HU EN EN EN EN Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 66/1

A Bizottság jelentése a tarifális preferenciák általános rendszerének alkalmazásáról szóló, 2005. június 27-i 980/2005/EK rendelet 28. cikkének (3) bekezdése szerint

(2008/C 66/01)

TARTALOMJEGYZÉK

1. BEVEZETÉS

1.1. Általános áttekintés

1.2. Módszertan és terminológia

2. A PREFERENCIÁLIS BEHOZATAL ALAKULÁSÁNAK ELEMZÉSE

2.1. Az általános megállapodás

2.1.1 Az általános megállapodás hatálya

2.1.2. Az általános megállapodás alkalmazásának aránya

2.1.3. Az általános megállapodásból történő átsorolás

2.2. A GSP+ különleges megállapodás

2.2.1. A GSP+ különleges megállapodás hatálya

2.2.2. A GSP+ általános megállapodás alkalmazásának aránya

2.2.3. A GSP+ megállapodásból történő átsorolás

2.3. Az „Everything But Arms” (Mindent, csak fegyvert ne – angol rövidítése: EBA) kezdeményezés

2.3.1. Az általános megállapodás hatálya a legkevésbé fejlett országok tekintetében

2.3.2. Az EBA-megállapodás alkalmazásának aránya

2.3.3. Az EBA-megállapodásból történő átsorolás

3. A GSP ÁLTAL BIZTOSÍTOTT PREFERENCIÁLIS ÁRRÉSEK

4. A KÖZÖSSÉG KÖLTSÉGVETÉSÉRE GYAKOROLT HATÁS

5. KÖVETKEZTETÉS

ANNEX I: Beneficiary Countries under all GSP Arrangements

ANNEX II: Variation of Preferential Imports of the GSP

ANNEX III: Countries/Sectors Graduated from the General Arrangement

ANNEX IV: GSP — Statistics for All Beneficiary Countries

1. BEVEZETÉS

1.1. Általános áttekintés

Az Európai Unió (EU) Általános Preferenciarendszere (GSP) a legkorábbi és legnagyvonalúbb valamennyi fejlett ország preferenciarendszere közül, 178 fejlődő ország kereskedelmi tevékenységének előmozdítását elősegítve. Célja, hogy segítséget nyújtson a fejlődő országok számára a szegénység mérséklésében, továbbá, hogy támogassa a fenntartható fejlődést és a jó kormányzást. Ennek eszköze a jövedelemtermelés elősegítése a nemzetközi kereskedelembe történő integráció révén, az EU piacára történő előnyösebb bejutás lehetőségének biztosításával.

A célok megvalósítását a termékeknek az egységes piacra irányuló kivitelük tekintetében a teljes vámmentessége vagy a tarifacsökkentése jelenti.

A 2006. január 31-től2008. december 31-ig tartó időszakra vonatkozóan a megújított rendszer háromféle megállapodást tartalmaz a kedvezményezettek számára: elsőként az általános megállapodást, másodszor a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges megállapodást, harmadszor pedig a legkevésbé fejlett országokra vonatkozó megállapodást, az úgynevezett „Everything but Arms” („Bármit, csak fegyvert ne”) (angol rövidítése: EBA) kezdeményezést.

Az EU GSP-jét (1) egymást követő tízéves ciklusokban hajtják végre a nagyobb folytonosság és a stabilabb rendszer biztosítása érdekében. A 2006–2015-re vonatkozó legfrissebb iránymutatásokat 2004-ben (2) fogadták el.

Az EU 10 000 körüli vámtételéből körülbelül 6 400 termékre kiterjedő általános megállapodás értelmében a (valamivel több mint 3 200, az ide tartozó termékek több mint felét képviselő) nem érzékeny termékek teljes vámmentességet élveznek, míg az érzékeny termékek (valamivel kevesebb mint 3 200 vámtétel, amely megoszlik a mezőgazdasági termékek, a textil, a ruházat, a bőr, a szőnyegek és a lábbeli között) 3,5 %-os tarifacsökkentést élveznek az értékvámok tekintetében a legnagyobb kedvezményben részesülő országok vámtarifájához viszonyítva és (néhány kivételtől eltekintve) 30 %-os csökkentést az egyedi vámok tekintetében (3). A textil és a ruházat tekintetében a csökkentés a legnagyobb kedvezmény elve szerinti értékvámtétel 20 %-a (4).

A fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó megállapodás (GSP+) az általános megállapodás hatálya alá tartozó valamennyi termék EU-piacra történő vámmentes behozatalát teszi lehetővé (5). A GSP+ rendszer jelenleg 15 országra terjed ki, az Andok közösség 4 országára (Bolívia, Kolumbia, Ecuador és Peru); hat közép-amerikai országra (Costa Rica, Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua, Panama és Venezuela), két kelet-európai országra (Moldovai Köztársaság és Grúzia) és két ázsiai országra (Srí Lanka és Mongólia).

A korábbi GSP-rendeletek egy külön megállapodást tartalmaztak a legkevésbé fejlett országokról, amelynek alapján ezek az országok lényegében ugyanazokat a preferenciákat élvezték, mint amelyeket a Loméi Egyezmény az AKCS-országoknak biztosít. 2001 februárjában (6) bevezették az EBA-kezdeményezést, amely 926 új vámtétel felvételével bővítette az e külön megállapodás hatálya alá tartozó termékek körét (7). Ma az EBA az 50 legkevésbé fejlett országnak biztosítja, hogy minden termékét – a fegyverek és lőszerek, illetve a mezőgazdasági termékek 41 vámtétele kivételével, főként a rizs és a cukor kivételével, amelyek liberalizálására 2009-ben kerül sor – vámmentesen exportálhassa az EU-ba.

Az a célkitűzés, hogy a leginkább rászoruló GSP-országok kiemelt hangsúlyt kapjanak, az egyes kedvezményezettek legversenyképesebb termékágazatainak átsorolása útján valósul meg. Mivel ezek a termékek rendkívül versenyképesek, semmi sem indokolja, hogy továbbra is preferenciális tarifa vonatkozzék rájuk – így a WTO MFN-tarifái az irányadóak. A GSP-rendszerből való átsorolás annak a jele, hogy a rendszer sikeresen támogatta egy adott ország és termékcsoport nemzetközi kereskedelembe történő integrációját a versenyképesség megszerzésével.

A 980/2005/EK tanácsi rendelet 28. cikke értelmében az általános preferenciarendszer-bizottság felkérést kapott az alábbiak vizsgálatára:

„a rendszer hatásai a Bizottságtól kapott, a 2006. január 1-jén kezdődő időszakra kiterjedő jelentés alapján. Ez a jelentés az 1. cikk (2) bekezdésében említett valamennyi preferenciális előírásra kiterjed.”

Ez a jelentés három GSP-megállapodást vizsgál, a 2004. január 1-je és a 2006. december 31. közötti hároméves időszakra terjed ki, de kivételes figyelmet szentel a 2005–2006-os évnek, amikor az új GPS hatályba lépett.

1.2. Módszertan és terminológia

A GSP egyes kedvezményezett országai más preferenciális megállapodások keretében is részesülhetnek, ilyenek például, a cotonoui megállapodás vagy a kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodások. Mivel a behozatali statisztikák nem mindig adnak egyértelmű információkat az adott behozatalra ténylegesen alkalmazott preferencia jellegéről, fontos lenne a preferenciák általános hasznosulási arányának elemzése. Mivel a cotonoui megállapodás vagy a kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodások már egy következő szakaszt jelentenek a preferenciák terjedelmét és jelentőségét illetően, az ezen, azaz a cotonouihoz hasonló megállapodásokhoz szokott országok nem kívántak átállni a GSP-megállapodásokra. Így a GSP kihasználtsági arányai lefelé torzíthatnak.

