[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 6.4.2005

SEC(2005) 440 végleges

Ajánlás

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének harmadik bekezdésével összhangban Görögország naprakésszé tett, a 2004-2007 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programjáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

A költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásának megerősítéséről szóló, 1466/97/EK tanácsi rendelet[1] előírja, hogy a részt vevő tagállamoknak, vagyis a közös valutát bevezető tagállamoknak stabilitási programokat kell benyújtaniuk a Tanácsnak és a Bizottságnak. E rendelet 5. cikkével összhangban a Tanácsnak minden egyes stabilitási programot meg kell vizsgálnia a Bizottság, valamint a Szerződés 114. cikke alapján létrehozott Gazdasági és Pénzügyi Bizottság által készített értékelések alapján. Miután a Tanács megvizsgálta a programot, a Bizottság ajánlása alapján és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményét kikérve a programot véleményezni köteles. A tagállamoknak – a rendeletnek megfelelően – évente be kell nyújtaniuk naprakésszé tett stabilitási programjukat, amelyet a Tanács ugyanezen eljárások szerint megvizsgálhat.

Tekintettel a GDP 3,2%-át kitevő, 2003-ban mért államháztartási hiányra, illetve a GDP 103,0%-át kitevő adóssághányadra, a Tanács 2004. július 5-én úgy határozott, hogy Görögországban túlzott hiány áll fenn, és azt ajánlotta, hogy a túlzott hiányt legkésőbb 2005-ig igazítsák ki. A Tanács január 18-án arról határozott, hogy Görögország nem hozott hatékony intézkedéseket ezen ajánlások megválaszolására. A Tanács 2005. február 17-én, ugyancsak a 104. cikk (9) bekezdésével összhangban tett bizottsági ajánlás alapján, úgy határozott, hogy olyan intézkedések meghozatalára szólítja fel Görögországot, melyek célja a hiánynak legkésőbb 2006-ra a GDP 3%-ában meghatározott küszöbérték alá történő csökkentése. A görög hatóságokat felszólították továbbá a nettó hitelfelvételtől eltérő, az adósságszint változásához hozzájáruló tényezők beazonosítására és ellenőrzésére, valamint az államháztartással kapcsolatos adatok összegyűjtésének és feldolgozásának fejlesztésére.

Görögország 2000. június 19-én nyújtotta be első, a 2000-2004 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programját, melyet a Tanács 2001. február 12-én értékelt. Minden azt követő évben naprakésszé tett változatokat nyújtottak be. Görögország 2004. december 17-én nyújtotta be a 2004-2007 közötti időszakra vonatkozó naprakésszé tett stabilitási programját, melyet a Bizottság nem vizsgált meg. A naprakésszé tett stabilitási program javított változatát 2005. március 21-én nyújtották be. Március 29-én egy további intézkedéseket tartalmazó költségvetési csomagot tettek közzé. A Bizottság szolgálatai a 2005. tavaszi gazdasági előrejelzésük eredményeinek, a magatartási kódex[2], a potenciális kibocsátás becslésére és a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegekre közösen elfogadott módszertan, a 2003-2005 közötti időszakra vonatkozó átfogó gazdaságpolitikai iránymutatás ajánlásai, valamint a költségvetés-politika koordinációjának megerősítéséről szóló, a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett 2002. november 27-i bizottsági közleményében[3] kifejtett elvek figyelembe vételével technikailag értékelték a naprakésszé tett programot. Az értékelés a következő minősítést eredményezte:

