2021/0158 (NLE)

Javaslat

A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

Dánia helyreállítási és rezilienciaépítési terve értékelésének jóváhagyásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról szóló, 2021. február 12-i (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendeletre és különösen annak 20. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

(1)A Covid19-járvány rendkívül káros hatást gyakorolt Dánia gazdaságára. 2019-ben Dánia egy főre jutó bruttó hazai terméke (GDP) az uniós átlag 172 %-ának felelt meg. A Bizottság 2021. tavaszi előrejelzése szerint Dánia reál-GDP-je 2,7 %-kal csökkent 2020-ban, 2020-ban és 2021-ben kumulatívan pedig várhatóan 0,1 %-kal nő. A középtávú gazdasági teljesítményre régebb óta hatást gyakorló szempontok közé tartozik a jól működő munkaerőpiac, az erős és exportorientált feldolgozóipar, a fejlett szociális szolgáltatásokkal együtt. Míg a dán gazdaság termelékenységi szintje továbbra is a legmagasabbak között van az EU-ban, a termelékenység növekedése hosszú ideje lassú volt, különösen a belföldre irányuló szolgáltatási ágazatban. A demográfiai és technológiai változások idején a munkaerő-kínálat biztosítása és a munkaerőhiány kezelése – különösen a szakképzett munkavállalók és az ikt-szakemberek esetében – továbbra is kulcsfontosságú Dánia fenntartható és inkluzív növekedésének elősegítéséhez.

(2)A Tanács 2019. július 9-én és 2020. július 20-án az európai szemeszter keretében ajánlásokat intézett Dániához. A Tanács mindenekelőtt azt ajánlotta, hogy Dánia tegyen meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a prudens középtávú költségvetési pozíció elérése és az adósság fenntarthatóságának biztosítása érdekében, a beruházások fokozása mellett. Az ajánlásban az is szerepelt, hogy javítsák az ország egészségügyi rendszerének rezilienciáját. A gazdasági helyreállítás támogatása érdekében ütemezzék előre a kiforrott közberuházási projekteket és ösztönözzék a magánberuházásokat. A Tanács továbbá ajánlotta Dániának, hogy helyezze a beruházások középpontjába a zöld és digitális átállást, mindenekelőtt a tiszta és hatékony energiatermelést- és felhasználást, a fenntartható közlekedést, valamint a kutatást és az innovációt, többek között az innovációs bázis kiszélesítésének céljából. Végül a Tanács ajánlotta, hogy az ország javítsa a pénzmosás elleni felügyelet hatékonyságát, és hatékonyan érvényesítse pénzmosás elleni keretét. Az említett országspecifikus ajánlások végrehajtása terén a helyreállítási és rezilienciaépítési terv benyújtásakor elért eredmények vizsgálata alapján a Bizottság megállapítja, hogy Dánia jelentős előrelépést tett azon ajánlás kapcsán, miszerint az ország tegyen meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a prudens középtávú költségvetési pozíció elérése és az adósság fenntarthatóságának biztosítása érdekében, a beruházások fokozása mellett. Dánia némi haladást ért el az ország egészségügyi rendszere rezilienciájának javítására vonatkozó ajánlás tekintetében. Ugyanez érvényes a gazdasági helyreállítás támogatása érdekében a kiforrott közberuházási projektek előreütemezésére és a magánberuházások ösztönzésére irányuló ajánlásra, valamint a beruházások terén a zöld és digitális átállás, mindenekelőtt a tiszta és hatékony energiatermelés- és felhasználás, a fenntartható közlekedés, valamint a kutatás és az innováció középpontba állítására vonatkozó ajánlásra is. Az innovációs bázis kiszélesítésére irányuló célkitűzés terén is történtek előrelépések. A Bizottság megállapítja, hogy Dánia elért némi előrelépést a pénzmosás elleni felügyelet hatékonyságának javítása és pénzmosás elleni keretének hatékony érvényesítése terén.

(3)2021. április 30-án Dánia az (EU) 2021/241 rendelet 18. cikke (1) bekezdésének megfelelően benyújtotta a Bizottságnak nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervét. A terv benyújtását a helyi és regionális önkormányzatok, a szociális partnerek és más érdekelt felek bevonásával a nemzeti jogi kerettel összhangban lefolytatott konzultációs folyamat előzte meg. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek iránti nemzeti felelősségvállalás alátámasztja azok sikeres végrehajtását, tartós nemzeti szintű hatását és európai szintű hitelességét. Az említett rendelet 19. cikkének megfelelően a Bizottság a rendelet V. mellékletében foglalt értékelési iránymutatásokkal összhangban értékelte Dánia helyreállítási és rezilienciaépítési tervének relevanciáját, eredményességét, hatékonyságát és következetességét.

(4)A helyreállítási és rezilienciaépítési terveknek az (EU) 2021/241 rendelettel létrehozott Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, valamint az (EU) 2020/2094 tanácsi rendelettel létrehozott Európai Uniós Helyreállítási Eszköz általános célkitűzéseit kell követniük a Covid19-válságot követő helyreállítás támogatása érdekében. Elő kell mozdítaniuk az Unió gazdasági, társadalmi és területi kohézióját azáltal, hogy hozzájárulnak az (EU) 2021/241 rendelet 3. cikkében említett hat pillérhez.

(5)A tagállami helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtása Unió-szerte összehangolt beruházási és reformtörekvéseket jelent majd. E reformok és beruházások összehangolt és egyidejű végrehajtása, valamint a határokon átnyúló projektek végrehajtása révén a reformok és beruházások kölcsönösen erősítik majd egymást, és pozitív továbbgyűrűző hatásokat eredményeznek az egész Unióban. Ezért az eszköz által a tagállamok növekedésére és munkahelyteremtésére gyakorolt hatás körülbelül egyharmada más tagállamokból eredő továbbgyűrűző hatásokból fog származni.

A hat pillérhez hozzájáruló kiegyensúlyozott válasz

(6)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének a) pontjával és V. mellékletének 2.1. pontjával összhangban Dánia helyreállítási és rezilienciaépítési terve nagymértékben („A” minősítés) átfogó és kellően kiegyensúlyozott választ jelent a gazdasági és társadalmi helyzetre, ezáltal megfelelően hozzájárul az (EU) 2021/241 rendelet 3. cikkében említett hat pillér mindegyikéhez, és figyelembe veszi a konkrét kihívásokat és Dánia pénzügyi allokációját.

(7)Az (EU) 2021/241 rendelet 3. cikke szerint az eszköz alkalmazási köre a következő hat pillérre tagolt, európai jelentőségű szakpolitikai területekre utal: a) zöld átállás; b) digitális transzformáció; c) intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés, beleértve a gazdasági kohéziót, a foglalkoztatást, a termelékenységet, a versenyképességet, a kutatást, a fejlesztést és az innovációt, valamint az erős kkv-kat magában foglaló, jól működő belső piacot; d) társadalmi és területi kohézió; e) egészségügy, valamint gazdasági, társadalmi és intézményi reziliencia, többek között a válsághelyzetekre való felkészültség és a válsághelyzetekre való reagálási képesség növelése céljából; valamint f) a következő generációra, a gyermekekre és a fiatalokra – így például az oktatásra és a készségekre – vonatkozó szakpolitikák.