P6_TA(2006)0320
Méltányos kereskedelem és fejlődés
Az Európai Parlament állásfoglalása a méltányos kereskedelemről és fejlő désről (2005/2245(INI))
Az Európai Parlament,
–tekintettel a méltányos kereskedelemről szóló 1998. július 2-i állásfoglalására (1),
–tekintettel a nemzetközi kávépiac válságáról szóló 2003. április 10-i állásfoglalására (2),
–tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, a „Mezőgazdasági termék-
láncok, függőség és szegénység –Javaslat európai uniós cselekvési tervre” című, 2004. február 12-i közle-
ményére (COM(2004)0089),
–tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett a „Méltányos kereskedelem” című, 1999. november 29-i
közleményére (COM(1999)0619),
–tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak az etikus kereskedelemr ől és fogyasztói garanci-
arendszerekről szóló, 2005. október 27-i véleményére (3),
–tekintettel az Afrikai Unió kereskedelmi minisztereinek 2005. november 21–23. között Arushá-ban tartott
konferenciáján elfogadott, az afrikai árukról szóló nyilatkozatára és cselekvési tervére,
–tekintettel a São Pauló-i konszenzusra (az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciája (UNCTAD)
XI. ülésszaka, amelyre 2004. június 13–18-a között São Paulo-ban került megrendezésre),
–tekintettel az EK-Szerződés 177-181. cikkeire,
–tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok (AKCS) csoportjának tagjai, másrészről
az Európai Közösség és tagállamai közötti, Cotonou-ban 2000. június 23-án aláírt partnerségi megállapo-dásra (Cotonou-i megállapodás) (
4) és annak 2005. június 25-én, Luxembourgban kelt módosítására (5), és
különösen annak 23. cikke g) pontjára,
–tekintettel a Cotonou-i megállapodáshoz csatolt együttműködési stratégiákról szóló kompendiumra,
amelyet a Bizottság 2001-ben bocsátott ki,
–tekintettel az Európai Bizottság „Zöld közbeszerzés” című 2004-es kézikönyvére a környezetvédelmi
szempontú közbeszerzésről,
–tekintettel az AFNOR (Agence française de normalisation) „A méltányos kereskedelem megvalósításának
kritériumai” című, 2005. december 9-i jelentésére,
–tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,
–tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére
(A6-0207/2006),
A. mivel a méltányos kereskedelem a fenntartható fejlődés elősegítése hatékony módjának bizonyult,
B. mivel a méltányos kereskedelem és a társadalmi és környezeti normák javításához hozzájáruló függet-
lenül ellenőrzött egyéb kereskedelmi kezdeményezések közös vonása, hogy bizonyos szociális, környe-
zeti és fejlesztési kritériumnak megfelelő termékeket akarnak piacra juttatni, eladni és népszerűsíteni,
C. mivel a méltányos kereskedelem és a társadalmi és környezeti normák javításához hozzájáruló függet-
lenül ellenőrzött egyéb kereskedelmi kezdeményezések a millenniumi fejlesztési célok (MFC) elérésének
fontos eszközei, különösen a szegénység felszámolása és a globális fejlesztési partnerség tekintetében,2006.12.13. C 303 E/865 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. július 6., csütörtökHU
(1) HL C 226., 1998.7.20., 73. o.
(2) HL C 64. E, 2004..3.12., 607. o.
(3) HL C 28., 2006.2.3., 72. o.
(4) HL L 317., 2000.12.15., 3. o.
(5) HL L 287., 2005.10.28., 4. o.
