HU   HU 
 
 
 EURÓPAI  
BIZOTTSÁG   
Brüsszel, 2022.4.26.  
COM(2022) 180 final  
 
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK  
a személyzeti szabályzat XI. melléklete és annak 66a. cikke alkalmazásáról   
 
1 
 A BIZOTTSÁG  JELENTÉSE  AZ EURÓPAI  PARLAMENTNEK  ÉS A TANÁCSNAK  
a személyzeti szabályzat XI. melléklet e és annak 66a. cikke  alkalmazásáról  
 
1. BEVEZETÉS  
Az utoljára 2013 -ban módosított személyzeti szabályzat1 XI. melléklete 15. cikkének 2. 
pontja előírja, hogy a Bizottság 2022. március 31 -ig jelentést nyújt be az Európai 
Parlamentnek és a Tanácsnak, figyelembe véve az ugyanazon melléklet 2. cikke értelmében 
elvégzett felmérést, és azt vizsgálja meg, hogy az un iós tisztviselők által kapott díjazás és 
nyugdíj vásárlóerejének fejlődése összhangban van -e a központi közigazgatásban dolgozó 
nemzeti köztisztviselők illetményének vásárlóerejében bekövetkezett változásokkal. E 
jelentés alapján a Bizottság az Európai Uni ó működéséről szóló szerződés 336. cikke alapján 
a személyzeti szabályzat XI. melléklete és 66a. cikke módosítására irányuló javaslatot nyújt 
be. 
Ez az jelentés úgy hajtja végre a fent említett rendelkezést, hogy értékeli az uniós 
intézmények személyzeti f elvételi igényeinek kielégítését, és leírja a díjazásnak és a 
nyugdíjaknak a személyzeti szabályzat XI. melléklete szerinti naprakésszé tételére vonatkozó 
szabályok (a továbbiakban: a módszer), valamint a 66a. cikk szerinti szolidaritási adó 
végrehajtásána k a folyamatát és eredményeit a 2014 –2021 -es időszakra vonatkozóan.  
2. AZ UNIÓS INTÉZMÉNYEK SZEMÉLYZETI FELVÉTEL I IGÉNYE I 
2.1. A személyzeti felvételi igények felmérésére vonatkozó jogszabályi követelmény  
A személyzeti szabályzat XI. mellékletének 2. cikke előírja, hogy a Bizottság rendszeresen 
felméri az intézmények személyzeti felvételi igényeit.  
Míg operatív szempontból a felvétel célja az uniós intézményeken belüli üres álláshelyek 
betöltése, a személyz eti szabályzat 27. cikke, valamint az egyéb alkalmazottakra vonatkozó 
alkalmazási feltételek 12. és 82. cikke egyrészt azt írja elő, hogy a tisztviselők és 
alkalmazottak megfeleljenek az alkalmasság, a teljesítmény és a feddhetetlenség 
legmagasabb követelm ényeinek, másrészt pedig azt, hogy az Unió tagállamainak 
állampolgárai közül a lehető legszélesebb földrajzi alapon vegyék fel őket.  
2.2. A személyzeti felvételi igényekre vonatkozó észrevételek  
Az Európai Személyzeti Felvételi Hivatal (EPSO) feladata az uniós alkalmazottak 
legnagyobb részét kitevő tisztviselők kiválasztása. Az uniós intézmények rendszeresen 
tájékoztatják az EPSO -t személyzeti felvételi igényeikről, amely éves tervet dolgoz ki a 
versenyvizsgák lebonyolítására, és meghatározza a kiválasztási móds zereket és eljárásokat, 
beleértve az egyes versenyvizsgák jelölésre vonatkozó szabályait is. A személyzeti felvétel 
során végzett ellenőrzésekkel együtt ez garantálja, hogy a személyzeti szabályzat 27. cikkével 
összhangban valamennyi felvett személy megfel el az alkalmasság, a hatékonyság és a 
feddhetetlenség legmagasabb követelményeinek.  
                                                 
1 Az Európai Parlament és a Tanács 1023/2013/EU, Euratom rendelete (2013.  október  22.). 
 
2 
 2.2.1.  Az uniós versenyvizsgákra való jelentkezések számának csökkenése  
Az uniós intézmények nem nyelvi tanácsosok iránti (a keresett sikeres pályázók számában 
kifejezett) személy zeti felvételi igényeinek és a versenyvizsgák tényleges eredményének 
összehasonlításával az 1. melléklet azt mutatja, hogy az EPSO -nak általános szabályként 
sikerült kiválasztania a szükséges számú sikeres pályázót.  
Ezzel együtt az általános tisztviselői v ersenyvizsgákra jelentkezők száma a tagállamok 
minden csoportjában csökkent (2. melléklet). A 2004 előtti tagállamok esetében ez a 
csökkenés a személyzeti szabályzat 2004 -es reformját követően, míg a 2004 utáni tagállamok 
esetében a csökkenés a személyzeti  szabályzat 2014. évi reformját követően kezdődött (3. 
melléklet)2. Ez befolyásolta az uniós intézmények azon képességét, hogy kielégítsék 
személyzeti felvételi igényeiket, valamint hogy biztosítsák a földrajzi megoszlás 
szempontjából kiegyensúlyozott szem élyzeti felvételt.  
2.2.2.  A Bizottság által a konkrét személyzeti felvételi igények kielégítése 
érdekében vé grehajtott pragmatikus megoldás  
Személyzeti felvételi igényeinek kielégítése érdekében a Bizottság egyre több ideiglenes 
alkalmazottat vett fel olyan állan dó álláshelyekre, amelyeket rendes körülmények között 
állandó tisztviselők töltenek be. A Bizottságban a nyelvi szolgáltatásokon kívüli álláshelyek 
teljes száma a 2013. évi 461 -ről (ebből 118 tanácsosi szintű) 2020 -ra 1 672-re nőt t (ebből 825 
tanácsosi szi ntű). 
2.2.3.  Földrajzi megoszlás szempontjából kiegyensúlyozatlan személyzeti 
felvétel  
A Bizottság nehézségekbe ütközött a személyzet lehető legszélesebb földrajzi alapon történő 
felvétele terén. A személyzeti szabályzat 27. cikke alapján elfogadott 2018. évi jel entésében3 
a Bizottság konkrétan a vonzerő kérdését vetette fel, azaz hogy egyes tagállamok esetében 
releváns népességük méretéhez képest alacsony szintű az uniós versenyvizsgákon való 
részvétel. Ennek következtében egyes nemzetiségek nincsenek megfelelően  képviselve az 
EPSO sikeres pályázókat tartalmazó listáján. A 4. melléklet bemutatja, hogy 2018 óta az 
uniós versenyvizsgákra benyújtott pályázatok hogyan maradtak kiegyensúlyozatlanok4, ami 
földrajzi megoszlás szempontjából kiegyensúlyozatlansághoz vezete tt a személyzeti felvétel 
terén. A pályakezdő tanácsosok körében a jelentősen alulreprezentált nemzetiségek száma 
13-ra nőtt, ezek: osztrák, cseh, észt, német, dán, finn, ciprusi, luxemburgi, máltai, holland, 
lengyel, szlovák és svéd5. 
                                                 
2 Csak a görög és ciprusi állampolgárok által benyújtott jelentkezések száma nőtt , vagy maradt változatlan.  
3 A Bizottság 2018. augusztus 24 -én helyesbített 2018. június 15 -i jelentése az Európai Parlamentnek és a 
Tanácsnak, COM(2018) 377 final/2.  
4 E jelentés keretében az egyes tagállamok részvételi szintjét a 2013 –2019 -es időszakban a jelentkezők 
aránya és az uniós népesség aránya közötti arány alapján határozzák meg. Az adatok kiegyenlítése 
érdekében hétéves időszakot alkalmaznak, mivel az uniós versenyvizsgákat nem rendszeres időközönként 
tartják meg. Emellett a világjárvány és anna k a szóban forgó versenyvizsgák szervezésére gyakorolt 
következményei miatt 2020 és 2021 atipikus évnek minősül, ezért nem tartozik az elemzés hatálya alá.  
5 2021. december 31 -i állapot.  
 
3 
 2.3. Az uniós intézmények  vonzereje és a különböző makrogazdasági és 
társadalmi -gazdasági tényezők, köztük a díjazás közötti korreláció  
Az alábbi táblázat tájékoztatást nyújt az egyes tagállamok uniós versenyvizsgákon való 
részvételének szintjéről a 2013 –2019 -es időszakban. Az ele mzésben valamennyi tagállam 
szerepelt, kivéve Belgiumot, a népesség tekintetében legkisebb tagállamokat, valamint 
azokat, amelyek részvételi szintje a 80 –120 %-os sávon belül van, azaz közel van az ideális 
részvételi célértékhez6. Közelebbről meghatározva az elemzésben nem szereplő tagállamok a 
következők:  
- Belgium, mivel a belga állampolgárok EPSO -jelöltek körében való 
felülreprezentáltsága azzal függ össze, hogy számos uniós intézmény székhelye 
Brüsszel7, 
- Ciprus, Luxemburg és Málta, mivel az uniós versenyvizsgákon induló jelöltek 
nemzeti lakossághoz viszonyított arányára vonatkozó elemzés – figyelembe véve 
kis népességüket – statisztikailag nem megbízható, és  
- Magyarország, Szlovákia és Finnország, mivel részvételi szintjük (a részvételi 
szintnek az uniós népesség százalékos arányával való összehasonlítása) hét év 
alatt 80 –120 % között volt, ezért közel áll a célkitűzéshez.  
  
                                                 
6 Mivel a „cél” (a 100  %-os részvételi szint) statisztikai okokból so ha nem érhető el, az a döntés született, 
hogy csak azokat a tagállamokat elemzik, ahol egyértelmű kiegyenlítetlenség áll fenn. A küszöbérték a 
100 %-os részvételi szinthez képest ±  20 %-ban került megállapításra. Ez összhangban van a személyzeti 
szabályzat  27. cikke és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 12. cikke 
(földrajzi egyensúly) alapján elfogadott bizottsági jelentésben – COM(2018) 377 final – alkalmazott 
megközelítéssel.  
7 Ugyanez a jelenség figyelhető meg más nemz etközi szervezetek székhelyén is. Például a német 
alkalmazottak felülreprezentáltak az Európai Központi Bankban.  
Tag- 
állam
EL 362%
BG 244%
LT 277%
HR 201%
EE 193%
RO 184% Felett 
SI 181%
LV 161%
PT 160%
IT 152%
ES 122%
AT 73%
IE 66%
FR 50%
DK 49% Alatt 
NL 49%
CZ 47%
PL 47%
SE 36%
DE 33%
CY 286%
BE 279%
MT 268%
LU 168% Kizárva
SK 106%
HU 97%
FI 85%A részvétel szintje az ideális célérték tekintetében
(2013–2019)
 
4 
 Az egyes tagállamok uniós versenyvizsgákon való részvételének szintjét befolyásoló 
tényezők értékelése érdekében meg kell vizs gálni az uniós intézmények vonzerejét az EU 
egészében. Mivel az uniós versenyre való jelentkezéssel kapcsolatos döntés végső soron 
személyes jellegű marad, amely különböző tényezőkön alapulhat, a Bizottság értékelte, hogy 
vannak -e esetlegesen összefüggések  a makrogazdasági és társadalmi -gazdasági tényezők, 
valamint a részvételi szint tekintetében a tagállamokban megfigyelt tendenciák között (5 –5.7. 
melléklet). A Bizottság különösen a tagállamokban elérhető relatív nettó keresetet (5.1. és 
5.2. melléklet), a  munkanélküliség szintjét (5.3. melléklet), a nemzeti foglalkoztatási 
helyzetet (5.4. melléklet), az EU -ról alkotott képet (5.5. melléklet), a személyes pénzügyi 
kilátásokat (5.6. melléklet) és az OECD élettel való elégedettségi mutatóját (better life inde x) 
(5.7. melléklet) értékelte.  
Ezen adatok alapján a Bizottság megvizsgálta az uniós versenyvizsgákon való alacsony 
részvétel és e társadalmi -gazdasági és makrogazdasági tényezők közötti lehetséges 
összefüggéseket. Az aláb bi következtetések vonhatók le:  
- az uniós polgárok uniós versenyvizsgákon való részvétele meglehetősen korrelál a 
tagállamokban elérhető nettó keresettel és a nemzeti szintű foglalkoztatási 
kilátások megítélésével,  
 
