Az EU kábítószer elleni programja az elkövetkező öt évre szólóan nyolc uniós drogpolitikai stratégiai prioritást határoz meg, amelyek három fő ágba csoportosíthatók. Először is, az EU kábítószer elleni programja előirányozza a megerősített biztonsági intézkedések átfogó csomagját, amely a tiltott kábítószer-kereskedelem valamennyi aspektusát felöleli a bűnszervezetektől kezdve a külső határok igazgatásán keresztül az EU-n belüli tiltott forgalmazásig és termelésig. Másodszor, foglalkozik a kábítószerek káros hatásainak megelőzésével és tudatosításával, ideértve a bűnözés erőszakos és egyéb formáival való összefüggéseket is. Harmadszor, a kábítószerekkel összefüggő ártalmak kezelése ugyanilyen fontos. Biztosítanunk kell, hogy a segítségre szorulók hatékony kezelésben részesüljenek, és hogy szilárd kockázat- és ártalomcsökkentési keret álljon rendelkezésre a kábítószer-használat negatív következményeinek mérséklésére mind a kábítószer-fogyasztók, mind családjuk és közösségük számára. Az EU kábítószer elleni új programja kifejezetten szorgalmazza a büntetés-végrehajtási intézetekben való kábítószer-használat kérdésének kezelésére irányuló kiegyensúlyozott és átfogó megközelítés érvényesítését, ez a terület ugyanis sajátos körülményei miatt stratégiai, strukturált és összehangolt megközelítést igényel.

A 2013–2020-as időszakra szóló, kábítószer elleni uniós stratégia és az ahhoz kapcsolódó két cselekvési terv értékelése megerősítette, hogy a kábítószer-jelenséggel és annak kihívásaival továbbra is foglalkozni kell nemzeti, uniós és nemzetközi szinten egyaránt. A megállapítások között említésre méltó, hogy a kábítószerek feketepiacával összefüggő biztonsági és egészségügyi szempontok továbbra is központi szerepet játszanak a kábítószer-jelenség általánosabb és horizontális elemeinek kezelésében. A kábítószer elleni uniós stratégia keretében végzett eddigi munkára kell építenünk, a szakosodott uniós bel- és igazságügyi ügynökségek gyakorlatát követve, különösen a koordináció és az együttműködés, az aktív kommunikáció és elemzés, a nemzetközi színtéren folytatott megerősített párbeszéd és együttműködés, valamint a kábítószer-jelenség valamennyi aspektusának és a beavatkozások hatásának jobb megértése tekintetében. Az EU-nak drogpolitikai paradigmaváltásra van szüksége, ezért ez a program megerősíti a kábítószerekre vonatkozó uniós megközelítést, és ambiciózus drogpolitikai programot vázol fel a kézzelfogható és jelentős változások előmozdítása érdekében. Fokozza az erőfeszítéseket a drogpolitika valamennyi dimenziójában, különösen a biztonság terén, ahol erőteljesebb és konkrét intézkedéseket ír elő a fennálló hiányosságok kezelésére.

Emellett az EU területén jelentős kannabisz- és szintetikuskábítószer-termelés folyik. Ami az új pszichoaktív anyagokat illeti, az Európában feltárt első esetek száma a korábbihoz képest lassabb ütemben emelkedik, ugyanakkor az ilyen anyagok továbbra is főként Kínából és Indiából érkeznek, és ez a két ország jelenti az EU-ban túlnyomórészt a szintetikus kábítószerek tiltott előállításához használt kábítószer-prekurzorok fő forrását is. A jelek szerint az EU-t egyre gyakrabban használják tranzitzónaként egyes, más piacokra szánt kábítószerek – például kokain – továbbítása céljából, és az olyan kábítószerek, mint a nagy hatóanyag-tartalmú szintetikus opioidok esetében egyre elterjedtebb az interneten való forgalmazás és a postai kiszállítás. Végezetül, napjaink összekapcsolt világában a kábítószer-jelenség egyre inkább globális méreteket ölt. Ezt felismerve a nemzetközi közösség vállalta, hogy megerősíti fellépését, szorosabbra fűzi az együttműködést, és felgyorsítja a globális kábítószerhelyzet kezelésére irányuló közös kötelezettségvállalások végrehajtását az ENSZ Kábítószer-bizottsága által kiadott 2019. évi miniszteri nyilatkozatban foglaltaknak megfelelően.

