Különjelentés A hitelminősítő intézetek 
uniós fel ügyelete 
megfelelően van 
kidolgozva, de még nem 
teljesen eredményesHU 2015  22 SZ.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK

EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2015
Print ISBN 978-92-872-3587-9 ISSN 1831-0893 doi:10.2865/985416 QJ-AB-15-022-HU-C
PDF ISBN 978-92-872-3628-9 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/76269 QJ-AB-15-022-HU-N
EPUB ISBN 978-92-872-3631-9 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/335726 QJ-AB-15-022-HU-E
© Európai Unió, 2015
A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.
Printed in Luxembourg
A hitelminősítő intézetek 
uniós fel ügyelete 
megfelelően van 
kidolgozva, de még nem 
teljesen eredményes
(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második albekezdése 
alapján)KülönjelentésHU 2015  22 SZ.
02
 Az ellenőrző csoport
A számvevőszéki különjelentések egy adott költségvetési vagy irányítási területre vonatkozó teljesítmény- és szabálysze -
rűségi ellenőrzés eredményeit mutatják be. Annak érdekében, hogy ellenőrzései maximális hatást érjenek el, ezek meg -
választásakor és megtervezésekor a Számvevőszék tekintetbe veszi a teljesítmény-, illetve szabályszerűségi kockázatokat, 
az érintett bevétel vagy kiadás nagyságát, a várható fejleményeket, valamint a politika és a nagyközönség érdeklődését.
Ezt a teljesítmény-ellenőrzést a bevételek, kutatás és belső politikák, valamint az uniós intézmények és szervek pénzügyi 
és gazdasági irányításának ellenőrzésére szakosodott, Milan Martin Cvikl számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara végezte. 
Az ellenőrzést Baudilio Tomé Muguruza számvevőszéki tag vezette, Daniel Costa de Magalhães, kabinetfőnök és Ignacio 
García de Parada, a kabinet attaséja; Zacharias Kolias, igazgató; Daniela Hristova, az ellenőrző csoport vezetője; Irene Mad -
sen, az ellenőrző csoport vezetője; Christian Detry, Adrian Savin, Matthias Blaas számvevők támogatásával.
Balról jobbra:  D. Costa de Magalhães,  C. Detry, I. Madsen, M. Blaas, B. Tomé Muguruza,  
Z. Kolias, D. Hristova, A. Savin.
03
 Tartalomjegyzék
Bekezdés
 Rövidítések
I–XI Összefoglaló
1–14 Bevezetés
2–8 Szabályozási reformok
9–13 A hitelminősítőkről szóló rendelet főbb jellemzői
14 Az ESMA szerepe
15–19 Az ellenőrzés módszere
20–40 I. rész – Regisztráció és periméter tevékenységek
20–21 Bevezetés
22–34 Az ESMA lerövidítette a regisztrációs folyamatot, de bizonyos kritériumok értékelése továbbra is 
kihívást jelent
22–24 Az ESMA megfelelően alakította ki a hitelminősítők regisztrációs eljárásait
25–29 Az ESMA lerövidítette a regisztrációs folyamatot, de az a szabályozási követelmények miatt továbbra is 
nehézkes maradt
30 A hitelminősítők által a módszertanokról közölt adatok részletessége változó volt
31–34 Az ESMA nem rendelkezett a periméter tevékenységek nyomon követésére szolgáló strukturált 
megközelítéssel
35–40 Az eurórendszer által alkalmazott jelen megközelítés nem garantálja az ESMA által regisztrált 
minden hitelminősítő egyenrangú kezelését
41–55 II. rész – Tervezés és kockázatkezelés
41–55 A kockázatorientált tervezési folyamat nem nyújt teljes bizonyosságot arról, hogy az ESMA 
a lehető legjobban használja fel erőforrásait
42–50 A kockázatok azonosítása átfogó, de nehezen követhető
51–54 A nagy kockázatú ter ületeket nem minden esetben fedték le megfelelően
55 Az ESMA korlátozott erőforrásai miatt nehézségekbe ü tközik valamennyi szabályozási előírás teljesítése
04 Tartalomjegyzék
56–89 III. rész – Felügyelet
56–59 AZ ESMA általi folyamatos felü gyelet és vizsgálatok
60–75 A felü gyeleti folyamat kialakítása megtörtént és azt alkalmazzák, de még nem elég kiforrott
61–62 Az ESMA megfelelő alapokat fektetett le a hitelminősítők eredményes felü gyeletéhez
63–68 A belső iránymutatásokat és nyomonkövetési eszközöket tovább lehetne fejleszteni a folyamatos 
felü gyeleti tevékenység támogatásához
69–72 AZ ESMA hatalmas mennyiségű fel ügyeleti információt kezel, de nem rendelkezik kü lön erre célra szolgáló 
informatikai eszközzel az adatok nyilvántartására és feldolgozására
73–75 Nehézségekbe ü tközik az elvégzett fel ügyeleti ellenőrzések leírásának beszerzése
76–89 Az elemzett tematikus ter ületeken valódi haladás figyelhető meg, de a lefedettség még nem 
megfelelő
78–86 A módszertanok fel ügyelete megvalósul, de nincs minden ter ület lefedve, és a követelmények nem minden 
esetben egyértelműek
87–89 Az ESMA még nem vizsgálta az összeférhetetlenség bizonyos típusait
90–108 IV. rész – Adatközlés
90–108 A hitelminősítők általános adatközléseinek az ESMA általi felü gyelete
92–94 Az ESMA rendszeresen ellenőrizte az egyes hitelminősítők nyilvános általános adatközlését, de csak 2014 
végén végezték el először az általános adatközlés minden hitelminősítőre kiterjedő értékelését
95–99 A piaci átláthatóságot a korlátozások és a hitelminősítők eltérő adatközlési gyakorlatai akadályozzák
100 –104 A CEREP nem tesz közzé elég információt a hitelminősítők minősítési teljesítményéről
105–108 Az ESMA nem tesz közzé elegendő információkat weboldalán a minősítések felhasználói számára
109–120 Következtetések és ajánlások
110–111 Nyilvántartásba vétel
112 Kockázatértékelés és tervezés
113–114 Folyamatos felü gyelet és vizsgálatok
115 Módszertanok
116 Összeférhetetlenség
117–118 Általános adatközlés
119 A CEREP-ben szereplő információk
05 Tartalomjegyzék
120 Az ESMA weboldalán található információk
 I. melléklet   – Az ESMA irányítási struktúrája
 II. melléklet  – Az ellenőrzés módszere
 III. melléklet  – Az ESMA vizsgálatainak fő megállapításai és ajánlásai
 IV. melléklet  –  Az uniós és az egyesü lt államokbeli fel ügyeletek weboldalainak 
összehasonlítása
 Az ESMA, az EKB és a Bizottság válaszai
06
 Rövidítések
ABS : eszközfedezetű értékpapír
CEREP : Központi adattár
CESR : Az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottsága
CRA : Hitelminősítő intézet
CRAR : A hitelminősítő intézetekről szóló rendelet
ECAF : Az eurórendszer hitelbírálati keretei
ECAI : Külső hitelbíráló intézet
EKB : Európai Központi Bank
ESMA : Európai Értékpapír-piaci Hatóság
IOSCO : Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete
NCA : A tagállami illetékes hatóság
NRSRO : Nemzetileg elismert statisztikai értékelő szervezet
RMBS : Lakóingatlannal fedezett értékpapírok
SEC : Az Egyesült Államok értékpapír- és tőzsdefelügyelete
SOCRAT : A hitelminősítő intézeteket felügyelő eszköz
07
 Összefoglaló
I
A 2008-as pénzügyi világválság során nagy figyelmet 
kaptak a hitelminősítő intézetek és az általuk adott 
minősítéseknek a pénzpiacokra gyakorolt hatásai. 
Ennek következtében a hitelminősítők Európában 
ekkor még szinte nem szabályozott tevékenysége 
bekerült az Unió jogalkotási menetrendjébe.
II
Az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (ESMA) 2011. 
január 1-jén jött létre. Egyik fő feladata az Unióban 
bejegyzett hitelminősítő intézetek tevékenységének 
szabályozása. Ehhez az ESMA kizárólagos jogköröket 
kapott a hitelminősítő intézetek regisztrációja és telje -
sítményük nyomon követése, illetve a felügyeleti hatá -
rozathozatal tekintetében. Jelenleg az ESMA 23, az 
Unióban bejegyzett hitelminősítő intézetet felügyel.
III
Az ESMA-nak sikerült ellátnia a hitelminősítő ügy -
nökségek uniós felügyeletének szerepét? Általános 
következtetésünk az, hogy az ESMA rövid idő alatt 
megfelelő alapokat fektetett le a hitelminősítők uniós 
felügyeletére. Még akad azonban teendő.
IV
Az ESMA az illetékes nemzeti hatóságoktól vette át 
a hitelminősítő intézetek regisztrációjának feladatát, 
és sikeresen rövidítette le a regisztrációs folyamatot. 
A folyamat azonban a jelenlegi szabályozási keretek 
miatt még mindig bonyolult. Noha a hitelminősítési 
módszertanoknak szigorúnak, szisztematikusnak, 
folyamatosnak és validáltnak kell lenniük, a regisztrá -
ciós folyamathoz kapcsolódóan vizsgált ESMA doku -
mentáció főként a szigorúságra helyezte a hangsúlyt. 
Mivel a hitelminősítőkről szóló rendelet nem hatá -
rozza meg egyértelműen a módszertani kritériumokat, 
az ESMA további kihívásokkal szembesül azok értelme -
zése és egy egységes álláspontnak a hitelminősítőkkel 
együtt történő kialakítása terén.V
Az eurórendszer jelenlegi szabályai nem garantál -
ják az ESMA által regisztrált minden hitelminősítő 
egyenrangú kezelését. Az eurórendszer az ESMA által 
bejegyzettek közül csak négy, az eurórendszer hitel -
bírálati keretei között külső hitelbíráló intézetnek 
tekintett hitelminősítő által kiadott minősítéseket 
fogadja el, ami kétszintű piaci struktúrát alakít ki, és 
kedvezőtlen helyzetbe hozza a kis hitelminősítőket.
VI
Az ESMA megfelelően meghatározott eljárással 
rendelkezik a kockázatok azonosítására. A dokumen -
tációs ellenőrzési nyomvonal hiánya azonban megne -
hezítette bizonyos kockázati prioritások módosítása 
mögött álló okok megértését. Ezenkívül hiányzik 
annak dokumentált indoklása, hogy az ESMA bizonyos 
nagy kockázatú területeken miért csak korlátozott 
körű vizsgálatokat végzett.
VII
Bár az ESMA megfelelő alapokat fektetett le a felügye -
leti megközelítésre vonatkozóan, szabályai és irány -
mutatásai nem teljes körűek. Mivel a dokumentációs 
és belsőmonitoring-eszközök eléggé kezdetlegesek, 
nem lehetett minden esetben nyomon követni a folya -
matban levő felügyeleti tevékenységeket, illetve az 
ebből származó elemzéseket és következtetéseket. 
A vizsgálatok egyes köztes lépéseinek dokumentációja 
is hiányos volt.
VIII
Két területen tekintettük át az ESMA által végzett 
felügyeletet: ezek a módszertanok és az esetleges 
összeférhetetlenség értékelése. Az ESMA folyamatos 
felügyeleti tevékenysége és vizsgálatai során a szabá -
lyozási kritériumok alapján több kapcsolódó szem -
pontot értékelt. Az ESMA felügyeleti tevékenységei -
nek hatóköre azonban egyelőre még nem átfogó, és 
továbbra is vannak olyan területek, amelyeket a jövő -
ben részletesebben kell vizsgálnia.
Összefoglaló 08
IX
A nyilvános adatközlés különösen fontos, mivel ez 
teszi lehetővé a potenciális befektetők számára, hogy 
saját elemzéseket végezzenek, mielőtt eldöntik, 
hogy a hitelminősítésekre támaszkodnak-e. Az ESMA 
folyamatos felügyeleti tevékenységének részeként 
ellenőrizte a hitelminősítők nyilvános adatközlését. 
A hitelminősítők részletes értékelése azonban 2014 
végén kezdődött meg.
X
Más szabályozó joghatóságok nem rendelkeznek 
az ESMA központi elektronikus adattárával (CEREP) 
egyenértékű rendszerekkel. Az adatbázis segítségével 
az ESMA harmonizált és azonnal elérhető információ -
kat nyújt valamennyi bejegyzett és minősített hitel -
minősítő minősítési teljesítményéről. Aggodalmunkat 
fejezzük ki azonban a közölt összegző statisztikák 
megfelelőségével és a CEREP-be bejelentett adatok 
ESMA által végzett ellenőrzéseivel kapcsolatban.
Ajánlásaink
XI
Az ESMA:
a) a regisztrációs folyamat során dokumentálja 
megfelelően a hitelminősítési módszertanok vala -
mennyi szabályozási követelményének értékelését;
b) javítsa  a kockázatazonosítási folyamat nyomon 
követhetőségét, vezessen  nyilvántartást a koc -
kázati szint változásairól és dokumentálja  a koc -
kázatok prioritásainak megállapítását és annak 
indoklását.
 Az ESMA ezenkívül kísérje figyelemmel  az összes 
olyan nagy kockázatú területet, amelyek esetében 
további felügyeleti tevékenység lenne célszerű;
c) folyamatosan aktualizálja  felügyeleti kézikönyvét 
és felügyeleti szabálykönyvét a megszerzett isme -
retek és tapasztalatok fényében.
 Az ESMA készítsen  belső iránymutatást a vizsgála -
tok eredményes dokumentációjához annak bemu -
tatása és biztosítása  érdekében, hogy a követ -
keztetéseket a bizonyítékok megfelelő elemzése 
támassza alá.
 Egy külön a felügyelet céljára szolgáló informatikai 
eszköz bevezetése javítaná a tudásmegosztást, 
pontosítaná a feladatokhoz kapcsolódó személyi felelősségeket, segítené az elvégzett tevékenysé -
gek áttekintését, valamint javítaná a felügyeleti 
csoportok közötti kommunikációt;
d) vizsgálja meg  a hitelminősítői módszertanok ki -
alakításának és végrehajtásának valamennyi, eddig 
még nem vizsgált fontos szempontját;
e) strukturált módon vizsgálja meg  a hitelminősí -
tők által az összeférhetetlenségre vonatkozóan 
bevezetett rendszereket, különösen a minősítési 
elemzők kereskedési tevékenységéhez és pénz -
ügyi tranzakcióihoz kapcsolódóan. Ezenkívül az 
ESMA vizsgálja meg  a hitelminősítőktől az össze -
férhetetlenségre vonatkozóan kapott információk 
pontosságát;
f) vegye fontolóra  az adatközlési követelményekkel 
kapcsolatos további iránymutatások kidolgozását  
a hitelminősítők általi adatközlés általános javítá -
sa érdekében;
g) a minősítési teljesítménnyel kapcsolatos adat -
közlésre vonatkozó legjobb gyakorlatok alapján 
kövesse nyomon  és javítsa  a CEREP-ben található 
információkat;
h) tegye közzé  az összes alkalmazandó jogszabályt 
és vonatkozó dokumentumot, valamint tegye  
felhasználóbarátabbá a weboldalát.
09
 Bevezetés
01 
A hitelminősítő intézetek olyan vé -
leményeket adnak ki, amelyek csök -
kentik az információs aszimmetriát 
a hitelezők, hitelfelvevők és más piaci 
szereplők között. A hitelminősítések 
fontos eszközök a tőke- és kötvény -
piacokon, mivel a befektetők és a piaci 
szereplők számára fontos információ -
kat tartalmaznak, és egyes esetekben 
a befektetők saját döntés-előkészítő 
eljárásaik szerepét is átveszik.
Szabályozási reformok
02 
Bár maguk a szabályozók is sok 
esetben a hitelminősítők általi mi -
nősítésekre támaszkodnak, magukat 
a hitelminősítőket gyakorlatilag éve -
ken keresztül nem szabályozták. A fő 
megközelítés az értékpapír-szektorban 
globális standardalkotóként elismert 
Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi 
Szervezete (IOSCO) által kidolgozott 
általánosan elfogadott helyes gyakor -
laton alapuló önszabályozás volt.
03 
2006-ban a Bizottság a hitelminősítő 
intézetekről szóló közleményében 
arra a következtetésre jutott, hogy az 
enyhe szabályozás és az IOSCO-stan -
dardok szerinti önszabályozás kombi -
nációja elégséges a hitelminősítőkkel 
kapcsolatos főbb aggodalmak kezelé -
sére1. A hitelminősítőket csak néhány 
területen szabályozták, mint pl. benn -
fentes kereskedelem és piaci manipu -
láció, hitelintézeti tevékenység, illetve 
a hitelintézetek tőkemegfelelése. Az európai értékpapír-piaci szabályo -
zók bizottságát (CESR) felkérték2, hogy 
kísérje figyelemmel az IOSCO-standar -
dok hitelminősítők általi betartását, 
míg a Bizottság az ezen a területen be -
következő fejleményeket tervezte fo -
lyamatosan nyomon követni. A 2008-as 
válság következtében azonban heves 
vita alakult ki a hitelminősítők műkö -
désével kapcsolatban, és a Bizottság 
ezért 2008 novemberében javaslatot 
nyújtott be a hitelminősítő intézetek 
szabályozására vonatkozóan.
04 
A hitelminősítőkről szóló rendeletet 
2009 szeptemberében fogadták el3, és 
az előírta a hitelminősítők számára az 
alábbiakat:
– az Unióban történő működés 
esetén egy tagállami felügyeletnél 
történő regisztráció;
– a minősítések alapjául szolgáló 
modellek, módszertanok és főbb 
feltevések közlése;
– a székhely szerinti és a fogadó tag -
állam4 értékpapír-piaci szabályozói 
általi felügyelet.
05 
A de Larosière jelentés5 a hitelminősí -
tők szabályozásának és felügyeletének 
megerősítésére ösztönözte az Uniót. 
A jelentés azt javasolta, hogy a hitel -
minősítők regisztrációját és felügye -
letét az illetékes tagállami hatóságok 
helyett egy központi európai szervezet 
végezze.1 A Bizottság közleménye 
a hitelminősítő intézetekről 
(HL C 59., 2006.3.11., 2. o.).
2 Az ESMA elődje, 2001-ben 
hozták létre.
3 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2009. 
szeptember 16-i 1060/2009/EK 
rendelete hitelminősítő 
intézetekről (HL L 302., 
2009.11.17., 1. o.) (a 
továbbiakban: 
a hitelminősítőkről szóló 
rendelet).
4 Ez a modell egy olyan 
felügyeleti tanácsra épül, 
amelyben minden olyan 
ország nemzeti felügyelete 
képviselteti magát, ahol 
a hitelminősítő tevékenységet 
végez. Ezt a modellt az uniós 
banki felügyeletnél is 
alkalmazták.
5 2008 novemberében 
a Bizottság azzal bízta meg 
a Jacques de Larosière vezette 
magas szintű csoportot, hogy 
készítsen ajánlásokat az 
európai felügyeleti szabályok 
megszilárdításának módjára 
vonatkozóan az uniós 
polgárok magasabb szintű 
védelme és a pénzügyi 
rendszerbe vetett bizalom 
helyreállítása céljából. A de 
Larosière csoport 2009 
februárjában tette közzé 
végleges jelentését.
10 Bevezetés
06 
Az ESMA 2011. január 1-jén jött létre6 
a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rend -
szerének (ESFS) részeként. Az ESFS az 
ESMA-ból, az Európai Bankhatóságból 
(EBA)7, valamint az Európai Biztosítás 
és Foglalkoztatóinyugdíj Hatóság -
ból (EIOPA) áll, amelyek a tagállami 
felügyeleti hatóságokkal, az Európai 
Rendszerkockázati Testülettel (ESRB) 
és az európai felügyeleti hatóságok 
közös bizottságával együtt alkotják 
a jelenlegi európai felügyeleti architek -
túrát. Az ESMA fő célja különösen az, 
hogy a közérdek védelme érdekében 
biztosítsa az értékpapír-piacok integri -
tását, átláthatóságát, hatékonyságát és 
szabályos működését.
07 
2011 júliusában az ESMA kizárólagos 
felügyeleti jogköröket kapott az Unió -
ban bejegyzett hitelminősítők fölött8.
08 
2013 májusában további jogszabá -
lyokat fogadtak el azzal a céllal, hogy 
csökkentsék a befektetők túlzott 
függőségét a hitelminősítésektől, vala -
mint hogy javítsák az uniós tagállamok 
állampapír-minősítéseinek minőségét9.A hitelminősítőkről szóló 
rendelet főbb jellemzői
09 
A hitelminősítőkről szóló rendelet fő 
célja a befektetők védelme és az uniós 
pénzpiacok stabilitásának biztosítása. 
Hatálya minden olyan, az Unióban 
letelepedett hitelminősítőre kiterjed, 
amely hitelminősítéseket közöl nyilvá -
nos közzététel vagy előfizetés útján10.
10 
A rendelet részletesen előírja, hogy 
a hitelminősítőknek hogyan kell kezel -
niük az összeférhetetlenséget.
11 
A rendelet szabályozza a hitelminő -
sítések elkészítésének folyamatát és 
módszertanát. A hitelminősítőknek 
„szigorú, szisztematikus, folyamatos 
és – az utóteszteléseket is beleértve – 
a korábbi tapasztalatokra épülő minő -
sítési módszereket kell alkalmazniuk”11. 
A hitelminősítőkről szóló rendelet 
azonban nem foglalkozik a hitelminősí -
tések tartalmával12.
12 
A hitelminősítőkről szóló rendelet 
célja az átláthatóság javítása azáltal, 
hogy előírja a hitelminősítők számára 
az értékelési módszertanok és kritikus 
fontosságú feltevések közlését. Az át -
láthatóság célja, hogy a piaci szereplők 
pontosabban tudják megítélni, hogy 
a minősítések megfelelően tükrözik-e 
a kockázatokat.6 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2010. november 24-i 
1095/2010/EU rendelete az 
európai felügyeleti hatóság 
(Európai Értékpapír-piaci 
Hatóság) létrehozásáról, 
a 716/2009/EK határozat 
módosításáról és a 2009/77/EK 
bizottsági határozat hatályon 
kívül helyezéséről (HL L 331., 
2010.12.15., 84. o.).
7 2014 júliusában az Európai 
Számvevőszék közzétette 
„Az európai bankfelügyelet 
rendszerének kialakítása – az 
EBH és a pénzügyi környezet 
változásai” című 5/2014. sz. 
különjelentését ( http://eca.
europa.eu ), amely az első 
olyan számvevőszéki 
különjelentés, amely az Unió 
pénzügyi szektora 
szabályozási és felügyeleti 
keretrendszerének 
reformjaival foglalkozik.
8 A hitelminősítőkről szóló 
rendeletnek ezt a módosítását 
CRA II-nek is nevezik.
9 A hitelminősítőkről szóló 
rendeletnek ezt a módosítását 
CRA III-nak is nevezik.
10 A hitelminősítőkről szóló 
rendelet 2. cikkének 
(1) bekezdése.
11 A hitelminősítőkről szóló 
rendelet 8. cikkének 
(3) bekezdése.
12 A rendelet a következőképpen 
rendelkezik: „Az e rendelet 
szerinti feladataik teljesítése 
során az EÉPH, a Bizottság 
vagy a tagállamok hatóságai 
nem befolyásolhatják 
a hitelminősítések tartalmát 
vagy módszereit”.
11 Bevezetés
13 
A hitelminősítőkről szóló rendelet új 
hatásköröket és felelősségeket is ruház 
az ESMA-ra:
– a hitelminősítőknek az uniós pénz -
ügyi termékek minősítésének meg -
kezdése előtt kérelmezniük kell fel -
vételüket az ESMA nyilvántartásába;
– a hitelminősítőkre vonatkozóan 
az ESMA folyamatos felügyeletet 
végez;
– az ESMA a rendelet be nem tar -
tása esetén szankciókat szab ki 
a hitelminősítőkre.Az ESMA szerepe
14 
Az 1. táblázat  áttekinti az ESMA 
főbb tevékenységeit a hitelminősítők 
regisztrációjával és felügyeletével 
kapcsolatban.1. táblázatAz ESMA feladatainak áttekintése
Regisztráció és periméter 
tevékenységek1Felügyeleti keretAdatközlésKockázatértékelés és tervezés Felügyelet
• Az Unióban letelepedett 
valamennyi hitelminősítőnek ké -
relmeznie kell felvételét az ESMA 
nyilvántartásába.
• A ESMA-nak minősítenie kell 
a nem uniós országokban lete -
lepedett olyan hitelminősítőket, 
amelyek minősítéseit az Unióban 
használják.
• A regisztráció egy két lépésből álló 
folyamat: i. teljességi szakasz; és  
ii. szabályszerűségi szakasz.
• Az ESMA szabályozástechnikai 
standardtervezeteket dolgoz 
ki a regisztrációs folyamatra 
vonatkozóan.
• Az ESMA gondoskodik arról, hogy 
az Unióban ne adhasson ki hitel -
minősítést a nyilvántartásba nem 
bejegyzett, illetve nem minősített 
hitelminősítő.• Az ESMA piaci információszer -
zést és kutatást végez annak 
érdekében, hogy azonosítani 
tudja a hitelminősítői ágazat -
ban mutatkozó tendenciákat és 
kockázatokat.
• Az ESMA a piaci információ -
szerzés és a hitelminősítők 
felügyelete során szerzett 
ismeretek alapján kockázatér -
tékelést végez.
• Kockázati eredménytáblák 
készítése minden hitelminősí -
tőhöz és a kockázati jelzőrend -
szer elkészítése.
• A munkaprogram kidolgozása.• Az ESMA felelős a hitelminősítők 
folyamatos felügyeletéért.
• Az ESMA figyelemmel kíséri 
a hitelminősítők rendszeres 
jelentéseit.
• A kezdeti regisztrációs felté -
telek változásával kapcsolatos 
hitelminősítői bejelentések 
figyelemmel kísérése.
• Az ESMA egyedi, tematikus vagy 
eseti vizsgálatot végezhet, ha 
szabályszerűtlenség kockázatát 
azonosítja.
• Korábbi vizsgálatok és tema -
tikus felülvizsgálatok nyomon 
követése.• Az ESMA-nak gondoskodnia kell 
arról, hogy a hitelminősítők köz -
zétegyék minősítési módszerta -
naikat és az ezekhez kapcsolódó 
főbb feltevéseiket.
• Az ESMA kezeli a minősítési 
teljesítménnyel kapcsolatos 
nyilvános CEREP-adatbázist.
• Az ESMA kezeli a SOCRAT 
elnevezésű belső adatbázist, 
amelybe a hitelminősítők havon -
ta bejelentik összes minősítési 
tevékenységeiket.
1 Az Unióban hitelminősítőként működő, de nem bejegyzett szervezetek felderítését nevezi az ESMA periméter tevékenységnek.
Forrás:  Európai Számvevőszék, a hitelminősítőkről szóló rendelet rendelkezései és az ESMA által nyújtott információk alapján.
12
 Az ellenőrzés módszere
15 
Az ellenőrzés azt vizsgálta, hogy 
a hitelminősítők ESMA által végzett 
regisztrációs folyamata és felügyelete 
hatékony volt-e. Különösen az alábbia -
kat elemeztük:
– az összes lehetséges hitelminősítő 
regisztrációja megfelelően és haté -
konyan történt-e;
– az ESMA megfelelően végezte-e el 
a felügyeleti tevékenységek meg -
tervezését és kockázatértékelését;
– a felügyeleti keretek végrehaj -
tása során figyelembe vették-e 
a hitelminősítők üzletviteléhez13 
kapcsolódóan észlelt problémá -
kat, beleértve a minősítő tanácsok 
függetlenségével és az összefér -
hetetlenség megakadályozásával 
kapcsolatosakat;
– az ESMA és a hitelminősítők elég -
séges és hozzáadott értékkel ren -
delkező információkat tesznek-e 
közzé az érdekelt felek számára.
16 
Az ellenőrzési kritériumok az alábbi 
forrásokon alapulnak:
i. A hitelminősítőkről szóló rendelet, 
valamint az azt kiegészítő felhatal -
mazáson alapuló rendeletekben 
foglalt jogi előírások és célkitűzé -
sek (technikai standardok).
ii. Az ESMA felügyeleti szabálykönyve 
és felügyeleti kézikönyve.
iii. Az ESMA hitelminősítői regisztráci -
óra vonatkozó kézikönyve.
iv. A vonatkozó IOSCO-iránymutatá -
sok és alapelvek.
v. A SEC, az egyesült államokbeli 
felügyeleti szerv dokumentumai, 
hogy összehasonlítsuk a két külön -
böző joghatóság alatt alkalmazott 
gyakorlatokat.17 
Az ellenőrzési bizonyítékokat a re -
gisztrációs dossziék és felügyeleti 
dossziék mintájának dokumentum -
alapú vizsgálatával gyűjtöttük össze. 
Ezenkívül interjúkat készítettünk az 
ESMA felügyeleti és kockázatkezelési 
munkatársaival. A beszerzett bizonyí -
tékok alapján elemeztük a regisztrá -
ciós folyamatot, a kockázatértékelést 
és erőforrás-tervezést, a felügyeleti 
munka szervezését és a hitelminősítők 
általi adatközlés megfelelőségét.
18 
Az ESMA-nál végzett ellenőrzéseken 
kívül információgyűjtő látogatást 
tettünk három hitelminősítőnél, vala -
mint tíz illetékes nemzeti hatóságot14 
kérdeztünk meg felügyeleti megközelí -
tésükről és módszertanukról.
19 
Végezetül külső szakértők értékelték 
a módszertanokra, modellekre és főbb 
minősítési feltevésekre vonatkozó 
nyilvános adatközlési követelmé -
nyeket öt hitelminősítő esetében, és 
felülvizsgálták az ESMA által a CEREP-  
adatbázisban közzétett minősítési 
teljesítménymutatókat. Az ellenőrzés 
módszerének részletesebb leírása 
a II. mellékletben  található.13 Pl. potenciális 
összeférhetetlenség és az 
átláthatóság hiánya.
