HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 140/8

Módosítás iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

2012/C 140/05

Ezzel a közzététellel az 510/2006/EK tanácsi rendelet (1) 7. cikke alapján megnyílik a kérelem kifogásolásának joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatnak e közzététel napjától számított hat hónapon belül kell megérkeznie az Európai Bizottsághoz.

MÓDOSÍTÁS IRÁNTI KÉRELEM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

MÓDOSÍTÁS IRÁNTI KÉRELEM A 9. CIKK ALAPJÁN

„MÜNCHENER BIER”

EK-sz.: DE-PGI-0217-0516-02.09.2010

OFJ ( X ) OEM ( )

1. A termékleírás érintett szakaszcíme:

—  A termék elnevezése — ☒ A termék leírása —  Földrajzi terület —  A származás igazolása — ☒ Gyártási eljárás — ☒ Kapcsolat a földrajzi területtel — ☒ Címkézés —  Nemzeti előírások —  Egyéb (kérjük, határozza meg)

2. A módosítás(ok) típusa:

— ☒ Az egységes dokumentum vagy az összefoglaló lap módosítása —  Azon bejegyzett OEM vagy OFJ leírásának módosítása, amely esetében sem az egységes dokumentumot, sem az összefoglalót nem tették közzé —  A termékleírás oly módon történő módosítása, amely nem teszi szükségessé a közzétett egységes dokumentum módosítását (az 510/2006/EK rendelet 9. cikkének (3) bekezdése) —  A termékleírás hatóságilag elrendelt, kötelező egészségügyi vagy növény-egészségügyi intézkedések bevezetése miatti átmeneti módosítása (az 510/2006/EK rendelet 9. cikkének (4) bekezdése)

3. Módosítás(ok):

b) Leírás: A kérelem a felsorolt sörfajták esetében az alábbi kiegészítések tételére irányul: Alkoholfreies Weißbier Eredeti extrakttartalom (%): 3,5–8,0 Alkoholtartalom (% V/V) < 0,5 Szín (EBC): 8,0–21,0 egység Keserűség (EBU) 7,0–19,0 egység búzasörre jellemző, bizsergető hatású, édes, zamatos, világos, arany-, borostyánszínű, élesztőtől enyhén zavaros, természetesen zavaros vagy élesztőtől zavaros, komlóval enyhén ízesített, kissé keserű; Alkoholfreies Bier Eredeti extrakttartalom (%): 1,0–8,0 Alkoholtartalom (% V/V) < 0,5 Szín (EBC): 4,0–13,0 egység Keserűség (EBU) 13,0–29,0 egység sörre jellemző íz a száraztól az édesig, friss, telt, az enyhétől a zamatosig, tiszta, áttetsző, a világostól az aranysárgáig, az enyhén fűszerestől a fűszeresig, komlóval enyhén ízesítettől a komlóaromájúig. Indokolás: A müncheni sörfőzdékben előállított alkoholmentes sörökre ugyanazok az alapvető minőségi követelmények vonatkoznak, mint a Münchener Bier többi fajtájára. Az alkoholmentes sörök mindössze az alkoholtartalmukat illetően esnek át részben több kiegészítő gyártási szakaszon. Az összes többi tartalmi összetevőjük ugyanakkor változatlan marad. Az alkoholmentes sörök „sokkal könnyebb” íze kizárólag az alacsonyabb alkoholtartalomra vezethető vissza. Ezek a sörök már az eredeti, 1993. március 7-i kérelem benyújtását megelőzően is léteztek Münchenben. Amint az az Allgemeine Brauer- und Hopfen-Zeitung 1898. augusztus 17-i számából kitűnik, alkoholmentes sört már 1898-ban is főztek Bajorországban. Ugyanezen újság 1898. július 9-i számának 1590. oldalán pedig utalás található Karl MICHEL, a müncheni Praktische Brauerschule (sörfőző gyakorlóiskola) tulajdonosának kérelmére, aki alkoholmentes sört akart forgalomba hozni (vö. Christian SCHÄDER: „Münchener Brauindustrie 1871–1945”, 105. o.). Bár e kérelmet az ő idejében nem koronázta siker, a müncheni sörfőzdék nem feledkeztek meg az alkoholmentes sörről: főként a két világháború szűkös éveiben, majd azokat követően a nyersanyaghiány miatt, úgynevezett „hígsört” gyártottak. Mindenesetre legalábbis 1986 óta újra folyamatosan főznek Münchenben alkoholmentes búzasört, illetve alkoholmentes sört. A Münchener Bier alkoholtartalmú és alkoholmentes változata a korábbiakhoz hasonlóan manapság is egyaránt jó hírnévnek örvend.

