EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2021.11.24. COM(2021) 740 final A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI TANÁCSNAK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANKNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK, A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK ÉS AZ EURÓPAI BERUHÁZÁSI BANKNAK 2022. évi éves fenntartható növekedési jelentés



1.Bevezetés A Covid19-oltási kampány lebonyolításában és a világjárvány társadalmi-gazdasági hatásának enyhítése terén Európa által elért eredmények megalapozták a tartós helyreállítást. A felnőtt európaiak közel háromnegyede mára teljesen beoltott, így az EU e tekintetben a világelsők között van. Emellett Európa több mint egymilliárd adag oltóanyagot – vagyis az Európán belül rendelkezésre állónál nagyobb mennyiséget – juttatott el a világ más országaiba. Többek között a tagállamok között az átoltottsági arányok terén mutatkozó jelentős különbségek fényében továbbra is kiemelt szakpolitikai prioritás az átoltottság előmozdítása Európában, ahogy világszinten is. Ugyanakkor a világjárványra uniós és tagállami szinten adott példátlan, összehangolt szakpolitikai válasz sikeresen enyhítette a válság társadalmi-gazdasági következményeit. A Covid19 által kiváltott közvetlen sokkhatások kezelésére irányuló erőfeszítéseink eredményesnek bizonyultak. 2021-ben a GDP az euróövezetben és az EU-ban várhatóan 5,0 %-kal fog nőni. Mivel az uniós gazdaság a javuló munkaerőpiacnak, a kedvező finanszírozási feltételeknek és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz széles körű alkalmazásának köszönhetően a helyreállítást követően növekedésnek indult, az EU-ban a reál-GDP növekedése 2022-ben az előrejelzések szerint 4,3 %, 2023-ban pedig 2,5 % lesz. A munkanélküliségi ráta továbbra is csökken, bár kis mértékben még meghaladja a válság előtti szintet. A jövőt illetően arra számítunk, hogy a munkahelyteremtés a fellendüléssel párhuzamosan folytatódik, és a munkanélküliségi ráta 2022-ben 6,7 %-ra, majd 2023-ban 6,5 %-ra, a válság előtti szintre csökken. Az emelkedő energiaárak és az ellátási zavarok miatt nőtt az inflációs nyomás. Miután az infláció 2021 végén 4 %-on tetőzött, 2023-ban várhatóan 1,4 %-ra mérséklődik. Többek között a világjárvány alakulásával kapcsolatos nagyfokú bizonytalanságra és kockázatokra lehet számítani a jövőben is az EU-n belül és kívül egyaránt. A gazdaságpolitikai koordináció fokozatosan az átalakító hatású és inkluzív helyreállítás, valamint a nagyobb reziliencia alapjainak megteremtésére helyezte a hangsúlyt. A gazdasági tevékenységet egyre inkább össze kell hangolni a versenyképes fenntarthatóság négy dimenziójával, azaz a környezeti fenntarthatósággal, a termelékenységgel, a méltányossággal és a makrogazdasági stabilitással. Ezt a négy dimenziót nem szabad külön-külön szemlélni, mivel egymást erősítik azáltal, hogy e dimenziók célja közös: elmozdulás egy fenntartható, reziliens és inkluzív gazdasági modell felé, amelyet a digitális és zöld technológiák szélesebb körű elterjedése és alkalmazása tesz lehetővé, hozzájárulva ahhoz, hogy Európa vezető szerepet töltsön be az átalakulásban. Európa gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi politikai menetrendjének ezért biztosítania kell, hogy a különböző szintű kormányzatok, a vállalkozások, a szociális partnerek és a háztartások következetesen hozzájáruljanak a zöld és digitális átállással kapcsolatos célkitűzéseink eléréséhez, valamint a szociális jogok európai pillérének megvalósítására vonatkozó cselekvési tervben meghatározott, a foglalkoztatásra, készségfejlesztésre és a szegénység csökkentésére irányuló célok eléréséhez, ugyanakkor garantálják gazdaságunk stabilitását, az egységes piac zökkenőmentes működését és a „senkit nem hagyunk hátra” elv érvényesülését. Az Unió ambiciózus szakpolitikai menetrendet terjesztett elő annak érdekében, hogy irányt mutasson a fenntartható, méltányos és inkluzív helyreállításhoz, ellenállóbbá tegye az uniós gazdaságot a jövőbeli sokkhatásokkal szemben, és a kettős átállás törekvéseivel összhangban átalakítsa gazdaságainkat és társadalmainkat. A tavaly közzétett éves fenntartható növekedési stratégia óta az Unió fokozta törekvéseit a zöld, a digitális és a szociális célok terén az előttünk álló egyre nagyobb kihívások kezelése érdekében. 2021 júliusában a Bizottság előterjesztette az „Irány az 55%!” intézkedéscsomagra irányuló javaslatát annak érdekében, hogy – az európai klímarendeletben rögzített célnak megfelelően – az EU klíma-, energia-, földhasználat-, közlekedés- és adópolitikája alkalmas legyen a nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátás legalább 55 %-os csökkentésére a 2030-ig tartó időszakban. A Bizottság szennyezőanyag-mentességi cselekvési tervet fogadott el, és folytatni fogja az európai zöld megállapodás menetrendjének végrehajtását a természeti tőke védelme, megőrzése és fejlesztése, valamint a GDP-növekedésnek a természeti erőforrások felhasználásától való függetlenítése érdekében. Emellett a Bizottság 2021 szeptemberében új irányítási keretre tett javaslatot annak biztosítása érdekében, hogy az EU elérje az európai társadalom és gazdaság digitális átalakulására irányuló célkitűzését. A javaslat nemzeti stratégiai ütemtervek kidolgozását irányozza elő a digitális évtized egyes célkitűzéseinek teljesítését szolgáló tervezett mérföldkövek elérése érdekében, valamint eszközöket biztosít a több országra kiterjedő digitális projektek felgyorsítására és megkönnyítésére. A világjárvány kedvezőtlen hatásainak kezelése, a felfelé irányuló társadalmi és gazdasági konvergencia megteremtésének segítése, valamint a digitális, zöld és méltányos átállásra irányuló uniós törekvések megerősítése érdekében a 2021. májusi portói szociális csúcstalálkozó megerősítette a szociális jogok európai pillérének további végrehajtása iránti közös elkötelezettséget, és üdvözölte a foglalkoztatásra, a készségfejlesztésre és a szegénység csökkentésére irányuló új uniós kiemelt célokat. Ezen ambiciózus törekvések elérésének előfeltétele a hosszú távra tervező szakpolitikákat lehetővé tevő stabil gazdaság és az átalakulás által leginkább érintettek számára biztosított méltányos átállás. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, amely részét képezi az Unió arra irányuló közvetlen válaszlépésének, hogy a világjárványból megerősödve kerüljünk ki, központi szerepet fog játszani a kettős átállásra alkalmas, reziliens uniós gazdaság megvalósításában. A gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordináció európai szemeszterébe ágyazott eszköz kulcsfontosságú lesz a szakpolitikai menetrend következő hónapokban és években történő végrehajtása szempontjából. