EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2022.4.27. COM(2022) 650 final 2022/0134(COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE a huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok jogállásáról (átdolgozás) {SEC(2022) 200 final} - {SWD(2022) 650 final} - {SWD(2022) 651 final}



INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE • A javaslat indokai és céljai Ez a javaslat az új migrációs és menekültügyi paktumról szóló, 2020. szeptember 23-án elfogadott bizottsági közlemény utókövetéseként javasolt intézkedéscsomag része. A közlemény hangsúlyozta, hogy az EU-ban szükséges képzettségek és tehetségek idevonzására irányuló átfogó célkitűzésre válaszul foglalkozni kell a jogszerű migrációra vonatkozó uniós politika főbb hiányosságaival. A képzett és tehetséges munkavállalókra vonatkozó csomag egyik intézkedéseként a paktum bejelentette a huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező személyekről szóló 2003/109/EK irányelv átdolgozását azzal a céllal, hogy létrehozza a huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező személyek valódi jogállását, elősorban a más tagállamokba költöző és ott munkát vállaló, huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező személyek jogainak erősítése révén. A csomag magában foglalja továbbá az összevont engedélyről szóló 2011/98/EU irányelv átdolgozását és a kísérő közleményt, amely új megközelítést határoz meg a jogszerű migrációra vonatkozó ambiciózus és fenntartható uniós politika tekintetében, amely munkaerőpiacainkra vonzza a tehetségeket, és biztonságos csatornákat alakít ki az Európába való eljutáshoz. A migránsok túlnyomó jogszerűen érkezik és tartózkodik Európában. Az EU-ban jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok teljes száma 23 millió, ami az EU népességének 5,1 %-át teszi ki. Közülük több mint 10 millió harmadik országbeli állampolgár rendelkezik huzamos vagy állandó tartózkodási engedéllyel. Ez az a célcsoport, amelynek helyzetét a harmadik országok huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező állampolgárainak jogállásáról szóló 2003/109/EK irányelv (a továbbiakban: az irányelv) szabályozni kívánja. Az irányelv meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett azok a harmadik országbeli állampolgárok, akik jogszerűen és folyamatosan legalább öt éven át valamely tagállam területén tartózkodnak, megszerezhetik a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállást. Ennek a jogállásnak számos előnye van: állandó, számos területen (a munkavállalásra és önálló vállalkozói tevékenységre való teljes körű jogosultság tekintetében is) egyenlő elbánást biztosít, valamint megerősített védelmet nyújt a kiutasítás ellen. Bár ezeket az előnyöket a nemzeti jog által szabályozott, huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező jogállások is biztosíthatják (az irányelv lehetővé teszi ezeket a párhuzamos nemzeti szabályozásokat), a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállás emellett a következő három általános alapon lehetőséget biztosít a más tagállamokba való költözésre és ott-tartózkodásra is: gazdasági tevékenység gyakorlása (munkavállalás vagy önálló vállalkozás); tanulmányok folytatása vagy szakképzés; egyéb célok. Az EU-n belüli mobilitáshoz való jog azonban nem automatikus, hanem számos feltételhez kötött. Az irányelv 2019-ben lezárult, a jogszerű migrációra vonatkozó bizottsági célravezetőségi vizsgálat keretében végzett értékelése és végrehajtási jelentései számos hiányosságot állapítottak meg a célkitűzések megvalósítása tekintetében, valamint az irányelv tagállami alkalmazása során felmerülő gyakorlati kérdéseket tártak fel. E javaslat célja, hogy hatékonyabb, koherensebb és méltányosabb rendszert hozzon létre a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállás megszerzésére. Ennek a rendszernek alapvető fontosságú eszközzé kell válnia azon harmadik országbeli állampolgárok társadalmi beilleszkedésének előmozdításához, akik jogszerűen és hosszú távon telepedtek le az EU-ban. A javaslat célja, hogy megkönnyítse a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállás megszerzését, különösen az alábbiak révén: annak lehetővé tétele a harmadik országbeli állampolgárok számára, hogy a tartózkodás időtartamára vonatkozó követelmény teljesítése érdekében összeszámítsák a különböző tagállamokban töltött tartózkodási időszakokat; és annak egyértelművé tétele, hogy valamennyi jogszerű tartózkodási időt teljes mértékben figyelembe kell venni, beleértve a hallgatóként, átmeneti védelemben részesülő személyként vagy kezdetben ideiglenesen eltöltött tartózkodási időt is. A rövid távú tartózkodásra jogosító vízummal történő jogszerű tartózkodás időtartama nem minősül tartózkodási időszaknak, és nem számítandó bele abba. A javaslat célja továbbá a huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező személyek és családtagjaik jogainak megerősítése. Ez magában foglalja a más tagállamokban való költözéshez és az ottani munkavállaláshoz való jogot, amelyet szorosan össze kell hangolni az uniós polgárokat megillető joggal. Ha lehetővé tesszük, hogy az egyik tagállamban huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok munkahelyet váltsanak és munkavállalás céljából másik tagállamba költözzenek, az az egész EU-ban elősegítheti a munkaerőpiac hatékonyságának javítását, pótolva a szakemberhiányt és ellensúlyozva a regionális egyenlőtlenségeket. Emellett fokozhatja az EU általános vonzerejét a külföldi tehetségek számára. A javaslat ezenfelül olyan mechanizmust vezet be, amely az eljárások és az egyenlő bánásmódhoz való jog, valamint az információkhoz való hozzáférés tekintetében egyenlő versenyfeltételeket hivatottak biztosítani a huzamos uniós tartózkodási engedély és a nemzeti tartózkodási engedélyek között, hogy a harmadik országbeli állampolgároknak valódi választási lehetőségük legyen a két engedély között. Elősegíti továbbá a körkörös migrációt azáltal, hogy megkönnyíti a huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkezők számára, hogy jogaik elvesztése nélkül visszatérjenek származási országukba, ami mind a származási, mind a lakóhely szerinti országok számára előnyös. Az Európai Parlament a legális munkaerő-migráció új módjairól szóló, 2021. május 21-i állásfoglalásában üdvözölte az irányelv Bizottság által tervezett felülvizsgálatát, kijelentve, hogy ez „lehetőséget kínál a mobilitás fokozására és az eljárások egyszerűsítésére és harmonizálására”. A legális migrációs politikáról és jogról szóló, a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmazó, 2021. november 25-i állásfoglalásában az Európai Parlament felkérte a Bizottságot, hogy módosítsa az irányelvet annak érdekében, hogy a huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező személyek valódi jogot kapjanak az EU-n belüli mobilitásra, és hogy ötről három évre csökkentsék a huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező jogállás megszerzéséhez szükséges tartózkodási évek számát. Az irányelv 2003-as hatálybalépése óta számos panasz érkezett a Bizottsághoz (különösen a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállással rendelkező vagy azt kérelmező személyektől), amelyek egy részét kötelezettségszegési eljárás követte, több kérdésben pedig az Európai Unió Bírósága (a továbbiakban: Bíróság) ítéletet is hozott. Az átdolgozás célja továbbá a kötelezettségszegési eljárások során felmerült főbb hiányosságok megszüntetése és a Bíróság ítélkezési gyakorlatának kodifikálása. • Összhang a szakpolitikai területen már meglévő rendelkezésekkel Ez a javaslat összhangban van az új migrációs és menekültügyi paktumról szóló, 2020. szeptember 23-án elfogadott bizottsági közleménnyel, amely hangsúlyozta, hogy az EU-ban szükséges képzettségek és tehetségek idevonzására irányuló átfogó célkitűzésre válaszul foglalkozni kell a jogszerű migrációra vonatkozó uniós politika főbb hiányosságaival. Ez a javaslat kiegészíti a jogszerű migráció és a menekültügy területén elfogadott alábbi egyéb uniós eszközöket, különösen azokat az irányelveket, amelyek a huzamos tartózkodást esetlegesen megelőző tartózkodási jogállásokat szabályozzák: a magasan képzett munkavállalókról szóló 2009/50/EK kékkártya-irányelv, az összevont engedélyről szóló 2011/98/EU irányelv, a hallgatókról és kutatókról szóló (EU) 2016/801 irányelv, a családegyesítésről szóló 2003/86/EK irányelv (a továbbiakban: a jogszerű migrációról szóló irányelvek), a 2008/115/EK visszatérési irányelv és a harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésére vonatkozó szabályokról szóló 2011/95/EU irányelv. Ez a javaslat összhangban van a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó, az integrációról és a befogadásról szóló cselekvési tervvel, amely közös szakpolitikai keretet biztosít, hogy támpontul szolgáljon a tagállamoknak a harmadik országbeli állampolgárokra és köztük a huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező személyekre vonatkozó nemzeti integrációs politika továbbfejlesztéséhez és megerősítéséhez. • Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

