[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2011.3.29.

COM(2011) 150 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

az általános költségvetés által fedezett garanciákrólA 2010. június 30-i állapot

SEC(2011) 371 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSEAZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

az általános költségvetés által fedezett garanciákrólA 2010. június 30-i állapot

TARTALOMJEGYZÉK

1. Bevezetés 4

2. Az Európai Unió költségvetése által fedezett műveletek típusai 4

3. A legutóbbi, 2009. december 31-i jelentés óta történt események 5

3.1. Az euróövezeten kívüli tagállamoknak nyújtott fizetésimérleg-támogatás 5

3.2. Makroszintű pénzügyi támogatás 5

3.3. Euratom 6

3.4. Az EU által az EBB külső hitelnyújtási tevékenységéhez nyújtott költségvetési garancia 6

3.5. Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus 6

4. A költségvetés által fedezett kockázatok adatai 7

4.1. A kockázat fogalma 7

4.2. Tagállamokkal kapcsolatos kockázatok 8

4.3. A harmadik országokkal kapcsolatos kockázatok 9

4.4. A költségvetés által viselt teljes kockázat 10

4.5. A kockázat alakulása 10

5. Nemteljesítés, a költségvetési garanciák aktiválása és hátralékok 12

5.1. Kifizetések készpénzforrásokból 12

5.2. Kifizetések a költségvetésből 12

5.3. A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap aktiválása 12

6. A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap 12

6.1. Visszafizettetések 12

6.2. Eszközök 12

6.3. Előirányzott összeg 13

7. Kockázatértékelés: A legnagyobb kitettséget jelentő harmadik országok gazdasági és pénzügyi helyzete 13

7.1. Célkitűzések 13

7.2. Kockázatelemzési módszerek 13

BEVEZETÉS

A jelentés célja, hogy nyomon kövesse az Európai Unió költségvetésének hitelkockázati kitettségét, amely a költségvetés által nyújtott garanciák, valamint az Európai Unió által közvetlenül végrehajtott vagy az Európai Beruházási Bank külső mandátumán keresztül közvetett módon megvalósuló hitelnyújtási műveletek folyománya.

Ez a jelentés a költségvetési rendelet 130. cikke alapján készült, amely szerint a Bizottságnak évente kétszer jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a költségvetési garanciákról és a vonatkozó kockázatokról [1]. A jelentést egy bizottsági szolgálati munkadokumentum egészíti ki, amelyben egy sor részletes táblázat és a jelentéshez fűzött magyarázó megjegyzés található.

AZ EURÓPAI UNIÓ KÖLTSÉGVETÉSE ÁLTAL FEDEZETT MűVELETEK TÍPUSAI

Az Európai Unió költségvetése (a költségvetés) által fedezett kockázatok különféle hitelnyújtási és garanciaműveletekből származnak, amelyek két kategóriába sorolhatók be:

- az Európai Unió által harmadik országoknak makrogazdasági célkitűzésekre nyújtott hitelek, azaz a makroszintű pénzügyi támogatás[2] (macro-financial assistance – MFA), a Bretton Woods-i intézményekkel közösen nyújtott fizetésimérleg-hitelek[3] (balance-of-payments loans – BoP), amelyek az euróövezeten kívüli tagállamok fizetésimérleg-nehézségeit enyhítik, továbbá az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM)[4] keretében az euróövezeti tagállamoknak nyújtott hitelek; valamint

- mikrogazdasági célkitűzésekre irányuló hitelek, azaz az Euratom-kölcsönök és legfőként az Európai Beruházási Bank (EBB) által nyújtott finanszírozás, amelyet a bank Unión kívüli államoknak biztosít európai uniós garancia[5] mellett megvalósuló műveletekhez kapcsolódóan (az EBB külső hitelnyújtási tevékenysége)[6].