D. mivel a fejlődő országok főbb mezőgazdasági exporttermékei közül (mint például cukor, gyapot, kakaó
és kávé) számos termék ára 1970 és 2000 között 30-60 %-os mértékben csökkent, arra kényszerítve a
mezőgazdasági kistermelőket, hogy áruikat az előállítás költsége alatti áron adják el és csökkentve ezzela világ legszegényebb országai közé tartozó számos ország bevételét, és mivel a méltányos kereskedelemmegoldást jelenthet,
E. mivel az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXXVI–XXXVIII. cikkei kötelezik a Keres-
kedelmi Világszervezet (WTO) tagjait, hogy szükség esetén együttesen lépjenek fel az árucikkek árának
stabilizálása céljából; mivel az Afrikai Unió ragaszkodik ahhoz, hogy az áruk kérdésköre szerepeljen a
folyamatban lévő WTO tárgyalásokon,
F. mivel a Cotonou-i megállapodás 23. cikkének g) pontja előírja a méltányos kereskedelem fejlődésének
támogatását, és a Cotonou-i megállapodáshoz csatolt együttműködési stratégiákról szóló kompendium a2.6.3. szakaszának 64. cikkében megállapítja, hogy „[a]z együttműködésnek támogatnia kell mind a
fejlődőországok termelői csoportjait, mind az uniós nem kormányzati szerveket, különböző költségve-
tési címeken és az EFÁ-n keresztül. Ezt a támogatást új termékcsaládok piaci bevezetésének finanszírozá-sára, a fogyasztói tudatosságot elősegítő kampányok, az oktatási tevékenység és kapacitáskialakítás finan-
szírozására kell fordítani.”,
G. mivel a méltányos kereskedelem két, egymástól elválaszthatatlan célkitűzést követ, amely egyrészről a
fejlődési lehetőség biztosítása a fejlődő országok kistermelői és munkavállalói számára, valamint
másrészről a nemzetközi kereskedelmi rendszer és magáncégek bátorítása annak érdekében, hogy igaz-
ságosabban és a fenntartható fejlődést jobban elősegítő módon működjenek; mivel a méltányos kereske-
delem nemzetközi mozgalma az utóbbi célkitűzést oly módon próbálja elérni, hogy példát mutat ésnyomást gyakorol a kormányzatokra, nemzetközi szervezetekre és vállalkozásokra,
H. mivel a társadalmi és környezeti normák javításához hozzájáruló függetlenül ellenőrzött számos más
kereskedelmi kezdeményezés célkitűzése, hogy támogassák a fenntartható fejlődést a fejlődő országok
termelői és a munkavállalói esetében, és tegyék lehetővé a magánvállalkozásoknak, hogy aktív résztvevőiés hatékony támogatói legyenek a fenntartható fejlődésnek,
I. mivel a méltányos kereskedelem szervezetei fontos szerepet játszanak az Észak és Dél közötti kapcso-
latok tudatosításában, különösen nyilvános kampányok és a polgárok közötti együttműködés erősítése,valamint a „méltányos kereskedelmi városok” és egyetemek elgondolása révén,
J. mivel Európában a méltányos kereskedelemből származó eladások 2000 óta évente átlagosan 20 %-kal
nőnek, aminek több mint egymillió termelő és családja a haszonélvezője, és ami az európai fogyasztók
növekvő érdeklődését mutatja a felelős vásárlás iránt; mivel e téren a növekedésben különbségek mutat-
koznak a különböző uniós tagállamok között és a méltányos kereskedelem piaci részesedése még
csekély, annak ellenére, hogy gyorsan növekszik, a nemzetközi trendek pedig hasonlóan optimizmusraadnak okot,
K. mivel egyre több európai kiskereskedő tesz jelentős erőfeszítéseket a méltányos kereskedelem, valamint a
társadalmi és környezeti normák javításához hozzájáruló függetlenül ellenőrzött számos más kereske-delmi kezdeményezés támogatása érdekében olyan módon, hogy annak értékeit közvetíti és üzleteibenméltányos kereskedelemből származó termékeket kínál,
L. mivel több millió termelő kíván csatlakozni a méltányos kereskedelem rendszeréhez, valamint a társa-
dalmi és környezeti normák javításához hozzájáruló függetlenül ellenőrzött más kereskedelmi kezdemé-
nyezésekhez, és mivel a további növekedésnek jelentős lehetőségei vannak; mivel a nemzetközi kereske-delmi és mezőgazdasági politikák nehézségeket okoznak, különösen a fejlődő országok kis- és középvál-
lalkozásai számára, beleértve a méltányos kereskedelem termelőit is,
M. mivel fokozni kell az európai fogyasztók tudatosságát a méltányos kereskedelemnek a termelők és helyi