- ha az elemzés a legmagasabb és a legalacsonyabb béreket kínáló tagállamok ra 
korlátozódik, az uniós versenyvizsgákon való részvétel szintje és a nettó kereset 
szintje szinte tökéletesen korrelál8. Ez különösen igaz Ausztriára, Bulgáriára, 
Dániára, Franciaországra, Hollandiára, Horvátországra, Írországra, Lettországra, 
Litvániára , Németországra, Portugáliára, Romániára, Svédországra és 
Szlovéniára. A közepes bérezésű tagállamok esetében azonban az eredmények 
árnyaltabbak, és más társadalmi -gazdasági tényezők figyelembevételét teszik 
szükségessé,  
 
- az uniós versenyeken való részvéte l szintje szorosan összefügg az OECD élettel 
való elégedettségi mutatójával,  
 
- a részvétel szintje gyengén vagy egyáltalán nem korrelál a munkanélküliség 
nemzeti szintjével, az EU -ról a polgárok körében kialakult képpel, valamint a 
személyes pénzügyi helyze t következő  évi javulásának megítélésével.  
3. A SZEMÉLYZET I SZABÁLYZAT 65. CIKKÉNEK VÉGREHAJTÁ SA 
3.1. A párhuzamosság elve  
A vásárlóerő párhuzamos fejlődésének  elve azt jelenti, hogy az uniós alkalmazottak 
vásárlóereje követi – felfelé és lefelé is – a központi közigazgatásokban dolgozó nemzeti 
köztisztviselők átlagos vásárlóerejének alakulását. A párhuzamosság elvének a megfigyelt 
időszakban történő alkalmazásának értékelése tovább pontosíthatja az uniós intézmények 
személyzeti felvételi igényei tekint etében meg figyelt nehézségeket.  
                                                 
8 Az Egyesült Nemzetek Szervezete (ENSZ) e kérdést az úgynevezett „Noblemaire -elv” alkalmazásával 
kezeli, vagyis egy olyan képlet alkalmazásáva l, amely lényegében az ENSZ bérszintjét a legmagasabb bért 
fizető tagállam közszolgálata által fizetett bérszint alapján határozza meg (az elmúlt években ez 
következetesen az Egyesült Államok volt). Következésképpen az ENSZ valamennyi tagállamban garantáln i 
tudja a jelöltek érdeklődését.  
 
5 
 A személyzeti szabályzat 65. cikkének (1) bekezdése értelmében a díjazás és a nyugdíjak 
naprakésszé tétele tükrözi az előző év július 1 -je és a folyó év július 1 -je között9 a 
következőkben történt változásokat:  
- a központi közigazgatás ban dolgozó köztisztviselők reálbére egy, az Európai 
Unió GDP -jének (uniós GDP) legalább 75  %-át reprezentáló, 10 tagállamból álló 
mintában10. E tagállamok mindegyike esetében a reálbérekben bekövetkezett 
éves változás meghatározása az inflációtól megtisztí tva történik, és azt fajlagos 
mutatónak nevezzük. Az összesített fajlagos  mutató az egyes tagállamok GDP -je 
szerint súlyozott összes fajlagos mutató átla ga, 
- éves infláció Brüsszelben és Luxembourgban (az uniós tisztviselőknek a két 
város közötti megoszlása  arányában). Ez az elem a közös index . 
A naprakésszé tétel értékét az összesített fajlagos mutató és a közös index szorzataként kell 
kiszámítani. A naprakésszé tétel értékét százalékban fejezzük ki, amely általánosan 
alkalmazandó minden uniós tisztviselő n ettó díjazására és nyugdíjára július 1‐jétől kezdődő 
hatállyal11. 
Ebben az összefüggésben fontos megemlíteni, hogy a módszer nem teszi lehetővé az infláció 
kétszeres beszámítását, viszont biztosítja az uniós tisztviselők és a nemzeti köztisztviselők 
bérének  párhuzamos fejlődését, az inflációtól megtisztítva. Ennek érdekében először 
kiszámításra kerül az összesített fajlagos mutató a 10 tagállamból álló mintában, és azt csak 
második lépésként kapcsolják össze a közös indexszel. Az összesített fajlagos mutató,  
valamint a közös index alakulására vonatkozó részletes információk a 3. részben találhatók.  
3.2. Fajlagos mutatók  
Ez a fejezet azt vizsgálja, hogy az összesített fajlagos mutató kiszámításához jelenleg 
használt tagállami minta megfelelően tükrözi -e az összes n emzeti köztisztviselő 
vásárlóerejének valós változásait, és hogy a párhuzamosság elvétől való, a módszerben rejlő 
általános és egyedi eltérések következtében jelentősen csökkent -e az uniós köztisztviselők 
vásárlóereje.  
3.2.1.  A 2013. évi módszerben foglalt meghat ározás szerinti összesített fajlagos mutató 
számítása  
A 2013 -ban elfogadott módszer alapján 2015. július 1 -jétől az összesített fajlagos mutatót az 
alábbi tizenegy referencia -tagállam (GDP szerint súlyozott) adatainak felhasználásával 
számítják ki: Ausztri a, Belgium, az Egyesült Királyság, Franciaország, Hollandia, 
Lengyelország, Luxemburg, Németország, Olaszorszá g, Spanyolország és Svédország.  
                                                 
9 A módszer valamely adott tagállam nemzeti díjazási rendszere folyó év júliusa szerinti helyzetének 
ugyanazon tagállam előző év júliusa szerinti helyzetével tö rténő összehasonlításán alapul.  
10 Ausztria, Belgium, az Egyesült Királyság, Franciaország, Hollandia, Lengyelország, Luxemburg, 
Németország, Olaszország és Spanyolország. Az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépése ellenére 
a 10 tagállamból álló minta továbbra is az EU bruttó hazai termékének több mint 75 %-át képviseli, amint 
azt a személyzeti szabályzat XI. melléklete 1. cikkének (4) bekezdése előírja.  
11 A brüsszeli és a luxembourgi megélhetési költségek lényeges megváltozásának elszámolása érdekében sor 
kerülhet időközi naprakésszé tételre január  1-jétől, a személyzeti szabályzat XI.  melléklet ének 4 –7. cikkével 
összhangban.  
 
6 
 2021. január 1 -jétől az Egyesült Királyság már nem minősül uniós tagállamnak, ezért az 
említett időpont óta nem sz erepel az összesített fajlagos mutató kiszámításához használt 
mintában. A 6. mellékletből kitűnik, hogy az Egyesült Királyság Európai Unióból való 
kilépését követően a minta továbbra is megfelel a személyzeti szabályzat XI. melléklete 1. 
cikkének (4) bekez désében meghatározott 75  %-os küszöbértéknek, ezért nem szükséges 
módosítani azt. Az uniós jogszabályokban az Egyesült Királyságra való hivatkozások 
tekintetében elfogadott intézményközi megközelítés végrehajtása során az Eurostat a XI. 
melléklet 1. cikke (4) bekezdésének alkalmazásában jelenleg a fent említett 10 fennmaradó 
tagállamból álló mintát használ.  
Éves és kumulált adatok az alkalmazandó mintában szereplő tagállamonként  
A 7. melléklet a tizenegy tagállamból álló alkalmazandó minta idősorait tartalm azza 2015. 
július 1 -jétől, valamint az időszakra vonatkozó egyszerű számtani középértéket. A 8. 
melléklet ugyanezeket az adatokat tartalmazza kumulált indexként kifejezve (2014 = 100).  
Az alkalmazandó minta összesített fajlagos mutatója  
A kiszámított összesített fajlagos mutató és a 2015. július 1 -je óta alkalmazott összesített 
fajlagos mutató kumulált hatását a 9. melléklet szemlélteti. A kiszámított összesített fajlagos 
mutató megfelel a köztisztviselők vásárlóereje alakulásának az adott időszakban a  tagállami 
mintában (GDP szerint súlyozva, vásárlóerő -egységben kifejezve). A párhuzamosság elvével 
összhangban (lásd a 3.1. részt) az uniós alkalmazottak vásárlóerejének alakulása a kivételi 
záradék (lásd a 3.2.4. részt) végrehajtásának eredményeként 2020 . július 1. óta a mintával 
megegyező tendenciát követett.  
A 10. melléklet az összesített fajlagos mutató idősorait tartalmazza 2015. július 1 -jétől, 
valamint a közös indexet és az uniós alkalmazottak díjazásának ebből következő éves 
naprakésszé tételét. A hétéves időszak egyszerű átlagaként kiszámított alkalmazott összesített 
fajlagos mutató 100,6, a 2014 júliusáig alkalmazott összesített fajlagos mutató kumu lált 
hatása (2014 = 100) 103,4.  
3.2.2.  A korábbi módszerekben foglalt meghatározás szerinti összesített faj lagos mutató  
Az összesített fajlagos mutató kiszámításához a jogalkotó nem mindig azt a jelenlegi 
jogszabályi megközelítést választotta, hogy egy tíz tagállamból álló mintát alkalmazzon. 
2004 előtt az összesített fajlagos mutatót az összes tagállamra vonat kozó statisztikai adatok 
alapján számították ki (pl. 15  tagállam 2003 -ban), míg a 2004 –2012 -es időszakban 8 
referencia -tagállamból álló mintát használtak.  
A jogalkotó azon döntését, hogy ezt a módszert alkalmazza, egy visszamenőleges 
adatelemzés indokolta,  amely arra engedett következtetni, hogy az adott mintában 
végbemenő változások hűen tükröznék az összes tagállamban bekövetkező átlagos 
fejleményeket. Meg kell jegyezni azonban, hogy egy utólagos elemzés rámutatott arra, hogy 
a vásárlóerő tényleges alakul ása a kiválasztott mintában 2004 után elmaradt az összes 
tagállam átlagától. 2013 -ban a társjogalkotó fenntartotta a tagállamokból álló minta 
alkalmazásának az elvét, de a mintában szereplő tagállamok számát 8 -ról 11 -re emelte.  
A jogszabályban előírt azon követelmény teljesítése érdekében, amely szerint elemezni kell, 
hogy az uniós tisztviselők vásárlóerejének alakulása összhangban van -e a tagállamok 
központi közigazgatásában alkalmazott köztisztviselők díjazásának vásárlóerejében 
 
7 
 bekövetkező változásokkal,  ez a fejezet szimulációkat tartalmaz az összesített fajlagos mutató 
alakulásáról arra az esetre, ha 8 uniós tagállamból álló mintát használtak, vagy a 2015 –2021 -
es időszakban nem használtak mintát.  
A nyolc tagállamból álló minta12 figyelembevételével a 2015 –2021 -es időszakban az éves 
összesített fajlagos mutató egyszerű átlaga 100,4 lenne, a kumulált hatás (2014 = 100) pedig 
102,5 lenne. Az összes tagállam figyelembevételével a 2015 –2021 -es időszakban az éves 
összesített fajlagos m utató egyszerű átlaga 101,1 lenne, a kumulált hatás (2014 = 100) pedig 
106,5 lenne.  
E jelentés 11. melléklete összehasonlítja az összesített fajlagos mutatónak a fent említett 
alternatív minták alapján kiszámított alakulását. Ezek az adatok azt mutatják, h ogy a 
társjogalkotó által 2013 -ban meghatározott tagállami minta eredményeként az uniós 
alkalmazottak vásárlóereje a tagállamok központi közigazgatásában alkalmazott 
köztisztviselők díjazásának vásárlóerejében bekövetkező változásoknak csak a felét érte el , 
ami az EU mint munkáltató érzékelt vonzerejének csökkenéséhez vezethetett.  
3.2.3.  A fajlagos mutató a lakulása az egyes tagállamokban  
A tagállamok fajlagos mutatóira vonatkozó számítások és számadatok a tagállamok felelős 
statisztikai hivatalai által szolgáltato tt és hitelesített adatokon alapulnak. E célból éves 
díjazási kérdőív kidolgozására, majd aktualizálására került sor. Az átláthatóság növelése 
érdekében továbbá országspecifikus módszertani kézikönyvek és értékelő jelentések 
nyilvánosságra hozatalára kerül  sor13. 
A 12. melléklet tagállamonként összefoglalja a 2015 –2021 -es időszakra vonatkozóan 
rendelkezésre álló adatokat, és kiszámítja a vizsgált időszak egyszerű számtani közepét. A 
13. melléklet ugyanezeket az adatokat tartalmazza kumulált indexként kifejez ve (2014 = 
100). A mintában szereplő tagállamok közül 2015 óta a legnagyobb nettó növekedés 
Lengyelországban (121), Németországban (109,8), Ausztriában (109,6) és Hollandiában 
(109) figyelhető meg. Alacsonyabb növekedés figyelhető meg Luxemburgban (101,6) és 
Belgiumban (101,8), és a mintán belül csak Franciaországban csökkent a központi 
közigazgatásában alkalmazott köztisztviselők ne ttó vásárlóereje (97,9).  
Mivel az uniós alkalmazottak díjazásának alakulását a tagállamokból vett minta súlyozott 
átlaga alapj án számították ki, és a 3.2.1. részben részletezettek szerint ugyanebben az 
időszakban az uniós alkalmazottak javadalmazása 103,4 -del nőtt.  
A mintában nem szereplő tagállamok közül a legnagyobb nettó növekedés Szlovákiában 
(186,4), Csehországban (167,1), B ulgáriában (156,3) és Romániában (148,1) figyelhető meg. 
A 14. mellékletből kitűnik, hogy a mintában szereplő és az EPSO által szervezett uniós 
versenyvizsgákon alacsony részvételi aránnyal rendelkező tagállamok túlnyomó többsége – 
amint azt a 2. rész muta tja – olyan fajlagos mutatókkal rendelkezett, amelyek nagyrészt 
felülmúlják azt az összesített fajlagos mutatót, amely alapján az uniós alkalmazottak díjazását 
                                                 
