Ezen intézkedések végső célja annak biztosítása volt, hogy a piaci erők egységes mobilkommunikációs szolgáltatási piacot hozzanak létre, amelyen nincs különbség a belföldi és a barangolási tarifák között; ennek megfelelően a Bizottság feladata annak ellenőrzése volt, hogy az intézkedések elérték-e ezt a célt. Annak ellenére, hogy a nagykereskedelmi és kiskereskedelmi barangolási díjak ezen intézkedések elfogadása után csökkentek, a barangolási és belföldi tarifák között maradt különbség. Ezért, tekintve, hogy a belföldi és barangolási kiskereskedelmi tarifák közötti különbség megszüntetése a telekommunikáció egységes piacának megfelelő működésének egyik fontos eleme, a Bizottság további intézkedések meghozatalát is szükségesnek tartotta ezen cél elérése érdekében.

A Bizottság 2006 óta lép fel a fogyasztók által mobiltelefonjuk külföldi utazás során, más EU-tagállamban történő használata esetén fizetett magas barangolási díjak problémájának kezelése érdekében. A társjogalkotók által 2007-ben, 2009-ben és 2012-ben elfogadott szabályozó intézkedések kötelező érvényű maximális kiskereskedelmi és nagykereskedelmi barangolási díjakat vezettek be.

a nemzeti nagykereskedelmi piacokon zajló verseny erősségét.

A Bizottság kiértékelte a kiskereskedelmi RLAH-kötelezettségnek a nagykereskedelmi barangolási piacokra gyakorolt várható hatásait is.

2.1.Fejlemények a kiskereskedelmi barangolási piacokon zajló versenyben

A BEREC elemzése azt mutatja, hogy a közelmúltban fontos fejlemények történtek a kiskereskedelmi barangolási piacokon; a hazai szolgáltatók megfizethetőbb barangolási díjakat ajánlanak a fogyasztóknak. Azonban, ahogy azt a BEREC is megjegyzi, a legtöbb RLAH-szerű kiskereskedelmi barangolási ajánlat nem a barangolási rendelet szerinti értelemben vett valódi RLAH-feltételeket nyújt, azaz nem a teljes EU-ra vonatkoznak további többletdíj (és járulékos szolgáltatások) nélkül, a méltányos használat keretein belül. Ezen fejlemények ráadásul nem egyenletesen oszlanak meg a tagállamok között.

A nagykereskedelmi barangolási piacokon zajló verseny jelenlegi szintje mellett a kiskereskedelmi piacok nem képesek teljes, az egész Unióra kiterjedő RLAH-szolgáltatást nyújtani. A lehetséges technológiai és szolgáltatásbeli fejlesztések, például az over-the-top tartalomszolgáltatások és a beágyazott SIM-kártyák terjedése egyelőre nem pótolja gyakorlati szempontból teljes mértékben a kiskereskedelmi barangolási szolgáltatásokat. Ezért egyelőre a piaci hatásuk korlátozott marad, és ebben a közeljövőben nem várható változás.

2.2.A nagykereskedelmi barangolási szolgáltatások nyújtásának becsült költsége

A nagykereskedelmi barangolási szolgáltatások nyújtása költségeinek kiszámítása nehéz és összetett feladat. Nincs egyetlen módszer a költségek elemzésére és kiszámítására; minden módszer alkalmazásáa számos döntést és feltételezést igényel, és mindnek megvannak az előnyei és a korlátai is. Az elmúlt években a nemzeti szabályozó hatóságok sok tapasztalatot szereztek a költségek modellezése terén a végződtetési díjak szabályozása kapcsán, figyelembe véve az EU-ban a helyhez kötött és mobil végződtetési díjak szabályozói kezeléséről szóló 2009/396/EK bizottsági ajánlást. A külső tanulmány ezen tapasztalatokra épített és kifejlesztett egy olyan költségmodellt, amely a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszi az egyes országok sajátos jellegzetességeit. Ebből a célból a nemzeti szabályozó hatóságok részletes információkat bocsátottak a beszállító rendelkezésére saját költségmodelljeikről, valamint átadták az országgal kapcsolatos bemeneti adatokat is. A tanulmány ezen kívül a szolgáltatók által átadott, kifejezetten a barangolási szolgáltatásokhoz kötődő költségekre vonatkozó adatokat is felhasználta; ilyenek például a barangolás üzemi és irányítási költségei, a barangolással kapcsolatos pénzügyi és adatelszámolási költségek, valamint a barangolással kapcsolatos tárgyalási és szerződéskezelési költségek.

Bizonyos mértékű bizonytalanság elkerülhetetlenül megmarad a költségmodell alapján született költségbecslésekkel kapcsolatban, de azok így is hasznos viszonyítási alapot nyújtanak, ami egyéb adatforrásokkal és megfigyelésekkel együtt használható. Ilyen egyéb források különösen a piacon megfigyelt nagykereskedelmi barangolási díjak, a belföldi kiskereskedelmi és nagykereskedelmi árak, valamint a hanghívások esetében a nemzeti szinten szabályozott mobilhívás-végződtetési díjak

Ezen eltérő adatforrások alapján nagy bizonyossággal feltételezhető, hogy a nagykereskedelmi barangolási szolgáltatások nyújtásának költsége az Európai Gazdasági Térségben (EGT) 4 eurócent/perc , 1 eurócent/SMS, illetve 0,85 eurócent/MB alatt van, beleszámítva a látogatott szolgáltató által viselt továbbítási költségeket is.

