INDOKOLÁS

1. A JAVASLAT HÁTTERE

A javaslat okai és céljai Ez a javaslat az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletet hatályon kívül helyező, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 5. cikkének és különösen 9. cikkének alkalmazására vonatkozik. |

Háttér-információk Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásával összefüggésben készült, és az alaprendeletben megállapított tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően elvégzett vizsgálat eredményeként jött létre. |

Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen A Bizottság az 118/2011/EU rendelettel (HL L 37., 2011.2.11., 27. o.) ideiglenes intézkedéseket vezetett be. |

Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Tárgytalan. |

2. AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI ÉS HATÁSVIZSGÁLAT

Konzultáció az érdekeltekkel |

Az eljárásban érintett érdekeltek – az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban – lehetőséget kaptak arra, hogy a vizsgálat során megvédjék érdekeiket. |

Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása |

A gyártási folyamat értékelésében szerződéses külső szakértő vett részt. |

Hatásvizsgálat Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeképpen jött létre. Az alaprendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot, azonban tartalmazza a vizsgálandó körülmények teljes listáját. |

3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI

A javaslat összefoglalása 2010. május 20-án a Bizottság dömpingellenes eljárást indított a Thaiföldről származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára vonatkozóan. A vizsgálat megállapította, hogy az érintett terméket dömpingelték, ami kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. A vizsgálat azt is megállapította, hogy a dömpingellenes intézkedések elrendelése nem ellentétes az Unió érdekeivel. Ennek alapján az Európai Unió ideiglenes intézkedéseket vezetett be. A vizsgálat folytatása megerősítette a főbb ideiglenes megállapításokat. Ezért a Bizottság azt javasolja, hogy a Thaiföldről származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes intézkedések bevezetése érdekében a Tanács fogadja el a mellékelt rendeletjavaslatot. |

Jogalap Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletet hatályon kívül helyező, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet). |

A szubszidiaritás elve A javaslat az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható. |

Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt: |

Az intézkedés formáját a fent említett alaprendelet írja le, és az nem hagy teret a nemzeti döntéshozatalnak. |

Nem szükséges annak feltüntetése, hogy az Unióra, a nemzeti kormányokra, a regionális és helyi hatóságokra, a gazdasági élet szereplőire és a polgárokra háruló pénzügyi és adminisztratív teher hogyan minimalizálható, és e teher milyen mértékben arányos a javaslat célkitűzésével. |

A jogi aktus típusának megválasztása |

Javasolt aktus: rendelet. |

Más jogi aktus azért nem lenne megfelelő, mert az alaprendelet nem rendelkezik más választási lehetőségről. |

4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

A javaslatnak nincsenek az uniós költségvetést érintő vonzatai.

2011/0182 (NLE)

Javaslat

A TANÁCS RENDELETE

a Thaiföldről származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletet hatályon kívül helyező, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre[1] (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkének (4) bekezdésére,

tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) által benyújtott javaslatra,

mivel:

1. IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK

2. A Bizottság 2011. február 10-i 118/2011/EU rendeletében[2] (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Thaiföldről származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára.

3. Az eljárást a Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH-nak (a továbbiakban: panaszos) az egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 50 %-át kitevő gyártók nevében 2010. április 6-án benyújtott panaszát követően indították meg. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott az érintett termék dömpingjére és az ebből származó jelentős kárra vonatkozóan, amelyet elegendőnek tekintettek az eljárás megindításához.

4. Amint azt az ideiglenes rendelet (7) preambulumbekezdése is említi, a dömping és a kár vizsgálata a 2009. április 1. és 2010. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) irányult. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2006. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: kárvizsgálati időszak) terjedt ki.

5. AZ ELJÁRÁS TOVÁBBI MENETE

6. Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtott be írásos észrevételeket az ideiglenes megállapításokkal kapcsolatban. Az érintettek, mindenekelőtt két importőr és egy thaiföldi gyártó, meghallgatásra vonatkozó kérelmének eleget tettek.

7. A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott a dömpingre, a kárra, az okozatiságra és az uniós érdekre vonatkozó végleges megállapítások kialakításához. Az ideiglenes rendelet (6) preambulumbekezdésében említett ellenőrzéseken kívül további ellenőrzésre került sor a felhasználói kérdőívet egyetlenként kitöltő együttműködő felhasználó, a Rima Benelux Holding BV telephelyén.

8. Valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Thaiföldről származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára a Bizottság végleges dömpingellenes vám kivetését és az ideiglenes vám révén biztosított összegek végleges beszedését kívánta javasolni. E nyilvánosságra hozatalt követően a felek lehetőséget kaptak továbbá arra is, hogy adott határidőn belül ismertessék álláspontjukat.

9. Az érdekelt felek szóbeli és írásbeli észrevételeit a Bizottság megvizsgálta és adott esetben figyelembe vette.

10. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

11. Az érintett termékre és a hasonló termékre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (8)–(11) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

12. DÖMPING

13. Rendes érték

14. Emlékeztetőül: az ideiglenes rendelet (14) preambulumbekezdésében említetteknek megfelelően egyetlen thaiföldi exportáló gyártó működött együtt a vizsgálatban; a vizsgálati időszakban az Unióba irányuló thaiföldi behozatalt teljes egészében ez az exportáló gyártó bonyolította le. Az exportáló gyártó és egy vele kapcsolatban nem álló, együttműködő importőr azt állította, hogy az a független szakértő, aki az exportáló gyártónál végzett helyszíni vizsgálat során segítette a Bizottság munkáját, számítási hibákat vétett jelentésében. A szakértő egyik feladata az volt, hogy megvizsgálja a nikkelbevonat felvitelére irányuló eljárást, valamint a különböző gyártási szakaszokban az exportáló gyártó által felhasznált nyersanyagok mennyiségét. Amint az ideiglenes rendelet (15) preambulumbekezdése említi, a vizsgálat során kiderült, hogy az exportáló gyártó a gyártási költségek jelentős elemei és az egyéb nyersanyagok vonatkozásában hiányos és valótlan információt közölt. Az exportáló gyártó és az említett importőr számítási hibákra vonatkozó állítását a Bizottság megvizsgálta, és arra a következtetésre jutott, hogy az nem megalapozott. Ezért az ideiglenes rendelet (15) preambulumbekezdésében szereplő megállapítások megerősítést nyernek.

15. Az exportáló gyártó és az említett importőr vitatta az ideiglenes rendelet (19)–(20) preambulumbekezdéseiben szereplő ideiglenes megállapításokat. Mindenekelőtt azt állították, hogy azon terméktípusok, amelyekre nem állapítottak meg rendes értéket, rendes értékének ideiglenes megállapításához alkalmazott módszer túlzó volt, mivel helytelenül a rendes értékek számtani átlagán alapult. A Bizottság helyt adott ennek a kifogásnak, kiigazította a módszert, és, figyelembe véve a thaiföldi gyártó termékskáláját, kijavította az ezekre az egyéb típusok rendes értékeire alkalmazott számítást, amely pontosabban tükrözi a gyártó helyzetét.

16. Az exportáló gyártó továbbá azzal érvelt, hogy az értékesítési, általános és adminisztratív költségek (SGA-költségek) és a haszonkulcs mértéke – 16 %, illetve 8 % – túl magas volt. Az exportáló gyártó azt állította, hogy – a saját, belföldi szállítási költségeit nem tartalmazó, SGA-költségeinek megfelelően – az SGA-költségek mértékének nem kellene meghaladnia a 12,59 %-ot.

17. Emlékeztetőül: az ideiglenes rendelet (15)–(17) preambulumbekezdései szerint az exportáló gyártó nem működött együtt a vizsgálat során, így nem nyújtott be adatokat a teljes SGA-költségeiről sem. Ilyenformán és figyelembe véve azt, hogy a vállalkozás teljes SGA-költségeire nézve sem nyújtottak be információkat, úgy határoztunk, hogy a továbbiakban a panaszban említett információkra támaszkodunk. Ezenfelül, a rendelkezésre álló információk fényében és amennyire azokat igazolni lehetett, a 16 %-os SGA-költséget elfogadhatónak tekintettük. Az érvelést ezért elutasítottuk.