e) Az előállítás módja: A kérelem az eredeti szövegnek az alábbi szöveggel történő kiegészítésére irányul: „Az alkoholmentes Münchener Bier fajtákra ugyanazok a szigorú minőségi követelmények vonatkoznak, mint az alkoholtartalmú sörökre, és előállításuk is éppúgy a Münchenben és Németországban hatályos jogszabályoknak megfelelően történik, függetlenül attól, hogy alsó- vagy felsőerjesztésű sörről van-e szó. A régi müncheni sörfőzési hagyományokat követve ezért kétféle eljárás használatos az alkoholmentes sör, illetve az alkoholmentes búzasör előállítása céljából. Az első eljárás esetén a megfelelő, erjedt sörfajtából vákuumdesztillálás és elpárologtatás útján (esőáramú elpárologtatás/vékonyréteg-vákuum elpárologtatás) utólag teljesen vagy részlegesen kivonják az alkoholt, miközben az összes többi összetevő változatlan marad, tehát a minőségi követelmények ezek tekintetében érvényben maradnak. A második és régebbi eljárás esetén a fent leírtak szerint először elkészítik a Münchener Bierhez való megfelelő sörlét. Az ezt követő erjedést azonban ezután megállítják egy olyan korai időpontban, amikor a sörlé még nem érte el a törvény szerinti legfeljebb 0,5 térfogatszázalékos alkoholtartalmat. Ennek során az összetevők ugyancsak változatlanok maradnak, és ugyanolyan minőségi követelményeknek felelnek meg.” Indokolás: Mivel az alkoholmentes sör gyártása részben különbözik a sör alapvető gyártásától, „az előállítás módja” szakaszcímet mindenképpen ki kell bővíteni ezekkel az előállítási szakaszokkal.

f) Kapcsolat a földrajzi területtel: A kérelem az eredeti szövegnek a második bekezdés után az alábbi szöveggel történő kiegészítésére irányul: „Az alkoholmentes sörök szintén hosszú idő óta hagyományosak Münchenben. Az »Allgemeine Brauer- und Hopfen-Zeitung«1898. augusztus 17-i számának 1928. oldalán olyan állítás olvasható, miszerint Bajorországban alkoholmentes sört állítanak elő. Müncheni alkoholmentes sörre való utalás található ugyanezen újság 1898. július 9-i számának 1590. oldalán is. Itt beszámolnak Karl MICHEL úr, a müncheni Praktische Brauerschule (sörfőző gyakorlóiskola) tulajdonosának kérelméről, aki alkoholmentes sört akart forgalomba hozni (vö. Christian SCHÄDER: »Münchener Brauindustrie 1871–1945«, 105. o.). Bár e kérelem az ő idejében elutasítatásra került, az alkoholmentes sör Münchenben továbbra is jelen volt, főként a két világháború szűkös éveiben, azokat követően pedig, amint az közismert, a nyersanyaghiány miatt alacsony alkoholtartalmú söröket főztek. Mindenesetre 1986 óta újra folyamatosan főznek alkoholmentes sört, illetve alkoholmentes búzasört a müncheni sörfőzdékben. A Münchener Bier egyéb fajtáihoz képest a különbség csak annyi, hogy vagy utólag vonják ki az alkoholt a kész Münchener Bier termékből, vagy pedig a Münchener Bier erjedését korán megállítják, az összes többi összetevő viszont mindig változatlan marad. A Münchener Bier alkoholtartalmú és alkoholmentes változata a sörfajtától függetlenül, egyaránt jó hírnévnek örvend.” Végül az alábbi szöveget kell feltüntetni: „Allgemeine Brauer- und Hopfen-Zeitung 1898. július 9-i szám 1590. o., és 1898. augusztus 17-i szám, 1928. oldal.” Indokolás: Fontos rámutatni, hogy az alkoholmentes sörök hagyományosan szintén a Münchener Bier körébe tartoznak és e hagyomány részét képezik. Alkoholmentes sörről először az 1898-as évből származó dokumentumok tesznek említést. A 20. század háborús, illetve szűkös éveiben, mint közismert, a nyersanyaghiány miatt „hígsört” gyártottak. Igazolható módon 1986 óta gyártanak folyamatosan alkoholmentes sört, illetve alkoholmentes búzasört. Az alkoholtartalmú és alkoholmentes Münchener Bier egyaránt jó hírnévnek örvend, függetlenül attól, hogy alsó- vagy felsőerjesztésű sörről van-e szó.

