33.

A szöveg a következő szakasszal egészül ki: »2.6. Az ipari termelési folyamatok villamosítás és/vagy megújuló és bizonyos feltételeknek megfelelően, villamos energiával előállított hidrogén használata révén történő dekarbonizációjához és az energiahatékonysági intézkedésekhez nyújtott támogatás 53c. Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében rendelkezésre álló lehetőségek mellett az ipari tevékenységek – különösen villamosítás útján, valamint megújuló és az 53.d) pont h) alpontjában említett feltételeknek megfelelően, villamos energiával előállított hidrogént használó technológiák alkalmazásával történő – dekarbonizációjára, valamint az ipari energiahatékonysági intézkedésekre irányuló beruházások megkönnyítését célzó állami támogatások az Ukrajna elleni orosz katonai agresszióval összefüggésben az importált fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség csökkentésére irányuló megfelelő, szükséges és célzott megoldás részét képezik. Tekintettel arra, hogy az ilyen beruházások mielőbbi végrehajtása érdekében e folyamatot sürgősen fel kell gyorsítani, indokolt bizonyos egyszerűsítések bevezetése. 53d. A Bizottság az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinti az olyan beruházásokhoz nyújtott támogatást, amelyek i. a jelenleg energiaforrásként vagy nyersanyagként a fosszilis tüzelőanyagokra támaszkodó ipari tevékenységekből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás jelentős csökkentését, vagy ii. az ipari tevékenységek és folyamatok energiafogyasztásának jelentős csökkentését eredményezik, feltéve, hogy az alábbi feltételek mindegyike teljesül: a) a támogatást becsült költségvetéssel rendelkező program keretében nyújtják; b) a vállalkozásonként nyújtható maximális egyedi támogatási összeg elvben nem haladhatja meg az ilyen programra rendelkezésre álló teljes költségvetés 10 %-át. A Bizottság – amennyiben a tagállam megfelelő indokolást nyújt be számára erre vonatkozóan – elfogadhat olyan programokat is, amelyek keretében a program számára rendelkezésre álló teljes költségvetés 10 %-át meghaladó egyedi támogatási összegek nyújthatók; c) a támogatást közvetlen támogatások, visszafizetendő előlegek, hitelek, garanciák vagy adókedvezmények formájában nyújtják; d) a beruházásnak lehetővé kell tennie a kedvezményezett számára, hogy végrehajtsa az alábbiak egyikét vagy mindkettőt: i. a támogatást megelőző helyzethez képest legalább 40 %-kal csökkenti a jelenleg energiaforrásként vagy alapanyagként fosszilis tüzelőanyagokra támaszkodó ipari létesítményéből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátást a termelési folyamatok villamosítása révén, vagy megújuló és az alábbi h) pont feltételeinek megfelelően, villamos energiával előállított hidrogén fosszilis tüzelőanyagok helyettesítésére történő felhasználásával; az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésének ellenőrzése céljából a biomassza égetéséből származó tényleges kibocsátásokat is figyelembe kell venni; (*) ii. a támogatást megelőző helyzethez képest legalább 20 %-kal csökkenti az ipari létesítmények energiafogyasztását a támogatott tevékenységekkel kapcsolatban (**); e) a kibocsátáskereskedelmi rendszer (ETS) hatálya alá tartozó tevékenységekhez kapcsolódó beruházások tekintetében a támogatás azt eredményezi, hogy a kedvezményezett létesítmény üvegházhatásúgáz-kibocsátása az (EU) 2021/447 bizottsági végrehajtási rendeletben (***) az ingyenes kiosztásra vonatkozóan meghatározott referenciaértékek alá csökken; f) a támogatás nem használható fel a kedvezményezett teljes termelési kapacitása növelésének finanszírozására; g) amennyiben a támogatást megújuló hidrogén használatával történő ipari dekarbonizációra irányuló beruházáshoz nyújtják, a tagállamnak biztosítania kell, hogy a felhasznált hidrogént megújuló energiaforrásokból állítják elő az (EU) 2018/2001 irányelvben