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben szereplő ambiciózus és egymást kölcsönösen erősítő intézkedések széles körének végrehajtása fontos szerepet fog játszani a gazdasági tevékenység és a foglalkoztatás ösztönzésében, valamint a méltányos és inkluzív zöld és digitális átállás megvalósításában. Az eszköz egyik fő innovatív jellemzője a teljesítményalapúság. A források folyósítására a tagállamok által a terveikben elfogadott koherens beruházások és reformok végrehajtásakor kerül sor. Ez biztosítani fogja mindkét típusú intézkedés párhuzamos végrehajtását, kezelve a meglévő szakpolitikai hiányosságokat és kihívásokat, megszüntetve a beruházásokat gátló szűk keresztmetszeteket, valamint támogatva a fenntarthatóbb és inkluzívabb GDP-növekedést. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek, valamint a tagállamoknak folyósított első források jóváhagyásával a hangsúly most döntően a végrehajtási szakaszra helyeződik. E közlemény elfogadásáig a Bizottság 22 helyreállítási és rezilienciaépítési tervet hagyott jóvá, amelyeket a Tanács is elfogadott. Ez 2021 augusztusa óta 17 tagállam számára összesen 52,3 milliárd EUR előfinanszírozás kifizetését tette lehetővé. Összességében a Tanács által eddig jóváhagyott tervek 291 milliárd EUR vissza nem térítendő finanszírozást és 154 milliárd EUR kölcsönt jelentenek. Most minden figyelmet a reformok és beruházások tagállamok általi, az elfogadott mérföldkövekkel és célokkal összhangban történő végrehajtására kell összpontosítani a helyreállítás és a munkahelyteremtés ösztönzése, Európa rezilienciájának erősítése, valamint annak biztosítása érdekében, hogy az EU társadalmára, gazdaságára és környezetére nézve tartós hatást lehessen elérni. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtását a Bizottság technikai támogatási eszköze segíti. Ebben a szakaszban a Bizottság szoros párbeszédet folytat a tagállamokkal, és biztosítja az Európai Parlament és a Tanács, a regionális és helyi önkormányzatok, a szociális partnerek, a civil társadalom és más kulcsfontosságú érdekelt felek megfelelő bevonását. Fontos biztosítani, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben szereplő reformok és beruházások kiegészítsék egymást, és konzisztensek legyenek a kohéziós politika és más uniós eszközök keretében az elkövetkező években finanszírozandó beruházásokkal, valamint a nemzeti szinten finanszírozott intézkedésekkel. Annak érdekében, hogy a kohéziós politika keretében összesen 500 milliárd EUR összegű finanszírozást lehessen felszabadítani, a következő évben prioritást élvez az új programozási időszakban – többek között az Igazságos Átmenet Alap keretében – megvalósuló partnerségi megállapodásokról és programokról folytatott megbeszélések gyors lezárása. A kettős átállásra irányuló uniós szakpolitikai menetrend ambiciózus célkitűzéseinek eléréséhez valamennyi tagállam összehangolt erőfeszítésére lesz szükség a rendelkezésre álló köz- és magánforrások mozgósítása érdekében. Az idei éves fenntartható növekedési jelentés felvázolja a következő év szakpolitikai prioritásait, és vezérelveket határoz meg az európai szemeszter 2022. évi ciklusában való végrehajtásukhoz. Az európai szemeszter szilárd keretet biztosít a tagállamok gazdaság- és foglalkoztatáspolitikáinak koordinációjához, és továbbra is ez lesz a szerepe a helyreállítási szakaszban és a kettős átállás előmozdítása során. A korábbi évekhez hasonlóan a szakpolitikai prioritások a versenyképes fenntarthatóság négy dimenziója köré szerveződnek, összhangban a fenntartható fejlesztési célokkal. A közlemény felvázolja az európai szemeszter 2022. évi ciklusának főbb jellemzőit is, és ismerteti azon főbb változtatásokat, amelyeket a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében zajló folyamatokhoz való alkalmazkodás tett szükségessé.



2.A versenyképes fenntarthatóság négy dimenziója, mint az EU fellendülésének vezérelve A jelenlegi Bizottság hivatalba lépésekor elindított, versenyképes fenntarthatóságot célzó uniós program négy, egymást kölcsönösen kiegészítő dimenziója – azaz a környezeti fenntarthatóság, a termelékenység, a méltányosság és a makrogazdasági stabilitás – minden korábbinál relevánsabbak. Ezek a szorosan összefüggő és egymást kölcsönösen erősítő dimenziók vezérelték a tagállamok reform- és beruházási menetrendjeit az elmúlt években, és kiemelt helyet foglalnak el a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz célkitűzései között. Európa úgy döntött, hogy az átalakulás éllovasává válik, és kiaknázza a környezetvédelem, az éghajlatváltozás elleni küzdelem, valamint a digitális technológiák terén rejlő lehetőségeket. A gazdaság- és szociálpolitikák tekintetében az átalakulással járó fő kihívást annak biztosítása jelenti, hogy a versenyképes fenntarthatóság négy dimenziója kölcsönösen erősítsék egymást. Az EU helyreállítási menetrendjének középpontjában továbbra is a hosszú távra tervező szakpolitikákat lehetővé tevő fenntartható gazdaság, valamint az összes uniós polgár és régió számára biztosított inkluzív és méltányos átmenet áll. Ebben az összefüggésben fontos emlékeztetni arra, hogy a versenyképes fenntarthatóság és a reziliencia ugyanannak az éremnek a két oldala. Amint az a 2020. évi stratégiai előrejelzési jelentésben is szerepel, a reziliencia nem csupán a kihívásokkal való szembenézésre és azok hatásainak kezelésére, hanem a fenntartható, méltányos és demokratikus átalakulásra való képességet is jelenti. 1. ábra: A versenyképes fenntarthatóság négy dimenziója és azok kapcsolata 2.1 Környezeti fenntarthatóság Az éghajlatváltozás és a környezetkárosodás azonnali fellépést tesz szükségessé. 2021 folyamán Európának súlyos hőhullámokkal, erdőtüzekkel és áradásokkal kellett szembenéznie, amelyek egyértelműen és fájdalmasan megmutatták, hogy az éghajlatváltozás milyen hatással lehet életünkre és megélhetésünkre. Emellett az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó általános gazdasági hatás egyre számottevőbb, és kiemelt figyelmet érdemel. A fellépés elmaradásával járó költségek jelentősen magasabbak, mint az éghajlatvédelmi törekvéseink megvalósításának költségei. Ezért alapvető fontosságú annak biztosítása, hogy a gazdasági fellendülés együtt járjon a zöld átállás gyors előrehaladásával, és hogy a gazdaság képes legyen támogatni azon kötelezettségvállalásunk teljesítését, hogy az EU a kontinensek közül elsőként 2050-re klímasemlegessé váljék. A Bizottság ambiciózus zöld reformprogramot terjesztett elő, amelyet most gyorsan végre kell hajtani. Az előttünk álló időszakot arra kell használnunk, hogy lehetővé tegyük az uniós gazdaság dekarbonizációjához és a társadalmi szempontból méltányos zöld átállás biztosításához szükséges reformokat és beruházásokat. Az európai zöld megállapodás és különösen az „Irány az 55%!” intézkedéscsomag lefekteti a jövő