Az eszköz végrehajtásának főbb alapelvei a gyorsaság, a hatékonyság és az eredményesség, biztosítva emellett a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást is. Szintén fontos az eszköz beavatkozásainak fenntarthatósága, csakúgy, mint a török hatóságokkal közös felelősségviselés. A segítségnyújtás prioritási területeinek azonosítása átfogó és független szükségletfelmérésen alapul, amely különös figyelmet fordít a veszélyeztetett csoportokra. A szükségletfelmérést 2018-ban aktualizálták.

A nyilatkozat végrehajtása 2019 során is kulcsfontosságú szerepet játszott annak biztosításában, hogy az EU és Törökország hatékony és együttes választ adjon a migrációs kihívásokra. Habár 2019-ben emelkedett a Törökországból érkező irreguláris migránsok száma, a nyilatkozat továbbra is kézzelfogható eredményeket ért el a szabálytalan és veszélyes határátlépések, valamint az égei-tengeri halálesetek számának csökkentésében.

2015-ben az Európai Unió és annak tagállamai politikai és pénzügyi elköteleződésük megerősítéséről döntöttek annak érdekében, hogy támogassák Törökországot a menekültek befogadására irányuló erőfeszítéseiben. Az Európai Unió tagállamainak a törökországi menekültek jelentős további finanszírozását igénylő felszólítására válaszul a Bizottság a 2015. november 24-i bizottsági határozattal létrehozta, majd 2016. február 10-én, 2018. március 14-én és 2018. július 24-én módosította a törökországi menekülteket támogató eszközt. Az eszköz az uniós költségvetésből és a tagállamok további hozzájárulásaiból származó és külső címzett bevételként az uniós költségvetésbe integrált források mozgósításának összehangolását célzó mechanizmus. A tagállamok politikai kötelezettséget vállaltak arra, hogy nemzeti hozzájárulásokat nyújtanak az uniós tagállamok és az Európai Bizottság közötti egyetértési megállapodás keretében, amelyet a tagállamok kormányainak képviselői 2016. február 3-án fogadtak el és az eszköz második részletéről szóló megállapodás alkalmával naprakésszé tettek. Az egyetértési megállapodás egy feltételrendszer-keretet is létrehozott. Az eszköz első részletére (2016–2017) összesen 3 milliárd EUR-t allokáltak. Ezt a 3 milliárd EUR-t a Bizottság által még az eszköz elindítását megelőzően a szíriai menekültválságra adott válaszként már Törökország rendelkezésére bocsátott 345 millió EUR-n felül biztosították, és az kiegészítette a tagállamok kétoldalú segítségnyújtását. Az eszköz második részletére (2018–2019) további 3 milliárd EUR-t bocsátottak rendelkezésre, így az eszköz teljes kerete eléri a 6 milliárd EUR-t. Az eszköz 2016. február 17-én lépett működésbe az eszköz irányítóbizottságának első ülésével. Ezen ülést követően a Bizottság gyors lépéseket tett az eszköz alapján megvalósítandó első projektekre történő szerződéskötés érdekében.

Törökország továbbra is jelentős erőfeszítéseket tesz a közel négymillió menekült befogadása és szükségleteinek kezelése terén. Törökország újfent megerősítette a 2016. márciusi EU–Törökország nyilatkozat végrehajtása iránti elkötelezettségét, és kulcsszerepet játszott a Földközi-tenger keleti térségében húzódó útvonalon zajló migrációs áramlások hatékony kezelésének biztosításában. Habár 2019-ben emelkedett a Törökországból érkező irreguláris migránsok száma, a nyilatkozat továbbra is kézzelfogható eredményeket ért el a szabálytalan és veszélyes határátlépések, valamint az égei-tengeri halálesetek számának csökkentésében.