Az EBB külső hitelnyújtási tevékenységére, az Euratom-kölcsönökre és a makroszintű pénzügyi támogatás keretében adott kölcsönökre 1994 óta a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap (az alap)[7], míg a fizetésimérleg-hitelekre és az EFSM keretében nyújtott hitelekre közvetlenül a költségvetés nyújt fedezetet. Az alap az EU-n kívüli országok, vagy az ezekben az országokban megvalósuló projektek számára nyújtott hitelekkel és hitelgaranciákkal összefüggő nemteljesítésekre nyújt fedezetet. Célja, hogy:

- likviditási tartalékot biztosítson annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a költségvetés igénybevétele minden egyes esetben, amikor egy garanciával fedezett hitel kapcsán nemteljesítésre vagy fizetési késedelemre kerül sor; valamint

- a Bizottság és az EBB által az EU-n kívüli országoknak nyújtott hitelek garanciáival kapcsolatos uniós szakpolitika fejlesztését célzó pénzügyi keret meghatározásával megteremtse a költségvetési fegyelem betartatásának eszközét[8].

A garanciaalapról szóló rendelet 2004. évi módosítását[9] követően az alap által nyújtott fedezetet visszavonják, ha a harmadik ország tagállammá válik, és a kockázatot ezután nem az alap, hanem közvetlenül a költségvetés viseli. Az alapot a költségvetésből töltik fel, és az alap forrásainak el kell érniük az alap által fedezett hitelek és hitelgaranciák kinnlevő összegének meghatározott hányadát. Ez a százalékos arány, más néven előirányzott arány, jelenleg 9 %. Amennyiben az alap forrásai nem elegendőek, a költségvetésből egészítik ki őket.

A tanácsi rendelet 2007. évi módosítása[10] új feltöltési mechanizmust állapított meg, amelynek megfelelően az alapot évente töltik fel a költségvetésből, és egy kiegyenlítő mechanizmus révén csökkenthető a lehívásoknak az alapra gyakorolt hatása (lásd lejjebb az 5.3. szakaszt).

A LEGUTÓBBI, 2009. DECEMBER 31-I JELENTÉS ÓTA TÖRTÉNT ESEMÉNYEK

Az euróövezeten kívüli tagállamoknak nyújtott fizetésimérleg-támogatás

2010 első felében két művelet végrehajtására került sor összesen 1,5 milliárd EUR értékben. 2010. március 11-én folyósították mind a Lettországnak nyújtott hitel 0,5 milliárd EUR-t kitevő harmadik, mind a Romániának biztosított hitel 1 milliárd EUR összegű második részletét. Mindkét hitelt uniós benchmarkkötvények kibocsátásával „back-to-back” alapon finanszírozták, és mindkét hitel hozzájárult ahhoz, hogy javuljon az e két euróövezeten kívüli tagállam pénzügyi helyzete iránti bizalom. A határozatba foglalt hitelműveletek átlagosan 73 %-a[11] már megvalósult.

Makroszintű pénzügyi támogatás

2010 első felében nem volt hitelfolyósítás, és az év második felében sem várhatóak új folyósítások.

Az Örményország[12], Bosznia-Hercegovina[13] és Szerbia[14] számára hitelek formájában nyújtott új makroszintű pénzügyi támogatásról, valamint Örményország esetében vissza nem térítendő támogatásról is szóló 2009. november 30-i tanácsi határozatokkal összefüggésben az első folyósításokra várhatón 2011-ben kerül sor.

Euratom

A beszámolási időszakban nem történt hitelfolyósítás.

Az EU által az EBB külső hitelnyújtási tevékenységéhez nyújtott költségvetési garancia

A 2007–2013-as időszakra szóló külső mandátum keretében 2009-hez képest lassabb volt a hitelszerződés-aláírások és a hitelfolyósítások üteme: 1 197 millió EUR összegre kötöttek szerződést, és 1 443 millió EUR folyósítására került sor. A 2007–2013-as időszakra szóló külső mandátum keretében 2010. június 30-ig összesen 4 366 millió EUR összegű hitelfolyósítás történt.

Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus

A görögországi pénzügyi válságot követően a Tanács és a tagállamok 2010 májusában Európa pénzügyi stabilitásának megőrzése céljából intézkedéscsomagot hoztak létre.

2010. május 5-én létrejött az európai pénzügyi stabilitási eszköz (EFSF) 440 milliárd EUR-s kerettel. Az eszközt a részt vevő tagállamok arányossági alapon garantálják, és általa euróövezeti és azon kívüli uniós európai tagállam is támogatást kaphat. Ez a mechanizmus nem jelent semmilyen kockázatot az Európai Unió költségvetésére nézve.

2010. május 11-én létrejött az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM)[15]. Ez a mechanizmus a Szerződés 122. cikkének (2) bekezdésén alapul[16]. A mechanizmus szigorú feltételekhez kötötten, egy közös EU–IMF támogatás keretében, az IMF-támogatásokéhoz hasonló szabályoknak és feltételeknek megfelelően vehető igénybe (az EFSM szerinti műveletek kockázatait az EU költségvetése fedezi).

A pénzügyi támogatást Görögország számára közvetlenül a részt vevő tagállamok biztosítják, és az nem jelent semmilyen kockázatot az Európai Unió költségvetésére nézve.

A mechanizmus az euróövezetbe tartozó tagállamok által összesen 80 milliárd EUR összegben nyújtott, összevont kétoldalú hitelekből áll. 30 milliárd EUR-t az IMF biztosít egy olyan közös EU–IMF támogatás keretében, amelynek teljes összege 110 milliárd EUR.

A KÖLTSÉGVETÉS ÁLTAL FEDEZETT KOCKÁZATOK ADATAI

A kockázat fogalma

A költségvetés által viselt kockázat a garantált műveletek tekintetében kinnlevő tőke és kamat összegéből ered.

A vissza nem fizetett műveletekre harmadik országok esetében az alap nyújt fedezetet (2010. június 30-án a garanciával fedezett teljes kinnlevő összeg 55 %-a), tagállamok érintettsége esetén pedig közvetlenül a költségvetés (fizetésimérleg-támogatások és tagállambeli projektekre vagy azok érdekében folyósított hitelek adják a költségvetés által garanciával fedezett teljes kinnlevő összeg fennmaradó 45 %-át). A tagállamoknak nyújtott garantált hitelek nagy aránya az Unió bővítéseinek[17] és annak a következménye, hogy az euróövezeten kívüli tagállamok számára aktiválták az EU középtávú pénzügyi támogatási mechanizmusát (fizetésimérleg-támogatás).

E jelentés alkalmazásában a költségvetés által (közvetlenül vagy az alapon keresztül közvetve) viselt kockázat értékelésére két módszer használatos:

- Az érintett műveletek tekintetében egy adott napon kinnlevő teljes tőkeösszeg kiszámítása, beleértve a felhalmozott kamatot is. Ez a módszer lehetővé teszi a költségvetés által egy adott időpontban az összes jövőbeli kifizetési kötelezettség tekintetében viselt kockázat teljes összegének meghatározását, függetlenül attól, hogy ezek a kifizetések a jövőben mikor esedékesek és az alap által fedezettek-e (lásd a lenti 1. táblázatot).

- A „költségvetés által viselt éves kockázat”-ként meghatározott költségvetési megközelítés alapja az esedékes éves törlesztőrészletek azon maximális összegének a kiszámítása, amelyet az Európai Uniónak egy adott pénzügyi évben ki kellene fizetnie, ha valamennyi garanciával fedezett hitel visszafizetése elmaradna[18]. A költségvetés által viselt éves kockázatot a bizottsági szolgálati munkadokumentum A2. táblázata részletezi.