18. Az exportáló gyártó azt állította, hogy az ideiglenes számítás során alkalmazott 8 %-os haszon túl magas volt, és ehelyett 5 %-os haszonnal kellett volna számolni. A felsorakoztatott érvek a következők voltak: először is, a kárelemzés során a haszoncélra 5 %-os haszonnal számoltak, másodszor ez az 5 %-os haszon megfelelne az ugyanezen termékre vonatkozó előző vizsgálatok során alkalmazottaknak. Ami az első érvet illeti, a Bizottság megjegyezte, hogy az uniós gazdasági ágazat számára meghatározott haszoncél és a rendes érték meghatározásához alkalmazott haszon nem ugyanazt a logikát követi, így nem kell azonosnak lenniük. Ami a második érvet illeti, a Bizottság egyetértett, hogy indokolt lehet ugyanazt a hasznot alkalmazni, mint az ugyanazon termék előző vizsgálatai során, így úgy határozott, hogy elfogadja ezt az érvelést, a rendes érték számításánál pedig ennek megfelelően megváltoztatta a haszon mértékét.

19. A végső nyilvánosságra hozatalt követően az uniós gazdasági ágazat és az exportáló gyártó is nyújtott be észrevételeket. Az uniós ágazat nem értett egyet a haszonkulcsra vonatkozó kiigazítással: azzal érvelt, hogy az 5 %-os haszon nem fedné le elegendő mértékben a gyártásban részt vevő három vállalkozás nyereségességi feltételeit és az érintett termék értékesítését; egyéb nyomós érveket azonban nem közölt. Az érvelést ezért elutasítottuk.

20. Az exportáló gyártó azt állította, hogy az egyik típus rendes értékének számításánál alkalmazott értékcsökkenési, konstrukciós és biztosítási költségek nem egyeztek meg az egyéb típusok számításánál alkalmazottakkal, szerinte pedig minden típusra ugyanazon értéket kell alkalmazni. A Bizottság megvizsgálta az állítást, és valóban hibát talált a számításban. Az exportáló gyártó állításával ellentétben azonban a hiba az egyéb típusok rendes értékének számításánál történt. Az egyéb típusok rendes értéke ennek megfelelően kiigazításra került.

21. Az exportáló gyártó azt is állította, hogy azon terméktípusok, amelyekre nem állípottak meg rendes értéket, rendes értékének megállapításakor nem vették teljesen figyelembe az exportáló gyártó tényleges termékskáláját. E tekintetben az exportáló gyártó megismételte állítását, hogy a megállapított rendes értékek súlyozott átlagát kellene alkalmazni az egyéb típusok esetében, az exportáló gyártó tényleges termékskálájának megfelelően. A (9) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság – a thaiföldi gyártó tényleges termékskálájának figyelembevétele érdekében – egyetértett ezen egyéb típusok rendes értékei számításának felülvizsgálatával, és az egyes típusok valós értékesítési volumenétől függetlenül rendes értékeket állapított meg a kis, közepes és nagy gyűrűs iratgyűjtő szerkezetekre. A Bizottság azonban nem értett egyet azzal, hogy ezenfelül – alátámasztott indokok hiányában – a gyártó uniós értékesítésein alapuló súlyozási együtthatót is figyelembe vegye.

22. Ezenfelül az exportáló gyártó azt is állította, hogy a Bizottságnak a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek hosszúságán alapuló rendes érték számítási módszere pontatlan és nem teljes, és új módszert javasolt az átlagok kiszámítására, amely precízebben venné tekintetbe az eltérő méreteket. A (16) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a Bizottság megállapította a rendes értéket azon terméktípusokra, amelyekre nem állapítottak meg rendes értéket, továbbá a kis, közepes és nagy gyűrűs iratgyűjtő szerkezetekre is. Az exportőr számítása hibásnak és eredményorientáltnak bizonyult. Az érvelést a Bizottság ezért elutasította.

23. A fent említett változásoktól eltekintve és egyéb észrevétel hiányában az ideiglenes rendelet (15)–(20) preambulumbekezdésének a rendes érték megállapítására vonatkozó megállapításai véglegesen jóváhagyásra kerülnek.

24. Exportár és összehasonlítás

25. Az exportáló gyártó az állította, hogy a dömpingszámításnál a szállítási költségek kiszámításakor nem a megfelelő pénznemet alkalmazták. A Bizottság ezt elfogadta.

26. Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (21)–(24) preambulumbekezdésében az exportár meghatározására és az exportárak megfelelő rendes értékkel történő összehasonlítására vonatkozó megállapítások végleges jóváhagyásra kerülnek.

27. Dömpingkülönbözet

28. Az exportáló gyártó az állította, hogy a dömpingkülönbözet kiszámításakor két típus tekintetében nem vették figyelembe a rendes értéket. Az érvelésnek helyt adtunk, és a számítást ennek megfelelően kiigazítottuk.

29. A rendes érték számításában és összehasonlításában történt fenti módosításokat figyelembe véve, és egyes, az exportárra tekintetében felmerült számítási hibák javítását követően, a dömping véglegesen meghatározott, a vámfizetés előtti, CIF uniós határparitásos ár százalékában kifejezett mennyisége a következő:

Exportáló gyártó | Dömpingkülönbözet |

Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thaiföld | 16,3 % |

30. Mivel a thaiföldi érintett termék Unióba irányuló kivitelét teljes egészében az együttműködő exportáló gyártó bonyolította le, úgy határoztunk, hogy a dömpingárrést ezen együttműködő exportáló gyártónál talált árrés szintjén, azaz 16,3 %-ban állapítjuk meg.

31. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA

32. Az uniós gazdasági ágazat és az uniós gyártás meghatározására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (28)–(32) preambulumbekezdésének megállapításai jóváhagyásra kerülnek.

33. KÁR

34. Uniós fogyasztás és a Thaiföldről származó importok

35. A thaiföldi gyártó és számos importőr megkérdőjelezte az ideiglenes rendeletben megállapított uniós fogyasztási tendenciákat. Mindenekelőtt azzal érveltek, hogy a fogyasztás nagyobb mértékben csökkent, mint ahogyan az ideiglenesen megállapításra került (30 % körül). Továbbá pontosítást kértek a fogyasztás meghatározásának Bizottság által alkalmazott módszeréről, mivel a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek vámtarifaszáma alatt egyéb termékek is szerepelnek.

36. Meg kell említeni, hogy bár ezek az érdekeltek megtámadták a fogyasztásra vonatkozó megállapításokat, érveik alátámasztására nem nyújtottak be bizonyítékokat vagy adatokat, és módszertani hibára sem mutattak rá.

37. A módszertant illetően emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (33) preambulumbekezdésében említettek értelmében a fogyasztás az együttműködő felek (a 2008-as vizsgálati időszakra nézve a két uniós gyártó és a thaiföldi exportőr) kitöltött kérdőíveiben megadott értékesítési adatokon, a további importok pedig az Eurostat adatain alapulnak. Figyelembe véve, hogy a más forrásból származó gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek dömpingellenes intézkedések tárgyát képezik, az importok (függetlenül attól, hogy milyen forrásból származnak) a vámtarifa-adatbázis (TARIC) alszámai alatt vannak bejegyezve, amelyek nagyrészt specifikusak a vizsgált termékre. Ezek az alszámok azt hivatottak biztosítani, hogy – a termékmeghatározásnak az e vizsgálat során történt kisebb kiigazítása ellenére – csak az érintett termék importjait vegyék figyelembe.

38. Tekintettel arra, hogy az Eurostat adatai kilogrammban vannak megadva, míg a fogyasztást darabszámra számítják, az egyik importőr felvilágosítást kért a kilogramm–darabszám átszámításra vonatkozó módszerről. Az egyértelműség kedvéért: a Bizottság az 50 gramm/darab átváltási együtthatót alkalmazta, amely megfelel az előző vizsgálatokban alkalmazottaknak, és amely a thaiföldi exportáló gyártó által megadott információkkal összehasonlítva megfelelőnek bizonyult. Megjegyzendő továbbá, hogy ha a Bizottság a thaiföldi exportáló gyártó által megadott információ alapján meghatározott átlagtömeg/darabszám arányt alkalmazta volna, akkor a Thaiföldről származó importok sokkal erőteljesebb növekedést mutattak volna a teljes kárvizsgálati időszakban, mind a teljes volumen (25 %-os növekedés az ideiglenes rendeletben megállapított 19 %-al szemben), mind a piaci részesedés tekintetében (11,8 %-ról 15,5 %-ra, az ideiglenes rendeletben megállapított értékekkel – 12 %-ról 15 %-ra –ellentétben).