12 Belgium, az Egyesült Királyság, Franciaország, Hollandia, Luxemburg, Németország, Olaszország és 
Spanyolország.  
13 A fajlagos mutatók kiszámítására vonatkozó általános m ódszertani kézikönyv elérhető az Eurostat 
honlapján. Ezenfelül 2018  végétől már megjelent 13  országspecifikus értékelés, és zajlik a munka más 
nemzeti hatóságokkal a kiadott értékelések számának növelése érdekében (lásd a következő hivatkozást: 
https://ec.europa.eu/eurostat/web/civil -servants -remuneration/specific -indicators/country -assessments ). 
 
8 
 naprakésszé tették. Más szóval az uniós relatív vásárlóerő vonzereje csökkent ezen országok 
szám ára. 
3.2.4.  A párhuzamosság elvétől való általános eltérés: a módosító és kivételi záradékok 
alkalmazása  
A vásárlóerő alakulásának párhuzamosságára vonatkozó elvtől eltérve a módosító záradék 
korlátozza a vásárlóerő nagy mértékű növekedését, valamint a vásárlóerő  jelentős 
csökkenését az adott évben. Ha a vásárlóerő számított növekedése (összesített fajlagos 
mutató) 2  % felett van, vagy ha a vásárlóerő több mint 2  %-kal csökken, akkor az uniós 
alkalmazottak vásárlóerejében bekövetkezett változás mértéke nem haladha tja meg a 2  %-ot. 
A vásárlóerőben bekövetkezett növekedés vagy csökkenés 2  %-ot meghaladó része kilenc 
hónappal később, a következő év április 1 -jétől kerül alkalmazásra.  
A második általános eltérés a kivételi záradék, amely korlátozza az uniós alkalmazott ak 
vásárlóerejében bekövetkezett növekedést az uniós gazdaság visszaesése esetén. Amennyiben 
az előrejelzések szerint csökkenni fog az uniós GDP, és növekszik az összesített fajlagos 
mutatóval mért vásárlóerő, a reálértéken mért GDP -csökkenés mértékétől fü ggően a 
vásárlóerő növekedésének egy részét elhalasztják. Ha az uniós GDP reálértéken több mint 
3 %-kal csökken, akkor a vásárlóerőben a módszerből fakadóan bekövetkező növekedés 
akkor adható meg, ha helyreáll az uniós gazdaság, vagyis amikor az EU GDP -je eléri a 
visszaesés előtti szintet (helyreállási záradék). Ha a Bizottság által a reálértéken mért uniós 
GDP -re vonatkozóan szolgáltatott végleges adatok olyan mértékben eltérnek az 
előrejelzéstől, hogy az befolyásolja a kivételi záradék alkalmazásának a kö vetkezményeit, 
akkor végre kell hajtani a szükséges korrekciókat, ideértve a visszamenőleges pozitív vagy 
negatív kiigazításokat14. 
Módosító záradék : 2015 és 2021 között az Eurostat megfelelően ellenőrizte a naprakésszé 
tételek adatait a személyzeti szabály zat XI.  mellékletének 10.  és 11.  cikkében meghatározott 
módosító és kivételi záradékokra vonatkozó kritériumok figyelembevételével. Az összesített 
fajlagos mutató csak 2020 -ban lépte túl a jogszabályban előírt +  2 %/−2  %-os határértéket, 
amikor a mért össz esített fajlagos mutató (+  2,5 %) meghaladta a módosító záradék 
alkalmazásához szükséges küszöbértéket. Tekintettel arra, hogy ugyanabban az évben (2020) 
egyidejűleg alkalmazták a kivételi záradékot, és összhangban a személyzeti szabályzat XI. 
mellékleténe k 10. cikkével, a módosító záradék nem volt alkalmazandó.  
Kivételi záradék : az egyes éves Eurostat -jelentések idején rendelkezésre álló éves uniós 
GDP -növekedési előrejelzés pozitív volt, kivéve 2020 -ban, amikor a Covid19 -világjárvány 
következtében az uniós GDP reálértéken előre jelzett alakulása negatív volt (−7,4  %)15. 
Ennélfogva a személyzeti szabályzat XI. melléklete 11. cikkének (1) bekezdésében 
meghatározott kivételi záradék 2020 -ban alkalmazható volt. Mivel az uniós GDP -csökkenés 
meghaladta a 3  %-ot, az összesített fajlagos mutatót nem használták fel a díjazás és a 
nyugdíjak naprakésszé tett értékének számítására. Ezért a 2020. évi éves naprakésszé tétel 
során figyelembe vett teljes összesített fajlagos mutató (+  2,5 %) képezi majd a jövőbeli 
                                                 
14 A személyzeti szabályzat 64. és 65.  cikkéve l foglalkozó munkacsoport úgy határozott, hogy a Bizottság 
által az uniós GDP -vel kapcsolatban valamely adott évre vonatkozóan szolgáltatott „végleges adatok” a 
következő év szeptember  30-ig rendelkezésre álló adatokként értelmezendők. Erre a pontosításra azért volt 
szükség, mert a GDP -adatok sokszor évekkel a referenciaév után is felülvizsgálhatók.  
15 2021 -ben az Eurostat által mért végleges adat az uniós GDP 2020 -as, reálértéken kifejezett csökk enése 
tekintetében −5,9  % volt.  
 
9 
 napra késszé tétel kiszámításának alapját, amint az uniós GDP reálértéken kifejezett 
kumulatív növekedése pozitívvá válik, a személyzeti szabályzat XI. melléklete 10. cikkének 
és 11. cikk e (4) bekezdésének megfelelően.  
A párhuzamosság elvétől és konkrétabban a k ivételi záradéktól való általános jogszabályi 
eltérések 2020 -ban szigorúan végrehajtásra kerültek, lehetővé téve a módszerből eredő éves 
naprakésszé tétel korlátozását gazdasági visszaesés idején, ezáltal nettó megtakarítást 
biztosítva az uniós költségveté s számára. Másrészt a kivételi záradék alkalmazása hatással 
volt az uniós köztisztviselők vásárlóerejének párhuzamos fejlődésére, mivel ugyanebben az 
időszakban a mintában szereplő, a közigazgatásokban dolgozó nemzeti kormányzati 
köztisztviselők átlagosan 2,5 %-kal magasabb vásárlóerőt élveztek, ami 2020 óta az EU 
vonzerejének csökkenését eredményezte.  
Hasonlóképpen, a 2020. évi éves naprakésszé tétel igazolta a szintén 2014 -ben bevezetett 
automatikus módosító záradék hatékonyságát. Amennyiben a kivételi zá radékot nem 
alkalmazták volna egyidejűleg, a módosítási záradék 2021 áprilisáig automatikusan 
korlátozta volna az összesített fajlagos mutató növekedését.  
Összességében megállapítható, hogy a módszer automatizmusa (azaz a díjazás statisztikai 
adatokon alap uló naprakésszé tétele, amely a személyzeti szabályzat alapján és bármely más 
jogi aktus beavatkozása nélkül fejt ki hatást) 2014 óta jól működik. Az automatikus módszer 
megfelelt a célnak, lehetővé tette a gazdasági körülmények és a vásárlóerő alakulásána k 
figyelembevételét, ugyanakkor jelentősen csökkentette az adminisztratív terheket a 2014 előtt 
alkalmazott rendes jogalkotási eljáráshoz képest.  
3.2.5.  A párhuzamosság általános elvétől való egyedi eltérés  
Figyelembe véve az Unió akkori különösen nehéz gazdasági  és társadalmi helyzetét, a 2014. 
évi reform részeként továbbá az a döntés született, hogy 2013 -ban és 2014 -ben felfüggesztik 
az uniós intézmények, más szervek és ügynökségek minden alkalmazottja díjazásának és 
nyugdíjának a módszer révén történő naprakéss zé tételét, és hogy a módszer alkalmazásából 
az Európai Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai számára adódó potenciális előnyöket az 
uniós alkalmazottak illetményéből levont szolidaritási adó 2014. január 1 -jétől történő újbóli, 
gyorsított ütemű b evezet ésével egyensúlyozzák ki.  
3.2.5.1.  Az illetmények naprakésszé tételének felfüggesztése két évre (2013 –2014)  
A személyzeti szabályzat 2013. évi reformjának részeként az Európai Tanács kérte, hogy két 
évre függesszék fel az uniós intézmények valamennyi alkalmazottja díjazásának és 
nyugdíjának a módszer révén történő kiigazítását. Így 2013 -ban és 2014 -ben a személyzeti 
szabályzat egyértelmű megfogalmazása szerint nem került sor a díjazás és a nyugdíjak 
naprakésszé tételére16. Az Európai Számvevőszék szerint ez a kétéves  befagyasztás 1,5 
milliárdos megtakarítást eredményezett a 2014 –2020 -as többéves pénzügyi keretben17. 
Miközben a naprakésszé tétel felfüggesztése miatt a 2013 –2014 -es időszakban megszakadt a 
párhuzamosság elvének alkalmazása, a korrekciós együtthatókat tová bbra is naprakésszé 
                                                 
16 A személyzeti szabályzat 65.  cikkének (4) bekezdése szerint.  
17 Európai Számvevőszék, 15/2019.  sz. különjelentés: A 2014. évi személyzeti reformcsomag végrehajtása a 
Bizottságnál: nagy megtakarítások, amelyek azonban nem maradtak következmények nélkül a személyzetre 
nézve.  
 
