Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA a Portugáliának nyújtandó uniós pénzügyi támogatásról szóló 2011/344/EU végrehajtási határozat módosításáról /* COM/2013/0747 final - 2013/0362 (NLE) */





INDOKOLÁS 2011. május 17-én a Tanács Portugália kérésére az országnak nyújtandó pénzügyi támogatásról döntött (2011/344/EU tanácsi végrehajtási határozat), amelynek célja a bizalom visszaállítására, a gazdaság fenntartható növekedéshez való visszatérésének lehetővé tételére, valamint Portugália, az euróövezet és az EU pénzügyi stabilitásának megőrzésére irányuló szigorú gazdasági és reformprogramhoz való hozzájárulás. A 2011/344/EU határozat 3. cikkének (10) bekezdésével összhangban a Bizottság az IMF-fel együtt és az EKB-val összeköttetésben elvégezte az elfogadott intézkedések végrehajtása terén elért előrelépésre, valamint eredményességükre és gazdasági-társadalmi hatásukra vonatkozó nyolcadik és kilencedik felülvizsgálatot. Figyelembe véve az újabb gazdasági, költségvetési és pénzügyi fejleményeket, valamint a szakpolitikai intézkedéseket, a Bizottság szükségesnek tartja a támogatást alátámasztó gazdaságpolitikai feltételek bizonyos mértékű módosítását a tanácsi végrehajtási határozat javasolt módosításának preambulumbekezdéseiben kifejtett programcélok biztosítása érdekében. 2013/0362 (NLE) Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA a Portugáliának nyújtandó uniós pénzügyi támogatásról szóló 2011/344/EU végrehajtási határozat módosításáról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, tekintettel az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus létrehozásáról szóló, 2010. május 11-i 407/2010/EU tanácsi rendeletre[1] és különösen annak 3. cikke (2) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, mivel: (1) A 2011/344/EU tanácsi végrehajtási határozat 3. cikkének (10) bekezdésével összhangban a Bizottság a Nemzetközi Valutaalappal (IMF) együtt és az Európai Központi Bankkal (EKB) összeköttetésben 2013. szeptember 16. és október 3. között elvégezte a hatóságok által az elfogadott intézkedések végrehajtása terén elért előrelépésre vonatkozó, összevont nyolcadik és kilencedik felülvizsgálatot. (2) A reál-GDP negyedéves növekedése ez év második negyedévében a pozitív tartományba tért vissza, és a rövid távú mutatók is a recesszió mélypontját követő fokozatos kilábalásra utalnak. A reál-GDP terén ebben az évben 1,8%-os csökkenés, majd 2014-ben 0,8%-os, 2015-ben pedig 1,5%-os növekedés várható. A munkaerőpiacot érintő feszültségek a várakozások szerint valamelyest csökkenni fognak. Ennek ellenére a munkanélküliségi ráta a jövő évben valószínűleg 17,7%-os csúcsértéket ér el, és csak ezt követően kezd fokozatos csökkenésbe. A makrogazdasági kilátásokkal kapcsolatos bizonytalanságok jelentősek, mivel a 2014-re és 2015-re előre jelzett fellendülés tartóssága pozitív kereskedelmi és pénzügyi piaci folyamatok függvénye, amelyek továbbra is instabilitást mutatnak. (3) 2013 augusztusáig a központi költségvetés pénzforgalmi hiánya terén a GDP 0,6 százalékpontját kitevő (rendkívüli tényezők nélküli) javulást mértek a múlt év hasonló időszakához képest. Stabil adóbevételi teljesítmény és a legtöbb kiadási tétel szigorú végrehajtása támogatja a költségvetés végrehajtását. Ennek ellenére a hetedik felülvizsgálatban vázolt költségvetési kilátásokhoz képest némi eltérés volt tapasztalható. Ide sorolhatók az uniós pénzeszközök átprogramozását kísérő hiányosságok és egy kikötői koncesszió értékesítésének elhalasztása (egyszeri intézkedések), valamint az olyan tényezők, mint