A COTIF tehát különféle jogi és műszaki jellegű vasúti ügyekkel kapcsolatos vasúti jogszabályokat tartalmaz, amelyek két részre oszthatók: az egyik maga az Egyezmény, amely az OTIF működését szabályozza, a másik pedig a nyolc függelék (ideértve az OTIF közelgő, 13. Közgyűlésén elfogadandó H. függeléket is), amely egységes vasúti jogszabályokat határoz meg.

A GEN-B egységes műszaki előírás javasolt módosításai abból a Műszaki Szakértői Bizottság 10. ülésén megfogalmazott kérésből fakadnak, miszerint a GEN-B egységes műszaki előírás 2.1. pontjába módosítás útján kerüljenek be a hidak is a már ott szereplő pálya és váltók mellé. Ennek indoklása szerint ártalmas rezgésekhez vezethet, ha a hidak és a járművek közötti kapcsolódási pontokat nem kezelik megfelelően.

·amennyiben legalább három bizottsági tag kéri, hogy a javasolt intézkedéseket egy bizottsági ülésen vizsgálják meg, az írásbeli eljárást eredmény nélkül be kell fejezni, és a lehető leghamarabb új bizottsági ülést kell összehívni; valamint

Az egységes műszaki előírások elfogadására vonatkozó szokványos eljárást az APTU 6. és 8. cikke ismerteti, időtartama megközelítőleg másfél év lehet. A Műszaki Szakértői Bizottság az egységes műszaki előírásokat érintő módosításokat is elfogadhat az eljárási szabályzata 21. cikkének (3) bekezdése szerinti írásbeli eljárás útján, amely gyorsabban lefolytatható, és 6 hónapot vehet igénybe. A Műszaki Szakértői Bizottság 11. ülésén a tagok az elnök javaslatára az eljárási szabályzat 21. cikkének (3) bekezdése értelmében megállapodtak arról, hogy a módosításokat írásbeli eljárás útján fogadják el.

A Műszaki Szakértői Bizottság 10. ülésén megfogalmazott kérés alapján a WG TECH megvitatta ezt a kérdést, és egyetértett azzal, hogy a GEN-B egységes műszaki előírás 2.1. pontja általánosabbá tehető annak rögzítésével, hogy a COTIF hatálya a járművekkel való kapcsolódási ponttal rendelkező infrastruktúrára terjed ki, további részletezés nélkül. Ez az általános alapelv a helyhez kötött berendezésekkel kapcsolatos egyéb alrendszerekre, így az energiaellátási, valamint az ellenőrző-irányító és jelző alrendszerre is vonatkozik.

A módosítást követően a Műszaki Szakértői Bizottság hatáskörébe kerülne az infrastruktúrára, az energiaellátásra, valamint a pálya menti ellenőrzésre-irányításra és jelzésre vonatkozó összes (jövőbeli) egységes műszaki előírás tekintetében annak eldöntése, hogy az előírás hatályának pontosan mely kapcsolódási pontokra kell kiterjednie.

Ez összhangban van az OTIF infrastruktúrával kapcsolatos rendelkezések kidolgozásáról szóló stratégiai dokumentumával (TECH-18012-CTE11-6.2), amelyet a Műszaki Szakértői Bizottság a 11. ülésén vitatott meg, és amelynek alapján megbízta a WG TECH munkacsoportot az infrastruktúrával kapcsolatos megfelelő és végrehajtható rendelkezésekre vonatkozó javaslatok kidolgozásával.

Az FTA egységes műszaki előírás naprakésszé tételére irányuló javaslat az FTA ÁME közelmúltbeli átdolgozása nyomán született, amely naprakésszé tette az FTA ÁME-üzenetek szerkezetét, az adat- és üzenetmodellt, illetve a kocsik és intermodális egységek üzemeltetési adatbázisát (WIMO), valamint átvette a közös interfész kommunikációs rétegére vonatkozó informatikai szabványt. Ezeket a változtatásokat azért vezették be, hogy felszámolják a korábbi tulajdonosi logikát, és lehetővé tegyék ezen eszköznek a gyorsabb és olcsóbb bevezetését az FTA ÁME felhasználói körében. A referenciafájlokat ennek megfelelően szintén felülvizsgálták, aminek eredményeképpen az FTA ÁME I. függelékét a műszaki dokumentációk felsorolásával is naprakésszé tették. Ennek megfelelően az FTA egységes műszaki előírásban foglalt megfelelő felsorolást is naprakésszé kell tenni.

A tervezett jogi aktusok az OTIF-tagállamok és a COTIF-hoz csatlakozott regionális gazdasági integrációs szervezetek – különösen az Európai Unió – számára jogilag kötelező erejűek lesznek. A tervezett jogi aktusok célja a COTIF egységes műszaki előírásainak még pontosabb összehangolása az uniós átjárhatósági műszaki előírásokkal (ÁME-k).

2.6.Uniós hatáskör és szavazati jog

Az Európai Unió és az OTIF közötti megállapodás 6. cikkének értelmében:

„1. Az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozó ügyekre vonatkozó döntések során az Unió tagállamainak az Egyezmény szerinti szavazati jogát az Unió gyakorolja.

2. Az Unió és tagállamai megosztott hatáskörébe tartozó ügyekre vonatkozó döntések esetén vagy az Unió, vagy annak tagállamai szavaznak.

3. Az Egyezmény 26. cikkének (7) bekezdésére is figyelemmel, az Unió az Egyezmény feleinek is minősülő tagállamaival egyenlő számú szavazattal rendelkezik. Amennyiben az Unió él szavazati jogával, tagállamai nem szavazhatnak.”

A 2013/103/EU tanácsi határozat I. mellékletében leírtak szerint a vasúti ágazatban az Európai Unió az Európai Unió működéséről szóló Szerződés (EUMSZ) 91. cikke alapján hatáskörét a tagállamokkal megosztva gyakorolja.

Az uniós jog alapján az Unió kizárólagos hatáskörrel rendelkezik a vasúti közlekedéssel kapcsolatos ügyekben, amennyiben a COTIF, illetve az ez alapján elfogadott jogi aktusok ezen meglévő uniós szabályok hatályát érinthetik vagy megváltoztathatják. Az említett módosítások elfogadása egyértelműen érinti az uniós szabályok hatályát, mivel az intézkedés célja a COTIF egységes műszaki előírásainak összehangolása az (EU) 2016/797 irányelv II. mellékletében foglalt megfelelő uniós rendelkezésekkel és az FTA ÁME-vel.

Ezért a Bizottság által képviselt Unió a jelen esetben gyakorolja a szavazati jogát.

3.Az Unió által képviselendő álláspont

A fentiekben ismertetett okokból az Uniónak a rendes írásbeli eljárásban meg kell szavaznia a módosításokat.

4.Jogalap

4.1.Eljárási jogalap

4.1.1.Általános elvek

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.