményországban, Grúziában, Libanonban, Srí Lankán és Mianmarban, valamint egyéb válságmegoldást, továbbá az ENSZ-szel és a Világbankkal közös, katasztrófa utáni szükségletfelmérés finanszírozását Bangladesben, Mianmarban, Haitin és Ukrajnában. A konfliktusokat okozó erőforrásokra vonatkozó mechanizmus keretében összesen 5 fellépést finanszíroztak a kimberleyi folyamat részeként az illegális gyémántbányászat és -kereskedelem, valamint más területeken az egyéb természeti erőforrások illegális kitermelése elleni küzdelem támogatására.

2008-ban az átmeneti igazságszolgáltatás vonatkozásában egy új mechanizmust fogadtak el 12 millió EUR összegben annak érdekében, hogy időben történő és célzott segítséget nyújtsanak a nemzetközi törvényszékeknek és az átmeneti igazságszolgáltatási kezdeményezéseknek. Ennek végrehajtásában a Bizottság partnerei nemzetközi és regionális szervezetek, állami és nem állami szereplők és/vagy az egyedi törvényszékek és igazságbizottságok. Az első fellépésre már 2008-ban megkötötték a szerződést 2,5 millió EUR értékben, amely sürgősen igényelt finanszírozást nyújtott a Charles Taylor által Sierra Leonéban elkövetett háborús bűncselekményeket vizsgáló nemzetközi törvényszék számára. Továbbá 5,5 millió EUR-t kötöttek le 2008 decemberében a második szakpolitikai tanácsadási és közvetítői mechanizmusról szóló határozatra.

2.5. A 2007-ben elfogadott válságkezelési programok vonatkozásában elért előrehaladás

Szinte valamennyi 2007. évi válságkezelési kötelezettségvállalással kapcsolatban megtörtént a szerződéskötés, 97 %-os arányban. Az e szerződésekre vonatkozó kifizetések aránya 65 %. Mivel a projektek időtartama nagyrészt 12 és 18 hónap közötti, a 2007. évi intézkedések többségének helyszíni végrehajtása jelenleg folyamatban van. Időközben néhány intézkedést befejeztek, mint például az igazságszolgáltatási reformmal kapcsolatosat Afganisztánban. A működési előrehaladás részleteit és a 2007. évi intézkedések hatását a mellékletek tartalmazzák.

2.6. A bizottsági küldöttségek szerepe

A Stabilitási Eszköz programjainak részletes, rendszeres nyomon követését a kedvezményezett országokban működő EK-küldöttségek biztosítják. Sok esetben a képviseletek nyújtanak be projektjavaslatokat a Bizottság központjának, és közvetlenül felelősek a segítségnyújtási programok végrehajtásáért is.

2007-hez hasonlóan a projektek nagy részét – a 26 finanszírozási határozatból 21-et, valamint a Stabilitási Eszköz mechanizmusai keretében három fellépést – továbbadták végrehajtásra az érintett országban működő küldöttségnek. Ennek eredményeképpen a küldöttségek 2008-ban 40 szerződést írtak alá a 19 06 01. jogcímcsoport keretében. 2007 óta összesen 40 válságreagálási fellépést adtak tovább 27 bizottsági küldöttségnek, összesen 180 millió EUR értékben. Ez nemcsak a helyi partnerekkel való tárgyalást és szerződéskötést, továbbá szükség esetén az időben történő kiigazításokat teszi lehetővé, hanem a projektek végrehajtásának a helyszínen történő szigorú nyomon követését is.

2.7. További levont tanulságok

A Stabilitási Eszköz válságreagálási elemének működése továbbra is sikeres és teljesíti a rendelet célkitűzéseit. A válságreagálásra fordított 2008. évi költségvetést ugyancsak teljes mértékben lekötötték. A DG RELEX szervezeti struktúrája megfelelőnek és készségesnek bizonyult arra, hogy lehetővé tegye a programok gyors meghatározását és elfogadását. Az elfogadott programok hozzájárultak a világszerte felmerült válságok kezelésére tett erőfeszítésekhez azáltal, hogy hasznos (helyenként döntő) módon egészítették ki az egyéb uniós válságkezelési intézkedéseket, így például Grúziában, Koszovóban, Csádban és a Közép-afrikai Köztársaságban.