h) Címkézés: A „sörtípus” szó helyébe a „sörfajta” szó lép. Ezenkívül beiktatandó az alábbi szöveg: „A 2006. március 20-i 510/2006/EK rendeletnek a 2006. december 14-i 1898/2006/EK rendelet 14. cikkével összefüggésben értelmezett 8. cikke (2) bekezdésének megfelelően a címkén vagy az EU-szimbólum jelenik meg vagy az »oltalom alatt álló földrajzi jelzés« megjelölés, a »Münchener Bier« bejegyzett elnevezéssel együtt.” Indokolás: 1. „Sörtípus” helyett „sörfajta”: A „sörtípus” szó választása helytelen volt. Helyesen így hangzik: „sörfajta”. A BierV 3. §-a értelmében sörtípus alatt például „alacsony extrakttartalmú sör”, „csapolt sör” vagy „ászoksör” értendő. Mivel a h) pont a termékleírás b) pontjára vonatkozik, ott pedig sörfajták és nem sörtípusok vannak felsorolva, szükséges a kiigazítás. 2. A szöveg a következőképpen egészítendő ki: Az 510/2006/EK rendelet által biztosított oltalom alatt álló termékek megjelölésében legkésőbb 2009. május 1-jétől fel kell tüntetni vagy az EU-szimbólumot vagy az „oltalom alatt álló földrajzi jelzés” szöveget az oltalom alatt álló termék elnevezésével együtt. Tekintettel arra, hogy a jelen módosítás, illetve kiegészítés iránti kérelmet 2009. május 1-jét követően nyújtják be, szükséges a kiegészítés.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

„MÜNCHENER BIER”

EK-sz.: DE-PGI-0217-0516-02.09.2010

OFJ ( X ) OEM ( )

1. Elnevezés:

„Münchener Bier”

2. Tagállam vagy harmadik ország:

Németország

3. A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása:

3.1. Termék típusa:

2.1. osztály Sör

3.2. A termék leírása, amelyre az 1. pontban található elnevezés vonatkozik:

Helles Eredeti extrakttartalom (%): 11,4–11,9 Alkoholtartalom (% V/V) 4,7–5,4 Szín (EBC): 5,0–8,5 egység Keserűség (EBU) 14,0–25,0 egység világossárga, sápadt, itatja magát, tiszta, lágy, komlóval enyhén-kellemes mértékben ízesített, finoman-frissítően fűszeres, a főzési módszertől függően kellemesen keserű;

Export Hell Eredeti extrakttartalom (%): 12,5–12,8 Alkoholtartalom (% V/V) 5,5–6,0 Szín (EBC): 5,5–7,5 egység Keserűség (EBU) 15,0–26,0 egység világossárga, áttetszőre erjesztett, íze a zamatostól az enyhe, telt lágyon át a csípősen fűszeresig terjed, részben komlóval finoman ízesített, részben finoman keserű;

Export Dunkel Eredeti extrakttartalom (%): 12,5–13,7 Alkoholtartalom (% V/V) 5,0–5,9 Szín (EBC): 42,0 ≤ 60,0 egység Keserűség (EBU) 15,0–24,0 egység zamatos, lágy, malátaaromájútól erősig terjedő tartományú, részben a müncheni maláta dominanciájával;