A jelentés 107 kedvezményezettől érkezett behozatalt vizsgál (8), azaz

— az általános megállapodásnak 42 ország kedvezményezettje,

— 50 legkevésbé fejlett ország,

— 15 olyan ország, amely a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges megállapodás előnyeit élvezi.

Az ezekből az országokból érkező behozatal 90 %-a tartozik e szabályok hatálya alá.

A három megállapodás hatókörének elemzéséhez a jelentés csak a 2005. és a 2006. évet vette figyelembe, mivel a 2004-ig adott információk feleslegesek lettek volna.

Az átlagos preferenciális árrés kiszámítása elméleti alapon történt, összeadva azon preferenciális árréseket, amelyeket az egyes megállapodások keretében az egyes vámtételek élveznek, majd elosztva a kapott teljes preferenciális árrést az adott megállapodás hatálya alá tartozó vámtételek számával. E módszertant követve megpróbáltuk kiküszöbölni a kereskedelmi volumen bevezetéséből adódó összes lehetséges torzulást. Valójában a kereskedelem volumene az eredményt egy olyan megoldás irányába torzíthatja, amely a legnagyobb számú vámtételt és/vagy az egyes vámtételeken belüli legnagyobb kereskedelmi volument hasznosítja.

Az átlagos preferenciális árrés kiszámítása kizárólag az alkalmazott tarifákra korlátozódott, a különböző egyedi termékilletékek vámegyenértékének kiszámítását nem végeztük el.

Támogatható behozatal: azon termékek behozatala, amelyek tekintetében a származási ország GSP-elbánásra jogosult.

Preferenciális behozatal: azon termékek behozatala, amelyekre ténylegesen igényelték a GSP elbánást.

Hasznosulási arány: A preferenciális behozatal és a támogatott behozatal aránya. Ez a mutató jelzi annak a behozatalnak az arányát, amelyre tényleges tarifális preferenciát kértek, azon összes behozatal teljes mennyiségében, amelyre ilyen preferenciák rendelkezésre állnak.

Bevételkiesés: az EU vámbevételében a preferenciák alkalmazása miatt esetleg keletkező veszteség abból a feltételezésből kiindulva, hogy a kereskedelem egy preferenciák nélküli helyzetben is azonos maradna.

Preferenciális árrés: az MFN-tarifa és a preferenciális tarifa különbözete százalékpontban kifejezve. Példa: a 10 %-os MFN-vámból adott 30 %-os tarifakedvezmény 3 százalékpontos preferenciális árrést és 7 %-os preferenciális tarifát eredményez.

Table X

Example for country X, fish products

(Euro Mio) Product MFN Tariff SPG Tariff Preferential Margin Eligible Imports Loss of Income 03056980 12 0 12 1,80 0,22 03061310 12 3,6 8,4 0,09 0,01 03061350 12 3,6 8,4 225,52 18,94 03061380 12 3,6 8,4 16,17 1,36 03061110 12,5 0 12,5 0,71 0,09 03061190 12,5 0 12,5 0,37 0,05 Total 10,37 244,66 20,66 10,37 = sum (preferential margins)/number of product lines.

Minden statisztikai adat az EUROSTAT-tól származik.

2. A PREFERENCIÁLIS BEHOZATAL ALAKULÁSÁNAK ELEMZÉSE

Mivel az új rendszert csak 2006. január 1-je (9) óta alkalmazzák, és előfordulhat, hogy a kedvezményezett országok nem használták ki teljesen az új instrumentumokat, végleges következetéseket még nem lehet levonni.

Az új GSP-rendszer 2006. január 1-jével történő hatályba lépésével a fejlődő országok érdekében közelítőleg 250 új termék került fel a GSP-terméklistára, főként hal, feldolgozott gyümölcsök és zöldségek. Emellett a preferenciális árrések (jelenleg 3,5 százalékpont az érzékeny termékek és 100 % a nem érzékeny termékek tekintetében) megmaradtak.

Az GSP-be újonnan felvett ezen termékek behozatala – a 2005. évi adattal (3,3 milliárd EUR) összehasonlítva – 19 %-kal (3,9 milliárd EUR) nőtt 2006-ban. Ami még szembetűnőbb, az a preferenciális behozatal növekedése, amely csaknem megháromszorozódott, jelezve, hogy a GSP-ben szereplő termékek jelentős részét alkotják a fejlődő országok kivitelének. Ezek főként halakból készült termékeket jelentenek.

Table 1

All GSP countries: New GSP products

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 Total imports 2 742 3 300 20 % 3 938 19 % 44 % Eligible imports 652 835 28 % 3 881 364 % 495 % Preferential imports 352 486 38 % 1 268 161 % 260 % Utilisation rate 54 % 58 % 8 % 33 % –44 % –39 % Statistical calculations include all 178 GSP countries.

Az ázsiai és dél-amerikai kis- és közepes országokat előnyösen érintették az új preferenciák (például: Vietnam, a Fülöp-szigetek, Srí Lanka, a Maldív-szigetek, Ecuador, Kolumbia és Salvador).

Ha az EU legnagyobb GSP-importőreit (10) kizárjuk a 2005–2006. évi teljes GSP behozatalból, a fennmaradó 164 országból érkező behozatal 6 %-kal nőtt, és elérte a 10,6 milliárd eurót.

Table 2

GSP Countries without 14 biggest economies

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 Total imports 148 476 192 008 29 % 219 476 14 % 48 % Eligible imports 34 361 34 721 1 % 42 766 23 % 24 % Preferential imports 7 403 10 063 36 % 10 671 6 % 44 % Utilisation rate 22 % 29 % 35 % 25 % –14 % 16 % Statistical calculations include 164 GSP countries.

Az új rendszer végrehajtásának első évében kifejezetten a kis gazdaságokból és a legkevésbé fejlett országokból érkező behozatal érte el a legnagyobb importnövekedést. Az 50 legjobban teljesítő ország között csak 4 az úgynevezett nagyobb gazdaság. E csoporton belül huszonhat kis gazdaság 100 % felett növelte az EU-ba irányuló GSP-behozatalt. A fennmaradó nagyobb gazdaságokból az EU-ba érkező preferenciális behozatal 30 % alatti mértékben nőtt (India 14 %, Brazília 26 %) vagy még csökkent is (Kína –67 %, Dél-Afrika –36 %, Oroszország –35) (11).

Különösen a textil- és ruházati ágazatban (a KN XI. áruosztálya) – abban az ágazatban, amelyben átsorolták az EU-piacon lévő legnagyobb GSP-versenytársat (Kínát) – a legnagyobb mértékű importnövekedések olyan kis gazdaságok részéről érkeztek, mint a Fidzsi-szigetek, Haiti, Tunézia, Nigéria, Afganisztán és Srí Lanka (nem abszolút, hanem relatív értékben) (12).

2.1. Az általános megállapodás

2.1.1. Az általános megállapodás hatálya

Az általános megállapodás 2006-ra 6 379 olyan vámtételt tartalmaz, amelyből 3 206 100 %-os preferenciát élvez, 3 173 pedig tarifakedvezményt kap az MFN-tarifából. A korábbi megállapodással összevetve 2006-ban az új általános megállapodás 217 további vámtételt vezetett be, amelyből 16 további 100 %-os preferenciát élvez (11 ipari és 5 mezőgazdasági termék), valamint 201 részesül tarifakedvezményben az MFN-tarifához kapcsolódóan.

A „GSP-n kívüli”-ként leírt vámtételek tükrözik a GSP általános megállapodás értelmében preferenciát élvező vámtételek teljes száma (2006-ra 6 379) és az MFN-rendszer alapján vámköteles vámtételek száma (7 280) közötti különbséget. A mezőgazdasági ágazat az, ahol továbbra is a legtöbb a nem liberalizált vámtétel.

