HU   HU 
 
 
 EURÓPAI  
BIZOTTSÁG   
Brüsszel, 2019.4.26.  
COM(2019) 198 final  
 
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A 
TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANKNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI 
ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK, VALAMINT A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK  
A 2019. évi uniós igazságügyi eredménytábla   
 
2 
   
 
 
„Az Európai Unió jogközösség. A jogi normák és a bírósági határozatok tiszteletben tartása nem 
lehetőség, hanem kötelesség. ”  
Jean-Claude Juncker, a Bizottság elnöke, az Unió helyzetéről szóló 2018. évi beszéd(1) 
 
„A jogállamiság tiszteletben tartása nem csupán a 2. cikkben felsorolt valamennyi alapvető érték 
védelmének előfeltétele, hanem a Szerződésekből eredő valamennyi jog és kötelezetts ég 
fenntartásához, valamint az összes tagállam jogrendszereiben a polgárok, a vállalkozások és a 
nemzeti hatóságok közötti kölcsönös bizalom megteremtéséhez is elengedhetetlenül szükséges ” (2)  
Frans Timmermans első alelnök, az Európai Parlament 2018. febr uár 28 -i plenáris vitája  
 
„Az igazságszolgáltatásba vetett bizalom erősítésén dolgozunk. A megfelelő pénzügyi források 
biztosítása az igazságszolgáltatási rendszer számára nem költség, [hanem] befektetés. […] A jól 
működő igazságszolgáltatással rendelkező országok nagyobb valószínűséggel vonzzák a 
befektetőket. ” (3)  
Jourová biztos, Bécs, 2018. november 30.  
  
                                                           
1  Az Európai Parlament előtt 2018. szeptember 12 -én elhangzott, az Unió helyzetéről szóló 2018. évi beszéd: 
https://ec.europa.eu/commission/sites/beta -political/files/soteu2018 -speech_hu_0.pdf   
2  Frans Timmermans első alelnök bizottsági nyilatkozata, az Európai Parlament 2018. február 28 -i plenáris 
vitája a Lengyelországban fennálló helyzetre vonatkozóan az EUSZ 7. cikke (1) bekezdésének alkalmazásáról 
szóló bizottsági határozatról.  
3  Az igazságszolgáltatási rendszerek hatékonyságáról szóló bécsi konferencián 2018. november 30 -án 
elhangzott beszéd.  
 
3 
  1. BEVEZETÉS  
A függetlenség, a minőség és a hatékonyság – a hatékony igazságszolgáltatási rendszerek 
alapvető elemeiként – elengedhetetlenek a jogállamiság és az EU alapját képező értékek 
megőrzéséhez. A hatékony igazságszolgáltatási rendszerek alapvető fontosságúak az uniós jog 
végrehajtása szempontjából. A nemzeti bíróságok az uniós jog alkalmazása során uniós 
bíróságként működnek. Elsősorban a  nemzeti bíróságok feladata, hogy gondoskodjanak az uniós 
jog keretében meghatározott jogok és kötelezettségek hatékony érvényesítéséről (4). Amint azt az 
Európai Unió Bírósága megállapította, magának a független bíróságok által biztosított hatékony 
bírói jogvédelemnek a fennállása a jogállamiság létének velejárója (5).  
„Az Unión belüli jogállamiság további erősítése – Az aktuális helyzet és a lehetséges további 
lépések ” című, 2019. április 3 -án elfogadott közlemény a jogállamiság megerősítésére szolgáló 
uniós eszköztár részeként azonosítja az uniós igazságügyi eredménytáblát, amely az igazságügyi 
reform és a jogállamiságra vonatkozó normák előmozdítása révén nyújt hozzájárulást(6). A 
jogállamiság, így az igazságszolgáltatási rendszerek függetlenségének tis zteletben tartása jelentős 
hatással van a befektetési döntésekre és a vállalkozások vonzására. Az európai szemeszter – az 
EU éves gazdaságpolitikai koordinációs ciklusa – ezért egyik prioritásaként kezeli a nemzeti 
igazságszolgáltatási rendszerek hatékonys ágának javítását. A 2019. évi éves növekedési jelentés, 
amely meghatározza az EU és tagállamai számára a következő évre vonatkozó gazdasági és 
társadalmi prioritásokat, ismételten hangsúlyozza az egyrészt a jogállamiság és a hatékony 
igazságszolgáltatási r endszerek, másrészt a vállalkozásbarát környezet és a gazdasági növekedés 
közötti kapcsolatot (7).  
Az igazságügyi reformok  és azok tagállami hatásainak nyomon követése érdekében az uniós 
igazságügyi eredménytábla (a továbbiakban: az eredménytábla) 2013 ót a éves áttekintést nyújt az 
igazságszolgáltatás függetlensége, minősége és hatékonysága szempontjából releváns mutatókról, 
valamint a hatékony igazságszolgáltatási rendszer lényeges paramétereiről. A 2019. évi 
eredménytábla továbbfejleszti mind a három ele mre vonatkozó mutatókat, és első alkalommal 
terjeszt elő mutatókat a következőkre vonatkozóan:  
- az egyes igazságszolgáltatási rendszerek pénzügyi forrásaiból származó kiadások részletes 
áttekintése;  
- a legfelsőbb bíróságokon hozott ítéletek minőségének javít ása érdekében alkalmazott normák;  
- a nemzeti ügyészségek feletti irányítási hatáskörök, valamint a nemzeti ügyészek kinevezése 
és felmentése;  
- a bírákkal kapcsolatos fegyelmi eljárásokban részt vevő hatóságok;  
- a bírósági ügyteher és ügyhátralék kezelésére v onatkozó normák és gyakorlatok.  
  
                                                           
4  Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 19. cikke.  
5  A Bíróság (nagytanács) 2018. február 27 -i ítélete,  Associação Sindical dos Juízes Portugueses kontra 
Tribunal de Contas , C-64/16, ECLI:EU:C:2018:117.  
6          COM(2019) 163.  
7  A Bizottság közleménye – A 2019. évi éves növekedési jelentés, 2018. november 21., COM(2018) 770 final, 
12. o.  
 
4 
 Mi az uniós igazságügyi eredménytábla?  
Az uniós igazságügyi eredménytábla egy olyan összehasonlító információs eszköz, amelynek célja, hogy 
évente segítse az Uniót és a tagállamokat a nemzeti igazságszolgáltatási rendszerek hatékonyabbá 
tételében azáltal, hogy objektív, megbízható és összehasonlítható adatokat szolgáltat valamennyi tagállam 
igazságszolgáltatási rendszerének minőségét, függetlenségét és hatékonyságát értékelő, releváns 
mutatókról. Az eredménytábla n em egyetlen átfogó minősítést jelenít meg, hanem áttekintést ad az 
igazságszolgáltatási rendszerek működéséről a tagállamok közös érdekét képviselő mutatók alapján.  
Az eredménytábla nem népszerűsíti az igazságszolgáltatás egyik konkrét típusát sem, és egye nlően kezeli 
az összes tagállamot.  
A nemzeti igazságszolgáltatási rendszer által követett modelltől vagy az annak alapjául szolgáló jogi 
hagyományoktól függetlenül a függetlenség, a minőség és a hatékonyság a hatékony igazságszolgáltatás 
lényeges paraméte rei közé tartoznak. Az e három tényezőre vonatkozó adatokat együttesen kell 
értelmezni, mivel egyrészről mindhárom elem szükséges az igazságszolgáltatási rendszer hatékony 
működéséhez, másrészről pedig ezek az elemek gyakran összefüggnek egymással (az egyi k elem javítását 
célzó kezdeményezések egy másik elemre is hatással lehetnek).  
Az eredménytábla elsősorban a polgári és kereskedelmi peres ügyekre, valamint a közigazgatási ügyekre 
összpontosít annak érdekében, hogy támogassa a tagállamoknak egy még inkáb b beruházás -, vállalkozás - 
és polgárbarát környezet kialakítására irányuló erőfeszítéseit. Az eredménytábla olyan összehasonlító 
eszköz, amely a tagállamokkal és az Európai Parlamenttel folytatott párbeszéd keretében alakul (8). Célja a 
hatékony igazságszo lgáltatási rendszer lényeges paramétereinek a meghatározása, és évente releváns 
adatok szolgáltatása.  
Mi az uniós igazságügyi eredménytábla módszertana?  
Az eredménytábla különféle információforrásokat használ fel. A számszerűsített adatok jelentős részét a z 
Európa Tanácsnak az igazságszolgáltatás hatékonyságának értékelésével foglalkozó bizottsága (a 
továbbiakban: CEPEJ) szolgáltatja, amellyel a Bizottság szerződést kötött egy szakosított éves tanulmány 
elkészítésére. Ezek az adatok a 2010 –2017 közötti idős zakra vonatkoznak, és azokat a tagállamok a 
CEPEJ módszertanának megfelelően szolgáltatták. A tanulmány emellett részletesebb megjegyzéseket és 
tágabb összefüggéseket bemutató országspecifikus adatlapokat is tartalmaz, amelyek az ábrákkal együtt 
értelmezen dők (9). 
A CEPEJ által összegyűjtött, az eljárások hosszára vonatkozó adatok megmutatják az „ügyintézési időt”, 
amely a bírósági eljárások számított hossza (a függőben lévő és az eldöntött ügyek aránya alapján). Az 
uniós jog meghatározott területeken törté nő alkalmazásával kapcsolatos bírósági hatékonyságra vonatkozó 
adatok megmutatják a bírósági ügyek tényleges hosszából számított átlagos eljárási időtartamot. Meg kell 
jegyezni, hogy az egyes tagállamokon belül a bírósági eljárások hossza akár jelentős föl drajzi eltéréseket 
is mutathat, különösen ami a városközpontokat illeti, ahol az üzleti tevékenységek nagyobb ügyterhet 
eredményezhetnek.  
A további adatforrások: a nemzeti igazságszolgáltatási kapcsolattartók csoportja (10), az 
Igazságszolgáltatási Tanácsok  Európai Hálózata (ENCJ) (11), az EU Legfelsőbb Bíróságai Elnökeinek 
                                                           
8  Az Európai Pa rlament 2018. május 29 -én állásfoglalást fogadott el az EU 2017. évi igazságügyi 
eredménytáblájáról (P8_TA(2018)0216), amely hozzájárult ezen eredménytábla elkészítéséhez, és a jövőbeni 
uniós igazságügyi eredménytáblák elkészítésébe is becsatornázzák majd.   
9 https://ec.europa.eu/info/strategy/justice -and-fundamental -rights/effective -justice/eu -justice -scoreboard_en  
10  Az uniós iga zságügyi eredménytábla elkészítése, valamint az igazságszolgáltatás hatékonyságával kapcsolatos 
bevált módszerek cseréjének előmozdítása céljából a Bizottság felkérte a tagállamokat, hogy jelöljenek ki két 
kapcsolattartót – egyet a bírói karból, és egy más ikat az igazságügyi minisztériumból. Ez az informális 
csoport rendszeresen ülésezik.  
11 Az ENCJ a tagállamok azon nemzeti intézményeit fogja össze, amelyek függetlenek a végrehajtó és a 
törvényhozó hatalmi ágtól, és amelyek a bírói kar támogatásáért felelős ek a független igazságszolgáltatás 
terén: https://www.encj.eu/  
 
5 
 Hálózata (NPSJC) (12), az Európai Unió Államtanácsainak és Legfelső Közigazgatási Bíróságainak 
Szövetsége (ACA -Europe) (13), az Európai Versenyhatóságok Hálózata (ECN) (14), a Hírközlési Bizo ttság 
(COCOM) (15), a szellemi tulajdoni jogsértések európai megfigyelőközpontja (16), a pénzmosás és a 
terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemmel foglalkozó szakértői csoport (17), az Eurostat (18), az Európai 
Igazságügyi Képzési Hálózat (EJTN) (19) és a Vilá ggazdasági Fórum (20). 
Az eredménytábla módszertanát a nemzeti igazságszolgáltatási rendszerek kapcsolattartói csoportjával 
kialakított szoros együttműködés keretében tovább fejlesztették, aminek kapcsán mindenekelőtt az 
igazságszolgáltatási rendszerek műkö désének egyes aspektusaihoz kapcsolódó kérdőív és adatgyűjtés 
említendő meg.  
Az adatok hozzáférhetősége – különösen az igazságszolgáltatási rendszerek hatékonyságára vonatkozó 
mutatók tekintetében – továbbra is javul, mivel sok tagállam befektetett az igaz ságügyi statisztikák 
előállításához szükséges kapacitásába. Amennyiben továbbra is nehézségek mutatkoznak az adatok 
gyűjtése vagy szolgáltatása terén, ez az elégtelen statisztikai kapacitásnak, vagy annak a ténynek tudható 
be, hogy azok a nemzeti kategóriá k, amelyekhez az adatokat gyűjtik, nem pontosan egyeznek meg az 
eredménytáblához használt kategóriákkal. Az adathiány csak az esetek kis hányadában vezethető vissza 
arra, hogy egyes nemzeti hatóságok nem hajlandóak a hozzájárulásra. A Bizottság továbbra is  arra 
ösztönzi a tagállamokat, hogy tovább csökkentsék ezt az adathiányt és tevékenyen vegyenek részt a bevált 
gyakorlatok cseréjében.  
Hogyan járul hozzá az uniós igazságügyi eredménytábla az európai szemeszterhez?  
Az eredménytábla elemeket biztosít a nemz eti igazságszolgáltatási rendszerek minőségének, 
függetlenségének és hatékonyságának értékeléséhez, és ezáltal támogatja a tagállamokat nemzeti 
igazságszolgáltatási rendszereik hatékonyságának javításában. Ez megkönnyíti a hiányosságok és a bevált 
módszere k azonosítását, valamint a kihívások és az eredmények nyomon követését. Az európai szemeszter 
folyamatához kapcsolódóan az érintett nemzeti hatóságokkal és érdekelt felekkel folytatott kétoldalú 
párbeszéd keretében készítik el az országspecifikus értékelés eket. Ez az értékelés megjelenik a szemeszter 
                                                           
12   Az NPSJC fórumot biztosít az európai intézmények számára, hogy kikérhessék a legfelsőbb bíróságok 
véleményét, és hogy az egyeztetések és az eszmecser e ösztönzésével szorosabb kapcsolatokat alakítsanak ki: 
http://network -presidents.eu/  
13 Az ACA -Europe a Bíróság, valamint az egyes uniós tagállamok államtanácsainak vagy legfelső közigazgatási 
bíróságainak k épviselőiből áll: http://www.juradmin.eu/index.php/en/  
14 Az ECN az európai versenyhatóságok vita - és együttműködési fóruma azon ügyekben, amelyekben az 
Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. és  102. cikkét alkalmazzák. Az ECN jelenti az 1/2003/EK 
tanácsi rendelet szoros együttműködési mechanizmusainak keretét. Az ECN -en keresztül a Bizottság és az 
összes uniós tagállam nemzeti versenyhatóságai működnek együtt egymással: 
http://ec.europa.eu/competition/ecn/index_en.html  
15 A COCOM a tagállamok képviselőiből áll. Legfőbb feladata, hogy véleményt nyilvánítson azokról a tervezett 
intézkedésekről, amelyeket a Bizottság el kíván fogadn i a digitális piaccal kapcsolatos kérdésekben: 
https://ec.europa.eu/digital -single -market/en/communications -committee  
16 A szellemi tulajdoni jogsértések európai megfi gyelőközpontja szakemberek és szakértő érdekelt felek 
hálózata. A köz - és a magánszektor képviselőiből áll, akik aktív munkacsoportokban működnek együtt. 
https://euipo.europa.eu/ohimportal/en/web/observatory/home   
17  A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemmel foglalkozó szakértői csoport rendszeresen 
ülésezik, hogy megossza nézeteit és támogassa a Bizottságot a szakpolitika meghatározásába n, valamint a 
pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni új jogszabályok megszövegezésében: 
http://ec.europa.eu/justice/civil/financial -crime/index_en.htm  
18 Az Eurostat  az EU statisztikai hivatala: http://ec.europa.eu/eurostat/about/overview  
19 Az EJTN az európai bírói kar képzésének és a tagok közötti ismeretmegosztás fő platformja és előmozdítója. 
Képzési sz abványokat és tanterveket dolgoz ki, koordinálja az igazságügyi képzési cseréket és programokat, 
terjeszti a képzési szakismereteket, valamint előmozdítja az uniós igazságügyi képzési intézmények közötti 
együttműködést. Az EJTN -nek mintegy 34 tagja van tag államok és uniós transznacionális szervek 
képviseletében. http://www.ejtn.eu/  
20 A Világgazdasági Fórum a köz - és magánszféra közötti együttműködés nemzetközi szervezete, amelynek 
tagjai cégek: https://www.weforum.org/  
 
6 
 keretén belüli éves országjelentésekben, továbbá a jogrendszerek jellemzőit és az érintett tagállamok 
tágabban vett összefüggésrendszerét figyelembe véve minőségi elemzéssel ötvözi az eredménytáblából 
származó ismereteket. A szemeszteren alapuló elemzés nyomán a Bizottság határozhat úgy, hogy 
javaslatot nyújt be a Tanácsnak az egyes tagállamok nemzeti igazságszolgáltatási rendszereinek javítására 
irányuló, országspecifikus ajánlások elfogadására.  
Miért fontosak a hatékony igazságszolgáltatási rendszerek a beruházásbarát környezet szempontjából?  
Régóta megállapítást nyert, hogy a jogállamiságot fenntartó hatékony igazságszolgáltatási rendszerek 
kedvező gazdasági hatást fejtenek ki. Ahol az igazságszolgáltatási rendszerek biztosítják a jogok 
érvényesítését, ott a hitelezők nagyobb valószínűséggel nyújtanak hitelt, a vállalkozások tartózkodnak az 
opportunista viselkedéstől, csökkennek az ügyleti költségek, és az innovatív vállalkozások nagyobb 
valószínűséggel eszk özölnek beruházásokat. A jól működő nemzeti igazságszolgáltatási rendszereknek a 
gazdaságra gyakorolt kedvező hatását számos – többek között a Nemzetközi Valutaalaptól (21), az Európai 
Központi Banktól (22), az OECD -től (23), a Világgazdasági Fórumtól (24) és a Világbanktól (25) származó – 
tanulmány és tudományos munka támasztja alá.  
Egy közelmúltbeli tanulmány megállapította, hogy a bírósági eljárások (ügyintézési időben mért (26)) 
hosszának 1  %-os csökkentése fokozhatja a cégek növekedését(27), valamint ha 1 %-kal növekszik 
azoknak a vállalatoknak az aránya, amelyek függetlennek tartják az igazságszolgáltatási rendszert, az 
általában magasabb árbevételhez és termelékenységhez vezet (28). Egy másik tanulmány pozitív 
összefüggést mutatott ki a bíróságok érzékel t függetlensége, valamint a Közép - és Kelet -Európába áramló 
közvetlen külföldi befektetések között (29).  
Ezenfelül több felmérés is kiemelte a nemzeti igazságszolgáltatási rendszerek hatékonyságának 
jelentőségét a vállalkozások számára. Egy felmérésben pél dául a nagyvállalkozások 93  %-a azt válaszolta, 
                                                           
21  IMF Regional Economic Outlook (Regionális gazdasági kilátások), 2017. november, Europe: Europe Hitting 
its Stride, (Európa: Európa felveszi a ritmust)  xviii o., 40., 70. o.: 
https://www.imf.org/~/media/Files/Publications/REO/EUR/2017/November/eur -booked -print.ashx?la=en   
22 EKB, „Structural  policies  in the euro area” (Strukturális Politikák az eur óövezetben), 2018. június, EKB 210. 
sorozatszámú alkalmi kiadvány: 
https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/scpops/ecb.op210.en.pdf?3db9355b1d1599799aa0e 475e5624651   
23 Lásd például: „What makes civil justice effective?” (Mitől hatékony a polgári igazságszolgáltatás?) OECD 
Economic Department, Policy Notes, 2013. június 18., és „The Economics of Civil Justice: New Cross -
Country Data and Empirics” (A polgári  igazságszolgáltatás gazdasága: Új, országos adatok és tapasztalatok) 
OECD Economics Department Working Papers, 1060. sz.  
24 World Economic Forum, „The Global Competitiveness Report 2018”(Világgazdasági Fórum, „Globális 
versenyképességi jelentés 2018”): https://www.weforum.org/reports/the -global -competitveness -report -2018   
25 Világbank, „World Development Report 2017” (2017. évi jelentés a világ fejlődéséről): Kormányzás és jog, 
3. fejezet: A jog szerepe, 83., 140. o.: http://www.worldbank.org/en/publication/wdr2017   
26  Az „ügyintézési idő” mutatót úgy kapjuk meg, ha egy adott év végén az el nem döntött ügy ek számát 
elosztjuk az eldöntött ügyek számával, és az eredményt megszorozzuk 365 -tel (nap). Ez az Európa Tanács 
CEPEJ által meghatározott standard mutató. 
http://www. coe.int/t/dghl/cooperation/cepej/evaluation/default_en.asp  
27  Vincenzo Bove és Leandro Elia: „Az igazságszolgáltatási rendszer és a gazdasági fejlődés az EU 
tagállamaiban”, Közös Kutatóközpont technikai jelentés, EUR  28440 EN, Az EU Kiadóhivatala, 
Luxembou rg, 2017: 
http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC104594/jr c104594__2017_the_judicial_system_a
nd_economic_development_across_eu_member_states.pdf  
28  Lásd ugyanott.  
29  Effect of judicial independence to FDI into Eastern Europe and South Asia (A bíróságok függetlenségének 
hatása a Kelet -Európába és Dél -Ázsiába irány uló közvetlen külföldi befektetésekre); Bülent Dogru; 2012, 
MPRA Munich Personal RePEc Archive (Müncheni Személyes RePEc Archívum): https://mpra.ub.uni -
muenchen.de/40471/1/MPRA_paper_40322.pdf . A tanulmányban a következő uniós tagállamok szerepeltek: 
BG, HR, CZ, EE, HU, LV, LT, RO, SK és SI.  
 
7 
 hogy módszeresen és folyamatosan felülvizsgálják a jogállamisági feltételeket (többek között a bíróságok 
függetlenségét) azokban az országokban, ahol befektetnek(30); egy másik felmérésben pedig a kis - és 
középvállalkozások több mint fele azt válaszolta, hogy a költségek és a bírósági eljárások túlzott 
hosszadalmassága tartozik azon fő okok közé, amelyek miatt nem indítanak bírósági eljárásokat a 
szellemitulajdon -jogok megsértése tekintetében (31). 
  
                                                           
30  Az Economist Intelligence Unit: „Risk and Return – Foreign Direct Investment and the Rule of  Law” 
(Kockázat és megtérülés – közvetlen külföldi befektetés és jogállamiság), 2015 
http://www.biicl.org/documents/625_d4_fdi_main_report.pdf , 22. o.  
31  Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO), A szellemi tulajdonnal kapcsolatos, 2016. évi kkv -
eredménytábla: https://euipo.europa.eu/tunnel -
web/secure/webdav/guest/document_library/observatory/documents/sme_scoreboard_study_2016/Executive -
summary_en.pdf  
 
8 
 2. HÁTTÉR : AZ IGAZSÁGÜGYI REFORM OK TERÉN 2018 -BAN BEKÖVETKEZETT 
LEGFONTOSABB FEJLEMÉ NYEK  
2.1. Az igazságügyi reformok feltérképezése  
2018 -ban számos tagállam folytatta nemzeti igazságszolgáltatási rendszere hatékonyságának 
további javítására irányuló erőfeszítéseit. Az 1. ábra áttekintést nyújt a tagállamok 
igazságszolgáltatási rendszereinek különböző funkcionális területein elfogadott és tervezett 
intézkedésekről.  
 1 ábra: Az igazságszolgáltatási rendszerekre vonatkozó jogalkotási és szabályozási tevékenység 
2018 -ban (elfogadott intézkedések/tárgyalt kezdeményezések tagállamonként)  (forrás: Európai 
Bizottság (32)) 
 
2018 -ban az eljárásjog továbbra is számos tagállamban  kiemelt figyelemre tartott számot, és 
jelentős mértékű jogalkotási tevékenység volt folyamatban vagy terveztek ilyet a közeljövőben. 
Fokozott tevékenység zajlott továbbá a bírák jogállása, a jogi szakembereket érintő reformok, az 
IKT-fejlesztés, a költség mentesség és az igazságszolgáltatási térképek optimalizálása terén. A 
korábbi eredménytáblával való összehasonlítás azt mutatja, hogy a tevékenység egyes területeken 
további lendületet kapott, mivel a tagállamok követték a korábban bejelentett reformtervek et, 
miközben egyes területeken további reformok várhatók a közeljövőben. Ez megerősíti azt a 
megállapítást, hogy az igazságügyi reformok időigényesek  olykor több évig tartanak a kezdeti 
bejelentéstől kezdve a jogalkotási és szabályozási intézkedések elfog adásán át a tényleges 
végrehajtásig.  
  
                                                           
32 Az információkat 26 tagállam nemzeti igazságszolgáltatási kapcsolattartói csoportjának közreműködésével 
gyűjtötték. UK nem nyújtott be információkat. DE kifejtette, hogy számos reform van folyamatban az 
igazságszolgáltatás tekintetében, ahol a reformfolyamat hatóköre és léptéke a 16 tartományon belül változhat.  
BE BG CZ DK IE EL ES HR IT CY LT LV LU HU MT AT 
PL RO SK FI SE 
BE IE EL ES CY LT HU RO
BG CZ EL ES FR LV LT HU PL FI SE 
BE BG CZ DK HR IT HU MT NL AT SE
BE BG ES HR LV MT AT PT RO FI 
BG CZ HR LT HU AT
ES HR HU MT PL RO
BG EL HR IT LU HU MT NL PL RO SK SE
BG HR LV RO 
BE ES LU HU MT PT RO
BG CZ HR IT LV HU MT PL PT RO SE
BE IE ES LV MT PLBE CZ DK EE EL ES FR HR IT CY LV HU NL AT PL RO 
FI SE
ES FR HR IT CY LT LU NL PT SE
BE CZ FR HR MT NL PL FI 
BE CZ EE FR HR IT CY LV AT SK FI
EL FR HR IT PT
BE HR AT SK
BE EL ES FR HR CY HU RO FI
BE EE IE ES FR HR IT LV LT NL PT SI SK
BE IE FR HR LV LT NL PT RO FI
DK IE EL FR CY LV  NL
BE EL ES FR HR LV LU HU NL AT PL RO SI SK
EL CY LV PL 
0510152025
Eljárási reformok
Az alternatív vitarendezési módszerek
alkalmazásának népszerűsítése
Költségmentesség
IKT-fejlesztés
Az igazságügyi térkép optimalizálása
Bírósági illetékek
Bíróságok igazgatása
Bírák
Igazságszolgáltatási Tanács
Bírósági szakosodás
Jogi szakemberek
Egyéb tevékenységek
Elfogadva Tárgyalás alatt áll
 
9 
 2.2. Az igazságügyi reformok nyomon követése  
A Bizottság 2018 -ban továbbra is nyomon követte a tagállamok által tett reformtörekvéseket.  
 A 2018. évi európai szemeszter eredményei – 
Az igazságszolgáltatási rendszerek  függetlenségének, minőségének és hatékonyságának javítása 
az európai szemeszter keretében támogatott strukturális reformok egyik jelentős prioritása. Az 
európai szemeszter ciklusa minden évben novemberben kezdődik, amikor a Bizottság bemutatja a 
következő  évre vonatkozó prioritásait (Közlemény az éves növekedési jelentésről). Februárban a 
Bizottság szolgálatai az országjelentésekben országspecifikus értékeléseket ismertetnek, amelyek 
kiterjednek a szemeszter által tárgyalt valamennyi kérdésre. Májusban/jún iusban a Bizottság 
előterjeszti a tagállamokhoz címzett országspecifikus ajánlásokra vonatkozó javaslatait. Ezeket az 
ajánlásokat a Tanács júliusban fogadja el, az Európai Tanács jóváhagyását követően.  
A 2018 -as európai szemeszter keretében – a Bizottság j avaslata alapján – a Tanács öt tagállamnak 
címzett országspecifikus ajánlásokat az igazságszolgáltatási rendszerük tekintetében (33). Azon 
tagállamok mellett, amelyek országspecifikus ajánlásokat kaptak, további 11 tagállam néz 
szembe olyan sajátos kihíváso kkal az igazságszolgáltatási rendszere tekintetében, ideértve a 
jogállamiságot és az igazságszolgáltatás függetlenségét, amelyeket a Bizottság az európai 
szemeszter révén szoros figyelemmel kísér (34). 
 Az együttműködési és ellenőrzési mechanizmuson alapul ó 2018. évi jelentések – 
Az együttműködési és ellenőrzési mechanizmust 2007 -ben, Bulgária és Románia Európai 
Unióhoz való csatlakozásakor hozták létre (35). Célja, hogy kezelje az igazságügyi reform, 
valamint a korrupció és – Bulgária tekintetében – a szerv ezett bűnözés elleni küzdelem terén is 
fennálló hiányosságokat. Létrehozása óta az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus 
keretében készült jelentések arra törekednek, hogy célzott ajánlások révén támogassák a bolgár és 
román hatóságokat erőfeszítéseik összpontosításában és bemutassák az elért előrehaladást (36).  
Az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében készült 2018. novemberi jelentésekben 
a Bizottság felmérte a korábbi jelentésekben foglalt ajánlások tekintetében elért előrehaladást. A 
                                                           
33  HR, IT, CY, PT, SK. Lásd a Tanács ajánlását (201 8. július 13.) Horvátország 2018. évi nemzeti 
reformprogramjáról, amelyben a Tanács véleményezi Horvátország 2018. évi konvergenciaprogramját 
(2018/C 320/10); a Tanács ajánlását (2018. július 13.) Olaszország 2018. évi nemzeti reformprogramjáról, 
amelyben véleményezi Olaszország 2018. évi stabilitási programját (2018/C 320/11); a Tanács ajánlását 
(2018. július 13.) Ciprus 2018. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben a Tanács véleményezi Ciprus 
2018. évi stabilitási programját (2018/C 320/12); a Tanács ajá nlását (2018. július 13.) Portugália 2018. évi 
nemzeti reformprogramjáról, amelyben a Tanács véleményezi Portugália 2018. évi stabilitási programját 
(2018/C 320/21); a Tanács ajánlását (2018. július 13.) Szlovákia 2018. évi nemzeti reformprogramjáról, 
amel yben a Tanács véleményezi Szlovákia 2018. évi stabilitási programját (2018/C 320/24).  
34 BE, BG, IE, EL, ES, LV, HU, MT, PL, RO, SI. E kihívásokat az országspecifikus ajánlások 
preambulumbekezdései és az e tagállamokra vonatkozó országjelentések tükrözik. A  2019. február 27 -én 
közzétett legfrissebb, 2019. évi országjelentések a következő internetcímen érhetőek el: 
https://ec.europa.eu/info/publications/2019 -european -semester -country -reports_en  
35  A Miniszterek Tanácsának következtetései, 2006. október 17. (13339/06); a Bizottság határozata (2006. 
december 13.) a Bulgáriában felállítandó együttműködési, valamint az igazságügyi reform, a korrupció és a 
szervezett  bűnözés elleni küzdelem területén érvényes külön értékelési kritériumok teljesítése terén elért 
haladást ellenőrző mechanizmus létrehozásáról (az értesítés a C (2006) 6570 számú dokumentummal történt).  
A Miniszterek Tanácsának következtetései, 2006. októb er 17. (13339/06); a Bizottság határozata (2006. 
december 13.) a Romániában felállítandó együttműködési, valamint az igazságügyi reform és a korrupció 
területén érvényes külön értékelési kritériumok teljesítése terén elért haladást ellenőrző mechanizmus 
létrehozásáról (az értesítés a C (2006) 6569 számú dokumentummal történt).  
36  https://ec.europa.eu/info/strategy/justice -and-fundamental -rights/effective -justice/rule -law/assistance -
bulgaria -and-romania -under -cvm/reports -progress -bulgaria -and-romania_en   
 