közösségeik társadalmi-gazdasági helyzetére gyakorolt pozitív hatása tekintetében,
N. mivel a termel őknek és a fogyasztóknak hasznára válik az egységes, azonosítható méltányos kereske-
delmi tanúsítványjelzés, amely már létezik,2006.12.13. C 303 E/866 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. július 6., csütörtökHU
O. mivel a méltányos kereskedelem kapcsán különös figyelmet kell fordítani a nők szerepére, akik a fenn-
tartható fejlődés legfőbb gazdasági szereplői,
P. mivel a méltányos kereskedelem az őslakosság oly módon történő támogatását célzó hatékony
eszköznek bizonyult, amely lehetővé tette számukra, hogy áruikat közvetlenül az európai piacon adják
el, miközben folytathatják hagyományos életmódjukat és a hagyományos termelést,
Q. mivel a méltányos kereskedelemből származó termékek két különböző úton kerülnek forgalomba: az
integrált úton, amikor a termékeket (főképp kézműipari termékeket) a méltányos kereskedelem szerveze-tein keresztül importálják és jellemzően méltányos kereskedelemre specializálódott üzletekben (ún.
worldshop-ok) forgalmazzák, valamint címkézés útján, amikor a termékeket hitelesítésre specializálódott
méltányos kereskedelmi ügynökségek címkézik, tanúsítva, hogy a termék előállítási lánca megfelel améltányos kereskedelem elveinek,
R. mivel az elmúlt öt évtizedben nemzetközileg harmonizált önkéntes szabványok alakultak ki a méltányos
kereskedelem címkézett és nem címkézett termékeire vonatkozóan és a méltányos kereskedelem nemzet-közi mozgalmában részes szervezeteit révén, mint a FLO (Méltányos Kereskedelmi Címkézés NemzetköziSzervezete), az IFAT (Méltányos Kereskedelem Nemzetközi Szervezete), a NEWS (Európai Worldshop-okHálózata) és az EFTA (Európai Méltányos Kereskedelmi Társulás),
S. mivel figyelembe véve a méltányos kereskedelem sikerét és a jogi védelem hiányát, fennáll annak a
veszélye, hogy a méltányos kereskedelem piacára belépő, a vonatkozó kritériumoknak meg nem felelőtársaságok visszaélnek az elvvel; mivel ez csökkentheti a fejlődő országok szegény és marginalizált
termelőinek hasznát, csökkentheti a fogyasztói átláthatóságot és megsértheti a fogyasztók jogait a megfe-
lelőtermékinformációkhoz,
T. mivel néhány tagállam jogalkotási folyamatot indított annak érdekében, hogy szabályozza a méltányos
kereskedelem kifejezés használatát, illetve a méltányos kereskedelmi szervezetként való minősítés
feltételeit,
U. mivel a méltányos kereskedelmet, valamint a társadalmi és környezeti normák javításához hozzájáruló
függetlenül ellenőrzött más kereskedelmi kezdeményezéseket illetően a Bizottságnak nincs világos politi-kája, és mivel ebben a tekintetben nem létezik strukturált koordináció a különböző főigazgatóságok
között,
V. mivel a méltányos kereskedelem és a társadalmi és a környezeti normák javításához hozzájáruló függet-
lenül ellenőrzött más kereskedelmi kezdeményezések számára nyújtott segítség és támogatás jelenleg
behatárolt és szétszabdalt,
W. mivel méltányos kereskedelemből származó termékek egyre növekvő számban kaphatók az Európai
Közösség intézményeiben,
X. mivel rendelkezésre állnak a WTO szabályokkal összeegyeztethető eszközök, amelyek révén a kormány-
zatok támogatni tudják a méltányos kereskedelmet, feltéve, ha azok a WTO tagállamai között nem disz-kriminálóak,
1. sürgeti a Bizottságot, hogy bocsásson ki ajánlást a méltányos kereskedelemr ől, elismerve, hogy jelenleg
a nem kötelező jogi aktus a megfelelő aktus, amely elkerülhetővé tenné a túlszabályozás veszélyét; sürgeti
továbbá a Bizottságot, hogy vizsgálja meg egy, a társadalmi és környezeti normák javításához hozzájárulófüggetlenül ellenőrzött más kereskedelmi kezdeményezésekről szóló ajánlás elfogadását;
2. úgy véli, hogy a visszaélések veszélyének kiküszöbölése céljából a méltányos kereskedelemnek egy sor
olyan kritériumnak kell megfelelnie, amelyeket az európai tisztességes kereskedelmi mozgalom meghatáro-zása szerint az alábbiak:
a) a tisztességes bért és a fenntartható termelés és a megélhetés költségeit garantáló tisztességes termelői ár.