uniós gazdaságának építőelemeit. Az éghajlatra és az energiára, a hidrogénre, a tengeri megújuló energiára, a metánkibocsátás kezelésére, a biológiai sokféleségre, a körforgásos gazdaságra, a szennyezőanyag-mentességre, a fenntartható és intelligens mobilitásra, az európai épületkorszerűsítési programra, a fenntartható élelmiszerekre és még sok más szempontra vonatkozó, mérföldkőnek számító stratégiák irányt szabnak a reformoknak és a beruházásoknak. A javasolt kezdeményezések között szerepelnek a környezetvédelmi adóintézkedések, például az aktualizált energiaadó-irányelv, amelyek célja az uniós adó- és éghajlat-politikák összehangolása és a környezetbarát üzleti modellek ösztönzése a társadalmi hatások enyhítése mellett. Emellett az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó javasolt mechanizmus karbonárat terhel bizonyos behozatalokra, és ezáltal arra ösztönzi a világ többi részén a vállalatokat és a kormányokat, hogy ők is tegyenek lépéseket ebbe az irányba. Nemzeti szinten a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtása zöld reformokat tesz lehetővé, amelyek segítenek áthidalni az üvegházhatásúgáz-kibocsátás terén fennálló szakadék egy részét. Több tagállam a helyreállítási és rezilienciaépítési terveiben energiahatékonysági reformokat, a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos engedélyezési eljárások megkönnyítését, a zöld kutatás és innováció támogatását, illetve a fenntartható mobilitási modellek előmozdítását célzó adókedvezményeket irányzott elő. A zöld megállapodás ambiciózus uniós menetrendjének teljesítéséhez jelentős beruházásokra lesz szükség. A becslések szerint a következő évtizedben a zöld átálláshoz évente mintegy 520 milliárd EUR értékű további magán- és közberuházásra van szükség. Az eddig jóváhagyott 22 helyreállítási és rezilienciaépítési terv várhatóan együttesen legalább 192 milliárd EUR-val fogja ösztönözni a zöld beruházásokat a következő hat évben olyan területeken, mint az energiatermelés, az épületek felújítása, a fenntartható közlekedés és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás. A kohéziós politika mintegy 150 milliárd EUR értékű zöld beruházást fog eredményezni ebben az évtizedben. További jelentős beruházásokat igényel a szükséges munkaerőpiaci átmenetek, valamint az átképzés és a továbbképzés támogatása, amelyek a méltányos és hatékony átmenet előfeltételei. A közfinanszírozás azonban nem lesz elegendő a zöld átállás sikeres megvalósításához szükséges jelentős beruházások megvalósításához, és nem szoríthatja ki a magánberuházásokat. Az állami szektor kulcsszerepet játszhat abban, hogy a magánfinanszírozást az éghajlatváltozás hatásaival szembeni reziliencia megvalósítására irányuló beruházások felé terelje, többek között egy támogató keret létrehozása, a tőkepiacok fenntartható finanszírozás terén történő továbbfejlesztésének előmozdítása, a köz- és magán K+F beruházások koordinációjának javítása és célzott támogatás nyújtása révén. Ezért fontos lesz, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben foglalt közberuházások és reformok elősegítsék a magánberuházások mozgósítását.

A szociális dimenzió az ambiciózus uniós zöld menetrend központi eleme. A zöld átállás a vele járó munkahelyteremtés, az innováció és a sokkhatásokkal szembeni jobb reziliencia révén hatalmas lehetőségeket kínál. Ugyanakkor mélyreható és sokszor munkahelyek megszűnésével és bevételkieséssel járó változással jár, különösen a hátrányos helyzetű csoportok, valamint egyes régiók és ágazatok, például a széntermelő régiók és az ipari átalakulás és a kapcsolódó szerkezetátalakítási folyamatok által érintett ágazatok esetében. Az európai zöld megállapodás célja ezért annak biztosítása, hogy a szükséges erőfeszítések méltányosan kerüljenek megosztásra a gazdaság és a társadalom valamennyi ágazatának bevonásával, valamint a rászorulókra vonatkozó konkrét intézkedések segítségével. A Bizottság javaslatot tett egy új Szociális Klímaalap létrehozására, hogy támogassa azokat az alacsony és közepes jövedelmű rászoruló háztartásokat, a közlekedési szolgáltatások igénybe vevőit és a mikrovállalkozásokat, akiket/amelyeket a leginkább érintene az épületek és a közúti közlekedés szén-dioxid-árazásának bevezetése. Az európai szemeszter keretében szorosan nyomon fogjuk követni a társadalmi hatásokat, és adott esetben célzott ajánlásokat fogunk javasolni annak biztosítása érdekében, hogy senkit ne hagyjunk hátra. Prioritást élvez a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében támogatott intézkedésekkel való kiegészítő jelleg. Annak érdekében, hogy segítse a tagállamokat a zöld átállásban rejlő lehetőségek kiaknázásában és az azzal járó társadalmi-gazdasági kockázatok minimalizálásában, a Bizottság az év vége előtt javaslatot tesz az éghajlatvédelmi átállás foglalkoztatási és szociális vonatkozásainak kezeléséről szóló tanácsi ajánlásra. A tiszta energiára való átállás a legjobb biztosíték az energiaárak drasztikus emelkedése ellen. Az uniós energiaárak jelenlegi meredek emelkedése, ami elsősorban az energia és a gáz iránti megnövekedett globális keresletnek tudható be, különösen aggasztó minden uniós polgár, vállalkozás és a gazdaság egésze számára. Az energiaárak emelkedése viszonylag nagyobb mértékben érinti az alacsony és az alsó sávba tartozó közepes jövedelmű háztartásokat, és az energiaszegénység súlyosbodásának kockázatával fenyeget. A Bizottság intézkedésekből álló eszköztárat terjesztett elő, hogy összehangolt módon kezelje az energiaárak átmeneti emelkedésével járó kihívásokat, és enyhítse az áremelkedés hatásait. Rövid távon a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásoknak nyújtott, időben korlátozott szükséghelyzeti jövedelemtámogatás, a vállalkozások védelmét szolgáló intézkedések és a célzott adócsökkentések segíthetnek a hatások enyhítésében. Ami a szerkezeti jellegű lépéseket illeti, az energiahatékonyság javítása, a villamos energia arányának növelése az energiakeresleti mixben, valamint a megújuló és alacsony szén-dioxid-kibocsátású energia területére irányuló folyamatos beruházások, valamint alkalmazásuk megkönnyítése kulcsfontosságú ahhoz, hogy a jövőben megfizethető energiaárakat lehessen biztosítani. A zöld átállás elősegíti a helyi, megújuló energiaforrások használatát, csökkenti a külföldi energiaforrásoktól való függőségünket, ugyanakkor növeli az energiahatékonyságot, ezáltal pedig csökkenti energiaszükségletünket. A hirtelen áremelkedések negatív hatásainak kezelése és a megfizethetőség biztosítása oly módon, hogy az ne járjon az európai egységes energiapiac széttöredezésével, alapvető fontosságú annak elkerüléséhez, hogy az energia- és ipari ágazatok zöld átállására irányuló beruházások veszélybe kerüljenek. A zöld átállás célja jólétünk és