A rendszerszinten jelentős befektetési vállalkozásokra, amelyek közül többet globálisnak tekintenek, illetve a CRD IV. 131. cikke szerinti egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre továbbra is a CRR/CRD IV. keret fog vonatkozni, beleértve a Bizottság által 2016. november 23-án javasolt módosításokat, a javaslatokban az azonosításuk kapcsán javasolt felülvizsgált megközelítésnek megfelelően. Ennek oka az, hogy e vállalkozások rendszerint jelentős mértékű kockázatokat viselnek, illetve garantálnak a belső piacon. E tevékenységek hitelkockázatoknak teszik ki a befektetési vállalkozásokat, főként partnerkockázat, illetve az akár ügyfeleik, akár saját maguk számára saját számlára felvett pozíciók piaci kockázatának formájában. E vállalkozások tehát jelentősebb kockázatot jelentenek a pénzügyi stabilitásra, figyelemmel méretükre és összekapcsolódásukra. E kockázatok fényében, az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében, az ilyen rendszerszinten jelentős befektetési vállalkozásokat hitelintézetekként kell kezelni.

Valamennyi tagállamban működnek befektetési vállalkozások. Az Európai Bankhatóság (EBH) által összegyűjtött adatok szerint 2015 végén 6051 befektetési vállalkozás működött az Európai Gazdasági Térségben (EGT). Ezek közé tartoznak a nagyrészt a lakossági ügyfelek számára a szolgáltatások korlátozott körét nyújtó vállalkozások, illetve a lakossági, szakmai és vállalati ügyfelek számára a szolgáltatások széles skáláját biztosító vállalkozások is.

A rendszerszinten jelentős, továbbra is a CRR/CRD IV. hatálya alatt maradó befektetési vállalkozások azonosításának felülvizsgált megközelítése összhangban van továbbá a bankunió működése során a kiskapuk elkerülésére irányuló célkitűzéssel. A piac utóbbi időben tapasztalt szerkezeti alakulása azt mutatja, hogy a harmadik országbeli bankcsoportok egyre összetettebb szervezetekkel rendelkeznek az EU-ban, és ezek az egységes felügyeleti mechanizmus keretében az EBH felügyeletén kívül eső jogalanyok révén működnek. Amint az a bankunió kiteljesítéséről szóló 2017. október bizottsági közleményben is szerepel, ha biztosítjuk, hogy a rendszerszinten jelentős befektetési vállalkozások a CRR/CRD IV. hatálya alatt maradjanak az azonosításukra vonatkozóan a jelen javaslatban szereplő megközelítéssel összhangban, az egyúttal a bankfelügyeleti hatóságok és – a bankunióban részt vevő tagállamokban kifejtett működésük tekintetében – az EKB prudenciális felügyelete alá vonja őket.

A befektetési vállalkozások fontos szerepet játszanak a befektetések áramlásának elősegítésében az egész EU-ban. Ennek megfelelően a felülvizsgálat a befektetések mobilizálása, a növekedés és a foglalkozás elősegítése érdekében egy jól működő pénzügyi rendszerrel és tőkepiaci unióval rendelkező, erős és tisztességes belső piac biztosítására irányuló bizottsági kezdeményezésnek is részét képezi. A megfelelőbb, a befektetési vállalkozások szempontjából alacsonyabb megfelelési költségekkel járó prudenciális és felügyeleti keretnek elő kell segítenie i. a vállalkozásokat érintő általános feltételek javítását; ii. a piacra lépés megkönnyítését és a folyamat során zajló versenyt; valamint iii. a befektetők új lehetőségekhez való hozzáférésének javítását és kockázataik kezelésének hatékonyabb módszereit.

A MiFID II. és a MiFIR a pénzügyi válság nyomán került elfogadásra, és mindkét jogszabály az értékpapírpiacokkal, a befektetésközvetítőkkel és a kereskedési helyszínekkel foglalkozik. Az új keretrendszer megerősíti és felváltja a MiFID I. jelenlegi keretrendszerét. A befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális keret felülvizsgálatának fényében szükséges biztosítani azt is, hogy a határokon átnyúló jelleggel az EU-ban szolgáltatásokat nyújtó harmadik országbeli vállalkozások ne élvezzenek az uniós vállalkozásoknál kedvezőbb elbánást a prudenciális, adózási és felügyeleti követelmények tekintetében. Az uniós és a harmadik országbeli vállalkozások közötti egyenlő versenyfeltételek érdekében a jelen javaslat célzott változtatásokat irányoz elő a MiFIR 46. és 47. cikkében meghatározott, harmadik országokra vonatkozó jelenlegi egyenértékűségi rendszerek tekintetében.