14 Az illetékes nemzeti 
hatóságok olyan tagállami 
szervezetek, amelyek az adott 
ország jogszabályai szerint 
a pénzügyi szektor (egy 
részének) felügyeletéért és 
szabályozásáért felelősek.
13
 I. rész – Regisztráció és 
periméter tevékenységek
Bevezetés
20 
Az Unióban letelepedett hitelminősí -
tőknek üzleti tevékenységük folytatá -
sához regisztrálniuk kell az ESMA-nál. 
Az ESMA létrehozása előtt a regiszt -
rációs folyamatot az illetékes nemzeti 
hatóságok végezték. Az 1. ábra  bemu -
tatja a 2015 júniusában a nyilvántartás -
ban szereplő 23 hitelminősítőt15.21 
A regisztrációs folyamat irányításán 
kívül az ESMA-nak kell gondoskodnia 
arról is, hogy hitelminősítőként be 
nem jegyzett társaságok ne nyújthas -
sanak hitelminősítési szolgáltatást.1. ábraAz Unióban regisztrált hitelminősítők
Forrás:  Európai Számvevőszék, az ESMA által rendelkezésre bocsátott információk alapján. Euler Hermes Rating GmbH
 BCRA-Credit Rating Agency AD
 Feri EuroRating Services AG
 Creditreform Rating AG
 Scope Ratings GmbH
 ICAP Group SA
 GBB-Rating Gesellschaft für 
  Bonitätsbeurteilung GmbH
 ASSEKURATA
 ARC Ratings, S.A.  AM Best Europe-Rating Services Ltd. 
 DBRS Ratings Limited
 Fitch Group.
 Moody’s Group
 Standard & Poor’s Group
 CRIF S.p.A.
 Capital Intelligence (Cyprus) Ltd
 European Rating Agency, a.s.
 Cerved Rating Agency S.p.A.  Asexor
 The Economist Intelligence Unit Ltd
 Dagong Europe
 Spread Research
 EuroRatin Sp. Z o.o
 Moody’s Investor Services EMEA Ltd.
… valamennyit az ESMA felügyeli.ESMA, 2012–2015 Illetékes nemzeti hatóságok, 2010–2012Az Európai Unióban bejegyzett hitelminősítők 15 A Moody’s kétszer szerepel 
a táblázatban, mivel a Moody’s 
vállalatcsoport eredetileg 
több hitelminősítőt regisztrált 
az illetékes nemzeti hatóságok 
szintjén, majd ezt követően az 
ESMA 2014-ben vette 
nyilvántartásba a Moody’s 
Investor Services EMEA Ltd 
társaságot.
14 I. rész – Regisztráció és periméter tevékenységek
Az ESMA lerövidítette 
a regisztrációs 
folyamatot, de bizonyos 
kritériumok értékelése 
továbbra is kihívást jelent
Az ESMA megfelelően 
alakította ki a hitelminősítők 
regisztrációs eljárásait
22 
Amikor egy Unióban letelepedett 
gazdasági társaság hitelminősítői tevé -
kenységbe kezd, ESMA-regisztrációhoz 
kell folyamodnia. A regisztrációs folya -
mat két szakaszból áll: i. teljeskörűségi 
szakasz; és ii. szabályszerűségi szakasz 
(a két szakasz áttekintése a  2. ábrán  
látható). 2. ábraA hitelminősítők regisztrációs folyamata
Forrás:  Európai Számvevőszék, az ESMA által rendelkezésre bocsátott információk alapján.+45 nap* x +1 nap +20 nap +5 nap
+20 nap
nap = munkanap
* Ez legfeljebb 60 munkanapra hosszabbítható meg befogadás, kiszervezés vagy kivételes kérés esetén.A hitelminősítő 
elküldia kiegészítő információkatSzabályszerűségi szakaszTeljeskörűségi 
szakasz
Az ESMA megvizsgálja, hogya kérelem megfelel-ea hitelminősítőkről szólórendeletnek
Értesítésa határozatról az alábbiaknak: a hitelmi-
nősítő
 az Európai 
Bizottság
 az európai 
felügyeleti hatóságok
 a technikai 
bizottság tagjai
Közzététel az ESMA weboldalán.Az ESMA felügyeleti tanácsa határoz a kérelem jóváhagyásárólA hitelminősí-tőt felkérhetik kiegészítő információk benyújtásáraHa a kérelem teljes: az ESMA levelet küld a hitelminősítő-nek és megindítjaa szabálysze-rűségi szakasztHa a kérelem hiányos: az ESMA levélben kér kiegészítő információkatAz ESMA e-mailben visszaigazoljaa kérelem beérkezésétA hitelminő-sítő elküldia nyilván-tartásbavételi kérelmet az ESMA-nak
15 I. rész – Regisztráció és periméter tevékenységek
23 
Az ESMA külön kézikönyvet készített 
a regisztrációs szakasz leírására. Ez 
tartalmazza azokat az eljárásokat, 
amelyeket a hitelminősítő intézetnek 
az ESMA-val történő első kapcso -
latfelvételtől kezdve a regisztrációs 
folyamat végéig követnie kell. Az ESMA 
előre meghatározott e-maileket és 
sablonokat is készített az előzetes 
kérelmekhez, a teljeskörűséggel 
kapcsolatos értesítésekhez, az infor -
mációkérésekhez, a felügyeleti tanács 
végleges határozataihoz, díjakhoz stb. 
kapcsolódóan, hogy a folyamatot haté -
konyabbá tegye.
24 
Az információk elemzésének és to -
vábbi információk hitelminősítőktől 
történő bekérésének folyamatát annyi -
szor lehet megismételni, ahányszor azt 
az ESMA által szükségesnek véli. Ha 
a kérelmezési dosszié teljes, az ESMA 
a szabályszerűségi szakaszban további egyeztetéseket kérhet, illetve helyszíni 
látogatásokat tehet a hitelminősítőnél.
Az ESMA lerövidítette 
a regisztrációs folyamatot, 
de az a szabályozási 
követelmények miatt 
továbbra is nehézkes maradt
25 
Bár a rendelet két szakaszból álló meg -
közelítést ír elő (lásd: 2. ábra ), az ESMA 
képes volt jelentősen, 373-ról 227 
naptári napra rövidíteni a regisztrációs 
folyamat átlagos időtartamát. A  2. táb -
lázat  áttekinti az illetékes nemzeti ha -
tóságok és az ESMA által 2014 decem -
beréig feldolgozott kérelmeket.2. táblázatA regisztrációs kérelem elbírálásához átlagosan sz ükséges naptári napok száma és 
a kiegészítő információkérések átlagos száma
ÖSSZES KÉRELEM ELFOGADOTT KÉRELEM ELUTASÍTOTT KÉRELEM
Kérelem 
elbírálásához 
átlagosan szük -
séges napokKiegészítő informá -
ciókérések átlagos 
számaKérelem elbírá -
lásához átlago -
san szükséges 
napokKiegészítő informá -
ciókérések átlagos 
számaKérelem elbírálá -
sához átlagosan 
szükséges napokKiegészítő információké -
rések átlagos száma
Ille-
tékes 
nem -
zeti 
hatóság373 1,8 375 1,8 342 1,0
(19 kérelem) (18 elfogadott kérelem) (1 elutasított kérelem)
ESMA227 2,1 209 2,0 254 2,3
(10 kérelem) (6 elfogadott kérelem) (4 elutasított kérelem)
Forrás:  Európai Számvevőszék, az ESMA által rendelkezésre bocsátott információk alapján.
16 I. rész – Regisztráció és periméter tevékenységek
26 
Ha a teljeskörűségi szakaszban a hitel -
minősítő intézet által küldött doku -
mentumok nem elégségesek, az ESMA 
további információkat kérhet. Minden 
alkalommal, amikor a hitelminősítő to -
vábbi információkat küld, az ESMA-nak 
20 munkanap áll rendelkezésre a doku -
mentumok értékeléséhez és a hitelmi -
nősítőnek a kérelem teljeskörűségéről 
vagy hiányosságáról való értesítésére. 
A regisztrációs folyamat két szakaszra osztása nehézkessé és hosszadalmassá 
teszi azt, mivel a teljeskörűség érté -
kelése a hitelminősítő által beküldött 
dokumentáció tartalmának valamilyen 
szintű értékelését is jelenti. Az ESMA 
ezért dupla munkát végez, mivel már 
a teljeskörűségi szakaszban is gyors 
szabályszerűségi értékelést kell végez -
nie. A  3. ábra  bemutatja a teljeskörű -
ségi szakaszban általában követett 
eljárást.3. ábraA teljeskörűségi szakasz átlagos hossza munkanapokban
Forrás:  Európai Számvevőszék, az ESMA által rendelkezésre bocsátott információk alapján. A teljeskörűségi szakasz kezdete
 Az ESMA elindítja a szabályszerűségi szakaszt A hitelminősítő elküldi az új dokumentációt
 Az ESMA kiértékeli a kérelem teljeskörűségét
 2. információkérés Az ESMA kiértékeli a kérelem teljeskörűségét
 1. információkérés
 A hitelminősítő elküldi az új dokumentációt
 Az ESMA kiértékeli a kérelem teljeskörűségét20 
munkanap
20 
munkanap
20 
munkanapLegfeljebb 
20 
munkanap
Legfeljebb 
20 
munkanap
Legfeljebb 
45 
munkanap
17 I. rész – Regisztráció és periméter tevékenységek
27 
Az ESMA hitelminősítői regisztrációs 
kézikönyve előírja, hogy valamennyi 
hitelminősítői kérelmet a négy szem 
elve alapján dolgozzanak fel16. Nem 
lehetett azonban a dokumentáció -
ból megállapítani, hogy ezt minden 
vizsgált regisztrációs dosszié esetén 
alkalmazták-e.
28 
Az ESMA a regisztrációs folyamat 
során nem dokumentálja megfelelően 
a módszertanok értékelését. A minő -
sítési módszertanoknak szigorúnak, 
szisztematikusnak, folyamatosnak kell 
lenniük, és azokat a korábbi tapaszta -
latok alapján – az utótesztelést is bele -
értve – kell validálni. E követelmények 
mindegyikét a módszertanról szóló, 
felhatalmazáson alapuló kiegészítő 
rendelet részletezi (a 4. ábra  tartalmaz 
áttekintést). Másrészt a hitelminősí -
tőkről szóló rendelet úgy rendelkezik, 
hogy az ESMA nem avatkozhat be a mi -
nősítés vagy módszertan tartalmába.
29 
Az ESMA-nak a hitelminősítők mód -
szertanait a fenti előírásoknak meg -
felelően kell értékelnie a regisztrációs 
folyamat során. Megállapítottuk, hogy 
a vizsgált regisztrációs dossziékban 
található információk főként abban 
támogatták az ESMA-t, hogy megbizo -
nyosodjon a hitelminősítési módszer -
tanok szigorúságáról (lásd: a  4. ábra  
zölddel árnyékolt része).16 Arra vonatkozó követelmény, 
hogy egy üzleti tranzakciót 
legalább két különböző 
személy hagyjon jóvá. Például: 
különböző funkciók 
szétválasztása, 
keresztellenőrzés, eszközök 
kettős kontrollja, két külön 
aláírás stb.
18 I. rész – Regisztráció és periméter tevékenységek 4. ábraHitelminősítési módszertanok a hitelminősítőkről szóló rendelet szerint
Forrás:  Európai Számvevőszék, a hitelminősítőkről szóló rendelet rendelkezései alapján. A minősítési módszereknek a 
feltevések változására való érzékeny-
ségének vizsgálata.
 A módszerrel készített korábbi minősítések 
értékelése.
 Megbízható bemeneti adatok használata, 
aminek része a megfelelő méretű adatminták
kiválasztása is.
 A minősített szervezetek vagy pénzügyi eszközök 
meghatározó földrajzi területeinek figyelembevétele.
 Az utótesztelés által jelzett rendszerszintű hitelminősíté-
si anomáliák azonosítása és megfelelő kezelése.
 Rendszeres hitelminősítési és teljesítmény-
felülvizsgálatok.
 A mintán belüli és a mintán kívüli tesztelés. A hitelesítésre vagy utótesztelésre vonatkozó korábbi 
információk.7. cikk:  
VALIDÁLÁS,
UTÓTESZ-TELÉSSEL Folyamatos használat, kivéve, ha 
valamilyen objektív ok a hitelminősítési módszer megváltoztatását vagy használatának megszüntetését indokolja.
 A folyamatban lévő monitoringból vagy felülvizs-
gálatból származó megállapítások azonnali beépítése, különösen akkor, ha a strukturális makrogazdasági vagy a pénzügyi piaci feltételeket érintő változások befolyásolhatják az adott módszer által előállított hitelminősítéseket. 
 Különböző eszközosztályok hitelminősítéseinek 
összehasonlítása. Módszerek, elemzési modellek, főbb hitelminősítési 
feltevések és kritériumok szisztematikus alkalmazása az adott eszköztípus vagy piaci szegmens valamennyi hitelminősítése esetén.
 Megfelelőségi felülvizsgálatok megállapításainak 
gyors beépítése.
6. cikk:  
FOLYAMATOS5. cikk:SZISZTEMATIKUS4. cikk:  
SZIGORÚ
A módszerekről 
szóló felhatal-
mazáson alapuló 
rendeletA minősítési módszereknek szigorúnak, szisztematikusnak, folyamatosnak és a korábbi
tapasztalatok alapján – az utóteszteléseket is beleértve – validáltnak kell lenniük.
 Egyértelmű és megbízható kontrollok és folyamatok. Releváns befolyásoló tényezők. A minősített szervezetek és a tényezők közötti kapcsolat 
modellezése.
 Megbízható, releváns és minőségfüggő analitikus 
modellek, valamint a legfontosabb hitelminősítési feltevések és kritériumok.
 Kvalitatív tényezők bemutatása:  megítélési hatáskör, 
kapcsolódó súlyozások hozzárendelése.
 Kvantitatív tényezők bemutatása:  főbb változók, 
adatforrások, főbb feltevések, modellezési és kvantitatív technikák, kapcsolódó súlyozás.
 A belső felülvizsgálati funkció megállapítá-
sainak vagy vizsgálati eredményeinek gyors beépítése.
19 I. rész – Regisztráció és periméter tevékenységek
A hitelminősítők által 
a módszertanokról közölt 
adatok részletessége változó 
volt
30 
Az ESMA nem készített részletes listát 
a hitelminősítési módszertanoknak 
a regisztrációs folyamat során történő 
értékeléséhez szükséges dokumentu -
mokról, és a minimálisan előírt részle -
tességet sem határozta meg. A vizsgált 
regisztrációs dossziék jelentős elté -
réseket mutattak a módszertanokról 
szóló dokumentumok részletességét 
illetően. Az egyik vizsgált regisztrációs 
dosszié esetében például nem álltak 
rendelkezésre a módszertanról szóló, 
a felhatalmazáson alapuló rendeletben 
említett információk a modellezéssel 
vagy kvantitatív technikákkal kapcso -
latban, sem az egyes kvalitatív vagy 
kvantitatív tényezők fontosságával 
kapcsolatos nyilatkozat, ami tartalmaz -
ta volna a tényezőkhöz rendelt súlyo -
zás leírását és indoklását.Az ESMA nem rendelkezett 
a periméter tevékenységek 
nyomon követésére szolgáló 
strukturált megközelítéssel
31 
Az olyan társaságok, amelyek csak 
magánügyfeleknek nyújtanak hitel -
minősítést és hitelbírálati minősítést, 
illetve a központi bankok által készített 
hitelminősítések kívül esnek a hitel -
minősítőkről szóló rendelet hatályán. 
Az 1. háttérmagyarázat  bemutatja 
a hitel  minősítés és a hitelbírálati minő -
sítés közötti különbséget.
32 
Több gazdasági társaság ad ki hitel -
bírálati minősítést, exporthitel-bírála -
tot vagy végez általános befektetési 
tanácsadási tevékenységet. A pénzügyi 
szolgáltatások piacán működő társasá -
gokat saját illetékes nemzeti hatósága -
ik regisztrálják és felügyelik.
Hitelminősítés és hitelbírálati minősítés
A „hitelminősítés ” egy szervezet hitelképességéről, adósságról vagy pénzügyi kötelezettségről, hitelviszonyt 
megtestesítő értékpapírokról, elsőbbségi részvényekről és egyéb pénzügyi eszközökről, vagy az ilyen adós -
ság, pénzügyi kötelezettség, hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, elsőbbségi részvény és egyéb pénzügyi 
eszköz kibocsátójáról kiadott vélemény, amelyet minősítési kategóriák elfogadott és meghatározott besorolá -
si rendszerének felhasználásával adnak ki.
A „hitelbírálati minősítés ” kizárólag egy előre meghatározott statisztikai rendszeren vagy modellen alapuló 
adatok összefoglalásából és kifejezéséből levezetett hitelképességi mutató, amely nem foglal magában sem -
milyen más, minősítési elemzőtől származó lényeges, a minősítésre jellemző elemzési adatot.1. háttérmagyarázat
20 I. rész – Regisztráció és periméter tevékenységek
33 
Az ESMA-n belül a hitelminősítők -
kel foglalkozó technikai bizottság17 
működik, amely 1–2 havonta ülésezik. 
A periméter tevékenységek a napirend 
állandó pontját képezik. A bizottság 
fontos hálózatot jelent az ESMA számá -
ra az olyan szervezetek azonosítására, 
amelyeket hitelminősítőként kellene 
nyilvántartásba venni. Az azonosított 
szervezetek közül néhány valóban 
a hitelminősítőkről szóló rendelet ha -
tálya alá eső tevékenységeket végzett, 
és azokat később hitelminősítőként is 
regisztrálták. Bár a regisztráció nélküli 
hitelminősítés-nyújtás a hitelminősí -
tőkről szóló rendelet megsértése, és 
az ESMA jogosult ilyenkor bírságot 
kiszabni, az ESMA eddig még nem élt 
ezzel a jogkörével.
34 
A periméter tevékenységek ESMA általi 
nyomon követése nem volt strukturált, 
és főként eseti alapon működött. 2015 
márciusában az ESMA a periméter 
tevékenységekre vonatkozó speciális 
stratégiát és munkaprogramot foga -
dott el18.Az eurórendszer által 
alkalmazott jelen 
megközelítés nem 
garantálja az ESMA által 
regisztrált minden 
hitelminősítő egyenrangú 
kezelését
35 
A hitelminősítők a pénzpiacon jelentős 
szerepet játszó magántársaságok. A hi -
telminősítői piacra való belépést több 
különböző tényező nehezíti. A hos z-
szú idő alatt felépített jó hírnév nagy 
versenyelőnyt jelent. A befektetők 
a jól ismert hitelminősítőket részesítik 
előnyben, mivel a minősítések mögött 
álló módszertanok megértése erő -
forrásokat igényel. Ehhez hasonlóan 
a kibocsátók is csak olyan hitelminő -
sítő intézettől kérnek hitelminősítést, 
amelyek szolgáltatásait a befektetők 
széles körben veszik igénybe, és ame -
lyekben megbíznak.
36 
A hitelminősítői piac felügyeletének 
egyik előnye, hogy a hitelminősítések 
felhasználói számára némi biztosítékot 
nyújt a hitelminősítők tevékenységé -
nek minőségére vonatkozóan. A hitel -
minősítői piacon a verseny hiánya 
aggodalomra adott okot19, és az ESMA 
létrehozásának fő célja az volt, hogy 
valóban egyenlő feltételeket bizto -
sítson a hitelminősítői piac minden 
résztvevője számára.17 A technikai bizottság az 
illetékes nemzeti hatóságok 
képviselőiből áll, célja az ESMA 
támogatása a hitelminősítők 
felügyeletével kapcsolatos 
politikai döntések 
előkészítésében. A bizottság 
technikai tanácsokat ad 
a technikai standardok, 
iránymutatások és ajánlások 
megszövegezéséhez történő 
hozzájárulással.
18 Az ESMA például rendszeresen 
meg fogja kérdezni 
a regisztrált hitelminősítőket 
és más érdekelteket, hogy 
rendelkeznek-e 
információkkal az Unióban 
esetleg működő 
hitelminősítőkről, és félévente 
internetes keresést is 
végeznek.
19 Az Unió lépéseket tett az 
európai hitelminősítések 
piacán folyó verseny 
növelésére. 
A hitelminősítőkről szóló 
rendelet több bekezdése 
foglalkozott a verseny 
fokozásával. Az Európai 
Parlament több alkalommal 
felkérte a Bizottságot, hogy 
vizsgálja meg egy, az európai 
hitelminősítőket tömörítő 
hálózat létrehozásának 
lehetőségét. 2014. május 5-én 
a Bizottság a kisebb 
hitelminősítő intézetekből álló 
európai hálózat 
megvalósíthatóságáról szóló 
jelentést nyújtott be az 
Európai Parlamentnek 
(COM(2014) 248 final).
21 I. rész – Regisztráció és periméter tevékenységek
37 
Az eurórendszer20 a pénzpiacok fontos 
szereplője, monetáris politikai műve -
letekkel biztosít likviditást a pénzügyi 
rendszer számára. Az elfogadható 
partnereknek21 csak megfelelő hitel -
minősítési előírásokat teljesítő bizto -
sítékok22 ellenében nyújt hiteleket. 
A hitelbírálat elkészítéséhez23 az eu -
rórendszer több forrásból származó 
információkat vesz figyelembe:
 ο külső hitelbíráló intézetek24 által 
kiadott hitelbírálatok;
 ο a nemzeti központi bankok belső 
hitelbírálati rendszerei;
 ο belső minősítésen alapuló 
rendszerek;
 ο harmadik felektől származó minő -
sítési eszközök.
38 
Az eurórendszer jelenleg csak négy 
külső hitelminősítési intézet minősíté -
seit fogadja el. Ahhoz, hogy az euró -
rendszer által elfogadott minősítéseket 
adhasson ki, a hitelminősítőnek az 
ESMA általi regisztrációval vagy mi -
nősítéssel kell rendelkeznie, valamint 
bizonyos működési kritériumokat kell 
teljesítenie, és megfelelő lefedettséget 
kell nyújtania. Ezenkívül az eurórend -
szer jelenleg két kisebb hitelminősítőt 
fogad el minősítési eszközt nyújtó szol -
gáltatóként. Ezek az eszközök azonban 
a külső hitelbíráló intézetként történő 
elfogadáshoz képest korlátozott érték -
kel bírnak.39 
A hitelminősítői piac résztvevői köré -
ben végzett interjúk alapján a kisebb 
európai hitelminősítők az eurórend -
szer külső hitelminősítési intézeteként 
történő regisztrációt nagyon fon -
tosnak tartják üzleti tevékenységük 
jövőbeni fejlesztése szempontjából, 
különösen a strukturált pénzügyi 
termékek25 hitelminősítői piacára 
lépéssel kapcsolatban, mivel ez jelenti 
a hitelminősítők számára a bevétel és 
nyereség szempontjából legfontosabb 
piaci szegmenst. Az eurórendszer 
megközelítése azonban a gyakorlatban 
fenntartja a két szintből álló struktúrát, 
ahol a kisebb hitelminősítők nem tud -
nak egyenlő feltételekkel versenyezni 
a nagyokkal. Különösen a „megfelelő 
lefedettség” kritériuma jelent gyakor -
lati akadályt a piacra lépés előtt26.
40 
A hitelminősítő intézetek eurórendszer 
általi „elismerése” jelenleg inkább a hi -
telminősítő intézetek felügyeletére – 
az uniós jogalkotó által kizárólagosan 
az ESMA-ra bízott feladatra – hason -
lít, mintsem csak a hitelminősítések 
„szállítóinak” adminisztratív elfogadási 
eljárására. Az eurórendszer megköze -
lítésével összehasonlítva az Egyesült 
Államok központi bankja (a Federal 
Reserve) a legtöbb esetben a SEC által 
bejegyzett tíz hitelminősítő mindegyi -
kének minősítéseit elfogadja.20 Az eurórendszer az 
euróövezet monetáris 
hatósága. Az Európai Központi 
Bankból és a tagállamok 
központi bankjaiból áll. 
Az eurórendszer elsődleges 
célja az árstabilitás 
fenntartása. További célja 
a pénzügyi stabilitás 
megőrzése és az európai 
pénzügyi integráció 
előmozdítása.
21 Az elfogadható partnereknek 
meg kell felelniük bizonyos, az 
EKB/2014/60. sz. iránymutatás 
55–57. cikkben meghatározott 
követelményeknek.
22 Az eurórendszer számára 
a központi bankok hitelezési 
műveleteinek biztosítékaként 
rendelkezésre bocsátott 
eszközöknek bizonyos 
kritériumokat kell teljesíteniük.
23 Az eurórendszer hitelbírálati 
keretei eljárásokat, 
szabályokat és technikákat 
határoznak meg annak 
érdekében, hogy 
a biztosítékként elfogadható 
eszközök hitelezési 
szempontból megfelelő 
előírásokat teljesítsenek.
24 A külső hitelbíráló intézetek 
olyan hitelminősítők, amelyek 
szabályozási célokra adnak 
meg hitelminősítéseket és 
nem teljesítési 
valószínűségeket.
25 A strukturált pénzügyi 
eszközök összetett gazdasági 
társaságokon és más jogi 
személyeken keresztül hárítják 
át a kockázatokat. Ezek 
például értékpapírosítási 
ügyletek során keletkeznek, 
amikor egy eszközhalmazból 
speciális jellemzőkkel 
rendelkező új pénzügyi 
terméket hoznak létre.
26 Ennek a kritériumnak 
a teljesítéséhez kibocsátók 
széles körétől, különösen 
a strukturált termékek piaci 
szegmenséből van szükség 
a hitelminősítések iránti 
keresletre. Ezek a kibocsátók 
azonban kevés eséllyel kérnek 
ilyen szolgáltatást, ha 
a hitelminősítőt még nem 
ismeri el az eurórendszer.
22
 II. rész – Tervezés és 
kockázatkezelés
A kockázatorientált 
tervezési folyamat nem 
nyújt teljes bizonyosságot 
arról, hogy az ESMA 
a lehető legjobban 
használja fel erőforrásait
41 
A felügyelt szervezeteket nem lehet 
minden pillanatban vizsgálni, ezért 
nagyon fontos, hogy logikus rendszer 
álljon rendelkezésre annak eldön -
tésére, hogy milyen ügyekkel mikor 
kell foglalkozni. Az ESMA ezért koc -
kázatorientált tervezési folyamatot 
alkalmaz a felügyeleti tevékenységekre 
vonatkozóan annak biztosítása érde -
kében, hogy korlátozott erőforrásait 
a leghatékonyabb módon használja fel. 
A folyamat három szakaszra osztható 
fel (lásd: 5. ábra ).
i. A kockázatelemzésnek kell azo -
nosítania az olyan területeket, 
ahol esetleg szabályszerűtlenség 
fordulhat elő.ii. A kockázati prioritások meghatáro -
zása során azonosítani kell azokat 
a nagy kockázatú területeket, ame -
lyekre vonatkozóan a felügyeleti 
tevékenységeket célirányosítani 
kell.
iii. A felügyeleti tevékenységek 
munkatervének erőforrásokat 
kell rendelnie a következő év 
prioritásaihoz.5. ábraAz ESMA éves kockázatértékelési folyamata
Forrás:  Európai Számvevőszék, az ESMA által rendelkezésre bocsátott információk alapján.
 Felügyeleti tevékenységek
 kiválasztása
 Munkatársak hozzárendelése Eredménytáblák
Éves munkatervKockázati jelentés
a felügyeleti 
tanácsnakEseti elemzésekKockázati 
jelzőrendszerKockázat azonosítása Tervezés Kockázati prioritások
23 II. rész – Tervezés és kockázatkezelés
A kockázatok azonosítása 
átfogó, de nehezen 
követhető
Az ESMA átfogó 
megközelítéssel rendelkezik 
a kockázatok azonosítására,…
42 
Az ESMA a kockázatértékelést 13 
kockázati terület mentén szervezi meg, amelyek négy kockázati kategóriába 
vannak csoportosítva (lásd: 6. ábra ). 
A kockázati területek olyan átfogóbb 
témakörökkel foglalkoznak, amelyek 
részletesebb témaköröket foglalnak 
magukban. Például az „összeférhetet -
lenség kezelése” kockázati terület több 
mint kilenc részletes témakörből áll, 
mint pl. a részvényesek vagy igazgató -
tanácsi tagok befolyása és az adatköz -
lés megfelelősége.6. ábraKockázati kategóriák, kockázati ter ületek és témakörök
Forrás:  Európai Számvevőszék, az ESMA által rendelkezésre bocsátott információk alapján.KOCKÁZATI KATEGÓRIÁK /uniF6AE4/uniF6AF
Kockázatkezelési minőség 
kockázataMinősítési folyamathoz 
kapcsolódó kockázatBelső kockázati keretek 
módszertani kockázata Irányítás minőségi kockázata
Minden kockázati terület több témakört foglal magában
 Belsőkontroll-funkciók 
 Független nem ügyvezető igazgatók  Kereskedelmi és elemző munkatársak szétválasztása Részvényesi befolyás  Igazgatósági tagok befolyása  Kiegészítő szolgáltatások befolyása  Közzétételek megfelelősége  Összeférhetetlenségi politika megfelelősége  Az észlelt összeférhetetlenséggel kapcsolatos belső megbeszélések  Egyéb témakörökStrukturális és eljárási kockázat
Kiszervezési kockázatEmberierőforrás-kockázatInformatikai kockázat Portfóliókockázat
Koncentrációs kockázatStratégiai kockázat
Ellenőrzési és
szabályszerűségi kockázatMŰKÖDÉSI KOCKÁZATOK KÖRNYEZETI KOCKÁZATOKÜZLETI MODELL
KOCKÁZATAIIRÁNYÍTÁSI KOCKÁZATOK
Összeférhetetlenség kezelésévelkapcsolatoskockázat Kockázati területek (13)
24 II. rész – Tervezés és kockázatkezelés
43 
A kockázatok azonosításának fő módja 
az éves kockázatértékelés. Ez az év so -
rán a hitelminősítőkről szerzett isme -
retekre, valamint a hitelminősítők által 
az év során benyújtott dokumentu -
mok elemzésére épül. Az információk 
alapján a kockázatelemző munkatársak 
a felügyeleti munkatársakkal együtt 
minden hitelminősítőre vonatkozóan 
eredménytáblát készítenek. Ezek az 
eredménytáblák összegzik az összes 
ismert kockázatot és azokat fontosság 
szempontjából pontozzák.