A Bizottság – annak érdekében, hogy többet tudjon meg a Stabilitási Eszköz válságreagálási elemének hatásáról, hatékonyságáról, eredményességéről, fenntarthatóságáról és egyéb eredményeiről – a 2007-ben és 2008-ban elfogadott intézkedések alapján a program átfogó értékelését szándékozik elvégezni 2009 folyamán, amennyiben az intézkedések eléggé előrehaladottak ahhoz, hogy hasznos elemzésre adjanak lehetőséget. A végleges értékelést ismertetik majd a Parlamenttel és a Tanáccsal is.

3. A STABILITÁSI ESZKÖZ (A 4. CIKK (3) BEKEZDÉSE, 19 06 01. KÖLTSÉGVETÉSI JOGCÍMCSOPORT) „VÁLSÁGHELYZETEKRE VALÓ FELKÉSZÜLTSÉG” MEGNEVEZÉSű ELEME

A Stabilitási Eszköz „válsághelyzetekre való felkészültség” megnevezésű eleme tekintetében 2008-ban további előrehaladást értek el a békeépítési partnerség megszilárdításában, amelynek célja, hogy a békeépítő tevékenységek érdekében mozgósítsa és erősítse a civil társadalom szakértelmét. Ez az elem az érintett partnereknek a válsághelyzetekre való gyors reagáláshoz szükséges, eleve meglévő kapacitásainak közvetlen megerősítésére összpontosít, és különösen a civil társadalmi szervezeteket és tanácsadó testületeket, valamint a nemzetközi és regionális szervezeteket és az uniós tagállamok érintett ügynökségeit vonja be.

2008-ban a 15 millió EUR összegű, 2007-ben és 2008-ban lekötött teljes pénzügyi keretet kiutalták , és végrehajtották a vonatkozó éves cselekvési programokban meghatározott elemeket és célkitűzéseket.

Ebben az összefüggésben két, a civil társadalmi szervezeteknek szóló ajánlattételi felhívást indítottak el a békeépítő tevékenységek támogatásának keretében: az egyik felhívás a kapacitásépítés megerősítésére irányul, a másik pedig a kerekasztalok szervezésére vonatkozó felhívás első szakaszára. A kapacitásépítés keretében benyújtott sikeres pályázatok a keresztirányú, régiók közötti és válságspecifikus kapacitásépítési tevékenységek széles földrajzi megoszlású (európai szomszédság, Afrika, Ázsia, a Karib-térség stb.) keverékét képviselték. A kerekasztalok szervezésére vonatkozó felhívás első szakasza tekintetében a sikeres pályázatok ugyancsak keresztirányú és válságspecifikus javaslatok voltak, amelyek tevékenységei az európai szomszédságra összpontosulnak.

Ezenfelül – a nemzetközi szervezetekkel a korai előrejelzés és korai helyreállítás kapcsán folytatott együttműködéssel összefüggésben – a közvetlen támogatásokat az Afrikai Uniónak (az Afrikai Unió szárazföldi korai előrejelző rendszerének nyújtott támogatás), az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programjának (a konfliktusok és katasztrófák utáni szükségletfelmérésekben való együttműködésért), valamint a polgári stabilizációs missziók képzésének keretében az uniós tagállamok illetékes képzési ügynökségeinek ítélték oda.

Az év folyamán továbbfejlesztették a civil társadalmi szervezetekkel fenntartott párbeszédet konzultációs találkozók szervezése (februárban, júniusban és októberben), valamint a békeépítési partnerség internetes portáljának a békeépítési partnerségben résztvevők közötti kommunikációs csatornaként való használata révén.

A (korábban konfliktusmegelőző hálózatként ismert) békeépítési kezdeményezés tekintetében – amelyet folyamatosan építenek be a békeépítési partnerségbe – az e fellépés kapcsán együttműködő tíz civil társadalmi szervezet munkája a partnerek kiegészítő ismereteinek következő hat területbe történő csoportosítására összpontosult: közvetítés; regionális együttműködés a környezetvédelem, a gazdaság és a természeti erőforrások terén; biztonság; demokratizálás és átmeneti igazságszolgáltatás; nemek közti egyenlőség; kapacitásépítés és képzés. E területeken belül a munka a konfliktusmegelőzés, valamint a békeépítési politika és gyakorlat előmozdítása érdekében a szakértelem hasznosítására összpontosul.

