Különjelentés A mezőgazdasági nem 
termelő beruházásokra 
nyújtott uniós 
vidékfejlesztési támogatás 
költséghatékonyságaHU 2015  20 SZ.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK

EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál ( http://europa.eu) .
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2015
Print ISBN 978-92-872-3233-5 ISSN 1831-0893 doi:10.2865/1875 QJ-AB-15-017-HU-C
PDF ISBN 978-92-872-3292-2 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/802332 QJ-AB-15-017-HU-N
EPUB ISBN 978-92-872-3232-8 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/10501 QJ-AB-15-017-HU-E
© Európai Unió, 2015
A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.
Printed in Luxembourg
A mezőgazdasági nem 
termelő beruházásokra 
nyújtott uniós 
vidékfejlesztési támogatás 
költséghatékonysága
(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második albekezdése 
alapján)KülönjelentésHU 2015  20 SZ.
02
 Az ellenőrző csoport
A számvevőszéki különjelentések egy adott költségvetési vagy irányítási területre vonatkozó teljesítmény- és szabályszerűségi 
ellenőrzés eredményeit mutatják be. Annak érdekében, hogy ellenőrzései maximális hatást érjenek el, ezek megválasztásakor 
és megtervezésekor a Számvevőszék tekintetbe veszi a teljesítmény-, illetve szabályszerűségi kockázatokat, az érintett bevétel 
vagy kiadás nagyságát, a várható fejleményeket, valamint a politika és a nagyközönség érdeklődését.
Ezt a teljesítmény-ellenőrzést „a természeti erőforrások megőrzése és természetierőforrás-gazdálkodás” kiadási területeire sza -
kosodott, Augustyn Kubik számvevőszéki tag elnökölte I. Kamara végezte. Az ellenőrzést Jan Kinšt számvevőszéki tag vezette, 
Alejandro Ballester Gallardo, kabinetfőnök; Bernard Moya, a kabinet attaséja; Davide Lingue, osztályvezető és Paulo Oliveira, az 
ellenőrző csoport vezetője támogatásával. Az ellenőrző csoport összetétele: Franco Radicati; Anne Poulsen; Paul Toulet-Morlane 
és Papp Zoltán. Adminisztratív támogatás: Murielle Siffert.
03
 Tartalomjegyzék
Bekezdés
 Glosszárium
I–IX Összefoglaló
1–9 Bevezetés
1–9 A mezőgazdasági nem termelő beruházásokra nyújtott uniós támogatás
10–14  Az ellenőrzés hatóköre és módszere
15–71  Észrevételek
15–34  A kiválasztási eljárások és a monitoringeszközök hiányosságai ellenére a Számvevőszék talált arra 
utaló jeleket, hogy a nem termelő beruházásokra nyújtott támogatás eredményes
17–18 Az agrár-környezetvédelmi igények tág meghatározása ellenére a tagállamok a támogatás megfelelő 
célzottsága érdekében szűkítették a támogatásra jogosult nem termelő beruházások körét
19–23 A négy vizsgált tagállam mindegyike hivatkozott a nem termelő beruházásokra nyújtott támogatás 
kiegészítő jellegére, de köz ülük csak kettő alkalmazta azt operatív szinten más támogatási rendszerekkel 
való szinergiák erősítéséhez
24 A vizsgált tagállamok által alkalmazott kiválasztási eljárások hiányosságai miatt támogatásra nem jogosult 
nem termelő beruházások is kaptak támogatást, és olyanok is, amelyek kiválasztását nem indokolták kellő 
mértékben
25–31 Nem állt rendelkezésre megfelelő információ arról, hogy mi valósult meg uniós, illetve tagállami szinten 
a nem termelő beruházásokra nyújtott uniós támogatás révén…
32–34 …a Számvevőszék azonban talált arra utaló jeleket, hogy a vizsgált nem termelő beruházások 71%-a 
elősegítette a mezőgazdasági földter ület fenntartható felhasználásával kapcsolatos célok megvalósulását
35–50 A vizsgált tagállamokban a támogatásban részesü lő nem termelő beruházások költségei gyakran 
ésszerűtlen ül nagyok vagy nem kellően indokoltak voltak
39–41 A nem termelő beruházások nagyarányú közfinanszírozásban részes ülnek, pedig néha jövedelemtermelő 
összetevőket is tartalmaznak
42–48 A vizsgált tagállamok olyan beruházásokat finanszíroztak, amelyek költsége kirívóan nagy volt, illetve nem 
volt kellően indokolt
49–50 A Számvevőszék által ellenőrzött nem termelő beruházások nagy többségében probléma volt a költségek 
ésszerűségével
04 Tartalomjegyzék
51–71 A nem termelő beruházásokra nyújtott támogatás költséghatékonyságát a 2007–2013-as 
időszakban érintő hiányosságokat a 2014–2020-as időszak kezdetéig nem orvosolták
60–61 Operatív szinten nem mindig valósult meg a szinergiákat erősítő kiegészítő jelleg
62–64 Az input- és outputadatokon kív ül nem álltak rendelkezésre megfelelő mutatók, illetve teljesítményadatok
65–66 A kiválasztási eljárások hiányosságai
67–68 A támogatási arányokat nem igazították ki a beruházások jövedelemtermelő elemei alapján
69–70 Ésszerűtlen vagy nem kellően indokolt költségek
71 Egyéb jogosultsági probléma
72-81 Következtetések és ajánlások
 I. melléklet  –  A mezőgazdasági nem termelő beruházásokra nyújtott EMVA-támogatás főbb 
jellemzői
 II. melléklet  –  A helyszínen felkeresett nem termelő beruházások összefoglalása
 III. melléklet  –  A nem termelő beruházásokkal kapcsolatos igények, illetve azok céljai és 
típusai tagállamonként (összefoglalás)
 A Bizottság válasza
05
 Glosszárium
CMEF : Közös monitoring- és értékelési keretrendszer ( Common Monitoring and Evaluation Framework ). A 2007–2013-as 
programozási időszak vidékfejlesztési beavatkozásait nyomon követő és értékelő egységes keretrendszer, amelynek célja 
a programok teljesítményének javítása, az elszámoltathatóság biztosítása és a célok megvalósulásának mérhetősége.
Előzetes értékelés : Az előzetes értékelés része a vidékfejlesztési program kidolgozásának, célja a költségvetési források 
elosztásának optimalizálása és a programozás minőségének javítása.
EMVA : Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap.
EMVA-rendelet : Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról 
szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet.
Eredmények : A beavatkozás következtében felmerülő közvetlen hatások vagy változások.
Értékelés : bizonyítékok rendszeres gyűjtése és elemzése a beavatkozások hatásosságára és hatékonyságára vonatkozó 
következtetések kialakításához.
Félidős értékelés : A folyamatos értékelő jelentések egyik típusa. A félidős értékelő jelentések javaslatokat tartalmaznak 
a vidékfejlesztési programok és megvalósításuk minőségének javítására.
Hatásosság : A kitűzött célok elérése. Ezen ellenőrzés esetében hatásosnak tekintjük azokat a támogatásra jogosult nem 
termelő beruházásokat, amelyek egy adott agrár-környezetvédelmi igény kielégítésére irányulnak, illetve hozzájárulnak 
egy adott, a tagállamok által vidékfejlesztési programjukban megadott agrár-környezetvédelmi cél eléréséhez.
Hatékonyság : A hatásosság és a költségek közötti legkedvezőbb viszony elérése.
Intézkedés : Egy szakpolitika végrehajtására szolgáló támogatási rendszer. Minden intézkedés speciális szabályokat 
határoz meg, amelyeket a finanszírozható projekteknek vagy fellépéseknek be kell tartaniuk. Az intézkedéseknek két fő 
típusa van: beruházási intézkedések és területalapú támogatások.
Irányító hatóság : Egy tagállam által a vidékfejlesztési program irányítására kijelölt országos vagy regionális szerv.
Költség-haszon elemzés : Egy adott beavatkozás költségeit és hatásait összehasonlítva annak értékelése, hogy 
a beavatkozás milyen mértékben tekinthető értékarányosnak. Ezen ellenőrzés esetében a nem termelő beruházások 
akkor tekinthetők költséghatékonynak, ha: i. hatásosak (a hatásosság meghatározását lásd: alább); és ii. nincs arra 
vonatkozó bizonyíték, hogy ugyanazon beruházásokat kisebb költséggel is meg lehetett volna valósítani. Ha ugyanazon 
beruházásokat kisebb költséggel is meg lehetett volna valósítani, ez csökkenti a beruházások értékarányosságát, mivel 
ugyanazon célokat, illetve eredményeket kisebb költséggel is elérték volna.
Megosztott irányítás : Az uniós költségvetés végrehajtásának olyan módozata, amikor a Bizottság a végrehajtási 
feladatokat a tagállamokra bízza, de a végső felelősséget továbbra is viseli.
06 Glosszárium
Monitoring : Az intézkedések forrásainak, outputjának és eredményeinek rendszeres vizsgálata.
NPI : A 216. EMVA-intézkedés által támogatott nem termelő beruházások ( non-productive investments ).
Programozási időszak : Az uniós szakpolitikák, például a vidékfejlesztési politika megtervezésének és végrehajtásának 
többéves keretrendszere.
Vidékfejlesztési program : Valamely tagállam vagy régió által elkészített és a Bizottság által jóváhagyott, 
a vidékfejlesztési politika végrehajtásának megtervezését és nyomon követését szolgáló dokumentum.
07
 Összefoglaló
I
A tagállamok az uniós vidékfejlesztési politika keretében 
az uniós költségvetésből támogatást nyújthatnak nem 
termelő beruházások (NPI) költségeihez. A nem termelő 
beruházások olyan beruházások, amelyek nem járnak 
jelentős mértékű megtérüléssel, nem termelnek szá -
mottevő bevételt vagy jövedelmet, illetve nem növelik 
jelentősen a kedvezményezett mezőgazdasági üzemé -
nek értékét, hanem a környezetre gyakorolnak kedvező 
hatást. A nem termelő beruházásoknak elsősorban kie -
gészítő szerepet kell játszaniuk az – akár más környezet -
védelmi támogatási rendszerek keretében is felvállalt – 
agrár-környezetvédelmi célok, illetve kötelezettségek 
teljesítésének elősegítésében, valamint a védett terüle -
tek környezeti értékének növelésében.
II
Nem termelő beruházásokra köztámogatást az Európai 
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és tagállami 
források biztosítanak. A nem termelő beruházásokra 
nyújtott köztámogatás aránya sokkal nagyobb, mint 
más, termelő beruházásokra nyújtott támogatásoké, 
gyakran még a teljes beruházási költség 100%-át is eléri. 
A 2007–2013-as programozási időszakban a nem termelő 
beruházások megközelítőleg 860 millió euró összegű 
köztámogatásban részesültek. Ellenőrzésünk során 
megvizsgáltuk a nem termelő beruházások költségha -
tékonyságát abból a szempontból, hogy a 2007–2013-as 
időszakban mennyiben járultak hozzá a környezetvé -
delmi célok megvalósulásához.
III
Ellenőrzésünk követeztetései egyrészt a leggyakrabban 
támogatott NPI-projektek közül 28 projekt helyszíni 
ellenőrzésén, másrészt négy olyan tagállam irányítási 
és kontrollrendszerének vizsgálatán alapulnak, amelyek 
együttesen a nem termelő beruházásokra nyújtott összes 
EMVA-támogatás 80%-ának kiadásáért felelnek. Összes -
ségében a Számvevőszék megállapítja, hogy a nem 
termelő beruházásokra nyújtott támogatás elősegítette 
a mezőgazdasági földterületek fenntartható használatá -
val kapcsolatos környezetvédelmi célok elérését, azon -
ban ennek módja nem volt költséghatékony.IV
A tagállamok ugyan nem mindig biztosították a nem 
termelő beruházások kiegészítő jellegét a más támoga -
tási rendszerekkel való szinergiák kialakításához, de az 
NPI-forrásokat a tagállamok olyan típusú beruházásokra 
fordították, amelyek potenciálisan hatásosan elégítették 
ki agrár-környezetvédelmi igényeiket. Ellenőrzésünk 
azonban rávilágított arra is, hogy a tagállamok éssze -
rűtlenül nagy, illetve nem kellően indokolt beruházási 
költségeket is megtérítettek, ami miatt az NPI-támogatás 
nem tekinthető költséghatékonynak. Továbbá, a kivá -
lasztási eljárások hiányosságaiból adódóan a tagállamok 
uniós támogatásra nem jogosult NPI-projekteket is finan -
szíroztak, illetve úgy is kiválasztottak projekteket, hogy 
nem ellenőrizték megfelelően az alapvető kiválasztási 
kritériumok betartását.
V
Az ellenőrzés során megállapítottuk, hogy a felkeresett 
projektek 71%-a hozzájárult az olyan agrár-környezet -
védelmi célok eléréséhez, mint pl. a tájvédelem vagy 
a biodiverzitás megőrzése. Ahhoz, hogy a hozzájárulás 
költséghatékony legyen, alapvető fontosságú, hogy 
a támogatott nem termelő beruházások költségei éssze -
rűek és indokoltak legyenek. A Számvevőszék egyér -
telmű arra utaló jeleket talált, hogy e projektek 75%-ában 
a költségek ésszerűtlenek voltak. Emiatt a 28 vizsgált pro -
jektből mindössze 5 (18%) bizonyult költséghatékonynak.
VI
A nem termelő beruházások költségeinek ésszerűségével 
kapcsolatos problémák nem feltétlenül korlátozódnak 
a projektmintára, mivel a konkrét, azonosított eseteket 
a tagállami irányítási és kontrollrendszerek hiányosságai 
okozzák. Külön megemlítendő, hogy a tagállamok olyan 
egységköltségek alapján térítettek meg beruházási 
költségeket, amelyek sokkal nagyobbak voltak, mint 
a tényleges piaci költségek; nem megfelelően ellenőriz -
ték az igényelt költségek valósságát; illetve a beruhá -
zás végrehajtására a legdrágább ajánlatot fogadták el, 
anélkül, hogy ehhez indoklást kértek volna a kedvezmé -
nyezettektől, vagy a javasolt költségeket összevetették 
volna referenciaértékekkel. A Számvevőszék valamennyi 
vizsgált tagállamban több olyan esetet is talált, hogy 
nyilvánvalóan jövedelemtermelő képességgel rendelkező 
nem termelő beruházások is az erre a beruházástípusra 
megállapított maximális támogatási arányban részesül -
tek, ami azt jelenti, hogy a legtöbb esetben 100%-os 
közpénztámogatásban részesültek.
Összefoglaló 08
VII
Nem álltak rendelkezésre teljesítményadatok arról, 
hogy mi valósult meg uniós, illetve tagállami szinten 
a nem termelő beruházásokra nyújtott támogatás révén. 
A meglévő monitoringmutatók csak olyan input- és 
outputadatokat mértek, mint pl. a közkiadás összege, 
a támogatásban részesülő üzemek száma, a beruházás 
teljes volumene. A kizárólag az eredményt mérő mutatók 
hiánya miatt egyes tagállamok a nem termelő beruházá -
sok teljesítményértékelését más környezetvédelmi támo -
gatási rendszerekével egyesítették, mivel azt feltételez -
ték (illetve azt kívánták kimutatni), hogy a teljesítmény 
mindegyik esetben ugyanaz lesz.
VIII
A nem termelő beruházásokra nyújtott EMVA-támoga -
tás a 2014–2020-as programozási időszakban is tovább 
folytatódik, azonban a Számvevőszék által megállapított 
hiányosságok nagy részét a Bizottság és a tagállamok 
mindeddig nem orvosolták. Ennek fő oka, hogy nem 
tettek eleget annak érdekében, hogy időben azonosítsák 
a hiányosságokat ahhoz, hogy a szükséges helyesbítő 
intézkedéseket még az új időszak kezdete előtt meg 
lehessen hozni. Egyfelől a tagállamok nem elemezték 
a saját ellenőrzéseik során tapasztalt szabálytalanságok 
okait, pedig így fejleszthető lett volna a támogatási rend -
szer kezelése. Másfelől a Bizottság saját ellenőrzéseit túl 
későn végezte ahhoz, hogy a tagállamoknak segítséget 
nyújthasson a 2007–2013-as végrehajtási időszak során 
tapasztalt irányítási hiányosságok azonosításában és 
orvoslásában.
IX
E megállapítások alapján a 2014–2020-as vidékfejlesztési 
programozási időszakban támogatandó nem termelő 
beruházások költséghatékonyságának javítása céljából 
a Számvevőszék a következő ajánlásokat teszi:
 – A Bizottság a tagállami éves végrehajtási jelentések 
révén 2017-től kövesse nyomon, hogy az érintett tag -
államok hogyan hajtják végre a nem termelő beruhá -
zásokat, e végrehajtási jelentések pedig tartalmazzák 
a más vidékfejlesztési intézkedéssel vagy környezet -
védelmi támogatási rendszerrel együttesen végre -
hajtott NPI-projektek számát és arányát, beleértve az 
integrált projekteket is. – A tagállamok értékelési terveiben szerepeljen egy 
értékelés arról, hogy a nem termelő beruházásokat 
milyen mértékben valósítják meg más vidékfejleszté -
si intézkedésekkel vagy környezetvédelmi támogatá -
si rendszerekkel való szinergiában.
 – A tagállamok tegyék közzé a nem termelő beruházá -
sok kiválasztása és rangsorolása során használt vala -
mennyi kritériumot, és szisztematikusan ellenőrizzék 
az e kritériumok betartását alátámasztó dokumentá -
ciót. A tagállamok emellett gondoskodjanak arról is, 
hogy a pályázatok továbbításában és kiválasztásában 
részt vevő szervezetek és személyek esetében meg -
felelően megvalósuljon a feladatkörök elkülönítése.
 – Az új programozási időszakra vonatkozóan a Bizott -
ság adjon iránymutatást a tagállamoknak a kiválasz -
tási kritériumokkal kapcsolatban, kellő figyelemmel 
azok átláthatóságára, továbbá ellenőrizze, hogy 
a tagállamok a projektkiválasztáskor megfelelő el -
járásokat alkalmaznak-e.
 – A Bizottság gondoskodjék annak nyomon követé -
séről, vagy legalábbis a 2014–2020-as programozási 
időszak értékelése során történő külön értékeléséről, 
hogy a nem termelő beruházások hozzájárulnak-e az 
uniós agrár-környezetvédelmi célok eléréséhez.
 – Azok a tagállamok, ahol jelentős a nem terme -
lő beruházások támogatása, határozzanak meg 
konkrét eredménymutatókat, és éves végrehajtási 
jelentéseik  ben, illetve értékeléseikben számoljanak 
be ezekről a mutatókról.
 – A tagállamok a lehető leghamarabb adjanak meg 
megfelelő kritériumokat annak meghatározásához, 
hogy melyek a legnagyobb támogatási arányt élvező 
nem termelő beruházások jövedelemtermelő jellem -
zői. Ezen értékelés alapján a tagállamok differenciál -
ják a támogatási intenzitást.
 – A Bizottság nyújtson további iránymutatást is az 
ilyen kritériumok létrehozására vonatkozóan.
 – A tagállamok a lehető leghamarabb vezessenek be 
eljárásokat annak biztosítására, hogy a támogatott 
nem termelő beruházások költségei ne haladják meg 
a piac által kínált hasonló jellegű áruk, szolgáltatások 
vagy kivitelezési munkák költségeit.
Összefoglaló 09
 – A Bizottság többéves ellenőrzési tervének keretében 
ellenőrizze, hogy a tagállamok hatásosan alkal -
mazzák-e a költségek ésszerűségének biztosítására 
létrehozott kontrollokat.
 – A tagállamok még a 2014–2020-as időszak első hely -
színi ellenőrzései előtt határozzanak meg módszert 
az ezen ellenőrzések során talált hibák okainak idő -
ben történő összevonására és elemzésére.
 – A jövőbeni ellenőrzések tervezésekor a Bizottság 
kellően vegye figyelembe a Számvevőszék által 
e kiadási területen észrevételezett hiányosságok 
mértékét, függetlenül attól, hogy ennek a pénzügyi 
jelentősége korlátozott.
10
 Bevezetés
A mezőgazdasági nem 
termelő beruházásokra 
nyújtott uniós támogatás
01 
A nem termelő beruházások (NPI) olyan 
beruházások, amelyek nem járnak 
jelentős mértékű megtérüléssel, nem 
termelnek számottevő bevételt vagy jö -
vedelmet, illetve nem növelik jelentősen 
a kedvezményezett mezőgazdasági 
üzemének értékét, hanem a környezet -
re gyakorolnak kedvező hatást. A nem 
termelő beruházásokra nyújtott köz -
támogatás pénzügyi ösztönzést jelent 
a mezőgazdasági üzemek tulajdonosai 
számára az ilyen típusú környezetbarát 
beruházások végrehajtásához. A nem 
termelő beruházások különböző formát 
ölthetnek: az olyan tájképi elemek, mint 
pl. a hagyományos határok, vizes élőhe -
lyek, sövények és szárazon rakott kőfalak 
helyreállításától az élőhelyek vagy az 
olyan tájképi elemek, mint pl. puszta 
jellegű mezők, fajokban gazdag rétek, 
virágokkal tarkított füves mezsgyék kialakításáig, illetve helyreállításáig (lásd: 
1. háttérmagyarázat ).
02 
A 2007–2013-as időszakban az Európai 
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap 
(EMVA) a 216. intézkedés keretében 
nyújtott támogatást nem termelő beru -
házásokra. Amint az 1. ábrán  látható, ez 
az intézkedés az uniós vidékfejlesztési 
politika 2. tengelyéhez tartozik, amely -
nek átfogó célkitűzése a mezőgazdasági 
földterület fenntartható használata.
Támogatott nem termelő beruházások: néhány példa1. háttérmagyarázat
Szárazon rakott kőfal Pugliában (Olaszország) Vizes élőhelyet szegélyező sétány Kelet-Devonban (Egyesült Királyság)
Forrás:  Európai Számvevőszék.
11 Bevezetés
03 
Az EMVA-rendelet1 értelmében „támo -
gatást kell nyújtani nem megtérülő 
beruházások esetében, ha azok az 
agrár-környezetgazdálkodási rendszerek 
keretében vállalt kötelezettségek vagy 
más környezeti célkitűzések teljesítésé -
hez szükségesek, vagy ha azok növelik 
a gazdasághoz tartozó Natura 2000 
területek és más nagy természeti értékű 
területek közjóléti értékét”.
04 
A nem termelő beruházásoknak elsősor -
ban kiegészítő szerepet kell játszaniuk 
a mezőgazdasági földterületek fenn -
tartható használata megvalósulásának 
elősegítésében vagy a védett területek 
környezeti értékének növelése révén, 
vagy hozzájárulva a – többek között 
a 214. vidékfejlesztési intézkedés („ag -
rár-környezetvédelmi kifizetések”)2 által 
támogatott – agrár-környezetvédelmi 
kötelezettségvállalások betartásához. 