az uniós költségvetéshez való, vártnál magasabb hozzájárulás, egyes nem adójellegű bevételek terén tapasztalt rossz teljesítmény, a Banco de Portugal beruházási portfóliójában lévő görög kötvényállományból származó osztalékok Görögországnak való átadása, a közalkalmazottak nyugdíjrendszerébe fizetett társadalombiztosítási járulékok vártnál alacsonyabb szintje, továbbá a bérköltségek és a folyó termelőfelhasználás terén bekövetkezett túlköltekezés. Az ideiglenes költségvetési juttatások (a GDP 0,3%-a) felhasználását követően az eltérések nettó hatása a becslések szerint a GDP 0,5%-ával emeli a 2013. évi hiányt. Emellett a BANIF-nak juttatott, a GDP 0,4%-át kitevő tőkeinjekció is növelte a költségvetési rést, noha ezt a műveletet a program nem veszi figyelembe. (4) A kormány korrekciós intézkedéseket hozott a GDP 5,5%-át kitevő, program szerinti hiánycél teljesítése érdekében, nevezetesen a beruházásokra rendelkezésre álló pénzeszközök csökkentése és a szakminisztériumok folyó termelőfelhasználásának szorosabb ellenőrzése révén (a GDP 0,1%-a). A kormány emellett egyszeri intézkedésként bejelentett egy, az adók és a társadalombiztosítási járulékok területére irányuló adósságbehajtási programot, amelynek révén a várakozások szerint a GDP mintegy 0,4%-át kitevő bevétel behajtására kerülhet sor. A program továbbá szigorított szankciókat tartalmaz az adózási bűncselekményekre vonatkozóan. (5) Az aktualizált költségvetési előrejelzések 2013-ban a GDP 0,5%-át kitevő, a strukturális egyenlegben bekövetkezett javulásban mért költségvetési intézkedéssel számolnak, ami némileg elmarad a hetedik felülvizsgálatban a GDP 0,6%-ára előre jelzett mértéktől. A várható alulteljesítést főként az eredetileg tervezett konszolidációs csomag végrehajtásában bekövetkezett késedelem, illetve az magyarázza, hogy a csomagot részben egyszeri intézkedésekkel váltották fel, a költségvetési tartalékra pedig váratlan nyomás nehezedett. A végrehajtás késedelmét számos nehézség magyarázza: ilyen a júliusi politikai válság és az azt követő kormányátalakítás; az új átképzési programra vonatkozó törvénytervezet egyes rendelkezéseit alkotmányellenesnek nyilvánító, augusztus 29-i alkotmánybírósági véleményre adandó válasz jelentette kihívás, valamint egyes intézkedések (nevezetesen az egy minimálszintet meghaladó álláskeresési járadékra és táppénzre kivetett, átalakított társadalombiztosítási járulékok) technikai végrehajtása terén tapasztalt nehézségek az alkotmánybíróság április 5-i ítéletét követően. (6) A kormány megerősítette vállalását a 2014-ben a GDP 4%-ában meghatározott hiánycél teljesítésére vonatkozóan. Ezzel összefüggésben a kormány a GDP mintegy 2,3%-át kitevő konszolidációs intézkedéseket fogadott el, amelyek részben fedezik a 2013-ban bekövetkezett, 2014-re áthúzódó költségvetési csúszásokat is. A konszolidációs intézkedések nagyobb része a költségvetés-tervezetben szerepel, néhány intézkedés végrehajtásáról pedig külön jogszabályok rendelkeznek. Az intézkedések elsődlegesen tartós jellegűek, és túlnyomó többségük a kiadások visszafogásán alapul. Összességében véve a tervezett költségvetési kiigazítás eléréséhez szükséges konszolidációs csomag kumulatív értéke nem változott a hetedik felülvizsgálatban megállapítotthoz képest – mintegy 4,7 milliárd EUR értékű tartós megtakarítási intézkedésről van szó 2013 és 2014 folyamán, vagy a GDP 2,8%-áról. Ugyanakkor a végrehajtás 2013-as, fent említett késedelme következtében a költségvetési konszolidáció egy része jelenleg 2014-re van ütemezve. (7) A 2014-re tervezett