Ez a javaslat összhangban van „az Európa nagy pillanata: Helyreállítás és felkészülés – a jövő generációért” című, 2020. május 27-i bizottsági közleménnyel, és támogatja annak célkitűzéseit. A közlemény kijelöli az Unió gazdasági helyreállítása felé vezető utat, amely olyan zöldebb, digitális és ellenállóképesebb gazdaság és társadalom kialakítására irányul, ahol kiemelten fontos a készségek, a tudás és a kompetenciák fejlesztése és az új követelményekhez való igazítása. A huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok integrációjának és Unión belüli mobilitásának javítását célzó intézkedéseket ebben a tágabb összefüggésben kell szemlélni. A javaslat összhangban van az európai készségfejlesztési programmal is, amely a jogszerű migráció tekintetében a tehetségek jobb vonzására és megtartására irányuló, stratégiaibb jellegű megközelítést sürgetett, konkrétan kiemelve, hogy jobb megfeleltetésre és egyértelmű eljárásokra van szükség, és el kell ismerni a harmadik országbeli állampolgárok kompetenciáit az uniós munkaerőpiacon. 2. JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG • Jogalap A javaslat jogalapja az EUMSZ 79. cikkének (2) bekezdése, amely felhatalmazza az Európai Parlamentet és a Tanácsot arra, hogy rendes jogalkotási eljárás keretében intézkedéseket állapítson meg a következőkre vonatkozóan: a) a beutazás és a tartózkodás feltételei, valamint a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumok és a hosszú távú tartózkodási engedélyek tagállamok által történő kiadására vonatkozó szabályok; valamint b) a tagállamok valamelyikében jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok jogainak meghatározása, ideértve a más tagállamokban való szabad mozgásra és tartózkodásra irányadó feltételeket is. • Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén) A szubszidiaritás elve alkalmazandó, mivel ez a terület megosztott hatáskörbe tartozik. A jogszerű migrációra vonatkozó közös uniós keretre az EU-n belüli határellenőrzés eltörlése és a schengeni térség létrehozása miatt van szükség. Ezzel függ össze, hogy az egyik tagállam migrációs politikái és döntései más tagállamokat is érintenek, ezért szükségesnek tűnik, hogy közös uniós szabályok álljanak rendelkezésre a harmadik országbeli állampolgárok tagállamokba történő beutazásának és tartózkodásának feltételeire és eljárásaira, valamint a tagállamokba való beutazásukat követően őket megillető jogokra vonatkozóan. A célravezetőségi vizsgálat kimutatta, hogy a jogszerű migrációról szóló irányelvek, beleértve a huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező személyekről szóló irányelvet is, számos olyan pozitív hatással jártak, amelyeket a tagállamok önállóan nem tudtak volna elérni. Ilyen például a feltételek, eljárások és jogok bizonyos fokú harmonizációja, ami elősegíti a tagállamok közötti egyenlő versenyfeltételek megteremtését, az egyszerűsített igazgatási eljárások, a nagyobb jogbiztonság és kiszámíthatóság a harmadik országbeli állampolgárok, munkáltatók és közigazgatási szervek számára, a harmadik országbeli állampolgárokat megillető jogok (különösen a több fontos területen, például a munkafeltételek, az oktatásban való részvétel, a szociális ellátásra való jogosultság, valamint az eljárási jogok tekintetében az állampolgárokkal egyenlő bánásmódhoz való jog) jobb elismerése, a jobb EU-n belüli mobilitás. A huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező személyekről szóló irányelv átdolgozásának célja a további harmonizáció és egyszerűsítés. A jogok továbbfejlesztése előnyös volna a harmadik országbeli állampolgároknak, a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállás megszerzésének megkönnyítése pedig biztonságos és stabil tartózkodási jogállást biztosítana azon harmadik országbeli állampolgárok számára, akik egyébként nem felelnének meg az állampolgárság megszerzésére vonatkozó feltételeknek. Emellett az EU-n belüli mobilitásra vonatkozó hatékony szabályokat csak uniós szinten lehet megállapítani, mivel még soha nem fordult elő olyan nemzeti migrációs politika, amely megkönnyítette volna a más tagállamban tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok kérelmeit. Továbbá a tagállamok azon előjoga, hogy meghatározzák, hány olyan harmadik országbeli állampolgárt engednek be területükre, akik a harmadik országból azzal a szándékkal érkeznek, hogy munkát vállaljanak, kizárólag az EU-n kívülről érkező harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozik, nem alkalmazandó viszont az EU-n belüli mobilitásra. Ezért az uniós szabályok jelentős hatást gyakorolnak a harmadik országbeli állampolgárok tagállamok közötti hatékony mobilitására. • Arányosság A huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező személyekről szóló irányelv e javaslattal bevezetett módosításai korlátozottak és célzottak, és céljuk az irányelv végrehajtása és értékelése során feltárt főbb hiányosságok hatékony orvoslása. A hatásvizsgálat szerint a javasolt változtatások azokra az elemekre korlátozódnak, amelyeket a tagállamok önállóan nem tudnak kielégítően megvalósítani, és az érdekelt felek adminisztratív terhei nem lennének aránytalanok az elérendő célokhoz képest, többek között azért sem, mert ezek az intézkedések csak a már meglévő eljárásokat frissítenék vagy egészítenék ki. Különösen az igazgatási eljárások tagállamok által elvégzendő, szükséges kiigazításai tekinthetők arányosnak, tekintettel a harmadik országbeli állampolgárok helyzetének várható javulására, a munkáltatók lehetőségeinek bővülésére és a nemzeti közigazgatási szerveket érintő egyszerűsítésekre. A fentiek alapján a javaslat nem lépi túl a kitűzött célok eléréséhez szükséges mértéket. • A jogi aktus típusának megválasztása E javaslat célja az irányelv célzott módosításainak előírása, amelyek az irányelv végrehajtása és értékelése során feltárt joghézagok, következetlenségek és hiányosságok kiküszöbölését hivatottak szolgálni. Mivel ez a javaslat a huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező személyekről szóló irányelv átdolgozására irányul, az azonos típusú jogi eszköz a legmegfelelőbb. 3. AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI • A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata A 2011. évi első végrehajtási jelentés értékelte, hogy a nemzeti jogszabályok megfelelnek-e az irányelv rendelkezéseinek, és rámutatott arra, hogy a harmadik országbeli állampolgárok általában nem rendelkeznek információkkal a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállásról és az ahhoz kapcsolódó jogokról, valamint feltárta az irányelv átültetésének számos hiányosságát. A 2019. évi második végrehajtási jelentés kiemelte, hogy a helyzet javult, de néhány lezáratlan kérdés továbbra sem teszi lehetővé az irányelv fő célkitűzéseinek maradéktalan elérését. A jogszerű migrációra vonatkozó 2019. évi célravezetőségi vizsgálat részletes értékelést nyújt a jogszerű migrációra vonatkozó átfogó uniós keretről, megvizsgálva, hogy az továbbra is megfelel-e a célnak. A célravezetőségi vizsgálat különösen a huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező személyekről szóló irányelv tekintetében jelezte, hogy számos következetlenség figyelhető meg a jogszerű migrációra vonatkozó, később elfogadott egyéb uniós irányelvekhez képest, elsősorban a huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező személyek és családtagjaik számára – többek között az EU-n belüli mobilitás terén – biztosított jogok vonatkozásában. Megállapította továbbá a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállás és a huzamos tartózkodásra vonatkozó hasonló nemzeti szabályozás közötti koordináció és koherencia hiányát, valamint azt, hogy a nemzeti szabályozásokat gyakrabban alkalmazzák az uniós szabályozásnál. A végrehajtási jelentések és a célravezetőségi vizsgálat alapján a javaslatban meghatározott problémákat az alábbi hat fő terület köré csoportosítottuk: i. a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállást nem használják ki kellőképpen; ii. a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállás megszerzésének feltételei túlságosan nehezen teljesíthetők; iii. a huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező személyek számos akadályba ütköznek az EU-n belüli mobilitáshoz való joguk gyakorlása során; iv. a huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező személyek és családtagjaik jogai nem egyértelműek és nem következetesek; v. a körkörös migráció lehetőségei korlátozottak a huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező személyek számára; vi. fennáll a kockázata annak, hogy a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállást olyan befektetői letelepedési programok alapján szerzik meg, amelyek értelmében a tartózkodási engedélyek kiállítása nem függ a tagállamban való folyamatos fizikai jelenlét követelményétől, vagy a befektető csupán korlátozott ideig köteles a tagállamban tartózkodni.

• Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk A jogszerű migrációra vonatkozó célravezetőségi vizsgálat keretében széles körű konzultációra, többek között nyilvános konzultációra került sor. A Bizottság 2020. szeptember 23. és december 30. között újabb nyilvános online konzultációt tartott a jogszerű migráció jövőjéről az „Ossza meg velünk véleményét!” elnevezésű portálján keresztül. 2021 első felében célzott konzultációkra került sor, amelyek több technikaibb jellegű kérdésre vártak választ az irányelv felülvizsgálatával kapcsolatban. E konzultációk egy részét a Bizottság önállóan végezte, másokat pedig egy külső vállalkozótól megrendelt tanulmány keretében. E hatásvizsgálat keretében ad hoc felmérések is készültek az Európai Migrációs Hálózat tagjai körében. A fent említett két nyilvános konzultációra uniós polgároktól, szervezetektől és (az EU területén belül vagy azon kívül tartózkodó) harmadik országbeli állampolgároktól, vállalkozói szövetségektől és szervezetektől, nem kormányzati szervezetektől, tudományos/kutató intézményektől, szakszervezetektől, minisztériumoktól és közszektorbeli intézményektől érkeztek válaszok. A célzott konzultációkon a tagállamok illetékes hatóságai, vállalkozói szövetségek és szervezetek, nem kormányzati szervezetek, tudományos körök, gyakorló jogászok, szellemi műhelyek és közszolgáltató szervezetek vettek részt. A konzultációs folyamat során általánosságban az derült ki, hogy a már az EU-ban tartózkodó vagy az EU-ba költözni szándékozó migránsokat kedvezőtlenül érintik a hatályos irányelv hiányosságai, amelyek adminisztratív terhet, hosszú várakozási időt és bizonytalanságot eredményeznek, valamint zavart okoznak az alkalmazandó szabályok és az eljárás kimenetele tekintetében. Ez visszatarthatja a migránsokat attól, hogy „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállásért folyamodjanak. A „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogálláshoz kapcsolódó jogokra vonatkozó – különösen a családegyesítést és az EU-n belüli mobilitást érintő – korlátozások csorbíthatják az EU vonzerejét a harmadik országbeli állampolgárok szemében, és korlátozhatják beilleszkedésüket a befogadó társadalmakba. E korlátozások közvetve a származási országokra is hatással lehetnek, mivel csökkenhet a hazautalások mértéke amiatt, hogy állampolgáraik nem illeszkednek be megfelelően a fogadó országokba. A Bizottság a javaslatban figyelembe vette és kezelte a konzultáció során azonosított főbb problémákat. • Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása Az irányelv felülvizsgálatára vonatkozó hatásvizsgálatot egy külső vállalkozó tanulmánya is alátámasztotta. Ezenkívül a Bizottság több szakértői csoport véleményét is kikérte az irányelv felülvizsgálatáról: a migránsok migrációval, menekültüggyel és integrációval kapcsolatos véleményével foglalkozó szakértői csoport 2021. március 2-án, az állami foglalkoztatási szolgálatok európai hálózata 2021. március 10-én, a Bizottság gazdasági migrációval foglalkozó informális szakértői csoportja 2021. április 14-én, a jogszerű migrációval foglalkozó szakemberek uniós hálózata pedig 2021. április 29-én nyilvánított véleményt. A Bizottság az Európai Migrációs Hálózat véleményét is kikérte egy ad hoc felmérés keretében. • Hatásvizsgálatok A javaslat előkészítése céljából elvégzett hatásvizsgálat négy szakpolitikai alternatívát értékelt, amelyek keretében egyre ambiciózusabb szakpolitikai intézkedéseket vázolt fel: 1. alternatíva: az irányelv hatékonyságának javítását célzó intézkedések. Ez a szakpolitikai alternatíva olyan nem jogalkotási intézkedéseket foglalt magában, amelyek célja az irányelv végrehajtásának javítása és a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállás előmozdítása, jogszabályi változás nélkül. 2. alternatíva: az irányelv célzott felülvizsgálata. Ez a szakpolitikai alternatíva az irányelv számos célzott módosítására terjedt ki, amelyek célja, hogy hatékonyabb, koherensebb és méltányosabb rendszert alakítsanak ki a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállás megszerzésére, elsősorban annak révén, hogy egyenlő feltételeket biztosítanak a párhuzamos nemzeti jogállásokkal, és fejlesztik a huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező személyeket és családtagjaikat megillető jogokat, beleértve az EU-n belüli mobilitáshoz való jog kiterjesztését is. 3. alternatíva: az irányelv szélesebb körű jogalkotási felülvizsgálata. Ez a szakpolitikai alternatíva tartalmazta a 2. alternatíva szerinti célzott módosításokat, ugyanakkor könnyítéseket is biztosított a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállás megszerzésének feltételei tekintetében. Ez az alternatíva ugyanis lehetővé tenné, hogy a tagállamok ötről három évre csökkentsék a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállás iránti kérelem benyújtásához szükséges tartózkodási időt (anélkül, hogy az uniós jog alapján a szabad mozgás jogával rendelkező uniós polgárokat és családtagjaikat kedvezőtlenebb helyzetbe hoznák, mint a harmadik országbeli állampolgárokat), és összeszámítsák a különböző tagállamokban eltöltött tartózkodási időszakokat. A gazdasági erőforrásokkal és az integrációval kapcsolatos feltételek is pontosításra kerülnének. 4. alternatíva: az irányelv nagyszabású jogalkotási felülvizsgálata, egységes huzamos uniós tartózkodási jogállás létrehozásával. Ez az alternatíva teljes mértékben harmonizált huzamos uniós tartózkodási jogállást határoz meg, megszüntetve a hasonló nemzeti szabályozásokat, a jogállás megszerzéséhez szükséges (valamennyi tagállam által alkalmazandó) rövidebb tartózkodási idővel, valamint a szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való automatikus joggal, amelyet a szabad mozgáshoz való jogukat gyakorló uniós polgárokéhoz hasonló feltételekkel biztosít. A társadalmi és gazdasági hatások, az eredményesség és a hatékonyság értékelése alapján az előnyben részesített szakpolitikai alternatíva a 3. lehetőség – az irányelv szélesebb körű jogalkotási felülvizsgálata. Az előnyben részesített alternatíva számos szakpolitikai intézkedést tartalmaz, amelyek orvosolnák az irányelvben azonosított hiányosságok többségét. Az előnyben részesített alternatíva várhatóan igen pozitív társadalmi és gazdasági hatásokkal jár. A gazdasági hatások azon a várakozáson alapulnak, hogy több harmadik országbeli állampolgár jutna hozzá a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogálláshoz és az ahhoz kapcsolódó jogokhoz, és a harmadik országbeli állampolgárok nagyobb hányada költözne át egy második tagállamba. Ez viszont összességében magasabb adóbevételekhez, nagyobb termelékenységhez és fogyasztáshoz, valamint fokozott gazdasági növekedéshez vezetne. Emellett a magasabb bérek következtében a hazautalások is növekednének a huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező személyek jövedelmének arányában. Ezenkívül az előnyben részesített szakpolitikai alternatíva teljes mértékben összhangban lenne a Bizottság új migrációs és menekültügyi paktumában meghatározott szakpolitikai célkitűzésekkel. Emellett még nagyobb koherenciát biztosítana az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatával. Továbbá megítélésünk szerint az előnyben részesített alternatíva teremti meg a legmegfelelőbb egyensúlyt az érdekelt felek különféle elvárásai között, és így politikailag ez a leginkább megvalósítható megoldás. E tekintetben a hatásvizsgálat kiemelte azokat a konkrét nézetkülönbségeket, amelyek annak hozzáadott értékével kapcsolatban alakultak ki, hogy a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállás megszerzéséhez szükséges tartózkodási idő ötről három évre csökkenne. Mivel jelenleg nem lehet minden kétséget kizáróan megállapítani, hogy egy ilyen csökkentés milyen mértékben járulna hozzá hatékonyan az EU-ban tartósan letelepedni szándékozó harmadik országbeli állampolgárok társadalmi beilleszkedési folyamatának gyorsításához, ez a javaslat nem változtatja meg az előírt tartózkodási időt, amely továbbra is öt év. Először is egyértelmű, hogy a harmadik országbeli állampolgárok továbbra is különböző nehézségekkel küzdenek az integrációs folyamat során attól függően, hogy miként érkeztek, milyen készségszinttel, nyelvtudással és háttérrel rendelkeznek, valamint hogy a tagállamok milyen mértékű támogató intézkedéseket vezettek be. Ezért az uniós tagállamok jelenleg nem biztosítanak egyenlő feltételeket a harmadik országbeli állampolgárok beilleszkedése tekintetében, ami harmonizált megközelítést tenne szükségessé a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállás megszerzéséhez szükséges tartózkodási idő csökkentése érdekében. Bár a hatásvizsgálatban fontolóra vettük, hogy a tagállamok egy opcionális megközelítés alapján három évre csökkenthessék a tartózkodási időt, a Bizottság elvetette ezt a lehetőséget, hogy elkerülje az irányelv végrehajtásának széttagoltságát, amit ezzel előidézhetne. A 2021–27-es időszakra vonatkozó, az integrációról és a befogadásról szóló cselekvési tervvel uniós szinten létrehozott keretrendszer támogatásával az EU és tagállamai számos intézkedést hajtanak végre a harmadik országbeli állampolgárok beilleszkedésének és befogadásának megkönnyítése és felgyorsítása érdekében, és a Bizottság figyelemmel kíséri az e tekintetben elért eredményeket. Az említett figyelemmel kísérés, valamint annak alapos értékelése alapján, hogy a tartózkodási engedélyhez kapcsolódó jogok hogyan hatnak a harmadik országbeli állampolgárok tagállamokbeli beilleszkedésére, a Bizottság felül fogja vizsgálni a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállás megszerzéséhez szükséges tartózkodási idő kérdését annak érdekében, hogy további támpontokat kapjon az ötéves küszöbérték esetleges lerövidítésének mérlegeléséhez. Ez az értékelés az átdolgozott irányelv alkalmazásáról szóló első jelentésben kerül bemutatásra, amelyet az átültetési időszak végét követő két éven belül kell elfogadni. Bár a javaslat főszabályként megtartja az előírt ötéves tartózkodási időt, két fontos változtatást vezet be, amelyek európai hozzáadott értéket biztosítanának azáltal, hogy nagymértékben megkönnyítenék a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállás megszerzését a tagállamok közötti mobilitás által jellemzett helyzetekben. Először is a Bizottság azt javasolja, hogy az ötéves küszöbérték eléréséhez össze lehessen számítani a különböző tagállamokban eltöltött tartózkodási időszakokat. Másodsorban azoknak a személyeknek, akik egy tagállamban már megszerezték a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállást, mindössze három évre van szükségük ahhoz, hogy egy második tagállamban is megszerezzék azt.