jóllétünk megőrzése, valamint új lehetőségek teremtése. A levegő, a talaj és a víz szennyezésének forrásnál történő csökkentését célzó beruházások és reformok jelentős költségeket takarítanak meg a gazdaság számára, például az egészségügyi ellátás, a kieső munkanapok, az épületekben bekövetkezett károk és a terményveszteségek tekintetében. A környezeti infrastruktúra javítása (például a víz- és a hulladékgazdálkodás területén), a biológiai sokféleség és a természetes ökoszisztémák védelme és helyreállítása, valamint a fenntartható élelmiszerrendszerek biztosítása erősíteni fogja rezilienciánkat, új üzleti lehetőségeket teremt, és javítja a lakosság egészségét. A környezeti szempontból káros támogatások fokozatos megszüntetése és a „szennyező fizet” elv végrehajtására szolgáló gazdasági eszközök alkalmazása további ösztönzőket és finanszírozást biztosít a zöld átálláshoz. A digitalizáció nagymértékben hozzájárulhat a zöld átálláshoz. A zöld és a digitális átállás szervesen összekapcsolódik, és egyik sem lehet sikeres a másik nélkül. A társadalom többek között az energia és az erőforrások hatékonyabb felhasználása révén megvalósuló digitalizációja hozzá fog járulni a társadalom szénlábnyomának csökkentéséhez. Ugyanakkor a digitális technológiáknak tisztábbá és energiahatékonyabbá kell válniuk. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek számos intézkedést tartalmaznak az erőforrások intelligens és fenntartható felhasználásának biztosítása érdekében, beleértve a digitális technológiák környezetbarátabbá tételét, ami többek között megfelelő készségek fejlesztését teszi szükségessé. Az EU emellett olyan önkéntes és kötelező erejű intézkedéseket is feltérképez, amelyek segíthetnek klímasemlegessé tenni és több megújuló energiaforrás használatára ösztönözni a magánszektort. Ezek közé tartozik például az Európai Zöld Digitális Koalíció. 2.2Termelékenység A polgárok jövőbeli jólétének biztosítása alapvetően attól függ majd, hogy Európa képes-e növelni a termelékenységet és az innovációt. Ehhez a versenyképességet és a munkahelyteremtést megalapozó reformok, valamint magán- és közberuházások jól összehangolt kombinációjára lesz szükség. A termelékenység növekedése hosszú távon a gazdasági jólét, a jóllét és a konvergencia kritikus fontosságú motorja. Az EU termelékenységének növekedése azonban az elmúlt évtizedekben lelassult, és ez a tendencia folytatódik. Az uniós vállalkozások azon képessége, hogy új technológiákat, különösen digitális technológiákat alkalmazzanak, hogy fokozzák tevékenységeiket és korszerűsítsék termelési módszereiket, meghatározó szerepet fog játszani termelékenységük és versenyképességük növelésében mind az egységes piacon belül, mind világszinten. Ennek feltétele a munkaerő továbbképzése és átképzése, hogy az meg tudjon felelni a jövőbeli termelési modelleknek. Függ továbbá ez az olyan támogató reformoktól is, amelyek az ilyen technológiai alkalmazkodást és innovációt elősegítő keretet hoznak létre, többek között a kutatási és innovációs politikák jobb összehangolásával, a tudástranszfer és az ismeretek kamatoztatásának megszilárdításával, valamint a technológiák vállalatok, különösen kkv-k és induló vállalkozások általi fejlesztésének és bevezetésének támogatásával. E tekintetben alapvető fontosságú a magánbefektetések célzott állami támogatási intézkedések révén történő mozgósítása. A jól működő, tisztességes és hatékony versenyen alapuló egységes piac önmagában a termelékenység egyik fő forrása az uniós gazdaság számára. A technológiai eredmények gyorsabban terjednek az egységes piacon, és a jól működő és versenyképes termék- és szolgáltatási piacok a termelékenység növekedésének fő mozgatórugói, mivel lehetővé teszik az erőforrások hatékonyabb elosztását. A Covid19-válság rávilágított annak szükségességére, hogy az egységes piacon fennmaradjon a személyek, az áruk, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgása. Az egységes piacról szóló éves jelentésben bejelentett konkrét intézkedések, többek között a négy szabadság jövőbeli válságok esetén történő biztosítását célzó strukturális megoldás (az egységes piaci szükséghelyzeti eszköz) és az azonosított ellátási hiányok kezelésére szolgáló lehetséges megoldások elemzése kulcsfontosságúak lesznek az egységes piac rezilienciájának megerősítése szempontjából. A jogállamiság tiszteletben tartása, különösen a független, minőségi és hatékony igazságszolgáltatási rendszerek, a hatékony korrupcióellenes struktúrák, a pénzmosás elleni és a csalás elleni keretek az üzleti környezet és az egységes piac működésének fontos tényezői. Az európai szemeszter mellett a Bizottság jogállamisági jelentése az egyik pillérében kitér az igazságszolgáltatási rendszerek működésére is. A tagállamok helyreállítási és rezilienciaépítési tervei számos reformot irányoznak elő, amelyek célja az üzleti környezet javítása, valamint a digitális és zöld technológiák bevezetésének támogatása. Ezeket a reformokat a közigazgatás és az igazságszolgáltatás stratégiai ágazatainak digitalizálására irányuló jelentős erőfeszítések egészítik ki. Ez az erőfeszítés közvetlenül reagál az előző években a tagállamoknak címzett országspecifikus ajánlásokra olyan területeken, mint a versenyfokozó reformok végrehajtása, a közbeszerzés dinamikusabbá és átláthatóbbá tétele, az igazságszolgáltatási rendszer megerősítése, a közigazgatás, ezen belül az adóigazgatás hatékonyságának növelése, a jogszabályok egyszerűsítésének előmozdítása, az e-kormányzás és az e-igazságszolgáltatás továbbfejlesztése, valamint a jól működő fizetésképtelenségi keretek előmozdítása. E reformok teljes körű végrehajtása várhatóan Unió-szerte javítani fogja az üzleti környezetet, miközben előmozdítja a további digitális innovációt, ami pozitív hatással lesz a termelékenységre. Mindez szélesebb körű pozitív hatásokkal fog járni a minőségi munkahelyek teremtése és a költségvetés fenntarthatóságának javítása révén. A digitális átállás megvalósításához elengedhetetlen a fejlett digitális technológiák bevezetésébe, valamint a kutatásba és innovációba való beruházás. Az európai magánszektort más joghatóságokhoz képest a digitális beruházás terén jelentős hiány jellemzi. Az elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervek 117 milliárd EUR összegben kívánják támogatni a digitális átalakulást. 