1. táblázat: Fedezettel rendelkező kinnlevőségek teljes összege 2010. június 30-án, millió EUR |

Kinnlevő tőke | Felhalmozott kamat | Összesen | % |

Tagállamok* |

MFA | 65 | 0 | 65 | <1% |

Euratom | 422 | 2 | 424 | 1% |

BoP | 10 700 | 142 | 10 842 | 33% |

EBB | 3 363 | 31 | 3 394 | 10% |

Tagállamok összesen | 14 550 | 175 | 14 725 | 45% |

Harmadik országok** |

MFA | 492 | 2 | 494 | 2% |

Euratom | 55 | 0 | 55 | <1% |

EBB | 17 468 | 140 | 17 608 | 54% |

Harmadik országok összesen | 18 014 | 142 | 18 157 | 55% |

Összesen | 32 563 | 317 | 32 882 | 100% |

* A költségvetés által közvetlenül fedezett kockázat. Ide tartoznak a makroszintű pénzügyi támogatás keretében, valamint az Euratom és az EBB által az EU-csatlakozást megelőzően nyújtott hitelek is. ** Az alap által fedezett kockázat. |

A bizottsági szolgálati munkadokumentum A1., A2., A3. és A4. táblázata további részletekkel szolgál ezekről a kinnlevő összegekről, különösen a hitelek felső határáról, a folyósított összegekről és a garanciarátákról.

A költségvetés által fedezett tőke és kamat teljes kinnlevő összege 3 126 millió EUR-val növekedett a 2009. december 31-i állapothoz képest, jelenleg 32 882 millió EUR. Ezt a növekedést elsősorban a fizetésimérleg-támogatási mechanizmus keretében folyósított 1,5 milliárd EUR magyarázza, de hozzájárult az EBB általi folyósítások növekedése is a harmadik országokban (1,9 milliárd EUR 2010 első felében).

Tagállamokkal kapcsolatos kockázatok

A tagállamokkal kapcsolatos jelenlegi kockázatok a csatlakozás előtt folyósított hitelekből és a fizetésimérleg-támogatási mechanizmus aktiválásából származnak.

A költségvetés a tagállamokhoz kapcsolódóan 2010 második felében legfeljebb 450,5 millió EUR összegű közvetlen kockázatot visel (ez a 2010 második felében esedékes összegeket és nem a fizetési késedelemmel érintett hitelek teljes összegét jelenti). A 2. táblázatból látható, hogy a kinnlevő összeg nagyságát tekintve Magyarország és Románia az első, illetve második helyen áll a tagállamok között.

2. táblázat: A tagállamok rangsora a költségvetés által 2010. június 30-án viselt maximális kockázatban való részesedés alapján (millió EUR) |

Rangsor | Ország | Maximális kockázat (millió EUR, kerekítve) | Részesedés az összes maximális kockázatból |

1 | Magyarország | 146,7 | 32,6% |

2 | Románia | 121,1 | 26,9% |

3 | Bulgária | 51,6 | 11,5% |

4 | Lengyelország | 42,1 | 9,3% |

5 | Cseh Köztársaság | 40,8 | 9,1% |

6 | Szlovák Köztársaság | 27,3 | 6,1% |

7 | Szlovénia | 8,5 | 1,9% |

8 | Ciprus | 5,1 | 1,1% |

9 | Lettország | 3,7 | 0,8% |

10 | Litvánia | 2,8 | 0,6% |

11 | Észtország | 0,5 | 0,1% |

12 | Málta | 0,3 | 0,1% |

Összesen | 450,5 | 100,0% |

A tagállamokkal kapcsolatos kockázatok az uniós csatlakozás előtt nyújtott EBB-hitelekre, a makroszintű pénzügyi támogatás keretében nyújtott hitelekre, és az Euratom-kölcsönökre, valamint a fizetésimérleg-támogatási mechanizmus keretében adott hitelekre vonatkoznak.