Pils Eredeti extrakttartalom (%): 11,5–12,5 Alkoholtartalom (% V/V) 4,9–5,8 Szín (EBC): 5,5–7,0 egység Keserűség (EBU) 30,0–38,0 egység enyhén fanyar, finom, nemes komlóra emlékeztető keserűség, komlós jegyeket felmutatótól a komlóaromájúig terjedő tartomány, könnyű, elegáns, friss;

Alkoholfreies Weißbier Eredeti extrakttartalom (%): 3,5–8,0 Alkoholtartalom (% V/V) < 0,5 Szín (EBC): 8,0–21,0 egység Keserűség (EBU) 7,0–19,0 egység búzasörre jellemző, bizsergető hatású, édes, zamatos, világos, az aranytól az arany-, borostyánszínűig terjedő árnyalatú, az élesztőtől enyhén zavarostól a természetesen zavaros át az élesztőtől zavarosig terjedő, a komlóval enyhén ízesítettől a kissé keserűig terjedő tartomány;

Leichtes Weißbier Eredeti extrakttartalom (%): 7,7–8,4 Alkoholtartalom (% V/V) 2,8–3,2 Szín (EBC): 11,0–13,0 egység Keserűség (EBU) 13,0–15,0 egység frissítő, pezsdítő, bizsergető hatású, élesztőtől zavaros, jellegzetes felső erjesztésű búzasör íz;

Kristall Weizen Eredeti extrakttartalom (%): 11,5–12,4 Alkoholtartalom (% V/V) 4,9–5,5 Szín (EBC): 7,5–12,5 egység Keserűség (EBU) 12,0–16,0 egység frissítő, igen bizsergető hatású, áttetszőre szűrt, tiszta, friss, felső erjesztésű jegyekkel, jellegzetes felső erjesztésű íz;

Hefeweizen Hell Eredeti extrakttartalom (%): 11,4–12,6 Alkoholtartalom (% V/V) 4,5–5,5 Szín (EBC): 11,0–20,0 egység Keserűség (EBU) 12,0–20,0 egység jól megerjesztett, természetesen zavaros, jellegzetesen felső erjesztésű karakterű, bizsergető, frissítő, pezsdítő hatású, friss, részben élesztős, búzasör aromájú;

Hefeweizen Dunkel Eredeti extrakttartalom (%): 11,6–12,4 Alkoholtartalom (% V/V) 4,5–5,3 Szín (EBC): 29,0–45,0 egység Keserűség (EBU) 13,0–16,0 egység természetesen zavaros, zamatos, malátaaroma íz, illetve malátás karakter, felső erjesztésű jegyekkel, illetve karakterrel;

Märzen Eredeti extrakttartalom (%): 13,2–14,0 Alkoholtartalom (% V/V) 5,3–6,2 Szín (EBC): 8,0–32,5 egység Keserűség (EBU) 21,0–25,0 egység igen zamatos, itatja magát, enyhe, altbayerischtől a malátaaromáig terjedő tartomány, igen enyhén keserű;

Bockbier Eredeti extrakttartalom (%): 16,2–17,3 Alkoholtartalom (% V/V) 6,2–8,1 Szín (EBC): 7,5–40,0 egység Keserűség (EBU) 18,0–32,5 egység jól megerjesztett, lehet kerek, zamatos, itatja magát, lágy, illatos vagy komlóval enyhén ízesített, enyhén keserű vagy komlóval jól megízesített és részben fűszeres karakterű;

Doppelbock Eredeti extrakttartalom (%): 18,2–18,7 Alkoholtartalom (% V/V) 7,2–7,7 Szín (EBC): 44,0–75,0 egység Keserűség (EBU) 18,0–28,0 egység erős, erőteljes, fűszeres, tartalmas, malátaaromájú íz;

Alkoholmentes sör Eredeti extrakttartalom (%): 1,0–8,0 Alkoholtartalom (% V/V) < 0,5 Szín (EBC): 4,0–13,0 egység Keserűség (EBU) 13,0–29,0 egység sörre jellemző íz a száraztól az édesig, friss, telt, az enyhétől a zamatosig, tiszta, áttetsző, a világostól az aranysárgáig, az enyhén fűszerestől a fűszeresig, komlóval enyhén ízesítettől a komlóaromájúig;