Másik lehetőségként a nem termelő 
beruházásokat mindettől függetlenül, 
más – gyakran más környezetvédelmi tá -
mogatási rendszerek, illetve intézkedések 
alá is tartozó – agrár-környezetvédelmi 
célkitűzések elérése érdekében is végre 
lehet hajtani.05 
A 2014–2020-as programozási időszak -
ban a nem termelő beruházásokra nyúj -
tott támogatás az új célprogram3 (4.4. 
„Az agrár-környezetvédelmi és éghajlat -
változással kapcsolatos célok teljesítésé -
hez kapcsolódó nem termelő beruházá -
sokhoz nyújtott támogatás”) alá tartozik. 
Az intézkedés az indokolását, a hatókö -
rét, a kedvezményezetteket, a típusát és 
a támogatási szintjét tekintve lényegé -
ben ugyanaz, mint a 2007–2013-as idő -
szakban. A más intézkedésekkel4, illetve 
környezetvédelmi célkitűzésekkel való 
kiegészítő jellegét szintén megtartotta. 
Az I. melléklet  összehasonlítja a 2007–
2013-as és a 2014–2020-as programozási 
időszak intézkedésének indokolását és 
bizonyos jellemzőit.1. ábraAz uniós vidékfejlesztési politika – a mezőgazdasági földter ület fenntartható 
használatát célzó – 2. tengelyének felépítése
Forrás:  Európai Vidékfejlesztési Hálózat (EVH).
2./uni00A0tengely: A környezet és a vidék fejlesztése
Mezőgazdasági 
földterületek fenntartható használataA hegyvidéki mezőgazdasági termelőknek a természeti 
hátrány miatt nyújtott kiﬁzetések
A/uni00A0hegyvidéki területeken kívüli hátrányos helyzetű területek 
mezőgazdasági termelőinek nyújtott kiﬁzetések
„Natura 2000” kiﬁzetések és a 2000/60/EK irányelvhez 
kapcsolódó kiﬁzetések
Agrár-környezetvédelmi kiﬁzetésekÁllatjóléti kiﬁzetésekNem termelő beruházások 216215214213212211
1 Az Európai Mezőgazdasági 
Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) 
nyújtandó vidékfejlesztési 
támogatásról szóló, 2005. 
szeptember 20-i 1698/2005/EK 
tanácsi rendelet (HL L 277., 
2005.10.21., 1. o.) (37) 
preambulumbekezdése.
2 A 214. vidékfejlesztési 
intézkedés („agrár-
környezetvédelmi kifizetések”) 
támogatja a vidéki területek 
fenntartható fejlesztését. 
Az ezen intézkedés alatt 
folyósított kifizetések teszik ki 
a mezőgazdasági területek 
fenntartható használatára 
nyújtott közfinanszírozás 
57%-át. Ez ösztönzi 
a mezőgazdasági termelőket és 
más gazdálkodókat arra, hogy 
önkéntesen kötelezettséget 
vállaljanak a környezet, a táj és 
annak jellemzői, a természeti 
erőforrások, a talaj és a genetikai 
sokféleség védelmével és 
javításával összeegyeztethető 
mezőgazdasági termelési 
módszerek bevezetésére vagy 
további alkalmazására.
3 Az Európai Mezőgazdasági 
Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) 
nyújtandó vidékfejlesztési 
tá mo gatásról szóló 
1305/2013/EU európai 
parlamenti és tanácsi rendelet 
alkalmazási szabályainak 
megállapításáról szóló, 
2014. július 17-i 808/2014/EU 
bizottsági végrehajtási rendelet 
(HL L 227., 2014.7.31., 18. o.) 
meghatározása szerint.
12 Bevezetés
06 
A Bizottság és a tagállamok a nem 
termelő beruházásokra nyújtott uniós 
támogatás kezeléséért megosztottan fe -
lelnek. A tagállamoknak konkrét célokat 
kell meghatározniuk és hatásos irányítási 
és kontrollrendszereket kell működtet -
niük, hogy a támogatott beruházások 
végrehajtása során betartsák az alkalma -
zandó jogszabályokat, és hogy a beru -
házások költséghatékonyan valósuljanak 
meg.
07 
A Bizottság végrehajtási szabályokat és 
iránymutatásokat dolgoz ki, valamint 
jóváhagyja a nemzeti, illetve regionális 
vidékfejlesztési programokat, amelyek -
ben a tagállamok megadják a kiválasz -
tott támogatási intézkedésekhez rendelt 
céljaikat. A Bizottság nyomon követi és 
felügyeli a programok végrehajtását, és 
ellenőrzi, hogy a tagállami közigazgatási 
szervek hatásos irányítási és kontroll -
rendszereket vezettek-e be.08 
A 2007–2013-as időszakban a köztámo -
gatás aránya a nem termelő beruházá -
sok esetében elérhette a támogatásra 
jogosult költségek 100%-át. Összeha -
sonlításképpen: más (jövedelemterme -
lő) – többek között a mezőgazdasági 
üzemek korszerűsítésével kapcsolatos 
vagy a mezőgazdasági termékek értékét 
növelő – beruházások esetében az alkal -
mazott támogatási arány általában 40%. 
A 2014–2020-as időszakra a köztámoga -
tás aránya ilyen beruházásoknál ugyanez 
maradt.
09 
A 2007–2013-as programozási időszak -
ban megközelítőleg 1014 millió eurót, 
azaz a mezőgazdasági földterületek 
fenntartható használatára szánt köz -
finanszírozás (EMVA és tagállami társ -
finanszírozás) 1,5%-át programozták 
nem termelő beruházásokra (lásd: 1. táb -
lázat ). A 2014–2020-as programozási 
időszak tekintetében, mivel a jelentés 
megírásának idejéig (2015. május vége) 
a legtöbb vidékfejlesztési program még 
nem került elfogadásra5, nem áll mó -
dunkban ismertetni az EMVA-  kiadások 
programozott összegeit.1. táblázatA 2007–2013-as időszakban nem termelő beruházásokra fordított összes EMVA- és 
közkiadás (EMVA és tagállami társfinanszírozás) (euró)
Intézkedés MegnevezésKifizetett Programban szereplő
EMVA Közfinanszírozás EMVA Közfinanszírozás
216 Nem termelő beruházások 549 900 632 859 331 286 610 843 250 1 013 996 313
Forrás:  az Európai Bizottság SFC2007 adatbázisa (2015. május).4 Az „agrár-környezetvédelmi és 
éghajlattal kapcsolatos célok” 
a 2014–2020-as időszak új 
10. vidékfejlesztési 
intézkedésére utalnak. Az ezen 
intézkedés keretében 
folyósított kifizetések 
a környezethez és az éghajlati 
viszonyokhoz pozitívan 
hozzájáruló mezőgazdasági 
gyakorlat megőrzését, 
valamint e gyakorlat 
szükséges módosításainak az 
előmozdítását célozzák.
5 A Bizottság SFC2014 
adatbázisa szerint 2015. 
május 29-ig a Bizottság 51 
programozási dokumentumot 
hagyott jóvá, 67 programozási 
dokumentummal 
kapcsolatban pedig még 
folyamatban van 
a jóváhagyási eljárás.
13
 Az ellenőrzés hatóköre 
és módszere
10 
A Számvevőszék ellenőrizte a nem 
termelő beruházások költséghaté -
konyságát abból a szempontból, hogy 
a 2007–2013-as időszakban mennyiben 
járultak hozzá a mezőgazdasági földte -
rület fenntartható használatára irányuló 
EMVA-célkitűzéshez. Az ellenőrzés célja 
az volt, hogy a Számvevőszék ajánláso -
kat fogalmazzon meg az új programozá -
si időszakra vonatkozóan. Az ajánlásokat 
a tagállamok így figyelembe tudják 
venni saját programjaik végrehajtási sza -
bályainak és eljárásainak kidolgozásakor, 
a Bizottság pedig szintén fel tudja őket 
használni különösen a tagállami irányí -
tási és kontrollrendszerek általa végzett 
monitoringjának fejlesztéséhez.
11 
Az ellenőrzés elsősorban a következő 
kérdésre kereste a választ:
A nem termelő beruházások költség -
hatékony módon járultak hozzá a mező -
gazdasági földter ületek fenntartható 
használatához?
12 
E tekintetben a Számvevőszék jelentése 
a következő részkérdésekre ad választ:
 – A nem termelő beruházások ered -
ményesen segítették elő a mezőgaz -
dasági földterületek fenntartható 
használatával kapcsolatos környe -
zetvédelmi célok elérését? – A támogatott nem termelő beru -
házások költségei indokoltak és 
ésszerűek voltak?
 – A Bizottság és a tagállamok feltérké -
pezték és javították a nem termelő 
beruházások költséghatékonyságát 
a 2007–2013-as időszakban érintő 
hiányosságokat annak érdekében, 
hogy a 2014–2020-as időszakra javu -
lás legyen elérhető e téren?
13 
Az ellenőrzés 2014. július és 2015. április 
között történt. Az ellenőrzés középpont -
jában a 2007–2013-as programozási idő -
szak állt, és az egyrészt a nem termelő 
beruházásokra nyújtott támogatások 
tagállami irányítási és kontrollrendsze -
reire irányult, másrészt egy 28 olyan 
projektből álló mintára, amelyek – az 
alábbi négy tagállamban – a legjelentő -
sebb nem termelő beruházásokat tük -
rözték6: Portugália (kontinentális), Dánia, 
Egyesült Királyság (Anglia) és Olasz -
ország (Puglia), amelyek az ellen  őrzés 
kezdetekor az EMVA-kiadások 80%-át és 
a 216. intézkedés kedvezményezettjei -
nek 60%-át képviselték (lásd: 2. ábra ).6 E jelentés alkalmazásában 
a „tagállam” kifejezés alatt 
vagy maga az ország, vagy az 
adott országon belüli régió 
értendő.
14 Az ellenőrzés hatóköre és módszere
14 
A bizonyítékokat a dokumentációk átte -
kintése, valamint a vizsgált tagállamok 
irányító hatóságainál és kedvezménye -
zetteinél lefolytatott helyszíni ellenőr -
zések révén gyűjtöttük össze. A vizsgált 
28 NPI-projekt esetében a Számvevőszék 
megvizsgálta azok jogosultságát és más 
agrár-környezetvédelmi intézkedésekkel, 
illetve célkitűzésekkel való kiegészítő 
jellegét, valamint azt, hogy azok tényle -
gesen – és ésszerű költségek mellett – 
elősegítették-e az azonosított agrár-  
környezetvédelmi igények kielégítését. 
Az értékelés eredményeit a  II. melléklet  
ismerteti. 2. ábra2007–2013-as programozási időszak – Nem termelő beruházásokra folyósított, 
teljesített EMVA-kiadások
Forrás:  az Európai Bizottság SFC2007 adatbázisa (2014. március).020406080100120140160180200
UK IT PT DK SE NL ES DE FR HU EE LT GR FI BEVidékfejlesztés, 2007–2013 Nem termelő beruházásokra nyújtott támogatás
Teljesített EMVA-támogatás (millió euró)
15
 Észrevételek
A kiválasztási eljárások és 
a monitoringeszközök 
hiányosságai ellenére 
a Számvevőszék talált 
arra utaló jeleket, hogy 
a nem termelő 
beruházásokra nyújtott 
támogatás eredményes
15 
A Számvevőszék megvizsgálta az ellen -
őrzött tagállamok irányítási és kontroll -
rendszereit, és az alábbi kritériumok 
alkalmazásával értékelte, hogy a nem 
termelő beruházásokra nyújtott támoga -
tás eredményesen segítette-e elő a me -
zőgazdasági földterületek fenntartható 
használatát:
 – A tagállamoknak egyértelműen 
meg kell határozniuk a mezőgaz -
dasági földterületek fenntartható 
használatával kapcsolatos konkrét 
agrár-  környezetvédelmi igényeiket 
és a nem termelő beruházások azon 
típusait, amelyek elősegítik ezen 
igények kielégítését. Mivel a nem 
termelő beruházásoknak más re -
leváns agrár-környezetvédelmi intéz -
kedéseket, illetve célkitűzéseket kell 
kiegészíteniük, a tagállamoknak – 
biztosítva ezen kiegészítő jelle -
get – az NPI-támogatást kifejezetten 
az adott intézkedésekhez, illetve célkitűzésekhez kell kötniük.
 – A tagállamoknak eredményesen kell 
alkalmazniuk a projektek kiválasz -
tási kritériumait annak érdekében, 
hogy a rendelkezésre álló forrásokat 
a nem termelő beruházások megha -
tározott típusaira irányítsák, ugyan -
akkor biztosítsák az átláthatóságot 
és az alkalmazandó jogszabályok 
betartását.
 – A tagállamoknak nyomon kell kö -
vetniük a projektek végrehajtását és 
értékelniük kell, hogy a támogatás -
ban részesülő nem termelő beruhá -
zások hozzájárultak-e a meghatáro -
zott környezetvédelmi célkitűzések 
eléréséhez.
Ezeket a kritériumokat a  3. ábrán  látható 
beavatkozási logika szemlélteti.
16 
Az irányítási rendszerek értékelésén 
kívül a Számvevőszék áttekintette a kö -
vetkezőket: egy 28 NPI-projektből álló 
minta (lásd: 13. bekezdés), a tagállami 
vidékfejlesztési programok, valamint 
a vonatkozó monitoringadatok és érté -
kelő jelentések.3. ábraA nem termelő beruházásokkal kapcsolatos beavatkozási logika a 2007–2013-as 
programozási időszak hatókörében
Az igények feltérképezése és
a célkitűzések meghatározásaAz igényekkel és a célokkal 
összhangban lévő és az 
azokhoz kapcsolódó 
beruházástípusok 
meghatározásaA más intézkedéseket és 
célokat kiegészítő nem 
termelő beruházások 
hozzájárulásának és szinergiai 
szerepének értékelése
16 Észrevételek
Az agrár-környezetvédelmi 
igények tág meghatározása 
ellenére a tagállamok 
a támogatás megfelelő 
célzottsága érdekében 
szűkítették a támogatásra 
jogosult nem termelő 
beruházások körét
17 
A nem termelő beruházások támoga -
tásának – a hatásosság érdekében – 
a mezőgazdasági földterület fenntart -
ható használatával kapcsolatos konkrét 
agrár-környezetvédelmi igények kielé -
gítésére kell irányulnia. A Számvevő -
szék megállapította: noha a tagállamok 
mindegyike nagy vonalakban határozta 
meg agrár-környezetvédelmi igényeit, 
enyhítették a nem célzott támogatás 
kockázatát azáltal, hogy szűkítették a nem 
termelő beruházások támogatásra jogo -
sult típusainak körét. Az agrár-környezet -
védelmi igényeket és célkitűzéseket, va -
lamint a nem termelő beruházások egyes 
felkeresett tagállamokban megfigyelhető 
típusait a  III. melléklet  foglalja össze. 
A mellékletből látható, hogy általában 
véve tényleges összefüggés van a tagál -
lamok által támogatásra kiválasztott nem 
termelő beruházások és a vidékfejlesztési 
programjukban ismertetett agrár-környe -
zetvédelmi igények között.
18 
Megfigyelve a köztámogatás keretössze -
geit, két tagállam bővítette ki ezekhez 
képest a támogatás körét, főként tájmeg -
őrzési és tájvédelmi projektekkel. Portu -
gáliában az NPI-támogatás 89%-a a Douro 
völgyében, teraszos szőlőültetvényeken 
alkalmazott hagyományos szárazon rakott 
kőfalak helyreállítására irányult. Olasz -
ország esetében (Puglia) a nem termelő 
beruházásokra szánt köztámogatás 97%-a 
hagyományos szárazon rakott kőfalak 
helyreállítására irányult, ami egyrészt a ré -
gióra jellemző gazdálkodási rendszerekre 
jellemző, másrészt tájképi sajátosság. Ezek 
a példák azt illusztrálják, hogy a tagállam 
egyértelműen egy adott agrár-környezet -
védelmi igény kielégítésére összpontosító 
NPI-támogatás mellett tette le a voksát.A négy vizsgált tagállam 
mindegyike hivatkozott 
a nem termelő beruházásokra 
nyújtott támogatás kiegészítő 
jellegére, de köz ülük csak 
kettő alkalmazta azt operatív 
szinten más támogatási 
rendszerekkel való szinergiák 
erősítéséhez
19 
Az EMVA-rendelet a nem termelő beruhá -
zásoknak kiegészítő szerepet szánt (lásd: 
3. és 4. bekezdés), azonban a tagállamok 
belátására bízta, hogy megválasszák, 
milyen mértékű legyen a kiegészítő jelleg. 
Ellenőrzésünk során minden vizsgált 
tagállamban találtunk utalást kiegészítő 
jellegre, azonban csak két tagállam – Por -
tugália (kontinentális) és Egyesült Király -
ság (Anglia) – határozta meg e kiegészítő 
jelleget, a különböző környezetvédelmi 
támogatási rendszerek közötti szinergiák 
tényleges ösztönzése érdekében, opera -
tív szinten. Kiemelendő, hogy ez utóbbi 
tagállamok a nem termelő beruházásokra 
nyújtott támogatást és a 214. EMVA-intéz -
kedést („Agrár-környezetvédelmi kifizeté -
sek”) integrálták úgy, hogy a nem termelő 
beruházásra nyújtott támogatáshoz való 
hozzáféréshez a 214. vidékfejlesztési 
intézkedéshez kapcsolódó agrár-környe -
zetvédelmi kötelezettségvállalásra volt 
szükség.
20 
A másik két ország, Dánia és Olaszország 
(Puglia) a kiegészítő jelleget kevésbé 
gyakorlatiasan és tágabban határozta 
meg, mivel a nem termelő beruházásokra 
nyújtott támogatás olyan, a vidékfejlesz -
tési programjukban szereplő általános 
agrár-környezetvédelmi célkitűzésekhez 
(pl. tájmegőrzés, a természeti erőforrá -
sok védelme) kapcsolódott, amelyekkel 
a 2. tengely más EMVA-intézkedései is 
foglalkoztak (lásd: 1. ábra ). Az intézke -
dések közötti kölcsönös kiegészítő jelleg 
azonban nem volt kifejtve. A  2. háttér -
magyarázat  példákat mutat be a sziner -
giákra, illetve a nem termelő beruházások 
tágan meghatározott kiegészítő jellegére.
17 Észrevételek
21 
A Számvevőszék véleménye szerint az 
NPI-támogatás és más vidékfejleszté -
si intézkedések (pl. a 214. intézkedés) 
integrálásának lehetősége szorosabb 
kapcsolatot teremtett a már meglévő 
agrár-környezetvédelmi kötelezettség -
vállalásokkal, és ily módon az agrár-  
környezetvédelmi célkitűzések megva -
lósítását tekintve elősegíti a nagyobb 
szinergiahatást.
22 
Az intézkedések ily módon történő 
integrálása azonban a támogatások 
közötti átfedések kockázatával is jár, 
amennyiben az egyes intézkedések 
keretében finanszírozandó tevékenysé -
gek nincsenek világosan elkülönítve. Ez 
történt Portugáliában (kontinentális), 
ahol a 214. intézkedés (agrár-környezet -
védelmi kifizetések) keretében nyújtott támogatás a helyreállításra szoruló (rossz 
állapotú) szárazon rakott kőfalszakaszok 
fenntartásával, illetve helyreállításával 
kapcsolatos összegekre is vonatkozott. 
Ebből következően a 214. intézkedés ke -
retében folyósított, a fenntartási kötele -
zettségvállalással kapcsolatos kifizetések 
mindkét típusú – karbantartandó, illetve 
helyreállítandó – falra vonatkozhattak. 
A helyreállítási munkálatok költségtérí -
tését ugyanakkor 100%-os arányban az 
NPI-támogatás keretében is lehetett igé -
nyelni. Ez tehát azt jelenti, hogy egyes 
szárazon rakott kőfalak helyreállítására 
nyújtott támogatás intenzitása valójában 
meghaladhatta a 100%-ot. A Számve -
vőszék a Portugáliában felkeresett hat 
projekt tekintetében négy ilyen esetet 
talált.Példák más intézkedésekkel/célkitűzésekkel való kiegészítő jellegre
Portugáliában (kontinentális), a Douro völgyében a szárazon rakott kőfalak helyreállítását támogató NPI-rendszerek 
előírják, hogy a pályázónak a 214. intézkedés (agrár-környezetvédelmi kifizetések) kedvezményezettjének kell len -
nie. A 214. intézkedés keretében a kedvezményezettek egy sor agrár-környezetvédelmi kötelezettség vállalásáért 
kapnak pénzügyi támogatást. E kötelezettségvállalások egyike a mezőgazdasági üzem területén található szárazon 
rakott kőfalak legalább öt éven keresztül történő jó állapotban tartását jelenti. Ilyen esetekben a szárazon rakott 
kőfalak helyreállítására nyújtott NPI-támogatás kiegészíti a fenntartásukra irányuló kötelezettségvállalást, és a két 
intézkedés együttesen járul hozzá ahhoz a célkitűzéshez, hogy a régió egyik jelentős tájképi eleme jó állapotban 
kerüljön megőrzésre.
Az Egyesült Királyságban (Anglia) az ún. Environmental Stewardship  (környezettudatos gazdálkodás) egy olyan 
önkéntes rendszer, amely – a 214. vidékfejlesztési intézkedés keretében – támogatást nyújt azoknak a gazdálko -
dóknak, akik vállalják, hogy az agrár-környezetvédelmi célkitűzések megvalósulását elősegítve kezelik földjeiket. Ez 
a rendszer különböző, egyre szigorúbb követelményeket előíró szintekből áll; az egyik szint, a  High-Level Steward -
ship  (magas szintű gazdálkodás, HLS), lehetőséget nyújt bizonyos típusú, a kedvezményezettek által elvégzendő 
értéknövelő munkák (pl. tájak és tájképi elemek, illetve hagyományos határok helyreállítása) finanszírozására is. 
Az NPI-támogatásból ilyen értéknövelő munkák finanszírozhatók.