44 
Az eredménytáblák egy éves kockázati 
jelzőrendszerbe kerülnek, amelyek 
minden felügyelt hitelminősítőre 
vonatkozóan megadják a kockázati 
területenkénti kockázatszintet. A főbb 
hitel  minősítőkre és a kis hitelminősí -
tőkre vonatkozóan speciális különálló 
kockázati adatlapok készülnek azok 
eltérő piaci hatásainak figyelembe -
vételével. Ezek a kockázati adat -
lapok szolgálnak a hitelminősítői 
piac rendszerszintű kockázatainak 
azonosítására.
45 
Az éves kockázatértékelésen kívül az 
ESMA eseti kockázatelemzéseket is vé -
gez. Ezekre az elemzésekre a hitelmi -
nősítői piacon bekövetkezett fejlemé -
nyek, illetve a minősítési adatok vagy 
hitelpiaci adatok elemzése kapcsán 
kerülhet sor. Céljuk, hogy időben 
azonosítsanak aggodalomra okot adó 
területeket az egyes hitelminősítők 
vagy ugyanazon minősítési termékkel 
foglalkozó hitelminősítők csoportjai 
számára, illetve bármilyen olyan piaci 
fejleményt, amely a felügyeleti tevé -
kenységek prioritásainak átrendezését 
teszi szükségessé.46 
Az ESMA egyre gyakrabban végez 
eseti elemzéseket. A közelmúltban 
ezek közül többet az ESMA megállapí -
tásai tettek szükségessé. Az elemzések 
segítették az ESMA-t a nagy kockázatú 
és olyan területek azonosításában, 
ahol a felügyeleti csoportnak konkrét 
témakörökre vonatkozóan javítania 
kell ismeretein.
…de a dokumentáció több 
tekintetben hiányos
47 
A kockázatkezelés terén rendelkezésre 
álló ismereteket megfelelően és érthe -
tő módon kell dokumentálni. Ezenkívül 
az aggodalmakat és megállapításokat, 
valamint a kockázati szintek módosítá -
sának indoklásait is részletesen doku -
mentálni kell. Az eredményes felügye -
let biztosítása érdekében a működési 
kereteknek lehetőséget kell adniuk 
a felügyeleti munkatársaknak a koc -
kázatok alakulásának és a kockázatok 
kezelési módjának felülvizsgálatára27.
48 
Az eredménytáblák összevont érté -
kelést adnak valamennyi kockázati 
területről. Míg az összevont értékelés 
eredménye nyilván van tartva, az 
egyes kockázati területeken belüli 
részletes témakörök értékeléseiről 
nincs dokumentáció. Ez tudásvesztés -
sel járhat, és megnehezítheti annak 
nyomon követését, hogy a magasabb 
szintű kockázat milyen részkockáza -
tokból tevődik össze.27 IEC 31010:2009 nemzetközi 
standard, 5.5. szakasz.
25 II. rész – Tervezés és kockázatkezelés
49 
A kockázatértékelési iránymutatások 
előírják az eredménytáblák elkészítése 
során felhasználandó dokumentu -
mokat. A mögöttes tevékenységeket 
azonban nem dokumentálják megfele -
lően, és nincs arra vonatkozó bizonyí -
ték, hogy ezeket bárki is ellenőrizné.
50 
Ha egy eredménytáblán megváltozik 
a kockázati szint, az ESMA nem tartja 
nyilván a módosítás okait. Az ilyen 
módosításokról szóló döntés szóban 
történik a felügyeleti munkatársak és 
a kockázatelemzési csoport közötti 
informális megbeszéléseken.
A nagy kockázatú ter ületeket 
nem minden esetben fedték 
le megfelelően
51 
Az eredménytáblák, a kockázati 
jelző  rendszer adatlapjai és az ese -
ti kockázat  elemzésekből származó 
információk alapján az ESMA kockázati 
jelentést készít a felügyeleti tanács 
számára. A jelentés azonosítja a nagy 
kockázatú területeket, pl. az olyan 
alapvető kérdésköröket, amelyeket fő 
prioritásként kell kezelni a felügyeleti 
tevékenység során. Az éves munka -
program határozza meg azokat a terü -
leteket, amelyekre az ESMA felügyeleti 
tevékenysége során összpontosítani 
fog.
52 
Az ESMA kockázatalapú megközelíté -
sét az első felügyeleti évet követően 
vezették be. Kezdetben azonban nem 
minden esetben alkalmazták követke -
zetesen. Egyes, a kockázati eredmény -
táblákon és a felügyeleti tanácsnak 
benyújtott kockázati jelentésekben 
említett nagy kockázatú terület eseté -
ben további felügyeleti intézkedésekre 
lett volna szükség.53 
Néhány nagy kockázatú terület korláto -
zott mértékű lefedettsége csak akkor len -
ne indokolt, ha az ESMA felügyeleti erő -
forrásait más nagy kockázatú területekre 
fordították volna, vagy ha egy azonnali 
intézkedés ésszerűtlenül sok erőforrást 
vett volna igénybe. Bizonyos vizsgálatok 
azonban kisebb kockázatú területeket is 
magukban foglaltak, míg a nagyobb koc -
kázatú területeken lett volna célszerűbb 
további értékeléseket végezni.
54 
Ezenkívül a vizsgálatok nem terjedtek ki 
teljes mértékben az éves kockázatérté -
kelési folyamatban prioritásként megha -
tározott kockázatokra, mivel a kockázati 
területek nem álltak összhangban azzal, 
ahogy a vizsgálatokat elvégezték. 
Az eredménytáblák, a kockázatjelző 
rendszer adatlapjai és a kockázati je -
lentés a kockázatokat olyan témakörök 
alapján csoportosítják, mint pl. stratégi -
ai kockázatok vagy kiszervezési kocká -
zatok. A vizsgálatok témakörei azon -
ban leginkább az eszköztípusok, mint 
államadósság vagy banki adósság köré 
szerveződnek. Ezért a vizsgálatok célki -
tűzései nem teljesen álltak összhangban 
az azonosított kockázatokkal.
Az ESMA korlátozott erőforrá -
sai miatt nehézségekbe ü tkö -
zik valamennyi szabályozási 
előírás teljesítése
55 
2014 végén a hitelminősítői osztály 26 
alkalmazottja közül 15-en voltak felelő -
sek a felügyeleti tevékenységekért, míg 
négy munkatárs kockázatelemzéssel 
foglalkozott. A többi munkatárs főként 
szakpolitikai tevékenységet végzett. 
A munkatársak alacsony száma és a sza -
bályozási követelmények növekedése 
nagymértékben megnehezítették az 
ESMA számára a rendelet előírásainak 
betartására vonatkozó szabályszerűségi 
ellenőrzések megfelelő lefedettségének 
a biztosítását28.28 Pl. az informatika, belső 
kontrollok, módszertanok és 
az összeférhetetlenség terén.
26
 III. rész –  Felügyelet
58 
Az ESMA folyamatos felügyeleti 
tevékenysége a felügyelt szervezetek -
től rendszeresen kapott információk 
elemzéséből, valamint a külső forrás -
ból kapott információk (hatóságok, 
versenytársak, panaszok, sajtó stb.), 
a hitelminősítők által megválaszolt 
kérdések, valamint a hitelminősítők 
vezetésével a felügyeleti ciklus során 
folytatott kommunikáció elemzéséből 
áll. A  3. táblázat  bemutatja az ESMA 
felügyeleti feladatait a folyamatos 
felügyeleti folyamat során.AZ ESMA általi folyamatos 
felügyelet és vizsgálatok
56 
Regisztráció után minden hitelminősí -
tő folyamatos felügyelet alatt áll. A fo -
lyamatos felügyelet célja a vonatkozó 
követelményeknek meg nem felelő 
felügyelt szervezetek gyors kiszűrése.57 
Az ESMA kockázatorientált felügyeleti 
megközelítést alkalmaz. A felügyeleti 
tevékenységek intenzitása, kiterjedése 
és típusa a különböző piaci szereplők 
által jelentett kockázattól függ. (lásd: 
7. ábra ). A dokumentumalapú folya -
matos felügyelet során azonosított 
esetleges problémákat elemzik, majd 
szükség esetén további vizsgálati tevé -
kenységeket hajtanak végre.7 . ábraFelügyeleti tevékenységek
Forrás:  Európai Számvevőszék, a hitelminősítőkről szóló rendelet rendelkezései alapján.További 
vizsgálati 
tevékenységekKockázatelemzés 
Helyszíni szemleÁltalános vizsgálatInformációkérés
Dokumentumalapú 
folyamatos felügyelet
27 III. rész – Fel ügyelet
59 
A folyamatos felügyeleten kívül az 
ESMA saját kockázatértékelés alapján 
rendszeresen kiválaszt a hitelminősítők 
szabályszerűségi kockázati területei 
közül néhányat további vizsgálat (fő -
ként általános vizsgálatok) céljából. Az 
általános vizsgálatok általában helyszí -
ni szemlével járnak. AZ ESMA helyszíni 
szemléinek áttekintése a  III. melléklet -
ben  található. Ezeket általánosságban 
két csoportba lehet sorolni:
– több nagy hitelminősítő esetében 
releváns közös kérdéskörre össz -
pontosító tematikus vizsgálatok;
– bizonyos hitelminősítők egye -
di, konkrét témakörre irányuló 
vizsgálatai.3. táblázatAz ESMA feladatai a folyamatos fel ügyeleti folyamat során
InformációelemzésA hitelminősítők általi rendszeresen (negyedévente, félévente) beküldött információk áttekintése
A hitelminősítők rendszeres nyilvános adatközléseinek áttekintése
A hitelminősítő intézetektől a hitelminősítőkről szóló rendelet szerint kapott értesítések (pl. az eredeti regisztráció feltéte -
leinek jelentős módosulásáról szóló értesítés) áttekintése
A hitelminősítők weboldalán nyilvánosságra hozott információk rendszeres nyomon követése
Az ESMA kockázatelemzési csoportja által kapott jelentések/riasztások
Rendszeres együttműködé -
si tevékenységekRendszeres felügyeleti kapcsolattartás a  hitelminősítőkkel (a féléves információk kézhezvétele után)
Ciklikus kapcsolattartás a hitelminősítőkkel (rendszeres kapcsolattartás és találkozók a hitelminősítők kulcspozíciókat 
betöltő munkatársaival: a szabályszerűségi részleg, a belső felülvizsgálati részleg, a belső ellenőrzés és a kockázatkezelés 
vezetői, valamint az ügyvezető és független nem ügyvezető igazgatók. A felügyeleti kapcsolattartás gyakorisága a hitelmi -
nősítő méretétől függ)
Egyéb feladatokMélységi elemzés (az információk elemzése és a  rendszeres felügyeleti tevékenységek során azonosított potenciális 
kockázati területek nyomon követése)
Harmadik felektől származó panaszok kezelése
Vizsgálatokhoz kapcsolódó korrekciós intézkedési tervek nyomon követése
Kapcsolattartás a hitelminősítőkkel, visszajelzés eseti alapon és hitelminősítői megkeresésre
Forrás:  Európai Számvevőszék, az ESMA által rendelkezésre bocsátott információk alapján.
28 III. rész – Fel ügyelet
A fel ügyeleti folyamat 
kialakítása megtörtént és 
azt alkalmazzák, de még 
nem elég kiforrott
60 
Az eredményes felügyelet a következő -
ket igényli:
i. átfogó felügyeleti politika, amely 
általánosságban meghatározza 
a felügyeleti folyamatot, a hely -
színi és nem helyszíni felügyeleti 
tevékenységek ötvözésével;
ii. a munkatársakat napi feladataik 
ellátása során segítő átfogó belső 
iránymutatások és módszertanok;
iii. információk gyűjtése és elemzése;
iv. az elvégzett tevékenységek és 
a hitelminősítők által a megálla -
pításokra válaszul hozott korrek -
ciós intézkedések eredményes 
áttekintése.Az ESMA megfelelő alapokat 
fektetett le a hitelminősítők 
eredményes felü gyeletéhez
61 
A helyes gyakorlat szerint a felügye -
leteknek megfelelő módszertanokkal 
kell rendelkezniük a felügyelt szerve -
zetekre ható kockázatok jellegének, 
hatásának és hatókörének értékelésé -
hez, beleértve a fő tevékenységeket, 
a kockázati profilt és a belsőkontroll -
környezetet. A helyszíni és a nem hely -
színi tevékenységek prioritásait ennek 
az értékelésnek az alapján határozzák 
meg29.
62 
Az ESMA a felügyeleti szabálykönyv -
ben és a felügyeleti kézikönyvben 
határozza meg általános elveit. Ezek 
a dokumentumok hasznos referencia -
ként és gyakorlati iránymutatásként 
szolgálnak az ESMA felügyeleti cso -
portjai számára a hatékony és eredmé -
nyes felügyeletnek a hitelminősítőkről 
szóló irányelv keretein belül történő 
végrehajtására. Az ESMA felügyeleti 
kézikönyve részletesen leírja a vizs -
gálatokat, mint felügyeleti módszert. 
Kitér a különböző szakaszokra, és 
felsorolja a projekttervben szükséges 
minimális információkat és a helyszíni 
vizsgálati majd a beszámolási szakasz -
ban követendő szükséges lépéseket 
(lásd: 8. ábra ).29 A Bázeli Bankfelügyeleti 
Bizottság hatékony banki 
felügyeletre vonatkozó 
alapelvei értelemszerűen 
a hitelminősítők 
felügyeletéhez is 
alkalmazhatók.
29 III. rész – Fel ügyelet
A belső iránymutatásokat és 
nyomonkövetési eszközöket 
tovább lehetne fejleszteni 
a folyamatos fel ügyeleti 
tevékenység támogatásához
63 
A belső iránymutatásoknak egy -
értelműen meg kellene határozniuk 
a vizsgálatok gyakoriságát és hatókö -
rét. Ezenkívül vizsgálati politikákat és 
eljárásokat kellene kidolgozni annak 
biztosítása érdekében,hogy a vizsgála -
tokat alaposan és következesen, egy -
értelmű célkitűzésekkel végezzék el.
64 
A felügyeleti szabálykönyv és a fel -
ügyeleti kézikönyv csak nagy vonalak -
ban írják le a folyamatos felülvizsgálati 
folyamatot, és nem határozzák meg 
az ESMA által végzendő felügyeleti 
feladatok pontos típusát, valamint 
a feladatok gyakoriságáról sem adnak 
információt.65 
Az ESMA évenként határozza meg 
a következő időszakra vonatkozó 
felügyeleti terveket. Az ESMA azonban 
nem rendelkezett egyedi felügyele -
ti tervvel az egyes hitelminősítőkre 
vonatkozóan, amely tartalmazta volna 
az évente elvégzendő felügyeleti fel -
adatokkal kapcsolatos információkat. 
Ezenkívül nem találtunk előre meg -
felelően meghatározott ütemterveket, 
amelyek meghatározzák az egyes 
hitelminősítők esetében végzendő 
rendszeres felügyeleti feladatok mini -
mális rendszerességét.
66 
A hitelminősítőkről szóló rendelet 
egyértelműen meghatározza azon 
szabályok körét, amelyek betartását az 
ESMA-nak felügyelnie kell, azonban az 
ESMA nem alkalmaz szisztematikusan 
ellenőrző listákat felügyeleti eszköz -
ként. Ezenkívül több illetékes nemzeti 
hatóság is használ kérdőíveket és 
ellenőrző listákat felügyeleti munkája 
során.8. ábraA vizsgálat főbb lépései
Forrás:  Európai Számvevőszék, az ESMA felügyeleti szabálykönyve és kézikönyve alapján.Végleges levél
(korrekciós intézkedési terv) Projektterv Szankciók és hasznosulásvizsgálat Előzetes levél Helyszíni szakasz Információkérések A hitelminősítő válasza
Időrend
30 III. rész – Fel ügyelet
67 
A különböző felügyeleti csoportok 
nem egységes formátumban doku -
mentálják munkájukat, és nehezen 
lehet nyomon követni a már elvégzett 
folyamatos felügyeleti munkát és az ez 
alapján végzett elemzést és a levont 
következtetéseket.
68 
Az ESMA létrehozott egy „kritérium -
dossziét” is. Célja a „következetesség 
biztosítása” azáltal, hogy az értékelők 
számára lehetővé teszi az ESMA által 
a regisztrációs folyamat és később 
a folyamatos felügyeleti tevékenység 
során korábban elfogadott döntések -
hez való hozzáférést. A „kritériumdos z-
szié” többek között a jogi szolgálattól 
származó e-maileket, az ESMA korábbi 
döntéseit, valamint a regisztrációs és 
a felügyeleti munka során felmerülő 
kérdésekkel kapcsolatos belső levele -
zést tartalmazza. Ez egy jó kezdemé -
nyezés, azonban a kritériumdosszié 
struktúrája nem biztosítja, hogy azt 
a felügyeleti személyzet a napi mun -
kát segítő átfogó iránymutatásként 
használja.
AZ ESMA hatalmas 
mennyiségű fel ügyeleti 
információt kezel, de 
nem rendelkezik kü lön 
erre a célra szolgáló 
informatikai eszközzel az 
adatok nyilvántartására és 
feldolgozására
69 
Az ESMA az információk két típusát 
kezeli:
– eseti információk (az eredeti re -
gisztrációs feltételek lényeges vál -
tozásai, harmadik féltől származó 
panaszok, hitelminősítői kérdések 
stb.); és– az ESMA-nak negyedévente és 
félévente adott rendszeres infor -
mációk (a hitelminősítők bevéte -
leivel és költségeivel kapcsolatos 
információk, a hitelminősítők 
kulcsfeladatokat ellátó alkalmazot -
tainak változása, igazgatótanácsi 
jegyzőkönyvek, belső ellenőrzési 
jelentések, a belső felülvizsgálati 
részleg jelentései stb.).
70 
Az ESMA egy dossziét állít össze a va -
lamennyi felügyelt hitelminősítőtől 
rendszeresen kapott információk elem -
zéséhez (lásd: 2. háttérmagyarázat ).
71 
Ez a dosszié jó kezdeményezés a ka -
pott nagy mennyiségű felügyeleti 
információ nyomon követésére, de 
használata nehézkes és nehezen kö -
vethető. Ezenkívül a dossziénak nincs 
„tulajdonosa”, tartalmát a felügyeleti 
csoport bármely tagja szerkesztheti, 
módosíthatja vagy törölheti a mó -
dosítások és a módosításokat végző 
személy nyomon követése nélkül.
72 
Mivel az ESMA nem rendelkezik külön 
informatikai alkalmazással a kapott 
információk nyilvántartására, és a fel -
ügyeleti munka dokumentálására és 
elemzésére, ezért az ESMA egy olyan 
struktúrát hozott létre, amelyet leg -
inkább a hitelminősítőktől kapott in -
formációk tárolására használnak. Nem 
minden esetben találtunk azonban 
bizonyítékot arra, hogy részletesen 
elemezték volna a kapott információ -
kat. Az illetékes nemzeti hatóságok 
közül saját elmondásuk szerint mind -
egyik rendelkezik felügyeleti informa -
tikai rendszerrel, amellyel felügyeleti 
tevékenységeiket dokumentálják, 
és elősegítik a szervezeten belüli 
tudásmegőrzést.
31 III. rész – Fel ügyelet
Nehézségekbe ü tközik 
az elvégzett fel ügyeleti 
ellenőrzések leírásának 
beszerzése
73 
Az ESMA vizsgálati dokumentációja 
nem nyújt elégséges bizonyítékot 
valamennyi köztes lépés elvégzésére 
vonatkozóan. Ezért nehézségekbe üt -
közik az ESMA számára, hogy nyomon 
kövesse és bizonyítsa, hogy minden 
feladatot megfelelően, a vizsgálatok 
célkitűzéseinek megfelelően végeztek 
el. Különösen fontos, hogy a munkado -
kumentumokból hiányzott a szükséges 
bizonyítékok értékelésének módja.
74 
A vizsgálat után az ESMA az előzetes 
és/vagy végleges megállapításokat 
levélben küldi el a hitelminősítőknek. 
A felügyeleti szabálykönyv azt java -
solja, hogy a levelek hivatkozzanak 
a konkrét jogszabályokra. Ha min -
den megállapítás konkrét jogalapra 
hivatkozik, a hitelminősítők jobban 
megérthetik a levelekben említett szabályszerűségi kockázatokat. 
Az ESMA azonban rendszeresen úgy 
közölte megállapításait, hogy azok 
nem hivatkoztak a rendeletek vonatko -
zó cikkeire.
75 
Az ESMA nyomon követi a korrekciós 
intézkedési tervek hitelminősítők általi 
végrehajtását. Ezt hitelminősítőnként 
és vizsgálatonként egy hasznosulás -
vizsgálati táblázatban dokumentálják. 
Az ESMA nem rendelkezik harmonizált 
megközelítéssel a munkatársai által 
végzett elemzéseknek és az általuk 
e táblázatokban tett megjegyzések 
dokumentálására (pl. konkrét alátá -
masztó bizonyíték arra vonatkozóan, 
hogy a hitelminősítő megfelelően vég -
rehajtotta a szükséges intézkedést).Példa a nyomon követett adatokra
 οA hitelminősítőkkel folytatott konferenciahívások és megbeszélések;
 οértesítések;
 οa hitelminősítők alkalmazottaitól és weboldalaikról származó, a módszertanok, minősítési skálák és vállalati 
struktúrák változásaival kapcsolatos hírek;
 οa hitelminősítők bevételeivel, költségeivel, személyzeti változásaival kapcsolatos és egyéb személyzeti 
adatok;
 οszabályszerűségi jelentések, belső ellenőrzési jelentések, auditált pénzügyi kimutatások, igazgatósági 
jegyzőkönyvek;
 οa hitelminősítők átláthatósági jelentései.
Forrás:  Európai Számvevőszék, az ESMA által rendelkezésre bocsátott információk alapján.2. háttérmagyarázat
32 III. rész – Fel ügyelet
Az elemzett tematikus 
területeken valódi 
haladás figyelhető meg, 
de a lefedettség még nem 
megfelelő
76 
A kockázatorientált felügyeleti meg -
közelítés azt is jelenti, hogy az ESMA 
felügyeleti tevékenysége csak néhány 
kockázatot tud lefedni. A felügyeleti 
ellenőrzések ezért témakörönként 
változnak. Az ESMA felügyeleti fo -
lyamatára vonatkozó értékelésünk 
elkészítéséhez két tematikus területet 
választottunk ki részletes áttekintésre:
i. a hitelminősítők módszerta -
nai, modelljei és fő minősítési 
feltevései;
ii. az összeférhetetlenség kezelése 
a hitelminősítők piacán.
77 
Azért esett ezekre a témakörökre 
a választás, mert különösen fontosak 
a hitelminősítők piacának működésé -
hez. A módszertanok jelentik a hitel -
minősítők által adott minősítések és 
kilátások alapját. Az összeférhetetlen -
séget pedig a másodlagos jelzálog -
piaci hitelválság előtti hitelminősítések 
egyik fő hiányosságaként azonosítot -
ták. Az elemzés lehetővé tette, hogy 
számba vegyük az ESMA-nak a négy 
évvel ezelőtti létrehozásától kezdve 
mostanáig végzett tevékenységét.A módszertanok fel ügyelete 
megvalósul, de nincs 
minden ter ület lefedve, 
és a követelmények 
nem minden esetben 
egyértelműek
78 
A hitelminősítőknek a regisztrációs 
kérelmükben meg kell határozniuk, 
hogy hitelminősítések mely típusait 
fogják kibocsátani30. A kérelmezőknek 
a módszertanokkal és modellekkel 
kapcsolatban szükséges dokumentu -
mokat is be kell nyújtaniuk. Az ESMA 
ez alapján értékeli, hogy a hitelminő -
sítőnek a regisztráció időpontjában 
érvényes módszertanai és modelljei 
megfelelnek-e a hitelminősítőkről 
szóló rendelet és az ehhez kapcsoló -
dó felhatalmazáson alapuló rendelet 
előírásainak.
79 
A hitelminősítőknek szigorú, sziszte -
matikus, folyamatos módszertanokat 
kell alkalmazniuk, és azokat a korábbi 
tapasztalatok alapján – az utótesz -
telést is beleértve –validálni kell. 
Az ESMA köteles rendszeresen meg -
vizsgálni valamennyi hitelminősítőt, 
hogy teljesítik-e ezeket a szabályozási 
követelményeket.30 A regisztrációról szóló 
felhatalmazáson alapuló 
rendelet II. mellékletének 8. 
pontja.
33 III. rész – Fel ügyelet
Nem minden esetben 
vannak meghatározva 
a módszertanokra vonatkozó 
szabályozási követelmények
80 
A hitelminősítőkről szóló rendelet nem 
tartalmaz a módszertanokkal kapcso -
latos szabályozási követelményekre 
vonatkozó fogalommeghatározásokat 
és kritériumokat. Egy felhatalmazáson 
alapuló bizottsági rendelet31 szabá -
lyozástechnikai standardokat határoz 
meg a módszertanokra vonatkozó 
szabályozási követelmények ESMA ál -
tali értékeléséhez. A módszertanokkal 
kapcsolatos vizsgálatok következteté -
seit bemutató jelentéseiben az ESMA 
példákat adott olyan módszertani 
megoldásokra, amelyek segítségével 
iránymutatást lehet nyújtani az ágazat 
számára az e területtel kapcsolatos el -
várásokra vonatkozóan. Mindazonáltal 
az ezekben a standardokban használt 
kifejezések közül néhány pontosí -
tásra szorul annak érdekében, hogy 
az ESMA és a hitelminősítő intézetek 
egységesebben értelmezzék a mód -
szertanokra vonatkozó szabályozási 
követelményeket.
Az ESMA által végzett 
módszertani fel ügyelet nem 
fedte le minden tekintetben 
a hitelminősítők által 
alkalmazott módszertanokat
81 
Az ESMA a folyamatos felügyelet és 
a részletes vizsgálatok során ellenőrzi 
a módszertanokra vonatkozó szabá -
lyozási követelmények hitelminősítők 
általi betartását.82 
Az ESMA általi folyamatos felügyelet 
úgy van kialakítva, hogy a módszer -
tanokra vonatkozó szabályozási 
követelmények hitelminősítő inté -
zetek általi teljesítésétnek értéke -
lése arra összpontosít, hogy a hitel -
minősítők rendelkeznek-e megfelelő 
belsőkontroll-  mechanizmusokkal, 
például:
– a módszertanok, modellek és főbb 
minősítési feltevés rendszeres 
felülvizsgálatért felelős független 
belső részleg;
– a hitelminősítő igazgatási vagy 
felügyeleti tanácsának függet -
len tagjai, akik a hitelminősítő 
belsőkontroll-  rendszerei eredmé -
nyességének nyomon követéséért 
felelősek, beleértve a belső felül -
vizsgálati részleg eredményessé -
gét is; valamint
– a rendszeres módszertani felülvizs -
gálatok és az azok alapjául szolgáló 
eljárások dokumentációja.
83 
Ezért a módszertani követelmények 
ESMA általi értékelését részletes vizs -
gálatokkal kell kiegészíteni. Az ESMA 
erőforrásaira és a felügyelendő mód -
szertanok nagy számára tekintettel32 az 
ESMA kockázatértékelés segítségével 
választja ki a módszertani előírásokhoz 
kapcsolódó vizsgálatok témaköreit. 
A 4. táblázat  áttekinti, hogy az ESMA 
a tematikus vizsgálatok során hogyan 
értékeli a módszertanokra vonatkozó 
szabályozási technikai standardoknak 
való megfelelést. A táblázat az ESMA 
dokumentációján alapul.31 A Bizottság 2012. március 21-i 
447/2012/EU felhatalmazáson 
alapuló rendelete 
a hitelminősítő intézetekről 
szóló 1060/2009/EK európai 
parlamenti és tanácsi 
rendeletnek a hitelminősítési 
módszerek megfelelőségének 
értékelésére szolgáló 
szabályozási technikai 
standardok megállapítása 
révén történő kiegészítéséről 
(HL L 140., 2012.5.30., 14. o.).
32 A három legnagyobb 
hitelminősítő esetében az 
ESMA több mint 800 
módszertant tartott nyilván 
a különböző eszköztípusokra 
és piaci szegmensekre 
vonatkozóan.
34 III. rész – Fel ügyelet
84 
A módszertanra vonatkozó néhány 
fontos szabályozási követelményekkel 
ezért az ESMA tematikus vizsgálatai 
során még nem foglalkoztak, például:
– az ESMA 2014-ben kezdte meg 
a módszertanok validálására szol -
gáló ágazati gyakorlatok részletes 
vizsgálatát;
– az ESMA nem ellenőrizte a minősí -
tések eszközosztályok közötti foly -
tonosságra vonatkozó szabályozási 
követelményeket.
Az ESMA nem rendelkezett 
formalizált eljárással a hitel -
minősítők módszertanaiban 
bekövetkező változások vizs -
gálatára, illetve olyan esetekre, 
amikor egy hitelminősítő új 
típusú minősítést ad ki
85 
Amennyiben egy hitelminősí -
tő a regisztráció után jelentősen megváltoztatja módszertanait, vagy új 
típusú minősítések kiadásával bővíti 
üzleti tevékenységét, erről értesítenie 
kell az ESMA-t. A hitelminősítőkről 
szóló rendelet azonban nem határozza 
meg a „jelentős változtatás” fogalmát. 