10 
 tették annak érdekében, hogy biztosítsák a vásárlóerő egyenlőségét a különböző alkalmazási 
helyek vonatkozásában.  
3.2.5.2.  Az uniós szolidaritási adó hatása  
A szolidaritási adó az uniós alkalmazottak díjazásából történő levonás, ami 2014. január  1-
jétől gyorsított ütemben ismét bevezetésre került. A szolidaritási adó mértéke, amelyet a 
személyzeti szabályzat 66a. cikkének (3) bekezdésében megállapított alap tekintetében kell 
alkalmazni, 6  %. Az AD 15 besorolási fokozat 2. fizetési fokozatától kez dődően és afelett 
ezen adó mértéke 7  %. A 2022. évi költségvetési tervezetben18 a szolidaritási adóból 
származó bevétel várhatóan eléri a 106  millió  EUR -t. A 15. melléklet ennek a bevételnek az 
alakulását mutatja be 2012 -től. 
3.2.5.3.  A párhuzamosság elvétől való eg yedi eltérések értékelése  
Ezeknek az egyedi eltéréseknek a következtében az uniós személyzet vásárlóereje jelentős 
mértékben csökkent reálértéken. Az uniós alkalmazottak vásárlóerejük mintegy 10,3  %-át 
veszítették el, főként a személyzeti szabályzat 2004 -es és 2013 -as reformjának, a 
bérkiigazítások csökkentésének és a kivételi záradék 2020. évi végrehajtásának együttes 
hatása miatt. Ugyanebben az időszakban a tagállamok központi kormányzataiban dolgozó 
köztisztviselők vásárlóereje átlagosan 0,9  %-kal nőtt19. 
3.3. A közös index  
A közös index az uniós alkalmazottak belgiumi és luxemburgi megélhetési költségeiben 
bekövetkező változásokat méri az ebben a két tagállamban szolgáló személyzet megoszlása 
szerint, Belgium esetében a harmonizált fogyasztói árindex (HICP), L uxemburg esetében 
pedig a fogyasztói árindex (CPI) alapján, a személyzeti szabályzat XI. mellékletének 1. 
cikkével összhangban. A közös index összesítése során alkalmazott fajlagos fogyasztási 
súlyozásoknak20 köszönhetően eltérések lehetnek az index alakulá sa, valamint a Belgium 
esetében alkalmazott HICP és a Luxemburg esetében alkalmazott CPI fejlődési tendenciái 
között21, adott év vonatkozásában.  
A 16. melléklet a közös index idősorait (júniustól júniusig tartó éves növekedés az előző 
évhez képest), valamin t a belga HICP és a luxemburgi CPI adatait tartalmazza. A 2015 és 
2021 közötti időszakra vonatkozó átlagos közös index 101,4. A 2021 júniusáig tartó teljes 
időszakra vonatkozó kumulált index (alap: 2014. június = 100) 110,6. 
Összehasonlításképpen, a Belgiu mban mért átlagos HICP ebben az időszakban 101,6, a 
kumulált összérték pedig 111,4 volt. A Luxemburgban mért átlagos CPI ebben az időszakban 
101,2, a kumulált összérték pedig 108,8 volt.  
                                                 
18 Az Európa i Unió általános költségvetési tervezete a 2022 -es pénzügyi évre, COM(2021) 300.  
19 A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az Európai Unió tisztviselői és egyéb 
alkalmazottai javadalmazása és nyugdíja, valamint az azokra alkalmazott ko rrekciós együtthatók 2021. évi 
éves naprakésszé tételének költségvetési hatására vona tkozó adatokról, COM(2021) 729.  
20 Az árstatisztikában alkalmazott szokásos súlyozásokhoz képest a közös index összesítése tekintetében a fő 
különbség olyan, bérleti díjakr a vonatkozó súlyozások alkalmazása, amelyek kiterjednek a tulajdonos -
lakókra is (és nem csak  a bérlőket veszik figyelembe).  
21 A feltüntetett értékek az általános összesített indexre vonatkoznak; a tényleges számításokra a részletes 
értékek alapján kerül so r. 
 
11 
 A közös indexnek a személyzeti szabályzat 2014. évi reformja általi b evezetése 
eredményeként a naprakésszé tételben a Brüsszelben és Luxembourgban mért inflációnak 
megfelelő része lehetővé tette az uniós alkalmazottaknak fizetett kiigazítások és a 
Brüsszelben és Luxembourgban mért infláció közötti összhang biztosítását. A 1 7. 
mellékletből kiderül, hogy amennyiben továbbra is a Brüsszeli Nemzetközi Index szolgált 
volna a díjazás naprakésszé tételének alapjául, mint az előző módszer esetében, a referencia -
időszakban mért kumulatív infláció majdnem megegyezett volna a közös ind ex alapján 
számítottal22. A közös index kumulatív összege alacsonyabb, mint a belga HICP, és 
magasabb, mint a luxemburgi CPI.  
4. A SZEMÉLYZET I SZABÁLYZAT 64. CIKKÉNEK VÉGREHAJTÁ SA 
4.1. A vásárlóerő uniós tisztviselők közötti egyenlőségének elve – korrekciós 
együtthatók  
A korrekciós együttható átülteti a gyakorlatba az egyenlő bánásmód általános elvét, amely 
ebben a konkrét esetben a vásárlóerő egyenlőségét jelenti az uniós intézmények, szervek és 
ügynökségek összes alkalmazottja vonatkozásában, alkalmazási he lyüktől függetlenül. 
Miközben ugyanazok az illetménytáblázatok és alapösszegek vonatkoznak az összes uniós 
alkalmazottra, korrekciós együtthatók alkalmazandók a Brüsszelen vagy Luxembourgon 
kívül szolgálatot teljesítő alkalmazottak esetében, hogy ne érje ő ket pénzügyi veszteség azért, 
mert a szolgálati helyükön magasabbak a megélhetési költségek, illetve ne húzhassanak 
hasznot az alacsonyabb megélhetési költségekből23. 
Következésképpen a korrekciós együttható az illetmény százalékos kiigazításaként működik 
az egyes szolgálati helyeken megállapított megélhetési költségekben jelentkező pozitív vagy 
negatív különbségek kompenzálása érdekében. Ez a korrekciós együttható az alábbi egyenlet 
szerint kerül alkalmazásra:  
 
 
  
 
A korrekciós együtthatók évente legalább egyszer, július 1 -jei hatállyal aktualizálásra 
kerülnek24. 
                                                 
22 Megjegyzendő, hogy a referencia -időszakban az inflációs ráták minden összetevő -részindex esetében 
történelmileg alacsonyak voltak. Szintén megjegyzendő, hogy a számítás kizárólag Belgiumra vonatkozó 
fogyasztási mintát használ, és kissé eltérő eredmény eket adhat, ha azt Luxemburg fajlagos fogyasztási 
mintájával kombinálják.  
23 A X. melléklet 11. cikke értelmében a küldöttségeken alkalmazott személyzet tagjai kérhetik illetményük 
euróban történő kifizetését a Brüssz elben alkalmazandó súlyozással.  
24 Sor ke rülhet időközi naprakésszé tételre január 1 -jei hatállyal, amennyiben a megélhetési költségekben 
lényeges változás következik be június és december között.  Illetmény 
Brüsszelben   
 
(EUR -ban 
kifejezve)  Átváltási árfolyam   
 
(= 1 az euróövezet 
országai esetében)  Illetmény a 
szolgálati helyen   
 
(EUR -ban kifejezve 
az euróövezet 
országai esetében)  Korrekciós 
együttható  
(= Gazdasági 
paritás/Átváltási 
árfolyam)  X X = 
 
12 
 Az Eurostat a nemzeti statisztikai intézetekkel együttműködve határozza meg és rendszeresen 
fejleszti a korrekciós együtthatók kiszámítása során alkalmazandó módszertant.  A vizsgált 
időszak tekintetében érdemes megemlíteni a következő fejleményeket:  
- fejlettebb módszertan megvalósítása a különböző tagállamok egészségügyi és 
oktatási költségeinek, köztük a fizetős iskolák költségeinek összehasonlítása 
során,  
- az adatgyűjtést a brexittel és a Covid19 -világjárvány következményeivel 
összefüggésben kiigazították,  
- egyre több szervezet hajlandó együttműködni az Eurostattal25, és az Eurostat 
által kiadott adatokat különböző célokra felhasználni.  
A 18. melléklet az egyes uniós szolgála ti helyekre vonatkozó, a 2013 –2021 -es időszakban 
alkalmazott korrekciós együttható értékeket tartalmazza26. Ebből a táblázatból kiderül, hogy a 
különböző helyszínekre vonatkozó korrekciós együtthatók az idő során különbözőképpen 
alakultak. 15 helyszínen csö kkentek az adott időszakban, míg 16 helyszínen növekedést 
mutattak.  
A személyzeti szabályzat módosított XI. mellékletének hatálybalépése óta, annak 9. cikke 
értelmében új eljárás van érvényben a korrekciós együtthatók meghatározására és 
visszavonására vona tkozóan27. Az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépését 
követően az Egyesült Királyságban 2020. február 1 -je óta alkalmazandó korrekciós 
együtthatót a harmadik országokra alkalmazandó módszertannak megfelelően számítják ki28. 
                                                 
25 Például a fogyasztási súlyozások meghatározására irányuló „családi költségvetés felméréseket” telj es 
mértékben harmonizálták az összehangolt személyzeti szabályokat alkalmazó szervezetekkel (pl. OECD, 
Európa Tanács), és az ENSZ 2015 -ben úgy határozott, hogy felhasználja az Eurostat korrekciós 
együtthatókra vonatkozó adatait az Unióban dolgozó alkalmazo ttai illetményének a megélhetési költségek 
alapján történő kiigazításához (ahogyan az Eurostat számos, az EU -n kívüli helyszínen az ENSZ adatait 
használja fel).  
26 A személyzeti szabályzat mellékletének 12. és 13.  cikke értelmében fajlagos súlyozások (korre kciós 
együtthatók) is alkalmazhatók az Unión kívül dolgozó alkalmazottak illetménye vonatkozásában. E 
súlyozások naprakésszé tett értékét mellékelni kell a Bizottság által elfogadott, a naprakésszé tételek 
költségvetési hatására vonatkozó adatokról szóló é ves jelentésekhez. Az Eurostat a nemzeti statisztikai 
hatóságokkal együttműködve konkrét módszertant dolgozott ki.  
27 Ez az eljárás elsősorban abból áll, hogy a Bizottság elfogad egy felhatalmazáson alapuló jogi aktust az 
érintett tagállamok megfelelő hatós ágai, valamely uniós intézmény igazgatása vagy valamely adott 
alkalmazási helyen az uniós tisztviselők képviselői által benyújtott hivatalos kérelmet követően. A bonni 
alkalmazottak esetében a német nemzeti statisztikai hivatal 2021 óta nem szolgáltat adat ot a bonni 
korrekciós együttható kiszámításához. Az illetékes nemzeti statisztikai hivatal által szolgáltatott adatok 
hiányában és tekintettel az érintett alkalmazottak igen korlátozott számára, a Bonnban alkalmazandó 
korrekciós együtthatót felfüggesztetté k, és 2021 óta a Németországban alkalmazandó korrekciós 
együtthatóval váltották fel.  
28 HL C  211., 2020.6.25., 8.  o. és HL C  501., 2021.12.13.  
 
13 
 4.2. Problémák, amelyekkel a Bizottság szembesül a korrekciós együttható 
rendszerével kapcsolatban  
4.2.1.  A korrekciós együtthatók megítélése, miszerint kedvezőtlen hatást gyakorolnak a 
vásárlóerőre és az uniós közszolgálat vonzerejére  
Amint azt a XI. melléklet alkalmazásáról szóló időközi b izottsági jelentés29 2018 -ban 
megállapította, a korrekciós együtthatókat gyakran tévesen tekintik az uniós alkalmazottak 
vásárlóereje csökkenése mögött álló hajtóerőnek. A Bizottság szolgálatait gyakran kérdezik 
az érdekelt felek, köztük az alkalmazottak, a  személyzeti képviselők és a fogadó állam 
képviselői a korrekciós együtthatók szerepéről és az azok kiszámításához használt 
módszertanról. Ez a probléma különösen olyan alkalmazottak esetében jelentkezik, akiknek 
az alkalmazási helyére 100  %-nál alacsonyab b korrekciós együttható vonatkozik, különösen 
akkor, ha ez az együttható lefelé módosul a naprakésszé tétel során30. 
A korrekciós együtthatók célja csak az, hogy tartósan megőrizzék a különböző 
tagállamokban, valamint a Brüsszelben dolgozó alkalmazottak vás árlóerejének 
egyenértékűségét. Ezzel szemben a korrekciós együtthatóknak nem célja a vásárlóerő adott 
szinten tartása. Ennélfogva, mivel a brüsszeli alkalmazottak vásárlóereje 2004  óta csökkent 
(3.2.5. rész), ugyanilyen arányban csökkent az összes többi al kalmazási helyen dolgozók 
vásárlóereje is. Így a korrekciós együtthatók csak azt az eszközt jelentik, amelyen keresztül a 
kiigazítást a Brüsszelen és Luxembourgon kívüli helyeken végrehajtják.  
Ugyanakkor a korrekciós együtthatók fenti megítélése továbbra i s problémát jelent az uniós 
közszolgálat vonzerejének vonatkozásában bizonyos tagállamokban. E tekintetben számos 
olyan tagállamban található uniós ügynökség számolt be a Bizottságnak a magasan képzett és 
földrajzi megoszlás szempontjából kiegyensúlyozott személyzet felvételére és megtartására 
való képességükre gyakorolt érzékelhetően negatív hatásról, ahol 100 alatti korrekciós 
együtthatót kell alkalmazni. Hasonlóképpen a magas korrekciós együtthatóval rendelkező 
tagállamokban található ügynökségek is haso nló nehézségekről számoltak be, kiemelve, hogy 
az alkalmazandó korrekciós együtthatótól függetlenül számos munkavégzési helyen csökkent 
az uniós személyzet nettó vásárlóereje.  
Ezzel összefüggésben a Bizottság a korrekciós együtthatók minden egyes naprakéss zé tétele 
alkalmával biztosítja, hogy a többi intézmény átfogó tájékoztatást kapjon a naprakésszé tétel 
kontextusáról, és részletes magyarázattal szolgáljon a különböző korrekciós együtthatók 
ingadozásával és az alkalmazottak vásárlóerejének alakulásával k apcsolatban.  
4.2.2.  Nem veszik figyelembe az alkalmazási helyen kívül felmerülő kiadásokat  
A személyzeti szabályzat értelmében az Eurostat és a nemzeti statisztikai hivatalok feladata a 
korrekciós együtthatók kiszámítására és végrehajtására alkalmazott statisztik ai módszertan 
meghatározása. A jelenlegi módszertan, amelyet az Eurostat a nemzeti statisztikai 
                                                 
29 A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a személyzeti szabályzat XI. mellékletének 
alkalmaz ásáról é s 66a. cikkéről, COM(2018) 830.  
30 Az egyik rendszeresen feltett kérdés a korrekciós együtthatók kiszámításának helyi hatókörére vonatkozik. 
A korrekciós együtthatókat a tagállamok fővárosai megélhetési költségeinek összehasonlítása alapján 
számítják ki, kivéve azokat az eseteket, amikor egyes tagállamok esetében helyi korrekciós együtthatókat 
számítanak ki, amely esetben a helyi költségek tükröződnek (ebben az értelemben lásd a T -618/20. sz. FZ 
kontra Bizottság ügyet).  
 