Leichtbier Eredeti extrakttartalom (%): 7,5–7,7 Alkoholtartalom (% V/V) 2,7–3,2 Szín (EBC): 5,5–7,0 egység Keserűség (EBU) 24,0–26,5 egység enyhén keserű, nemes íz;

Diät Pils Eredeti extrakttartalom (%): 8,5–9,3 Alkoholtartalom (% V/V) 4,3–4,9 Szín (EBC): 5,0–6,5 egység Keserűség (EBU) 26,0–30,0 egység szénhidrátban szegény, enyhén keserű, száraz íz;

Schwarz-Bier Eredeti extrakttartalom (%): 11,3 Alkoholtartalom (% V/V) 4,8 Szín (EBC): 70,0 egység Keserűség (EBU) 17,0 egység enyhén fűszeres malátaaroma;

ICE-Bier Eredeti extrakttartalom (%): 11,2 Alkoholtartalom (% V/V) 4,9 Szín (EBC): 6,5 egység Keserűség (EBU) 20,0 egység harmonikus, kerek, zamatos;

Nähr-/Malzbier Eredeti extrakttartalom (%): 12,3–12,7 Alkoholtartalom (% V/V) 0,0–1,2 Szín (EBC): 65,0–90,0 egység Keserűség (EBU) 8,0–15,0 egység alkoholszegény, igen enyhén erjesztett, malátás, fűszeres, komlóval igen szegényen ízesített;

Oktoberfestbier Eredeti extrakttartalom (%): 13,6–14,0 Alkoholtartalom (% V/V) 5,3–6,6 Szín (EBC): 6,0–28,0 egység Keserűség (EBU) 16,0–28,0 egység világos, arany-, borostyánszínű vagy sötét, lehet zamatos, igen telt, lágy vagy malátaaromájú, akár enyhén komlóval ízesített, nagyon enyhén keserű vagy erőteljes, kissé édes ízű.

3.3. Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében):

A müncheni sörfőzdék által használt víz a müncheni kőzetrétegből, a müncheni városi területen található, a város tulajdonában lévő mélykutakból származik, amelyek többsége a harmadidőszakból származó rétegekig ér le.

3.4. Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében):

—

3.5. Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell végrehajtani:

A Münchener Bier előállításának teljes folyamatát München város területén kell végrehajtani.

A Münchener Bier előállítási folyamata a maláta megőrlésével és az áztatással kezdődik, és a tárolással fejeződik be, amelynek során a fiatal sör természetes módon szén-dioxiddal gyarapodik és érési folyamata által kialakul végleges íze.

Ugyanez vonatkozik az alsó- és felsőerjesztésű alkoholmentes „Münchener Bier” fajták előállítási folyamatának egészére. Az előállítás módjától függően azonban ezt kiegészíti a vákuumdesztillálás és elpárologtatás, illetve az erjesztési fázis idő előtti befejezése.

3.6. A szeletelésre, aprításra, csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok:

—

3.7. A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok:

A sörcímkézés a „Münchener Bier”, illetve a „Münchner Bier” termékelnevezésre utal egy, a 3.2. pontban említett sörfajtával kapcsolatosan.

4. A földrajzi terület tömör meghatározása:

München város területe

5. Kapcsolat a földrajzi területtel:

5.1. A földrajzi terület sajátosságai:

A „Münchener Bier” elnevezést a müncheni sörfőzdék évszázadok óta használják, harmadik felek bárminemű ellenvetése nélkül. A régi hagyományt bizonyítja többek között, hogy már Erős Lajos herceg 1280. évi urbáriumában is említik a müncheni sörfőzők pénzbeli és természetbeni kötelezettségeit (vö. e vonatkozásban: „München und sein Bier” Heckhorn/Wiehr, München 1989., vagy Dr. Karin HACKEL-STEHR doktori disszertációja – mint a fenti 4. pontban –, valamint Sedlmayr/Grohsmann „Die ,prewen’ Münchens”, Nürnberg, 1969., kivonatosan csatolva. További hivatkozás: Dr. Christine RÄDLINGER: „125 Jahre Verein Münchener Brauereien e. V.”, Emlékkötet, 1996).