a nem biológiai eredetű, folyékony vagy gáznemű, megújuló energiaforrásokból származó, közlekedési célú üzemanyagokra vonatkozóan meghatározott módszertannal összhangban; h) támogatás nyújtható olyan ipari dekarbonizációs beruházáshoz is, amely villamos energiából előállított hidrogén felhasználásával jár az alábbi esetek egyikében: i. a hidrogént csak olyan órákban állítják elő, amikor azon ajánlattételi övezet marginális termelőegysége, ahol az elektrolizátor található a villamosenergia-fogyasztáskor a kiegyenlítőenergia-elszámolási időszakokban, zöld villamosenergia-termelő létesítmény. Az olyan órákban előállított hidrogént, amikor azon ajánlattételi övezet marginális termelőegysége, ahol az elektrolizátor található a villamosenergia-fogyasztáskor a kiegyenlítőenergia-elszámolási időszakokban, megújuló villamosenergia-termelő létesítmény, nem lehet másodszor figyelembe venni e szakasz alapján. ii. alternatív megoldásként a hidrogént hálózatból származó villamos energiából állítják elő, és az elektrolizátor termelési ideje alatti teljes terhelési órák száma egyenlő azon órák számával vagy azoknál kevesebb, amelyekre vonatkozóan az ajánlattételi övezetben a villamos energia határárát megállapították a megújuló energiától eltérő zöld energiát előállító létesítmények telepítése révén; iii. alternatív megoldásként a tagállamnak biztosítania kell, hogy a felhasznált villamosenergia-alapú hidrogén a 94g CO2eq/MJ (2.256 tCO2eq/tH2) fosszilisüzemanyag-komparátorhoz viszonyítva legalább 70 %-os üvegházhatásúgázkibocsátás-megtakarítást eredményezzen a teljes életciklusra számítva, és zöld energiaforrásokból származzon. A villamos energiához rendelt üvegházhatásúgáz-kibocsátás kiszámításának módszere nem vezethet a fosszilis tüzelőanyagok fogyasztásának növekedéséhez, összhangban a REPowerEU célkitűzéseivel. E szakasz alkalmazásában kizárólag az előállított hidrogénnek a megújuló villamosenergiát termelő erőművektől eltérő, zöld villamosenergiát termelő erőművekből származó villamos energia átlagos részarányának megfelelő, két évvel korábbi átlagos, a termelés szerinti országban fennálló részaránya vehető figyelembe. i) a támogatást legkésőbb 2023. június 30-ig nyújtják, azzal a feltétellel, hogy a beruházás által finanszírozott létesítmény vagy berendezés a támogatás odaítélésének időpontjától számított 24 hónapon belül, vagy a megújuló és a h) pontban foglalt feltételeknek megfelelő hidrogén használatát magában foglaló beruházások esetében a támogatás odaítélésének időpontját követő 30 hónapon belül teljes körűen működésbe lép. A befejezésre és a működésbe helyezésre vonatkozó határidő be nem tartása esetén az odaítélt támogatási összeg 5 %-át vissza kell fizetni vagy azt a késedelem első három hónapját követően havonta 5 %-kal, majd hat hónapos késedelmet követően havonta 10 %-kal csökkenteni kell, kivéve, ha a késedelem a támogatás kedvezményezettjén kívül álló tényezőknek tudható be, amelyeket a támogatás odaítélésekor észszerűen nem lehetett előre látni (****). A befejezésre és a működésbe helyezésre vonatkozó határidő betartása esetén a visszafizetendő előlegek formájában nyújtott támogatás vissza nem térítendő támogatássá alakítható; a határidő túllépése esetén a visszafizetendő előlegeket a támogatás nyújtásának időpontjától számított öt éven belül, egyenlő éves részletekben vissza kell fizetni; j) támogatás olyan beruházásokhoz nyújtható, amelyek esetében a munkálatok 2022. július 20-át követően kezdődtek meg; a 2022. július 20. előtt megkezdett projektek esetében akkor nyújtható támogatás, ha az a beruházás hatókörének jelentős felgyorsítása vagy kiterjesztése érdekében szükséges. Ilyen esetben csak a felgyorsítást célzó intézkedésekhez vagy a hatókör bővítéséhez kapcsolódó többletköltségek támogathatók; k) nem nyújtható támogatás pusztán azért, mert az adott projekt megfelel az alkalmazandó