[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 26.6.2008

COM(2008) 398 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

Az Ifjúság közösségi cselekvési program (2000–2006) és az ifjúságpolitika terén európai szintű tevékenységet folytató szervezeteket támogató közösségi cselekvési program (2004–2006) záróértékelése

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

Az Ifjúság közösségi cselekvési program (2000–2006) és az ifjúságpolitika terén európai szintű tevékenységet folytató szervezeteket támogató közösségi cselekvési program (2004–2006) záróértékelése

1. BEVEZETÉS

2000-től 2006-ig az ifjúság érdekében folytatott közösségi fellépésnek két formája volt:

- az Ifjúság közösségi cselekvési program létrehozásáról szóló, 2000. április 13-i 1031/2000/EK európai parlamenti és tanácsi határozat[1] alá tartozó projektek támogatása,

- hozzájárulás az európai ifjúsági civil szervezetek és az Európai Ifjúsági Fórum működési költségeihez. Ez a támogatás 2004-től 2006-ig az ifjúságpolitika terén európai szintű tevékenységet folytató szervezeteket támogató közösségi cselekvési program létrehozásáról szóló, 2004. április 21-i 790/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozaton[2] alapult.

A két program záróértékelésének egybeesése és ezek 2007-től egy programba történő egyesítése miatt a Bizottság célszerűnek vélte, hogy egyetlen jelentést készítsen az értékelésekből levont következtetések és a Fiatalok lendületben programra (2007–2013) vonatkozó ajánlások bemutatására.

Az értékelések a következő internetcímen tekinthetők meg:

http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#youthHeader

2. A PROGRAM CÉLJAI

2.1. Az Ifjúság program

Az Ifjúság program azt tűzte ki célul, hogy elősegítse a fiatalok aktív részvételét Európa építésében, megerősítse a fiatalok szolidaritásérzetét, bátorítsa a kezdeményező- és vállalkozószellemüket és kreativitásukat, és hogy erősítse az együttműködést az ifjúságpolitikai kérdésekben. A célok megvalósítása különböző alprogramok révén történt:

- Fiatalok Európáért, amely ifjúsági csereprogramokat támogatott,

- Európai önkéntes szolgálat, amely lehetővé tette, hogy önkéntesek külföldön szolidaritási tevékenységben vegyenek részt,

- ifjúsági kezdeményezések, amelyek az újító és alkotó kezdeményezéseket támogatták, vagy a fiatalok társadalmi elkötelezettségét állították a középpontba,

- a tudásalapú Európára irányuló más közösségi fellépésekhez, különösen a Socrates és Leonardo programokhoz kapcsolódó tevékenységek,

- kísérő intézkedések, a programnak az a része, amely különféle támogató intézkedéseket finanszírozott, főleg az ifjúságpolitikai szereplők képzését és együttműködését.

A program, amely nagyszámú pénzügyi támogatást adott és a kedvezményezettekkel való szoros együttműködésre késztetett, nagyrészt decentralizált irányítású volt a nemzeti ügynökségeken keresztül. Egyes nemzeti ügynökségek a saját országukban folytatott tevékenységük mellett támogatást nyújtottak a többi nemzeti ügynökségnek is, és így kialakult egy speciális szakterület; ez a funkció a SALTO (Support, Advanced Learning and Training Opportunities – magas szintű tanulási és képzési lehetőségek támogatása) nevet kapta. A program továbbá támogatott olyan információs központokat, amelyek tájékoztatást adnak a fiatalok előtt európai szinten nyitva álló lehetőségekről (Eurodesk hálózat, mindegyik országban egy irodával).

A program egyes részei központosított európai szintű irányítást tételeztek fel. Ehhez a Bizottság 2006-ig egy technikai támogató irodát működtetett, amikor is megalakult az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség, amelynek egyik osztálya átvette e tevékenységek irányításának feladatát.