Olaszország (Puglia) és Dánia az NPI-támogatást a 2. tengely egészét tekintve meghatározott, általános agrár-kör -
nyezetvédelmi célkitűzések eléréséhez kötötte – pl. vidéki tájak védelméhez, a biodiverzitás megőrzéséhez –, és 
nem szűkítette konkrét, különös környezeti értéket képviselő övezetekként azonosított területekre. Olaszország 
(Puglia) esetében a támogatásban részesülő kedvezményezetteknek csak mezőgazdasági tevékenységet kell végez -
niük, míg Dánia esetében bármely magán- vagy állami jogi személy (beleértve mind a mezőgazdasági földterületek 
tulajdonosait, mind a bérlőit) lehet kedvezményezett, kivéve a terület vizes élőhelyek létrehozása céljából való 
megvásárlására vonatkozó célprogramot, amelynél a dán állam a kedvezményezett.2. háttérmagyarázat
18 Észrevételek
23 
Összességében a Számvevőszék által 
felkeresett projektek mintájában tük -
röződött az, hogy a tagállamok hogyan 
kívánták felhasználni az NPI-támoga -
tást: a 28 felkeresett projektből 16 más 
vidékfejlesztési intézkedésekkel létrejött 
szinergiában valósult meg és a Szám -
vevőszék megítélése szerint a projek -
tek döntő részét (28-ból 21-et) más 
agrár-környezetvédelmi célkitűzéseket 
kiegészítve hajtották végre. A részleteket 
lásd: II. melléklet .A vizsgált tagállamok által 
alkalmazott kiválasztási 
eljárások hiányosságai miatt 
támogatásra nem jogosult 
nem termelő beruházások 
is kaptak támogatást, 
és olyanok is, amelyek 
kiválasztását nem indokolták 
kellő mértékben
24 
A tagállamoknak a szűkös közforrásokat 
olyan pályázatokra kell költeniük, amelyek 
a leginkább kielégítik a tagállami vagy 
regionális igényeket, miközben betartják 
az alkalmazandó szabályokat, valamint 
az egyenlő hozzáférés és az átlátható -
ság elveit is. A Számvevőszék a vizsgált 
tag államokban áttekintette a jelenleg ha -
tályos kiválasztási eljárásokat, és e szem -
pontok alapján egy kivételével mindegyik 
tagállamban hiányosságokat talált. Példák 
a 3. háttérmagyarázatban  olvashatók.
A nem termelő beruházási projektek kiválasztását érintő hiányosságok
a) Támogatásra nem jogosult beruházások kiválasztása
Dánia
A vizes élőhelyekkel kapcsolatos projektek előzetes (azaz megvalósíthatósági) tanulmányait önálló nem termelő be -
ruházásként kezelik, külön jóváhagyási eljárás vonatkozik rájuk, és gazdaságilag teljesen függetlenek minden esetleg 
később megvalósítandó beruházástól. Az 1974/2006/EK rendelet7 55. cikke szerint azonban egy adott beruházási műve -
lethez kapcsolódó, társfinanszírozásra jogosult általános költségek csak akkor tekinthetők ilyennek, ha maga a beru -
házási művelet ténylegesen létezik. A Számvevőszék véleménye szerint ez a követelmény az értékarányosság elveit 
védi, mivel megelőzi, hogy az uniós forrásokat olyan intézkedésekre költsék, amelyek nem járulnak hozzá a támogatási 
rendszer célkitűzéseinek megvalósulásához. Ez történik az olyan megvalósíthatósági tanulmányok esetében is, ame -
lyek nem vezetnek konkrét beruházáshoz. Ebben a tagállamban a finanszírozott előzetes tanulmányok kevesebb mint 
fele vezetett végül tényleges, vizes élőhelyekkel kapcsolatos beruházásokra irányuló pályázatokhoz. Számos esetben 
fordult elő továbbá, hogy pozitív következtetéssel záródó megvalósíthatósági tanulmányt követően nem valósult meg 
a konkrét projekt.
Olaszország (Puglia)
A tagállami hatóságok meghatározták, hogy csak a Kereskedelmi Kamara mezőgazdasági üzemeket tartalmazó 
nyilvántartásában szereplő gazdálkodók részesülhetnek NPI-támogatásban. A Számvevőszék megállapította, hogy 
a helyszínen felkeresett hat kedvezményezettből három nem felelt meg ennek a követelménynek, és ilyen értelem -
ben nem is részesülhetett volna NPI-támogatásban.
7 A Bizottság 2006. december 15-i 1974/2006/EK rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési 
támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról (HL L 368., 2006.12.23., 15. o.).3. háttérmagyarázat
19 Észrevételek
b) Nem kellően átlátható projektkiválasztás
Egyesült Királyság (Anglia)
A tagállami hatóságok megállapítják, hogy potenciálisan mely mezőgazdasági üzemek támogathatók. Ehhez fel -
használják a potenciális környezetvédelmi eredményeik szempontjából rangsorolt mezőgazdasági üzemek előzete -
sen (a tagállami hatóságok és a potenciális kedvezményezettek közötti tárgyalási eljárás előtt) összeállított listáját. 
Arról azonban, hogy a rangsorolás milyen alapon történt, illetve hogy az egyes pályázatok érdemeit milyen alapon 
értékelték, nem állt rendelkezésre információ. A támogatási rendszer dokumentációja értelmében ráadásul a tag -
állami tisztviselők belátására van bízva, hogy további termőföld-hasznosítási pályázatokat is felvesznek-e a listára.
Dánia
A kollektív ültetvényekkel kapcsolatos nem termelő beruházások pályázatait majdnem kizárólag a földtulajdonoso -
kat és -bérlőket tömörítő nemzeti egyesület nyújtja be az irányító hatóságoknak. Ez a nemzeti egyesület saját krité -
riumai alapján dönt arról, mely helyi egyesület vesz részt a benyújtott projektekben, és később arról is, hogy mely 
projektek részesülnek támogatásban. A nemzeti egyesület tagja továbbá annak a tanácsadó bizottságnak, amely 
meghatározza a benyújtott pályázatok viszonylagos helyét a rangsorolásban. A Számvevőszék véleménye szerint ez 
potenciális összeférhetetlenséget jelent.
c) Alapvető kiválasztási kritériumok nem megfelelő ellenőrzése
Olaszország (Puglia)
Szárazon rakott kőfalak helyreállítására igényelt NPI-támogatással kapcsolatos 2009-es pályázatok esetében a 3887 
benyújtott pályázatból 602-t hagytak jóvá, ami 42,7 millió euró összegű közkiadás jóváhagyását jelentette. A rang -
sorolási kritériumok alapján a pályázatok legfeljebb hét pontot kaphattak. A hat pontnál kevesebbet elért pályáza -
tokat kizárták.
A meghatározó rangsorolási kritériumok egyike az volt, hogy a mezőgazdasági üzem nagy környezetvédelmi, 
illetve tájképi értékkel rendelkezik, amennyiben területén olajfaliget volt található. Az ezen kritériumnak megfelelő 
pályázók két pontot kaptak, ami meghatározó volt ahhoz, hogy ne zárják ki őket.
A tagállami hatóságok nem ellenőrizték független módon, hogy ez a konkrét kritérium teljesül-e. Ezzel a feladattal 
a termelői egyesületeket bízták meg, akiknek igazolniuk kellett, hogy tagjaik teljesítik-e a kritériumot. 
20 Észrevételek
Nem állt rendelkezésre 
megfelelő információ 
arról, hogy mi valósult meg 
uniós, illetve tagállami 
szinten a nem termelő 
beruházásokra nyújtott 
uniós támogatás révén…
25 
A nem termelő beruházásokra nyújtott 
EMVA-támogatás megfelelő felhaszná -
lásának biztosításában kulcsfontosságú 
szerepet játszik a monitoring és értéke -
lés. A 2007–2013-as időszakra a vidék -
fejlesztési rendelet bevezette a közös 
monitoring- és értékelési keretrendszert 
(Common Monitoring and Evaluation 
Framework , CMEF). A CMEF közös mu -
tatókat alkalmazott a vidékfejlesztési 
célok elérésében megvalósuló előreha -
ladás oly módon történő mérésére, ami 
lehetővé teszi az egyes vidékfejlesztési 
programok összehasonlítását és az ada -
tok összevonását. Mivel a közös mutatók 
nem tudják teljes mértékben átfogni az 
egyes támogatási rendszerek hatásait, 
a tagállamok korlátozott számú kiegészí -
tő mutatót is meghatározhatnak.26 
A Számvevőszék több hiányosságot talált 
a monitoringot és az értékelést tekintve, 
amelyek általában véve a nem termelő 
beruházások révén elért eredmények -
re vonatkozó releváns adatok hiányát 
eredményezték, különösen azt illetően, 
hogy a nem termelő beruházások milyen 
mértékben járultak hozzá a mezőgazda -
sági földterületek fenntartható hasz -
nálatát érintő agrár-környezetvédelmi 
célkitűzésekhez.
27 
Elsőként: a tagállamok a programozási 
szakaszban nem határoztak meg az 
NPI-támogatáshoz kapcsolódó kie -
gészítő bázismutatókat. A kiegészítő 
bázismutatók alkalmazása révén lét -
rejöhetett volna egy olyan környezet, 
amelyben a nem termelő beruházásokat 
célzó támogatások forrásainak elosztása 
világosabb lett volna, és amelyben az 
időszak végén összehasonlítható lett 
volna az NPI-támogatás hozzájárulása. 
A 4. háttérmagyarázat  példát mutat 
be arról, hogy a bázismutatók hogyan 
könnyíthetik meg az NPI-támogatás által 
elért eredmények mérését.
Példák lehetséges bázismutatókra
Olaszország (Puglia) és Portugália (kontinentális)
A nem termelő beruházások vidékfejlesztési programban szereplő legfontosabb típusa a szárazon rakott kőfalak 
helyreállítása volt (a teljes köztámogatás 97%-a Pugliában, 89%-a Portugáliában). A tagállami hatóságok azonban 
nem határozták meg a kiindulási helyzetet (az ilyen típusú NPI-támogatás által érintett területeken található szá -
razon rakott kőfalak mennyiségét, a programozási időszak kezdetén karbantartást igénylő szárazon rakott kőfalak 
mennyiségét vagy a programozási időszak végére helyreállítandó szárazon rakott kőfalak célmennyiségét), pedig 
ez világosabb képet adott volna az ilyen típusú nem termelő beruházásra elkülönített források jelentőségéről és 
eredményességéről.4. háttérmagyarázat
21 Észrevételek
28 
Másodsorban a CMEF közös mutatói 
olyan input- és outputadatokat mérnek, 
mint pl. a közkiadás összege, a támoga -
tásban részesülő mezőgazdasági üzemek 
száma, a beruházás teljes volumene, 
ezek azonban egyáltalán nem megfele -
lőek az olyan beruházási intézkedések 
hatásának méréséhez, mint az NPI-tá -
mogatás. Ugyanígy: az NPI-támogatásra 
vonatkozóan kapott közös eredmény -
mutató azon földterület nagyságát 
(hektárban megadva) veszi figyelembe, 
amelyen sikeres termőföld-hasznosítási 
rendszereket alkalmaznak, így alkalmat -
lan egy adott beruházási intézkedés 
hozzájárulásának, vagy az intézkedéssel 
való kapcsolatnak a kimutatására.
29 
Dacára a közös eredménymutatók 
alkalmatlanságának – amit a portugáliai 
(kontinentális) és az Egyesült Királyság -
beli (Anglia) vidékfejlesztési program is 
kifejezetten elismer –, a vizsgált tag -
államok az NPI-támogatást illetően nem 
határoztak meg kiegészítő mutatókat, 
amelyekkel ebben a jelentős kérdésben 
információt szerezhettek volna.30 
Releváns információk szerezhetők még 
az elért eredményekről értékelés révén 
is. A monitoring során végzett rendsze -
res vizsgálattal szemben az értékelés 
bizonyítékok időszaki gyűjtését és elem -
zését jelenti, beleértve a monitoring cél -
jából létrehozott adatokat is. A számve -
vőszéki ellenőrzés idején csak az időszak 
közepe felé készült félidős értékelések 
álltak rendelkezésre. Ezeknek az értékelő 
jelentéseknek az áttekintése azt mutatja, 
hogy azok nem tartalmaznak releváns 
információkat az NPI-támogatás révén 
elért eredményekről. Ez főként a késői 
végrehajtásnak és a releváns monitoring -
információk hiányának együttes hatá -
sából eredt. Valójában az egyes félidős 
értékelésekről készült bizottsági jelenté -
sek megemlítették a monitoringadatok 
elérhetőségével és teljességével kap -
csolatos hiányosságokat. Az 5. háttér -
magyarázat  példákat tartalmaz arról, 
hogy az NPI-támogatás teljesítményéről 
csak igen korlátozott mértékben állnak 
rendelkezésre információk.
Az NPI-támogatás említése a félidős értékelésekben (példák)
Portugália (kontinentális) estében a félidős értékelés az intézkedés késői végrehajtása miatt nem említette az 
NPI-támogatásokat.
Ami Olaszországot (Puglia) illeti, a félidős értékelés szolgált információval az NPI-támogatás végeredményéről, 
valamint e támogatás és a környezeti hasznok korrelációjáról. A félidős értékelésig azonban még nem került sor 
egyetlen kifizetésre sem, ami alapján feltételezhető, hogy a jelentés átvette a vidékfejlesztési programban és az 
utólagos értékelő jelentésben szereplő, tervezett környezeti hasznokat.
Ami Dániát illeti, a félidős értékelés arra hivatkozott, hogy az NPI-támogatást végrehajtó tagállami intézkedések 
nem tartalmazták az operatív célkitűzések meghatározását.
Az Egyesült Királyság (Anglia) esetében a félidős értékelés külön ajánlást tartalmazott arra vonatkozóan, hogy az 
NPI-támogatás eredményességének és relevanciájának értékelése új mutatók meghatározását teszi szükségessé.5. háttérmagyarázat
22 Észrevételek
31 
A fent leírt problémák miatt a tagállami 
hatóságok nem voltak abban a helyzet -
ben, hogy érdemi következtetéseket 
vonhassanak le az NPI-támogatás sikeré -
ről vagy eredményességéről, azaz hogy 
mennyiben járul hozzá más környezetvé -
delmi intézkedések, illetve célkitűzések 
megvalósulásához. Emiatt azok a tag -
államok például, amelyek az NPI-támo -
gatás nyújtását más vidékfejlesztési intézkedések – pl. az agrár-környezetvé -
delmi kifizetések – kedvezményezette -
inek körére szűkítették, a két különálló 
intézkedést együttesen értékelték. Ezzel 
azt kívánták kimutatni, hogy az utóbbi 
intézkedés bizonyos irányú teljesítmé -
nye azt jelentheti, hogy az NPI szintén 
ugyanígy teljesített, noha az NPI-támo -
gatás eredményét tekintve nem álltak 
rendelkezésre objektív adatok (lásd: 
6. háttérmagyarázat ).
…a Számvevőszék azonban 
talált arra utaló jeleket, 
hogy a vizsgált nem 
termelő beruházások 
71%-a elősegítette 
a mezőgazdasági 
földter ület fenntartható 
felhasználásával kapcsolatos 
célok megvalósulását
32 
Amint a 13. bekezdésben már említet -
tük, a Számvevőszék megvizsgált egy 
28 NPI-projektből álló mintát. Annak 
értékeléséhez, hogy ezek a projektek 
eredményesen járultak-e hozzá a me -
zőgazdasági földterület fenntartható 
használatához, a Számvevőszék a követ -
kezőket vizsgálta meg:
 – A projektek jogosultak voltak-e 
EMVA-támogatásra. – A projektek adott, a tagállamok által 
a vidékfejlesztési programjaikban 
elismert környezetvédelmi igénye -
ket igyekeztek-e kielégíteni, illetve 
a mezőgazdasági földterület fenn -
tartható használatával kapcsolatos 
célokat igyekeztek-e eléri.
 – A vonatkozó beruházások a tervek 
szerint valósultak-e meg, és azokat 
a számvevőszéki helyszíni vizsgálat 
idején is fenntartották-e. A  II. mel -
léklet  az egyes projektekre nézve 
bemutatja az értékelés eredményeit, 
valamint elemzi azok költségeinek 
ésszerűségét (erről részletesen a kö -
vetkező szakaszban számolunk be).Példa egy üttes értékelésre
Az Egyesült Királyság (Anglia) tagállami hatóságai kijelentették, hogy az NPI-támogatás teljesítményének mérésé -
hez a két intézkedés (214. agrár-környezetvédelem és 216. NPI) teljesítményét együttesen vették figyelembe. Annak 
kimutatásához azonban, hogy az NPI-támogatás hogyan járult hozzá az agrár-környezetvédelmi kötelezettség -
vállalásokból eredő hosszú távú hasznokhoz, hiányoznak a kizárólag az NPI-re vonatkozó konkrét célkitűzések és 
mutatók.6. háttérmagyarázat
23 Észrevételek
33 
Ami a jogosultságot illeti, a Számvevő -
szék megállapította, hogy négy projekt 
már a pályázat beadásakor sem volt 
támogatásra jogosult (lásd: 3. háttér -
magyarázat ). A Számvevőszék emellett 
három olyan projektet is talált, amelyek 
a végrehajtás során bekövetkező problé -
mák miatt vesztették el jogosultságukat 
(lásd: 44. bekezdés). A Számvevőszék 
véleménye szerint ez a hét projekt (25%), 
mivel nem részesülhetett volna EMVA-tá -
mogatásból, nem segíti elő az intézke -
dés célkitűzéseinek megvalósulását.
34 
A Számvevőszék bizonyíték alapján arra 
a következtetésre jutott, hogy a fenn -
maradó 21 projektből 20 azonosított ag -
rár-környezetvédelmi igényeket elégített 
ki. A leggyakoribb ilyen igények a táj, 
illetve a biodiverzitás védelme voltak. 
Ezek a projektek emellett a tervek szerint 
kerültek végrehajtásra, és a Számvevő -
szék helyszíni vizsgálatakor fenntartha -
tóan működtek. Összességében a Szám -
vevőszék arra utaló jeleket talált, hogy 
a 28 vizsgált projektből 20 (71%) segí -
tette elő a mezőgazdasági földterületek 
fenntartható használatával kapcsolatos 
agrár-környezetvédelmi célkitűzések 
megvalósulását.A vizsgált tagállamokban 
a támogatásban részes ülő 
nem termelő beruházások 
költségei gyakran 
ésszerűtlen ül nagyok 
vagy nem kellően 
indokoltak voltak
35 
Ahhoz, hogy a mezőgazdasági földterü -
letek fenntartható használatát költség -
hatékonyan segítsék elő, a nem termelő 
beruházásoknak nem csak ki kell elégí -
teniük a vonatkozó agrár-környezetvé -
delmi igényeket, hanem mindezt ésszerű 
költségek mellett kell tenniük. Továb -
bá, mivel a közpénzből finanszírozott 
beruházási költségek aránya esetükben 
nagyobb, mint más EMVA beruházási in -
tézkedések esetében (100% is lehet), ez 
a nem termelő beruházások kedvezmé -
nyezettjeit kevésbé ösztönzi a költségek 
behatárolására. A tagállamoknak ezért 
külön figyelmet kell fordítaniuk arra, 
hogy csak az ésszerű és megfelelően 
indokolt beruházási költségeket térítsék 
meg.
36 
Amint a 3. bekezdésben is megje -
gyeztük, a nem termelő beruházások 
esetében a köztámogatás nyújtását az 
indokolja, hogy pénzügyileg ösztönzik 
a kedvezményezetteket olyan beruhá -
zások megvalósítására, amelyek nem 
járnak jelentős mértékű megtérüléssel, 
azonban a környezetre nézve kedvező 
hatást gyakorolnak. A támogatási arány 
ezért elérheti a beruházás támoga -
tásra jogosult kiadásainak 100%-át is. 
Mivel potenciálisan majdnem minden 
beruházási típus járhat közvetlen vagy 
közvetett gazdasági haszonnal, az alkal -
mazandó szabályok kimondják, hogy 
a nem termelő beruházások nem járhat -
nak jelentős gazdasági megtérüléssel 
a kedvezményezett számára. A Bizottság 
azonban nem nyújtott iránymutatást 
a jelentős gazdasági megtérülés fogal -
máról, és arról sem, hogy a tagállamok -
nak ezt hogyan kell felmérniük.
24 Észrevételek
37 
A Számvevőszék véleménye szerint 
a gazdaságosság elvének betartása 
érdekében a tagállamoknak figyelembe 
kellene venniük az NPI-támogatásban 
részesülő műveletek jövedelemtermelő, 
illetve hozamot termelő jellemzőit8 an-
nak megállapításakor, hogy az ilyen pro -
jektek milyen mértékű köztámogatásban 
részesüljenek. Különösen: a támogatási 
arányt a nem termelő beruházásoktól 
várható jövedelemtermelő jellemzők, 
illetve agronómiai hasznok jelentősége 
alapján kellene meghatározni, a szoká -
sos, jövedelemtermelő beruházásokra 
nyújtott, tipikusan 40%-os támogatási 
arány és az NPI-k esetében megenge -
dett maximális, 100%-os arány közötti 
értékben.
38 
A Számvevőszék megvizsgálta a négy 
felkeresett tagállam által a nem terme -
lő beruházások esetében alkalmazott 
közfinanszírozási arányokat, és a 28 NPI-  
projektből álló mintán értékelte, hogy 
ezeket az arányokat differenciálták-e 
adott esetben a termelő jellemzők 
függvényében. E nem termelő beruhá -
zások esetében a Számvevőszék továbbá 
a költségek ésszerűségét is felmérte. 
Összességében a Számvevőszék meg -
állapította, hogy a gyakorlatban a leg -
több nem termelő beruházás tartalmaz 
termelő elemeket is, de a tagállamok 
ezeket az elemeket nem vették figye -
lembe a felhasznált közfinanszírozás 
nagy arányának csökkentése érdekében. 
A Számvevőszék megállapította még, 
hogy valamennyi tagállamban sziszte -
matikusan problémát jelent a költségek 
ésszerűségének biztosítása.A nem termelő 
beruházások nagyarányú 
közfinanszírozásban 
részes ülnek, pedig 
néha jövedelemtermelő 
összetevőket is tartalmaznak
39 
Minden vizsgált tagállam külön arányo -
kat határozott meg az NPI-támogatásra. 
Míg Portugália (kontinentális) és Olasz -
ország (Puglia) a támogatási arányt a tá -
mogatásra jogosult kiadások 100%-ában 
határozták meg, Dánia és az Egyesült 
Királyság (Anglia) NPI-típusonként külön 
arányokat adtak meg, amelyek 50% és 
100% között mozogtak, attól függően, 
hogy rendelkeztek-e bizonyos jöve -
delemtermelő jellemzőkkel vagy sem. 
Differenciálásra példákat olyan projektek 
esetében láttunk, mint pl. kerítésemelés, 
amelyet az Egyesült Királyság (Anglia) 
50%-os arányban társfinanszírozott, 
vagy sövénykerítések helyreállítása, 
amelyet Dánia és az Egyesült Király -
ság 60%-ban támogatott; 100%-ban 
támogatott projektek voltak például: 
a földterület puszta jellegű mezőkké 
való visszaalakítása (Egyesült Királyság) 
vagy állami megvásárlása vizes élővilág 
kialakítása céljából (Dánia).
40 
A Számvevőszék úgy véli, hogy az Egye -
sült Királyság (Anglia) vidékfejlesztési 
programja volt az egyetlen, amely az 
egyes NPI-projektek esetében az egyedi 
támogatási arány meghatározásakor 
olyan tényezőket is figyelembe vett, 
mint pl. a várt környezeti és agronómi -
ai haszon, vagy a piac nem megfelelő 
működése.8 Egy adott beruházás termelő, 
illetve jövedelemtermelő 
jellemzői azok, amelyek 
hozzájárulnak 
a mezőgazdasági üzem 
értéknövekedéséhez vagy 
nyereségességéhez, illetve azt 
eredményezik. Ez történhet 
gazdasági vagy agronómiai 
haszon formájában, pl. 
a beruházás strukturális 
szerepet játszik 
a mezőgazdasági üzem 
gazdálkodási rendszerében, 
a beruházással kapcsolatos 
műveletek költségei 
csökkennek vagy az üzem 
termelése növekszik.