konszolidáció (a GDP kb. 1,8%-a) nagy részét a közkiadások felülvizsgálata keretében kell biztosítani, amelyre az elmúlt évben került sor azzal a céllal, hogy fokozzák a szociális transzferek és közszolgáltatások hatékonyságát és méltányosságát. A közkiadások felülvizsgálatához kapcsolódó intézkedések legnagyobb hatása az alábbi három fő tengelyt érinti: 1. a közszféra bérköltségeinek csökkentése a következők révén: az állami szférában a munkaerő létszámának csökkentése, összetételének pedig a magasabban képzett alkalmazottak felé való elmozdítása; az állami szféra munkarendjének hozzáigazítása a magánszférához, valamint a javadalmazási politika átláthatóbbá és érdemeken alapulóvá tétele; 2. nyugdíjreform; és 3. a szakminisztériumok és programok ágazati kiadásainak visszafogása. (8) A 2013. évi költségvetési végrehajtásból áthúzódó negatív hatás ellensúlyozása és a GDP 4%-át kitevő hiánycél teljesítése érdekében a közkiadások felülvizsgálatához kapcsolódó csomagot más tartós intézkedésekkel kell kiegészíteni, amelyek tovább javítják (a GDP 0,4%-ának megfelelő értékben) az adók és juttatások meglévő struktúrájának hatékonyságát és méltányosságát. Emellett a GDP 0,2%-át kitevő további egyszeri intézkedés végrehajtására is sor kerül, ami nagyban ellensúlyozza az önkéntes létszám-leépítési rendszer közszférabeli bevezetéséhez kapcsolódó egyszeri előzetes kifizetéseket. (9) Az adósság GDP-hez viszonyított aránya várhatóan 127,8%-os csúcsértéket ér el 2013-ban, majd ezt követően csökkenésnek indul. A hetedik felülvizsgálathoz képest felfelé történt módosítást az adósságra vonatkozó 2012. évi adat némileg magasabb szintre való korrekciója és néhány rövid távú, adósságcsökkentő művelet végrehajtásának elmaradása magyarázza. A társadalombiztosítási stabilizációs alap most már várhatóan fokozatosabban növeli portugál államkötvényeinek állományát, és a privatizációs bevételek az új ESA 2010 hatálybalépéséig és a társaság jogállásának meghatározásáig javarészt a Parpublicánál maradnak. Emellett a becslések szerint a kincstár készpénzállománya az év végén a korábbiakban feltételezett szintnél (mintegy 2 milliárd EUR-val) magasabb lesz. (10) A költségvetési kiigazítási folyamatot a kormányzati kiadások ellenőrzésének fokozására és az adóbeszedés javítására irányuló számos strukturális költségvetési intézkedés támasztja alá. Mindenekelőtt a költségvetési keret egy átfogó – központi, regionális és helyi önkormányzati szintű – reform révén összhangba kerül a költségvetési eljárások és irányítás legjobb gyakorlataival. A kötelezettségvállalások új kontrollrendszere eredményekkel járt, de a végrehajtást szorosan nyomon kell követni annak biztosítása érdekében, hogy a kötelezettségvállalásokat fedezzék a rendelkezésre álló pénzeszközök. Folytatódnak a közigazgatási reformok az állami foglalkoztatás és az állami vállalatok korszerűsítése és racionalizálása céljából. Az adóigazgatás korszerűsítésére irányuló reformterv keretében megvalósuló előrehaladás fokozza a nyomon követést és erősíti az adózási fegyelmet. A köz- és magánszféra közötti partnerségek újratárgyalása jól halad, 2013-ra és későbbre jelentős megtakarítások várhatók. Az állami vállalatok 2012 végére átlagban működési egyensúlyt értek el, és eredményeik újbóli romlásának elkerülése érdekében további reformok vannak tervben. Az egészségügyi reformok jelentős megtakarításokat eredményeznek, a végrehajtás pedig nagyjából a célokkal összhangban folytatódik. (11) A bankok tőkemegfelelési mutatója jelentősen emelkedett az elmúlt év során, ami lehetővé tette