A 2000–2006 közötti időszakra rendelkezésre álló költségvetés (kötelezettségvállalási előirányzat, millió euró):

Uniós költségvetés | 624,2 |

További hozzájárulások (EFTA/EGT és tagjelölt országok) | 90,6 |

Összesen | 714,8 |

ebből: felhasznált összeg | 701,4 |

A résztvevők becsült száma 2000–2006-ban (ezer)

Ifjúsági csereprogram | 465,8 |

Európai önkéntes szolgálat | 25,7 |

Ifjúságpolitikai kezdeményezések | 153,4 |

Kísérő intézkedések | 206,9 |

Összesen | 851,8 |

2.2. Az ifjúságpolitika terén tevékenykedő szervezeteket támogató program

A program általános célja, hogy a működés pénzügyi támogatásával segítse a fiatalok nemzetközi civil szervezetei és az Európai Ifjúsági Fórum (közel 100 ifjúsági szervezet fóruma) tevékenységét. E tevékenységeknek különösen a fiataloknak a közéletben és a társadalomban való aktív szerepvállalásához, valamint az ifjúságpolitika területén az európai együttműködés fejlesztéséhez kell hozzájárulniuk.

A program irányítása teljes egészében központosított volt.

A 2004–2006 közötti időszakra rendelkezésre álló költségvetés (kötelezettségvállalási előirányzat, millió euró)

Uniós költségvetés | 12,9 |

További hozzájárulások (EFTA/EGT és tagjelölt országok) | 0,2 |

Összesen | 13,1 |

ebből: felhasznált összeg | 12,9 |

A 2004–2006-ban adott pénzügyi támogatások száma

Az Európai Ifjúsági Fórum számára | 3 |

Európai ifjúsági civil szervezetek számára | 234 |

3. ÉRTÉKELÉS:

3.1. Eljárás

Az Ifjúság program záróértékelése a következők alapján történt:

- a tagállamok és más részt vevő országok értékelő jelentései,

- külső értékelő által készített jelentés, aki az említett nemzeti jelentések mellett rendelkezik – főleg a jelentősebb résztvevőknek címzett kérdőívekkel végzett – saját felmérése eredményeivel is. Ezt a külső értékelést az ECORYS végezte közbeszerzési eljárásban a Bizottsággal 2006-ben kötött keretszerződés alapján.

Az ifjúságpolitika terén tevékenykedő szervezetek támogatására irányuló program értékelése egy 2006-ban meghirdetett meghívásos pályázaton kiválasztott külső értékelő, a The Evaluation Partnership által készített jelentés alapján történt.

3.2. Módszerek

Az Ifjúság program külső értékelésére alkalmazott eljárás főleg a következőkből állt: dokumentumvizsgálat; mutatók meghatározása; interjúk; kérdőíves felmérés az interneten keresztül; tanulmányok országonként. Kiemelt szerepük volt a mintegy 2500 ifjúsági szervezettől, 900 részt vevő fiataltól és 450 társadalmi-oktatási szervezőtől (ifjúsági munkások) visszaérkezett kérdőíveknek.

A másik programot értékelő eljárásban dokumentumvizsgálatot, on-line kérdőíveket, munkacsoportokat, közvetlen interjúkat és rövid elektronikus kérdőíveket alkalmaztak.

3.3. Az értékelők megállapításai

A két program értékelése több szempontból nagyon pozitív eredményt adott.

Az Ifjúság program jól illeszkedett az Európai Uniónak az ifjúság érdekében folytatott közös politikájába. A program találkozott a kedvezményezettek többségének igényeivel. A fiatalok számára a program eredményes volt a polgári öntudat – ideértve az európai öntudatot – szintjén, a szakmai irányultságot illetően, és hozzájárult a szolidaritásérzet növeléséhez; kevésbé volt azonban eredményes a hátrányosabb helyzetű fiatalok megszólításában. A program fontos pozitív eredményeket ért el az ifjúsági munkások tekintetében és közvetve pozitív hatásokat gyakorolt az ifjúsági szervezetekre. A másik program értékelői megjegyezték, hogy sikerült a kedvezményezettekkel jobban megismertetni az európai jövőképet és az európai intézményeket.

