HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 2004.12.13. 
COM(2004) 777 végleges 
  
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI 
PARLAMENTNEK 
Az Európai Unió és az Orosz Föderáci ó közötti, energiáról szóló párbeszéd  
2000 és 2004 között  
 
HU 2   HU 1. B EVEZETÉS  
Az Európai Unió és az Orosz Föderáció 2000 októberében tartott csúcsán megkezdett 
energiáról szóló párbeszéd annak a me gállapításnak a következménye, hogy az 
európai földrész egy kulturálisan, történ elmileg és gazdaságilag összekapcsolódó 
széles geopolitikai térség, és célszer ű lenne a jöv őre nézve fenntartható módon 
érvényesíteni a kontinens keleti és  nyugati fele közötti kiegészít ő jelleget az 
energiaügy területén. Az Orosz Föderáció nem csak a legfontosabb fosszilisenergia-szállítónk – például urániumszállítónk –, de bizonyos mértékben szabályozó szerepet is játszhatna a nemzetközi piacon, mivel bizonyos szempontból Európa 
energiaellátásának a legígéretesebb, és fö ldrajzilag a közel-keletihez legközelebbi 
alternatívája. Ugyanakkor az Európai Un ió különösen érdekelt egy gazdaságilag 
szilárd és állandó Oroszors zág partner és szomszéd létében, valamint annak 
hangsúlyozásában, hogy mennyire fontos Or oszország számára a gazdaságának és 
kereskedelmének változatossá tétele, hogy hosszú távon fennt artható gazdasági 
fejlődést biztosítson
1.  
Az általános elképzelést megfogalmazó Partnerségi és Együttm űködési 
Megállapodás2 (amelyet 1994-ben írtak alá, és 1 997-ben lépett hatályba) intézményi 
szerkezetet hozott lé tre a közös érdekl ődésre számot tartó tárgyakban való 
együttműködés végrehajtására. A Megállapodás meglétének ellenére az elmúlt tíz 
évben felvet ődött, az energiára vonatkozó egyedi kérdések – vagy amelyek a 
nukleáris anyagok kereskedelmére vona tkozókhoz hasonlóan 1994 óta függ őben 
vannak – megoldása elmaradt, és ezért azok mindkét részr ől elégedetlenség forrásai. 
A megoldások nem származhatnak az Energia Chartából – 51, nem kizárólag európai 
aláíró felet tömörít ő többoldalú szerz ődés – mivel Oroszország a szerz ődés 1994-es 
aláírása óta halogatja a ratifikációt.  
A nemzetközi energiahelyzet 1999-es hirtelen megváltozása, az energia bels ő 
piacának fejl ődése, Oroszország WTO-ba történ ő felvételre való pályázása, az 
Európai Unió tíz új tagállammal történ ő kibővítése – amelyb ől nyolc közép- és kelet-
európai – növelték Oroszország és az Euró pai Unió egymástól való függését, 
valamint az energiával kapcsolatos kérdések számát, ezért sürg őssé vált azokat 
hosszú távú szerz ődések vagy rendeltetési záradé kok formájában megoldani. A 
kétoldalú párbeszéd a PEM kiegészítéseként merült fel, amely megkönnyíti az Európai Unió és Oroszország közötti en ergetikai kapcsolatok konkrét kérdéseinek 
megoldását. 
Az energiáról szóló párbeszéd els ősorban az „ezen ágazatba tartozó minden közös 
érdekű kérdés”
3 megoldásához kapcsolódik. E címe n a párbeszéd prioritásai közé 
tartozik az energiaipari befektetések légkörének javítása céljából történ ő 
együttműködés, beleértve a termelés megoszt ására vonatkozó megállapodásokat is.  
                                                 
1 Bizonyos elemz ők szerint az EU és Oroszország kereskedelmi kapcsolatai két szóval jellemezhet ők 
„Energia és aszimmetria” („The EU Russia Stratégi c partners or squabbling neighbours” Centre for 
European Reform) 
2 PEM: Partnerségi és Együttm űködési Megállapodás 
3 A 2000. októberi EU/Oroszország csúcstalálkozó végén elfogadott együttes nyilatkozat. 
 
HU 3   HU Kétoldalú sui generis kezdeményezésként a párbeszéd problémák megoldására 
összpontosított. Négy év alatti fejl ődése során valódi partne rséghez vezetett, amely 
ma az energiatermékek kereskedelméhez kapcsolódó kéréseken túllép ő, és a 
szállítással kapcsolatos problémákra – például az energiaágazathoz kapcsolódó 
környezeti hatásokra – is kiterjed ő szélesebb perspektívákat nyit meg. 
2. A Z ENERGIÁRÓL SZÓLÓ PÁRBESZÉD EGYEDI SZERKEZETE : MINDEN SZEREPL Ő 
BEVONÁSA  
Kétoldalú párbeszéd, az energiaügy i partnerség a két felet érdekl ő konkrét témák 
köré szervez ődött, és „nyertes-nyertes” típusú kö zös megoldásokat hozott. Egy ilyen 
gyakorlatnak a döntés meghozatalakor a sike r érdekében nem szabad figyelmen kívül 
hagynia semmilyen lépést. Minden érintett szerepl őt be kell vonni. Így a létrehozott 
munkaszerkezet egy rugalmas szervezet, és a felek mind politikai, mind ipari jelleg ű 
állandó párbeszédje köré csoportosul. 
2.1. Egy sikeres párbeszéd motorja, a „politika” 
Az energiáról szóló párbeszéd ösztönzését  Putyin, Chirac és Prodi elnökök adták a 
2000. októberi EU–Oroszország cs úcstalálkozón. Az egymást követ ő 
csúcstalálkozók rendszeres tá jékoztatást adtak a munkák el őrehaladásáról (id őközi 
jelentés4), és iránymutatást adtak a nyomon köve tésre. A Putyin elnök, illetve Prodi 
elnök által kijelölt két tárgyaló fél feladata vo lt a párbeszéd sikerre vitele5. Az ő 
személyes kinevezésük el ősegítette a párbeszéd folyam atosságát. A tagállamok 
rendszeresen konzultáltak a Tan áccsal és tájékoztat ták azt a Bizottság szolgálatainak 
jelentései révén (munkadokumentumok). A tagállamok nagy része által a különböz ő 
témakörök fejl ődése tekintetében kinyilvánított  érdek, és a Tanács jelenlegi 
Elnökségének azon igénye, és egyben az eg yik prioritása az energiáról szóló 
párbeszéd folytatása bizonyítja e feladat fontosságát és hasznosságát, amint azt már 
2001-ben is hangsúlyozták, amikor két biztos  (Patten és Lamy) javasolták, hogy az 
energiáról szóló párbeszéd „a szél esebb kapcsolatok felügyeletére”6. A holland 
elnökség egy javaslatot7 tett a tagállamoknak, amely ajánlásokat tartalmaz az 
intézményi szervezetre és a párbeszéd jöv őjének prioritásaira vonatkozóan. Ez 
utóbbiak szerepeltek a tárgyaló felek öt ödik jelentésében, amelyet a 2004. novemberi 
EU–Oroszország csúcstalálkozón nyújtottak be. 
2.2. A teljes mértékben részt vev ő iparág 
Az energiáról szóló párbeszéd megkezd ése óta felkérték az az ipari vállalatok 
vezetőit arra, hogy a stratégiai szempontokkal, a technológiák átadásával, a 
befektetésekkel, a környezeti kérdésekkel és az energiahatékonysággal foglalkozó 
kétoldalú munkacsoportokban vegyenek részt.  Ezek a magánszektor és a nemzeti 
                                                 