számukra az EBH által előírt szavatolótőke-pufferek, valamint a programban meghatározott 10 %-os elsődleges alapvető tőke teljesítését. A tőkepuffer abban az esetben marad általános érvényűen megfelelő, ha az új tőkekövetelmény-irányelv (CRD IV) szabályait alkalmazzák a bank szavatoló tőkéjének értékeléséhez. Ezek az új tőkekövetelmény-szabályok 2014 januárjától alkalmazandók. A Banco de Portugal jelenleg dolgozza ki a CRD IV bevezetéséhez kapcsolódó átmenetre vonatkozó megközelítést. A hitel/betét arányra vonatkozó, 120%-nak megfelelő indikatív célt 2014-re valószínűleg sikerül elérni, mivel néhány bank már most a küszöbérték alatti szintet ért el. A vállalati szektor finanszírozási forrásainak diverzifikációjára irányuló erőfeszítéseket fokozzák. A kormány által támogatott, meglévő hitelkeretek nemrégiben lezajlott külső auditjára és egy sor szakpolitikai ajánlásra alapozva a hatóságok ezen eszközök teljesítményének és irányításának javítására irányuló intézkedéseket összefogó tervet nyújtottak be. Folyamatban van a válságkezelő eszköztár, benne egy bankszanálási alap, a korai beavatkozásra vonatkozó hatáskörök és egy feltőkésítési jogszabály véglegesítése. (12) A növekedést és versenyképességet fokozó strukturális reformok végrehajtása terén további haladást sikerült elérni. Október 1-jétől újból csökkent a végkielégítések mértéke, és két kompenzációs alapot hoztak létre a végkielégítések részleges finanszírozására. További előrehaladás történt az aktív munkaerő-piaci intézkedések megerősítése terén. Az oktatás területén további intézkedések elfogadására került sor, az előrehaladás összességében véve megfelelő. (13) Jó ütemben halad a szolgáltatási irányelv átültetése, amelynek célja a piacra lépés akadályainak csökkentése és a verseny, valamint a gazdasági tevékenység ösztönzése azáltal, hogy megkönnyíti az új belépőknek a különböző gazdasági rendszerekben a piaci hozzáférést; az irányelv átültetése hamarosan befejeződik. A szakmai szervezet bevonásával szabályozott szakmák működésének javítását célzó kerettörvény elfogadásra került, és a reform befejezéséhez következő lépésként felül kell vizsgálni a tizennyolc érintett szakma alapszabályát. Hatályba lépett a legfontosabb nemzeti szabályozó hatóságok működésére vonatkozó főbb elveket, köztük erős függetlenséggel és autonómiával való felruházásukat meghatározó kerettörvény, valamint hamarosan sor kerül a különböző ágazati szabályozókra vonatkozó szabályzatok elfogadására. Az energiatarifa terén fennálló adósság csökkentésére vonatkozó intézkedések végrehajtása késik, noha a kormány nemrégiben új adót vezetett be e probléma részleges kezelésére. Elfogadásra került néhány jogi rendelkezés az engedélyezési eljárások és más adminisztratív terhek megkönnyítésére, ilyen például a talajra, területfejlesztésre és a városépítészetre irányuló új alaptörvény-javaslat. (14) További előrehaladásra van szükség a közlekedési ágazat fenntarthatóbbá tétele és a verseny előtti megnyitása érdekében. Némi javulás állt be a vasúti infrastruktúrakezelő pénzügyi helyzetében, de jelentős további erőfeszítésekre van szükség ahhoz, hogy 2015-ig működési egyensúlyt sikerüljön elérni. Fel kell gyorsítani a kikötők reformját. (15) További intézkedések elfogadására került sor az üzleti szféra likviditási feltételeinek javítása céljából, különösen a kis- és középvállalkozások esetében (kkv-k). Az igazságszolgáltatási rendszer reformja befejező szakaszába érkezett. Haladást értek el a lezáratlan ügyek számának csökkentésében, valamint néhány meghatározó reform – például a