25 Észrevételek
41 
A Számvevőszék ugyanakkor minden 
felkeresett tagállamban talált olyan nem 
termelő beruházásra példát, amely eseté -
ben a jövedelemtermelő jellemzőket nem 
vették figyelembe a támogatási arány 
meghatározásakor, amely arányok így a le -
hető legnagyobbak voltak. A Számvevő -
szék úgy véli, hogy ez csorbítja a gazdasá -
gosság elvét, mert bizonyos típusú javak 
esetében túlfizetéssel jár, amennyiben az 
adott javakat a kedvezményezett, illetve 
a kapcsolódó szervezetek haszonból való 
részesedése tekintetében kisebb költség -
gel is be lehetett volna szerezni:
 – Portugáliában (kontinentális) a Douro 
völgyében teraszos műveléshez 
alkalmazott szárazon rakott kőfalak 
helyreállítása a nem termelő beruhá -
zások finanszírozásakor alkalmazott 
legnagyobb arányú támogatást kapta 
(az intézkedéssel kapcsolatos teljes 
kiadás 89%-a). A támogatási arány 
a jogosult kiadás 100%-a volt, de az 
összeget mezőgazdasági üzemen -
ként 70 000 euróban maximalizálták. 
A Számvevőszék véleménye szerint 
a nem termelő beruházások ezen 
típusa termelő összetevőt is tartal -
maz, mivel a falak a teraszos művelési 
rendszerben (a beruházás által érin -
tett területen) strukturális szerepet 
játszanak, a tájképi elem tehát nem az 
egyetlen szempont a kérdéses gazdál -
kodási rendszer esetében. A Portu -
gáliában (kontinentális) alkalmazott 
igen nagy támogatási aránnyal szem -
ben az Egyesült Királyságban (Anglia) 
a kőfallal kapcsolatos projektek csak 
60%-os támogatásban részesültek.
 – A Számvevőszék ezenkívül meg -
állapította, hogy a hat felkeresett 
NPI-projektből egy esetében az ere -
detileg a hagyományos gazdálkodási 
struktúrák fenntartására nyújtandó 
támogatás végül egy, a mezőgazdasá -
gi műveletek során alkalmazott nem 
hagyományos struktúra támogatását 
eredményezte. – Olaszországban (Puglia) a mezőgaz -
dasági parcellákat lehatároló szárazon 
rakott kőfalak helyreállítása részesült 
az itt finanszírozott nem termelő 
beruházásokra jellemző legnagyobb 
arányú támogatásban (az intézkedés -
sel kapcsolatos teljes kiadás 97%-a). 
A támogatási arány a jogosult kiadások 
100%-a volt; az első pályázati időszak -
ban nem maximalizálták az összege -
ket. A későbbi időszakokban a kiadás 
felső küszöbértékét 100 000 euróban 
határozták meg. A Számvevőszék véle -
ménye szerint a nem termelő beruhá -
zások ezen típusa termelő összetevőt 
is tartalmaz, mivel a kőfalakat parcella -
határként alkalmazzák az állatok bizo -
nyos legelőkön való tartása, illetve az 
ültetvényeknek a szomszédos tenyész -
tett vagy vadállatoktól való védelme 
érdekében. Az Olaszországban (Puglia) 
megfigyelt igen nagy támogatási 
arányhoz képest az Egyesült Királyság -
beli helyzet teljesen eltér, mivel itt 
a kőfallal kapcsolatos projektek csak 
60%-os támogatásban részesültek.
 – Az Egyesült Királyságban (Anglia), 
annak ellenére, hogy létezik módszer -
tan ahhoz, hogy figyelembe lehessen 
venni a támogatott NPI-projektek 
gazdasági hatását a támogatási arány 
meghatározásakor, a Számvevőszék 
megállapította, hogy a helyszínen 
felkeresett – és mindegyik esetben 
100%-ban finanszírozott – 10 projekt -
ből 4 esetében jelentős gazdasági 
haszon termelődött a kedvezménye -
zettek, illetve kapcsolódó szervezetek 
számára. Két, leromlott minőségű 
tőzegláp helyreállítását érintő eset -
ben9 a kedvezményezettek a projek -
teket két vízügyi vállalatot bevonva, 
partnerség keretében irányították. 
Mindkét projekt az e vállalatok által 
kezelt víztározók vízgyűjtő területén 
helyezkedik el. A vállalatok gazda -
sági érdeke a vízkezelési költségek -
nek – a nem termelő beruházásokból 
adódó – csökkentésében állt. Noha 
a projektek az NPI-támogatás ható -
körébe estek, a támogatási arány 
meghatározásához a vízügyi vállalatok 
saját gazdasági érdekeit is figyelembe 
kellett volna venni.9 A tőzeglápok elhalt és rothadó 
növényi anyagokból kialakult, 
vastag, vizenyős és szerves 
talajréteg (tőzeg) borította 
vizes élőhelyek. Tőzeglápok 
alatt értendők többek között 
a lápok, a tőzegmohalápok, az 
átmeneti lápok, 
a tőzegmocsarak és a tundrai 
permafroszt.
26 Észrevételek
 Egy másik esetben a kedvezménye -
zett (egy erdőtulajdonos) a támoga -
tást elsősorban gazdasági tevé -
kenységéhez használt felszerelés 
vásárlására fordította. A negyedik 
projekt történelmi épületek helyre -
állítását érintette úgy, hogy az adott 
ingatlanon a kedvezményezett Bed 
& Breakfast szálláshelyet üzemeltet. 
E két projekt olyan arányú támoga -
tásban részesült, amely jelentősen 
meghaladta azt, amit mint termelő 
beruházások kaphattak volna a ha -
sonló típusú projektekre irányuló 
más vidékfejlesztési intézkedések 
keretében.
 – Dániában annak ellenére, hogy 
a tagállami hatóságok kimondják, 
a kereskedelmi tevékenységhez kap -
csolható NPI-projektek támogatási 
arányának 75% alatt kell maradnia, 
a Számvevőszék megállapította, 
hogy a felkeresett 6 projektből 2 
olyan, legelőre vonatkozó projekt 
volt, amelyek kereskedelmi tevé -
kenységhez kapcsolódtak, mégis 
a normál arányú, 75%-os támogatás -
ban részesültek. E projektek többek 
között kerítésemelést, illetve a ko -
rábban elhelyezett szarvasmarhák 
számára legelő létrehozását, illetve 
kibővítését foglalták magukban, 
ami így megnövelte a tenyésztett 
szarvasmarhák számát, illetve a ki -
bővített területen lévő legelők egyes 
bérbe adott részeit.A vizsgált tagállamok 
olyan beruházásokat 
finanszíroztak, amelyek 
költsége kirívóan nagy volt, 
illetve nem volt kellően 
indokolt
42 
A Számvevőszék áttekintette, hogy mi -
lyen eljárások vannak érvényben annak 
biztosításához, hogy a vizsgált tagál -
lamokban a támogatott NPI-projektek 
ésszerű költségek mellett valósuljanak 
meg. A számvevők minden felkeresett 
tagállamban hiányosságokat állapítottak 
meg.
43 
Portugáliát tekintve: a Douro völgyé -
ben teraszos műveléshez alkalmazott 
szárazon rakott kőfalak esetében (a 
teljes NPI-támogatás 89%-a) a tagállami 
hatóságok a maximális támogatható 
egységköltséget független referencia -
értékekhez10, illetve más tagállamok ha -
sonló típusú NPI-támogatásaihoz képest 
kirívóan nagy összegben állapították 
meg (lásd: 7. háttérmagyarázat ).
44 
Ezenkívül a Számvevőszék Portugá -
lia esetében azt tapasztalta, hogy a 6 
helyszínen ellenőrzött projekt közül 3 
esetében nem tartották be azt az építési 
munkálatokat igénylő NPI-projektekre 
vonatkozó jogosultsági feltételt, hogy 
a kivitelezést végző alvállalkozónak tevé -
kenységi engedéllyel kell rendelkeznie. 
Egy további vizsgálat kimutatta, hogy 
a kedvezményezettekre vonatkozó 20 
további vizsgált dossziéból 12 esetében 
fennállt ugyanez a jogosultsági problé -
ma. A tagállami hatóságok korlátozott 
mértékű utóvizsgálata során kiderült, 
hogy az e kedvezményezettek közül öt 
által alkalmazott alvállalkozók összesen 
79 hasonló esetben voltak érintettek.10 Az építőipari vállalatok 
nemzeti szövetsége 
(AICCOPN) nyilvános 
adatbázisából kapott 
referenciaértékek.
27 Észrevételek
45 
Dániában a kifizetett költségek ellen -
őrzését célzó érvényben lévő eljárások 
nem írták elő az összes alátámasztó 
dokumentum vizsgálatát. Elegendőnek 
tartották, ha a kedvezményezett könyv -
vizsgálója nyilatkozatot ad a környezet -
védelmi és jogi szabályozás betartásáról, 
beleértve a pályáztatást is. 2013 végéig 
a dán hatóságok hasonlóképpen azt sem 
ellenőrizték, hogy a benyújtott szám -
lákat a kifizetési kérelem benyújtása 
előtt a kedvezményezett ténylegesen 
kifizette-e. A Számvevőszék továbbá azt 
találta, hogy a tagállami hatóságok nem 
ellenőrizték, hogy a kedvezményezettek 
szerepeltették-e a kifizetési kérelmekben 
a visszaigényelhető áfa összegét (amely 
nem támogatható). Emiatt a Számvevő -
szék által ellenőrzött hat dán NPI-projekt 
közül egy esetében megtérítésre került 
a visszaigényelhető áfa összege, amely 
a teljes elszámolt beruházási költség 
20%-ának felelt meg. 2013 vége óta 
új eljárás van érvényben a költségek 
ellenőrzésére, de a Számvevőszék nem 
talált olyan bizonyítékot (pl. szolgálati 
utasítást vagy a személyzetnek címzett 
hivatalos közleményt), amely dokumen -
tálta volna az új eljárás végrehajtását.46 
Az Egyesült Királyságban (Anglia) 
a Számvevőszék 10 beruházási projekt 
irányítására vonatkozóan – lehetőségtől 
függően – áttekintette a pályázati doku -
mentációt, valamint a kedvezményezet -
tek és a harmadik felek közötti szolgálta -
tási megállapodásokat. A Számvevőszék 
példákat talált arra, hogy a ténylegesen 
felmerült költségek nagyobbak voltak, 
mint a szintén javasolt alternatív lehe -
tőséggel járó költségek. Más esetekben 
a pályázatok elemzésekor nem vetették 
össze a javasolt költségeket a referencia -
értékekkel, amellyel enyhíthető lett vol -
na annak kockázata, hogy a pályázatot 
egy túlárazott javaslat nyeri meg (lásd: 
8. háttérmagyarázat ). Továbbmenve: 
hiányosságot jelent, hogy a tagállami 
hatóságok fizikailag nem keresték fel 
a projekteket, pedig úgy meggyőződ -
hettek volna a támogatott NPI-projektek 
valós meglétéről és értékarányosságá -
ról, különösen, ha figyelembe vesszük 
a nagy támogatási arányokat és az olyan 
visszatartó tényező hiányát, mint pl. 
a kedvezményezettek jelentős pénzügyi 
részvétele.Példák ésszerűtlen ül nagy költségekre: Portugália (kontinentális)
A tagállami hatóságok teraszos műveléshez alkalmazott szárazon rakott kőfalak esetében köbméterenként 250 euró -
ban határozták meg a maximális támogatható egységköltséget. A tagállami hatóságok által rendelkezésre bocsátott 
adatok alapján a kedvezményezetteknek fizetett költség összege átlagosan köbméterenként 198 euró volt. A független 
szakmai referenciaértékek, mint pl. az építőipari vállalatok nemzeti szövetsége (AICCOPN) referenciaköltségei alap -
ján az ehhez hasonló típusú kivitelezési munkák esetében az egységköltségnek köbméterenként 75 eurónak kellene 
lennie.
A nem termelő beruházások egy másik típusa, a kizárólag parcellahatárként használt szárazon rakott kőfalak esetében 
a maximális támogatható egységköltséget köbméterenként 150 euróban határozták meg; összehasonlításképpen: a ha -
sonló olaszországi (Puglia) nem termelő beruházásoknál az első pályázati kiírásban a maximális támogatható költség 
köbméterenként 74 euró volt; ezt később, a második pályázati kiírásban, köbméterenként 61 euróra csökkentették. 
Az Egyesült Királyságban (Anglia) a maximális támogatható egységköltség folyóméterenként 75 euró volt.7. háttérmagyarázat
28 Észrevételek
47 
Olaszország (Puglia) esetében ellenőrzé -
sünk kimutatta, hogy a szárazon rakott 
kőfalakat érintő NPI-projektek költségei 
szisztematikusan megfeleltek a maxi -
mális támogatható egységköltségnek. 
A Számvevőszék ugyan csak arra utaló 
jeleket talált, hogy a maximális támogat -
ható egységköltségeket nagy összegben 
határozták meg, az azonban mindenkép -
pen nyilvánvaló, hogy az NPI-projektek -
nek a különböző feltételek mellett, más-
más jellegű helyszínen (hegyvidéki vagy 
sík felszín), megközelíthetőség, illetve 
felszín szempontjából is eltérő körülmé -
nyek között történő végrehajtása leg -
alább a beruházási költségek némelyike 
estében azok differenciálását követelné 
meg (lásd: 9. háttérmagyarázat ).48 
Ezenkívül a kedvezményezettek által 
benyújtott számlák a hat felkeresett 
olaszországi (Puglia) NPI-projektből 
négy esetében nem adtak elég infor -
mációt a helyreállított kőfalak volume -
néről, illetve a munkálatok helyszínéről. 
A tagállami hatóságok ezért nem tudtak 
meggyőződni sem a költségek ésszerű -
ségéről, sem a támogatott műveletek 
megtörténtéről.Példák ésszerűtlen ül nagy költségekre: Egyes ült Királyság (Anglia)
A helyszínen ellenőrzött tíz projektből három esetében a pályázati dokumentációból kiderült, hogy az NPI költsé -
gei a szükségesnél nagyobbak voltak, mivel kevésbé költséges alternatívák is álltak rendelkezésre. Erre a következő 
példákat találtuk: légi szállítási szolgáltatások igénybevétele; faelszállítás; előkészítő földmunkálatok és történelmi 
szerkezet helyreállítása, amelyeknél a nyertes pályázatok a versenytársakhoz képest 65%-kal, 139%-kal, illetve 31%-
kal lépték túl a költségeket.
Három másik, helyszínen vizsgált projekt esetében a nyertes pályázat javasolta a legkisebb költséget. A pályázat -
ban szereplő költségek ésszerűségét értékelő referencia-rendszer hiányában azonban, ha például egy adott NPI 
esetében valamennyi pályázat túlárazott, nem csökken a költségek ésszerűségével kapcsolatos kockázat.
Példák ésszerűtlen ül nagy költségekre Olaszországban (Puglia)
A szárazon rakott kőfalak támogatási feltételei lehetővé tették a kedvezményezettek számára, hogy saját munká -
jukat elszámolják mint a kivitelezési költségek egy részét. A fennmaradó kivitelezési munkákat külső alvállalkozók -
nak kellett elvégezniük, és ezt a kiadást számlákkal kellett alátámasztani. Azzal együtt, hogy az NPI-költségeket 
szisztematikusan a maximális támogatható költségekhez igazították, nem volt követelmény a külső alvállalkozók 
kiválasztásához pályázat kiírása.
Az egyik arra utaló jel, hogy a szárazon rakott kőfalakra megállapított maximális támogatható egységköltséget 
nagy összegben határozták meg az volt, hogy a 2011-es pályázati kiírásban a maximális támogatható egységkölt -
ség 23%-kal alacsonyabb volt, mint a 2009-es pályázati kiírásban. Az NPI-támogatás iránti érdeklődés e csökkenés 
ellenére is meghaladta a rendelkezésre álló források összegét.
A versenyeztetés hiánya és a költségek szisztematikus hozzáillesztése a nagy összegben megállapított maximális 
támogatható egységköltséghez együttesen kockázatot jelent a támogatás költséghatékonysága szempontjából.8. háttérmagyarázat 9. háttérmagyarázat
29 Észrevételek
A Számvevőszék által 
ellenőrzött nem termelő 
beruházások nagy 
többségében probléma volt 
a költségek ésszerűségével
49 
A II. melléklet  részletes adatokkal szol -
gál a helyszínen ellenőrzött 28 projekt -
ről, és külön értékeli, hogy az egyes pro -
jektek tartalmaztak-e jövedelemtermelő 
összetevőt, és hogy a hozzájuk rendelt 
költségek ésszerűek voltak-e. Tartalmaz -
za továbbá a Számvevőszék általános 
értékelését azok költséghatékonyságára 
vonatkozóan.
50 
Amint a 34. bekezdésben is említettük, 
a vizsgált projektek 71%-a volt ered -
ményes olyan értelemben, hogy hozzá -
járultak a mezőgazdasági földterület 
fenntartható használatával kapcsolatos 
célkitűzések megvalósulásához. A Szám -
vevőszék azonban arra utaló jeleket 
talált, hogy e projektek 75%-ában a költ -
ségek ésszerűtlenek voltak. Az eredmé -
nyesség és a költségek ésszerűségének 
együttes értékelése alapján elmondható, 
hogy összességében a 28 NPI-projektből 
csak öt (azaz 18%) járult hozzá költség -
hatékonyan az agrár-környezetvédelmi 
célkitűzések megvalósulásához. Feltehe -
tő, hogy a beruházási költségek éssze -
rűségét érintő problémák nem csupán 
a projektmintára korlátozódnak, mivel 
a talált esetek a tagállami kontrollrend -
szereknek a 41–48. bekezdésben leírt 
hiányosságaira vezethetők vissza.A nem termelő 
beruházásokra nyújtott 
támogatás 
költséghatékonyságát 
a 2007–2013-as 
időszakban érintő 
hiányosságokat a 
2014  –2020-as időszak 
kezdetéig nem orvosolták
51 
Az új 2014–2020-as többéves pénzügyi 
keret hatálybalépése óta EMVA-támoga -
tásban részesülni kívánó tagállamoknak, 
illetve régióknak jóváhagyásra be kell 
mutatniuk új vidékfejlesztési program -
jukat a Bizottságnak. Ez a Bizottság és 
a tagállamok számára egyedüli lehe -
tőséget jelent arra, hogy megoldást 
találjanak a megelőző időszakban az 
NPI-támogatás területén jelentkező 
programozási, irányítási, monitoring- és 
értékelési hiányosságokra. Ez annál is 
fontosabb, mivel a vizsgált tagállamok 
a jövőben fenntartják, illetve bővítik tá -
mogatásra jogosult beruházásaik11 körét.
52 
A Számvevőszék értékelte, hogy a Bizott -
ság és a felkeresett tagállamok milyen 
mértékben azonosították és orvosol -
ták a jelentésünk első két szakaszában 
kiemelt hiányosságokat annak céljából, 
hogy a nem termelő beruházások az új 
programozási időszakban költségha -
tékonyabban valósulhassanak meg. Az 
értékeléshez azokra az információkra 
támaszkodtunk, amelyek a számvevő -
széki ellenőrzés idején rendelkezésre 
álltak a négy vidékfejlesztési program12, 
a végrehajtási szabályok, iránymutatá -
sok, valamint irányítási és kontrolleljárá -
sok alapján. A Számvevőszék ezenkívül 
áttekintett egyes, a Bizottság és a négy 
tagállam között a vidékfejlesztésiterv-  
tervezetek bizottsági áttekintése 
kapcsán folytatott üzenetváltásokat is. 
Összességében a Számvevőszék által 
szerzett bizonyítékok alapján elmondha -
tó, hogy az általa megállapított hiányos -
ságok nagy részét tekintve mindeddig 
még nem került sor helyesbítő intézke -
désre (lásd: 60–71. bekezdés).11 Az Egyesült Királyság (Anglia) 
továbbra is integrálja az 
NPI-támogatást és az új, 
a korábbi 214. intézkedés 
(„Agrár-környezetvédelmi 
kifizetések”) helyébe lépő 
10. intézkedést („Agrár-
környezetvédelmi és 
éghajlattal kapcsolatos 
műveletek”), csakúgy, mint 
Portugália (kontinentális). 
Dánia esetében a nem termelő 
beruházásokra nyújtott 
támogatás az előző 
programozási időszakkal 
megegyező feltételekkel 
folytatódik, Olaszországban 
(Puglia) azonban a támogatás 
hatóköre kibővül: immár 
közigazgatási szervek is 
lehetnek potenciális 
kedvezményezettek, és a nem 
termelő beruházások köre is 
nagyobb, pl. a nem lakáscélú 
kőépítményekkel vagy 
a hagyományos ösvényekkel 
(Tratturi ).
12 Dánia, Portugália 
(kontinentális) és az Egyesült 
Királyság (Anglia) esetében 
a jóváhagyott vidékfejlesztés 
terv, Olaszország (Puglia) 
esetében pedig a legfrissebb 
rendelkezésre álló tervezet.
30 Észrevételek
53 
A javulás mindeddig csak korlátozott 
mértékének egyik oka, hogy a Bizottság 
és a tagállamok nem tettek eleget a le -
hetséges hiányosságok időben történő 
azonosítása érdekében. Külön megemlí -
tendő, hogy a tagállami hatóságok nem 
elemezték kellően behatóan az ellen -
őrzéseik során tapasztalt szabálytalansá -
gok okait, pedig ez javíthatná a támoga -
tási rendszer kezelését.
54 
A tagállami hatóságok által végzett hely -
színi ellenőrzések13 azt mutatták, hogy 
szabálytalanságok nagy gyakorisággal 
fordulnak elő. Portugáliában (konti -
nentális) a tagállami hatóságok által 
megvizsgált projektek 50%-át vagy sza -
bálytalanságok érintették, vagy a nem 
termelő beruházás végső felhasználása 
nagymértékben jövedelemtermelő volt 
(pl. megtérüléssel járt). Olaszországban 
(Puglia) a tagállami hatóságok által 
megvizsgált nem termelő beruházások 
27%-át érintették szabálytalanságok, 
az Egyesült Királyságban (Anglia) pedig 
az esetek kb. 10%-ában szegték meg az 
NPI-támogatás szabályait. A Számve -
vőszék a dán hatóságok által elvégzett 
ellenőrzésekről nem kapott adatokat14.