Ennek az árnak legalább olyan magasnak kell lennie, mint a méltányos kereskedelem nemzetközi szerve-zetei által meghatározott méltányos kereskedelmi minimum ár és haszon;
b) a kifizetések egy részének előre teljesítése a termelő kívánsága esetén;2006.12.13. C 303 E/867 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. július 6., csütörtökHU
c) hosszú távú, stabil kapcsolatok a termelőkkel és a termelők bevonása a méltányos kereskedelem szabvá-
nyainak megállapításába;
d) a beszállítási lánc átláthatósága és nyomon követhetősége, a megfelelő fogyasztói tájékoztatás garantálása
céljából;
e) olyan termelési feltételek, amely megfelelnek a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) nyolc alap-
egyezményének;
f) a környezet tiszteletben tartása, az emberi jogok –különösen a nők és gyermekek jogainak –védelme és
a gazdasági és társadalmi fejlődést elősegítő, hagyományos termelési módok tiszteletben tartása;
g) kapacitás-fejlesztés és a felelősség átruházása a termelőkre, különösen a fejlődő országok kistermelőire,
marginalizált termelőire és munkavállalóira, és ezek szervezeteire valamint kapcsolódó közösségeire améltányos kereskedelem fenntarthatóságának biztosítása érdekében;
h) a termelői szervezetek támogatása a termelésben és a piacra jutásban;i) a méltányos kereskedelemmel, a kereskedelmi kapcsolatokkal, a méltányos kereskedelem küldetésével és
céljával, valamint a nemzetközi kereskedelmi szabályok terén uralkodó igazságtalansággal kapcsolatostudatosságot növelő tevékenységek fokozása;
j) a jelen kritériumoknak való megfelelés folyamatos megfigyelése és ellenőrzése, amiben a déli szerveze-
teknek nagyobb szerepet kell játszaniuk, ami kisebb költségeket és a tanúsítási folyamatban való helyirészvétel növekedését eredményezi;
k) a méltányos kereskedelmi tevékenységek rendszeres hatásvizsgálata;3. hangsúlyozza, hogy a méltányos kereskedelem keretében létrejött értékesítésekben bekövetkezett növe-
kedés legjelentősebb része a címkézett termékek körében valósult meg, valamint hogy a méltányos kereske-delmi címkézéssel kapcsolatos kezdeményezéseket a legtöbb európai országban kidolgozták;
4. megállapítja, hogy a globális értékesítések 60-70 %-ával Európa a méltányos kereskedelem keretében
forgalmazott termékek legnagyobb piaca, amelyben további növekedési lehetőségek rejlenek;
5. emlékeztet arra, hogy a szabad és tisztességes többoldalú kereskedelmi rendszer létrehozása a legjobb
eszköz a globalizáció valamennyi ember hasznára történő kezelésére; emlékeztet arra, hogy a tisztességes
kereskedelmi rendszer fontos eszköznek bizonyult a szegénység csökkentése és a fenntartható fejlődés
előmozdítása terén, és úgy gondolja, hogy a tisztességes kereskedelem a fejlődő országok számára hosszú
távon megkönnyítheti a többoldalú kereskedelmi rendszerben való méltányos részvételt és garantálhatjaszámukra a stabil és fenntartható európai piacrajutást, illetve növelheti a fogyasztói tudatosságot;
6. emlékeztet, hogy míg a nemzetközi kereskedelmi megállapodások nem szolgálják a szegény országok
érdekeit, addig a méltányos kereskedelem rendszere hatékonynak bizonyult a szegénység csökkentésében ésa fenntartható fejlődésben; úgy véli, hogy hosszú távon lehetővé válik a fejlődő országok számára a többol-
dalú kereskedelmi rendszerekben való teljes részvétel;
7. felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy támogassa a méltányos kereskedelmet és a társadalmi és