bírósági kerületek földrajzi átszervezése és a polgári perrendtartás reformja – folyamatban van vagy már be is fejeződött. Ennek ellenére a gazdaság megfelelő és tisztességes működéséhez szükség van az igazságszolgáltatási rendszernek az alábbiak által történő folyamatos javítására: i. a szerződések és versenyszabályok eredményes és időben történő végrehajtása; ii. hatékonyságnövelés a bírósági rendszer átszervezése és új bírósági ügykezelési modellek révén; iii. a bírósági eljárások (többek között az adóügyek) rendszerét jellemző lassúság további csökkentése, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk A 2011/344/EU végrehajtási határozat 3. cikkének (7)–(9) bekezdése helyébe az alábbi szöveg lép: „(7) Portugália az egyetértési megállapodásban részletezett feltételekkel összhangban 2013 során elfogadja a következő intézkedéseket: a) az államháztartási hiány 2013-ban nem haladhatja meg a GDP 5,5%-át. Az államháztartási hiány kiszámítása során figyelmen kívül kell hagyni a kormány pénzügyi ágazati stratégiájával összefüggő banktámogatási intézkedések esetleges költségvetési kiadásait. A 2013. évi költségvetésben és pótköltségvetésben foglalt konszolidációs intézkedéseket az év hátralevő részében szigorúan végre kell hajtani. Emellett, amennyiben a költségvetés végrehajtásában újabb csúszások jelentkeznek, a kormány további korrekciós intézkedéseket hajt végre; b) Portugália folytatja privatizációs programjának végrehajtását; c) Portugália véghez viszi a megosztott szolgáltatások stratégiájának végrehajtását a közigazgatásban; d) Portugália folytatja a kórházi hálózat átszervezését és ésszerűsítését szakosodás, koncentráció és a kórházi szolgáltatások csökkentése, valamint a kórházak együttes irányítása és működtetése révén. Portugália biztosítja a kórházak átszervezésére vonatkozó többéves cselekvési terv végrehajtását; e) Portugália az új, városi bérleti szerződésekről szóló 6/2006. számú törvény módosítása, valamint a felújítás adminisztratív eljárását egyszerűsítő törvényerejű rendelet nyomán elvégzi az ingatlanpiac működésének átfogó felülvizsgálatát; f) Portugália nemzeti szintű ingatlan-nyilvántartási rendszert dolgoz ki, hogy lehetővé váljon a várostervezés költségeinek és hasznának egyenlőbb eloszlása; g) Portugália az alkotmánybíróság 2013. szeptember 26-i ítéletében alkotmányellenesnek nyilvánított reformokéhoz hasonló hatással rendelkező alternatív reformlehetőségeket dolgoz ki és hajt végre a munkaerőpiacra vonatkozóan; h) Portugália a makrogazdasági egyensúlytalanságok korrekciója érdekében ösztönzi a munkahelyteremtésre és a vállalkozások versenyképességének javítására irányuló célkitűzésekkel összhangban lévő bérfejlesztést. A program ideje alatt a minimálbérek növelésére kizárólag akkor kerül sor, ha azt a gazdasági és munkaerő-piaci fejlemények indokolják; i) Portugália folytatja aktív munkaerő-piaci politikái hatékonyságának javítását az értékelő jelentés eredményeivel és a cselekvési tervvel összhangban, az állami foglalkoztatási szolgálatok működésének javítása céljából; j) Portugália folytatja a középfokú oktatás és a szakképzés minőségének javítására irányuló cselekvési terveiben meghatározott intézkedések végrehajtását, mindenekelőtt a kormány terveket terjeszt elő az iskolák finanszírozási keretének hatékonyabbá tételére, és létrehozzák a referencia-szakiskolákat; k) Portugália befejezi a szolgáltatási irányelv teljes körű végrehajtásához szükséges, függőben lévő ágazati módosítások elfogadását; l) Portugália benyújtja a parlamentnek a szakmai szervezetek