Table 3

Coverage in terms of number of lines by sectors of the general arrangement

GSP 2006 GSP 2005 GSP 2005-2006 Sector No lines 0 (13) <> 0 (14) not in GSP No lines 0 <> 0 not in GSP No lines 0 <> 0 not in GSP Agricultural 1 172 103 1 069 762 950 98 852 995 222 5 217 – 233 Textiles 1 169 0 1 169 7 1 172 0 1 172 7 –3 0 –3 0 Industrial 4 038 3 103 935 132 4 040 3 092 948 122 –2 11 –13 10 Total 6 379 3 206 3 173 901 6 162 3 190 2 972 1 124 217 16 201 – 223

Ebből az elemzésből elsőként az a következtetés vonható le, hogy az általános megállapodás javult, hiszen nem csak további vámtételeket tartalmaz, de további preferenciális elbánást is bevezet.

2.1.2. Az általános megállapodás alkalmazásának aránya

A vizsgált három év vonatkozásában az általános megállapodás átlagos hasznosulása viszonylag állandó maradt, 50 % körüli értéken, az ipari és textiltermékek esetében növekedéssel, és a mezőgazdasági termékek esetében csökkenéssel. Mindazonáltal a mezőgazdasági ágazat az, amelyik a legnagyobb hasznosulási arányt, és egyben az is, amelyik a preferenciális behozatal tekintetében a legnagyobb növekedést mutatja (76 %).

Ha összevetjük az általános megállapodás hasznosulási arányát a hároméves megállapodás hasznosulási arányával, valamennyi éves hasznosulási arány a három megállapodás átlaga alatt marad.

Ez az összehasonlítás azonban elfedi az ágazati teljesítményt. A mezőgazdasági és ipari ágazatok hasznosulási aránya mindhárom megállapodás átlagos hasznosulási arányát meghaladja. A textilágazat rossz teljesítménye azonban a másik két ágazat túlteljesítését is túlkompenzálta.

Valamennyi ország hasznosulási aránya megtalálható a IV. mellékletben.

Table 4

Development of preferential imports as well as their share in eligible imports, i.e. the utilisation rate of preferences available under the general arrangement

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth Total imports 407 460 519 689 28 % 608 304 17 % 49 % Eligible imports 75 003 72 051 –4 % 85 338 18 % 14 % Preferential imports 35 386 39 443 11 % 42 430 8 % 20 % Utilisation rate 47 % 55 % 17 % 50 % –9 % 6 % Utilisation rate (average) 53 % 58 % 8 % 58 % 1 % 9 % Agricultural products (total) 31 625 34 312 8 % 37 560 9 % 19 % Eligible imports 6 966 8 375 20 % 13 205 58 % 90 % Preferential imports 4 022 4 677 16 % 7 096 52 % 76 % Utilisation rate 58 % 56 % –3 % 54 % –4 % –7 % Utilisation rate (average) 54 % 52 % –3 % 53 % 3 % –1 % Textile products (total) 34 503 40 611 18 % 45 072 11 % 31 % Eligible imports 19 021 14 945 –21 % 19 131 28 % 1 % Preferential imports 7 795 7 354 –6 % 8 393 14 % 8 % Utilisation rate 41 % 49 % 20 % 44 % –10 % 7 % Utilisation rate (average) 46 % 53 % 15 % 54 % 1 % 17 % Industrial products (total) 341 332 444 766 30 % 525 672 18 % 54 % Eligible imports 49 016 48 731 –1 % 53 002 9 % 8 % Preferential imports 23 569 27 412 16 % 26 941 –2 % 14 % Utilisation rate 48 % 56 % 17 % 51 % –9 % 6 % Utilisation rate (average) 47 % 49 % 5 % 46 % –6 % –1 %

2.1.3. Az általános megállapodásból történő átsorolás

Az újonnan bevezetett átsorolási rendelkezések egyértelműen megfeleltek a GSP átsorolási mechanizmusa célkitűzésének (15). (A 178-ból) kilenc GSP-kedvezményezett országot soroltak át az egyes termékcsoportok vagy csoportok tekintetében (16). Az átsorolt országok nagyobb gazdaságok (17), amelyek GSP preferenciális behozatala 2006-ban 1,3 milliárd euró és 9,6 milliárd euró között alakult. Az átsorolás nem hatott kedvezőtlenül a fent említett GSP-kedvezményezettektől származó, átsorolt termékek EU-ba irányuló kivitelére. Az esetek többségében az átsorolt országokból származó e termékek teljes behozatala 2005-höz viszonyítva növekedett (a növekedés 3–51 % közötti) (lásd a III. mellékletet). Az egyetlen kivétel a Kínából származó szállítóberendezések, és a Brazíliából származó élelmiszerkészítmények ágazata, amelyek esetében a behozatal 5, illetve 8 %-kal csökkent (5. és 6. táblázat).

Table 5

China S-XVII — Transport equipment

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 Total imports 1 988 3 566 79 % 3 400 –5 % 71 % Eligible imports 1 436 2 053 43 % Preferential imports 1 080 1 550 44 % Graduated Utilisation rate 75 % 76 % 0 %





Table 6

Brazil S-IV — Prepared foodstuffs

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 Total imports 3 815 278 3 725 793 –2 % 3 418 128 –8 % –10 % Eligible imports 138 2 –99 % Preferential imports 138 2 –99 % Graduated Utilisation rate 100 % 100 % 0 %

Emellett 5 átsorolt ország már diverzifikálta az EU-ba irányuló GSP-importját, amint GSP preferenciális behozataluk 2005 és 2006 között növekedett (a növekedés 14 %-45 % közötti volt) (lásd a II. mellékletet.).

Ezért az átsorolás tekintetében megállapítható, hogy a 2006-ra, a rendszer megvalósításának első évére vonatkozó adatok tanúsága szerint az átsorolás fő célkitűzéseit elértük. Az átsorolt országok behozatala valóban tovább nő az átsorolt ágazatokban, és az átsorolt országok több mint fele képes volt diverzifikálni az EU piacára irányuló behozatalát.

2.2. A GSP+ különleges megállapodás

2.2.1. A GSP+ különleges megállapodás hatálya

2006-ra a GSP+ megállapodás 6 454 vámtételt tartalmaz, amelyek, 21 kivételével, 100 %-os preferenciát élveznek. Az általános megállapodással összehasonlítva a GSP+ rendszer 75 olyan további vámtételt tartalmaz, amely preferenciális elbánásban részesül. A GSP+-re alkalmazott irányadó vámtételeket alkalmazták a „drogszabályozás” (kábítószer-előállítás és -kereskedelem elleni ösztönző rendszer) korábbi rendszerében is. Emellett a GSP+ rendszer 22 új vámtételt vezetett be és 100 %-os preferenciát alkalmazott 188 új vámtételre (171 vámtételt töröltek a mezőgazdasági ágazatból, 20-at az ipariból és 3 a textilágazatból).

A „GSP+-on kívüli”-ként leírt vámtételek tükrözik a GSP+ megállapodás értelmében preferenciát élvező vámtételek teljes száma (2006-ra 6 454) és az MFN-rendszer alapján vámköteles vámtételek száma (7 280) közötti különbséget. Itt is a mezőgazdasági ágazat adja a legmagasabb számú, nem liberalizált vámtételt, bár kisebb számban, mint az általános megállapodás keretében (700).

Table 7

Coverage in terms of number of lines by sectors of the GSP+ arrangement

GSP+ 2006 GSP+ 2005 GSP+ 2005-2006 Sector No lines 0 <> 0 Not in GSP No lines 0 <> 0 Not in GSP No lines 0 <> 0 Not in GSP Agricultural 1 234 1 213 21 700 1 229 1 042 87 716 5 171 –66 –16 Textiles 1 169 1 169 0 7 1 172 1 172 0 7 –3 –3 0 0 Industrial 4 051 4 051 0 119 4 031 4 031 0 131 20 20 0 –12 Total 6 454 6 433 21 826 6 432 6 245 87 854 22 188 –66 –28

A GSP+ megállapodások összességében javulást mutatnak nemcsak a vámtételek számát tekintve (a korábbi rendszerhez viszonyítva), hanem – mindenek előtt – a 100 %-os preferenciában részesülő vámtételek számában is.

