2009 óta a Charta ugyanolyan jogi erővel bír, mint a Szerződések, amelyek az uniós szabályozás alapját képező elsődleges uniós jogot alkotják. Az európai intézmények minden tevékenységük során kötelesek a Chartával összhangban eljárni, és az uniós tagállamokat is köti az uniós jog végrehajtásakor.

Előrehaladás a Charta stratégia végrehajtása terén -A Bizottság elfogadta a Charta alkalmazásáról szóló 2021. évi éves jelentést, amelynek témája az alapvető jogok védelme a digitális korban. -Eddig 22 tagállam jelölt ki a Chartával foglalkozó kapcsolattartó pontot az együttműködés erősítése és a Charta hatékony alkalmazásának előmozdítása érdekében. A kapcsolattartók első alkalommal 2022 júniusában üléseztek. -Több mint 400 tagállami pénzügyi program értékelésére került sor annak érdekében, hogy meggyőződjenek róla: az érintett uniós pénzeszközök végrehajtása során a Charta tiszteletben tartását hatékony intézkedések biztosítják (a Charta hatékony alkalmazásának és végrehajtásának „horizontális feljogosító feltétele”). -A Jogok és értékek program (CERV) első két évében EU-szerte közel 600 projektet támogatott mintegy 260 millió EUR értékben, az uniós értékek előmozdítása és a gyűlölet, a megkülönböztetés és az intolerancia elleni küzdelem jegyében, és a Jogérvényesülés program is olyan projekteket finanszíroz, amelyek célja az igazságügyi szakemberek alapvető jogokkal kapcsolatos továbbképzése. -Amint „Az uniós jog érvényesítése az eredményesen működő Európa érdekében” című közleményben hangsúlyozta, a Bizottság fokozta az emberi jogok, az alapvető szabadságok és a jogállamiság előmozdítására és megőrzésére irányuló tevékenységét kötelezettségszegési eljárások révén. -A Bizottság erősítette a tagállamokkal való együttműködésen alapuló megközelítését a Charta hatálya alá tartozó egyes területeken, például a rasszizmus és a hátrányos megkülönböztetés, a gyűlöletbeszéd és a gyűlölet-bűncselekmények elleni küzdelem terén. -A Chartával kapcsolatos képzések és ismertető anyagok elérhetők az e-igazságügyi portál új európai képzési platformján; a Bizottság továbbá olyan képzésen is dolgozik, amely az uniós intézmények alkalmazottait támogatja a Charta hatékony alkalmazásában mindennapi munkájuk során. -Eddig 15 tagállam tette elérhetővé a Charta alkalmazására és a Chartával kapcsolatos ismeretekre vonatkozó bevált módszereit és aktualizálta az alapjogi információs eszközön elérhető tájékoztatást az európai igazságügyi portálon. -Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (FRA) tovább frissítette Charterpedia adatbázisát, és a Charta alkalmazására összpontosító új online tanfolyamokat dolgozott ki. -Annak érdekében, hogy az emberek jobban tisztában legyenek a Charta szerinti jogaikkal, a Bizottság 2021-ben elindította a #RightHereRightNow kampányt. A Chartáról az európai igazságügyi portál és az Europa portál Az Ön jogai az EU-ban menüpontján keresztül is lehet tájékozódni.

A Charta stratégiában a Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy elősegíti a civil társadalmi szereplőket támogató környezet kialakítását, és fellép az uniós jogot, beleértve a Chartát sértő intézkedésekkel szemben, amennyiben azok a civil társadalmi szervezeteket érintik. A Charta stratégia rámutatott az erős és független nemzeti emberi jogi intézmények létrehozásának és fenntartásának jelentőségére is.

A 2022. évi jelentés ezért a civil társadalmi térre és a Charta szerinti alapvető jogok védelmében és előmozdításában betöltött szerepére összpontosít.

Alkotmányos és demokratikus társadalmainkban a civil társadalmi szervezetek és a jogvédők nélkülözhetetlenek az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikkében és a Chartában rögzített értékek és jogok érvényesítése és védelme szempontjából. Szakértőként hozzájárulnak a nemzeti hatóságok és az uniós intézmények szakpolitikai döntéshozatalához és jogalkotási munkájához, és elősegítik ezen szervek elszámoltathatóságát az alapvető jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása tekintetében. Amint ez a jelentés bemutatja, bár eltérő mértékben, de a tagállamok és az EU egyaránt intézkedéseket hoznak, a civil társadalmi szereplők védelme, támogatása és megerősítése érdekében, ami széles körű együttműködési lehetőségeket kínál számukra. Az elmúlt években azonban a civil társadalmi szervezetek és a jogvédők is egyre több nehézséggel szembesültek a civil társadalmi tér szűkülése miatt. Különféle jogi, közigazgatási és politikai intézkedések korlátozzák fokozatosan alapvető szabadságaikat, ezáltal befolyásolva azon képességüket, hogy az EU és a tagállamok stratégiai partnereként az alapvető jogokat támogató tevékenységeiket végezzék.