10 
 Romániáról szóló jelentés megállapította, hogy Románia tett néhány lépést a végleges ajánlások 
végrehajtására, a friss fejlemények azonban visszafordították az előrehaladást, és kérdésessé 
tették a 2017 januárjában adott kedvező értékelést. Bulgária esetében  a jelentés arra a 
következtetésre jutott, hogy több ajánlást már végrehajtottak, több más ajánlás pedig közel áll a 
végrehajtáshoz. A Bizottság megfelelően nyomon követte ezeket a jelentéseket.  
2.3. Az igazságügyi reformok támogatása  
 Európai strukturál is és beruházási alapok  
A Bizottság egyes igazságügyi reformokat az európai strukturális és beruházási alapokon (a 
továbbiakban: esb -alapok) keresztül pénzügyi támogatásban részesít. 2007 óta 16 tagállam 
használta az Európai Szociális Alapot (ERFA) és az  Európai Regionális Fejlesztési Alapot 
(ERFA) igazságszolgáltatási rendszere hatékonyságának javítása érdekében (37). 2007 és 2020 
között több mint 900 millió EUR -t kötöttek le arra, hogy fokozzák az igazságszolgáltatási 
rendszerek hatékonyságát és javítsák  annak minőségét ezekben a tagállamokban (38). A 
finanszírozott tevékenységek közé tartoznak a következők:  
 A bíróságok működési folyamatainak fejlesztése vagy korszerűsítése, valamint a ügyviteli 
rendszerek bevezetése vagy az humánerőforrás -menedzsment fol yamatok fejlesztése vagy 
korszerűsítése;  
 A bírósági szolgáltatások digitalizálása, valamint információs és kommunikációs 
technológiák (IKT) beszerzése;  
 Képzés biztosítása a bírák, az ügyészek, a bírósági személyzet, a bírósági végrehajtók, a 
közjegyzők és az ügyvédek számára, valamint a polgárok tájékoztatása jogaikról.  
A Bizottság különös figyelmet fordít annak biztosítására, hogy az uniós forrásokat a jogállamiság 
elvével összhangban a megfelelő reformokhoz kellő módon használják fel. A Bizottság 
hangsúly ozza annak jelentőségét, hogy e finanszírozási prioritások megvalósítása során 
eredményorientált megközelítést alkalmazzanak, és felhívja a tagállamokat, hogy értékeljék az 
esb-alapokból származó támogatások hatását.  
 Technikai támogatás  
A tagállamok a strukturálisreform -támogató program (39) keretén belüli Strukturálisreform -
támogató Szolgálat útján rendelkezésre álló bizottsági technikai támogatást is igénybe veszik. A 
program teljes költségvetése 222,8 millió EUR a 2017 –2020 közötti időszakban. 2017 ót a már 16 
tagállam (40) kapott vagy kért technikai támogatást számos különféle terület számára. Ezek közé 
tartozik például a bírósági rendszer hatékonyságának javítását célzó, az igazságügyi térkép 
reformját szolgáló, valamint a bírósági szervezetre, az e -igazságügyi programok tervezésére vagy 
megvalósítására, az ügykezelési rendszerekre, a bírák kiválasztási és előléptetési eljárására 
vonatkozó, a bírák képzését és a fogyasztói jogviták peren kívüli rendezését szolgáló technikai 
támogatás. A Bizottság 2018 m ájusában már előterjesztette a következő többéves pénzügyi 
időszakra (2021 –2027) vonatkozó javaslatait, különös tekintettel a 25 milliárd EUR -s teljes 
költségvetéssel rendelkező új reformtámogató programra, amely arra hivatott, hogy pénzügyi és 
                                                           
37  BG, CZ, EE, EL, ES, HR, IT, LV, LT, HU, MT, PL, PT, RO, SI, é s SK.  
38  Az ismertetett adatok a 2017 őszén gyűjtött és 2018 júniusában naprakésszé tett adatokon alapulnak. Mivel a 
jelenlegi 2014 –2020 -as programozási időszak még tart, az igazságszolgáltatási rendszerekre szánt teljes 
összegek emelkedhetnek, a különböző  tevékenységtípusok közötti allokációk pedig a programozási időszak 
2023 -as lezárulásáig változhatnak.  
39 https://ec.europa.eu/info/funding -tenders/funding -opportunities/funding -programmes/overview -funding -
programmes/structural -reform -support -programme -srsp_hu  
40  BE, BG, CZ, EE, EL, ES, HR, IT, CY, LV, HU, MT, PL, PT, SI és SK.  
 
11 
 technikai t ámogatást nyújtson valamennyi tagállamnak a gazdaságuk korszerűsítésére irányuló 
reformok – különösen az európai szemeszter keretében meghatározott reformprioritások – 
végrehajtásához (41). 
2.4. A bíróságok függetlenségének szavatolása  
Az Unió különböző esz közöket alkalmaz, hogy az Unió működésének védelme érdekében 
kikényszerítse a bírói függetlenség tiszteletben tartását a tagállamokban.  
 Kötelezettségszegési eljárások és az Európai Unió Bíróságának ítéletei – 
A Bizottság elkötelezett amellett, hogy megvi zsgálja azokat az ügyeket, amikor a nemzeti jog 
megakadályozza, hogy a nemzeti igazságszolgáltatási rendszerek a jogállamiság 
követelményeivel és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkével összhangban hatékonyan 
alkalmazzák az uniós jogot (42). 
A Biz ottság 2018 szeptemberében úgy határozott, hogy keresetet indít Lengyelországgal szemben 
az Európai Unió Bíróságán amiatt, hogy a Legfelsőbb Bíróságról szóló törvény révén megsértette 
a bírák elmozdíthatatlanságát és függetlenségét (43). A Bizottság aggálya i a Legfelsőbb Bíróság 
bíráira vonatkozó nyugdíjkorhatár azonnali leszállítására, valamint a köztársasági elnök számára 
e bírák aktív szolgálati jogviszonyának meghosszabbítása céljából egyértelmű kritériumok nélkül 
biztosított mérlegelési jogkörre, tovább á az e tekintetben hozott végleges határozat bírósági 
felülvizsgálatának hiányára vonatkoztak, amelyeket a Bizottság úgy tekint, hogy azok megsértik 
az EUSZ 19. cikke (1) bekezdésének a Charta 47. cikkével összefüggésben értelmezett 
rendelkezéseit (44). Az Európai Unió Bírósága 2018. december 17 -én – a Bizottság kérésének 
megfelelően – ideiglenes intézkedéseket adott ki, amelyekben arra kötelezte Lengyelországot, 
hogy az ügyben hozandó jogerős bírósági határozat megszületéséig állítsa vissza a Legfelsőbb 
Bíróság 2018. április 3. – a megtámadott törvény hatálybalépése – előtti helyzetét (45). 2019. 
január 1 -jén hatályba lépett a lengyel parlament által elfogadott azon törvény, amely végrehajtotta 
a Bíróság végzését. 2019. április 11 -én a Bíróság főtanácsnoka úg y vélte, hogy a Bíróságnak meg 
kellene állapítania, hogy a Legfelsőbb Bíróság bírái nyugdíjkorhatárának leszállítására vonatkozó 
lengyel jogszabályok ellentétesek az uniós joggal, és megsértik a bírói elmozdíthatatlanság és a 
bírói függetlenség elveit (46). 
A Bizottság 2019. április 3 -án kötelezettségszegési eljárást indított annak révén, hogy felszólító 
levelet küldött Lengyelországnak a rendes bíróságok bíráira vonatkozó új fegyelmi rendszerével 
kapcsolatban azzal az indokkal, hogy e rendszer aláássa a bír ói függetlenségüket, mivel nem 
nyújt megfelelő garanciákat a bíráknak a politikai ellenőrzéssel szembeni védelméhez (47). 
                                                           
41  Lásd a z IP/18/3972 sz. sajtóközleményt (2018. május 31.), amely elérhető a következő internetcímen: 
http://europa.eu/rapid/press -release_IP -18-3972_hu.htm   
42 A Bizottság közleménye – Uniós  jog: jobb eredmények elérése a jobb alkalmazás révén, (2017/C 18/02), HL 
C 18., 2017.1.19., 10.  o. 
43  A Bizottság 2017 decemberében úgy határozott, hogy keresetet indít a lengyel kormánnyal szemben az 
Európai Unió Bíróságán amiatt, hogy a bíróságok szerve zeti felépítéséről szóló törvény révén megsértette az 
uniós jogot. A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó törvény megsérti az EUSZ 19. cikke (1) bekezdésének 
a Charta 47. cikkével összefüggésben értelmezett rendelkezéseit. Részletesebb információkért lá sd: 
http://europa.eu/rapid/press -release_IP -17-5367_hu.pdf   
44  http://europa.eu/rapid/press -release_IP -18-5830_hu.htm   
45  https://curia.europa.eu/jcms/upload/docs/application/pdf/2018 -12/cp180204hu.pdf   
46  Lásd E. Tanchev főtanácsnoknak az Európai Bizottság kontra Lengyel Köztársaság ügyben adott 2019. április 
11-i véleményét, ECLI:EU:C:2019:325.  
47  Lásd az IP/19/1957 sz. sajtóközleményt (2019. április 3.), amely elérhető a következő internetcímen: 
http://europa.eu/rapid/press -release_IP -19-1957_en.pdf   
 
12 
 Az Európai Unió Bíróságának közelmúltbeli ítélkezési gyakorlata az uniós jog szempontjából 
kiemelte annak fontosságát, hogy a tagállamo k biztosítsák a nemzeti bíróságok függetlenségét 
(48). A Bíróság mindenekelőtt pontosította, hogy a bírói függetlenség követelménye azt is 
feltételezi, hogy az ítélethozatal feladatával megbízott személyekre vonatkozó fegyelmi 
felelősségi rendszer tartalmaz za az ahhoz szükséges garanciákat, hogy elkerülhető legyen annak 
veszélye, hogy ezt a rendszert a bírósági határozatok tartalmának politikai felülvizsgálatát 
szolgáló rendszerként alkalmazzák (49).  
2018 -ban több nemzeti bíróság is az Európai Unió Bíróságához fordult az előzetes döntéshozatali 
mechanizmus keretében (EUMSZ 267. cikk), felvilágosítást kérve a bírói függetlenség uniós jogi 
követelményeiről. A lengyel Legfelsőbb Bíróság hat ilyen ügyet utalt a Bíróság elé (50), a lengyel 
Legfelsőbb Közig azgatási Bíróság egyet (51), a rendes bíróságok pedig hármat (52) (53). 
 Az EUSZ 7. cikke szerinti eljárás,  valamint a jogállamisági keret  
Az EUSZ 7. cikkének (1) bekezdése olyan megelőző mechanizmusról rendelkezik, amely az 
EUSZ 2. cikkébe foglalt értékek  „súlyos megsértésének egyértelmű veszélye” esetén aktiválható, 
az EUSZ 7. cikkének (2) bekezdése pedig kizárólag abban az esetben ír elő szankcionálási 
mechanizmust, ha „a tagállam súlyosan és tartósan megsérti” az említett értékeket. A Bizottság 
2014 -ben létrehozat a jogállamisági keretet (54), és ennek szerepét a Bíróság is elismerte (55). A 
keret több szakaszból álló párbeszédet ír elő a tagállammal, amit a Bizottság véleményei és 
ajánlásai tagolnak. A cél a jogállamiságot fenyegető rendszerszintű veszély  megvalósulásának 
megelőzése, amikor is az EUSZ 7. cikke szerinti eljárásra lenne szükség. A jogállamisági keret 
első – és mostanáig egyetlen – alkalmazására akkor került sor, amikor 2016 januárjában 
párbeszéd indult Lengyelországgal (56). Bár a párbeszéd e lősegítette a problémák feltárását és a 
megbeszélések kereteinek megteremtését, nem oldotta meg a feltárt jogállamisági 
hiányosságokat, és a Bizottság 2017 decemberében kezdeményezte az EUSZ 7. cikkének (1) 
bekezdése szerinti eljárás megindítását (57). A Ta nács 2018. június 26 -án, szeptember 18 -án és 
december 11 -én három alkalommal meghallgatta Lengyelországot az EUSZ 7. cikkének (1) 
bekezdése szerinti eljárás keretében.  
                                                           
48  Lásd különösen a Bíróság (nagytanács) 2018. február 27 -i ítéletét, Associação Sindical dos Juízes 
Portugueses kontra Tribunal  de Contas , C-64/16, ECLI:EU:C:2018:117., elérthető a következő 
internetcímen: https://goo.gl/utc5GR . A Bíróság (nagytanács) 2018. július 25 -i ítélete, LM, C-216/18 PPU, 
ECLI:EU:C:2018:586, elérthető a következő int ernetcímen: https://goo.gl/ty1fnk . 
49  A Bíróság (nagytanács) 2018. július 25 -i ítélete, LM, C-216/18 PPU, ECLI:EU:C:2018:586, 67. pont, 
elérthető a következő internetcímen: https://goo.gl/ty1fnk . 
50  C-522/18. sz; C -537/18. sz.; C -585/18. sz.; C -624/18. sz.; C -625/18. sz.; C -668/18. sz. ügyek.  
51  C-824/18. sz. ügy.  
52  C-558/18. sz; C -563/18. sz.; C -623/18. sz. ügyek.  
53  Ezen előzetes döntéshozatal iránti kérelmek többek között arra vonatkoztak, hogy összeegyeztethető -e a bírói 
függetlenség uniós jogi követelményeivel a bírákra vonatkozó új fegyelmi rendszer, a Nemzeti 
Igazságszolgáltatási Tanács összetétele, valamint a Legfelsőbb Bíróságon belül létrejött új fegyelmi tanács.  
54  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – A jogállamiság megerősítésére irányuló 
új uniós keret, 2014. március 11., COM(2014) 158 final/2. Lásd még az IP -14-237 sz. sajtóközleményt (2014. 
március 11.), amely elérhető a következő inter netcímen: http://europa.eu/rapid/press -release_IP -14-
237_hu.htm  
55  Lád a C -619/18 R., Bizottság kontra Lengyelország  ügyben hozott 2018. december 17 -i végzést.  
56  A párbeszéd 2016 jan uárjától 2017 decemberéig tartott. A Bizottság 2016. június 1 -jén egy véleményt, 
valamint 2016. július 27 -én, 2016. december 21 -én, 2017. július 26 -án és 2017. december 20 -án négy ajánlást 
fogadott el. A Bizottság 2017. december 20 -án arra a következtetésr e jutott, hogy a jogállamiság súlyos 
megsértésének egyértelmű kockázata áll fenn Lengyelországban, és ezért javaslatot tett a Tanácsnak az EUSZ 
7. cikkének (1) bekezdése szerinti határozat elfogadására.  
57  COM(2017) 835 final.  
 
13 
 Az Európai Parlament 2018. december 12 -én az EUSZ 7. cikkének (1) bekezdése szerinti 
indokolással ellátott javaslatot nyújtott be a Tanácsnak annak megállapítására, hogy fennáll az 
egyértelmű veszélye annak, hogy Magyarország súlyosan megsérti az Unió alapértékeit (58). 
  
                                                           
58  http://www.europarl.europa.eu/news/hu/press -room/20180906IPR12104/magyar -jogallamisag -a-parlament -
fellepesre -szolitja -fel-az-uniot    
 
14 
 3. A 2019 -AS UNIÓS IGAZSÁGÜGYI  EREDMÉNYTÁBLA FŐBB M EGÁLLAPÍTÁSAI  
A hatékonyság, minőség és függetlenség a hatékony igazságszolgáltatási rendszer fő jellemzői, és 
az eredménytábla mindháromra nézve ad mutatókat.  
3.1. Az igazságszolgáltatási rendszerek hatékonysága  
Az eredménytábla az eljárások hatékonyságát mérő mutatókat ismertet a szélesebb körű polgári, 
kereskedelmi és közigazgatási ügyek tekintetében, valamint azokon a konkrét területeken, ahol a 
közigazgatási szervek és a bíróságok az uniós jogot alkalmazzák (59). 
3.1.1. Az ügyteher fejleményei  
A tagállami igazságszolgá ltatási rendszereket magas szintű és változatlanul stabil ügyteher 
jellemzi – még akkor is, ha az ügyteher mértéke tagállamonként jelentősen eltér – (2. ábra), ami 
rávilágít az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságának biztosítása érdekében tett 
folyta tólagos erőfeszítések fontosságára.  
2 ábra: A folyamatban lévő polgári, kereskedelmi és közigazgatási, valamint egyéb ügyek  
száma  (*) (első fok/100 lakosra vetítve) (forrás: CEPEJ -tanulmány (60)) 
 (*) A CEPEJ módszertana szerint ez  a szám magában foglal minden polgári és kereskedelmi peres és nemperes 
ügyet, a nemperes ingatlan - és cégnyilvántartási ügyeket, más nyilvántartási ügyeket, más nemperes ügyeket, 
közigazgatási ügyeket és más, nem büntető ügyet. Módszertani változások Szlo vákiában.  
 
                                                           
59  A bírósági határozatok végrehajtása szintén fontos az igazságszolgáltatási rendszer hatékonysága 
szempontjából. A legtöbb tagállamban azonban nem állnak rendelkezésre összehasonlítható adatok.  
60  A CEPEJ titkárság 2019. évi tanulmánya a Bizottságnak az  uniós tagállamok igazságszolgáltatási 
rendszereinek működéséről: https://ec.europa.eu/info/strategy/justice -and-fundamental -rights/effective -
justice/eu -justice -scoreboard_en  
05101520253035404550
DKATSIPLHREESKCZLTFIHURONLPTELITBGIEESBEDELVFRCYSELUMTUK
2010 2015 2016 2017N
I
N
C
S
A
D
A
T
 
15 
 3 ábra: A beérkezett polgári és kereskedelmi peres  ügyek száma  (*) (első fok/100 lakosra 
vetítve) (forrás: CEPEJ -tanulmány)  
 
(*) A CEPEJ módszertana szerint a polgári (és kereskedelmi) peres ügyek a felek közötti, például a szerződésekkel 
kapcsolatos jogvitákat érintik. A polgári (és kereskedelmi) nemperes ügyek nem vitatott eljárásokat érintenek, 
például a nem kifogásolt fizeté si meghagyásokat. Módszertani változások a következő tagállamokban: EL és SK. NL 
adatai a nemperes eljárásokat is magukban foglalják.  
4 ábra: A folyamatban lévő közigazgatási ügyek  száma  (*) (első fok/100 lakosra vetítve) 
(forrás: CEPEJ -tanulmány)  
 (*) A CEPEJ módszertana szerint a közigazgatási ügyek az állampolgárok és a helyi, regionális vagy nemzeti 
hatóságok közötti jogvitákat érintik. Módszertani változások a következő tagállamokban: EL és SK. DK és IE nem 
tartja nyilván külö n a közigazgatási ügyeket.   
012345678
ROLTSKPLCZCYHRPTIEESITFRSIBEELHULVMTDEEEATNLLUDKSEFIBGUK
2010 2015 2016 2017NINCS 
ADAT
0.00.20.40.60.81.01.2
SEDEATRONLELFIBGLTESFRHRPTEECYLUSIPLBEHULVCZSKITMTDKIEUK
2010 2015 2016 2017NINCS 
ADAT
 
16 
 3.1.2. A hatékonyságra vonatkozó általános adatok  
A szélesebb körű polgári, kereskedelmi és közigazgatási ügyekben az eljárások hatékonyságára 
vonatkozó mutatók a következők: az eljárások hossza (ügyintézési idő), befejezési arány, és a 
folyamatban lévő ügyek száma.  
 Az eljárások hossza – 
Az eljárás hossza azt a becsült időtartamot jelzi (napokban), amely egy bírósági ügy eldöntéséhez 
szükséges, vagyis azt az időt, amely alatt a bíróság elsőfokú határozatot hoz. Az „ügyintézé si 
idő” mutatót úgy kapjuk meg, ha egy adott év végén az el nem döntött ügyek számát elosztjuk az 
eldöntött ügyek számával, és az eredményt megszorozzuk 365 -tel (nap) (61). Az ábrák a legtöbb 
esetben az elsőfokú eljárásokra vonatkoznak, és – amennyiben rend elkezésre állnak – a 2010 -es, 
2015 -ös, 2016 -os és 2017 -es adatokat hasonlítják össze (62). Két ábra illusztrálja a polgári és 
kereskedelmi peres ügyek, valamint a közigazgatási ügyek 2017. évi ügyintézési idejét 
valamennyi bírósági szinten.  
5 ábra: A polgári, kereskedelmi, közigazgatási és egyéb ügyek  eldöntéséhez szükséges idő  
(*) 
(első fok/napokban) (forrás: CEPEJ -tanulmány)  
 (*) A CEPEJ módszertana szerint ez a szám magában foglal minden polgári és kereskedelmi peres és nemperes 
ügyet, a nemperes ingatlan - és cégnyilvántartási ügyeket, más nyilvántartási ügyeket, más nemperes ügyeket, 
közigazgatási ügyeket és más, nem büntető ügyet. Módszertani változások Szlovákiában . A folyamatban lévő ügyek 
valamennyi bírósági szintet magukban foglalják CZ esetében, valamint 2016 -ig SK esetében.  
                                                           
61 Az eljárások hossza, a befejezési arány, és a folyamatban lévő ügyek száma a CEPEJ által meghatározott 
standard mutató. http://www.coe.int/t/dghl/cooperation/cepej/evaluation/default_en.asp  
62 Az éveket úgy határozták meg, hogy a hétéves távlat megmaradjon a 2010 -es kiindulási alappal, ugyanakkor 
ne zsúfolódjanak túl a számok. A 2012., 2013. és 2014. évi adatok a CEPEJ jelentésében találhatók.  
02004006008001,0001,200
DKEELTATHUSIPLNLBGSKHRFISEROCZLVESFRMTITELPTCYBEDEIELUUK
2010 2015 2016 2017NINCS ADAT
 
17 
 6 ábra: A polgári és kereskedelmi peres ügyek  eldöntéséhez szükséges idő  (*)  
(első fok/napokban) (forrás: CEPEJ -tanulmány)  
 (*) A CEPEJ módszertana szerint a polgári (és kereskedelmi) peres ügyek a felek közötti, például a szerződésekkel 
kapcsolatos jogvitákat érintik. A polgári (és kereskedelmi) nemperes ügyek nem vitatott eljárásokat érintenek, 
például a nem kifogásolt fizetési m eghagyásokat. Módszertani változások a következő tagállamokban: EL és SK. A 
folyamatban lévő ügyek valamennyi bírósági szintet magukban foglalják CZ esetében, valamint 2016 -ig SK esetében.  
NL adatai a nemperes eljárásokat is magukban foglalják.  
7 ábra: A polgári és kereskedelmi peres ügyek  eldöntéséhez szükséges idő  (*) valamennyi  
bírósági szinten 2017 -ben (első/másod - és harmadfokon/napokban) (forrás: CEPEJ -tanulmány)  
 
(*) Az egyes tagállamok azon bírósági szintje szerinti sorrend, amelynek esetében a legtöbb időt veszi igénybe az 
eljárások lefolytatása. Nem áll rendelkezésre adat az első - és másodfokú bíróságok vonatkozásában a következő 
tagállamokban: BE, BG és IE, a m ásod - és harmadfokú bíróságok vonatkozásában a következő tagállamokban: NL 
és AT, a harmadfokú bíróságok vonatkozásában pedig HR-ban; MT-n nincs harmadfokú bíróság. A harmadfokú 
bírósághoz fordulás lehetősége egyes tagállamokban korlátozott lehet.  
0100200300400500600700800900
LTBELUNLEEATCZSEROSKDKHUDEPLPTFISIESLVFRHRMTELCYITBGIEUK
2010 2015 2016 2017NINCS ADAT
02004006008001,0001,2001,400
NLEEATSEBGSKCZDKROLTIEPLHUPTFIDESILVHRBELUFRELESMTITCYUK
Elsőfokú eljárások (2017) Másodfokú eljárások (2017) Harmadfokú eljárások (2017)NINCS 
ADAT
 
18 
 8 ábra: A közigazgatási ügyek eldöntéséhez szükséges idő  (*) (elsőfokon/napokban) (forrás: 
CEPEJ -tanulmány)  
 
(*) A CEPEJ módszertana keretében a közigazgatási ügyek az állampolgárok és a helyi, regionális vagy nemzeti 
hatóságok közötti jogvitákat érintik. Módszertani változások a következő tagállamokban: EL és SK. A folyamatban 
lévő ügyek valamennyi bírósági szintet magukban foglalják CZ esetében, valamint 2016 -ig SK esetében. DK és IE 
nem tartja nyilván külön a közigazgatási ügyeket.  
9 ábra: A közigazgatási ügyek  eldöntéséhez szükséges idő  (*) valamennyi  bírósági szinten 
2017 -ben  
első- és – amennyiben alkalmazandó – másod - és harmadfokon/napokban) (forrás: CEPEJ -
tanulmány)  
 
(*) Az egyes tagállamok azon bírósági szintje szerinti sorrend, amelynek esetében a legtöbb időt veszi igénybe az 
eljárások lefolytatása. Nem áll rendelkezésre adat a következők esetében: LU – az elsőfokú bíróságra vonatkozóan, 
MT és RO – a másodfokú bíróságok ra vonatkozóan, NL – a harmadfokú bíróságra vonatkozóan. CZ, IT, CY, AT, SI 
és FI esetében csak a legfelsőbb vagy másik legmagasabb szintű bíróság az egyetlen fellebbezési fórum. HR, LT, 
LU, és MT esetében nincs harmadfokú bíróság az ilyen típusú ügyekben.  BE esetében a legfelsőbb közigazgatási 
bíróság az elsőfokú bíróság és egyetlen bírósági szint bizonyos ügyek esetében. A harmadfokú bírósághoz fordulás 
lehetősége egyes tagállamokban korlátozott lehet. DK és IE nem tartja nyilván külön a közigazgatási ügy eket. 
 Befejezési arány – – 
A befejezési arány az eldöntött ügyek számának a bejövő ügyek számához viszonyított aránya. 
Azt méri, hogy a bíróság lépést tart -e bejövő ügyterhével. Ha a befejezési arány 100  % körül 
vagy efölött van, az azt jelenti, hogy a b íróságok képesek legalább annyi ügyet befejezni, mint 
05001,0001,5002,0002,5003,000
LTEEROHUBGPLSENLLULVFIHRFRSKESCZDEATSIBEELITPTMTCYDKIEUK
2010 2015 2016 2017NINCS 
ADAT
05001,0001,5002,0002,500
SEBGEEROHULUFIHRSKFRLTLVCZDENLATSIBEPLESITPTELMTCYDKIEUK
Elsőfok (2017) Másodfok (2017) Harmadfok (2017)NINCS 
ADAT
 
19 
 amennyi beérkezik. Amennyiben a befejezési arány 100  % alatt van, ez azt jelenti, hogy a 
bíróságok kevesebb ügyet döntenek el, mint a bejövő ügyek száma.  
10 ábra: A polgári, kereskedelmi, közigazgatási és egyéb ügyek eldöntésének aránya  (*)  
(első fok/% -ban – a 100  %-ot meghaladó értékek azt jelzik, hogy több ügyet döntenek el, mint 
amennyi beérkezik, míg a 100  % alatti értékek azt jelzik, hogy kevesebb ügyet döntenek el, mint  
amennyi beérkezik) (forrás: CEPEJ -tanulmány)  
 
(*) Módszertani változások Szlovákiában . IE: az eldöntött ügyek száma a módszertan miatt várhatóan alacsonyabb 
számban kerül bejelentésre.  
11 ábra: A polgári és kereskedelmi peres ügy ek eldöntésének aránya  (*) (első fok/% -ban) 
(forrás: CEPEJ -tanulmány)  
 (*) Módszertani változások EL és SKesetében. IE: az eldöntött ügyek száma a módszertan miatt várhatóan 
alacsonyabb számban kerül bejelentésre. NL adatai a nemperes eljárásokat is magukban foglalják.  
0%20%40%60%80%100%120%140%
CYSKEESIFRITBELTHRCZATPLDKNLROHULULVBGFISEPTMTESIEELDEUK
2010 2015 2016 2017NINCS 
ADAT
0%20%40%60%80%100%120%140%
SKPTBEFIHRSIITFRDKLTCZDELVSEEERONLATMTHULUELPLESCYIEBGUK
2010 2015 2016 2017NINCS 
ADAT
 
20 
 12 ábra: A közigazgatási ügyek  eldöntésének aránya  (*) (első fok/% -ban) (forrás: CEPEJ -
tanulmány)  
 (*) Néhány tagállam esetében a múltbeli értékek az ábrán – az áttekinthetőség  érdekében – csökkentett értékekkel 
kerülnek megjelenítésre ( MT 2015 -ben=411  %, IT 2010 -ben=316 %). Módszertani változások a következő 
tagállamokban: EL és SK. DK és IE nem tartja nyilván külön a közigazgatási ügyeket.  
 Folyamatban lévő ügyek – – 
A folyamatban lévő ügyek száma azon ügyek számát fejezi ki, amelyekkel a szóban forgó év 
végén még foglalkozni kell. Ez az ügyintézési időt is befolyásolhatja.  
13 ábra: A folyamatban lévő polgári, kereskedelmi és közigazgatási, valam int egyéb ügyek  
száma  (*)  
(első fok/100 lakosra vetítve) (forrás: CEPEJ -tanulmány)  
 (*) Módszertani változások Szlovákiában . A folyamatban lévő ügyek valamennyi bírósági szintet magukban 
foglalják CZ esetében, valamint 2016 -ig SK esetében.  
0%20%40%60%80%100%120%140%160%180%200%
ELITMTHRSKLTFIPLNLPTESROFRHUBELVEEBGLUSECZDEATCYSIDKIEUK
2010 2015 2016 2017NINCS 
ADAT
02468101214161820
SELTBGEEHUNLLVMTDKFRFIESROCZSKELSIATPLCYITHRPTBEDEIELUUK
2010 2015 2016 2017NINCS ADAT
 
21 
 14 ábra: A folyamatban lévő polgári és kereskedelmi peres ügyek  száma  (*) (első fok/100 
lakosra vetítve) (forrás: CEPEJ -tanulmány)  
 (*) Módszertani változások EL és SKesetében. A folyamatban lévő ügyek valamennyi bírósági szintet magukban 
foglalják CZ esetében, valamint 2016 -ig SK esetében. NL adatai a nemperes eljárásokat is magukban foglalják.  
15 ábra: A folyamatban lévő közigazgatási ügyek száma  (*) (első fok/100 lakosra vetítve) 
(forrás: CEPEJ -tanulmány)  
 (*) Néhány tagállam esetében a múltbeli értékek az ábrán – az áttekinthetőség érdekében – csökkentett értékekkel 
kerülnek megjelenítésre ( EL 2010 -ben=3,7). Módszertani változások a következő tagállamokban: EL és SK. A 
folyamatban lévő ügyek valamennyi bírósági szintet magukban foglalják CZ esetében, valamint 2016 -ig SK esetében. 
DK és IE nem tartja nyilván külön a közigazgatási ügyeket.  
  