- A 2004-2007 közötti időszakot felölelő, 2004-es javított naprakésszé tett görög stabilitási programot 2005. március 21-én nyújtották be. A programban szereplő célértékek figyelembe veszik a kormány által március 29-én közzétett költségvetési csomag intézkedéseinek a költségvetésre gyakorolt hatását annak érdekében, hogy elősegítsék a felülvizsgált program, ezen belül a 2006-os költségvetés-tervezetben a hiánynak a GDP 3%-ában meghatározott célérték alá szorítására irányuló kötlezettségvállalás végrehajtását. A program részben megfelel a „stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmáról és formájáról szóló magatartási kódex” adatkövetelményeinek. A program nem részletezi a 2007-es célérték elérését szolgáló intézkedéseket. Az áralakulásokat a lakossági fogyasztási kiadások deflátora, és nem a harmonizált fogyasztóiár-index alapján mutatja be. Az alapvető külső feltételezések tekintetében a program, a magatartási kódex által előírtak ellenére, nem tartalmaz adatokat sem a GDP EU-n kívüli globális növekedéséről, sem a főbb külföldi piacok növekedési üteméről.

- A program három különböző makrogazdasági szcenáriót vizsgál meg. Az úgynevezett kiindulási szcenárió alapjában véve egybeesik a 2005. évi költségvetésben szereplő makrogazdasági kerettel. Optimistán feltételezi, hogy az erős hazai keresletnek köszönhetően a görög gazdaságnak sikerül fenntartani a 2004 végéig elért gyorsulást. Ez a szcenárió világosan különbözik a jelenlegi előrejelzésektől. A második, kevésbé derűlátó, a Bizottság szolgálatai által készített 2004. őszi, már elavult előrejelzéseknek megfelelő szcenárió a programozási időszak során a GDP 3,3%-os növekedését jelzi előre. Végül a harmadik szcenárió szerint a reál GDP 2005-ben várhatóan 2,9%-kal növekszik, majd 2006-ban és 2007-ben némiképp felgyorsul – 3%-ra, mely összhangban van a Bizottság szolgálatai által 2005 tavaszán készített előrejelzésekkel. Következésképpen, a legutóbbi rendelkezésre álló információk alapján e harmadik szcenárió tekintendő a legvalószerűbbnek és ez használandó fel referenciaként a program értékeléséhez. A szcenárióban szereplő adatok arra utalnak, hogy a potenciális kibocsátás növekedésének üteme a programidőszak alatt a 2005-ös körülbelül 3,3%-ról 2007-re fokozatosan 3%-ra csökken. Ez ugyancsak nagyjából megfelel a Bizottság szolgálatai által készített 2005. tavaszi előrejelzésekben szereplő becslésekkel. A növekedés alapul vett ütemének lelassulása a becslések szerint a össztényezős termelékenység eredménye. A 2004-ben jegyzett jelentős pozitív kibocsátási rés 2007-ig várhatóan valamelyest csökken.

- A 3605/93/EK tanácsi rendelettel összhangban, 2005 márciusában jelentett hiány- és adósságszintek (a továbbiakban: EDP értesítés) szerint az államháztartási egyenleg hiánya várhatóan a GDP 6,1%-át teszi ki (az ESA95 meghatározás szerint, vagyis a swap-pel kapcsolatos áramlások kizárásával a GDP 6,0%-a). Ez a hiány 0,8 százalékponttal meghaladja a 2004. szeptemberi EDP értesítéssel egy időben a görög kormány által a GDP 5,3%-ára becsült számadatot. A 2005. márciusi EDP értesítésben – a 2004. szeptemberi EDP értesítésben feltártakon kívüli – további eltérés szerepel, mely a GDP 0,3 százalékpontjával magasabb kamatkifizetésekből, illetve a GDP mintegy további 0,5 százalékpontját kitevő adókiesésből és többletkiadásokból tevődik össze. 2004. március 18-án az Eurostat – a Görögország és az EU költségvetése közötti áramlások következetlen feljegyzése miatt – nem erősítette meg a görög hiányadatokat. Az Eurostat megjegyezte továbbá, hogy az elmúlt évek egészségüggyel és az olimpiai játékok megrendezésével kapcsolatos kiadásai még nem tekinthetők véglegesnek. Ebből következően a 2004-es és korábbi évek költségvetési hiányra vonatkozó adatait esetleg felfelé kell módosítani.