2010-ben az európai értékpapír-piaci 
szabályozók bizottsága (CESR) irány -
mutatást33 adott ki, amelyben megha -
tározta a jelentős változtatás fogalmát. 
2014-ben az ESMA a hitelminősítőkről 
szóló rendelet végrehajtásával kapcso -
latos „Kérdések és válaszok” dokumen -
tumban közölte a jelentős változtatás 
fogalommeghatározását. 2015 márciu -
sában az ESMA aktualizálta a jelentős 
változtatás fogalommeghatározását34, 
amely magában foglalja a„minősítési 
módszertanok, modellek vagy főbb 
minősítési feltevéseknek” az eredeti 
regisztrációs feltételekhez viszonyított 
módosítását.33 A CESR által kiadott, 
a regisztrációs folyamatra, 
a kollégiumok működésére és 
a mediációs protokollra 
vonatkozó iránymutatás, 
valamint a hitelminősítők 
tanúsításához és azok 
rendszerszintű fontosságának 
értékeléséhez kapcsolódó 
információs csomag 
II. mellékletében található 
információk. Hiv.: CESR/10-347, 
16. o.
34 A hitelminősítő intézetek által 
az ESMA-nak rendszeresen 
benyújtandó információkról 
szóló 2015. március 19-i 
iránymutatás.4. táblázatAz ESMA által a tematikus vizsgálatok keretében a módszertani követelmények 
területén végzett értékelések áttekintése
Szabályozási  
követelményekMinősítési folya -
mat vizsgálata 
(2012)1Banki minősíté -
sek vizsgálata 
(2013)Államadósság-  
minősítések 
vizsgálata (2013)Kis- és közepes hitelmi -
nősítők vizsgálata (2014)Strukturált pénzügyi 
termékek minősí -
téseinek vizsgálata 
(2014)
Szigorú n.a. Részleges Nem Részleges Részleges
Szisztematikus és időben 
folytonosn.a. Részleges Nem Nem Igen
Eszköztípusokat tekintve 
folytonosn.a. Nem Nem Nem Nem
Múltbeli tapasztalatok 
alapján validálvan.a. Részleges Nem Részleges Részleges
1 Ez a vizsgálat még a szabályozási technikai standardok elfogadása előtt befejeződött.
Forrás:  Európai Számvevőszék, az ESMA által rendelkezésre bocsátott információk alapján.
35 III. rész – Fel ügyelet
86 
Bár az ESMA pontosította, hogy mikor 
kell a hitelminősítőknek értesítést 
küldeniük a jelentős változtatásról, az 
ellenőrzött időszakban mégsem volt 
formalizált eljárás az új módszertanok -
ról vagy a régi módszertanok jelen -
tős módosításáról szóló értesítések 
vizsgálatára. 2015 júniusában az ESMA 
eljárást fogadott el arra vonatkozóan, 
hogy milyen lépéseket kell követnie 
egy hitelminősítő által a módszerta -
nokkal kapcsolatban beküldött értesí -
tés esetén.
Az ESMA még nem vizsgálta 
az összeférhetetlenség 
bizonyos típusait
87 
Az OECD olyan helyzetként határozza 
meg az összeférhetetlenséget, ahol 
az egyén, illetve – magán- vagy állami 
tulajdonú – gazdasági társaság saját 
személyes céljaira vagy a társaság 
érdekében él vissza szakmai vagy hiva -
tali minőségével.
88 
A hitelminősítői piacon az össze -
férhetetlenség főként a minősítésnek 
az általa érintett felek általi esetleges 
befolyásolásához kapcsolódik. Mind 
a pénzügyi válsággal foglalkozó vizs -
gálóbizottság35, mind az Értékpapír-  
felügyeletek Nemzetközi Szervezete36 
ezt azonosította a hitelminősítői szek -
tor válság előtti fő hiányosságának.89 
Ezzel összefüggésben az ESMA érté -
kelte a hitelminősítők által az össze -
férhetetlenség megelőzése érdekében 
hozott intézkedéseket, többek között 
számos belső ellenőrzési funkció meg -
felelőségét, hatásosságát és függet -
lenségét. Néhány területet azonban 
a jövőben részletesebben meg kell 
vizsgálni:
i. Az ESMA nem vizsgálta megfelelő -
en, hogy a hitelminősítők kiegészí -
tő szolgáltatásai esetleg befolyá -
solták-e a minősítéseket. Az ESMA 
ezen a területen csak korlátozott 
körű felügyeleti intézkedéseket 
hajtott végre.37
ii. Korlátozott bizonyítékot talál -
tunk arra vonatkozóan, hogy 
az ESMA megvizsgálta volna az 
ugyanahhoz a holdingtársaság -
hoz tartozó hitelminősítők és 
tanácsadó cégek közötti esetleges 
összeférhetetlenséget.
iii. Az ESMA nem vizsgálta strukturált 
módon a minősítési elemzők keres -
kedési tevékenységéhez és pénz -
ügyi tranzakcióihoz kapcsolódó 
összeférhetetlenséget. A hitelmi -
nősítők minősítési tevékenységben 
részt vevő munkatársai a minősítés 
közzététele előtt speciális jellegű 
bizalmas információknak vannak 
birtokában. A hitelminősítőknek 
ezért a bennfentes kereskedelem 
kockázatának csökkentése érdeké -
ben eljárásokkal kell rendelkezniük 
a minősítési elemzők kereskedési 
tevékenységeinek és értékpapír-  
állományának nyomon követésére. 
Az ESMA információkat kap az 
említett nyomon követés eredmé -
nyeiről, de az ESMA nem vizsgálta 
a hitelminősítők által a kapott in -
formációk helytállóságának ellen -
őrzésére alkalmazott eljárásokat.35 A pénzügyi válsággal 
foglalkozó vizsgálóbizottság 
az Egyesült Államok csalás 
elleni és helyreállítási 
törvényének részeként 
megvizsgálta a pénzügyi 
válság okait. Az erről szóló 
jelentés 2011 januárjában 
jelent meg.
36 Az IOSCO technikai 
bizottságának a másodrendű 
jelzáloghitel-piaci válságról 
szóló jelentése, 2008. május.
37 Az ESMA például 
megállapította, hogy 
a hitelminősítők által kiadott 
kutatási dokumentumok 
korlátozhatják a minősítési 
elemzők függetlenségét. 
Amennyiben a minősítési 
bizottságnak röviddel egy 
kutatási dokumentum 
közzététele után kell 
jóváhagynia egy minősítést, 
a bizottság valószínűleg 
a kutatási dokumentum 
következtetéseivel 
összhangban álló határozatot 
fog hozni.
36
 IV. rész – Adatközlés
A hitelminősítők általános 
adatközléseinek az ESMA 
általi fel ügyelete
90 
A hitelminősítőkről szóló harmadik 
rendelet (CRA III) egyik célja a hitelmi -
nősítők és a hitelminősítések piacának 
átláthatóbbá tétele, különösen a hitel -
minősítők árazási politikája, díjazásuk, 
a minősítési folyamat végrehajtása 
és a következtetések kialakításának 
módja tekintetében. Az átláthatóságot 
teljes és könnyen hozzáférhető nyilvá -
nos adatközlés biztosítja.
91 
A hitelminősítőkről szóló rendelet az 
adatközlés két típusát írja elő a hi -
telminősítők számára: általános és 
rendszeres adatközlést. Az általános 
adatközlés olyan információkra vonat -
kozik, amelyeket a hitelminősítőknek 
nyilvánosan, főként weboldalukon ke -
resztül kell közzétenniük. A rendszeres 
adatközlés olyan rendszeres felügyele -
ti információkra vonatkozik, amelyeket 
a hitelminősítőknek kell megküldeniük 
az ESMA számára. Egy másik fontos 
információforrás az ESMA felügyeleti 
tevékenységeire vonatkozó saját adat -
közlése az érdekelt felek számára.Az ESMA rendszeresen 
ellenőrizte az egyes 
hitelminősítők nyilvános 
általános adatközlését, de 
csak 2014 végén végezték 
el először az általános 
adatközlés minden 
hitelminősítőre kiterjedő 
értékelését
92 
A hitelminősítőkről szóló rendelet 
általános információk különböző 
típusainak nyilvános közzétételét írja 
elő a hitelminősítők számára (lásd: 
9. ábra ).
93 
Az általános nyilvános adatközlés 
a hitelminősítők és a hitelminősítések 
felhasználói közötti fontos kommu -
nikációs eszköz. A felhasználóknak 
képesnek kell lenniük saját elemzé -
sek elvégzésére és döntés-előkészítő 
eljárások lefolytatására annak értékelé -
séhez, hogy az adott hitelminősítésre 
támaszkodjanak-e. Képesnek kell len -
niük a hitelminősítőre ható kockázatok 
értékelésére, pl. összeférhetetlenség 
kockázata, a hitelminősítés bemeneti 
adatainak minőségével kapcsolatos, 
illetve a módszertanokban rejlő kocká -
zatok stb.
94 
Az ESMA folyamatos felügyeleti 
tevékenysége során és vizsgálatai 
részeként áttekintette a hitelminősítők 
általános nyilvános adatközlését. A hi -
telminősítők általános adatközlési gya -
korlataival kapcsolatos első részletes 
elemzést azonban 2014 decemberében 
készítette el.
37 IV. rész – Adatközlés
A piaci átláthatóságot 
a korlátozások és 
a hitelminősítők eltérő 
adatközlési gyakorlatai 
akadályozzák
95 
Hiányosságokat tártunk fel az általános 
adatközlési gyakorlatban.
96 
A hitelminősítőknek információk 
meghatározott körét kell közzétenniük 
a nyilvánosság számára (lásd: 9. ábra ). 
Ezt elsősorban weboldalaikon teszik 
meg. Megállapítottuk, hogy a felhasz -
nálóknak a weboldalak némelyikéhez 
csak egy felhasználói fiók személyes 
adataik megadásával történő létre -
hozásával tudnak hozzáférni. A hitel -
minősítők adatvédelmi nyilatkozatai 
szerint a felhasználóktól összegyűjtött személyes adatokat harmadik félnek 
adhatják át, ami a potenciális felhasz -
nálókat visszatarthatja a felhasználói 
fiók létrehozásától.
97 
A hitelminősítőkről szóló rendelet 
nem kötelezi a hitelminősítőket védett 
üzleti információk közzétételére. 
A gyakorlatban ez azt jelenti, hogy 
a módszertanok bizonyos részeit nem 
kell közzétenni. Ez paradox helyzethez 
vezet, mivel a hitelminősítő úgy dönt -
het, hogy ha az információk egy része 
védett üzleti információ, akkor nem 
teszi közzé módszertanainak körét, ez 
viszont akadályozhatja a felhasználó -
kat saját döntés-előkészítő eljárásuk 
elvégzésében.9. ábraElőírások az általános adatközlésre
Forrás:  Európai Számvevőszék, a hitelminősítőkről szóló rendelet rendelkezései alapján.Rendszerek módosításaErőforrások
és eljárások
Módszerek, valamint a modellek és
a fő minősítési feltevések leírásaKártérítési szabályozás 
általános jellegeHitelminősítések és 
kilátások közzétételi 
szabályzataKiegészítő szolgáltatások
Magatartási kódexek 
és éves átláthatósági 
jelentés
Hitelminősítők 
általános 
adatközlése
38 IV. rész – Adatközlés
98 
A hitelminősítőknek közzé kell tenniük 
„a hitelminősítési tevékenységük során 
alkalmazott módszertanokkal, model -
lekkel és fő minősítési feltevésekkel 
kapcsolatos információkat”. Négy 
hitelminősítés-típusra összpontosítva 
elemeztük a hitelminősítők általá -
nos adatközlését a módszertanokra 
vonatkozóan: pénzintézetek (bankok), 
állampapírok, strukturált pénzügyi esz -
közök (fő módszertanok, fogyasztási 
hitelekhez kapcsolódó eszközfedezetű 
értékpapírok és lakóingatlannal fede -
zett értékpapírok), valamint fedezett 
kötvények.
99 
A hitelminősítők általánosságban telje -
sítették a rendeletnek a módszertanok 
közzétételére vonatkozó előírásait. 
Az adatközlés formátuma hitelminő -
sítőnként nagy eltéréseket mutatott, 
korlátozva az összehasonlíthatóságot. 
Ezt részben el lehetett volna kerülni 
azzal, ha a hitelminősítőknek egysége -
sített beszámolási formátumot biztosí -
tanak a módszertanok bemutatására. 
A dokumentáció könnyű hozzáférhető -
sége is eltérő mértékben valósult meg 
az egyes hitelminősítők és minősítéstí -
pusok esetén. A strukturált pénzügyi 
termékek több altípusa esetén a hi -
telminősítők csak a minősítési folya -
mat áttekintő leírását adták meg, és 
a módszertanokkal fontos információk 
hiányoztak. Ezért nem lehetett repro -
dukálni a minősítést.A CEREP nem tesz közzé elég 
információt a hitelminősítők 
minősítési teljesítményéről
Féléves beszámolás az 
adatokról
100  
Más szabályozó joghatóságok nem 
rendelkeznek az ESMA központi elekt -
ronikus adattárával (CEREP) egyen -
értékű rendszerekkel. Az adatbázis 
segítségével az ESMA harmonizált és 
azonnal elérhető információkat nyújt 
valamennyi bejegyzett és minősített 
hitelminősítő minősítési teljesítmé -
nyéről. A hitelminősítők a CEREP-adat -
tárban teszik elérhetővé a múltbeli 
minősítéseikkel kapcsolatos informá -
ciókat. Az ESMA a hitelminősítők által 
bejelentett adatok alapján félévente 
statisztikai összefoglalót tesz közzé 
a hitelminősítők minősítéseinek telje -
sítményadatairól. Ez egy adott időtar -
tamra és eszköztípusra vonatkozóan 
a következőket tartalmazza: minősí -
tési tevékenység statisztikái, nem 
teljesítési arány és valószínűségi 
táblázat.  A CEREP az igények szerint 
alakítható, többszörösen szűrhető 
lekérdezésekkel hasznos statisztikai 
összegzést nyújt a befektetők és ku -
tatók számára. A CEREP szolgáltatásai 
nem terjednek ki a következőkre:
– felhasználói szempontból hasznos 
egyéb statisztikák, mint pl. átlagos 
nem teljesítési arány és átlagos 
valószínűségi táblázat közzététele; 
illetve
– olyan szűrési lehetőségek, ame -
lyekkel a felhasználók több egyide -
jű lekérdezés összefoglaló statiszti -
káját tudnák letölteni.
39 IV. rész – Adatközlés
101  
A hitelminősítőkről szóló rendelet elő -
írja az ESMA számára a hitelminősítők 
által a CEREP-be bejelentett informá -
ciók nyilvános elérhetővé tételét38. 
Míg a hitelminősítők által bejelentett 
kvalitatív információkat közzéteszik 
a CEREP-ben, az azok alapjául szolgá -
ló, a hitelminősítők által bejelentett 
adatokat nem. Ezeknek az adatoknak 
a nyilvános elérhetősége több előn y-
nyel járna a CEREP-felhasználók szá -
mára. Például jobban megismerhetnék 
az összefoglaló statisztikák előrejelzési 
képességeit.
102  
A hitelminősítőkről szóló rendelet nem 
írja elő a hitelminősítők számára a ki -
bocsátók, illetve pénzügyi eszközök 
figyelemmel kísérését a rájuk vonat -
kozó minősítések visszavonása után. 
Ezért a CEREP összefoglaló statisztikái 
nem veszik figyelembe a minősítések 
visszavonása utáni nem teljesítési 
eseményeket. Az ilyen információk 
hiányának kompenzálása érdekében 
a CEREP statisztikát tesz közzé a vis z-
szavonások mögött álló okok típusaira 
vonatkozóan39. A minősítési tevékeny -
ségre vonatkozó bizonyos statisztikák 
azonban a magyarázat nélküli minő -
sítés-visszavonások magas arányára 
utalnak. Ez csökkenti a vonatkozó 
összefoglaló statisztikák előrejelzési 
képességének hitelét.103  
Az ESMA automatikus kontrollokat 
végez a CEREP-be bejelentett új ada -
tokon integritásuk közzététel előtti 
ellenőrzéséhez. Az ESMA azonban 
közzététel előtt nem végez a pontos -
ságra irányuló ellenőrzést (mint pl. más 
nyilvános adatbázissal vagy a hitel -
minősítő belső adatbázisaival való 
össze  vetés). Ezek az ellenőrzések az 
alábbi okok miatt lennének hasznosak:
– egyes esetekben hibás adatok ke -
rültek a CEREP-be, amelyeket felül 
kellett vizsgálni;
– az adatok nyilvánosság álta -
li ellenőrzése nem megoldott. 
A CEREP nem mutatja be, hogy 
a hitel  minősítők által a CEREP-nek 
jelentett múltbéli adatokra vonat -
kozóan történt-e hibajavítás vagy 
más felülvizsgálat.
A jelentésekben szereplő 
kvalitatív információk
104  
Az információk nem rendelkeznek az 
adatokat szolgáltató hitelminősítők 
közötti összehasonlítást lehetővé tevő 
struktúrával, és nem teszik lehetővé 
a felhasználók számára annak megál -
lapítását, hogy mikor változtak a mód -
szertanok, és hogy ez milyen hatással 
volt a minősítésekre és teljesítmé -
nyükre. Ez azért fontos, mert a CEREP 
összefoglaló statisztikái a múltbeli 
minősítésekre vonatkoznak, amelyeket 
adott esetben a CEREP-ben jelenleg 
találhatóktól eltérő módszertanok 
alapján készíthettek el.38 A hitelminősítőkről szóló 
rendelet 11. cikkének 
(2) bekezdése.
39 Pl.: helytelen vagy elégtelen 
információk, 
adósságkötelezettség lejárta, 
csőd, a minősített szervezet 
reorganizációja, egyéb okok 
(magyarázat nélkül) stb.
40 IV. rész – Adatközlés
Az ESMA nem tesz közzé 
elegendő információkat 
weboldalán a minősítések 
felhasználói számára
105  
Az ESMA-nak rendszeresen informáci -
ókat kell közzétennie tevékenységére 
vonatkozóan, és gondoskodnia kell 
arról, hogy ezek az információk kön y-
nyen hozzáférhetők legyenek. Össze -
hasonlítottuk az ESMA weboldalán és 
a SEC-nek az Egyesült Államokban be -
jegyzett hitelminősítőket (NRSRO-kat) 
felügyelő hitelminősítői hivatalának 
weboldalán található információkat.
106  
Az ESMA például nem teszi közzé 
weboldalán az összes vonatkozó jog -
szabályt (hat felhatalmazáson alapuló 
rendelet nem érhető el), míg a SEC 
hitelminősítői hivatalának weboldalán 
külön rész foglalkozik az NRSRO-kra 
vonatkozó jogszabályokkal (részlete -
sen lásd: IV. melléklet ).107  
Az ESMA hitelminősítőkkel kapcsolatos 
dokumentációját kétféleképpen lehet 
megtekinteni: egy kétszáz dokumen -
tumot tartalmazó, kiválasztási feltéte -
lek nélküli listaként, illetve egy olyan 
listaként, amely két szűrőfeltételt 
tartalmaz, de csak kevéssé javítja az 
áttekinthetőséget. A SEC weboldala 
ezzel szemben külön részt szentel az 
egyes információtípusoknak, így sok -
kal felhasználóbarátabb.
108  
Az ESMA weboldalának elemzése rá -
mutatott, hogy nem minden vonatko -
zó jogszabály érhető el a weboldalon. 
Ezenkívül bizonyos hasznos dokumen -
tumok, mint pl. a regisztrációs sablon 
és a visszaélést bejelentő személyek 
számára szóló iránymutatás sem érhe -
tők el (lásd: IV. melléklet ).
41
 Következtetések és 
ajánlások
109  
Általános következtetésünk az, hogy 
az ESMA rövid idő alatt megfelelő 
alapokat fektetett le a hitelminősítők 
eredményes uniós felügyeletére. Még 
akad azonban teendő.
Nyilvántartásba vétel
110  
Az ESMA jól kidolgozott regisztrációs 
eljárásokkal rendelkezik. A regisztráció 
azonban továbbra is nehézkes, mivel 
a rendelet előírásai szerint teljeskörű -
ségi és szabályszerűségi szakaszokra 
van osztva. A minősítési módszer -
tanoknak szigorúnak, szisztematikus -
nak, folyamatosnak és validáltnak kell 
lenniük. Az ellenőrzött bizonyítékok 
azonban azt mutatták, hogy főként 
a módszertanok szigorúságára helyez -
ték a hangsúlyt (20–30. bekezdés).
1. ajánlás
A regisztrációs folyamat során az ESMA 
dokumentálja megfelelően a hitel -
minősítési módszertanok valamen y-
nyi szabályozási követelményének 
értékelését.111 
Az eurórendszer jelenlegi szabályai 
nem garantálják az ESMA által regiszt -
rált minden hitelminősítő egyenrangú 
kezelését. Az eurórendszer az ESMA 
által bejegyzettek közül csak négy, 
az eurórendszer hitelbírálati keretei 
között külső hitelbíráló intézetnek 
tekintett hitelminősítő által kiadott 
minősítéseket fogadja el. Ahhoz, hogy 
az eurórendszer által elfogadott mi -
nősítéseket adhasson ki, egy hitelmi -
nősítőnek az ESMA általi regisztráción 
vagy minősítésen túlmenően további 
működési kritériumokat kell teljesíte -
nie. Ez a megközelítés kétszintű piaci 
struktúrát alakít ki, amelyben a kis 
hitelminősítők nem képesek egyen -
rangú félként versenyezni a nagyokkal 
(35–40. bekezdés).
Kockázatértékelés és 
tervezés
112  
Az ESMA megfelelően meghatározott 
eljárással rendelkezik a kockázatok 
azonosítására. A dokumentációs 
ellenőrzési nyomvonal hiánya azon -
ban megnehezítette annak megérté -
sét, hogy miért módosították egyes 
kockázatok prioritását. Az ESMA nem 
vizsgált megfelelő és következetes mó -
don minden nagy kockázatú területet. 
Megállapítottuk, hogy a felügyeleti 
erőforrások nem tartottak megfelelően 
lépést a szabályozási követelmények 
növekedésével (41–55. bekezdés).
42 Következtetések és ajánlások
2. ajánlás
Az ESMA javítsa a kockázatazonosítási 
folyamat nyomon követhetőségét. 
Az ESMA vezessen nyilvántartást 
a kockázati szint változásairól, és do -
kumentálja a kockázatok prioritásainak 
megállapítását és annak indoklását.
Az ESMA kísérje figyelemmel az ös z-
szes olyan nagy kockázatú területet, 
amelyek esetében további felügyeleti 
tevékenységre lenne célszerű.
Folyamatos fel ügyelet és 
vizsgálatok
113  
Az ESMA megfelelő alapokat fektetett 
le a felügyeleti megközelítésére vonat -
kozóan. Az ESMA felügyeleti iránymu -
tatásai azonban nem határozzák meg 
az elvégzendő felügyeleti feladatok 
pontos típusát, valamint a feladatok 
gyakoriságáról sem adnak információt. 
Az ESMA meghatározta a következő 
időszakra vonatkozó éves felügyeleti 
tervet. Nem álltak rendelkezésre azon -
ban a folyamatos felügyeleti feladatok 
részletes, hitelminősítőnkénti tervei. 
Az ESMA nem rendelkezik a felügyeleti 
tevékenységek megfelelő dokumen -
tálására szolgáló belső előírásokkal, 
valamint nehéz nyomon követni a már 
elvégzett folyamatos felügyeleti mun -
kát és az ez alapján végzett elemzést 
és a levont következtetéseket (lásd: 
56–77. bekezdés).
114  
Hasonlóképpen hiányos a vizsgá -
latok bizonyos köztes lépéseinek 
elvégzésére vonatkozó dokumentá -
ció. Az ellenőrzött vizsgálatok ESMA 
általi dokumentációjából nem derül ki 
a szükséges bizonyítékok értékelésé -
nek módja (56–77. bekezdés).3. ajánlás
Az ESMA felügyeleti szabálykönyvét és 
felügyeleti kézikönyvét folyamatosan 
aktualizálni kell az újonnan szerzett 
ismeretekkel és tapasztalatokkal.
Az ESMA készítsen belső iránymutatást 
a vizsgálatok eredményes dokumentá -
ciójához annak biztosítása érdekében, 
hogy a következtetéseket a bizonyíté -
kok megfelelő elemzése támassza alá.
Egy külön a felügyelet céljára szolgáló 
informatikai eszköz bevezetése javí -
taná a tudásmegosztást, pontosítaná 
a feladatokhoz kapcsolódó személyi 
felelősségeket, segítené az elvégzett 
tevékenységek áttekintését, valamint 
javítaná a felügyeleti csoportok közötti 
kommunikációt.
Módszertanok
115  
Az ESMA mind a folyamatos felügyelet, 
mind az elvégzett vizsgálatok révén 
a szabályozási követelmények alapján 
vizsgálta a hitelminősítők által alkal -
mazott módszertanokat. Az ESMA 
azonban nem rendelkezik eljárással 
a hitelminősítők által bejelentett új 
módszertanok vagy a módszertanok 
lényeges változásainak vizsgálatá -
ra. Az ESMA kihívásokkal szembesül 
a módszertani kritériumok értelmezése 
és azok teljesítésére vonatkozó egysé -
ges álláspontnak a hitelminősítőkkel 
együtt történő kialakítása terén. Bizo -
nyos kritériumokat még nem vizsgál -
tak részletesebben (78–86. bekezdés).
43 Következtetések és ajánlások
4. ajánlás
Az ESMA vizsgálja meg a hitelminősítői 
módszertanok kialakításának és alkal -
mazásának eddig még nem vizsgált 
fontos szempontjait.
Összeférhetetlenség
116  
Az ESMA bizonyos potenciális össze -
férhetetlenségeket nem vizsgált 
megfelelően. Annak ellenére, hogy az 
ESMA nagy mennyiségű információt 
kap a hitelminősítőktől munkatársa -
ik kereskedési tevékenységeivel és 
értékpapír-állományával kapcsolatban, 
ezeket az információkat nem vizsgál -
ta strukturált módon. A tematikus és 
egyéni felülvizsgálatok során ezzel 
a kérdéssel csak elvétve foglalkoztak 
(87–89. bekezdés).
5. ajánlás
Az ESMA strukturált módon vizsgálja 
meg a hitelminősítők által az összefér -
hetetlenségre vonatkozóan bevezetett 
rendszereket, különösen a minősítési 
elemzők kereskedési tevékenysé -
géhez és pénzügyi tranzakcióihoz 
kapcsolódóan.
Ezenkívül az ESMA vizsgálja meg a hi -
telminősítőktől az összeférhetetlen -
ségre vonatkozóan kapott információk 
pontosságát.Általános adatközlés
117  
Az ESMA a folyamatos felügyelet és 
a vizsgálatok során rendszeresen 
ellenőrizte a hitelminősítők általános 
adatközlését, de csak 2014 végén vé -
gezték el először az általános adatköz -
lés minden hitelminősítőre kiterjedő 
értékelését (90–94. bekezdés).
118  
Megállapítottuk, hogy a hitelminősí -
tőktől származó általános adatközlés 
nem mindig a legmagasabb színvo -
nalú, és különösen a módszertanok 
és modellek, valamint a főbb minő -
sítési feltevések leírása esetén ezek 
nem minden esetben teszik lehetővé 
a hitelminősítések potenciális fel -
használói számára, hogy elvégezzék 
saját döntés-előkészítő eljárásaikat 
(95–99. bekezdés).
6. ajánlás
Az ESMA törekedjen a hitelminősítők 
adatközlési gyakorlatainak további 
egységesítésére. Az ESMA vegye fonto -
lóra az 1095/2010/EU rendelet 16. cikke 
szerinti adatközlési követelményekkel 
kapcsolatos további iránymutatások ki -
dolgozását a hitelminősítők általi adat -
közlés általános javítása érdekében.
44 Következtetések és ajánlások
A CEREP-ben szereplő 
információk
119  
A központi elektronikus adattárban 
(CEREP) közzétett adatok segítségével 
az ESMA olyan harmonizált és azonnal 
elérhető információkat nyújt valamen y-
nyi bejegyzett és minősített hitel -
minősítő minősítési teljesítményéről, 
amellyel más szabályozó joghatóságok 
nem szolgálnak. Aggodalmunkat fejez -
zük ki azonban az adatközlés körének 
teljességével kapcsolatban, valamint 
a CEREP-be bejelentett adatok ESMA 
általi ellenőrzésének hiánya miatt 
(100–104. bekezdés).
7. ajánlás
Az ESMA a minősítési teljesítménnyel 
kapcsolatos adatközlésre vonatkozó 
legjobb gyakorlatok alapján kövesse 
nyomon és javítsa a CEREP-ben találha -
tó információkat.Az ESMA weboldalán 
található információk
120  
Az ESMA weboldalán hiányoznak 
bizonyos a hitelminősítők, a poten -
ciális új piaci résztvevők és a hitelmi -
nősítések felhasználói számára fontos 
információk. A weboldal szerkezete 
nem megfelelő, és nehezen találhatók 
meg a rendelkezésre álló információk 
(105–108. bekezdés).
8. ajánlás
Az ESMA tegye közzé valamennyi alkal -
mazandó jogszabályt és vonatkozó 
dokumentumot, és tegye felhasználó -
barátabbá a weboldalt.
A jelentést 2015. november 24-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin CVIKL 
számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.
 A Számvevőszék nevében
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 elnök

45
 Mellékletek
Az ESMA irányítási struktúrája
Az ESMA felügyeleti irányítási struktúrája négy szintből áll. Az alábbi táblázat tekinti át az egyes szintek felelős -
ségi körét.