01234567
FILUSENLDKATEEDEHULTCZLVBEMTSIESPLSKPTELFRROHRCYITBGIEUK
2010 2015 2016 2017NINCS 
ADAT0,00,51,01,52,02,53,0
LUHUEEPLLVMTSKLTCZBGSIFRBEROHRNLITESSEFIPTATCYDEELDKIEUK
2010 2015 2016 2017NINCS 
ADAT  
 
22 
 3.1.3. Hatékonyság az uniós jog konkrét területein  
Ez a szakasz kiegészíti az igazságszolgáltatás hatékonyságára vonatkozó általános adatokat, és 
ismerteti az eljárások átlagos hosszát (63) az uniós jogot érintő konkrét területeken. A 2019. évi 
eredménytábla a versenyjog, az elektronikus hírközlés, az uniós védjegy, valamint a pénzmo sás 
elleni küzdelem területeire vonatkozó korábbi adatokra épít. A területek az egységes piac és az 
üzleti környezet szempontjából képviselt jelentőségük alapján kerültek kiválasztásra. Általában 
véve a hosszan elhúzódó bírósági eljárások hátrányosan érint hetik az uniós jogból fakadó 
jogokat, például amikor megfelelő jogorvoslatok már nem állnak rendelkezésre vagy súlyos 
pénzügyi károk válnak megtéríthetetlenné.  
– Versenyjog – 
A versenyjog hatékony érvényesítése egyenlő versenyfeltételeket biztosít a vállal kozások 
számára, és ezért elengedhetetlen a vonzó üzleti környezet kialakításához. Az alábbi 16. ábra az 
EUMSZ 101. és 102. cikkét alkalmazó nemzeti versenyhatóságok határozatai ellen indított ügyek 
átlagos hosszát mutatja be (64). 
                                                           
63  Az adott területen az eljárás hosszát naptári napokban számolják, attól a naptól számítva, amikor egy keresetet 
vagy fellebbezést benyújtottak a bíróságnak (vagy amikor a vádirat véglegessé vált), addig a napig, amikor a 
bíróság  a határozatot meghozta (18 –21., 23. és 24. ábra). Az értékeket a 18 –21. ábrák esetében a 2013., 2014., 
2015. és 2016. évi adatok, a 23. ábra esetében a 2015. és 2016. évi adatok, a 22. és 24. ábra esetében pedig a 
2014., 2015. és 2016. évi adatok súlyozot t átlaga alapján rangsorolták. Ahol nem állt rendelkezésre adat 
minden évre, az átlag az összes ügy, ügyminta vagy becslések alapján kiszámított rendelkezésre álló adatokat 
tükrözi.  
64  Lásd http://eur -lex.europa.eu/legal -content/HU/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012E/TXT&from=HU . 
 
23 
 16 ábra: Versenypolitika: A bírósági felülvizsgálat átlagos hossza  (*) (első fok/napokban) 
(forrás: az Európai Bizottság és az Európai Versenyhatóságok Hálózata)  
 (*) EE: nincs ügy. IE és AT: a forgatókönyv nem alkalmazandó, mivel a hatóságok nem rendelkeznek hatáskörrel a 
vonatkozó határozatok meghozatalára. AT: az adatok magukban foglalják a kartellbíróság által elbírált, az EUMSZ 
101. és 102. cikkének megsértésével kapcsolatos ügyeket, amel yek nem a nemzeti versenyhatóságok elleni 
fellebbezéseken alapultak. BG és IT  esetében becsült időtartam került alkalmazásra. Az üres oszlop azt jelezheti, 
hogy a tagállam nem számolt be az adott évben ügyről. Az ügyek száma számos tagállam esetében alacso ny volt (évi 
5 alatti), ami az éves adatokat egyetlen kivételesen hosszú vagy rövid ügytől is függővé teheti. Az adatok között 
feltüntetett leghosszabb ügyek időtartama magában foglalja az Európai Unió Bíróságához (például LT), az 
alkotmányossági felülvizs gálatra (például SK) való megküldéshez szükséges időt vagy speciális eljárási késedelmeket 
(például CZ, EL, HU). 
 
 
– Elektronikus hírközlés – 
Az elektronikus hírközlésre vonatkozó uniós jogalkotás célja a verseny fokozása, az egységes 
piac fejlesztéséhez v aló hozzájárulás, valamint a beruházás, az innováció és a növekedés 
ösztönzése. A fogyasztókra gyakorolt pozitív hatások e jogszabályok hatékony végrehajtása 
révén érhetők el, ami alacsonyabb végfelhasználói árakhoz és jobb minőségű szolgáltatásokhoz 
vezet het. Az alábbi 17. ábra az elektronikus hírközlésre vonatkozó uniós jogot alkalmazó nemzeti 
szabályozó hatóságok határozataival szembeni bírósági felülvizsgálati ügyek átlagos hosszát 
mutatja be (65). Az ügyek széles körére terjed ki, az összetettebb „piace lemzési” 
felülvizsgálatoktól a fogyasztóra összpontosító kérdésekig.  
17 ábra: Elektronikus hírközlés: A bírósági felülvizsgálati ügyek átlagos hossza  (*)  
(első fok/napokban) (forrás: az Európai Bizottság a Hírközlési Bizottsággal)  
                                                           
65  A számítás a nemzeti szabályozó hatóság azon nemzeti jogszabályokat alkalmazó határozatai ellen indított 
fellebbezési ügyek hosszán alapul,  amelyek az elektronikus hírközlési szabályozó keretet (2002/19/EK 
irányelv [„Hozzáférési irányelv”], 2002/20/EK irányelv [„Engedélyezési irányelv”], 2002/21/EK irányelv 
[„Keretirányelv”], 2002/22/EK irányelv [„Egyetemes szolgáltatási irányelv”]) és a tová bbi vonatkozó uniós 
jogot, például a rádióspektrum -politikai programot, bizottsági spektrum -határozatokat (kivéve a 2002/58/EK 
elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelvet) hajtják végre.  
0500100015002000250030003500
UKHRATPTLTITNLFRROSKFILVLUELSEHUDESIESBEPLCYMTBGCZDK
2013 2015 2016 2017 2013 -as, 2015 –17-es átlag
 
24 
  (*) Az ügyek száma tagállamonként változik. Az üres oszlop azt jelzi, hogy a tagállam nem számolt be az adott évben 
ügyről (kivéve PT esetében 2017 tekintetében: nincs adat). Egyes bíróságok esetében a releváns ügyek alacsony 
száma ( LV, LT, MT, SK, SE) miatt az éves adatok egyetlen kivételesen hosszú vagy rövid ügytől is függhetnek, és ez 
nagy eltéréseket eredményezhet egyik évről a másikra. DK: az elsőfokú fellebbezésekre nézve egy kvázi bírósági 
szerv az illetékes. ES, AT, és PL: a pertárgytól függően különböző bíróságok. MT: 2016 -ban egy összetett 
kérdéskörrel kapcsolatos, kivételesen hosszú ideig – 2 500 napig – tartó ügyről tettek bejelentést, amelynek keretében 
egy helyi önkormányzat több lakossal együtt eljárást indított a mobil rádiótávközlési báz isállomások feltételezett 
káros sugárzásával kapcsolatban.  
– Uniós védjegy – 
A szellemi tulajdonhoz fűződő jogok alapvető fontosságúak az innovációs beruházások 
előmozdítása érdekében. Az uniós védjegyre vonatkozó uniós joganyag (66) jelentős szerepet 
biztosít a nemzeti bíróságoknak, amelyek uniós bíróságokként tevékenykednek és az egységes 
piacot érintő határozatokat hoznak. Az alábbi 18. ábra a magánfelek közötti uniós 
védjegybitorlási peres ügyek átlagos hosszát mutatja.  
 
  
                                                           
66  Az Európai Parlament és a Tanács (EU)  2017/1001 rendelete (2017 . június  14.) az európai uniós védjegyről 
(HL L 154., 2017.6.16., 1.  o.). 
05001000150020002500
EEDKHUROBGIEUKSILVLTFRLUPLSEFIHRSKELNLESDEBEMTITATCZCYPT
2013 2015 2016 2017 2013 -as, 2015 –17-es átlag
 
25 
 18 ábra: Uniós védjegy: Az uniós védjegybitorlási peres ügyek átlagos hossza  (*)  
(első fok/napokban) (forrás: az Európai Bizottság és a szellemi tulajdoni jogsértések európai 
megfigyelőközpontja)  
 (*) FR, IT, LT, LU: bizonyos évek adataihoz ügymintát használtak.  BG: 2016 -ra bírósági becslések alapján. PL: 
2015 -re bírósági becslések alapján. Különösen hosszú ügyek befolyásolták az átlagot a következő tagállamokban: 
EE, IE, LV és SE. EL: két bíróság súlyozott átlagú időtartamára alapozott adatok. ES: az átlagos hossz 
kiszámításához egyéb, uniós szellemitulajdon -jogcímeket érintő ügyeket is figyelembe vettek. DK: a kereskedelmi és 
tengerészeti felsőbíróságok előtti összes védjegyügyből – nem csak az uniós ügyekből – származó adatok  
– Pénzmosás – 
A pénzmosás elleni küzdelem hatékonysága a bűnözés elleni küzdelemhez való hozzájárulás 
mellett a pénzügyi szektor megbízhatósága, integritása és stabilitása, a pénzügyi rendszerbe vetett 
bizalom és az egységes piacon belüli tisztességes verseny szempontjábó l is döntő fontosságú (67). 
Amint azt a Nemzetközi Valutaalap is hangsúlyozza, a pénzmosás elriaszthatja a külföldi 
befektetéseket, torzíthatja a nemzetközi tőkeáramlást és hátrányos következményekkel járhat az 
adott ország makrogazdasági teljesítményére né zve, ami jóléti veszteségeket, a termelékenyebb 
gazdasági tevékenységektől való erőforrás -elvonásokat eredményezhet (68). A pénzmosási 
irányelv előírja a tagállamok számára, hogy a pénzmosás vagy a terrorizmus finanszírozása elleni 
küzdelemre szolgáló rends zereik hatékonyságára vonatkozó statisztikákat vezessenek (69). A 
tagállamokkal együttműködésben egy frissített kérdőív segítségével gyűjtöttek adatokat a 
pénzmosás elleni küzdelem nemzeti rendszereinek bírósági szakaszairól. A 19. ábra a pénzmosási 
bűncsel ekményekkel kapcsolatos elsőfokú bírósági ügyek átlagos hosszát mutatja be.  
                                                           
67 Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/849 irányelve (2015. május 20.) a pénzügyi rendszerek 
pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről , (2) 
preambulumbekezdés.  
68  IMF tájékoztató, 2016. október 6.: http://www.imf.org/en/About/Factsheets/Sheets/2016/0 8/01/16/31/Fight -
Against -Money -Laundering -the-Financing -of-Terrorism  
69  Az (EU) 2015/849 irányelv 44. cikkének (1) bekezdése. Lásd még a (EU) 2018/843 irányelv felülvizsgált 44. 
cikkét, amely 2018 júniusában lépett hatályba, és a tagállamoknak legkésőbb 20 20. januárig kell 
végrehajtaniuk.  
020040060080010001200
MTHUDEELLTBGPLROFIESNLLVLUPTHRSECZEEATDKSIFRITIESKBECYUK
2013 2015 2016 2017 2013 -as, 2015 –17-es átlagNINCS 
ADAT
 
26 
 19 ábra: Pénzmosás: A bírósági ügyek átlagos hossza  (*) (első fok/napokban) (forrás: az 
Európai Bizottság és a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemmel foglalkozó 
szakértői csoport)  
 
(*) 2017 -re vonatkozóan nincs adat: LU, AT, CY, PL és FR. ES: becsült hossz. LV: a 2016 -os ügyek viszonylag 
alacsony száma miatt számos tényező hathatott ki az eljárás hosszára (például egyetlen ügy objektív okokból történő 
felfüggesztése). PL: a 2016. évi hossz kiszámítása az ügyek véletlenszerűen kiválasztott mintáján alapult. SE: a 
2017 -re vonatkozó számítás a z eldöntött ügyek mintáján alapul.  IT: az adatok a válaszadó bíróságokra vonatkoznak, 
és 2015 -ben az összes eljárás mintegy 91  %-át, 2016 -ban és 2017 -ben pedig mintegy 99  %-át fedik le; az adatok a 
tárgyalásokra és az előzetes bírósági meghallgatásra vonat koznak.  
 
02004006008001000120014001600
LUEEBGATBECZSEPLFIHRSKNLCYIEPTLTROFRESITSIHULVMTDKDEELUK
2014 2015 2016 2017 2014-2017-es átlagNINCS 
ADAT
3.1.4.  Az igazságszolgáltatási rendszerek hatékonyságára vonatkozó összegzés  
A hatékony igazságszolgáltatási rendszer az ügyforgalmat és az ügyhátralékot egyaránt képes 
kezelni, és indokolatlan késedelem nélkül meghozza a határozatait. Az uniós ig azságügyi 
eredménytábla által az igazságszolgáltatási rendszerek hatékonyságának nyomon követéséhez 
használt fő mutatók ezért a következők: az eljárások hossza  (egy ügy eldöntéséhez szükséges 
becsült vagy átlagos időtartam napokban), a befejezési arány (a befejezett ügyek számának a 
beérkezett ügyek számához viszonyított aránya) és a folyamatban lévő ügyek  (amelyekkel az év 
végén még foglalkozni kell) száma.  
A hatékonyságra vonatkozó általános adatok  
A 2019. évi uniós igazságügyi eredménytábla nyolc évre (2010 -2017) kiterjedően tartalmaz 
hatékonyságra vonatkozó adatokat. Ez az időtáv lehetővé teszi bizonyos tendenciák azonosítását, 
valamint annak figyelembevételét, hogy gyakran időre van szükség ahhoz, hogy megmutatkozzon 
az igazságügyi reformok hatása.  
A polgári, kereskedelmi és közigazgatási ügyekben 2010 óta rendelkezésre álló adatokat 
vizsgálva megállapítható, hogy tizenegy tagállamban javult vagy stagnált a hatékonyság, tíz 
tagállamban azonban – bár gyakran csak kis mértékben – csökkent.  
 
27 
                                                            
70  Lásd a 2. szakaszt [HR, IT, CY, PT, SK, amelyek a 2018. évi európai szemeszter keretében országspecifikus 
ajánlásokat kaptak, valamint BE, BG, IE, EL, ES, LV, HU, MT, PL, RO, és SI, amelyek tekintetében a 2018. 
évi ors zágspecifikus ajánlások és a 2019 európai szemeszter preambulumbekezdéseiben e tagállamokra 
vonatkozó országspecifikus ajánlásaiban jelennek meg a kihívások].  
Az eredményeknek a vizsgált nyolc év tekintetében tapasztalt ingadozásai lehetséges, hogy kontex tuális 
tényezőkre (a beérkező ügyek 10 % feletti kilengései nem szokatlanok) vagy rendszerszintű hiányosságokra 
(a rugalmasság és reakcióképesség hiányára, vagy a reformfolyamat következetlenségeire) vezethetők vissza.  Kedvező fejlem ények figyelhetők meg a legtöbb olyan tagállamban, amely tekintetében az 
európai szemeszter keretében sajátos kihívásokat azonosítottak (70): 
 2010 óta szinte valamennyi említett tagállamban csökkent vagy stabil maradt az elsőfokú 
bírósági eljárások hossza  a tág „összes ügy” kategóriában (5. ábra), valamint a polgári és 
kereskedelmi peres ügyekben (6. ábra). A közigazgatási ügyek esetében (8. ábra) e 
tagállamok legtöbbjében 2010 óta csökkent vagy stabil maradt az eljárások hossza. 
Ugyanakkor néhány olyan tagá llamban, amelyek a legjelentősebb kihívásokkal szembesültek, 
2017 -ben nőtt az eljárások hossza.  
 Az eredménytábla bemutatja az eljárások hosszára vonatkozó adatokat valamennyi 
bírósági szinten  (első -, másod - és harmadfokú bíróságok) a polgári és kereskedelmi peres 
ügyek (7. ábra), valamint a közigazgatási ügyek (9. ábra) tekintetében egyaránt. Az adatok 
azt mutatják, hogy azokban a tagállamokban, amelyek kihívásokkal szembesülnek az 
elsőfokú bí rósági eljárások hosszadalmassága terén, a magasabb bírósági szintek 
hatékonyabban működnek. Ezzel szemben néhány más kihívásokkal szembesülő tagállamban 
a felsőbb szintű bíróságok eljárásainak átlagos hossza még az elsőfokú bírósági eljárásokét is 
meghala dja. 
 A tág „összes ügy”, valamint a polgári és kereskedelmi peres ügyek kategóriáiban (10. és 11. 
ábra) 2010 óta csökkent azon tagállamok teljes száma, ahol a befejezési arány  100 %-nál 
alacsonyabb. 2017 -ben szinte valamennyi tagállam – köztük a kihívásokk al szembenézők is – 
magas (97  %-ot meghaladó) befejezési arányról tett jelentést, ami azt jelenti, hogy a 
bíróságok általában képesek kezelni az említett kategóriákba tartozó, beérkező ügyeket. A 
közigazgatási ügyek esetében (12. ábra) a befejezési arány j elentősebb éves ingadozásokat 
mutat, ugyanakkor összességében alacsonyabb marad, mint a többi ügykategóriában, egyes 
tagállamok pedig számottevő haladást értek el.  
 2010 óta a legsürgetőbb kihívásokkal szembenéző tagállamok csaknem mindegyikében 
folyamatos előrelépés tapasztalható az ügyhátralék terén , az ügyek kategóriájától 
függetlenül. Gyakran a polgári és kereskedelmi peres ügyek (14. ábra) és a közigazgatási 
ügyek (15. ábra) esetében is jelenős előrelépés tapasztalható a folyamatban lévő ügyek 
számának csökkentése terén. E javulás ellenére továbbra is jelentős különbség van a 
viszonylag kevés és a jelentős számú folyamatban lévő üggyel rendelkező tagállamok között.  
Hatékonyság az uniós jog konkrét területein  
Az uniós jog adott területeinek átlagos eljárá shosszaira vonatkozó adatok (16 -19. ábra) 
betekintést nyújtanak abba, hogy miként működnek az igazságszolgáltatási rendszerek ezen üzleti 
jellegű jogvitatípusok esetében.  
A konkrét jogterületeken mutatkozó hatékonyságra vonatkozó adatokat szűken meghatáro zott 
forgatókönyvek alapján gyűjtik, és a releváns ügyek száma alacsonynak tűnhet. Az eljárások 
hatékonyságra vonatkozó általános adatokban bemutatott számított eljáráshosszhoz képest 
azonban ezek az adatok az adott évhez tartozó összes releváns ügy tényle ges átlagos hosszát 
ismertetik konkrét területeken. Ezért érdemes megjegyezni, hogy számos olyan tagállam, amely a 
hatékonyságra vonatkozó általános adatok alapján látszólag nem szembesül kihívásokkal, konkrét 
 
28 
 3.2. Az igazságszolgáltatási rendszerek minősége  
Nincs egyetlen módja annak, hogyan kell mérni az igazságszolgáltatási rendszerek minőségét. A 
2019. évi uniós igazságügyi eredménytábla olyan tényezőkre összpontosít, amelyeket általában 
relevánsnak fogadnak el az igazságszolgáltatás minőségének javítása terén. A korábbi évekhez 
hasonlóan négy kategóriába soroljuk ezeket:  
1) az igazságszolgáltatás hozzáférhetősége a polgárok és vállalkozások számára,  
2) megfelelő anyagi és humánerőforrások,  
3) értékelési eszközök alkalmazása, valamint  
4) minőségi standardok haszn álata.  
                                                           
71  A pénzmosás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló, 2018. október 23 -(EU) 2018/1673 
európai parlamenti és tanácsi irányelv megszünteti a büntetőeljárást hátráltató esetleges jogi akadályokat, 
például azt, hogy a pénzmosással kapcsolatos büntetőeljárás csak akkor kez dődhet meg, ha az 
alapbűncselekménnyel kapcsolatos eljárás lezárult. A tagállamoknak 2020. december 8 -ig kell átültetniük az 
irányelvet.  uniós jogterületeken az ügyek lényegesen hossz abb átlagos hosszáról számol be. Ugyanakkor a 
különböző területeken folytatott eljárások hossza is jelentősen eltérhet ugyanazon tagállamban.  
Az uniós jog konkrét területeire vonatkozó számadatokból a következő tendenciák rajzolódnak 
ki: 
 A versenyjogi ügye k esetében (16. ábra) jelentősen csökkent a tagállamok bíróságainak 
teljes ügyforgalma, és a bírósági felülvizsgálat hossza ennek következtében hét tagállamban 
csökkent, hét másik tagállamban pedig változatlan maradt vagy növekedett. A javulás 
jeleként 201 7-ben mindössze három tagállam számolt be a 1000 napot meghaladó átlagos 
hosszról az egy évvel korábbi nyolc tagállamhoz képest.  
 Az elektronikus hírközlés  terén (17. ábra) annak ellenére, hogy jelentősen növekedett a 
bíróságok ügyforgalma, Unió -szerte kedv ező tendencia figyelhető meg abban a tekintetben, 
hogy – esetenként jelentősen – csökkent az eljárások hossza, és csupán nagyon kevés 
tagállam nem tudta csökkenteni vagy legalábbis fenntartani az eljárások korábbi átlagos 
hosszát.  
 Ami az uniós védjegybitor lási ügyeket  illeti (18. ábra), 2017 -ben egyes tagállamok 
bíróságainak sikerült jobban kezelniük az ügyforgalmat, és csökkentették az ügyek 
eldöntéséhez szükséges időt, más tagállamokban viszont igen jelentős mértékben nőtt ennek 
átlagos hossza.  
 A pénzmosá s elleni hatékony küzdelem döntő fontosságú a pénzügyi rendszer és a 
tisztességes verseny védelme, valamint a hátrányos gazdasági következmények megelőzése 
szempontjából. A pénzmosási bűncselekmények miatt indult bírósági eljárások hosszát érintő 
kihívások  befolyásolhatják a pénzmosás elleni hatékony küzdelmet. A 2019. évi uniós 
igazságügyi eredménytábla frissített adatokat tartalmaz a pénzmosási bűncselekmények miatt 
indult bírósági eljárások hosszáról (19. ábra), amelyek azt mutatják, hogy míg a tagállamo k 
mintegy felében az elsőfokú bírósági eljárások átlagosan legfeljebb egy évig tartanak, ezek az 
eljárások átlagosan körülbelül két évig tartanak több, kihívásokkal szembesülő tagállamban 
(71).  
 
29 
 3.2.1. Hozzáférhetőség  
Az igazságszolgáltatási lánc egészében biztosítani kell az – igazságszolgáltatási rendszerre, az 
igény és a kapcsolódó pénzügyi szempontok érvényesítésének kezdeményezésére, valamint a 
folyamat végéig az eljárás aktuális állás ára vonatkozó – információk könnyebb megszerzését 
szolgáló hozzáférhetőséget, hogy az ítélet gyorsan hozzáférhető legyen az interneten (72). 
– Információ biztosítása az igazságszolgáltatási rendszerről – 
A polgárbarát igazságszolgáltatás megköveteli, hogy a z igazságszolgáltatási rendszerre 
vonatkozó információkat oly módon biztosítsák, hogy az ne csak könnyen hozzáférhető legyen, 
hanem személyre szabott formában tájékoztassa azokat a konkrét társadalmi csoportokat, akiknek 
egyébként nehézséget okozna az info rmációhoz való hozzáférés. A 20. ábra az 
igazságszolgáltatási rendszer konkrét aspektusaival kapcsolatos, valamint egyes konkrét 
társadalmi csoportok számára rendelkezésre álló online információk elérhetőségét mutatja.  
  
                                                           
72  Meg kell jegyezni, hogy az Európai Unió Államtanácsainak és Legfelső Közigazgatási Bíróságainak 
Szövetsége (ACA) tra nszverzális tanulmányt tett közzé „ A közigazgatási legfelsőbb bíróságokhoz és azok 
határozataihoz való hozzáférés ” címmel: http://www.juradmin.eu/images/media_kit/aca_surveys/Transversal -
Analysis ---Annex -1.pdf  
 
30 
 20ábra : Az igazságszolgáltatási rendszerrel kapcsolatos online információk elérhetősége a 
közvélemény számára (*) (forrás: Európai Bizottság (73)) 
 (*) DE: minden szövetségi tartomány és a szövetségi szint eldönti, mely információk érhetők el online.  
– Költségmentess ég és bírósági eljárási illetékek – 
A költségmentességhez való hozzáférés a Chartában rögzített alapvető jog (74). A legtöbb 
tagállam a kérelmező jövedelme alapján ítéli meg a költségmentességet (75).  
A 21. ábra a teljes vagy részleges költségmentesség rend elkezésre állását mutatja be 6  000 EUR -s 
összegű követelés esetén, összefüggésben az egyes tagállamokon belüli jövedelmi viszonyokkal 
és életkörülményekkel (76). Az ábra a költségmentesség biztosításához szükséges jövedelmi 
küszöbértékeket hasonlítja össze százalékosan az egyes tagállamokban az Eurostat szegénységi 
küszöbével. Például ha a költségmentességre jogosultság 20  %-nál jelenik meg, ez azt jelenti, 
hogy az Eurostat adott tagállamra vonatkozó szegénységi küszöbénél 20  %-kal magasabb 
jövedelemmel kére lmező is jogosult még a költségmentességre. Ezzel szemben, ha a 
költségmentességre jogosultság 0 alatt jelenik meg, ez azt jelenti, hogy esetleg egy szegénységi 
küszöbnél alacsonyabb jövedelemmel rendelkező személy sem jogosult költségmentességre.  
                                                           
73 A 2018. évi adatok összegyűjtésére a nemzeti igazságszolgáltatási kapcsolattartók csoportjának 
közreműködésével került sor.  
74  Az Európai Unió Alapjogi Chartája 47. cikkének (3) bekezdése.  
75  A tagállamok különböző módszereket – például különböző referencia -időszakokat (havi/éves jövedelem) – 
használnak a jogosultsági küszöb meghatározására. A tagállam ok mintegy fele rendelkezik a kérelmező 
személyi tőkéjével kapcsolatos küszöbértékkel is. Ennél az ábránál ez nem került figyelembevételre. BE, IE, 
ES, FR, HR, HU, LT, LV, LU és NL esetében bizonyos kategóriákba tartozó személyek (például bizonyos 
típusú e llátásban részesülők) automatikusan jogosultak a polgári és kereskedelmi vitákban a 
költségmentességre. A további feltételeket, amelyek alapján a tagállamok költségmentességet ítélhetnek meg 
magánszemélyeknek – például az ügy érdemi része alapján –, ez az ábra nem tükrözi. Bár közvetlenül nem 
kapcsolódik az ábrához, meg kell jegyezni, hogy több tagállamban (AT, CZ, DE, DK, EE, ES, FR, IT, NL, 
PL, PT, SI, UK(EW)) a költségmentesség nem korlátozódik a természetes személyekre.  
76  Összehasonlítható adatok gyűjt ése érdekében az egyes tagállamokra vonatkozó Eurostat szegénységi küszöböt 
átalakították havi jövedelemmé. A szegénységi küszöböt a rendelkezésre álló ekvivalens háztartási jövedelem 
nemzeti mediánjának 60  %-ában határozták meg. A jövedelmekkel és az élet körülményekkel kapcsolatos 
európai felmérés, Eurostat táblázat ilc_li01, elérhető az alábbi internetcímen: 
http://ec.europa.eu/eurostat/web/income -and-living -conditions/data/database . 
BGIELVLTSIITNLATPTROFIDEEEHUBEDKESSEFRMTPLSKCZELHRCYLUUK
A törvényes jogokra vonatkozó oktatás interaktív tanulási eszközök révén
A lakosság rendelkezésére álló internetkapcsolattal ellátott bírósági informatikai terminálok
A költségmentességre való jogosultság értékelésére szolgáló interaktív online szimuláció
A lakosság és a vállalkozások számára online formanyomtatványokat tartalmazó weboldal
Célzott információk látás- vagy hallássérültek számára
Célzott információk gyermekek számára
Célzott információk nem anyanyelvi beszélők számáraNINCSN
I
N
C
S
A
D
A
T
 
31 
 Egyes t agállamok olyan költségmentességi rendszert működtetnek, amely a peres költségek 
100 %-át fedezik (teljes költségmentesség), és amelyet a költségeket részlegesen fedező rendszer 
(részleges költségmentesség) egészít ki, az utóbbi viszont az előzőtől eltérő jogosultsági 
kritériumokat alkalmaz. Más tagállamok vagy csak teljes vagy csak részleges költségmentességi 
rendszert működtetnek.  
21 ábra: Költségmentességi jövedelemküszöb egy konkrét fogyasztóvédelmi ügyben (*) (az 
Eurostat szegénységi küszöbétől való eltérés % -ban) (forrás: Európai Bizottság a CCBE -vel (77)) 
 
(*) LV: a számítási módszertan kiigazítása miatt a jövedelmi küszöbértékek nem hasonlíthatók össze az előző évivel 
EE: a költségmentesség biztosítására vonatkozó döntés  nem a kérelmező pénzügyi forrásainak szintjén alapul. IE: a 
számítási módszertan kiigazítása miatt a teljes költségmentességre vonatkozó jövedelmi küszöbérték nem 
hasonlítható össze az előző évivel; részleges költségmentesség esetében a kérelmező felhaszn álható vagyoni eszközeit 
is figyelembe kell venni.  
A legtöbb tagállam arra kötelezi a feleket, hogy bírósági eljárások megindításakor bírósági 
illetéket fizessenek. A költségmentesség kedvezményezettjei gyakran mentesülnek a bírósági 
illetékek megfizetése  alól. Csak EE, IE, NL és SI kötelezi a költségmentességben részesülőt a 
bírósági illeték megfizetésére. Csehországban a bíróság egyedi alapon dönt a 
költségmentességben részesülő személy bírósági illetékek megfizetése alóli mentesítéséről. A 22. 
ábra össz ehasonlítja két forgatókönyv esetében a – követelés értékének arányában kifejezett – 
bírósági eljárási illetékeket. Ha például a bírósági illeték az alábbi ábra szerint a 6  000 EUR 
összegű követelés 10  %-a, a fogyasztónak 600 EUR bírósági eljárási illetéke t kell fizetnie a 
bírósági eljárás megindításáért. Az alacsony értékű követelés minden tagállam esetében az 
Eurostat szegénységi küszöbén alapul.  
  