14 
 intézetekkel együttműködve dolgozott ki, azon a feltételezésen alapul, hogy az alkalmazottak 
kiadásai kizárólag az alkalmazási helyen merülnek fel. Ezt a megköz elítést elemzik, mivel az 
alkalmazottak általános fogyasztási mintázata az alkalmazási helyen kívüli kiadásokat is 
magukban foglalják  („területen kívüli kiadások”).  
E tekintetben az Eurostat és a nemzeti statisztikai hivatalok egyetértettek abban, hogy 
naprakésszé kell tenni a családi költségvetés felméréseket annak érdekében, hogy 
számszerűsíteni lehessen a „területen kívüli kiadások” által a külföldi uniós alkalmazottak 
fogyasztására gyakorolt hatást. Ennek alapján a Bizottság és a tagállamok statisztikus ai 
megvitatták a kísérleti eredményeket. Az Eurostat mindenekelőtt elkezdte vizsgálni annak 
lehetőségét, hogy jobban tükrözze az alkalmazottak kiadásainak mintázatát azáltal, hogy az 
alkalmazási helyen kívül felmerülő kiadásokat is figyelembe veszi. A 19. melléklet bemutatja 
ezen előkészítő munka eredményeit, és különösen azt az ellaposító hatást, amely abból ered, 
hogy a „területen kívüli kiadások” bekerülnek az uniós alkalma zotti fogyasztási 
mintázatokba.  
Ami az uniós alkalmazottak fogyasztási mintázatát illeti, a korrekciós együtthatók rendszere a 
Brüsszel és a munkavégzés helye közötti kétoldalú összehasonlításokra összpontosít, de 
elképzelhető, hogy figyelembe veszi a „területen kívüli” kiadásokat is. A várakozások szerint 
az Eurostat „területen kívüli kiadásokkal” kapcsolatos jelenlegi kísérleti munkája az 
elkövetkező években statisztikai mérőszámként kiforrott lesz, és az alkalmazott statisztikai 
módszertan fejlődését eredményezheti, amíg a statisztikusok a személyzeti szabályzat 64. és 
65. cikkével fo glalkozó munkacsoportban megállapodásra nem jutnak. E változtatások egy 
részét azonban végre lehetne hajtani a jelenlegi jogszabályi keretben.  
4.2.3.  A luxembourgi megélhetési költségek  
A személyzeti szabályzat legutóbbi, 2014 -es reformja során a társjogalkotók f enntartották azt 
a tartós jogszabályi megoldást, hogy a brüsszeli és a luxembourgi alkalmazottak díjazására 
vonatkozóan nem alkalmazandó korrekciós együttható, tekintettel arra, hogy ezen 
alkalmazási helyek a legtöbb intézmény fő és eredeti székhelyeiként különleges 
referenciaszereppel bírnak. Ugyanakkor a társjogalkotók úgy határoztak, hogy megfelelő 
módon figyelembe veszik a luxembourgi inflációt a közös index létrehozásával.  
Az érdekelt felek és egyes személyzeti képviselők megkérdőjelezik, hogy Luxembourgban 
nem létezik a személyzeti szabályzat szerinti korrekciós együttható. E tekintetben a XI. 
mellékletről szóló időközi bizottsági jelentés31 alapján ez az intézmény megbízást adott a 
luxembourgi megélhetési költségekről szóló tanulmány elkészítés ére annak értékelésére, 
hogy a személyzeti szabályzatban meghatározott jogalkotási megoldás továbbra is megfelel -e 
a célnak. A Bizottság az AIRINC -et bízta meg a tanulmány elkészítésével.  
Az AIRINC szerint 2019 -ben Luxembourgban a szállásköltség mintegy 53  %-kal magasabb, 
mint Brüsszelben. A bérleti díj volt a fő oka annak, hogy a Brüsszelben dolgozó és ott 
lakóhellyel rendelkező alkalmazottakhoz képest romlik a Luxembourgban dolgozó és ott 
lakóhellyel rendelkező alkalmazott ak vásárlóereje.  
Az AIRNC azonban  arra a következtetésre jutott, hogy Luxembourg egyedülálló helyzetben 
van, mivel az európai intézmények több ezer alkalmazottja él a szomszédos régiókban, ahol a 
megélhetési költségek jelentősen alacsonyabbak, mint Brüsszelben. Ezek az alkalmazottak 
                                                 
31 COM(2018) 8 30. 
 
15 
 azonb an még mindig olyan távolságon belül tartózkodnak, amely összeegyeztethető lenne 
feladataik elvégzésével32. E földrajzi sajátosságai miatt előfordulhat, hogy a Luxembourgban 
megfigyelt költségek alapján kiszámított korrekciós együttható bevezetése nem veszi  teljes 
mértékben figyelembe Luxembourg mint uniós alkalmazási hely sajátosságait33.  
Ezenkívül az Eurostat által az alkalmazási helyek közötti különbségek összehasonlítására 
használt 80 fejezet közül a lakhatás az a fő fejezet, ahol a luxembourgi megélheté si költségek 
nyilvánvalóan magasabbak, mint Brüsszelben34. 
Ezenkívül előfordulhat, hogy egyes alkalmazottak olyan időszakban szerezték meg lakásukat, 
amikor a lakhatási költségek Luxembourgban alacsonyabbak vagy hasonlóak voltak, mint 
Brüsszelben, és potenc iálisan eszközár -mozgást tapasztaltak, ezért helyzetük különbözik az 
újonnan érkezett alkalmazottakétól, valamint azon meglévő alkalmazottakétól, akik korábban 
nem rendelkeztek ingatlannal35. 
Ezért úgy véljük, hogy a korrekciós együttható jelen szakaszban t örténő bevezetése nem 
feltétlenül járul hozzá az uniós alkalmazottak vásárlóerejének egyenlőségéhez. Ezenkívül a 
korrekciós együtthatónak kizárólag egy adott összetevő eltérő árszintje/ -tendenciája alapján 
történő bevezetése instabilitást eredményezhet, ha  ezen egyetlen összetevő árszintje/ -
tendenciája a jövőben nem fog eltérést mutatni.  
E tekintetben a Bizottság a többi érintett intézménnyel együtt értékeli azokat az 
intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik a magas lakhatási költségek hatékony kezelését, 
amelyeknek a Luxembourgban lakó alkalmazottak egy része ki van téve. Ezek az 
intézkedések lehetővé tennék Luxembourg sajátosságainak és különösen a Luxembourgban 
dolgozó, de a szomszédos országokban lakóhellyel rendelkező uniós alkal mazottak 
helyzetének keze lését.  
Az uniós intézmények igazgatásának Luxembourgban szolgáló alkalmazottakkal rendelkező 
képviselőiből álló munkacsoport jelenleg tárgyalja a Luxembourgba beosztott és ott 
tartózkodó, leginkább kiszolgáltatott helyzetben lévő alkalmazottak előtt álló k ihívások 
kezelésének lehetőségeit36. 
Ezzel párhuzamosan a Bizottság megvizsgálja a „területen kívüli kiadásokkal” kapcsolatos 
módszertani fejlesztéseket, amelyek kiegészítő elemként szolgálhatnak a Luxembourgra 
vonatkozó korrekciós együtthat ó bevezetésének mérlegelésében.  
                                                 
32 Ezt a követelményt a személyzeti szab ályzat 20. cikke határozza meg.  
33 
https://ec.europa.eu/info/sit es/default/files/study_on_the_cost_of_living_for_eu_staff_posted_in_luxembou
rg_-_final_report_v26 -09-2019_0_0.pdf   
34 Mivel az EU hosszú, sosem látott alacsony inflációjú időszakot kezd maga mögött hagyni, és Luxemburg és 
Belgium gazdasága folyamatosan fejl ődik, úgy tűnik, hogy bizonyos egyéb áruk és szolgáltatások, például 
az egészségügy, az oktatás, a lakberendezési cikkek, az alkoholtartalmú italok és a dohány esetében 
különbségek kezdenek megjelenni.  
35 Ez kétségtelenül igaz lehet más szolgálati helyekre is, de a személyi állomány fluktuációja miatt sokkal 
korlátozottabb mértékben.  
36 A személyzeti szabályzat 1. cikkének e) pontja alapján szociális intézkedést lehetne elfogadni, amely a 
legalacsonyabb besorolási fokozatú alkalmazottakra korlátozódna, megfelelően figyelembe véve egyéni 
helyzetüket.  
 
16 
 A célzott szociális intézkedésnek Luxembourg mint alkalmazási hely vonzerejére gyakorolt 
hatásainak értékelése, valamint a „területen kívüli kiadásokkal” kapcsolatos statisztikai 
munka is részét kell, hogy képezze annak a lehetőségnek a mér legelésében, hogy a jelenlegi 
jogi keretben bármilyen változást lehessen előirányozni az uniós alkalmazottak vásárlóereje 
egyenlő ségének megerősítése érdekében.  
5. KÖVETKEZTETÉSEK  
A személyzeti szabályzat XI. melléklete 15. cikkének (3) bekezdése úgy rendelke zik, hogy a 
módszert és a személyzeti szabályzat 66a. cikkét 2023 után is alkalmazni kell mindaddig, 
amíg az Európai Parlament és a Tanács nem fogad el rendeletet  a Bizottság javaslata alapján.  
2014 óta a Bizottság megállapította, hogy a pályázók nem egyfo rmán vonzónak találták az 
EPSO általános versenyvizsgáit, ami földrajzi egyenlőtlenségeket eredményezett a bizottsági 
alkalmazottak között. Ugyanebben az időszakban az uniós alkalmazottak díjazásának 
alakulása (+  3,4) a tagállamok központi közigazgatásában  alkalmazott köztisztviselők 
díjazásának vásárlóerejében bekövetkező változásokna k (+ 6,5) csak a felét érte el.  
Ugyanakkor a személyzeti szabályzat XI. mellékleté ben előírt automatikus módszer:  
- nem foglalkozott az intézményközi feszültségekkel és a korábbi bírósági 
ügyekkel, miközben a módszert továbbra is folyamatosan ellenőrizte az Európai 
Parlament és a Tanács a Bizottság által benyújtott éves jelentések útján,  
- bizonyította hatékonyságát, többek között 2020 -ban, amikor a kivételi záradék 
automatik us végrehajtása a gazdasági visszaesés idején korlátozta a fizetések 
növekedését, és nettó megtakarításokat eredményezett az uniós költségvetés 
számára,  
- mérsékelt béremeléseket eredményezett, és 2015 -től megakadályozta az uniós 
alkalmazottak vásárlóerejéne k további csökkenését azáltal, hogy kumulált éves 
naprakésszé tételt (114,3) biztosított, megközelítve a brüsszeli és luxembourgi 
közös indexszel mért halmozott éves inflációt (110,6),  
- 2021 -ben az uniós alkalmazottak vásárlóerejének 0,2  %-os csökkenését 
eredményezte,  
- biztosította, hogy az uniós alkalmazottak továbbra is hozzájáruljanak az Unió 
államháztartásának konszolidációjához azáltal, hogy gyorsított ütemben 
ismételten bevezette a szolidaritási adót,  
- sikeresnek bizonyult az európai bíróságok előtt folytatott jogi vizsgálat során is 
az ellene indított néhány egyedi ügyben, és elkerülte a társadalmi feszültségeket 
is, mivel az adott időszakban nem került sor nagyobb sztrájkokra az 
intézményekben.  
Ezért a Bizottság ebben a szakaszban úgy véli, hogy a s zemélyzeti szabályzat XI. 
mellékletének módosítására irányuló javaslat benyújtása előtt tovább kell értékelni a 
korrekciós együtthatók rendszerének lehetséges módszertani fejlesztéseit, valamint meg kell 
vizsgálni annak lehetőségét, hogy kiszélesítsék az ö sszesített fajlagos mutató kiszámításáho z 
használt tagállamok mintáját.  
 