A jelen javaslat kiegészíti a hitelintézetekre vonatkozó CRR/CRD IV. szabályozás jelenleg folyamatban lévő, a Bizottság által 2016. november 23-án elfogadott javaslatokon alapuló felülvizsgálatát, amelyek lehetővé tették a rendszerszinten nem jelentős befektetési vállalkozások számára, hogy kívül maradjanak a felülvizsgált rendelkezések hatályán. E lehetőséget annak elismerése nyomán építették be, hogy a felülvizsgált rendelkezéseket úgy alakították ki, hogy nem vették figyelembe a legtöbb befektetési vállalkozást, valamint hogy ezek tovább bonyolítanák a fennálló szabályozást. A befektetési vállalkozások többségére vonatkozó prudenciális szabályozás e javaslatban szintén előterjesztett felülvizsgálata ebben az időpontban már rég folyamatban volt, és úgy tekintették, hogy aránytalan lenne e vállalkozások vonatkozásában az új szabályozás alkalmazásáig hátralévő időben egy még bonyolultabb rezsim előírása. A jelen javaslat ennélfogva új szabályozást jelent a befektetési vállalkozások többsége számára, teljes mértékben, a felülvizsgált rendelkezéseket is beleértve, kivéve őket a CRR/CRD IV. keret hatálya alól, kizárólag a rendszerszinten jelentős befektetési vállalkozásokat hagyva ott, a jelen javaslatban az azonosításukat szolgáló felülvizsgált megközelítésnek megfelelően.

Ahogy az a Bizottság 2017. szeptemberi, az európai felügyeleti hatóságok felülvizsgálatáról szóló közleményében is szerepel, ez többek között azt is jelentené, hogy a bankunióban részt vevő tagállamokban a működésük az egységes felügyeleti mechanizmus keretében az EBH közvetlen felügyelete alá tartozna. E vállalkozások jelenleg nagyrészt az Egyesült Királyságban koncentrálódnak, de jelenleg mérlegelik működésük egy részének áthelyezését az EU-27, különösen a bankunióban részt vevő tagállamok területére. Noha ez kisszámú vállalkozást érint, ezek azonban jelentős részesedéssel bírnak az Unión belüli valamennyi befektetési vállalkozás összesített eszközeiben és üzleti forgalmában.

A felülvizsgálatot a pénzügyi szolgáltatási bizottságban megvitatták a tagállamokkal 2017. márciusban és októberben, 2017. júniusban és szeptemberben pedig a banki, fizetési és biztosítási szakértők bizottsági csoportjában is. A Bizottság 2017. márciusban közzétett bevezető hatásvizsgálatára tett érdekelti észrevételeket szintén figyelembe vették. Végül a Bizottság mérlegelte a pénzügyi szolgáltatások átfogó uniós szabályozási keretének hatékonyságával, következetességével és koherenciájával kapcsolatos korábbi széleskörű véleményezési felhívására kapott válaszokat is, amelyekben számos válaszadó mutatott rá a felülvizsgálat szempontjából releváns kérdésekre.

2016. november 4-én az EBH konzultációs vitaindító dokumentumot tett közzé a befektetési vállalkozásokra vonatkozó esetleges új prudenciális szabályozással a középpontban. A dokumentumra három hónapig lehetett észrevételeket tenni. Az EBH 2017. július 3-án tette közzé ajánlástervezetét az érintett felek észrevételtételre való felhívásával. Munkáját részletes adatgyűjtés támogatta, amelyben befektetési vállalkozások is részt vettek. Ezt az EBH számára az illetékes nemzeti hatóságok két ütemben végezték, 2016-ban és 2017-ben.

Amint az a kísérő munkadokumentumban kiemelésre került, e kapcsolódó költségek várhatóan folyamatosan csökkenni fognak a kezdetben felmerülő bizonyos egyszeri költségek mellett. A tőke szempontjából a felülvizsgálattal kapcsolatos munka mögött meghúzódó, a fentiekre kiható átfogó politikai döntést jelentett az annak biztosítására irányuló cél, hogy összességében ne nőjenek túlzottan a befektetési vállalkozásokra vonatkozó EU-szintű tőkekövetelmények. Ez egyes vállalkozástípusok esetében eltérő eloszlási hatásokat eredményez. Ezeket enyhítik a javaslat azon rendelkezései, amelyek alapján a legjelentősebb hatásokat fokozatosan vezetik be, és azokra felső korlát vonatkozik.