Valamennyi rendelkezésre álló adat azt mutatja, hogy összességében mind a természetes, mind a szintetikus kábítószerek továbbra is nagymértékben hozzáférhetők Európában. Az európai kábítószerpiacra egyre inkább jellemző, hogy a lakosság nagy tisztaságú és nagy hatékonyságú kábítószerek széles választékához fér hozzá, amelyek ára reálértéken számítva az elmúlt évtizedhez képest általában változatlan vagy alacsonyabb. A kábítószerekkel összefüggő ártalmak legnagyobb részét még mindig a heroin és más opioidok használata okozza. A heroin EU-ba való bejutásának fő folyosója továbbra is a balkáni útvonal, és a jelek szerint a Nyugat-Balkán változatlanul a lefoglalt kannabisz fontos származási helye. A kábítószerek uniós feketepiacán a kannabisz után a kokain áll a második helyen. A konténerek kokaincsempészet céljából történő használatából adódóan általános jelenséggé vált, hogy a kikötőkben nagy mennyiségű kábítószert foglalnak le, és Európában a nagykereskedelmi szinten lefoglalt kokain igen nagy, gyakran 85 % feletti tisztaságú. Úgy tűnik, hogy Észak-Afrika a mind a légi, mind a tengeri úton érkező, európai és esetleg más piacokra szánt kokain- és hasisszállítmányok egyre fontosabb árutovábbítási állomásává válik.

Az EU kábítószer elleni programját kiegészíti az 1. mellékletben található kábítószer elleni cselekvési terv, amely konkrét operatív lépéseket és tevékenységeket irányoz elő a nyolc stratégiai prioritás végrehajtásának megkönnyítése céljából.

III.Stratégiai prioritások

a)Fokozott biztonság – a kábítószerpiacok megzavarása

1. Az uniós tagállamokban működő, az EU-ból származó vagy az EU-t célzó, kábítószer-kereskedelemben érintett, nagy kockázatot jelentő bűnszervezetek tevékenységének megzavarása és felszámolása, valamint az egyéb biztonsági fenyegetésekkel való összefüggések kezelése

A kábítószerpiacok határokon átnyúló jellegűek, és az azonosított, kábítószer-kereskedelemben érintett bűnszervezetek gyakran többféle bűncselekmény elkövetésében is részt vesznek. Az EU-ban az ilyen bűnözői csoportok több mint egyharmada közvetlenül jelen van a kábítószerpiacokon, és ezek mintegy kétharmada a tevékenységüket lehetővé tevő általánosabb bűncselekményekben – köztük a korrupcióban és a pénzmosásban – is érintett. A tiltott kábítószer-kereskedelem más súlyos bűncselekményekkel is összefüggésbe hozható, például az emberkereskedelemmel, a migránscsempészéssel, a tűzfegyverek tiltott kereskedelmével, valamint a hamisított, nem megfelelő minőségű, nem engedélyezett és kalózgyógyszerek forgalmazásával. Korlátozott számú esetben a terrorizmusfinanszírozáshoz/terrorizmushoz fűződő kapcsolat lehetősége is fennáll.

Ezért uniós szinten kiemelt figyelmet kell fordítani a kábítószer mennyisége vagy a nyereség nagyságrendje tekintetében jelentős műveletekre, valamint azokra, amelyek kisebb horderejűek ugyan, de az érintett kábítószerek – például szintetikus opioidok – hatásfoka miatt különösen károsak. Az ilyen műveleteket prioritásként kell kezelni, szinergiát teremtve a szervezett és súlyos nemzetközi bűnözésre vonatkozó uniós szakpolitikai ciklussal (EMPACT) , amely árualapú megközelítést érvényesítve határozza meg, rangsorolja és kezeli a fenyegetéseket. Ezen túlmenően a bűnszervezetek folyamatos működése szempontjából fontos felső és középszintű célpontokat egyaránt prioritásként kell kezelni az ilyen csoportok felépítési struktúrájának megbontása érdekében. A lánc minden olyan szereplőjét meg kell célozni, aki kellő tapasztalattal rendelkezik a bűnözői tevékenység folytonosságának biztosításához.