17 
 Következésképpen a személyzeti szabályzat XI. melléklete 15. cikkének (3) bekezdésével 
összhangban a Bizottság a jelenlegi módszer 2023 utáni ideiglenes alkalmazására fog 
támaszkodni, miközben biztosítja a javadalmazás és a nyugdíjak költségvetési hatására 
vonatkozó adatokról szóló folyamatos éves jelentést az Európ ai Parlamentnek és a 
Tanácsnak.   
 
18 
  
MELLÉKLETEK  
1. melléklet: EPSO nem nyelvi általános (AD) versenyvizsgák (valamennyi p rofil) a 
közzététel éve szerint  
AD keresett sikeres 
pályázók  felvett sikeres 
pályázók  Az igények 
kielégítése  
2013  474 457 96 % 
2014  340 359 106 % 
2015  375 383 102 % 
2016  351 361 103 % 
2017  290 313 108 % 
2018  423 435 103 % 
2019  585 591 101 % 
 
2. melléklet: Az AD -besorolású általános versenyvizsgák résztvevőinek száma (Forrás: 
EPSO)  
  1998  2005.  szeptember  2010. 
március  2014. 
március  2015. 
március  2017. 
március  2018. 
március  2019. 
március  2017 –
2019 -
es 
átlag 
kontra 
1998 –
2005 -
ös 
átlag  2014 –
2015 -
ös 
átlag 
kontra 
1998 –
2005 -
ös 
átlag  2017 –
2019 -es 
átlag 
kontra 
2014 –
2015 -
ös 
átlag  
AT 755 1 162 259 397 453 376 471 373 −58 % −56 % −4 % 
BE 2 735 3 905 1 745 2 036 2 111 1 635 1 537 1 423 −54 % −38 % −26 % 
DK 531 1 179 130 273 233 153 161 169 −81 % −70 % −36 % 
FI 795 538 298 258 265 304 223 330 −57 % −61 % 9 % 
FR 3 647 4 745 1 696 2 015 2 176 1 668 1 643 1 623 −61 % −50 % −22 % 
DE 2 836 3 573 1 418 1 947 2 115 1 473 1 521 1 464 −54 % −37 % −27 % 
EL 1 075 873 1 381 1 812 2 146 2 533 2 164 1 844 124 % 103 % 10 % 
IE 425 279 153 182 172 167 176 191 −49 % −50 % 1 % 
IT 8 918 7 212 3 676 4 608 6 982 5 071 4 712 5 331 −38 % −28 % −13 % 
LU 106 92 33 42 70 56 54 67 −40 % −43 % 5 % 
NL 662 750 252 584 530 602 642 622 −12 % −21 % 12 % 
PT 1 098 1 746 556 1 083 1 133 736 629 595 −54 % −22 % −41 % 
ES 4 335 3 397 1 786 3 602 3 818 3 108 3 050 3 356 −18 % −4 % −15 % 
SE 1 314 943 276 248 253 221 208 211 −81 % −78 % −15 % 
14 EUR  29 232 30 394 13 659 19 087 22 457 18 103 17 191 17 599 −41 % −30 % −15 % 
CY  189 84 117 157 123 143 143   0 % 
CZ  420 319 283 348 214 235 404   −10 % 
EE  105 140 234 279 111 92 91   −62 % 
HU  667 572 747 673 459 442 380   −40 % 
LV  145 247 193 197 128 146 118   −33 % 
LT  342 447 377 468 290 302 267   −32 % 
MT  174 79 91 100 70 78 74   −23 % 
PL  1 097 1 086 1 146 1 300 855 838 778   −33 % 
SK  378 454 370 391 259 243 274   −32 % 
SI  201 209 237 318 201 196 162   −33 % 
10 EUR  29 232 3 718 3 637 3 795 4 231 2 710 2 715 2 691   −33 % 
BG   1 078 1 065 1 142 773 734 656   −35 % 
RO   2 332 2 323 2 278 1 558 1 530 1 490   −34 % 
2 EUR    3 410 3 388 3 420 2 331 2 264 2 146   −34 % 
HR    725 713 435 393 372   −44 % 
A 2010. márciusi versenyvizsgára kivételes körülmények miatt csak 2013 -ban került sor. 
Ezért azt összehasonlítás céljából nem veszik figyelembe.  
 
 3. melléklet: A tanácsosi szintű általános versenyvizsgák résztvevőinek száma 
(klaszterenként)  
 
 
 
 15000170001900021000230002500027000290003100033000
1998 2005 2014 2015 2017 2018 20192004 előti tagállamok
1500200025003000350040004500
2005 2014 2015 2017 2018 20192004 utáni tagállamok
EUR 10 EUR 2
300350400450500550600650700750
2014 2015 2017 2018 2019Horvátország
 
 4. melléklet: Az uniós versenyvizsgákra való jelentkezések száma állampolgárság szerint  
2013 –2019. évi 
versenyvizsgák  Jelentkezések  
(száma)  Jelentkezések 
millió 
lakosonként  Jelentkezések  
(aránya)  Népesség  
(aránya)  Irányadó 
ráta Jelentkezések  
kontra 
Népesség  Jelentkezések  
kontra  
Irányadó 
ráta 
EL 19 847 1 851 8,7 % 2,4 % 3,1 % 362 % 281 % 
CY 1 278 1 459 0,6 % 0,2 % 0,8 % 286 % 72 % 
BE 16 314 1 423 7,1 % 2,6 % 3,1 % 279 % 229 % 
MT 676 1 370 0,3 % 0,1 % 0,6 % 268 % 46 % 
BG 8 722 1 246 3,8 % 1,6 % 2,4 % 244 % 158 % 
LT 3 235 1 158 1,4 % 0,6 % 1,5 % 227 % 95 % 
HR 4 185 1 027 1,8 % 0,9 % 1,6 % 201 % 116 % 
EE 1 304 984 0,6 % 0,3 % 0,8 % 193 % 71 % 
RO 18 236 940 8,0 % 4,3 % 4,5 % 184 % 177 % 
SI 1 927 926 0,8 % 0,5 % 1,0 % 181 % 88 % 
LU 524 856 0,2 % 0,1 % 0,8 % 168 % 31 % 
LV 1 577 821 0,7 % 0,4 % 1,0 % 161 % 72 % 
PT 8 397 817 3,7 % 2,3 % 3,1 % 160 % 120 % 
IT 47 460 777 20,8 % 13,6 % 11,2 % 152 % 186 % 
ES 29 352 625 12,8 % 10,5 % 8,9 % 122 % 144 % 
SK 2 963 544 1,3 % 1,2 % 1,8 % 106 % 73 % 
HU 4 862 498 2,1 % 2,2 % 3,0 % 97 % 71 % 
FI 2 402 436 1,1 % 1,2 % 1,8 % 85 % 59 % 
AT 3 296 373 1,4 % 2,0 % 2,6 % 73 % 56 % 
IE 1 656 338 0,7 % 1,1 % 1,6 % 66 % 45 % 
FR 17 009 254 7,4 % 15,0 % 11,6 % 50 % 64 % 
DK 1 459 252 0,6 % 1,3 % 1,8 % 49 % 36 % 
NL 4 338 249 1,9 % 3,9 % 3,9 % 49 % 49 % 
CZ 2 539 241 1,1 % 2,4 % 3,1 % 47 % 36 % 
PL 9 025 238 3,9 % 8,5 % 8,2 % 47 % 48 % 
SE 1 880 184 0,8 % 2,3 % 2,7 % 36 % 30 % 
DE 14 057 169 6,2 % 18,5 % 13,8 % 33 % 45 % 
 
 
 
 
 5. melléklet: Az uniós intézmények vonzereje és a különböző makrogazdasági és társadalmi -gazdasági tényezők köztük a díjazás közötti 
korreláció  
A korrelációs együttható két adatsor közötti lineáris  korreláció  mértéke. Két változó kovarianciája  és szórásuk  szorzata közötti arány; így 
lényegében a kovariancia normalizált méréséről van szó, tehát az eredmény mindig −1 és 1 közötti értéket mutat. A −0,7 és −1 közötti,  illetve a 
0,7 és 1 közötti számadatokat – e jelentés keretében – erős korrelációnak kell tekinteni.  
Az elemzésbe bevont tagállamok közül néhányat kizártak, mivel azok felvétele a következő okok miatt veszélyeztette volna a ko rrelációk 
statisztikai megbízh atóságát. Belgiumot azért zárták ki, mivel a belga állampolgárok EPSO -jelöltek körében való felülreprezentáltsága azzal 
függ össze, hogy több uniós intézmény székhelye Brüsszel. Ciprust, Luxemburgot és Máltát azért zárták ki, mivel az uniós vers enyvizsgáko n 
induló jelöltek nemzeti lakossághoz viszonyított arányára vonatkozó elemzés – figyelembe véve kis népességüket – statisztikailag nem 
megbízható. Magyarországot, Szlovákiát és Finnországot azért zárták ki, mivel részvételi szintjük (a részvételi szintnek az uniós népesség 
százalékos arányával való összehasonlítása) hét év alatt 80 –120 % között volt, ezért közel áll a célkitűzéshez.  
5.1. melléklet: A nettó kereset és az uniós versenyvizsgákon való részvétel közötti korreláció  – Eurostat adatbázis  
A tagállam okban elérhető éves nettó kereset, azaz a „hazavitt nettó fizetés” az Eurostat adatbázisából származik, és a jövedelemadókkal  és 
társadalombiztosítási járulékokkal csökkentett, illetve a családi támogatásokkal növelt bruttó keresetre vonatkozik. Az elemz és a tagállamokban 
elérhető 2019 -es éves nettó keresetet vizsgálja. A nettó keresetet négy, a magán -, valamint a közszférában végzett felmérés alapján számítják ki. 
A tagállamok közötti árszintkülönbségek hatásának kiküszöbölése érdekében a vásárlóerő -paritá sokat arra használták, hogy a kereseteket 
vásárlóerő -egységben fejezzék ki, összhangban az Eurostat standard módszertanával. Tekintettel arra, hogy az európai intézmények arra 
törekednek, hogy egyaránt vonzzanak egyedülálló jelölteket és a családos jelölte ket is, két különböző helyzetet tükröző két különböző 
adatkészletet vettek figyelembe. Egyrészt az átlagos munkavállaló 167  %-át kereső gyermek nélküli egyedülálló személy, másrészt pedig egy 
olyan kétgyermekes pár helyzetét, akik mindketten a munkavállaló k átlagkeresetének 100  %-át keresik.  
Tagállamok  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
A jelöltek aránya kontra a népesség 
aránya  244 
% 47 % 49 % 33 % 193 
% 66 % 362 
% 122 
% 50 % 201 
% 152 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 47 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Alulreprezentált = −1  
Felülreprezentált = 1  1 −1 −1 −1 1 −1 1 1 −1 1 1 1 1 −1 −1 −1 1 1 1 −1 
 
 Gyermektelen, egyedülálló, az átlagos 
kereset 167  %-át kereső személy 
nettó keresete 2019 -ben (PPS -ben). 
BG = 1  1 1,33 2,12 2,40 1,36 2,03 1,46 1,81 2,00 1,09 1,64 1,02 1,20 2,49 2,30 1,48 1,28 1,15 1,26 1,98 
Korreláció  −0,76  
Kétgyermekes pár nettó keresete 
2019 -ben (PPS -ben), akik mindketten 
az átlagos kereset 100  %-át keresik. 
BG = 1  1 1,48 2,43 2,80 1,54 2,44 1,76 1,99 2,29 1,29 1,93 1,12 1,32 2,99 2,79 1,69 1,46 1,18 1,44 2,41 
Korreláció  −0,76  
 