környezeti normák javításához hozzájáruló függetlenül ellenőrzött egyéb kereskedelmi kezdeményezéseket,mint az MFC-k elérésére szolgáló hatékony eszközöket, és hogy ismerje el a méltányos kereskedelem szerve-
zeteinek, valamint a társadalmi és környezeti normák javításához hozzájáruló függetlenül ellenőrzött egyéb
kereskedelmi kezdeményezéseknek a fontos szerepét a fejlő dőországok kistermelőinek és marginalizált
termel őinek támogatásában, valamint az európai fogyasztók méltányos kereskedelmet illető tudatosságának
fokozásában, általánosságban az Észak és Dél közötti, fenntartható és etikus kereskedelmi kapcsolatok terénés különösen a méltányos kereskedelem terén;
8. emlékeztet arra, hogy az európai kereskedelempolitikának javítania kell a déli országok kistermelőinek
piacra jutását;
9. felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, a tisztességes kereskedelmi rendszer hogyan válhatna a fenn-
tartható kereskedelmi politika olyan modelljévé, amely ösztönözni képes az Észak és Dél közötti kiegyensú-
lyozott kereskedelmet, és azonosítani tudja azon kereskedelmi akadályokat, amelyek a legsúlyosabban érintik
a szegényeket a világban;2006.12.13. C 303 E/868 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. július 6., csütörtökHU
10. felhívja a Bizottságot, hogy ismerje el, léteznek más megbízható rendszerek, amelyek a méltányos
kereskedelmi mozgalom mellett és a Nemzetközi Szociális és Környezeti Akkreditációs és Címkézési
Szövetség (ISEAL) oltalma alatt hozzájárulnak a társadalmi és környezeti normák meghatározásához aharmadik félre vonatkozó tanúsításban;
11. felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket annak biztosítása
érdekében, hogy a fogyasztók hozzáférhessenek a tudatos választáshoz számukra szükséges információkhoz;úgy véli, hogy a fogyasztóknak biztosítani kell a termékkel kapcsolatos információkhoz történő gyors hozzá-
férés jogát, amelyeknek könnyen érthetőnek és áttekinthetően feltüntetettnek kell lenniük;
12. felkéri a Bizottságot, hogy lépjen kapcsolatba a tisztességes kereskedelem nemzetközi mozgalmával a
fogyasztói bizalom megerősítésére szolgáló fogyasztóvédelmi rendszerek egyértelmű és széles körben alkal-
mazható értékelési kritériumainak megállapítása és a tisztességes kereskedelemben részt vevő termékek
piacának megerősítése céljából;
13. felkéri a Bizottságot, hogy tegyen közzé a tisztességes kereskedelemmel kapcsolatos konkrét ajánlatté-
teli felhívásokat a fogyasztói tudatosság növelése és a fogyasztóvédelmi rendszerek és címkézés, valamint a
rendszeres adatgyűjtés és hatásvizsgálatok szorgalmazása céljából az EU egész területén;
14. Felhívja a Bizottságot, hogy javítsa tevékenységeinek koordinációját a méltányos kereskedelem és a
társadalmi és környezeti normák javításához hozzájáruló függetlenül ellenőrzött más kereskedelmi kezdemé-nyezések terén, a különböző területekért felelős főigazgatóságok között (fejlesztés, kereskedelem, foglalkoz-
tatás és szociális ügyek, fogyasztóvédelem, belső piac, mezőgazdaság) és ezeken a területeken tegye a méltá-
nyos kereskedelmet és a társadalmi és környezeti normák javításához hozzájáruló függetlenül ellenőrzöttegyéb kereskedelmi kezdeményezéseket politikái integráns részévé;
15. felkéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy tanulmányozza és fontolja meg egy alacsony HÉA-kulcs beve-
zetését a méltányos kereskedelmi termékek esetében, és a behozatali vám eltörlését a fejlődő országok méltá-