17 milliárd EUR összegű támogatást irányoznak elő például a digitális innováció, a K+I, valamint a fejlett digitális technológiák terén, beleértve a mesterséges intelligencia vagy a szuper-számítástechnika fejlesztését is. Emellett jelentős források kerültek elkülönítésre a közszolgáltatások digitális átalakításának (43 milliárd EUR) vagy a vállalkozásoknak, túlnyomórészt a kis- és középvállalkozásoknak (kkv-k) (24 milliárd EUR) a támogatására. Több tervben is szerepelnek konnektivitási intézkedések, például az 5G hálózatok kiépítése (13 milliárd EUR). Az uniós kohéziós politikai alapokhoz tartozó programok, valamint az uniós költségvetésen belüli egyéb programok várhatóan ugyancsak jelentősen növelik a digitális kutatási és innovációs tevékenységekre irányuló beruházásokat a korábbi programokhoz képest. Ezeket a technológiai beruházásokat ki kell egészíteni az emberekbe és a készségekbe, különösen a megerősített digitális készségekbe való befektetéssel az oktatási és képzési rendszerek reformja, valamint továbbképzési és átképzési programok révén. A digitális átállás felgyorsítása jelentősen növeli a digitális készségek iránti keresletet. A természettudományok, a technológiai, a műszaki tudományok és a matematika (STEM) területével összefüggő készségek elengedhetetlenek ahhoz, hogy gazdaságainkban lehetővé váljon a fejlett digitális technológiák fejlesztése és alkalmazása. Ahhoz, hogy elegendő számú magasan képzett szakember álljon rendelkezésre, további erőfeszítésekre van szükség a fiatalok, különösen a nők és a lányok támogatása érdekében. Egyidejűleg növelni kell az egész népesség körében a legalább alapfokú digitális és szoftverkészségeket. Lehetővé kell tenni, hogy a munkaképes korú népesség könnyen hozzáférjen a készségigényeinek megfelelő, megfizethető és releváns képzéshez. Ez fontos a gazdasági ágazatok és vállalkozások, különösen a kkv-k körében. A digitális készségek szintén fontos szerepet játszanak a zöld átállásban. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz jelentős összeggel járul hozzá a készségfejlesztéshez (az elfogadott tervek 47 milliárd EUR összegben járulnak hozzá az összes korcsoportban az oktatást, a képzést és a készségfejlesztést támogató intézkedésekhez), különös figyelemmel a digitális készségekre (20 milliárd EUR). Ezenkívül az erőforrásokhoz való felelősségteljes hozzáférés, az erőforrás-hatékonyság és a termelékenység nemcsak a környezeti jólét, hanem a gazdasági jólét szempontjából is fontos. A fogyasztási lábnyom csökkentése érdekében az EU-nak fel kell gyorsítania az erőforrásokat intelligensebb és fenntarthatóbb módon felhasználó gazdasági rendszerre való átállást. Az egységes piacra és a digitális technológiákban rejlő lehetőségekre építve a körforgásos gazdaság megerősítheti az EU ipari bázisát, és előmozdíthatja a kkv-k körében a vállalkozásalapítást és a vállalkozói szellemet, miközben erősíti az EU rezilienciáját és nyitott stratégiai autonómiáját. A lakosság számára a körforgásos gazdaság jó minőségű, működőképes és biztonságos termékeket fog biztosítani, amelyek hatékonyak és megfizethetőek, hosszabb élettartamúak, és amelyeket újrahasználatra, javításra és jó minőségű újrafeldolgozásra terveztek. A fenntartható szolgáltatások teljesen új kínálata, a termék mint szolgáltatás modellek és a digitális megoldások jobb életminőséget, innovatív munkahelyeket, valamint naprakész tudást és készségeket fognak eredményezni. Az uniós gazdaság rezilienciája az erős ellátási láncoktól függ. Az iparstratégia és 2021. évi aktualizálásának gyors végrehajtása kulcsfontosságú a stratégiai függőségek kezeléséhez, valamint az európai ipari ökoszisztémákhoz szükséges alapvető inputok nemzetközi ellátási láncaiban jelentkező átmeneti vagy tartós szűk keresztmetszetek mérsékléséhez. Az EU világszinten jelentős importőr és exportőr, és nagy mértékben nyitott a kereskedelem és a beruházások iránt. A globális logisztikai zavarok, mint például az EU-ban a számítógépes chipek és bizonyos nyersanyagok terén jelenleg tapasztalt hiány, számos ipari ökoszisztémát érintenek, beleértve a prociklikus iparágakat, például a gépjárműipart és az építőipart. Az ellátási lánc szűk keresztmetszetei negatív hatást gyakorolnak a vállalkozások termelékenységi szintjére, foglalkoztatására, forgalmára, valamint belépési és megszűnési arányára, és hatással lehetnek az EU egészségügyi válságra való reagálási képességére. A zöld és digitális átállással kapcsolatos ambiciózus uniós törekvések szakpolitikai váltást tesznek szükségessé azoktól a termékektől és technológiáktól való jelenlegi vagy jövőbeli stratégiai függőségek kezelése érdekében, amelyek Európa ipari átalakulását fogják ösztönözni, és ezáltal az ellátás biztonságával kapcsolatos mögöttes aggályokat is kezelik. A Bizottság a chipekről szóló európai jogszabályt fog előterjeszteni a félvezetők kutatására és tervezésére irányuló uniós erőfeszítések jobb összehangolása, valamint Európán belüli gyártásuk megkönnyítése érdekében. 2.3Méltányosság A Covid19-világjárvány okozta visszaesés utáni helyreállítás középpontjában a méltányosságnak kell állnia. A válság egyenlőtlenül érintette a népesség különböző csoportjait, az ágazatokat és a régiókat. Különösen a fiatalokat és az alacsony képzettségű munkavállalókat, valamint a migráns hátterű munkavállalókat sújtotta aránytalan mértékben. A nőkre és a férfiakra különbözőképpen hatott. A szükséghelyzeti munkanélküliségi kockázatokat mérséklő ideiglenes támogatás (SURE)sikeresen hozzájárult a világjárvány negatív gazdasági és társadalmi következményeinek kezeléséhez. A gazdaság fellendülésével valószínűleg további változások figyelhetők majd meg a munkahelyek eloszlásában. A világjárvány előidézte vagy felgyorsította a kereslet, a fogyasztási szokások és az üzleti modellek változását. A gazdaság egészében új munkahelyek jönnek létre, míg más munkakörök iránt egyre kisebb az igény. Ez számos munkahelyváltást és egyes tagállamokban és ágazatokban a munkaerőhiány újbóli megjelenését vonja maga után. Ebben az összefüggésben fokozott figyelmet kell fordítani arra, hogy a munkaerőpiacok jobban felkészüljenek a változásokra és alkalmazkodjanak azokhoz, és egyszersmind érvényesüljön a „senkit nem hagyunk hátra” elv. Az adókedvezmények reformja hozzájárulhat az egyenlőtlenségek csökkentéséhez és a munkaerőpiaci részvétel ösztönzéséhez. A Covid19-világjárvány az európai régiókra eltérő gazdasági specializációjuk miatt aszimmetrikus hatást gyakorolt. A járvány különösen az idegenforgalomtól függő régiókat sújtotta, de más, sok személyes kontaktust igénylő szolgáltatásokra is nagy hatással volt. Más ágazatokat kevésbé érintett, de ezek tevékenysége is visszaesett, különösen a feldolgozóiparé és az építőiparé. A ledolgozott munkaórák száma 2019 és 2020 között Görögországban, Spanyolországban, Portugáliában és Olaszországban csökkent a legnagyobb mértékben, különösen a jelentős idegenforgalmi gazdasággal rendelkező régiókban. Végül a járvány a gazdaságilag fejlettebb uniós régiókat a gazdaságilag kevésbé fejlett és átalakulóban lévő régiókkal összehasonlításban kevésbé viselte meg. A jövőre nézve a jól megtervezett és hatékony aktív munkaerőpiaci politikák, valamint az állami foglalkoztatási