5.2. melléklet: A legmagasabb és legalacsonyabb béreket kínáló tagállamokban elérhető nettó kereset és az uniós versenyvizsgákon v aló 
részvétel szintje közötti korreláció  – Eurostat adatbázis  
Ha az elemzést a legmagasabb és a legalacsonyabb béreket kínáló tagállamokra korlátozzuk, az uniós versenyvizsgákon való részvétel szintje és 
a nettó kereset szintje szinte tökéletesen korrelál. Ez különösen igaz Ausztriára, Bulgáriára, Dániára, Franciaországra,  Hollandiára, 
Horvátországra, Írországra, Lettországra, Litvániára, Németországra, Portugáliára, Romániára, Svédországra és Szlovéniára. A közepes bérezésű 
tagállamok esetében azonban az eredmények árnyaltabbak, és más társadalmi -gazdasági tényezők figyele mbevételét teszik szükségessé.  
Tagállamok  BG DK DE IE FR HR LV LT NL AT PT RO SI SE 
A jelöltek aránya kontra a népesség 
aránya  244 
% 49 % 33 % 66 % 50 % 201 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Alulreprezentált = −1  
Felülreprezentált = 1  1 −1 −1 −1 −1 1 1 1 −1 −1 1 1 1 −1 
 
 Gyermektelen, egyedülálló, az átlagos 
kereset 167  %-át kereső személy 
nettó keresete 2019 -ben (PPS -ben). 
BG = 1  1 2,12 2,40 2,03 2,00 1,09 1,02 1,20 2,49 2,30 1,28 1,15 1,26 1,98 
Korreláció  −0,96  
Kétgyermekes pár nettó keresete 
2019 -ben (PPS -ben), akik mindketten 
az átlagos kereset 100  %-át keresik. 
BG = 1  1 2,43 2,80 2,44 2,29 1,29 1,12 1,32 2,99 2,79 1,46 1,18 1,44 2,41 
Korreláció  −0,96  
 
5.3. melléklet: A munkanélküliségi szint és az uniós versenyvizsgákon való részvétel szintje közötti korreláció  – Eurostat adatbázis  
Ez a melléklet azt értékeli, hogy a tagállamok gazdasági helyzete meghatározza -e valamelyest a külföldön és az európai intézményekben való 
munkavállalásra való hajlandóságot. Az ezt a döntést esetle gesen befolyásoló egyik makrogazdasági mutató a munkanélküliségi ráta, amelyet az 
Eurostat is megad. Annak érdekében, hogy igazodjon az EPSO -jelöltek demográfiai adataihoz, az elemzés csak a 25 és 49 év közötti 
munkanélkülieket foglalta magában 2019 másodi k negyedévében.  
Tagállamok  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
A jelöltek aránya kontra a népesség 
aránya  244 
% 47 % 49 % 33 % 193 
% 66 % 362 
% 122 
% 50 % 201 
% 152 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 47 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Alulreprezentált = −1  
Felülreprezentált = 1  1 −1 −1 −1 1 −1 1 1 −1 1 1 1 1 −1 −1 −1 1 1 1 −1 
A munkanélküliség szintje  4,3 % 1,8 % 4,8 % 3,2 % 4,0 % 4,2 % 17,6 
% 12,7 
% 7,5 % 6,9 % 10,5 
% 6,1 % 6,0 % 2,5 % 4,5 % 2,9 % 5,3 % 3,2 % 3,9 % 5,3 % 
 
 Korreláció  0,43 
 
5.4. melléklet: A nemzeti foglalkoztatási helyzet megítélése és az uniós versenyvizsgákon való részvétel szintje közötti korreláci ó – 2019. évi 
Eurobarométer felmérés)  
Az Eurobarométer37 több mint 200 kérdése közül az egyik arra vonatkozik, hogy a polgárok hogyan ítélik meg országuk foglalkoztatási 
helyzetét.  
Tagállamok  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
A jelöltek aránya kontra a népesség 
aránya  244 
% 47 % 49 % 33 % 193 
% 66 % 362 
% 122 
% 50 % 201 
% 152 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 47 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Alulreprezentált = −1  
Felülreprezentált = 1  1 −1 −1 −1 1 −1 1 1 −1 1 1 1 1 −1 −1 −1 1 1 1 −1 
Azon népesség százalékos aránya, 
akik úgy vélik, hogy országukban jó 
a foglalkoztatási helyzet  28 % 80 % 90 % 73 % 60 % 65 % 7 % 13 % 22 % 24 % 14 % 37 % 45 % 85 % 66 % 65 % 38 % 38 % 45 % 65 % 
Korreláció  −0,73  
 
  
                                                 
37  Az Eurobarométer felméréssorozat, amelyet az uniós intézmények arra használnak, hogy figyelemmel kísérjék a közvéleményt külö nböző témákban. E tanulmány 
keretében az adatok az összes uniós tagállamban 2019  végén elvégzett 92. sz. standard Eurobarométer felmérésből származnak.  
 
 5.5. melléklet: Az EU megítélése és az uniós versenyvizsgákon való részvétel szintje közötti korreláció  – 2019. évi Eurobarométer felmérés  
Az Eurobarométer számos kérdése foglalkozik azzal, hogy a polgárok milyen képet alkotnak az Európai Unió egészéről és különös en az uniós 
intézményekről. Bár  előfordulhat, hogy az EPSO -jelöltek nem feltétlenül reprezentatívak az uniós polgárokra nézve (különösen a korcsoportok 
tekintetében), feltételezhető, hogy az európai projektet leginkább támogató tagállamok állampolgárai azok, akik nagyobb valós zínűséggel  
pályáznak az uniós versenyvizsgákra.  
Tagállamok  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
A jelöltek aránya kontra a népesség 
aránya  244 
% 47 % 49 % 33 % 193 
% 66 % 362 
% 122 
% 50 % 201 
% 152 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 47 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Alulreprezentált = −1  
Felülreprezentált = 1  1 −1 −1 −1 1 −1 1 1 −1 1 1 1 1 −1 −1 −1 1 1 1 −1 
Az EU -t pozitívan megítélő népesség 
százalékos aránya  61 % 31 % 55 % 50 % 49 % 63 % 31 % 39 % 36 % 41 % 33 % 42 % 50 % 43 % 38 % 50 % 59 % 52 % 44 % 50 % 
Korreláció  −0,04  
 
5.6. melléklet: A személyes pénzügyi kilátások és az uniós versenyvizsgákon való részvétel szintje közötti korreláció  – 2019. évi Eurobarométer 
felmérés  
Az Eurobarométer felmérésben arra kérik a polgárokat, hogy számoljanak be háztartásuk következő évi pénzügyi helyzetével kapcsolatos 
elvárásaikról. A személyes pénzügyi helyzettel kapcsolatos elvárások a globális foglalkoztatási kilátásoktól, valamint a várh ató bérszinttel, a 
munkahely stabilitásával stb. kapcsolatos személyes m egfontolásoktól függenek.  
Tagállamok  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
 
 A jelöltek aránya kontra a népesség 
aránya  244 
% 47 % 49 % 33 % 193 
% 66 % 362 
% 122 
% 50 % 201 
% 152 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 47 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Alulreprezentált = −1  
Felülreprezentált = 1  1 −1 −1 −1 1 −1 1 1 −1 1 1 1 1 −1 −1 −1 1 1 1 −1 
Azon népesség százalékos aránya, 
akik úgy vélik, hogy saját pénzügyi 
helyzetük a következő 12 hónapban 
javulni fog  26 % 24 % 21 % 17 % 31 % 18 % 23 % 20 % 24 % 29 % 23 % 31 % 25 % 15 % 16 % 23 % 27 % 31 % 20 % 27 % 
Korreláció  −0,56  
 
5.7. melléklet: Az OECD élettel való elégedettségi mutatója és az uniós versenyeken való részvétel szintje közötti korreláció  – OECD  
Az OECD „élettel való elégedettségi mutatója” olyan statisztikák összessége, amelyek célja az országok jóllétének összehasonl ítása. A jóllét 
magában foglalja az életkörülmények anyagi vonzatait, a lakhatási körülményeket, a foglalkoztatást, az oktatást stb . Az összehasonlíthatóság 
szempontjából a tanulmány összefüggésében választott mutató az élettel való általános elégedettség.  
Tagállamok  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
A jelöltek aránya kontra a népesség 
aránya  244 
% 47 % 49 % 33 % 193 
% 66 % 362 
% 122 
% 50 % 201 
% 152 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 47 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Alulreprezentált = −1  
Felülreprezentált = 1  1 −1 −1 −1 1 −1 1 1 −1 1 1 1 1 −1 −1 −1 1 1 1 −1 
OECD élettel való elégedettség 
mutatója   6,7 7,6 7,0 5,7 7,0 5,4 6,3 6,5  6,0 5,9 5,9 7,4 7,1 6,1 5,4  5,9 7,3 
Korreláció  −0,84  
 
  
 
6. melléklet: A tagállamok mintájának alakulása és súlyozásuk (2014 = 100)  
 
 
  
BE DE ES FR IT LU NL AT PL SE UK
2014 2,6 19,6 8,2 14,1 11,8 0,3 4,5 2,2 5,0 2,4 13,8 84,5
2015 2,6 19,9 8,2 13,9 11,5 0,3 4,3 2,2 5,1 2,4 14,0 84,4
2016 2,6 19,7 8,2 13,8 11,3 0,3 4,3 2,2 5,2 2,4 14,0 84,0
2017 2,6 19,9 8,3 13,7 11,5 0,3 4,2 2,2 5,1 2,4 13,8 84,0
2018 2,6 19,9 8,3 13,5 11,4 0,3 4,3 2,2 5,2 2,4 13,7 83,8
2019 2,6 19,8 8,2 13,5 11,3 0,3 4,3 2,2 5,3 2,4 13,6 83,5
2020 2,6 19,4 8,2 13,8 11,1 0,3 4,3 2,2 5,4 2,4 13,5 83,2
2021 3,0 22,5 9,1 15,7 12,4 0,4 5,2 2,5 6,5 2,8 80,1EU 11
 
 7. melléklet: A mintában szereplő tagállamok éves fajlagos mutatói (2014 = 100)  
 
8. melléklet: A mintában szereplő tagállamok kumulatív éves fajlagos mutatói (2014 = 100)  
 
[1] [2] [3] [4] [5] [6] [7] [8] [9] [10] [11]
BE DE ES FR IT LU NL AT PL SE UK
2015 99,6 102,9 101,2 100,3 100,4 101,2 100,7 100,7 101,7 101,9 100,5
2016 101,2 100,8 105,9 100,1 100,2 99,2 106,2 104,3 107,7 102,9 100,6
2017 100,5 102,2 99,3 101,5 99,5 102,3 97,5 99,1 101,7 98,6 98,8
2018 99,2 100,7 96,8 97,6 102,4 98,6 101,3 99,6 99,2 100,6 98,7
2019 102,1 101,3 102,3 99,1 99,5 101,5 100,8 100,9 98,5 102,2 100,6
2020 101,6 101,5 102,5 100,1 104,3 102,2 102,3 105,7 107,2 101,2 103,2
2021 97,7 100,1 99,5 99,2 98,7 96,7 100,2 99,1 103,8 100,0 :
simple average 100,3 101,4 101,1 99,7 100,7 100,2 101,3 101,3 102,8 101,1 100,4
[1] [2] [3] [4] [5] [6] [7] [8] [9] [10] [11]
BE DE ES FR IT LU NL AT PL SE UK
2015 99,6 102,9 101,2 100,3 100,4 101,2 100,7 100,7 101,7 101,9 100,5
2016 100,8 103,7 107,2 100,4 100,6 100,4 106,9 105,0 109,5 104,9 101,1
2017 101,3 106,0 106,4 101,9 100,1 102,7 104,2 104,1 111,4 103,4 99,9
2018 100,5 106,7 103,0 99,5 102,5 101,3 105,6 103,7 110,5 104,0 98,6
2019 102,6 108,1 105,4 98,6 102,0 102,8 106,4 104,6 108,8 106,3 99,2
2020 104,2 109,7 108,0 98,7 106,4 105,1 108,8 110,6 116,6 107,6 102,4
2021 101,8 109,8 107,5 97,9 105,0 101,6 109,0 109,6 121,0 107,6 :
 