módosított alapszabályait; m) Portugália jóváhagyja a nemzeti szabályozó hatóságok szabályzatának kapcsolódó módosításait; n) Portugália negyedéves jelentéseket tesz közzé a behajtási arányról, a vállalatokra vonatkozó fizetésképtelenségi ügyek hosszáról és költségeiről, az adóügyek hosszáról és költségeiről, valamint a végrehajtással kapcsolatos bírósági ügyek befejezési arányáról; o) Portugália javítja az üzleti környezetet azáltal, hogy végrehajtja az adminisztratív terhek csökkentésére irányuló, függőben lévő reformokat [teljes mértékben működőképes egyablakos ügyintézési pontok és az engedélyezés alól mentesülő projektek], valamint tovább egyszerűsíti a hatályos engedélyezési eljárásokat, szabályozásokat és a gazdaságot érintő egyéb adminisztratív terheket, amelyek a gazdasági tevékenység fejlődésének jelentős akadályát képezik; p) Portugália végrehajtja a kikötők irányítási rendszerének reformját, beleértve a kikötői működési koncessziók átalakítását; q) Portugália végrehajtja a postai és hírközlési ágazat működését javító intézkedéseket; r) Portugália végrehajtja a közlekedési rendszer működését javító intézkedéseket; s) Portugália végrehajtja az energiatarifa terén fennálló adósság megszüntetését célzó intézkedéseket; t) Portugália annak érdekében, hogy – különösen 2013-ban – jelentős költségvetési megtakarításokat érjen el, biztosítja, hogy az új jogi és intézményi PPP-keretet alkalmazzák, és a kormány által előterjesztett stratégiai tervvel, valamint a szabályozási keret módosításával összhangban folytatódjon a PPP közúti szerződések újratárgyalása; u) Portugália továbbra is középpontba helyezi az adócsalás és -kikerülés elleni küzdelemre irányuló intézkedéseket és erősíti az adózási fegyelmet.” „(8) Portugália az egyetértési megállapodásban részletezett feltételekkel összhangban 2014 során elfogadja a következő intézkedéseket: a) az államháztartási hiány 2014-ben nem haladhatja meg a GDP 4%-át. az államháztartási hiány kiszámítása során figyelmen kívül kell hagyni a portugál kormány pénzügyi ágazati stratégiájával összefüggő banktámogatási intézkedések esetleges költségvetési kiadásait. E cél elérése érdekében Portugália a GDP 2,3%-át kitevő konszolidációs intézkedéseket hoz, elsődlegesen a 2014. évi költségvetésen keresztül. Az intézkedéseknek nagyrészt tartós jellegűeknek kell lenniük, és főleg a kiadások visszafogására kell irányulniuk; b) a konszolidációs csomagnak a közkiadások felülvizsgálata keretében hozott kiadáscsökkentő intézkedéseken kell alapulnia. Összességében ezen intézkedéseknek a GDP 1,8%-át kell kitenniük 2014-ben, és magukban kell foglalniuk: 1. a közszféra bérköltségeinek csökkentését az állami szférában a munkaerő létszámának csökkentése, összetételének pedig a magasabban képzett alkalmazottak felé való elmozdítása révén mindenekelőtt átképzési programon és önkéntes létszám-leépítési rendszeren keresztül; az állami és a magánszféra munkarendjének további összehangolását (beleértve a munkaidő növelését és a szabadnap-jogosultságok csökkentését), valamint egységes bérskála bevezetését és a bérpótlékok egyszerűsítését. Növelni kell a kedvezményezettek speciális egészségbiztosítási rendszerekbe befizetett járulékait, hozzájárulva a közkiadások méltányosságának és hatékonyságának fokozásához; 2. a nyugdíjrendszer reformját a kötelező nyugdíjkorhatár emelésével a demográfiai fenntarthatósági tényező módosítása révén; a közalkalmazotti nyugdíjrendszer (CGA) és az általános nyugdíjrendszer nyugdíjellátás-számítási szabályainak az összehangolását az alsó küszöbérték alatti