[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.6.30.

COM(2010)351 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE

az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001/EK rendelet 2009. évi végrehajtásáról

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE

az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001/EK rendelet 2009. évi végrehajtásáról

BEVEZETÉS

A 2009. évet átfogó ezen jelentés az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001/EK rendelet[1] 17. cikkének (1) bekezdése alapján készült.

A jelentéshez csatolt mellékletben a hozzáférési kérelmek feldolgozására vonatkozó statisztikai adatok szerepelnek. Egyúttal fontos kiemelni, hogy a statisztikák kizárólag a még közzé nem tett dokumentumokhoz való hozzáférésre irányuló kérelmekre terjednek ki, és nem tartalmazzák sem a már közzétett dokumentumokra vonatkozó megrendeléseket, sem pedig az információkéréseket.

1. A 1049/2001/EK rendelet felülvizsgálata

A Bizottság 2008. április 30-án ismertetett javaslatát a Tanács információs munkacsoportja megvizsgálta.

Az Európai Parlament 2009. március 11-én szavazott a Michael Cashman által előterjesztett LIBE-bizottsági (Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság) jelentésről, amely a Bizottság javaslatához képest számos módosítást tartalmazott. A Parlament azonban elhalasztotta a jogalkotási állásfoglalásról szóló szavazást. A javaslat ennélfogva még az első olvasat szakaszánál tart. A 2009. júniusi választásokat követően felállt új parlament tovább folytatta a javaslat parlamenti megvitatását.

2. Nyilvántartások és internetes honlapok

2.1. A 2009-es év folyamán 18 063 új dokumentumot vettek fel a bizottsági dokumentumok nyilvántartásába (lásd a mellékletben szereplő táblázatot).

2.2. A rendelet 9. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy az úgynevezett minősített dokumentumok[2] csak a kibocsátó hatóság egyetértésével vehetők fel a nyilvántartásba. 2009-ben e rendelkezés értelmében egyetlen minősített dokumentum sem szerepelt a nyilvántartásban.

2.3. Az EUROPA szerveren található „átláthatóság és a dokumentumokhoz való hozzáférés” honlap látogatottságára vonatkozó 2009. évi adatok a következők:

Látogatók száma | Látogatások száma | Letöltött oldalak |

Összesen | 44 538 | 61 823 | 84 094 |

Havi átlag | 3 712 | 5 152 | 7 008 |

3. Együttműködés a többi intézménnyel és a tagállamokkal

A rendelet 15. cikkének (2) bekezdésében előírt intézményközi bizottság a Tanács svéd elnöksége idején, 2009. december 15-én politikai szintű ülést tartott olyan eszközök vizsgálata céljából, amelyek tovább könnyítenék a polgárok hozzáférését az EU intézményeinek birtokában lévő dokumentumhoz.

Az ülés során többek között az alábbi javaslatok születtek:

(1) a bizottság évente legalább egy alkalommal politikai szintű ülést tart, tanácskozásának eredményeit nyilvánosságra hozzák,

(2) a bizottság tevékenysége az intézmények illetékes szolgálatai által végzett előkészítő munkákra épül,

(3) a bizottságon belül különösen az alábbiak lehetőségét vizsgálják:

– egy honlapon összegyűjteni a három intézmény dokumentumaihoz való hozzáféréssel kapcsolatos honlapok összes linkjét,

– biztosítani, hogy az intézmények közérdekű nyilvántartásai kiegészítsék egymást, javítva ezzel felhasználóbarát mivoltukat és a dokumentumokhoz való hozzáférést,

– fokozatosan összehangolni az intézmények keresőprogramjait (közös keresőfunkció létrehozása céljából ebben az összefüggésben meg lehetne vizsgálni, hogy tanácsos-e és lehetséges-e kialakítani a dokumentumok közös indexálási módszerét),

– kibővíteni a Prelex[3] adatbázisát, hogy az kiterjedjen a jogalkotási eljárásban részt vevő intézmények által létrehozott összes dokumentumra, tekintettel a Prelexnek az Œil[4] által történő kiegészítésére,