55 
A tagállami hatóságok azonban – Dánia 
kivételével – csekély mértékben vették 
figyelembe a tapasztalt szabálytalan -
ságokat. Alapvetően arra használták 
ezeket, hogy az érintett kedvezménye -
zetteknek csökkentett összegű támo -
gatást fizessenek, a szabálytalanságok 
okait azonban nem elemezték, holott így 
megállapíthatták volna, hogy a rendszer -
kezelés mely elemei szorulnak javításra.56 
Az NPI támogatási rendszer megfelelő 
tagállami végrehajtásának felügyeletéért 
a Bizottság felel. E tekintetben döntő 
fontosságúak a helyszíni vizsgálatok 
ahhoz, hogy az irányítási eljárások (pl. 
projektkiválasztás, a költségek éssze -
rűségének ellenőrzése, megbízható 
monitoringadatok előállítása stb.) 
végrehajtását érintő olyan hiányosságok 
is beazonosíthatók legyenek, amelyek 
dokumentumalapú vizsgálattal nem 
kiszűrhetők. A Számvevőszék azonban 
megállapította, hogy a Bizottság túl 
későn végezte ellenőrzéseit ahhoz, hogy 
a tagállamoknak segítséget nyújthasson 
a 2007–2013-as végrehajtási időszak 
során tapasztalt hiányosságok azono -
sításában és orvoslásában. Továbbá, 
a 2014–2020-as vidékfejlesztési prog -
ramok bizottsági áttekintésekor, illet -
ve jóváhagyásakor ezen ellenőrzések 
eredményei a vizsgált tagállamok közül 
egyedül Olaszországban (Puglia) álltak 
rendelkezésre15. Ebből adódóan a Bizott -
ság nem tudta a vidékfejlesztési progra -
mok jóváhagyása előtt felhasználni ezen 
ellenőrzések végleges eredményeit, és 
nem tudta arra kérni a tagállamokat, 
hogy új vidékfejlesztési programjuk 
tükrözze a szükséges helyesbítő eljárá -
sokat. Miután a Bizottság már jóváhagyja 
a vidékfejlesztési programot, és a tagál -
lam számára elérhetővé válnak az uniós 
források, a Bizottság számára nehezebbé 
válik gondoskodni arról, hogy a tag -
államok megfelelő időben megtegyék 
a szükséges helyesbítő intézkedéseket16.
57 
A 2. táblázatból  látható, hogy a négy 
ellenőrzött tagállamból három esetében 
az ellenőrzési eredmények a 2014–2020-as 
időszakra vonatkozó új vidékfejlesztési 
program jóváhagyása előtt nem álltak 
rendelkezésre.13 A vidékfejlesztési támogatási 
intézkedésekre vonatkozó 
ellenőrzési eljárások, valamint 
a kölcsönös megfeleltetés 
végrehajtása tekintetében az 
1698/2005/EK tanácsi rendelet 
végrehajtására vonatkozó 
részletes szabályok 
megállapításáról szóló, 2011. 
január 27-i 65/2011/EU 
bizottsági rendelet (HL L 25., 
2011.1.28., 8. o.) 25. cikke.
14 Nem álltak rendelkezésünkre 
további adatok 
a hibatípusokról és 
a szabálytalanságok pénzügyi 
jelentőségéről, kivéve 
Olaszországot (Puglia), ahol 
a szabálytalanság 
leggyakrabban a helyreállított 
fallal kapcsolatos 
köbméteradat számításából 
adódott.
15 Ami Olaszországot illeti, 
a Bizottság szolgálatai 
Pugliában nem ellenőrizték az 
NPI végrehajtását. A bizottsági 
ellenőrzés ehelyett a szicíliai 
NPI-támogatásra irányult. 
A Bizottság 2015 júniusáig 
még nem hagyta jóvá 
a pugliai vidékfejlesztési 
programot.
16 2015 májusáig a Bizottság az 
Egyesült Királyságra (Anglia), 
Portugáliára (kontinentális) és 
Olaszországra (Szicília) 
irányuló, a 2007–2013-as 
időszakot érintő 
ellenőrzésének eredményeit 
még mindig azon döntési 
folyamat részének tekintette, 
amely a kérdéses 
tagállamokban pénzügyi 
korrekciók alkalmazását 
vonhatja maga után.
31 Észrevételek
58 
A Bizottság és a tagállamok elvben a mo -
nitoring és értékelés révén is beazono -
síthatják a problémákat és levonhatják 
a tanulságokat, illetve ezt a vidékfejlesz -
tési programtervezetek elkészítésekor és 
áttekintésekor is alkalmazhatják. Amint 
azonban arról a 25–31. bekezdésben 
is beszámoltunk, a monitoring csak 
a felmerült kiadásokról, a kedvezménye -
zettek számáról és a beruházás teljes 
összegéről adott információt. A félidős 
értékelések nem nyújtottak releváns 
információkat a végrehajtásról és a telje -
sítményről. Ez további gondot jelentett 
az NPI-támogatás költséghatékonyságát 
érintő hiányosságok időbeni feltérképe -
zését és javítását illetően.
59 
Az alábbi bekezdésekben a Számvevő -
szék elemzése olvasható arról, hogy 
a Bizottság és a felkeresett tagállamok 
milyen mértékben orvosolták a jelenté -
sünk két előző szakaszában ismertetett 
hiányosságokat.Operatív szinten nem mindig 
valósult meg a szinergiákat 
erősítő kiegészítő jelleg
60 
A Számvevőszék megállapította, hogy 
a felkeresett négy tagállam közül kettő 
(Dánia és Olaszország-Puglia) az NPI-támo -
gatást nem más támogatási rendszerekkel 
együttesen, azokat kiegészítve valósította 
meg (lásd: 20. bekezdés). A 2014–2020-as 
időszakban Dánia, az Egyesült Királysághoz 
és Portugáliához hasonlóan más vidék -
fejlesztési intézkedésekkel, illetve kör -
nyezetvédelmi támogatási rendszerekkel 
szinergiában kívánja végrehajtani a nem 
termelő beruházásokat. Az új EMVA-  
rendelet lehetőséget nyújt tárgyi eszkö -
zökbe való beruházások kapcsán integrált 
projektek végrehajtására, amelynek során 
ugyanazon kedvezményezett csak egyszer 
nyújt be pályázatot a végrehajtandó tevé -
kenységekre, de legalább két különböző 
intézkedés, illetve célprogram keretében. 
Csak Dánia vidékfejlesztési programja tesz 
egyértelműen említést három NPI-típust 
(vizes élőhelyek létrehozása, a mező -
gazdaság extenzifikációja az alföldeken és 
a Natura 2000 területeken a természetes 
vízszint helyreállítása) kombináló, integrált 
projektek támogatásának lehetőségéről az 
új 10. intézkedés („Agrár-környezetvédelmi 
és éghajlattal kapcsolatos műveletek”) ke -
retében. A legfrissebb olaszországi (Puglia) 
vidékfejlesztési programtervezetben nem 
szerepel lehetőség a nem termelő beruhá -
zások más EMVA-intézkedéssel vagy más 
környezetvédelmi támogatási rendszerek -
kel szinergiában történő megvalósítására.2. táblázatAz NPI-re irányuló bizottsági ellenőrzések idejének összevetése a 2014–2020-as 
vidékfejlesztési programok jóváhagyásának dátumaival
Tagállam Bizottsági ellenőrzés dátuma Ellenőrzés állapota2014–2020-as vidékfejlesztési 
program jóváhagyása
Portugália (kontinentális) 2014. február Folyamatban 2014. december
Egyesült Királyság (Anglia) 2014.  június Folyamatban 2015.  február
Dánia 2014.  október Folyamatban 2014. december
32 Észrevételek
61 
A Számvevőszék észrevételezi, hogy 
Portugáliában (kontinentális) az új 10. 
intézkedés („Agrár-környezetvédelmi 
és éghajlattal kapcsolatos műveletek”) 
keretében a szárazon rakott kőfalak -
ra nyújtandó támogatás lényegében 
megegyezik a korábbi programozási 
időszak 214. intézkedésének („Agrár-kör -
nyezetvédelmi kifizetések”) keretében 
nyújtott támogatással. A Számvevőszék 
arra nézve nem talált bizonyítékot, hogy 
a tagállami hatóságok foglalkoztak-e 
a szárazon rakott kőfalak fenntartására, 
illetve helyreállítására nyújtott támoga -
tások közötti átfedések problémájával 
(lásd: 22. bekezdés).
Az input- és outputadatokon 
kívül nem álltak 
rendelkezésre megfelelő 
mutatók, illetve 
teljesítményadatok
62 
A Számvevőszék megállapította, hogy 
nem álltak rendelkezésre monitoring -
mutatók az NPI-támogatás 2007–2013-as 
programozási időszakban elért ered -
ményeinek méréséhez. Emiatt a telje -
sítményadatok a támogatott mezőgaz -
dasági üzemek számára és a kiadott 
összegekre korlátozódtak, mivel az 
eredménymutatók beruházási intéz -
kedésekre nem voltak alkalmazhatók 
(lásd: 26–29. bekezdés). A Számvevőszék 
megjegyzi továbbá, hogy a felkeresett 
tagállamok egyike sem egészítet -
te ki a közös mutatókat kifejezetten 
az általuk támogatott nem termelő 
beruházásokra vonatkozó eredmény -
mutatókkal. A Bizottság áttekintette 
a vizsgált tagállamok által vidékfejlesz -
tési programtervezetükben javasolt 
teljesítménymérési keretet. A vizsgálat 
arra irányult, hogy a tagállamok megfe -
lelnek-e a 2014–2020-as monitoring- és 
értékelési rendszer követelményeinek17. 
A vizsgálat elsősorban arra tért ki, hogy 
a vidékfejlesztési programokban szere -
peltek-e közös kontextus-, eredmény- és 
outputmutatók, valamint hogy a tervek tartalmaztak-e a javasolt költségvetési 
forrásokkal összhangban lévő, elérhető 
célokat és mérföldköveket.
63 
Az új közös mutatók között szereplő 
eredménymutatók csak az olyan kiemelt 
területekre vonatkoznak, amelyekre több 
intézkedés is irányul. Ez azt jelenti, hogy 
az előző időszakhoz hasonlóan most 
sincsenek olyan közös mutatók, amelyek 
az egyes intézkedések vagy célprogra -
mok révén elért eredményeket mérnék. 
Mivel a költségvetési források elosztása 
az intézkedések/célprogramok szintjén 
történik, a Számvevőszék úgy véli, fontos 
az egyes intézkedések/célprogramok 
teljesítményének mérése ahhoz, hogy 
megállapíthatók legyenek a problémák 
okai, illetve hogy hatásosan és célzottan 
lehessen helyesbítő intézkedéseket hoz -
ni. Ez nehezen lesz megvalósítható, ha az 
eredményeket csak a kiemelt területek 
szintjén mérjük. Ha egy adott kiemelt 
területen például nem érték el a célokat, 
nehéz lesz megállapítani, hogy melyik 
intézkedés/célprogram teljesítménye 
marad el az átlagtól, illetve melyek azok, 
amelyek a leginkább elősegítik a meg -
határozott célok elérését. A  10. háttér -
magyarázat  a 4.4. célprogram („nem 
termelő beruházások”) esetében alkal -
mazandó monitoringrendszert ismerteti. 
A leírásból látható, hogy a nem termelő 
beruházások esetében nem készül telje -
sítményadat az eredményekről.
64 
A vizsgált tagállamok által elkészített 
új, a 2014–2020-as időszakra vonatkozó 
vidékfejlesztési programok az NPI-támo -
gatásra vonatkozóan nem tartalmaznak 
további mutatókat.17 A közös monitoring- és 
értékelési rendszert az Európai 
Mezőgazdasági 
Vidékfejlesztési Alapból 
(EMVA) nyújtandó 
vidékfejlesztési támogatásról 
és az 1698/2005/EK tanácsi 
rendelet hatályon kívül 
helyezéséről szóló, 2013. 
december 17-i 1305/2013/EU 
európai parlamenti és tanácsi 
rendelet (HL L 347., 2013.12.20., 
487. o.) 67. cikke említi, majd 
azt részletesebben 
a 808/2014/EU bizottsági 
végrehajtási rendelet fejti ki.
33 Észrevételek
A 4.4. célprogram („nem termelő beruházások”) esetében alkalmazandó 
monitoringrendszer
A nem termelő beruházások potenciálisan legalább három olyan kiemelt területhez járulhatnak hozzá, amelyek 
az „ökoszisztémák állapotának helyreállítása, megőrzése és javítása” vidékfejlesztési prioritáshoz kapcsolódnak:
 ο4A. biológiai sokféleség, többek között a Natura 2000 területeken és a hátrányos természeti adottságokkal vagy 
egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területeken, jelentős természeti értéket képviselő gazdálkodás, valamint az 
európai tájak állapota;
 ο4B. vízgazdálkodás, beleértve a műtrágya- és peszticidhasználat szabályozását is;
 ο4C. a talajerózió megelőzése és talajkezelés.
Az NPI-n kívül az alábbi intézkedések járulhatnak hozzá ezekhez a kiemelt területekhez: 1. intézkedés – tudásá -
tadás és tájékoztatási tevékenységek; 2. intézkedés – tanácsadási szolgáltatások; 10. intézkedés – agrár-környe -
zetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos műveletek; 11. intézkedés – ökológiai gazdálkodás; 12. intézkedés – Natura 
2000 kifizetések és a víz-keretirányelvhez kapcsolódó kifizetések és 13. intézkedés – hátrányos természeti adott -
ságokkal vagy más sajátos hátrányokkal rendelkező területek javára teljesített kifizetések.
A közös eredménymutatók azonban csak a kiemelt területek szintjén vonatkoznak:
 οA 4A. kiemelt terület eredménymutatói: R6 – biodiverzitást támogató gazdálkodási szerződés keretében kezelt 
erdők vagy erdővel borított területek százalékos aránya és R7 – biodiverzitást és/vagy tájvédelmet támogató gaz -
dálkodási szerződés keretében kezelt mezőgazdasági területek százalékos aránya.
 οA 4B. kiemelt terület eredménymutatói: R8 – a hatékonyabb vízgazdálkodást támogató gazdálkodási szerződés 
keretében kezelt mezőgazdasági területek százalékos aránya és R9 – a hatékonyabb vízgazdálkodást támogató 
gazdálkodási szerződés keretében kezelt erdőgazdálkodási területek százalékos aránya.
 οA 4C. kiemelt terület eredménymutatói: R10 – a hatékonyabb talajgazdálkodást és/vagy erózióvédelmet támoga -
tó gazdálkodási szerződés keretében kezelt mezőgazdasági területek százalékos aránya és R11– a hatékonyabb 
talajgazdálkodást és/vagy erózióvédelmet támogató gazdálkodási szerződés keretében kezelt erdőgazdálkodási 
területek százalékos aránya.
A konkrétan a nem termelő beruházásokra vonatkozó közös mutatók a támogatott projektek számát mérő 
outputmutatók, mivel a teljes kiadás és a teljes közkiadás mérése az intézkedések szintjén történik (beleértve 
a 4.1–4.4. célprogramokat is).
A nem termelő beruházások esetében ezért a teljesítményről csak igen korlátozott mértékben áll rendelkezésre 
információ.10. háttérmagyarázat
34 Észrevételek
A kiválasztási eljárások 
hiányosságai
65 
A Számvevőszék hiányosságokat álla -
pított meg egyrészt az NPI-pályázatok 
kiválasztásának átláthatóságát, másrészt 
annak ellenőrzését illetően, hogy a pá -
lyázók megfelelnek-e a főbb kiválasztási 
kritériumoknak (lásd: 24. bekezdés). 
A Bizottság a vidékfejlesztési programok 
jóváhagyási folyamata során csak kis 
mértékben tud javítani ezeken a problé -
mákon, mivel a részletes kiválasztási eljá -
rások – a támogatási rendszer alkalmazá -
sára vonatkozó – tagállami szabályokban 
kerülnek meghatározásra, általában 
a vidékfejlesztési program jóváhagyá -
sa után. A Bizottság azonban felkérte 
a tagállamokat, hogy vidékfejlesztési 
programjaikban vállaljanak kötelezett -
séget releváns kiválasztási kritériumok 
alkalmazására, továbbá hogy a pályáza -
tok kiválasztásához alkalmazzanak alsó 
küszöbértékeket. A Számvevőszék koráb -
bi különjelentéseiben többször ajánlotta 
ezeket a gyakorlatokat. Mindenesetre 
a Bizottság ellenőrzései révén felügyel -
heti, hogy a tagállamok megfelelően 
hajtják-e végre a kiválasztási eljárásokat.
66 
Ami a vizsgált tagállamokat illeti, a vi -
dékfejlesztési programban egyértelmű -
en csak az Egyesült Királyság (Anglia) 
utalt a projektkiválasztást szabályozó 
elvekre. A rendelkezésre bocsátott infor -
mációk alapján arra következtethetünk, 
hogy a  3. háttérmagyarázatban  emlí -
tett problémákat – ezek többek között 
a befogadási és a kizárási kritériumok 
egyértelmű meghatározása, a feladat -
körök elkülönítése és olyan pontozási 
rendszer használata, amelyben van egy 
alsó küszöbérték, amely felett a pályáza -
tokat rangsorolják – valószínűleg kezelik. 
A többi vizsgált tagállam hivatkozása 
szerint a kiválasztási kritériumokat egy 
későbbi szakaszban fogják meghatároz -
ni. Az ellenőrzés idejéig azonban még 
nem dolgozták ki ezeket a kritériumokat.A támogatási arányokat nem 
igazították ki a beruházások 
jövedelemtermelő elemei 
alapján
67 
A Számvevőszék valamennyi felkeresett 
tagállamban talált olyan nem terme -
lő beruházásokat, amelyek esetében 
a jövedelemtermelő jelleget nem vették 
figyelembe a nagy támogatási arány 
csökkentéséhez (lásd: 35–41. bekezdés). 
Az új EMVA-rendelet a nem termelő be -
ruházások esetében a támogatási arányt 
legfeljebb 100%-ban határozza meg. 
A vidékfejlesztési programtervezetek 
áttekintésekor a Bizottság ellenőrizte, 
hogy a tagállamok által javasolt támoga -
tási arányok megfeleltek-e a rendeletben 
megadott maximális támogatási ará -
nyoknak. A Számvevőszék arra azonban 
nem talált bizonyítékot, hogy a Bizott -
ság előírta-e a tagállamok számára az 
NPI-támogatás arányának csökkentését 
a projektek jövedelemtermelő elemei -
nek függvényében.
68 
A vizsgált tagállamok új vidékfejlesz -
tési programja – Dánia kivételével – az 
NPI-támogatási arányok tekintetében 
nagyobb eltéréseket mutatnak, így 
a tagállami hatóságoknak több lehető -
ségük van a támogatás differenciálá -
sára a beruházások jövedelemtermelő 
jellemzőitől függően. Összességében ez 
egy korlátozott mértékű javulás, mivel 
csak az Egyesült Királyság (Anglia) fogja 
alkalmazni azt a jó gyakorlatot, hogy 
minden NPI-típusra – aszerint, hogy 
milyen jövedelemtermelő jellemzőkkel 
rendelkezik – külön támogatási arányt 
határoz meg. Az Egyesült Királyság (Ang -
lia) átfogó listát vezet a különböző lehet -
séges értéknövelő munkákról, amelyben 
a támogatási arány 10% és 100% között 
változik az adott értéknövelő munka 
nem jövedelemtermelő jellemzőitől 
függően. Meg kell azonban jegyezni, 
hogy a Számvevőszék a 2007–2013-as 
időszakban problémákat állapított meg 
e differenciálás megfelelő alkalmazásá -
val kapcsolatban.
35 Észrevételek
Ésszerűtlen vagy nem 
kellően indokolt költségek
69 
Túl a tagállamok általános, a referencia -
költségek alkalmazására és a különböző 
ajánlatok összevetésére utaló szán -
déknyilatkozatain, a Számvevőszék két 
tagállamban (Egyesült Királyság – Ang -
lia és Portugália – kontinentális) talált 
példákat konkrét javulásra a költségek 
ésszerűségének ellenőrzését illetően.
70 
Az Egyesült Királyság (Anglia) esetében 
a kedvezményezetteknek a következőket 
kell benyújtaniuk: a beszerzés tárgyát 
képező tevékenység világos ismerteté -
se, pályázati felhívás, minimum három 
írásban tett árajánlat, az összes ajánlat 
értékelése, valamint a legelőnyösebb 
helyen végző beszállító kiválasztásának 
indokolása, egy előzetesen megállapított 
és rögzített értékarányossági kritérium -
hoz való viszonyítás alapján. Portugália 
(kontinentális) a referenciaköltségeket 
független szakmai referenciaértékek 
felhasználásával fogja hitelesíteni. Dánia 
szintén jelezte szándékát referenciakölt -
ségek alkalmazására a vizes élőhelyekkel 
kapcsolatos projektek létrehozásának 
különböző szakaszaiban. Mivel azonban 
ezeket a költségeket a számvevőszéki 
ellenőrzés idejéig nem határozták meg, 
a Számvevőszék nem tudta értékelni 
a referenciaköltségek alapjául veendő 
referenciaértékek megfelelőségét.Egyéb jogosultsági probléma
71 
A Számvevőszék megállapította, hogy 
Dániában a tervek szerint a támogatásra 
jogosult NPI-projektekhez minden tag -
állami szintű beavatkozástípus esetében 
megvalósíthatósági tanulmányokat (lásd: 
3. háttérmagyarázat ) kell készíteni. Az 
új EMVA-rendelet egyértelműen kimond -
ja, hogy a megvalósíthatósági tanulmá -
nyok támogatásra jogosult kiadást jelen -
tenek akkor is, ha eredményeik alapján 
nem kerül sor beruházási kiadásra18. 
A Számvevőszék mindazonáltal úgy véli, 
hogy ha automatikusan NPI-támogatás 
jár a megvalósíthatósági tanulmányok 
elkészítésére, ez aláássa a gazdaságos -
ság elvét, különösen az előző időszak ta -
pasztalatainak tükrében, amikor számos 
kedvező eredményre jutó megvalósítha -
tósági tanulmány esetében sem került 
sor beruházásra. A Számvevőszék továb -
bá úgy véli, hogy a megvalósíthatósági 
tanulmányok széles körű használata 
miatt félő, hogy más általános költsé -
gek, pl. tanácsadói díjak vagy szakmai 
tanácsadással kapcsolatos költségek, is 
megvalósíthatósági tanulmánynak szá -
míthatnak majd, megkerülve ezzel azt 
a támogathatósági követelményt, hogy 
az ilyen általános kiadásokat tényleges 
beruházási költségekhez kell kapcsolni.18 Az 1305/2013/EU európai 
parlamenti és tanácsi rendelet 
45. cikke.