A Szabályozói Ellenőrzési Testület véleménye 2021. szeptember 22-én a hatásvizsgálatot benyújtották a Szabályozói Ellenőrzési Testületnek, amely 2021. október 20-án ülést tartott. A Testület 2021. október 25-én fenntartások mellett kedvező véleményt fogalmazott meg. A Testület rámutatott a hatásvizsgálat számos olyan elemére, amellyel foglalkozni kell. A Testület konkrétan további pontosításokat kért e kezdeményezés hatályával és azzal kapcsolatban, hogy az hogyan illeszkedik az összevont engedélyről szóló irányelv felülvizsgálatához. A Testület emellett azt kérte, hogy jobban domborítsák ki a szakpolitikai alternatívák közötti lényegi különbségeket, és elemezzék alaposabban, hogy a javasolt intézkedések tekintetében lehetséges-e alternatív megközelítés. A Testület annak tisztázását is igényelte, hogy a tagállamok számára választható intézkedések hogyan hatnak az irányelv hatékonyságára. Végezetül a Testület további elemzéseket és bizonyítékokat kért a második tagállamba költözéskor esedékes munkaerőpiaci vizsgálat eltörlésének lehetséges hatásairól. Ezekkel és a Testület által tett egyéb részletesebb észrevételekkel a hatásvizsgálat végleges változata foglalkozik, amely világosabban ismerteti a problémameghatározást és a kezdeményezés célkitűzéseit, valamint azt, hogy a különböző szakpolitikai alternatívák hogyan kezelnék ezeket a problémákat és célkitűzéseket. A Testület észrevételeit az irányelvjavaslat is figyelembe vette. • Célravezető szabályozás és egyszerűsítés Ez a kezdeményezés szerepel a Bizottság 2021. évi munkaprogramjának II. mellékletében, ezért a célravezető és hatásos szabályozás program (REFIT) része. REFIT költségmegtakarítás – előnyben részesített alternatíva Leírás Összeg (átlagos éves megtakarítás) Megjegyzések Költségmegtakarítás a huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező személyekről szóló irányelv jelenleg hatályos eljárásainak egyszerűsítése révén 24 500 EUR Tagállami nemzeti hatóságok Költségmegtakarítás a huzamos uniós tartózkodási engedéllyel kapcsolatos alacsonyabb összegű díjak, a rövidebb eljárások, a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállásra vonatkozó jobb minőségű információk biztosítása révén, ami a jogi segítségnyújtásért fizetett díjak csökkenését eredményezi 1 145 000 EUR Harmadik országbeli állampolgárok Költségmegtakarítás az adminisztratív díjak csökkentése és a rövidebb eljárások révén 113 000 EUR Munkáltatók A bemutatott összegek az előnyben részesített alternatívában szereplő intézkedések összes átlagos éves költségmegtakarítás átlagos értékének felelnek meg. • Alapjogok Ez a kezdeményezés összhangban van az Alapjogi Chartával, és továbbfejleszti az abban rögzített egyes jogokat. Különösen az alábbi konkrét alapvető jogok megerősítéséhez járul hozzá: a megkülönböztetés tilalma (21. cikk), a családhoz és a munkához (33. cikk), valamint szociális biztonsághoz és szociális segítségnyújtáshoz (34. cikk) való jog. 4. KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK Ennek a jogalkotási javaslatnak nincs az uniós költségvetésre gyakorolt hatása. 5. EGYÉB ELEMEK • Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai A Bizottság ellenőrizni fogja az átdolgozott irányelv helyes és hatékony átültetését a részt vevő tagállamok nemzeti jogába. A Bizottság a végrehajtási szakasz folyamán rendszeresen szervez majd kapcsolattartó bizottsági üléseket valamennyi tagállam részvételével. A Bizottság rendszeres időközönként jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé, amelyben értékeli a huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező személyekről szóló irányelv végrehajtását, működését és hatását. A Bizottság úgy követi nyomon az irányelv alkalmazását, hogy könnyen hozzáférhető, elfogadott és hiteles adatforrásokon alapuló releváns és mérhető mutatók segítségével ellenőrzi a fő operatív célkitűzések teljesülését. A felülvizsgált irányelv kötelezővé teszi több információtípus közlését, hogy javítsa az adatszolgáltatás időszerűségét és megbízhatóságát. Az Eurostat és az illetékes nemzeti statisztikai hivatalok által közzétett hivatalos európai és nemzeti statisztikákat a lehető legnagyobb mértékben fel kell használni a kiadott huzamos uniós tartózkodási engedélyek számának nyomon követésére (a nemzeti huzamos tartózkodási engedélyekhez képest is), és amennyiben lehetséges, az EU-n belüli mobilitást és a körkörös migrációt gyakorló harmadik országbeli állampolgárok számának nyomon követésére. Emellett a Bizottság továbbra is törekedni fog a meglévő uniós ügynökségek és hálózatok, például az Alapjogi Ügynökség és az Európai Migrációs Hálózat támogatásának elnyerésére. A Bizottság a továbbiakban is igénybe fogja venni azon meglévő szakértői csoportok közreműködését, amelyek hozzájárultak a hatásvizsgálathoz. • Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetén) Mivel a javaslat a hatályos irányelvhez képest nagyobb számban tartalmaz jogi kötelezettségeket, szükség lesz az átültető intézkedésekről szóló értesítést kísérő magyarázó dokumentumokra – többek között a nemzeti rendelkezések és az irányelv közötti megfelelési táblázatra – annak érdekében, hogy egyértelműen azonosíthatók legyenek azok az átültető intézkedések, amelyekkel a tagállamok kiegészítették a meglévő jogszabályokat.

• A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata I. FEJEZET – ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1–3. cikk Ez a fejezet meghatározza a javaslat tárgyát, fogalommeghatározásait és hatályát. Az átdolgozásra irányuló javaslatban foglalt fő változtatás az irányelv hatályát érinti, ugyanis törlése került az olyan esetekre vonatkozó kizárás, amikor „a tartózkodási engedély (..) formálisan korlátozott”, mivel annak értelmezése jogbizonytalansághoz vezetett a tagállami átültetés és végrehajtás tekintetében. II. FEJEZET – „HUZAMOS TARTÓZKODÁSI ENGEDÉLLYEL RENDELKEZŐ JOGÁLLÁS” VALAMELY TAGÁLLAMBAN 4. cikk Ez a cikk a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállás kérelmezéséhez szükséges tartózkodás időtartamának kiszámítására vonatkozó szabályokat állapítja meg. Az átdolgozásra irányuló javaslat fontos változtatást vezet be, amelynek célja, hogy lehetővé tegye a harmadik országbeli állampolgárok számára a különböző tagállamokban eltöltött tartózkodás időszakok összeszámítását, feltéve, hogy két évig jogszerűen és folyamatosan tartózkodtak a kérelem helye szerinti tagállam területén. Ez az új rendelkezés elő fogja mozdítani az EU-n belüli mobilitást a harmadik országbeli állampolgárok esetében, akik kérhetik a különböző tagállamokban eltöltött tartózkodási idejük figyelembevételét, és rövidebb időn belül megszerezhetik a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállást. A javaslat egyértelművé teszi, hogy az uniós vagy nemzeti jog alapján kiadott, hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum vagy tartózkodási engedély birtokosaként eltöltött tartózkodási időt teljes mértékben be kell számítani a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállás megszerzéséhez szükséges időbe, beleértve az irányelv hatálya alól jelenleg kizárt minőségben vagy jogállásban eltöltött tartózkodási időszakokat is, például a tanulmányi vagy szakképzési célú tartózkodást, a nemzeti vagy átmeneti védelemben részesülő személyként való tartózkodást, vagy az eredetileg kizárólag ideiglenes alapon történő tartózkodást. Ez a rendelkezés azokra az esetekre vonatkozik, amikor egy harmadik országbeli állampolgár, aki korábban az irányelv hatálya alól kizárt minőségben vagy jogállásban (pl. hallgatóként) tartózkodott a tagállamok területén, később az irányelv hatálya alá tartozó minőségben vagy jogállásban (pl. munkavállalóként) tartózkodik ott. Ezekben az esetekben a – pl. hallgatóként eltöltött – tartózkodási időt teljes mértékben be lehet számítani a teljesítendő ötéves időszakba, feltéve, hogy a tartózkodás teljes időtartama jogszerű és folyamatos volt. A tartózkodásnak jogszerűnek és folyamatosnak kell lennie. A „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállás visszaélésszerű megszerzésével kapcsolatos kockázat megelőzése érdekében a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a harmadik országbeli állampolgárok valamennyi kategóriája esetében megfelelően figyelemmel kísérjék a jogszerű és folyamatos tartózkodásra vonatkozó követelményt. Ez a kockázat különösen releváns azok a harmadik országbeli állampolgárok esetében, akik olyan tartózkodási engedéllyel rendelkeznek, amelyet az adott tagállamba irányuló bármilyen típusú befektetés alapján állítottak ki, mivel az ilyen tartózkodási engedélyek kiállítása nem függ a tagállamban való folyamatos fizikai jelenlét követelményétől, vagy a befektető csupán korlátozott ideig köteles a tagállamban tartózkodni. Az említett kockázat megelőzése érdekében a tagállamoknak meg kell erősíteniük a tartózkodásra vonatkozó követelményre irányuló ellenőrzéseket, különös tekintettel a befektetés alapján kiállított tartózkodási engedéllyel rendelkező és/vagy korábban azzal rendelkező harmadik országbeli állampolgárok által benyújtott, „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállás iránti azon kérelmekre, amelyek esetében a szóban forgó engedélyek kiállítása nem függött az érintett tagállamban való folyamatos fizikai jelenlét követelményétől, vagy a befektető csupán korlátozott ideig volt köteles az érintett tagállamban tartózkodni. A javaslat egy olyan rendelkezést is tartalmaz, amely nem teszi lehetővé a tagállamok számára, hogy a különböző tagállamokban való tartózkodási időszakok összeszámítása céljából figyelembe vegyék a más tagállamba irányuló bármilyen típusú befektetés alapján kiállított tartózkodási engedély birtokosaként szerzett tartózkodási időt. Ezt a rendelkezést azzal a céllal vezettük be, hogy korlátozzuk az ilyen programok vonzerejét, és foglalkozzunk azzal a ténnyel, hogy nem minden tagállam szabályozta a tartózkodási engedélyek e kategóriáját. 5. cikk Ez a cikk meghatározza a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállás megszerzésének feltételeit. A kérelmezőknek bizonyítaniuk kell, hogy rendelkeznek megfelelő anyagi forrásokkal és betegségbiztosítással, ahhoz, hogy elkerüljék, hogy a tagállam számára teherré váljanak, valamint megkövetelhetik tőlük, hogy tegyenek eleget a beilleszkedésre vonatkozó követelményeknek. A javaslat – az Európai Unió Bírósága ítélkezési gyakorlatát kodifikálva – kiegészítő rendelkezéseket vezet be az említett követelmények pontosítása és a tagállamok mérlegelési jogkörének korlátozása érdekében. Ami az anyagi forrásokra vonatkozó követelményt illeti, az Európai Unió Bírósága ítélkezési gyakorlatának megfelelően (C-578/08. sz. Chakroun ügy, és C-302/18. sz. X kontra Belgische Staat ügy), ugyan a tagállamok meghatározhatnak egy bizonyos összeget referenciaösszegként, de nem írhatják elő a minimális jövedelem azon összegét, amely alatt a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállás iránti valamennyi kérelem elutasításra kerül az egyes kérelmezők helyzetének konkrét vizsgálata nélkül. Annak vizsgálatakor, hogy az adott személy rendelkezik-e stabil és rendszeres anyagi forrásokkal, a tagállamok figyelembe vehetnek olyan tényezőket is, mint a befizetett nyugdíjjárulékok és az adófizetési kötelezettségek teljesítése. A „források” fogalma nem kizárólag a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállás kérelmezőjének „saját forrásaira” vonatkozik, hanem azokat a forrásokat is magában foglalhatja, amelyeket harmadik személy bocsát e kérelmező rendelkezésére, feltéve hogy, az érintett kérelmező egyéni helyzetére tekintettel, e forrásokat stabilaknak, rendszereseknek és elégségeseknek lehet tekinteni. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy megköveteljék a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállást kérelmezőktől a beilleszkedési követelmények teljesítését, például előírva számukra állampolgári beilleszkedési vagy nyelvvizsga letételének kötelezettségét. Az Európai Unió Bírósága ítélkezési gyakorlata (C-579/13. sz. P & S ügy), értelmében azonban e kötelezettség végrehajtásának eszközei nem veszélyeztethetik a harmadik országbeli állampolgárok beilleszkedésének előmozdítására vonatkozó célkitűzést, különös tekintettel az állampolgári beilleszkedési vizsga letételéhez szükséges ismeretek szintjére, az e vizsgára való felkészüléshez szükséges kurzusok és anyagok hozzáférhetőségére, a harmadik országbeli állampolgárok által az e vizsgára való jelentkezési díj címén fizetendő díjra, vagy az olyan sajátos körülmények figyelembevételére, mint az életkor, az írástudatlanság vagy az iskolai végzettség. 6. cikk Ez a cikk úgy rendelkezik, hogy a tagállamok közrendi és közbiztonsági okokra hivatkozva megtagadhatják a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállás megadását, amint azt a 2003/109/EK irányelv már előírja. 7. cikk Ez a cikk a 2003/109/EK irányelvben már előírtakhoz hasonló, a jogállás megszerzésére vonatkozó igazgatási eljárásokat állapít meg. Az átdolgozásra irányuló javaslat olyan rendelkezést vezet be, amely részletesebben szabályozza azokat a helyzeteket, amikor a kérelem alátámasztására bemutatott dokumentumok, illetve megadott információk nem megfelelőek, illetve hiányosak, hasonlóan ahhoz, amiről a jogszerű migrációra vonatkozó újabb uniós irányelvek már rendelkeznek. 8. cikk Ez a cikk a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállást tanúsító tartózkodási engedély kiállítására vonatkozó szabályokat állapítja meg. Az átdolgozásra irányuló javaslat az engedély elnevezését „huzamos uniós tartózkodási engedély”-re változtatja.