  
9. melléklet: Számított és alkalmazott összesített fajlagos mutató  
 
 
10. melléklet: Összesített fajlagos mutató, közös index és éves naprakésszé tétel (2014 = 100)  
  Összesített 
fajlagos 
mutató  Kumulált  
2014 = 100  Közös 
index  Kumulált  
2014 = 100  Éves 
naprakésszé 
tétel Kumulált  
2014 = 100  
2015  101,2  101,2  101,2  101,2  102,4  102,4  
2016  101,9  103,1  101,4  102,6  103,3  105,8  
2017  100,4  103,5  101,1  103,7  101,5  107,4  
2018  99,6 103,1  102,1  105,9  101,7  109,2  
2019  100,5  103,6  101,5  107,5  102,0  111,4  

 
 2020  102,5  103,6  100,7  108,3  100,7  112,2  
2021  99,8 103,4  102,1  110,6  101,9  114,3  
 
  
 
 11. melléklet: A különböző minták alapján kiszámított alternatív összesített fajlagos mutatók összehasonlítása  
 
 
12. melléklet: Az összes tagállam éves fajlagos mutatói (2014 = 100)  100101102103104105106107
2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021A különböző mintákon alapuló alternatív 
összesített fajlagos mutatók összehasonlítása
EU-8 EU-11 Összes tagállam
 
  
 
13. melléklet: Az összes tagállam kumulált éves fajlagos mutatói (2014 = 100)  
[1] [2] [3] [4] [5] [6] [7] [8] [9] [10] [11] [12] [13] [14] [15] [16] [17] [18] [19] [20] [21] [22] [23] [24] [25] [26] [27] [28]
BE BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT CY LV LT LU HU MT NL AT PL PT RO SI SK FI SE UK
2015 99,6 101,8 101,2 99,7 102,9 105,4 100,9 101,1 101,2 100,3 99,9 100,4 102,1 108,8 102,4 101,2 100,6 101,1 100,7 100,7 101,7 96,7 104,7 100,8 101,0 100,0 101,9 100,5
2016 101,2 105,9 134,9 100,7 100,8 113,3 103,6 100,0 105,9 100,1 102,3 100,2 102,0 106,3 102,7 99,2 101,9 101,8 106,2 104,3 107,7 101,9 111,9 101,9 108,5 100,3 102,9 100,6
2017 100,5 102,5 106,9 101,0 102,2 98,7 103,7 99,1 99,3 101,5 102,4 99,5 100,3 95,0 99,3 102,3 109,1 101,1 97,5 99,1 101,7 101,0 111,0 100,5 109,2 99,1 98,6 98,8
2018 99,2 117,3 110,7 102,0 100,7 100,5 102,7 98,9 96,8 97,6 108,7 102,4 100,0 103,7 100,2 98,6 100,5 102,2 101,3 99,6 99,2 99,2 109,2 98,6 113,5 99,9 100,6 98,7
2019 102,1 104,3 97,9 100,5 101,3 108,5 99,9 100,1 102,3 99,1 102,5 99,5 101,2 100,7 113,6 101,5 97,4 100,9 100,8 100,9 98,5 99,8 108,3 102,0 112,3 102,7 102,2 100,6
2020 101,6 104,7 99,5 101,7 101,5 102,1 102,2 102,9 102,5 100,1 104,7 104,3 103,2 104,1 107,3 102,2 102,1 102,0 102,3 105,7 107,2 100,2 98,1 105,4 115,0 101,1 101,2 103,2
2021 97,7 110,4 106,2 99,6 100,1 112,5 100,3 99,4 99,5 99,2 102,3 98,7 99,3 100,8 100,7 96,7 101,7 105,0 100,2 99,1 103,8 101,2 98,1 98,9 106,2 100,6 100,0 :
[1] [2] [3] [4] [5] [6] [7] [8] [9] [10] [11] [12] [13] [14] [15] [16] [17] [18] [19] [20] [21] [22] [23] [24] [25] [26] [27] [28]
BE BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT CY LV LT LU HU MT NL AT PL PT RO SI SK FI SE UK
2015 99,6 101,8 101,2 99,7 102,9 105,4 100,9 101,1 101,2 100,3 99,9 100,4 102,1 108,8 102,4 101,2 100,6 101,1 100,7 100,7 101,7 96,7 104,7 100,8 101,0 100,0 101,9 100,5
2016 100,8 107,8 136,5 100,4 103,7 119,4 104,5 101,1 107,2 100,4 102,2 100,6 104,1 115,7 105,2 100,4 102,5 102,9 106,9 105,0 109,5 98,5 117,2 102,7 109,6 100,3 104,9 101,1
2017 101,3 110,5 145,9 101,4 106,0 117,8 108,4 100,2 106,4 101,9 104,7 100,1 104,4 109,9 104,5 102,7 111,8 104,0 104,2 104,1 111,4 99,5 130,1 103,2 119,7 99,4 103,4 99,9
2018 100,5 129,6 161,5 103,4 106,7 118,4 111,3 99,1 103,0 99,5 113,8 102,5 104,4 114,0 104,7 101,3 112,4 106,3 105,6 103,7 110,5 98,7 142,1 101,8 135,9 99,3 104,0 98,6
2019 102,6 135,2 158,1 103,9 108,1 128,5 111,2 99,2 105,4 98,6 116,6 102,0 105,7 114,8 118,9 102,8 109,5 107,3 106,4 104,6 108,8 98,5 153,9 103,8 152,6 102,0 106,3 99,2
2020 104,2 141,6 157,3 105,7 109,7 131,2 113,6 102,1 108,0 98,7 122,1 106,4 109,1 119,5 127,6 105,1 111,8 109,4 108,8 110,6 116,6 98,7 151,0 109,4 175,5 103,1 107,6 102,4
2021 101,8 156,3 167,1 105,3 109,8 147,6 113,9 101,5 107,5 97,9 124,9 105,0 108,3 120,5 128,5 101,6 113,7 114,9 109,0 109,6 121,0 99,9 148,1 108,2 186,4 103,7 107,6 :
 
 
Commission européenne/Europese Commissie, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË – Tel. +32 22991111  
Office:  L107 21/007  – Közvetlen telefonszám:  +32 229 -90515  
 
Commission européenne, 2920 Luxembourg, LUXEMBOURG – Tel. +352 43011  
 
Gertrud.Ingestad@ec.europa.eu   
14. melléklet: A mintában szereplő azon tagállamok kumulatív fajlagos mutatói, amelyek 
uniós versenyviz sgákon való részvétele alacsony  
 
 
15. melléklet: A szolidaritási adóból származó bevételek 2012 és 2022 között  
 
 
 
 95,0100,0105,0110,0115,0120,0125,0
2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021A mintában szereplő azon tagállamok kumulatív 
fajlagos mutatói, amelyek uniós versenyvizsgákon 
való részvétele alacsony
DE NL AT PL SE FR EU
€20.000.000,00 €30.000.000,00 €40.000.000,00 €50.000.000,00 €60.000.000,00 €70.000.000,00 €80.000.000,00 €90.000.000,00 €100.000.000,00 €110.000.000,00 
2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022A szolidaritási adóból származó bevételek 2012 és 
2022 között
 
34  
16. melléklet: Belgium –Luxemburg közös index, belga HICP és luxemburgi CPI  
 
 
17. melléklet: A megélhetési költségek alakulása Brüsszelben (Brüsszeli Nemzetközi 
Index)  
 
 
 
 
 
Évt − 1 június = 
100Kumulatív Június 
2014 = 100
2015 101,2 101,2
2016 101,4 102,6
2017 101,1 103,7
2018 102,1 105,9
2019 101,5 107,5
2020 100,7 108,3
2021 102,1 110,5A brüsszeli megélhetési költségek 
 növekedésére irányuló intézkedés*. 
Június t
 
35  
 
 
 
 
 
 
18. melléklet: A korrekciós együtthatók alakulása  
 
  
GEO/TIME 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021
BE/LU 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100 100,0 100,0 100,0
BG 58,4 57,5 55,1 52,1 51,1 53,4 55,2 57,5 59,1 61,7
CZ 80,6 80,0 75,0 73,4 73,2 78,3 83 85,5 85,2 88,1
DK 135,3 134,8 133,0 131,8 133,1 133,9 131,9 129,3 131,3 134,2
DE 95,8 96,8 97,2 96,6 96,1 97,5 99,3 99,4 101,9 101,4
Karlsruhe 93,8 92,8 95,0 93,8 93,0 94,6 96,7 96,5 98,0 96,9
München 106,4 108,2 107,7 106,0 105,5 107,5 110 110,3 113,9 113,4
Bonn 94,1 94,9 94,6 93,4 92,6 93,9 95,6 95,1 95,8
EE 77,6 78,9 78,6 78,0 77,6 80,3 82,2 83,3 82,3 86,3
IE 110,6 113,0 115,9 116,6 118,3 119,8 117,7 119,2 129,0 133,6
EL 90,5 91,2 86,8 79,9 79,3 79,9 81,8 81,8 81,4 85,2
ES 97,1 96,3 94,5 90,2 88,1 88,7 91,7 91,6 94,2 96,3
FR 117,7 117,4 116,8 114,6 113,8 114,8 116,7 117,7 120,5 119,9
HR : 80,0 77,6 74,6 73,5 74,9 76,4 75,9 75,8 78,3
IT 104,2 104,4 100,4 99,4 97,9 97,3 96,5 95,2 95,0 95,2
Varese 93,4 92,8 93,1 92,2 90,4 90,9 90,9 90,0 90,7 91,2
CY 84,1 83,7 81,2 77,3 74,3 74,4 77,9 78,9 78,2 82,2
LV 77,6 76,1 76,5 74,2 73,0 74,9 77,6 78,6 77,5 80,0
LT 71,5 71,9 71,4 69,0 69,7 74,3 73,6 75,1 76,6 80,1
HU 78,3 76,1 71,4 69,0 70,0 74,5 71,9 75,3 71,9 76,1
MT 83,3 84,4 83,4 84,5 85,7 86,5 90,2 92,0 94,7 94,0
NL 105,3 108,9 107,8 107,8 108,0 108,3 109,9 111,5 113,9 111,4
AT 106,4 108,3 107,2 105,9 104,7 106,3 106,3 106,0 107,9 109,6
PL 74,2 73,0 74,1 71,8 66,7 70,6 68,6 71,1 70,9 70,6
PT 83,5 83,1 82,2 79,2 80,6 82,4 85,7 88,6 91,1 91,4
RO 68,8 69,8 69,5 64,8 63,8 63,9 64 65,3 66,6 68,5
SI 85,3 85,4 84,7 81,2 80,7 81,5 84,6 84,6 86,1 84,9
SK 79,7 80,2 79,0 76,4 75,7 77,3 78,5 79,0 80,6 79,9
FI 122,1 123,7 123,0 119,7 118,6 119,9 118,5 118,1 118,4 118,6
SE 131,9 132,9 127,5 127,9 127,4 127,9 122 120,5 124,3 130,3
UK 147,8 139,2 150,7 166,9 141,8 133,5 134,7 132,9
Culham 112,5 107,6 116,7 127,7 107,3 100,5 102,6 102,0
 
36 19. melléklet: A területen kívül az ESTAT által végzett felderítő munka hatásai  
 Jelenlegi korrekciós 
együtthatók –  
2021.  július  Becsült korrekciós együttható  
a területen kívüli kiadásokkal 
együtt  Változás  
BE 100 100 0,0 % 
BG 61,7 64,8 5,0 % 
CZ 88,1 89,4 1,5 % 
DK 134,2  129,8  −3,3 % 
DE 101,4  100,9  −0,5 % 
DE Karlsruhe  96,9 96,8 −0,1 % 
DE München  113,4  111,6  −1,6 % 
EE 86,3 87,7 1,6 % 
IE  133,6  128,7  −3,7 % 
EL 85,2 86,2 1,2 % 
ES 96,3 96,4 0,1 % 
FR  119,9  117,2  −2,3 % 
HR 78,3 80,3 2,6 % 
IT 95,2 95,3 0,1 % 
IT Varese  91,2 91,8 0,7 % 
CY 82,2 83,7 1,8 % 
LV 80,0 82,1 2,6 % 
LT 80,1 81,8 2,1 % 
HU 76,1 78,6 3,3 % 
MT 94,0 94,5 0,5 % 
NL 111,4  109,6  −1,6 % 
AT 109,6  107,3  −2,1 % 
PL 70,6 73,7 4,4 % 
PT 91,4 91,9 0,5 % 
RO 68,5 71,2 3,9 % 
SI 84,9 86,1 1,4 % 
SK 79,9 81,6 2,1 % 
FI 118,6  115,7  −2,4 % 
SE  130,3  126,4  −3,0 %