szolgálatok és a szociális védelmi rendszerek megfelelő támogatása kulcsfontosságúak ahhoz, hogy a munkavállalókat a zöld és digitális átállás során végigkísérjék. E tekintetben a foglalkoztatás hatékony és aktív támogatásáról szóló bizottsági ajánlás (EASE) kiemeli a koherens szakpolitikai csomagok kidolgozásának és végrehajtásának fontosságát, beleértve a munkaerő-felvételt és az átmenetet ösztönző intézkedéseket, a továbbképzést és az átképzést, valamint az állami foglalkoztatási szolgálatok fokozott támogatását. Kellő figyelmet kell fordítani a fiatalokra, akiket különösen súlyosan érintett a Covid19-világjárvány. Foglalkozni kell az idősödő munkaerővel, valamint a nők és a fogyatékossággal élő személyek munkaerőpiaci részvételével kapcsolatos, régóta fennálló kihívásokkal is. A kettős átállás kihívásainak és lehetőségeinek figyelembe vételével meg kell erősíteni az oktatásnak, a képzésnek és a készségfejlesztésnek a társadalmi befogadás és a gazdasági növekedés kulcsfontosságú tényezőiként betöltött szerepét. A Covid19-válság zavarokat okozott, részben az online tanuláshoz való egyenlőtlen hozzáférés és a tanulók mentális egészségére gyakorolt negatív hatása miatt. Ez hosszú távú következményekkel járhat, beleértve az alapkészségek alacsony szintjét és az optimálistól elmaradó oktatási eredményeket, és ezáltal súlyosbíthatja az oktatásban meglévő egyenlőtlenségeket. A tagállamoknak fokozniuk kell arra irányuló erőfeszítéseiket, hogy javítsák az oktatási és képzési rendszereikben elért tanulási eredményeket. Ezzel párhuzamosan a felnőttek továbbképzésben és átképzésben való részvételének jelentős növelésével elő kell mozdítani az egész életen át tartó tanulást a meglévő és a kialakuló strukturális munkaerőhiány kezelése érdekében, különös tekintettel a kettős átállásra. Az oktatásra, a képzésre és a készségfejlesztésre vonatkozó uniós szintű célok teljesítése elősegíti a digitális és zöld átállás sikerét, és megoldást kínál a készségeknek az igényekhez való szükséges hozzáigazításával kapcsolatos kihívásokra. Reformokra lesz szükség különösen az oktatási egyenlőtlenségek csökkentése, a város és a vidék között – többek között a digitális konnektivitás területén – meglévő szakadék kezelése, a korai iskolaelhagyás és az alulteljesítés kockázatának csökkentése, valamint a – képesítéstől függetlenül – minden felnőtt számára elérhető készségfejlesztési lehetőségek biztosítása érdekében. Ugyanilyen fontos megerősíteni az egyetemek szerepét a felsőoktatás színvonalának és munkaerőpiaci relevanciájának javítása, valamint a befogadás, a sokszínűség és a nemek közötti egyenlőség előmozdítása tekintetében.

A szociális jogok európai pillérének végrehajtása kulcsfontosságú a felfelé irányuló társadalmi és gazdasági konvergencia eléréséhez. A Bizottságnak a pillér végrehajtására irányuló cselekvési terve új uniós célokat javasolt a foglalkoztatás, a készségek és a szegénység 2030-ig történő csökkentésére vonatkozóan, valamint felülvizsgált szociális eredménytáblát e célok európai szemeszterbe való integrálása céljából. A mostani őszi csomag részét képező 2022. évi közös foglalkoztatási jelentésre vonatkozó javaslat fokozott hangsúlyt fektet a pillér elveire, és elemzésébe beépíti a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó kiemelt uniós célokat és a felülvizsgált szociális eredménytábla kiemelt mutatóit. A jelentés megállapítja, hogy a munkaerőpiaci fellendülés egyértelműen folytatódik, de figyelmeztet a növekvő munkaerőhiányra, valamint a fiatalok és a nők tartósan alacsony foglalkoztatási rátájára is. A fellendülés, valamint a zöld és digitális átállás növeli annak valószínűségét, hogy egyes munkahelyeket nem sikerül fenntartani, ami fontossá teszi a munkahelyváltások támogatását, különösen az aktív munkaerőpiaci politikák, valamint a továbbképzési és átképzési intézkedések szintjén. A jelentés kiemeli az erős szociális védelmi rendszerek fontosságát is, amelyek a legtöbb tagállamban segítettek enyhíteni a háztartások jövedelmének csökkenését, és stabilan tartani a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitettek arányát. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek számos olyan reformot és beruházást tartalmaznak, amelyek hozzájárulnak a társadalmi kohézió és reziliencia megerősítéséhez. A Tanács által már jóváhagyott tervekben ehhez a tematikához kapcsolódó intézkedések mintegy 135 milliárd EUR-t tesznek ki, ami a jóváhagyott tervek teljes pénzügyi allokációjának mintegy 30 %-a. Az érintett intézkedések magukban foglalják például az aktív munkaerőpiaci politikák hatékonyságának javítását, az állami foglalkoztatási szolgálatok kapacitásának növelését, valamint a nők és a hátrányos helyzetű csoportok munkaerőpiaci részvételének támogatását célzó reformokat és beruházásokat. Olyan intézkedéseket is tartalmaznak, amelyek javítják a magas színvonalú oktatáshoz és képzéshez való hozzáférést minden szinten, a digitális oktatást, beleértve a munkaképes korú felnőttek továbbképzését és átképzését is, annak biztosítása érdekében, hogy boldogulni tudjanak a gyorsan változó környezetben és teljes mértékben kihasználhassák a zöld és digitális átállás előnyeit. Végezetül a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek célja továbbá a társadalmi reziliencia fokozása az egészségügyi ellátásba való beruházás és a szolgáltatásokhoz – többek között a koragyermekkori neveléshez és gondozáshoz, a tartós ápolás-gondozáshoz és a szociális lakhatáshoz – való jobb hozzáférés révén. Ily módon az eszköz a kohéziós politikai alapokkal együtt konkrétan támogatja a méltányos és inkluzív fellendülést az EU-ban. E tervek kellő időben történő, célratörő végrehajtása kézzelfogható eredményekkel jár majd az európai polgárok számára, és a kettős átállás céljából támogatni fogja a nemzetgazdaságok folyamatban lévő átalakulását. Emellett az igazságos átmenet mechanizmus – többek között az Igazságos Átmenet Alap keretében 19 milliárd EUR – a 2021 és 2027 közötti időszakban várhatóan mintegy 55 milliárd EUR-t mozgósít a leginkább érintett régiókban a klímasemlegességre való átállás társadalmi-gazdasági hatásainak enyhítése érdekében, hozzájárulva ezáltal a klímasemlegességre való átállás méltányosságához. 