Az Ifjúság programhoz rendelkezésre álló eszközök megfelelőek voltak, noha egyes nemzeti jelentések felvetették ezek növelésének lehetőségét is. Az irányításhoz alkalmazott struktúrák általában véve megfelelőnek és eredményesnek tekinthetők. A fontosabb jobbítási ajánlások a SALTO-ra és az Eurodeskre, valamint a program végrehajtásának követéséhez használt általános eljárásokra vonatkoznak.

3.3.1. Az Ifjúság program illeszkedése és célszerűsége

Az Ifjúság program végrehajtása alatt kialakult az Unió ifjúságpolitikája, főleg az Új lendület Európa fiataljai számára című fehér könyv (2001)[3] és az európai ifjúsági egyezmény (2005)[4] alapján. Az értékelők hangsúlyozták, hogy az Ifjúság program jól illeszkedett ennek a szakpolitikának a céljaihoz.

A Socrates és Leonardo programokhoz való illeszkedést csak részlegesnek ítélték; az ezekkel a programokkal való együttműködést még fejleszteni kell.

Az Ifjúság programról megállapították, hogy nagyon jól illeszkedik a nemzeti ifjúságpolitikai eszközökhöz. A program találkozott a kedvezményezettek, főleg a fiatalok többségének igényeivel. Az ifjúsági munkások szintén nagyon értékesnek találták a programot; mindazonáltal hasznos lenne, ha az az ő igényeiket nagyobb rugalmassággal vennék figyelembe.

3.3.2. Az Ifjúság program eredményessége

A program nagy sikernek tekinthető abban az értelemben, hogy javította a részt vevő fiatalok polgári öntudatát, főleg a felfogást, a kommunikációt és a szociális készségeket illetően.

A csereprogramban részt vevők 90%-a kijelentette, hogy toleránsabbá vált.

A program eredményes volt az európai öntudat növelése tekintetében.

Az aktív részvételt illetően: sok fiatal a program befejezése után is folytatta tevékenységét a helyi vagy nemzetközi szervezetekben, vagy éppen bekapcsolódott ilyen tevékenységekbe; ez nem mindig a programnak volt köszönhető, de a résztvevők mintegy harmada azt állította, hogy a program révén kapcsolódtak be a nemzetközi tevékenységekbe.

A programban való részvétel hatással volt a fiatalok foglalkoztathatóságára, főleg az önkéntes fiatalok esetében. A részvétel befolyásolta a további tanulást illető választásokat.

Az önkéntesek 62%-a kijelentette, hogy a program befolyással volt a szakmai karrierjére.

A fiatalok állítása szerint a programban való részvételt követően nőtt a szolidaritásérzetük.

A program csak mérsékelten szólította meg a hátrányosabb helyzetű fiatalokat (21% a csereprogram, és 13% az európai önkéntes szolgálat esetében). A résztvevők általában felsőfokú tanulmányokat folytattak. A program eredményes volt a nemek közötti egyenlőség tekintetében.

Az ifjúsági munkások számára a program lehetővé tette, hogy megismerjék az interkulturális környezetet, és hogy új munkamódszerekkel kerüljenek kapcsolatba.

A programban részt vevő ifjúsági munkások 91%-a kijelentette, hogy más oktatásokhoz képest a program többletértéket nyújtott.

Az értékelők úgy vélik, hogy a kísérő intézkedések eredményesek voltak az ifjúsági munkások szakmai fejlődésének támogatásában: nagyobb részvétel az európai hálózatokban ... Mindazonáltal ha az ifjúsági munkások igényei nagyobb figyelmet kapnának, akkor a megszerzett ismeretek gyakorlati hasznosítása jobb lehetne. Az értékelők arra is felhívják a figyelmet, hogy nem állt az ifjúsági munkások rendelkezésére elegendő információ a program által nyújtott lehetőségekről.

Mindezeken túl voltak közvetett pozitív hatások is, mint például az önkénteseket fogadó szervezetek jobb nemzetközi orientációja.

3.3.3. Az Ifjúság program hasznossága és fenntarthatósága

A program hozzájárult az informális képzés erősítéséhez. Jobban befolyásolta a fiatalok körében a szakmai tapasztalatot, mint az ifjúságpolitikát: nem gyakorolt jelentős hatást a szakpolitikára (noha bizonyos hatás megfigyelhető volt az új tagállamokban) és úgy tűnik, nagyobb hatást gyakorolt az újító szemléletre.