Felügyeleti tanács Igazgatóság Ügyvezető igazgató Csoport-/részlegvezető
Összetétel:
Az Unió 28 tagállami hatóságának 
vezetője + az ESMA elnöke + EIOPA 
+ EBA + ESBR + EB + EGT (Izland, 
Liechtenstein és Norvégia)
A felügyeleti tanács rendelkezik 
az ESMA végső döntéshozatali 
jogkörével.
Felelősségi körök:
– A tervezett vizsgálatokat és 
a várható folyamatos felügye -
leti tevékenységeket leíró éves 
felügyeleti terv jóváhagyása. 
Erre a célra az ESMA felügye -
leti csoportja által készített 
kockázati jelentést kapnak. 
A kockázati jelentés névtele -
nített formában tartalmazza 
az egyes hitelminősítőkre ható 
konkrét kockázatokat.
– Az ESMA éves jelentésének jó -
váhagyása, amely a felügyeleti 
csoport éves tevékenységei je -
lentésén alapulva leírja az ESMA 
felügyeleti tevékenységeit.
– Más nyilvános jelentések 
jóváhagyása (a felügyeleti 
tanácsnak adott információk 
részletesebb megállapításokat 
tartalmaznak, mint a nyilvános 
jelentésben közzétettek).Összetétel:
A felügyeleti tanácsból a tagok által 
választott hat tag + az ESMA elnöke.
Felelősségi körök:
– Az ESMA többéves munkaprog -
ramjának, a költségvetésnek és 
a személyzeti erőforrásoknak az 
ellenőrzése.
– A felügyeleti munkaterv végre -
hajtásának ellenőrzése.
– Az ügyvezető igazgató által 
a felügyeleti tevékenységről 
adott negyedéves tájékoztatás 
megvitatása: regisztrációk, 
folyamatban levő vizsgálatok, 
megállapítások és korrekciós 
intézkedések.Felelősségi körök:
– Az ESMA felügyeleti munkájá -
nak ellenőrzése.
– Az éves felügyeleti munkaterv 
végrehajtása.
– A felügyeleti részlegek/egysé -
gek működésének biztosítása.
– A vizsgálatokra vagy szemlékre 
vonatkozó írásos felhatalmazá -
sok vagy határozatok aláírása.
– Információkérő határozatok 
aláírása.
– Korrekciós intézkedési tervek 
jóváhagyása.
– Beszámolás az ESMA fel -
ügyeleti tevékenységeiről az 
igazgatóságnak és a felügyeleti 
tanácsnak.Felelősségi körök:
– Javaslattétel az éves felügyeleti 
munkatervre és annak végre -
hajtása a jóváhagyás után.
– Egyszerű információkérések 
aláírása.
– Korrekciós intézkedési tervek, 
határozatok és nyilvános 
jelentések megszövegezése, 
amelyeket az ügyvezető igazga -
tóhoz kell benyújtani aláírásra 
vagy felterjesztésre.
– Gondoskodni arról, hogy a fel -
ügyeleti döntéseket a  megál -
lapítások megtárgyalása során 
megfelelően megvitassák.
– Javaslattétel korrekciós intézke -
désekre a vonatkozó felügyeleti 
csoporttal együttműködve.
– Kommunikációs csatornák 
kiépítése, amelyek lehetővé 
teszik a  felügyeleti munkatár -
sak számára véleményük és/
vagy aggodalmaik kifejtését 
a felügyeleti folyamat bármely 
szakaszában.
– Gondoskodni arról, hogy 
a felügyelt hitelminősítőknek 
a végleges jelentés előtt 
lehetőségük legyen észrevé -
telezni a megállapításokat és 
a korrekciós intézkedéseket.
Forrás:  Európai Számvevőszék, az ESMA által rendelkezésre bocsátott információk alapján.I. melléklet
46 Mellékletek
Az ellenőrzés módszere
A Számvevőszék által végzett vizsgálaton kívül két szakértőt is megbíztunk konkrét témakörök elemzésével az 
ellenőrzés területén. Ezen túlmenően a felügyeleti gyakorlatok összehasonlítását lehető tevő információkat 
kértünk néhány kiválasztott illetékes nemzeti hatóságtól.
A jelentésben szereplő egyes kijelentések a szakértői jelentéseken és az illetékes nemzeti hatóságoktól kért 
tájékoztatáson alapulnak.
Szakértői jelentések
Az ellenőrzés témakörének bizonyos területeinél azok összetettsége és speciális jellege miatt a Számvevőszék 
két szakértőt vett igénybe. A szakértők hozzájárulása az alábbiakhoz kapcsolódik:
 ο a hitelminősítők módszertanokra, modellekre és főbb minősítési feltevésekre vonatkozó adatközlési követelmé -
nyeinek elemzése;
 ο a minősítések teljesítményére vonatkozó, az ESMA CEREP-adatbázisában elérhető minősítési adatok alapján végzett 
kvantitatív elemzés.
A hitelminősítők módszertanokra, modellekre és főbb minősítési feltevésekre 
vonatkozó adatközlési követelményeinek elemzése
A szakértők a következő feladatokat végezték el:
 ο A hitelminősítők módszertanokra, modellekre és főbb minősítési feltevésekre vonatkozó adatközlési követel -
ményeinek elemzése, valamint annak kritikus értékelése, hogy az ESMA szabályai és iránymutatásai elegendő és 
egyértelmű útmutatást adnak-e az adatszolgáltatáshoz;
 ο A hitelminősítők módszertanokra, modellekre és főbb minősítési feltevésekre vonatkozó uniós adatközlési követel -
mények összehasonlítása a vonatkozó SEC-szabályokkal (az Egyesült Államok értékpapír- és tőzsdefelügyeletének 
szabályaival).
 ο Egy öt hitelminősítőből álló (az Európai Számvevőszék által kiválasztott) minta és a nyilvánosan hozzáférhető 
információk alapján:
 • módszertanokra, modellekre és főbb minősítési feltevésekre vonatkozóan közzétett információk 
elemzése, azok összehasonlítása a hitelminősítőkről szóló rendeletben előírt adatközlési követelmé -
nyekkel, annak megállapítása, hogy a rendeletben foglaltakat betartották-e, különös tekintettel az 
államkötvények és a strukturált pénzügyi eszközök esetében;
 • annak kritikus elemzése, hogy a közzétett információk kellően részletesek-e ahhoz, hogy a befektetők 
értékelni tudják a módszertanokat, modelleket és főbb minősítési feltevéseket, azaz a befektető képes 
lenne-e a hitelminősítő által a modellekre és főbb minősítési feltevésekre vonatkozóan közzétett 
információk alapján újra megegyező eredménnyel elvégezni a számításokat;II. melléklet
47 Mellékletek
 • annak értékelése, hogy a közzétett információk alapján a befektető össze tudja-e hasonlítani a hitel -
minősítők által alkalmazott módszertanokat, modelleket és főbb feltevéseket egy adott minősítés 
esetében (a minősítésekből álló mintát az Európai Számvevőszék választotta ki); valamint
 • olyan követendő adatközlési gyakorlatok azonosítása, amelyeket a hitelminősítők közösen 
alkalmazhatnának.
A hitelminősítő intézetek által kiadott hitelminősítések kvantitatív teljesítménymérése
A CEREP által közölt teljesítménymérés alapján a szakértő a következőket értékelte:
 ο az ESMA által a hitelminősítésekre vonatkozóan a CEREP-adatbázisban közölt teljesítménymutatók relevanciája, 
koherenciája (pl. adatok teljeskörűsége, adatok minősége) és összehasonlíthatósága;
 ο az adatközlések hiányosságai vagy velük kapcsolatos nehézségek, valamint javasolt javítások/alternatívák, amelyek 
hasznosak lehetnek a befektetők tájékoztatása és/vagy tudományos kutatás szempontjából;
 ο a minősítési teljesítmény számszerűsíthető mérésével kapcsolatos összehasonlíthatóság különböző szempontjai, 
mint pl. időbeni, hitelminősítők közötti, eszköztípusok közötti összevethetőség, valamint a kiadott minősítések 
földrajzi régiók közötti összehasonlíthatósága a közzétett mérőszámok diszkriminatív és előrejelzési képességének 
vizsgálatához; valamint
 ο a CEREP-ben közzétett kvantitatív információk, és azok összehasonlítása a befektetők/tudományos szakemberek 
számára elérhető más adatszolgáltatásokkal/adatbázisokkal.
Kiválasztott illetékes nemzeti hatóságok megkérdezése
Az ellenőrző csoport tíz illetékes nemzeti hatóságot kérdezett meg felügyeleti gyakorlatukkal kapcsolatban. 
A kérdések a pénzintézetek felügyeletére vonatkozó általános megközelítésüket és a hitelminősítők regisztráció -
jához kapcsolódó feladataikat érintették.
Az információkérés főbb kérdései az alábbiak voltak:
 ο Kérjük, sorolja fel az Ön intézménye által végzett felügyeleti tevékenységek típusait és azok gyakoriságát.
 ο Hogyan azonosítja az Ön intézménye a folyamatos felügyeleti tevékenységeket?
 ο Rendelkezik az intézmény külön a felügyelet célját szolgáló informatikai rendszerrel, amellyel felügyeleti tevékeny -
ségeiket dokumentálják, és elősegítik a szervezeten belüli tudásmegőrzést?
 ο Az intézmény hogyan dokumentálja a rendszeres adatközlések elemzését?
 ο Az intézmény kidolgoz utasításokat és iránymutatásokat a felügyelt szervezetek számára, és ha igen, ezeket hogyan 
kommunikálják feléjük?II. melléklet
48 Mellékletek
 ο Az intézmény tesz helyszíni látogatást a hitelminősítőknél a regisztrációs folyamat során?
 ο Az intézmény hogyan értékelte, hogy a hitelminősítők által alkalmazott módszertanok megfelelnek-e a hitel-
minősítőkről szóló rendelet előírásainak?
 ο Pénzügyi felügyeletként hogyan határozná meg, hogy egy hitelminősítőtől származó minősítés nyilvános vagy 
nem nyilvános? Hogyan biztosítaná, hogy a nem nyilvános minősítést ne lehessen szabályozási célra felhasználni?
Az ellenőrzés módszerének összefoglalása
Ellenőrzés tárgya Ellenőrzési kritériumok Ellenőrzési bizonyítékok
i. Minden lehetséges hitelminősítő 
regisztrációja megfelelően és a lehető 
leghatékonyabban megtörtént?i. A hitelminősítőkről szóló rendelet és az 
azt kiegészítő felhatalmazáson alapuló 
rendeletek (technikai standardok) jogi 
előírásai és célkitűzései.
ii. Az ESMA hitelminősítői regisztrációs 
kézikönyve.i. A regisztrációs folyamat elemzése.
ii. Kiválasztott regisztrációs dossziék elemzése.
iii. Interjúk kulcspozícióban lévő munkatársakkal.
iv. Információgyűjtés a kiválasztott hitelminősítők 
meglátogatásával.
v. Az illetékes nemzeti hatóságokkal folytatott konzultá -
ció a gyakorlataikkal kapcsolatos információkéréssel.
vi. A SEC egyesült államokbeli gyakorlatával való 
összehasonlítás.
ii. Az ESMA megfelelően végezte-e el a 
felügyeleti tevékenységek megterve -
zését és kockázatértékelését?i. Az ESMA felügyeleti szabálykönyve és 
felügyeleti kézikönyve.i. Az ESMA által végzett kockázatértékelés elemzése.
ii. Az ESMA belső tervezési dokumentumainak elemzése.
iii. Interjúk kulcspozícióban lévő munkatársakkal.
v. Az illetékes nemzeti hatóságokkal folytatott konzultá -
ció a gyakorlataikkal kapcsolatos információkéréssel.
iii. A felügyeleti keretek alkalmazása 
során figyelembe vették a hitelmi -
nősítők üzletviteléhez kapcsolódóan 
észlelt problémákat, beleértve a 
minősítő tanácsok függetlenségével 
és az összeférhetetlenség megelőzé -
sével kapcsolatosakat?i. A hitelminősítőkről szóló rendelet és az 
azt kiegészítő felhatalmazáson alapuló 
rendeletek (technikai standardok) jogi 
előírásai és célkitűzései.
ii. Az ESMA hitelminősítői regisztrációs 
kézikönyve.
iii. A vonatkozó IOSCO-iránymutatások és 
alapelvek.i. A folyamatos felügyeleti tevékenységhez kapcsolódó 
dossziék elemzése.
ii. A felügyeleti dossziék és belső dokumentumok, 
különösen a tematikus és egyedi felülvizsgálatok 
elemzése.
iii. Interjúk kulcspozícióban lévő munkatársakkal.
iv. Információgyűjtés a kiválasztott hitelminősítők 
meglátogatásával.
v. Az illetékes nemzeti hatóságokkal folytatott konzultá -
ció a gyakorlataikkal kapcsolatos információkéréssel.
vi. A SEC egyesült államokbeli gyakorlatával való 
összehasonlítás.
iv. Az ESMA és a hitelminősítők 
elégséges és hozzáadott értékkel 
rendelkező információkat tettek közzé 
az érdekelt felek, különösen az Euró -
pai Parlament számára a felügyeleti 
tevékenységekről?i. A hitelminősítőkről szóló rendelet és az 
azt kiegészítő felhatalmazáson alapuló 
rendeletek (technikai standardok) jogi 
előírásai és célkitűzései.
ii. Az ESMA hitelminősítői regisztrációs 
kézikönyve.i. A CEREP-adatbázisban található minősítési informáci -
ók kvantitatív elemzése.
ii. A SOCRAT-adatbázis elemzése.
iii. Külső szakértők értékelték a módszerekre, modellekre 
és főbb minősítési feltevésekre vonatkozó nyilvános 
adatszolgáltatási követelményeket.
iv. A CEREP-adatbázisban található minősítési teljesít -
ménymutatók külső szakértő általi felülvizsgálata.
v. Az illetékes nemzeti hatóságokkal folytatott konzultá -
ció a gyakorlataikkal kapcsolatos információkéréssel.
Forrás:  Számvevőszék.II. melléklet
49 Mellékletek
Az ESMA vizsgálatainak fő megállapításai és ajánlásai
2012 2013
Tematikus vizsgálat:
Államkötvények, 
valamint banki és 
fedezett kötvények 
minősítési folyamata az 
S&P , a Moody’s és a Fitch 
hitelminősítőknélEgyedi vizsgálat:
Szervezetirányítás és 
belső kontrollok egy 
hitelminősítőnélTematikus vizsgálat:
A bankminősítési 
módszertanok felügyele -
tének, végrehajtásának 
és közzétételének folya -
mata az S&P , a Moody’s és 
a Fitch hitelminősítőknélEgyedi vizsgálat:
Minősítés-közzété -
teli kontrollok egy 
hitelminősítőnélTematikus vizsgálat:
Államkötvény-minősí -
tési folyamat az S&P , 
a Moody’s és a Fitch 
hitelminősítőknél
– A hitelminősítők 
belső folyamatait 
nem dokumentálják 
megfelelően.
– Bizonyos üzleti terüle -
teken nagy a munka -
társak fluktuációja és 
munkaerőhiány lép fel.
– A belsőkontroll-funkci -
ókat javítani kell.
– Az igazgatóság függet -
len tagjainak feladatait 
és felelősségi körét 
javítani kell.
– A módszertani leírások 
több dokumentum -
ból álltak, és azokat 
nehezen lehetett meg -
találni a hitelminősítők 
weboldalain.
– Az informatikai 
rendszereket megfe -
lelően kell kiépíteni és 
ellenőrizni.– Egyes igazgatók 
függetlensége nem 
volt biztosított.
– Az igazgatóság 
folyamatosan 
értékelje a  belsőkont -
roll-rendszereket és 
javítsa a  kontroll -
funkciókkal folytatott 
kommunikációt.
– A belsőkontroll-funkci -
ók erőforrásait megfe -
lelőség szempontjából 
nyomon kell követni.
– A belső felülvizsgálati 
részleg felhatalmazá -
sát és munkaeljárásait 
pontosítani kell.
– Pontosítani kell 
a minősítési bizott -
ságnak megküldendő 
dokumentációt.– A módszertanok 
nem tartalmaznak 
minden olyan elemet, 
amelyek befolyásolják 
a minősítéseket.
– Az adatközlés nem volt 
elégséges, nem tettek 
közzé bizonyos új 
eszközöket, kritéri -
umokat és korábbi 
módszertanokat.
– Nem tartották 
megfelelően nyilván 
a kvalitatív és kvan -
titatív tényezőket, 
modelleket és múltbeli 
bizonyítékokat.
– A módszertanok éves 
felülvizsgálata nem 
volt elégséges.
– A minősítések után -
követése nem valósult 
meg a minősítési 
módszertan változása 
után.
– A hitelminősítések alá -
támasztására szolgáló 
bizonyos információk 
elavultak voltak.– A minősítések módo -
sításának közzététele 
legyen átlátható és 
időben történjen meg.
– Az informatikai 
architektúrának és 
kontrollmechaniz -
musnak megfelelően 
támogatnia kell 
a minősítések közzété -
telének folytonosságát 
és rendszerességét.
– Nyomon kell követni 
a minősítések terjesz -
tési folyamatát.
– A minősítések közzé -
tételi folyamatában 
egyértelműen meg kell 
határozni és dokumen -
tálni kell a felelősségi 
köröket.– Az igazgatóság és 
a felülvizsgálati részleg 
részt vett a minősítési 
tevékenységekben.
– A kutatási tevékeny -
ségekbe bevont 
államadósság-elemzők 
összeférhetetlensége 
nem volt megfelelően 
ellenőrizve.
– A minősített szerve -
zeteknek nem minden 
esetben volt lehető -
ségük egyeztetésre 
a minősítés nyilvános -
ságra hozatala előtt.
– Jogosulatlan harmadik 
felek fértek hozzá 
a későbbi minősítési 
intézkedésekhez.
– Nem megfelelőségek 
merültek fel az infor -
matikai rendszerek 
jogosultsági és hoz -
záférési kontrolljaira 
vonatkozóan.
– Jelentős késedelem 
merült fel a minősítési 
határozatok és közzé -
tételük között.
– Alacsonyabb beosz -
tású és új alkalma -
zottak rendelkeztek 
jelentős elemzési 
felelősségekkel.
Forrás:  Európai Számvevőszék, az ESMA által rendelkezésre bocsátott információk alapján.III. melléklet
50 Mellékletek
2014
Tematikus vizsgálat:
Strukturált pénzügyi termékek minősítése az 
S&P , a Moody’s és a Fitch hitelminősítőknélKét tematikus vizsgálat: Szervezetirányítás 
és kontrollfunkció 14 kis- és 4 közepes méretű 
hitelminősítőnél
– Az adatszolgáltatóktól kapott és a felhasznált 
információk minőség-ellenőrzésének hiánya.
– A módszertanok hiányos alkalmazása a minősíté -
sek nyomon követési folyamatában.
– A különböző elemzési keretek hiányos 
közzététele.
– A minősítések éves felülvizsgálatának késedelme.
– A belső felülvizsgálati funkciót, beleértve a  mód -
szertanok, modellek és fő minősítési feltevések 
felülvizsgálatát meg kell erősíteni a függetlenség 
biztosítása érdekében.– Az igazgatósági tagok csak korlátozottan ismerik 
a szabályozási kötelezettségeket, nem üléseznek 
eleget és csak korlátozottan tartják a kapcsolatot 
a kontrollfunkcióval.
– A felügyeleti tanács független igazgatóinak 
nyomon  követési tevékenységét meg kell 
erősíteni.
– Az igazgatási és felügyeleti tanácsnak meg 
kell felelnie a  hitelminősítőkről szóló rendelet 
előírásainak.
– A szabályszerűségi és belső felülvizsgálati 
funkciónak függetlennek kell lenniük. A  minősí -
tési elemzőket, részvényeseket és üzletfejlesztési 
munkatársakat nem szabad bevonni a módszer -
tanok jóváhagyásába.
– A szabályszerűségi részleget megfelelő erőfor -
rásokkal kell ellátni, és egyértelműen meg kell 
határozni feladatait és felelősségeit.
– A módszertanok validálására és utótesztelésére 
szolgáló belső eljárásoknak egyértelműbbnek és 
részletesebbnek kell lenniük.
– A minősített szervezet értesítése egyes hitel -
minősítők esetében nem felelt meg a rendelet  
előírásainak, és növelte a  bizalmas információk 
kiszivárgásának és annak kockázatát, hogy a ki -
bocsátó befolyásolhatja a hitelminősítő döntését.
Forrás:  Európai Számvevőszék, az ESMA által rendelkezésre bocsátott információk alapján.III. melléklet
51 Mellékletek
Az uniós és az egyes ült államokbeli fel ügyeletek weboldalainak összehasonlítása
ESMA (hitelminősítői rész) A SEC weboldala (a hitelminősítési hivatal 
(OCR) része)
1.  A vonatkozó szabályozás elérhetősége
  Az IMF monetáris és költségvetési politikával 
kapcsolatos átláthatóságra vonatkozó helyes gya -
korlatok kódexe azt javasolja, hogy a „pénzügyi 
felügyeletek által kiadott szabályzatok és más 
általánosan alkalmazandó irányelvek és iránymu -
tatások szövege1 legyen elérhető a  nyilvánosság 
sz ámára”.– Csak a hitelminősítőkről szóló rendelet 
(1060/2009/EU rendelet) és három módo -
sításának egyike érhető el.
– Nem érhető el a  hitelminősítőkről szóló 
rendeletet kiegészítő hat felhatalmazáson 
alapuló rendelet.
– A rendeleteket nehéz megtalálni, 
mert nincs rájuk vonatkozó külön rész 
a weboldalon. Két lehetőség közül lehet 
választani:
• az oldal hitelminősítőkkel foglalkozó 
részén 180 dokumentum áttekintése 
szűrési lehetőség nélkül ;
• a hitelminősítői rész elhagyása és az 
általános „Documents” fülre kattin -
tás, ahol két szűrőfeltételt is lehet 
használni (amelyik közül az egyik 
nem ábécésorrendben rendezett).– Az OCR weboldalán van az értékpapírokkal 
kapcsolatos jogszabályokkal foglalkozó 
„securities laws” rész, ahol közvetlen 
hivatkozások találhatók az NRSRO-kra 
vonatkozó szabályozásra.
2.  A hitelminősítői jelentések elérhetősége
  „A pénzügyi felügyeletek rendszeresen adjanak ki 
általános céljaik elérésével foglalkozó nyilvános 
jelentéseket”2 és a „pénzügyi felügyeletek 
rendszeresen adjanak ki nyilvános jelentéseket 
a pénzügyi rendszer azon ágazataiban bekö -
vetkező jelentős fejleményekről, amelyekben 
jogszabályi felhatalmazással rendelkeznek”3.– A jelentések két típusa különböztethető 
meg:
• a hitelminősítő ügynökségek ESMA 
általi felügyeletéről szóló éves 
jelentés;
• eseti jelentések.
– E jelentésekre nincs külön rész fenntartva. 
A korábbiakhoz hasonlóan ugyanez a két 
lehetőség áll rendelkezésre:
• görgetés a hitelminősítői dokumentu -
mok részen;
• a hitelminősítői rész elhagyása és az 
általános „Documents” fülre kattin -
tás, majd a szűrőfeltételek használata.– Az OCR weboldalán található egy külön 
a nyilvános jelentéseket tartalmazó 
„public report” rész, ahol a jelentések 
típusonként vannak besorolva:
• az OCR munkatársai által készített 
jelentések és tanulmányok ;
• személyzeti iránymutatások ;
• a Kongresszusnak benyújtott éves 
jelentés ;
• éves vizsgálati jelentések.
3.  A regisztrált hitelminősítők általi adatközlés:
  Az Unióban a hitelminősítőkről szóló rende -
let szerint „az ESMA honlapján közzéteszi az 
e rendelettel összhangban nyilvántartásba vett 
hitelminősítő intézetek listáját”4.– A weboldalon vagy egy külön „List of 
registered and certified CRAs” (Nyilván -
tartásba vett és minősített hitelminősítők 
jegyzéke) rész, ahol a felhasználók 
lekérdezhetik a  hitelminősítő nevét, honos 
országát, státuszát (bejegyzett, minősí -
tett) és a tényleges regisztráció dátumát.– Egy különálló „Division Resources” 
részen a felhasználók megtekinthetik az 
NRSRO-kat és a regisztráció dátumát.
1  „A pénzügyi felügyeletek a pénzügyi és fizetési rendszerek, beleértve a piacokat és intézményeket a szabályozási, felügyeleti és ellenőrzési 
intézményi megállapodásokra hivatkoznak a pénzügyi stabilitás, a piacok hatékonysága, valamint az ügyfél-eszközök és fogyasztók védelme 
érdekében”. Melléklet. Fogalommeghatározások, Az IMF monetáris és költségvetési politikával kapcsolatos átláthatóságra vonatkozó helyes 
gyakorlatok kódexe: Alapelvek, Nemzetközi Valutaalap, 1999.
2  Az IMF kódexe a monetáris és költségvetési politikával kapcsolatos átláthatóságra vonatkozó helyes gyakorlatokról: Alapelvek, 6.3. alapelv, 
Nemzetközi Valutaalap, 1999.
3  Az IMF kódexe a monetáris és költségvetési politikával kapcsolatos átláthatóságra vonatkozó helyes gyakorlatokról: Alapelvek, 7.1. alapelv, 
Nemzetközi Valutaalap, 1999.
4 A 18. cikk (3) bekezdése.IV. melléklet
52 Mellékletek
ESMA (hitelminősítői rész) A SEC weboldala (a hitelminősítési hivatal 
(OCR) része)
4.  Az egyes hitelminősítők által kiadott minősíté -
sek típusainak közzététele
  Az Unióban a hitelminősítőkről szóló rendelet 
célja, hogy „a hitelminősítési tevékenységek 
integritásának, átláthatóságának, felelősségének, 
megfelelő irányításának és megbízhatóságának 
növelésére [...] hozzájárul a  belső piac zökkenő -
mentes működéséhez, miközben a fogyasztók és 
befektetők védelmének magas szintjét is meg -
valósítja”5. A minősítések különböző típusainak 
közzététele hozzájárul a  hitelminősítések jobb 
átláthatóságához.– Nincs készen elérhető információ arról, 
hogy a  hitelminősítők jelenleg milyen 
típusú minősítéseket adnak ki.
– Az ESMA azonban egy, „A hitelminősí -
tőkről szóló rendelet 8d. cikke szerinti 
piacirészesedés-számítások” című éves 
jelentést tesz közzé, amelyben a  felhasz -
nálók megtalálhatják ezt az információt. 
Amennyiben a minősítések saját kezde -
ményezésűek, vagy ha az adott típusú 
minősítésből a hitelminősítőnek az adott 
évben nem származik bevétele, akkor az 
nem szerepel a  jelentésben.– A bejegyzett NRSRO-k részében minden 
NRSRO esetében megtekinthető a bejegy -
zési végzés, amely tartalmazza a hitel -
minősítő által a regisztráció időpontjában 
kibocsátott minősítések típusait és az 
esetleg későbbi visszavonásokat.
5.  A regisztrációs űrlap vagy sablon közzététele:
  A regisztrációs sablonhoz történő közvetlen hoz -
záférés az új hitelminősítők számára megkönnyíti 
a regisztrációs folyamat megértését, és a kérelem 
benyújtására ösztönözheti őket.– A regisztrációs sablon nem nyilvánosan 
hozzáférhető a  weboldalon.
– A hitelminősítői csoport a sablont azt kö -
vetően küldi el, hogy a  kérelmező felvette 
a kapcsolatot az ESMA-val.– Az NRSRO regisztrációs űrlap nyilvánosan 
hozzáférhető a weboldalon és könnyen 
megtalálható a vizsgálati erőforrásokat 
tartalmazó „Examination Resources” 
részen.
6.  A hitelminősítők számára előírt adatközléshez 
való hozzáférés
  A hitelminősítőknek többféle információt kell nyil -
vánosságra hozniuk. Például az Unióban a hitelmi -
nősítőkről szóló rendelet előírja a hitelminősítők 
számára, hogy a jogi struktúrával és a tulajdoni 
viszonyokkal kapcsolatos információkat, valamint 
a munkatársakkal kapcsolatos statisztikákat stb. 
tartalmazó éves átláthatósági jelentést tegyenek 
közzé. Ahhoz, hogy ez megfelelő tájékoztatást 
nyújtson és segítse a hitelminősítések felhasz -
nálóit abban, hogy ne bízzanak meg vakon 
a hitelminősítésekben, hanem gondot fordítsanak 
arra, hogy mindig saját elemzéseket és megfelelő 
döntés-előkészítő eljárásokat is alkalmazzanak, 
a befektetőknek tudniuk kell ezekről a nyilvános 
közzétételekről.– Az ESMA weboldala nem hivatkozik 
a hitelminősítők weboldalain található, 
a szabályozás által előírt nyilvános 
adatközlésekre.– Az NRSRO-k kötelesek nyilvánosan 
közzétenni a regisztrációs űrlap és az éves 
minősítési űrlap bizonyos részeit. Az OCR 
weboldalán a „Forms NRSRO” részen hi -
vatkozások találhatók az egyes hitelminő -
sítők weboldalára, ahonnan a felhasználók 
le tudják tölteni ezeket az űrlapokat.
7.  Visszaélést bejelentő személyek számára szóló 
iránymutatás:
  A visszaélést bejelentő személyek számára szóló 
iránymutatás és konkrét információk megkön y-
nyítik a szabályozó értesítését az esetleges vissza -
élésekről és/vagy a rendelet be nem tartásának 
eseteiről.– Nem érhető el konkrét iránymutatás. 
A hitelminősítőkről szóló részen az alábbi 
e-mail címet adják meg, amit az informá -
ciókérésen kívül panaszok benyújtására is 
lehet használni: CRA-info@esma.europa.
eu– Hivatkozás található a visszaélés-bejelen -
tésekkel foglalkozó hivatal weboldalához, 
amely széles körű tájékoztatást tartalmaz.
5 (1) preambulumbekezdés.