A harmadik országokkal kapcsolatos kockázatok

Az alap a harmadik országokhoz kapcsolódóan 2010 második felének az elején legfeljebb 918 millió EUR összegű éves kockázatot visel (ez a 2010 második felében esedékes összegeket és nem a fizetési késedelemmel érintett hitelek teljes összegét jelenti). A teljes kinnlevő összeg szerinti rangsor első tíz helyezettje az alábbi táblázatban található. A kockázat 77%-át ezzel a tíz országgal kapcsolatban viselte az alap. Gazdasági helyzetük vizsgálatára és értékelésére a bizottsági szolgálati munkadokumentumban kerül sor.

3. táblázat: A 10 legjelentősebb harmadik ország rangsora az alap által 2010 második felében viselt maximális kockázatban való részesedés alapján (millió EUR) |

Rangsor | Ország | Maximális kockázat (millió EUR, kerekítve) | Részesedés az összes maximális kockázatból |

1 | Törökország | 199,0 | 21,7% |

2 | Egyiptom | 98,3 | 10,7% |

3 | Tunézia | 81,1 | 8,8% |

4 | Marokkó | 81,1 | 8,8% |

5 | Dél-Afrika | 70,6 | 7,7% |

6 | Libanon | 55,5 | 6,0% |

7 | Szerbia | 35,4 | 3,9% |

8 | Szíria | 30,1 | 3,3% |

9 | Brazília | 26,6 | 2,9% |

10 | Mexikó | 25,3 | 2,8% |

A 10 ország összesen | 703,2 | 76,6% |

Az alap 44 ország garantált hiteleire nyújt fedezetet, 2040-ig terjedő futamidővel. Az egyes országokra vonatkozó részletek a bizottsági szolgálati munkadokumentum A2. táblázatában találhatók.

A költségvetés által viselt teljes kockázat

A költségvetés 2010 második felében összesen 1 368 millió EUR-ra nyújt fedezetet (közvetlenül és az alapon keresztül), amely az ebben az időszakban esedékessé váló összegekből tevődik össze, és amelynek 33 %-a a tagállamok hiteleiből származik (lásd a bizottsági szolgálati munkadokumentum A2. táblázatát).

A kockázat alakulása

- Fizetésimérleg-támogatási mechanizmus

Jelentős romlást követően a világgazdaság 2010 első felében lassan stabilizálódni kezdett. Ennek ellenére az államadósság-válság továbbra is hatással volt minden tagállamra. Az EU középtávú pénzügyi támogatási mechanizmusának (fizetésimérleg-támogatás) 2008. decemberi aktiválása lehetőséget adott néhány euróövezeten kívüli tagállamnak arra, hogy visszaállítsa a befektetők bizalmát. A fizetésimérleg-támogatási mechanizmus 50 milliárd EUR-ra rögzített teljes keretén belül szükség esetén még 35,4 milliárd EUR használható fel további fizetésimérleg-támogatásra.

- Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM)

Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében biztosított pénzügyi támogatás nyújtása történhet kölcsön vagy az Európai Unió költségvetése által garantált hitelkeret formájában. Az ECOFIN Tanács következtetéseiben a mechanizmus általános felső határát 60 milliárd EUR-ban rögzítik[19], de a jogszabályi korlátról a tanácsi rendelet 2. cikkének (2) bekezdése rendelkezik, és a kinnlevő összeg felső határát a saját források felső határán belül rendelkezésre álló tartalékra korlátozza[20]. Az EFSM-et 2010. június 30-án még nem aktiválták.

Az államadósság-válság 2010 második felében is veszélyt jelentett az euróövezet országai számára. Az ír hatóságok 2010. november 21-i kérelmére válaszul hároméves közös EU–IMF pénzügyi támogatás biztosítására kerül sor. Az Írországnak szóló teljes program összege 85 milliárd EUR-t tesz ki. 17,5 milliárd EUR-t ír hozzájárulásból finanszíroznak az államkincstár készpénztartalékainak felhasználásával és a National Pension Reserve Fund (nemzeti nyugdíj-tartalékalap) befektetései révén. A teljes csomag fennmaradó részét az alábbiak biztosítják egyenlő arányban:

- az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) 22,5 milliárd EUR összegig, amelyet fedez az EU költségvetése,

- az európai pénzügyi stabilitási eszköz (EFSF) 17,7 milliárd EUR összeggel (amelyet nem fedez a költségvetési garancia),

- kétoldalú hitelek az Egyesült Királyság (3,8 milliárd EUR), Svédország (0,6 milliárd EUR) és Dánia (0,4 milliárd EUR) részéről, valamint

- a Nemzetközi Valutaalap (IMF) 22,5 milliárd EUR összeggel.