- A program értékeléséhez használt referencia szcenárió a nominális államháztartási hiány 3,6 százalékpontos, azaz a GDP 6,1%-át kitevő 2004-es deficiteredményről 2007-re 2,4%-ra történő csökkentését tűzi célul a program időszak során. A költségvetési kiigazítás inkább a program első felében, és nagyrészt 2005-ben, kis mértékben pedig 2006-ban valósul meg, míg 2007-ben a kiigazítás csupán a GDP 0,5 százalékpontját teszi ki. A stratégia célja, hogy a 104. cikk (9) bekezdése szerinti tanácsi határozattal összhangban 2006-ra a GDP 3%-ában meghatározott referenciaérték alá csökkentse a hiányt. A célok elérése érdekében a program különféle bevételerősítő és kiadáskorlátozó intézkedésekre támaszkodik, melyek várhatóan az elsődleges többletek növekedését eredményezik. Az előrejelzések szerint az elsődleges egyenleg a GDP 0,4%-át kitevő 2004-es hiányról 2005-re a GDP 1,8%-át kitevő többletre változik, majd a programidőszak végén eléri a GDP 3,3 %-át. A Bizottság szolgálatai által a programban szereplő adatokra alkalmazott közösen elfogadott módszertannak megfelelően, a ciklikus hatások figyelmen kívül hagyásával elvégzett számítások alapján a GDP 7,0%-át kitevő 2004-ben mért hiány 2005-ben a GDP 4,4%-ára, 2006-ban 3,5%-ára, 2007-ben pedig 3%-ára csökken.

- A referencia-szcenárióban szereplő hiánycélok alacsonyabbak, mint a Bizottság szolgálatai által 2005 tavaszán készített előrejelzésekben szereplő értékek, melyek szerint a hiány 2005-ben a GDP 4,5%-át, 2006-ban pedig 4,4%-át teszi ki. A különbség jelentős része a 2005-ben végrehajtandó további költségvetési intézkedések 2005-ös költségvetési hatásaival, valamint 2006-ra átvitt hatásaival indokolható, mely intézkedéseket a Bizottság előrejelzéseinek határideje után jelentettek be, és melyek 2005-ben a GDP mintegy 0,5 százalékpontját, 2006-ban pedig 0,9 százalékpontját teszik ki. Ezen túlmenően, a 2005-ös és azt követő költségvetési kilátásokat mind a bevételi, mind a kiadási oldalon veszélyek fenyegetik. Különösen a társadalombiztosítási hozzájárulások alakulásairól készített előrejelzések tűnnek magasnak, míg a közösségi fogyasztás, különösen az egészségügy és az állami bérek esetében viszont lehet, hogy túl alacsony értéket határoztak meg. Ebből következően a görög hatóságoknak – a március 29-én közzétett kötelezettségvállalásnak megfelelően a 2005-re bejelentett intézkedéseken túl 2006-ban esetleg további intézkedéseket kell végrehajtaniuk a hiánynak a 3%-os küszöbérték alá történő csökkentése érdekében. A Bizottság szolgálatai által készített, ciklikus tényezőktől letisztított előrejelzések szerint a 2005-ös és 2006-os hiány meghaladja az 5%-ot. A hiány még a márciusban hozott kiegészítő intézkedések figyelembe vételével is meghaladja a GDP 3%-át. Így a programban szereplő költségvetési irányvonal szokásos ciklikus ingadozások mellett nem nyújt elég széles biztonsági sávot a GDP 3%-os referenciaértékének megsértésével szemben, és a programidőszak alatt nem éri el a Stabilitási és Növekedési Paktumnak a költségvetés egyensúly közeli vagy többletet tartalmazó helyzetére vonatkozó középtávú célkitűzését.