9. cikk Ez a cikk meghatározza a jogállás visszavonásának és elvesztésének kötelező és mérlegelhető okait, amint azt a 2003/109/EK irányelv már előírja. Az átdolgozásra irányuló javaslat a jelenlegi 12 hónapról 24 hónapra bővíti azt az időtartamot, ameddig a huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező személyek az Unió területén kívül tartózkodhatnak anélkül, hogy elveszítenék a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállásukat. E módosítás célja a huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező személyek körkörös migrációjának előmozdítása, különösen annak érdekében, hogy befektethessenek a származási országukban, megoszthassák az Unióban megszerzett tudásukat és készségeiket, valamint hogy személyes és családi körülményeik miatt ideiglenesen visszatérhessenek a hazájukba. Hosszabb távollétek esetén a tagállamoknak rendelkezniük kell a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállás újbóli megszerzésének könnyített eljárásáról. A jogbiztonság javítása és a körkörös migráció előmozdítása érdekében az átdolgozásra irányuló javaslat szabályozza az ezen eljárás szerinti fő követelményeket, amelyeket a 2003/109/EK irányelv értelmében a nemzeti jog szabályoz. A javaslat szerint a tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem írják elő a tartózkodás időtartamára, a forrásokra és a betegségbiztosításra vonatkozó követelmények teljesítését. A tagállamok semmiképpen sem írhatják elő a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállás újbóli megszerzését kérelmező harmadik országbeli állampolgárok számára a beilleszkedési követelmények teljesítését. Végezetül a javaslat módosítja e cikk megfogalmazását a 2008/115/EK visszatérési irányelvvel való összhang biztosítása érdekében. 10. cikk Ez a cikk meghatározza a jogállás elutasításának, visszavonásának és elvesztésének eljárási garanciáit, amint azt a 2003/109/EK irányelv már előírja. 11. cikk Ez a cikk új rendelkezést vezet be a jogszerű migrációra vonatkozó legújabb uniós irányelvekkel és az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatával (C-508/10. sz. Bizottság kontra Hollandia ügy) összhangban, amelynek értelmében a tagállamok díjat számíthatnak fel a kérelmek feldolgozásáért, és e díjak összegének nem lehet sem célja, sem hatása, hogy korlátozza az ezen irányelv által biztosított „huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállás megszerzését, tehát nem sértheti az irányelv által elérni kívánt célt, valamint annak szellemét.



12. cikk Ez a cikk a 2003/109/EK irányelvben már előírtakhoz hasonló, a huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező személyeket megillető egyenlő elbánáshoz való jogot állapít meg. Az átdolgozásra irányuló javaslat három fő változtatást vezet be, amelyek célja a huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező személyek jogainak megerősítése és beilleszkedésük folyamatának javítása. Először is egyértelművé kell tenni, hogy a magánlakás vásárlása tekintetében a huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező személyeknek az állampolgárokéval azonos jogokkal kell rendelkezniük. A magánlakás vásárlásához való jog különösen lényeges, figyelembe véve ezen irányelv fő célját, azaz a huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező személyeknek a befogadó társadalomba való beilleszkedését. A saját lakástulajdon lehetősége olyan tényező, amely hozzájárulhat azon harmadik országbeli állampolgárok beilleszkedéséhez, akik úgy döntöttek, hogy tartósan letelepednek valamely uniós tagállamban. Másodszor, ez a cikk összehangolja a szociális biztonság fogalommeghatározását, valamint a nyugdíjak és a családi ellátások exportálásához való jogot a jogszerű migrációra vonatkozó legutóbbi irányelvek rendelkezéseivel. A szociális biztonság meghatározása tekintetében hivatkozás történik a 883/2004/EK rendeletre (az (1) bekezdés d) pontja), azoknak a huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező személyeknek vagy túlélő hozzátartozóiknak, akik harmadik országba költöznek, az érintett tagállamok harmadik országba költöző állampolgáraira vonatkozókkal azonos feltételek mellett és mértékben kell kötelező nyugdíjban részesülniük, a jogszerű migrációra vonatkozó egyéb irányelveknek megfelelően ((6) bekezdés). Végezetül a javaslat kiterjeszti a huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező személyeknek a szociális védelemhez és szociális ellátáshoz való egyenlő hozzáférését azáltal, hogy megszünteti a tagállamok azon lehetőségét, hogy korlátozzák az „alapellátásokhoz” való hozzáférést. 13. cikk Ez a cikk olyan szabályokat állapít meg, amelyek fokozott védelmet biztosítanak a huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező személyek jogszerű tartózkodását megszüntető határozatokkal szemben. A cikk szövegét módosítani kell annak figyelembevételével, hogy a 2008/115/EK irányelv elfogadása óta közös szabályok vonatkoznak a jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok visszaküldésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákra és eljárásokra. A fokozott védelem azt jelenti, hogy kizárólag arra az esetre korlátozzák a huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező személyek jogszerű tartózkodásának megszüntetését, ha az illető tényleges és kellően súlyos veszélyt jelent a közrendre vagy a közbiztonságra. A rendelkezések emellett előírják, hogy a huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező személyek jogszerű tartózkodását megszüntető határozatok nem alapulhatnak gazdasági megfontolásokon. 14. cikk E cikk úgy rendelkezik, hogy a tagállamok jogosultak arra, hogy a huzamos uniós tartózkodási engedéllyel párhuzamosan állandó vagy korlátlan érvényességű nemzeti tartózkodási engedélyt bocsássanak ki. Az átdolgozásra irányuló javaslat ugyanakkor olyan új rendelkezéseket vezet be, amelyek arra hivatottak, hogy egyenlő feltételeket biztosítsanak a huzamos uniós tartózkodási engedély és a nemzeti tartózkodási engedélyek között, hogy a harmadik országbeli állampolgároknak valódi választási lehetőségük legyen a két engedély között. A tagállamoknak különösen arról kell gondoskodniuk, hogy: az uniós jogállás megszerzéséhez szükséges, beilleszkedéssel és erőforrásokkal kapcsolatos követelmények nem szigorúbbak, mint a nemzeti jogállás megszerzésére vonatkozó követelmények (5. cikk (3) bekezdés), az uniós engedélyt kérelmezők a nemzeti engedélyek kérelmezőivel azonos mértékű díjat fizetnek kérelmük feldolgozásáért (11. cikk), a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállás birtokosai nem élveznek alacsonyabb szintű eljárási garanciákat és jogokat, mint az állandó vagy korlátlan érvényességű nemzeti tartózkodási engedélyek birtokosai (a 10. cikk (3) bekezdése, a 12. cikk (8) bekezdése és a 15. cikk (6) bekezdése), a tagállamoknak ugyanolyan szintű tájékoztatási, promóciós és hirdetési tevékenységeket kell biztosítaniuk a huzamos uniós tartózkodási engedéllyel kapcsolatban, mint az állandó vagy korlátlan érvényességű nemzeti tartózkodási engedélyek esetében (27. cikk), egyszerűsített eljárást alkalmaznak az állandó vagy korlátlan érvényességű nemzeti engedélyek azon birtokosai esetében, akik huzamos uniós tartózkodási engedélyt kérelmeznek (a 7. cikk (4) bekezdése). 15. cikk Ez a cikk új rendelkezéseket vezet be a huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező személyek családegyesítésének megkönnyítése érdekében, eltérve a 2003/86/EK irányelv általános szabályaitól. A tagállamok a családegyesítés céljából nem alkalmazhatnak beilleszkedésre vonatkozó követelményeket, mivel úgy kell tekinteni, hogy a huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező személyek és családjaik beilleszkedtek a befogadó társadalomba, továbbá nem alkalmazhatnak semmilyen határidőt a családtagok munkaerőpiacra való belépése tekintetében.