4 Eddig a tárgyaló felek öt együttes részjelentését adták át az EU/Oroszország csúcstalálkozón: a 2001. 
október 3-i 8. csúcson, a 2002. május 29-i 9. csúcson, a 2002. november 11-i 10. csúcson, a 2003. november 6-i 12. csúcson és a 2004. november 25-i 14. csúcson. 
5 Az orosz Föderáció kinevezte Viktor Krisztyenko urat (miniszterelnök-helyettes, majd energiaügyi és 
ipari miniszter), és a Bizottság részér ől az Energiaügyi és Közlekedési F őigazgatóság f őigazgatóját, 
François Lamoureux-t jelölték ki. 
6 Financial Times 2001. december 5.  
7 A Tanács által (COREPER) 2004. október 26-án elfogadott javaslat. 
 
HU 4   HU hatóságok európai és orosz szakembereib ől álló csoportok feladata a közös érdek ű 
területek meghatározása és az els ődleges együttm űködés volt. A munkájuk 
következtetések és ajánlások kidolgozására adott lehet őséget, amelyeket a 2001. 
októberi EU–Oroszország csúcstalálkozó  két tárgyaló fele által benyújtott 
összefoglaló jelentésekbe foglaltak. E csoportok a jöv őben ismét tervezik, hogy 
összeülnek, hogy haladást érjenek el konkrétabb témakörökben, a holland elnökség 
elképzelései szerint. Négy témát je löltek meg a tematikus csoportoknak: 
befektetések, infrastruktúra, energiah atékonyság és kereskedelmi áramlások. 
Az iparág képvisel őinek kerekasztal-tárgyalása (E U – Russia industrialists’ Round 
Table) hasznosan kiegészí ti ezeket a tematikus munkacsoportokat. Az iparág 
kezdeményezte, hogy aktívan részt ve gyen az európai és orosz vállalatok 
képviselőiből álló (2003-ban létrehozott8) „energiaügyi irányítási csoport9” keretén 
belül az energiapiacok integrációjában. Ez  a szerkezet lesz a központi magja és a 
koordinációs szerve a vállalatoknak az energiáról folyó párbeszédben történ ő széles 
részvétele mechanizmusának. Az iparági ré szvétel az energiapartnerség hosszú távú 
sikerének egyik biztosítéka. Az irány ítási csoport ülése és az ipari szerepl ők 
kerekasztal tárgyalásának hatodik ül ése 2004. november 10-én zajlott, a két 
kizárólagos tárgyaló fél és a holland el nök (Zalm úr Hollandia miniszterelnök-
helyettese és pénzügyminisztere) jelenl étében. Megállapodtak különösen abban, 
hogy a négy tematikus csoport jelentést készít az Irányítási csoportnak, amely elkészíti az összefoglalót.  
2.3. A párbeszéd tényleges végrehajtásának szerkezete: 
A 2000-től bevezetett munkamódszer, amely a kizár ólagos tárgyaló felek személyes 
elkötelezettségén alapult, a kerekasztal megszervezése és a minden érdekelt felet 
magában foglaló vitakonferencia gyümölcsöz őnek bizonyult. A közelmúltban 
létrehozott támogató struktúrák új lökést  adnak, és gazdagítják a párbeszédet. E 
támogató struktúrák kiegészítik a PEM stru ktúráit, mint amilyen az EU–Oroszország 
Állandó Partnerségi Tanács (amely f oglalkozhat energiával kapcsolatos 
kérdésekkel), az Együttm űködési Bizottság, valamint az albizottságok, amelyek 
műszaki szinten foglalkoznak az energiával kapcsolatos kérdésekkel. 
                                                
 
8 E csoport tagjai között meg kell említeni Csubajsz (CEO Rao-Ues), Miller (CEO Gazprom), Vekselberg 
(BP-TNK)., Bernotat (CEO of E.on), Sutherland (BP) és Verberg (GasUnie) urak aktív jelenlétét. 
9 EU/Russia Industrialist Round Table, Moszkva, 2003. december : 
http://www.europa.eu.int/comm/energy/russia/ reference_texts/industrialists_en.htm  
 
HU 5   HU a) Rugalmas munkamódszer 
– a tárgyaló felek rendszeres találkozói 
A két fél rendszeresen találkozik, hogy megbeszéljék a folyamatban lév ő kérdések 
alakulását. A Bizottság érinte tt szolgálataiból álló koordi nációs egység  a párbeszéd 
megkezdése óta 36 alkalommal ülésezett. A tagjai rendszerese n tárgyaltak orosz 
kollégáikkal a különböz ő, a földgáz, az uránium vagy a villamos energia 
kereskedelmével kapcsola tos aktuális témakörökr ől.  
– kerekasztal tárgyalások 
Számos magánszektorbeli, illetve legmagasabb szint ű közszférába tartozó orosz és 
európai partnert összefogó kerekasztalt szer veztek aktuális témákról. Így tartottak 
konferenciát Brüsszelben (2003. december 10-én) a földgázról, és Moszkvában 
(2003. október 16-án) a villamos energiáról, amelyeken a f őbb magánszektorbeli 
piaci szerepl ők, különböz ő orosz minisztériumok, a Bizottság szolgálatai vagy adott 
esetben annak tagjai (de Palacio assz ony vagy Monti úr), valamint a Tanács 
elnöksége10 is részt vett.  
Végül az elemzések, forgatókönyvek és  stratégiák legmagasabb szint ű állandó 
összehasonlítása következett az európai és az orosz iparág részvételével, ahol 
Anatolij Csubajsz a RAO UES orosz elektromos m űvek elnöke, és Al ekszej Miller, a 
Gazprom elnöke aktívan részt vett a párbeszédben.  
b) Támogató struktúrák 
Két stabil struktúra segíti  a vállalkozások munkáját: az  energetikai technológiák 
közös központja, valamint a piacok megfigyelése. 
– Az energetikai technológiák EU-Oroszország közös központja 
Az Energetikai Technológiák EU-Oroszország Közös Központját11 2002. november 
5-én hozták létre Moszkvában. Egy európai és  egy orosz társigaz gató irányítja. A 
Központ célja a fejlett energetikai technológiák el őmozdítása (a k őolaj, a földgáz, a 
szén, a villamos energia, az új és megújuló energiák ágazatában) ipari partnerségeken 
keresztül, és az els őbbséget élvez ő projektek érdekében tett befektetések 
finanszírozásának megkönnyítése. 
                                                 