4. A STABILITÁSI ESZKÖZ HOSSZÚ TÁVÚ RÉSZE (A 4. CIKK (1) ÉS (2) BEKEZDÉSE, 19 06 03. ÉS 19 06 02. KÖLTSÉGVETÉSI JOGCÍMCSOPORT)

A 2007–2011-es időszakra vonatkozó stratégiai dokumentum, valamint a 2007–2008-as időszakra szóló indikatív program alapján 2008-ban a következő tevékenységeket folytatták le:

4.1. 19 06 03 – Régiók közötti intézkedések a szervezett bűnözés, csempészet, a létfontosságú infrastruktúrák védelme, a közegészségügyet érintő fenyegetések és a terrorizmus elleni küzdelem terén, valamint 19 06 02 03 – Közösségi politika a kézi lőfegyverek terjedésének megakadályozására

A 2007-re szóló éves cselekvési program valamennyi tevékenységére (9 millió EUR) megkötötték a szerződést. A 2008-ra szóló éves cselekvési programot (13,3 millió EUR) 2008 novemberében fogadták el. Ez a program további finanszírozást nyújt a következőkre: szakértői támogatási eszköz, az Afganisztánból kifelé, illetve Afganisztánba irányuló tiltott kereskedelem kezelése, lőfegyverek illegális felhalmozása és kereskedelme, a szervezett bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelem Afrikában, a kábítószer-prekurzorok megelőzése és eltérítése a latin-amerikai és karib-tengeri térségben.

A szakértői támogatási eszközt – amely a régiók közötti biztonsági fenyegetések számos területén hozott intézkedések programozásának és azonosításának támogatása érdekében elismert szakértőket mobilizál – 2008-ban sikeresen alkalmazták. Elindították a tagállamoknak címzett, részvételi szándék kifejezésére való felhívást, és öt szerződést írtak alá a tagállamok ügynökségei által vezetett konzorciumokkal, továbbá egy speciális technikai támogatásra irányuló megállapodást a Bizottság Közös Kutatóközpontjával. Emellett több mint 40 országban öt műhelytalálkozót és missziót szerveztek.

Uniós tagállamokat, az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatalát (UNODC), valamint az Interpolt is magában foglaló konzorcium képviseletében 2008 decemberében került sor az Afganisztánból kifelé, illetve Afganisztánba irányuló tiltott kereskedelem elleni küzdelemmel kapcsolatos, 9,5 millió EUR-s (1. és 2. szakasz) nagyprojektre vonatkozó megállapodás aláírására a GtZ-vel. A PRELAC-projektet (A kábítószer-prekurzorok kereskedelme elleni küzdelem Latin-Amerikában és a Karib-tengeri térségben) 2008 decemberében írták alá az UNODC-vel, amelynek végrehajtása 2009 első negyedévében indul. A lőfegyverek Közép-Amerikában és a szomszédos országokban történő illegális felhalmozására és kereskedelmére irányuló projektet egy 2008 decemberében elfogadott speciális intézkedés révén írták alá.

Szem előtt tartva, hogy a 2007-re szóló éves cselekvési program keretében meghatározott első projekt 2009 elején indult el és a végrehajtás nagyon korai szakaszában tart, bármilyen tanulság levonására 2010-ben kerülhet majd sor.

4.2. 19 06 02 – Intézkedések a vegyi, nukleáris és biológiai anyagokkal kapcsolatos kockázatcsökkentés és készültség terén

A 2008-ra szóló éves cselekvési programot (23,5 millió EUR[4]) 2008 decemberében fogadták el. A program támogatást nyújt a következőkhöz: a korábban fegyverekkel foglalkozó szakemberek és mérnökök alternatív alkalmazása a moszkvai Nemzetközi Tudományos és Technológiai Központnál és az ukrajnai (kijevi) Tudományos és Technológiai Központnál; a polgári képességek, valamint a CBRN-anyagok illegális kereskedelme elleni küzdelemhez szükséges információcsere megerősítése, a kettős felhasználású termékek exportellenőrzésének erősítése, valamint a biológiai veszélyek elleni képességek fejlesztése. További részletek a mellékletben találhatóak.