2.4Makrogazdasági stabilitás A gazdaság stabilitásának további növelése a fennmaradó sebezhetőségek nemzeti és uniós szintű kezelése, valamint az érintett szakpolitikák uniós szintű szoros összehangolása révén biztosítani fogja a jövőbeli sokkhatásokkal szembeni rezilienciát, valamint elő fogja segíteni a zöld és digitális átállást. A Covid19-válságra adott határozott és összehangolt szakpolitikai válasz jelentős mértékben csökkentette a válság gazdasági és társadalmi hatását és egyben pozitívan hatott a makrogazdasági stabilitásra. Ez a tapasztalat rávilágít arra, milyen fontos a gazdaság-, a költségvetési, a foglalkoztatás- és a szociálpolitikák folyamatos és szoros koordinációja, amely kiterjed a különböző szakpolitikai és finanszírozási eszközökre, valamint összekapcsolja az uniós és a nemzeti szinteket. Nyilvánvalóvá tette továbbá a váratlan megrázkódtatásokkal szembeni gazdasági és társadalmi reziliencia kiépítésének fontosságát, többek között rendes gazdasági körülmények között olyan költségvetési mozgástér létrehozásával, amely recesszió esetén kihasználható. A tagállamoknak 2022-ben továbbra is célzott és ideiglenes költségvetési támogatást kell nyújtaniuk, ugyanakkor középtávon meg kell őrizniük a költségvetés fenntarthatóságát. A Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezése lehetővé tette a tagállamok számára, hogy a Covid19-válság közepette támogassák gazdaságaikat. E rendelkezés várhatóan 2023-tól megszűnik. Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, a tagállamoknak olyan költségvetési politikát kell folytatniuk, amely prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az államháztartás középtávú fenntarthatóságának biztosítására törekszik. Ugyanakkor a tagállamoknak fokozniuk kell a beruházásokat a kettős átállás megvalósítása, valamint a gazdasági tevékenység és a foglalkoztatási potenciál ösztönzése érdekében. A Bizottság euróövezetbe tartozó tagállamok költségvetésiterv-javaslataira vonatkozó véleményei és az euróövezet gazdaságpolitikájára vonatkozó ajánlásra irányuló javaslata ennek az őszi csomagnak a részét képezik. Az államháztartás növekedésbarát összetétele, valamint a méltányos és hatékony adózás alapvető fontosságú lesz a beruházások fokozása és a méltányos, fenntartható és inkluzív fellendülés támogatása szempontjából. Több éven át összehangolt és tartós erőfeszítésre van szükség a magán- és állami beruházások tartós és jelentős, a kettős átállás, valamint a gazdasági, társadalmi és területi kohézió szükségleteivel arányos növelésének biztosításához. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz jelentős ideiglenes támogatást nyújt, ugyanakkor a tagállami költségvetéseknek is szerepet kell játszaniuk a beruházások előmozdításában. E tekintetben a tagállamoknak mind a kiadási, mind a bevételi oldalon javítaniuk kell államháztartásuk összetételét és minőségét, miközben előrelépést kell elérniük a környezetbarát költségvetés-tervezés terén. Ami a bevételi oldalt illeti, a jelenlegi helyzetben, amikor a nemzeti közigazgatások kisebb ráfordítással igyekeznek jobb eredményt elérni, és a világjárvány költségeit méltányosan és a helyreállítás veszélyeztetése nélkül kell fedezniük, alapvető fontosságú az adózási fegyelem fokozása és a környezetvédelmi adók felé való elmozdulás. Az elektronikus adóbevallás, az adóegyszerűsítés és a tagállamok közötti közigazgatási együttműködés fokozása révén javítható az adóbeszedés, és csökkenthető az adócsalás, az adókikerülés és az adókijátszás. Fontos lesz továbbá a káros adóverseny és az agresszív adótervezés visszaszorítása. A Bizottság számos jogalkotási javaslatot készít elő az adózás átláthatóságának fokozása, az adókikerülés kezelése és az adócsalás elleni küzdelem fokozása érdekében. Ezek közé tartozik a fedőcégek adózási célú visszaéléseinek kezelésére irányuló javaslat. Ezen túlmenően a globális adózás reformjáról szóló OECD/G20 megállapodás célja annak biztosítása, hogy a multinacionális vállalatok – tevékenységük helyszínétől függetlenül – megfelelően kivegyék részüket az adó megfizetéséből, és 2023-tól legalább 15 %-os tényleges adókulcs vonatkozzon rájuk. A Bizottság jelenleg javaslatot dolgoz ki a minimális tényleges adómértékről szóló nemzetközi megállapodásnak az uniós jogba való gyors átültetésére. A tagállamok helyreállítási és rezilienciaépítési tervei számos intézkedést tartalmaznak a költségvetési és adópolitika területén. A tagállamok helyreállítási és rezilienciaépítési terveikbe belefoglalták a kiadások felülvizsgálatát, amely a közkiadások minőségének javítására, valamint az adórendszerek módosítására irányul a fenntarthatóbb és méltányosabb gazdasági tevékenység előmozdítása érdekében. Egyes tervek a nyugdíjrendszer hosszú távú fenntarthatóságának és megfelelőségének javítását célzó reformokat is előirányoznak. Az adóigazgatás hatékonyságát növelő javasolt reformok az adók beszedésének javítására és a vállalkozások, a magánszemélyek és az adóhatóságok megfelelési költségeinek csökkentésére irányulnak. Egyes tagállamok helyreállítási és rezilienciaépítési terveikbe az agresszív adótervezéssel foglalkozó intézkedéseket is beépítettek. A riasztási mechanizmus keretében készült jelentés tartalmazza a Bizottság elemzését az egyensúlyhiányok és a felmerülő kockázatok alakulásáról. 12 tagállam esetében részletes felülvizsgálat keretében kerül értékelésre, hogy vannak-e olyan egyensúlyhiányok, amelyek szakpolitikai intézkedést igényelnek. A fellendülés stabilizálódásával az uniós gazdaság rezilienciájának biztosítása a válság előtti egyensúlyhiányok és az újonnan felmerülő kockázatok kezelését is szükségessé teszi. Az egyensúlyhiányoknak a világjárvány kezdetéig tartó fokozatos korrekcióját követően a bekövetkező gazdasági sokkhatás fokozta a már meglévő sebezhetőségeket. Ez különösen igaz a magánszektor és az állam magas adósságállományára, amely a sokk és az annak kezelésére irányuló intézkedések következtében megnövekedett. Az államadósság szintje a tervek szerint a tagállamok körülbelül egyharmadában és az EU egészében a világjárvány előtti szintek felett marad a következő évtizedben, többek között a népesség elöregedésével kapcsolatos kiadások, valamint az éghajlatváltozás és annak már érzékelhető hatásainak kezelésére fordított kiadások miatt. Egyes ágazatokban a vállalatok pénzügyi helyzete meggyengült a hirtelen bevételkiesések és likviditáshiány fedezéséhez szükséges hitelfelvétel következtében, ugyanakkor az átmeneti moratóriumok megvédték a vállalkozásokat, és lehetővé tették számukra, hogy átvészeljék a visszaesést. Az ingatlanárak egyes tagállamokban tapasztalt emelkedése túlértékelési kockázatot jelent. A gazdasági fellendülés segíteni fogja a kormányokat és a magánszektort abban, hogy csökkentsék adósságrátájukat, és enyhítsék a pénzügyi sebezhetőségeket. A tőkepiaci unió és a bankunió kiteljesítése megerősítené a gazdaság finanszírozási csatornáit, előmozdítaná a magánszektor beruházási erőfeszítésekhez való hozzájárulását, valamint fokozná a gazdasági és társadalmi rezilienciát. Az uniós bankszektor jól ellenállt a világjárvány okozta gazdasági sokkhatásnak, és döntő szerepet játszik a folyamatban lévő gazdasági fellendülésben. Ugyanakkor az alacsony nyereségesség és a széttagoltság miatt továbbra is strukturális kihívásokkal szembesül. Egy szilárd bankunió alkalmasabbá tenné a bankokat arra, hogy támogassák az uniós gazdaságok növekedését egy integráltabb egységes piacon, és egyben védjék az uniós adófizetőket, valamint hozzájárulna az euróövezet makropénzügyi stabilitásához. Emellett jól működő tőkepiacokra van szükség ahhoz, hogy a vállalkozásoknak – köztük a kkv-nak és az induló innovatív vállalkozásoknak – kiegészítő finanszírozási forrásokat lehessen biztosítani és ezáltal támogatni őket a világjárvány után tőkéjük és innovációs potenciáljuk erősítésében, valamint a zöldebb és digitálisabb gazdasághoz való alkalmazkodásukban. 