10 Más kerekasztal-tárgyalásokat is lehet említeni, amelyeket már megtartottak vagy a közeljöv őben 
tartanak inkább m űszaki szinten: konferencia az energetikai stratégiák összehasonlító vizgálatáról 
(2003. október 17., Moszkva); kerekasztal a k őolajtermékek min őségéről (2004-ben folyik) ; 
szeminárium az energiahatékonyságról (2004-ben folyik).  
11 A Központról részletesen: 
 http://www.technologycentre.org/eng.ht m http://www.technologycentre.org/eng.htm 
 
HU 6   HU A feladata ellátásához a Központ: 
– elősegíti a szükséges feltételeket a fejlett energetikai technológiákra vonatkozó 
információcsere el ősegítésére, megszervezi és koordinálja azon 
tevékenységeket, amelyek megkönnyítik a kapcsolatot az orosz és az európai energiaágazatok piaci szerepl ői között, beleértve a kutatás és a 
technológiafejleszté s területét is; 
– felméri, értékeli és megkönnyíti az említett energiaágazatok konkrét és 
nagyszabású technológiai együttm űködési terveit, és segíti a haladásukat; 
– szorosabbá teszi a kapcsolatot és  biztosítja a közös tevékenységek 
összehangolását az orosz és az európai energiaközpontokkal, és el őmozdítja az 
energetikai technológiák terjesztése közös információs térségének létrehozását.  
Ezek megtételéhez a Központ különböz ő kerekasztalokat szer vezett, és a két fél 
számára el őnyös technológiai tervekre vonatkoz ó javaslatok kezdenek napvilágot 
látni.  
E Központ tevékenységei hozzá fognak járulni a felek számára kedvez ő befektetések 
vonzásához a Központ tevékenységi területén.  
– A piacok megfigyelése 
Az Unió bels ő energiapiaca egyre el őrehaladottabb integrációjának megkönnyítésére, 
és az energiaellátás biztosítottsága céljából az energiapiac megfigyel őrendszere 
lehetővé teszi az adatok és a megfelel ő működésre vonatkozó lényeges kérdések 
nyomon követését, a szükséges energetikai  infrastruktúrák létrehozásának a 
megkönnyítését, és az Unió bels ő és külső energiaellátására nehezed ő esetleges 
kockázatok azonosítását. A megfigye lési szerkezet különösen a k őolaj-, a földgáz- és 
az villamosenergia-ágazatra vonatkozik. 
A Bizottságnak ez a bels ő felépítése megbízható min őségi és központosított adat- és 
információforrást biztosít. Ez segíti a Bizott ságot, a tagállamokat, az iparágat és más 
érdekelt feleket a döntéshozatalban az energi apolitika, illetve az új befektetések 
területén, és egyúttal lehet ővé teszi az Unió rövid, közép  és hosszú távú biztonságos 
energiaellátásának biztosítását. A verseny támogatása és az energiaellátás legjobb 
áron történ ő biztosítása megfelel a lisszaboni Európai Tanács (2000. március 23. és 
24.) által meghatározott stratégiának. 
Mivel az EU és Oroszország kölcsönös érde ke az energiaellátás  biztonságosságának 
és stabilitásának jav ítása, valamint Oroszors zág fontossága az EU 
energiaszállítójaként, mihelyt lehetség es, a Bizottság bevonja Oroszországot e 
megfigyelés munkáiba, és kapcsola tot épít ki a földgáz- és k őolajpiacnak az Orosz 
Föderáció által tervezett megfigyel ő rendszer létrehozásával. 
 
HU 7   HU 3. AZ ENERGIÁRÓL SZÓLÓ PÁRBESZÉD EREDMÉNYEI  
A Bizottság által 2000. november 30-án „A z energiaellátás bizt onságának európai 
stratégiája felé” címmel elfogadott zöld könyvben me ghatározott hármas – 
megszilárdítani a versenyt az energia bels ő piacán, védeni a fenntartható fejl ődést és 
biztosítani a küls ő energiaellátást – az Orosz Föderá cióval folytatott energiáról szóló 
párbeszéd keretén belül kézzelfogható  tevékenységekben nyilvánult meg. 
Lehetővé tette az orosz vállalatok nehézs égeinek megoldását az energia bels ő piacán 
világos és kiszámítható szabályok létre hozásával a közösségi piacon részt vev ő 
vállalatok számára. Megnyitotta az utat az európai vállalatoknak az orosz piacon. 
Ezen időszak alatt befektetések valósultak meg, mint a BP, a Shell, a Total vagy az 
ENI. A párbeszéd hozzájárult bizonyos olyan konkrét problém ák megoldásához, 
amelyekkel az európai vállalatok szembesü ltek. Másik oldalról az európai uniós 
orosz befektetések lényegében a Gazprom felvásárlásai útján valósultak meg.  
Végül a párbeszéd megvalósította az eur ópai kontinens hosszú távú ellátásának 
feltételeit az építés, a közlekedési infrastr uktúrák modernizálásának és a biztonsági 
szabályok meghatározásának támogatásával. 
Ilyen eredmények nem jöhettek volna lé tre a felek kölcsönös érdeke nélkül. 
Oroszország és az Európai Unió széleskör űen függenek egymástól az energia 
területén. A 25 tagú Európai Un ió számára Oroszország a f ő energiatermék-szállító, 
akár földgázról (az import fele), akár k őolajról (az import negyede), akár urániumról 
(az import harmada) van szó. Oroszország számára az EU a f ő gazdasági partner. Az 
energiaexport természetes piaca (minden kiviteli hálózata Európa felé irányul: 
olajvezetékek, gázvezetékek, akár vízi , vasúti és szárazföldi utak). A 
nyersanyageladásai a szövetségi költségveté s devizabevételeinek 40%-át biztosítják.  
Ugyanakkor az EU folyamatosan hangsúl yozza annak fontosságát Oroszország 
számára, hogy tegye változatossá a gazdaságát és a kereskedelmét a fenntartható 
gazdasági fejl ődés biztosítása érdekében. 
3.1. Az energiáról szóló párbeszéd a bels ő piac szolgálatában  
Amennyiben a bels ő piacnak lehet ővé kell tennie az európai energetikai ágazat 
ésszerűsítését az Unió fogyasztóinak jóléte érdekében, következésképpen le kellene 
építenie az energiatermékek nemzetközi piacával meglév ő kapcsolatokat. Az 
elkövetkezend ő évtizedekben az Európai Unió im portfüggésének biztos növekedése 
nem teszi lehet ővé a lekapcsolódás elképzelését. Oroszország így hasznosan vesz 
részt az Európai Unió fosszilisenergia-ellátásának változatosabbá tételében. Így tehát nem valószín ű, hogy az Európai Unió behozatali mennyiségi korlátozásokat állapít 
meg. A piacok átláthatósága és az egészség es verseny az Unió stabil ellátásának 
biztosítéka. 
A gázágazat – amelyt ől a gazdaságunk még inkább függeni fog a jöv őben – e 
tekintetben törékenyebbnek t űnik. Oroszországnak meg kellene maradnia az Unió f ő 
 