2.2.2. A GSP+ általános megállapodás alkalmazásának aránya

A GSP+ hasznosulási aránya lényegesen magasabb (70 % feletti), mint az általános megállapodásé (valamivel 50 % feletti). Ez legvalószínűbben a GSP+ rendszere keretében rendelkezésre álló, vonzóbb preferenciális árrések miatt van így. Emellett a két megállapodás hasznosulása közötti fontos eltérést magyarázhatja az is, hogy a GSP+ megállapodás hatálya alá tartozó országokra – az EU-val való kereskedelmi kapcsolataikban – egyéb preferenciális rendszerek nem vonatkoznak.

A GSP+ hasznosulási arányainak a teljes rendszer hasznosulási arányaival való összevetéséből megállapítható, hogy a GSP+ rendszer jóval az átlag felett teljesített, különösen a mezőgazdasági ágazat tekintetében, és a három megállapodás közül a legjobb eredményeket hozta.

A hasznosulási arányok növekedését illetően: a teljes hasznosulási arány 8 %-kal növekedett a vizsgált három év során, 1 %-kal kisebb mértékben, mint a három megállapodás átlaga. A textilágazat növekedése, amely túl is kompenzálta az ipari és mezőgazdasági termékek hasznosulási arányában bekövetkezett enyhe csökkenést, az egyike a legnagyobb növekedést mutató ágazatoknak.

A GSP+ behozatali adatok statisztikai elemzése megerősíti, hogy a GSP+ preferenciális import 2005 és 2006 között 15 %-kal növekedett. Emellett a 15 GSP+ kedvezményezett országból 12-nek az EU-ba irányuló GSP+ preferenciális behozatala átlagosan 28, %-kal nőtt, így hát 9 a 15 GSP+ országból felfelé mozdult el az EU-ba legnagyobb GSP exportőreinek listáján (főként: Moldovai Köztársaság 36 %, Nicaragua 30 % és Bolívia 47 %) (Lásd a II. mellékletet).

A GSP+ rendszer kedvezményezett országainak hasznosulási aránya megtalálható a IV. mellékletben.

Table 8

Development of preferential imports as well as their share in eligible imports, i.e. the utilisation rate of preferences available for beneficiaries of the GSP+ arrangement

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth All products Total imports 15 342 17 969 17 % 22 444 25 % 46 % Eligible imports 3 788 5 151 36 % 5 720 11 % 51 % Preferential imports 2 696 3 831 42 % 4 401 15 % 63 % Utilisation rate 71 % 74 % 4 % 77 % 4 % 8 % Utilisation rate (average) 53 % 58 % 8 % 58 % 1 % 9 % Agricultural products (total) 5 348 6 404 20 % 7 092 11 % 33 % Eligible imports 1 715 2 648 54 % 3 010 14 % 76 % Preferential imports 1 522 2 267 49 % 2 644 17 % 74 % Utilisation rate 89 % 86 % –3 % 88 % 2 % –1 % Utilisation rate (average) 54 % 52 % –3 % 53 % 3 % –1 % Textile products (total) 1 186 1 215 2 % 1 475 21 % 24 % Eligible imports 1 057 1 142 8 % 1 378 21 % 30 % Preferential imports 426 551 29 % 825 50 % 94 % Utilisation rate 40 % 48 % 20 % 60 % 25 % 50 % Utilisation rate (average) 46 % 53 % 15 % 54 % 1 % 17 % Industrial products (total) 8 807 10 349 18 % 10 877 5 % 24 % Eligible imports 1 015 1 360 34 % 1 332 –2 % 31 % Preferential imports 747 1 011 35 % 931 –8 % 25 % Utilisation rate 74 % 74 % 0 % 70 % –5 % –5 % Utilisation rate (average) 47 % 49 % 5 % 46 % –6 % –1 %

A levonható legfőbb következtetés, hogy a preferenciális behozatal – az ipar kivételével – minden ágazatban pozitív növekedési rátát mutatott, és ténylegesen gyorsabban nőtt a 2006. év vonatkozásában, mint amennyivel a támogatható behozatal megemelte a már magas hasznosulási arányokat.

2.2.3. A GSP+ megállapodásból történő átsorolás

A megállapodás végrehajtásának évei alatt egyetlen országot sem soroltak át.

2.3. Az „Everything But Arms” (Mindent, csak fegyvert ne – angol rövidítése: EBA) kezdeményezés

2.3.1. Az általános megállapodás hatálya a legkevésbé fejlett országok tekintetében

2006-ra az EBA megállapodás 7 216 vámtételt tartalmaz, amelyek mindegyike 100 %-os preferenciát élvez. A GSP+ megállapodással összehasonlítva az EBA-rendszer 762 olyan további vámtételt tartalmaz, amelyre vámmentesség vonatkozik. Ezt a megállapodást csak kisebb változtatások érintették, mivel a Kombinált Nómenklatúrából egyes vámtételek kikerültek.

Az „EBA-n kívüli”-ként leírt vámtételek tükrözik az EBA-megállapodás értelmében preferenciát élvező vámtételek teljes száma (2006-ra 7 216) és az MFN-rendszer alapján vámköteles vámtételek száma (7 280) közötti különbséget. Ebben a rendszerben a kimaradó kivételek a „fegyverek” és lőszerek (23 ipari vámtétel) és 41 mezőgazdasági termékcsoport, főként a cukor és a rizs.

Table 9

Coverage in terms of number of lines by sectors of the arrangement for the LDCs

EBA 2006 EBA 2005 EBA 2006-2005 Sector No lines 0 <> 0 Not in EBA No lines 0 <> 0 Not in EBA No lines 0 <> 0 Not in EBA Agricultural 1 893 1 893 0 41 1 904 1 904 0 41 –11 11 0 0 Textiles 1 176 1 176 0 0 1 179 1 179 0 0 –3 –3 0 0 Industrial 4 147 4 147 0 23 4 138 4 138 0 24 9 9 0 –1 Total 7 216 7 216 0 64 7 221 7 221 0 65 –5 –5 0 –1

Ezért az EBA-megállapodás a legkedvezményesebb a GSP-rendszer három eleme közül mind a preferenciális elbánásban részesülő vámtételek számát, mind az alkalmazott kedvezmény összegét tekintve, hiszen e megállapodás alapján minden termék vámmentesen és kvótamentesen lép be az EU piacára.

2.3.2. Az EBA-megállapodás alkalmazásának aránya

Az EBA-kezdeményezés hasznosulási aránya a legalacsonyabb a GSP preferenciális megállapodások közül (átlagosan 44 %), jelezve, hogy van még mit tenni. És valóban: a legkevésbé fejlett országokra vonatkozó megállapodás hasznosulási arányának a teljes rendszer hasznosulási arányával való összevetéséből azt a következtetést vonhatjuk le, hogy az EBA-rendszer jóval az átlag alatt teljesített a vizsgált három évben. A textilágazat éves hasznosulási aránya mindazonáltal jóval meghaladja az átlagot, ami jelzi az ágazatnak a megállapodáson belüli jó teljesítményét.

Az új rendszer minden esetre hozzájárulni látszik a pozitív eredményekhez, hiszen a 2006. évi hasznosulási arány mutatja a legnagyobb növekedést (9 %) a másik két megállapodással összevetve (lásd a 4. és 8. táblázatot).