Törökország földrajzi helyzetéből adódóan a menekültek és migránsok kiemelt befogadási és tranzitországa. Amióta – elsősorban a szíriai és az iraki konfliktus miatt – minden korábbinál nagyobb számban érkeznek emberek Törökországba, az ország mintegy 4 millió menekültnek ad otthont, és ezzel világviszonylatban az első helyen áll. Ezek között van 3,6 millió regisztrált szíriai menekült, valamint 370 000, főként Afganisztánból, Irakból, Iránból és Szomáliából származó regisztrált menekült és menedékkérő . Bár Törökország továbbra is dicséretre méltó erőfeszítéseket tesz a nagyszámú menekült és migráns fogadása, támogatása és befogadása terén, ezek a számok jelentős hatással voltak a befogadó közösségekre. A szíriai menekültek elhúzódó lakóhelyelhagyása és törökországi tartózkodása kihívást jelent a menekültek, a migránsok és a befogadó közösségek közötti társadalmi kohézió szempontjából.

Az eszköz fejlesztési területén belül az első részlet keretében aláírt 26 projekt végrehajtása továbbra is jól halad. E projektek közül 15-öt a szíriai válság kezelésére szolgáló uniós regionális alap keretében hajtanak végre összesen 293 millió EUR összegben, az Előcsatlakozási Támogatási Eszközön keresztül közvetlenül kezelt allokáción felül.

A fejlesztési támogatás azokat a hosszabb távú szükségleteket támogatja, amelyek az egészségügy, az oktatás és a menekültek társadalmi-gazdasági fejlődésének területén jelentkeznek, különösen a közszolgáltatásokhoz való hozzáférés és a megélhetési lehetőségek, valamint a települési infrastruktúra tekintetében. Kiemelten kezeli továbbá a veszélyeztetett csoportokat, és a beavatkozásai tekintetében a nemi dimenziót is figyelembe veszi, például kiterjed a nők és a lányok szexuális és nemi alapú erőszakkal szembeni védelmére, valamint a szexuális és reproduktív egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés fejlesztésére.

Az eszköz humanitárius területén belül összesen 64 projektet hajtottak végre 19 partneren keresztül az eszköz első és második részlete keretében. E projektek célja, hogy fedezzék a Törökországban tartózkodó legkiszolgáltatottabb menekültek alapvető szükségleteivel, védelmével, oktatásával és egészségével kapcsolatos reagálást. Az első részletre vonatkozó valamennyi szerződést teljesítették, kivéve öt projektet, amelyek 2020-ban fejeződnek be. Az első részlet keretében mintegy 1,4 milliárd EUR-t allokáltak és ilyen összegben kötöttek szerződést humanitárius segítségnyújtásra, ebből pedig 1,3 milliárd EUR-t folyósítottak. A második részlet tekintetében 1,022 milliárd EUR-ra kötöttek szerződést, és 2019. december 31-ig 590 millió EUR-t folyósítottak.

A humanitárius segítségnyújtás a legkiszolgáltatottabb menekültek számára nyújt az alapvető szükségleteket és a védelmet biztosító, kiszámítható és az emberi méltóságot tiszteletben tartó támogatást. Emellett a szolgáltatásnyújtás hiányosságait is kezeli az egészségügy és a szükséghelyzetben lévők oktatása terén működő szakosított intézmények és partnerek révén. Az Európai Unió általi humanitárius segítségnyújtásra vonatkozó iránymutatást a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos 2007-es európai konszenzus tartalmazza, amely szerint az Unió – mint humanitárius szereplő – tiszteletben tartja az emberiesség, a semlegesség, a pártatlanság és a függetlenség humanitárius alapelveit, az EUMSZ 214. cikkében és a humanitárius segítségnyújtásról szóló rendeletben (1257/96/EK rendelet) meghatározottak szerint.

Különös figyelmet fordítanak a nem szíriai menekültekre és menedékkérőkre. Az eszköz keretében történő beavatkozások célja minden esetben az, hogy azok a menekülteket befogadó helyi közösségekre is kiterjedjenek.

2019 októberében az IPA irányítóbizottsága kedvező véleményt adott az eszköz keretében megvalósuló kísérő intézkedésről, amely a nyomon követéshez és értékeléshez, az ellenőrzéshez és a kommunikációhoz kapcsolódó beavatkozások folytatását fedi le. Az intézkedést hivatalosan 2019 novemberében fogadták el, 11,34 millió EUR összeggel. Az intézkedésnek rendelkeznie kell az első részletből finanszírozott kísérő intézkedés keretében megkezdett tevékenységek folytatásáról, hogy lefedje a második részlet keretében tervezett és végrehajtott projekteket is.