Másodszor, nagy hangsúlyt kell fektetni a kábítószer-kereskedelemből és az ahhoz kapcsolódó bűncselekményekből származó hatalmas nyereségek nyomon követésére, befagyasztására és elkobzására, ezáltal ellehetetlenítve a bűnszervezetek számára, hogy a jövőben bűncselekményekben vegyenek részt, és beszivárogjanak a legális gazdaságba. A kábítószer-kereskedelem elleni hatékony küzdelem érdekében biztosítanunk kell, hogy az illegális nyereség ne kerüljön vissza a kábítószer-ellátási láncba, és ne tegye lehetővé az olyan bűnözői magatartásokat, mint a korrupció és az erőszak, sem pedig a súlyos és szervezett bűnözés más formáit, például az emberkereskedelmet vagy a terrorizmust. Ezenkívül fontolóra kell venni a kábítószer-kereskedelmet lehetővé tevő eszközök – például a kábítószer-laboratóriumokban kábítószer-előállítás céljából használt felszerelések, a tűzfegyverek, a hamisított dokumentumok és a titkosítási technológiák – bűncselekményi célú felhasználásának korlátozására irányuló intézkedéseket is. Végezetül a lefoglalt és elkobzott eszközök és a kábítószerekkel kapcsolatos bűncselekményekből származó bevételek felhasználhatók a kábítószer-kínálatot és -keresletet csökkentő intézkedések támogatására.

Harmadszor, meg kell erősíteni és strukturáltabbá kell tenni a kábítószerek származási és tranzitországaival, illetve -régióival és az érintett regionális szervezetekkel folytatott együttműködést, többek között további célzott támogatás és együttműködési programok révén, amelyek szisztematikusan bevonják az érintett uniós ügynökségeket – különösen az Europolt és az EMCDDA-t – a kábítószer-bűnözés megelőzésébe és a bűnüldözési együttműködésbe, valamint a szervezett bűnözés egyéb formáival való összefüggések kezelése révén. Fontos, hogy az Europol és az EMCDDA rendelkezzen az ahhoz szükséges erőforrásokkal, hogy támogatni tudja a tagállamok drogpolitikai operatív intézkedéseit. Ezzel összefüggésben az EMPACT operatív intézkedéseit is meg kell erősíteni. A nemzetközi bűnüldözési és kábítószer-megfigyelő központok együttműködésének előmozdításán és támogatásán túl az e prioritás keretében hozott intézkedések folyamatosan igyekeznek javítani a szervezett bűnözés kiváltó okainak és fő mozgatórugóinak kezelését, valamint a helyi közösségek rezilienciáját.

Kezelendő prioritási területek: 1.1. Az EU-ban és a határokon átnyúló kábítószerpiacokon tevékenykedő, magas kockázatú bűnszervezetek elleni fellépés, valamint a bűnözői üzleti modellek felszámolása, különösen azoké, amelyek elősegítik a különböző bűnszervezetek közötti együttműködést. 1.2. A kábítószerpiacokon részt vevő bűnszervezetek jövedelme és eszközei, valamint az elkobzott javak társadalmi újrafelhasználása. 1.3. Harmadik országokkal vagy régiókkal folytatott nemzetközi együttműködés és az érintett uniós ügynökségek bevonása.

2. A kábítószerek és kábítószer-prekurzorok tiltott nagykereskedelmének jobb felderítése az uniós belépési és kilépési pontokon

Az EU kábítószerpiacait globális és regionális szempontból egyaránt meg kell vizsgálni. A különböző régiók sajátos kihívásokkal néznek szembe, amelyek egyes tengeri, szárazföldi vagy légi be-, illetve kilépési pontokat kiemelt fontosságúvá tesznek a kábítószerek és prekurzorok – köztük az új és nem ellenőrzött vagy nem nyomon követett prekurzor vegyi anyagok – tiltott nagykereskedelme tekintetében. Kiemelt figyelmet kell fordítani az úgynevezett dizájner prekurzorokra, mivel ezeket a vegyi anyagokat jelenleg túlnyomórészt a szintetikus kábítószerek tiltott előállítására használják az EU-ban, ami különleges kihívást jelent a bűnüldöző hatóságok számára. A kábítószer konténerekben vagy rakományként való szállításakor használt be- és kilépési pontok (csomópontok) zavart okozhatnak az uniós kereskedelemben, fokozhatják a korrupciót, és alááshatják a jó kormányzást. Emellett az EU külső (tengeri, szárazföldi és légi) határainak vannak olyan eredendően sebezhető pontjai, amelyeket a kábítószer-kereskedők saját javukra fordíthatnak. Az uniós határokat övező tengeri és légi közlekedési zónák stratégiai jelentőséggel bírnak a kábítószer-kereskedők által elkövetett visszaélések nyomon követése szempontjából. Az EU külső határainak több mint 70 %-a tengeri határ.