- Makroszintű pénzügyi támogatás keretében nyújtott hitelek

A harmadik országoknak nyújtott MFA-hitelekről a Tanács – a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése óta az Európai Parlament és a Tanács – egyedi határozatot hoz[21].

- Euratom-kölcsönök

A tagállamoknak, illetve egyes, az Európai Unión kívüli támogatható államoknak (Orosz Föderáció, Örményország, Ukrajna) nyújtható Euratom-kölcsönök felső határa 4 milliárd EUR, amelynek mintegy 85 %-át már fel is használták. A fennmaradó mozgástér körülbelül 600 millió EUR, amelyet a tagállamokban és Ukrajnában megvalósuló új projektekre lehet kifizetni.

- EBB-hitelek

Az EBB előző, a 2000–2007-es időszakra szóló általános mandátuma 2007. július 31-én lejárt. A nevezett időpontban a mandátum szerinti teljes keret összesen mintegy 98 %-ára kötöttek szerződéseket (20 060 millió EUR – lásd a bizottsági szolgálati munkadokumentum A5. táblázatát). 2010. június 30-án az említett mandátum keretében összesen 3 517 millió EUR folyósítható összeg maradt, amelyet e mandátum lejártától számított 10 éven belül még ki lehet fizetni európai uniós garancia mellett, ezt követően az EU által a nem folyósított összegekre nyújtott garancia lejár.

Azt követően, hogy a Bizottság javaslatot tett az EBB külső mandátumának jogalapját jelentő jogszabály módosítására a 2007–2013 közötti pénzügyi keret fennmaradó részére vonatkozóan[22], a Parlamentnek és a Tanácsnak 2011. október 31-ig kell elfogadnia a kapcsolódó határozatot. Az európai uniós garancia a 27 800 millió EUR-t kitevő maximális keretből[23] legfeljebb az EBB finanszírozási műveleteinek keretében folyósított hitelek és nyújtott garanciák összegének 65 %-át fedezheti, levonva ebből a visszatérített összegeket és hozzáadva minden kapcsolódó tételt. E mandátum keretében 2010. június 30-ig összesen 13 124 millió EUR összegre kötöttek szerződést, amelyből az említett időpontig még 8 930 millió EUR vár folyósításra (lásd a bizottsági szolgálati munkadokumentum A6. táblázatát).

NEMTELJESÍTÉS, A KÖLTSÉGVETÉSI GARANCIÁK AKTIVÁLÁSA ÉS HÁTRALÉKOK

Kifizetések készpénzforrásokból

A Bizottság azért nyúl készpénzes forrásaihoz, hogy az adós fizetési késedelme esetén elkerülje a saját hitelfelvételi műveleteivel összefüggő késedelmeket és az abból eredő költségeket[24].

Kifizetések a költségvetésből

Mivel 2010 első felében nem fordult elő fizetési késedelem, a 01 04 01 „ Uniós és Euratom hitelfelvételi, valamint EBB-hitelfolyósítási műveletekhez nyújtott európai uniós garanciák ” elnevezésű, (p. m. bejegyzéssel ellátott) költségvetési jogcímcsoportból nem használtak fel előirányzatokat.

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap aktiválása

Amennyiben az Európai Unió által nyújtott vagy garantált hitel kedvezményezettje (harmadik ország) fizetési késedelembe esik, az esedékes összeg kifizetésére az alapból kerül sor, a fizetés esedékességétől számított három hónapon belül[25].