Az európai önkéntes szolgálat egyik projektjében részt vevő ifjúsági szervezetek 79%-a úgy vélte, hogy a program elősegítette a jó módszerek cseréjét.

A megkérdezett szervezetek szerint a program hozzájárult a szervezetek között új nemzetközi kapcsolatok létrehozásához, ott is, ahol már léteztek ilyen kapcsolatok. A program képes volt hozzájárulni e hálózatok bővítéséhez és hosszú távú fennmaradásához.

Általában véve a program, néhány új tagállam kivételével, nem gyakorolt igazi befolyást a tagállamok adminisztratív struktúráira. Úgy tűnik, nem befolyásolta a mobilitás adminisztratív akadályainak csökkentését sem.

3.3.4. Az Ifjúság program eredményessége

Míg a program decentralizált részeihez rendelt források általában megfelelőnek tekinthetők, a nemzeti hatóságok és a nemzeti ügynökségek mintegy fele szerint növelni kellene az ifjúsági csereprogramokra szánt költségvetést és mintegy harmada szerint növelni kellene a kísérő intézkedések költségvetését. A külső értékelők szerint több forrást kellene biztosítani a nemzeti ügynökségek működéséhez, hogy fejleszthessék egyes tevékenységeiket, mint például a tanácsadást, ami fontos lenne ahhoz, hogy a pályázási eljárások ne nehezítsék a programban való részvételt.

Az irányítási struktúrák általában véve hatékonynak tekinthetők, de van még lehetőség a fejlődésre. Egyelőre túl korai lenne következtetéseket levonni a korábbi technikai támogató irodát 2006-tól felváltó végrehajtó ügynökség hatékonyságáról. Úgy tűnik, hogy a nemzeti ügynökségek igénybevétele jól működik, noha az általuk kezelendő forrásokat a Bizottság néha késedelmesen bocsátotta rendelkezésükre. A fontosabb megjegyzések a SALTO-ra és az Eurodeskre vonatkoznak. A SALTO-k megfelelő struktúráknak tekintethetők és munkájuk fontossága egyértelmű; itt is van azonban még lehetőség a jobbításra. A legkritikusabb megjegyzések az Eurodesk szerepét és többletértékét illetően fogalmazódtak meg, amelyek tevékenységét az értékelők szerint szükséges lenne felülvizsgálni.

Indokolt lenne növelni a program láthatóságát, főleg a hátrányosabb helyzetű fiatalok eredményesebb megszólítása céljából.

Végül javítani kell a program végrehajtásának figyelemmel kísérését, ésszerű eljárások, eszközök és mutatók alapján.

3.3.5. A program hatásáról megfogalmazott vélemények konvergenciája

A nemzeti értékelések jól konvergálnak egymással és az európai szintű értékeléssel is, különösen ami a program hatását illeti.

A nemzeti jelentések szerint a program egyértelműen hatással volt a fiatalok ismereteire, képességeire és felfogására, ami alkalmas arra, hogy javítsa a foglalkoztathatóságukat és polgári öntudatukat; a hatások döntően egyéni szinten jelentkeztek.

A jelentések mindenekelőtt a fiatalok informális képzéséhez való hozzájárulást említik. „Ebben a programban a legfontosabb elem az informális képzés. (...) a program által támogatott projektek célja a képzés, és nem tartalmatlan események szervezése. Az informális képzés mutatja, hogy a képzés intézményi kereteken kívül is, és az iskolákban is folyt.” (NO) „Az Ifjúság programban való részvétel (...) jól mutat az önéletrajzban és hasznos lehet a későbbi munkáltatóknál.” (DK) „Az Ifjúság programban való részvételt általában úgy tekintik, hogy az alapképességek fejlesztése révén javítja a foglalkoztathatóságot.” (UK)