Ez a cikk ezenfelül külön szabályokat állapít meg a huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező személyek azon gyermekei esetében, akik a huzamos uniós tartózkodási engedélyt kiállító tagállam területén születtek vagy akiket ott fogadtak örökbe, amit jelenleg egyetlen uniós jogi eszköz sem szabályoz. Mivel a családi életet tiszteletben kell tartani, és a családi élet védelme a huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező személyek beilleszkedésének alapvető eleme, a huzamos uniós tartózkodási engedélyt kiállító tagállam területén született vagy ott örökbe fogadott gyermekeiknek automatikusan meg kell szerezniük a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállást az adott tagállamban anélkül, hogy teljesíteniük kellene az előzetes tartózkodásra vonatkozó követelményt. III. FEJEZET – TARTÓZKODÁS MÁS TAGÁLLAMOKBAN 16–18. cikk Ezek a cikkek meghatározzák a huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező személyek és családtagjaik EU-n belüli mobilitására vonatkozó főbb szabályokat és feltételeket. Az átdolgozásra irányuló javaslat célja, hogy megkönnyítse az EU-n belüli mobilitást azáltal, hogy felszámol számos olyan akadályt, amelyek eddig gátolták azt. A második tagállam a továbbiakban nem jogosult arra, hogy ellenőrizze a munkaerőpiaci helyzetet a huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező személyek által benyújtott, alkalmazotti vagy önálló vállalkozói minőségben folytatandó gazdasági tevékenység gyakorlása iránti kérelmek vizsgálatakor, valamint el kell törölni a más tagállamokban lakóhellyel rendelkező, huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező személyekre vonatkozó, korábban meglévő kvótákat. Ezen túlmenően a huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező személyeknek jogosultaknak kell lenniük arra, hogy a kérelmet még az első tagállamban való tartózkodásuk során benyújthassák, és legkésőbb a kérelmük benyújtását követő 30 napon belül munkába álhassanak vagy megkezdhessék tanulmányaikat. Amennyiben a huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező személyek egy második tagállamban tartózkodási engedély iránti kérelmet kívánnak benyújtani szabályozott szakma gyakorlása céljából, szakmai képesítésüket a 2005/36/EK irányelvvel és más alkalmazandó uniós és nemzeti jogszabályokkal összhangban ugyanúgy el kell ismerni, mint a szabad mozgáshoz való jogot gyakorló uniós polgárok szakmai képesítését. 19–20. cikk Ezek a cikkek úgy rendelkeznek, hogy a második tagállam közrendi és közbiztonsági okokra hivatkozva elutasíthatja a tartózkodási engedély iránti kérelmet, amint azt a 2003/109/EK irányelv már előírja. A 20. cikk a Schengeni határellenőrzési kódexre való kereszthivatkozás révén összehangolja a népegészségügyi veszély meghatározását a jogszerű migrációra vonatkozó legutóbbi irányelvek rendelkezéseivel. 21. cikk Ez a cikk a 2003/109/EK irányelvben már előírtakhoz hasonló, a tartózkodási jogállás második tagállamban történő megszerzésére vonatkozó igazgatási eljárásokat állapít meg. Az átdolgozásra irányuló javaslat a jogszerű migrációra vonatkozó legutóbbi irányelveknek megfelelően rövidebb határidőt vezet be (90 nap + 30 nap rendkívüli körülmények esetén), és a 2003/86/EK irányelvtől eltérve lehetővé teszi a családtagok számára, hogy az önálló tartózkodási engedély megszerzése céljából összeszámítsák a különböző tagállamokban töltött tartózkodási időszakokat.



22–23. cikk Ezek a cikkek megállapítják a nemzetközi védelemben részesülő személyek huzamos uniós tartózkodási engedélyének módosítására, valamint a mobilitással kapcsolatos eljárási garanciákra vonatkozó szabályokat, amint azt a 2011/51/EU irányelvvel módosított 2003/109/EK irányelv már előírja. 24. cikk E cikk úgy rendelkezik, hogy amint a huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező személyek és családtagjaik tartózkodási jogot szereznek a második tagállamban, a második tagállam állampolgáraival egyenlő elbánásban kell részesülniük a javaslat 12. cikkében említett területeken és feltételek mellett. Ez utóbbi rendelkezés javítja a második tagállamban tartózkodó, huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező személyeknek és családtagjaiknak a második tagállam munkaerőpiacához való hozzáférését azáltal, hogy megszünteti a tagállamok azon lehetőségét, hogy az első 12 hónapban korlátozzák ezt a hozzáférést. A második tagállamban való tartózkodás feltételeinek folyamatos teljesülése érdekében azonban a második tagállam számára lehetővé kell tenni, hogy előírja a huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező személyek és családtagjaik számára, hogy tájékoztassák az illetékes hatóságokat a munkáltató vagy a gazdasági tevékenység bármely változásáról. 25. cikk Ez a cikk megállapítja a tartózkodási jogállás második tagállambeli visszavonására és az első tagállamot terhelő visszavételi kötelezettségre vonatkozó szabályokat, amint azt a 2003/109/EK irányelv már előírja. A cikk több módosítást tartalmaz: ezek célja, hogy biztosítsák az összhangot a 2008/115/EK visszatérési irányelvvel, amely megállapítja a jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok visszaküldésével kapcsolatban a tagállamokban alkalmazandó közös normákat és eljárásokat. 26. cikk Ez a cikk kimondja, hogy a második tagállamban tartózkodó, huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező személyeknek a jogállás első tagállamban történt megszerzéséhez szükségeshez hasonló feltételek mellett meg kell adni a lehetőséget, hogy „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállást szerezzenek a második tagállamban. Annak érdekében, hogy felgyorsítsák a második tagállamba való beilleszkedést azon személyek esetében, akik már beilleszkedtek egy másik uniós tagállamba, az átdolgozásra irányuló javaslat előírja, hogy a második tagállamban való tartózkodás megkövetelt időtartama három év. A „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállás második tagállamban való megszerzése céljából nem szabad lehetővé tenni a különböző tagállamokban töltött tartózkodási időszakok összeszámítását. A második tagállam számára azonban lehetővé kell tenni annak eldöntését, hogy a területén történő ötéves jogszerű és folyamatos tartózkodást megelőzően nyújt-e szociális ellátást vagy tanulmányi ösztöndíjból vagy diákhitelből álló szociális ösztöndíjat tanulmányok folytatásához (a szakképzést is beleértve), a munkavállalóktól, önálló vállalkozóktól eltérő, huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező személyek és azok családtagjai számára, szem előtt tartva, hogy az ötéves jogszerű és folyamatos tartózkodást követő huzamos tartózkodási jog megszerzését megelőzően ezek az ellátások megtagadhatók azoktól az uniós polgároktól, akik a munkavállalóktól vagy önálló vállalkozóktól eltérő minőségben gyakorolták a 2004/38/EK irányelv vagy az EUMSZ 21. cikke szerinti, szabad mozgáshoz való jogokat, és azok családtagjaitól. A második tagállam dönthet úgy, hogy az ötéves jogszerű és folyamatos tartózkodást megelőzően ilyen ellátást nyújt huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező személyek számára, feltéve, hogy egyenlő elbánást biztosít a 2004/38/EK irányelv vagy az EUMSZ 21. cikke szerinti, szabad mozgáshoz való jogokat gyakorló (a munkavállalóktól, önálló vállalkozóktól vagy az e jogállást megtartó személyektől eltérő) uniós polgárok, azok családtagjai, valamint az egyrészt az Unió és annak tagállamai, másrészről harmadik országok között létrejött megállapodások alapján a szabad mozgás tekintetében az uniós polgárokéval egyenértékű jogokat élvező harmadik országbeli állampolgárok és azok családtagjai számára. Végezetül, ha a huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező személy az említett tagállamban történő ötéves jogszerű és folyamatos tartózkodást megelőzően megszüntette a munkavállalóként vagy önálló vállalkozóként folytatott tevékenységét, valamint nem rendelkezik önmaga és családtagjai számára elegendő forrással és teljes körű egészségbiztosítással ahhoz, hogy ne jelentsen indokolatlan terhet a második tagállam szociális segítségnyújtási rendszerére, ezzel az indokkal meg lehet szüntetni jogszerű tartózkodását, szem előtt tartva, hogy az ötéves jogszerű és folyamatos tartózkodást követő huzamos tartózkodási jog megszerzését megelőzően a szabad mozgáshoz való jogokat gyakorló uniós polgárok és azok családtagjai ilyen helyzetben kiutasíthatók.

IV. FEJEZET – ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 27. cikk Ez az új cikk arra kötelezi a tagállamokat, hogy a jogszerű migrációra vonatkozó legutóbbi irányelvekkel összhangban segítsék elő a kérelmezők hozzáférését a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállás megszerzésére és az ahhoz kapcsolódó jogokra vonatkozó információkhoz. 28–33. cikk Ezek a cikkek meghatározzák a jelentéstételre, a kapcsolattartó pontokra, az átültetésre, a hatálybalépésre és a címzettekre vonatkozó szabályokat, amint azokról a 2003/109/EK irányelv már rendelkezik. A 31. cikk előírja, hogy az átdolgozott irányelv átültetési határidejének lejártát követően a 2003/109/EK irányelv hatályát veszti. 🡻 2003/109/EK (kiigazított szöveg) 2022/0134 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE a harmadik országok huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárokállampolgárainak jogállásáról (átdolgozás) AZ ⌦ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ ⌫ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az ⌦ Európai Unió működéséről szóló ⌫ Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak ⌦ 79.cikke (2) bekezdésének ⌫⌦ a) és b) pontjára ⌫ 63. cikkének (3) és (4) bekezdésére, tekintettel a Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére, tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére, rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel:

⇩ új szöveg (1)A 2003/109/EK tanácsi irányelvet jelentős mértékben módosították. Mivel további módosítások szükségesek, az irányelvet az áttekinthetőség érdekében célszerű átdolgozni. 🡻 2003/109/EK, (1) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség fokozatos létrehozása érdekében az Európai Közösséget létrehozó szerződés rendelkezik mind a személyek szabad mozgásának biztosítását célzó intézkedések elfogadásáról a külső határok ellenőrzésével, a menedékjoggal és a bevándorlással kapcsolatos kísérő intézkedésekkel összefüggésben, mind pedig a harmadik országok állampolgárainak menedékjogával, bevándorlásával és jogai védelmével kapcsolatos intézkedések elfogadásáról. 🡻 2003/109/EK, (2) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) Az Európai Tanács 1999. október 15–16-i tamperei rendkívüli ülésén kijelentette, hogy a harmadik országok állampolgárainak jogállását közelíteni kell a tagállamok állampolgáraiéhoz, és hogy egy bizonyos időtartamon keresztül – amelyet még meg kell határozni – valamely tagállamban jogszerűen tartózkodó és huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező személynek az adott tagállamban olyan egységes jogokat kell biztosítani, amelyek a lehető legközelebb állnak az Európai Unió polgárait megillető jogokhoz. 🡻 2003/109/EK, (3) preambulumbekezdés (2)Ezen irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat és figyelembe veszi különösen az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény, valamint az Európai Unió alapjogi chartája által elismert elveket. 🡻 2003/109/EK, (4) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) (3)A tagállamokban huzamosan tartózkodó ⌦ huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező ⌫ harmadik országbeli állampolgárok integrációja kulcsfontosságú szerepet játszik a gazdasági és társadalmi kohézió előmozdításában, amely a Közösségnek ⌦az Uniónak ⌫ a Szerződésben kinyilvánított alapvető célkitűzése. 🡻 2003/109/EK, (5) preambulumbekezdés (4)A tagállamoknak ezen irányelv rendelkezéseit nem, faj, bőrszín, etnikai vagy társadalmi származás, genetikai jellemzők, nyelv, vallás vagy meggyőződés, politikai vagy más vélemény, nemzeti kisebbséghez való tartozás, vagyon, származás, fogyatékosság, életkor vagy szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetés nélkül kell végrehajtaniuk. 🡻 2011/51/EU, (2) és (4) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) (5)A „huzamos ⌦ uniós ⌫ tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállás egy meghatározott idő elteltével történő megszerzésének lehetősége egy tagállamban a nemzetközi védelmet élvező személyek teljes integrációjának fontos eleme a tartózkodási hely szerinti tagállamban. A nemzetközi védelmet élvező személyek számára ezért – más harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó feltételekkel azonos feltételek mellett – lehetővé kell tenni, hogy „huzamos ⌦ uniós ⌫ tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállást szerezzenek abban a tagállamban, amely nemzetközi védelmet nyújtott számukra.