– javítani az adott konkrét jogalkotási ügyhöz kapcsolódó összes dokumentumhoz való hozzáférést, az összes ilyen dokumentum csoportba foglalásával,

– az utóbbi feladat kapcsán 2010-ben előzetes tanulmányt végezni az EU kommunikációját illetően prioritást élvező jogalkotási ügyek esetében,

(4) amikor egy intézmény új elektonikus adattárolási rendszert kíván létrehozni vagy jelentős mértékben meg akar változtatni egy már létező rendszert, figyelembe kell vennie a dokumentumokhoz való hozzáférési jogra gyakorolt hatást, és az átláthatóság célkitűzésének elősegítése jegyében kell eljárnia.

Mindamellett a rendelet végrehajtásával megbízott három intézmény szolgálatai a 2009. év folyamán tovább folytatták az eszmecserét a rendelet végrehajtásával kapcsolatos jogi természetű kérdésekről.

4. A hozzáférési kérelmek elemzése

4.1. Az első kérelmek száma a 2009. év folyamán egyenletes volt (5055 kérelem a 2008. évi 5197-hez épest).

4.2. Valamelyest csökkent viszont a megerősítő kérelmek száma; a 2008-os 156 kérelemmel szemben 2009 folyamán 134 kérelmet jegyeztek be.Meg kell említeni, hogy a kérelmek jelentős része különböző adminisztratív eljárásokkal kapcsolatos teljes aktákra vonatkozik.

4.3. A kérelmek területek szerinti megoszlását illetően, azok mintegy 40 %-a a környezetvédelemre, a közlekedésre, az energiaügyre, az igazságügyi együttműködésre, a belső piacra és a versenypolitikára vonatkozik.

4.4. A kérelmek társadalmi és foglalkozási kategóriák szerinti megoszlását illetően, a 2008-hoz mért visszaesés ellenére, továbbra is a legjelentősebb az egyetemi körökből érkező kérelmek száma (a kérelmek 21,29 %-a a 2008-as 31,03 %-hoz képest).

4.5. Végezetül megállapítható, hogy a kérelmek földrajzi megoszlása állandó maradt. A kérelmek közel 20 %-át Belgiumban lakó/székhellyel rendelkező személyek vagy szervezetek nyújtják be, mivel számos vállalkozás, ügyvédi iroda és egyesület vagy nem kormányzati szervezet működik európai szinten. Ezenkívül a kérelmek legnagyobb része (mintegy fele – 49,75 %) a legnépesebb tagállamokból: Németországból, Franciaországból, Olaszországból, Spanyolországból, az Egyesült Királyságból és Hollandiából érkezik. Az új tagállamokra eső rész továbbra is alacsony.

5. Kivételek alkalmazása a hozzáférési kérelmek esetében

5.1. Az első kérelmekre adott pozitív válaszok százalékos aránya emelkedett az előző évhez képest.

Az esetek 84,23 %-ában (a 2008-os 82,68 %-al szemben) közölték a dokumentum teljes szövegét, további 4,11 %-ában (a 2008-os 3,33 %-hoz képest) pedig részleges hozzáférést engedélyeztek a dokumentumokhoz.

5.2. Az első álláspontot megerősítő határozatok aránya – a 2008-as jelentős csökkenés után – 2009-ben nagymértékben visszaesett (a csökkenés mértéke több mint 25 % volt, az ilyen ügyek aránya a 2008-as 48,08 %-ról 2009-ben 22,50 %-ra csökkent).

Az első elutasítást követően teljesen pozitív válaszok aránya csaknem megháromszorozódott. (50 % a 2008-as alig 18,59 %-hoz képest). Némileg (a 2008-os 33,33 %-ról 27,50 %-ra) csökkent viszont azoknak a határozatoknak a száma, amelyek az első elutasítást követően részleges hozzáférést biztosítottak.