- Az előrejelzések szerint az adóssághányad a GDP 110,5%-át kitevő 2004-es értékről 2005-ben csak 109,5%-ra csökken, majd 2006-ban 107,2%-ra, 2007-ben pedig 104,7%-ra. A növekvő elsődleges többlet, valamint a magas nominális GDP-növekedés lenne az adósságcsökkentés tervezett pályájának fő hajtóereje. A gyorsabb ütemű adóssághányad-csökkenést megakadályozza a jelentős adósságnövelő adósság-hiány kiigazítás (SFA), mely, bár a 2004-eshez képest csökkenő tendenciát mutat, a tervezett privatizációs folyamatok ellenére várhatóan továbbra is jelentős marad. A program részletesen ismerteti a 2004-es SFA mögötti műveleteket, ezért úgy tűnik, történt bizonyos előrelépés az SFA forrásainak beazonosítása tekintetében. Nem tartalmaz viszont részleteket a 2005-2007 között előre jelzett SFA eredetével kapcsolatban. Az GDP/államadósság arányának alakulása - a fent említett költségvetési célkitűzéseket veszélyeztető kockázatoknak köszönhetően - a tervezettnél kevésbé kedvező lehet.

- A program áttekinti a kormány strukturális reformprogramját, melynek középpontjában a közkiadások termelékenyebb felhasználások felé történő átirányítása áll. Ugyancsak felvázolja az üzletek beindításával járó költségek csökkentésére, valamint a piacok, különösen a hálózati iparágak piacainak versenyre való még szélesebb megnyitására irányuló intézkedéseket. Az egészségügy tekintetében a kormány egy olyan reformot készít elő, melynek célja a pénzügyi fenntarthatóság biztosítása, valamint a rendszer gyenge pontjait érintő kérdések megválaszolása. Viszont a program nem bocsátkozik részletekbe a vonatkozó intézkedéseket illetően, és a széleskörű reform tervei még mindig nagyon kezdeti stádiumban vannak. A kiadások átszervezését illetően a 2005-ös költségvetés a fogyasztási kiadások nominális értékben kifejezett mintegy 16%-kal történő csökkentését tervezi. Ezek a kiadáscsökkentések optimistának tűnnek, mivel a költségvetés bizonyos olyan összetevőit érintik (bérek, társadalmi transzferek), melyek alakulásai mindig is komolyan ellenálltak a kiadásellenőrző intézkedéseknek.

- Görögországban komoly veszély áll fenn az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága tekintetében, többek között az elöregedő társadalommal kapcsolatos nagyon jelentős tervezett költségvetési költségek következtében. Az elöregedéssel kapcsolatos kiadások előre jelzett jelentős növekedéséből az következik, hogy további intézkedésekre – és a már elfogadott reformok hathatós végrehajtására – van szükség a nyugdíjjal kapcsolatos közkiadások ellenőrzése tekintetében. A programban felvázolt stratégia alapját főként az elfogadott nyugdíjreformok és az államháztartás középtávon szükséges konszolidációja képezi. Mindazonáltal a bruttó államadósság GDP-hez viszonyított aránya – bár az előrejelzések szerint csökkenne – a teljes programidőszak alatt meghaladja a GDP 100%-át. Még ha a programidőszak folyamán meg is valósul a tervezett költségvetési konszolidáció, jelentős fenntarthatósági rés alakul ki; ez rávilágít az államháztartás fenntarthatóságának biztosítása céljából alkalmazandó széleskörű megközelítés szükségességére. Ezen eredmények tanúsága szerint egy kizárólag a költségvetési konszolidációra alapozott stratégia nem tűnik teljesíthetőnek.