A kísérő munkadokumentum megállapítja, hogy összességében az EBH ajánlásait a felülvizsgálat céljainak hatékony és eredményes elérésére alkalmas és arányos eszköznek kell tekinteni a jelenlegi helyzethez képest. Általánosabban, az EBH javaslata egyértelmű és valós lépés a befektetési vállalkozásokra vonatkozó olyan prudenciális keret felé, amely képes biztosítani ezek megbízható pénzügyi alapon nyugvó működését, miközben nem gátolja gazdasági kilátásaikat. E keretnek kiegyensúlyozott módon támogatnia kell a felülvizsgálat céljait. Egyrészt elő kell segítenie annak biztosítását, hogy a befektetési vállalkozások által az ügyfelek és piacok részére jelentett kockázatokat célzottabban kezeljék, mind folyamatos működésük során, mind pedig abban az esetben, ha meg kell szüntetni őket. Másrészt elő kell segítenie annak biztosítását, hogy e vállalkozások teljes mértékben be tudják tölteni szerepüket a befektetések áramlásának elősegítésében az egész EU-ban, ami összhangban áll a tőkepiaci unió azon céljával, hogy mobilizálja a megtakarításokat és a befektetéseket a növekedés és a foglalkozás elősegítése érdekében.

Az új tőkekövetelményekre vonatkozó ajánlások pontos kalibrálását részletes adatgyűjtés támogatta, amelyben befektetési vállalkozások is részt vettek. Ezt az EBH számára az illetékes nemzeti hatóságok két ütemben végezték, 2016-ban és 2017-ben. A Bizottság ebben végig részt vett, és hasznosítani tudta a részletes szakpolitikai ajánlások előnyeit és hátrányait értékelő vitát annak kibontakozása során.

A K-CMH, a K-ASA, a K-COH és a K-DTF mértékét az előző három hónap mozgóátlaga alapján számítják ki, míg a K-AUM az előző éven alapul. E K faktorokat megszorozzák a jelen rendeletben a tőkekövetelmény meghatározása érdekében rögzített együtthatókkal. A K-NPR-re vonatkozó tőkekövetelményeket a CRR alapján határozzák meg, míg a K-CON-ra és a K-TCD-re vonatkozó tőkekövetelmények a CRR vonatkozó követelményeinek egyszerűsített alkalmazását jelentik a kereskedési könyvben megjelenő nagykockázatok és a partnerkockázat kapcsán.

Koncentrációs kockázat

A befektetési vállalkozásnak figyelemmel kell kísérnie és ellenőriznie kell koncentrációs kockázatát, többek között ügyfelei vonatkozásában. Kizárólag a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásoknak nem minősülő vállalkozásoknak kell bejelenteniük az illetékes hatóságok részére koncentrációs kockázataikat (amelyek például partnereik nemteljesítése kockázatának formáját öltik), értékpapírjaikat és készpénzkészletüket, valamint a bevételeikből származó koncentrációs kockázatokat. A saját számlára történő kereskedést folytató vagy ügyfélmegbízásokat teljesítő vállalkozások egyetlen vagy összekapcsolt partnerekkel szembeni kitettsége nem haladhatja meg a szavatolótőke 25 %-át, a hitelintézetek, illetve más befektetési vállalkozások felé fennálló kitettségre vonatkozó sajátos eltérésekkel. E korlátoktól csak akkor lehet eltérni, ha további K-CON tőkekövetelmények teljesülnek. Az árualapú származtatott ügyletekre, kibocsátási egységekre vagy kibocsátáskereskedelmi derivatívákra specializálódott olyan befektetési vállalkozások esetében, amelyek jelentős koncentrált kitettséggel rendelkeznek azon nem pénzügyi csoportok felé, amelyekhez tartoznak, e korlátok további tőkekövetelmény nélkül is meghaladhatók, amennyiben ez a csoportszintű likviditással vagy kockázatkezeléssel kapcsolatos célokat szolgál.

Likviditás

A befektetési vállalkozásnak rendelkeznie kell belső eljárásokkal likviditási követelményeinek figyelemmel kísérése és kezelése céljából, és likvid eszközként kell tartania legalább a fix általános költségeinek egyharmadát. Ezeknek a likviditásfedezeti rátáról szóló (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet szerinti magas minőségű likvid eszközökből kell állniuk, kiegészítve a vállalkozás meg nem terhelt saját készpénzével (amely egyáltalán nem tartalmazhatja az ügyfelek pénzét), a (K faktorok alá nem tartozó) kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozások esetében pedig sajátos feltételek mellett a 30 napon belül esedékes, kereskedési adósok tartozásaival kapcsolatos tételekkel, díjakkal és jutalékokkal. Kivételes körülmények között a befektetési vállalkozások az előírt küszöbérték alá kerülhetnek, likvid eszközeik annak érdekében történő készpénzzé tétele eredményeként, hogy megfeleljenek a likviditási szükségleteknek, feltéve, hogy ezt haladéktalanul bejelentik az illetékes hatóságnak.