5.3. Az elutasítás két fő indoka az első kérelmek esetében továbbra is a következő volt:

- az ellenőrzések, vizsgálatok és könyvvizsgálatok céljának védelme (a 4. cikk (2) bekezdésének harmadik francia bekezdése) – 2008-hez képest enyhe emelkedés volt tapasztalható (az elutasítások 27,61 %-a, a 2008-es 26,63 %-hoz képest),

- valamint a Bizottság döntéshozatali eljárásának védelme (4. cikk (3) bekezdése) – ez az elutasítások 25,61 %-át tette ki (a 2008-es 28,72 %-hoz képest), amelyből 17,80 % olyan dokumentumokra vonatkozott, amelyekkel kapcsolatosan az intézmény még nem hozott határozatot, 7,81 % pedig a belső használatra korlátozott, állásfoglalásokat tartalmazó dokumentumokra.

A kereskedelmi érdekek védelmére alapozott elutasítások arány továbbra is jelentős, a 2008-as 14,4 %-hoz képest az elutasítások 13,99 %-át teszi ki.

5.4. A hozzáférési kérelem elutasításának megerősítésekor a legfőbb indokok továbbra is a következők:

- a vizsgálati tevékenységek céljainak védelme (a 2008-as 27,85 %-hoz képest 25,91 %),

- a kereskedelmi érdekek védelme (a 2008-es 24,89 %-hoz képest 17,52 %),

- valamint a Bizottság döntéshozatali eljárásának védelme – ez az elutasítások 26,64 %-át tette ki (a 2008-as 29,54 %-hoz képest), amelyből 12,77 % olyan dokumentumokra vonatkozott, amelyekkel kapcsolatosan az intézmény még nem hozott határozatot, 13,87 % pedig a belső használatra korlátozott, állásfoglalásokat tartalmazó dokumentumokra.

- A tagállam egyszerű ellenvetése nem használható elutasítási indokként azóta, hogy a Bíróság úgy határozott[5], hogy a rendelet 4. cikkének (5) bekezdése nem ruházza fel az adott tagállamot olyan vétójoggal, amely lehetővé tenné számára, hogy diszkrecionális jelleggel tiltakozhasson a tőle származó dokumentumok nyilvánosságra hozatala ellen. A tagállam a rendeletben foglalt kivételek alapján köteles megindokolni tiltakozását, és csak a kivételek szolgálhatnak az elutasítási indok alapjául.

6. Az európai ombudsmanhoz benyújtott panaszbeadványok

6.1. Az ombudsman 2009-ben a 16 alábbi, a Bizottság ellen indított panaszt zárta le, amelyek dokumentumok közlésének megtagadására vonatkoztak[6].

2 ügy, amelyet a hivatali visszásság megállapítása nélkül zárt le |

1906/2007/VIK | 97/2008/BEH |

11 ügy, amelyet kritikai megjegyzéssel és/vagy egyéb megjegyzéssel zárt le |

429/2007/PB | 488/2007/PB | 672/2007/WP | 819/2007/PB |

70/2008/TS | 443/2008/JMA | 1010/2008/AL | 1059/2008/WP |

1190/2008/DK | 3085/2008/GG | 2/2009/MHZ |

3 ügy, amelyet vizsgálat lefolytatása nélkül zárt le |

3824/2006/GG | 1452/2007/PB | 2420/2007/BEH |

6.2. Az ombudsmanhoz 2009 során tizenkettő, dokumentumok közlésének megtagadásával kapcsolatos panaszbeadvány érkezett.

7. Jogorvoslatok

7.1. A Törvényszék két ítéletet hozott a dokumentumokhoz való hozzáférést az 1049/2001/EK rendelet alapján részlegesen visszautasító bizottsági határozatokra vonatkozóan. Ezen ítéleteket 2009. március 11-én hozták a T-121/05. sz. és a T-166/05. sz., Borax Europe Ltd kontra Bizottság ügyekben .

A Törvényszék ezen ítéletekben megsemmisítette a Bizottság azon határozatait, amelyekben megtagadta egy a humán reprodukció szempontjából káros vegyszerek hatásaival foglalkozó tudományos szakértői csoport ülésére vonatkozó különböző dokumentumokhoz való hozzáférést. E szakértőket a tagállamok jelölték ki ugyan, de az ülésen szakértői minőségben és nem a tagállamok képviselőiként vettek részt.