A második részlet programozása tükrözni kívánta az Európai Számvevőszék által az eszközről 2018. novemberben kiadott különjelentés ajánlásait (lásd a továbbiakban az ellenőrzésről szóló részben is). A Számvevőszék különös hangsúlyt fektetett arra, hogy közös stratégiára van szükség az eszköz humanitárius és fejlesztési területének mozgósításához, az eszköz által nyújtott finanszírozásról a nemzeti hatóságok felé való átmenetre való felkészüléshez, valamint az eszköz által elért eredményeknek az eszköz élettartamán túlmutató fenntarthatóságának biztosításához.

Az aktualizált szükségletfelmérésre vonatkozó jelentés azonosította a menekültügyi reagálás elsődleges szükségleteit és a fennmaradó hiányosságokat, valamint értékes iránymutatást nyújtott az eszköz második részletének programozásához. A jelentés megállapította, hogy a figyelem középpontjában továbbra is a védelem, az alapvető szükségletek és a megélhetés, az egészségügy, az oktatás és a települési infrastruktúra területe áll.

Továbbra is kielégítő az összhang egyrészről a hozzájárulások eszközbe történő tagállami befizetéseinek üteme, másrészről az ezen hozzájárulásokból finanszírozott kifizetések eszközből való folyósításának üteme között.

A szükséghelyzeti szociális védőháló (ESSN) egy humanitárius szociális ellátást nyújtó program, amely havonta, korlátozástól mentesen, több célra felhasználható készpénzt biztosít a kiszolgáltatott helyzetben lévő menekültek számára. 2019 decemberében több mint 1,7 millió kiszolgáltatott helyzetben lévő menekültet támogat alapvető szükségleteik kielégítése érdekében. Az ESSN második szakasza várhatóan 2020 áprilisáig tart, amikor is a Vöröskereszt Nemzetközi Szövetségével egy új, 500 millió EUR értékű szerződés (ESSN 3) indul. Ez várhatóan levetővé teszi, hogy 2021 elejéig támogatást nyújtsanak a legkiszolgáltatottabb menekülteknek. Az eszköz humanitárius területének keretében az alapvető szükségletek kielégítésére allokált teljes összeg meghaladja az 1,8 milliárd EUR-t.

Egy, az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programja (UNDP) által az uniós regionális alapon keresztül végrehajtott projekt keretében folyamatban van hulladék- és szennyvízkezelő infrastrukturális létesítmények építése Kilisben, Hatayban, Gaziantepben és Sanliurfában. Emellett tűzoltó járművek beszerzésére és technikai segítségnyújtásra került sor a helyi intézmények veszélyhelyzetre való reagálási képességének fokozása érdekében. A 2018 decemberében elindított, részvételi szándék kifejezésére való felhívást követően néhány projektet előzetesen kiválasztottak a második részlet keretében történő finanszírozásra. E projektek közé tartoznak a vízellátás, a szennyvízkezelés és a szilárdhulladék-gazdálkodás területén a települési szolgáltatások elérhetőségének és minőségének javítását célzó intézkedések a menekültek beáramlása által leginkább érintett területeken, valamint a rekreációs infrastruktúra egy kisebb, a társadalmi kohéziót támogató komponense. Az Agence Française de Développement ügynökséggel kötött első szerződést 2019 decemberében írták alá, míg más végrehajtó partnerekkel jelenleg is folynak a tárgyalások.

Továbbra is aggodalomra ad okot azon menekültek egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférése, akik nem az eredeti nyilvántartásba vételi helyükön tartózkodnak vagy vándorló életmódot folytatnak, mivel ők csak sürgősségi ellátási szolgáltatásokat és védőoltásokat kaphatnak. Ez hátrányosan érinti a vándorló életmódot folytató menekülteket, az idénymunkásokat és a más tartományokba áttelepített menekülteket. A Bizottság szorosan nyomon követi a szakpolitikai változásokat, és arra törekszik, hogy a SIHHAT mobil egészségügyi tevékenységei révén elérje az érintett menekült lakosságot.