- Összességében elmondható, hogy a naprakésszé tett változatban felvázolt gazdaságpolitikák részben összhangban állnak az átfogó, ország-specifikus gazdaságpolitikai iránymutatásokkal az államháztartás területén. A program nem vázol fel viszont megfelelően hatékony intézkedést az egyensúly közeli vagy többletet tartalmazó helyzet elérésére. A Bizottság szolgálatai által a referencia szcenárióban szereplő adatokra alkalmazott közösen elfogadott módszertan szerint kiszámított ciklikus hatásoktól megtisztított hiány, bár az előrejelzések szerint évente legalább a GDP 0,5%-ával javul, a teljes programidőszak alatt továbbra is meghaladja a GDP 3%-át. A Tanácsnak a 104. cikk (9) bekezdésével összhangban Görögországhoz intézett február 17-i felszólítása keretében viszont a Bizottság[4] megállapította, hogy e költségvetési stratégia összhangban van a felszólításban szereplő tanácsi ajánlásokkal, és jelen pillanatban nincs szükség a túlzott hiány esetén alkalmazandó eljárás további lépéseinek végrehajtására. A tanácsi határozatban előírtak szerint a fenti ajánlásoknak való megfelelést a görög hatóságok által októberben benyújtandó jelentés alapján újra megvizsgálják.

- A fenti értékelés fényében helyénvaló lenne, ha Görögország: i. végrehajtaná a túlzott hiány legkésőbb 2006-ra történő kiigazításához szükséges állandó jellegű intézkedéseket; ii. a költségvetés egyensúly közeli vagy többletet tartalmazó helyzetére vonatkozó középtávú célkitűzés elérése érdekében, 2007-től kezdődően a ciklikus hatásoktól megtisztított hiányt legalább a GDP 0,5 %-ával és lehetőség szerint elsődlegesen kiadásellenőrző intézkedések segítségével csökkentené; iii. fokozná az adósságszint változásához hozzájáruló, a nettó hitelfelvételtől eltérő tényezők beazonosítására és ellenőrzésére irányuló törekvéseket annak érdekében, hogy a bruttó államadósság-hányad megfelelő mértékben csökkenjen, valamint a túlzott hiány kiigazításával párhuzamosan kielégítő ütemben közelítsen a referenciaértékhez; iv. ellenőrizné a nyugdíjjal kapcsolatos közkiadásokat, és hathatósan végrehajtaná az államháztartás fenntarthatósága érdekében hozott reformokat, valamint v. fejlesztené az államháztartási adatok összegyűjtését és feldolgozását, különösen az ilyen adatok gyors és helyes rendelkezésre bocsátását biztosító mechanizmusok megerősítése által.

Ezen értékelés alapján a Bizottság elfogadta a Görögország naprakésszé tett stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményre irányuló ajánlást, és azt továbbítja a Tanácsnak.

Ajánlás

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének harmadik bekezdésével összhangban Görögország naprakésszé tett, a 2004 és 2007 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programjáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásának megerősítéséről szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre[5] és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően;

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

1. A Tanács 2005. április 12-én megvizsgálta Görögország 2004–2007 közötti időszakra vonatkozó naprakésszé tett stabilitási programját. A program részben megfelel a „stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmáról és formájáról szóló magatartási kódex” adatkövetelményeinek. A program nem részletezi a 2007-es célérték elérését szolgáló intézkedéseket. Az áralakulásokat a lakossági fogyasztási kiadások deflátora, és nem a harmonizált fogyasztóiár-index alapján mutatja be. Az alapvető külső feltételezések tekintetében a program, a magatartási kódex által előírtak ellenére, nem tartalmaz adatokat sem a GDP EU-n kívüli globális növekedéséről, sem a főbb külföldi piacok növekedési üteméről. Következésképpen Görögországot felkérik, hogy feleljen meg teljes mértékben az adatkövetelményeknek.