A Törvényszék a Bizottság azon érvét illetően, amely szerint a szakértők azonosságának és az ülés során kifejtett véleményeik feltárása aláásná a szakértők megközelíthetetlenségét és külső nyomásnak tenné ki őket, úgy vélekedett, hogy a megtámadott határozatok csak általános indokokat tartalmaznak és a Bizottság az ügyet illetően nem rendelkezett a veszély fennállását indokoló bizonyítékkal.

A Törvényszék a Bizottság által is hivatkozott, a „döntéshozatali eljárás” védelmével kapcsolatos kivételt illetően megállapította, hogy az intézmények által „jogalkotási” szöveg kidolgozása céljából beszerzett tudományos jellegű véleményekhez a hozzáférést elvileg még az esetben is biztosítani kell, ha az vitához vezethet vagy visszatarthatja e vélemények megfogalmazóit attól, hogy részt vegyenek az intézmény döntéshozatali eljárásában. A Bizottság által említett veszély, vagyis hogy a szakértői vélemények nyilvánosságra hozatalából adódó nyilvános vita miatt a szakértők nem vennének részt a döntéshozatali folyamatban, együtt jár azzal a szabállyal, hogy elismerik a nyilvánvalóan szakértői konzultációkkal járó tárgyalások és előzetes egyeztetések keretében belső használatra szánt dokumentumokhoz való hozzáférés elvét.

A Törvényszék arra hivatkozva, hogy az elutasítás indoka túlságosan általános, megsemmisítette a jogvita tárgyát képező határozatokat.

7.2. 2009-ben a Bizottság 1049/2001/EK rendelet alapján hozott határozatai ellen 6 újabb keresetet indítottak[7]:

T-59/09. sz. ügy, Németország kontra Bizottság | T-245/09. sz. ügy, Shell Hellas Oil és Chemical SA (Shell Hellas AE) kontra Bizottság[8] | T-251/09. sz. ügy, Société des Pétroles Shell SAS kontra Bizottság[9] |

T-337/09. sz.ügy, Colegio Oficial de Farmacéuticos de Valencia kontra Bizottság | T-411/09. sz. ügy, Ioannis Terezakis kontra Bizottság | T-467/09. sz. ügy, Dierk Stelzer kontra Bizottság |

8. Következtetések

8.1. A kérelmek jellege és az elutasítás indokai:

A hozzáférési kérelmek elemzése alapján általánosságban kirajzolódó kép azt mutatja, hogy az elmúlt évekhez hasonlóan a kérelmek jelentős része a közösségi jog alkalmazásának ellenőrzésére vonatkozó bizottsági tevékenységre irányul. Számos alkalommal a kérelmező azzal a céllal nyújtja be a hozzáférési kérelmet, hogy olyan dokumentumokhoz jusson, amelyek alkalmasak álláspontjának alátámasztására, például a közösségi jog feltételezett megsértése ügyében tett panasz vagy közigazgatási, illetve bírósági jogorvoslat indítása esetén például a versenypolitika területén hozott bizottsági határozattal kapcsolatban. Meg kell jegyezni, hogy e kérelmek általában jelentős mennyiségű dokumentumra vonatkoznak, amelyek elemzése komoly adminisztratív terhet jelent.

Ugyancsak érdemes megemlíteni, hogy a Bizottság döntéshozatali eljárásának védelmével kapcsolatos kivételre elsősorban inkább az egyedi esetekkel kapcsolatos határozathozatal során hivatkoznak. A jogalkotás területén egyre több dokumentumot hoznak közvetlenül nyilvánosságra, még mielőtt hozzáférési kérelmet nyújthatnának be a Bizottsághoz. A Bizottság főigazgatóságai létrehozták az egyes szakpolitikai területekre vonatkozó honlapjukat, és ily módon nagyszámú dokumentum nyilvánosságra hozatalát biztosították.

A kereskedelmi érdekek védelmével kapcsolatos kivételre lényegében a versenypolitikai vagy ajánlattételi ügyekben benyújtott hozzáférési kérelmek esetében hivatkoztak.