Felügyeleti adatszolgáltatás és nyilvánosságra hozatal

A befektetési vállalkozások kötelesek beszámolni az illetékes hatóságoknak a prudenciális keretnek való megfelelésükről a 2. szintű végrehajtási intézkedésekben meghatározandó részletes követelményeknek megfelelően. A K faktorok hatálya alá tartozó vállalkozásokra részletesebb adatszolgáltatási követelmények vonatkoznak, mint amelyek tekintetében tőkekövetelmény érvényesül, mind az állandó minimum tőke, mind a fix általános költségek szempontjából. E vállalkozásoknak nyilvánossá kell tenniük tőkeszintjeiket, tőkekövetelményeiket, javadalmazási politikáikat és gyakorlataikat, valamint irányítási szabályaikat, míg a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásokra nem vonatkozik nyilvánosságra hozatali követelmény.

Átmeneti rendelkezések

Elősegítendő a befektetési vállalkozások zökkenőmentes átmenetét az új rendszerbe, a tőkekövetelmények a következő átmeneti rendelkezéseknek megfelelően kerülnének bevezetésre. A jelen rendelet alkalmazásának időpontjától számított öt éven keresztül azon befektetési vállalkozások tőkekövetelménye, amelyekre az új szabályok értelmében a jelenlegi rendszerben alkalmazottnál több mint kétszer magasabb tőkekövetelmények vonatkoznának, nem haladhatná meg a CRR/CRD IV. szerint alkalmazandó követelmények kétszeresét. Emellett ugyanebben az időszakban a CRR/CRD IV. szerinti tőkekövetelményeket korábban sohasem alkalmazó új befektetési vállalkozások tőkekövetelménye nem haladhatná meg a fix általános költségek kétszeresét, míg a CRR/CRD IV. szerint csak az induló tőkére vonatkozó követelmény hatálya alá tartozó vállalkozások tőkekövetelménye nem haladhatná meg e követelmény kétszeresét a hasonló tőkekövetelmény-növekedések hatásainak enyhítése érdekében. Végül jelen rendelet alkalmazásának időpontjától számított öt éven keresztül vagy – amennyiben ez korábbi – az 575/2013/EU rendelet módosításáról szóló bizottsági javaslat 1. cikkének (84) bekezdése szerinti, a CRR/CRD IV-et a piaci kockázat tekintetében módosító változtatások alkalmazásának napjáig a jelen rendelet vonatkozó rendelkezéseinek hatálya alá tartozó befektetési vállalkozások a kereskedési könyvi tőkekövetelményeiket továbbra is a CRR jelenlegi rendelkezései alapján állapítanák meg.

Rendszerszinten jelentős befektetési vállalkozások

A jelen javaslat módosítja a hitelintézet a CRR 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában szereplő fogalommeghatározását. A módosítás eredményeként hitelintézeti státuszt kapnak azok a nagy befektetési vállalkozások, amelyek eszközértéke meghaladja a 30 milliárd EUR-t, és amelyek a MiFID I. melléklet A. szakaszának 3. és 6. pontjában említett tevékenységeket végeznek. Ennek következtében a rendszerszinten jelentős befektetési vállalkozások továbbra is a CRR/CRD IV. alkalmazási körébe és a hitelintézetekre vonatkozó prudenciális és felügyeleti követelmények hatálya alá tartoznak majd. Ez az anyavállalat illetékes hatóság általi egyedi és összevont (konszolidált) felügyelete tekintetében alkalmazandó rendelkezésekre is vonatkozik. Ez többek között azt is jelentené, hogy a bankunióban részt vevő tagállamokban letelepedett nagy befektetési vállalkozások működése az egységes felügyeleti mechanizmus keretében az EBH közvetlen felügyelete alá tartozna. Ez a megközelítés összhangban állna a más joghatóságokban (pl. USA, Svájc, Japán) bekövetkezett szabályozási fejleményekkel, amelyek esetében a pénzügyi válság óta mindinkább összhangba kerül egymással a rendszerszinten jelentős befektetési vállalkozásokra és hitelintézetekre vonatkozó szabályozás és felügyelet.

2017/0359 (COD)

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről, valamint az 575/2013/EU rendelet, a 600/2014/EU rendelet és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról



(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,