39. Az egyik importőr szerint a thaiföldi importok valójában 40 %-al csökkentek a kárvizsgálati időszakban, de ez az importértéken alapult – és nem a volumenen – a vámkód alá eső összes termékre vonatkozóan, vagyis a megállapítás olyan termékekre is kiterjedt, amelyekre nem képezték a vizsgálat tárgyát. Ezt az érvet el kellett utasítani.

40. A fentiek fényében az ideiglenes rendelet uniós fogyasztásra (amely több mint 15 %-al nőtt 2008 és a vizsgálati időszak közötti időszakban) és a Thaiföldről származó importokra vonatkozó (33)–(40) preambulumbekezdéseinek megállapításai jóváhagyásra kerülnek.

41. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

42. Az egyik importőr szerint a kárelemzés elfogult volt, és az uniós gazdasági ágazat rossz pénzügyi helyzetét az egyik vele kapcsolatban álló, a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek piacán állítólagosan haszonnal működő vállalkozás helyzetével együttesen kellene elemezni. E tekintetben megjegyzendő, hogy a kárelemzésnek csak az uniós ágazatnak az Unióban gyártott érintett terméknek az uniós piacon való értékesítésre kell szorítkoznia. Az ideiglenes rendelet (69) preambulumbekezdésében említettek szerint az érintett kapcsolatban álló vállalkozás nem termel az Unió területén, és többnyire az EU-n kívülről származó termékek kereskedelmével foglalkozik, ezért nem kell figyelembe venni a kárelemzésben.

43. Az előzőek sérelme nélkül azonban hangsúlyozni kell, hogy az importőr nem nyújtott be olyan információt, amely a fent említett kapcsolatban álló vállalkozás jó anyagi helyzetét bizonyítaná. Épp ellenkezőleg, a vizsgálat során szerzett adatok azt mutatják, hogy a vizsgálati időszakban ez a vállalkozás is jelentős csökkentette a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek értékesítési volumenét.

44. A fentiek figyelembevételével és a kárelemzésre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában jóváhagyjuk az ideiglenes rendelet (41)–(57) preambulumbekezdésben foglaltakat, és megállapítjuk, hogy az uniós ágazat az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésének értelmében jelentős kárt szenvedett.

45. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

46. A dömpingelt behozatal hatása

47. Habár egyes érdekeltek vitatták az egyéb tényezők hatására vonatkozó ideiglenes megállapításokat (lásd lentebb), egyikőjük sem vitatta az ideiglenes következtetést, mely szerint a thaiföldi dömpingelt importok kárt okoztak az uniós ágazatnak. Az ideiglenes rendelet (58)–(64) preambulumbekezdései jóváhagyásra kerülnek.

48. Az egyéb tényezők hatásai

49. Egyes érdekeltek vitatták az egyéb tényezők hatásaira vonatkozó ideiglenes megállapításokat; észrevételeik szerint a kereslet visszaesése, az uniós gyártók közötti verseny, az indiai importok és az önkárokozás volt a kár fő oka.

50. Ami a kereslet visszaesését illeti, a (25)–(30) preambulumbekezdésekre hivatkozunk, amelyek megerősítik az ideiglenes rendeletben megállapított fogyasztási tendenciákat. El kell utasítani tehát azon állításokat, hogy a kereslet visszaesésének hatásait alulbecsülték. Mindazonáltal emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (67) preambulumbekezdésének következtetése szerint a fogyasztás csökkenése valóban hozzájárulhatott az uniós gazdaság által elszenvedett jelentős kárhoz, habár ezt a hatást jelentős mértékben erősítette a dömpingelt importok hatása. A kereslet visszaesésének hatása azonban nem volt olyan jelentőségű, hogy felülírhatta volna a dömpingelt importok és a megállapított kár közötti okozati kapcsolatot.

51. A thaiföldi exportőr azzal is érvelt, hogy az uniós ágazat által elszenvedett kárt az uniós gyártók közötti verseny okozta. Szerinte ennek főként az az oka, hogy az uniós ágazat piaci részesedésének elvesztése egybeesett egy másik uniós gyártó piaci részesedésének növekedésével.