2. A program három különböző makrogazdasági forgatókönyvet vizsgál meg. A rendelkezésre álló legutóbbi, a Bizottság szolgálatai által készített tavaszi előrejelzésekbe belefoglalt információk alapján, a kiindulási szcenárión kívül a második alternatív szcenáriót is referenciaként tekintik a program értékeléséhez, mivel e szcenárió megvalósíthatóbb makrogazdasági feltételezéseket tükröz. Ebben a program értékeléséhez használt referencia szcenárióban a reál GPD az előrejelzések szerint 2005-ben 2,9%-kal, 2006-ban és 2007-ben pedig némileg felgyorsulva, 3%-kal nő. A potenciális kibocsátás növekedése a programidőszak során várhatóan fokozatosan lassulni fog, a 2005-ben mért 3,3%-ról 2007-ben 3%-ra, míg a 2004-ben jegyzett jelentős pozitív kibocsátási rés 2007-ig várhatóan valamelyest csökken.

3. A Tanács 2005. július 5-én határozatot fogadott el arról, hogy Görögországban túlzott hiány áll fenn, és azt ajánlotta, hogy a túlzott hiányt legkésőbb 2005-ig igazítsák ki. A Tanács január 18-án arról határozott, hogy Görögország nem hozott hatékony intézkedéseket ezen ajánlások megválaszolására. A Tanács 2005. február 17-én úgy határozott, hogy a 104. cikk (9) bekezdésével összhangban olyan intézkedések meghozatalára szólítja fel Görögországot, melyek a hiánynak legkésőbb 2006-ra a GDP 3%-ában meghatározott küszöbérték alá történő csökkentését eredményezik. A görög hatóságokat felszólították továbbá a nettó hitelfelvételtől eltérő, az adósságszint változásához hozzájáruló tényezők beazonosítására és ellenőrzésére, valamint az államháztartással kapcsolatos adatok összegyűjtésének és feldolgozásának fejlesztésére.

4. A 2005. márciusi EDP értesítés szerint a 2004-es államháztartási egyenleg a becslések szerint a GDP 6,1%-át kitevő hiányt mutat. E hiányérték 0,8 százalékponttal meghaladja a görög kormány által 2004 őszén, a 2004. szeptemberi EDP értesítéssel egy időben becsült, a GDP 5,3%-át kitevő értéket, valamint a GDP 0,5 százalékpontjának megfelelő értékű további adókiesést és többletkiadásokat tükröz. Az Eurostat 2005. március 18-án úgy határozott, hogy nem erősíti meg a görög hiányadatokat, és megjegyezte, hogy néhány függőben maradt kérdés miatt lehet, hogy a 2004-es és korábbi évek költségvetési hiányra vonatkozó adatait felfelé kell módosítani.

5. A görög kormány költségvetési stratégiájának célja, hogy – a 104. cikk (9) bekezdése szerinti tanácsi határozattal összhangban – 2006-ra az elsődleges többletek növekedését eredményező különféle bevételerősítő és kiadáskorlátozó intézkedések segítségével a GDP 3%-ában meghatározott referenciaérték alá csökkentse a hiányt. E célból a görög kormány 2005-re – a 2005-ös költségvetésben foglaltakon túlmenően – egy, a következő évekre is maradandóan kiható költségvetési intézkedéscsomagot fogadott el. A referencia szcenárió a nominális államháztartási hiány 3,6 százalékpontos, azaz a GDP 6,1%-át kitevő 2004-es deficiteredményről 2007-re 2,4%-ra történő csökkentését tűzi célul a program időszak során. Az előrejelzések szerint az elsődleges egyenleg jelentősen javul a GDP 0,4%-át kitevő 2004-es hiányról 2005-re a GDP 1,8%-át kitevő többletre, majd a programidőszak végén eléri a GDP 3,3%-át.