Az alkoholmentes sörök szintén hosszú idő óta hagyományosak Münchenben. Az „Allgemeine Brauer- und Hopfen-Zeitung”1898. augusztus 17-i számának 1928. oldalán olyan állítás szerepel, miszerint Bajorországban alkoholmentes sört állítanak elő. Müncheni alkoholmentes sörre való utalás található ugyanezen újság 1898. július 9-i számának 1590. oldalán is. Itt beszámolnak Karl MICHEL úr, a müncheni Praktische Brauerschule (sörfőző gyakorlóiskola) tulajdonosának kérelméről, aki alkoholmentes sört akart forgalomba hozni (vö. Christian SCHÄDER: „Münchener Brauindustrie 1871–1945”, 105. o.). Bár e kérelem az ő idejében elutasítatásra került, az alkoholmentes sör Münchenben továbbra is jelen volt: főként a két világháború szűkös éveiben, majd azokat követően, amint az közismert, a nyersanyaghiány miatt alacsony alkoholtartalmú söröket főztek. Mindenesetre 1986 óta újra folyamatosan főznek alkoholmentes sört, illetve alkoholmentes búzasört a müncheni sörfőzdékben.

5.2. A termék sajátosságai:

A fogyasztó a különleges hírnevet és a legmagasabb minőségi elvárásokat társítja a Münchenben előállított sörhöz.

E minőség nemcsak az 1487-es müncheni tisztasági követelmény betartásán alapul, amely 29 évvel régebbi, mint az 1516. évi bajor tisztasági követelmény, hanem különösen azon, hogy a müncheni sörfőzdék által használt víz a müncheni kőzetrétegből, a város saját tulajdonában álló mélykutakból származik. E mélykutak 250 méterig, a harmadidőszakból származó rétegekig érnek le.

5.3. A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti, vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti okozati kapcsolat:

A lakosság erős kötődése a Münchener Bierhez és annak ebből adódó hírnevéhez éppen a München térségében történő sörfőzés régi hagyományára és a történelmi összefüggésekre vezethető vissza. A Münchener Bier kiegyensúlyozott növekedéssel először helyi, később regionális, majd tartományi, aztán nemzeti, végül nemzetközi ismertségre és világhírre tett szert.

A sör kezdettől fogva kedvelt volt Münchenben. Már 815-ben a Historia Frisingensisben a „Kozrah” kézirat megemlíti, hogy az oberföhringi Szent János-templomot Huwetzi diakónusnak adományozták, aki pedig a székeskáptalannak évi egy szállítmány sör „járadékot” (adót) volt köteles fizetni.

München város 1280. évi adózási könyvéből kiderül, hogy már ebben az időben is adományoztak müncheni polgároknak úgynevezett „sörfőzési jogosítványokat”.

1372-ben II. István herceg megreformálta a müncheni sörfőzési jogot, és az első söralkotmánnyal valamennyi közembernek, aki azt szerette volna, engedélyezte a „Greußing“ (valószínűleg egyfajta alacsony extrakkartalmú, gyenge sör) főzését. Különösen említésre méltó, hogy ez a jog, amennyiben személyhez kötődött, elidegeníthető és örökölhető volt.

A 14. és 15. században sokan próbálkoztak a sört különböző, részben mérgező anyagok hozzáadásával tartósabbá tenni. Ezért München város tanácsa 1453-ban sörszabályzatot adott ki, amelyben az állt, hogy a sör és a Greußing „csak malátából, komlóból és vízből, és egyébként semmi másból nem” forralható és főzhető. Ezáltal először alkottak egyfajta „sörtisztasági követelményt”.

A sörszabályzat szövegét aztán, némileg módosított formában, 1487. november 30-án IV. Albert bajor herceg mint „müncheni sörtisztasági követelményt” adta ki. Eszerint szintén kizárólag komlóból, malátából és vízből lehetett sört forralni és fogyasztásra felszolgálni. E törvénykezés alkalmával került az is előírásra, hogy a sört sörszemlének kell alávetni, ami a mai minőségellenőrzésnek feleltethető meg. Így tehát először a 15. század végén vizsgáltak élelmiszert minőségi szempontból. A müncheni sörtisztasági követelmény garantálja a sör kiváló minőségét és a Münchener Bier sikerének és hírnevének legfontosabb alapkövét jelenti.