52. Noha a thaiföldi exportőr által benyújtott számítások nem teljesen hibátlanok, valóban igaz, hogy a második gyártó piaci részesedése összességében nőtt a vizsgálati időszakban. Emlékeztetni kell azonban arra, hogy az ideiglenes rendelet (30) preambulumbekezdése szerint ez a gyártó jelentős mennyiségű gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteket importál Thaiföldről. Érdekes módon ez a gyártó ugyanabban az évben, amikor növelte az Unióban gyártott termékek értékesítését és a piaci részesedését, jelentős mértékben növelte a Thaiföldről származó gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek értékesítését is. Valójában jelentős importőrévé vált a thaiföldi gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteknek, azáltal hogy megszerezte a thaiföldi exportok számottevő részét az adott évben. Ezért, habár a második uniós gyártó valóban megszerezte az uniós ágazattól a piaci részesedés egy bizonyos hányadát, nehéz lenne nem arra a következtetésre jutni, hogy ez azért sikerült e vállalkozásnak, mert hasznot húzott a Thaiföldről származó gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek dömpingelt importjából. Emlékeztetőül: ezt a gyártót kizárták az uniós ágazat meghatározásából, mivel úgy találták, hogy a saját gyártásához képest igen jelentékeny az importtevékenysége.

53. Ezenfelül az érdekeltek megismételték az ideiglenes rendelet (69) preambulumbekezdésében már tárgyalt azon állítást, mely szerint az indiai importok szintén kárt okoztak az uniós ágazatnak. Ez azon alapult, hogy India körülbelül 50 %-os uniós piaci részesedéssel rendelkezik, vagyis háromszor akkorával, mint Thaiföld, és a megfelelő átlagárak 3 %-al csökkentek 2009 és a vizsgálati időszak között, az uniós árnak 24 %-kal ígérve alá. Azt is kihangsúlyozták, hogy az indiai importok jelentékeny hányadát az uniós ágazattal kapcsolatban álló vállalkozás szerezte meg.

54. E tekintetben nem közöltek új érveket, és ezekre az állításokra már az ideiglenes rendelet is kitért. Ha az indiai importok teljes mértéke valóban magasabb is volt a thaiföldiénél, az ideiglenes rendeletben rámutattak, hogy ezek az importok különféleképp alakultak: míg a thaiföldi importok összességében növekedtek a kárvizsgálati időszakban, abszolút és relatív tekintetben is, az indiai importok csökkentek (majdnem 10 %-kal), és az indiai piaci részesedés is kissé visszaesett. Ezenfelül az indiai átlagár magasabb volt, mint a thaiföldi importár. Még ha importál is az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatban álló vállalkozás gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteket Indiából, ezek az importok jelentősen csökkentek az évek során, ahogyan az a vizsgálat során kiderült, és amint azt a (32) preambulumbekezdésben is említettük.

55. Végezetül számos érdekelt állította azt is, hogy a panaszos azért veszítette el ügyfeleit, mert anyacégén, a Ring International Holdingon keresztül aktív üzleti tevékenységet folytatott az értékesítési piacon, továbbá a gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteknek a kapcsolatban álló vállalkozások részére történő értékesítését gondosan meg kell vizsgálni, mivel ezek nyilván nem a szokásos piaci feltételek mellett történtek. Ezeket az állításokat azonban elutasították, mivel nem voltak megalapozottak, és a vizsgálat rámutatott, hogy a kapcsolatban álló vállalkozások részére történt értékesítés elhanyagolható volt az összes értékesítéshez képest.

56. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

57. A fentiek alapján az ideiglenes rendelet (65)–(76) preambulumbekezdésben szereplő ideiglenes következtetések jóváhagyásra kerülnek. Még ha az importon kívüli tényezők kihatással is voltak az uniós ágazat helyzetére, megállapítjuk, hogy – az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének értelmében – a Thaiföldről származó dömpingelt importok jelentős kárt okoztak az uniós ágazatnak, és e megállapítás egy olyan elemzésen alapul, amelynek során az összes ismert tényezőt beazonosították és elkülönítették a dömpingelt importok káros hatásától.