A 2007-re szóló éves cselekvési programban meghatározott, a 4. cikk (2) bekezdése szerinti tevékenységekre minden szerződést megkötöttek és ezek a tevékenységek 2008-ban elindultak. Figyelembe véve, hogy az első projektek csak néhány hónapja kezdődtek el, eddig semmilyen értékelést nem folytattak le; a tervek szerint azonban az értékeléseket és ellenőrzéseket 2010 folyamán elvégzik.

Noha a 4. cikk (2) bekezdése szerinti legtöbb terület tevékenységei – a 2007/2008-ra szóló éves cselekvési programot is ideértve – korábban a volt Szovjetunióra összpontosultak, jelenleg is tesznek erőfeszítéseket a támogatás földrajzi hatályának kiterjesztésére. A Stabilitási Eszköz támogatásából új régiók/országok tesznek szert haszonra olyan tevékenységek kapcsán, amelyek célja az exportellenőrzési kapacitásaik javítása és a CBRN-anyagok illegális kereskedelmének megelőzése: öt nyugat-balkáni ország, Albánia, Törökország, Marokkó, Tunézia, Egyiptom, az Egyesült Arab Emírségek, Kína és Thaiföld. Ezenfelül a szakértői támogatási eszköz keretében lefolytatott felderítői szakértői missziók igazolták, hogy meg kell erősíteni a Délkelet-Ázsiában, a Közel-Keleten és Afrika egyes részein lévő országok kapacitásait. Ezeket az országokat belefoglalják majd a 4. cikk (2) bekezdése szerint nyújtott támogatások jövőbeni hatályába.

5. KÖVETKEZTETÉS

Működésének második évében a Stabilitási Eszköz mára az EU válságkezelési eszköztárának igen hasznos elemévé vált.

A többi releváns közösségi eszközzel együtt a Stabilitási Eszköz fontos részét képezi az EU átfogó válságkezelési megközelítésének, amely az EU-ban és világszerte jelentős támogatásra tett szert, amit az európai biztonsági stratégiáról szóló tavalyi jelentés is kiemelt.

A tagállamokkal, az Európai Parlamenttel és a Tanács Főtitkárságával folytatott jó együttműködés lehetővé tette a Bizottság számára, hogy – mind rövid, mind hosszú távon – a lényeges szükségletekhez igazítsa a Stabilitási Eszközhöz kapcsolódó programokat.

Fontos, hogy a Stabilitási Eszköz továbbra is jelentős pénzügyi forrásokban részesüljön azokra a növekvő igényekre tekintettel, amelyek a Stabilitási Eszközhöz kapcsolódó beavatkozásokat eredményezik.

[1] A Stabilitási Eszközről szóló rendelet 24. cikke szerint a Stabilitási Eszköz pénzügyi keretösszege a 2007 és 2013 közötti időszakra 2,062 milliárd EUR. A rendelet előírja, hogy ebből az összegből legfeljebb 7, 15, illetve 5 százalékot lehet a 4. cikk (1), (2), illetve (3) bekezdése szerinti eszközökre fordítani, ami legfeljebb 557 millió EUR-t tesz ki. A 3. cikk szerinti, a válsághelyzetekre való reagálást célzó eszközökre tehát a teljes összeg legalább 73 %-a maradna. Azonban a 2008. novemberi költségvetés-módosítás után, amelynek eredményeképpen 240 millió EUR-t átcsoportosítottak a 19 06 01. tételből az élelmiszer-eszközre, a 2007–2013 közötti időszakra válságreagálásra rendelkezésre álló összeget az eredetileg tervezett 1,49 milliárd EUR-val ellentétben 1,27–1,29 milliárd EUR-ra csökkentenék.

[2] A fennmaradó 8 millió EUR-t a 4.3. cikkben (Válságra való felkészülés) szereplő intézkedésekre kötötték le, lásd az alábbiakban.

[3] A 19 06 01. tételen lévő C1-es előirányzatok 136,871 millió EUR-s összegét teljes egészében lekötötték. Emellett 236 868,50 EUR-t kötöttek le a C4-es előirányzatokra.

[4] A 19 06 02 01. jogcímen lévő kezdeti összes előirányzat 2008-ra 27 millió EUR volt, amelyből 1,5 millió EUR-t a 19 08 01 03. jogcímre Grúzia számára csoportosítottak át, a szakértői támogatási eszközhöz nyújtott 2 millió EUR összegű hozzájárulást pedig a 2008-ra vonatkozó éves tevékenységi program tartalmazza a 4. cikk (1) bekezdése értelmében.