HU 8   HU külső szállítójának12. Célszerű ezért, hogy az exportáló ors zágok ne térjenek el a 
belső piac szabályaitól olyan szerz ődésekkel, amelyek rends zere nem tartja be a 
közösségi jogot. 
Valójában meg kell világítani a bels ő piacnak a hosszú távú szerz ődésekkel szembeni 
szabályait, amelyek a szabad mozgással és  az Unióban hatályos versenyszabályokkal 
ellentétes területi korl átozásokat tartalmaznak. A párbeszédnek köszönhet ően e 
szempontokat is meg lehetett vitatni, és a megoldásokat tervbe venni. A hosszú távú 
szerződések elvét jogosan védték meg. Az ellátás biztonságának biztosítása, azok 
időtartama a befektetések kiszámíthatóságát is biztosítja (a termelésben és az 
infrastruktúrában), amely az Unió ellátásához szükséges. Az energia bels ő piacának 
szabályaival össze nem egyeztethet ő rendeltetési zár adékokat illet ően 2003. október 
6-án megállapodás jött létre az RNI és a Gazprom között. Ezt további 
megállapodások fogják követni a néme tországi és az ausztriai szerz ődések esetében. 
3.2. Energetikai párbeszéd a fenntartható fejl ődés szolgálatában  
Az Oroszországgal való energetikai párbeszéd megkezdésekor a Bizottság 
hangsúlyozta azt a fontosságot, amelye t a kyotói kötelezet tségvállalásoknak 
tulajdonít. A párbeszéd keretében a Bizottság nem felejtette el felvetni a Jegyzőkönyvnek az Orosz Föde ráció által történ ő ratifikálása szükségességének 
kérdését, amely nélkül a Jegyz őkönyv nem lehet hatékonyan végrehajtható
13. A 
Kyotói Jegyz őkönyv Oroszország által történ ő végrehajtásának segítenie kell abban, 
hogy a nemzeti energiaforrásainak felhaszn álását gazdaságosabb fogyasztási mód 
irányába fordítsa. 
Oroszország fenntartható gazdasági fejl ődése többek között az energiaágazatban a 
kulcsreformok megvalósítása útján tört énik, különösen a természeti monopóliumok 
szerkezetét és kezelését, az árstruktúrát és a természeti források adózási rendszerét 
illetően. Egyrészr ől ezeknek a reformoknak el ő kellene mozdítaniuk a jöv őbeni 
kereskedelem szilárdságát, mivel annak jó hatása lenne az energiahatékonyság 
jövőbeni befektetéseire. Másrészr ől e reformoknak hozzá ke llene járulniuk az orosz 
gazdaság változatosabbá válásához, el őmozdítva más ágazatok szerkezetátalakítását 
és fejlődését.  
Az orosz gazdaság modernizációja és a ma gas növekedési ráta fenntartása (évi 7% 
körül) szükségessé teszik, hogy az orosz ip arág a megnövekedett energiahatékonyság 
felé forduljon különösen azért, hogy felszab adítsa a kiviteli t öbbletkapacitásokat, 
amelyeknek az Unió lenne az egyik kedvezményezettje. Az energiaszállítások (szárazföldi vagy tengeri), amelyek egyre inkább felélénkülnek Oroszország és az 
Unió között, szintén környezeti aggodalmak forrása az Európai Unió országaiban. 
                                                
 
12 A gáz részesedése – amely széles spektrumú energia – jelent ősen növekedik a gazdaságunkban. A teljes 
fogyasztásunkban 1/5-r ől 1/3-ra lépett el ő, a villamosenergia-termelésnél 1/3-ra, közel a felére 2000 és 
2030 között. Az importált földgáz a szükségleteink 80%-át teheti ki 2030-ban. Az Oroszországból 
származó behozatalok csak növekedhetnek abszolút számokban kifejezve, még akkor is, ha az orosz 
eredetű importunkegy 50%-os részét fenntartották. 
13 2004. októberében a Duma jóváhagyta a Kyotói Jegyz őkönyv ratifikációját, amely lehetvé teszi az 
Orosz Föderáció számára, hogy részesüljön a Jegyz őkönyv előnyeiből. Az Európai Bizottság technikai 
segítséget nyújt a TACIS program révén (2 millió euró) 2005. elején. 
 