juttatások védelme mellett; valamint a túlélő hozzátartozói nyugdíj egyszerűsítését mind a CGA-ban, mind az általános nyugdíjrendszerben, különösen nyugdíj-felhalmozódás esetén; 3. megtakarításokat a szakminisztériumok folyó termelőfelhasználása és kiadási programjai terén. A politikai és jogi kockázatokra tekintettel néhány intézkedést részben vagy egészben ugyanolyan nagyságrendű és minőségű más intézkedéssel lehet felváltani; c) a közkiadások felülvizsgálatához kapcsolódó csomagot más tartós, bevételi intézkedésekkel kell kiegészíteni, amelyek tovább javítják (a GDP 0,4%-ának megfelelő értékben) az adók és juttatások meglévő struktúrájának hatékonyságát és méltányosságát. Mindenekelőtt növelni kell a vállalati gépjárművekkel kapcsolatos kiadásokra vonatkozó társasági adó mértékét, és javítani kell a környezetvédelmi és az egészséggel kapcsolatos adózást a dízel személygépkocsikra vonatkozó adózás módosítása, valamint a dohányra és az alkoholos italokra vonatkozó jövedéki adó emelése révén. Meg kell szüntetni a nyugdíjalapok és az ingatlanalapok ingatlanadó alóli adómentességét. El kell törölni a társadalombiztosítási járulékok közszervezetek tagjaira vonatkozó felső határait. Különleges illetéket kell bevezetni az energiaágazatban az ott alkalmazott, túlzott mértékű járadékok csökkentése érdekében. Az ebből az illetékből származó bevétel egy részét az energiatarifa terén fennálló adósság csökkentésére kell fordítani. Az online szerencsejátékok piacának szabályozása céljából engedélyeket kell eladni, és ezt a tevékenységet is meg kell adóztatni. Speciális díjat kell bevezetni a médiaspektrumra vonatkozóan, és növelni kell e pénzügyi intézményekre kivetett illetéket. Emellett további egyszeri intézkedéseket is végre kell hajtani, nagyban ellensúlyozva az önkéntes létszám-leépítési rendszer közszférabeli bevezetéséhez kapcsolódó egyszeri előzetes kifizetéseket. Ezen intézkedések között szerepel a CTT egészségügyi alapnak az államháztartásba való bevonása, kikötői és silókoncesszió eladása, valamint egy állami társaság túlzott olajtartalékainak eladásából származó különleges osztalék; d) Portugália jelentést nyújt be, amelyben i. meghatározza, hogy a szolgáltatások és a hatáskörök terén milyen átfedések vannak a közigazgatás központi és helyi szintjei között, továbbá beazonosítja az eredménytelenség további forrásait; és ii. átszervezi a minisztériumok decentralizált szolgáltatásainak rendszerét a lakossági ügyfélszolgálati rendszer és más megközelítések révén, hatékonyabb földrajzi területeket kialakítva és fokozva a megosztott szolgáltatások és a digitális kormányzás használatát; e) Portugália folytatja a kórházi hálózat átszervezését és ésszerűsítését szakosodás, koncentráció és a kórházi szolgáltatások csökkentése, valamint a kórházak együttes irányítása és működtetése révén. Portugália biztosítja a kórházak átszervezésére vonatkozó többéves cselekvési terv végrehajtását; f) Portugália a földgáz és a villamos energia vonatkozásában végrehajtja a független logisztikai szolgáltató létrehozására vonatkozó tervet; g) Portugália végrehajtja a közlekedési rendszer működését javító intézkedéseket; h) Portugália felméri az opcionális pénzforgalmi héa-elszámolási rendszer hatását; i) Portugália leltárt készít és elemzi a szabályozásból eredő azon költségeket, amelyek valószínűleg nagyobb mértékben befolyásolják a gazdasági tevékenységet.” „(9) A pénzügyi ágazatba vetett bizalom helyreállítása érdekében Portugália megfelelő tőkeszintet tart fenn a bankszektorában és biztosítja a rendezett hitelleépítési