                                                           
77  A 2018-as adatokat a CCBE tagjai által kitöltött kérdőív alapján gyűjtötték, amely a következő konkrét  
forgatókönyvet vette alapul: egy fogyasztó jogvitája egy céggel (két különböző értékű követelést jeleztek: 
6 000 EUR és az Eurostat szegénységi küszöb minden tagállamban). Tekintettel arra, hogy a 
költségmentesség feltételei a kérelmező helyzetétől függnek, a következő forgatókönyv alkalmazására került 
sor: egyedülálló, 35 éves alkalmazott kérelmező, eltartottak és jogvédelmi biztosítás nélkül, rendszeres 
jövedelemmel és bérelt lakással.  
-50%-30%-10%10%30%50%70%90%110%130%150%
DK ES PT EL LV ITNL SE IE SILTDE FR BE FISK LU HR RO HU CZ EE AT PL CY UK
(EN+
WL)BG MT
Teljes költségmentesség Részleges költségmentességBÍRÓSÁGI 
MÉRLEGELÉSI 
JOGKÖR
NINCS KÖLTSÉGMENTESSÉG E 
FORGATÓKÖNYV SZERINT
NINCS ADAT
 
32 
 22 ábra: Egy konkrét fogyasztóvédelmi ügyben a bírósági eljárás megindításának bírósági 
illetéke (*) (a bírósági illeték mértéke a követelés értékének arányában ) (forrás: Európai 
Bizottság a CCBE -vel (78)) 
 
(*) „Alacsony értékű követelés”: olyan követelés, a mely az Eurostat szegénységi küszöbének felel meg egy 
egyedülálló személy esetében minden tagállamban, havi jövedelemre átváltva (például 2018 -ban ez az érték a 
romániai  110 EUR -tól a luxemburgi 1 716 EUR -ig terjedt). BE és RO: az alacsony értékű követelés ekre vonatkozó 
bírósági illetékekről nem nyújtottak tájékoztatást. LU: A peres feleknek végrehajtási illetéket kell fizetniük az eljárás 
felperesként való megindításához, kivéve ha költségmentességet élveznek. NL: A bírósági illetékek bevétel alapján 
<2 242 EUR/hónap.  
– A követelések online előterjesztése és nyomon követése – 
A bírósági eljárás egyes lépéseinek elektronikus úton történő megtételének lehetősége fontos 
része az igazságszolgáltatási rendszerek minőségének, mivel a keresetek elektronikus benyújtása, 
az eljárás online nyomon követésének és továbbvitelének lehetősége  megkönnyítheti az 
igazságszolgáltatáshoz való jog érvényesítését, valamint csökkentheti a késedelmeket és 
költségeket. A bíróságokon alkalmazott IKT -rendszerek emellett egyre fontosabb szerepet 
játszanak az igazságügyi hatóságok közötti határon átnyúló eg yüttműködésben is, amellett hogy – 
például a kis értékű követelések eljárásaiban – az uniós jogszabályok végrehajtását is 
megkönnyítik.  
  
                                                           
78  Az adatok 201 8-as jövedelmi küszöbökre vonatkoznak  és azokat a CCBE tagjai által kitöltött kérdőív alapján 
gyűjtötték, amely a következő konkrét forgatókönyvet vette alapul: egy  fogyasztó jo gvitája egy céggel (két 
különböző értékű követelést jeleztek: 6  000 EUR és az Eurostat szegénységi küszöb minden tagállamban).  
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%
ESFREL IEHRDK PL ITSK LTLUNL SEUK
(EN+
WL)ATCZ SIDEHU LVEEPT FICYRO BEBGMT
A 6000 EUR-s követelésre vonatkozó bírósági illeték (%-ban)
Az alacsony értékű követelésre vonatkozó bírósági illeték (*) (%-ban)N
I
N
C
SNINCS
ADAT
 
33 
 23 ábra: Az elektronikus lehetőségek rendelkezésre állása  (*) (0=a bíróságok 0  %-án 
elérhető , 4=a bíróságok 100  %-án elérhető (79)) (forrás: CEPEJ -tanulmány)  
 
(*) DK és RO: az ügyek e -mailen keresztül is benyújthatók a bíróságokhoz.  
– A felek tájékoztatása – 
A 24. ábra a felek tájékoztatásának módjára vonatkozó standardokat mutatja be, valamint azt, 
hogy milyen típusú információkat kapnak az ügyük előrehaladásáról, kiemelt figyelmet fordítva 
az elektronikus vagy automatikus módszerek használatára. Egyes tagállamok automatikus e -mail 
vagy SMS alapú értesítési rendszer útján nyújtanak tájékoztatást  a késedelmekről, a 
menetrendekről vagy az ügy általános előrehaladásáról. Mások csak online hozzáférést 
biztosítanak az információkhoz az ügymenet során, míg megint más tagállamok a bíróságok 
mérlegelési jogkörébe utalják ezt a kérdést.  
24 ábra: Az ügy előrehaladásával kapcsolatos tájékoztatásra vonatkozó standardok (forrás: 
Európai Bizottság (80)) 
 
                                                           
79  Az adatok 2017 -re vonatkoznak. A felszereltségi arány 100  %-tól (teljes mértékben telepített eszköz) 0  %-ig 
(nem létező eszköz ) jelzi a grafikon által lefedett eszköz funkcionális meglétét a bíróságokon, a következő 
skála alapján: (100  %= 4 pont, ha minden ügyre vonatkozik / 1,33 pont konkrét ügyenként; 50 –99 %= 3 pont, 
ha minden ügyre vonatkozik / 1 pont konkrét ügyenként; 10 -49 %= 2 pont, ha minden ügyre vonatkozik / 0,66 
pont konkrét ügyenként; 1 –9 %= 1 pont, ha minden ügyre vonatkozik / 0,33 pont konkrét ügyenként. Az ügy 
a kezelt pertípusra vonatkozik (polgári/kereskedelmi, büntető, közigazgatási vagy egyéb).  
80 A 2018. évi ad atok összegyűjtésére a nemzeti igazságszolgáltatási kapcsolattartók csoportjának 
közreműködésével került sor.  
01234
CZEELVLTHUROSKPTESITATFISIDEPLMTSEIEFRBEBGDKNLELHRCYLUUK
ügy benyújtása céljából idézés továbbítása céljából
az eljárás szakaszainak nyomon követése céljából
N INCSN
I
N
C
SA
D
A
T
0246810121416
BGEELVLTHUESITPLPTDKMTSIELBEDEATLUNLFISECZHRROSKIEFRCYUK
A bírósági eljárás menetrendje Késedelmekre vonatkozó információk
Az ügy előrehaladására vonatkozó információk Egyéb
NINCS
NINCS ADAT
 
34 
 (*) Elérhető maximális pontszám: 16 pont. A tagállamok az egyes információtípusonként alkalmazott tájékoztatási 
módszer szerint kaptak pontokat. 1,5 pontot ért az automatikus értesítés e -mail vagy SMS útján, 1 pontot jelentett az 
eljárás során biztosított online hozzáférés az ügyhöz, 0,5 pontot pedig a felek kérésére, a bíróság mérlegelési 
jogkörében vagy bármely más alkalmazott módszerrel nyújtott tájékoztatás kapott. LU: az e -mailben adott 
közlemények jogilag nem kötelező erejűek (még végrehajtási szakasz ban vannak). SI: Az új bírósági szabályok 
előírják a bíróságok számára, hogy tegyék lehetővé az ügynyilvántartási rendszerekben rögzített adatok online 
megtekintését. E szabályok még nem kerültek végrehajtásra.  
– Hozzáférés az ítéletekhez – 
Az ítéletek on line hozzáférhetőségének biztosítása növeli az igazságszolgáltatási rendszerek 
átláthatóságát, segíti a polgárokat és a vállalkozásokat jogaik megértésében, és hozzájárulhat az 
ítélkezési gyakorlat következetességének biztosításához. Az ítéletek online köz zétételére 
vonatkozó szabályok elengedhetetlenek a felhasználóbarát keresőeszközök létrehozásához (81), 
amelyek az ítélkezési gyakorlatot hozzáférhetővé teszik a jogi szakemberek és a nagyközönség 
számára. A bírósági határozatok online közzététele megkövete li a különböző érdekek 
összeegyeztetését a jogi és szakpolitikai keretek szabta határok között (82). Az Európai Bizottság 
támogatja a közszféra – többek között az igazságszolgáltatási rendszer – nyílt hozzáférésű 
adatokkal kapcsolatos kezdeményezéseit (83). 
25 ábra: A közzétett ítéletek online hozzáférhetősége a nyilvánosság számára (*) 
(polgári/kereskedelmi -, közigazgatási - és büntetőügyek, valamennyi bírósági fokon) (forrás: 
Európai Bizottság (84)) 
 
(*) Elérhető maximális pontszám: 9 pont. Mindegyik bírósági szintre egy pontot adtunk, ha valamennyi 
polgári/kereskedelmi -, közigazgatási - és büntetőügyben elérhetőek az ítéletetek (0,5 ott, ahol csak egyes ítéletek 
elérhetők). Ahol egy tagállamban csak ké t bírósági szint van, három bírósági szintre adtuk a pontszámokat a nem 
létező bírósági szint vonatkozó magasabb szintjét tükrözve. Azon tagállamok esetében, amelyek nem különítik el a két 
jogterületet (polgári/kereskedelmi és közigazgatási), mindkét terül etre azonos számú pontot adtunk. BG: A 
Semmítőszék büntetőügyekben hozott valamennyi határozatát közzétették azok kivételével, amelyek minősített 
                                                           
81  Lásd: A legfelsőbb bíróságok irányítására vonatkozó bevált gyakorlatok útmutatója , a „Legfelsőbb bíróságok 
mint az igazságszolgáltatási rendsze rek hatékonyságának biztosítói” projekt keretében, 29. o.  
82  A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott 
következtetések a bírósági határozatok online közzétételére vonatkozó legjobb gyakorlatokról (HL C 362 ., 
2018.10.8., 2. o.).  
83  https://ec.europa.eu/digital -single -market/en/open -data  
84 A 2018. évi adatok összegyűjtésére a nemzeti igazságszolgáltatási kapcsolattartók csoportjának 
közreműködésével került sor.  
0123456789
EELVLTHUMTROSKLUIEESITSIATBGCZDKHRNLDECYPTBEPLSEELFIFR
Első fokú bíróságok Első fokú büntetőbíróságok Másodfok
Másodfokú büntetőbíróságok Legfelső fokú bíróságok Legfelső fokú büntetőbíróságok
 
35 
 adatokat tartalmaznak. LU és SE: a bíróságok nem teszik közzé rendszeresen az ítéleteket az interneten (csak 
mérföldkőnek számító ügyekben). LV: a nem nyilvános tárgyalásokon meghozott ítéletek esetében csak a nyilvánosan 
kihirdetett részeket teszik közzé online. DE: az egyes tartományok döntenek az elsőfokú ítéletek online 
elérhetőségéről. IE: büntetőügyek esetén  az egyszerűsített eljárásokban általában nem hoznak írásbeli határozatot. 
CY: közigazgatási - és büntetőügyekben a bírák döntenek arról, hogy közzéteszik -e az ítéletet. NL: a bíróságok a 
közzétett kritériumok alapján döntenek a közzétételről. PL: közigazga tási ügyekben minden bíróságon a 
kollégiumvezető dönt a közzétételről. PT: polgári - és büntetőügyekben a bíróságon belüli bizottság dönt a 
közzétételről.  
  
 
36 
 26 ábra: Az ítéletek online közzétételének minden bírósági szinten való megszervezése 
(*)(polgári/kereskedelmi -, közigazgatási - és büntetőügyek, valamennyi bírósági szint) (forrás: 
Európai Bizottság (85)) 
 
(*) Elérhető maximális pontszám: 45 pont. Mindhárom bírósági szinten három pont adható, ha a 
polgári/kereskedelmi ügyekről, valamint a közigazgatási - és büntetőügyekről is tájékoztatnak. Ha például csak a 
három ügykategória egyikéről tájékoztatnak, csak egy pont adható bírósági szintenként. Ahol egy tagálla mban csak 
két bírósági szint van, három szintre adtuk a pontszámokat a nem létező szint vonatkozó magasabb szintjét tükrözve.  
Azon tagállamok, amelyek nem tesznek különbséget a közigazgatási és polgári/kereskedelmi ügyek között, azonos 
pontszámot kaptak mi ndkét jogterületre. CZ: a polgári/kereskedelmi ügyekben hozott másodfokú ítélet egy részéhez 
európai esetjogi azonosítót (ECLI) rendelnek. IE: Az ír jogrendben a közigazgatási ügyek a polgári és kereskedelmi 
ügyek kategóriájába tartoznak. NL: nincsenek kul csszavak, de minden közzétett ítélethez tartalomjegyzéket 
csatolnak.  
– Alternatív vitarendezési módszerek hozzáférhetősége – 
A 27. ábra azt mutatja be, hogy a tagállamok milyen erőfeszítéseket tettek az alternatív 
vitarendezési módszerek önkéntes használatának előmozdítására konkrét ösztönzők révén, 
amelyek a jogterülettől függően változhatnak (86).  
  
                                                           
85 A 2018. évi adatok összegyűjtésére a nemzeti igazságszolgáltatási kapcsolattartók csoportjának 
közreműködésével került sor.  
86  Az AVR használatának népszerűsítésére és ösztönzésére szolgáló módszerek nem terjednek ki a bírósá ghoz 
fordulást megelőző AVR használatának kötelező előírására, mivel e követelmények aggályokat vetnek fel 
azzal kapcsolatban, hogy összeegyeztethetők -e az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglalt, a bíróság előtti 
hatékony jogorvoslathoz való joggal.  
051015202530354045
ATDEESROSKEEHRLVITLUMTNLPTHUSILTPLBEBGCYFIIEDKSEFRCZELUK
A személyes adatokra vonatkozó szabályok vannak hatályban
Kulcsszavakkal megjelölt ítéletek
Európai esetjogi azonosítóval (ECLI) ellátott ítéletek
Legalább havonta egyszer frissített weboldal
A lakosság számára ingyen elérhető weboldal
NINCS ADAT
 
37 
 27 ábra: Az alternatív vitarendezési módszerek alkalmazásának népszerűsítése és 
ösztönzése (*) (forrás: Európ ai Bizottság (87)) 
 
(*) Elérhető maximális pontszám: 48 pont. A következő mutatókon alapuló összesített mutatók: 1) az alternatív 
vitarendezésről tájékoztató honlapok, 2) figyelemfelkeltő kampányok a médiában, 3) a nagyközönségnek szóló 
tájékoztató füzetek , 4) bíróságok által kérésre szervezett, az alternatív vitarendezésről tájékoztató előadások, 5) 
alternatív vitarendezési/közvetítési koordinátor a bíróságokon, 6) az alternatív vitarendezés igénybevételével 
kapcsolatos értékelések közzététele, 7) az alter natív vitarendezés igénybevételére vonatkozó statisztikák közzététele, 
8) (részleges vagy teljes) költségmentesség alternatív vitarendezés esetén, 9) az eljárási illeték részleges vagy teljes 
visszatérítése (ideértve az illetékbélyegeket is), ha az AVR sik eres, 10) nincs szükség ügyvédi közreműködésre az 
alternatív vitarendezési eljárás lebonyolításához, 11) a bíró eljárhat közvetítőként, valamint 12) a felek által 
megkötött egyezség végrehajthatóvá válik a bíróságon. E 12 mutató mindegyikére jogterületenké nt egy pontot 
adtunk. DK: minden bíróság rendelkezik egy, a közvetítés előmozdításáért felelős nagykövettel. A közigazgatási 
bíróságok közvetítés igénybevételét javasolhatják a felek számára. IE: a közigazgatási ügyek a polgári és 
kereskedelmi ügyek kategóriájába tartoznak. EL: A Közigazgatási Fellebbviteli Bíróság előtti közbeszerzési eljárás 
területén létezik AVR. ES: az AVR munkajogi ügyekben kötelező. LT: a Nemzeti Bírósági Hivatal egyik titká ra 
koordinálja a bíróságok közvetítési eljárásait. PT: polgári jogi/kereskedelmi jogviták esetén a bírósági illetékeket 
csak a békebírák esetében térítik vissza. SK: a szlovák jogrend nem támogatja a közigazgatási célú AVR 
alkalmazását. SE: a bírák eljárás i mérlegelési jogkörrel rendelkeznek az AVR tekintetében. A békés rendezés 
megkísérlése ugyanis – amennyiben az nem helytelen – kötelező feladat a bírák számára.  
3.2.2. Erőforrások  
Az igazságszolgáltatási rendszer megfelelő működéséhez elegendő erőforrás, többek között a 
fizikai és műszaki infrastruktúrába, valamint a jól képzett és megfelelően javadalmazott 
személyzet valamennyi kategóriájába történő beruházások szükségesek. A megfelelő 
létesítmények, eszközök, illetve az előírt képesítésekkel és készségek kel rendelkező, 
továbbképzésben részesülő személyzet nélkül az eljárások és határozatok minősége forog kockán.  
– Pénzügyi források – 
Az alábbi ábrák bemutatják az igazságügyi rendszer (a börtönök kivételével) működésére 
vonatkozó tényleges államháztartási kiadásokat lakosonként (28. ábra) és a bruttó hazai termék 
(GDP) arányában (29. ábra), a pénzügyi források meghatározásának kritériumait (30. ábra) végül 
pedig a bíróságokra fordított kiadások fő kategóriáit (31. ábra) (88). 
                                                           
87 A 2018. évi adatok összegyűjtésére a nemzeti igazságszolgáltatási kapcsolattartók csoportjának 
közreműködésével került sor.  
88   A közigazgatási, polgári és büntetőbíróságok, valamint az igazságszolgáltatási rendszer igazgatására, 
működésére vagy támogatásár a vonatkozó (tényleges) államháztartási összkiadások, ideértve a bíróságok által 
kiszabott bírságok és jogi rendelkezések végrehajtását, valamint a feltételes szabadságra/próbára bocsátás 
 
04812162024283236404448
DEDKNLHUESPTLTBEELEEHRROFIBGLVPLSISEATFRSKCZCYMTIEITLUUK
Polgári és kereskedelmi jogviták Munkaügyi jogviták Fogyasztói jogviták Közigazgatási jogviták
NINCS ADAT
 
38 
 28 ábra: A bíróságokkal kapcsolatos államháztartási összkiadások (*) (EUR/lakos) (forrás: 
Eurostat)  
 
(*) a tagállamok sorrendje a 2017. évi kiadásokat követi (a legmagasabbtól a legalacsonyabbig). A 2017. évi adatok 
ES, FR, HR, NL és SK esetében ideiglenesek.  
29 ábra: A bíróságokkal kapcsolatos államháztartási összkiadások (*) (a GDP % -ában 
kifejezve) (forrás: Eurostat)  
 
(*) a tagállamok sorrendje a 2017. évi kiadásokat követi (a legmagasabbtól a legalacsonyabbig). A 2017. évi adatok 
ES, FR, HR, NL és SK esetében ideiglenesek.  
  
                                                                                                                                                                                            
rendszereinek működtetését, valamint a költségmentesség, továbbá a k ormányzat nevében vagy mások 
nevében történő, a kormányzat által készpénz vagy szolgáltatások formájában nyújtott jogi képviselet és 
tanácsadás; nem tartalmazza a büntetés -végrehajtási igazgatásokat (Nemzeti számlák adatai, kormányzati 
funkciók osztályozás a [COFOG], 03.3 csoport), Eurostat -táblázat  gov_10a_exp , elérhető az alábbi 
internetcímen: http://ec.europa.eu/eurostat/data/database . 
050100150200
LUDEUKIESEATNLBEITSIFIESFRDKPTMTPLLVELCZEEHRHUBGROSKLTCY
2010 2015 2016 2017

 
39 
 A 30. ábrán az látható, hogy mely hatalmi ág (bírói, törvényhozói vagy végrehajtó) állapítja m eg 
az igazságszolgáltatás pénzügyi forrásainak meghatározására vonatkozó kritériumokat, és milyen 
típusú kritériumokat alkalmaznak.  
30 ábra: A bíróság pénzügyi forrásainak meghatározására vonatkozó kritériumok (*) (89) 
 
 
(*) DK: az elsőfokú bíróságra beérkezett és eldöntött ügyek számát veszik figyelembe. DE: kizárólag a Legfelsőbb 
Szövetségi Bíróság költségvetése számára – az első - és másodfokú bíróságok tekintetében. A tartományok 
igazságszolgáltatási rendszerei eltérnek egymástól. EE: az első - és másodfokú bíróságra beérkezett és eldöntött 
ügyek száma.  FR: valamennyi bírósági szinten beérkezett és eldöntött ügyek száma.  Az eldöntött ügyek számát veszik 
figyelembe, a bíróságok költségeire vonatkozó értékelés alapján. IT: az igazságügyi minisztérium határozza meg a 
polgári és büntető bíróságokra vonatkozó kri tériumokat, míg az Igazságszolgáltatási Tanács (CPGA) határozza meg 
a közigazgatási bíróságokra vonatkozó kritériumokat. HU: a törvény kimondja, hogy a bírák illetményét a központi 
költségvetésről szóló törvényben kell meghatározni oly módon, hogy az össze g nem lehet alacsonyabb a megelőző 
évinél. NL: az eldöntött ügyek számát veszik figyelembe, a bíróságok költségeire vonatkozó értékelés alapján . FI:  Az 
eldöntött ügyek számát veszik figyelembe, a bíróságok költségeire vonatkozó értékelés alapján.  
A 31. ábr a első alkalommal mutatja be a bíróságokra vonatkozó államháztartási kiadásokat 
tartalmazó fő gazdasági kategóriákat: 1) a bírák és a bírósági személyzet bére és illetménye, a 
társadalombiztosítási járulékot is beleértve („munkavállalói  jövedelem”  (90)), 2) a bíróságok által 
igénybe vett áruk és szolgáltatások, például az épület bérlet, irodaszerek, az energia és a 
költségmentesség biztosításának költségei („folyó termelőfelhasználás” (91)), 3) a befektetett 
eszközökbe, például a bírósági épületekbe és szoftv erekbe történő beruházás („ bruttó állóeszköz -
felhalmozás” ( 92)), valamint 4) egyéb kiadások  
                                                           
89 A Bizottság által az ENCJ -vel szoros együttműködésben kid olgozott, naprakésszé tett kérdőív segítségével 
gyűjtött adatok. Azon tagállamok esetében, ahol nem működik Igazságszolgáltatási Tanács, az Európai Unió 
Legfelsőbb Bíróságai Elnökeinek Hálózata működött közre a válaszok begyűjtésében.  
90  A munkavállalói jö vedelem a pénzbeli vagy természetbeni bérekből és illetményekből (D.11), valamint a 
munkaadó tényleges és imputált társadalombiztosítási járulékaiból áll (D.121 és D.122). Lásd: 
https://ec.europa.eu/eurostat/statistics -explained/index.php?title=Glossary:Compensation_of_employees . 
91  A folyó termelőfelhasználás a nemzeti számlák olyan fogalma, amely a termelési folyamat során előállítási 
költségként elfogyasztott áruk és szolgáltatások értékét méri. Nem tartalmazza azokat a befektetett 
eszközöket , amelyeket az állóeszközök  értékcsökkenése keretében tartanak nyilván. Az áruk at és 
szolgáltatásokat vagy átalakítják, vagy teljesen felhasználják a termelési folyamat során.  
Lásd: https://ec.europa.eu/eurostat/st atistics -explained/index.php?title=Glossary:Intermediate_consumption . 
92  A bruttó állóeszköz -felhalmozást a rezidens termelő egységeknek egy adott időszak alatt a befektetett 
eszközökbe tett beruházásai alkotják, levonva abból az elidegenítéseket. Magában foglalja továbbá a termelők 
vagy a szervezeti egységek termelőtevékenysége által realizált, nem termelt eszközök értékének bizonyos 
növekményeit. Az álló es zközök a termelő folyamatok eredményeképpen létrehozott tárgyi eszközök és 
immateriális javak, amelyeket egy évnél hosszabb időn át ismételten vagy folyamatosan felhasználnak. Lásd: 
https://ec.europa.eu/eurostat/statistics -
explained/index.php?title=Glossary:Gross_fixed_capital_formation_(GFCF) . 
BEBG CZDK DE EE IEELES FRHR ITCY LV LTLUHU MT NL AT PL PTRO SISK FISEUK
(EN
+
WL)UK
(NI)UK
(SC)
A bírói hatalmi ág által meghatározott kritériumok A végrehajtó hatalmi ág által meghatározott kritériumok
A törvényhozó hatalmi ág által meghatározott kritériumok Egyéb szervek által meghatározott kritériumok
Korábbi/megvalósult költségeken alapuló összegek Bérérkező ügyek számát figyelembe véve
Megoldott ügyek számát figyelembe véve A projektek, beruházások előre jelzett költségei
Bíróságok szükségletei/igényei
 
40 
 31 ábra: A bíróságokkal kapcsolatos államháztartási összkiadások (2017 -ben a kiadások % -
ában kifejezve) (forrás: Eurostat)  
 
–Emberi erőforrások – 
A megfelelő humánerőforrások alapvető jelentőségűek az igazságszolgáltatási rendszer minősége 
szempontjából. A bírák sokfélesége – ideértve a nemek közötti egyensúlyt is – elősegíti, hogy 
egymást kiegészítő ismeretek, szakértelem és  tapasztalatok halmozódjanak fel, valamint a 
társadalmi realitást tükrözi.  
32 ábra: A bírák száma (*) (100 000 lakosra vetítve) (forrás: CEPEJ -tanulmány)  
 
(*) Ez a kategória a CEPEJ módszertana szerint kizárólag a főállásban dolgozó bírákat tartalmazza. Nem szerepel 
benne a Rechtspfleger/Court clerks (fogalmazó), amely csak néhány tagállamban létezik. AT: A közigazgatási 
bíróságokra vonatkozó adatokat első a lkalommal a 2016 -os ciklus tekintetében vezették be. EL: a hivatásos bírák 
teljes száma a jelzett évek során különböző kategóriákat fedett le, ami részben magyarázatot ad az eltérésekre. 2016 
óta a hivatásos bírák száma magában foglalja a büntető és a polg ári bíróságok, valamint a közigazgatási bíróságok 
valamennyi szintjét. IT: A regionális közigazgatási bíróságokat, a regionális ellenőrzési bizottságokat, a helyi 
adóügyi bizottságokat és a katonai bíróságokat nem veszik figyelembe. UK: a három joghatóság súlyozott átlaga. A 
2010 -re vonatkozó adatok UK (NI)  2012 -es adatait tartalmazzák. LU: a számokat javított módszertan alapján 
felülvizsgálták.  
  
0%20%40%60%80%100%
BEBGCZDKDEEEIEELESFRHRITCYLVLTLUHUMTNLATPLPTROSISKFISEUK
Egyéb
Befektetett eszközök (pl. bírósági épületek és szoftverek)
Üzemeltetési költségek (pl. épületbérlés, jogi segítségnyújtás, energia)
A bírák és a bírósági személyzet bérei és illetményei

 
41 
 33 ábra:  A női bírák aránya az első - és másodfokú bíróságokon 2017 -ben (forrás: CEPEJ -
tanulmány)  
 
(*) EL: az adatok 2016 -ra vonatkoznak.  
34 ábra: A legfelsőbb bírósági női bírák aránya 2017 -ben és 2018 -ban (*) (forrás: Európai 
Bizottság (93)) 
 
(*)A tagállamok azonos sorrendben szerepelnek, mint a 33. ábrán.  
  