HU 9   HU a) A környezetet jobban tiszteletben tartó energiafelhasználás  
Az energiahatékonyság az Orosz Föderáció energiastratégiájána k egyik prioritását 
képezi. E területem az ipari együttm űködés – különösen az Európai Unió és az Orosz 
Föderáció között – a jó gyakorlatok és a technológia cseréjében megnyilvánulva gyümölcsöz őnek bizonyulhat. Az épületek ener giahatékonyságáról szóló kerekasztalt 
tartottak Moszkvában (2004. októberében), és  egy másikat Nyizsnij Novgorodban az 
energetikai technológiák közös központjának támogatásával kifejleszthet ő tervek 
meghatározása céljából. 
Kísérleti terveket indítottak az energiah atékonyságról közösen Oroszország északi és 
keleti részén: Arhangelszk, Asztrahán és Ka linyingrád térségébe n. Ez utóbbi fontos 
politikai tét az energetikai együttm űködés tekintetében, e régi ónak európai területen 
való elzárt jellege miatt. 
Kalinyingrád esetében az energiahatékonysági program végrehajtásának 
köszönhet ően az energiamegtakarítási lehet őséget 35-40%-ra becsülik. Ez a potenciál 
nem elhanyagolható a ré gióban tudva, hogy azt 90 %-ban az Oroszországból 
(gázvezetéken) érkez ő energia látja el, és a vill amos energia 95%-át az orosz 
IPS/UPOS hálózat adja. A ba lti államoknak az Európai Uni óhoz való csatlakozása és 
a hamarosan bekövetkez ő integrációjuk az európai elektromos hálózatba a 
kalinyingrádi elektromos rendszerre vonatkozó m űszaki megoldás felkutatását 
igényli. Ez következésképpen az EU és Or oszország között összehangolt megoldást 
keresését veti fel.  
Az energiahatékonysági programokat a megújuló energiaforrások párhuzamos 
fejlesztésének kell kísérnie. A közös Köz pont által az megújuló energiaforrásokról 
szervezett kerekasztal zajlott Moszkvában 2004. június 22-én
14. Ennek célja az 
oroszországi megújuló energiák fejlesztését el ősegítő keret létrehozásának 
ösztönzése volt. A 2004-es munkaprogramot a Bizottság, valamint az iparral és az 
energiával foglalkozó orosz minisz térium közösen fogadta el. Külön 
szemináriumokat szerveztek a tüzel őelemekről, a CO2 elkülönítésér ől és a 
biomasszáról, hogy megtervezzék Oros zország részvételét a kutatási 
keretprogramban. 
A Kyotói Jegyz őkönyv ratifikációja után az energetikai technológiai központnak meg 
kell vizsgálnia a magánbefektetések lehet őségét a „Joint Implementation” típusú 
tervekben. Az Arhangelszkben, Aszt rahánban és Kalinyingrádban meglév ő tervek 
kísérleti tervekként felhas ználhatók lennének e célból. 
b) Kevésbé szennyez ő közlekedés 
A szállítási hálózatok fizi kai biztonsága lényeges együttm űködési területet képez. Az 
energetikai párbeszéd megvi zsgálta egy regionális m űholdas megfigyel őrendszer 
létrehozását a balesetek megel őzésére, valamint a k őolaj- és a földgáz-infrastruktúrák 
szivárgásainak felderítésére. A szénhidr ogének kiviteli hálózat ának biztonsága és 
hatékonysága javításához szükséges rehabi litáció és befektetések igényeinek 
                                                 
14 További információk: http://www.technologycentre.org/ 
 
HU 10   HU értékelésére vonatkozó tech nikai segítségnyújtásról ha tároztak Oroszországban a 
TACIS 2004 keretén belül. 
A tengeri szennyezések nagyon érzékeny témája  a balti tengeri és az északi-tengeri 
államoknak. A közelmúltbeli tengeri balesete k és az EU partmenti közlekedésének 
növekvő sűrűsége a tengeri biztonságot különösen fontos kérdéssé teszik az EU és 
Oroszország között. A Bizottság elérte, hogy Oroszország meger ősítse az 
ellenőrzését a kiköt őibe befutó „tartályhajókon”, és  hogy segíti az Európai Unió 
erőfeszítéseit a Nemzetközi Tengerészeti S zervezet (IMO) keretén belül, különösen 
az egyszer ű hajótest ű olajszállító tartályhajók leselejtezésében. Ez utóbbi 
tekintetében 2003. december 4-én megegyezés született az IMO keretén belül, amely 
2005. áprilisában lép hatályba. Innent ől az EU megtöbbszörözi az Oroszországgal 
való találkozásokat, hogy ösztönözze az IM O szabályainak gyors végrehajtását. 
Különös hangsúlyt kell helyezni arra a meger ősített szerepre is, amelyet a szárazföldi 
szállításnak kellene tulajdonítani (ola jvezetékek vagy vasúti szállítás).  
A közlekedés, mint energiafogyasztó ága zatot nem szabad szétválasztani az 
energetikai párbeszédt ől. Az a CO2 kibocsátások e gyharmadát adja, különösen a 
városi mobilitás lehet a környezeti javítá s lényeges forrása. A felek számára kedvez ő 
lenne a fokozott együttm űködés ebben az ágazatban. 2004. májusában tartották az 
első szemináriumot e területen, és tette lehet ővé az együttm űködés körvonalazását a 
következő évekre, továbbá egy második, 2 004. októberében tartott, a városi 
közlekedésnek szentelt szemináriumét. 
3.3. Energetikai párbeszéd a stabil és tervezhet ő ellátás szolgálatában  
Ahogyan az Unió energiaellátásáról sz óló zöld könyvben szerepel, az ellátás 
biztonságára vonatkozó európai politika kevésbé akarja ma ximalizálni az energetikai 
autonómiát vagy minimalizálni a függé st, hanem inkább csökkentené az ahhoz 
kapcsolódó kockázatokat. Így az Orosz Föderációval való kapcsolatainkban – 
amellyel szemben az energia területén va ló függésünk elkerülhetetlenül növekedni 
fog – az együttm űködés céljának egy épít ő jellegű kölcsönös függésnek kell lennie: 
kiszámítható kereskedelmi szabályok meghatá rozása, a szállítási hálózatok növelése, 
és a befektetések el őmozdítása egy stabil és átlá tható jogszabályi keret el ősegítése, és 
az orosz energiaágazat kulcsreformjainak ösztönzése. 
a) Az energiatermékek kereskedelme 
A szénhidrogének kereskedelme az egyik els ő tisztázó tárgy az energetikai 
párbeszédben. Az orosz féllel való tárgyalásokat követ ően –különösen az utolsó 
bővítés alkalmával – együttes nyilatkozat sz ületett az Oroszország és az EU közötti 
kapcsolat, valamint az EU kib ővítése tárgyában, amely nem tartalmazott 
korlátozásokat a földgáz és a k őolaj Európai Unióba történ ő behozatala tekintetében. 
Az Oroszországnak 2004. májusában a WTO- hoz való csatlakozásáról szóló, az 
Európai Unió és Oroszors zág közötti kétoldalú megállapodás keretében a felek 
megegyeztek bizonyos kérdésekr ől az energiatermékek terüle tén. Ezen kívül a felek 
megállapodtak abban, hogy elmélyítik az együttm űködésüket az energetikai 
infrastruktúrákkal kapcsolatos kérdésekben. 
 