1493-ban aztán Gazdag György herceg hasonló tisztasági követelmény írt elő Alsó-Bajorországban. Az ő halála és a landshuti örökösödési háború után IV. Albert herceg fiai, IV. Vilmos és X. Lajos bajor hercegek 1516-ban gyakorlatilag változatlan formában kibocsátották a „Müncheni tisztasági követelményt” bajor tisztasági követelményként. Ez több törvényen keresztül bekerült a sör adójának megállapításáról szóló 1906. évi német törvénybe és a mai ideiglenes sörtörvénybe. Így tehát a müncheni tisztasági követelmény ma is érvényben van.

A Münchener Bier hírneve az évszázadok során egyre inkább elterjedt. A 16. században például a kocsisok és fuvarosok terjesztették, akik lovaikat a sörfőzdékben szállásolhatták el. Hozzá kell tenni, hogy ebben az időszakban hozzávetőleg minden 250 lakosra jutott egy sörfőzde.

A müncheniek erős kötődése a sörhöz abban is megmutatkozik, hogy akár az utcára is mennek, ha a sörről van szó. Így például 1844-ben sörháború tört ki, amikor hat krajcárról hirtelen hat és fél krajcárra ment fel a sör ára. 1995 májusában pedig körülbelül huszonötezren tiltakoztak egy bírósági határozat ellen, amely arra kötelezte volna a müncheni sörkerteket, hogy 21 óra 30 perckor zárjanak.

A Münchener Bier világhírnevének kialakulásához természetesen a sörkertek, az Oktoberfest, de a hétköznapi vendéglők is hozzájárultak.

A hagyományos sörkertekkel kapcsolatban említésre méltó a müncheni polgároknak az a híres joga, illetve kedvelt szokása, hogy ételüket a sörkertbe, vagy – régebben – a sörpincébe is magukkal vihetik.

Próbálták utánozni, de továbbra is páratlan esemény az először 1810-ben megrendezett Oktoberfest, amely egy lovasversenyből alakult ki. Ma már több mint 2 000 Oktoberfest létezik szerte a világban. Az Oktoberfest és a tipikusan ott fogyasztott sör, az Oktoberfestbier, amelyet kizárólag a müncheni sörfőzdék állíthatnak elő, ugyancsak hozzájárulnak a Münchener Bier világhírnevéhez. Évente átlagosan több mint hatmillió látogató jön Münchenbe az Oktoberfestre, a világszerte ismert sört fogyasztani. A Münchener Bier szempontjából az Oktoberfest és az Oktoberfestbier jelenti a tetőpontot. A Landgericht München (müncheni tartományi bíróság) egy alkalommal olyan határozatot is hozott, amelyben leszögezi, hogy az „Oktoberfest a Münchener Bier ünnepe”.

A vendéglőkön csak a világszerte ismert „Hofbräuhaus” (sörfőzde) felirat szerepel. Magától értetődik, hogy az „in München steht ein Hofbräuhaus…” (áll Münchenben egy sörfőzde) kezdetű dal, valamint maguk az italmérések világhíressé teszik a Münchener Biert.

E történelmi tényeken kívül különösen műszaki újítások járultak hozzá a Münchener Bier hírnevének öregbítéséhez.

A 19. században a müncheni sörfőzők valódi jégházakat, illetve jégpincéket kezdtek építeni. Az ezzel kapcsolatos műszaki követelmények annyira összetettek voltak, hogy a sörpinceépítés tananyag lett a királyi építőmesteri iskolában.

1873-ban Carl von Linde kifejlesztette a világon az első hűtőgépet a müncheni Spaten-sörfőzde számára. E tekintetben annak volt jelentősége, hogy ettől fogva az időjárástól és a külső hőmérséklettől függetlenül, folyamatosan változatlan minőségű és mennyiségű sört lehetett előállítani.