                                                           
93  2018. évi adatok. A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete, nemekkel kapcsolat os statisztikai adatbázis, 
elérhető az alábbi internetcímen: http://eige.europa.eu/lt/gender -
statistics/dgs/indicator/wmidm_jud_natcrt__wmid_na tcrt_supcrt . 
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%
LVSIROEL*HUHRSKFRLUSEFIEEPLCZITBENLATDKLTPTESIEMTCYBGDEUK
Első fokú bíróságok Másodfokú bíróságokNINCS
ADAT

 
42 
 35 ábra:  Az ügyvédek száma (*) (100  000 lakosra vetítve) (*) (forrás: CEPEJ -tanulmány)  
 
(*) A CEPEJ módszertana értelmében az ügyvéd olyan személy, aki a nemzeti jog szerint megfelelő képzettséggel és 
jogosultsággal rendelkezik arra, hogy ügyfelei nevében perben fellépjen, eljárjon, joggyakorlatot folytasson, 
bíróságok előtt megjelenjen vagy ügyfeleinek jogi ügyekben tanácsot adjon és képviselje ügyfeleit (az Európa Tanács 
Miniszteri Bizottságának az ügyvédi hivatás gyakorlásának szabadságáról szóló Rec(2000)21 számú ajánlása). DE: 
Németországban nem tesznek különbséget az ügyvédek különböző c soportjai, például a jogtanácsos és ügyvéd között. 
FI: 2015 óta az ügyvédek megadott száma magában foglalja mind a magánszektorban, mind az állami szektorban 
dolgozó ügyvédek számát.  UK: az adatok 2010 -re és 2014 -re vonatkoznak.  
– Képzés – 
Az igazságügyi képzés jelentősen hozzájárul a bírósági határozatok és a polgárok számára 
nyújtott igazságszolgáltatás minőségéhez. Az alábbi adatok széles körben fedik le a bírói képzést, 
ideértve a felekkel és a sajtóval való kommunikációt, valamint a bír ói készségeket is.  
36 ábra: Uniós jogi továbbképzésben vagy egy másik tagállam jogáról szóló 
továbbképzésében résztvevő bírák (*)(az összes bíró számának % -ában) (forrás: Európai 
Bizottság (94)) 
 
(*) Néhány tagállam esetében az értékek – az áttekinthetőség érdekében – csökkentett értékekkel kerülnek megjelenítésre 
(SI=257  %). Több tagállamban a képzésben résztvevők aránya meghaladja a 100 % -ot, ami azt jelenti, hogy egyes résztvevő k 
egynél több képzési tevékenységben vettek részt. DK: ideértve a bírósági alkalmazottakat. IT: A regionális közigazgatási 
bíróságokat, a regionális ellenőrzési bizottságokat, a helyi adóügyi bizottságokat és a katonai bíróságokat nem veszik figyel embe. 
AT: ideértve az ügyészeket. UK: Az adatok 2016 -ra vonatkoznak.  
                                                           
94 A 2017 -es adatokat az Európai Igazságügyi Képzési Hálózattal és a CEPEJ -jel együttműködésben gyűjtötték.  
0%20%40%60%80%100%120%140%
SIHULVMTDKITIEEECYLTSEBGDECZESROHRFRBENLATPLPTSKUKELFILUN
I
N
C
S
 
43 
 37 ábra: A különböző készségekkel kapcsolatos bírói továbbképzések megoszlása (*) (az 
ilyen típusú képzésben részesülő összes bíró % -os arányában) (forrás: Európai Bizot tság (95)) 
 
(*) A táblázat a továbbképzésekben (vagyis a bíróvá váláshoz szükséges alapképzést követő képzésekben) részt vevő bírák 
eloszlását mutatja a négy azonosított terület mindegyikén az ilyen típusú képzésben részt vett bírák összesített számának 
arányában. A jogi képzéseket nem vettük figyelembe.  Az igazságügyi képzéseket szervező hatóságok Görögországban , Cipruson , 
Luxemburgban  és Máltán  nem biztosítanak kifejezett képzéseket a kiválasztott készségekre. DK: ideértve a bírósági 
alkalmazottakat. AT: ideértve az ügyészeket. Az Egyesült Királyság  adatai Angliára és Walesre vonatkoznak.  
38 ábra: A bírák kommunikációs képzésének rendelkezésre állása (*) (forrás: Európai 
Bizottság (96)) 
 
(*) Elérhető maximális pontszám: 12 pont. A tagállamok 1 pontot kaptak, ha alapképzést nyújtottak, és 1 pontot kaptak arra is, 
ha továbbképzést is biztosítottak (minden képzési típus esetén maximum 2 pont). DK: nem kínálnak képzést a látás - vagy a 
hallássérültekkel folytatott ko mmunikációval kapcsolatban, mivel az állam a látás - vagy hallássérült személyek számára 
segítségképpen eszközöket, illetve asszisztenseket (például jelnyelvi tolmácsokat) biztosít a tárgyalótermekben .  
3.2.3. Értékelési eszközök  
A bírósági tevékenységek ny omon követése és értékelése elősegíti a hiányosságok és a 
szükségletek észlelését, ezáltal pedig hozzájárul az igazságszolgáltatási rendszer minőségének 
                                                           
95 A 2017 -es adatokat az Európai Igazságügyi Képzési Hálózattal és a CEPEJ -jel együttműködésben gyűjtötték. 
A „bírói mesterség” olyan tevékenységeket foglal magában, mint például a meghallgatások levezetése, 
határozatok megszövegezése vagy retorika alkalmazása.  
96 A 2018. évi adatok összegyűjtésére a nemzeti igazságszolgáltatási kapcsolattartók csoportjának 
közreműködésével került sor.  
0%20%40%60%80%100%
BEBGCZDKDEEEIEESFRHRITLVLTHUNLATPLPTROSISKFISEUKELCYLUMT
Bírói mesterség Informatikai készségek Bíróságok irányítása Igazságügyi etikaNINCS
-32712
PTITBGATPLSEDESKLVHUIEESEERONLELLUBESILTDKCZHRFRMTFICYUK
Az álhírekkel és az új médiában folytatott félretájékoztatási kampányokkal kapcsolatos tudatosság és azok kezelése
A nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő gyakorlatok a bírósági eljárások során
Kommunikáció a nemi alapú erőszak áldozataival (beleértve a kapcsolati erőszakot)
Kommunikáció menedékkérőkkel
Kommunikáció látás- vagy hallássérült személyekkel
Kommunikáció gyermekekkelNINCS
 
44 
 javításához. A rendszeres értékelés javíthatja az igazságszolgáltatási rendszer aktuális és jövőbeli 
kihívásokkal kapcsolatos reakcióképességét. A megfelelő IKT -eszközök valós idejű ügykezelést 
biztosíthatnak és elősegíthetik a nemzeti szinten szabványosított bírósági statisztikák vezetését. 
Emellett felhasználhatók az ügyhátralék kezelésére és az automatiz ált korai előrejelző 
rendszerekhez is. A felmérések nélkülözhetetlenek ahhoz, hogy az igazságszolgáltatási rendszer 
működését értékelni lehessen a jogi szakemberek és a bíróságokat igénybe vevők szempontjából. 
A felmérések megfelelő nyomon követése előfelt étele annak, hogy javítani lehessen az 
igazságszolgáltatási rendszerek színvonalát.  
39 ábra: A bírósági tevékenységek nyomon követésének és értékelésének elérhetősége (*) 
(forrás: CEPEJ -tanulmány (97)) 
 
(*) Az értékelési rendszer mutatószámok és célkitűzések alkalmazásával utal a bírósági rendszerek teljesítményére. 
2018 -ban valamennyi tagállam jelentést tett arról, hogy rendelkezik a beérkező ügyek és a meghozott határozatok 
számának, valamint az eljárás ok hosszának nyomon követését lehetővé tevő rendszerekkel, ami ezeket a kategóriákat 
a fenti adatok szempontjából irrelevánssá tette. Hasonlóképpen a minőségi standardok kapcsán végzett 
mélyrehatóbb munka felülírta a minőségi standardokra mint értékelési k ategóriára való egyszerű hivatkozást. Az 
„egyéb elemek” adatai közé tartozik például a befejezési arány ( AT, FR), a megfellebbezett ügyek száma és a 
végrehajtási eljárások (( ES), az ügyek száma a jogviták típusai szerint ( SK), az ügy kimenetele, például a teljes vagy 
részleges kielégítés ( SK), a jogerős ítéletek és a felfüggesztett ügyek ( RO), valamint a tárgyalások száma ( PL). 
40 ábra: Az ügyvitelhez és a bírósági tevékenységek statisztikájához rendelkezésre álló IKT  
(0=a bíróságo k 0 %-án elérhető, 4=a bíróságok 100  %-án elérhető (98)) (forrás: CEPEJ -
tanulmány)  
                                                           
97  2017. évi adatok.  
98  2017. évi adatok. A felszereltségi arány 100  %-tól (teljes mértékben telepített eszköz) 0  %-ig (nem létező 
eszköz) jelzi a grafikon által lefedett eszköz funkcionális meglétét a bíróságokon, a következő skála alapján: 
(100 %= 4 pont, ha minden ügyre vonatkozik / 1,33 pont konkrét ügyenként; 50 –99 %= 3 pont, ha minden 
ügyre vonatkozik / 1 pont konkrét ügyenként; 10 -49 %= 2 pont, ha minden ügyre vonatkozik / 0,66 pont 
konkrét ügyenként; 1 –9 %= 1 pont, ha minden ügyre vonatkozik / 0,33 po nt konkrét ügyenként. Az ügy a 
kezelt pertípusra vonatkozik (polgári/kereskedelmi, büntető, közigazgatási vagy egyéb).  
PTSISKESFRLVLTHUATPLRODKEEELHRITCYMTNLFIBGCZSEDELUBEIEUK
Egyéb elemek
A minőség biztosítására szakosodott bírósági személyzet
Rendszeres értékelési rendszer
Teljesítmény- és minőségi mutatókN
I
N
C
S
A
D
A
T
 
45 
  
41 ábra: A bíróságokat igénybe vevők vagy a jogi szakemberek körében végzett felmérések 
témakörei (*) (forrás: Európai Bizottság (99)) 
 
(*)A tagállamok felmérési témánként egy pontot kaptak, függetlenül attól, hogy a felmérést nemzeti, regionális vagy 
bírósági szinten végezték. Az „egyéb témák” közé tartoznak: fizikai akadálymentesség ( MT); a bírósági 
információkat tartalmazó online portál has ználhatósága ( DK); a bírósági információkhoz való hozzáférés ( PT), 
valamint a formanyomtatványok és az azok kitöltésére vonatkozó utasítások elérhetősége és olvashatósága ( PL). Ez 
a kategória kiterjed továbbá a bírósági személyzet körében végzett felmérése kre, amelyek pl. a bírák 
feddhetetlenségére ( HU), a bírósági alkalmazottak ismereteinek szintjére és személyes kultúrájára ( PL), valamint a 
bírói kar vagyoni profiljára ( AT), továbbá minőségi szempontokra, mint az elégedettségre AT), az ítélkezés 
minőségére ( MT), a bíróságok irányában tanúsított lojalitásra( PT), továbbá a megfelelő büntetés fogalmára 
vonatkoztak( FI).  
 
                                                           
99 A 2017. évi adatok összegyűjtésére a nemzeti igazságszolgáltatási kapcsolattartók csoportjának 
közreműködésével került sor.  
01234
BGCZEEESHRLVLTHUMTATPLPTROSISEDKIENLFIDEBEITFRELLUSKCYUK
Ügyviteli rendszerek
 A bírósági tevékenységre vonatkozó statisztikák készítésére szolgáló eszközök
NINCS ADATN
I
N
C
S
A
D
A
T
LVHUMTSIBGEEPTNLSEESPLATDKFIBECZIEELFRHRITCYLTLUROSKUK
Egyéb témák
Jogok ismerete
Az igazságszolgáltatásba vetett általános bizalom
A látás- vagy hallássérült személyek szükségletei és elégedettsége
A gyermekek szükségletei és elégedettsége
A nem anyanyelvi beszélők szükségletei és elégedettsége
A bíróság ítélete/határozataN
I
N
C
S
A
D
A
T2017 -BEN NEM VOLT FELMÉRÉS
 
46 
 42 ábra: A bíróságokat igénybe vevők vagy a jogi szakemberek körében végzett felmérések 
nyomon követése  (*) (forrás: Európai Bizottság (100)) 
 
(*) A tagállamok nyomonkövetési típusonként kaptak egy pontot. Az „egyéb konkrét nyomon követés” kategória a 
következőket tartalmazta: az új online portálra vonatkozó útmutató és keret ( DK), a politikai és üzemeltetési  
igazgatásra vonatkozó iránymutatás ( MT), az igazságszolgáltatási rendszer általános megítélésének javítása ( PT), 
valamint a tájékoztató eszközök közzététele a nagyközönség számára. IE: az adatok a 2016 -ban elvégzett pártfogó 
felügyeleti felmérésre vonatko znak.  
  
                                                           
100 A 2017. é vi adatok összegyűjtésére a nemzeti igazságszolgáltatási kapcsolattartók csoportjának 
közreműködésével került sor.  
SILVDEIEHUNLPTEEATESMTFIDKSEBGPLBECZELFRHRITCYLTLUROSKUK
Egyéb konkrét nyomon követés
A bírák és a bírósági személyzet képzési szükségleteinek megállapítása
A bíróságok működésének módosítása/javítása
Értékelés benyújtása vagy a jogszabály-módosítások szükségességének megállapítása
Helyi vagy nemzeti szintű éves/külön jelentés benyújtása
Az eredmények teljes egészében hozzáférhetők az interneten2017 -BEN NEM VOLT FELMÉRÉSN
I
N
C
S
A
D
A
TN
I
N
C
S
 
47 
 3.2.4.  Standardok  
A standardok javíthatják az igazságszolgáltatási rendszerek minőségét. A 2019. évi uniós 
igazságügyi eredménytábla első alkalommal nyújt áttekintést az ítéletek minőségének elősegítése 
érdekében a legfelsőbb és az alsóbb szintű bí róságokon alkalmazott gyakorlatokról az Európai 
Unió Államtanácsainak és Legfelső Közigazgatási Bíróságainak Szövetsége (ACA -Europe) és az 
Európai Unió Legfelsőbb Bíróságai Elnökeinek Hálózata (NPSJC) által gyűjtött adatok alapján 
(43. ábra).  
Az előző kia dásban szereplő, a határidőkre és a felek tájékoztatására vonatkozó standard 
előírások vizsgálatát követően a 2019. évi uniós igazságügyi eredménytábla a határidőkre, az 
ügyhátralékra és időkeretekre összpontosít, mint a bírói kar irányítási eszközére (101). A 44. ábra a 
határidőkre, időkeretekre és az ügyhátralékra vonatkozó standard intézkedések tagállami 
használatát ismerteti. A határidők számszerűsített határidők, például az ügy iktatásától az első 
tárgyalásig eltelt napok maximális számát jelzik. Az ügyh átralék az egy meghatározott időszaknál 
régebbi ügyeket jelenti. Az időkeretek mérhető célokat/gyakorlatokat jelentenek, például a 
bizonyos időszakon belül befejezendő ügyek előre meghatározott arányának megállapításával. A 
45. ábra bemutatja, hogy mely sz ervek határozzák meg, ellenőrzik és követik nyomon az 
ügyhátralékra vonatkozó előírásokat, az 46. ábra pedig részletesebben ismerteti az időkeretre 
vonatkozó egyes szempontokat.  
– Az ítéletek minősége – 
Általában azokat a bírósági határozatokat tekintik k iváló minőségűnek, amelyek világos 
megfogalmazásúak, tagoltak és megfelelő egyensúlyt teremtenek az egyértelmű érvelés és a 
tömörség között, így könnyen megérthetők és kikényszeríthetőek. A bírósági határozatok 
megfogalmazása és felépítése hatással lehet a rra is, hogy milyen könnyen dolgozhatók fel 
szoftverprogramokkal, különösen a természetes nyelvi feldolgozás (NLP) alkalmazásaival. Ez a 
végeredmény csak összetett és sokrétű elemek kombinációja révén érhető el, ilyenek például a 
bírák magas szintű szakmai  képzése, a határozatok szövegezésének és minőségének nyomon 
követése terén bevált gyakorlatok elfogadása, a bírói kar függetlenségének tiszteletben tartása 
mellett. Az Európai Unió Államtanácsainak és Legfelső Közigazgatási Bíróságainak Szövetsége 
(ACA -Europe) kérdőívet dolgozott ki, amelyet az Legfelső Közigazgatási Bíróságok és a 
Legfelsőbb Bíróságok (az Európai Unió Legfelsőbb Bíróságai Elnökeinek Hálózatának (NPSJC) 
Tagjai) válaszoltak meg. A 43. ábra – az egyedi határozatok érdemi vizsgálata nélkül – 
bemutatja, hogy milyen normákat fogadtak el a tagállamok az ítéletek általános minőségét 
elősegítőnek tekintett, kiválasztott mutatók tekintetében.  
  
                                                           
101  Az uniós igazságügyi eredménytáblában a határidőkre és időkeretekre vonatkozó standardok túlmutatnak az 
Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkében és az emberi jogok európai egyezményének 6. cikkében 
foglalt, észszerű időn belüli meghallgatáshoz való jogból fakadó követelményeken.  
 
48 
 43 ábra: A legfelsőbb szintű bíróságokon hozott ítéletek minőségének javítása érdekében 
alkalmazott normák (*) (forrás: az Európai Bizottság az ACA -Europe -pal és az NPSJC -vel) 
 
(*) A bal oldali oszlop minden tagállam esetében a Legfelsőbb Bíróságok gyakorlat ait, a jobb oldali oszlop pedig a 
Legfelsőbb Közigazgatási Bíróságok gyakorlatait („A” betűvel jelölt oszlop) mutatja be. A tagállamokat földrajzi 
neveik saját nyelvi elnevezésén alapuló betűrendben tüntetik fel. A tagállamok az ítéletek minőségére vonatko zó 
mutatónként kaptak egy pontot. A képzés kiterjed a bíráknak az írásbeli határozatok szerkezetére vonatkozó jogi 
képzésére (0,25 pont), a Legfelsőbb Bíróságok bíráinak az írásbeli ítéletek érvelésének stílusára vonatkozó jogi 
képzésére, az alsóbb bíróság ok bíráinak az írásbeli határozatok érvelésének stílusára vonatkozó jogi képzésére (0,25 
pont), valamint az ítéletek szövegezésére vonatkozó (egyetemi, bíróképzőbeli vagy munkahelyi) képzésre (0,25 pont), 
Akár törvény, szabályozás vagy szakmai gyakorlat ír ja elő, úgy tekinthető, hogy fennáll az egyértelmű és egyszerű 
nyelvezet alkalmazására vonatkozó kötelezettség (1 pont). Akár törvény, szabályozás vagy szakmai gyakorlat írja elő, 
alkalmazandónak kell tekinteni a tömörség követelményét (1 pont). Az ítélete k minőségének értékelése a Legfelsőbb 
Bíróság szintjén meglévő olyan belső mechanizmusra utal, amely saját határozatai átfogó minőségének értékelésére 
irányul (1 pont). IT, Corte Suprema di Cassazione (Legfelsőbb Bíróság): bár nem létezik olyan eljárási es zköz, amely 
az ítéletek pontosítására szolgál, egyes helyzetekben még a határozat végrehajtásának szakaszában is pontosíthatók 
az ügy bizonyos szempontjai az illetékes bíróság előtt. DK és RO: nincs adat. Részt vevő bíróságok: BE: Cour the 
Cassation (Legfe lsőbb Bíróság) és Conseil d’Etat (Államtanács), BG: Върховен касационен съд (Legfelsőbb 
Bíróság) és Върховен административен съд (Legfelsőbb Közigazgatási Bíróság). CZ: Nejvyšší soud (Legfelsőbb 
Bíróság) és Nejvyšší správní soud (Legfelsőbb Közigazgatási B íróság) DE: Bundesverwaltungsgericht (Szövetségi 
Közigazgatási Bíróság). EE: Riikohus (Legfelsőbb Bíróság). IE: Chúirt Uachtarach (Legfelsőbb Bíróság). EL: 
Συμβούλιο της Επικρατείας (Államtanács). ES: Tribunal Supremo (Legfelsőbb Bíróság). FR: Cour the Cas sation 
(Legfelsőbb Bíróság) és Conseil d’Etat (Államtanács). HR: Vrhovni sud (Legfelsőbb Bíróság) és Visoki upravni 
(Legfelsőbb Közigazgatási Bíróság). IT: Corte Suprema di Cassazione (Legfelsőbb Bíróság) és Consiglio de Stato 
(Államtanács). CY: Ανώτατο Δι καστήριο (Legfelsőbb Bíróság). LV: Augstākā tiesa (Legfelsőbb Bíróság). LT: 
Vyriausiasis Administracinis Teismas (Legfelsőbb Közigazgatási Bíróság). LU: Cour de Cassation (Legfelsőbb 
Bíróság). HU: Kúria MT: Fellebbviteli Bíróság. NL: Hoge Raad (Legfelsőbb Bíróság) és Raad van State 
(Államtanács). AT: Oberster Gerichtshof (Legfelsőbb Bíróság) és Verwaltungsgerichtshof (Legfelsőbb Közigazgatási 
Bíróság). PL: Sąd Najwyższy (Legfelsőbb Bíróság) és Naczelny Sąd Administracyjny (Legfelsőbb Közigazgatási 
Bíróság). PT: Supremo Tribunal Administrativo (Legfelsőbb Közigazgatási Bíróság). SI: Vrhovno sodišče 
(Legfelsőbb Bíróság). SK: Najvyšší súd (Legfelsőbb Bíróság). FI: Korkein hallinto -oikeus (Legfelsőbb Közigazgatási 
Bíróság). SE: Högsta doms tolen (Legfelsőbb Bíróság) és Högsta förvaltningsdomstolen (Legfelsőbb Közigazgatási 
Bíróság). UK: Supreme Court (Legfelsőbb Bíróság).  
  
Az érvelés vagy a szerkezet előre meghatározott elemei Képzés Az egyértelmű és egyszerű nyelv alkalmazására vonatkozó kötelezettség
Az ítéletek tisztázására irányuló mechanizmus A tömörség követelménye Az ítéletek minőségének értékeléseNINCS ADATAA
AA
AA
A
A
AA
A
A
ANINCS ADAT
 
49 
 44 ábra: A határidőkre vonatkozó standardok (*) (forrás: Európai Bizottság (102)) 
 
(*) A tagállamok jogterületektől (polgári/kereskedelmi, közigazgatási vagy egyéb) függetlenül 1 pontot kaptak, ha 
meghatároztak standardokat.  
A 45. ábra az ügyhátralékra vonatkozó előírásokra összpontosít, amelyek azon késedelmet 
csökkentő intézkedésekből állnak , amelyek a jogviták eldöntésének ütemét hivatottak javítani. Az 
ábra a tagállamok különböző hatalmi ágainak ügyhátralékra vonatkozó standardok 
meghatározására, ellenőrzésére és nyomon követésére vonatkozó hatásköreit mutatja be. A 46. 
ábra az időkeretekre  összpontosít, amelyek hatékony irányítási eszközök lehetnek a bíróságon, 
mivel segíthetnek feltárni a hatékonyság terén felmerülő potenciális problémákat és segítséget 
nyújtanak a megoldások azonosításában (például további humán - vagy pénzügyi erőforrások , a 
bírósági igazgatási folyamatok átszervezése, a bíróságnak nyújtott ideiglenes támogatás).  
45 ábra: Az ügyhátralékra vonatkozó standardok meghatározása és nyomon követése  (*) 
(forrás: Európai Bizottság (103)) 
 
(*) A „végrehajtó hatalmi ág” a kormányzat közvetlen vagy közvetett ellenőrzése alatt álló intézményeket foglalja 
magában. Az „Egyéb” kifejezés a magyar Országos Bírósági Hivatalt jelöli, amelynek elnökét az Országgyűlés a 
bírák közül minősített többséggel, kilenc éves időt artamra választja. Az „igazságszolgáltatás” bírósági elnököket, 
igazságszolgáltatási tanácsokat, bírói szervezeteket stb. foglal magában. HU: Az Országos Bírósági Hivatal részt 
vesz az ügyhátralékra vonatkozó standardok meghatározásában, ellenőrzésében és nyomon követésében.  
  
                                                           
102 A 2018. évi adatok összegyűjtésére a nemzeti igazságszolgáltatási kapcsolattartók csoportjának 
közreműködé sével került sor.  
103 A 2018. évi adatok összegyűjtésére a nemzeti igazságszolgáltatási kapcsolattartók csoportjának 
közreműködésével került sor.  
BEEEITLTHUATROSIFISEDKDEESHRCYLVNLSKCZIEELFRMTPLPTBGLUUK
Határidők Időkeretek  ÜgyhátralékN
I
N
C
S
NINCS ADAT
A végrehajtó 
hatalom/egyéb 
Az igazságszolgáltatás  
A végrehajtó 
hatalom/egyéb 
Az igazságszolgáltatás  
A végrehajtó 
hatalom/egyéb 
Az igazságszolgáltatás Meghatározás Nyomon 
követés
Ellenőrzés NINCS
NINCS ADAT
 
50 
 46 ábra: Időkeretek: meghatározás, automatikus ellenőrzés és nyomon követés (*) (forrás: 
Európai Bizottság (104)) 
 
 
3.2.5.  Az igazságszolgáltatási rendszerek minőségére vonatkozó összegzés  
Az egyszerű hozzáférés, az elegendő erőforrások, a hatékony értékelési eszközök és a megfelelő 
standardok és gyakorlatok azok a tényezők, amelyek hozzájárulnak az igazságszolgáltatási 
rendszerek magas minőségéhez. A polgárok és a vállalkozások kiváló minőségű  határozatokat 
várnak egy hatékony igazságszolgáltatási rendszertől (105). A 2019. évi uniós igazságügyi 
eredménytábla e tényezők összehasonlító vizsgálatát dolgozta ki.  
Hozzáférhetőség  
Ez a kiadás a polgárbarát igazságszolgáltatási rendszerhez hozzájáruló e lemeket vizsgálja:  
 Szinte valamennyi tagállam hozzáférést biztosít valamiféle online tájékoztatáshoz  
igazságügyi rendszeréről, ideértve egy online formanyomtatványokat és a törvényes jogokról 
szóló interaktív oktatást tartalmazó, központosított internetes portált (20. ábra). Az 
információk tartalmát tekintve, illetve abból a szempontból, hogy ezek az inf ormációk milyen 
mértékben felelnek meg a polgárok szükségleteinek, eltérések mutatkoznak. Például ami a 
költségmentesség online szimuláció révén történő kiszámításának lehetőségét illeti, több 
tagállam (13) teszi lehetővé az emberek számára annak megállapí tását, hogy jogosultak -e 
költségmentességre. Míg a tagállamok többségében rendelkezésre áll a nem anyanyelvi 
beszélők számára tájékoztatás, ez nem minden esetben igaz a gyermekek, valamint a látás - 
vagy hallássérültek számára nyújtott célzott információk e setében.  
 A költségmentességi lehetőségek és a bírósági illetékek mértéke  jelentős tényezők – 
különösen a szegénységben élő polgárok esetében – az igazságszolgáltatáshoz való jog 
szempontjából . A 21. ábrán látható, hogy egyes tagállamokban azok a fogyasztók , akiknek a 
jövedelme nem éri el az Eurostat szegénységi küszöbét, nem kapnak költségmentességet. 
                                                           
104 A 2018. évi adatok összegyűjtésére a nemzeti igazságszolgáltatási kapcsolattartók csoportjának 
közreműködéséve l került sor.  
105       A mesterséges intelligencia igazságszolgáltatási rendszereken belüli alkalmazása aktuális kérdéssé vált. A 
Bizottság 2018 áprilisában elfogadta a „Mesterséges intelligencia Európa számára” című közleményt (COM 
(2018) 237 final); amely  kiemelte a befektetés fontosságát a legfontosabb alkalmazási területeken, például a 
közigazgatásban, és az igazságszolgáltatásban. Az elkövetkező években az uniós igazságügyi eredménytábla 
áttekintést nyújthat a tagállami helyzetről. A 26. és a 43. ábra ( az ítéletek online közzétételére vonatkozó 
szabályozások és az ítéletek minőségére vonatkozó gyakorlatok) már bemutatja azokat a tényezőket, amelyek 
döntő fontosságúak a szilárd európai „legal tech” iparág kifejlesztéséhez.  
BELVHUNLESITATROSEBGEELTSIDKFRFICYCZDEIEPTELHRLUMTPLSKUK
Esetleges nyomonkövetési intézkedés: bíró jelentése
Esetleges nyomonkövetési intézkedés: a bírósági igazgatási folyamat átszervezése
Esetleges nyomonkövetési intézkedés: szakosított bírák általi ideiglenes támogatás
Esetleges nyomonkövetési intézkedés: kiegészítő erőforrások
A határidők folyamatos, valós idejű ellenőrzése
A határidőkre vonatkozó standardok meghatározásaNINCSN
I
N
C
SA
D
A
T
 
51 
 Tavalyhoz képest két ilyen tagállam elérhetőbbé tette a költségmentességet. Ugyanakkor az 
évek során egyes tagállamokban szűkült a költségmentességhez való ho zzáférés. A bírósági 
illetékek szintje (22. ábra) 2016 óta nagyjából stabil maradt, bár több tagállamban a bírósági 
illetékek a követelés arányában emelkednek, különösen a kis értékű követelések esetében, ami 
az alkalmazandó minimális bírósági illeték emel ésének tulajdonítható. Egyes tagállamokban a 
költségmentesség igénybevételével kapcsolatos nehézségek a részben jelentős mértékű 
bírósági illetékekkel együtt visszatartó erővel bírhatnak a szegénységben élő polgárok 
igazságszolgáltatáshoz való jogának érvé nyesítése terén.  
 A bírósági eljárás során az  elektronikus eszközök hozzáférhetősége  hozzájárul az 
igazságszolgáltatáshoz való könnyebb hozzáféréshez, valamint a késedelmek és költségek 
csökkentéséhez. A 23. ábra azt mutatja, hogy a tagállamok több mint fel ében nincs lehetőség a 
követelések elektronikus benyújtására vagy ez a lehetőség korlátozott, és nem minden tagállam 
teszi lehetővé a bírósági eljárás előrehaladásának online nyomon követését.  
 A legtöbb tagállam rendelkezik standardokkal arra vonatkozóan, hogy miként tájékoztatják a 
feleket ügyük előrehaladásáról , a bírósági menetrendről vagy az esetleges késedelmekről 
(24. ábra). A korábbi évekhez képest néhány tagállam jelentős mértékben javította ezeket a 
standardokat. A tagállamok közötti különbségek el sősorban az alkalmazott módszerek terén 
jelentkeznek. Míg egyes tagállamokban automatikus e -mail vagy SMS értesítés útján 
tájékoztatást nyújtanak a késedelmekről, a menetrendekről vagy az ügy általános 
előrehaladásáról, más tagállamok egyszerűen online hoz záférést biztosítanak az üggyel 
kapcsolatos információkhoz, néhány tagállam pedig a bíróságok mérlegelési jogkörébe utalja 
ezt a kérdést.  
 A korábbi évekhez képest javult a bírósági ítéletek online elérhetősége  (25. ábra), 
kiváltképpen a legfelsőbb szintű ítéletek közzététele tekintetében: 19 tagállam közzéteszi a 
polgári/kereskedelmi és közigazgatási jogi ügyekben hozott összes ítéletet. Az uniós 
igazságügyi eredménytábla első alkalommal mutatja be a büntetőítéletek közzétételét. Ez azt 
jelzi, hogy 19 tagá llam közzéteszi valamennyi legmagasabb fokú büntetőítéletet.  A pozitív 
fejlemények arra sarkalnak valamennyi tagállamot, hogy további javulást érjenek el, mivel 
legmagasabb fokú határozatok fontos szerepet játszanak az ítélkezési gyakorlat 
következetessége  szempontjából. Mivel az online közzététel különböző megoldásai (26. ábra) 
megkönnyíthetnék a vonatkozó ítélkezési gyakorlat keresését, tovább lehetne fejleszteni az 
ítéletek kulcsszavakkal való ellátását és az európai esetjogi azonosító (ECLI) szélesebb k örű 
használatát.  
 A korábbi évekhez képest tovább nő azoknak a tagállamoknak a száma, amelyek támogatják 
az alternatív vitarendezési módszerek  (AVR) önkéntes használatát (27. ábra) a 
magánjogviták esetében. Ezt elsősorban a különböző jogterületeken az AVR használatát 
előmozdító ösztönzők bevezetésével érték el. A közigazgatási jogvitákat szintén figyelembe 
vették, és a tagállamok kevesebb mint fele tesz lehetővé AVR -t ezen a téren.  
Erőforrások  
A magas minőségű tagállami igazságszolgáltatáshoz elegendő szint ű pénzügyi és 
humánerőforrásokra, beleértve a fizikai és a műszaki infrastruktúrába való szükséges 
beruházásokat, megfelelő alap - és továbbképzésekre van szükség, továbbá biztosítani kell a bírák 
sokszínűségét, többek között a bírói karon belüli nemi egyen súlyt. A 2019. évi uniós igazságügyi 
eredménytábla a következőket mutatja ki:  
 A pénzügyi erőforrások  tekintetében az adatok azt mutatják, hogy 2017 -ben a bíróságokra 
fordított államháztartási kiadások összességében véve többnyire stabilak maradtak a 
tagáll amokban, viszont a tényleges összegek tekintetében jelentős különbségek vannak a 
tagállamok között, mind a lakosonkénti ráfordítás EUR -ban számított összege, mind a GDP 
százalékaránya tekintetében (28. és 29. ábra). Néhány tagállam azonban 2017 -ben növelte  
 