HU 11   HU Ezzel párhuzamosan a nukleáris anyagok kereskedelmér ől szóló megállapodás célja 
a folyó tárgyalások során átlátható, stabil és kiszámítható kereskedelmi szabályok létrehozása, a két fél nukleáris iparának ér dekében és annak életképessége miatt. Az 
új megállapodásnak nem csak a kib ővített Európai Unió keretében az új 
piacfeltételeket kell figyelembe vennie, hanem a két fél iparága fenntartásának 
szükségességét is. 
A nukleáris anyagok területén az új tagállamokk al való kereskedelmi kapcsolatok évi 
több mint 200 millió dollárt jelentenek Oroszország számára, amely az új tagállamok piacának mintegy 80%-ának felel meg (a 25 tagú Közösség piacának 12%-a). Az orosz exportvállalatok hosszú távú szerz ődéseket kötöttek az új tagállamok 
elektronukleáris er őműveinek ellátására, e szerz ődések némelyike 2004. április 1-je 
után jár le. 2004. áprilisában aláírt, a két tárgyalófél között diplomáciai levélváltás 
történt, amely lehet ővé tette az e területen alkalm azandó szabályok meghatározását, e 
szerződések érvényességének meger ősítését az Euratom szerz ődés alapján (105. 
cikk), és így az új tagállamokkal való szükségtelen súrlódások elkerülését.  
Ezért fontosnak bizonyul, hogy az energi akereskedelemre az átlátható és 
kiszámítható általános kereskedelmi s zabályok és elvek vonatkozzanak, amilyenek 
egyrészről a Partnerségi és Együttm űködési Megállapodás és a Kereskedelmi 
Világszervezet szabályai, és másrészr ől a jövőben az Európai Gazdasági Térség 
keretén belüli befektetések keresked elmének megkönnyítésére és védelmére 
vonatkozó rendelkezések. 
b) Transzeurópai energiahálózatok 
Az energiaszállítások megbízhatósága az Európai Unió stabil és folyamatos 
ellátásának egyik feltétele. Az Oros zországból származó szénhidrogéneket 
szárazföldi (olajvezeték vagy gázvezeték) va gy tengeri (lásd fent) úton szállítják. Ha 
a szárazföldi szállítást kell el őnyben részesíteni, célszer ű erőfeszítéseket tenni a 
hálózatok meger ősítésére. 
Az Európai Unió-Oroszország csúcs 2001-t ől meghatározta az els őbbséget élvez ő 
tervek listáját, amelyek a transzeurópai energiahálózatok keretében az Európai Unió 
által társfinanszírozott megvalósíthatósági tanulmányok tárgyát képezheti.  
A transzeurópai energiahálózatok 2003. június  26-i felülvizsgálat a összeírt bizonyos 
számú elektromos- és gázinfrastruktúr a-tervet, amelyekben az Orosz Föderáció 
szerepet játszik. A felülvizsgálat
15 elsődleges fontosságú tengel yként jelölte meg az 
Egyesült Királyságot és a kontinentáli s Észak-Európát Oroszországgal összeköt ő 
gázvezeték-tervet. Az energetika i infrastruktúra területén történ ő együttm űködés 
fontosságát hangsúlyozni kell, különösen azon érdek tekintetében, amelyet a Balti 
tengeren történ ő olajszállítás alterna tívájához képest az olajvezetékek jelentenek. A 
skandináv országok, a balti államokhoz  hasonlóan különösen aggódnak az 
olajszállító tartályhajók számának jelent ős növekedése miatt, amelyek arányosan 
növelik a tengeri olajszennyezés kockázat át a partmenti államok számára. 
                                                 
15 Az Európai Parlament és a Tanács határoza ti javaslata a transzeurópai energiahálózatok 
iránymutatásainak meghatározásáról, és a 96/391/EK és a 1229/2003/EK határozat hatályon kívül 
helyezésér ől  
 
HU 12   HU A kereskedelmi és gazdasági megfontolás okon alapuló energetikai párbeszéd nem 
helyettesíthet ő be a magánszektorba e tervek me gvalósítására. Az e „közös érdek ű” 
terveket min ősítő címke célja azok megvalósítá sának megkönnyítése, különösen az 
európai befektet ők habozása a jelent ős kereskedelmi kockázatok miatt az 
oroszországi kötelezettségvá llalásokkal kapcsolatban. 
Más utakat kellene felfedezni a k őolajszállításra, a Balti- tenger megterhelésének, 
vagy a Boszporusz telítésében való rész vétel elkerülésére. A vasúton történ ő szállítás 
növekedése az egyik lehet őség, amely bizonyos érdeket képvisel az olajszállító 
tartályhajók ára állandó drágul ásának jelenlegi helyzetében16. Ez az alternatív 
megoldás hozzájárulhatna az utak távolságáv al kapcsolatos kérdés megoldásában.  
3.4. Az energetikai párbeszéd a kontinentális szint ű harmonikus piac érdekében  
Az energiáról szóló párbeszéd lehet ővé tette a két félnek az egymáshoz való 
közeledést, amelynek a jöv őben erősödnie kell, és kiemelte, hogy az orosz és a 
közösségi piac stratégiáinak közeledés e jó úton halad. Az energia bels ő piacának 
elvei, mint az energiahat ékonyság, a vállalatok bels ő szerkezetének reformja, A 
villamosenergia-ágazat reformja, mi nt az unbundling, része lehet az orosz 
energiaágazat szerkezetátalakítása és re formjai referenciakeretének. Még ha a két 
különböző piacról is van szó, azokra közös elveknek kell hatniuk. 
a) Egy összekapcsolt elektromos hálózat  
Az elektromos rendszer reformjáró l szóló tárgyalások a leginkább el őrehaladottak. 
Valójában meg kell tervezni az orosz el ektromos szakembereknek a közösségi 
elektromos piacon való részvételét, figyelembe véve az európai földrész el őre látható 
elektromos szükségleteit17. Így az orosz elektromos hálózat egyidej ű összekapcsolása 
az EU kontinentális hálózatával a 2001. októberi EU-Oroszország csúcson 
meghatározott „közös érdek ű” tervek listáján szerepel.  
Ehhez számos kapcsolódó kérdést meg kell oldani, különösen a környezeti szabályok 
betartására vonatkozókat, mint amilyen a nukleáris biztonság Oroszországban, vagy 
a piacra jutás kölcsönössége az e terüle ten a partnerekre háruló nemzetközi 
kötelezettségek betartásával. 
2003. októberében Moszkvában összeült kerekasztal megvizsgálta a közös 
elektromos piac felé tartáshoz szükséges fe ltételeket. A felsorol t nehézségek között 
említették:  
– Egy 2004. márciusában megvalósított tanulmány megállapította a megfelel ő 
szabályozási keret hiányát Oroszors zágban. Így 2004. szeptemberében 
meghívták Oroszország képvisel őit a Firenzében tartott, a villamosenergia-
                                                 
16 Az orosz vasúton történ ő export a teljes export közel harmadát jelentik. Ez a szállítási mód lényegesen 
drágább a tengeri szállításnál. azonban az export növekedése és a k őolaj magas ára ösztönözheti ezt a 
szállítási módot.  
17 Emlékeztetni kell arra, hogy az AIE vagy az EURELECTRIC el őrejelzései szerint 2030-ig az Uniónak 
az európai fogyasztók villamosenergia-igényének kielégítéséhez harminc éven belül mintegy 600 GW 
teljesítmény ű termelőlétesítményekbe kellene befektetnie.  
 