Forrás:  Számvevőszék.IV. melléklet
53
A vizsgálat típusa (egyedi vagy tematikus) egyéb 
megfontolások mellett az azonosított kockázat 
összetettségétől és idioszinkratikus jellegének mér -
tékétől függ. Ezenfelül, jóllehet a vizsgálat közép -
pontjában a megfigyelt nagy kockázatú területek 
állnak, a kockázati területek egymástól való kölcsö -
nös függése miatt előfordulhat, hogy a vizsgálat 
alacsonyabb kockázatúként azonosított területekre 
is kiterjed.
Az éves stratégiai értékelésen túlmenően az ESMA 
folyamatos jelleggel monitorozza és értékeli a kocká -
zatokat. Ha a stratégiai értékelésen kívül, folyamatos 
felügyeleti tevékenységünk (időszakos információk 
elemzése, panaszok elemzése, a regisztráció eredeti 
feltételeiben beállt változásokra vonatkozó beje -
lentések, időszakos megkérdezések stb.) vagy piaci 
monitoringtevékenységünk során új kockázatokról 
szerzünk tudomást, (újra) kijelöljük a prioritásokat, 
azt biztosítandó, hogy az erőforrásokat azon kocká -
zatok kezelésére használjuk fel, amelyekben a legin -
kább benne rejlik a befektetőknek és általánosabban 
a pénzügyi stabilitásnak való károkozás lehetősége.
Az ESMA elismeri, hogy a kockázatok egész év során 
történő priorizálásának támogatása érdekében átfo -
góbb dokumentációs nyomvonalra van szükség.
VII
Az ESMA felügyeleti kézikönyvének és szabályköny -
vének célja az ESMA felügyeleti keretének meg -
határozása, a felügyeleti folyamatok leírása és az 
e folyamatok során követendő közös lépések és elvek 
leírása.
E dokumentumok rögzítik azokat az év során elvég -
zendő minimális felügyeleti feladatokat, amelyek 
tervezhetők. A felügyeleti feladatok pontos típusait 
és gyakoriságát azonban nem lehet előre megha -
tározni, mivel bizonyos felügyeleti intézkedések, 
amelyek az egyes hitelminősítő intézetek kockázati 
profiljának változása miatt válnak szükségessé, nem 
kiszámíthatók.Összefoglaló
VI
Az ESMA tudatosan hozta meg azt a döntést, 
hogy kockázatalapú felügyeleti tevékenységet fog 
végezni, feltételezve, hogy nem szüntethető meg 
minden kockázat, és a felügyeleti intézkedések 
célja inkább azoknak a kockázatoknak a felismerése 
és kezelése, amelyekben a leginkább benne rejlik 
a befektetőknek és általánosabban a pénzügyi stabi -
litásnak való károkozás lehetősége.
Az ESMA kockázatalapú megközelítését úgy alakí -
tották ki, hogy az erőforrások azokra a területekre 
összpontosuljanak, amelyek a leginkább számítanak; 
e megközelítést a felügyeleti tevékenység első éve 
után vezették be.
Azóta a hatóság a nagy hatást gyakorló hitelminősítő 
intézetekkel kapcsolatban azonosított valamennyi 
nagy kockázatú területtel foglalkozott, vagy a vizsgá -
latok, vagy a folyamatos felügyelet keretében.
Az ESMA kockázatalapú kerete három, egymástól 
független szakaszból áll:
(i) a kockázatok azonosítása és értékelése;
(ii) a kockázatok fontossági sorrendjének meghatá -
rozása; és
(iii) a kiemelt kockázatok kezelését célzó felügyeleti 
intézkedések meghatározása.
Ez a keret 13 kockázati mutató köré épül, az ESMA 
pedig éves rendszerességgel stratégiai értékelést 
végez, hogy meghatározza a következő év prioritá -
sait és intézkedéseit kijelölő éves felügyeleti munka -
tervet. 2012 óta összesen 39 alkalommal fordult elő, 
hogy a nagy hatást gyakorló hitelminősítő intézetek 
tekintetében valamely kockázati mutatót nagy koc -
kázatúként azonosítottak.
Ezen azonosított kockázatokból a hatóság négyet 
a folyamatos felügyelet révén kezelt, a többi 35 koc -
kázati területet pedig az azonosítást követő évben 
végzett egyedi vagy tematikus vizsgálat keretében 
követte nyomon.Az ESMA válasza
Az ESMA válasza 54
VIII
Az ESMA kockázatalapú megközelítést vezetett be, 
amelynek célja a felügyeleti tevékenységek azono -
sított kockázatoknak megfelelő priorizálása, hogy 
biztosítsa az erőforrások hatékony és eredményes 
felhasználását.
Az összeférhetetlenségek és módszertanok részei 
az ESMA kockázati keretében értékelt kockázati 
mutatóknak.
Az ESMA folyamatos felügyeleti tevékenységének 
keretében folyamatosan értékeli a módszertani 
kockázatot, és a módszertanokkal kapcsolatban 
rendszeresen kap és elemez különféle informáci -
ókat. Azokban az esetekben, amikor ezeket a koc -
kázati mutatókat a hitelminősítő intézeteknél nagy 
kockázatúként azonosították, az ESMA felügyeleti 
intézkedésein keresztül módszeresen foglalkozott 
e mutatókkal; ilyen intézkedés volt például a banki 
módszertanokra irányuló tematikus vizsgálat, amely -
nek keretében az ESMA értékelte a szigorú, szisz -
tematikus, folyamatos és ellenőrizhető módszerek 
alkalmazására vonatkozó követelmény betartását.
Ezen túlmenően az ESMA más vizsgálatok keretében 
is értékelte a módszertanok megfelelését a hitelmi -
nősítő intézetekről szóló rendeletben (CRA-rendelet) 
foglalt követelményeknek, jóllehet nem a módszer -
tani kockázat állt a középpontban, és az elvégzett 
elemzés szintje a vizsgálat hatókörétől függően 
változó volt. Az ESMA 2015-ben a módszertanok 
hitelesítése érdekében is lefolytatott egy vizsgálatot. 
A további részleteket lásd: az ESMA 81–84. bekez -
désre adott válasza.
Ami az összeférhetetlenséget illeti, az egész 
CRA-rendelet úgy épül fel, hogy kezelje az összefér -
hetetlenséget, és a CRA-rendeletben megállapított 
rendelkezések többsége összefügg a hitelminő -
sítő intézeteknek azzal a kötelezettségével, hogy 
biztosítaniuk kell hitelminősítési tevékenységeik 
függetlenségét (az összeférhetetlenség elkerülése, 
feltárása, kezelése és közzététele). Az ESMA felügye -
leti tevékenységének elindulása óta jelentős fel -
ügyeleti energiákat összpontosított a hitelminősítők 
által az összeférhetetlenség elkerülése érdekében 
bevezetett intézkedések értékelésére. A hitelminő -
sítő intézetekkel való kapcsolattartás és az ESMA 
vizsgálatait követő megállapítások többsége éppen 
ezért a CRA-rendelet függetlenségről és az összefér -
hetetlenségek elkerüléséről szóló rendelkezéseivel 
függ össze. Ez az ESMA nyilvános éves jelentéseiből A felügyelet jellegéből adódóan dinamikus feladat, és 
az ESMA-nak – kockázatalapú keretével összhangban – 
az ágazat alakulásához és a megfigyelt kockázatokhoz 
kell igazítania felügyeleti tevékenységének súlypont -
ját. A felügyeleti kézikönyvet és szabálykönyvet ezért 
immár mindig a következők egészítik ki: a legkocká -
zatosabb hitelminősítő intézetek tekintetében évente 
meghatározott stratégiák és munkatervek, amelyek 
tartalmazzák az elvégzendő intézkedéseket és azok 
határidejét; rendszeres megbeszélések egy előre prog -
ramozott találkozókból álló ciklus keretében, amelyet 
évente határoznak meg és közölnek a hitelminősítő 
intézetekkel; valamint az egyes vizsgálatokra vonat -
kozó projekttervek.
Az ESMA álláspontja szerint mindezek a dokumentu -
mok egy teljes körű szabály- és iránymutatás-készletet 
alkotnak, amely biztosítja az ESMA felügyeleti meg -
közelítésének kiigazításához és a felügyeleti eszközök 
lehető legeredményesebb felhasználásához szükséges 
rugalmasságot.
Az ESMA elismeri, hogy a hitelminősítőktől kapott idő -
szakos információk tekintetében általa elvégzett elem -
zés dokumentálását lehetne javítani. A hitelminősítő 
intézetekkel foglalkozó egység ezzel kapcsolatban dol -
gozik egy új eszköz fejlesztésén, amely az információk 
folyamatos nyomon követésére és kockázatértékelésre 
szolgál majd. Ez az eszköz a strukturált sablonok beve -
zetése révén lehetővé fogja tenni, hogy a felügyeletet 
végző munkatársak bemeneti adatait és elemzéseit 
e célra szolgáló dokumentumokban tárolják, javítva 
ezzel mind az elvégzett elemzések, mind pedig az 
azonosított kockázatok rögzítésének gyakorlatát.
Az ESMA azonban megjegyzi, hogy az elmúlt években 
bevezetett nyilvántartási gyakorlatai alkalmasnak 
bizonyultak a szabályozási kötelezettségeinek támo -
gatására, és tükrözték a szervezet belső szükségleteit. 
Miközben például az ESMA a szervezeten belül nem 
feltétlenül dokumentálja az elemzésének a vizsgálatok 
alatt elvégzett minden közbenső lépését, a hitelminő -
sítőknek küldött levelekben minden megállapítást és 
alátámasztó bizonyítékot alaposan dokumentál.
Ezért bár az ESMA elismeri, hogy dokumentációs és 
nyomonkövetési eszközeit tovább lehetne javítani, 
meggyőződése, hogy ezek az eszközök eddig ered -
ményesek voltak, és lehetővé tették az ESMA számára, 
hogy megőrizze a döntéshozatali folyamatát alá -
támasztó lényeges információkat.
Az ESMA válasza 55
Miután az adatok átestek ezeken a kezdeti ellenőrzé -
seken, és azokat elmentették az adatbázisban, folya -
matos jelleggel eseti ellenőrzéseket futtatunk, hogy 
még jobban biztosítsuk az adatok következetességét 
és minőségét. Az, hogy nem kerül sor más adatbá -
zisokkal való módszeres egyeztetésre, annak a kor -
látnak a közvetlen következménye, hogy a CEREP 
adatai nem rendelkeznek közös azonosítókkal. Ez 
a probléma az európai hitelminősítési platform (ERP) 
megvalósításával meg fog oldódni, mivel a kap -
csolódó szabályozástechnikai standard magában 
foglalja a globális azonosítók (jogalany-azonosítók, 
BIC-kódok, ISIN azonosító számok stb.) adott esetben 
történő jelentésére vonatkozó követelményt. 
Meg kell jegyezni továbbá, hogy az ESMA ad hoc  
jelleggel, a lehetséges mértékben mégis ellenőrzi az 
adatok hitelességét más adatbázisokkal összevetve.
XI (a)
Az ESMA elfogadja ezt az ajánlást.
Az ESMA elismeri, hogy értékelési tevékenységének 
dokumentálását javítani lehetne, hogy munkado -
kumentumaiban teljes körűen alátámassza az általa 
elvégzett értékelést, és megkönnyítse elemzésének 
visszakövetését.
XI (b)
Az ESMA elfogadja ezt az ajánlást.
XI (c)
Az ESMA részben elfogadja ezt az ajánlást.
Az ESMA szükség esetén, a megszerzett ismeretek 
és tapasztalatok beépítése érdekében aktuali -
zálni fogja felügyeleti kézikönyvét és felügyeleti 
szabálykönyvét.
Az ESMA továbbra is biztos abban, hogy a vizsgála -
tok keretében a hitelminősítő intézeteknek jelentett 
valamennyi következtetést és megállapítást, valamint 
alátámasztó bizonyítékot alaposan dokumentálja.és munkaterveiből is világosan kiderül, mivel ezek -
ben az ESMA azonosítja azokat a jelentős felügyeleti 
kockázatokat, amelyekre az elkövetkező években 
összpontosítani fog, és tájékoztat a korábbi vizsgá -
latok során feltárt fő problémákról. Az ESMA által 
2014 júniusában és 2015 júniusában kiadott két 
nyilvános közlemény hasonlóképpen a CRA-rende -
letnek a függetlenség biztosítására és a lehetséges 
összeférhetetlenségek elkerülésére irányuló intézke -
désekről szóló rendelkezései megsértésével foglal -
kozott. A további részleteket lásd: az ESMA 87–89. 
bekezdésre adott válasza.
A fentiekre való tekintettel az ESMA meg van győ -
ződve arról, hogy sikerült a szükséges erőforrásokat 
a módszertanokkal és összeférhetetlenségekkel 
kapcsolatban általa feltárt kockázatok kezelésére 
összpontosítania. Az ESMA folytatni fogja e területek 
figyelemmel kísérését, és azokon a területeken, ahol 
jelentős kockázatok merülnek fel, meg fogja tenni 
a megfelelő intézkedéseket.
X
Az ESMA a CRA-rendeletben azt a megbízást kapta 
a CEREP adatbázissal (a központi adatbázissal) kap -
csolatban, hogy gyűjtse össze az egyes hitelminősítő 
intézetektől a múltbeli teljesítményükre vonatkozó 
adatokat, és ezeket egy központi honlapon tegye 
elérhetővé a felhasználók számára.
Jóllehet a CEREP nem foglalja magában az összes 
lehetséges statisztika kimerítő felsorolását, a fel -
használók többféle keresés futtatásával ténylegesen 
hozzájuthatnak az ágazatban szokásosan használt, 
különféle további statisztikákhoz. Azért választottuk 
ezt a megközelítést, mert a statisztikák hasznossága 
nagymértékben szubjektív jellegű, és erősen függ 
a felhasználó végső céljától, amely igen különböző 
lehet.
Az ESMA hangsúlyozni szeretné, hogy az adatbá -
zisban csak olyan adatokat tárolnak, és csak olyan 
adatokat tesznek a CEREP-ben elérhetővé, amelyek 
átestek az adatgyűjtési eszközbe beépített széles 
körű validációs ellenőrzéseken (az 1. szinten 50 elle -
nőrzés és a 2. szinten is 50 ellenőrzés) és a módszeres 
hiánytalansági ellenőrzéseken. Az adatok minősé -
gének biztosításán túl ezek a lépések biztosítják 
a benyújtott adatok egységességét és összehasonlít -
hatóságát, valamint időbeli következetességét.
Az ESMA válasza 56
XI (g)
Az ESMA elfogadja ezt az ajánlást.
Az ESMA folytatni fogja az érdekelt felekkel való 
párbeszédet arról, hogy hogyan lehetne a felhaszná -
lói igények még jobb kielégítése érdekében bővíteni 
a CEREP-et.
XI (h)
Az ESMA elfogadja ezt az ajánlást.
Az ESMA honlapjának átdolgozása jelenleg folyik. 
A jövőbeni változat magában fogja foglalni az ezen 
ajánlásban javasolt javításokat.
I. rész – Regisztráció és periméter tevékenységek
27
Az ESMA a négy szem elvének biztosítása érdekében 
következetesen legalább két értékelő munkatársat 
jelöl ki, hogy az egyes regisztrációs kérelmekkel 
foglalkozzon. Ezenfelül minden egyes, hiányosságra, 
teljességre és szabályszerűségre vonatkozó határo -
zatot (regisztráció vagy elutasítás) egy jóváhagyási 
folyamat során ellenőriznek, amelyben részt vesz 
a regisztrációs kérelmek koordinátora, a csoportve -
zető, a hitelminősítő intézetekkel foglalkozó egység 
vezetője és az ESMA ügyvezető igazgatója.
Az ESMA belső levelezésében és a kérelmezőkkel 
folytatott minden hivatalos levelezésben megtalál -
hatók az arra vonatkozó bizonyítékok, hogy valamely 
regisztrációs ügyön legalább két értékelő munkatárs 
dolgozott.
Az ESMA jóváhagyási folyamatával kapcsolatos 
bizonyítékok az ESMA belső levelezésében találha -
tók. Ezenfelül a hiányosságra és a hiánytalanságra 
vonatkozó határozatokat az ESMA ügyvezető igaz -
gatója írja alá, a regisztrációs és elutasító határoza -
tokat pedig hivatalosan az ESMA felügyeleti tanácsa 
hagyja jóvá, és az ESMA elnöke írja alá.
Az ESMA mindazonáltal elismeri, hogy belső gyakor -
latainak dokumentálásán még lehetne javítani.Az ESMA elismeri, hogy a hitelminősítőktől beérkező 
időszakos adatokon általa elvégzett elemzés doku -
mentálását lehetne javítani, és jelenleg dolgozik 
azon, hogy javítsa mind az elvégzett elemzés, mind 
az azonosított kockázatok nyilvántartásának gya -
korlatait. Tekintettel azonban arra, hogy a regisztrált 
hitelminősítő intézetek száma továbbra is korláto -
zott, az ESMA úgy véli, hogy ebben a szakaszban 
még nincs szükség külön e célra szolgáló informati -
kai eszközre.
XI (d)
Az ESMA részben elfogadja ezt az ajánlást.
Az ESMA – kockázatalapú megközelítésével össz -
hangban – folyamatos felügyeleti tevékenységének 
keretében folytatni fogja a módszertani kockázat 
rendszeres értékelését, és ha kockázatokat azo -
nosít, célirányos felügyeleti intézkedéseket fog 
végrehajtani.
XI (e)
Az ESMA részben elfogadja ezt az ajánlást.
Az ESMA – az ESMA kockázatalapú megközelítésével 
összhangban – folyamatos felügyeleti tevékenysé -
gének keretében folytatni fogja a lehetséges össze -
férhetetlenségekkel kapcsolatos kockázatok – ezen 
belül a hitelminősítő intézetek által a hitelminősítést 
végző elemzők kereskedési tevékenységeinek és 
pénzügyi tranzakcióinak a nyomon követése érde -
kében bevezetett intézkedések és kontrollintézke -
dések – rendszeres értékelését, és ha kockázatokat 
azonosít, célirányos felügyeleti intézkedéseket fog 
végrehajtani.
XI (f)
Az ESMA részben elfogadja ezt az ajánlást.
Az ESMA a feltárt gyengeségeket konkrét hitelminő -
sítő intézetenként, felügyeleti megbízásának kere -
tében fogja kezelni. Szükség esetén, a rendelettel 
összhangban mérlegelni fogjuk a közzétételi köve -
telményekre vonatkozó, valamennyi hitelminősítő 
intézetnek szóló további útmutatást.
Az ESMA válasza 57
Ami az elemzésének dokumentálását illeti, az 
ESMA a CRA-rendelet rendelkezéseit alkalmazta. 
A CRA-rendelet 18. cikke kimondja, hogy amennyi -
ben az ESMA elutasítja valamely hitelminősítő intézet 
regisztrációját, a határozatban az elutasítást teljes 
körűen meg kell indokolnia; e tekintetben az ESMA 
a felügyeleti tanács által elfogadott elutasító határo -
zatokban alaposan dokumentálta értékelését.
Az ESMA mindazonáltal elismeri, hogy – még ha 
a CRA-rendelet ezt nem is írja elő – értékelési tevé -
kenységének dokumentálását javítani lehetne, hogy 
munkadokumentumaiban teljes körűen alátámassza 
az általa elvégzett értékelést, és megkönnyítse elem -
zésének visszakövetését.
30
Az ESMA a CRA-rendelet rendelkezései szerint 
a regisztráció feltételeként nem írhat elő további, 
e rendeletben nem szereplő követelményeket. Az 
ESMA tehát nem írhat elő előre meghatározott 
információkészletet, vagy nem határozhatja meg 
a részletesség minimálisan elfogadható szintjét. Az 
ESMA azonban meg kívánja jegyezni, hogy amikor 
úgy ítélte meg, hogy további információkra van szük -
ség a szabályszerűség értékelésének elvégzéséhez, 
a regisztrációs folyamat keretében bekérte ezeket az 
információkat.
A módszerek dokumentálásának részletességében 
mutatkozó eltéréseket illetően az ESMA fel kívánja 
hívni a figyelmet arra, hogy a megvizsgált regisztrá -
ciós dossziék más-más ágazatokban tevékenykedő, 
különböző hitelminősítő intézetekre vonatkoztak. 
A módszertanok tartalma azok jellegéből fakadóan 
minden hitelminősítő intézet esetében – illetve 
ugyanazon hitelminősítő intézetnél is minden 
eszköztípus esetében – más és más, és a CRA-ren -
deletnek nincs olyan rendelkezése, amely előírná, 
hogy a hitelminősítő intézetek valamilyen előre 
meghatározott formátumnak megfelelően készítsék 
el módszertanaikat.Közös válasz a 28–29. bekezdésre
Miután az ESMA 2011 júliusában átvette a hitelmi -
nősítő intézetek felügyeletét, 2015 szeptemberéig 
17 regisztrációs kérelmet bírált el. 4 kérelmező 
visszavonta a kérelmét, 6 kérelmet elutasítottak, és 
7 hitelminősítő intézetet regisztráltak.
A szabályszerűségi szakasz alatt az ESMA értékeli 
a CRA-rendelet valamennyi idevágó rendelkezését, 
ideértve az annak a követelménynek való megfe -
lelést, hogy a hitelminősítő intézeteknek szigorú, 
szisztematikus, folyamatos és ellenőrizhető minő -
sítési módszereket kell alkalmazniuk. E követelmé -
nyek értékeléséhez a 447/2012/EU felhatalmazáson 
alapuló bizottsági rendelet (a módszerekről szóló 
szabályozástechnikai standard) biztosítja a keretet az 
ESMA számára.
Minden egyes követelményt külön értékelünk, és az 
ESMA nemcsak az éppen értékelt konkrét módszert 
veszi figyelembe, hanem a kérelmező által benyújtott 
összes egyéb dokumentumot is, így például a minő -
sítési folyamatra irányadó szabályzatokat és eljá -
rásokat és a módszertan kérelmező által elvégzett 
ellenőrzésének eredményeit. Ha az ESMA úgy ítéli 
meg, hogy elemzésének elvégzéséhez további infor -
mációkra van szükség, a szabályszerűségi szakaszban 
kéri be ezeket az információkat.
Az ESMA álláspontja szerint a regisztrációs folya -
mat részeként kapott dokumentáció lehetővé tette 
számára, hogy teljes körűen értékelje a CRA-ren -
deletben és a módszerekről szóló szabályozás -
technikai standardban meghatározott valamennyi 
követelményt.
E tekintetben az ESMA a regisztrációs folyamat során 
nemcsak a módszerek szigorúságának értékelésére 
összpontosított, hanem az összes érintett rendelke -
zést is értékelte.
Az ESMA például a következő követelményeknek 
való megfelelés hiánya miatt utasított el több 
kérelmet: szigorúság (3 esetben), szisztematikusság 
(2 esetben), ellenőrzöttség (4 esetben).
E számok azt mutatják, hogy a regisztrációs kérelmek 
az alapján történő elutasításának leggyakoribb oka, 
hogy nem feleltek meg a módszerekről szóló szabá -
lyozástechnikai standard cikkeinek, az ellenőrzött 
módszer alkalmazását előíró rendelkezésnek való 
megfelelés hiánya volt.
Az ESMA válasza 58
A felderített jogalanyok egy része valóban folytatott 
a CRA-rendelet hatálya alá tartozó tevékenysége -
ket, következésképpen ezeket hitelminősítő inté -
zetként regisztrálták. Mindezeket a jogalanyokat 
még azt megelőzően azonosították, hogy az ESMA 
2013. július 30-án közzétette a CRA-rendelet hatályá -
ról szóló iránymutatását. Az ESMA ebben az iránymu -
tatásban egyértelművé tette a nyilvánosság számára, 
hogy a hitelminősítések olyan jogalany általi kiadása, 
amelyet nem regisztráltak, sérti a CRA-rendeletet, 
amit az ESMA bírság kiszabásával szankcionálhat. Az 
ESMA eddig nem élt ezzel a hatáskörével, mert nem 
azonosított olyan vállalatot, amely az iránymutatás 
közzététele után hitelminősítési tevékenységet foly -
tatott volna.
Közös válasz a 35–40. bekezdésre
Az ESMA megjegyzi, hogy kizárólag az uniós hitelmi -
nősítő intézetek regisztrációjáért és felügyeletéért 
felel, és hogy az eurórendszer működése az ESMA 
megbízásának hatályán kívül esik.
Az ESMA regisztrációs folyamatának az eredménye 
nem befolyásolja a hitelminősítések eurórendszer -
ben való elfogadására irányadó szabályokat.
II. rész – Tervezés és kockázatkezelés
48
Az ESMA keretét úgy alakították ki, hogy az egyes 
kockázati kategóriák alatt szerepel az azonosított fő 
problémák felsorolása. Jellemzően a legjelentősebb 
probléma az, ami a későbbiekben mozgatni fogja 
egy bizonyos kockázati terület általános értékelését. 
Ezenfelül minden azonosított kockázatot dokumen -
tálunk is.
49
Azt, hogy minden szükséges dokumentumot ele -
meztek-e és milyen eredményekkel, a kockázattal 
és a felügyelettel foglalkozó munkatársak kétoldalú 
megbeszélései során módszeresen ellenőrzik. Az 
ESMA mindazonáltal elismeri, hogy ez a párbeszéd 
formálisan nincs dokumentálva.Ami a szabályozástechnikai standardban foglalt bizo -
nyos információknak (azaz a modellezési vagy kvan -
titatív technikáknak, az egyes kvalitatív és kvantitatív 
tényezők fontosságára vonatkozó nyilatkozatnak 
stb.) a módszertanokból való lehetséges kimaradását 
illeti, a szabályozástechnikai standard nem hatá -
roz meg szabályozói közzétételi követelményeket, 
hanem azt állapítja meg, hogy az ESMA-nak milyen 
szabályokat kell alkalmaznia, amikor értékeli a hitel -
minősítési módszertanok megfelelését a CRA-rende -
let 8. cikkének (3) bekezdésében foglalt követelmé -
nyeknek. E követelményeket illetően a nyilvánosság 
rendelkezésére álló információkon túlmenően az 
ESMA megkapta a hitelminősítő intézet összes belső 
dokumentumát is, amely lehetővé tette az ESMA 
számára annak értékelését, hogy a módszertan meg -
felel-e a szabályozástechnikai standardban megsza -
bott követelményeknek.
Végezetül, ami a konkrét regisztrációs ügyet illeti, 
az ESMA a regisztráció előtti szakaszban megkapta 
a modellezési és kvantitatív technikákra vonatkozó 
információkat, de ezek valóban nem szerepeltek 
a vizsgált regisztrációs dossziéban.
Közös válasz a 31–34. bekezdésre
Az ESMA létrejötte óta végez periméter tevékenysé -
geket, és az illetékes nemzeti hatóságoktól érkező 
bejelentésekkel párhuzamosan rendszeresen végez 
önálló elemzést.
Az ESMA több potenciális hitelminősítési szolgálta -
tóval van kapcsolatban, és e jogalanyok többségét 
közvetlenül az ESMA azonosította. Ez a tevékenység 
lehetővé tette az ESMA számára, hogy időben azo -
nosítsa azokat a vállalatokat, amelyeket hitelminősítő 
intézetként kell regisztrálni.
Az ESMA álláspontja szerint a két tevékenység – az 
ESMA belső értékelése és az illetékes nemzeti hatósá -
gok közreműködése – egyformán fontos.
Az ESMA válasza 59
A vizsgálat típusa (egyedi vagy tematikus) többek 
között az azonosított kockázat összetettségétől és 
idioszinkratikus jellegének mértékétől függ. Ezenfe -
lül, jóllehet a vizsgálat középpontjában a megfigyelt 
nagy kockázatú területek állnak, a kockázati területek 
egymástól való kölcsönös függése miatt előfordul -
hat, hogy a vizsgálat alacsonyabb kockázatúként 
azonosított területekre is kiterjed.
Az ESMA vizsgálatot indított például a strukturált 
finanszírozásra vonatkozó hitelminősítésekkel kap -
csolatban, a portfóliókockázathoz társuló kockázati 
kategóriában azonosított nagy kockázat alapján. 
Ahhoz azonban, hogy átfogó képet lehessen alkotni 
ezen eszköztípusról és a hitelminősítők által alkalma -
zott gyakorlatokról, az ESMA-nak a minősítési folya -
mat valamennyi mögöttes szempontját is meg kellett 
vizsgálnia, ami nyilvánvalóan magában foglalt más 
kockázati mutatók által lefedett szempontokat is (pl. 
a hitelminősítések monitorozásához hozzárendelt 
erőforrások, a minősítési folyamat során felhasznált 
információk, valamint a vonatkozó módszertanok 
alkalmazása és felülvizsgálata).
Az éppen zajló éves stratégiai értékelésen túlme -
nően az ESMA folyamatos jelleggel monitorozza és 
értékeli a kockázatokat. Ha a stratégiai értékelésen 
kívül, folyamatos felügyeleti tevékenységünk (idő -
szakos információk elemzése, panaszok elemzése, 
a regisztráció eredeti feltételeiben beállt változá -
sokra vonatkozó bejelentések, időszakos megkér -
dezések stb.) vagy piacimonitoring-tevékenységünk 
során új kockázatokról szerzünk tudomást, (újra) 
kijelöljük a prioritásokat, azt biztosítandó, hogy az 
erőforrásokat azon kockázatok kezelésére használjuk 
fel, amelyekben a leginkább benne rejlik a befekte -
tőknek és általánosabban a pénzügyi stabilitásnak 
való károkozás lehetősége.