2010 első felében az alapból nem történt lehívás.

A KÜLSő FELLÉPÉSEKRE VONATKOZÓ GARANCIAALAP

Visszafizettetések

2010. június 30-án nem volt az alap által behajtandó tartozás.

Eszközök

2010. június 30-án az alap nettó eszközállománya[26] 1 490 459 064 EUR összeget tett ki.

Előirányzott összeg

Az alapnak el kell érnie a műveletekből eredő összes fennálló, a felhalmozott kamatokkal növelt tőkekötelezettség 9 %-ában meghatározott szintet (előirányzott összeg). Az alap forrásai (1 490 459 064 EUR) és a garanciaalap-rendelet szerinti kinnlevő tőkekötelezettségek[27] (18 156 522 331 EUR) közötti arány 2009. december 31. és 2010. június 30. között kis mértékben növekedett, 8,15 %-ról 8,21 %-ra.

2009 végén az alap forrásai alacsonyabbak voltak az előirányzott összegnél. A garanciaalapról szóló rendelet feltöltési szabályainak megfelelően 138 880 000 millió EUR összegű feltöltést illesztettek be a 2011. évre elfogadott költségvetésbe. Ezt az összeget 2011 februárjában fogják átcsoportosítani a költségvetésből az alapba.

KOCKÁZATÉRTÉKELÉS: A LEGNAGYOBB KITETTSÉGET JELENTő HARMADIK ORSZÁGOK GAZDASÁGI ÉS PÉNZÜGYI HELYZETE

Célkitűzések

A jelentés előző szakaszai mennyiségi szempontból tekintik át a költségvetés által harmadik országok tekintetében viselt kockázatokat. Emellett azonban minőségileg is értékelni kell a – művelet típusától és a hitelfelvevők rangsorban elfoglalt helyétől (lásd a fenti 4.3. szakaszt) függő – kockázatokat.

Kockázatelemzési módszerek

A bizottsági szolgálati munkadokumentumban levő kockázatelemzés a garantált hitelekből részesülő országok gazdasági és pénzügyi helyzetére, minősítésére vonatkozó adatokon és egyéb ismert tényeken alapul. Ez az értékelés nem tartalmaz a várható veszteségekre és behajtott összegekre vonatkozó becsléseket, amelyek kétségkívül rendkívül bizonytalanok.

A bizottsági szolgálati munkadokumentum táblázataiban levő országkockázati mutatók a nemteljesítés kockázatának alakulását jelzik. A költségvetés számára 2010 második felében a legnagyobb hitelkockázatot és kitettséget jelentő országokkal (MFA-hiteleket és Euratom-kölcsönöket beleértve) kapcsolatos kockázatelemzést a bizottsági szolgálati munkadokumentum 2. szakasza tartalmazza.

[1] A költségvetés által 2009. december 31-én fedezett garanciákról szóló korábbi jelentés a COM(2010)580 jelentésből és az azt kísérő SEC(2010)1218 munkadokumentumból áll.

[2] A makroszintű pénzügyi támogatás harmadik országoknak nyújtott vissza nem térítendő támogatás is lehet. Az ilyen támogatásokról további információk találhatók a COM(2010)513 bizottsági jelentésben és a SEC(2010)1117 munkadokumentumban.

[3] A Tanács 332/2002/EK rendelete (2002. február 18.) a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus létrehozásáról (HL L 53., 2002.2.23., 1. o.).

[4] A 2010. május 11-i 407/2010/EU tanácsi rendelet (HL L 118., 2010.5.12., 1. o.) alapján 2010. május 11-én létrejött, a fizetésimérleg-támogatáshoz hasonló mechanizmus, amely az euróövezet összes tagállamára kiterjed. Az EFSM-et 2010. június 30-án még nem aktiválták.