HU 13   HU ágazat szabályozóinak fórumára. A bels ő piacon bevezetett rendszer megértése 
egy közelebbi integrációt tesz lehet ővé a piacainkon; 
– A megfelel ő és összehasonlítható normák elfogadása a környezet és az 
elektromos termelés területén, mint a szén elégetésére vonatkozó szabályok 
vagy a nukleáris biztonság biztosítéka18 ; 
– A piacok hatékony integrációja szükségessé  teszi a közös kiaknázás megfelel ő 
infrastruktúrájának létrehozását, valami nt az orosz és a tagállamok elektromos 
rendszereinek összehangolását. A háló zatok összekapcsolásával foglalkozó 
munkacsoport vizsgálja meg a jelenlegi hely zetet e területen. Az UCTE és az 
IPS/UPOS rendszerek egyidej ű összekapcsolásának megvalósíthatósági 
tanulmánya (a Bizottság és a RAO-UES társfinanszírozásában) folyamatban van, és legkés őbb 2007-ben be kell fejezni. 
Egy pénzügyi garanciarendszer létre hozása hozzájárulhat a reformfolyamat 
megkönnyítéséhez úgy az elektromos, mint a szénhidrogén ágazatban. 
b) Az infrastruktúrák biztonságának meger ősítése 
Az energia az egyik f ő terület, amely részesülhet a m űholdas navigáció el őnyeiben. 
Annak az ágazatban történ ő alkalmazásai a tevékenységek egész láncolatát fedik le a 
szállítás felépítésének és nyomon követé sének kutatásától a telephelyek ellen őrzésén 
át. Oroszország kötelezettséget vállalt a rendszerének nagyszabású modernizációs 
programjára – GLONASS – és a polgári használat el őtti fokozatos megnyitására. Az 
európai program – GALILEO – célja 2008 körül az els ő műholdas navigációs 
rendszer bevezetése, amelyet különösen polgári  és kereskedelmi célokra hoztak létre.  
A GLONASS és a GALILEO együtte s használata egy 1999 óta kit űzött célt valósít 
meg. E két hálózat egymást kiegészít ő használata jelent ősen meger ősíti a szállítási 
infrastruktúrák és az energiatermelés biztonságát. 
Az energiáról folytatott párbeszéd  hozzájárult a két rendszer közötti 
összekapcsolódást célzó tárgyaláso k megkezdésére. A feljegyzett fejl ődés lehetővé 
teszi egy ilyen megállapodás követke ztetéseinek tervezését 2005-ig. A m űszaki 
összeegyeztethet őségéről folyó vitákon kívül az együttm űködés megkezdése magába 
foglalja a fogadók együttes fejl ődését, valamint az energia területén az egyedi 
alkalmazások fejlesztését is (a szállítási  infrastruktúrák kutatása, építése és 
fenntartása). 
c) A befektetések biztosítéka  
Oroszországban az általános befektetési légkörnek átláthatóbbá, stabilabbá és 
kiszámíthatóbbá kell válnia. Az EU továbbra is ösztönzi Oroszországot, hogy 
megtegye az e célok eléréséhez szüks éges reformokat. Oroszországnak a 
Kereskedelmi Világs zervezethez történ ő csatlakozása pozitív hatással lesz e területre. 
Ezen kívül a kereskedelem könnyítésének, és az Európai Gazdasági Térség keretén 
                                                
