Ez a közlemény és az azt kísérő kezdeményezések összehangolt keretet hoznak létre annak érdekében, hogy fokozatosan e nyártól, majd a következő télen és azon túl is Európa egésze élvezhesse a nyugodt és mindenekelőtt biztonságos turisztikai idény előnyeit. Ennek során a kezdeményezéscsomag arra is törekszik, hogy a jövő nemzedékei számára megszilárdítsa értékes turisztikai ökoszisztémánk fenntarthatóságát.

Ha megfelelő, biztonságos és összehangolt módon kezeljük a válságot, a következő hónapok lehetőséget biztosíthatnak az európai polgároknak arra, hogy akár saját uniós országukban, akár valamelyik szomszédos tagállamba ellátogatva végre hozzájussanak a várva várt pihenéshez, kikapcsolódáshoz és friss levegőhöz, valamint hogy újra találkozzanak barátaikkal és családjukkal. Sokakban éppen ez a gondolat tartotta a lelket, ugyanakkor az emberek arról is szeretnének meggyőződni, hogy lesznek látogatható szállodák, kempingek, éttermek bárok és kávéházak, igénybe vehető túrautak, vízpartok és kerékpárutak, megtekinthető kulturális látványosságok, valamint hogy a közlekedési eszközökkel korlátozás nélkül el is lehet oda jutni. Mindenekelőtt azonban arról szeretnének megbizonyosodni, hogy minden szereplő megtett minden tőle telhetőt annak érdekében, hogy a turistákat a lehető legkisebb fertőzésveszély fenyegesse.

A közös európai ütemtervvel összhangban az EU-n belül először olyan területeken kell megszüntetni az utazási korlátozásokat, ahol hasonló járványügyi helyzet áll fenn, és ahol elegendő kórházi, tesztelési, felügyeleti és kontaktkövetési kapacitás áll rendelkezésre. Ezen túlmenően az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC) a tagállamokkal és a Közös Kutatóközponttal együttműködésben gondoskodik a Covid19 terjedésének mértékét – szubnacionális szinten is – mutató térkép kidolgozásáról és naprakészen tartásáról. A Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy szolgáltassanak adatokat annak érdekében, hogy ez a térkép teljes és naprakész legyen, és átlátható eszközként uniós szintű információkat biztosítson a hatóságoknak, a közlekedési szolgáltatóknak, a szolgáltatásnyújtóknak és az utazóknak.

A világjárvány kezdete óta gyakorlatilag valamennyi tagállam korlátozásokat vezetett be a nem alapvető fontosságú utazások tekintetében, amelyeket gyakran a határokat átlépő utazók karanténban tartására vonatkozó előírások egészítenek ki. Az EU külső határai zárva vannak a nem alapvető fontosságú utazások előtt, és számos tagállam ideiglenesen visszaállította a belső határellenőrzést. Ennek következtében hirtelen több millió európai polgár képtelen volt munkavállalás, illetve oktatás céljából vagy magáncélból utazni, és így sokan hónapokra elszakadtak családjuktól és barátaiktól.

Sok európai szeretne valahova elvonulni és a nyári hónapokban szünetet tartani, ugyanakkor biztos akar lenni abban is, hogy biztonságos körülmények között utazhat és töltheti szabadságát.

c) A turisztikai szolgáltatások újraindítása a lehető legkisebbre csökkentett egészségügyi kockázatokkal

Ezek az iránymutatások kitérnek arra is, hogy miként lehet megvédeni a közlekedési dolgozók és az utazók egészségét, illetve hogyan lehet a lehető legkisebbre csökkenteni a fertőzések kockázatát a közlekedési csomópontokban és a közlekedésben használt valamennyi típusú járműben. Figyelembe véve a járványügyi körülmények alakulását és a változó összeköttetési igényeket, a tagállamoknak proaktívan ki kell igazítaniuk az intézkedéseket, hogy az egyéb gazdasági tevékenységekkel – például a turizmussal – kapcsolatban biztosítsák a megfelelő egyensúlyt egyfelől a népegészség-védelem, másfelől pedig a közlekedési szolgáltatások helyreállítása között. Ezenkívül az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség (EU-OSHA) megjelentetett egy dokumentumot a munkahelyekre való visszatérésre vonatkozó általános munkahelyi és egészségvédelmi intézkedésekről.

Ezt a folyamatot továbbra is megkönnyíti az információk és a bevált gyakorlatok cseréje a Bizottság és a tagállamok között, többek között a „Covid19 Koordinációs Csoport – Belügyek” keretében.

Ezek a technológiák egyúttal azt is lehetővé tehetik, hogy a polgárok a fizikai kontaktusok korlátozására érdekében saját kezdeményezésre hatékony és célzottabb lépéseket tegyenek. Ezek az alkalmazások különösen fontosak a járvány megfékezésére irányuló intézkedések visszavonásának szakaszában, amikor a fertőzés kockázata növekszik, ahogy egyre többen kerülnek kapcsolatba egymással.