36
 Következtetések és 
ajánlások
72 
A tagállamok az uniós vidékfejlesztési 
politika keretében az uniós költségvetés -
ből támogatást nyújthatnak nem termelő 
beruházások (NPI) költségeihez. A nem 
termelő beruházások olyan beruházások, 
amelyek elvben nem járnak jelentős mér -
tékű megtérüléssel a vállalkozók számára, 
hanem a mezőgazdasági földterületek 
fenntartható használatához járulnak 
hozzá. A nem termelő beruházások első -
sorban kiegészítő szerepet játszanak az – 
akár más környezetvédelmi támogatási 
rendszerek keretében is felvállalt – agrár -
környezetvédelmi célok, illetve kötele -
zettségek teljesítésének elősegítésében, 
valamint a védett területek környezeti 
értékének növelésében. Nem termelő 
jellegük miatt a tagállamok az NPI-kre 
nagyobb köztámogatási arányokat alkal -
mazhatnak, mint a termelő beruházások 
esetében, és ez az arány gyakran a teljes 
beruházási költség 100%-át is eléri.
73 
A számvevőszéki ellenőrzés a követke -
ző kérdésre kereste a választ: „A nem 
termelő beruházások költséghatékony 
módon járultak hozzá a mezőgazdasági 
földterületek fenntartható használatá -
hoz?” Összességében a Számvevőszék 
megállapítja, hogy a nem termelő 
beruházásokra nyújtott támogatás 
elősegítette a mezőgazdasági föld -
területek fenntartható használatával 
kapcsolatos környezetvédelmi célok 
elérését, azonban ennek módja nem volt 
költséghatékony.
74 
A Számvevőszék megállapította, hogy az 
NPI-támogatást a tagállamok olyan típu -
sú beruházásokra fordították, amelyek 
potenciálisan hatásosan elégítették ki 
agrár-környezetvédelmi igényeiket. Ezt 
a Számvevőszék által felkeresett projek -
tekből álló minta vizsgálata is megerő -
sítette: ezek 71%-a a tagállamok által 
meghatározott agrár-környezetvédelmi 
igényekre és célokra – elsősorban a táj, 
illetve a biodiverzitás védelmére – össz -
pontosított. A nem termelő beruházások 
kiegészítő szerepe azonban, azaz más agrár-környezetvédelmi támogatási 
rendszerek keretében felvállalt konk -
rét célok elérésének elősegítése, nem 
mindig valósult meg. Gyakran fordult 
elő, hogy a nem termelő beruházások 
más támogatási rendszerekkel nem 
hoztak létre szinergiát, és a támogatást 
olyan kedvezményezettek kapták, akik 
nem vállaltak kiegészítő agrár-környe -
zetvédelmi kötelezettséget, illetve más 
környezetvédelmi támogatási program -
ban sem részesültek. A Számvevőszék 
véleménye szerint ez csökkentette a nem 
termelő beruházások potenciális környe -
zeti hatását (19–23. és 32–34. bekezdés).
1. ajánlás  
A más támogatási 
rendszerekkel való 
kiegészítő jelleg és 
szinergiák
a) Az agrár-környezetvédelmi célki -
tűzések megvalósításához nagyobb 
szinergiahatás ösztönzése érdeké -
ben maximalizálni kell a nem terme -
lő beruházások kiegészítő jellegét. 
Ebből a célból a Bizottság ösztönöz -
ze, hogy a tagállamok a nem termelő 
beruházásokat más vidékfejlesztési 
intézkedésekkel, illetve környezet -
védelmi támogatási rendszerekkel 
nagyobb szinergiában hajtsák végre. 
Konkrétabban: a Bizottság a tag -
állami éves végrehajtási jelentések 
révén 2017-től kövesse nyomon, 
hogy az érintett tagállamok hogyan 
hajtják végre a nem termelő beru -
házásokat, e végrehajtási jelentések 
pedig tartalmazzák a más vidékfej -
lesztési intézkedéssel vagy környe -
zetvédelmi támogatási rendszerrel 
szinergiában végrehajtott NPI-pro -
jektek számát és arányát, beleértve 
az integrált projekteket is.
b) A tagállamok értékelési terveiben 
szerepeljen egy értékelés arról, 
hogy a nem termelő beruházásokat 
milyen mértékben valósítják meg 
más vidékfejlesztési intézkedésekkel 
vagy környezetvédelmi támogatási 
rendszerekkel való szinergiában.
37 Következtetések és ajánlások
75 
A támogatás általános hatásossága azon -
ban a tagállami kiválasztási eljárások 
hiányosságai miatt csökkent. E hiányos -
ságokból adódóan a tagállamok egy -
részt uniós támogatásra nem jogosult 
beruházásokat finanszíroztak, amelyek 
értelemszerűen nem is járultak hozzá 
a támogatási rendszer céljainak megva -
lósulásához, illetve az alapvető kiválasz -
tási kritériumok betartásának megfelelő 
ellenőrzése nélkül választottak ki pá -
lyázatokat. Ezenkívül egyes tagállamok 
kiválasztási eljárásai nem voltak teljes 
mértékben átláthatóak (24. bekezdés).
2. ajánlás  
Az NPI-pályázatok 
kiválasztása
a) A tagállamok biztosítsák a kiválasz -
tási eljárások átláthatóságát és ered -
ményes végrehajtását. Elsősorban: 
a tagállamok tegyék közzé a nem 
termelő beruházások kiválasztása és 
rangsorolása során használt vala -
mennyi kritériumot, és hatásosan 
ellenőrizzék e kritériumok betartá -
sát. A tagállamok emellett gondos -
kodjanak arról is, hogy a pályázatok 
továbbításában és kiválasztásában 
részt vevő szervezetek és személyek 
esetében megfelelően megvalósul -
jon a feladatkörök elkülönítése.
b) Az új programozási időszakra vonat -
kozóan a Bizottság adjon iránymu -
tatást a tagállamoknak a kiválasztási 
kritériumokkal kapcsolatban, kellő 
figyelemmel azok átláthatóságára és 
relevanciájára, továbbá ellenőrizze, 
hogy a tagállamok a projektkivá -
lasztáskor megfelelő eljárásokat 
alkalmaznak-e.76 
Az ellenőrzés feltárta, hogy sem a Bizott -
ság, sem a tagállamok nem rendelkeztek 
releváns adatokkal az NPI-támogatások 
közvetlen eredményeiről. Hiányoztak 
olyan alapvető teljesítményadatok, 
mint pl. a hagyományos struktúrák vagy 
a helyreállított tájképi elemek számának 
növekedése, illetve az, hogy a nem ter -
melő beruházások milyen mértékben já -
rultak hozzá a biodiverzitás védelméhez. 
Ez több okkal is magyarázható. Először is 
a tagállamok nem határoztak meg bázis -
mutatókat a programozási szakaszban, 
amelyek alapján sor kerülhetett volna 
a források átgondolt elosztására, majd 
az elért haladás ezekkel való összeveté -
sére. Másodsorban a tagállami és uniós 
szintű teljesítményadatok összesítésére 
használt közös monitoringmutatók csak 
olyan input- és outputadatokat mértek, 
mint pl. a kiadott összegek, a támogatás -
ban részesülő mezőgazdasági üzemek 
száma és a beruházás teljes volumene.
77 
A kifejezetten az eredményt mérő 
mutatók hiánya miatt egyes tagállamok 
az NPI és más környezetvédelmi támoga -
tási rendszerek értékelését együttesen 
végezték, azt kimutatandó, hogy az 
utóbbi intézkedés bizonyos irányú telje -
sítményéből az NPI szintén ugyanilyen 
teljesítményére következtethetünk, noha 
az NPI-támogatás eredményét tekintve 
nem álltak rendelkezésre objektív adatok 
(lásd: 25–31. bekezdés).
38 Következtetések és ajánlások
3. ajánlás  
Monitoring és értékelés
a) A Bizottság gondoskodjék annak 
nyomon követéséről, vagy legalább -
is a 2014–2020-as programozási idő -
szak értékelése során történő külön 
értékeléséről, hogy a nem termelő 
beruházások hogyan járulnak hozzá 
az uniós agrár-környezetvédelmi 
célok eléréséhez. Ebből a célból a Bi -
zottság tanácsolja azon tagállamok -
nak, ahol az NPI-támogatás összege 
jelentős, hogy a leggyakrabban 
támogatott NPI-típusokra vonatozó -
an határozzanak meg kifejezetten az 
eredményt mérő mutatókat.
b) A tagállamok 2016 júniusától kezdő -
dően éves végrehajtási jelentésük -
ben számoljanak be ezekről a mu -
tatókról is. E tagállamok értékelési 
tervében szerepeljen az NPI által 
elért eredmények értékelése is.
78 
Noha a Számvevőszék által felkeresett 
legtöbb projekt kedvezően járult hozzá 
a tagállamok környezetvédelmi igényei -
nek kielégítéséhez és céljainak elérésé -
hez, e hozzájárulás költséghatékonysága 
érdekében alapvető fontosságú, hogy 
a támogatott nem termelő beruházá -
sok költségei ésszerűek és indokoltak 
legyenek. Ez még inkább így van az 
olyan beruházások esetében, ahol nagy 
a közfinanszírozás aránya (ez az arány 
akár 100% is lehet), amikor is a kedvez -
ményezettek kevésbé érzik ösztönözve 
magukat a költségek behatárolására. 
A Számvevőszék egyértelműen arra utaló 
jeleket talált, hogy e projektek 75%-ában 
a költségek ésszerűtlenek voltak. Emiatt 
a 28 vizsgált projektből mindössze 5 
(18%) bizonyult költséghatékonynak.79 
A nem termelő beruházások költsé -
geinek ésszerűségével kapcsolatos 
problémák nem korlátozódnak a pro -
jektmintára, mivel a konkrét, azonosí -
tott eseteket a tagállami irányítási és 
kontroll  rendszerek hiányosságai okoz -
zák. Külön megemlítendő, hogy a tag -
államok olyan egységköltségek alapján 
térítettek meg beruházási költségeket, 
amelyek sokkal nagyobbak voltak, mint 
a tényleges piaci költségek; nem megfe -
lelően ellenőrizték az igényelt költségek 
valósságát; illetve a beruházás végrehaj -
tására a legdrágább ajánlatot fogadták 
el, anélkül, hogy ehhez indoklást kértek 
volna a kedvezményezettektől, vagy a ja -
vasolt költségeket összevetették volna 
referenciaértékekkel.
80 
Továbbá, a Számvevőszék valamennyi 
vizsgált tagállamban több olyan esetet is 
talált, hogy a nyilvánvalóan jövedelem -
termelő jellemzőkkel is rendelkező nem 
termelő beruházások az erre a beru -
házástípusra megállapított maximális 
támogatási arányban részesültek, ami 
azt jelenti, hogy a legtöbb esetben teljes 
mértékben közpénzből lettek finan -
szírozva. A Számvevőszék véleménye 
szerint az, hogy a tagállamok nem csök -
kentették – a jövedelemtermelő jellem -
zőket figyelembe véve – a nagy támoga -
tási arányokat, a vonatkozó beruházási 
költségek túlfizetését eredményezte. 
Valójában a beruházás által a kedvezmé -
nyezetteknek hozott hasznot levonva, 
a támogatás összege adott esetben 
meg is haladhatta a tényleges költségek 
összegét (lásd: 35–50. bekezdés).
39 Következtetések és ajánlások
4. ajánlás  
A támogatási arányok és 
a költségek ésszerűsége
a) A tagállamok a lehető leghamarabb 
adjanak meg megfelelő kritériumo -
kat annak meghatározásához, hogy 
melyek a legnagyobb támogatási 
aránnyal rendelkező nem termelő 
beruházások jövedelemtermelő 
jellemzői. A kritériumoknak többek 
között a következőket kell figyelem -
be vennie: a gazdasági, illetve az 
agronómiai haszon, a nem termelő 
beruházás végrehajtásának ösztön -
zéséhez szükséges pénzügyi segít -
ségnyújtás mértéke és az ugyanazon 
a földrajzi területen megvalósított 
termelő beruházásokra alkalmazott 
szokásos támogatási arány. Ezen 
értékelés alapján a tagállamok diffe -
renciálják a támogatási intenzitást.
b) A Bizottság nyújtson további irány -
mutatást is az ilyen kritériumok lét -
rehozására vonatkozóan, és a moni -
toringbizottságban ösztönözze ezek 
alkalmazását.
c) A tagállamok a lehető leghamarabb 
vezessenek be eljárásokat annak 
biztosítására, hogy a támogatott 
nem termelő beruházások költségei 
ne haladják meg a piac által kínált 
hasonló jellegű áruk, szolgáltatások 
vagy kivitelezési munkák költségeit. 
Konkrétabban: a tagállamok hatá -
rozzanak meg megfelelő referencia -
értékeket, illetve referenciaköltsége -
ket, amelyekhez viszonyítva a nem 
termelő beruházások költségeit az 
adminisztratív ellenőrzések kere -
té ben módszeresen ellenőrzik. 
Az ellenőrzések keretében meg 
kell vizsgálni az azt alátámasztó 
bizonylatokat is, hogy a bejelentett 
költségek ténylegesen felmerültek 
a kedvezményezettnél.d) A Bizottság a 2014–2020-as időszak 
vidékfejlesztési programjainak jóvá -
hagyásához vegye alapul a tagálla -
mok által az intézkedések ellenőriz -
hetőségéről és vizsgálhatóságáról 
rendelkezésre bocsátott információ -
kat annak biztosítása céljából, hogy 
a tagállamok a költségek ésszerű -
sége vonatkozásában megfelelő 
eljárásokat hoznak létre és hajtanak 
végre.
e) A Bizottság többéves ellenőrzési 
tervének keretében ellenőrizze, 
hogy a tagállamok hatásosan 
alkalmazzák-e a költségek ésszerű -
ségének biztosításához létrehozott 
kontrollokat.
81 
A nem termelő beruházásokra nyújtott 
EMVA-támogatás a 2014–2020-as progra -
mozási időszakban is tovább folytatódik, 
azonban a Számvevőszék által megálla -
pított hiányosságok nagy részét a Bizott -
ság és a tagállamok mindeddig nem or -
vosolták. Ennek fő oka, hogy nem tettek 
eleget annak érdekében, hogy időben 
azonosítsák a hiányosságokat ahhoz, 
hogy a szükséges helyesbítő intézkedé -
seket még az új időszak kezdete előtt 
meg lehessen hozni. Egyfelől a tagálla -
mok nem elemezték a saját ellenőrzé -
seik során tapasztalt szabálytalanságok 
okait, pedig így fejleszthető lett volna 
a támogatási rendszer kezelése. Másfelől 
a Bizottság saját ellenőrzéseit túl későn 
végezte ahhoz, hogy a tagállamoknak 
segítséget nyújthasson a 2007–2013-as 
végrehajtási időszak során tapasztalt 
irányítási hiányosságok azonosításában 
és orvoslásában (lásd: 51–71. bekezdés).
40 Következtetések és ajánlások
5. ajánlás  
Az irányítási hiányosságok 
feltérképezése
a) A tagállamok még a 2014–2020-as 
időszak első helyszíni ellenőrzései 
előtt határozzanak meg módszert az 
ezen ellenőrzések során talált hibák 
okainak időben történő összevo -
nására és elemzésére. Az elemzés 
eredményei alapján adott eset -
ben kerüljön sor fejlesztésekre az 
NPI-rendszer irányítási és kontroll -
rendszereiben. A tagállamok 2016 
júniusától kezdődően éves végrehaj -
tási jelentésükben számoljanak be 
ezekről a fejlesztésekről is.b) A jövőbeni ellenőrzések tervezése -
kor a Bizottság kellően vegye figye -
lembe a Számvevőszék által e kiadási 
területen észrevételezett hiányos -
ságok mértékét, függetlenül attól, 
hogy ennek a pénzügyi jelentősége 
korlátozott.
A jelentést 2015. november 11-i luxembourgi ülésén fogadta el az Augustyn KUBIK 
számvevőszéki tag elnökölte I. Kamara.
 a Számvevőszék nevében
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 elnök

41
 Mellékletek
A mezőgazdasági nem termelő beruházásokra nyújtott EMVA-támogatás főbb 
jellemzői
A 2007–2013-as programozási időszak A 2014–2020-as programozási időszak
Megnevezés/
intézkedések216. intézkedés  – Nem termelő beruházásoknak nyújtott 
támogatás
Olyan beruházások, amelyek nem eredményezik a  mezőgazda -
sági üzem értékének vagy nyereségességének jelentős mértékű 
növekedését .4.4. intézkedés. Az agrár-környezetvédelmi és éghajlatválto -
zással kapcsolatos célok teljesítéséhez kapcsolódó nem termelő 
beruházásokhoz nyújtott támogatás
Olyan beruházások, amelyek nem eredményezik a  mezőgazda -
sági üzem értékének vagy nyereségességének jelentős mértékű 
növekedését .
Indokolás A következők eléréséhez szükséges nem termelő beruházások -
hoz nyújtott támogatás:
–  agrár-környezetvédelmi rendszerek keretében tett 
kötelezettségvállalások;
–  további agrár-környezetvédelmi célok;
–  a Natura 2000-területek vagy más nagy természeti értékű 
területek közjóléti értékének növelése.Nem termelő beruházásokhoz nyújtott támogatás szükséges, ha 
a beruházás agrár-környezetvédelmi, illetve az éghajlatválto -
zással kapcsolatos célok teljesítéséhez kapcsolódik, például:
–  a biológiai sokféleséggel összefüggésben a fajok és élőhe -
lyek védettségi állapota;
–  a Natura 2000-területek vagy más nagy természeti értékű 
gazdálkodási rendszerek közjóléti értékének növelése.
Kedvezményezettek –  Mezőgazdasági termelők, illetve gazdálkodók –  Mezőgazdasági termelők, illetve gazdálkodók
A műveletek fajtái –  A földhasználatban bekövetkező változás;
–  Vizes élőhelyek helyreállítása;
–  Mezőgazdasági földterület mocsárrá alakítása;
–  Biotópok/élőhelyek létrehozása/kezelése;
–  Nagy természeti értékű évelők termesztése.–  Értéknövelő munkák az agrár-környezetvédelmi és az 
éghajlattal kapcsolatos kötelezettségvállalás keretében;
–  Kerítésemelés és a  természetvédelmi tevékenységet elő -
segítő egyéb munkálatok;
–  Vizes élőhelyek és mocsaras területek helyreállítása;
–  Tájak és tájképi elemek helyreállítása;
–  Szárazon rakott kőfalak.I. melléklet
42 Mellékletek
Tagállam MegnevezésEMVA-ból 
jóváhagyott
(euró)Kiegészítő jelleg1
NPI2Támogatá -
si arány
(%)Környezetvédelmi célkitűzés3
Jogosultság4Költségek 
ésszerűsé -
ge5Általános 
költséghaté -
konyság6 Szinergia Általános Javaslat Kezelt
DK7Ültetvények 107 786 I Részben 60A tájkép és a biotóp 
javításaI I N N
DK Legeltetés 29 132 I Részben 75A tájkép és a biotóp 
javításaI Részben N N
DK Vizes élőhely 2 089 870 I I 100Vízi környezet 
védelme/javításaN Részben N N
DKVizes élőhely – előze -
tes tanulmány48 523 I N 100Vízi környezet 
védelme/javításaN N N N
DK Sövény 6 926 I Részben 60A tájkép és a biotóp 
javításaI I N N
DK Legeltetés 43 529 I Részben 75A tájkép és a biotóp 
javításaI I N N
ITSzárazon rakott 
kőfalak251 245 I Részben 100 Tájrendezés N N N N
ITSzárazon rakott 
kőfalak975 328 I Részben 100 Tájrendezés I I N N
ITSzárazon rakott 
kőfalak208 760 I Részben 100 Tájrendezés I I N N
ITSzárazon rakott 
kőfalak200 397 I Részben 100 Tájrendezés I Részben N N
IT Vizes élőhelyek 35 759 I N 100Biodiverzitás, 
tájrendezésN N N N
IT Vizes élőhelyek 492 196 I I 100Biodiverzitás, 
tájrendezésN N I N
UK8Függőhíd 407 4089I I 99 Tájrendezés I Részben N N
UKMegközelíthetőség – 
vizes élőhelyek 264 576 I I 99Természetes 
élővilág megőrzése 
és ahhoz nyilvános 
hozzáférés 
biztosításaI I I I
UK Szárgyepterület 294 845 I Részben 95Biodiverzitás, ter -
mészetes élővilág 
megőrzéseN N N N
UK Kőfal, fatelepítés 166 883 I Részben 65Biodiverzitás, 
tájrendezésI I I I
UK Alföldi dagadólápok 1 027 307 I I 100Biodiverzitás, ter -
mészetes élővilág 
megőrzéseI Részben N N
UK Tőzegláp 1 710 408 I Részben 100Biodiverzitás és ter -
mészeti erőforrások 
védelmeI I N NII. mellékletA helyszínen felkeresett nem termelő beruházások összefoglalása
43 Mellékletek
Tagállam MegnevezésEMVA-ból 
jóváhagyott
(euró)Kiegészítő jelleg1
NPI2Támogatá -
si arány
(%)Környezetvédelmi célkitűzés3
Jogosultság4Költségek 
ésszerűsé -
ge5Általános 
költséghaté -
konyság6 Szinergia Általános Javaslat Kezelt
UK Tőzegláp 1 153 002 I I 100Biodiverzitás és ter -
mészeti erőforrások 
védelmeI I I I
UK Kőfal 159 183 I Részben 68 Tájrendezés I III
UK Tőzegláp 622 402 I Részben 89Biodiverzitás és ter -
mészeti erőforrások 
védelmeI I I I
UK Történelmi épületek 284 775 I N 93 Tájrendezés N N N N
PTHagyományos 
struktúrák21 721 I N 100 Tájrendezés N N N N
PTSzárazon rakott 
kőfalak59 500 I Részben 100 Tájrendezés I I N N
PTSzárazon rakott 
kőfalak59 500 I Részben 100 Tájrendezés I Részben N N
PTSzárazon rakott 
kőfalak59 500 I Részben 100 Tájrendezés I Részben N N
PTSzárazon rakott 
kőfalak59 479 I Részben 100 Tájrendezés I Részben N N
PTHagyományos 
struktúrák25 876 I I 100 Tájrendezés I Részben N N
1 Kiegészítő jelleg: akkor tekinthető úgy, hogy a nem termelő beruházások szinergiában valósultak meg, ha az NPI-támogatás más EMVA-intézkedésekből, illetve környezet -
védelmi támogatási rendszerekből származó kifizetéseket egészített ki. Általános kiegészítő jellegről akkor beszélünk, ha a projektek más támogatási rendszerekkel ugyan 
nem voltak szinergiában, azonban ugyanazon általános célok eléréséhez járultak hozzá.