⇩ új szöveg (6)Az uniós jog értelmében a szabad mozgás jogával rendelkező harmadik országbeli állampolgárok számára ugyanolyan szabályok szerint kell hozzáférést biztosítani a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogálláshoz, mint az ennek az irányelvnek a hatálya alá tartozó bármely más harmadik országbeli állampolgár számára. Azok a jogok, amelyeket ezek a harmadik országbeli állampolgárok a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállás birtokosaként megszereznek, nem érinthetik az őket a 2004/38/EK irányelv alapján adott esetben megillető jogokat. Ennek az irányelvnek a szabad mozgás jogát élvező személyekre vonatkozó minden rendelkezését alkalmazni kell azon harmadik országbeli állampolgárokra is, akik a szabad mozgás tekintetében az egyrészről az Unió és a tagállamok, másrészről harmadik országok, vagy az Unió és harmadik országok között megkötött megállapodások alapján az uniós polgárokéval egyénértékű jogokat élveznek. 🡻 2003/109/EK, (6) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) (7)A „huzamos ⌦ uniós ⌫ tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállás megszerzésének fő kritériuma a tagállam területén való tartózkodás időtartama. A tartózkodásnak jogszerűnek és folyamatosnak kell lennie, igazolandó, hogy az adott személy szorosan kötődik az országhoz. Rendelkezni kell bizonyos fokú rugalmasságról, hogy figyelembe lehessen venni azon körülményeket, amelyek miatt az adott személynek esetleg ideiglenesen el kell hagynia az ország területét. ⇩ új szöveg (8)A „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállás visszaélésszerű megszerzésével kapcsolatos kockázat megelőzése érdekében a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a harmadik országbeli állampolgárok valamennyi kategóriája esetében megfelelően figyelemmel kísérjék a jogszerű és folyamatos tartózkodásra vonatkozó követelményt. Ez a kockázat különösen releváns azok a harmadik országbeli állampolgárok esetében, akik olyan tartózkodási engedéllyel rendelkeznek, amelyet az adott tagállamba irányuló bármilyen típusú befektetés alapján állítottak ki, mivel az ilyen tartózkodási engedélyek kiállítása nem függ a tagállamban való folyamatos fizikai jelenlét követelményétől, vagy a befektető csupán korlátozott ideig köteles a tagállamban tartózkodni. Az említett kockázat megelőzése érdekében a tagállamoknak meg kell erősíteniük a jogszerű és folyamatos tartózkodásra vonatkozó követelményre irányuló ellenőrzéseket, különös tekintettel a bármely típusú befektetés – például tőketranszfer, ingatlanvásárlás vagy -bérlés, államkötvénybe való befektetés, gazdasági társaságokba való befektetés, a közjót szolgáló tevékenység javára történő adományozás vagy alapítvány, vagy az állami költségvetéshez való hozzájárulás – ellenében valamely tagállamban tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok által benyújtott, „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállás iránti kérelmekre. (9)A „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállás megszerzéséhez szükséges tartózkodási időt ugyanabban a tagállamban kell teljesíteni, ahol a kérelmet benyújtották. A harmadik országbeli állampolgárok EU-n belüli mobilitásának előmozdítása érdekében azonban a tagállamoknak lehetővé kell tenniük a harmadik országbeli állampolgárok számára a különböző tagállamokban töltött tartózkodási időszakok összeszámítását. A befektetői letelepedési programok vonzerejének korlátozása, valamint annak figyelembevétele érdekében, hogy nem minden tagállam szabályozta a tartózkodási engedélyek e kategóriáját, a különböző tagállamokban való tartózkodási időszakok összeszámítása céljából a tagállamok nem vehetik figyelembe a más tagállamba irányuló bármilyen típusú befektetés alapján kiállított tartózkodási engedély birtokosaként szerzett tartózkodási időt. (10)Az uniós vagy nemzeti jog alapján kiadott, hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum vagy tartózkodási engedély birtokosaként eltöltött tartózkodási időt be kell számítani a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállás megszerzéséhez szükséges időbe, beleértve az irányelv hatálya alól kizárt jogállás alapján vagy minőségben eltöltött tartózkodási időszakokat is, például a tanulmányi vagy szakképzési célú tartózkodást, a nemzeti vagy átmeneti védelemben részesülő személyként való tartózkodást, vagy az eredetileg kizárólag ideiglenes alapon történő tartózkodást. Amennyiben a harmadik ország érintett állampolgára olyan tartózkodási jogcímet szerzett meg, amely lehetővé teszi számára a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállás megszerzését, ezeket az időszakokat teljes mértékben figyelembe kell venni a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállás megszerzéséhez szükséges idő kiszámításakor, feltéve, hogy a tartózkodás teljes időtartama jogszerű és folyamatos volt. 🡻 2003/109/EK, (7) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) ⇨új szöveg (11)A „huzamos ⌦ uniós ⌫ tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállás megszerzéséhez a harmadik országbeli állampolgároknakok állampolgárainak bizonyítaniuk kell, hogy rendelkeznek megfelelő anyagi forrásokkal és betegségbiztosítással, ahhoz, hogy elkerüljék, hogy a tagállam számára teherré váljanak. ⇨ A tagállamok meghatározhatnak egy bizonyos összeget referenciaösszegként, de nem írhatják elő a minimális jövedelem azon összegét, amely alatt a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállás iránti valamennyi kérelem elutasításra kerül az egyes kérelmezők helyzetének konkrét vizsgálata nélkül. ⇦ A tagállamok annak vizsgálatakor, hogy az adott személy rendelkezik-e stabil és rendszeres anyagi forrásokkal, ⌦ a tagállamok ⌫ figyelembe vehetnek olyan tényezőket is, mint a befizetett nyugdíjjárulékok és az adófizetési kötelezettségek teljesítése. ⇨A „források” fogalma nem kizárólag a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállás kérelmezőjének „saját forrásaira” vonatkozhat, hanem azokat a forrásokat is magában foglalhatja, amelyeket harmadik személy bocsát e kérelmező rendelkezésére, feltéve hogy, az érintett kérelmező egyéni helyzetére tekintettel, e forrásokat stabilaknak, rendszereseknek és elégségeseknek lehet tekinteni. ⇦ ⇩ új szöveg (12)A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy megköveteljék a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállást kérelmezőktől a beilleszkedési követelmények teljesítését, például előírva számukra állampolgári beilleszkedési vagy nyelvvizsga letételének kötelezettségét. Azonban e kötelezettség végrehajtásának eszközei nem veszélyeztethetik a harmadik országbeli állampolgárok beilleszkedésének előmozdítására vonatkozó célkitűzést, különös tekintettel az állampolgári beilleszkedési vizsga letételéhez szükséges ismeretek szintjére, az e vizsgára való felkészüléshez szükséges kurzusok és anyagok hozzáférhetőségére, a harmadik országbeli állampolgárok által az e vizsgára való jelentkezési díj címén fizetendő díjra, vagy az olyan sajátos körülmények figyelembevételére, mint az életkor, az írástudatlanság vagy az iskolai végzettség. 🡻 2003/109/EK, (8) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(13)Továbbá a harmadik országok azon állampolgáraiazon harmadik országbeli állampolgárok, akik „huzamos ⌦ uniós ⌫ tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállást kívánnak megszerezni és fenntartani, nem jelenthetnek veszélyt a közrendre vagy a közbiztonságra. A közrend fogalomkörébe tartozhat a súlyos bűncselekmény elkövetése miatti elítélés. 🡻 2003/109/EK, (9) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) (14)Gazdasági megfontolásokból nem tagadható meg a „huzamos ⌦ uniós ⌫ tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállás megadása, és e megfontolások nem tekinthetők úgy, mint amelyek érintenék a vonatkozó feltételeket. 🡻 2003/109/EK, (10) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) (15)Meg kell állapítani a „huzamos ⌦ uniós ⌫ tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállás ⌦megszerzése ⌫ iránti kérelemek elbírálására irányadó eljárási szabályok rendszerét. Ezen eljárásoknak eredményeseknek és kivitelezhetőknek kell lenniük, figyelembe kell venniük a tagállamok közigazgatásának általános leterheltségét, valamint kellően átláthatónak és méltányosnak kell lenniük annak érdekében, hogy megfelelő jogbiztonságot kínáljanak az érintetteknek. Ezenkívül nem szolgálhatnak a tartózkodáshoz való jog gyakorlása akadályozásának eszközéül. 🡻 2003/109/EK, (11) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) (16)A „huzamos ⌦ uniós ⌫ tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállás megszerzését ⌦ huzamos uniós ⌫ tartózkodási engedéllyel kell igazolni, amely lehetővé teszi az érintetteknek jogállásuk könnyű és azonnali bizonyítását. A tartózkodási engedélynek magas szintű műszaki szabványoknak kell eleget tennie, főként a hamisítás és meghamisítás elleni védelem tekintetében, hogy elkerülhetők legyenek a visszaélések azon tagállamban, amelyben a jogállást megszerezték, valamint azon tagállamokban, amelyekben a tartózkodási jogot gyakorolják. ⇩ új szöveg (17)A huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező személyek körkörös migrációjának előmozdítása érdekében, és különösen annak lehetővé tétele céljából, hogy e személyek befektethessenek a származási országukban, megoszthassák az Unióban megszerzett tudásukat és készségeiket, valamint hogy személyes és családi körülményeik miatt ideiglenesen visszatérhessenek a hazájukba, a huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező személyek számára lehetővé kell tenni, hogy legfeljebb 24 egymást követő hónapig az Unió területén kívül tartózkodjanak anélkül, hogy elveszítenék a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállásukat. Hosszabb távollétek esetén a tagállamoknak rendelkezniük kell a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállás újbóli megszerzésének könnyített eljárásáról. 🡻 2003/109/EK, (12) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) (18)Annak érdekében, hogy a huzamos ⌦uniós ⌫ tartózkodási engedéllyel rendelkező személyek valóban integrálódni tudjanak abba a társadalomba, amelyben élnek, a tagállamok állampolgáraival megegyező elbánásban kell részesülniük a gazdasági és szociális ügyek széles területén, az ezen irányelv által meghatározott vonatkozó feltételek alapján. 🡻 2011/51/EU, (7) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) (19)A nemzetközi védelmet élvező személyek számára a nemzetközi védelmet nyújtó tagállamban biztosított egyenlő bánásmód nem sértheti a 2011/95/EU ⌦ európai parlamenti és tanácsi ⌫ irányelv és az 1967. január 31-én New Yorkban aláírt jegyzőkönyvvel módosított, a menekültek jogállásáról szóló, 1951. július 28-i egyezmény (a genfi egyezmény) alapján biztosított jogokat és ellátásokat.