Ezen kihívások ellenére a civil társadalmi szervezetek és a jogvédők jelentős ellenálló képességről tesznek tanúbizonyságot és folytatják munkájukat. Egyes tagállamokban alapvető szerepet játszottak a Covid19-világjárvány és Oroszország Ukrajna elleni agressziós háborúja során, és élen jártak az emberek igényeinek megértésében, kommunikálásában, kielégítésében és jogaik védelmében.

A civil társadalmi szervezetek és a jogvédők jelentősége válsághelyzetekben A Covid19-világjárvány alatt a civil társadalmi szervezetek és a jogvédők átlátható és arányos intézkedéseket szorgalmaztak az egészségügyi szükséghelyzet kezelésére, és egyes tagállamokban lényeges segítséget nyújtottak az érintetteknek . Az EU-val, az európai tényellenőrző szervezetekkel és a tagállami közintézményekkel együttműködésben a civil társadalmi szervezetek kulcsszerepet játszanak a vészhelyzetekben tapasztalható dezinformáció elleni küzdelemben. Oroszország Ukrajna elleni agressziós háborújának kitörésével a civil társadalmi szervezetek és a jogvédők mozgósították az erőforrásokat az Ukrajnán belül lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek és a tagállamokba menekülők befogadására és támogatására . Külön segélyszolgálatot hoztak létre a konfliktus elől menekülő eltűnt gyermekek összekapcsolására családjukkal és gyámjukkal . Emellett igyekeznek egymással megosztani az Ukrajnából az Unióba érkező, kísérő nélküli és szüleiktől elszakított gyermekek gyámságával kapcsolatos bevált módszereket. A civil társadalmi szereplők közötti információmegosztás és a kezdeményezések összehangolásának megkönnyítése érdekében a Bizottság az uniós egészségpolitikai platformon belül külön hálózatot hozott létre az egészségügyben érdekelt felek számára „Segítségnyújtás Ukrajnának, a szomszédos uniós tagállamoknak és Moldovának” néven. A civil társadalmi szervezetek ugyancsak jelentős szerepet játszottak az atrocitások dokumentálásában, a nemzetközi jogi bűncselekményekre és az ukrán állampolgárok Oroszországba történő kényszerdeportálására utaló jelek vizsgálatával. Részt vesznek az ukrán bűnüldözési és igazságszolgáltatási rendszerek kapacitásépítésében is annak érdekében, hogy a bejelentett esetek nagy számára tekintettel lehetővé váljon az állítólagos háborús bűncselekmények és emberiesség elleni bűncselekmények kivizsgálása és büntetőeljárás alá vonása . A civil társadalmi szervezetek mindkét válság összefüggésében fontos szerepet játszottak abban, hogy első kézből közvetítették az egyes csoportok – például a nők, gyermekek, fogyatékossággal élők, LMBTIQ-személyek, romák és idősek – által megélt rendkívüli nehézségeket, ezáltal hozzájárultak ahhoz, hogy ezen csoportok sajátos igényeinek leginkább megfelelő kezelése kapcsán megalapozott döntések születhessenek.

Ez a jelentés az uniós civil társadalmi tér szempontjából kritikus időszakban készült. A Bizottság arra irányuló erőfeszítéseinek sorába illeszkedik, hogy megfelelő elismerésben részesítse a civil társadalmi szervezetek és a jogvédők hozzájárulását az EU alapvető értékeinek védelméhez, és részét képezi az iránti elkötelezettségének, hogy mind az Unión belüli, mind külső tevékenységei során támogassa munkájukat. Az alapvető jogokra, a jogállamiságra és a demokráciára épülő Unióban a civil társadalmi szereplők rendkívül lényeges szerepet játszanak a Charta szerinti alapvető jogok előmozdításában és védelmében, valamint annak elősegítésében, hogy megfelelően alkalmazzák a Chartát. Így a jelentés kiegészíti az éves jogállamisági jelentéseket , az európai demokráciáról szóló cselekvési tervet, az uniós igazságügyi eredménytáblát, valamint az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének (FRA) a civil társadalmi térrel kapcsolatos munkáját. A jelentés megerősíti, hogy a civil társadalmi szervezetek és a jogvédők számára lehetővé kell tenni, hogy olyan környezetben dolgozhassanak, ahol tiszteletben tartják az ő alapvető jogaikat is, és uniós és nemzeti szintű példákat mutat be arra, hogy ez hogyan érhető el vagy kérdőjeleződhet meg. A jelentés reflektál az EU további fellépését szorgalmazó, így többek közt az Európa jövőjéről szóló konferencia keretében megfogalmazott felhívásokra.