52 
 kiadásait 2016 -hoz képest. A tagállamok többnyire a korábbi vagy a tényleges költségeket 
használják fel az igazságszolgáltatáshoz rendelendő pénzügyi források meghatározásához, 
néhány tagállam pedig tényleges munkateherre vagy bírósági megkeresésekre táma szkodik 
(30. ábra).  
 Az Eurostat által összegyűjtött adatok alapján a 2019. évi uniós igazságügyi eredménytábla 
első alkalommal mutatja be az összkiadás különböző kategóriák szerinti bontását . A 31. 
ábra a tagállamok költési mintái közötti jelentős különbségekre világít rá. Egyrészt, míg a 
legtöbb tagállamban a bírák és a bírósági személyzet bérei és illetményei (a 
társadalombiztosítási járulékokat is beleértve) teszik ki a legnagyobb hányadot , a befektetett 
eszközökre, például a bírósági épületekre és a szoftverekre fordított befektetések rendkívül 
alacsonyak, vagy egyes esetekben egyáltalán nincsenek is ilyenek. Másrészt egyes 
tagállamokban lényegesen magasabb az üzemeltetési költségekre ford ított kiadások (pl. 
épületek bérleti díja, költségmentesség és egyéb fogyóeszközök) (31. ábra).  
 A bírói kar túlnyomó többsége nő. Az első - és másodfokú bíróságokon túlnyomórészt nők 
bíráskodnak a tagállamok többségében (33. ábra). Ez azonban ellentétesen alakul a legfelsőbb 
bíróságokon, ahol a bírák kevesebb mint ötven százaléka nő a legtöbb tagállamban (34. ábra). 
Ugyanakkor a legfelsőbb bíróságokon dolgozó női bírák aránya 2010 óta növekszik a 
tagállamok túlnyomó többségében.  
 Ami bírák képzését  illeti, m íg a legtöbb tagállam továbbképzést nyújt az uniós jog, másik 
tagállam joga és a bírói mesterség terén, kevesebb tagállam szervez képzést az informatikai 
készségekkel, a bírósági igazgatással és a bírói etikával kapcsolatban (37. ábra). A 
veszélyeztetett c soportokkal való kommunikációra vonatkozó képzést illetően javulás látszik a 
gyermekek, a látás - vagy hallássérült személyek és a nemi alapú erőszak áldozatai javára (38. 
ábra), a menedékkérők tekintetében viszont kevésbé kedvező a kép. A tagállamok kevese bb 
mint fele nyújt képzéseket az álhírekkel és a közösségi média problémáival kapcsolatos 
tudatosság fokozása és az azok kezelésére való képesség terén.  
Értékelési eszközök  
 Valamennyi tagállam ellenőrzi és értékeli  a bírósági tevékenységeket (39. ábra), ál talában 
különböző teljesítmény - és minőségi mutatók és rendszeres jelentéstétel alkalmazásával. 
Szinte valamennyi tagállam ellenőrzi a bírósági ügyek számát és időtartamát, és rendszeres 
értékelési rendszerrel rendelkezik. A korábbi évekhez képest több tag állam is kiterjesztette az 
ellenőrzést konkrétabb elemekre, némelyikük pedig a minőség biztosítására szakosodott 
bírósági személyzetet vett igénybe.  
 Sok tagállam még nem teljes mértékben alakított ki IKT ügyviteli rendszereket , és nem ért el 
javulást a kor ábbi évekhez képest (40. ábra). Ezek rendszerek több célt – többek között a 
statisztikák előállítását – is szolgálnak, alkalmazásukat pedig következetesen az egész 
igazságszolgáltatási rendszerre ki kell terjeszteni. Néhány tagállam olyan korai előrejelző 
rendszerekkel rendelkezik, amelyek észlelik a hibákat vagy az ügykezelési standardoknak való 
meg nem felelést, ami megteremti a hátteret ahhoz, hogy a problémákra még kellő időben 
megoldás szülessen. Bizonyos tagállamokban még mindig nem lehetséges a nemze ti szintű 
adatgyűjtés minden igazságügyi területen.  
 A bíróságokat igénybe vevők és a jogi szakemberek körében végzett felmérések használata  
(41. ábra) visszaszorult, és egyre több tagállam döntött úgy, hogy nem végez felméréseket. Az 
akadálymentesség, az ügyfélszolgálat, a bírósági tárgyalás és az ítélet, valamint az 
igazságszolgáltatási rendszerbe vetett általános bizalom továbbra is a felmé rések legfontosabb 
témái közé tartoznak, viszont csak néhány tagállam vizsgálta a speciális szükségletekkel 
rendelkező csoportok elégedettségét és a jogtudatosságot. Szinte minden felmérést végző 
tagállam gondoskodott a nyomon követésről is (42. ábra), bár  ennek mértéke továbbra is 
nagymértékben eltérő volt. Az eredményeket általában közzétették és beépítették jelentésekbe, 
 
53 
 egyúttal a legtöbb tagállamban a felmérések eredményei lehetővé tették a jogszabály -
módosítások szükségességének megállapítását.  
Standa rdok 
A standardok javíthatják az igazságszolgáltatási rendszerek minőségét. Ez a kiadás továbbra is 
részletesebben megvizsgálja az eljárások ütemezésének és a felek tájékoztatásának javítását célzó 
egyes standardokat. A 2019. évi az első olyan uniós igazsá gügyi eredménytábla, amely az ítéletek 
minőségével kapcsolatos standardokra vonatkozó adatokat is tartalmaz.  
 Az ACA -Europe és az NPSJC által összegyűjtött adatok alapján a 43. ábra azt mutatja be, 
hogy az ítéletek minőségével  kapcsolatos standardok jelentő sen eltérnek a tagállamok között, 
továbbá néhány tagállamban akár az érintett bíróságok között is. Mindazonáltal a legtöbb 
tagállam valamilyen fajta szakmai képzést nyújt a bírák számára az ítéletek szerkezete, érvelési 
stílusa és megszövegezése tekintetéb en. 
A legtöbb tagállamban a határozatok szerkezete és érvelése  előre meghatározott elemeket is 
tartalmaz. Ezen túlmenően egyes tagállamokban a bíróságokat igénybe vevők hozzájutnak a 
bírósági határozatokkal kapcsolatos tisztázást szolgáló mechanizmusokhoz,  ami a polgárbarát 
igazságszolgáltatási rendszerek javítását célzó érdekes gyakorlatnak felel meg.  
Kisebbséget alkotnak azok a legfelsőbb bíróságok, amelyek határozataik minőségének 
önértékelésére szolgáló eszközöket  alkalmaznak, jóllehet az ilyen gyakorl at – az 
igazságszolgáltatás függetlenségének tiszteletben tartása mellett – előrelépést tehet lehetővé.  
 A legtöbb tagállam használ a határidőkre vonatkozó standardokat . Ugyanakkor egyes, a 
hatékonyság területén különös kihívásokkal szembesülő tagállamok je lenleg nem alkalmaznak 
ilyen standardokat. Az ügyhátralékra vonatkozó standardok még mindig nem olyan elterjedtek, 
mint azok, amelyek a határidőket (például az első tárgyalásnak az ügy iktatásától számított, 
adott időtartamon belüli megtartását) és a (péld ául a bizonyos időn belül befejezendő ügyek 
előre meghatározott arányát meghatározó) időkereteket határozzák meg (44. ábra).  
 Az ügyhátralékra  vonatkozó standardok olyan hasznos eszközök, amelyek hozzájárulhatnak a 
jobb ügykezeléshez és a nagyobb hatékonysá ghoz. A 45. ábra azt mutatja, hogy a határidőket a 
bíróság többnyire egyedül vagy a végrehajtó hatalmi ággal együttműködve határozza meg. Az 
ellenőrzés és a nyomon követés elsősorban az igazságszolgáltatás hatáskörébe tartozik, néhány 
tagállamban ugyanakko r a végrehajtó hatalmi ág is szerepet játszik az ellenőrzés és 
nyomonkövetés szakaszában.  
 Bár a legtöbb tagállam rendelkezik az időkeretre  vonatkozó standardokkal (46. ábra), csak 
néhányban vannak olyan mechanizmusok, amelyek az előre meghatározott időkeret 
folyamatos nyomonkövetésére szolgálnak. A 2019. évi uniós igazságügyi eredménytábla azt 
mutatja, hogy a tagállamok többsége a nyomonkövetési intézkedésekre vonatkozó kiegészítő 
forrásokat mozgósít, azonban azok hatóköre eltérő mértékű. A leggyakor ibb nyomonkövetési 
intézkedés a bírósági igazgatási folyamat átszervezése, a szakosított bírák általi ideiglenes 
támogatás lehetőségét viszont csak néhány tagállam irányozza elő.  
 
  
 
54 
 3.3. Függetlenség  
A bíróságok függetlensége az EUSZ 19. cikkében említett  hatékony bírói jogvédelem elvéből, 
valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájában szereplő, bíróság előtti hatékony jogorvoslathoz 
való jogból fakadó követelmény (47. cikk) (106). Ez biztosítja a jogrendszer tisztességességét, 
kiszámíthatóságát és biztonságá t, amelyek a jogállamiság és a vonzó befektetési környezet  
létfontosságú elemeit jelentik . A bíróságok érzékelt függetlensége növekedést ösztönző tényező, 
ahogyan az érzékelt függetlenség hiánya elrettentheti a beruházásokat. A bíróságok érzékelt 
független ségével kapcsolatos, különböző forrásokból származó mutatók mellett az eredménytábla 
arra vonatkozó mutatókat is ismertet, hogy miként szervezték meg az igazságszolgáltatási 
rendszereket annak érdekében, hogy megóvják az igazságszolgáltatás függetlenségét olyan 
helyzetekben, amelyekben az veszélybe kerülhet. Az Igazságszolgáltatási Tanácsok Európai 
Hálózatától (ENCJ), az Európai Unió Legfelsőbb Bíróságai Elnökeinek Hálózatától (NPSJC) és 
az Európai Unió Államtanácsainak és Legfelső Közigazgatási Bíróságaina k Szövetségétől (ACA -
Europe) érkezett hozzájárulásokat tükrözve, a 2019. évi uniós igazságügyi eredménytábla új vagy 
naprakésszé tett mutatókat jelenít meg a bírákkal kapcsolatos fegyelmi eljárásokra és az 
igazságszolgáltatási tanácsok bíró tagjainak kinev ezésére vonatkozó jogi biztosítékok, valamint 
az ügyészségek szervezeti felépítése tekintetében.  
3.3.1. Érzékelt bírósági függetlenség  
47 ábra: A bíróságok és a bírák nyilvánosság által érzékelt függetlensége (*) (forrás: 
Eurobaro méter (107) – világos színek: 2016, 2017 és 2018, sötét színek: 2019)  
 
(*) A tagállamokat először azon válaszadók százalékos aránya alapján állítottuk sorrendbe, akik azt állították, hogy a bírósá gok 
és a bírák függetlensége nagyon jó vagy meglehetősen jó (összesített jó); ha egyes tagállamok az összesített jó vélemény 
tekintetében azonos százalékos aránnyal rendelkeztek, azon válaszadók százalékos aránya alapján állítottuk sorrendbe őket, ak ik 
azt állították, hogy a bíróságok és a bírák függetlensége megle hetősen rossz vagy nagyon rossz (összesített rossz); ha egyes 
tagállamok az összesített jó és az összesített rossz vélemény tekintetében azonos százalékos aránnyal rendelkeztek, azon 
válaszadók százalékos aránya alapján állítottuk sorrendbe őket, akik azt állították, hogy a bíróságok és a bírák függetlensége 
nagyon jó; ha egyes tagállamok az összesített jó és az összesített rossz, valamint a nagyon jó vélemény tekintetében azonos 
                                                           
106  See http://eur -lex.europa.eu/legal -content/HU/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012P/TXT&from=HU . 
107  2019. január 9. és 11. között végzett, FL474 sz. Eurobarométer felmérés. A következő kérdésre adot t 
válaszok: „Ismeretei szerint miként értékelné az igazságszolgáltatási rendszert (az Ön országában) a bíróságok 
és bírák függetlensége szempontjából? Ön szerint nagyon jó, meglehetősen jó, meglehetősen rossz vagy 
nagyon rossz?”, lásd: https://ec.europa.eu/info/strategy/justice -and-fundamental -rights/effective -justice/eu -
justice -scoreboard_en . 
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%
 DK FI AT SE IE DE NL LU UK BE CY FR EL MT EE CZ LT LV HU PT RO SI PL IT ES BG SKHR
Nagyon jó Meglehetősen jó Meglehetősen rossz Nagyon rossz Nem tudja
 
55 
 százalékos aránnyal rendelkeztek, azon válaszadók százalékos aránya alapján ál lítottuk sorrendbe őket, akik azt állították, hogy a 
bíróságok és a bírák függetlensége nagyon rossz.  
Az 48. ábra azokat a főbb okokat mutatja be, amelyeket a válaszadók a bíróságok és a bírák 
függetlenségének érzékelt hiánya kapcsán megjelöltek. Azok a la kossági válaszadók, akik az 
igazságszolgáltatási rendszer függetlenségét „meglehetősen rossznak” vagy „nagyon rossznak” 
értékelték, három ok közül választhattak az értékelés magyarázataként. A tagállamok azonos 
sorrendben szerepelnek, mint az 47. ábrán.  
48 ábra: A függetlenség nyilvánosság által érzékelt hiányának fő okai (valamennyi válaszadó 
aránya — a magasabb érték több befolyást jelent) (forrás: Eurobarométer (108)) 
 
49 ábra: A bíróságok és a bírák cégek által érzékelt függetlensége (*) (forrás: Eurobarométer 
(109) — világos színek: 2016, 2017 és 2018, sötét színek: 2019)  
                                                           
108  FL474 sz. Eurobarométer felmérés; a  következő kérdésre adott válaszok: „Az alábbi okok milyen mértékig 
magyarázzák (az Ön országában) az igazságszolgáltatási rendszer függetlenségére adott értékelését: nagyon, 
némileg, nem igazán, egyáltalán nem?”.  
109  2019. január 7. és január 16. között vé gzett, FL475 sz. Eurobarométer felmérés. A következő kérdésre adott 
válaszok: „Ismeretei szerint miként értékelné az igazságszolgáltatási rendszert (az Ön országában) a bíróságok 
és bírák függetlensége szempontjából? Ön szerint nagyon jó, meglehetősen jó, meglehetősen rossz vagy 
nagyon rossz?”, lásd: https://ec.europa.eu/info/strategy/justice -and-fundamental -rights/effective -justice/eu -
justice -scoreboard_en . 
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%
DKFIATSEIEDENLLUUKBECYFRELMTEECZLTLVHUPTROSIPLITESBGSKHR
A bírák jogállása és pozíciója
nem megfelelően garantálja a függetlenségüketGazdasági vagy egyéb sajátos érdekeket
szolgáló nyomásgyakorlás
 
56 
  
(*) A tagállamokat először azon válaszadók százalékos aránya alapján állítottuk sorrendbe, akik azt állították, hogy a bíróságok és a bírák 
függetlensége nagyon jó vagy meglehetősen jó (összesített jó); ha egyes tagállamok az összesített jó vélemény tekintetében az onos százalékos 
aránnyal rendelkeztek, azon válaszadók százalékos aránya alapján állítottuk  sorrendbe őket, akik azt állították, hogy a bíróságok és a bírák 
függetlensége meglehetősen rossz vagy nagyon rossz (összesített rossz); ha egyes tagállamok az összesített jó és az összesíte tt rossz vélemény 
tekintetében azonos százalékos aránnyal rendelk eztek, azon válaszadók százalékos aránya alapján állítottuk sorrendbe őket, akik azt állították, 
hogy a bíróságok és a bírák függetlensége nagyon jó; ha egyes tagállamok az összesített jó és az összesített rossz, valamint a nagyon jó vélemény 
tekintetében azonos százalékos aránnyal rendelkeztek, azon válaszadók százalékos aránya alapján állítottuk sorrendbe őket, akik azt állíto tták, 
hogy a bíróságok és a bírák függetlensége nagyon rossz.  
Az 50. ábra azokat a főbb okokat mutatja be, amelyeket a válaszadók a  bíróságok és a bírák 
függetlenségének érzékelt hiánya kapcsán megjelöltek. Azon válaszadó cégek, akik az 
igazságszolgáltatási rendszer függetlenségét „meglehetősen rossznak” vagy „nagyon rossznak” 
értékelték, három ok közül választhattak az értékelés magy arázataként. A tagállamok azonos 
sorrendben szerepelnek, mint az 49. ábrán.  
50 ábra: A függetlenség cégek által érzékelt hiányának fő okai (valamennyi válaszadó aránya 
— a magasabb érték több befolyást jelent) (forrás: Eurobarométe r (110)) 
 
                                                           
110  FL475 sz. Eurobarométer felmérés; a következő kérdésre adott válaszok: „Az alábbi okok milyen mértékig 
magyarázzák (az Ön országában) az igazsá gszolgáltatási rendszer függetlenségére adott értékelését: nagyon, 
némileg, nem igazán, egyáltalán nem?”.  
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%
 DK LU FI AT IE NL DE RO SE BE UK MT LT FR EL CY LV CZ BG EE IT ES PT PL SI SK HUHR
Nagyon jó Meglehetősen jó Meglehetősen rossz Nagyon rossz Nem tudja
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%
DKLUFIATIENLDEELROFRSEBEUKMTLTCYLVCZBGEEITESPTPLSISKHUHR
A bírák jogállása és pozíciója
nem megfelelően garantálja a függetlenségüketGazdasági vagy egyéb sajátos érdekeket
szolgáló nyomásgyakorlás
 
57 
 51 ábra: Világgazdasági Fórum: az igazságszolgáltatás vállalkozások által érzékelt 
függetlensége (érzékelés — a magasabb érték kedvezőbb megítélést jelez) (forrás: 
Világgazdasági Fórum (111)) 
 
3.3.2. Strukturális függetlenség  
A strukturális függetlenség garanciái szabályokat igényelnek – különösen ami a fórum 
összetételét, a kinevezést, a megbízatás időtartamát, valamint az elfogultsági okokat, a kizárási 
okokat, és a tagok elmozdítását illeti –, amelyek az e bíró ság illetékessége alá tartozó személyek 
számára biztosítják minden jogos kétség eloszlatását az említett bíróság külső tényezőkkel 
szembeni befolyásolhatatlansága, valamint az ütköző érdekekre vonatkozó semlegessége 
tekintetében (112).  
Európai normákat dolg oztak ki, különösen az Európa Tanács által, például az Európa Tanács 
2010. évi, a bírák függetlenségéről, hatékonyságáról és szerepéről szóló ajánlásában  (113). Az 
                                                           
111 A Világgazdasági Fórum mutatója a felmérésben szereplő következő kérdésre adott válaszokon alapul: „Az 
Ön országában mennyire független az igazságsz olgáltatás a kormányzatnak, az egyéneknek vagy cégeknek a 
befolyásától? [1 = egyáltalán nem független; 7 = teljesen független]”. A felmérésre valamennyi érintett 
tagállamban a főbb gazdasági ágazatokat (mezőgazdaság, feldolgozóipar, nem feldolgozóipar és 
szolgáltatások) képviselő vállalkozások reprezentatív mintája válaszolt. A felmérés elvégzésére különböző 
formákban került sor, beleértve a személyes vagy telefonos interjúkat a cégvezetőkkel, a postán eljuttatott 
formanyomtatványokat, illetve az online fel méréseket. Lásd: https://www.weforum.org/reports/the -global -
competitveness -report -2018   
112  Lásd az Európai Unió Bírósága 2018. július 25 -i ítéletét, LM, C-216/18 PPU.,  ECLI:EU:C:2018:586., 66. 
pont. Lásd még a CM/Rec(2010)12. számú, a bírák függetlenségéről, hatékonyságáról és szerepéről szóló (az 
Európa Tanács Miniszteri Bizottsága által 2010. november 17 -én elfogadott) ajánlás 46. és 47. pontját, és 
indokolását, amely  úgy rendelkezik, hogy a bírák kiválasztására és előmenetelére vonatkozó döntéseket hozó 
hatóságnak függetlennek kell lennie a végrehajtó és a törvényhozói hatalmi ágtól. Függetlenségének 
szavatolása érdekében a hatóság tagjainak legalább felét a bírói kar  által választott bíráknak kell kitennie. 
Amennyiben azonban az alkotmányos vagy egyéb jogi rendelkezések előírják, hogy az államfő, a kormány 
vagy a törvényhozói hatalmi ág a bírák kiválasztására és előmenetelére vonatkozó határozatokat hoz, egy 
független  és hatáskörrel rendelkező, jelentős részben a bírói kar tagjaiból álló (a IV. fejezetben foglalt, az 
igazságszolgáltatási tanácsokra vonatkozó szabályok sérelme nélkül) hatóságot fel kell hatalmazni, hogy 
olyan ajánlásokat vagy véleményeket fogalmazhasson  meg, amelyeket a kinevezésre jogosult illetékes 
hatóság a gyakorlatban követ.   
113 Lásd az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága által 2010. november 17 -én elfogadott CM/Rec(2010)12. 
számú, a bírák függetlenségéről, hatékonyságáról és szerepéről szóló ajánlás t és annak indokolását (a 
továbbiakban: a CM/Rec(2010)12. számú ajánlás).  
012345678
FI NL LU DK IE UK BE SE AT EE DE FR PT CY CZ RO LT MT ES IT LV EL SI BG HU PL SK HR
2010-12 2015-16 2016-17 2017-18A felmérést a következő helyen végezték:
 
58 
 eredménytábla több mutatót ismertet arra vonatkozóan, hogyan szervezték meg az 
igazságszolgált atási rendszereket annak érdekében, hogy megvédjék az igazságszolgáltatás 
függetlenségét:  
Az eredménytábla e kiadása első alkalommal tartalmaz a bírákkal kapcsolatos fegyelmi 
eljárásokban érintett szervekre és hatóságokra vonatkozó mutatókat (52. és 53. áb ra), valamint a 
tavalyi évhez hasonlóan bemutat egy, az igazságszolgáltatási tanácsok bíró tagjainak 
kinevezésére vonatkozó mutatót (54. ábra) (114). A 2019. évi uniós igazságügyi eredménytábla 
kibővíti az arra vonatkozó áttekintését, hogy miként irányítják és szervezik meg az ügyészségeket 
a tagállamokban (55., 56. és 57. ábra) (115). Az ábrák a 2018 decemberében hatályos nemzeti 
kereteket mutatják be.  
Az eredménytáblában ismertetett adatok nem nyújtanak értékelést vagy mennyiségi adatokat a 
biztosítékok haték onyságáról. Nem céljuk, hogy tükrözzék a biztosítékok összetettségét és 
részleteit. Önmagában a több biztosíték rendelkezésre állása nem biztosítja az 
igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságát. Azt is meg kell jegyezni, hogy a bírói karon belül az 
integr itás ösztönzése és a korrupció megelőzése érdekében végrehajtott politikák és alkalmazott 
gyakorlatok szintén alapvető fontosságúak a bírói függetlenség biztosításához. Végső soron a 
bírói függetlenség hatékony védelme megköveteli a feddhetetlenség és párt atlanság olyan 
kultúráját, amelynek értékeit egyfelől valamennyi bíró magénak érzi, másfelől pedig a szélesebb 
társadalom is tiszteletben tart.  
  
                                                           
114  Az ábrák a Bizottság által az ENCJ -vel szoros együttműködésben kidolgozott, naprakésszé tett kérdőívekre 
adott válaszokon alapulnak. Azon tagállamok esetében, ahol nem működnek ig azságszolgáltatási tanácsok 
vagy nem tagjai az ENCJ -nek vagy ENJC tagságukat felfüggesztették (CZ, DE, EE, CY, LU, AT és FI), az 
Európai Unió Legfelsőbb Bíróságai Elnökeinek Hálózata működött közre a naprakésszé tett kérdőív 
válaszainak megszerzésében.  
115  Az ábrák a Bizottság által a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemmel foglalkozó szakértői 
csoporttal szoros együttműködésben készített, frissített kérdőívre adott válaszokon alapulnak.  
 
59 
 – A bírákkal kapcsolatos fegyelmi eljárásokra vonatkozó biztosítékok — 
A bírákkal kapcsolatos fegyelmi eljárás ok a legérzékenyebb helyzetek közé tartoznak az 
igazságszolgáltatás függetlensége tekintetében. Az Európai Unió Bírósága szerint „a bírói 
függetlenség követelménye azt is feltételezi, hogy az ítélethozatal feladatával megbízott 
személyekre vonatkozó fegyel mi felelősségi rendszer tartalmazza az ahhoz szükséges 
garanciákat, hogy elkerülhető legyen annak veszélye, hogy ezt a rendszert a bírósági határozatok 
tartalmának politikai felülvizsgálatát szolgáló rendszerként alkalmazzák.” (116) A Bíróság által 
azonosíto tt, az igazságszolgáltatás függetlenségének megőrzéséhez elengedhetetlen alapvető 
garanciák közé tartoznak azok a szabályok, amelyek meghatározzák a fegyelmi vétségnek 
minősülő magatartásokat és a konkrétan alkalmazandó szankciókat, illetve azok a szabályo k 
amelyek egy független fórum olyan eljárását írják elő, amely maradéktalanul biztosítja a Charta 
47. és 48. cikkében rögzített jogokat, különösen a védelemhez való jogot, és azok a szabályok 
amelyek biztosítják a fegyelmi testület határozatainak bíróság e lőtti megtámadhatóságát (117). A 
Bíróság kimondta, hogy „az EUMSZ 267. cikk a lehető legszélesebb lehetőséget biztosítja a 
nemzeti bíróságok számára arra, hogy a Bírósághoz forduljanak, (…) az eljárás bármely által(uk) 
megfelelőnek tartott pillanatában”(118). A Bíróság hozzáfűzte, hogy az e mérlegelési jogkört a 
fegyelmi szankciók elkerülése érdekében gátoló bármely nemzeti szabály „sérti a nemzeti 
bíróságok EUMSZ 267. cikkben elismert jogkörét, következésképpen pedig az előzetes 
döntéshozatali mechanizmussal a  Bíróság és a nemzeti bíróságok között létesített együttműködés 
hatékonyságát.”(119). A Bíróság később megállapította, hogy „a bírói függetlenség lényegi 
biztosítékát alkotja az is hogy, ne legyenek kitéve fegyelmi szankcióknak (…) az előzetes 
döntéshozatal iránti kérelem Bíróság elé terjesztése” miatt (120). 
Az Európa Tanács standardjai szerint bírákkal szemben akkor folytathatók fegyelmi eljárások, ha 
azok nem hatékony és megfelelő módon látják el feladataikat (121). A jog értelmezése, a tények 
értékelése vagy a bizonyítékok mérlegelése – amit a bírák az ügyek eldöntése érdekében 
végeznek – nem eredményezhet polgári jogi vagy fegyelmi felelősséget, kivéve rosszhiszeműség 
vagy súlyos gondatlanság esetén (122). Továbbá a fegyelmi eljárást független hatóságnak kell 
lefolytatnia, amely a tisztességes eljárás valamennyi garanciájával rendelkező bíróságként jár el. 
A fegyelmi eljárás alá vont bírónak jogosultnak kell lennie a határozat és a szankció 
megtámadására. A fegyelmi szankcióknak arányosaknak kell lenniük (123). 
Az 52. ábra áttekintést nyújt azokról a hatóságokról, amelyek a rendes bírókat érintő fegyelmi 
szankciókról döntenek. Ezek lehetnek a) általános független hatóságok, például bíróságok 
(Legfelsőbb bíróság, Közigazgatási Bíróság vagy bírósági elnök), vagy igaz ságszolgáltatási 
tanácsok, vagy b) egyéb hatóságok, amelyek tagjait az Igazságszolgáltatási Tanács, bírák vagy a 
végrehajtó szerv nevezi ki a bírákkal szembeni fegyelmi eljárásokban való döntéshozatal céljából.  
  
                                                           
116  Lásd az Európai Unió Bírósága 2018. július 25 -i ítéletét, LM, C-216/18 PPU., ECLI:EU:C:2018:586., 67. 
pont.  
117  Lásd az Európai Unió Bírósága 2018. július 25 -i ítéletét, LM, C-216/18 PPU., ECLI:EU:C:2018:586., 67. 
pont.  
118  Lásd az Európai Unió Bírósága 2016. július 5 -i ítéletét, Ognyanov,  C-614/14., EECL I:EU:C:2016:514., 17. 
pont.  
119  Lásd az Európai Unió Bírósága 2016. július 5 -i ítéletét, Ognyanov,  C-614/14., EECLI:EU:C:2016:514., 25. 
pont.  
120  Lásd az Európai Unió Bírósága 2019. február 12 -i ítéletét, RH, C-8/19., ECLI:EU:C:2019:110., 47. pont.  
121  A CM/Rec(2010)12. számú ajánlás 69. pontja.  
122  A CM/Rec(2010)12. számú ajánlás 66. pontja.  
123  A CM/Rec(2010)12. számú ajánlás 69. pontja.  
 