Ha az EU-preferenciáknak a legkevésbé fejlett országok általi teljes kihasználását nézzük, a legkevésbé fejlett országoknak két preferenciális megállapodásból származik előnye az EU piacára való bejutáskor. Az egyik a GSP keretében létrehozott EBA-, a másik pedig a cotonoui megállapodás. Az EBA előnyösebb, de a legkevésbé fejlett országok által exportált számos termék tekintetében a kedvezmények megegyeznek. Mivel a legkevésbé fejlett országok jelentős kedvezményeket kaptak a cotonoui megállapodást megelőző, a 70-es évek közepére visszanyúló megállapodásokban – a Loméi Egyezmények –, és az EBA-t egészen 200-ig nem vezették be, a mindkét rendszerben való részvételre jogosult legkevésbé fejlett országok számos esetben továbbra is a cotonoui preferenciákat alkalmazzák. Ez magyarázatul szolgálhat arra, hogy miért 70 %-os az EU-preferenciák legkevésbé fejlett országok általi általános kihasználtsága, ami lényegesen magasabb, mintha az EBA-rendszert csak önmagában vizsgálnánk (48 %).

Table 10

Development of preferential imports as well as their share in eligible imports, i.e. the utilisation rate of preferences available for LDCs

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth All products Total imports 14 037 16 451 17 % 17 126 4 % 22 % Eligible imports 7 400 7 570 2 % 9 274 23 % 25 % Preferential imports 3 138 3 303 5 % 4 449 35 % 42 % Utilisation rate 42 % 44 % 5 % 48 % 9 % 14 % Utilisation rate (average) 53 % 58 % 8 % 58 % 1 % 9 % Agricultural products (total) 2 129 2 478 16 % 2 503 1 % 18 % Eligible imports 1 389 1 574 13 % 1 653 5 % 19 % Preferential imports 194 224 15 % 290 29 % 49 % Utilisation rate 14 % 14 % 0 % 18 % 29 % 29 % Utilisation rate (average) 54 % 52 % –3 % 53 % 3 % –1 % Textile products (total) 5 321 4 913 –8 % 6 141 25 % 15 % Eligible imports 4 771 4 554 –5 % 5 771 27 % 21 % Preferential imports 2 719 2 833 4 % 3 816 35 % 40 % Utilisation rate 57 % 62 % 9 % 66 % 6 % 16 % Utilisation rate (average) 46 % 53 % 15 % 54 % 1 % 17 % Industrial products (total) 6 586 9 058 38 % 8 481 –6 % 29 % Eligible imports 1 239 1 441 16 % 1 849 28 % 49 % Preferential imports 225 245 9 % 341 39 % 52 % Utilisation rate 18 % 17 % –6 % 18 % 6 % 0 % Utilisation rate (average) 47 % 49 % 5 % 46 % –6 % –1 %

A fő következtetés, hogy a továbbra is alacsony hasznosulási arány ellenére az EBA-rendszer növekedési rátája a legmagasabb. A preferenciális behozatal 2006-ban a korábbi éveknél gyorsabban nőtt, ami magasabb hasznosulási arányokat tett lehetővé. Különösen igaz ez a mezőgazdasági ágazatra.

2.3.3. Az EBA-megállapodásból történő átsorolás

Mivel az átsorolás szabályai nem vonatkoznak a legkevésbé fejlett országokra, egyik ágazatban sem soroltak át e különleges támogatási megállapodást élvező országot.

3. A GSP ÁLTAL BIZTOSÍTOTT PREFERENCIÁLIS ÁRRÉSEK

Amint a jelentésben mindenütt szemléltettük, az EBA-megállapodások a legelőnyösebbek a kedvezményezetteknek nyújtott preferenciák tekintetében. Ennek megfelelően e megállapodás átlagos preferenciális árrése a legmagasabb (8,37 %), ezt szorosan követi a GSP+ megállapodásé (8,36 %), a legalacsonyabb pedig az általános megállapodás esetében (3,21 %). Ennek megfelelően ezen előírás átlagos preferenciális rése a legmagasabb (8,37 %), szorosan ezt követi a GSP+ előírásé (8,36 %), a legalacsonyabb pedig az általános előírás esetében (3,21 %)

A 2005. és 2006. év közötti fő eltérések logikusan a mezőgazdasági rendszernek felelnek meg, amelyet az új rendszer a leginkább érint: 222 új vámtétel az általános megállapodás keretében (5 vámmentes, 217 tarifacsökkentést élvez az MFN-tarifáihoz képest), csak 5 új vámtétel a GSP+ keretében, de növekvő számú, az EU-ba vámmentes belépést élvező vámtétel (171).

Az alábbi táblázat az egyes megállapodásokra vonatkozó, valamint a 2005-ös és 2006-os átlagos preferenciális árrést mutatja a mezőgazdasági, a textil- és az ipari ágazatban. Nyilvánvaló, hogy az EBA-megállapodás mutatja a legmagasabb preferenciális árrést, ezt szorosan követi a GSP+ megállapodás, végül pedig az általános megállapodás az, amely a legalacsonyabb preferenciális árrést élvezi.

Table 11

Average preferential margin (percentage points)

(%) Average preferential margin 2005 2006 GSP GSP+ EBA GSP GSP+ EBA Total 3,28 7,85 8,00 3,21 8,36 8,37 Agriculture 4,61 10,81 11,25 4,38 12,35 12,37 Textiles 1,67 8,34 8,34 1,67 8,33 8,33 Industrial 3,56 4,40 4,40 3,58 4,40 4,40

4. A KÖZÖSSÉG KÖLTSÉGVETÉSÉRE GYAKOROLT HATÁS

Nehéz megbecsülni a Közösség költségvetésére gyakorolt hatást. Egyértelmű, hogy a preferenciák nélkül sosem kerülne sor a behozatal egy részére. Még ha bizonyos behozatal továbbra is bejutna az EU piacára, a kereskedelem volumene alacsonyabb lenne a tarifa miatti áremelkedés következtében. Ezért nem lehet a kereskedelemmel súlyozott preferenciális árrést (18) megszorozni a kereskedelem volumenével annak megbecsléséhez, hogy mekkora „veszteség” jelentkezik a vámbevételekben a kereskedelmi preferenciák következtében. Emellett nehéz kiszámítani a vevők és importőrök, valamint a vállalatközi kereskedelem EU-n belüli közvetett költségeit is.

Ezek ismeretében, az összegek érzékeltetésére a 12. táblázat bemutatja az általános megállapodás, a GSP+ megállapodás és az EBA keretében zajló kereskedelem volumenét, a kapcsolódó preferenciális árrések kereskedelmi átlagával. E két változó szorzata adja meg annak a veszteségnek az értékét, amely a vámbevételekben abban az esetben keletkezne, ha minden behozatalra az MFN-vámok vonatkoznának. Ez a szám körülbelül 2 milliárd eurót tesz ki, amely a 2006. évi körülbelül 14 milliárd EUR vámbevételhez viszonyítva értelmezhető (19).

Table 12

Loss of income for the EU budget resulting from granting tariff preferences to imports under the general arrangement

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth Preferential imports 34 821 37 521 8 % 42 276 13 % 21 % Average preferential margin 3,12 % 3,18 % 2 % 3,20 % 1 % 3 % Loss of income 1 086,4 1 193,2 10 % 1 352,8 13 % 25 %

A preferenciális behozatal és a preferenciális árrés mindkét paramétere hozzájárult ahhoz, hogy a közösségi költségvetés bevételkiesésének növekedési üteme nőtt.

Table 13

Loss of income for the EU budget resulting from granting tariff preferences to imports from beneficiary countries of the GSP+ regime

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth Preferential imports 2 590 3 273 26 % 4 347 33 % 68 % Average preferential margin 6,09 % 6,31 % 4 % 7,22 % 14 % 19 % Loss of income 157,7 206,5 31 % 313,9 52 % 99 %

A preferenciális import és a preferenciális árrés volumene egyaránt nőtt a vizsgált három évben, ami hozzájárult a bevételkiesés növekedéséhez. Bár abszolút értékben a legalacsonyabb, a GSP+ rendszernek az EU költségvetésére gyakorolt hatása egyértelműen gyorsabban nő, mint a többi GSP megállapodásé.