8.2. Az ítélkezési gyakorlat fejleményei:

A Törvényszék megerősítette ítélkezési gyakorlatát az alábbi pontokon:

- az elutasítás túlságosan általános, dokumentumok teljes kategóriájának kizárásához vezető indoklása, önmagában nem elégséges a kivétel alkalmazásának indokolásához,

- az intézménynek bizonyítania kell, hogy a konkrét esetet illetően jogsérelem veszélye áll fenn, mely veszély ésszerűen előrelátható és nem csupán feltételezett,

- a „jogalkotási” tevékenységeket illetően a Törvényszék ítélkezési gyakorlata összhangban áll a Bíróság Turco ügyben[10] hozott ítéletével.

MELLÉKLET

Az 1049/2001/EK rendelet alkalmazására vonatkozó statisztikák

1. A NYILVÁNTARTÁSBA VETT DOKUMENTUMOK SZÁMA

ELSő KÉRELMEK

2. KÉRELMEK SZÁMA

2007 | 2008 | 2009 |

4196 | 5197 | 5055 |

3. VÁLASZOK

2007 | 2008 | 2009 |

számuk | % | számuk | % | számuk | % |

MEGERőSÍTő KÉRELMEK

4. KÉRELMEK SZÁMA

2007 | 2008 | 2009 |

273 | 156 | 134 |

5. VÁLASZOK

2007 | 2008 | 2009 |

számuk | % | számuk | % | számuk | % |

1. E kérelmek közül 14 – különösen az érintett dokumentumok nagy száma miatt – 2010. április 30-án feldolgozás alatt állt.

AZ ELUTASÍTÁSOK MEGOSZLÁSA AZ ALKALMAZOTT KIVÉTEL SZERINT (%)

6. ELSő KÉRELMEK

2007 | 2008 | 2009 |

4. cikk (1) bekezdés a) pont: a közérdek védelme – első francia bekezdés: közbiztonság | 1,19 | 0,18 | 1,36 |

4. cikk (1) bekezdés a) pont: a közérdek védelme – második francia bekezdés: védelmi és katonai ügyek | 2,23 | 0,82 | 0,54 |

4. cikk (1) bekezdés a) pont: a közérdek védelme – harmadik francia bekezdés: nemzetközi kapcsolatok | 10,98 | 10,24 | 8,17 |

4. cikk (1) bekezdés a) pont: a közérdek védelme – negyedik francia bekezdés: pénzügyi, monetáris vagy gazdaságpolitika | 1,26 | 2,9 | 2,09 |

4. cikk (1) bekezdés b) pont: a személyiség és a magánszemély becsületének védelme | 5,04 | 5,98 | 6,99 |

4. cikk (2) bekezdés első francia bekezdés: kereskedelmi érdekek védelme | 10,79 | 14,4 | 13,99 |

4. cikk (2) bekezdés második francia bekezdés: bírósági eljárások és jogi tanácsadás védelme | 6,08 | 6,52 | 9,81 |

4. cikk (2) bekezdés harmadik francia bekezdés: ellenőrzések, vizsgálatok és könyvvizsgálatok védelme | 23,48 | 26,63 | 27,61 |

4. cikk (3) bekezdés első albekezdés: döntéshozatali eljárás, még nem hoztak határozatot | 12,02 | 13,5 | 17,80 |

4. cikk (3) bekezdés második albekezdés: döntéshozatali eljárás, már hoztak határozatot: Az érintett intézményen belüli tárgyalások és előzetes egyeztetések részét képező, belső használatra korlátozott állásfoglalások | 19,29 | 15,22 | 7,81 |

4. cikk (5) bekezdése: tagállami / harmadik felek részéről történő elutasítás | 7,64 | 3,62 | 3,81 |

total | 100,00 | 100,00 | 100,00 |

7. MEGERőSÍTő KÉRELMEK

2007 | 2008 | 2009 |

4. cikk (1) bekezdés a) pont: a közérdek védelme – első francia bekezdés: közbiztonság | 0,9 | 0,42 | 2,55 |