A fejlesztési területen az Egészségügyi Minisztériumnak nyújtott „SIHHAT” közvetlen támogatás végrehajtása várhatóan 2020 novemberéig tart. A migránsok számára létrehozott funkcionális egészségügyi központok száma 2019 végén elérte a 176-ot, és 3 181 főt toboroztak az egészségügyben. A projektvégrehajtás üteme kielégítő és kézzelfogható eredményekkel jár a helyszínen. A SIHHAT projekt fókuszát megerősítették annak érdekében, hogy megkönnyítsék az olyan szakosított támogató szolgáltatásokat, mint a mentális egészséghez nyújtott és pszichoszociális támogatás, a fizioterápia és rehabilitáció, valamint a (korábban a humanitárius terület keretében támogatott) védelmi szolgáltatásoknak a migráns egészségügyi központokba való integrálását. Ezzel párhuzamosan az uniós regionális alap keretében valósul meg az Egészségügyi Világszervezet projektje, amely magában foglalja a migráns egészségügyi képzési központok támogatását, a szíriai egészségügyi személyzet képzését, valamint a szíriai orvosoknak és ápolóknak a migráns egészségügyi központokban való munkavégzéshez szükséges képesítését. Az Egészségügyi Minisztériumnak nyújtott 210 millió EUR összegű további támogatás (SIHHAT 2) végrehajtása várhatóan 2020 nyarán kezdődik, és a szerződéssel kapcsolatos tárgyalások már folyamatban vannak. A támogatás várhatóan nemcsak a jelenlegi egészségügyi szolgáltatások folytatását biztosítja, hanem célja az is, hogy megerősítse az olyan szakosított szolgáltatásokat, mint a reproduktív egészség, a mentális egészség és a fizikai rehabilitációs szolgáltatások. Az egészségügyi infrastruktúrát a Kilisben és Hatayban épülő kórház is támogatja majd. A különleges intézkedés 2019. júliusi elfogadását követően 90 millió EUR-s keretösszeget különítettek el az egészségügyi infrastruktúra további kisléptékű építésére és/vagy felújítására. A közbeszerzési eljárást 2020 folyamán indítják el.

Mivel az egészségügyi szolgáltatások nyújtását egyre nagyobb mértékben támogatja az eszköz fejlesztési területe, a humanitárius partnerek a második részlet keretében jelenleg korlátozott számban működtetnek mobil szolgáltatásokat (az alapellátással kapcsolatos sürgős szükségletek kezelésére, beleértve a szexuális és reproduktív egészséget) és szakosított szolgáltatásokat, például a mentális egészség és a pszichoszociális támogatás, valamint a fizioterápia/fizikai rehabilitáció terén. Az egészségügy prioritási területén a fejlesztési programozásra való teljes átállás várhatóan 2020 végéig fejeződik be.

Az eszköz humanitárius területének keretében a Feltételes iskoláztatási készpénztámogatás végrehajtása továbbra is sikeres. Ez a készpénztámogatás a menekült gyermekek iskolai beiratkozását és iskolába járását támogatja azáltal, hogy kéthavonta kifizetéseket nyújt a menekült családoknak azzal a feltétellel, hogy a tanulók rendszeresen iskolába járnak. A Feltételes iskoláztatási készpénztámogatás 2, amely 2019 végéig több mint 500 000 menekült gyermeket támogatott, a tervek szerint 2020 októberéig tart. A humanitárius finanszírozás az iskolába nem járó gyermekek iskolarendszeren kívüli oktatását és beiratkozását is támogatta az eszköz első és második részletében. Így több mint 180 millió EUR-t kötöttek le a szükséghelyzetben történő oktatásra.