A jelentések hangsúlyozzák a polgári öntudat és az interkulturális párbeszéd fejlesztéséhez való hozzájárulást. „Mindegyik alprogram (...) hatásai kézzelfoghatóak és tartósak: növekedett a hajlandóság a társadalmi életben való részvételre, idegen nyelvek tanulására, külföldi (európai) országban történő munkavégzésre és más kultúrák megértésére. Egyúttal az idegenellenesség is csökkent.” (DE) „A résztvevők személyes kapcsolatai más országokból jövő egykorú fiatalokkal (...) többet jelentenek, mint az utazások vagy látogatások során szokásos találkozások, és intenzív élmények és tanulás új lehetőségeit hozzák létre.” (LU)

A jelentések kiemelték, hogy a programban való részvétel előnyei elsősorban egyéni szinten jelentkeztek. „A tanulás főleg a háttértudás és a mindennapi élethez szükséges készségek (...) szintjén jelentkezett, mint például barátságok kialakítása, nyelvtanulás, de olyan elvontabb kérdésekben is, mint például új kultúrák (...) megismerése, nagyobb nyitottság más kultúrák (...) és más emberek iránt, elvonatkoztatás a saját és mások helyzetétől stb.” (BE–NL) „... sok résztvevő esetében a program keretében szerzett élmények bizonyos mértékig megváltoztatták az életüket (önállósodás, jobb önértékelés, új világszemlélet ...) vagy befolyásolták az egész életre kiható választásaikat is: részvétel a társadalmi életben, új tanulási vagy szakmai perspektívák ...” (BE–FR)

Az ilyen tanulásban a mobilitás fontos szerepet játszik: „A csereprogram előtt a résztvevők közül sokan még sosem voltak Írországon kívül.” (IE) „A hátrányosabb helyzetű fiatalok közül sokaknak az ifjúsági csereprogram volt az első külföldi utazása.” (EE)

Gyakorlatilag minden jelentés megállapítja, hogy a programnak egyértelműen pozitív hatása volt az ifjúsági munkásokra és az ifjúsági szervezetekre: „A program lehetővé tette, hogy a szervezetek európai szinten szakszerűbben működjenek, ami egyúttal nagyon hasznos volt azoknak az ifjúságpolitikai szakembereknek is, akik a projektek keretében tájékoztatták, tanácsokkal látták el és elkísérték a fiatalokat.” (FR) „Az ifjúsági szervezetek számára különösen hasznos volt a nemzetközi kapcsolatok és a partneri viszonyok elmélyítése.” (AT) „A program (...) erősítette a felelős szervezetek által irányított tevékenységek európai dimenzióját, ösztönözte a csapatszellemet, és segítette a Közösség tevékenységeinek előítélet-mentes és szakszerű megítélését.” (SI) „ Az Ifjúság program segíti a szervezeteket és javítja a róluk kialakult képet ... Az, hogy az Ifjúság program az Európai Unió programja, érezhetően hozzájárul tekintélyük növekedéséhez.” (PL)

A jelentések kiemelték, hogy a program ösztönözte a hálózatban végzett munkát: „A válaszadók 70 százaléka megerősítette, hogy az Ifjúság program nélkül sohasem kezdeményeztek volna európai együttműködést. (...) a szervezetek 40 százaléka elismeri, hogy az Ifjúság programban való részvétel az egyetlen európai tapasztalatuk.” (BE–NL) „Az ifjúsági munkások (..), valamint szervezeteik és csoportosulásaik funkcionális partnerkapcsolatokat hoznak létre majdnem minden olyan országban, amely részt vesz a programban.” (CZ)

A nemzeti szakpolitikára gyakorolt hatás inkább csak az új tagállamokban tapasztalható: „Az Ifjúság program (...) vitathatatlanul pozitív hatással volt a fiatalok felfogására és képességeire (...), és a nemzeti ifjúságpolitika és a jogalkotás fejlődésére is. (SK) „Az Ifjúság program mint közösségi tevékenység bőséges információt ad arról, hogyan kezelik az ifjúságpolitikát az EU más tagállamaiban.” (PL)