2. ábra: A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek hozzájárulása a versenyképes fenntarthatóság négy dimenziójához Megjegyzés: A Tanács által elfogadott 22 helyreállítási és rezilienciaépítési terv előzetes elemzése (a számadatok módosulhatnak). Az alintézkedés szintjén végrehajtott reformok és beruházások hozzárendelésre kerültek a versenyképes fenntarthatóság négy dimenziójához. Az ábra szemléltető jellegű, és nem adja vissza maradéktalanul a számos intézkedés egymással összefüggő jellegét. 3.Az európai szemeszter változik. Az európai szemeszter 2022-ben továbbra is biztosítja a széles körű gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációt, miközben a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtási követelményeivel összhangban fejlődik. Az eszköz végrehajtása szükségessé teszi az európai szemeszter további kiigazítását az átfedések figyelembevétele és annak biztosítása érdekében, hogy a közös erőfeszítések a színvonalas és ambiciózus helyreállítási és rezilienciaépítési tervek megvalósítására összpontosulhassanak. A tervek végrehajtása ösztönözni fogja a tagállamok következő évekre szóló reform- és beruházási menetrendjét. Az európai szemeszter – szélesebb hatókörével és többoldalú felügyeletével – ki fogja egészíteni a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtását. A két folyamat elválaszthatatlanul összekapcsolódik, és minden erőfeszítés az átfedések elkerülésére és a meglévő szinergiák lehető legjobb kihasználására fog összpontosulni a szükségtelen adminisztratív terhek elkerülése érdekében. A Bizottság 2022 tavaszán egyszerűsített országjelentéseket fog közzétenni. A jelentések át fogják tekinteni a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek tagállamok általi végrehajtását, többek között a 2021 decemberéig létrehozandó Helyreállítási és Rezilienciaépítési eredménytábla és a tervekben szereplő szociális kiadásokra vonatkozó jelentéstétel alapján, az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal jelenleg egyeztetett módszertan alapján. Emellett áttekintést fognak nyújtani a gazdasági és társadalmi fejleményekről és a tagállamok előtt álló kihívásokról, valamint előretekintő elemzést rezilienciájukról. Végezetül az áttekintés értékelni fogja a szociális jogok európai pillérének – különösen a felülvizsgált szociális eredménytábla révén – való végrehajtása, valamint a foglalkoztatásra, a készségfejlesztésre és a szegénység csökkentésére irányuló uniós kiemelt célok megvalósítása terén elért eredményeket is. Ezen elemzés alapján az országjelentések azonosítani fogják a hiányosságokat azon kihívások tekintetében, amelyeket a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek csak részben vagy egyáltalán nem kezelnek. A jelentések adott esetben tartalmazzák majd a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás keretében végzett, a Covid19-válság hatásait is figyelembe vevő részletes vizsgálatok megállapításainak összefoglalását is. A Bizottság azt is javasolja a Tanácsnak, hogy 2022 tavaszán fogadjon el országspecifikus ajánlásokat. Ezek ki fognak terjedni az országjelentésekben és adott esetben a részletes vizsgálatokban meghatározott azon kulcsfontosságú kérdésekre, amelyek esetében több éven át tartó szakpolitikai intézkedésre lehet szükség. Ezáltal az országspecifikus ajánlások a kettős átállás felgyorsítása és a reziliencia kiépítése érdekében gyorsítani és erősíteni fogják a tagállamok helyreállítási és rezilienciaépítési tervek keretében tett erőfeszítéseit, és kezelni fogják a felmerülő kihívásokat. Az ajánlások a Stabilitási és Növekedési Paktumban előirányzottaknak megfelelően a tagállamok költségvetési helyzetére is ki fognak terjedni. Az országjelentések, a részletes vizsgálatok és az országspecifikus ajánlásokra vonatkozó javaslatok az európai szemeszter 2022. tavaszi csomagjának részét fogják képezni. A fenntartható fejlődési célok még inkább integrálódni fognak az európai szemeszterbe. Az európai szemeszter 2020. évi ciklusában megkezdődött a fenntartható fejlődési célok integrálásával kapcsolatos munka, amint arra von der Leyen elnök 2019. évi politikai iránymutatásában felszólított. Az európai szemeszter 2022. évi ciklusa ezen az úton halad tovább annak érdekében, hogy a fenntartható fejlesztési célokról szóló jelentéstétel teljes mértékben naprakész és következetes legyen valamennyi tagállam tekintetében. Egyrészről a fenntartható fejlesztési célok nyomon követéséről szóló éves jelentés ezentúl az európai szemeszter dokumentumai közé fog tartozni, és a tavaszi csomag részeként kerül közzétételre. Másrészről az európai szemeszter országjelentései külön fejezetben fogják tárgyalni az ország helyzetét az uniós átlaghoz viszonyítva, valamint az egyes fenntartható fejlesztési célok terén elért eredményeket is tartalmazni fogják. Harmadrészről e két elem és a fő uniós szakpolitikai célok (pl. az európai zöld megállapodás, a digitális évtized) tekintetében a tagállamok teljesítményét nyomon követő további mutatók kombinációja információkkal szolgál majd az országjelentésekhez, és alátámasztja az országspecifikus ajánlásokat. A rezilienciával kapcsolatos eredménytáblák az országjelentések elemzéséhez is alapul szolgálhatnak. A Bizottság mindent megtesz a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és az európai szemeszter közötti szinergiák és egyszerűsített jelentéstételi kötelezettség biztosítása érdekében. A Bizottság szolgálatai és a tagállami közigazgatások közötti kapcsolattartást a szükségtelen adminisztratív terhek elkerülésének elve fogja vezérelni. A Bizottság mindkét folyamat keretében észszerűsíteni fogja a tagállamok jelentéstételi kötelezettségeit. Például a tagállamok az áprilisban benyújtandó nemzeti reformprogramokat a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében történő féléves jelentéstételhez is fel fogják használni. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtása terén elért eredmények, valamint a korábbi országspecifikus ajánlások megvalósítása terén elért általános előrehaladás nyomon követésére megfelelő informatikai eszközökkel történő jelentéstétel fog szolgálni, így nem lesz szükség további papíralapú adatszolgáltatásra.