54
Az ESMA néhány múltbeli vizsgálatot meghatáro -
zott eszköztípusok köré épített fel, ez azonban nem 
jelenti azt, hogy a vizsgálat nem összpontosított 
a kockázatértékelési keret által azonosított üzleti 
kockázati szempontokra. Ellenkezőleg, a konkrét 
eszköztípusokat (amelyek a környezeti kockázat/
portfóliókockázat értékelése alapján fontosnak 
mutatkoznak) egy következetes és reprezentatív 
minta kialakítására használjuk fel, amelyen keresztül 
a vizsgálat során értékelni lehet az adott hitelmi -
nősítő(k) tekintetében azonosított fő kockázatokat. 50
A legalább évente elvégzett alapvető stratégiai 
elemzés bemeneti adatait az eredménytáblák 
dokumentálják. Annak oka, hogy a kockázatértékelés 
valamely, a kockázati csoport és a felügyeleti csoport 
közötti következetességi ellenőrzésre irányuló meg -
beszéléseket követően bekövetkező változása nincs 
dokumentálva, abban keresendő, hogy e megbeszé -
lésekre a kockázati eredménytábla összeállításának 
véglegesítési szakaszában kerül sor.
Az ESMA elismeri, hogy a kockázatok egész év során 
történő priorizálásának támogatása érdekében 
átfogóbb dokumentációs nyomvonalra van szük -
ség. Ezzel kapcsolatban az ESMA jelenleg dolgozik 
egy új adatbázison, amelyet úgy alakítanak ki, hogy 
folyamatos jelleggel rögzítse a kockázatértékelés 
változásait.
Közös válasz az 52–53. bekezdésre
Az ESMA felügyeleti működésének első éve után 
vezette be kockázatalapú megközelítését. Azóta 
a hatóság a nagy hatást gyakorló hitelminősítő inté -
zetekkel kapcsolatban azonosított valamennyi nagy 
kockázatú területtel foglalkozott, vagy a vizsgálatok, 
vagy a folyamatos felügyelet keretében.
Az ESMA kockázatalapú kerete a következő három, 
egymástól független szakaszból áll: i. a kockázatok 
azonosítása és értékelése; ii. a kockázatok priori -
zálása és iii. a kiemelt kockázatok kezelését célzó 
felügyeleti intézkedések meghatározása. Ez a keret 
13 kockázati mutató köré épül, és az ESMA legalább 
éves rendszerességgel stratégiai értékelést végez 
azzal a céllal, hogy meghatározza a következő év pri -
oritásait és intézkedéseit megszabó éves felügyeleti 
munkatervet. 
2012 óta összesen 39 alkalommal fordult elő, hogy 
valamely kockázati mutatót nagy kockázatúként 
azonosítottak a 4 nagy hatást gyakorló hitelminősítő 
intézet tekintetében.
Ezen azonosított kockázatokból a hatóság négyet 
a folyamatos felügyelet révén kezelt, a többi 35 koc -
kázati területet pedig az azonosítást követő évben 
végzett egyedi vagy tematikus vizsgálat keretében 
követte nyomon.
Az ESMA válasza 60
Az ESMA-nak meggyőződése, hogy ha ennél tovább 
menne, és a felügyeleti feladatokat és határidőiket 
mereven rögzítené – oly módon, hogy felvenné eze -
ket az ESMA kézikönyveibe és szabálykönyveibe –, 
nemkívánatos módon korlátozná felügyeleti tevé -
kenységének eredményességét.
65
Az ESMA megjegyzi, hogy a legkockázatosabb hitel -
minősítő intézetek tekintetében nemrégiben egyedi 
felügyeleti terveket készített.
Az ESMA mindazonáltal az egyedi felügyeleti tervek 
bevezetése előtt is mindig meghatározta éves jelleg -
gel a rendszeres felügyeleti ellenőrzések menetrend -
jét. Az előre programozott találkozókból álló ciklus 
keretében lebonyolított találkozók gyakoriságát 
például éves jelleggel állapítottuk meg, és közöltük 
az érintett hitelminősítő intézettel. Hasonlóképpen 
a hitelminősítőktől kapott időszakos információk 
elemzését is a benyújtás menetrendjével összhang -
ban előre beterveztük, és a kapcsolódó elemzést egy 
külön aktában rögzítettük.
A hitelminősítőkkel való kapcsolattartásra azonban 
esetenként csak akkor kerül sor, ha az ESMA-nak 
további pontosításra van szüksége, vagy valamilyen 
egyedi esemény következik be – például bejelenté -
sek érkeznek be a hitelminősítő intézetektől, pana -
szok benyújtása, az időszakos információk elemzését 
követő viták –, ezért ezek nem tervezhetők előre.
Az ESMA-nak meggyőződése, hogy felügyeleti 
megközelítésének kellően rugalmasnak kell marad -
nia, hogy a megfigyelt események vagy kockázatok 
alapján ki tudja igazítani a hitelminősítőkkel való 
kapcsolattartás gyakoriságát és intenzitását.
66
Az ESMA-nak meggyőződése, hogy azt a felügyeleti 
eszközt kell kiválasztania, amelyet felügyeleti célki -
tűzéseinek elérése érdekében a legeredményesebb -
nek tart.
Az ESMA a múltban adott esetben ellenőrző listákat 
és kérdőíveket használt ellenőrzéseinek lefolytatá -
sára. Az ESMA azonban úgy ítéli meg, hogy az ellen -
őrző listák csak bizonyos felügyeleti tevékenységek 
esetében működnek eredményes eszközként.Ezen túlmenően előfordulhat, hogy valamely adott 
eszköztípus esetében részletesen értékelünk ugyan 
valamely konkrét kockázatot, ám a korrekciós intéz -
kedési terv jellemzően a valamennyi eszköztípus 
esetében észlelt lényeges problémák orvoslását, nem 
pusztán a vizsgálat tárgyát képező eszköztípussal 
kapcsolatos problémák orvoslását fogja kérni.
55
Az ESMA tudatosan hozta meg azt a döntést, 
hogy kockázatalapú felügyeleti tevékenységet fog 
végezni, feltételezve, hogy nem szüntethető meg 
minden kockázat, és a felügyeleti intézkedések célja 
inkább azoknak a kockázatoknak az azonosítása 
és kezelése, amelyekben a leginkább benne rejlik 
a befektetőknek és a pénzügyi stabilitásnak való 
károkozás lehetősége.
III. rész – Felügyelet
Közös válasz a 63–64. bekezdésre
Az ESMA megjegyzi, hogy a felügyeleti kézikönyv 
és szabálykönyv célja az ESMA felügyeleti keretének 
kialakítása, a felügyeleti folyamatok leírása és az 
e folyamatok során követendő közös lépések és elvek 
meghatározása. E dokumentumok rögzítik azokat az 
év során elvégzendő minimális felügyeleti feladato -
kat, amelyek előre tervezhetők.
Az ESMA-nak meggyőződése, hogy a felügyeleti 
feladatok pontos típusait és gyakoriságát az egyes 
hitelminősítő intézetek kockázati profilja által moz -
gatott bizonyos felügyeleti intézkedések kiszámítha -
tatlan jellege miatt nem lehet meghatározni ezekben 
a dokumentumokban. A felügyeleti kézikönyvet és 
szabálykönyvet ezért immár mindig a következők 
egészítik ki: a legkockázatosabb hitelminősítő inté -
zetekre vonatkozó éves stratégiák és munkatervek, 
amelyek tartalmazzák az elvégzendő intézkedéseket 
és azok határidejét; egy előre programozott találko -
zókból álló ciklus keretében szervezett találkozók, 
amelyet évente határoznak meg és közölnek a hitel -
minősítő intézetekkel; valamint az egyes vizsgála -
tokra vonatkozó projekttervek.
Az ESMA válasza 61
Bár nem dokumentáltunk teljes körűen minden 
tevékenységet, az ESMA munkadokumentumai tar -
talmazzák az elvégzett elemzések bizonyítékait. Az 
ESMA ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy korláto -
zott erőforrásokkal működik, és a dokumentálásra 
fordított időnek arányosnak kell lennie.
Az ESMA értékelte, hogy hasznos lenne-e egy külön 
informatikai rendszer, és összemérte ennek előnyeit 
a telepítési és karbantartási költségekkel. Tekintettel 
arra, hogy a regisztrált hitelminősítő intézetek száma 
továbbra is korlátozott, az ESMA úgy ítéli meg, hogy 
ezen a ponton nincs szükség külön informatikai esz -
közre, és úgy véli, hogy az illetékes nemzeti hatósá -
gokkal való összehasonlítás nem arányos, figyelembe 
véve a regisztrált hitelminősítők számát és az ESMA 
felügyeleti csoportjának létszámát a legtöbb illetékes 
nemzeti hatóság azonos adataihoz képest.
73
Az ESMA módszeresen elemzi és nyomon követi 
a vizsgálatainak részeként bekért összes információt. 
Munkadokumentumaiból kiderül, hogy mind a vizs -
gálatok folyamán, mind pedig a korrekciós intézke -
dési tervek részeként módszeresen összegyűjti az 
összes lényeges információt.
Az ESMA nem dokumentálja elemzésének összes 
közbenső lépését; ez tudatos döntés, tekintve, 
hogy az ESMA erőforrásai korlátozottak, és azokat 
a legeredményesebb módon kell hasznosítania. 
A vizsgálatok eredményeit, valamint az alátámasztó 
bizonyítékokat azonban a hitelminősítő intézeteknek 
küldött levelek alaposan dokumentálják. Az ESMA 
ilyenformán elegendő dokumentummal rendelkezik 
annak igazolásához és biztosításához, hogy a vizsgá -
latok következtetéseit az összegyűjtött bizonyítékok 
alapos elemzése támasztja alá.
74
Az ESMA hitelminősítőknek küldött leveleit a fel -
ügyeleti kézikönyvével összhangban fogalmazzák 
meg, ez pedig nem írja elő, hogy hivatkozni kell 
a CRA-rendelet azon cikkeire és bekezdéseire, ame -
lyekből az egyes megállapítások erednek.Az ESMA folyamatosan igyekszik javítani felügyeleti 
gyakorlatait, más felügyeleti hatóságok gyakorlatait 
is figyelembe véve. Az illetékes nemzeti hatóságok 
által alkalmazott felügyeleti eszközökkel való bármi -
lyen összehasonlítás során azonban figyelembe kell 
venni a megbízás, a felügyeleti célkitűzések, a fel -
ügyelt ágazat jellege és a felügyelt jogalanyok száma 
tekintetében fennálló eltéréseket.
67
Az ESMA elismeri, hogy a hitelminősítőktől kapott 
időszakos információk tekintetében általa elvégzett 
elemzés dokumentálását lehetne javítani. Az ESMA 
ezzel kapcsolatban dolgozik egy új eszköz fejlesz -
tésén, amely az információk folyamatos nyomon 
követésére és kockázatértékelésre szolgál majd. Ez 
az eszköz a strukturált sablonok bevezetése révén 
lehetővé fogja tenni, hogy a felügyeletet végző 
munkatársak bemeneti adatait és elemzéseit e célra 
szolgáló dokumentumokban tárolják, javítva ezzel 
mind az elvégzett elemzések, mind pedig az azonosí -
tott kockázatok rögzítésének gyakorlatát.
68
Az ESMA-nak meggyőződése, hogy a „kritériumdos z-
szié” eddig jól szolgálta azt a célt, hogy biztosítsa 
határozatainak következetességét. Jóllehet az ESMA 
egyetért azzal, hogy a dokumentáción lehetne javí -
tani, a hitelminősítő intézetek ESMA általi felügyelete 
2011 végén indult, és az ESMA csak azt követően 
érezte a strukturáltabb adatbázis kifejlesztésének 
szükségét, hogy elegendő mennyiségű határozat 
született. A felügyeleti tevékenységek négy éve után 
a dossziéban foglalt információk elérték a kellő kriti -
kus tömeget, és az ESMA nemrégiben bevezetett egy 
wikialapú eszközt, hogy megkönnyítse ezeknek az 
információknak az eredményes felhasználását.
Közös válasz a 69–72. bekezdésre
Az ESMA elismeri, hogy a hitelminősítőktől kapott 
időszakos információk általa elvégzett elemzésének 
nyilvántartását lehetne javítani, és – mint a korábbi 
bekezdésekben kifejtettük – jelenleg dolgozik egy 
új, az információk folyamatos nyomon követésére és 
kockázatértékelésre szolgáló eszköz kifejlesztésén.
Az ESMA válasza 62
Ha a hitelminősítőknél a módszertani kockázati 
mutatót nagy kockázatúként azonosítják, az ESMA 
felügyeleti intézkedéseinek keretében módszeresen 
foglalkozik ezzel, ideértve például a banki módszer -
tanok tematikus vizsgálatát.
Ezen túlmenően az ESMA más vizsgálatok keretében 
is értékelte a módszertanok megfelelését a CRA-  
rendeletben foglalt követelményeknek, jóllehet nem 
a módszertani kockázat állt a középpontban, és az 
elvégzett elemzés szintje a vizsgálat hatókörétől 
függően változó volt.
Az ESMA e tekintetben megjegyzi, hogy a 4. táb -
lázat – az ESMA által a múltban lefolytatott egyes 
vizsgálatok részeként végzett tevékenységeket ille -
tően – nem tükrözi az ESMA által a módszertanokkal 
kapcsolatban végzett teljes tevékenységet.
Az ESMA általánosságban meg kívánja jegyezni, 
hogy a táblázatban említett összes vizsgálat során 
széles körűen felülvizsgálta a belső felülvizsgálati 
funkció tevékenységét, amely kulcsszerepet játszik 
annak biztosításában, hogy a hitelminősítő intézet 
szigorú, szisztematikus, folyamatos és ellenőrizhető 
módszereket alkalmazzon. Az ESMA ezzel össze -
függésben információkat kért és értékelt, meg -
kérdezéseket folytatott le és ajánlásokat adott ki 
e funkció tevékenységére vonatkozóan. Ezenfelül az 
ESMA mindezen vizsgálatok során ellenőrizte, hogy 
a hitelminősítő intézet olyan egyedi minősítési skálát 
használ-e, amely lehetővé teszi a különböző eszköz -
típusok körében a minősítések összehasonlítását, 
valamint hogy a belső felülvizsgálati funkció ugyan -
azt az eljárást alkalmazza-e valamennyi felülvizsgált 
eszköztípus tekintetében (a táblázatban „eszköztípu -
sokat tekintve folytonos”).
Míg a banki hitelminősítésekre irányuló vizsgálat 
kifejezetten a módszerekre összpontosított, a többi 
múltbeli vizsgálat fő célkitűzése nem a módszertani 
kockázatok lefedése volt. Az ESMA mindazonáltal 
értékelte, hogy a különböző eszköztípusok körében 
és a különféle minősítési intézkedések révén hogyan 
dolgozzák ki, hagyják jóvá és/vagy alkalmazzák 
a módszereket az e vizsgálatok során kiválasztott 
minta esetében. E vizsgálatokat követően az ESMA 
a hitelminősítő intézeteknek konkrét ajánlásokat is 
kiadott a módszertani területre vonatkozóan.Az ESMA-nak meggyőződése, hogy levelei és 
korrekciós intézkedési tervei világosan megjelölik 
a szabályszerűség hiánya által érintett területeket, és 
úgy véli, hogy nem járna többletértékkel, ha minden 
egyes megállapítás esetében kifejezetten megemlí -
tené a CRA-rendelet alkalmazandó cikkét.
75
A nyomon követő táblázatok az ESMA belső munka -
dokumentumai; ezek egységes formátumban készül -
nek valamennyi vizsgálat kapcsán, és az alátámasztó 
bizonyítékokat módszeresen külön dossziékban 
mentik el. Az egységesítés azonban csak az alkalma -
zott formátumot illetően lehetséges; a táblázatokban 
szereplő elemzések és észrevételek az éppen elem -
zett témától függően tartalmilag változók.
80
Az ESMA elismeri, hogy a CRA-rendelet számos 
olyan fogalmat használ, amelyet nem határoztak 
meg. Az ESMA azonban csak a CRA-rendelet határain 
belül dolgozhat ki konkrét iránymutatást. Az ESMA 
ezt a múltban is megtette, annak érdekében, hogy 
felügyeleti álláspontjait átláthatóvá tegye és tovább 
pontosítsa, például iránymutatás és ajánlások, kérdé -
sek és válaszok, valamint nyilvános jelentések révén.
Közös válasz a 81–84. bekezdésre
Annak biztosítása érdekében, hogy a hitelminősítő 
intézetek megfeleljenek a szigorú, szisztematikus 
és folyamatos, ellenőrzésen és utótesztelésen áteső 
módszerek alkalmazására vonatkozó szabályozási 
követelményeknek, az ESMA kockázatalapú meg -
közelítést alkalmaz, amely lehetővé teszi, hogy az 
erőforrásokat a legfontosabb területekre összponto -
sítsa. A módszertanok az ESMA kockázati keretében 
értékelt kockázati mutatók részét képezik.
Az ESMA folyamatos felügyeleti tevékenységének 
keretében folyamatosan értékeli a módszertani koc -
kázatot, és a módszertannal kapcsolatban rendsze -
resen kap és elemez különféle információkat. Ez lehe -
tővé teszi, hogy átfogó képet alakítsunk ki az egyes 
hitelminősítők módszertani tárházának alakulásáról. 
Az ESMA válasza 63
Ez az ESMA nyilvános éves jelentéseiből és munka -
terveiből is világosan kiderül, mivel ezekben az ESMA 
azonosítja azokat a jelentős felügyeleti kockázatokat, 
amelyekre az elkövetkező években összpontosítani 
fog, és tájékoztat a korábbi vizsgálatok során feltárt 
fő problémákról. Az ESMA által 2014 júniusában és 
2015 júniusában kiadott két nyilvános közlemény 
hasonlóképpen a CRA-rendeletnek a függetlenség 
biztosítására és a lehetséges összeférhetetlenségek 
elkerülésére irányuló intézkedésekről szóló rendelke -
zései megsértésével foglalkozott.
Mint korábban kifejtettük, az ESMA kockázatalapú 
megközelítést vezetett be, amelynek célja a kocká -
zatok azonosítása és a felügyeleti tevékenységek 
fontossági sorrendjének ennek megfelelő felállítása. 
Az összeférhetetlenségek az ESMA kockázati kere -
tében értékelt kockázati mutatók részét képezik. 
Amennyiben e mutatókat a hitelminősítőknél nagy 
kockázatúként azonosítottuk, az ESMA felügyeleti 
tevékenységei révén módszeresen lefedte ezeket.
A kiegészítő szolgáltatások, testvérvállalatok által 
nyújtott szolgáltatások és elemzők általi értékpa -
pírtartás miatti lehetséges összeférhetetlenségek 
az egyik szempontját képezik azoknak a lehetséges 
összeférhetetlenségeknek, amelyekkel a hitelminősí -
tők szembesülnek. Ezenfelül az e potenciális össze -
férhetetlenségekre vonatkozó követelményeknek 
való meg nem felelést az ESMA nem azonosította 
nagy kockázatként, ezért ezen a konkrét területeken 
nem folytatott célirányos felügyeleti tevékenységet. 
A folyamatos felügyelet révén mindazonáltal nyo -
mon követtük és a múltban lefolytatott egyes vizsgá -
latok keretében elemeztük e területeket. Különösen:
– Az ESMA folyamatos felügyeleti tevékenysé -
gének részeként többször megkereste a hitel -
minősítőket a hitelminősítéseken kívüli más 
szolgáltatások nyújtásával és az ezekhez társuló 
potenciális összeférhetetlenségekkel kapcso -
latban. E területek elemzését az ESMA által 
régebben lefolytatott két vizsgálat keretében is 
elvégeztük.A fentiek fényében az ESMA-nak az az álláspontja, 
hogy a 4. táblázat nem tükrözi kellőképpen a mód -
szerek tematikus vizsgálatok keretében végzett 
felügyeletét.
Mindezekre tekintettel az ESMA-nak meggyőző -
dése, hogy a módszertanokra irányuló felügyeleti 
tevékenysége eddig megfelelő és eredményes 
volt. Az ESMA – kockázatalapú megközelítésével 
összhangban – folyamatos felügyeleti tevékeny -
ségének keretében folytatni fogja a módszertani 
kockázat rendszeres értékelését, és ha kockázatokat 
azonosít, célirányos felügyeleti intézkedéseket fog 
végrehajtani.
Közös válasz a 85–86. bekezdésre
Bár az ESMA elismeri, hogy egészen a közelmúltig 
nem rendelkezett a meglévő módszerek lényeges 
változásaira vonatkozó bejelentések vizsgálatára 
szolgáló formális eljárással, volt egy olyan eljárása, 
amely részletesen leírta a hitelminősítésekkel fog -
lalkozó egység által az eredeti regisztráció feltéte -
leiben bekövetkező lényeges változások – többek 
között a hitelminősítések új típusának/osztályának 
a kiadása – bejelentése kapcsán követendő regisztrá -
ciós és monitoringtevékenységeket.
Közös válasz a 87–89. bekezdésre
Az ESMA ki kívánja emelni, hogy a CRA-rendelet 
egészét úgy alakították ki, hogy kezelje az össze -
férhetetlenséget, és ezért az ESMA felügyeleti 
tevékenységének elindulása óta jelentős felügyeleti 
erőfeszítéseket összpontosított a hitelminősítők által 
az összeférhetetlenség elkerülése érdekében beveze -
tett intézkedések értékelésére.
A CRA-rendelet I. mellékletének címe „Függetlenség 
és az összeférhetetlenség elkerülése”. Az ESMA az 
e mellékletben foglalt szakaszok mindegyike tekinte -
tében végzett már elemzéseket. Ezeket az ellenőrzé -
seket először a regisztrációs folyamat alatt végeztük 
el, majd folyamatos jelleggel a hitelminősítő intéze -
tektől kapott időszakos információk alapján, valamint 
az ad hoc  tematikus és egyedi vizsgálatok alatt. Ebből 
következően a hitelminősítő intézetekkel való kap -
csolattartás és az ESMA vizsgálatait követő megálla -
pítások többsége a hitelminősítő intézetekről szóló 
rendelet függetlenségről és összeférhetetlenségek 
elkerüléséről szóló rendelkezéseivel függ össze.
Az ESMA válasza 64
Az ESMA 2014-ben elemzést végzett azzal a céllal, 
hogy ellenőrizze, hogy a hitelminősítők milyen szintű 
harmonizációt értek el a CRA-rendeletben foglalt 
bizonyos adatszolgáltatási követelményeknek való 
megfelelésben. A felmérés célja a következetesség 
biztosítása volt a hitelminősítők körében.
Ami azt illeti, az ESMA rendszeresen végez valamennyi 
hitelminősítő intézetre kiterjedő felméréseket, hogy 
ellenőrizze a CRA-rendelet bizonyos követelményei -
nek végrehajtása során megvalósuló harmonizációt; 
ilyen például az ESMA által az állampapírokra vonat -
kozó hitelminősítéseket kiadó hitelminősítő intézetek 
CRA-rendelet 2013. évi módosításaival bevezetett új 
adatszolgáltatási követelményeknek való megfelelé -
sére vonatkozóan az ESMA által végzett felügyeleti 
munka (lásd: az ESMA 2015. február 16-i éves jelentése 
és munkaterve).
Közös válasz a 95–99. bekezdésre
Az ESMA megjegyzi, hogy e bekezdések tartalma nincs 
összefüggésben az ESMA felügyeleti tevékenységével. 
Az ESMA szerepe annak biztosítása, hogy a hitelminő -
sítők megfeleljenek a CRA-rendeletnek, és nem léphet 
túl a rendeletben foglalt rendelkezéseken.
Annak értékelése, hogy a CRA-rendelet által előírt 
jelenlegi adatszolgáltatási követelmények lehetővé 
teszik-e a hitelminősítések felhasználói számára egyes 
feladatok elvégzését, nevezetesen saját átvilágítási 
eljárások lefolytatását, nem tartozik az ESMA feladatai 
közé. Például:
A CRA-rendeletben nem szerepel olyan rendelkezés, 
amely előírná a hitelminősítőknek, hogy valamilyen 
előre meghatározott formátumnak megfelelően 
készítsék el módszertanaikat; az ESMA ebből fakadóan 
nem szabhat meg e tekintetben semmilyen szabvá -
nyosított közzétételt.
Az ESMA azt is meg kívánja jegyezni, hogy előfordul -
hat, hogy a hitelminősítő intézetek, különösen a struk -
turált finanszírozási kategóriában, a különféle eszköz -
típusokra alkalmazandó általános elveket tartalmazó 
módszertanokat tesznek közzé (fő módszertanok). 
Ezek az ágazatközi módszertanok csak általános elve -
ket tartalmaznak, és ezeket a konkrét eszköztípusra 
vonatkozó módszertannal együtt kell értelmezni. 
A CRA-rendeletben rögzített adatszolgáltatási követel -
ményeknek való megfelelés értékelése során az ESMA 
az adott eszköztípusra alkalmazandó összes vonatkozó 
módszertant ellenőrzi.– Ami a hitelminősítők által a bizalmas informáci -
ók harmadik feleknek vagy testvérvállalatoknak 
való kiszolgáltatásának megakadályozása érde -
kében bevezetett intézkedéseket és kontroll -
mechanizmusokat illeti, a hitelminősítőket már 
a regisztrációs folyamat keretében arra kértük, 
hogy vezessenek be erőteljes biztosítékokat 
a hitelminősítő üzlete és a testvérvállalatok által 
végzett egyéb tevékenységek közötti szigorú 
elkülönítés biztosítására. Az ESMA folyamatos 
felügyeleti tevékenységének részeként rendsze -
resen nyomon követi a kapcsolódó kontrollok 
alkalmazását és a titoktartási intézkedések bár -
miféle hibáit. Ezenfelül az ESMA által lefolyta -
tott vizsgálatok részeként elvégeztük a bizalmas 
információk harmadik felektől való elzárását 
biztosító intézkedések elemzését.
– Ami a hitelminősítők által a minősítést vég -
ző elemzők kereskedési tevékenységeivel és 
pénzügyi tranzakcióival kapcsolatos összefér -
hetetlenségek megakadályozása érdekében be -
vezetett intézkedéseket illeti, az ESMA a regiszt -
rációs eljárás során megvizsgálta a kapcsolódó 
szabályzatokat és eljárásokat, valamint adott 
esetben a folyamatos felügyelet keretében 
megvizsgálta a később beérkezett frissítéseket. 
Az ESMA rendszeresen megkapja a hitelminő -
sítők által e területen elvégzett ellenőrzések 
eredményeit, és szükség esetén intézkedést 
tesz. Az ESMA e tekintetben a felügyelt jogala -
nyok belsőkontroll-rendszereire támaszkodik, 
és akkor reagál, ha úgy véli, hogy e kontrollok 
nem nyújtanak megfelelő teljesítményt, vagy 
ha az érintett területen konkrét kockázatokat 
azonosítottak.
IV. rész – Adatszolgáltatás
Közös válasz a 92–94. bekezdésre
Az általános nyilvános adatszolgáltatáson túlmenően 
a CRA-rendelet más fontos adatszolgáltatási követel -
ményeket is tartalmaz – ilyenek a hitelminősítések 
és hitelminősítési kilátások bemutatására vonatkozó 
szabályokkal kapcsolatos adatszolgáltatási követel -
mények –, amelyeket az ESMA folyamatos felügyeleti 
tevékenysége és a vizsgálatok keretében rend -
szeresen ellenőriz, és amelyek alapvetőek a hitel -
minősítések felhasználói számára saját elemzésük 
elvégzéséhez.
Az ESMA válasza 65
A CRA-rendelet 11. cikkének (2) bekezdése kimondja, 
hogy a hitelminősítő intézetek az ESMA által létre -
hozott központi adatbázisban elérhetővé teszik 
a korábbi teljesítményadatokkal – többek között 
a minősítések változásának gyakoriságával –, vala -
mint a múltban kiadott hitelminősítésekkel és azok 
változásaival kapcsolatos információkat. A hitelmi -
nősítő intézetek az információkat az ESMA által előírt 
szabványos formátumban nyújtják az említett adat -
bázis számára. Az ESMA az említett információt hoz -
záférhetővé teszi a nyilvánosság számára, és évente 
közzétesz egy összefoglaló tájékoztatót a fontosabb 
fejleményekről.
E tekintetben az ESMA szabványosított tevékenységi 
táblázatok formájában közzéteszi a múltban kiadott 
hitelminősítésekre és azok változásaira vonatkozó 
információkat. Ezek az információk magukban 
foglalják többek között a kiadott új hitelminősítések 
számát, a visszavonások számát (a visszavonás oka 
szerinti bontásban), a felminősítések és leminősítések 
számát, a nemteljesítések számát, a felminősítések 
és leminősítések arányát, valamint a felminősítések/
leminősítések fokozatainak átlagos számát.
Ezen túlmenően az ESMA közzéteszi a hitelminősítők 
múltbeli teljesítményadatait, ezen belül az átminő -
sítési mátrixokat. A közzétett statisztikák körében 
a szabványosítás és az összehasonlíthatóság elég -
séges szintjének biztosítása érdekében az ESMA-
nak a CEREP bevezetésekor kinevezett technikai 
munkacsoportja úgy döntött, hogy nyersadatokat 
gyűjt, és központilag számítja ki a statisztikákat, nem 
pedig előre kiszámított statisztikákat gyűjt. Az ESMA 
azonban a CRA-rendelettel összhangban nem kapott 
megbízást arra, hogy közzétegye a mögöttes adato -
kat. Ezt a CEREP megvalósításának előkészítése során 
az ESMA-hoz beérkezett különféle szaktanácsok is 
megerősítették. Jóllehet az ESMA egyetért azzal, 
hogy a befektetőknek hasznára válna ez a közzététel, 
álláspontunk szerint erre nem terjed ki a CRA-rende -
let hatálya, és az ESMA a szerzői jogi rendelkezések 
és az információkkal való visszaélés kapcsán jelentős 
jogi kockázattal nézett volna szembe.