60 
 52 ábra: A bírákka l szembeni fegyelmei szankciókról döntő hatóság (*) (124) 
 
(*) BG: A tanács elnöke enyhébb fegyelmi szankciókat szabhat ki. CZ: A fegyelmi ügyeket a Legfelsőbb Közigazgatási Bíróság 
fegyelmi tanácsai vizsgálják. A tagokra a tanács elnöke tesz javaslatot a bírák névsora alapján, és sorshúzással kerülnek 
kiválasztásra. DK: A vádemelési és felülvizsgálati bíróság hoz döntést, amelyne k tagjaira több szereplő (igazságszolgáltatás, 
ügyvédi iroda és állami szervezet) tesz javaslatot, és e tagokat az igazságügyi miniszter nevezi ki az igazságügyi kinevezése kkel 
foglalkozó tanács (független szerv) ajánlása alapján. DE: A rendes bíróságok re ndkívüli kamarái, a szolgálati bíróságok 
(„Dienstgerichte der Länder” a szövetségi tartományi bírák tekintetében, és „Dienstgericht des Bundes” a szövetségi bírák 
esetében) alkalmazhatnak fegyelmi intézkedéseket a hivatalos fegyelmi eljárásokban (a német i gazságszolgáltatási törvény 63. 
szakasza). E tanácsok tagjai egy adott bíróság (regionális felsőbb bíróság vagy regionális bíróság vagy szövetségi bíróság) b írái 
(„Präsidium”) nevezik ki. A bíróság elnöke vagy az igazságügyi minisztérium (mind tartományi, mind szövetségi szinten) hozhat 
kevésbé szigorú fegyelmi intézkedéseket – például a megrovást – fegyelmi ítélet keretében (a német igazságszolgáltatási törvény 
64. szakasza). EE: a fegyelmi ügyeket a Legfelsőbb Bíróság és az észt bírák közgyűlése által kin evezett bírói fegyelmi tanács 
vizsgálja. IE: A bírák nem tartoznak fegyelmi szerv vagy fegyelmi szabályozás hatálya alá, eltekintve az Alkotmányon alapuló 
azon eljárástól, amely szerint megállapított hivatali kötelességszegés vagy cselekvőképtelenség eseté n a bíró felmenthető 
hivatalából a parlament (az Oireachtas) mindkét háza által elfogadott, a bíró felmentését kezdeményező állásfoglalások alapjá n. 
EL: A fegyelmi jogkört első - és másodfokon a sorsolással kiválasztott magasabb beosztású rendes bírákból ál ló tanácsok 
gyakorolják. A magas beosztású bírák feletti fegyelmi jogkört a Legfelsőbb Fegyelmi Tanács gyakorolja. LV: A fegyelmi ügyeket 
az Igazságügyi Fegyelmi Bizottság vizsgálja, amelynek tagjait a bírák közgyűlése nevezi ki. ES: A kisebb fegyelmi véts égekkel 
kapcsolatos fegyelmi határozatokat a fegyelmi eljárás alá vont bírót foglalkoztató bíróság székhelye szerinti kerületi bírósá g 
(Felső Bíróság, Nemzeti Bíróság és Legfelsőbb Bíróság) irányító kamarája hozza meg. LT: Első fokon az Igazságügyi 
Becsüle tbíróság határoz, amelynek tagjait és elnökét az Igazságszolgáltatási Tanács határozatában jelölik meg. A 
Becsületbíróság az Igazságszolgáltatási Tanács által kiválasztott és kinevezett hat bíróból és a köztársasági elnök által kin evezett 
két tagból, valam int a Seimas elnöke által kinevezett két tagból áll. Másodfokon a Legfelsőbb Bíróság határoz. HU: A fegyelmi 
ügyeket az Országos Bírói Tanács által kinevezett szolgálati bíróság vizsgálja. MT: Az igazságszolgáltatási igazgatással 
foglalkozó bizottság határ oz. PL: Az igazságügyi miniszter választja ki a fegyelmi bírákat a Nemzeti Igazságszolgáltatási 
Tanáccsal folytatott nem kötelező érvényű konzultációt követően. SI: A fegyelmi bíróságot az Igazságszolgáltatási Tanács nevezi 
ki a saját tagjai közül, és a Le gfelsőbb Bíróság által javasolt bírák közül. SK: A fegyelmi kamarákat az Igazságszolgáltatási 
Tanács nevezi ki. A Legfelsőbb Bíróság elnöke és alelnöke ellen fegyelmi eljárás esetén az Alkotmánybíróság illetékes. SE: Egy 
állandó bíró csak akkor menthető fe l tisztségéből, ha súlyos bűncselekményt követett el, vagy ismételten elhanyagolta feladatait, 
és ezáltal nyilvánvalóan alkalmatlanná vált a tisztség betöltésére. Abban az esetben, ha a bíró felmentéséről szóló határozat ot 
bíróságtól eltérő hatóság hozta ( a gyakorlatban a nemzeti fegyelmi tanács), az érintett bíró kérheti az említett határozat bírósági 
felülvizsgálatát. UK (EN&WL):  A főbíró jogosult arra, hogy a lordkancellár egyetértésével hivatalos tanácsot, hivatalos 
figyelmeztetést vagy megrovást adjon valamely bírónak, vagy bizonyos körülmények között felfüggessze őt a hivatalából. UK (NI):  
Fegyelmi ügyekben a főbíró és a bírói kinevezésekkel foglalkozó ombudsman határoz.  
Az 53. ábra áttekintést nyújt a bírákkal kapcsolatos fegyelmi eljárások során hiva talos vizsgálatot 
végző vizsgálati szervekről. Nem vonatkozik azon előzetes vizsgálatokra, amelyek annak 
eldöntésére irányulnak, hogy indítanak -e hivatalos fegyelmi eljárást vagy sem. A vizsgálati 
szakasz a fegyelmi eljárások különösen érzékeny lépése, ame ly befolyásolhatja a bírói 
függetlenséget. A vizsgálati hatáskört a) általános független hatóságok, például bírósági elnökök 
vagy igazságszolgáltatási tanácsok, vagy b) egyéb vizsgálatot végző személyek gyakorolhatják, 
akiket – az Igazságszolgáltatási Taná cs, bírák vagy más hatóságok – kifejezetten a bírákkal 
kapcsolatos fegyelmi eljárások lefolytatása céljából neveznek ki.  
53 ábra: A bírákkal kapcsolatos hivatalos fegyelmi eljárásokért felelős, vizsgálatot végző 
személyek (*) (125) 
                                                           
124  A Bizottság által az ENCJ -vel szoros együttműködésben kidolgozott, naprakésszé tett kérdőív segítségével 
gyűjtött ada tok. Azon tagállamok esetében, ahol nem működnek igazságszolgáltatási tanácsok vagy nem 
tagjai az ENCJ -nek vagy ENJC tagságukat felfüggesztették, az NPSC működött közre a naprakésszé tett 
kérdőív válaszainak megszerzésében.  
IEBEDKDELUNLATFISEUKBGESFRHR ITCYMTPTROLTHU SISKCZEEELLVPL
Az igazságügyi miniszter által kiválasztott bírókból álló különbíróság
Bírák által kiválasztott bírókból álló különbíróság
Különbíróság, amelynek tagjait az Igazságszolgáltatási Tanács választja kiRENDES BÍRÓSÁG/BÍRÓSÁGI 
ELNÖK DÖNTAZ IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁSI 
TANÁCS DÖNTN
I
N
C
S
 
61 
  
(*) BG: Az érintett bíróság igazgatási vezetője vagy a bolgár Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács  bírói kollégiuma végzi a 
vizsgálatot. CZ: A fegyelmi eljárás megindítására irányuló indítvány előkészítése érdekében az igazságügyi miniszter is végezhet 
előzetes vizsgálatot, rendszerint egyeztetve az érintett bírót foglalkoztató bíróság elnökével.  DK: Az ügyészség igazgatója végzi a 
vizsgálatot. DE: Nincs hivatalos előzetes vizsgálati szakasz. A kevésbé szigorú fegyelmi intézkedésekre, például megrovásra 
vonatkozó fegyelmi végzésekben a bíróság elnöke és a legmagasabb szintű szolgálati hatóság (általában az igazságügyi 
minisztérium tartományi és szövetségi szinten egyaránt) értékeli a tényeket. A legmagasabb szintű szolgálati hatóság dönt arr ól, 
hogy megin dítja-e a bíróság előtti fegyelmi eljárást. Ezt követően a bíróság végez hivatalos vizsgálatokat.  EE: Az adott bíróság 
elnöke vagy az igazságügyi biztos (ombudsman) folytathat vizsgálatot. IE: A bírák nem tartoznak fegyelmi szerv vagy fegyelmi 
szabályozás hatálya alá, eltekintve az Alkotmányon alapuló azon eljárástól, amely értelmében megállapított hivatali 
kötelességszegés vagy cselekvőképtelenség esetén a bíró a parlament (az Oireachtas) mindkét háza által elfogadott, a bíró 
felmentését kezdeményező állás foglalások alapján felmenthető a hivatalából. EL: Polgári és büntetőbíróságok: A bírák közül 
sorsolással választott igazságszolgáltatási ellenőrző szerv. Közigazgatási bíróságok: A vizsgálatot végző személyt sorsolássa l 
választják ki az Államtanács tagjai közül. ES: A fegyelmi eljárást előkészítő személyt az Általános Igazságszolgáltatási Tanács 
nevezi ki; az előkészítő személyt a Legfelsőbb Bíróság és a bíróságok több mint 25 év jogi tapasztalattal rendelkező bírái kö zül 
választják ki. E személy azonban me gbízatása alatt kizárólag az előkészítő feladatait látja el. IT: A Legfelsőbb Bíróság melletti 
főügyész (aki az Igazságszolgáltatási Tanács tagja) jogosult a vizsgálat lefolytatására. CY: A Legfelsőbb Bíróság által kinevezett 
vizsgálóbíró végzi a vizsgálat ot. LV: Az Igazságügyi Fegyelmi Bizottság végzi a vizsgálatot. HU: A szolgálati bíróság (fegyelmi 
bíróság) által kinevezett fegyelmi biztos végzi a vizsgálatot. LT: Az igazságügyi etikai és fegyelmi bizottság végzi a vizsgálatot, 
amelynek tagjait és (az Ig azságszolgáltatási Tanács által választott) elnökét az Igazságszolgáltatási Tanács határozatában jelölik 
meg, és az Igazságszolgáltatási Tanács által kinevezett négy bíróból, a köztársasági elnök által kinevezett két tagból, valam int a 
Seimas elnöke által kinevezett egy tagból áll. Az igazságügyi etikai és fegyelmi bizottság elnöke jogosult arra, hogy a vizsgálat 
lefolytatása és a vizsgálati eredmények előterjesztésének feladatát átruházza a bírót alkalmazó bíróság elnökére vagy a felső bb 
bíróság elnökére. MT: Az igazságszolgáltatási igazgatással foglalkozó bizottság végzi a vizsgálatot. NL: A legfőbb ügyész végzi a 
vizsgálatot. PL: Az igazságügyi miniszter kinevezi a rendes bírósági bírákkal foglalkozó fegyelmi tisztviselőt és két helyettesét 
(ezután ők is kinevezhetik saját helyetteseiket a bírák által javasolt jelöltek közül, saját választásuk szerint helyetteseket azonban 
csak néhány esetben nevezhetnek ki) a vizsgálat elvégzése céljából. Az igazságügyi miniszter bármely folyamatban lévő vizsgál at 
lefolyt atását átveheti az igazságügyi miniszter eseti fegyelmi tisztviselőjének kinevezésével. PT: Az Igazságszolgáltatási Tanács 
igazságszolgáltatási ellenőrző szervet jelöl ki, és az folytatja le a vizsgálatot. RO: Az igazságszolgáltatási ellenőrző szerv végzi a 
vizsgálatot. SI: Az Igazságszolgáltatási Tanács a vizsgálat lefolytatása céljából fegyelmi ügyészt nevez ki a Legfelsőbb Bíróság 
által javasolt jelöltek közül.  SK: Az Igazságszolgáltatási Tanács által kijelölt fegyelmi kamara folytatja le a vizsgálatot. SE: 
Súlyos szakmai mulasztás esetén a parlamenti ombudsman és az igazságügyi biztos jár el ügyészként. UK (EN&WL):  Az ügy 
jellegétől és a fegyelmi eljárás adott szakaszától függően különböző hatóságok vizsgálják a panaszokat a fegyelmi eljárás 
különböző sz akaszaiban: első fokon a Bírói Magatartást Vizsgáló Hivatal vizsgálja az iratokat; a főbíró által kinevezett bírák 
általában kizárólag az iratok alapján hoznak határozatot, de mérlegelésük alapján meghallgathatják a feleket; a főbíró és a 
lordkancellár ált al kiválasztott fegyelmi kamarák általában az iratokat vizsgálják, és személyesen a panasz benyújtójától vesznek 
fel bizonyítékot; továbbá a főbíró által kiválasztott vizsgálóbírók általában meghallgatják a panasz benyújtóját és más felek et is 
meghallgatha tnak. Meg kell jegyezni, hogy nem minden panasz esetében kerül sor minden említett szakaszra. UK (NI):  Észak -
Írország főbírója.  
– Az igazságszolgáltatási tanácsok bíró tagjainak kinevezésére vonatkozó biztosítékok – 
Az igazságszolgáltatási tanácsok az igaz ságszolgáltatás függetlenségét biztosító alapvető 
fontosságú szervek. A tagállamoktól függ, hogy igazságszolgáltatási rendszerüket miként 
szervezik meg, ideértve azt a döntést is, hogy igazságszolgáltatási tanács ennek részét képezi -e. 
Ugyanakkor széles kö rben elfogadott európai normák – különösen a CM/Rec(2010)12. számú 
ajánlás – ajánlják, hogy „a[z igazságszolgáltatási tanácsok] tagjainak legalább felét olyan 
                                                                                                                                                                                            
125  A Bizottság által az ENCJ -vel szoros együttműködésben kidolgozott, naprakésszé tett kérdőív segítségével 
gyűjtött adatok. Azon tagállamok esetében, ahol nem működnek igazságszolgáltatási tanácsok vagy nem 
tagjai az ENCJ -nek vagy ENJC tagságukat felfüggesztették, az NPSC működött közre  a naprakésszé tett 
kérdőív válaszainak megszerzésében.  
IE FIBE BG CZ DE EE FR LU NL AT UK
(SC)UK
(NI)DK HR ITMT RO SK SE ES LT PT SI EL CY LV HU UK
(EN&
WL)PL
Az igazságügyi miniszter által kiválasztott, vizsgálatot végző személy
Bírák által kiválasztott, vizsgálatot végző személy
Az Igazságszolgáltatási Tanács által kiválasztott, vizsgálatot végző személyA BÍRÓSÁG ELNÖKE VÉGZI A 
VIZSGÁLATOTIGAZSÁGSZOLGÁLTATÁSI 
TANÁCS/MÁS FÜGGETLEN 
SZERVNINCS
 
62 
 bíráknak kell alkotniuk, akiket a szakma képviselői választottak ki a bíróságok minden szintjéről , 
tiszteletben tartva a bírói karon belüli sokszínűséget” (126). Az alábbi ábra azt mutatja be, hogy a 
bírói kar részt vesz -e az igazságszolgáltatási tanácsok bíró tagjainak kinevezésében.  
54 ábra: Az igazságszolgáltatási tanácsok bí ró tagjainak kinevezése: a bírói kar szerepe (*) 
(127) 
 
(*) Az ábra a tagállamokat földrajzi neveik saját nyelvi elnevezésén alapuló betűrendben tünteti fel. Az ábra a 2017 
decemberében hatályos nemzeti kereteket mutatja be. DK: a tanács bíró tagjait bírák választják ki. Hivatalosan 
minden tagot az igazságügyi miniszter nevez ki. EL: a bíró tagokat sorshúzással választják ki. ES: a bíró tagokat a 
parlament nevezi ki – a tanács továbbítja a parlamentnek azon jelöltek listáját, aki k megkapták a bírói szövetség 
vagy 25 bíró támogatását. NL: a bíró tagokat a bírói kar választja ki, és a tanács javaslatára kerülnek kinevezésre, 
többek között egy (többségében bírákból és bírósági alkalmazottakból álló) kiválasztási bizottság javaslata a lapján. 
A tanács valamennyi tagját hivatalosan királyi rendelettel nevezik ki. Ez a közigazgatási aktus nem hagy mérlegelési 
jogkört a végrehajtó hatalom számára. PL: A bíró tagjelöltekre legalább 2  000 polgár vagy 25 bíró csoportja tehet 
javaslatot. A jel öltek közül a képviselőcsoportok legfeljebb kilenc jelöltet választanak, akik közül a parlament 
alsóházának (Szejm) egy bizottsága összeállítja a 15 jelölt végleges listáját, akiket a Szejm nevez ki. RO: A bíró 
tagok kampányát és választását a Magisztratúr a Legfelsőbb Tanácsa szervezi. Amint megerősítést nyer a választott 
bíró tagok végleges listája, a szenátus azt egyben hagyja jóvá. A szenátus csak abban az esetben tagadhatja meg a 
lista jóváhagyást, ha a tanács tagjainak megválasztására vonatkozó eljárás t megsértették, és csak akkor, ha a 
jogsértés befolyásolta a választás eredményét. A szenátus nem gyakorolhat mérlegelési jogkört a jelöltek 
vonatkozásában. UK: a bíró tagokat bírák választják ki.  
– Az EU -n belüli nemzeti ügyészségek működésével kapcsolato s biztosítékok – 
Az ügyészség fontos szerepet játszik a büntető igazságszolgáltatási rendszerben, valamint a 
büntetőügyekben folytatott együttműködés terén. A nemzeti ügyészség megfelelő működése igen 
fontos tényező a pénzmosás és a korrupció elleni küzdel em szempontjából. A Bíróságnak az 
európai elfogatóparancsról szóló kerethatározattal összefüggésben kialakított ítélkezési 
gyakorlata szerint (128) az ügyészség az adott tagállam büntető igazságszolgáltatásában részt vevő 
igazságügyi hatóságnak tekinthető, a mennyiben a hatalmi ágak elválasztása jogállamiság 
működésére jellemző elvének megfelelően meg lehet különböztetni a végrehajtó hatalomtól (129). 
                                                           
126  A CM/Rec(2010)12. számú ajánlás 27. szakasza; lásd még az Európa Tanács 2016. évi akcióterve C. 
pontjának ii. alpontját; Az Európai Bírák Konzultatív Tanácsának (CCJE)10.sz. véleménye (2007) az Eur ópa 
Tanács Miniszteri Bizottságának a társadalom szolgálatában álló igazságszolgáltatási tanácsról, 27. pont; 
továbbá ENCJ, Az igazságszolgáltatási tanácsokról szóló 2010 –11. évi jelentés , 2.3. pont.  
127  A Bizottság által az ENCJ -vel szoros együttműködésben  kidolgozott, naprakésszé tett kérdőív segítségével 
gyűjtött adatok.  
128  HL L  190., 2002.7.18., 1.  o. 
129  Az Európai Unió Bíróságának 2016. november 10 -i ítélete, Openbaar Ministerie kontra Ruslanas 
Kovalkovas,  C-477/16 PPU. sz. ügy, 34. és 36. pont, ECLI:EU :C:2016:861; 2016. november 10 -i ítélet, 
Openbaar Ministerie kontra Ruslanas Kovalkovas,  C-453/16 PPU., ECLI:EU:C:2016:860, 32. és 34. pont. 
Lásd még az Európai Ügyészek Konzultatív Tanácsa (CCPE) által elfogadott, az ügyészek függetlenségéről, 
elszámoltat hatóságáról és etikájáról szóló 13. sz. vélemény (2018) xii. ajánlását.  
Nem kizárólag bírák javasolják és a parlament nevezi ki
Bírák javasolják és a parlament nevezi ki
Bírák javasolják és választják ki/választják meg a 
parlament/végrehajtó hatalom alaki érvényesítése 
mellett (nincs mérlegelési jogkör a jelöltek 
tekintetében)
Bírák javasolják és választják ki/választják meg
 
63 
 A nemzeti ügyészségek megszervezése Unió -szerte eltérő, és nincs egységes modell valamennyi 
tagállam számára. Ug yanakkor széles körben elterjedt az a tendencia, hogy függetlenebb 
ügyészséget létesítenek, nem pedig a végrehajtó hatalomnak alárendelt vagy ahhoz kapcsolódó 
szervezetet (130). A nemzeti ügyészségekre vonatkozó irányítási hatáskörök, valamint az ügyészek 
kinevezésére és felmentésére irányuló eljárások befolyásolhatják az ügyészség függetlenségének 
mértékét. A nemzeti igazságszolgáltatási rendszer modelljétől vagy az annak alapjait jelentő jogi 
hagyománytól függetlenül az európai normák megkövetelik, hogy a t agállamok hatékony 
intézkedéseket hozzanak annak biztosítására, hogy az ügyészek megfelelő jogi és szervezeti 
feltételek mellett (131), indokolatlan beavatkozás nélkül (132) képesek legyenek ellátni szakmai 
kötelességeiket és feladataikat. Különösen, ha a korm ány általános jellegű utasítást ad – például a 
bűnügyi szakpolitikával kapcsolatban –, az ilyen utasításokat írásban kell megadni és megfelelő 
módon közzé kell tenni (133). Amennyiben a kormány hatáskörrel rendelkezik arra, hogy egy 
konkrét ügyben vádemelésr e utasítást adjon, az ilyen utasításokat megfelelő garanciák mellett 
kell kiadni (134). Az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága 2000. évi ajánlása értelmében a 
büntetőeljárás megszüntetésére vonatkozó utasítást meg kell tiltani (135). Az érdekelt felek 
(köztük a sértettek) számára lehetővé kell tenni, hogy megtámadhassák a büntetőeljárást 
megszüntető ügyészi határozatot (136). 
Az 55. ábra áttekintést nyújt a nemzeti ügyészségekre vonatkozó fő irányítási hatáskörök 
különböző hatóságok közötti megoszlásáról. Az ábra  azt mutatja be, hogy melyik hatóság, a 
legfőbb ügyész; az Igazságszolgáltatási Tanács/Ügyészi Tanács; igazságügyi 
miniszter/kormány/elnök; vagy a parlament rendelkezik a következő irányítási hatáskörökkel:  
1) általános iránymutatás kiadása az ügyészségi szakpolitikára vonatkozóan,  
2) vádemelésre vonatkozó utasítások adása egyedi ügyekben,  
3) az ügyész értékelése,  
4) az ügyész előléptetése,  
5) az adott ügyészhez rendelt egyedi ügy elvétele (ügy áttétele),  
6) az ügyésszel kapcsolatos fegyelmi intézkedésről való döntés, valamint  
7) az ügyészek hozzájárulása nélküli áthelyezése.  
A kiválasztott fő irányítási hatáskörök mellett ugyanezen vagy más hatóságok további 
hatáskörökkel is rendelkezhetnek az ügyészsége k felett (pl. a tagállami ügyészségek közötti 
hatásköri összeütközések megoldására vonatkozó hatáskör; adatok és információk beszerzésének 
joga az alacsonyabb szintű ügyészségektől). Meg kell jegyezni, hogy más hatóságoknak is lehet 
                                                           
130  A Velencei Bizottság jelentése az igazságszolgáltatási rendszer függetlensége tekintetében az európai 
normákról: Második rész – Az ügyészség; CDL -AD (2010) 040 -e; elfogadva a Velenc ei Bizottság 85. 
plenáris ülésén (Velence, 2010. december 17 –18.), 26. pont.  
131  Az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának az ügyészségnek a büntető igazságszolgáltatási rendszerben 
betöltött szerepéről szóló, 2000. október 6 -i REC (2000) 19. sz. ajánlása ( a továbbiakban a 2000. évi ajánlás), 
4. pont.  
132  A 2000. évi ajánlás 11. és 13. pontja. Lásd még az Európai Ügyészek Konzultatív Tanácsa (CCPE) által 
elfogadott, az ügyészek függetlenségéről, elszámoltathatóságáról és etikájáról szóló 13. sz. vélemény (201 8) i. 
és iii. ajánlásait.  
133  A 2000. évi ajánlás 13. pontjának c) alpontja.  
134  A 2000. évi ajánlás 13. pontjának d) alpontja.  
135  A 2000. évi ajánlás 13. pontjának f) alpontja. Lásd még az Európai Ügyészek Konzultatív Tanácsa (CCPE) 
által elfogadott, az ügy észek függetlenségéről, elszámoltathatóságáról és etikájáról szóló 13. sz. vélemény 
(2018) iv. ajánlását.  
136  A 2000. évi ajánlás 34. pontja.  
 
64 
 szerepük a fentiekben f elsorolt irányítási hatáskörök tekintetében (pl. bizonyos fegyelmi 
intézkedésekről a fegyelmi bíróság dönthet).  
A 55. ábra csak tényszerű áttekintést nyújt az ügyészségek szervezetének egyes vonatkozásairól, 
és nem értékeli azok hatékony működését, ami az  egyes tagállamok egyedi körülményeit 
figyelembe vevő minőségi értékelést tenne szükségessé.   
A százalékos arány a fent említett hét irányítási hatáskör megoszlását mutatja a négy lehetséges 
hatóság között, az egyes pontok jelentőségének súlyozása nélkül . 
55 ábra: A nemzeti ügyészségek feletti fő irányítási hatáskörök megoszlása (*) (forrás: az 
Európai Bizottság és a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemmel foglalkozó 
szakértői csoport)  
 
(*) Az ábra a tagállamokat  földrajzi neveik saját nyelvi elnevezésén alapuló betűrendben tünteti fel. A legfőbb ügyész fő irányítási 
hatásköreit az 56. ábra ismerteti. BE: Igazságszolgáltatási Tanács: az ügyészek előléptetésére vonatkozó hatáskör. Igazságügyi 
miniszter. a legfőbb ügyészi tanács javaslata alapján az ügyészségi szakpolitikára vonatkozó általános iránymutatás kiadására , 
valamint egyedi ügyekben vádemelésre von atkozó utasítások kiadására vonatkozó hatáskör, a vádemelésre irányuló pozitív 
intézkedéshez való jogot a büntető eljárásjogi törvénykönyv 364. cikke és az Alkotmány 151. cikkének (1) bekezdése irányozza elő) 
BG: Igazságszolgáltatási Tanács (a Legfelsőbb I gazságszolgáltatási Tanács ügyészi kollégiuma): az ügyésszel kapcsolatos 
fegyelmi intézkedésről való döntésre, valamint az ügyészek egyéni értékelésére és előléptetésére vonatkozó hatáskör. Az 
igazságügyi miniszter javaslatot tehet a bírák, ügyészek és viz sgálóbírók kinevezésére, előléptetésére, lefokozására, áthelyezésére 
és felmentésére. CZ: Igazságügyi miniszter. az ügyészek előléptetésére vonatkozó hatáskör. az ügyészek hozzájárulásuk nélküli 
áthelyezésére vonatkozó hatáskör kizárólag jogszabályon alapu ló szerinti szervezeti változások esetén. DK: Igazságügyi 
miniszter. az ügyésszel kapcsolatos fegyelmi intézkedésekről való döntésre, valamint az ügyészek előléptetéséről való döntése kre 
vonatkozó hatáskör. DE: Igazságügyi miniszter. az ügyészségi szakpoli tikára vonatkozó általános iránymutatás kiadására, 
valamint egyedi ügyekben vádemelésre vonatkozó utasítások kiadására vonatkozó hatáskör. EE: Az igazságügyi miniszter 
valamely érdekelt személy kérelmére, vagy hivatalból fegyelmi eljárást kezdeményezhet a legfőbb ügyész, a főállamügyész vagy a 
főügyész ellen. EL: Legfelsőbb Bírói Tanács: az ügyészek előléptetésére és áthelyezésére vonatkozó hatáskör, amelynek 
gyakorlása elnöki rendelettel történik.  Az igazságügyi miniszter kivételesen általános tájékoztatás i irányelveket adhat ki az 
ügyészek számára az Európai Unió Tanácsa által elfogadott, bizonyos típusú bűncselekmények megelőzése és az ellenük folytatot t 
küzdelem terén a tagállamok között kialakított igazságügyi együttműködésről szóló jogi eszközök alkalm azásával kapcsolatban. 
ES: A Költségvetési Tanács (Ügyészi Tanács) jogszabályban rögzített esetekben hatáskörrel rendelkezik a legfőbb ügyész által 
hozott határozatok felülvizsgálatára. FR: Igazságügyi miniszter. az ügyészségi szakpolitikára vonatkozó álta lános iránymutatás 
kiadására vonatkozó hatáskör; a Legfelsőbb Bírói Tanács (Conseil Supérieur de la Magistrature) véleményén alapuló, az 
ügyészekkel kapcsolatos fegyelmi intézkedésekről való döntésre vonatkozó hatáskör (a francia Alkotmány 65. cikke, valam int a 
törvényrendelet 48., 58 -1. és 59. cikke). Ha a miniszter a Legfelsőbb Bírói Tanács által javasoltnál súlyosabb határozatot kíván 
hozni, ismét konzultációt kell folytatnia a Tanáccsal (a törvényrendelet 58. szakaszának (1) bekezdése). A köztársasági e lnök 
rendeletet bocsát ki az ügyésznek a Bírói Tanács véleménye alapján történő előléptetése céljából. A Legfelsőbb Bírói Tanács 
véleményezi a fegyelmi intézkedéseket, az ügyészek hozzájárulás nélküli áthelyezését, valamint az ügyészek előléptetését. HR: 
Országos Ügyészi Tanács: fegyelmi intézkedésekről való döntésre és ügyészek előléptetésére vonatkozó hatáskör. IT: 
Igazságszolgáltatási Tanács: az ügyészekkel kapcsolatos fegyelmi intézkedésről való döntésre, az ügyészek hozzájárulásuk nélk üli 
áthelyezésére , az ügyészek egyéni értékeléséről való döntésre, valamint az ügyész előléptetésére vonatkozó hatáskör. CY: Az 
igazságszolgáltatási tanács menti fel a legfőbb ügyészt. LV: Legfőbb Ügyészi Tanács: az ügyészségről szóló törvény 2. részének 
29. cikke szerint a Tanács testületi tanácsadó intézményként felülvizsgálja az ügyészség szervezetével és működésével kapcsolatos 
fő kérdéseket, valamint ellátja a jogszabályban előírt egyéb feladatokat (például kidolgozza és elfogadja az ügyészi álláshel yekre 
jelentkezők k iválasztására, szakmai gyakorlatára és képesítésének vizsgálatára irányadó szabályokat, valamint az ügyészek 
szakmai teljesítményének értékelésére vonatkozó szabályokat). LT: A parlament (Seimas) határozza meg az ügyészség operatív 
prioritásait, és parlame nti ellenőrzést folytat le a nem eljárási intézkedések tekintetében. LU: Az igazságügyi miniszter utasíthatja 
0%50%100%
BEBGCZDKDEEEIEELESFRHRITCYLVLTLUHUMTNLATPLPTROSISKFISEUK
Legfőbb ügyész Igazságszolgáltatási Tanács/Ügyészi Tanács
Igazságügyi miniszter/kormány/ elnök Parlament
NINCS ADAT
 