[5] Az EBB-mandátumok részletei az A1. táblázatban szerepelnek, a jogalapok hivatkozásait a bizottsági szolgálati munkadokumentum A4. táblázata sorolja fel.

[6] Legutóbb a 2007. február 1. és 2011. október 31. közötti időszakra került megállapításra a 2006. december 19-i 2006/1016/EK tanácsi határozatot felváltó, 2009. július 13-i 633/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal („a külső mandátumról szóló határozat”) (HL L 190., 2009.7.22., 1. o.).

[7] A Tanács 480/2009/EK, Euratom rendelete (2009. május 25.) a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról (kodifikált változat), („a garanciaalapról szóló rendelet”) (HL L 145., 2009.6.10., 10. o.).

[8] Bár a külső kockázatokat végeredményben fedezi az Európai Unió költségvetésének garanciája, a garanciaalap olyan eszközként szolgál, amely a fizetési nemteljesítés kockázatával szemben nyújt védelmet az uniós költségvetés számára. Az alap működéséről szóló átfogó jelentés a COM(2006)695 dokumentumban és az azt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumban (SEC(2006)1460) található.

[9] A Tanács 2273/2004/EK, Euratom rendelete (HL L 396., 2004.12.31., 28. o.).

[10] A Tanács 89/2007/EK, Euratom rendelete (2007. január 30.) (HL L 22., 2007.1.31., 1. o.).

[11] Lásd a bizottsági szolgálati munkadokumentum A3a. táblázatát.

[12] A Tanács 2009/890/EK határozata (2009. november 30.) (HL L 320., 2009.12.5., 3–5. o.).

[13] A Tanács 2009/891/EK határozata (2009. november 30.) (HL L 320., 2009.12.5., 6–8. o.).

[14] A Tanács 2009/892/EK határozata (2009. november 30.) (HL L 320., 2009.12.5., 9–11. o.).

[15] A Tanács 407/2010/EU rendelete (2010. május 11.) az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus létrehozásáról (HL L 118., 2010.5.12., 1. o.).

[16] A Szerződés 122. cikkének (2) bekezdése pénzügyi támogatás nyújtásáról rendelkezik olyan tagállamok számára, amelyeknek általuk nem befolyásolható rendkívüli események folytán kell nehézségekkel megküzdeniük.

[17] A garanciaalapról szóló rendelet 1. cikkének harmadik bekezdése értelmében, amikor egy ország tagállammá válik, attól az időponttól a hitelek kockázatát az alap helyett a költségvetés viseli.

[18] E számítás céljára a fizetési késedelemmel érintett hiteleknek nem a teljes összegét, hanem csak az esedékes törlesztőrészleteket veszik figyelembe (lásd még a bizottsági szolgálati munkadokumentum 1. szakaszát).

[19] Lásd az ECOFIN Tanács 2010. május 9–10-i rendkívüli üléséről kiadott sajtóközleményt (http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/114324.pdf).

[20] A Tanács 407/2010/EU rendelete (2010. május 11.) az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus létrehozásáról (HL L 118., 2010.5.12., 1. o.).

[21] A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével az együttdöntési eljárás a rendes jogalkotási eljárás.

[22] COM(2010)174, 2010. április 21.

[23] 25 800 millió EUR rögzített maximális összegű alapkorlátra és 2 000 millió EUR opcionális mandátumra lebontva. Az opcionális mandátum aktiválásáról az Európai Parlament és a Tanács a félidős felülvizsgálat keretében dönthet.

[24] Lásd a Közösség saját erőforrásainak rendszeréről szóló 2007/436/EK, Euratom határozat végrehajtásáról szóló, 2000. május 22-i 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet 12. cikkét (HL L 130., 2000.5.31., 1–12. o.).

[25] További részletekért lásd a bizottsági szolgálati munkadokumentum 1.4.3. szakaszát.

[26] Az alap összes eszköze a felhalmozott kötelezettségek levonásával (EBB-díjak és auditdíjak).

[27] Felhalmozott kamatokkal növelt érték.