2 Az NPI-projektek jövedelemtermelő összetevői jelentőségének értékelése: ha nem voltak arra utaló jelek, hogy a beruházás jelentős jövedelemtermelő összetevőket hozott 
volna létre, illetve tartalmazott volna, a beruházást nem termelőnek  tekintettük. Ha a talált jövedelemtermelő összetevők nem voltak jelentősnek tekinthetők, azonban 
a nagy támogatási arányra való tekintettel a Számvevőszék szerint ezen összetevők figyelembevételével csökkenteni kellett volna a támogatási arányt, a beruházást részben 
termelőnek  tekintettük. Azokat a beruházásokat, amelyek egyértelműen befolyásolták a kedvezményezett fő üzleti vagy termelő tevékenységét, úgy tekintettük, hogy azok 
„jelentős” jövedelemtermelő összetevővel rendelkeznek.
3 Annak értékelése, hogy adott NPI-projekt hozzájárult-e a javasolt környezetvédelmi cél(ok) megvalósulásához (Igen/Nem). A nem támogathatónak értékelt NPI-projektek 
esetében a Számvevőszék úgy véli, hogy a szóban forgó projekt nem járult hozzá az intézkedés céljainak megvalósulásához.
4 Az NPI-projektek támogathatóságának értékelése jellegük és költségük tekintetében (Igen/Nem/Részben). A „részben” kifejezés arra utal, hogy felmerültek nem támogat -
ható költségek, de azok nem érintik az NPI-projekt egészét.
5 Az NPI-projektek költségei ésszerűségének értékelése (Igen/Nem). Azt vesszük figyelembe, hogy voltak-e megfelelő pályázati eljárások, alkalmaztak-e ésszerű referencia -
költségeket, illetve hogy a nagy intenzitású támogatás nyújtásakor figyelembe vették-e a projekt jövedelemtermelő jellemzőit.
6 Költséghatékonyság (Igen/Nem): a nem termelő beruházások akkor tekinthetők költséghatékonynak, ha megfelelnek a következő két kritériumnak: i. eredményesek, azaz 
támogathatók, agrár-környezetvédelmi igényt elégítenek ki, és hozzájárulnak egy, a tagállamok által vidékfejlesztési programjukban megnevezett agrár-környezetvédelmi 
célkitűzés megvalósulásához; ii. nincs arra bizonyíték, hogy ugyanezen beruházást kisebb költséggel is meg lehetett volna valósítani (vagyis a beruházási költségek éssze -
rűek). Ha az eredményes beruházásokat kisebb költséggel is meg lehetett volna valósítani, ez rontja a beruházások értékarányosságát, mivel ugyanazon célokat, illetve 
eredményeket kisebb költséggel is elérték volna.
7 A dán projektek esetében a dán koronában (DKK) megadott összegeket 1 DKK = 0,13 euró árfolyamon váltottuk euróra.
8 Az Egyesült Királyságbeli projektek esetében az angol fontban (GBP) megadott összegeket 1 GBP = 1,18 euró árfolyamon váltottuk euróra.
9 Az Egyesült Királyságban finanszírozott projektek egyedi EMVA-hozzájárulása az áttekintett támogatási dokumentumok alapján nem volt egyértelmű. A Számvevőszék 
ezért a 2007 és 2015 májusa között az Egyesült Királyságban a 216. intézkedésre nyújtott EMVA-hozzájárulások átlagos társfinanszírozási arányát alkalmazta (74%). A projek -
tekre nyújtott EMVA-összegek kiszámításakor ezt az arányt vettük figyelembe.
44 Mellékletek
A nem termelő beruházásokkal kapcsolatos igények, illetve azok céljai és típusai 
tagállamonként (összefoglalás)
Tagállam Azonosított igények és célok Nem termelő beruházás típusának megnevezése
Egyesült Királyság 
(Anglia)–  Természetes élővilág megőrzése;
–  Természeti erőforrások védelme;
–  Gazdálkodási módszerek módosítása;
–  A táj minőségének és jellemzőinek fenntartása;
–  A nyilvánosság hozzáférésének és a nyilvánosság részéről 
a megértésnek az elősegítése.–  Hagyományos határok;
–  Megőrzési célú kerítésépítés;
–  Fatelepítéssel és  -kezeléssel kapcsolatos tételek;
–  Mocsaras területek és vizes élőhelyek helyreállítása;
–  Cserje- és saspáfrány-szabályozás;
–  Földterület visszaalakítása puszta jellegű mezőkké és 
fajokban gazdag rétekké;
–  Tájak és tájképi elemek helyreállítása;
–  Konkrét fajok számára létrehozott struktúrák;
–  A gazdaságokhoz bekötőutak és átjárók kialakítása.
Portugália 
(kontinentális)–  A táj minőségének és jellemzőinek fenntartása;
–  A gazdálkodási rendszerek ökológiai struktúrájának fenn -
tartása a  kiemelkedő természeti értéket képviselő területek 
megőrzése céljából;
–  Konkrét élőhelyek megőrzése;–  Szárazon rakott kőfalak;
–  Hagyományos struktúrák;
–  Part menti övezetek védelme;
–  Kerítésemelés (a vadon élő állatok előli védelem céljából);
–  Hagyományos határok;
–  Vízgazdálkodási struktúrák.
Dánia–  Természetes élővilág megőrzése;
–  Természeti erőforrások védelme;
–  Gazdálkodási módszerek módosítása;
–  A táj minőségének és jellemzőinek fenntartása;
–  A nyilvánosság hozzáférésének és a nyilvánosság részéről 
a megértésnek az elősegítése.–  Tájvédelem és a  kulturális elemek fenntartása;
–  Tájkép- és biotóp-javító növényzet telepítése;
–  Gátak helyreállítása;
–  A vidéki tájak természeti örökségének fenntartható hasz -
nálatát és az ahhoz való nyilvános hozzáférést ösztönző 
tevékenységek;
–  Állandó vizes élőhelyek létrehozása;
–  A termőföldek rendszeres és ismétlődő elárasztása;
–  Cserjeirtás és kerítésemelés;
–  A hidrológiai állapotok helyreállítása;
–  Termőföldek állandó legelővé alakítása.
Olaszország (Puglia)–  A biodiverzitás megőrzése;
–  Kiemelkedő természeti értéket képviselő agrár-erdészeti 
rendszerek védelme és terjesztése;
–  Tájvédelem;–  Szárazon rakott kőfalak;
–  Kis épített vizes élőhelyek;
–  Beavatkozások vizes élőhelyeken, pl. a vadon élő állatok 
megfigyelését szolgáló tornyok, sétautak építése;
–  Sövényültetést célzó beavatkozások.III. melléklet
45
A tagállamoknak ezenkívül biztosítaniuk kell a pro -
jektek jogosultságát, értékelniük kell a projekteket 
a monitoringbizottsággal folytatott egyeztetések 
során kialakított kiválasztási kritériumok mentén, vala -
mint minőségi szempontból rangsorolniuk kell azokat. 
A Bizottság iránymutatással szolgált a támogatható -
ság és a kiválasztás vonatkozásában, hogy segítséget 
nyújtson a tagállamoknak és a régióknak a programo -
záshoz és a 2014–2020-as vidékfejlesztési programok 
végrehajtásához.
V
Amennyiben a támogatás szintjét standard költsé -
gek és a jövedelemre vonatkozó általános feltevések 
alapján állapítják meg, a tagállamoknak biztosítaniuk 
kell, hogy a számítások kizárólag igazolható elemek 
használatával, megfelelő szakértelemmel meghatáro -
zott adatok alapján és – szükség esetén – regionálisan 
vagy helyileg differenciált módon készüljenek.
Ha a támogatás szintjét egyszerűsített költségelszá -
molási módszerekkel határozzák meg, alapos előzetes 
értékelést kell készíteni a számítási módszerről, amely 
majd a kiválasztott kategóriába tartozó minden költ -
ségre alkalmazandó lesz.
Ezeknek a módszereknek biztosítaniuk kell a felmerült 
és elszámolt költségek ésszerűségét és segíteniük kell 
a tagállamok által javasolt kifizetések indoklását.
VI
A Bizottság a tagállamokban szabályszerűségi ellen -
őrzésekkel ellenőrzi, hogy a kiadások megtérítése 
a szabályokkal összhangban történt-e. Mivel ezek az 
ellenőrzések is feltártak hiányosságokat a költségek 
ésszerűsége terén, már jelentős pénzügyi korrekciók 
történtek, valamint folyamatban van számos szabály -
szerűségi záróelszámolási eljárás, amelyek további 
pénzügyi korrekciókat vonhatnak maguk után.Összefoglaló
I
A nem termelő beruházások (NPI-k) nem járhatnak 
jelentős mértékű gazdasági megtérüléssel a kedvez -
ményezettek számára. Ez nem jelenti azt, hogy egy -
általán nem várható és nem fogadható el gazdasági 
megtérülés. A legtöbb beruházás esetében mindig 
van valamilyen megtérüléssel kapcsolatos elem, még 
akkor is, ha a beruházás kizárólag nem termelő jellegű, 
ilyen eset például a fákból vagy bokrokból álló sövé -
nyek telepítése, amelyek metszés vagy kivágás után 
energiaforrásként használható biomasszaként szolgál -
hatnak. Ezért nehezen hozható létre olyan beruházás, 
amely semmilyen megtérüléssel nem jár.
Az irányító hatóságok csökkenthetik a támogatási 
intenzitást, mindazonáltal ha az elérendő célkitűzések 
környezetvédelmi jellegűek, akkor – a környezet -
védelmi célkitűzések megvalósulásának biztosítása 
érdekében – becslést kell végezni arra vonatkozóan, 
hogy a csökkentés miként befolyásolja az intézkedés 
hatását.
II
A termelő és nem termelő beruházásokra nyújtott 
maximális támogatási arány eltérésének oka, hogy 
az utóbbi – jellegéből adódóan – nem járhat jelentős 
gazdasági haszonnal. Ezért magasabb támogatási 
arány nélkül az agrár-környezetvédelmi és az éghaj -
latváltozáshoz kapcsolódó célkitűzések megvalósítása 
nem volna lehetséges.
IV
A tagállamoknak a 65/2011/EU bizottsági rendelet 
24. cikke (2) bekezdésének d) pontja értelmében az 
adminisztratív ellenőrzések során megfelelő értékelési 
rendszerrel, például referenciaköltségekkel, a külön -
böző ajánlatok összehasonlításával vagy értékelő 
bizottság révén vizsgálniuk kell a költségek ésszerű -
ségét. Ez a rendelkezés a 2014–2020 programozási 
időszakban is hatályban marad.A Bizottság  
válasza
A Bizottság válasza 46
IX Második francia bekezdés
Az ajánlás ezen részének a tagállamok a címzettjei.
IX Harmadik francia bekezdés
Ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei.
IX Negyedik francia bekezdés
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
A kiválasztási kritériumokat a monitoringbizottság -
gal – ahol a Bizottság mint tanácsadó is résztvevő –
folytatott egyeztetéseket követően a tagállamok 
határozzák meg.
A Bizottság iránymutatással szolgált a jogosultság 
és a kiválasztási kritériumok vonatkozásában, hogy 
segítséget nyújtson a tagállamoknak és a régióknak 
a 2014–2020-as vidékfejlesztési programokhoz kap -
csolódó programozáshoz és végrehajtáshoz.
A Bizottság ellenőrzési tervével összhangban továbbra 
is szabályszerűségi ellenőrzéseket fog végezni a tag -
államokban annak ellenőrzésére, hogy a kiadások 
megtérítése a szabályokkal összhangban történt-e, 
beleértve azt is, hogy a projektek kiválasztására és 
értékelésére vonatkozó eljárások megfelelőek vol -
tak-e. Az ellenőrizendő intézkedések és a kifizető 
ügynökségek körét kockázatelemzés alapján határoz -
zák meg, amelynek legfontosabb elemét a kiadások 
szintje képezi.
IX Ötödik francia bekezdés
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
A 2014–2020-as CMEF fogja felügyelni az intézkedé -
sek végrehajtását, míg az értékelés az intézkedések 
teljesítését vizsgálja majd a releváns vidékfejlesztési 
célkitűzések összefüggésében.
IX Hatodik francia bekezdés
Ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei.VII
A közös monitoring- és értékelési keretrendszer 
(CMEF) monitoringinformációkat szolgáltat arról, hogy 
mely beruházások részesülnek támogatásban. Az 
utólagos értékelés idején sor kerül majd minden intéz -
kedés hatásosságának a program célkitűzései mentén 
végrehajtott alaposabb értékelésére. Ugyanakkor meg 
kell találni az egyensúlyt a monitoring és az értéke -
lés révén elérhető eredmények terén, figyelembe 
véve a túlzott adminisztratív terhek kockázatát és 
a pénzügyi korlátokat. A nem termelő beruházásokra 
vonatkozó specifikus eredménymutatók beszerzése 
számottevő terhet jelenthet.
VIII
A Bizottság a 2014–2020-as programozási időszakra 
vonatkozóan megerősítette a költségek ésszerűségé -
vel kapcsolatos rendelkezéseket és iránymutatást.
Az ellenőrzési munkaprogramot kockázatelemzés 
alapján határozzák meg, amelynek legfontosabb 
elemét a kiadások szintje képezi. Mivel a nem termelő 
beruházások támogatására fordítható összeg viszony -
lag csekély, előnyt élveznek a pénzügyi szempontból 
fontosabb intézkedések, amelyek esetében az irányí -
tási és kontrollrendszer hiányosságai nagyobb pénz -
ügyi hatást gyakorolhatnak az Unió költségvetésére.
IX Első francia bekezdés
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
A Bizottság úgy véli, hogy az új 2014–2020-as prog -
ramozási időszak lehetőséget nyújt a vidékfejlesztési 
intézkedések és a szakpolitikai célkitűzések közötti 
szinergiák fokozására. Habár nem szükségszerű, hogy 
minden nem termelő beruházás más vidékfejlesztési 
intézkedések és programok kiegészítése legyen, azok -
ban az esetekben, ahol ez a kiegészítő jelleg fennáll, 
a Bizottság ösztönözni fogja a megfelelő tagállamokat, 
hogy éves végrehajtási jelentéseikben számoljanak be 
az agrár-környezetvédelmi és éghajlat  változással kap -
csolatos kötelezettség  vállalásokkal összefüggő nem 
termelő beruházási projektek számáról és arányáról.
A Bizottság válasza 47
Ugyanakkor a többéves ellenőrzési munkaprogram 
meghatározása kockázatelemzés alapján történik, 
amelynek fontos elemét képezi a kiadások szintje. 
Mivel a nem termelő beruházások támogatására 
fordítható összeg viszonylag csekély, előnyt élveznek 
a pénzügyi szempontból fontosabb intézkedések, 
amelyek esetében az irányítási és kontrollrendszer hiá -
nyosságai nagyobb pénzügyi hatást gyakorolhatnak az 
Unió költségvetésére.
Bevezetés
08
A termelő és nem termelő beruházásokra nyújtott 
maximális támogatási arány eltérésének oka, hogy 
az utóbbi – jellegéből adódóan – nem járhat jelentős 
gazdasági haszonnal. Ezért magasabb támogatási 
arány nélkül az agrár-környezetvédelmi és az éghaj -
latváltozáshoz kapcsolódó célkitűzések megvalósítása 
nem volna lehetséges.
Észrevételek
19
A nem termelő beruházások célja az átfogó vidékfej -
lesztési célkitűzések és prioritások megvalósításának 
előmozdítása. Ebben az értelemben a nem termelő 
beruházások kiegészítik az egyéb vidékfejlesztési 
intézkedéseket, mivel agár-környezetvédelmi (és 
a 2014–2020-as időszakban ezenfelül éghajlatvál -
tozással kapcsolatos) célkitűzések megvalósítására 
irányulnak. Míg a nem termelő beruházások és az 
egyéb vidékfejlesztési intézkedések közötti sziner -
gia a végrehajtásuk összekapcsolása révén érhető el 
(vagyis a nem termelő beruházási projekteket konkrét 
agrár-környezetvédelmi és éghajlatváltozással kap -
csolatos kötelezettségvállalások teljesüléséhez kötve), 
a nem termelő beruházások különálló intézkedésként 
is előmozdíthatják az agrár-környezetvédelmi és 
éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzések elérését, 
valamint a Natura 2000 és más, jelentős természeti 
értéket képviselő rendszerek fenntartását.IX Hetedik francia bekezdés
Ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei.
IX Nyolcadik francia bekezdés
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
Az irányító hatóságok azonban csökkenthetik az intéz -
kedésnek nyújtott támogatás intenzitását, mindazon -
által ha az elérendő célkitűzések környezetvédelmi 
jellegűek, akkor – a környezetvédelmi célkitűzések 
megvalósulásának biztosítása érdekében – becslést 
kell végezni arra vonatkozóan, hogy a csökkentés 
miként befolyásolja az intézkedés hatását.
IX Kilencedik francia bekezdés
Ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei.
IX Tizedik francia bekezdés
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
A Bizottság többéves ellenőrzési tervével összhang -
ban továbbra is szabályszerűségi ellenőrzéseket fog 
végezni a tagállamokban annak ellenőrzésére, hogy 
a kiadások megtérítése a szabályokkal összhangban 
történt-e, beleértve azt is, hogy a költségek ésszerűek 
voltak-e. Az ellenőrizendő intézkedések és a kifizető 
ügynökségek körét kockázatelemzés alapján határoz -
zák meg.
IX Tizenegyedik francia bekezdés
Ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei.
IX Tizenkettedik francia bekezdés
A Bizottság részben elfogadja ezt az ajánlást.
A Bizottság ellenőrzési terve kialakítása során 
megfelelően figyelembe veszi a Számvevőszék 
megállapításait.
A Bizottság válasza 48
27
A Bizottság azt ajánlotta a tagállamoknak, hogy 
a megalapozott költség-haszon elemzéseknek 
megfelelően határozzanak meg további mutatókat. 
Mindazonáltal nem mindig lehet további bázismutató -
kat meghatározni az összes alintézkedéshez, és ez az 
adminisztratív terheket is növelné.
4. háttérmagyarázat
Bizonyos környezeti elemekre – többek között a kőfa -
lakra – vonatkozóan ritkán állnak rendelkezésre kime -
rítő részletességű statisztikák, és az ilyen statisztikák 
összeállítása költséges lenne.
28
A CMEF azon eszközök egyike, amelyek segítségével 
értékelhető a beruházások hatása.
Az eredménymutatók – többek között a sikeres terü -
letgazdálkodás alatt álló hektárok száma – relevánsak, 
hiszen inputadatokként szolgálnak az értékeléshez, 
melynek célja annak értékelése, hogy az érintett 
intézkedéscsoport milyen mértékben mozdította elő 
a célok megvalósulását.
Lásd még a Bizottság 27. bekezdésre adott válaszát.
30
A 2007–2013-as programozási időszak félidős értéke -
lésére túl korán került sor ahhoz, hogy az eredmények 
mérhetőek legyenek. A 2014–2020-as programozási 
időszakra vonatkozóan 2017-ben és 2019-ben javított 
végrehajtási jelentések lépnek a félidős értékelés 
helyébe.
31
A nem termelő beruházásokra vonatkozó specifikus 
eredménymutatók beszerzése számottevő terhet 
jelenthet. Az utólagos értékelés idején sor kerül majd 
minden intézkedés hatásosságának a program célki -
tűzései mentén végrehajtott alaposabb értékelésére.21
Lásd a 19. bekezdésre adott közös választ.
22
A Bizottság véleménye szerint elvi kérdés, hogy a ket -
tős finanszírozáshoz vezető, egymást átfedő kötele -
zettségvállalásokat ki kell zárni.
A 214. és a 216. intézkedés célkitűzése nem azonos, és 
világosan meg van határozva a vidékfejlesztési prog -
ramokban. A 214. intézkedés keretében nyújtott támo -
gatás célja (többek között) a meglévő szárazon rakott 
kőfalak karbantartása, míg a nem termelő beruházás 
a szárazon rakott kőfalak újjáépítését, illetve helyreál -
lítását támogathatja. Egyes esetekben azonban a kettő 
éles elválasztása nehézségekbe ütközik és fokozott 
adminisztratív terhekhez vezethet.
23
Lásd a Bizottság 19. bekezdésre adott közös válaszát.
24
A 2014–2020-as programozási időszak tekintetében 
a kiválasztási kritériumok kötelezően alkalmazandók 
a nem termelő beruházások vonatkozásában.
Lásd még a Bizottság 19. bekezdésre adott válaszát.
3. háttérmagyarázat a)
Tekintettel a nem termelő beruházások várható hozzá -
járulására a környezetvédelmi célkitűzések megvaló -
sulásához, a megvalósíthatósági tanulmányok kizárása 
a támogatható költségek közül súlyosan hátráltathatja 
a célok elérését.
A megvalósíthatósági tanulmányok célja segíteni 
annak a döntésnek a meghozatalát, hogy szabad-e 
vállalni egy beruházás megvalósítását vagy sem. 
Előfordulhat, hogy a megvalósítási tanulmány arra 
a következtetésre jut, hogy a beruházás nem fogja 
előmozdítani a támogatási rendszer célkitűzéseinek 
megvalósulását. Eseti alapon kell elemezni azokat az 
eseteket, amikor pozitív következtetéssel záródó meg -
valósíthatósági tanulmányt követően a beruházás nem 
valósult meg. A megvalósíthatósági tanulmány tárgyát 
képező projekt végrehajtásának elmaradását többek 
között a költségvetési korlátok is okozhatják.
A Bizottság válasza 49
41
Lásd a Bizottság 37. és 38. bekezdésre adott válaszát.
41 Harmadik francia bekezdés
Amennyiben a művelet környezetvédelmi hasznai 
nagy mértékben meghatározóak, a vízügyi hatósá -
gok önmagukban vagy a mezőgazdasági termelőkkel 
együtt lehetnek az intézkedés kedvezményezettjei, 
a lehetséges járulékos gazdasági hasznok ellenére.
42
A Bizottság a tagállamokban szabályszerűségi ellen -
őrzésekkel ellenőrzi, hogy a kiadások megfelelnek-e 
a szabályoknak. Mivel ezek az ellenőrzések is feltártak 
hiányosságokat a költségek ésszerűsége terén, már 
jelentős pénzügyi korrekciók történtek, valamint 
folyamatban van számos szabályszerűségi záróelszá -
molási eljárás, amelyek további pénzügyi korrekciókat 
vonhatnak maguk után.
50
Lásd a Bizottság 33. bekezdésre adott válaszát.
51
A Bizottság a 2014–2020-as programozási időszakra 
vonatkozóan az alábbi intézkedéseket tette az NPI-  
támogatás területén jelentkező programozási, irányí -
tási, monitoring- és értékelési hiányosságok orvoslása 
érdekében:
– kiadta a jogosultsági feltételekről és kiválasztá -
si kritériumokról szóló intézkedésspecifikus és 
horizontális iránymutatásokat, valamint a beruhá -
zásokról – többek között a nem termelő beruházá -
sokról – szóló iránymutatást,
– kötelezővé tette az irányító hatóság és a kifizető 
ügynökség által közösen elvégzendő előzetes 
értékelés lefolytatását a vidékfejlesztési program 
részét képező összes intézkedés vizsgálhatósá -
gának és ellenőrizhetőségének meghatározása 
érdekében,33
Habár a projektek nem mindig felelnek meg a jogo -
sultsági feltételeknek, hozzájárulhattak az intézkedés 
célkitűzéseinek eléréséhez.