Table 14

Loss of income for the EU budget resulting from granting tariff preferences to imports from LDCs

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth Preferential imports 3 133 3 288 5 % 4 393 34 % 40 % Average preferential margin 7,32 % 6,99 % –5 % 6,99 % 0 % –5 % Loss of income 229,3 229,8 0,2 % 307,1 34 % 34 %

A Közösség költségvetési veszteségének növekedése főként a preferenciális behozatal emelkedéséből ered.

5. KÖVETKEZTETÉS

E jelentés célja, hogy értékelje a fejlődő országokra vonatkozó GSP-rendszer három megállapodásának teljesítményét.

A 980/2005/EK rendelet 28. cikke (3) bekezdésében előírtak szerint a Bizottságnak a jelentés alapján meg kell vizsgálnia a rendszer hatásait az összes preferenciális megállapodásra és a 2006. január 1-jétől kezdődő időszakra terjedően.

Ennek az értékelésnek a legfőbb megállapítása, hogy az új szabályozás tökéletesebb rendszert vezetett be a kedvezményben részesülő termékek száma, valamint a hozzáférő országok, illetve az igénybe vehető kedvezmények összege tekintetében.

Közelmúltbeli statisztikák azt jelzik, hogy a GSP 2006-ban bevezetett koncepciója a gyakorlatban jól működik, mivel a preferenciális behozatal értéke 8 %-kal nőtt az elmúlt évben, annak ellenére, hogy a fejlődő országoknak alkalmazkodniuk kellett a rendszer új elvárásaihoz.

Emellett a GSP hatékonyan mozdította elő azoknak az országoknak az EU-ba irányuló exportját, amelyeknek arra a legnagyobb a szüksége: a legkevésbé fejlett országokból származó GSP-behozatal 35 %-kal, a GSP+ kedvezményezettektől származó pedig 15 %-kal nőtt 2006-ban. Emellett a rendszer hasznosulási aránya emelkedett.

Az újonnan bevezetett átsorolási rendelkezések is egyértelműen teljesítették a GSP átsorolási mechanizmusának célkitűzését, mivel az átsorolt termékek átsorolt országokból származó, az EU-ba irányuló behozatalát nem érintette hátrányosan.

Azonban maradt még tennivaló, hiszen a hasznosulási arány – különösen a legkevésbé fejlett országok esetében – még mindig alacsony a jó növekedési teljesítmény ellenére; az általános megállapodás tekintetében a hasznosulási arány minden ágazat vonatkozásában esett 2005–2006 során, de továbbra is 3 %-os növekedést tudott felmutatni a 2004–2006 időszakban. Az elkövetkező években ezt a fejleményt fokozott figyelemmel kell kísérni.

A GSP elmúlt három évre – és különösen 2006-ra – szóló, átfogó elemzése ezért vegyes eredményeket ad. Mivel az új rendszert csak 2006. január 1-je óta alkalmazzák, és előfordulhat, hogy a kedvezményezett országok nem használták ki teljesen az új instrumentumokat, végleges következetéseket még nem lehet levonni, és az elkövetkező években is szükség lesz további elemzésre.

(1) A Tanács 980/2005/EK rendelete (2005. június 27.) a tarifális preferenciák általános rendszerének alkalmazásáról (HL L 169., 2005.6.30.)

(2) A 2004. július 7-i közlemény [COM(2004) 461, HL C 242., 2004.9.29.].

(3) A tarifa alkalmazását felfüggesztik, ha a kedvezményes elbánás egy százalékos vagy annál alacsonyabb értékvámot, vagy 2 euró vagy annál alacsonyabb egyedi vámot eredményez.

(4) Ez főként a Kombinált Nómenklatúra 50–63. fejezetében szereplő termékeket érinti.

(5) A kedvezményezettnek a jogosultsághoz számos szempontnak kell megfelelnie, különösen: sebezhető országnak kell lennie (lásd lentebb), valamint az emberi és munkához kapcsolódó alapvető jogokról szóló kulcsfontosságú nemzetközi egyezményeket ratifikálnia és ténylegesen alkalmaznia kell, a környezetvédelemre és a jó kormányzásra vonatkozó elvekkel együtt. A sebezhetőséget a GSP-rendeletek úgy határozzák meg, hogy a kedvezményezett GSP hatálya alá tartozó közösségi kivitelének öt legnagyobb áruosztályra vonatkozó értéke a GSP hatálya alá tartozó, a Közösségbe irányuló teljes kivitel legalább 75 %-a. Az országból érkező, a GSP hatálya alá tartozó behozatal nem haladhatja meg a Közösségbe a GSP keretében beáramló teljes behozatal 1 százalékát [a Világbank kritériumát is fel kell venni – lásd a GSP-rendelet 9. cikke (3) bekezdését.]

(6) A 2001. február 28-i 416/2001/EK tanácsi rendelet.

(7) Az EBA-rendszer azonban nem liberalizálta azonnal a cukor, rizs és banán behozatalát. Ez összesen 43 vámtételt érintett, amelyekre az EBA vámmentes kvótákat biztosít. A 926-os adatban ezek a vámtételek nem szerepeltek.

(8) Az országokat az I. melléklet sorolja fel.

(9) Kivételesen, a GSP+ ösztönző rendszert meggyorsították, hogy 2005. július 1-jén ideiglenesen hatályba léphessen.

(10) Azok az országok, amelyek a GSP alapján 1 milliárd eurót meghaladó mértékben exportálnak az EU-ba, és amelyek a nagyobb gazdaságok: India, Brazília, Banglades, Thaiföld, Vietnam, Indonézia, Pakisztán, Malajzia, Szaúd-Arábia, Ukrajna, Kína, Argentína, Oroszország és Dél-Afrika.

(11) Lásd a II. mellékletet.

(12) Lásd a III. mellékletet.

(13) 0: Products that enjoy 100 % preference thus enter the EU Market Duty free.

(14) <> 0: Dutable products. Products which benefit from a reduction from the MFN tariff but do not enter the EU Market duty free.

(15) A 2004. július 7-i közleményben foglaltak szerint [COM(2004) 461, HL C 242., 2004.9.29.].

(16) A 980/2005/EK tanácsi rendelet 14. cikkében előírt átsorolási kritériumok.

(17) Brazília, Kína, Algéria, Indonézia, India, Malajzia, Oroszország, Thaiföld és Dél-Afrika.

(18) Kereskedelemmel súlyozott átlagos preferenciális árrés: a terméklista átlagos preferenciális árrése súlyozva az egyes termékek volumenével.

(19) Nem szabad elfelejteni, hogy a tagállamok a beszedett összegek 25 %-át megtartják a vámbeszedés költségeire, így a Közösség költségvetésére gyakorolt hatás a beszedett összegeknek csak 75 %-a. A költségvetésben tükröződő teljes veszteség így 1,5 milliárd euró körüli.