uniós szabványoknak (*****); l) a támogatásnak arra kell ösztönöznie a kedvezményezettet, hogy végrehajtson egy olyan beruházást, amelyet a támogatás nélkül nem, vagy csak korlátozott mértékben vagy más módon hajtana végre. A Bizottság úgy véli, hogy tekintettel azokra a rendkívüli gazdasági kihívásokra, amelyekkel a vállalkozásoknak a jelenlegi válság miatt szembe kell nézniük, általában véve az a helyzet, hogy támogatás hiányában a kedvezményezettek változtatás nélkül folytatnák tevékenységüket, feltéve, hogy a tevékenységük változtatás nélküli folytatása nem jelenti az uniós jog megsértését; m) az elszámolható költségek a támogatott projekt költségei és a beruházás élettartama alatt a támogatás hiányában fennálló helyzethez képest elért költségmegtakarítások vagy többletbevételek közötti különbségnek felelnek meg. n) a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 40 %-át. A támogatási intenzitás középvállalkozásoknak nyújtott támogatás esetében 10 százalékponttal, kisvállalkozásoknak nyújtott támogatás esetében pedig 20 százalékponttal növelhető. Ezen túlmenően a támogatási intenzitás 15 százalékponttal növelhető azon beruházások esetében, amelyek a közvetlen üvegházhatásúgáz-kibocsátást legalább 55 %-kal vagy az energiafogyasztást 25 %-kal csökkentik a beruházást megelőző helyzethez képest (******); o) az m) és n) pontban említett követelmények alternatívájaként a támogatás versenyeztetéses ajánlattételi eljárás keretében is nyújtható, amely nyílt, egyértelmű, átlátható és megkülönböztetésmentes, és olyan előzetesen meghatározott objektív kritériumokon alapul, amelyek minimálisra csökkentik a stratégiai ajánlattétel kockázatát. Az ajánlatok rangsorolásához használt összes kiválasztási kritérium legalább 70 %-át környezetvédelmi egységenkénti támogatás formájában kell meghatározni (például EUR/tonna szén-dioxid-csökkentés vagy EUR/megtakarított energiaegység). Az ajánlattételi eljárás költségvetésének kötelező érvényű korlátot kell képeznie annyiban, hogy várhatóan nem minden ajánlattevő részesül támogatásban; p) a támogatási programot úgy kell megtervezni, hogy az – még a rendkívül magas villamosenergia- vagy gázárak időszakaiban is – lehetővé tegye a rendkívüli bevétel kezelését, egy előzetesen meghatározott visszakövetelési mechanizmus bevezetésével; q) az e szakasz szerinti támogatás nem kombinálható más, ugyanazon elszámolható költségekhez nyújtott támogatással.” (*) A közvetlen üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkenését a támogatási kérelmet megelőző öt év közvetlen üvegházhatásúgáz-kibocsátása alapján kell mérni (éves átlagos kibocsátás)." (**) Az energiafogyasztás csökkenését a támogatási kérelmet megelőző öt év energiafogyasztása alapján kell mérni (éves átlagos fogyasztás)." (***) A Bizottság (EU) 2021/447 végrehajtási rendelete (2021. március 12.) a kibocsátási egységek ingyenes kiosztására vonatkozó, a 2021–2025-ös időszakra vonatkozó felülvizsgált referenciaértékeknek a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10a. cikkének (2) bekezdése értelmében történő meghatározásáról (HL L 87., 2021.3.15., 29. o.)." (****) E tényezők közé tartozhat például a lakosság világjárvány miatti kötelező elszigetelése, vagy a projektekhez szükséges berendezések ellátási láncában világszinten bekövetkező zavarok. Mindazonáltal a projekthez szükséges engedélyek beszerzésének késedelme nem tartozik ide." (*****) A ’2022. évi iránymutatás az éghajlatvédelmi, a környezetvédelmi és energetikai állami támogatásokról’ című bizottsági közlemény (HL C 80., 2022.2.18., 1. o.) 19. pontjának 89. alpontjában foglaltak szerint." (******) A közvetlen üvegházhatásúgáz-kibocsátás vagy energiafogyasztás csökkenését a támogatási kérelmet megelőző öt év átlagos közvetlen üvegházhatásúgáz-kibocsátása vagy energiafogyasztása alapján kell mérni (éves átlagos kibocsátás/fogyasztás).«"