34
Lásd a Bizottság 33. bekezdésre adott válaszát.
36
Jellegüknél fogva a nem termelő beruházások várha -
tóan nem biztosítanak jelentős gazdasági megtérülést, 
ugyanakkor nem zárható ki bizonyos korlátozott gaz -
dasági haszon jelentkezése. Amennyiben a gazdasági 
hasznok elsőbbséget élveznek a környezetvédelmi 
hasznokkal szemben, akkor az adott beruházást a 121. 
intézkedés keretében kell finanszírozni. A két intéz -
kedés közötti határvonalra vonatkozóan a program 
jóváhagyása során kell értékelést végezni.
A Bizottság közös válasza a 37 . és a 38. 
bekezdésre
Habár a nem termelő beruházásoknak nem lehetnek 
termelő elemei, minden beruházás rendelkezik leg -
alább egy olyan elemmel, amely csekély mértékben 
„termelő jellegű”. Mindazonáltal meg kell tartani az 
ilyen beruházások elsősorban nem termelő jellegét, 
és „termelő” vagy jövedelemtermelő jellemzőiket 
korlátozni kell.
Az irányító hatóságok csökkenthetik a támogatási 
intenzitást, mindazonáltal ha az elérendő célkitűzések 
környezetvédelmi jellegűek, akkor – a környezet -
védelmi célkitűzések megvalósulásának biztosítása 
érdekében – becslést kell végezni arra vonatkozóan, 
hogy a csökkentés miként befolyásolja az intézkedés 
hatását.
A termelő és nem termelő beruházásokra nyújtott 
maximális támogatási arány eltérésének oka, hogy 
az utóbbi – jellegéből adódóan – nem járhat jelentős 
gazdasági haszonnal. Ezért magasabb támogatási 
arány nélkül az agrár-környezetvédelmi és az éghaj -
latváltozáshoz kapcsolódó célkitűzések megvalósítása 
nem volna lehetséges.
39
Lásd a Bizottság 37. és 38. bekezdésre adott válaszát.
A Bizottság válasza 50
A 216. intézkedés nem szerepelt a szabályszerűségi 
ellenőrzések célpontjai között a 2007–2013-as idő -
szakra vonatkozó ellenőrzések első éveiben, amikor az 
ellenőrzések azon agrár-környezetvédelmi intézkedé -
sekre összpontosultak, amelyek a második prioritási 
tengely keretében bevallott kiadásoknak több mint 
50%-át képviselték. A 216. intézkedés ellenőrzésére 
a 2014–2015-ös időszakban került sor.
57
Az, hogy az ellenőrzés még folyamatban van, nem 
jelenti azt, hogy a tagállamnak nincs tudomása az 
előzetes eredményekről. Portugália esetében a megál -
lapításokat tartalmazó levelet 2014 áprilisában küldték 
ki, majd a tagállam és a Bizottság közötti kétoldalú 
megbeszélést 2014 szeptemberében tartották. Anglia 
esetében 2014 júliusában küldték el a megállapításo -
kat tartalmazó levelet a tagállamnak, és a kétoldalú 
megbeszélésre 2014 decemberében került sor.
58
A vidékfejlesztési vezetőket, a vidékfejlesztési terület 
érdekeltjeinek szélesebb körét és tanácsadó minő -
ségben a Bizottság szolgálatait magukban foglaló 
monitoringbizottságok működése jobban terve -
zett a problémák kezelésére és a levont tanulságok 
hasznosítására.
Legfőképpen az időzítés magyarázza azt, hogy 
miért nincsenek teljesítményre vonatkozó informá -
ciók a félidős értékelésben. Egyrészt a megvalósítás 
megkezdésének és kezdeményezésének van bizonyos 
minimális időigénye, másrészt minden művelet – külö -
nösen a környezetvédelmi jellegűek – esetében időre 
van szükség ahhoz, hogy az eredmények mérhetőek 
legyenek.
60
Lásd a 19. bekezdésre adott választ.
61
Lásd a 22. bekezdésre adott választ.
62
Lásd a 27. és 28. bekezdésre adott közös választ.– az ésszerűsített közös monitoring- és értékelési 
rendszer alapján megerősítette az eredményorien -
tált megközelítést a programok és a programozási 
időszak egészére vonatkozó jelentéstétel pontos 
céljainak meghatározása révén,
– a vidékfejlesztési program GYELV elemzésének 
célja a program monitoring- és értékelési bázis -
mutatóinak meghatározása.
52
A lehetséges hiányosságok orvoslására irányuló kor -
rekciós intézkedések a programok módosítása révén 
azok elfogadása után is végrehajthatók.
Lásd még a Bizottság 51. bekezdésre adott válaszát.
55
Egyes tagállamokban a 2014–2020-as program tárgya -
lása során megvitatták a nem termelő beruházások 
és az azokhoz kapcsoló karbantartási szerződések 
ellenőrizhetőségének és vizsgálhatóságának kérdését.
56
A Bizottság a tagállamokban szabályszerűségi ellen -
őrzésekkel ellenőrzi, hogy a kiadások megfelelnek-e 
a szabályoknak. Ha az említett ellenőrzések hiányos -
ságokat tárnak fel, a Bizottság pénzügyi korrekciókat 
alkalmaz.
Az ellenőrizendő intézkedések és a kifizető ügynöksé -
gek körét kockázatelemzés alapján határozzák meg. 
Figyelembe veszik a kockázati tényezőket, többek 
között a pénzügyi jelentőséget, a kontrollrendsze -
rek minőségét, a kifizető ügynökség jellemzőit, az 
intézkedések jellegét (összetettségét), valamint más 
szervektől származó bármely egyéb információt vagy 
megállapítást. A pénzügyi jelentőség kiemelt szerepet 
játszik a kitettség számszerűsítésében. Ez azt jelenti, 
hogy a nagy kiadások nagyobb valószínűséggel esnek 
magasabb besorolás alá, és így valószínűbb, hogy 
ellenőrzik ezeket.
A Bizottság válasza 51
65
A 2007–2013-as programozási időszak során a Bizott -
ság számos alkalommal emlékeztette a tagállamokat 
arra, hogy kötelesek valódi kiválasztási kritériumokat 
meghatározni, biztosítva a projektek rangsorolását 
azokban az esetekben, amikor a költségvetési alloká -
ció nem teszi lehetővé az összes jogosult projektpá -
lyázat finanszírozását. Annak érdekében, hogy segítse 
a tagállamokat a kiválasztási kritériumok helyes alkal -
mazásában, valamint figyelembe véve a Számvevőszék 
korábbi ajánlásait, a Bizottság a jogosultságról és 
a kiválasztásról szóló iránymutatást adott ki a 2014–
2020-as programozási időszak vonatkozásában.
A Bizottság ellenőrzései révén ellenőrizni tudja a kivá -
lasztási kritériumok alkalmazását. Amikor az ellenőrzés 
tárgya beruházási intézkedés, a kiválasztási kritériu -
mok alkalmazását következetesen ellenőrzik. A Bizott -
ság számos tagállam esetében pénzügyi korrekciókat 
alkalmazott a kiválasztási kritériumok alkalmazásával 
kapcsolatban feltárt hiányosságok miatt.
66
Dánia esetében a projekteket az alapján fogják kivá -
lasztani, hogy költséghatékonyságuk miként viszonyul 
az intézkedés célkitűzéseihez (többek között a létreho -
zott élőhely területe/a projekt költsége).
67
Lásd a Bizottság 37. és 38. bekezdésre adott válaszát.
68
Dánia a támogatandó lehetséges nem termelő beru -
házások számának csökkentésével egyszerűsítette 
vidékfejlesztési programját. Ez részben megmagyaráz -
hatja, hogy miért csökkent a támogatási arányok terén 
fennálló eltérés az előző vidékfejlesztési programok -
hoz képest.
71
Tekintettel az említett alintézkedés várható hozzájá -
rulására a környezetvédelmi célkitűzések megvalósu -
lásához, a megvalósíthatósági tanulmányok kizárása 
a támogatható költségek közül súlyosan hátráltathatja 
a célok elérését.63
Az intézkedések vagy alintézkedések hatását azon 
program-célkitűzések mentén fogják értékelni, amely -
hez hozzájárulnak. A célkitűzéseket a kiemelt területek 
szintjén határozzák meg, amelyek céljait előzetesen 
állapítják meg. Rendszeres monitoring tárgyát képezi, 
hogy milyen előrelépésre került sor az egyes prog -
ramok keretében az említett célok elérése felé. Ez 
a megközelítés egyfajta szakpolitikai eredményori -
entáltságot tükröz, és lehetővé teszi az intézkedések 
összevont hatásának jobb értékelését a vonatkozó 
célkitűzésekhez képest.
A tagállamok további programspecifikus mutatókat 
is meghatározhatnak egyes kulcsfontosságú intézke -
désekkel kapcsolatban. Ez azonban – a monitoring-, 
illetve értékelési költségek ésszerű szinten tartása 
és a túlzott adminisztratív terhek elkerülése érdeké -
ben – nem követelhető meg következetesen minden 
intézkedés és alintézkedés vonatkozásában.
Ha a programok teljesítménye elmarad a kitűzött cél -
tól, az irányító hatóságok mélyrehatóbban vizsgálatot 
folytathatnak az egyes intézkedések/alintézkedések 
szintjén a problémák okának feltárása és a korrek -
ciós intézkedések hatásos és célzott megvalósítása 
érdekében.
Az utólagos értékelést végző értékelők tovább vizs -
gálják majd az egyes intézkedések/alintézkedések 
teljesítményét.
A jogszabályokban vagy a tagállamok által meghatá -
rozott mutatók tovább csupán az értékelés kiinduló -
pontjaként szolgálnak. Az értékelők további informáci -
ókat szerezhetnek be, többek között esettanulmányok 
révén.
10. háttérmagyarázat
A 2014–2020-as időszakra vonatkozó monitoringrend -
szer nyomon fogja követni a teljes kiadásokat alintéz -
kedésenként is, beleértve a nem termelő beruházások 
esetét is (4.4). A mutatók a monitoring- és értékelési 
rendszer egyetlen összetevőjét adják.
Lásd még a Bizottság 63. bekezdésre adott válaszát.
A Bizottság válasza 52
1. ajánlás a)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
A Bizottság úgy véli, hogy az új 2014–2020-as prog -
ramozási időszak lehetőséget nyújt a vidékfejlesztési 
intézkedések és a szakpolitikai célkitűzések közötti 
szinergiák fokozására. Habár nem szükségszerű, hogy 
minden nem termelő beruházás más vidékfejlesz -
tési intézkedések és programok kiegészítése legyen, 
azokban az esetekben, ahol ez a kiegészítő jelleg 
fennáll, a Bizottság ösztönözni fogja a megfelelő 
tagállamokat, hogy éves végrehajtási jelentéseikben 
számoljanak be az agrár-környezetvédelmi és éghaj -
latváltozással kapcsolatos kötelezettségvállalásokkal 
összefüggő nem termelő beruházási projektek számá -
ról és arányáról.
1. ajánlás b)
Az ajánlás ezen részének a tagállamok a címzettjei.
75
A Bizottság véleménye szerint kizárólag a kiválasztási 
kritériumoknak megfelelő projektek részesülhetnek 
támogatásban, és a kiválasztási kritériumoknak vilá -
gosnak és átláthatónak kell lenniük.
A 2014–2020-as programozási időszak jogi keretében 
nagyobb hangsúlyt kap a műveletek kiválasztása, és 
a tagállamok/régiók részletes iránymutatást kaptak 
azzal a céllal, hogy csak a program célkitűzéseinek és 
prioritásainak megvalósulásához hozzájáruló legjobb 
műveletek és beruházások kerüljenek a kiválasztottak 
közé.
2. ajánlás a)
Ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei.A Bizottság úgy véli, hogy Dánia azon törekvése, 
miszerint a nem termelő beruházások keretében 
támogatja a megvalósíthatósági tanulmányok elkészí -
tését, összhangban van a jogszabályokkal: a támoga -
tásban részesülő megvalósíthatósági tanulmányoknak 
alkalmasnak kell lenniük a beruházásokra vonatkozó 
negatív következtetések levonására.
Következtetések és ajánlások
72
A nem termelő beruházások nem járhatnak jelentős 
mértékű gazdasági megtérüléssel a kedvezményezet -
tek számára. Ez nem jelenti azt, hogy egyáltalán nem 
várható és nem fogadható el gazdasági megtérülés. 
A legtöbb beruházás esetében mindig van valamilyen 
megtérüléssel kapcsolatos elem, még akkor is, ha 
a beruházás kizárólag nem termelő jellegű, ilyen eset 
például a fákból vagy bokrokból álló sövények tele -
pítése, amelyek metszés vagy kivágás után energia -
forrásként használható biomasszaként szolgálhatnak. 
Ezért nehezen hozható létre olyan beruházás, amely 
semmilyen megtérüléssel nem jár.
Az irányító hatóságok csökkenthetik a támogatási 
intenzitást, mindazonáltal ha az elérendő célkitűzések 
környezetvédelmi jellegűek, akkor – a környezet -
védelmi célkitűzések megvalósulásának biztosítása 
érdekében – becslést kell végezni arra vonatkozóan, 
hogy a csökkentés miként befolyásolja az intézkedés 
hatását.
74
A nem termelő beruházások agrár-környezetvédelmi 
célkitűzései nem minden esetben követelik meg 
a kiegészítő jelleg fennállását más intézkedésekkel. 
A legtöbb esetben az NPI-támogatások agrár-kör -
nyezetvédelmi kötelezettségvállalásokhoz kötődtek. 
Ugyanakkor az is lehetséges, hogy a nem termelő 
beruházás célkitűzései anélkül valósulnak meg, hogy 
valamely más vidékfejlesztési intézkedéshez kap -
csolódnának. Az állatállományt a nagyragadozóktól 
megvédő kerítések vásárlásához nyújtott támogatás 
például önmagában is megvalósítja az agrár-környe -
zetvédelmi célkitűzéseket, anélkül, hogy más vidékfej -
lesztési intézkedéshez kötődne. Az agrár-környezetvé -
delmi és éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzések 
megvalósulásához hozzájáruló, különálló alintéz -
kedésként is juttatható támogatás a nem termelő 
beruházásoknak.
A Bizottság válasza 53
3. ajánlás a)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
A 2014–2020-as CMEF fogja felügyelni az intézkedé -
sek végrehajtását, míg az értékelés az intézkedések 
teljesítését vizsgálja majd a releváns vidékfejlesztési 
célkitűzések összefüggésében.
3. ajánlás b)
Ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei.
78
A Bizottság a tagállamokban szabályszerűségi ellen -
őrzésekkel ellenőrzi, hogy a kiadások megfelelnek-e 
a szabályoknak. Mivel ezek az ellenőrzések is feltártak 
hiányosságokat a költségek ésszerűsége terén, már 
jelentős pénzügyi korrekciók történtek, valamint 
folyamatban van számos szabályszerűségi záróelszá -
molási eljárás, amelyek további pénzügyi korrekciókat 
vonhatnak maguk után.
79
Az ajánlatok kiválasztására szolgáló módszerek egyi -
kének való megfelelés (vagyis a különböző ajánlatok 
összehasonlítása, az értékelő bizottság által végzett 
értékelés vagy a referenciaköltségek összehasonlí -
tása más hasonló projektek költségeivel) kielégítően 
biztosítja, hogy a költségek szempontjából indokolt 
és ésszerű ajánlatok kerüljenek kiválasztásra. A kötele -
zettségek megtöbbszörözése szükségtelen mértékben 
növelheti az adminisztrációs terheket.
80
Habár a nem termelő beruházásoknak nem lehetnek 
termelő elemei, nehezen található olyan beruházás, 
amely nem tartalmaz egyetlen, bizonyos mértékben 
„termelő jellegű” elemet sem. Más szóval, nehezen 
képzelhető el kizárólag nem termelő beruházás.
Mindazonáltal meg kell tartani az ilyen beruházások 
elsősorban nem termelő jellegét, és „termelő” vagy 
jövedelemtermelő jellemzőiket kellő mértékben 
korlátozni kell. Nem szabad alábecsülni azt sem, hogy 
a gazdasági hasznok kivonása a támogatásra jogosult 
kiadásokból milyen adminisztratív terhet jelent, illetve 
mennyire összetett feladat.2. ajánlás b)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
A kiválasztási kritériumokat a monitoringbizottság -
gal – ahol a Bizottság mint tanácsadó is résztvevő –
folytatott egyeztetéseket követően a tagállamok 
határozzák meg.
A Bizottság iránymutatással szolgált a jogosultság 
és a kiválasztási kritériumok vonatkozásában, hogy 
segítséget nyújtson a tagállamoknak és a régióknak 
a 2014–2020-as vidékfejlesztési programokhoz kap -
csolódó programozáshoz és végrehajtáshoz.
A Bizottság ellenőrzési tervével összhangban továbbra 
is szabályszerűségi ellenőrzéseket fog végezni a tag -
államokban annak ellenőrzésére, hogy a kiadások 
megtérítése a szabályokkal összhangban történt-e, 
beleértve azt is, hogy a projektek kiválasztására és 
értékelésére vonatkozó eljárások megfelelőek vol -
tak-e. Az ellenőrizendő intézkedések és a kifizető 
ügynökségek körét kockázatelemzés alapján határoz -
zák meg, amelynek legfontosabb elemét a kiadások 
szintje képezi.
76
A közös monitoring- és értékelési keretrendszer 
(CMEF) monitoringinformációkat szolgáltat arról, hogy 
mely beruházások részesülnek támogatásban. Az 
utólagos értékelés idején sor kerül majd minden intéz -
kedés hatásosságának a program célkitűzései mentén 
végrehajtott alaposabb értékelésére. Ugyanakkor meg 
kell találni az egyensúlyt a monitoring és az értéke -
lés révén elérhető eredmények terén, figyelembe 
véve a túlzott adminisztratív terhek kockázatát és 
a pénzügyi korlátokat. A nem termelő beruházásokra 
vonatkozó specifikus eredménymutatók beszerzése 
számottevő terhet jelenthet.
77
Az utólagos értékelés idején sor kerül majd minden 
intézkedés hatásosságának a program célkitűzései 
mentén végrehajtott alaposabb értékelésére.
A Bizottság válasza 54
81
A Bizottság a 2014–2020-as programozási időszakra 
vonatkozóan megerősítette a költségek ésszerűsé -
gével kapcsolatos rendelkezéseket és iránymutatást, 
amelyek a várakozások szerint orvosolják majd a Szám -
vevőszék által feltárt egyes hiányosságokat.
Az ellenőrzési munkaprogramot kockázatelemzés 
alapján határozzák meg, amelynek legfontosabb 
elemét a kiadások szintje képezi. Mivel a nem termelő 
beruházások támogatására fordítható összeg viszony -
lag csekély, előnyt élveznek a pénzügyi szempontból 
fontosabb intézkedések, amelyek esetében az irányí -
tási és kontrollrendszer hiányosságai nagyobb pénz -
ügyi hatást gyakorolhatnak az Unió költségvetésére.
5. ajánlás a)
Ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei.
5. ajánlás b)
A Bizottság részben elfogadja ezt az ajánlást.
A Bizottság ellenőrzési terve kialakítása során 
megfelelően figyelembe veszi a Számvevőszék 
megállapításait.
Ugyanakkor a többéves ellenőrzési munkaprogram 
meghatározása kockázatelemzés alapján történik, 
amelynek fontos elemét képezi a kiadások szintje. 
Mivel a nem termelő beruházások támogatására 
fordítható összeg viszonylag csekély, előnyt élveznek 
a pénzügyi szempontból fontosabb intézkedések, 
amelyek esetében az irányítási és kontrollrendszer hiá -
nyosságai nagyobb pénzügyi hatást gyakorolhatnak az 
Unió költségvetésére.Ezen túlmenően a tagállamok a támogatások kiszá -
mításához és kifizetéséhez az egyszerűsített költség -
elszámolási módszereket is alkalmazhatják. Ebben az 
esetben előzetesen igazságos, méltányos és ellenőriz -
hető számítást kell végezni.
4. ajánlás a)
Ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei.
4. ajánlás b)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
4. ajánlás c)
Ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei.
4. ajánlás d)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást, és már meg -
kezdte annak végrehajtását.
A 2014–2020-as programozási időszak vidékfejlesztési 
programjainak szűrése során a Bizottság ügyelt az 
intézkedések ellenőrizhetőségének és vizsgálhatósá -
gának ellenőrzésére. Ha az erre vonatkozó magyarázat 
hiányzott vagy nem volt kellően részletes, a tagállam -
nak további információt kellett szolgáltatnia.
4. ajánlás e)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
A Bizottság többéves ellenőrzési tervével összhang -
ban továbbra is szabályszerűségi ellenőrzéseket fog 
végezni a tagállamokban annak ellenőrzésére, hogy 
a kiadások megtérítése a szabályokkal összhangban 
történt-e, beleértve azt is, hogy a költségek ésszerűek 
voltak-e. Az ellenőrizendő intézkedések és a kifizető 
ügynökségek körét kockázatelemzés alapján határoz -
zák meg.
HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?
Ingyenes kiadványok:
  egy példány:  
az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu),
  több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:  
az Európai Unió képviseletein keresztül (http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),  
nem uniós országokban a küldöttségektől (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),  
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül (http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm)  
vagy a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész  
területéről) (*).
(*)  A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül,  
telefonfülkékből és hotelekből a számot csak díj/f_izetés ellenében lehet hívni).
Megvásárolható kiadványok: az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu).
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK
A nem termelő beruházások (NPI) olyan beruházások, 
amelyek nem járnak jelentős mértékű megtérüléssel, nem 
termelnek számottevő bevételt vagy jövedelmet, illetve 
nem növelik jelentősen a kedvezményezett mezőgazdasági 
üzemének értékét, hanem a  környezetre gyakorolnak 
kedvező hatást. Nem termelő beruházásokra köztámogatást 
az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és 
tagállami források biztosítanak. A  köztámogatás aránya 
gyakran a beruházási költségek teljes összegének 100%-át is 
eléri. A Számvevőszék megállapítja, hogy a nem termelő 
beruházásokra nyújtott támogatás elősegítette 
a mezőgazdasági földterületek fenntartható használatával 
kapcsolatos környezetvédelmi célok elérését, azonban 
ennek módja nem volt költséghatékony. Ennek oka, hogy 
a felkeresett projektek 75%-a esetében a költségek 
ésszerűtlenül nagyok voltak. Továbbá sok ilyen projekt, 
annak ellenére, hogy nyilvánvaló jövedelemtermelő 
jellemzőkkel rendelkezett, mégis teljes mértékű 
közpénztámogatásban részesült. A  2014–2020-as 
programozási időszakban támogatandó nem termelő 
beruházások költséghatékonyságának javítása céljából 
a Számvevőszék öt ajánlást fogalmaz meg.