1. Bevezetés

A pénzügyi integráció az egységes piac és a gazdasági és monetáris unió középpontjában áll, és jelentős gazdasági előnyöket teremt az euróövezet és az egész EU számára. A pénzügyi válság miatt visszaesést követően a pénzügyi integráció 2011 óta újra erősödik az Európai Unióban. Az uniós befektetők megnövelték külföldi eszközállományukat. Az EU-n belüli hitel- és tőkeportfólió-befektetések 2006 és 2015 között 2 billió EUR-val növekedtek. A pénzügyi integráció áralapú indikátorai azt mutatják, hogy az általános konvergencia ebben az időszakban közel megkétszereződött. Ennek fényében, valamint az európai gazdaság további élénkülésével fontos kihasználni ezt a lendületet, és folytatni az EU-n belüli pénzügyi integráció elmélyítéséhez szükséges lépéseket.

Juncker elnök 2017. szeptember 13-án az Unió helyzetéről szóló beszédében kiemelte a tőkepiaci unió és az erősebb belső piac fontosságát. Az Európai Tanács és az Európai Parlament ismételten felszólított a tőkepiaci unió kiteljesítésére.

A pénzügyi szolgáltatások egységes piaca minden uniós tagállamban elősegíti a munkahelyteremtést, a növekedést és a beruházásokat azáltal, hogy a megtakarításokat hatékonyabban irányítja a legtermelékenyebb felhasználásuk felé. Ha a piacok valóban integráltak, a megtakarítók és a befektetők magasabb hozamot kaphatnak, a fogyasztók és a vállalkozások pedig jobb finanszírozási feltételekhez juthatnak – köszönhetően a pénzügyi instrumentumok teljesebb és versengőbb kínálatának. A pénzügyi integráció mindenekelőtt tovább fokozhatja az európai beruházási terv sikerét az EU-beli beruházási hiány megszüntetésével, miközben elősegíti a karbonszegény, erőforrás-hatékonyabb gazdaságra való átállást.

A további pénzügyi integráció a gazdasági és monetáris unió erősítése szempontjából is alapvetően fontos. A mély és likvid piacok fokozzák a sokkhatásokkal szembeni ellenállóképességet, és jelentős mértékben megkönnyítik a magánszektorban a határokon átnyúló kockázatmegosztást, ugyanakkor csökkentik a közszektorbeli kockázatmegosztás szükségességét. E célokból az öt elnöknek az európai gazdasági és monetáris unió megvalósításáról szóló jelentése, valamint az újabb, a gazdasági és monetáris unió elmélyítéséről szóló bizottsági vitaanyag a – bankuniót és tőkepiaci uniót is magában foglaló – pénzügyi unió 2019-ig történő kiteljesítésére szólított fel az euró integritásának garantálása és az euróövezet, valamint az egész EU működésének javítása érdekében. Az integráció mindezen előnyeit fokozzák a pénzügyi szektor technológiai fejlődése által jelentett új lehetőségek (FinTech). A pénzügyi technológia előreláthatóan kulcsszerepet játszik majd az uniós pénzügyi szektor jövőjének formálásában a pénzügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés megkönnyítésével, a működési hatékonyság javításával és a választék bővítésével. Ezzel egyidejűleg a technológiai fejlődés a kiberbiztonsággal és a fizetési műveletek biztonságával kapcsolatos problémákat is felvet, amelyeket megfelelően kezelni kell.

Mindezek fényében a Juncker-Bizottság prioritásként tűzte ki, hogy 2019-ig gyorsan megvalósuljon a bankunió, és helyére kerüljön a tőkepiaci unió minden fennmaradó építőeleme.