4. cikk (1) bekezdés a) pont: a közérdek védelme – második francia bekezdés: védelmi és katonai ügyek | 0,4 | 0,42 | 0 |

4. cikk (1) bekezdés a) pont: a közérdek védelme – harmadik francia bekezdés: nemzetközi kapcsolatok | 2,2 | 5,91 | 4,38 |

4. cikk (1) bekezdés a) pont: a közérdek védelme – negyedik francia bekezdés: pénzügyi, monetáris vagy gazdaságpolitika | 0,4 | 0,84 | 3,28 |

4. cikk (1) bekezdés b) pont: a személyiség és a magánszemély becsületének védelme | 4,8 | 5,06 | 14,23 |

4. cikk (2) bekezdés első francia bekezdés: kereskedelmi érdekek védelme | 25,25 | 24,89 | 17,52 |

4. cikk (2) bekezdés második francia bekezdés: bírósági eljárások és jogi tanácsadás védelme | 4,8 | 3,8 | 5,47 |

4. cikk (2) bekezdés harmadik francia bekezdés: ellenőrzések, vizsgálatok és könyvvizsgálatok védelme | 24,75 | 27,85 | 25,91 |

4. cikk (3) bekezdés első albekezdés: döntéshozatali eljárás, még nem hoztak határozatot | 5,7 | 17,3 | 12,77 |

4. cikk (3) bekezdés második albekezdés: döntéshozatali eljárás, már hoztak határozatot: Az érintett intézményen belüli tárgyalások és előzetes egyeztetések részét képező, belső használatra korlátozott állásfoglalások | 11,7 | 12,24 | 13,87 |

4. cikk (5) bekezdése: tagállami elutasítás | 19,1 | 1,27 | 0 |

összesen | 100,00 | 100,00 | 100,00 |

A KÉRELMEK MEGOSZLÁSA

8. A KÉRELMEZőK TÁRSADALMI ÉS FOGLALKOZÁSI KATEGÓRIÁK SZERINT (%)

2007 | 2008 | 2009 |

Egyetemi körök | 31,85 | 31,03 | 21,29 |

Civil társadalom (érdekcsoportok, ipar, nem kormányzati szervek stb.) | 17,77 | 18,26 | 9,85 |

Magánszemélyek vagy -szervezetek társadalmi vagy foglalkozási kategória megjelölése nélkül | 15,33 | 16,75 | 45,5 |

