[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 4.12.2006

COM(2006) 726 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

AZ EURÓPAI SZOMSZÉDSÁGPOLITIKA MEGERŐSÍTÉSÉRŐL

{SEC(2006) 1504}{SEC(2006) 1505}{SEC(2006) 1506}{SEC(2006) 1507}{SEC(2006) 1508}{SEC(2006) 1509}{SEC(2006) 1510}{SEC(2006) 1511}{SEC(2006) 1512}

1. BEVEZETÉS

Az ESZP első 18 hónapja az Unió és szomszédai megerősített kapcsolatainak szilárd alapját jelenti. Egységes politikai keretet alakítottunk ki, tizenegy partnerországunkkal konkrét, kölcsönösen elfogadott vállalásokat tartalmazó ESZP cselekvési tervekről állapodtunk meg, és majdnem valamennyi partnerünkkel fokozott és eredményes párbeszédet folytatunk. Új pénzügyi eszközzel is rendelkezünk, mely jelentős mértékben fogja javítani az általunk nyújtott segítség minőségét és növelni fogja azokat a pénzösszegeket, melyekkel a partnerországokban zajló reformokat támogatjuk.

Az európai szomszédságpolitika premisszája szerint az EU alapvető érdeke, hogy szomszédságát fokozottabb gazdasági fejlődés, stabilitás és jobb kormányzás jellemezze. Ennek megvalósításáért elsősorban a szomszédos országok felelősek, azonban az EU jelentős mértékben elősegítheti és támogathatja a reformokra irányuló erőfeszítéseiket. Emiatt az EU és szomszédai közös érdeke, hogy megerősítsék és mélyítsék az egymással ápolt kapcsolatokat. Az ESZP és az EU bővítésének folyamata továbbra is két különálló kérdés – partnereink számára tagság kilátásba helyezése nélkül is lehetőséget nyújt az EU-val való jóval szorosabb együttműködésre, az európai szomszédok tekintetében pedig az ESZP nem befolyásolja az EU-val ápolt kapcsolataik jövőbeni alakulását, összhangban a Szerződésben megállapított rendelkezésekkel.

Az utóbbi években legtöbb szomszédunk előrehaladt a gazdasági és politikai reformokban – az első hét cselekvési terv végrehajtásában már elért haladásról szóló részletes jelentések megtalálhatók e közlemény mellékletében. Néhány partnerország esetében a cselekvési tervek a hazai reformstratégiák központi elemét képezik, a nemzetközi pénzügyi intézetek is ennek megfelelően alakítják finanszírozási politikájukat.

Ennek ellenére a szegénység és a munkanélküliség, a gazdasági teljesítmények különbözősége, a korrupció és a nem megfelelő kormányzás jelentős kihívások maradnak. Jövőjük szempontjából a szomszédos országok állampolgárai, különösen a fiatalok, gyakran kedvezőtlen kilátásokkal szembesülnek. A „befagyott konfliktusok”, valamint a legutóbbi közel-keleti és dél-kaukázusi események arra figyelmeztetnek, hogy a békés egymás mellett élés feltételeit még meg kell teremteni: ez egyaránt vonatkozik néhány szomszédunk egymás közötti kapcsolatára, illetve más fontos országokra is. Ezek a problémák nem korlátozódnak kizárólag a szomszédainkra. Fennáll a veszélye annak, hogy ezek a kérdések az EU-ra is átterjedő újabb problémákat generálnak, mint például az illegális bevándorlás, a nem megbízható energiaellátás, a környezetrombolás és a terrorizmus.

Emiatt világossá vált, hogy az ESZP-t meg lehet, illetve meg kell erősíteni, különösen, ha végiggondoljuk, milyen következményekkel járhatna az, ha szomszédainkat nem támogatnánk a reformokra irányuló erőfeszítéseikben. Az EU vonzó perspektívát kell nyújtson az ESZP-partnerországoknak – ez kiterjed a jobb kereskedelmi és befektetési feltételekre, az emberek közötti kapcsolatok és a jogszerű rövid idejű utazások megkönnyítésére, a befagyott konfliktusok megoldásában való aktívabb részvételre, a pénzeszközök igénybevételi lehetőségeinek szélesítésére. Az EU-nak segítenie kell a reformokat tervező szomszédos országokat abban, hogy azokat gyorsabban, hatékonyabban hajtsák végre úgy, hogy az polgáraik számára kisebb pénzügyi teherrel járjon. Emellett az Uniónak szélesítenie kell a reformokhoz nyújtott ösztönzők körét, és meg kell győznie a még habozó országokat.

