Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Málta 2014. évi nemzeti reformprogramjáról_x000b__x000b_és Málta 2014. évi stabilitási programjának tanácsi véleményezéséről_x000b_ /* COM/2014/0419 final - 2014/ () */





Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Málta 2014. évi nemzeti reformprogramjáról és Málta 2014. évi stabilitási programjának tanácsi véleményezéséről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére, tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre[1] és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság ajánlására[2], tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira[3], tekintettel az Európai Tanács következtetéseire, tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére, tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére, tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére, tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére, mivel: (1) Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén. (2) A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot, amelyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált iránymutatásokat. (3) Az állam-, illetve kormányfők 2012. június 29-én elfogadták a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktumot, amely koherens keretet teremt a minden lehetséges ösztönzőt, jogi és szakpolitikai eszközt felhasználó tagállami, uniós és euróövezeti tevékenységek számára. Döntöttek a tagállami szinten megvalósítandó intézkedésekről, és kifejezték teljes körű elkötelezettségüket az „Európa 2020” stratégia céljainak megvalósítása és az országspecifikus ajánlások végrehajtása iránt. (4) A Tanács 2013. július 9-én ajánlást fogadott el Málta 2013. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Málta 2012–2016-os időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programját. A Bizottság 2013. november 15-én a 473/2013/EU rendeletnek[4] megfelelően kiadta Málta 2014-re vonatkozó költségvetésiterv-javaslatáról szóló véleményét[5]. (5) A Bizottság 2013. november 13-án elfogadta az éves növekedési jelentést[6], amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2014. évi európai szemeszterét. Ugyanezen a napon a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést[7], amelyben Máltát azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. (6) Az Európai Tanács 2013. december 20-án elfogadta a pénzügyi stabilitás, a költségvetési konszolidáció és a növekedést ösztönző intézkedések biztosítására irányuló prioritásokat. Hangsúlyozta, hogy differenciált és növekedést elősegítő költségvetési konszolidációt kell végrehajtani, helyre kell állítani a gazdaságnak történő hitelnyújtás rendes feltételeit, ösztönözni kell a növekedést és a versenyképességet, kezelni kell a munkanélküliséget és a válság társadalmi következményeit, valamint korszerűsíteni kell a közigazgatást. (7) A Bizottság 2014. március 5-én az 1176/2011/EU rendelet 5. cikkének megfelelően közzétette a Máltára vonatkozó részletes vizsgálat eredményeit[8]. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Málta esetében már nem áll fenn a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás értelmében vett makrogazdasági egyensúlyhiány. Jóllehet az eladósodottság mértéke továbbra is magas, a magán- és az állami szféra adósságállományának fenntarthatóságát, valamint a pénzügyi ágazat stabilitását érintő kockázatok visszafogottnak tűnnek, még ha folyamatos nyomon követést tesznek is szükségessé. Mindenekelőtt a pénzügyi stabilitás mutatói szilárdak. Ennek ellenére az ágazatban jelentkező kockázatok strukturális jellege miatt kulcsfontosságú a jelenlegi körültekintő felügyeleti és kockázatvállalási gyakorlatok folytatása. Az ingatlanpiac stabilizálódott, és így korlátozottak az ingatlannal szembeni túlzott kitettségből eredő kockázatok. A magánszektor adóssága csökken, a vállalati tőkeáttétel csökkentése rendezett formában zajlik, a hitelpiaci nyomás pedig korlátozott szintű. (8) Málta 2014. április 16-án benyújtotta 2014. évi nemzeti reformprogramját, 2014. május 8-án annak aktualizálását, 2014. április 30-án pedig 2014. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. (9) A 2014. évi stabilitási programban felvázolt költségvetési stratégia célja a túlzott hiány fenntartható módon történő korrekciója 2014-ig, majd a strukturális értelemben vett kiegyensúlyozott költségvetési egyenlegre irányuló középtávú költségvetési cél felé történő fokozatos elmozdulás, ami szigorúbb, mint a Stabilitási és Növekedési Paktum követelménye. Ennek ellenére a középtávú költségvetési cél teljesítése nincs tervbe véve a programidőszakban. 2014-ben a tervezett (újraszámított) strukturális kiigazítás éppen csak elmarad az ajánlott erőfeszítéstől. A túlzott hiány tervezett kiigazítását követően 2015-ben kis eltérés van tervbe véve a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától. Ezt követően a középtávú költségvetési célhoz vezető tervezett éves előrehaladás nagyjából összhangban van a GDP legalább 0,5 %-át kitevő követelménnyel. A program előrejelzései szerint a 2013-ban a GDP 73 %-át kitevő államadósság – az adósságcsökkentési célszámnak megfelelve – 2014-től csökkenő pályára áll. Összességében véve a programcélok nagyjából összhangban vannak a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeivel. A program költségvetési előrejelzéseit alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv – amelyet független testület (nemzeti számvevőszék) hagyott jóvá – megalapozott 2014-re és 2015-re nézve, mivel a gazdasági növekedésre vonatkozó előrejelzések csekély mértékben alacsonyabbak a Bizottság 2014. tavaszi előrejelzésében ugyanezekre az évekre vonatkozóan szereplő adatoknál. Ugyanakkor a költségvetési célokat érintő kockázatok lefele billennek, mivel a strukturális bevétel programidőszakban tervezett növekedését nem teljesen támasztják alá intézkedések, és a kiadások túllépése miatt a költségvetésben előirányzottnál magasabb kifizetések válhatnak szükségessé. A Bizottság előrejelzése szerint Málta 2014-ben várhatóan fenntartható módon megszünteti túlzott hiányát. Ezzel szemben a Bizottság előrejelzése szerint a költségvetési kiigazítás 2013–2014-ben a GDP 1,6 %-ával marad el a (korrigált) strukturálisegyenleg-változástól, valamint a GDP 1,25 %-ával a túlzotthiány-eljárással összefüggésben hozott ajánlás idején szükségesnek becsült kötelező intézkedések összegétől. Míg az adósságcsökkentési célszám betartását illetően 2014-ben nincs mozgástér, az adósságra vonatkozó forgatókönyv kockázatai pozitív irányba billennek. 2015-ben fennáll a kockázata annak, hogy jelentős eltérés mutatkozik a középtávú költségvetési célhoz szükséges előrehaladástól. A program értékelése és a Bizottság előrejelzése alapján, az 1466/97/EK tanácsi rendeletnek megfelelően a Tanács úgy véli, hogy bár Málta tervezett államháztartási hiánya és államadóssága megfelel a túlzotthiány-eljárással összefüggésben hozott ajánlásnak, további erőfeszítésekre van szükség ahhoz, hogy a strukturális kiigazítás 2014-ben megfeleljen az ajánlott mértéknek, és hogy 2015-től megfelelő pálya legyen biztosítható a középtávú költségvetési cél felé. (10) Málta költségvetési keretének nem kötelező jellege és a költségvetési tervezés rövid időkerete nem támogatja a rendezett költségvetési helyzet elérését. Késedelemben van az elvileg 2013 végén már hatályba léptetendő, a költségvetési keretrendszerről szóló 2011/85/EU irányelv követelményeinek teljesítésére irányuló jogszabály, valamint a költségvetési