Milyen információk alapján készült a jelentés? A jelentés a Bizottság által szervezett konzultációk Alapjogi Ügynökség által elemzett eredményeinek minőségi értékelésén és más forrásokon alapul, beleértve: -négy célzott konzultációt az alábbiakkal: i. tagállamok, ii. az alapvető jogok területén tevékenykedő európai civil társadalmi szervezetek hat ernyőszervezete, iii. két nemzetközi szervezet, valamint iv. a nemzeti emberi jogi intézmények európai hálózata (ENNHRI) és az egyenlőség előmozdításával foglalkozó szervek európai hálózata (Equinet), -egy online konzultációt 150 civil társadalmi szervezettel az Alapjogi Ügynökség civil társadalmi hálózatán, az alapjogi platformon keresztül, -más bizottsági jelentéseket, például az éves jogállamisági jelentés elkészítése során kapott hozzájárulásokat, -más uniós intézmények és ügynökségek, különösen az Alapjogi Ügynökség civil társadalmi térre összpontosító jelentéseit, valamint a nemzetközi szervezetek jelentéseit. A jelentésben szereplő példákat úgy választottuk ki, hogy azok illusztrálják az elmúlt évek jelentős fejleményeit, és bemutassák a tagállamokban az érdekelt felek által azonosított kihívásokat és pozitívumokat egyaránt. A nemzeti intézkedésekre és kezdeményezésekre vonatkozó példákat és leírásokat nem kimerítő jelleggel közöljük, csupán szemléltető célokat szolgálnak. A konzultációkról szóló összefoglaló jelentések és az egyéni hozzájárulások további intézkedéseket és kezdeményezéseket mutatnak be. Az egyes fejezetek témáit (amelyek a civil társadalom védelmére, támogatására és megerősítésére irányulnak) a civil társadalmat támogató környezet kulcsfontosságú, és egymástól kölcsönösen függő mutatóiként választottuk ki.

2.A civil társadalmi szervezetek és a jogvédők kulcsfontosságú szerepe

A civil társadalmi szervezetek és a jogvédők számtalan tevékenységet folytatnak a tagállamokban és uniós szinten. Sokféle civil társadalmi szervezet létezik, az alapvető jogokkal átfogóan foglalkozóktól kezdve az egyes konkrét jogokkal kapcsolatos szaktudást vagy támogatást nyújtó szervezetekig. Tevékenységüket folytathatják országos szinten, illetve regionális vagy helyi célok mentén is munkálkodhatnak. Végezhetnek sokféle munkát, vagy esetleg csak bizonyos tevékenységekre összpontosítanak, például a tagjaik vagy kedvezményezettjeik igényeihez igazított tanácsadásra vagy szolgáltatásnyújtásra. Szintén lényeges szerepet töltenek be a nemzeti emberi jogi intézmények, az egyenlőség előmozdításával foglalkozó szervek és az ombudsmani intézmények is, amelyek számos módon veszik ki részüket az uniós jogot és szakpolitikákat végrehajtó tevékenységekből.

Tudatosságnövelés

A civil társadalmi szervezetek és jogvédők felhívják a figyelmet az alapvető jogokra és azok érvényesülésére, a demokratikus döntéshozatalra és a jogállamiságra, valamint tájékoztatást és képzést nyújtanak ezekkel kapcsolatban a közvélemény, meghatározott csoportok és a tagállami hatóságok számára. Ezáltal előmozdítják a jogok és a demokratikus elszámoltathatóság kultúráját az EU-ban. Horvátországban például az ombudsman képzést nyújt a köztisztviselőknek és bíráknak a Chartáról, amely kiterjed a Chartából eredő kötelezettségekre, valamint a Charta lehetséges alkalmazására kampányok, érdekképviseleti tevékenységek és az emberi jogi jogsértések áldozatainak támogatása keretében. Litvániában civil társadalmi szervezetek a közelmúltban interaktív nemzetközi eseményt szerveztek, hogy a fiatalok figyelmét felhívják a gyűlöletbeszédre és annak a társadalomra gyakorolt hatásaira, illetve képezzék és ösztönözzék őket a gyűlöletbeszéd elleni fellépéshez szükséges készségek fejlesztésére.

Ezen túlmenően a civil társadalmi szervezetek és a jogvédők tájékoztatnak a nyilvánosságot potenciálisan érintő kérdésekről és a demokratikus döntéshozatali folyamatokban való részvételt lehetővé tevő módszerekről. A civil társadalmi szereplők mozgósítják az embereket a nyilvános véleménynyilvánításra tüntetések, beadványok, népszavazások és polgári vitacsoportok révén. Az egyes tagállamok határain túl is képesek a figyelmet felhívni és közösen felszólalni szakpolitikai vagy jogalkotási kérdésekben, egyben értékes ismereteket közvetítenek a tagállami szintről az uniós vagy nemzetközi döntéshozóknak, és fordítva.