Ezért az EU-ban a nagybani kábítószer-kereskedelem csomópontjaként használt főbb kikötőket, repülőtereket és szárazföldi be- és kilépési pontokat fel kell venni a kábítószer-kereskedelmet célzó sürgős intézkedések listájára. Az intézkedéseknek magukban kell foglalniuk a konténerekre és a rakományra vonatkozó fokozott vámügyi kockázatelemzést, a profilalkotást, a hírszerzési információk megosztását, valamint az érintett uniós ügynökségek, a tagállamok bűnüldöző szervei, vám- és határellenőrzési szervei és a partnerországok illetékes ügynökségei közötti hatékony együttműködést. A kábítószer-csempészet elleni küzdelem szempontjából döntő fontosságúnak bizonyult a vámügyi és rendőri hatóságok közötti fokozott információcsere és szorosabb együttműködés. Figyelmet kell fordítani továbbá az e csomópontokra vonatkozó korrupcióellenes intézkedések továbbfejlesztésére és kiterjesztésére, valamint a hatékony beavatkozások esetleges helyettesítő hatásának felismerésére.

Ezen túlmenően fontos nyomon követni a tengeri, szárazföldi és légi határokat a kábítószer-kereskedelemmel összefüggésbe hozható tiltott határátlépések tekintetében. Ezen a területen a tagállamokkal együttműködve meg kell erősíteni az EU valamennyi külső határával kapcsolatos helyzetismereti tevékenységeket, többek között a Frontexen belül is. Prioritásként kell kezelni a légi és tengeri határokat az eredendő sebezhetőségek, a korlátozott ellenőrzés, valamint az általános célú légi közlekedési tér, az Atlanti-óceán és a Földközi-tenger stratégiai jelentősége miatt. A Covid19-világjárvány idején a tengeri szállítás viszonylag zökkenőmentesen folytatódott, és az Európába irányuló nagykereskedelmi kábítószer-szállításban részt vevő bűnszervezetek továbbra is igénybe tudták venni a tiltott kereskedelem csatornáit. Meg kell erősíteni és ki kell terjeszteni az olyan tevékenységeket, mint például a tengeri elemző és műveleti központ kábítószerekkel foglalkozó részlege (MAOC-N) által végzett munka – ilyen az EU ismert kritikus tengeri határait és légterét körülvevő nyílt tengeren, illetve légtérben gyaníthatóan tiltott kábítószereket szállító hajók és légi járművek ellenőrzése azzal a céllal, hogy az első uniós kikötőbe való megérkezéskor vagy még azt megelőzően feltartóztassák azokat. Ebben az összefüggésben az általános célú légi közlekedési tér is kockázatot jelent az EU biztonságára nézve, és a kábítószer-kereskedők egyre inkább visszaélnek vele, miközben ellenőrzése továbbra sem kielégítő. A tengeri és légi közlekedés területén folytatott nemzetközi együttműködés a továbbiakban is kulcsfontosságú lesz a tagállamok és a határbiztonsággal foglalkozó uniós ügynökségek jobb felderítési és valós idejű cselekvési kapacitása szempontjából.

Kezelendő prioritási területek: 2.1. Az EU-ba irányuló és az EU-ból kiinduló, a kialakult kereskedelmi (törvényes) csatornákon lebonyolított kábítószer-csempészet. 2.2. Az uniós határok illegális vagy be nem jelentett átlépése.

3. A közepes és kis volumenű kábítószer-forgalmazásra használt logisztikai és digitális csatornák hatékony nyomon követésének fokozása, valamint az e csatornákon keresztül csempészett tiltott anyagok lefoglalásának előmozdítása, szoros együttműködésben a magánszektorral

A kábítószerpiac egyre nagyobb mértékben használja ki a digitális technológiákat. A látható webes és a kódolt virtuális piacokat egyaránt használják online kábítószer-értékesítésre, csakúgy, mint a közösségi médiát és a mobilalkalmazásokat. E technológiák alkalmazása jelentősen megkönnyítette a kábítószerek, az új pszichoaktív anyagok, a prekurzorok és a kábítószer-előállításhoz szükséges berendezések forgalmazását, és új kihívásokat teremtett a bűnüldözés és a népegészségügy számára. A postai és expressz szolgáltatásokat kihasználó kábítószer-kereskedelem valamennyi tagállamot érinti, és számos országban megfigyelhető a kábítószert tartalmazó levelek és csomagok számának számottevő növekedése. A postai küldemények konkrét útvonala igen eltérő lehet, ideértve a forrástól a célállomásig tartó közvetlen útvonalakat, illetve az uniós tranzitközpontokon és az Unión kívüli helyszíneken keresztüli továbbítást is. Ezek a postai küldemények származhatnak az EU-n belülről vagy az EU külső határain túlról.