Az értékelések pozitívan említik a különféle programelemeket és ezek jellemzőit. „Az önkéntesek élményeinek és jobb önértékelésének, valamint a kibővült európai kapcsolati hálózatuknak valószínűleg hosszabb távú hatásai lesznek, mint például a csereprogramoknak. Nagyon valószínű azonban, hogy a csereprogram egyes résztvevői is szereztek olyan pozitív benyomásokat, amelyek feltehetően egész életükben el fogják őket kísérni.” (SE)

3.3.6. Az ifjúságpolitika terén tevékenykedő szervezetek támogatására irányuló program értékelésének fontosabb megállapításai

A program lehetővé tette, hogy a fiatalok jobban megismerjék az európai jövőképet és az európai intézményeket. Céljai jól tükrözték a civil szervezetek céljait és munkamódszereit. Szándéka nem csak a pénzügyi támogatás volt, hanem a kedvezményezettekről kialakuló kép és az irányítóképesség javítása is. Az az előírás, hogy nagy kiterjedésű hálózattal kell rendelkezniük, arra késztette a civil szervezeteket, hogy tevékenységüket kiterjesszék saját országukon túlra is.

A válaszadó kedvezményezettek több mint 40%-a úgy véli, hogy az Unió segítsége nélkül megszűntek volna, ami arra utal, hogy a programot gyakran egyedüli finanszírozási lehetőségnek tekintették, noha nem zárható ki, hogy a kedvezményezettek ebben túloznak; lehet, hogy az elnyert pénzügyi támogatások helyettesítették a másként megszerezhető finanszírozást. A program a leginkább támogatásra szoruló kis méretű civil szervezeteket vonzotta. Bizonyos mértékig bátorította a civil szervezeteket és az Európai Ifjúsági Fórumot, hogy megkeressenek olyan fiatalokat, akik addig még nem voltak tagjai ilyen szervezetnek.

Az értékelők úgy vélik, hogy a pénzügyi támogatások hozzájárultak a civil szervezetek és az Európai Ifjúsági Fórum jó hírének és láthatóságának növeléséhez tagjaik és potenciális adományozóik szemében, de nem egyértelmű, hogy ez általában javította-e a róluk a fiatalok körében élő képet. A megkérdezett civil szervezetek 60%-a kijelentette, hogy nem kellett megváltoztatniuk a szervezetük célját vagy felépítését ahhoz, hogy részt vegyenek a programban – a program nem bővítette a tevékenységi körüket, de lehetővé tette, hogy ezeket a tevékenységeket szakszerűbben irányítsák.

Az Európai Ifjúsági Fórum által kapott támogatás nem eredményezi feltétlenül azt, hogy a tagszervezetek több fiatalt tudnának beszervezni vagy hatékonyabban tudnának finanszírozást találni. A pénzügyi támogatás nem vezetett feltétlenül oda, hogy a fiatalok növeljék személyes részvételüket az európai ügyekben, de bátorította az Európai Ifjúsági Fórum tagjait, hogy tájékozottabbak legyenek.

A felmérésben válaszoló személyek több mint 50%-a úgy vélte, hogy a pályázási eljárás bonyolult, de nem elviselhetetlen. Minőségi okokból nagyon kevés pályázat lett elutasítva, de sokat elutasítottak azért, mert nem felelt meg az adminisztratív előírásoknak. A résztvevők szeretnének többéves pénzügyi támogatást kapni.

A program megerősítette a civil szervezeteket és az Európai Ifjúsági Fórumot, ami jól illeszkedik a Bizottság filozófiájához, amely szerint a civil társadalom részvételének növelésére irányuló stratégia középpontjában a civil szervezetek állnak.

4. FONTOSABB AJÁNLÁSOK – A BIZOTTSÁG ÉSZREVÉTELEI

4.1. A hátrányosabb helyzetű fiatalok bevonása

Stratégiát kell kidolgozni, hogy nagyobb számban lehessen megszólítani azokat a fiatalokat, akik csak alacsonyabb végzettséggel rendelkeznek. Ez történhet például olyan kommunikációs stratégiával is, amely a lehető legközvetlenebbül célozza meg a program összes lehetséges résztvevőjét.