58. AZ UNIÓS ÉRDEK

59. Az öt együttműködő importőrből kettő nyújtott be észrevételt írásban az ideiglenes megállapítások nyilvánosságra hozatalát követően. Ezen importőrök egyike meghallgatást kért, egy másik importőr is hasonló kérelmet nyújtott be. A Bizottság úgy határozott, hogy helyszíni látogatást tesz a vizsgálatban a felhasználók közül egyedül részt vevő felhasználónál.

60. Észrevétel nem érkezett sem az ideiglenes rendelet piac leírására vonatkozó (79)–(90) preambulumbekezdéseivel kapcsolatban, sem az uniós ágazati érdekre vonatkozó szakasszal kapcsolatban.

61. Importőrök és kereskedők

62. Elsőként emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet megállapította, hogy az intézkedések bevezetése kizárólag az egyik importőr helyzetére lehet jelentős negatív hatással, amely importőr szintén részt vesz a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek uniós gyártásában. Ez az importőr nem reagált az ideiglenes intézkedések bevezetésére.

63. Egy másik importőr, aki szintén kérelmezte a meghallgató tisztviselő elnökletével megtartott meghallgatást, megkérdőjelezte a dömpingkülönbözet kiszámítását, a kárelemzést és az uniós fogyasztás kiszámítását. Új észrevételt az uniós érdekre vonatkozó elemzésre azonban nem nyújtott be.

64. Egy harmadik importőr, aki az összes thaiföldi import 20 %-át képviseli, meghallgatást kérelmezett, amelynek során kiderült, hogy a vizsgálat során rendelkezésre bocsátott információval ellentétben nem szüntette meg a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetekre vonatkozó minden tevékenységét – mint ahogyan azt az ideiglenes rendelet (92) preambulumbekezdése megállapította –, csupán egy másik telephelyre helyezte át ezeket. A meghallgatás során az importőr kifejtette, hogy a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetekre vonatkozó üzleti tevékenysége csak kiegészíti alaptevékenységét, amely más termékekre koncentrál, és nem zárta ki, hogy akkor is importáljon gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteket Thaiföldről, ha intézkedéseket rónak ki. A kiterjedt forgalmazási hálózat általános költségei miatt azonban ez majd a dömpingellenes vámok mértékétől függ, valamint attól, hogy emelik-e a fogyasztói árakat. Emellett az importőrre nem lenne jelentősen káros hatással, ha megszüntetné a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetekre vonatkozó üzleti tevékenységét, mivel az az összes üzleti tevékenységhez viszonyítva kevéssé jelentős.

65. Felhasználók

66. Amint azt a (5) preambulumbekezdés is említi, az egyetlen együttműködő felhasználónak a kérdőívben adott válaszait igazoltuk az ideiglenes intézkedések meghozatalát követően elvégzett helyszíni látogatás alkalmával. Ez a felhasználó különböző forrásokból szerezte be a terméket, ideértve az EU-t, Indiát és Thaiföldöt is. Kínai importokat is felhasznált, de a dömpingellenes intézkedések bevezetése után új forráshoz fordult.

67. A gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek összes beszerzésének 10 %-át thaiföldi importokból bonyolítja, és a vállalkozás az ideiglenes intézkedések bevezetése után úgy határozott, hogy nem importál thaiföldi termékeket. Bár az intézkedések eddig nem befolyásolták jelentősen gazdasági helyzetét, a vállalkozás sajnálatát fejezte ki afelett, hogy most már csak korlátozott beszerzési források állnak rendelkezésére, és különösen afelett, hogy nem mindig számíthat a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek rövid időn belüli szállítására.

68. Az érdekeltek megerősítették az ideiglenes rendeletben már említett azon állításukat, hogy az intézkedések bevezetése az uniós piacon a beszerzési források korlátozottságához vezet. Ezért érdemes megismételni azt a megállapítást, mely szerint a vizsgálat rámutatott, hogy az uniós piacot valóban a szereplők korlátozott száma jellemzi: egy gyártó van Indiában, egy Thaiföldön, kettő az EU-ban és néhány Kínában. A dömpingellenes intézkedések célja az uniós piaci tisztességes verseny visszaállítása, nem pedig az importok megakadályozása. Az intézkedések valóban importcsökkenéshez vezethetnek, ám ellensúlyozzák ezen import kereskedelemtorzító jellegét. Ez azonban nem elengedő ok a dömpingelt import elleni intézkedések bevezetésének megkérdőjelezésére. Az az érv is megállja a helyét, hogy ahhoz, hogy hosszú távon fennmaradhasson minden beszerzési forrás, garantálni kell a tisztességes versenyt az uniós piacon.