ANNEX I BENEFICIARY COUNTRIES UNDER ALL GSP ARRANGEMENTS 1. Beneficiary countries under the general agreement List of 42 GSP beneficiary countries Basis for statistical analysis as countries comprise > 90 % of all imports of countries under the general agreement 1. Algeria 2. Argentina 3. Armenia 4. Azerbaijan 5. Bahrein 6. Belarus 7. Brazil 8. Brunei Darussalam 9. Chile 10. China (People's Republic) 11. Cuba 12. Egypt 13. India 14. Indonesia 15. Iran (Islamic Republic of) 16. Jordan 17. Kazakhstan 18. Kuwait 19. Kyrgyzstan 20. Lebanon 21. Libyan (Jamahiriya Arab) 22. Malaysia 23. Mexico 24. Morocco 25. Oman 26. Pakistan 27. Paraguay 28. Philippines 29. Qatar 30. Russian Federation 31. Saudi Arabia 32. South Africa 33. Syrian (Arab Republic) 34. Tajikistan 35. Thailand 36. Tunisia 37. Turkmenistan 38. Ukraine 39. United Arab Emirates 40. Uruguay 41. Uzbekistan 42. Vietnam List of 71 beneficiary countries These countries are not included in the statistical analysis as these are either ACP beneficiaries, have no major implications for analysis or for lack of available export statistics 1. American Samoa 2. Anguilla 3. Antartica 4. Antigua and Barbuda 5. Aruba 6. Bahamas 7. Barbados 8. Belize 9. Bermuda 10. Botswana 11. Bouvet Island 12. British Indian Ocean Territory 13. British Virgin Islands 14. Cameroon 15. Cayman Islands 16. Christmas Islands 17. Cocos Islands (or Keeling Islands) 18. Congo 19. Cook Islands 20. Cote d’Ivoire 21. Dominica 22. Dominican Republic 23. Falkland Islands 24. Federal States of Micronesia 25. Fiji 26. French Southern Territories 27. French Polynesia 28. Gabon 29. Ghana 30. Gibraltar 31. Greenland 32. Grenada 33. Guam 34. Guyana 35. Heard Island & MacDonald Island 36. Iraq 37. Jamaica 38. Kenya 39. Macao 40. Marshall Islands 41. Mauritius 42. Mayotte 43. Montserrat 44. Namibia 45. Nauru 46. Netherlands Antilles 47. New Caledonia 48. Nigeria 49. Niue Island 50. Norfolk Island 51. Northern Mariana Islands 52. Palau 53. Papua New Guinea 54. Pitcairn 55. Seychelles 56. South Georgia and South Sandwich Islands 57. St Helena 58. St Kitts and Nevis 59. St Lucia 60. St Pierre and Miquelon 61. St Vincent & Northern Grenadines 62. Surinam 63. Swaziland 64. Tokelau Islands 65. Tonga 66. Trinidad & Tobago 67. Turks and Caicos Islands 68. US Minor Outlying Islands 69. Virgin Islands (USA) 70. Wallis and Futuna 71. Zimbabwe 2. Beneficiary countries under the GSP+ arrangement List of 15 countries 1. Bolivia 2. Colombia 3. El Salvador 4. Guatemala 5. Nicaragua 6. Republic of Moldova 7. Peru 8. Venezuela 9. Costa Rica 10. Ecuador 11. Georgia 12. Honduras 13. Mongolia 14. Panama 15. Sri Lanka 3. Beneficiary countries under the EBA arrangement List of 50 least developed countries under the EBA scheme 1. Afghanistan 2. Bangladesh 3. Bhutan 4. Burkina Faso 5. Cape Verde 6. Chad 7. Democratic Rep. of Congo (Zaire) 8. Equatorial Guinea 9. Ethiopia 10. Guinea 11. Haiti 12. Laos 13. Liberia 14. Malawi 15. Mali 16. Mozambique 17. Nepal 18. Rwanda 19. Sao Tome & Principe 20. Sierra Leone 21. Somalia 22. Tanzania 23. Tuvalu 24. Uganda 25. Yemen 26. Angola 27. Benin 28. Burundi 29. Cambodia 30. Central African Republic 31. Comoros 32. Djibouti 33. Eritrea 34. Gambia 35. Guinea-Bissau 36. Kiribati 37. Lesotho 38. Madagascar 39. Maldives 40. Mauritania 41. Myanmar 42. Niger 43. Samoa 44. Senegal 45. Soloman Islands 46. Sudan 47. Timor-Leste 48. Togo 49. Vanuatu 50. Zambia