paktum elfogadása. Ugyanakkor a máltai kormány a stabilitási programmal összhangban a közelmúltban költségvetési felelősségről szóló törvényt fogadott el, amelyet jóváhagyásra benyújt majd a parlamentnek. A törvénytervezet strukturális értelemben kiegyensúlyozott költségvetésre vonatkozó szabály, adósságszabály és hároméves gördülő költségvetési keretet bevezetését, valamint a kormány hivatalos makrogazdasági és költségvetési előrejelzéseinek hitelesítéséért, illetve a költségvetési szabályok előzetes és utólagos nyomon követéséért felelő költségvetési tanács fokozatos felállítását tervezi. (11) Málta adóhivatalait a tervek szerint egyetlen hatóságba tömörítik, aminek köszönhetően egyszerűsödnek az adóbehajtási eljárások és javul az adócsalás elleni fellépés. Az adózási morál javítása és az esedékes összegek beszedésének előmozdítása érdekében felülvizsgálták a héaszabályozásban szereplő büntetéseket és az esedékes adók utáni kamatokat. Számos más olyan intézkedést is bevezettek, amelyek várhatóan Málta adórendszerének megerősítését is szolgálják. Ezek az intézkedések jó irányba mutatnak, de hatásuk még nem nyilvánvaló. (12) Annak ellenére, hogy Málta továbbra is kihívásokkal szembesül államháztartásának fenntarthatóságát illetően, ez idáig kis előrelépés történt az ország nyugdíjrendszerének reformjai és egészségügyi szolgáltatásai fenntarthatósága terén. Jóllehet Málta nyugdíj-stratégiai csoportot hozott létre a nyugdíjrendszer összes reformlehetőségének értékelése céljából, a máltai hatóságok amellett kötelezték el magukat, hogy a 2006-os nyugdíjreformban körvonalazott mértéken túl nem emelik a törvényben előírt nyugdíjkorhatárt. A törvényben előírt nyugdíjkorhatár így továbbra sincs összekötve a várható élettartammal, ami a nyugdíjak hosszú távú fenntarthatósága és megfelelősége szempontjából problematikus. Málta ezeket a hiányosságokat munkaerő-piaci intézkedésekkel és főként a tevékeny időskorra vonatkozó, nemrégiben elfogadott stratégiával szándékozik kezelni, ugyanakkor kevéssé valószínű, hogy ez megoldaná a problémát. Az egészségügyi rendszer fenntarthatósága újabb kihívást tartogat, mivel az előrejelzések szerint emelni fogja az elöregedéssel összefüggő kiadásokat. Nemrégiben fogadtak el egy tervezetet a nemzeti egészségügyi rendszerekre vonatkozó stratégiával kapcsolatban, de az még nem világos, hogy miként történik a végrehajtása, és milyen eredményeket hoz majd a költséghatékonyság és a fenntarthatóság területén. Meg kell erősíteni az állami alapellátást. (13) Máltán a korai iskolaelhagyás aránya továbbra is nagyon magas, de születnek intézkedések ennek csökkentésére, és folyamatban van egy átfogó nyomonkövetési rendszer felállítása. Ennek ellenére az alapkészségek elsajátítása változatlanul alacsony szintű, ami kedvezőtlenül befolyásolja az írástudást és a korai iskolaelhagyást. A közelmúltban elfogadott nemzeti írástudási stratégia megfelelő végrehajtása várhatóan erősíteni fogja az e hiányosság kezelésére irányuló erőfeszítéseket. Mindez olyan további intézkedésekkel egészítendő ki, amelyek várhatóan növelik a képzés és az oktatás munkaerő-piaci relevanciáját. Ide tartozik a tanulószerződéses gyakorlati képzés reformja, az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó stratégia létrehozása, a munkaalapú tanulás bevezetése a szakképzés és -oktatás területén, valamint az Európai Szociális Alapból finanszírozott speciális program megvalósítása. (14) Máltán jelenleg számos fontos intézkedés van folyamatban, amelyek célja a nők munkaerő-piaci részvételének növelése, elsősorban ingyenes gyermekgondozási szolgáltatások dolgozó vagy továbbtanuló szülők számára való biztosítása révén. Ezen intézkedések eredményes végrehajtása döntő fontosságú lesz. Emellett