 
18 E tekintetben azonban örülni kell egy nukleáris biztonságot ellen őrző független rendszer 
létrehozásának. 
 
HU 14   HU belül fejlesztés alatt álló befektetések védelme céljainak és tevékenységeinek is 
pozitívan kell hozzájárulnia az oros z befektetési légkör javításához. 
Az EU és Oroszország közötti energiához köt ődő kapcsolatainak pénzügyi keretének 
javítása különböz ő kezdeményezéseket idézett el ő. Először (2002) felmerült egy 
nemzetközi választottbírósági döntés garanciaalapjának gondolata. Ez az 
elképzelés megkísérelte a nemzetközi dönt őbírói fórumok európai és orosz vállalatok 
közötti kereskedelmi viták keretében hozo tt döntéseinek az orosz jogrendbe történ ő 
átültetésének hiányával talá lkozó európai piaci szerepl ők rejtett bizonytalanságának 
orvoslását. A Bizottság által finanszírozott megvalósíthatósági tanulmány megállapította, hogy ez az elképzelés biz onyosan egy valós problémát világít meg, 
de annak végrehajtása pénzügyileg nagyon köl tséges volna a közösségi költségvetés 
számára (500 millió eurós nagyságrend ű) anélkül, hogy támogatná a kritikus méret ű 
alapokat, amelyek szükségesek a célzott programok megfelel ő fedezésére. Jogi 
szempontból a 25 tagállam és Oroszország ra tifikációja szükséges, és azon felül egy 
ilyen biztosíték megadása csak öszt önözné az orosz bírósági rendszer m űködési 
zavarainak állandósulását.  
A tervezett rendszer életképességének hiánya  vezetett egy altern atív kezdeményezés 
meghatározásához, amely kevésbé költséges és megfelel a piac szabályainak a Bizottság által az Európai Beruházási Alaptól megrendelt tanulmány keretében. E 
megközelítésen alapul az a megállapítás, hogy az orosz piaci szerepl őknek még a 
bruttó árfolyam emelkedése esetén sincs megfelel ő hozzáférése a nemzetközi 
pénzpiacokhoz, és különösen a nagyon hossz ú távú finanszírozásokhoz. Márpedig 
csak a támogatható tervek fejlesztése – amelyek költsége mintegy 200-300 milliárd euróra becsülhet ő – szükségessé teszik  a jelenleg jellemz ő időtartamnál, 5 évnél 
hosszabb finanszírozásokhoz való hozzáférést. Ideális esetben ennek az id őtartamnak 
el kellene érnie a 10-12 évet, kés őbb a még hosszabb id őtartamot. E cél eléréséhez 
meg kell tervezni egy „ Energy Desk ” létrehozását, amelyet esetlegesen egy 
többoldalú fejlesztési bankhoz telepítené nek, amely kivételezetté tenné annak 
helyzetét az energiával kapcsolatos pá rbeszéd szolgálatába n, különösen aktív 
szerepet játszva a banki szindikálások  létrehozásában. A cél a hosszabb távú 
források az orosz tervek fejl ődéséhez a legkisebb költségekkel történ ő hozatala, 
megosztva a kockázatot több, szindikált hitelt nyújtó bank között. 
Ennek az „Energy Desk”-nek a költségei az EU számára a beindítás költségeinek 
fedezésére korlátozódna. A vállalatok, illetve az orosz hatóságok részér ől semmilyen 
hozzájárulás nem lenne szükséges. A kezd eményezés a PEM keretébe illeszkedne. 
Ez az elképzelést el kellene tudni mélyíteni  a bankokkal és az ener gia területén aktív 
társaságokkal úgy, hogy az ez utóbbiakkal egymás teljes kiegészítésével m űködjön. 
Más kezdeményezések párhuzamosan kifejleszthet ők, különösen elképzelhet ő egy 
befektetési alap az energiahatékonyságért , amelyet különösen az Oroszországban 
jelentős energiaveszteség indokol (40%-os nagyságrend ű). Ezek az alapok az e 
területen Oroszországban tevékenyked ő európai vállalatok célzott támogatására 
koncentrálhatna. Minden esetre ezen es zköz elképzelése a megindítása el őtt részletes 
értékelést és piacelemzést igényel. Szükség lenne ugyanakkor a közösségi 
költségvetésb ől jelentős pénzeszközök elkülönítésére, amely azonban a Kyotói 
Jegyzőkönyv Oroszország által történ ő végrehajtásához köt ődne. 
 
HU 15   HU Kyotó ratifikációját követ ően elképzelhet ővé válnak az energiahatékonyság 
befektetési garanciaalapjának lé trehozásán kívüli közös együttm űködések is, 
amelyeket a Kyotói Jegyz őkönyvhöz kapcsolódó rugalmassági mechanizmusok 
létrehozása révén lehetne nyerni.  
4. KÖVETKEZTETÉSEK  
A párbeszéd a hasznosságát olyan eredmé nyekkel bizonyította, amelyekre büszke 
lehet. A felek stratégiája és politikái ol yan megközelítést kezdtek, amelyet üdvözölni 
kell. 
A közösségi vívmány referenciakeretet alkothat az energiaágazat Oroszországban 
végrehajtandó reformjához. Ez a referenc ia érzékenyebb az elektromos, mint a 
gázágazatban. Az EU úgy ítéli meg, hogy e reformnak olyan szükséges prioritásnak 
kell lennie Oroszország számára, amely lehet ővé teszi a fenntartható fejl ődést nem 
csak az orosz energiaágazatban, de az orosz gazdaság egészében is. 
Azért mégis számos megoldandó kérdés marad a két piac jobb integrációjának 
elősegítése területén. A hangsúlyt a jöv őben a mindkét részr ől prioritást élvez ő 
tárgyakra kell helyezni: 
– a reformfolyamatok ösztönzése az orosz energiaágazatban; 
– az energiahatékonyság, a technológiák cseréje, a környezet és a Kyotói 
Jegyzőkönyv végrehajtásá nak fejlesztése; 
– a befektetések el őmozdítása és védelme; 
– a páneurópai földgázpiac létrehozása; 
– a szárazföldi k őolajszállítás er ősítéséről való gondoskodás (cs ővezeték, vasút a 
tengeri szállítás helyett). 
E célok megvalósítása meghatározó módon fog hozzájárulni a nagy, kontinentális 
piac megteremtéséhez. 
Az Európai Unió és Oroszország közötti növekv ő gazdasági függetlenség 
elmélyültebb együttm űködést tesz szükségessé, különös en az energiaágazatban. Az 
energetikai párbeszéd, és  annak a Kyotói Jegyz őkönyv végrehajtásához köt ődő 
egyedi aspektusai hozzájárulnak a közös gazdasági térséghez, és a Partnerségi és Együttműködési Megállapodás keretébe illeszkednek.  
 
HU 16   HU MELLÉKLET  
 Orosz Föderáció 
 
 2000 2020  EU 25 
 
 2000 2020  
Népesség (millió f ő) 146 120-125 453 462 
GNP (milliárd euró) 220 / 8 940 14 460 
Éves növekedés 6,3%  2 % 2,4% 
Fogyasztás (Mtoe) 586 900 1650 1895 
Fogyasztás fejenként 
(toe/h) 4 7,2 3,6 4,1 
Kőolaj: Tartalékok 
 56 milliárd barrel / 6,5 milliárd barrel / 
 Termelés 323 Mtoe 500 Mtoe 164 Mtoe 102 Mtoe 
+205 Mtoe +300 Mtoe -518 Mtoe -632 Mtoe Export +/ Import - 
EU/Oroszország 
kereskedelem +126 Mtoe 
ami 60% : -126 Mtoe 
ami 25% : 
 
Gáz: Tartalékok 47 trillió m3 / 3 trillió m3 / 
 Termelés 490 Mtoe 600 Mtoe 197 Mtoe 147 Mtoe 
+175 Mtoe +216 Mtoe -186 Mtoe -450 Mtoe Export +/ Import - 
EU/Oroszország kereskedelem +90 Mtoe 
ami 36%  -90 Mtoe 
ami 50% : 
Szén : Tartalékok 157 milliárd tonna / 100 milliárd tonna / 
 Termelés 116 Mtoe 190 Mtoe 203 Mtoe 124 Mtoe 
+12 Mtoe +23 Mtoe -91 Mtoe -128 Mtoe Export +/ Import - 
EU/Oroszország 
kereskedelem +4 Mtoe 
ami 33% : -4 Mtoe 
ami 5% : 
Uránium : Tartalékok 158 000 tonna / 15 000 tonna / 
 Termelés 2 500 tonna 5 000 tonna 711 tonna 0 
+16 000 tonna - -15 800 tonna - Export +/ Import - 
EU/Oroszország 
kereskedelem 4200 tonna - -4 200 tonna -