Ennek érdekében az EU-nak elsődlegesen meg kell erősítenie és integrálnia kell felügyeleti keretét. Az erős és egyre integráltabb pénzügyi felügyelet kulcsszerepet játszik azon előnyök megvalósításában, illetve azon kihívások kezelésében, amelyek az uniós pénzügyi piacok további integrációjához, a pénzügyi technológiák fejlesztéséhez és a pénzügyi szektornak a fenntartható gazdasági fejlődés támogatásában betöltött szerepéhez kapcsolódnak. A Bizottság ezért a tőkepiaci unió félidős felülvizsgálatában első új prioritásként a felügyelet megerősítésére irányuló javaslatokat jelentett be a piaci integráció felgyorsítása érdekében. Az ezt a közleményt kísérő jogalkotási javaslatok tartalmazzák a következő lépéseket, amelyeket az EU-nak a felügyeleti kerete megerősítése érdekében mielőbb meg kell tennie.

2. Integráltabb felügyelet a tőkepiaci unió és a pénzügyi integráció előmozdítása érdekében

A pénzügyi integráció haladásához integráltabb uniós felügyeleti keretre lesz szükség két fő okból.

-Egyrészt könnyebb határokon átnyúló pénzügyi tevékenységeket folytatni, ha ezeket a tevékenységeket minden tagállamban egységesen szabályozzák és felügyelik. A pénzügyi termékek szolgáltatói egyenlő versenyfeltételeket élveznek az egységes piacon, továbbá a szolgáltatók bővíthetik termékkínálatukat és méretgazdaságossági előnyökhöz juthatnak. A pénzügyi termékek és szolgáltatások felhasználói – fogyasztók és vállalkozások egyaránt – szélesebb kínálatból választhatnak a fogyasztóvédelemmel vagy a piac integritásával kapcsolatos aggályok nélkül.

-Másrészt, a pénzügyi integráció – minden előnye ellenére – sokkhatások esetén bővíti az átterjedési csatornákat is a tagállamok között, amint azt a pénzügyi válság során tapasztaltuk. Ha az egyik tagállamban nem megfelelő a felügyelet, az kockázatforrás lehet más tagállamokbeli pénzügyi piaci szereplők és fogyasztók számára is. Fennáll továbbá annak a kockázata, hogy a piaci szereplők a saját rövid távú nyereségük növelése érdekében tevékenyen kihasználják a felügyelet ilyen eltéréseit.

A pénzügyi válságra reagálva a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének 2010/2011-es létrehozásával lényegesen megerősödött az uniós felügyeleti keret. A Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszere magában foglalja a három európai felügyeleti hatóság által koordinált mikroprudenciális felügyeletet. és az Európai Rendszerkockázati Testület által koordinált makroprudenciális felügyeletet is. 2014 novemberében működésbe lépett az egységes felügyeleti mechanizmus, amely most a nagy és rendszerszempontból jelentős bankok felügyeletéért felelős a bankunióban részt vevő országokban. A bankunión belüli bankszanálás egy másik új európai testület, az Egységes Szanálási Testület feladata. A háború utáni legsúlyosabb pénzügyi válság kitörése óta eltelt 10 évben jelentős haladást sikerült elérni. Az uniós felügyeleti kerettel kapcsolatos munka azonban még nem ért véget, és azt az EU-n belüli és a világszintű pénzügyi integrációs folyamatok új kihívásainak fényében tovább kell erősíteni. Konkrétabban, az Egyesült Királyság azon döntése, hogy kilép az EU-ból, alátámasztja a 27 tagú EU-n belüli integráltabb felügyelet szükségességét, valamint a harmadik országokkal fennálló felügyeleti kapcsolatok újraértékelését, hogy biztosított legyen minden pénzügyi szektorbeli kockázat megfelelő kezelése.

A bankszektor már részesül az egységes felügyeleti mechanizmus általi következetes felügyelet előnyeiből a bankunión belül, amelyben 19 tagállam vesz részt. Az egységes felügyeleti mechanizmus földrajzi hatálya bővül, amint további tagállamok csatlakoznak a bankunióhoz. Azonban fontos, hogy az egységes felügyeleti mechanizmus a szélesebb EU tekintetében következetes felügyeleti keretben működjön. Ez egyenlő versenyfeltételeket biztosít a bankunióban részt vevő és részt nem vevő tagállamoknak, és utóbbiak számára megkönnyíti a bankunióba való jövőbeli áttérést. E célból erősíteni kell az Európai Bankhatóság szerepét az uniós bankszektor felügyeleti konvergenciájának előmozdításában.