nyos kereskedelemből származó bármely termék esetében; hangsúlyozza, hogy a visszaélések megakadályo-zása érdekében az alacsony HÉA-kulcsot szoros ellenőrzés mellett kell bevezetni;
16. sürgeti azokat a tagállamokat, amelyek jelenleg alakítják ki a méltányos kereskedelemmel kapcsolatos
jogi szabályozást vagy a méltányos kereskedelem szervezeteit és a társadalmi és környezeti normák javítá-sához hozzájáruló függetlenül ellenőrzött egyéb kereskedelmi kezdeményezéseket érintő jogszabályokat,
hogy a vonatkozó feltételek kialakításakor az érintett szereplők, köztük a méltányos kereskedelem nemzet-
közi mozgalmának ismereteit és tapasztalatait vegyék alapul, és első lépésként teljes mértékben mérjék fel a
túlszabályozás kockázatát, valamint az ilyen szabályozás lehetséges hatásait a kistermelőkre és marginalizálttermel őkre;
17. sürgeti a Bizottságot, hogy hajtsa végre a Cotonou-i megállapodás 23. cikkének g) pontját és a megál-
lapodáshoz tartozó, együttműködési stratégiákról szóló kompendiumban foglalt rendelkezéseket, különös
tekintettel a 61-64. cikkre;
18. felhívja a Bizottságot, hogy jelöljön ki egy belső kapcsolat-felvételi pontot a méltányos kereskede-
lemmel kapcsolatos témáknak a különböző szolgálatok közötti rendszeres koordinálása céljából;
19. felhívja a Bizottságot, hogy biztosítson „támogatást a méltányos kereskedelemnek”:
a) a fejlődő országokban olyan intézkedésekkel, amelyek elősegítik a méltányos kereskedelem új termék-
einek kifejlesztését, technikai támogatást és kapacitás-fejlesztést biztosítanak (például az európai egészség-ügyi és növény-egészségügyi (SPS) szabványoknak, a származási szabályoknak, illetve az egyre növekvőszámú vállalati standardnak való megfelelés céljából), ösztönzik az ipari beruházásokat (értéknövelés),
támogatják a kapacitás-fejlesztést és a felel ősség átruházást segítő programokat, támogatják a méltányos
kereskedelem termelőinek előfinanszírozását, és segítik a méltányos kereskedelem termékeinek értékesí-tését a helyi piacokon, különös hangsúlyt fektetve a nők által megvalósított projektekre;
b) az Unióban olyan intézkedésekkel, amelyek támogatják a méltányos kereskedelemmel kapcsolatos tuda-
tosságot erősítő programokat, nyilvános kampányokat és érdekképviseleti tevékenységeket, a hatásokat
érintő kutatásokat és a helyes gyakorlatot, az ellátási láncok elemzéseit, a nyomon követhetőségi és
felelősségi vizsgálatokat, a méltányos kereskedelem részére nyújtott marketing támogatásokat és a
„worldshop-oknak” nyújtott gyakorlati támogatásokat;2006.12.13. C 303 E/869 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. július 6., csütörtökHU
c) az EU-ban és a fejlődő országokban segítse elő a méltányos kereskedelem szervezeteinek munkáját és
szerepvállalását;
20. felkéri a Bizottságot, hogy az érintett szereplőkkel folytatott konzultáció után tegyen javaslatot a Parla-
mentnek a méltányos kereskedelem és a társadalmi és környezeti normák javításához hozzájáruló függetlenülellenőrzött egyéb kereskedelmi kezdeményezések terén megfelelő lépésekre és finanszírozásra;
21. kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a méltányos kereskedelem és a társadalmi és környezeti normák
javításához hozzájáruló függetlenül ellenőrzött egyéb kereskedelmi kezdeményezések további tudatosításafejlesztésének eszközeit;
22. felhívja az európai hatóságokat, hogy ültessék át a méltányos kereskedelem szempontjait nyilvános