A Bizottság kidolgozott egy stratégiát a hátrányosabb helyzetű fiatalok részvételének növelésére; az ő bevonásukat az érintett programelemeknél meghatározó kritériumnak kell tekinteni. A Bizottság javította e fiatalok részvételi arányának meghatározására szolgáló eszközöket is. Ezenkívül a Bizottság figyelembe fogja venni ezt az ajánlást a tájékoztatási stratégiájában.

4.2. A fiatalok nagyobb mértékű bevonása a projektek előkészítésébe

A fiatalokat gyakrabban be kell vonni a projektek előkészítésébe. A projektek előkészítéséről, szervezéséről és végrehajtásáról szóló célzott oktatások felajánlása segítene elérni ezt a célt.

A programútmutatóban szereplő tanácsok hangsúlyozzák a fiatalak bevonásának fontosságát. A finanszírozási szabályok néha felkínálják azt a lehetőséget, hogy a projektekben majdan részt vevő fiatalok rész vegyenek előkészítő látogatásokon.

4.3. Az ifjúsági munkások jobb támogatása

Ajánlott javítani a tanfolyamszervezők igényeinek értékelését, hogy célzottabb tanfolyamokat tudjanak felkínálni.

A Bizottság figyelembe veszi ezt az ajánlást a SALTO-k szerepének átgondolásakor és megvizsgálja, hogyan lehetne javítani az ifjúsági munkásokkal a képzések formájáról, tartalmáról, módszertanáról, megvalósításáról, nyomon követéséről és értékeléséről folytatandó konzultációt.

4.4. A pályázatírók támogatásának javítása

A nemzeti ügynökségeknek fontos szerepe van a segítségnyújtásban. Hasznos lenne meghatározni azokat a fontosabb akadályokat, amelyek felmerültek az egyes projektekre való pályázás során.

A Bizottság ismételten megerősítette a „támogató megközelítés” elvét, amely alapján a nemzeti ügynökségek segítséget nyújtottak a pályázatíróknak, hogy a program a lehető legtöbb fiatal számára elérhető legyen, és hogy elérje azt a célját, hogy nyisson a hátrányosabb helyzetű fiatalok felé. A Bizottság pontosította a programban való részvétel kritériumait és feltételeit. A nemzeti ügynökségekkel együtt megvizsgálja, hogyan lehet meghatározni azokat a legfontosabb nehézségeket, amelyekkel a pályázatírók még mindig szembetalálják magukat.

4.5. A civil szervezetek és az Európai Ifjúsági Fórum működési hatékonyságának növelése

A civil szervezetek és az Európai Ifjúsági Fórum tevékenységeiről szóló beszámolóknak a konkrét elemek mérésére és értékelésére kellene fektetniük a hangsúlyt. A civil szervezetek és az Európai Ifjúsági Fórum kialakíthatna mechanizmusokat a résztvevőik elégedettségének mérésére. Ösztönözhetnék tagjaikat, hogy kapcsolatba kerüljenek olyan fiatalokkal, akiknek még nincs tapasztalatuk a politikában vagy a civil szervezetekben; az Európai Ifjúsági Fórum tagszervezetein keresztül definiálhatná a fiatalokkal való kommunikáció legjobb módszereit. A Bizottságnak továbbra is segítenie kellene a pályázatírókat a pályázásban, és ennek nagyobb nyilvánosságot kellene kapnia.

A Bizottság egyetért ezekkel az ajánlásokkal.

4.6. A végrehajtás nyomon követésének javítása

Fokozni kell a program végrehajtására vonatkozó adatok gyűjtésére eddig tett erőfeszítéseket. Javasolt egyetlen nyomon követő rendszerbe összefogni a központosított és a decentralizált programrészek adatainak gyűjtését.

A Bizottság stratégiát dolgoz ki a program folyamatos értékelésére, meghatározva a nyomon követéshez használandó mutatókat. Vállalta, hogy fejleszti a nemzeti ügynökségek rendelkezésére bocsátott számítástechnikai eszközöket, és amelyeket ezeknek használniuk kell. Ügyelni fog arra, hogy ebbe a rendszerbe bekerüljenek mind a nemzeti ügynökségektől származó, mind a központosított irányításra vonatkozó információk.