1900-ban a müncheni Hacker-sörfőzde két holland hajóba Linde rendszere szerinti hűtőkabinokat építtetett be, és ezekkel a hajókkal a tengerentúlra exportálta a Münchener Biert és annak hírnevét.

A 19. századtól kezdve továbbá minden müncheni sörfőzdének több, akár 90 vasúti hűtőkocsija is volt, azért, hogy termékeit távoli felvevőpiacokra szállítsa. Ezek a hűtővagonok, amelyek egyidejűleg reklámként is szolgáltak a sörfőzdék számára, az akkoriban rohamosan fejlődő európai vasúthálózat teljes hosszán közlekedtek. A reklámnál jóval fontosabb volt az ehhez kötődő minőségmegőrzés. A sör eltarthatósága tekintetében ez hatalmas előrelépés volt. A Münchener Bier jó minőségben érkezett meg külföldre és így kerülhetett fogyasztásra, ami ismételten csak a hírnevét növelte. Az akkoriban állandóan növekvő kiviteli mutatók a Münchener Bier ismertségére utalnak.

Annak érdekében, hogy azonos hőmérsékletet tudjanak tartani és ezáltal folyamatosan azonos minőséget produkálhassanak, az ehhez szükséges energiatermelés céljából a 19. század folyamán sok müncheni sörfőzde gőzgépeket helyezett üzembe. Az e tekintetben felmerülő biztonsági kérdések és műszaki problémák megoldása érdekében a müncheni sörfőzdék részvételével megalakult a „gőzkazán-revíziós egyesület”. Ebből alakult ki a mára világhírűvé vált „Technische Überwachungsverein” (műszaki felügyeleti egyesület) (TÜV). A müncheni sörfőzdék biztonságra törekvése ugyancsak felértékelte a müncheni sörfőzdék és söreik hírnevét.

A tudományos módszerek fejlődésével egyidejűleg a 19. században sörfőzési technológiai részlegeket alapítottak a mezőgazdasági iskolákban és az egyetemeken, valamint kísérleti és oktatási magánintézeteket hoztak létre. Megemlítendő a sörfőzéssel kapcsolatos szakmai publikációk kiadásának kezdete is, amelynek központja Münchenben volt. Ettől az időtől kezdve lehet Münchent „sörélesztő-egyetemvárosként” említeni. Ma is vezető szerepet tölt be a müncheni Technische Universität (műszaki egyetem) weihenstephani tudományos központjának sörfőzés-technológiai szaka, valamint a Doemens Intézet a sörfőzők és sörfőzdei technikusok képzésében, akik később szerte a világban dolgoznak.

Amint bemutatásra került, a Münchener Bier ismertsége és hírneve az utóbbi 550 évben folyamatosan növekedett Németországban és az Európai Unióban egyaránt. Az utóbbi 30 év növekvő exportja, különösen az ismert Oktoberfestbier vonatkozásában, amely sört csak a müncheni sörfőzdék jogosultak így nevezni, magáért beszél. A Münchener Bier ünnepe, az Oktoberfest az egész világon ismert. A népviseleti és lövészeti egyesületek hagyományőrző felvonulása, a fesztivál megnyitója, valamint a mindennapi tudósítás az Oktoberfest sátraiból rendkívüli mértékben növelik a Münchener Bier ismertségét. A sport területén szponzorként – például a német nemzeti válogatott bobjain vagy az olimpiai csarnokban – történő megjelenés a világ minden tájára elvitte, illetve elviszi a Münchener Bier nevét. Az utóbbi évtizedekben a rádió, a televízió és különösen az internet révén a világon egyre többen ismerték meg a Münchener Biert. A Münchener Bierrel kapcsolatban internetes vitafórumok és rajongói klubok léteznek. A müncheni sörfőzdék internetes oldalai sűrűn látogatottak; érdeklődés a világ minden tájáról érkezik.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére:

(Az 510/2006/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (7) bekezdése)

Markenblatt, 2010. március 19-i 11. kötet, 7a-bb. rész, 4250. o.

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/13252

(1) HL L 93., 2006.3.31., 12. o.