pályázataiknál és közbeszerzési politikáiknál, és kéri a Bizottságot, hogy támogassa ezt, például méltányos
kereskedelmi termék beszerzésére vonatkozó iránymutatások útján;
23. emlékeztet arra, hogy különösen a közjogi regionális hatóságok az érintett termékpiacokon jelentős
befektetéseket hajtanak végre; ezért felszólítja ezen testületeket, hogy pályázati kiírásaikban fordítsanakkülönös figyelmet a méltányos kereskedelemben részt vevő árukra;
24. üdvözli különösen az Európai Parlament arra irányuló fokozott erőfeszítéseit, hogy méltányos kereske-
delemből származó termékeket kínáljon, és hangsúlyozza, hogy valamennyi EU-s intézménynek méltányoskereskedelemből származó termékeket kell használnia belső szolgálataiban;
25. kiemeli, hogy a méltányos kereskedelem és a társadalmi és környezeti normák javításához hozzájáruló
függetlenül ellenőrzött egyéb kereskedelmi kezdeményezések sikeres eszközei lehet a vállalatok szociálisantudatossá és társadalmilag felelősségteljessé tételének;
26. hangsúlyozza a vállalatok társadalmi felel ősségvállalásáról szóló európai politikának a több érdekelt
részvételével rendezett fórumok, beleértve a méltányos kereskedelem szervezeteinek folytatása és elmélyítése
révén történő kiszélesítését és azokat a fórumokat, amelyekben a méltányos kereskedelmi szervezetek jelen
vannak;
27. sürgeti a Bizottságot, hogy támogassa az olyan mechanizmusokat, amelyek révén a termelők bevon-
hatók, és részt vehetnek az árak meghatározásában, amennyiben ez lehetséges, amint az a Cotonou-i megál-
lapodáshoz kapcsolódó együttműködési stratégiákról szóló kompendium 63. cikkében szerepel;
28. sürgeti a Bizottságot, hogy támogassa az Afrikai Uniót abban, hogy a folyamatban levő globális keres-
kedelmi tárgyalásokon elsőrendű fontosságú témaként szerepeljen az áruk árának témaköre, megfelelve a
WTO kötelezettségvállalásoknak, különösen a GATT XXXVI –XXXVIII. cikkeinek;
29. felhívja a Bizottságot, hogy a GATT XXXVIII. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban álla-
pítson meg a kevésbé fejlett országok számára a különösen fontos alaptermékek piaci helyzetének stabilizálá-sára és javítására irányuló intézkedéseket, beleértve az ilyen exporttermékek stabil, méltányos és jövedelmezőárának biztosítására irányuló intézkedéseket;
30. üdvözli a speciális szociális és környezetvédelmi rendelkezések beiktatását az „Általános Preferencia-
rendszer +”-ba; (GSP +), de úgy véli, hogy szükséges az ellenőrzési mechanizmus megerősítése is;
31. sürgeti a Bizottságot, hogy alakítson ki koherens politikát a kis és marginalizált termelők, köztük a
méltányos kereskedelemmel foglalkozó termelők segítésére és védelmére, figyelembe véve nézeteiket és atársadalmi és környezeti normák javításához hozzájáruló függetlenül ellenőrzött egyéb kereskedelmi kezde-
ményezések keretében dolgozó termelők nézeteit a kétoldalú, regionális és többoldalú kereskedelmi tárgyalá-
sokon, mint például az európai partnerségi megállapodások;
32. felhívja a Bizottságot, hogy az Unió kereskedelmi politikájának kialakítása során vegye figyelembe a
méltányos kereskedelmi megközelítést és más szociális és környezeti kereskedelmi megközelítéseket;
33. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint az
ILO-nak, az ENSZ Környezetvédelmi Programjának, az UNCTAD-nak és a WTO-nak.2006.12.13. C 303 E/870 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. július 6., csütörtökHU