A digitális technológiák és adatok értékes szerepet játszanak a pandémia leküzdésében. A mobilalkalmazások erősíthetnék a kontaktkövetési stratégiákat, és segítséget nyújthatnának a népegészségügyi hatóságoknak a vírus terjedésének nyomon követésében és megfékezésében. A mesterséges intelligencia és a robotika szintén segíthet a közösségi kontaktusok korlátozásának az adatvédelmi jogszabályokkal összhangban történő nyomon követésében, illetve a fertőtlenítés megkönnyítésében, különösen azokon a helyeken, ahol rendszeres a turisztikai forgalom. A Bizottság a digitális innovációs központokon keresztül célzott támogatást fog nyújtani a helyi turisztikai vállalkozásoknak, hogy segítse őket az idegenforgalmi idény új realitásaihoz (ilyenek például a fertőtlenítésre és tisztításra szolgáló robotok, a tömegkezelési módszerek, az intelligens helyfoglalási rendszerek stb.) való alkalmazkodásban, ideértve a digitális technológiák turizmusban történő alkalmazásával kapcsolatos hackathont is.

Az embereknek lehetőséget kell adni arra, hogy felelősségteljes magatartás révén meg tudják védeni magukat és másokat. Hozzá kell férniük – többek között digitális úton – a határokkal és az utazásokkal, a turisztikai szálláshelyekkel, valamint az úti céljuk helyszínén érvényes biztonsági és egészségügyi körülményekkel kapcsolatos információkhoz. Ezekre az információkra utazásuk megtervezésekor és a tényleges szabadságuk alatt is szükségük van. Azt is garantálni kell számukra, hogy a hatályos népegészségügyi és biztonsági szabályok azonos kritériumok szerint születnek a tagállamokban.

·tartózkodjanak szállodákban, kempingekben, Bed and Breakfast szállásokon vagy egyéb turisztikai szálláshelyeken;

Az Unióban lakóhellyel rendelkező fogyasztók térítésmentesen igénybe vehetik az Európai Fogyasztói Központok segítségét, amikor egy másik uniós országban foglalnak nyaralást. Az utóbbi hetekben drámai mértékben megugrott a fogyasztók számára külföldi vásárlásaikkal kapcsolatban segítséget nyújtó Európai Fogyasztói Központokba beérkező információkérések száma (2020 áprilisának utolsó hetében több mint 5000 ilyen megkeresés érkezett). A nemzeti vitarendezési testületek is észlelték, hogy növekedett a turizmussal összefüggő viták száma.

A Bizottság külön weboldalt hoz létre, amelyen látható lesz egy turizmussal kapcsolatos, valós idejű információkat egybegyűjtő térkép is.

A vállalkozások és a kormányok digitális megoldásokat is felhasználhatnak a turisztikai forgalom tervezésére és kezelésére, például a következők tekintetében: egy adott régióban töltött vendégéjszakák maximális száma, a kulturális és örökségvédelmi helyszínek látogatóinak maximális száma, valamint a múzeumlátogatók, illetve éttermi vendégek érkezésének időbeli ütemezése.

A turizmus számos tagállam gazdaságának a gerincét képezi (közülük négy a világ első számú úti céljai között van a külföldi turisták száma és a vendéglátásból származó bevételek tekintetében). Az európai régiók különböző mértékben függnek a turisztikai tevékenységektől. A turisztikai tevékenységektől, illetve a nemzetközi légi közlekedéstől való függésük miatt a válság komoly mértékben sújtja a szigeteket, a part menti régiókat és a legkülső régiókat. Hatása a vidéki területeken is erősen érződik e területek korlátozott összeköttetései és turizmustól való függősége következtében.

A turizmus egy sok szereplőből álló összetett ökoszisztéma, amely az offline és online információszolgáltatókat és egyéb szolgáltatókat (turisztikai irodák, digitális platformok, utazástechnológiai szolgáltatók), az utazási irodákat és az utazásszervezőket, a szállásadókat, a desztinációmenedzsment-szervezeteket, a látványosságokat és a személyszállítási tevékenységeket egyaránt felöleli. Ezenkívül a turizmus és a közlekedés a főbb iparágakra (például építőipar, repülőgépgyártás, hajógyártás) épül. A nagy multinacionális vállalatok mellett kisvállalkozások is működnek, az ágazatban a vállalkozások 90 %-a kkv. A turizmus számos különböző típusú területen és régióban játszik fontos szerepet, például a városközpontokban, szigeteken, part menti területeken, vidéki területeken, távoli területeken és az EU legkülső régióiban.

b) A válság hatásai

A világjárvány következtében példátlan nyomás nehezedik az uniós turisztikai ökoszisztémára. Az utazási és egyéb korlátozások 2020 első negyedévében az Unióban és világszerte egyaránt a turizmus fokozatos leállásához vezettek. Az OECD becslései szerint a visszaesés mértéke az egészségügyi válság időtartamától és a válságból való kilábalás ütemétől függően 45 % és 70 % közé tehető.