Néhány kivétellel nemzeti szinten folyik az uniós tőkepiacok felügyelete. Az öt elnök jelentése hosszabb távú célként azonosította az egységes európai tőkepiaci felügyeleti hatóság létrehozását, a gazdasági és monetáris unió elmélyítéséről szóló vitaanyag pedig megállapította, hogy az e célhoz vezető első lépéseket a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének felülvizsgálata keretében kell megtenni. Mivel a tőkepiaci unió szorosabb pénzügyi integrációt von maga után, a következetes felügyeletnek és az egységes szabálykönyv egységes végrehajtásának biztosítása érdekében létfontosságú az európai felügyeleti hatóságok kapacitásának megerősítése Ez javítja majd a tőkepiacok működését azáltal, hogy csökkennek a határokon átnyúló befektetések akadályai, egyszerűsödik az üzleti környezet, és csökkennek a határokon átnyúlóan működő vállalkozások megfelelési költségei, amelyek a szabályok eltérő alkalmazásából erednek. A befektetők szemszögéből a következetes felügyelet és a szabályok egységes végrehajtása hozzájárul a befektetővédelem javításához és a tőkepiacok iránti bizalom kiépítéséhez.

Ezenfelül az Európai Értékpapírpiaci Hatóság általi közvetlen felügyelet jelentős mértékben hozzájárulhat a következetes felügyelet biztosításához, és az egységes európai tőkepiaci felügyeleti hatóság létrehozása felé tett első konkrét lépést jelenti. Ebben az összefüggésben az Európai Parlament azt is hangsúlyozta, hogy a jogi és felügyeleti keretrendszernek alapvető szerepet kell játszania a túlzott kockázatvállalás és az instabilitás elkerülése terén a pénzügyi piacokon, és kiemelte, hogy az erős tőkepiaci uniót határozott, uniós szintű és nemzeti felügyeletnek kell kísérnie.

Az uniós biztosítási és nyugdíjpiacok lehetővé teszik az uniós polgárok számára a kockázatcsökkentést, a nyugdíjuk megtervezését és az öregkorukra való megtakarításokat, de emellett a határokon átnyúló beruházásokat is fel tudják élénkíteni a tőkepiaci unión belül. Noha helyénvalónak tűnik a nemrég bevezetett Szolvencia II keret szerinti felügyeletet a jelenlegi szakaszban nemzeti szinten hagyni, az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság égisze alatt biztosítani és fokozni kell a felügyeleti gyakorlat további konvergenciáját, hogy megszűnjenek a nemzeti felügyeleti hatóságok eltérő szabályalkalmazása okozta aggályok és gyakorlati problémák.

Mivel az EU a pénzügyi piacok további integrálására törekszik, még fontosabbá válik a makroprudenciális felügyelet, azaz a pénzügyi rendszer egészének stabilitására jelentett kockázatok nyomon követése. Az Európai Rendszerkockázati Testületnek a nemzeti bankokat, felügyeleti hatóságokat és európai intézményeket magában foglaló széles tagságára alapozva még erőteljesebb szerephez kell jutnia a jövőben, és ebben egy gyorsabb eljárásokat biztosító, továbbfejlesztett irányítási struktúrának kell támogatnia.

Fontos kiemelni, hogy a megerősített felügyeleti keretre irányuló lépéseket minden tagállam pénzügyi piacaira alkalmazni kell, hogy minden tagállam élvezhesse az integráltabb pénzügyi piacok előnyeit, és az egész EU-ban egyenlő versenyfeltételek álljanak fenn.