4.7. A program láthatóságának javítása

Ajánlott a program láthatóságának növelése, hogy bővüljön a részt vevő fiatalok köre, és hogy az ifjúsági munkások jobb tájékoztatást kapjanak a felkínált lehetőségekről. Nagyobb figyelmet kell fordítani a jó módszerek cseréjére, mert ez hozzájárul a jobb láthatósághoz is.

A Bizottság információs stratégiát dolgoz ki, amelynek célja a program és eredményeinek jobb ismertetése. Az első intézkedések már megvalósultak: a programot ismertető webhely fejlesztése; a pályázatírók kötelezettsége a láthatóság növelésére; mindenki számára hozzáférhető adatbázis bővítése a projektek eredményeiről szóló információkkal.

4.8. A nemzeti ügynökségek erőforrásainak fejlesztése

Néhány nemzeti ügynökségnek nincsenek meg az erőforrásai ahhoz, hogy megfelelő támogatást nyújtson a pályázatíróknak. Ezeket az erőforrásokat fejleszteni kellene.

A Bizottság, szem előtt tartva azt a célt, hogy a program adminisztratív költségei korlátozva legyenek, megvizsgálja ezen ajánlás megvalósításának lehetőségeit a 2009. évi költségvetés készítése során.

4.9. A nemzeti ügynökségeknek történő folyósítás felgyorsítása

Ajánlott, hogy a Bizottság késedelem nélkül folyósítsa a pénzeszközöket a nemzeti ügynökségek számára.

A Fiatalok lendületben program indításával bevezetett változások lerövidítik a nemzeti ügynökségeknek történő folyósítás eljárását. A Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy a pénzeszközöket május előtt, az éves elbírálás első fázisában kiválasztott projektek indulásakor átutalja.

4.10. A SALTO-k tevékenységeinek vizsgálata

A SALTO-k általában megfelelő struktúráknak tekintethetők, de ajánlott néhány szempont felülvizsgálata velük kapcsolatban.

A Bizottság megvizsgálja, milyen változtatásokat lenne célszerű elvégezni.

4.11. Az Eurodeskek tevékenységeinek vizsgálata

Noha az Eurodeskek általában hatékony struktúráknak tekinthetők, kérdéses, hogy milyen többletértéket adnak a programhoz. Tevékenységük felülvizsgálata lehetővé tenné munkájuk célszerűségének megerősítését.

A Bizottság egyetért ezzel az ajánlással, megjegyezve azonban, hogy az Eurodeskek hasznosságát nem csak a programról adott tájékoztatásuk alapján kell megítélni.

5. A BIZOTTSÁG MEGÁLLAPÍTÁSAI

A Bizottság osztja az értékelők pozitív véleményét a két program végrehajtásáról. Meg van győződve arról, hogy ezek hatékonyan segítették a részt vevő fiatalok egyéni fejlődését, a kapott informális tanulási lehetőségeknek köszönhető foglalkoztathatóságát, és polgári öntudatuk és szolidaritásérzetük fejlődését; a Bizottság azt is szem előtt tartja, hogy ezek a programok pozitív hatással voltak azokra a közvetítőkre, akik fontos szerepet játszanak abban, hogy az ifjúságpolitika sikeres legyen, mint például az ifjúsági munkásokra és az ifjúsági szervezetekre.

Ezek az eredmények összhangban vannak azoknak az elemzéseknek a megállapításaival is, amelyek arra indították a Bizottságot, hogy a Fiatalok lendületben program keretében javasolja a korábbi programok legígéretesebb elemeinek továbbvitelét.

A megfogalmazott ajánlások, amelyeket a Bizottságnak szándékában áll megvalósítani, a jövőben tovább erősítik a Fiatalok lendületben program hatását.

[1] HL L 117., 2000.5.18., 1. o.

[2] HL L 138., 2004.4.30., 24. o.

[3] COM(2001)681 végleges, 2001.11.21.

[4] Az Európai Tanács 2005 márciusában fogadta el.