A turisztikai vállalkozásokat súlyos likviditási válság sújtja. Az ágazati becslések szerint a bevételkiesés mértéke európai szinten a szállodák és az éttermek esetében mára elérte az 85 %-ot, az utazásszervezők és az utazási irodák, valamint a távolsági vasúti közlekedés esetében a 85 %-ot, az üdülési célú hajóutak és a légi közlekedés esetében pedig a 90 %-ot. Az uniós utazási és turisztikai ágazat arról számolt be, hogy az előző évek azonos időszakainak számadataihoz képest a foglalások száma 60 % és 90 % közötti arányban csökkent. A válság a kkv-kra mérte a legsúlyosabb csapást, amelyek számára a megfelelő likviditás hiányában és a helyzet bizonytalansága miatt komoly küzdelmet jelent, hogy képesek legyenek fennmaradni, finanszírozási forrásokhoz jutni, valamint megtartani az alkalmazottaikat és a tehetségeket.

Azonnali intézkedés és a turisztikai forgalom helyreállásáig tartó időszak áthidalását elősegítő sürgősségi finanszírozás nélkül sok vállalat csődbe mehet az elkövetkező hetekben vagy hónapokban.

Munkahelyek is veszélybe kerültek. A turizmus nagy mértékben támaszkodik az idénymunkásokra és a határozott idejű munkaszerződéssel foglalkoztatott munkavállalókra (23 %), akik között sok a fiatal (a turizmusban foglalkoztatott munkavállalók 37 %-a 35 év alatti), a nő (59 %) és a más (uniós vagy nem uniós) országból származó személy (15 %). Ezek a többnyire alacsony képzettségű munkavállalók által betöltött munkahelyek gyakran olyan régiókban koncentrálódnak, ahol nincs alternatív foglalkoztatási lehetőség, és amelyek között számos olyan van, ahol a turizmus részesedése a teljes foglalkoztatáson belül 10 %-tól 50 %-ig terjed; ide tartoznak például egyes szigetek, valamint távoli és legkülső régiók. A turizmus felöleli továbbá a szociális gazdaság szereplőinek számottevő részét is, és ezáltal hozzájárul a társadalmi befogadáshoz. A foglalkoztatás támogatása céljából hozott sürgős intézkedések hiányában a válság megközelítőleg 6 millió munkahely megszűnéséhez vezethet és még ennél is sokkal nagyobb számú ember megélhetését érintheti kedvezőtlenül a különböző tagállamokban, méghozzá főként a gazdaságilag legkiszolgáltatottabbak körében.

c) A likviditáshiány kezelése

Több tagállam is lépéseket tett már annak érdekében, hogy a 2020 márciusában elfogadott, állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes keret igénybevételével legfeljebb 800 000 EUR összegű közvetlen támogatásokat, illetve nagyon kedvező feltételek mellett nagyobb összegű hiteleket vagy garanciákat nyújtson, illetve bizonyos esetekben ellentételezést biztosítson a vállalkozásoknak a világjárvány következtében elszenvedett károkért.

Az EU 1 milliárd EUR-t bocsátott az Európai Beruházási Alap rendelkezésére garancia formájában, amely lehetővé teszi majd 8 milliárd EUR összegű hitelgarancia mozgósítását 100 000 uniós kkv – többek között a turisztikai ágazatban működő vállalkozások – megsegítése céljából.

A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés nagy fokú rugalmasságot kínál a tagállamoknak, lehetővé téve számukra, hogy kohéziós források átcsoportosítása révén azonnali likviditást biztosítsanak a turisztikai kkv-knak, és támogassák őket a 2020-as nyári/téli szezonra való felkészülésben. A kkv-k működő tőkéjének finanszírozása különösen a munkaerőköltségek, az anyagok és a működéshez szükséges inputok, a készletek és az általános költségek, valamint a bérleti és a közüzemi költségek fedezésére terjedhet ki. Magában foglalná továbbá annak a lehetőségét is, hogy mind vállalatok, mind regionális hatóságok finanszírozásban részesüljenek a népegészségügyi protokolloknak való megfelelés érdekében, beleértve azokat a takarítással, védőeszközökkel, nyilvános terek átalakításával, valamint egészségügyi és orvosi kapacitásokkal kapcsolatos előírásokat, amelyeket a látogatók nagyobb számban történő fogadásához teljesíteni kell.

A turisztikai vállalkozások számára a népegészségügyi követelményekhez való alkalmazkodás céljából nyújtott támogatáson túlmenően uniós és nemzeti pénzügyi támogatást kell rendelkezésre bocsátani az ellenálló képesség megerősítésére irányuló további beruházások előmozdítása érdekében.