A második részlet keretében és a 2018. decemberi részvételi szándék kifejezésére való felhívást követően több, pillérértékelésnek alávetett szervezetekkel rendelkező projektet azonosítottak, összesen 465 millió EUR értékben. A tervezett tevékenységek célja, hogy növeljék a menekültek és a befogadó közösségek foglalkoztathatóságát és készségfejlesztését, javítsák a szakképzéssel kapcsolatos szolgáltatásokat, a piaci keresletet és kínálatot, valamint kedvező környezetet teremtsenek a vállalkozások növekedéséhez, nyilvántartásba vételéhez és terjeszkedéséhez. A tevékenységeknek a menekülteket és a befogadó közösségeket egyaránt meg kell célozniuk, hogy ösztönözzék a társadalmi kohéziót, és fellépjenek a társadalmi feszültségekhez vezető sztereotípiák ellen. Az első két projektet 2019 decemberében írták alá az Expertise France-szal és a Nemzetközi Migrációs Politikát Fejlesztő Központtal.

A nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos szempontok érvényesítése az eszköz keretében megvalósuló projektekben

A Bizottság elkötelezett „Az EU külkapcsolati politikájának hozzájárulása a nők és a lányok életének átalakulásához (2016–2020)” című, a nemek közötti egyenlőség és a nők szerepvállalásának az EU külső fellépéseiben való megerősítésére vonatkozó II. uniós cselekvési terv (GAP II) végrehajtása mellett. Ezzel összefüggésben a nők és a lányok emberi jogainak előmozdítása, védelme és érvényesítése, a nemek közötti egyenlőség, valamint a nők és a lányok szerepvállalásának növelése olyan átfogó uniós prioritások és célkitűzések, amelyek iránymutatásul szolgálnak a törökországi menekülteket támogató eszköz beavatkozásaihoz.

Konkrétabban az eszköz humanitárius területét az Európai Polgári Védelem és Humanitárius Segítségnyújtási Műveletek Főigazgatóságának (DG ECHO) 2013. évi, „A nemek közötti egyenlőségnek a humanitárius segítségnyújtás területén történő érvényesítése: eltérő igények, kiigazított reagálás” elnevezésű politikája irányítja. Ez azt jelenti, hogy a partnereknek a program kezdetekor nemek közötti összehasonlító elemzést kell végezniük, a program kialakítását és végrehajtását a nemi csoportokat érintő eltérő kockázatokhoz és lehetőségekhez kell igazítaniuk, és az eredményekről nemek szerint lebontott adatokkal kell beszámolniuk.

Ennek eredményeként a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kérdéseket az eszköz valamennyi projektje esetében figyelembe veszik és általánosan érvényesítik. Az eszköz beavatkozásainak célja a férfiak és nők, fiúk és lányok esélyegyenlőségének előmozdítása. Ennek nyomon követése érdekében nemek szerint lebontott adatokat gyűjtenek. A nemek közötti egyenlőség általános érvényesítése olyan célzott intézkedésekkel párosul, amelyeket úgy dolgoztak ki, hogy biztosítsák az előrelépést e területen. Az eszköz olyan végrehajtó partnerekkel működik együtt, amelyek komoly tapasztalattal rendelkeznek e megközelítéssel kapcsolatban, és képesek párbeszédet folytatni a török hatóságokkal. E partnerek közé tartozik az Egyesült Nemzetek Gyermekalapja (UNICEF), az ENSZ Szervezete a Nemek Közötti Egyenlőségért és a Nők Társadalmi Szerepvállalásának Növeléséért, valamint a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO).