🡻 2003/109/EK, (13) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) A szociális segély tekintetében annak lehetősége, hogy a huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkezők számára az ellátást az alapellátásra korlátozzák, úgy értendő, hogy e fogalomba tartozik legalább a minimális jövedelemtámogatás, a betegség és terhesség esetén nyújtott segély, a szülői segély és a tartós gondozási segély. Ezen ellátások biztosításának módját a nemzeti jog határozza meg. 🡻 2003/109/EK, (14) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) A tagállamok továbbra is kötelesek biztosítani a kiskorúak számára, hogy a tagállamok állampolgárai számára meghatározottakhoz hasonló feltételek mellett juthassanak be az oktatási rendszerbe. 🡻 2003/109/EK, (15) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) A szakképzés területén a tanulmányi juttatás fogalomkörébe nem tartoznak bele a szociális támogatásokból finanszírozott intézkedések. Továbbá a tanulmányi juttatáshoz való hozzáférés függhet attól a ténytől is, hogy a juttatásért folyamodó személy saját maga teljesíti-e a „huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállás megszerzésének feltételeit. A tanulmányi juttatás megadása tekintetében a tagállamok figyelembe vehetik azt a tényt, hogy az Unió polgárai ugyanezen előnyt élvezhetik származási országukban. ⇩ új szöveg (20)A harmadik országbeli állampolgárok által a valamely más tagállamban megszerzett szakmai képesítéseket az uniós polgárok képesítésével azonos módon kell elismerni. A harmadik országban megszerzett képesítéseket a 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően kell figyelembe venni. Ez az irányelv nem érintheti a szabályozott szakmák gyakorlására vonatkozóan a nemzeti jogban meghatározott feltételeket. (21)Ennek az irányelvnek figyelembe kell vennie a 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel bevezetett, a jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok visszaküldésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákat és eljárásokat. 🡻 2003/109/EK, (16) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) (22)A huzamos ⌦ uniós ⌫ tartózkodási engedéllyel rendelkező személyek számára megerősített védelmet kell biztosítani a kiutasítással ⌦ jogszerű tartózkodásukat megszüntető határozatokkal ⌫ szemben. E védelem az Emberi Jogok Európai Bírósága határozataiban megállapított kritériumokon alapul. A kiutasítás elleni védelem biztosítása érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell a hatékony jogorvoslat lehetőségét ⌦ e határozatokkal szemben ⌫ . ⇩ új szöveg (23)A huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező személyek jogszerű tartózkodását megszüntető határozatok nem alapozhatok gazdasági megfontolásokra. 🡻 2011/51/EU, (10) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(24)Amennyiben egy tagállam ⌦az ezen ⌫ a 2003/109/EK irányelvben meghatározott indokok egyike alapján kiutasítani szándékozik ⌦meg kívánja szüntetni ⌫ egy olyan nemzetközi védelmet élvező személyt ⌦jogszerű tartózkodását ⌫, aki e tagállamban „huzamos ⌦ uniós ⌫ tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállást szerzett, ⌦ és vissza akarja őt küldeni irányítani, ⌫ az érintett személy számára biztosítani kell a 2011/95/EU irányelvben és a genfi egyezmény 33. cikkében nyújtott visszaküldés elleni védelmet. Ennek érdekében, amennyiben egy személy „huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállást szerzett abban a tagállamban, ahol tartózkodik, egy másik tagállamban pedig nemzetközi védelmet élvez, elő kell írni, hogy – kivéve, ha a 2011/95/EU irányelv értelmében a visszaküldés megengedett – e személyt csak a nemzetközi védelmet nyújtó tagállamba lehet kiutasítani ⌦ való távozásra lehet kötelezni ⌫, és hogy e tagállam köteles őt visszafogadni ⌦ visszavenni ⌫. Ugyanezen biztosítékokat kell alkalmazni a nemzetközi védelmet élvező olyan személyre, aki egy másik tagállamban tartózkodik, de ott még nem szerzett „huzamos ⌦ uniós ⌫ tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállást. 🡻 2011/51/EU, (11) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) (25)Amennyiben a 2011/95/EU irányelv értelmében a nemzetközi védelmet élvező személyt ki lehet utasítani ⌦ vissza lehet irányítani ⌫ az Unió területéről, a tagállamoknak köteleseknek kell lenniük biztosítani azt, hogy az összes felhasználható forrásból, ezen belül szükség esetén a nemzetközi védelmet nyújtó tagállamtól származó valamennyi információ rendelkezésre álljon, továbbá biztosítaniuk kell az információ alapos kiértékelését annak érdekében, hogy a nemzetközi védelmet élvező személy kiutasításáról ⌦ visszairányításáról ⌫ szóló határozat összhangban legyen az Európai Unió Alapjogi Chartája 4. cikkével és 19. cikkének (2) bekezdésével. ⇩ új szöveg (26)A huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező személyek jobb beilleszkedésének előmozdítása érdekében a családegyesítésre és a házastárs munkavállalására vonatkozó kedvező feltételeket előíró szabályokat kell bevezetni. Ezért rendelkezni kell a 2003/86/EK tanácsi irányelvtől való egyedi eltérésekről. A családegyesítésre nem alkalmazhatók a beilleszkedésre vonatkozó követelmények, mivel úgy kell tekinteni, hogy a huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező személyek és családjaik beilleszkedtek a befogadó társadalomba. (27)Mivel a családi életet tiszteletben kell tartani, és a családi élet védelme a huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező személyek beilleszkedésének alapvető eleme, a huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező személyek azon gyermekeinek, akik az előbbiek számára huzamos uniós tartózkodási engedélyt kiállító tagállam területén születtek vagy ott fogadták őket örökbe, automatikusan meg kell szerezniük a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállást az adott tagállamban, különösen anélkül, hogy teljesíteniük kellene az előzetes tartózkodásra vonatkozó követelményt. 🡻 2003/109/EK, (17) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) ⇨új szöveg (28)A „huzamos ⌦ uniós ⌫ tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállás megszerzése feltételeinek⌦ ére vonatkozó feltételek ⌫ harmonizálása erősíti a tagállamok közötti kölcsönös bizalmat. ⇨ Ez az irányelv azonban nem érintheti a tagállamok arra irányuló jogát, hogy a huzamos uniós tartózkodási engedélytől eltérő, az állandó vagy korlátlan érvényességű nemzeti tartózkodási engedélyeket állítsanak ki. ⇦ Egyes tagállamok állandó vagy korlátlan érvényességű engedélyeket bocsátanak ki olyan feltételekkel, amelyek kedvezőbbek az ezen irányelv által előírtaknál. A Szerződés nem zárja ki a kedvezőbb nemzeti rendelkezések alkalmazásának lehetőségét. Azonban ezen irányelv alkalmazásában elő kell írni, hogy a kedvezőbb feltételekkel kibocsátott engedélyek nem jogosítanak ⇨ Az ilyen nemzeti tartózkodási engedélyek nem jogosíthatnak ⇦ fel más tagállamokban való letelepedésre. ⇩ új szöveg (29)A tagállamoknak egyenlő feltételeket kell biztosítaniuk a huzamos uniós tartózkodási engedélyek és az állandó vagy korlátlan érvényességű nemzeti tartózkodási engedélyek között az eljárási jogok és az egyenlő bánásmódhoz való jog, az eljárások, valamint az információkhoz való hozzáférés tekintetében. A tagállamoknak különösen arról kell gondoskodniuk, hogy a huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező személyek és azok családtagjai számára biztosított eljárási garanciák és jogok ne legyenek alacsonyabb szintűek az állandó vagy korlátlan érvényességű nemzeti tartózkodási engedélyek birtokosait megillető eljárási biztosítékoknál és jogoknál. A tagállamoknak gondoskodniuk kell továbbá arról, hogy a huzamos uniós tartózkodási engedélyt kérelmezőknek ne kelljen magasabb díjat fizetniük a kérelmük feldolgozásáért, mint a nemzeti tartózkodási engedélyt kérelmezőknek. Végezetül a tagállamoknak – például a jogszerű migrációval foglalkozó nemzeti honlapokon és tájékoztató kampányokban szereplő információk, valamint az illetékes migrációs hatóságoknak nyújtott képzési programok tekintetében – ugyanolyan szintű tájékoztatási, promóciós és hirdetési tevékenységeket kell folytatniuk a huzamos uniós tartózkodási engedély vonatkozásában, mint amilyet az állandó vagy korlátlan érvényességű nemzeti tartózkodási engedélyek esetében végeznek. 🡻 2003/109/EK, (18) preambulumbekezdés ⇨ új szöveg (30)⇨ Meg kell könnyíteni a huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező személyek más tagállamokban való tartózkodását. ⇦ Azon feltételek meghatározásának, amelyek mellett egy harmadik ország huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező harmadik országbeli állampolgára megszerezheti a jogot egy másik tagállamban való tartózkodásra, hozzá kell járulnia a belső piac mint olyan terület hatékony megvalósításához, amelyben a személyek szabad mozgása biztosított. Továbbá jelentős mobilitási tényezőként is szolgálhat, főként az Unió munkaerőpiacán. ⇨ El kell ismerni, hogy az egyik tagállamban már huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok foglalkozási, illetve földrajzi mobilitása Unió-szerte jelentősen hozzájárul a munkaerőpiac hatékonyságának növeléséhez, a szakemberhiány kezeléséhez és a regionális egyenlőtlenségek kiegyensúlyozásához.⇦

🡻 2011/51/EU, (5) preambulumbekezdés (31)A nemzetközi védelmet élvező személyek azon joga tekintetében, hogy a számukra nemzetközi védelmet nyújtó tagállamtól eltérő tagállamokban tartózkodjanak, biztosítani kell, hogy ezeket az eltérő tagállamokat tájékoztassák az érintett személyek védelmi hátteréről, hogy eleget tehessenek a visszaküldés tilalma elvére vonatkozó kötelezettségeiknek. 🡻 2011/51/EU, (9) preambulumbekezdés (32)A nemzetközi védelmet élvező személyek védelmével kapcsolatos felelősség átszállása nem tartozik ezen irányelv hatálya alá. 🡻 2003/109/EK, (19) preambulumbekezdés (33) Rendelkezni kell arról, hogy a másik tagállamra vonatkozó tartózkodási jog gyakorolható legyen alkalmazotti vagy önálló vállalkozói minőségben történő munkavégzés, tanulás céljából vagy akár bármely formájú gazdasági tevékenység gyakorlása nélküli letelepedés érdekében. ⇩ új szöveg (34)A huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező személyek alkalmazotti vagy önálló vállalkozói minőségben folytatott gazdasági tevékenység céljából történő EU-n belüli mobilitásának megkönnyítése érdekében, a második tagállamban való tartózkodás iránti kérelmek vizsgálatakor nem kell ellenőrizni a munkaerőpiaci helyzetet. (35)A második tagállam számára lehetővé kell tenni, hogy engedélyezze a huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező személynek a munkába állást vagy a tanulmányok megkezdését, amint a huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező személy birtokosa az ezen irányelvben előírt határidőn belül benyújtja az említett tagállamban való tartózkodás iránti hiánytalan kérelmet. A huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező személyeknek jogosultaknak kell lenniük arra, hogy a második tagállamban való tartózkodás iránti kérelem benyújtását követő 30 napon belül munkába álhassanak vagy megkezdhessék tanulmányaikat. (36)Amennyiben a huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező személyek egy második tagállamban tartózkodás iránti kérelmet kívánnak benyújtani szabályozott szakma gyakorlása céljából, szakmai képesítésüket a 2005/36/EK irányelvvel és más alkalmazandó uniós és nemzeti jogszabályokkal összhangban ugyanúgy el kell ismerni, mint a szabad mozgáshoz való jogot gyakorló uniós polgárok szakmai képesítését. 🡻 2003/109/EK, (20) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) ⇨új szöveg (37)A családtagoknak is lehetőséget kell biztosítani egy ⇨második ⇦ másik tagállamban való letelepedésre az ⌦ uniós ⌫ huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező személlyel együtt a család egységének megőrzése érdekében, és hogy a huzamos ⌦ uniós ⌫ tartózkodási engedéllyel rendelkező személy számára a tartózkodási jog gyakorlásának akadályozása elkerülhető legyen. Azon családtagok tekintetében, akiknek engedélyezik a huzamos ⌦ uniós ⌫ tartózkodási engedéllyel rendelkező személyekkel való érkezést vagy a hozzájuk való csatlakozást, a tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk azon fogyatékossággal élő felnőtt korú gyermekek és azon felmenő ági első fokú rokonok helyzetére, akiket a huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező személyek eltartanak. 🡻 2003/109/EK, (21) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) (38)Azon tagállamnak, ahol a huzamos ⌦ uniós ⌫tartózkodási engedéllyel rendelkező személy tartózkodási jogát gyakorolni kívánja, képesnek kell lennie annak ellenőrzésére, hogy az érintett személy megfelel-e a tagállam területén való tartózkodás feltételeinek. Továbbá képesnek kell lennie annak ellenőrzésére, hogy az érintett személy nem jelent-e veszélyt a közrendre, a közbiztonságra vagy a közegészségügyre.