69. A végleges dömpingellenes vám mértékével, amely alacsonyabb, mint az ideiglenes vám, a thaiföldi importok várhatóan bekerülhetnek az uniós piacra, míg a vizsgálat rámutatott, hogy bár korlátozott számban, de léteznek más beszerzési források is.

70. Az uniós érdekre vonatkozó végleges megállapítás

71. A fentiek fényében és egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (77)–(110) preambulumbekezdésben foglaltakat jóváhagyjuk, és megállapítjuk, hogy az uniós ágazatra vonatkozó rendelkezésre álló információ alapján nincs kényszerítő erejű indok a Thaiföldről származó gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes intézkedések bevezetése ellen.

72. VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

73. A kár megszüntetéséhez szükséges szint

74. A kár megszüntetéséhez szükséges mértékre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (111)–(114) preambulumbekezdései jóváhagyásra kerülnek.

75. Végleges intézkedések

76. A kárt okozó dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vámot illetően azon észrevételt tették, hogy a dömpingellenes vámot 6 %-ra kellene csökkenteni, mivel az indiai importok állítólag nem dömpingeltek, és 6 %-al magasabbak, mint a thaiföldiek. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a dömpingellenes vámok célja nem a különböző források árainak összehangolása, hanem a kárt okozó dömping torzító hatásainak megszüntetése.

77. A dömpinggel, az ebből származó kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve, valamint az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban az alacsonyabb mértékű vámtételre vonatkozó szabály értelmében végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a megállapított dömpingkülönbözet és károkozási határérték szintjén. A vámtételt ennek megfelelően a megállapított dömping szintjén kell meghatározni. Ezt 16,3 %-ban állapították meg, amely jelentős visszaesés az ideiglenes intézkedések óta.

78. A fentiek alapján az együttműködő exportőrre vonatkozó végleges dömpingellenes vám mértéke 16,3 %.

79. AZ IDEIGLENES VÁM VÉGLEGES BESZEDÉSE

80. Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözet mértékére és figyelembe véve az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékét, az ideiglenes rendelet alapján kivetett ideiglenes dömpingellenes vámmal biztosított összegeket az e rendelet alapján véglegesen kivetett vám mértékéig terjedően véglegesen be kell szedni. Mivel a végleges vám alacsonyabb az ideiglenesen kivetett vámnál, a végleges vám összege felett biztosított összegeket felszabadítják,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Thaiföldről származó és jelenleg az ex 8305 10 00 KN-kód (TARIC-kódok: 8305 10 00 11, 8305 10 00 13, 8305 10 00 19, 8305 10 00 21, 8305 10 00 23, 8305 10 00 29, 8305 10 00 34, 8305 10 00 35 és 8305 10 00 36) alá tartozó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetekre. E rendelet az alkalmazásában a gyűrűs iratgyűjtő szerkezet két acéllapból vagy -huzalból áll, amelyekre legalább négy, acélhuzalból készült félgyűrűt rögzítettek, és amelyeket acélbevonat tart össze. A szerkezetek a félgyűrűk széthúzásával vagy a gyűrűs iratgyűjtő szerkezethez rögzített, kisméretű acél nyitószerkezettel nyithatók.

(2) Az (1) bekezdésben leírt termékek vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke 16,3 %.

(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

A Thaiföldről származó és jelenleg az ex 8305 10 00 (TARIC-kódok: 8305 10 00 11, 8305 10 00 13, 8305 10 00 19, 8305 10 00 21, 8305 10 00 23, 8305 10 00 29, 8305 10 00 34, 8305 10 00 35 és 8305 10 00 36) KN-kód alá tartozó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára a 118/2011/EU rendelet alapján kivetett ideiglenes dömpingellenes vám révén biztosított összegeket véglegesen beszedik az 1. cikk alapján kivetett végleges vám mértékében. A biztosított összegek végleges dömpingellenes vám feletti részét felszabadítják.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben,

a Tanács részéről

az elnök

[1] HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

[2] HL L 37., 2011.2.11., 2. o.