Migrációkezelés

Az eszköz első részlete keretében két projektet finanszíroztak e területen. Az első projekt uniós támogatást nyújtott a török parti őrség kutatási-mentési műveletek végzéséhez szükséges kapacitásának bővítéséhez. 2018-ban hat mentőcsónakot bocsátottak rendelkezésre, és 1 081 török parti őr vett részt humanitárius normákról szóló képzésen. A második projekt keretében az EU–Törökország nyilatkozat végrehajtását támogatták azáltal, hogy segítséget nyújtottak a Migrációkezelési Főigazgatóságnak az EU-ból történő visszatérések kezelésében, valamint 21 idegenrendészeti fogda napi műveleteiben. Az eszköz 369 szíriai és 1 605 nem szíriai személy visszatérése kezelésének költségeit (szállítás, fogadás), valamint egy 750 férőhelyes idegenrendészeti fogdára irányuló munkálatok költségeit fedezte. A projekt a Törökországban elfogott és az EU-ból visszaküldött irreguláris migránsok gyógyszerekkel, élelmiszerrel, higiéniai csomagokkal, ruházattal, telefonkártyákkal kapcsolatos költségeit, valamint az idegenrendészeti fogdák közüzemi költségeit fedezte. A projekt 186 alkalmazott – köztük 24 pszichológus, 17 szociális munkás, 54 tolmács, 15 élelmiszermérnök, 43 technikus és 33 sofőr – fizetését is finanszírozta, akik 21 idegenrendészeti fogdában nyújtanak szolgáltatásokat migránsok számára. Ez a projekt 2019 decemberében zárult le. A második részlet keretében erre a területre vonatkozóan nem rendelkeztek külön költségvetési előirányzatról.

6.Nyomon követés és értékelés

Az eszköz nyomonkövetési és értékelési rendszerét úgy alakították ki, hogy bevezetése fokozatos legyen, és folyamatosan fejleszteni tudják.

Eredménykeret

Az eszköz eredménykerete tükrözi magának az eszköznek a stratégiai keretét, valamint az eszköz keretében végrehajtott konkrét intézkedéseket és azok logikai kereteit. Az eredménykeret kidolgozására 2016. augusztus és 2017. március között került sor, a legfontosabb érdekelt felekkel – többek között az eszköz irányítóbizottságával, az illetékes török hatóságokkal és az illetékes bizottsági szolgálatokkal – folytatott konzultáció mellett. Az első tervezetet 2017 márciusában, a felülvizsgált változatot pedig 2018 novemberében osztották meg az irányítóbizottsággal.

Az eredménykeretet további felülvizsgálatnak vetették alá annak biztosítása érdekében, hogy naprakésszé tegyék és összhangba hozzák az eszköz második részletének aktualizált prioritási területeivel. A fő cél a teljesítmény-ellenőrzés és az eredményekről való jelentéstétel lehetővé tétele az eszköz egészének teljesítmény- és eredményszintjén egyaránt. A felülvizsgált eredménykeret végleges tervezetét 2019 decemberében osztották meg az irányítóbizottsággal.

Az eszköz szintjén folytatott nyomon követés és jelentéstétel

Az eszköz szintjén folytatott nyomon követés 2017 tavaszán indult. A nyomonkövetési adatokat teljesítményszinten állítják össze a végrehajtó partnerek, az egyes szerződések szerinti kötelezettségeiknek megfelelően. A nyomonkövetési adatokra irányuló első megkeresést 2017 májusában adták ki, amelyet három jelentéstételi ciklus követett 2017-ben. A jelentéstételi ciklusok 2018-ban és 2019-ben is folytatódtak; ennek alapján az eszköz nyomonkövetési jelentéseit kétévente tették közzé, a legutóbbi nyomonkövetési jelentés pedig a 2019 júniusáig tartó időszakot fedte le.

Az első adatgyűjtési ciklusokat az eredménykeret teljesítménymutatói kísérleti szakaszának szánták. E ciklusok fontos szerepet játszottak abban, hogy a végrehajtó partnerekkel megismertessék az eszköz nyomonkövetési és jelentéstételi követelményeit, valamint teszteljék a javasolt mutatók megvalósíthatóságát. Fontos megjegyezni, hogy az eszköz tevékenységportfóliójának jelentős részére 2017 végén kötöttek szerződést, és a kapcsolódó intézkedések végrehajtása 2018-ban kezdődött meg.

Az eszköz eredménykeretének mutatói szempontjából releváns adatokat a végrehajtó partnerek az ajánlatkérő szerveknek, azaz az Unió törökországi küldöttségének, a szíriai válság kezelésére szolgáló uniós regionális alapnak és a DG ECHO-nak jelentik be, közös nyomonkövetési sablont alkalmazva. Az adatokat minden egyes ajánlatkérő szerv konszolidálja, majd összesítés és elemzés céljából benyújtja az eszköz titkárságának. Az eljáráshoz egy belső informatikai eszköz – az eszköz nyomonkövetési platformja – nyújt technikai támogatást, amely lehetővé teszi az adatok automatikus összesítését, elemzését és megjelenítését. Az eszköz nyomonkövetési platformjának főbb jellemzőit a 2019. decemberi irányítóbizottsági ülésen mutatták be.