6. Fennáll a veszélye annak, hogy a 2005-ös és azt követő költségvetési eredmények a programban szereplőknél rosszabban alakulnak. A társadalombiztosítási hozzájárulások és közösségi fogyasztási kiadás alakulásait esetleg kedvezőbbnek tűntették fel, míg a tervezett kiigazító intézkedések, különösen a program későbbi éveiben, nincsenek megfelelően megjelölve. A program nem tervez továbbá olyan intézkedéseket, melyek ellensúlyozzák a 2004. és azt megelőző évek új statisztikai felülvizsgálatainak esetleges átvitt hatásait. A görög hatóságok bejelentették, hogy – a 2005-ben már elfogadottakon túlmenően – 2006-ban készen állnak további intézkedések végrehajtására annak érdekében, hogy a hiányt 2006-ban hatékonyan a Tanács által előírt 3%-os referenciaérték alá csökkentsék. A programban szereplő költségvetési irányvonal szokásos ciklikus ingadozások mellett nem nyújt elég széles biztonsági sávot e küszöb megsértésével szemben, és a programidőszak alatt nem éri el a Stabilitási és Növekedési Paktumnak a költségvetés egyensúly közeli vagy többletet tartalmazó helyzetére vonatkozó középtávú célkitűzését.

7. Az előrejelzések szerint az adóssághányad a GDP 110,5%-át kitevő 2004-es értékről 2005-ben csak 109,5%-ra csökken, majd 2006-ban 107,2%-ra, 2007-ben pedig 104,7%-ra. A gyorsabb ütemű adóssághányad-csökkenést megakadályozza a jelentős adósságnövelő adósság-hiány kiigazítás, mely, bár a 2004-eshez képest csökkenő tendenciát mutat, a tervezett privatizációs folyamatok ellenére várhatóan továbbra is jelentős marad. Az GDP/államadósság arányának alakulása - a fent említett költségvetési célkitűzéseket veszélyeztető kockázatoknak köszönhetően - a tervezettnél kevésbé kedvező lehet.

8. Görögországban komoly veszély áll fenn az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága tekintetében, többek között az elöregedő társadalommal kapcsolatos nagyon jelentős tervezett költségvetési költségek következtében. Az elöregedéssel kapcsolatos kiadások előrejelzések szerinti jelentős növekedése azt sugallja, hogy további intézkedésekre – beleértve a hozott reformok határozott végrehajtását is – van szükség a nyugdíjjal kapcsolatos közkiadások ellenőrzéséhez.

9. A naprakésszé tett változatban felvázolt gazdaságpolitikák részben megegyeznek az ország-specifikus átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal az államháztartás területén. A program nem vázol fel viszont megfelelően hatékony intézkedést az egyensúly közeli vagy többletet tartalmazó helyzet elérésére. A Bizottság szolgálatai által a referencia forgatókönyvben szereplő adatokra alkalmazott közösen elfogadott módszertan szerint kiszámított ciklikusan kiigazított hiány, bár a program előrejelzései szerint évente a GDP 0,5 %-ával kellene javulnia, a teljes programidőszak alatt továbbra is meghaladja a GDP 3%-át. A költségvetési egyensúlyhiány kiigazítása érdekében tett lépéseket figyelembe véve, e költségvetési stratégia viszont megfelel a Tanácsnak a 104. cikk (9) bekezdésével összhangban Görögországhoz intézett február 17-i felszólításában tett ajánlásaival, és egyelőre nincs szükség további lépésekre a túlzott hiány esetén követendő eljárásban. A tanácsi felszólításban előírtak szerint a fenti ajánlásoknak való megfelelést a görög hatóságok által októberben benyújtandó jelentés alapján újra megvizsgálják.