65 
 az ügyészséget egy adott ügyben a vádemelésre (de nem utasíthat a büntetőeljárás megszüntetésére). Azonban több mint 20 éve 
nem került sor utasítá sokra. Nem létezik jogi kötelezettség az ügyésszel való konzultációra, vagy arra, hogy kikérjék a legfőbb 
ügyész véleményét egy ilyen utasításról. Államfőként a nagyherceg hatáskörébe tartozik, hogy az államügyész/legfőbb ügyész 
kedvező véleménye alapján d öntsön az ügyészek előléptetéséről.  MT: A rendőrség kizárólagos hatáskörrel rendelkezik arra, hogy 
büntetőeljárást indítson és folytasson, valamint az alsóbb szintű bíróságokon ügyészként járjon el; a legfőbb ügyész jár el 
ügyészként a legfelsőbb bíróságok  előtt azt követően, hogy az alsóbb szintű bíróságokon lezárult a bizonyítékok összeállítása. NL: 
A Legfőbb Ügyészi Tanács (College van procureurs -generaal): az ügyészségi szakpolitikára vonatkozó általános iránymutatások 
kiadására vonatkozó hatáskör. Igaz ságügyi miniszter. az ügyészségi szakpolitikára vonatkozó általános iránymutatás kiadására, 
valamint az ügyészekkel kapcsolatos egyes fegyelmi intézkedésekről való döntésre vonatkozó hatáskör; utasíthatja az ügyészség et 
a vádemelésre vagy a büntetőeljárás megszüntetésére, de előzetesen be kell szereznie a Legfőbb Ügyészi Tanács (College van 
Procusreurs -Generaal) írásbeli, indokolással ellátott véleményét a javasolt utasításokról, és szükség van a parlament értesítésére 
is. Eddig azonban mindössze egyetlen i lyen eset fordult elő, az is több mint húsz évvel ezelőtt. Az államügyészt foglalkoztató 
kerületi államügyészség vezetője rendelkezik döntési hatáskörrel a fegyelmi intézkedések és az ügyészek értékelése tekintetéb en. 
AT: Igazságügyi miniszter. az ügyészsé gi szakpolitikára vonatkozó általános iránymutatás kiadására, valamint a főügyészség 
által létrehozott független testület (Weisungsrat) jóváhagyásával egyedi ügyekben vádemelésre vonatkozó utasítások kiadására 
vonatkozó hatáskör. A legfőbb ügyész hatásköre i nem terjednek ki az ügyészség közvetlen irányítására, ahogy azt az ábra mutatja. 
Az ábrán bemutatott egyéb irányítási hatásköröket a legfelsőbb ügyész vagy négytagú, államügyészekből álló független 
személyzeti bizottság (Personalkommission) birtokolja (l ásd az 56. ábra alatti észrevételeket). Ami az ügyész előléptetését illeti, 
ehhez magasabb beosztásra irányuló pályázat szükséges, és az eljárás az ügyészi kinevezésre vonatkozó szabályokat követi 
(vagyis az ügyészt a független személyzeti bizottság (Perso nalkommission) javaslata alapján, a köztársasági elnök által 
felhatalmazott igazságügyi miniszter nevezi ki). Az ügyészekkel kapcsolatos fegyelmi intézkedésről való döntés a fegyelmi 
bíróságok hatáskörébe tartozik, amelyek arra is hatáskörrel rendelkeznek,  hogy szankcióként egy ügyészt áthelyezzenek. PL: A 
legfőbb ügyész az igazságügyi miniszter is. PT: Igazságszolgáltatási Tanács: az ügyészekkel kapcsolatos fegyelmi intézkedésről 
való döntésre, az ügyészek hozzájárulásuk nélküli áthelyezésére, az ügyészek egyéni értékeléséről való döntésre, valamint az 
ügyész előléptetésére vonatkozó hatáskör. A parlament általános iránymutatást adhat az ügyészségi szakpolitika tekintetében. 
RO: Igazságszolgáltatási Tanács: az ügyészekkel kapcsolatos fegyelmi intézkedésről való döntésre, valamint az ügyész 
előléptetéséről való döntésre vonatkozó hatáskör (a 317/2004. sz. törvény 40. cikk (2) bekezdésének i) pontja értelmében a 
Magisztratúra Legfelsőbb Tanácsán belüli Ügyészi Szekció bocsátja ki az ügyészekre vonatkozó előlép tetési határozatot, az 
előléptetésről azonban csak a verseny után döntenek (a 303/2004. sz. törvény 43. cikke)). Az igazságügyi miniszter  az igazságügy 
szervezetéről szóló 304/2004 számú törvény közelmúltban módosított 69. cikke szerint felkérheti a Legfel sőbb Semmítő - és 
Ítélőszék melletti államügyészi hivatal főügyészét, vagy adott esetben az Országos Korrupcióellenes Ügyészség főügyészét, hog y 
nyújtson tájékoztatást a főügyészség tevékenységéről, és írásbeli iránymutatásokat adhat ki a bűncselekmények me gelőzése és 
ellenőrzése során teendő lépésekről. A Magisztratúra Legfelsőbb Tanácsáról szóló 317/2004 sz. törvény 40. cikke (2) bekezdés h) 
pontja szerint a Magisztratúra Legfelsőbb Tanácsán belüli Ügyészi Szekció illetékes az értékelő bizottság végső hatá rozata (a 
minősítés) elleni panaszok elbírálására. A bírák és ügyészek jogállásáról szóló 303/2004 sz. 39. cikkének (3) bekezdése 
értelmében az ügyészek egyedi értékelését a Magisztratúra Legfelsőbb Tanácsának határozatával létrehozott különbizottságok 
végzik. SI: Államügyészi Tanács: az ügyészek hozzájárulásuk nélküli áthelyezésére, az ügyészek egyéni értékeléséről való 
döntésre, valamint az ügyész előléptetéséről való döntésre vonatkozó hatáskör. Ezen túlmenően az Államügyészi Tanács felelős a 
körzeti ügy észségek vezetőinek kinevezéséért és felmentéséért, az államügyészek teljesítményértékeléséért és előléptetéséért, 
áthelyezetéséért, kirendeléséért, valamint részt vesz azok kinevezési eljárásában, véleményt nyilvánít az ügyészségi 
szakpolitikáról, az ügyé szségek teljesítményértékeléséről és működési hatékonyságáról, továbbá az államügyészi feladatok 
ellátása és az ügyészségi törvény szerinti egyéb feladatok végrehajtása során az ügyészi kar önállóságának védelméről. SK: Az 
ügyészi tanács (ügyészi testület)  hatáskörei nem terjednek ki az ügyészség közvetlen irányítására, ahogy azt az ábra mutatja. Az 
ügyészi testület egyéb hatáskörökkel rendelkezik (pl. dönt az ügyésznek az értékelés tartalma elleni azon kifogásairól, amely nek az 
ügyészség vezetője nem tett eleget, valamint véleményt nyilvánít az ügyész másik ügyészséghez történő ideiglenes kirendeléséről). 
SE: A kormány általános iránymutatást adhat az ügyészségi szakpolitikára vonatkozóan.  
Az 56. ábra tényszerű áttekintést nyújt a legfőbb ügyész ügyészek f eletti alábbi fő irányítási 
hatásköreiről: 1) az ügyészségi szakpolitikára vonatkozó általános iránymutatás kiadása, 2) 
vádemelésre vonatkozó utasítások adása egyedi ügyekben, 3) az ügyész értékelése, 4) az ügyész 
előléptetése, 5) az adott ügyészhez rendel t egyedi ügy elvétele (ügy áttétele), 6) az ügyészekkel 
kapcsolatos fegyelmi intézkedésről való döntés, valamint 7) az ügyészek hozzájárulásuk nélküli 
áthelyezése. E hatáskörök mellett a legfőbb ügyész más hatáskörökkel is rendelkezhet, amelyek 
nem szerepe lnek az ábrán (137). 
  
                                                           
137  Például a legfőbb ügyész az ügyészekkel kapcsolatos döntésekért felelős testületekben is szerepet játszhat, 
még ha közvetlenül nem is hoz ilyen döntéseket.  
 
66 
 56 ábra: A legfőbb ügyész irányítási hatáskörei (*) (forrás: az Európai Bizottság és a 
pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemmel foglalkozó szakértői csoport)  
 
(*) Az ábra a tagállamokat földrajzi neveik saját nyelvi elnevezésén alapuló betűrendben tünteti fel. BE: Ami az egyedi ügyekben 
vádemelésre vonatkozó utasítások adására vonatkozó hatáskört illeti, a büntető eljárásjogi törvénykönyv 364. cikke előírja a 
királyi ügyésszel szembeni vádemelési célú intézkedéshez való jogot. A polgári perrendtartás 150. cikkének (2) bekezdése és 138 . 
cikkének (2) bekezdése általános jogot biztosít a királyi ügyész feletti felügyelet gyakorlására. CZ: kizárólag a legfőbb 
ügyészs égen belül és a felsőbb ügyészségek tekintetében létezik hatáskör az egyedi ügyekben történő vádemelésre vonatkozó 
utasítások adására. EL: A Legfelsőbb Bíróság főügyésze (azaz a legfőbb ügyész) jogosult arra, hogy az ország valamennyi 
ügyészéhez címzett, f eladataik ellátásával kapcsolatos általános iránymutatásokat és ajánlásokat fogalmazzon meg. 
Véleményeinek megfogalmazása és kinyilvánítása természetesen nem bír jogi kötőerővel az irányelveinek és ajánlásainak 
címzettjei szánára. ES: A legfőbb ügyész az ü gyészi funkciók ellátásának és gyakorlásának megfelelő belső rendelkezéseket és 
utasításokat határoz meg, amelyek lehetnek általános jellegűek vagy konkrét ügyekre is vonatkozhatnak. Az általános 
iránymutatások, amelyek elengedhetetlenek az egységes fellép és elvének fenntartásához, alapvetően körlevelek, utasítások és 
konzultációk révén kerülnek meghatározásra.  Ami a hozzájárulás nélküli áthelyezést illeti, erre magas munkaterhelés esetén 
kerülhet sor. IT: A fellebbviteli bíróság főügyészei hatáskörrel rend elkeznek arra, hogy az intézkedés elmulasztása esetén egy 
területi ügyészhez rendelt egyedi ügyet elvegyenek; ezenfelül hatáskörrel rendelkeznek arra, hogy adatokat és információkat 
szerezzenek be a körzeti (vagy területi) ügyészségektől, és megküldjék azo kat a Semmítőszék főügyészének annak érdekében, hogy 
ellenőrizzék az ügyészségek helyes és egységes működését, valamint a szabályszerű eljárásra vonatkozó szabályok betartását. 
Törvényi előírás alapján a Semmítőszék főügyésze feladata a Maffiaellenes Nemze ti Igazgatóság felügyelete; ő felel továbbá a két 
vagy több területi ügyészség közötti hatásköri összeütközések feloldásáért. CY: A legfőbb ügyész hatáskörébe tartozik az 
ügyészekkel kapcsolatos fegyelmi intézkedésekről való döntés kisebb fegyelmi vétségek  esetén. Súlyos fegyelmi vétség esetén a 
főügyész nem javasol szankciókat, hanem ajánlást tesz a Közszolgálati Bizottságnak fegyelmi intézkedések meghozatalára. LT: 
Ami az egyedi ügyekben vádemelésre vonatkozó utasítások adására vonatkozó hatáskört illeti,  a legfőbb ügyész nem adhat a 
döntés tartalmára vonatkozó utasítást; ami az ügyészek előléptetéséről való döntésre vonatkozó hatáskört illeti, a legfőbb üg yész 
az ügyészek kiválasztásával foglalkozó bizottság vagy a legfőbb ügyész kiválasztásával foglalkoz ó bizottság következtetései 
alapján dönt. LU: A legfőbb ügyész hatáskörrel rendelkezik arra, hogy az ügyészséget egy adott ügyben a vádemelésre utasítja 
(de nem utasíthat a büntetőeljárás megszüntetésére). Ami az ügyész előléptetését illeti, az államügyész /legfőbb ügyész – ha 
kedvező véleménnyel rendelkezik – javaslatot tesz a kormánynak és az államfőnek a kinevezés aláírására. AT: A legfőbb ügyész 
hatáskörei nem terjednek ki az ügyészség közvetlen irányítására, ahogy azt az ábra mutatja. A felettes ügyésze k a következő 
hatáskörökkel rendelkeznek: az ügyészségi szakpolitikára vonatkozó általános iránymutatás kiadása a megfelelő illetékességi 
körzeten belül, egyedi ügyekben vádemelésre vonatkozó utasítások kiadása, az ügyészek hozzájárulásuk nélküli áthelyezé se 
szervezési okokból (pl. rendkívüli munkaterhelés vagy a hosszú távú betegszabadság kezelése egy ügyészségen belül – kizárólag az 
illetékességi területén és korlátozott ideig). Az adott ügyészség vezetője hatáskörrel rendelkezik arra, hogy vádemelésre vo natkozó 
utasításokat adjon egyedi ügyekben, és egy ügyészhez rendelt egyedi ügyet elvegyen (ügy áttétele). A négytagú, államügyészekb ől 
álló független személyzeti bizottság (Personalkommission) rendelkezik hatáskörrel az ügyész értékelésére. PL: A legfőbb ügyész 
az igazságügyi miniszter is. RO: A legfőbb ügyész hatáskörrel rendelkezik arra, hogy egyedi ügyeket az egyik ügyészségről egy 
másik ügyészségre helyezzen át, valamint hogy az ügyészségi szakpolitikára vonatkozó általános iránymutatást (ajánlásokat) 
adjon a büntetőeljárásokra vonatkozó egységes megközelítés garantálása érdekében. SI: A legfőbb ügyész és az ügyészségek 
vezetője egyaránt rendelkezik hatáskörrel rendelkezik arra, hogy az ügyészségi szakpolitikára vonatkozó általános iránymutatá st 
adjon k i, és egy ügyészhez rendelt egyedi ügyet elvegyen.  
BEBGCZDKDEEEIEELESFRHRITCYLVLTLUHUMTNLATPLPTROSISKFISEUK
Hozzájárulás nélküli áthelyezés
Fegyelmi intézkedésekre vonatkozó döntés
Ügyészhez rendelt egyedi ügy elvétele
Előléptetés
Egyéni értékelés
Utasítások egyedi ügyekben
Az ügyészségi szakpolitikára vonatkozó általános iránymutatás
NINCS ADAT
 
67 
 Az 57. ábra áttekintést nyújt a nemzeti ügyészek kinevezésével és elbocsátásával foglalkozó 
hatóságokról (Igazságszolgáltatási Tanács/Ügyészi Tanács/Bíróság, igazságügyi minisztérium, 
legfőbb ügyész/ügyészség), és nem a legfőbb ügyészi vagy más hasonló vezetői pozíciókra 
történő kinevezést és azokból való felmentést mutatja be. Az ábra azt jelzi, hogy az ügyészségek 
a végrehajtó hatalom vagy a bíróságok köré csoportosuló különféle szervezeti mo dellek szerint 
működnek a tagállamokban. Az ábra bemutatja továbbá a legfőbb ügyész, valamint az 
igazságszolgáltatási tanácsok/ ügyészi tanácsok szerepét, amelyek az ügyészek kinevezése és 
felmentése tekintetében egyaránt fontos szereplők.  
57 ábra: A nemzeti ügyészek kinevezése és felmentése (*) (forrás: az Európai Bizottság és a 
pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemmel foglalkozó szakértői csoport)  
 
(*) BE: Kinevezési javaslat: Igazságszolgáltatási Tanács. Kineve zési határozat: Államfő az igazságügyi miniszter javaslatára. 
Felmentési javaslat: fegyelmi bíróság. Felmentési határozat: Államfő az igazságügyi miniszter javaslatára. BG: Kinevezési és 
felmentési határozat: Az Igazságszolgáltatási Tanács ügyészi kamarája . CZ: Kinevezési javaslat: Legfőbb ügyész. Felmentési 
javaslat: Legfőbb ügyész, főügyész és igazságügyi miniszter. Felmentési határozat: Bíróság. DK: Kinevezési javaslat: A legfőbb 
ügyész tesz javaslatot a végleges jelöltekre az ügyészségi fogalmazói állás helyek (közel három éves időtartamra) tekintetében. A 
jelölteket az igazságügyi minisztérium nevezi ki. Ha az ügyészségi fogalmazó leteszi a vizsgát és elvégzi az azt követő képzé st, a 
jelölt ügyésszé válik. EE: Kinevezési javaslat: az ügyészek versenybizo ttsága a szakosodott ügyészek, kerületi ügyészek és 
ügyészségi fogalmazók tekintetében; a főügyész a magas rangú ügyészek tekintetében. Kinevezési és felmentési határozat: Legfő bb 
ügyész. IE: Kinevezési javaslat: a közszolgálati kinevezésekkel foglalkozó b izottság által kiadott munkaerő -felvételi engedély 
alapján általában az Ügyészség Igazgatói Hivatala (vagy esetleg az Állami Kinevezési Szolgálat) által lebonyolított felvételi  
eljárás. Kinevezési határozat: Az ügyészség igazgatója. Felmentési javaslat: Az  Ügyészség Igazgatói Hivatala a pénzügyi, 
közkiadási és reformügyi miniszter által meghatározott feltételek szerint. Felmentési határozat: Az ügyész igazgatóhelyettese  (a 
vezető tisztségviselőként és annál magasabb rangúként besorolt ügyészek esetében az ü gyészség igazgatója). ES: Kinevezési 
javaslat: A nemzeti ügyész a Költségvetési Tanács jelentése alapján, az adott autonóm közösség Legfelsőbb Költségvetési 
Tanácsának meghallgatását követően, az adott közösség illetékességi területén belüli ügyészségeken lévő álláshelyek esetében. 
Kinevezési határozat: a Kormány. Felmentési javaslat: Legfőbb ügyész. Felmentési határozat: igazságügyi miniszter a 
Költségvetési Tanács támogató jelentése alapján. EL: Kinevezési javaslat: Az igazságügyi minisztérium évente ad k i miniszteri 
határozatot az ügyészjelölteknek a Nemzeti Bíróképző Iskolába történő felvételi vizsgájáról. Az – öttagú bizottság által 
lebonyolított – kiválasztási eljárás jelenleg írásbeli és szóbeli vizsgából áll. A sikeres pályázók a görög Nemzeti Bíróké pző 
Iskolába történő felvételüket követően 16 hónapos elméleti és gyakorlati tanulmányokat kezdenek. Ez a képzést vizsga követi, 
amelynek alapján érdemeik szerint rangsorolják őket. A rangsortól függően kerülnek kinevezésre az illetékes bírósághoz. 
Kinevez ési határozat: A jelölteket elnöki rendelettel nevezik ki ügyésszé. Felmentési javaslat: Igazságügyi miniszter. Felmentési 
határozat: az Alkotmány 91. § -ának (2) bekezdése hivatásos bírákból álló fegyelmi tanácsok bírósági ítéletét írja elő. FR: 
Kinevezési  javaslat: Az igazságügyi miniszter az Igazságszolgáltatási Tanács nem kötelező erejű javaslata alapján. Kinevezési 
határozat: Köztársasági elnök. Felmentési javaslat: Az igazságügyi miniszter az Igazságszolgáltatási Tanács nem kötelező erej ű 
javaslata ala pján. Felmentési határozat: Köztársasági elnök. IT: Kinevezési határozat: a Tanács javaslatát követően az 
igazságügyi miniszter miniszteri rendeletet ad ki anélkül, hogy mérlegelési jogkörrel rendelkezne a javasolt ügyészjelölt 
kinevezésének megtagadására vagy helyette bármely más jelölt kinevezésére. CY: Kinevezési/felmentési javaslat: Legfőbb ügyész. 
Kinevezési/ felmentési határozat: Közszolgálati Bizottság a legfőbb ügyész véleménye alapján. LT: Kinevezési javaslat: Az 
ügyészek kiválasztásával foglalkozó bizottság (amely a Testületi Tanács által kijelölt  két ügyészből, a legfőbb ügyész által kijelölt 
két ügyészből, valamint a köztársasági elnök, a Seimas elnöke és a miniszterelnök által kijelölt egy -egy ügyészből áll). Kinevezési 
határozat: Legfőbb ügyész. Felmentési javaslat: Ügyészi etikai bizottság (az onos összetételű, mint az ügyészek kiválasztásával 
foglalkozó bizottság). LU: Kinevezési javaslat: Az igazságügyi miniszter a legfőbb ügyész kedvező véleménye alapján javaslatot 
tesz a nagyhercegnek a kinevezésre. Kinevezési határozat: Államfő. Felmentési javaslat: Legfőbb ügyész. Felmentési határozat: 
Bíróság. HU: Kinevezési javaslat/határozat: Vezető ügyész. Felmentési javaslat: Vezető ügyész. Felmentési határozat: Legfőbb 
BEBGCZDKEEIEESELFRHRITCYLVLTLUHUMTNLATPLPTROSISKFISEDEUK
Igazságszolgáltatási Tanács/Ügyészi Tanács/bíróság/más független szerv
Igazságügyi miniszter/kormány/államfő
Legfőbb Ügyész/vezető ügyész/az ügyészségen belüli szerv
Igazságügyi miniszter az Igazságszolgáltatási Tanács/Ügyészi Tanács/legfőbb ügyész/vezető ügyész véleménye alapjánKINEVEZÉS
JAVASLAT
JELÖLTEKREFELMENT ÉS
FELMENTÉS I
JAVASLATN
I
N
C
SA
D
A
T
 
68 
 ügyész. MT: A rendőrség kizárólagos hatáskörrel rendelkezik arra, hogy büntetőeljár ást indítson és folytasson, valamint az 
alsóbb szintű bíróságokon ügyészként járjon el; a legfőbb ügyész jár el ügyészként a legfelsőbb bíróságok előtt azt követően,  hogy 
az alsóbb szintű bíróságokon lezárult a bizonyítékok összeállítása. NL: Kinevezési ja vaslat: Igazságügyi miniszter. A kinevezési 
határozatot királyi rendeletben hozzák meg (a kinevezésre jogosult hatóság az alkotmányos gyakorlat szerint köteles követni a z 
ügyészségi tisztségre jelölt személyek kinevezésére irányuló javaslatot). Felmentési javaslat: Az igazságügyi miniszter az 
ügyészség vezetőjének javaslatára. A felmentési határozatot királyi rendeletben hozzák meg. AT: Kinevezési javaslat: Négytagú, 
államügyészekből álló független személyzeti bizottság (Personalkommission). Kinevezési hatá rozat: A köztársasági elnök által 
felhatalmazott igazságügyi miniszter határozata. Felmentési javaslat és határozat: Fegyelmi bíróság. PL: Kinevezési határozatra 
irányuló javaslat: A legfőbb ügyész – aki egyben az igazságügyi miniszter is – a nemzeti ügyés z indítványára. Egy illetékes 
ügyészi testület véleményezi az ügyészi tisztségre jelölt személyt. Felmentési javaslat: Nemzeti ügyész. Felmentési határozat : 
Fegyelmi bíróság; nagyon korlátozott esetekben a legfőbb ügyész felmentheti az ügyészt a nemzeti üg yész kérésére. Az ügyész 
felmentéséről a nemzeti ügyészség vagy az illetékes regionális ügyészség ügyészeinek ülése véleményt nyilvánít. RO: Kinevezési 
javaslat: Magisztratúra Legfelsőbb Tanácsa. Kinevezési határozat: Elnök (a kinevezésre jogosult hatóság a jogszabály szerint 
köteles követni az ügyészségi tisztségre jelölt személyek kinevezésére irányuló javaslatot). SI: Kinevezési javaslat: Igazságügyi 
miniszter az Ügyészi Szolgálat Tanácsának véleménye alapján. Kinevezési határozat: Az Ügyészi Szolgálat T anácsa (a 
kinevezésre jogosult hatóság nem köteles követni az ügyészségi tisztségre jelölt személyek kinevezésére irányuló javaslatot).  
Felmentési javaslat: Az Ügyészi Szolgálat Tanácsa. Felmentési határozat: Kormány az igazságügyi miniszter javaslatára. SK: 
Kinevezési javaslat: A Legfőbb Ügyészség vizsgabizottságának elnöke. Kinevezés és felmentés: Legfőbb ügyész. FI: Kinevezés és 
felmentés: Legfőbb ügyész. SE: Kinevezési javaslat, határozat: A svéd ügyészség humánerőforrás -igazgatója a legfőbb ügyész 
véleménye alapján. Felmentési javaslat: A svéd ügyészség humán erőforrás -igazgatója. Felmentési határozat: Bíróság a legfőbb 
ügyész javaslata alapján.  
 
3.3.3.  A bírói függetlenségre vonatkozó összegzés  
A bírói függetlenség alapvető eleme egy hatékony igazságszolgáltatási rendszernek. Alapvető 
fontosságú a jogállamiság elvének megóvásához, a peres eljárások tisztességességének és a 
polgárok, vállalkozások jogrendszerbe vetett bizalmának megőrzéséhez. Ezér t minden igazságügyi 
reformnak tiszteletben kell tartania a jogállamiságot, és meg kell felelnie az igazságszolgáltatás 
függetlenségére vonatkozó európai normáknak. Az eredménytábla bemutatja, hogy a lakosság és a 
vállalkozások hogyan érzékelik a bírói füg getlenség tendenciáit. Ez a kiadás bemutat néhány 
kiválasztott mutatót a bírákkal kapcsolatos fegyelmi eljárásokban részt vevő szervekre és az 
ügyészségek irányítására vonatkozó jogi biztosítékokkal kapcsolatosan. A strukturális mutatók 
önmagukban nem tesz ik lehetővé a tagállamok igazságszolgáltatási rendszereinek függetlenségére 
vonatkozó következtetések levonását, azonban olyan elemeket jelenthetnek, amelyek egy ilyen 
elemzés kiindulópontjául szolgálhatnak.  
 A 2019. évi eredménytábla a polgárok (Eurobarom éter) és a cégek (Eurobarométer és 
Világgazdasági Fórum) körében végzett felmérések alapján ismerteti az érzékelt függetlenség  
alakulását:  
 Az összes felmérés általában véve hasonló eredményeket  mutat, különösen a tagállamok 
azon két csoportjának összetétel ét illetően, ahol az érzékelt bírósági függetlenség 
legalacsonyabb és legmagasabb szintje található.  
 A Világgazdasági Fórum – hetedik alkalommal bemutatott – felmérése (51. ábra) azt 
jelzi, hogy a vállalkozások által érzékelt függetlenség a tagállamok körü lbelül 
háromötödében javult  vagy stabil maradt  2010 -hez képest. Továbbá a sajátos 
kihívásokkal küzdő tagállamok körében (138) az érzékelt függetlenség javult  vagy stabil 
maradt  ezen országok közel háromötödében az elmúlt nyolc éves időszakra 
visszatekintve. Ugyanakkor 2016 –17-tel összehasonítva a vállalkozások által érzékelt 
függetlenség a tagállamok mintegy háromötödében csökkent . 
 A lakosság körében végzett – negyedik alkalomma l bemutatott – Eurobarométer felmérés 
(47. ábra) azt jelzi, hogy az érzékelt függetlenség a tagállamok körülbelül kétharmadában 
javult  2016 -hoz képest. A lakosság által érzékelt függetlenség sajátos kihívásokkal küzdő 
tagállamok több mint kétharmadában javult az elmúlt négy éves időszakra visszatekintve. 
Tavalyhoz képest azonban a lakosság által érzékelt függetlenség a tagállam mintegy 
háromötödében csökkent  (a sajátos kihívásokkal küzdő tagállamok több mint 
                                                           
138  Lásd a 70 lábjegyzetet.  
 
69 
 kétharmadában, és a többi tagállam mintegy felébe n).  
 A vállalatok körében végzett – negyedik alkalommal bemutatott – Eurobarométer 
felmérés (49. ábra) azt jelzi, hogy az érzékelt függetlenség a tagállamok körülbelül 
kétharmadában javult  2016 -hoz és tavalyhoz képest (tavalyhoz képest ez történt a sajátos  
kihívásokkal küzdő tagállamok több mint kétharmadában, és a többi tagállam mintegy 
háromötödében).  
 A bírósági és a bírói függetlenség érzékelt hiányának okaként leggyakrabban a kormány 
és a politikusok beavatkozását vagy nyomásgyakorlását  jelölték meg, am elyet a 
gazdasági vagy egyéb sajátos érdekeket szolgáló nyomásgyakorlás követett. Mindkét ok 
továbbra is jelen van több olyan tagállam esetében, ahol az érzékelt függetlenség szintje 
nagyon alacsony (48. és 50. ábra).  
 A bíróságok és a bírák észlelt megfele lő függetlenségének okai között a vállalkozások és 
a polgárok közel négyötöde (az összes válaszadó 40  %-a, illetve 44  %-a) nevezte meg a 
bírák jogállása és helyzete által nyújtott biztosítékokat . 
 A 2019. évi uniós igazságügyi eredménytábla áttekintést nyúj t a bírákat érintő eljárásokkal 
foglalkozó fegyelmi hatóságokról, valamint az igazságszolgáltatás, a kormányzat és a 
parlament hatásköréről az igazságszolgáltatási tanácsok bíró tagjainak kiválasztása során, 
továbbá az ügyészségekkel kapcsolatos egyes irán yítási és szervezeti kérdésekről:  
 Az 52. ábra áttekintést ad a bírákra vonatkozó fegyelmi eljárásokért  felelős 
hatóságokról. A tagállamok többségében független hatóság, például bíróság (Legfelsőbb 
Bíróság, Közigazgatási Bíróság vagy a Bíróság elnöke) vagy Igazságszolgáltatási Tanács 
dönt a fegyelmi szankciókról, egyes tagállamokban pedig különbíróság jár e l, amelynek 
tagjait (az Igazságszolgáltatási Tanács, bírák, vagy egy tagállamban az igazságügyi 
miniszter) kifejezetten a fegyelmi eljárás lefolytatása céljából választja vagy nevezi ki.  
 Az 53. ábra áttekintést ad a bírákra vonatkozó fegyelmi eljárásokért felelős, vizsgálatot 
végző személy  kilétéről. A tagállamok többségében a vizsgálatot végző személy egy 
bírósági elnök vagy Igazságszolgáltatási Tanács. Néhány tagállamban a bírák vagy az 
Igazságszolgáltatási Tanács vagy egy tagállamban az igazságügyi minis zter külön választja 
ki a vizsgálatot végző személyt.  
 Az 54. ábra a bírói kar szerepét ismerteti az Igazságszolgáltatási Tanács bíró tagjainak 
kinevezése  terén.  A tagállamoktól függ, hogy igazságszolgáltatásukat Igazságszolgáltatási 
Tanáccsal vagy anélkül szervezik -e meg. Ha azonban valamely tagállam 
Igazságszolgáltatási Tanácsot hozott létre, a tanács függetlenségét az európai normáknak 
megfelelően biztosítani kell. Szinte valamennyi tagállamban a tanácsok bíró tagjait a bírák 
javasolják és választják meg,  vagy választják ki.  
 Az 55. ábra áttekintést nyújt a nemzeti ügyészségekre vonatkozó fő irányítási 
hatáskörök  különböző hatóságok közötti megoszlásáról. Az 56. ábra tényszerű áttekintést 
nyújt a legfőbb ügyész ügyészek feletti fő irányítási hatásköreiről. Ezek az adatok azt 
mutatják, hogy egyes tagállamokban az ügyészségre vonatkozó fő irányítási hatáskörök 
bizonyos fokig egyetlen hatóságnál összpontosulnak. Az 57. ábra áttekintést nyújt a 
nemzeti ügyészek kinevezésére és felmentésére irányuló eljárásokban  részt vevő 
hatóságokról. Bár tagállamonként jelentősen eltérő a helyzet, a legtöbb országban az 
Igazságszolgáltatási Tanács/Ügyészi Tanács vagy az ügyészség vesz részt az eljárásban.  
 4. KÖVETKEZTETÉSEK  
Az igazságügyi eredménytábla mostani hetedik kiadás a azt mutatja, hogy számos tagállam 
folytatta nemzeti igazságszolgáltatási rendszere hatékonyságának további javítására irányuló 
erőfeszítéseit. Továbbra is kihívást jelent azonban annak biztosítása, hogy a polgárok 
maradéktalanul megbízzanak azon tagállam uk jogrendszerében, ahol veszélybe kerülhetnek a 
 
70 
 bírák jogállásának és pozíciójának garanciáit, így a bírák függetlensége is. A Bizottság megtette a 
szükséges intézkedéseket, és továbbra is figyelemmel kíséri a tagállami helyzetet, valamint 
elkötelezett an nak biztosítása mellett, hogy minden igazságügyi reform tiszteletben tartsa az 
uniós jogot és a jogállamiság európai normáit.