E tekintetben jelzésértékű az a tény, hogy a CRA-  
rendelet 2013-as módosításai bevezették az európai 
hitelminősítési platformot, amely kimondja, hogy az 
ESMA-nak közzé kell tennie a hozzá benyújtott egyes 
hitelminősítéseket.100
A CEREP a hitelminősítések és a hitelminősítő intéze -
tek valamennyi típusára vonatkozó, a múltbeli telje -
sítményt bemutató egységesített statisztikákat gyűjt 
össze egy központi helyen. Teljes rugalmasságot 
nyújt a felhasználóknak, akik érdeklődésüktől füg -
gően adatok bármilyen kombinációjából összeállított 
jelentéseket futtathatnak. A jogszabályi megbízásnak 
megfelelően a hitelminősítőknek nem kell „múlt -
beli hitelminősítéseket” rendelkezésre bocsátaniuk, 
hanem „múltbeli teljesítményre vonatkozó adatokat” 
kötelesek jelenteni. Ennek közvetlen következmé -
nyeképpen az ESMA-nak nincs megbízása arra, hogy 
egyedi hitelminősítésekre vonatkozó információkat 
tegyen közzé a CEREP-en keresztül.
Jóllehet a CEREP nem foglalja magában az összes 
lehetséges statisztika kimerítő felsorolását, a fel -
használók többféle keresés futtatásával ténylegesen 
hozzájuthatnak további, többek között a Számve -
vőszék jelentésében javasolt statisztikákhoz. Azért 
választottuk ezt a megközelítést, mert a statisztikák 
hasznossága nagymértékben szubjektív jellegű, és 
erősen függ a felhasználó végső céljától.
Az ESMA elismeri, hogy hasznos lenne még job -
ban megkönnyíteni az adatok kinyerését a CEREP-  
adatbázisból. A rugalmasabb letöltési funkciók és 
szűrési lehetőségek megvalósíthatóságát azonban az 
ESMA-nak a következőkre figyelemmel kell érté -
kelnie: jogszabályi megbízásának korlátai, az ilyen 
statisztikáknak a CEREP meglévő adatstruktúrájában 
való kiszámítása lehetősége és az adatok változatos -
sága, az eszköz keresési rugalmasságának megőrzése 
mellett, szinergiák az európai hitelminősítési platfor -
mon (ERP) való közzétételre szolgáló új közzétételi 
követelményekkel, valamint a költségvetési és egyéb 
erőforrásokkal kapcsolatos korlátok.
101
Az ESMA a CRA-rendelet keretében azt a megbízást 
kapta, hogy gyűjtse össze az egyes hitelminősí -
tőktől a korábbi teljesítményadataikat, és ezeket 
egy központi honlapon bocsássa a felhasználók 
rendelkezésére.
Az ESMA válasza 66
Meg kell jegyezni továbbá, hogy az ESMA alkalmi jel -
leggel és a lehetséges mértékben mégis ellenőrzi az 
adatok hitelességét más adatbázisokkal összevetve.
A CEREP technikailag lehetővé teszi a hitelminősí -
tők számára, hogy frissítsék korábban bejelentett 
adataikat. Az adatbázis a régi és az új információkat 
egyaránt tárolja. Az ESMA elismeri a javításokkal és 
átdolgozásokkal kapcsolatos információk értékét, és 
vizsgálja az ilyen információk ERP-n való közzétételé -
nek lehetőségeit.
104
A CEREP-ben hozzáférhetővé tett kvalitatív adatok 
magukban foglalják a hitelminősítési skálákat, a nem -
teljesítés fogalommeghatározásait és a módszerta -
nok hitelminősítő intézetek szerinti áttekintését. Ezt 
a módszertanok mindenre kiterjedő összefoglalá -
sának szánjuk, amely tartalmazza a változásokat is. 
A CEREP-nek soha nem volt célja, hogy a hitelminősí -
tők módszertanaira vonatkozó információk kimerítő 
adatbázisa legyen, ezért a teljes körű információk 
megszerzéséhez a felhasználóknak az egyes hitel -
minősítő intézetek honlapjait kell tanulmányozniuk. 
Ezenfelül, jóllehet a hitelminősítőktől ugyanazok -
nak az információknak a bejelentését kérjük, a tar -
talmi szempontból történő harmonizálásnak nincs 
értelme, mivel aláásná a hitelminősítők konkrét 
meghatározásainak és hitelminősítési skáláinak tük -
rözésére vonatkozó célt.
A CEREP jelenleg csak a legfrissebb kvalitatív ada -
tokat adja meg. Az ESMA az európai hitelminősítési 
platform fejlesztése alatt mérlegelni fogja a kvalitatív 
adatokban korábban bekövetkezett változások köz -
zétételének lehetőségeit.
Közös válasz a 105–108. bekezdésre
Az ESMA honlapjának átdolgozása jelenleg folyik. Az 
ESMA honlapjának jövőbeni változata igyekszik biz -
tosítani, hogy ez az információs forrás mind a közölt 
információkat, mind pedig az információk bemu -
tatásának módját tekintve megfeleljen az ESMA 
érdekelt felei által támasztott igényeknek. Tervezzük 
a tartalom általános frissítését, aktualizálni fogjuk az 
elérhető külső dokumentumok jegyzékét, és felhasz -
nálóbarátabbá fogjuk tenni a honlapot.102
Noha az ESMA számára nem írják elő a valamely 
minősítés visszavonása után bekövetkező események 
nyomon követését, az ESMA 2014-ben felügyeleti 
munkát végzett, hogy megismerje a hitelminősítések 
visszavonásának okait. Ennek eredményeképpen 
módosultak a „visszavonás indokaira” vonatkozó 
jelentési standardok az ERP-re vonatkozó szabályo -
zástechnikai standard tervezetében. Ez immár az 
indokok szélesebb választékát kínálja fel, és előírja az 
indok megadását, ha a visszavonás semelyik felsorolt 
kategóriába nem sorolható be.
Amikor az adatokat már az új követelményeknek 
megfelelően jelentik (vagyis a 2015. július 1-je után 
visszavont hitelminősítések esetében), az ESMA figye -
lemmel fogja kísérni a megadott indokokat, és ha 
szükségesnek tartja, pontosítás céljából megkeresi 
a hitelminősítőt, és/vagy további kategóriákat hoz 
létre, amelyekbe a visszavonás indokai besorolhatók.
103
Az ESMA hangsúlyozni szeretné, hogy az adatbá -
zisban csak olyan adatokat tárolnak, és csak olyan 
adatokat tesznek a CEREP-ben elérhetővé, amelyek 
átestek az adatgyűjtési eszközbe beépített széles 
körű validációs ellenőrzéseken (az 1. szinten 50 elle -
nőrzés és a 2. szinten is 50 ellenőrzés) és a módszeres 
hiánytalansági ellenőrzéseken. Az adatok minősé -
gének biztosításán túl ezek a lépések biztosítják 
a benyújtott adatok egységességét és összehasonlít -
hatóságát, valamint időbeli következetességét.
Miután az adatok átestek ezeken a kezdeti ellenőrzé -
seken, és azokat elmentették az adatbázisban, folya -
matos jelleggel eseti ellenőrzéseket futtatunk, hogy 
még jobban biztosítsuk az adatok következetességét 
és minőségét. Az, hogy nem kerül sor más adatbázi -
sokkal való módszeres egyeztetésre, annak a korlát -
nak a közvetlen következménye, hogy a CEREP adatai 
nem rendelkeznek közös azonosítókkal. Ez a prob -
léma az európai hitelminősítési platform megvalósí -
tásával meg fog oldódni, mivel a kapcsolódó szabá -
lyozástechnikai standard magában foglalja a globális 
azonosítók (jogalany-azonosítók, BIC-kódok, ISIN 
azonosító számok stb.) adott esetben történő jelen -
tésére vonatkozó követelményt.
Az ESMA válasza 67
3. ajánlás
Az ESMA részben elfogadja ezt az ajánlást.
Az ESMA szükség esetén, a megszerzett ismeretek 
és tapasztalatok beépítése érdekében aktuali -
zálni fogja felügyeleti kézikönyvét és felügyeleti 
szabálykönyvét.
Az ESMA továbbra is biztos abban, hogy a vizsgála -
tok keretében a hitelminősítőknek jelentett vala -
mennyi következtetést és megállapítást, valamint 
alátámasztó bizonyítékot alaposan dokumentálja.
Az ESMA elismeri, hogy a hitelminősítőktől beérkező 
időszakos adatokon általa elvégzett elemzés doku -
mentálását lehetne javítani, és jelenleg dolgozik 
azon, hogy javítsa mind az elvégzett elemzés, mind 
az azonosított kockázatok nyilvántartásának gya -
korlatait. Tekintettel azonban arra, hogy a regisztrált 
hitelminősítők száma továbbra is korlátozott, az 
ESMA úgy véli, hogy ebben a szakaszban még nincs 
szükség külön e célra szolgáló informatikai eszközre.
115
Lásd: az ESMA válasza az összefoglaló VIII. pontjára 
és a 78–86. bekezdésre.
4. ajánlás
Az ESMA részben elfogadja ezt az ajánlást.
Az ESMA – kockázatalapú megközelítésével össz -
hangban – folyamatos felügyeleti tevékenységének 
keretében folytatni fogja a módszertani kockázat 
rendszeres értékelését, és ha kockázatokat azo -
nosít, célirányos felügyeleti intézkedéseket fog 
végrehajtani.
116
Lásd: az ESMA válasza az összefoglaló VIII. pontjára 
és a 87–89. bekezdésre.Miközben az ESMA folyamatosan igyekszik növelni 
az általa elérhetővé tett információk mennyiségét és 
minőségét, rendszeresen közzétesz a tevékenységi 
területeivel kapcsolatos információkat, és a honlap -
ján eddig közzétett információk összhangban voltak 
az ESMA szabályozási kötelezettségeivel.
Következtetések és ajánlások
110
Lásd: az ESMA 20–30. bekezdésre adott válasza.
111
Lásd: az ESMA 35–40. bekezdésre adott válasza.
1. ajánlás
Az ESMA elfogadja ezt az ajánlást.
Az ESMA elismeri, hogy értékelési tevékenységének 
dokumentálását javítani lehetne, hogy munkado -
kumentumaiban teljes körűen alátámassza az általa 
elvégzett értékelést és megkönnyítse elemzésének 
ellenőrzését.
112
Lásd: az ESMA válasza az összefoglaló VI. pontjára és 
a 41–55. bekezdésre.
2. ajánlás
Az ESMA elfogadja ezt az ajánlást.
Közös válasz a 113–114. bekezdésre
Lásd: az ESMA válasza az összefoglaló VII. pontjára és 
az 56–77. bekezdésre.
Az ESMA válasza 68
119
Lásd: az ESMA válasza az összefoglaló X. pontjára és 
a 100–104. bekezdésre.
7. ajánlás
Az ESMA elfogadja ezt az ajánlást.
Az ESMA folytatni fogja az érdekelt felekkel való 
párbeszédet arról, hogy hogyan lehetne a felhaszná -
lói igények még jobb kielégítése érdekében bővíteni 
a CEREP-et.
120
Lásd: az ESMA 105–108. bekezdésre adott válasza.
8. ajánlás
Az ESMA elfogadja ezt az ajánlást.
Az ESMA honlapjának átdolgozása jelenleg folyik. 
A jövőbeni változat magában fogja foglalni az ezen 
ajánlásban javasolt javításokat.5. ajánlás
Az ESMA részben elfogadja ezt az ajánlást.
Az ESMA – kockázatalapú megközelítésével össz -
hangban – folyamatos felügyeleti tevékenységének 
keretében folytatni fogja a lehetséges összeférhe -
tetlenségekkel kapcsolatos kockázatok – ezen belül 
a hitelminősítő intézetek által a hitelminősítést végző 
elemzők kereskedési tevékenységeinek és pénzügyi 
tranzakcióinak a nyomon követése érdekében beve -
zetett intézkedések és kontrollintézkedések – rend -
szeres értékelését, és ha kockázatokat azonosít, cél -
irányos felügyeleti intézkedéseket fog végrehajtani.
117
Lásd: az ESMA 92–94. bekezdésre adott válasza.
118
Lásd: az ESMA 95–99. bekezdésre adott válasza.
6. ajánlás
Az ESMA részben elfogadja ezt az ajánlást.
Az ESMA a feltárt gyengeségeket konkrét hitelminő -
sítő intézetenként, felügyeleti megbízásának kere -
tében fogja kezelni. Szükség esetén, a rendelettel 
összhangban mérlegelni fogjuk a közzétételi követel -
ményekre vonatkozó, valamennyi hitelminősítőnek 
szóló további útmutatást.
69
– Harmadrészt érdemes megjegyezni, hogy az 
EHMK további hitelminősítők előtt is nyitva áll, ha 
ezek kérelmezik az elismertetést, és teljesítik az 
EHMK-nak a hitelminősítési rendszerek elisme -
résére vonatkozó minimumkövetelményeit. Az 
EHMK elismerési feltételeivel azt kívánják biz -
tosítani, hogy az új rendszer garantáltan alkal -
mas legyen az eurorendszer monetáris politikai 
műveleteiben betöltendő konkrét feladatra. Ezzel 
védik az eurorendszert a pénzügyi kockázatoktól, 
továbbá azonos versenyfeltételeket teremte -
nek az eurorendszert hitelminősítési adatokkal 
kiszolgáló különféle rendszerek számára. Ebben 
a kontextusban az eurorendszer nem szabályozói 
vagy felügyelői minőségében, hanem mint a hi -
telminősítés felhasználója lép fel.
  Az elismerési folyamatok a minőség-ellenőrzést 
foglalják magukban, valamint azt vizsgálják, hogy 
elegendő-e a lefedettség az EHMK hatékony 
megvalósításához, és megfelelő-e az adott szabá -
lyozási helyzet. A KHMI-ként elismert hitelminősí -
tő intézetekre például a következő kritériumokat3 
alkalmazzák:
a) az 1060/2009/EK rendelettel összhangban az 
ESMA-nál bejegyzett vagy hitelesített státusz -
szal kell rendelkezniük;
b) meg kell felelniük bizonyos működési krité -
riumoknak, és megfelelő lefedettséget kell 
nyújtaniuk, ami biztosítja az EHMK hatékony 
alkalmazását.
 Egy KHMI hitelminősítésének a felhasználása 
elsősorban attól függ, hogy az eurorendszer 
rendelkezik-e a kapott minősítésre vonatkozó in -
formációkkal. Emellett összehasonlítás céljából is 
kérnek tájékoztatást, valamint, hogy hozzá tudják 
rendelni a hitelminősítéseket az eurorendszer 
egyes hitelminőségi szintjeihez („megfeleltetés”), 
és nyomon tudják követni a hitelminősítések tel -
jesítményét. Az eurorendszer által végzett KHMI-  
átvilágítás tehát az ESMA felügyeleti munkájára 
épül, de ehhez újabb dimenziókat is hozzátesz. 
A korlátozott belső erőforrások mellett az euro -
rendszernek gondoskodnia kell arról is, hogy mo -
netáris politikai keretrendszerének végrehajtása 
során az említett hitelminősítők szolgáltatásainak 
igénybevétele hatékony legyen.
3 Lásd az EKB/2014/60 iránymutatás 120. cikkét.Vezetői összefoglaló
V
Az EKB megkapta az Európai Számvevőszék vezetői 
összefoglalójának V. bekezdését, valamint a jelentés 
35–40. és 111. bekezdéseit, és a következő magyará -
zatokat kívánja hozzájuk fűzni:
– Először is, az eurorendszer jogszabályban előírt 
kötelezettsége, hogy az általa végzett hitel -
műveletek esetében gondoskodjon a megfe -
lelő fedezet meglétéről.1 Ehhez fontos eszköz 
az eurorendszer hitelminősítő keretrendszere 
(EHMK), amellyel enyhíthetők az eurorendszert 
érő pénzügyi kockázatok, meghatározása pedig 
az eurorendszer monetáris politikai műveletei -
nek gyakorlása során élvezett működési függet -
lenségének része. Az EHMK-ban lefektetett 
eljárások, szabályok és módszerek nélkülöz -
hetetlenek ahhoz, hogy az eurorendszer által 
a monetáris politikai műveleteiben fedezetként 
elfogadott eszközökre megszabott magas hitel -
minőségi követelményeknek eleget tegyenek. 
Az EHMK-t megalapozó jogi rendelkezések az 
eurorendszer monetáris politikához kötődő 
keretének végrehajtásáról szóló EKB-iránymuta -
tásban (átdolgozás; EKB/2014/60) olvashatók.2
– Másodszor, az eurorendszer a fedezetértékelés 
során nem kizárólag az Európai Értékpapír-piaci 
Hatóság (ESMA) által bejegyzett négy hitelmi -
nősítő intézetre támaszkodik. Ahogy a Számve -
vőszék a 37. bekezdésben megjegyzi, az euro -
rendszer többféle hitelminősítési rendszertől 
kap adatot. Ezek a külső hitelminősítő intézetek 
(KHMI), a hitelminősítő eszközök, a nemzeti köz -
ponti bankok belső hitelminősítő rendszerei és 
a bankok belső minősítésen alapuló rendszerei. 
A minősítő eszközként elismert rendszerek kö -
zött megtalálható néhány, az ESMA-nál bejegy -
zett, kisebb európai hitelminősítő is.
1 Lásd a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai 
Központi Bank alapokmányának 18.1. cikkét.
2 Az iránymutatás a  https://www.ecb.europa.eu/ecb/legal/pdf/
oj_jol_2015_091_r_0002_hu_txt.pdf  hivatkozáson érhető el. Az 
EHMK-val kapcsolatos további információkat „Az eurorendszer 
monetáris politikai műveleteihez kapcsolódó pénzügyi 
kockázatkezelés” című friss EKB-kiadványban és a bank 
weboldalán, a  http://www.ecb.europa.eu/mopo/assets/risk/
ecaf/html/index.en.html  hivatkozás alatt olvashatunk.Az EKB válasza
Az EKB válasza 70
 elfogadásra kerülnek8. A Szolvencia II irányelv 
alapján a biztosítók esetében is hasonló módszert 
alkalmaznak majd.9 Az EKB figyelembe fogja ven -
ni az említett szabályozói változások hitelminő -
sítői piacra gyakorolt hatását, különös tekintettel 
a hitelminősítések mennyiségére és minőségére.
I. rész – Regisztráció és periméter tevékenységek
Megállapítások
38
Az eurorendszer bizonyos elismerési kritériumok 
figyelembevételével10 több hitelminősítő eszközt, 
köztük néhány kisebb európai hitelminősítő inté -
zetet elismertnek tekint. Az elismert hitelminősítő 
eszközök üzleti modellje elsősorban a nem pénzügyi 
vállalatok minősítésére irányul, amire az eurorend -
szer általi elismerésük is vonatkozik.
40
Az eurorendszer az ESMA-nál bejegyzett vagy hitelesí -
tett hitelminősítő intézeteket abban az esetben ismeri 
el KHMI-ként vagy hitelminősítő eszközként, ha azok 
a monetáris politikai műveletek során hozzájárulnak 
az EHMK hatékony megvalósításához (lásd fentebb). 
Ebben az összefüggésben az eurorendszer nem a sza -
bályozói vagy felügyelői hatáskörében jár el.11
8 Lásd az 575/2013/EU rendelet (tőkekövetelményekről 
szóló rendelet – CRR) 136. cikke (1) és (3) bekezdésében 
a KHMI-k hitelminősítéseinek hitelminőségi besorolásokhoz 
történő hozzárendelésére vonatkozó végrehajtás-technikai 
standardtervezeteket. Az értékpapírosítási pozíciók tekintetében 
lásd a KHMI-k hitelminősítéseinek hozzárendelésére vonatkozó 
végrehajtás-technikai standardról szóló konzultációs tanulmányt 
(EBA/CP/2015/08). Lásd még a 2009/138/EK irányelv (Szolvencia 
II) 109a. cikkében a KHMI-k hitelminősítésének a hitelminőségi 
szintek egy objektív skáláján történő elosztásáról szóló 
végrehajtás-technikai standardtervezeteket.
9 Lásd az Európai Parlament és a Tanács 2009. november 25-i 
2009/138/EK irányelvét a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti 
tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról (Szolvencia II).
10 Lásd az EKB/2014/60 iránymutatás 124. cikkét és 
a https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/
acceptancecriteriaratingtools201505.en.pdf  dokumentumot.
11 Az EKB/2014/60 iránymutatás 119. cikkének (4) bekezdése 
egyértelműen kimondja: Az eurorendszer az elismert 
hitelminősítő rendszerekre vonatkozó olyan információk 
közzétételével, amelyek az általa folytatott hitelműveletekhez 
kapcsolódnak, nem vállal felelősséget az elismert hitelminősítő 
rendszerekről adott értékeléséért. Megjegyzendő továbbá, hogy az utóbbi években 
továbbfejlesztettük az EHMK-t és a hitelminősítői 
adatok átvilágítási rendszerét. Ez megfelel az EKB 
az iránti kötelezettségvállalásának, hogy betartja 
a Pénzügyi Stabilitási Tanács alapelveit, és kevés -
bé támaszkodik a külső minősítésekre.4
— Negyedrészt a hitelminősítő intézetek piacra lé -
pését több tényező is befolyásolja, és ezek közül 
az EHMK szerinti elismerésnek kisebb a jelentő -
sége. A Számvevőszék is elismeri ezt, hisz több 
tényezőről is említést tesz, amelyek megnehezítik 
a hitelminősítői piacra való belépést (35. bekez -
dés), valamint hivatkozik az Európai Parlamentnek 
egy európai hitelminősítői hálózat felállításának 
lehetőségét vizsgáló kezdeményezéseire (36. 
bekezdés). Az Európai Bizottságnak az említett 
hálózat megvalósíthatóságáról szóló jelenté -
sében több akadályra is rámutatnak amellett, 
hogy a jelenlegi helyzetben az ágazati szereplők 
semmilyen formában nem támogatják a kisebb 
hitelminősítők hálózatának létrehozását.5
 Az például, hogy a bankok a tőkekövetelmények 
céljára hogyan használják fel a hitelminősítése -
ket, nem tartozik bele a Számvevőszék ellenőrzési 
körébe. Egy-egy európai uniós tagállamban jelen -
leg korlátozott számú, gyakran három hitelminő -
sítőt alkalmaznak a banki tőkekövetelményekkel 
kapcsolatos célokra6. Az ESMA-nál bejegyzett és 
hitelesített hitelminősítő intézeteket csak akkor 
lehet a tőkekövetelményekkel kapcsolatos célok -
ra a sztenderdizált módszer alapján felhasználni, 
ha a tőkekövetelményekről szóló rendelet (CRR)7 
vonatkozó végrehajtás-technikai standardjai 
4 Lásd például a Pénzügyi Stabilitási Tanács 2010. októberben 
kiadott alapelveit, amelyek a hitelminősítők által adott 
minősítések alapul vételének kerülésére szólítanak fel. 
Az alapelvek a  http://www.financialstabilityboard.org/
publications/r_101027.pdf  címen olvashatók.
5 Lásd az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett 
európai bizottsági jelentést (COM(2014) 248 final), amely 
a kisebb hitelminősítők hálózatának megvalósíthatóságát 
taglalja. A jelentéshez vezető hivatkozás: http://ec.europa.eu/
transparency/regdoc/rep/1/2014/EN/1-2014-248-EN-F1-1.Pdf
6 A különböző tagállamokban elfogadott hitelminősítők 
jegyzékét lásd a  www.eba.europa.eu/documents/10180/585167/
ecai_recognition.xls  hivatkozás alatt.
7 Lásd az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 26-i 
575/2013/EU rendeletét a hitelintézetekre és befektetési 
vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről.
Az EKB válasza 71
Továbbá az a megállapítás, hogy az amerikai Fede -
ral Reserve az Értékpapír és Tőzsdei Bizottságnál 
bejegyzett mind a tíz hitelminősítő intézettől elfogad 
minősítést, nem áll összhangban az EKB rendelke -
zésére álló információkkal. Megjegyzendő e tekin -
tetben, hogy a Federal Reserve System nem hozza 
nyilvánosságra, mely hitelminősítőket veszi igénybe 
a fedezet alkalmasságának és kezelésének meghatá -
rozásában. Egyetlen kivétel az eszközfedezetű érték -
papír-tulajdonosok hitelkonstrukciója (TALF), ugyanis 
a Federal Reserve nyilvánosan bejelentette az erre 
vonatkozó követelményeit. Ezek közé tartozik többek 
között az eszközfedezetű értékpapírokra vonatkozó 
minősítési módszertan, megfelelő gyakorlat (egy 
minimális számú, releváns nyilvános minősítés felmu -
tatása) és az Értékpapír és Tőzsdei Bizottságnál mint 
országosan elismert statisztikai minősítő szervezet -
nél való nyilvántartásba vétel.12 Függetlenül attól, 
hogy a monetáris politikai keretrendszer végrehaj -
tása, valamint a hitelminősítő intézetek szabályozói 
és piaci helyzete eltér egymástól az USA-ban és az 
euróövezetben, az említett követelmények néhány 
jellemzője hasonlít az euróövezetéihez.
Konklúzió
A fenti magyarázatokat figyelembe véve az EKB sze -
rint érdemes lett volna az ellenőrzés során a kisebb 
hitelminősítők piacát érintő különféle tényezőket 
is számba venni, amelyeknek az EHMK csupán egy 
aspektusa.
Következtetések és ajánlások
111
Lásd az EKB-nak a vezetői összefoglaló V. bekezdé -
sére tett megjegyzéseit.
12 Lásd a Federal Reserve Igazgatótanácsának „A” rendelet 201.3 § 
(e) bekezdésének (1) pontját: https://www.frbdiscountwindow.
org/en/Pages/General-Information/Regulation-A-Federal-
Reserve-Board-Governors.aspx .
72
99
Fontos megjegyezni, hogy az 1060/2009/EK rendelet 
23. cikkével összhangban a közhatóságok nem avat -
kozhatnak bele a minősítési módszerek tartalmába. 
Amennyiben a hitelminősítési módszerek javítása és 
a hitelminősítő intézetek módszereinek könnyebb 
összehasonlítása érdekében szükséges és indokolt, 
mérlegelni lehet, hogy az 1095/2010/EU rendelet 16. 
cikkével összhangban az Európai Értékpapír-piaci 
Hatóság kiegészítő iránymutatást nyújtson a hitel -
minősítő intézeteknek.
Következtetések és ajánlások
118
A hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK ren -
delet jelentősen javította a hitelminősítő intézetek 
európai piacon történő működésének átláthatóságát, 
az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (ESMA) hatékony 
felügyeletének függvényében. Ezek a szabályok 
jelentősen javították a hitelminősítések és a minősí -
tési módszerek átláthatóságát, továbbá a hitelminősí -
tések ESMA által működtetett központi adatbázisban 
tárolt korábbi teljesítményi adataival kombinálva 
a felhasználók sokkal kedvezőbb helyzetben vannak 
ahhoz, hogy lefolytassák saját átvilágításukat. Az új 
szabályok céljai között az is szerepel, hogy visszaszo -
rítsák azt a jelenséget, miszerint a befektetők kizáró -
lag és mechanikusan csak a külső hitelminősítésekre 
hagyatkoznak.IV. rész – Adatközlés
Közös válasz a 95. és 96. bekezdésre
A pénzügyi válságra adott válaszul a hitelminősítő 
intézetekről szóló 1060/2009/EK rendelet jelentősen 
javította a hitelminősítő intézetek európai piacon 
történő működésének átláthatóságát. Mindenekelőtt 
a nyilvántartásba vett és engedéllyel rendelkező 
hitelminősítő intézetek hitelminősítései, minősítési 
módszerei és korábbi teljesítményi adatai javul -
tak. Lehetnek némi különbségek abban, ahogy 
a hitelminősítő intézetek adatokat szolgáltatnak, 
a hitelminősítő intézetek azonban általában teljesí -
tik az 1060/2009/EK rendeletben előírt közzétételi 
kötelezettségeiket. Amennyiben a hitelminősítő 
intézetek általános adatszolgáltatási gyakorlatainak 
javítása érdekében szükséges és indokolt, mérlegelni 
lehet, hogy az 1095/2010/EU rendelet 16. cikkével 
összhangban az Európai Értékpapír-piaci Hatóság 
kiegészítő iránymutatást nyújtson a hitelminősítő 
intézeteknek az adatszolgáltatási előírásokról.
97
A hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK ren -
delet célja, hogy egyensúlyt teremtsen a minősítési 
módszerekre vonatkozó adatszolgáltatási szükséglet 
és a hitelminősítő intézetek védett üzleti információi -
nak egyidejű védelme között.
Az átvilágításuk lefolytatásához a rendelet a fel -
használóknak nem csak a minősítési módszerekre 
vonatkozó információk közzétételét írja elő, hanem 
azt is, hogy az Európai Értékpapír-piaci Hatóság 
tegyen közzé információkat a hitelminősítő inté -
zetek korábbi teljesítményéről. Ez azt is lehetővé 
teszi, hogy a befektetők maguk is lefolytassák a saját 
átvilágítási eljárásukat.A Bizottság  
válasza
HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?
Ingyenes kiadványok:
  egy példány:  
az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu),
  több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:  
az Európai Unió képviseletein keresztül (http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),  
nem uniós országokban a küldöttségektől (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),  
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül (http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm)  
vagy a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész  
területéről) (*).
(*)  A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül,  
telefonfülkékből és hotelekből a számot csak díj/f_izetés ellenében lehet hívni).
Megvásárolható kiadványok: az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu).
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK
A 2008-as pénzügyi válság ráirányította a figyelmet 
a hitelminősítő intézetekre és a  pénzpiacokra gyakorolt 
hatásukra. Akkoriban Európában ezen intézetek 
tevékenysége alig volt szabályozva. 2011-ben létrejött az 
Európai Értékpapír-piaci Hatóság (ESMA), hogy 
regisztrálja, figyelemmel kísérje és felügyelje 
a hitelminősítőket. Ez a jelentés azt vizsgálja, hogy az 
ESMA-nak sikerült-e ellátnia a hitelminősítő ügynökségek 
felügyeletének szerepét az Unióban. Megállapítottuk, 
hogy egyrészt az ESMA jó alapokat fektetett le, másrészt 
viszont a szabályok és iránymutatások még nem teljesek, 
és a jövőben is még jelentős kockázatokat kell kezelni.