🡻 2003/109/EK, (22) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) (39)A tartózkodás joga értéktelenné tételének elkerülése érdekében a huzamos ⌦ uniós ⌫ tartózkodási engedéllyel rendelkező személyeket a második tagállamban ugyanazon elbánásban kell részesíteni – az ezen irányelvben meghatározott feltételek alapján –, mint amelyet abban a tagállamban élveznek, ahol a jogállást megszerezték. A szociális segélyezés alapján járó ellátások biztosítása nem sérti a tagállamok azon lehetőségét, hogy visszavonhassák a tartózkodási engedélyt, amennyiben az érintett személy már nem felel meg az irányelv által meghatározott követelményeknek. ⇩ új szöveg (40)A második tagállamban való tartózkodás feltételeinek folyamatos teljesülése érdekében a második tagállam számára lehetővé kell tenni, hogy előírja a huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező személyek és családtagjaik számára, hogy tájékoztassák az illetékes hatóságokat a munkáltató vagy a gazdasági tevékenység bármely változásáról. A kommunikációs eljárás nem függesztheti fel az érintett személyek azon jogát, hogy alkalmazotti vagy önálló vállalkozói minőségben gazdasági tevékenységet folytassanak, és nem szabad ellenőrizni a munkaerőpiaci helyzetet. 🡻 2003/109/EK, (23) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) ⇨új szöveg (41)A harmadik országbeli állampolgároknakok állampolgárainak az első tagállamban történt megszerzéshez szükséges feltételekhez hasonló ⇨kel azonos ⇦feltételek mellett meg kell adni a lehetőséget, hogy „huzamos ⌦ uniós ⌫ tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállást szerezzenek azon tagállamban, ahová költöztek és ahol a letelepedés mellett döntöttek. ⇨ Ugyanakkor a második tagállamban való tartózkodás előírt időtartama három év, és nem szabad lehetővé tenni a különböző tagállamokban töltött tartózkodási időszakok összeszámítását. Ebben az esetben a második tagállamra kell bízni annak eldöntését, hogy a területén történő ötéves jogszerű és folyamatos tartózkodást megelőzően nyújt-e szociális ellátást vagy szociális ösztöndíjat tanulmányok folytatásához (a szakképzést is beleértve), a munkavállalóktól, önálló vállalkozóktól eltérő, huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező személyek és azok családtagjai számára, szem előtt tartva, hogy az ötéves jogszerű és folyamatos tartózkodást megelőzően ezek az ellátások megtagadhatók azoktól az uniós polgároktól, akik a munkavállalóktól vagy önálló vállalkozóktól eltérő minőségben gyakorolták a 2004/38/EK irányelv vagy az EUMSZ 21. cikke szerinti, szabad mozgáshoz való jogokat, és azok családtagjaitól. A második tagállam dönthet úgy, hogy az ötéves jogszerű és folyamatos tartózkodást megelőzően ilyen ellátást nyújt a huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező személyeknek, feltéve, hogy egyenlő elbánást biztosít a 2004/38/EK irányelv vagy az EUMSZ 21. cikke szerinti, szabad mozgáshoz való jogokat gyakorló, a munkavállalóktól, önálló vállalkozóktól vagy az e jogállást megtartó személyektől eltérő uniós polgárok, azok családtagjai, valamint az egyrészt az Unió és annak tagállamai, másrészről harmadik országok között létrejött megállapodások alapján a szabad mozgás tekintetében az uniós polgárokéval egyenértékű jogokat élvező harmadik országbeli állampolgárok és azok családtagjai számára. Ezenfelül, ha a huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező személy az említett tagállamban történő ötéves jogszerű és folyamatos tartózkodást megelőzően megszüntette a munkavállalóként vagy önálló vállalkozóként folytatott tevékenységét, valamint nem rendelkezik önmaga és családtagjai számára elegendő forrással és teljes körű egészségbiztosítással ahhoz, hogy ne jelentsen indokolatlan terhet a második tagállam szociális segítségnyújtási rendszerére, ezzel az indokkal meg lehet szüntetni jogszerű tartózkodását, szem előtt tartva, hogy a szabad mozgáshoz való jogokat gyakorló uniós polgárok és azok családtagjai ilyen helyzetben kiutasíthatók. ⇦ 🡻 2003/109/EK, (24) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) (42)Mivel a tervezett intézkedés ⌦ ezen irányelv ⌫ céljait – nevezetesen a „huzamos ⌦ uniós ⌫ tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállás, valamint az ehhez kapcsolódó jogok megadása ⌦ biztosítása ⌫ és visszavonása, továbbá a huzamos ⌦ uniós ⌫ tartózkodási engedéllyel rendelkező személyek tartózkodási joga másik tagállamokban történő gyakorlása feltételeinek meghatározását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok az intézkedés terjedelme és hatása miatt közösségi ⌦ uniós ⌫ szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség ⌦ az Unió ⌫ intézkedéseket fogadhat el ⌦ az Európai Unióról szóló szerződés ⌫ a Szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvével összhangban. Az említett cikkben megfogalmazott arányosság elvével összhangban ezen irányelv nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket. 🡻 2003/109/EK, (25) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) ⇨ új szöveg (43)Az Európai Unióról szóló szerződéshez ⌦ (EUSZ) ⌫ és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez mellékelt ⌦ az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez (EUMSZ) csatolt ⌫, az Egyesült Királyságnak és Írország⌦ nak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló ⌫ helyzetéről szóló ⌦ 21. ⌫ jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban, valamint az említett ⌦ e ⌫ jegyzőkönyv ⇨ 3. és ⇦4. cikkének sérelme nélkül, e tagállamok nem vesznek részt⇨ Írország nem vesz részt ⇦ ezen irányelv elfogadásában, az irányelv nem kötelezi ő ket és rájuk az nem alkalmazható. [VAGY] [Az Európai Unióról szóló szerződéshez ⌦ (EUSZ) ⌫ és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez mellékelt ⌦ az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez (EUMSZ) csatolt ⌫, az Egyesült Királyságnak és Írország⌦ nak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló ⌫ helyzetéről szóló ⌦ 21. ⌫ jegyzőkönyv ⇨ 4a. ⇦1. és 2. cikkével összhangban, valamint az említett ⌦ e ⌫ jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, e tagállamok nem vesznek részt ezen irányelv elfogadásában, az irányelv nem kötelezi őket és rájuk az nem alkalmazható ⇨ Írország [...-án/-én kelt levelében] bejelentette, hogy részt kíván venni ennek az irányelvnek az elfogadásában és alkalmazásában. ⇦]

🡻 2003/109/EK, (26) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) (44)Az Európai Unióról szóló szerződéshez és ⌦ az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt ⌫ az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez mellékelt, Dánia helyzetéről szóló ⌦ 22. ⌫ jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt ezen irányelv elfogadásában, az irányelv nem kötelezi és az rájuk nem alkalmazható,. ⇩ új szöveg (45)Az ezen irányelv belső jogba történő átültetésére vonatkozó kötelezettség csak azokat a rendelkezésekre korlátozódik, amelyek a korábbi irányelvhez képest jelentős mértékben módosultak. A változatlan rendelkezések átültetésére vonatkozó kötelezettség e korábbi irányelvből ered. (46)Ez az irányelv nem érinti az I. melléklet B. részében meghatározott irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket, 🡻 2003/109/EK (kiigazított szöveg) ⇨ új szöveg ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET: I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. cikk Tárgy Ez az irányelv meghatározza a következőket: a)a tagállamok által a „huzamos ⌦ uniós ⌫ tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállásnak, valamint az ehhez kapcsolódó jogoknak a harmadik országok olyan állampolgáraiolyan harmadik országbeli állampolgárok számára történő megadásának és visszavonásának feltételei, akik jogszerűen ⇨és folyamatosan ⇦tartózkodnak a tagállam területén; és b)⇨ a belépés és a ⇦tartózkodás feltételei, ⇨ valamint az a) pontban említett harmadik országbeli állampolgárok és családtagjaik jogai a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállást elsőként biztosító tagállamtól⇦ eltérő tagállamban ⇨⇦ jogállást megadó tagállamtól eltérő tagállamban az ilyen jogállással rendelkező harmadik országbeli állampolgárok számára. 2. cikk Fogalommeghatározások Ezen irányelv alkalmazásában:

a)„harmadik országbeli állampolgára”: mindazon személy, aki a Szerződés 17. ⌦ 20. ⌫ cikke (1) bekezdésének értelmében nem az Unió polgára; b)„huzamos ⌦ uniós ⌫ tartózkodási engedéllyel rendelkező személy”: valamely harmadik ország állampolgára, aki „huzamos ⌦ uniós ⌫ tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállással bír a 4–7. cikkben előírtak szerint; c)„első tagállam”: az a tagállam, amely először adta meg a „huzamos ⌦ uniós ⌫ tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállást a harmadik országbeli állampolgárának; d)„második tagállam”: bármely tagállam, annak kivételével, amely először adta meg a „huzamos ⌦ uniós ⌫ tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállást a harmadik országbeli állampolgárának, és amelyben a huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező személy a tartózkodási jogot gyakorolja; e)„családtagok”: azon harmadik országbeli azon állampolgárokai, akik az érintett tagállamban tartózkodási hellyel rendelkeznek a családegyesítési jogról szóló, 2003. szeptember 22-i 2003/86/EK tanácsi irányelvvel összhangban; 🡻 2011/51/EU, 1. cikk 1. pont f)„nemzetközi védelem”: a harmadik országok állampolgárainak, illetve a hontalan személyeknek menekültként vagy más okból nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésének feltételeiről és az e státusok tartalmára vonatkozó minimumszabályokról szóló, 2004. április 29-i 2004/83/EK2011/95/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikkének a) pontjában meghatározott nemzetközi védelem; 🡻 2003/109/EK (kiigazított szöveg) g)„⌦ huzamos uniós ⌫ a huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező személy EK tartózkodási engedélye”: az érintett tagállam által a „huzamos ⌦ uniós ⌫ tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállás megszerzésekor kibocsátott tartózkodási engedély. 3. cikk Hatály (1) Ezen irányelvet azon harmadik országbeli állampolgárokharmadik országok azon állampolgáraira kell alkalmazni, akik jogszerűen tartózkodnak valamely tagállam területén. (2) Ezen irányelv nem alkalmazandó olyan harmadik országbeli állampolgárokharmadik országok olyan állampolgáraira, akik: a)tanulmányaik vagy szakképzés miatt tartózkodnak a tagállamban; b)engedéllyel tartózkodnak valamely tagállamban ideiglenes védelem alapján, vagy engedélyért folyamodtak az ilyen alapon történő ott-tartózkodásra és jogállásukról még nem született döntés; 🡻 2011/51/EU, 1. cikk 2. pont a) alpont c)engedéllyel tartózkodnak valamely tagállamban a nemzetközi védelemtől eltérő védelem alapján, vagy engedélyért folyamodtak az ilyen alapon történő tartózkodásra és jogállásukról még nem hoztak döntést;

d)nemzetközi védelmet kérelmeztek, és akiknek a kérelmével kapcsolatban még nem hoztak jogerős határozatot; 🡻 2003/109/EK (kiigazított szöveg) e)kizárólag ideiglenesen tartózkodnak a tagállamban, pl. mint au pair vagy idénymunkás, egy szolgáltató által határokon átnyúló szolgáltatások biztosítására kiküldött munkavállaló vagy határokon átnyúló szolgáltatásokat nyújtó szolgáltató, illetve olyan esetekben, amikor a tartózkodási engedélyük formálisan korlátozott; f)a diplomáciai kapcsolatokról szóló 1961. évi bécsi egyezmény, a konzuli kapcsolatokról szóló 1963. évi bécsi egyezmény, a különleges missziókról szóló 1969. évi egyezmény vagy az általános jellegű nemzetközi szervezetekkel fennálló kapcsolataikban az államok képviseletéről szóló 1975. évi bécsi egyezmény által szabályozott jogállást élveznek. (3) Ezen irányelv a következő kedvezőbb rendelkezések sérelme nélkül alkalmazandó: a)kétoldalú és többoldalú megállapodások egyrészről a Közösség ⌦ az Unió ⌫ vagy a Közösség ⌦ az Unió ⌫ és annak tagállamai, másrészről harmadik országok között; b)valamely tagállam és egy harmadik ország között már ezen irányelv hatálybalépése előtt megkötött kétoldalú megállapodások; 🡻 2011/51/EU, 1. cikk 2. pont b) alpont c)a letelepedésről szóló, 1955. december 13-i európai egyezmény, az 1961. október 18-i Európai Szociális Charta, az 1987. május 3-i módosított Európai Szociális Charta, a migráns munkavállalók jogállásáról szóló, 1977. november 24-i európai egyezmény, az 1967. január 31-én New Yorkban aláírt jegyzőkönyvvel módosított, a menekültek jogállásáról szóló, 1951. július 28-i egyezmény mellékletének (11) bekezdése, valamint a menekültekkel kapcsolatos felelősség átszállásáról szóló, 1980. október 16-i európai megállapodás. 🡻 2003/109/EK (kiigazított szöveg) ⇨ új szöveg II. FEJEZET „HUZAMOS TARTÓZKODÁSI ENGEDÉLLYEL RENDELKEZŐ” JOGÁLLÁS VALAMELY TAGÁLLAMBAN 4. cikk A tartózkodás időtartama (1) ⇨ E cikk (3) bekezdésétől eltérve, ⇦aA tagállamok azon harmadik országokbeli olyan állampolgárokainak adják meg a „huzamos ⌦ uniós ⌫ tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállást, akik közvetlenül a jogállásra irányuló kérelem benyújtását megelőzően jogszerűen és folyamatosan öt éven át a tagállam területén tartózkodtak.

⇩ új szöveg (2) A tagállamok megfelelő ellenőrzési mechanizmusokat alakítanak ki annak biztosítására, hogy megfelelően figyelemmel kísérjék a jogszerű és folyamatos tartózkodásra vonatkozó követelményt, különös tekintettel a bármilyen típusú befektetés alapján kiállított tartózkodási engedéllyel rendelkező és/vagy korábban azzal rendelkező harmadik országbeli állampolgárok által benyújtott kérelmekre. (3) A tagállamok lehetővé teszik a harmadik országbeli állampolgárok számára, hogy a tartózkodás időtartamára vonatkozó követelmény teljesítése érdekében összeszámítsák a különböző tagállamokban töltött tartózkodási időszakokat, feltéve, hogy közvetlenül a kérelem benyújtását megelőzően két évig jogszerűen és folyamatosan tartózkodtak a „huzamos uniós tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállás iránti kérelem benyújtásának helye szerinti tagállam területén. A különböző tagállamokban való tartózkodási időszakok összeszámítása céljából a tagállamok nem vehetik figyelembe a más tagállamba irányuló bármilyen típusú befektetés alapján kiállított tartózkodási engedély birtokosaként szerzett tartózkodási időt. 🡻 2011/51/EU, 1. cikk 3. pont a) alpont (kiigazított szöveg) (1a)(4). A tagállamok nem adhatnak a nemzetközi védelem alapján „huzamos ⌦ uniós ⌫ tartózkodási engedéllyel rendelkező” jogállást, amennyiben a 2011/95/EU2004/83/EK irányelv 14. cikkének (3) bekezdésével és 19. cikkének (3) bekezdésével összhangban a nemzetközi védelem visszavonására, megszüntetésére vagy megújításának megtagadására került sor. ⇩új szöveg (5) Az uniós vagy nemzeti jog alapján kiadott, hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum vagy tartózkodási engedély birtokosaként eltöltött tartózkodási idő