Hatóságok (az EU-intézményeken kívüll) | 15,69 | 14,19 | 7,33 |

Ügyvédek | 9,69 | 11,01 | 10,24 |

Egyéb EU-intézmények | 6,75 | 6,3 | 3,77 |

Újságírók | 2,90 | 2,46 | 2,02 |

9. A KÉRELMEZőK ORSZÁGA SZERINT (%)

2007 | 2008 | 2009 |

Belgium | 19,86 | 18,93 | 18,26 |

Németország | 15,58 | 16,89 | 16,61 |

Olaszország | 8,18 | 8,54 | 7,18 |

Franciaország | 9,32 | 8 | 8,01 |

Egyesült Királyság | 5,76 | 6,34 | 6,23 |

Spanyolország | 5,92 | 5,29 | 6,27 |

Hollandia | 4,42 | 4,83 | 5,45 |

Egyéb | 1,76 | 2,63 | - |

Luxemburg | 2,8 | 2,61 | 1,71 |

Nincs jelölve | 1,16 | 2,61 | 10,57 |

Lengyelország | 2,41 | 2,57 | 2,86 |

Dánia | 1,23 | 2,45 | 1,63 |

Ausztria | 2,71 | 2,11 | 1,98 |

Görögország | 1,5 | 1,93 | 1,06 |

Portugália | 1,18 | 1,5 | 1,61 |

Svédország | 1,46 | 1,44 | 2,13 |

Írország | 0,82 | 1,28 | 0,72 |

Cseh Köztársaság | 0,89 | 1,26 | 1,11 |

Svájc | 0,82 | 1,18 | - |

Finnország | 1,43 | 1,08 | 0,78 |

Egyesült Államok | 0,61 | 1,02 | 0,09 |

Magyarország | 0,86 | 0,86 | 0,70 |

Litvánia | 0,55 | 0,62 | 0,35 |

Románia | 0,96 | 0,58 | 0,93 |

Norvégia | 0,32 | 0,36 | 0,07 |

Bulgária | 0,94 | 0,36 | 0,56 |

Szlovénia | 1,8 | 0,32 | 0,39 |

Lettország | 0,14 | 0,28 | 0,06 |

Liechtenstein | 0,45 | 0,28 | - |

Szlovákia | 0,59 | 0,24 | 0,50 |

Japán | 0,2 | 0,24 | - |

Ciprus | 0,25 | 0,22 | 0,20 |

Málta | 0,45 | 0,2 | 0,30 |

Kína (Hongkongot is beleértve) | 1,01 | 0,14 | - |

Észtország | 0,29 | 0,1 | 0,17 |

Oroszország | 0,05 | 0,1 | - |

Mexikó | 0,05 | 0,1 | - |

Horvátország | 0,43 | 0,08 | - |

Ukrajna | 0,04 | 0,08 | - |

Új-Zéland | 0,08 | - |

Australia | 0,07 | 0,06 | 0,07 |

Brazília | 0,04 | 0,06 | - |

Törökország | 0,12 | 0,04 | - |

Kanada | 0,25 | 0,04 | - |

Izrael | 0,12 | 0,04 | - |

Dél-afrikai Köztársaság | 0,04 | - |

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság | 0,04 | 0,02 | -- |

Albánia | 0,02 | 0,02 | - |

Izland | 0,02 | 0 | - |

Egyiptom | 0,14 | 0 | - |

EU-n kívüli európai országok | - | - | 0,76 |

Ázsia | - | - | 0,19 |

Dél-Amerika | - | - | 0,09 |

Észak-Amerika | - | - | 0,28 |

Afrika | - | - | 0,20 |

2007 | 2008 | 2009 |

Az EU országai | 92,28 | 99,46 | 87,79 |

Tagjelölt országok | 0,12 | 0 | 0 |

Egyéb | 4,55 | 0 | 1,63 |

Nincs jelölve | 3,05 | 0,54 | 10,57 |

10. ÉRDEKLőDÉSI TERÜLET SZERINT (%)

Főigazgatóság /Szolgálat | 2007 | 2008 | 2009 |

SG – Főtitkárság | 10,19 | 9,38 | 10,10 |

TREN – Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóság | 7,54 | 8,18 | 8,02 |

MARKT – Belső Piaci és Szolgáltatási Főigazgatóság | 6,46 | 7,28 | 7,27 |

COMP – Versenypolitikai Főigazgatóság | 7,32 | 7,18 | 7,03 |

JLS – A Jogérvényesülés, Szabadság és Biztonság Főigazgatósága | 8,45 | 6,69 | 7,74 |

ENV – Környezetvédelmi Főigazgatóság | 6,11 | 6,07 | 8,37 |

ENTR – Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság | 5,48 | 5,91 | 4,55 |

SANCO – Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság | 4,27 | 5,74 | 4,69 |

TAXUD – Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság | 4,82 | 5,17 | 6,20 |

ADMIN - Személyi Állományi és Igazgatási Főigazgatóság + OIB: Brüsszeli Infrastrukturális és Logisztikai Hivatal + OIL: Luxembourgi Infrastrukturális és Logisztikai Hivatal | 2,34 +0.22 | 4,08 +0.28 | 3,15 |

EMPL – Foglalkoztatási, Szociális és Esélyegyenlőségi Főigazgatóság | 3,1 | 3,72 | 3,28 |

AGRI – Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság | 4,11 | 3,6 | 4,07 |