* * *

A fenti értékelés fényében a Tanács úgy véli, hogy Görögországnak az alábbiakat kell tennie:

- a túlzott hiány legkésőbb 2006-ra történő kiigazításához szükséges állandó jellegű intézkedések végrehajtása;

- 2007-től kezdődően a ciklikus hatásoktól megtisztított hiány legalább a GDP 0,5 %-ával történő csökkentése, lehetőség szerint elsődlegesen kiadásellenőrző intézkedések segítségével, az egyensúly közeli vagy többletet tartalmazó helyzetére vonatkozó középtávú célkitűzés elérése érdekében;

- az adósságszint változásához hozzájáruló, a nettó hitelfelvételtől eltérő tényezők beazonosítására és ellenőrzésére irányuló erőfeszítések megerősítése azt biztosítandó, hogy a bruttó államadósság-hányad csökken, valamint gyorsabb ütemben közelít a referenciaértékhez;

- a nyugdíjjal kapcsolatos közkiadások ellenőrzése, valamint az államháztartás fenntarthatósága érdekében hozott reformok hathatós végrehajtása;

- az Eurostat-tal együttműködésben az államháztartási adatok összegyűjtésének és feldolgozásának további fejlesztése, különösen az ilyen adatok gyors és helyes rendelkezésre bocsátását biztosító mechanizmusok megerősítése által.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

Reál GDP (változás %-ban) | SP 2005. márc. | 4,2 | 2,9 | 3,0 | 3,0 |

COM 2005. márc. | 4,2 | 2,9 | 3,1 |

SP 2003. dec. | 4,2 | 4,0 | 3,8 | n.a. |

HICP infláció(%) | SP 2005. márc. | 3,0 | n.a. | n.a. | n.a. |

COM 2005. márc. | 3,0 | 3,2 | 3,2 |

SP 2003. dec. | 3,0 | 2,8 | 2,6 | n.a. |

Államháztartási egyenleg (a GDP %-os hányadában)(*) | SP 2005. márc. | -6,1 | -3,7 | -2,9 | -2,4 |

COM 2005. márc. | -6,1 | -4,5 | -4,4 |

SP 2003. dec. | -1,2 | -0,5 | 0,0 | n.a. |

Elsődleges egyenleg (a GDP %-os hányadában)(*) | SP 2005. márc. | -0,4 | 1,8 | 2,7 | 3,3 |

COM 2005. márc. | -0,4 | 1,0 | 1,0 |

SP 2003. dec. | 4,7 | 5,1 | 5,3 | n.a. |

Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg (a GDP %-os hányadában)(*) | SP 2005. márc.(1) | -7,0 | -4,4 | -3,5 | -3,0 |

COM 2005. márc. | -7,1 | -5,5 | -5,3 |

SP 2003. dec. | -1,2 | -0,5 | 0,0 | n.a. |

Bruttó államadósság (a GDP %-os hányadában) | SP 2005. márc. | 110,5 | 109,5 | 107,2 | 104,7 |

COM 2005. márc. | 110,5 | 110,5 | 108,9 |

SP 2003. dec. | 98,5 | 94,6 | 90,5 | n.a. |

Megjegyzés: 1A Bizottság szolgálatai által, a programban szereplő információk alapján készített számítások. (*) A Bizottság előrejelzései nem veszik figyelembe a március 29-én bejelentett intézkedéseket. Források: Stabilitási program, 2005. márciusi javított naprakésszé tett változat (SP); a Bizottság szolgálatai által készített 2005. tavaszi gazdasági előrejelzések (COM); a Bizottság szolgálatai által készített számítások. |

[1] HL L 209., 1997.8.2. A szövegben említett minden dokumentum megtalálható az alábbi weboldalon: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] A Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak az ECOFIN Tanács által 2001.7.10-én elfogadott, a stabilitási és konvergencia programok tartalmáról és formájáról szóló felülvizsgált véleménye.

[3] COM(2002) 668, 2002.11.27.

[4] Görögország által a Szerződés 104. cikkének (9) bekezdésével összhangban elfogadott, 2005. február 17-i tanácsi határozat megválaszolásaként hozott, a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésére irányuló intézkedésről szóló bizottsági közlemény (SEC(2005)443, 2005.4.6.)

[5] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az ezen ajánlásban említett dokumentumok az alábbi weboldalon találhatók: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.