folyamatot az egyetértési megállapodásban meghatározott határidők betartásával. Ezzel összefüggésben Portugália a pénzügyi stabilitás megőrzése érdekében végrehajtja a portugál bankszektorra vonatkozó, a Bizottsággal, az EKB-val és az IMF-fel egyeztetett stratégiát. Ennek keretében Portugália különösen: a) ellenőrzi a bankoknak a tőkekövetelményekre vonatkozó jogszabálycsomagban (CRD IV) meghatározott új tőkeszabályokra való áttérését és biztosítja, hogy a tőkepufferek arányosak legyenek a kihívást jelentő működési környezettel; b) a bankoknak biztosítékpuffereik fenntartható alapon történő megerősítését tanácsolja; c) biztosítja a banki ágazatban a kiegyensúlyozott és rendezett hitelleépítést, ami továbbra is kritikus fontosságú a finanszírozási egyensúlytalanságok tartós megszüntetése és középtávon az eurórendszer általi finanszírozásra való támaszkodás mértékének csökkentése érdekében. Negyedévente felülvizsgálja a bankok finanszírozási és tőkére vonatkozó terveit; d) elősegíti a vállalati szektorra és különösen a kkv-kra irányuló finanszírozási alternatívák diverzifikációját a tőkepiacokhoz való hozzáférésük javítását célzó intézkedések körével; e) folytatja az állami tulajdonban lévő CGD-csoport racionalizálását; f) a jelenleg a Parvaloremnél levő BPN hitelek kezelését ajánlattételi eljárás keretében kiválasztott cégekhez szervezi ki, az eszközök fokozatos szanálására szóló megbízással. A portugál kormány biztosítja a leányvállalatok és az eszközök időben történő átruházását a másik két állami tulajdonú különleges célú gazdasági egységre; g) a vállalati szektorra irányuló finanszírozási alternatívák diverzifikációjának elősegítésére vonatkozóan előterjesztett javaslatok alapján kidolgozza és végrehajtja a vállalati szektor számára a hagyományos banki hitelhez képest finanszírozási alternatívákat nyújtó megoldásokat. A portugál kormány – a nemrégiben lezajlott külső audit eredményei és a benyújtott ütemterv alapján – felméri a kormány által támogatott, már meglévő hitelkeretek teljesítményének és irányításának javítását szolgáló lehetőségek körét; h) elemzi a bankok helyreállítási terveit és iránymutatást bocsát ki a helyreállítási tervek rendszeréhez, valamint a bankok által benyújtott jelentések alapján szanálási terveket készít. Benyújtja a parlamentnek a feltőkésítésre vonatkozó törvény szükséges módosításait, amelyek figyelembe veszik az állami támogatási szabályoknak a pénzügyi válsággal összefüggésben hozott bankmentési intézkedésekre való alkalmazásáról szóló európai bizottsági közleményt; i) végrehajtja a pénzügyi intézményeket a háztartások adósságának peren kívüli átütemezésére ösztönző keretet, zökkenőmentessé teszi a vállalati adósság átütemezésére vonatkozó alkalmazást és végrehajtja a szerkezetátalakítási eszközök széles körű megismertetésére irányuló cselekvési tervet; j) negyedéves jelentést készít az új szerkezetátalakítási eszközök végrehajtásáról. A nemrégiben készült felmérés alapján feltárja a lehetőségeket a PER (a súlyos pénzügyi zavarokkal küzdő társaságok speciális revitalizációs eljárása) és a SIREVE (a nehéz gazdasági helyzetben lévő, vagy közvetlenül fizetésképtelenség előtt álló vagy ténylegesen fizetésképtelen társaságok bíróságon kívüli megállapodások útján működő helyreállítási rendszere) körébe tartozó társaságok sikeres helyreállításának fokozása érdekében.” 2. cikk Ennek a határozatnak Portugália a címzettje. 3. cikk Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni. Kelt Brüsszelben, a Tanács részéről az elnök [1] HL L 118., 2010.5.12., 1. o.