annak érdekében, hogy a szülői feladat jobban összeegyeztethető legyen a munkával, a hatóságok igyekeznek lehetőséget biztosítani napközire és az iskola hivatalos nyitvatartási ideje előtti gyermekfelügyeletre. Tervbe vannak véve olyan adókedvezmények, amelyek arra ösztönöznék a szülőket, hogy a korábbi rendszerek alatt már működő gyermekgondozási intézményekbe küldjék gyermekeiket. Ezzel szemben nem sok minden történik a rugalmas munkafeltételek (például távmunka és a rugalmas munkaidő) elősegítése és biztosítása terén, noha az előmozdítaná a nők munkaerő-piaci visszailleszkedését. (15) Nemzetközi versenyképességének további javítása érdekében Máltának – a bérek és a termelékenység alakulása közötti összhang hiányából eredő lehetséges negatív hatás elkerülésén túl – kezelnie kell az energia- és a közlekedési ágazatban fennálló, az ország potenciálját a magas energiaköltségek miatt gyengítő infrastrukturális hiányosságokat is. Az év végén esedékes a villamosenergia-rendszerösszekötő létrehozásának befejezése Olaszországgal, ami javítani fogja az ellátás biztonságát és hozzájárulhat az ellátás diverzifikálásához és a külsőleg előállított megújuló energia használatához. Az európai gázhálózattal tervezett összeköttetés is elő fogja segíteni Málta energiaszerkezetének változatosabbá tételét, és így az ország kevésbé lesz egyetlen fő energiaforrásra utalva, ami az üzleti tevékenységek szempontjából vonzóbb helyszínné teszi. A megújuló energiaforrásokból otthon előállított energia – a fotovoltaikus energia terén elért némi sikeren túl – további kiaknázandó lehetőséget hordoz. (16) A közigazgatás terén fennálló egyes hiányosságok korlátozzák Málta üzleti környezetének további fejlődését. Jóllehet a közbeszerzés terén hozott javító intézkedések a megfelelő irányba mutatnak, a közbeszerzési eljárások továbbra is túlságosan hosszúak, ami a közkiadások elégtelen felhasználását eredményezi. Ezekre az intézkedésekre vonatkozóan nincsenek célok megállapítva, ami megnehezíti eredményességük értékelését. Az idegen tőkével történő finanszírozás alternatíváinak hiánya magas finanszírozási költséget eredményez a vállalkozások számára, ami hátrányosan befolyásolja gazdasági tevékenységüket. A vállalati hitelfinanszírozás preferálása emellett rendkívül magas vállalati tőkeáttételhez és nem megfelelő tőkeallokációhoz vezethet. Ezért további lehetőségeket kell keresni a nem adósságjellegű finanszírozásra. Az igazságszolgáltatási rendszer esetében továbbra is fennállnak a Máltához intézett 2013. évi ajánlásban feltüntetett hiányosságok. Jóllehet az igazságügy reformjára vonatkozóan 2013 novemberében előterjesztett számos bizottsági reformjavaslat közül a tervek szerint 2014 végére több is megvalósul, a pontos ütemterv és az intézkedések rangsorolásának bejelentése még várat magára. Az sem egyértelmű továbbá, hogy ezek az intézkedések miként fogják kezelni az ügyhátralékot, különösen a fent azonosított hiányosságok terén. (17) Málta a pénzügyi ágazat stabilitásának biztosítása céljából megerősítette a szabályozási felügyeletet. A máltai központi bank feladatai kiegészültek a makroprudenciális felügyelettel, a pénzügyi stabilitási kérdések külön figyelmet kapnak és a pénzügyi stabilitással foglalkozó közös testületet jogszabályba foglalták. Kielégítő intézkedések születtek a hitelveszteségek fedezetére képzett céltartalékok javítása érdekében, különösképpen a 9. banki szabály felülvizsgálatának bevezetésén keresztül. (18) Az európai szemeszterrel összefüggésben a Bizottság elvégezte Málta gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, értékelte a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot. Figyelembe vette nemcsak a programok Málta fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Európai Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az alábbi 1–5. ajánlás tükrözi a Bizottság európai szemeszter keretében tett ajánlásait. (19) A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta Málta stabilitási programját, és arról alkotott véleményét[9] különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi. (20) Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette az euróövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön ajánlásokat intézett azon tagállamokhoz, amelyek pénzneme az euró. Máltának biztosítania kell ezen ajánlások teljes körű és időben történő végrehajtását is, AJÁNLJA, hogy Málta 2014–2015-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében: 1. 2014-ig fenntartható módon szüntesse meg a túlzott hiányt. 2015-ben jelentősen erősítse meg a költségvetési stratégiát és biztosítsa a GDP 0,6 %-ában előírt strukturális kiigazítást a középtávú költségvetési cél felé. Ezt követően évente hajtson végre a GDP legalább 0,5 %-át kitevő strukturális kiigazítást, illetve ennél többet jó gazdasági feltételek fennállása esetén vagy az adósságszabály ahhoz szükséges betartása érdekében, hogy az államadósság-rátát tartósan csökkenő pályára állítsa. Fejezze be a költségvetési felelősségről szóló törvény elfogadását egy kötelező erejű, szabályalapú, többéves költségvetési keret felállítása, valamint a költségvetési szabályok nyomon követésével és a költségvetési tervezést megalapozó makrogazdasági előrejelzések hitelesítésével megbízott független intézmény létrehozása céljából. Folytassa az adózási morál javítását és az adócsalás elleni küzdelmet az eddig hozott intézkedések folyamatos bevezetésének és értékelésének biztosítása, valamint további intézkedések meghozatala, főként az elektronikus fizetési módok használatának előmozdítása révén. 2. Gyorsítsa fel a folyamatban lévő nyugdíjreformot elsősorban a törvényben előírt nyugdíjkorhatár tervezett emelésének felgyorsítása, azt követően pedig a várható élettartammal való összekapcsolása révén. Gondoskodjon arról, hogy az egészségügyi rendszer átfogó reformja a rendelkezésre álló források költséghatékony és fenntartható felhasználását, így az alapellátás megerősítését eredményezze. 3. Folytassa az oktatás és a képzés munkaerő-piaci relevanciájának kezelésére, valamint az alapkészségek elsajátításának javítására irányuló szakpolitikai törekvéseit azáltal, hogy felgyorsítja a tanulószerződéses gyakorlati képzési rendszer régen esedékes reformjával kapcsolatos fellépéseit. Csökkentse tovább a korai iskolaelhagyást többek között a bejelentett nemzeti írástudási stratégia véglegesítése és végrehajtása által. Rugalmas munkafeltételek biztosítása mellett továbbra is javítsa a nők munkaerő-piaci részvételét, különösen azokét, akik vissza kívánnak térni a munkaerőpiacra. 4. Diverzifikálja a gazdaság energiaszerkezetét, többek között a megújuló energiaforrásból előállított energia arányát. 5. Folytassa a közbeszerzési eljárások hatékonyságának javítását és az azokhoz szükséges idő csökkentését; hozzon létre alternatívákat a vállalkozások számára az idegen tőkével történő finanszírozásra azáltal, hogy megerősíti a tőkepiacokhoz való hozzáférést és kockázati tőkealapokat hoz létre; és a tervezett igazságszolgáltatási reform időben történő és eredményes végrehajtása révén növelje az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságát. Kelt Brüsszelben, a Tanács részéről az elnök [1] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. [2] COM(2014) 419 final. [3] P7_TA(2014)0128 és P7_TA(2014)0129. [4] HL L 140., 2013.5.27., 11. o. [5] C(2013) 8007 final. [6] COM(2013) 800 final. [7] COM(2013) 790 final. [8] SWD(2014) 150 final [9] Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.