Technikai segítségnyújtás a nyomon követéshez

A Bizottság 2017 májusában elfogadta a törökországi menekülteket támogató eszköz nyomon követésére, értékelésére, ellenőrzésére és kommunikációjára vonatkozó kísérő intézkedésről szóló első bizottsági végrehajtási határozatot. Ez lehetővé tette az eszköz nyomon követését támogató technikai segítségnyújtás beszerzését mind az intézkedések/szerződések, mind az eszköz szintjén. 2018 januárjában aláírták a nyomon követéssel kapcsolatos technikai segítségnyújtásra irányuló szerződést, amelynek végrehajtása folyamatban van. A megbízás két elkülönülő részből áll. Az első az eszköz szintjén folyó nyomon követéshez és jelentéstételhez nyújtott támogatást fedi. Ez az eredménykeret rendszeres felülvizsgálatát, a referenciaértékek és célértékek felülvizsgálatát, valamint a mutatók kiszámításának módszereit és a kapcsolódó iránymutatásokat foglalja magában. A technikai segítségnyújtási csoport feladata továbbá, hogy támogassa az eszköz titkárságát az eszköz nyomonkövetési platformján keresztül negyedévente gyűjtött nyomonkövetési adatok első szintű elemzésének előállításában, valamint az eszköz nyomonkövetési jelentéseinek kétévente történő elkészítésében. A megbízás második része a fejlesztési terület keretében az eszköz által finanszírozott fellépések/szerződések nyomon követéséhez az uniós küldöttség számára nyújtott támogatásból áll, beleértve az adatok rendszeres vagy eseti nyomonkövetési missziók révén történő ellenőrzését is. Az eszköz egyes intézkedéseinek mérete és a tevékenységek földrajzi kiterjedése miatt a küldöttség támogatásra szorul a helyszíni ellenőrzések elvégzése tekintetében. 2019. december végéig 135 nyomonkövetési misszió zárult le: az eredményorientált nyomonkövetési missziókkal foglalkozó szakértők hat eredményorientált nyomonkövetési missziót, a technikai segítségnyújtási csoport 31 missziót, az uniós küldöttség érintett programmenedzserei pedig 98 helyszíni ellenőrzést/nyomonkövetési missziót hajtottak végre. E nyomonkövetési missziók több mint 28 %-a irányult az Oktatási Minisztériumnak és az Egészségügyi Minisztériumnak, valamint a Migrációkezelési Főigazgatóságnak nyújtott közvetlen támogatásokra.

A Bizottság 2019 novemberében elfogadott egy második kísérő intézkedést, amelynek célja az első kísérő intézkedés keretében elért eredmények kiegészítése, folytatása és továbbvitele. Az eszköz humanitárius pillérét a vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően követik nyomon. A humanitárius végrehajtási tervek keretében finanszírozott valamennyi intézkedés nyomon követését a DG ECHO törökországi helyszíni munkatársai és a DG ECHO ammani regionális irodája végezte, és a központból is érkeztek munkatársak nyomonkövetési misszió céljából. 2019. december végéig 177 projektszintű nyomonkövetési misszió zárult le. Az eredménykeret azon mutatói mellett, amelyek alapján a DG ECHO partnerei negyedévente jelentést tesznek, a védelem prioritási területére vonatkozó mutatókról is beszámoltak az első részlet keretében, és azok az eszközszintű nyomon követéshez használt nyomonkövetési platformban is megjelentek. A felülvizsgált eredménykereten belül konkrét védelmi prioritási területet hoztak létre, és a humanitárius terület valamennyi vonatkozó mutatóját egyetlen, az egész eszközre kiterjedő keretbe integrálták.

Értékelés