REGIO – Regionális Politikai Főigazgatóság | 3,69 | 3,42 | 3,67 |

TRADE – Kereskedelmi Főigazgatóság | 2,48 | 2,72 | 2,08 |

RELEX – Külkapcsolati Főigazgatóság | 4,09 | 2,39 | 2,25 |

INFSO – Információs Társadalmi és Médiaügyi Főigazgatóság | 2,21 | 2,3 | 2,29 |

SJ – Jogi Szolgálat | 1,34 | 1,75 | 1,80 |

DEV – Fejlesztési Főigazgatóság | 2,12 | 1,67 | 1,33 |

AIDCO – EuropeAid Együttműködési Hivatal | 1,27 | 1,55 | 1,42 |

ELARG – Bővítési Főigazgatóság | 3,18 | 1,5 | 1,74 |

EAC – Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság | 1,58 | 1,4 | 1,44 |

RTD – Kutatási Főigazgatóság | 1,64 | 1,23 | 1,52 |

ECFIN – Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság | 1,07 | 1,23 | 1,87 |

MARE – Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság | 0,95 | 1,13 | 0,79 |

BUDG – Költségvetési Főigazgatóság | 1,31 | 1,07 | 1,07 |

COMM – Kommunikációs Főigazgatóság | 0,73 | 0,85 | 0,41 |

OLAF – Európai Csalás Elleni Hivatal | 0,45 | 0,62 | 0,24 |

CAB – Biztosok Kabinetjei | 0,16 | 0,43 | 0,30 |

DGT – Fordítási Főigazgatóság | 0,4 | 0,32 | 0,13 |

EPSO – Európai Személyzeti Felvételi Hivatal | 0,08 | 0,23 | 0,26 |

ESTAT – Eurostat | 0,24 | 0,22 | 0,11 |

PMO – Személyi Juttatásokat Kezelő és Kifizető Hivatal | 0,13 | 0,18 | - |

ECHO – Humanitárius Segélyek Főigazgatósága | 0,21 | 0,15 | 0,24 |

KKK – Közös Kutatóközpont | 0,02 | 0,13 | 0,22 |

IAS – Belső Ellenőrzési Szolgálat | 0,1 | 0,07 | 0,02 |

BEPA – Európai Szakpolitikai Tanácsadó Iroda | 0,06 | 0,07 | 0,06 |

OPOCE – Az Európai Unió Kiadóhivatala | 0,03 | 0,05 | 0,19 |

SCIC – Tolmácsolási Főigazgatóság | 0,02 | 0,02 | 0,02 |

DIGIT – Informatikai Főigazgatóság | 0,03 | 0 | 0,07 |

FC – Pénzügyi ellenőrzés | 0,02 | - | - |

Összesen: | 100 | 100 | 100 |

[1] HL L 145., 2001.5.31., 43. o.

[2] „A minősített dokumentumok az intézményektől vagy az általuk létesített ügynökségektől, a tagállamoktól, harmadik országoktól vagy nemzetközi szervezetektől származó, az érintett intézmény szabályainak megfelelően "TRÈS SECRET/TOP SECRET", "SECRET" vagy "CONFIDENTIEL" minősítésű dokumentumok, amelyek védelme az Európai Unió, illetve annak egy vagy több tagállama alapvető érdeke a 4. cikk (1) bekezdése a) pontjának hatálya alá tartozó területeken, nevezetesen közbiztonsági, védelmi és katonai ügyekben.” (9. cikk (1) bekezdése)

[3] Az Európai Unió Kiadóhivatalának adatbázisa.

[4] Az Európai Parlament adatbázisa.

[5] Vö. a Bíróság 2007. december 18-i, a C-64/05. P. sz., Svéd Királyság kontra az Európai Közösségek Bizottsága ügyben hozott ítélete.

[6] Ezen ügyekre vonatkozóan részletesebb információk találhatók az alábbi internetcímen: http://www.ombudsman.europa.eu/cases/home.faces.

[7] Ezen ügyekre vonatkozóan részletesebb információk találhatók az alábbi internetcímen: http://curia.europa.eu/jurisp/cgi-bin/form.pl?lang=fr.

[8] A 2010. január 5-i rendelettel a nyilvántartásból törölve.

[9] A 2010. január 5-i rendelettel a nyilvántartásból törölve.

[10] A Bíróság 2008. július 1-jén hozott ítélete a C-39/05. P. sz. és a C-52/05. sz. egyesített ügyekben, EBHT 2008., I-4723. o.