ANNEX II VARIATION OF PREFERENTIAL IMPORTS OF THE GSP Beneficiary countries (in 1000 EUR) Countries Preferential imports 2005 Preferential imports 2006 Change in % 2006/2005 1. Angola 0,3 12 520,59 4 173 430 % 2. Bhutan 0,27 88,29 32 600 % 3. New Caledonia 0,57 57,51 9 989 % 4. Mozambique 172,26 8 242,05 4 685 % 5. Burundi 2,18 48,57 2 128 % 6. Burkina Fasso 167,26 2 677,42 1 501 % 7. Pakistan 170 052,84 2 298 079,86 1 251 % 8. Marshall (islands) 5,49 55,63 913 % 9. Gambia 27,4 270,74 888 % 10. Guam 3,58 34,65 868 % 11. Togo 245,02 2 292,87 836 % 12. Fiji (islands) 135,91 929,11 584 % 13. Palaos 5,24 34,89 566 % 14. Sierra Leone 579,06 3 029,35 423 % 15. Papua New Guinea 101,95 495,12 386 % 16. Malawi 2 258,42 10 485,85 364 % 17. Ethiopia 4 732,59 19 636,56 315 % 18. Libyan (Jamahiriya Arab) 123 405,72 465 527,61 277 % 19. Turkmenistan 16 633,10 61 367,20 269 % 20. Bahamas 742,2 2 457,63 231 % 21. Niger 28,24 87,85 211 % 22. Mali 46,61 134,79 189 % 23. Iraq 27,95 66,94 139 % 24. Jordan 1 721,86 4 107,53 139 % 25. Zambia 4 898,52 11 139,47 127 % 26. Chile 34 801,11 77 953,67 124 % 27. Ivory Coast 2 625,30 5 250,64 100 % 28. Benin 2 729,08 5 043,76 85 % 29. Kenya 3 891,55 7 025,01 81 % 30. Antigua and Barbuda 302,93 546,02 80 % 31. Tunisia 25 938,50 45 930,68 77 % 32. Afghanistan 901,07 1 567,00 74 % 33. Swaziland 237,72 407,46 71 % 34. Saudi Arabia 1 210 864,13 2 011 219,21 66 % 35. The Netherlands Antilles 12 248,52 20 023,19 63 % 36. Mexico 41 243,23 63 958,56 55 % 37. Macao 11 268,06 17 404,28 54 % 38. Sri Lanka 618 999,91 937 521,93 51 % 39. Bolivia 17 110,77 25 121,24 47 % 40. Belize 199,39 290,97 46 % 41. Malaysia 1 451 797,42 2 102 764,01 45 % 42. Namibia 8 393,81 12 096,34 44 % 43. Panama 67 278,95 95 478,33 42 % 44. Argentina 1 086 668,99 1 536 933,70 41 % 45. The Maldives 31 382,61 44 322,75 41 % 46. Saint-Vincent-et the Grendaian 23,99 33,09 38 % 47. Gabon 367,98 506,65 38 % 48. The Congo (Democratic Republic of) 2 030,73 2 787,35 37 % 49. Yemen 63 465,46 86 486,20 36 % 50. Moldova (Republic of) 136 485,59 185 720,36 36 % 51. Bangladesh 2 648 038,85 3 566 426,65 35 % 52. Cambodia 355 495,18 474 710,41 34 % 53. Paraguay 14 323,88 18 995,08 33 % 54. Nicaragua 21 873,20 28 411,13 30 % 55. Nigeria 34 172,30 43 948,84 29 % 56. Brazil 3 567 498,58 4 522 398,81 27 % 57. Uruguay 137 316,34 172 828,18 26 % 58. Sudan 843,32 1 057,31 25 % 59. Oman 52 403,93 64 124,96 22 % 60. Honduras 78 080,81 95 500,05 22 % 61. Peru 533 685,11 646 110,45 21 % 62. Mongolia 9 810,15 11 856,92 21 % 63. Surinam 119,96 144,6 21 % 64. Ukraine 1 442 052,99 1 732 475,09 20 % 65. El Salvador 54 114,69 64 743,39 20 % 66. Ghana 2 167,20 2 589,64 19 % 67. Bélarus 409 388,61 488 192,28 19 % 68. Thailand 2 612 381,60 3 107 573,63 19 % 69. Senegal 8 117,30 9 610,54 18 % 70. Indonesia 2 436 304,90 2 881 934,82 18 % 71. Costa Rica 344 728,44 407 138,63 18 % 72. Egypt 167 456,03 197 659,46 18 % 73. Guatemala 114 404,22 134 398,64 17 % 74. Vietnam 2 565 978,80 3 009 954,18 17 % 75. Kazakhstan 422 503,55 494 225,98 17 % 76. Ecuador 662 100,64 769 661,87 16 % 77. Uzbekistan 55 534,74 64 290,05 16 % 78. The Philippines 682 938,84 786 985,02 15 % 79. St. Kitts and Nevis 26,68 30,7 15 % 80. India 8 478 128,71 9 668 342,69 14 % 81. Madagascar 5 521,49 6 292,16 14 % 82. Lao (People's Democratic Republic) 91 352,03 101 760,93 11 % 83. Kyrgyzstan 2 762,21 3 064,12 11 % 84. Iran (Islamic Republic of) 407 182,19 445 766,20 9 % 85. Dominican (Republic) 3 651,40 3 990,22 9 % 86. Morocco 51 152,54 55 875,92 9 % 87. Haiti 1 485,20 1 579,61 6 % 88. Syrian (Arab Republic) 11 271,35 11 801,13 5 % 89. Mauritania 765,57 777,55 2 % 90. Colombia 488 313,43 485 722,67 –1 % 91. Nepal 68 953,44 68 456,60 –1 % 92. Cuba 146 227,27 143 095,21 –2 % 93. Grenada 1,02 0,99 –3 % 94. Trinidad and Tobago 25 633,98 24 668,19 –4 % 95. Mauritius 2 617,88 2 296,91 –12 % 96. Rwanda 82,67 72,41 –12 % 97. Kuwait 559 105,96 480 386,06 –14 % 98. Georgia 95 572,82 77 013,15 –19 % 99. Uganda 2 441,33 1 960,88 –20 % 100. Qatar 146 884,96 109 966,20 –25 % 101. Lebanon 3 573,88 2 661,20 –26 % 102. Venezuela 588 737,86 437 589,70 –26 % 103. Bahrein 241 767,44 178 320,93 –26 % 104. Lesotho 846,01 614,54 –27 % 105. Cameroon 289,01 209,28 –28 % 106. Djibouti 375,7 260,8 –31 % 107. Armenia 181 895,48 122 567,40 –33 % 108. Azerbaijan 49 252,78 32 064,04 –35 % 109. Turks et Caïques (islands) 1,83 1,19 –35 % 110. Russia (Federation of) 2 156 654,47 1 391 302,62 –35 % 111. South Africa 2 066 749,65 1 316 357,93 –36 % 112. Brunéi Darussalam 426,13 264,14 –38 % 113. Tajikistan 30 495,05 18 374,15 –40 % 114. Tanzania (Republic of) 4 807,89 2 840,91 –41 % 115. Jamaica 350,95 198,42 –43 % 116. United Arab Emirates 1 294 710,98 615 157,93 –52 % 117. Chad 53,34 22,03 –59 % 118. Saint-Pierre-et-Miquelon 61,64 23,91 –61 % 119. Tokelau (Islands) 146,88 54,71 –63 % 120. Virgin British (Islands) 251,76 93,03 –63 % 121. British territory of the Indian Ocean 26,77 9,77 –64 % 122. China (People's Republic of) 4 839 500,88 1 618 369,40 –67 % 123. Liberia 162,32 49,72 –69 % 124. Comoros Islands (Islands) 77,68 22,9 –71 % 125. Zimbabwe 5 934,59 1 415,38 –76 % 126. Algeria 47 128,13 7 783,33 –83 % 127. French Polynesia 186,41 26,83 –86 % 128. Aruba 47 050,34 5 479,56 –88 % 129. Dominica 93,86 9,75 –90 % 130. Barbados 35,99 3,62 –90 % 131. Guyana 198,41 17,29 –91 % 132. The Solomon Islands 306,88 14,17 –95 % 133. Eritrea 52,26 0,55 –99 % 134. Virgin of the United States (Islands) 39 918,41 194,33 – 100 % 135. Gibraltar 8 496,70 0,73 – 100 % 136. Anguilla 7,87 0 – 100 % 137. Botswana 164,25 0 – 100 % 138. Bouvet (Island) 51,73 0 – 100 % 139. Cocos (Islands) (or Keeling Islands) 19,72 0 – 100 % 140. Cook (Islands) 13,15 0 – 100 % 141. Guinea 46,24 0 – 100 % 142. Mariannes of the North (Islands) 1,73 0 – 100 % 143. Mayotte 0,97 0 – 100 % 144. Nauru 10,75 0 – 100 % 145. Niue (Island) 7,87 0 – 100 % 146. Norfolk (Island) 0,51 0 – 100 % 147. Pitcairn 0,12 0 – 100 % 148. Seychelles 2 195,89 0 – 100 % 149. South Georgia and the Sandwich Southern Islands 2 375,47 0 – 100 % 150. The Congo 281,49 0 – 100 % 151. Vanuatu 61,72 0 – 100 % 152. Walles and Futuna 3,1 0 – 100 % 153. Saint Helena 0 0,97 154. Caïmanes (Islands) 0 1,39 155. Montserrat 0 2,02 156. Somalia 0 2,06 157. Timor-Leste 0 10,92 158. Sao Tome and Principle 0 14,65 159. Micronesia (Federate States of) 0 16,29 160. Cape Verde (Republic of) 0 23,75 161. American Samoa 0 62,59 162. Equatorial Guinea 0 1 566,49

ANNEX III COUNTRIES/SECTORS GRADUATED FROM THE GENERAL ARRANGEMENT (in 1000 EUR) INDONESIA S-3 Animal or vegetable fats, oils and waxes 611 725 S-9 Wood 341 357 Total imports 6 662 027 953 082 14,3 % MALAYSIA S-3 Animal or vegetable fats, oils and waxes 539 736 Total imports 5 289 934 539 736 10,2 % BRAZIL S-4 Prepared foodstuffs, brevages, spirits, vinegar 1 213 297 S-9 Wood 332 648 Total imports 5 645 233 1 545 945 27,4 % ALGERIA S-5 Mineral Products 1 073 116 Total imports 1 291 750 1 073 116 83,1 % CHINA S-6 Products of the chemical industries 2 157 039 S-7 Plastics and rubber 3 101 833 S-8 Raw hides, skins and leather 3 730 823 S-9 Wood 322 255 S-10 Pulp of wood and paper 535 877 S-11 Textiles 12,5 % 11 632 933 S-12 Footwear etc. 3 409 209 S-13 Stones, glass and ceramic products 1 062 408 S-14 Pearls and precious metals 602 946 S-15 Base metals 4 146 914 S-16 Machinery and mechanical appliances 15 148 264 S-17 Transport equipment 987 986 S-18 Optical and musical instruments, clocks and watches 3 346 338 S-20 Miscellaneous 9 649 497 Total imports 60 977 956 59 834 321 98,1 % INDIA S-14 Pearls and precious metals 275 970 S-11 Textiles 12,5 % 4 141 454 Total imports 9 916 656 4 417 424 44,5 % THAILAND S-14 Pearls and precious metals 476 916 S-17 Transport equipment 1 060 654 Total imports 7 113 130 1 537 570 21,6 % RUSSIA S-15 Base metals 1 937 467 S-6 Products of the chemical industries 1 310 066 S-10 Pulp of wood and paper 230 913 Total imports 5 921 440 3 478 446 58,7 % SOUTH AFRICA S-17 Transport Equipment 916 899 Total imports 5 237 945 916 899 17,5 %