A nagykereskedelmi barangolási szolgáltatások nyújtása terén jelentkező szezonális hatásokkal kapcsolatban több tagállam egy, a 2120/2015/EU rendelet elfogadásakor kiadott politikai nyilatkozatban határozottan kijelentette, hogy „figyelembe kell venni, hogy milyen hatással vannak a szezonális eltérések az idegenforgalmi övezetekben működő szolgáltatók költségstruktúrájára”. A barangolás szezonális jellegét a legjobb elérhető adatok alapján alaposan megvizsgálta a tanulmány.

Az adatátviteli szolgáltatások iránti belföldi kereslet hatalmas mértékű növekedése miatt a hazai felhasználók igényeinek kiszolgálása mindössze néhány hónappal a nyári szezonális csúcsforgalom után – de mindenképpen a következő évi csúcs előtt – már nagyobb terhet jelent a hálózatok számára, mint a szezonális csúcsforgalom. Ennek megfelelően, mivel a hálózatokat már az általános növekedési trendnek való megfelelésre méretezik és bővítik, úgy tűnik, hogy a szezonális barangolási mozgások miatti csúcs RLAH-feltételek esetén sem vált ki általános növekedést a hálózati költségek terén.

A szezonalitáshoz köthető költségek egyes országokban a hanghívási szolgáltatások terén nem elhanyagolhatóak, de a szezonalitásnak a nagykereskedelmi barangolási költségeknek az EGT területére számított felső határára gyakorolt gyakorlati hatása csekély marad. Ennek az az oka, hogy azon országok, ahol a szezonalitás hatása az elemzések szerint a legmagasabb (Horvátország, Görögország, Spanyolország, Bulgária) nem tartoznak azon országok közé, ahol a hanghívások indítása a legdrágább (Málta, Svédország, Hollandia, Lettország). A drágább hanghívási országokban a szezonalitási hatások gyengébbek.

2.3.A verseny szintje az EGT nagykereskedelmi barangolási piacain

A nagykereskedelmi barangolási piacokon a múltban jónéhány esetben írtak le piaci hiányosságot. A nagykereskedelmi barangolási piacok oligopólia jellegűek: ha egy szolgáltató barangolási szolgáltatásokat kíván nyújtani ügyfeleinek, egy adott országban csak 3-4 szolgáltatótól vásárolhat nagykereskedelmi barangolási szolgáltatást, és ezek némelyikét sokszor hálózatlefedettségi vagy kapacitásbeli okok miatt sokszor nehéz megkerülni. A szolgáltatóknak nagykereskedelmi szinten is csak tökéletlen helyettesítő lehetőségek állnak rendelkezésére – ezt a helyzetet a Bizottság által megrendelt egy korábbi jelentés már elemezte. A nagykereskedelmi barangolási megállapodások általában a körül forognak, hogy a kétoldalú tárgyalások során a hazai szolgáltató mennyi forgalmat tud felajánlani. A kétoldalú barangolási megállapodások tárgyalásai során a fő elem általában a két szolgáltató közötti kiegyensúlyozható bejövő és kimenő forgalom mennyisége, nem pedig a kiegyensúlyozatlan részre megállapított végső ár. A virtuális mobilhálózat-üzemeltetők (MVNO-k) és a kisebb, kis forgalmat bonyolító szolgáltatók általában nem vagy alig tudnak engedményt szerezni a barangolási rendelet által megszabott maximális nagykereskedelmi barangolási díjakból.

Ezen a nem teljesen a verseny által irányított piacon a túlzott nagykereskedelmi barangolási díjak elkerülése érdekében az Unió több egymást követő rendeletben maximálta a díjakat. A barangolási rendelet által megszabott plafon jelenleg 5 eurócent/perc, 2 eurócent/SMS és 5 eurócent/MB. A nagykereskedelmi barangolási piacokon a valós verseny mértékét ezen elemzés során a jelenlegi szabályozás mellett vizsgáltuk.

A nagykereskedelmi barangolási díjak alakulása 2007 óta

A hanghívások és SMS-ek nagykereskedelmi barangolási díja 2007 óta szorosan követte az uniós szinten megállapított, fokozatosan csökkenő barangolási díjplafon-értékeket. Az adatforgalom nagykereskedelmi barangolási díja esetében a piaci árak 2009 és 2015 között jelentősen alacsonyabbak voltak, mint az aktuális plafon (az adatforgalomra vonatkozó nagykereskedelmi barangolási díjplafon bevezetésére először 2009-ben került sor).

A barangolási forgalom alakulása az EGT területén

Az EGT-országok közötti hanghívási barangolási forgalom terén megfigyelt trendek bizonyos mértékig az országok közötti történelmi, nyelvi, kulturális és gazdasági kapcsolatokat tükrözik. A bejövő és kimenő barangolási forgalom aránya a három mobilszolgáltatás (hanghívás, SMS, adatforgalom) tekintetében megerősíteni látszik az Európán belüli észak/dél megoszlást: délen jellemzően erősebb a turizmus, északon gyengébb. Ez a megoszlás azonban nem egységes. Ciprus, Görögország, Málta és Spanyolország mindhárom szolgáltatás terén jóval több barangolási szolgáltatást fogad, mint indít, Írország, Hollandia, Norvégia, Szlovákia és az Egyesült Királyság pedig ellenkezőleg. Egyes országok, például Franciaország, Olaszország, Lettország, Litvánia és Svédország esetében kiegyensúlyozottabb a helyzet.

A nagykereskedelmi barangolási piacok működése