A Bizottság az érdekeltekkel folytatott konzultációkon túl külső szakértelmet is igénybe vett az alábbi négy tanulmány formájában, amelyek megállapításait felhasználta e javaslat kidolgozása során:

SIS Technical Assessment (A SIS műszaki értékelése) (Kurt Salmon)

Ez az értékelés meghatározta a SIS működése során jelentkező legfontosabb problémákat és a kezelendő jövőbeni szükségleteket, és elsősorban az üzletmenet maximális folyamatosságával, valamint az átfogó architektúra növekvő kapacitásigényekhez való alkalmazkodásának biztosításával kapcsolatos aggályokat állapított meg.

ICT Impact Assessment of Possible Improvements to the SIS II Architecture (A SIS II felépítés esetleges fejlesztéseinek IKT hatásvizsgálata) (Kurt Salmon)

E tanulmány megvizsgálta a SIS nemzeti szintű üzemeltetésének jelenlegi költségeit, valamint értékelte a rendszer fejlesztésének két lehetséges műszaki alternatíváját. Mindkét alternatívában szerepel egy sor műszaki javaslat, amelyek a központi rendszer és az átfogó felépítés fejlesztésére helyezik a hangsúlyt.

„ICT Impact Assessment of the technical improvements to the SIS II architecture – Final Report” (A SIS II felépítés műszaki fejlesztéseinek IKT hatásvizsgálata), 2016. november 10., (Wavestone)

Ez a tanulmány három alternatívát (teljesen központosított rendszer, a SIS Nemzeti Rész egységes végrehajtása, amit az eu-LISA fejleszt és nyújt a tagállamok számára, valamint a SIS Nemzeti Rész közös műszaki szabványok alapján történő külön végrehajtása) elemezve vizsgálta a nemzeti másolat megvalósításának a tagállamokra gyakorolt költséghatását.

Study on the feasibility and implications of setting up within the framework of the Schengen Information System an EU-wide system for exchanging data on and monitoring compliance with return decisions (A Schengeni Információs Rendszer keretén belül a kiutasítási határozatokra vonatkozó adatok cseréjére és a határozatok betartásának ellenőrzésére szolgáló rendszer létrehozásának megvalósíthatóságára és hatásaira vonatkozó tanulmány)(PwC)

E tanulmány megvizsgálta a SIS azon javasolt módosításainak megvalósíthatóságát, valamint műszaki és operatív hatásait, amelyek célja a rendszer használatának fokozása az irreguláris migránsok kiutasítása és az ismételt belépés megakadályozása érdekében.

•Hatásvizsgálat

A Bizottság nem végzett hatásvizsgálatot. A három fent említett független értékelés alapján mérlegelte a rendszer módosításainak hatásait műszaki szempontból. A Bizottság ezenfelül kétszer felülvizsgálata a SIRENE-kézikönyvet 2013 óta, azaz amióta a SIS II 2013. április 9-én megkezdte működését és a 2007/533/IB határozat alkalmazandóvá vált. Ebbe beletartozik egy félidős felülvizsgálat, amelynek nyomán 2015. január 29-én új SIRENE-kézikönyvet tett közzé. A Bizottság emellett elfogadta a bevált gyakorlatok és ajánlások katalógusát. Továbbá az eu-LISA és a tagállamok rendszeresen iteratív technikai fejlesztéseket végeznek a rendszerben. Úgy véljük, hogy a fenti lehetőségeket kimerítettük, ezért most a jogalap átfogóbb módosítására van szükség. A hatékonyabb megvalósítás és a végrehajtás önmagában nem tesz egyértelművé olyan területeket, mint például a végfelhasználói rendszerek alkalmazása, illetve a figyelmeztető jelzések törlésére vonatkozó részletes szabályokat.

A 1053/2013/EU rendeletben meghatározott schengeni értékelési mechanizmus lehetővé teszi a SIS tagállami működésének időszakos jogi és operatív értékelését. A Bizottság és a tagállamok együttesen végzik az értékeléseket. A Tanács e mechanizmus keretében ajánlásokat fogalmaz meg az egyes tagállamok számára a többéves és éves programok részeként végzett értékelések alapján. Ezen ajánlások egyedi jellegükből kifolyólag nem helyettesíthetik a jogilag kötelező szabályokat, amelyek egyidejűleg alkalmazandók minden SIS-t használó tagállamra. A SISVIS bizottság rendszeresen megvitatja a gyakorlati működési és műszaki kérdéseket. Jóllehet ezek az ülések lényeges szerepet töltenek be a Bizottság és a tagállamok közötti együttműködés során, e megbeszélések eredménye (jogalkotási módosítások hiányában) nem képes orvosolni például az eltérő nemzeti gyakorlatok miatt kialakuló problémákat.

Az e rendeletben javasolt módosítások nem járnak komoly gazdasági vagy környezeti hatással. E változtatások azonban várhatóan lényeges pozitív társadalmi hatást fejtenek ki, mivel fokozott biztonságot teremtenek, lehetővé téve a hamis személyazonosságot használó személyek, a súlyos bűncselekmény elkövetését követően továbbra is azonosítatlan bűnözők, valamint a belső határellenőrzés nélküli térség előnyeit kihasználó irreguláris migránsok személyazonosságának megfelelőbb megállapítását. E módosítások alapvető jogi és adatvédelmi hatásait a következő szakaszban („Alapvető jogok”) mérlegeljük és ismertetjük részletesebben.

Az elkészített javaslat számos bizonyítékot használ fel, amelyeket azért gyűjtöttek, hogy megalapozzák a SIS második generációjának átfogó elemzését, amely feltérképezte a rendszer működését és a lehetséges fejlesztési területeket. Ezenfelül költséghatás-vizsgálati tanulmányt végeztek a legmegfelelőbb és legarányosabb nemzeti felépítés kiválasztása érdekében.

•Alapvető jogok és adatvédelem