E közlemény fő mondanivalója, hogy az ESZP nélkülözhetetlen, és hasznosságát már bizonyította – nem kevésbé fontos ugyanakkor az sem, hogy az EU építsen e politikára, és erősítse meg az ESZP iránti elkötelezettségét. A közlemény emiatt a szomszédságpolitika hatását alapjaiban javító javaslatokat tartalmaz.

2. ERŐSSÉGEK ÉS GYENGESÉGEK

Az ESZP erősségei a következők:

- Integráció. Egységes, világos, az egész szomszédságot lefedő keretet nyújt, melyben az EU és minden egyes partnere közösen megvitathatja és kezelheti az idevágó valamennyi kérdést. Ezáltal például elősegíthető, hogy ne kizárólag gazdasági kérdések kerüljenek előtérbe, hanem az olyan kényelmetlen kérdések is, mint a kormányzás és az emberi jogok. A cselekvési tervek lehetővé teszik az aktív együttműködést a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés terén, miközben előmozdítják a jogállamiságot.

- Közös felelősség . Az ESZP cselekvési terv a szomszédságpolitika végrehajtásának eszköze, s mint ilyennek, valamennyi részletét politikai szinten hozott közös megállapodás útján határozzák meg. A cselekvési terveket nem valamely fél kényszeríti a másikra, hanem közösen meghatározott menetrendet nyújt az együttműködéshez.

- Részletesség. A cselekvési tervek, bár átfogóak és számos területet érintenek, mégis részletesek. A cselekvési tervek végrehajtása során nyert tapasztalat azt mutatja, hogy ez megkönnyíti a konkrét, időben behatárolt és mérhető célkitűzések közös megvitatását, megállapítását és végrehajtását.

- Az eszközök hatékonyabb felhasználása . Az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (ENPI) keretében mostantól lehetővé válik a partnerországok számára kifejezetten szakpolitikailag motivált közösségi támogatás nyújtása, új együttműködési formák keretében (határokon átnyúló együttműködés, TAIEX, twinning) és a források növelése mellett. Az ENPI különösen az eddig a TACIS-programban résztvevő ESZP-országok tekintetében hoz jelentős változást, mivel a technikai segítségnyújtást szélesebb körű együttműködés váltja fel.

Ugyanakkor vannak az ESZP-nek olyan területei is, amelyeken további jelentős javulásra van lehetőség. Az EU igyekszik ösztönözni a partnerországok nagyszabású reformprogramjait, melyek rövid távon jelentős politikai és gazdasági terhekkel járnak. Ugyanakkor az ESZP-ösztönzők jelentős része – például a piachoz való hozzáférés, az integráció és más gazdasági előnyök tekintetében – csak később hozza meg gyümölcsét. A partnerországoknak ez komoly problémát jelent a reformokhoz szükséges hazai támogatottság megszerzésében.

E tekintetben különösen az alábbiakra kell összpontosítani:

- Kereskedelmi és gazdasági integráció. Az EU továbbfejlesztette a legtöbb ESZP-partnerrel kialakított kereskedelmi kapcsolatait, ideértve Ukrajna WTO-tagságának támogatását, valamint a mély és átfogó szabadkereskedelmi térségről szóló tárgyalások előkészítését, a Moldovának nyújtandó autonóm kereskedelmi kedvezmények előkészítését, illetve a mediterrán partnerekkel megkötött szabadkereskedelmi megállapodások mezőgazdasági termékekre és a szolgáltatásokra történő kiterjesztését célzó tárgyalások elindítását. Annak érdekében, hogy mindenki részesülhessen a gazdasági és politikai előnyökből, fontos, hogy valamennyi – keleti és déli – ESZP-partnernek kézzelfogható perspektívát nyújtsunk az EU-val való kereskedelmi és gazdasági integráció elmélyítése tekintetében. Emellett fontos biztosítani, hogy a liberalizálást célzó ajánlataink jobb hozzáférést nyújtsanak azokhoz a területekhez, melyek partnereink számára gazdasági potenciált és gazdasági érdekeltséget jelentenek. Ez tartalmazná a számukra legfontosabb termékeket is.

- Mobilitás és migráció. Bár az ESZP keretében egyre erősödik az együttműködés az ESZP-országokkal a mobilitás és a migráció kezelése területén, még nem történt jelentős haladás a partnerországok állampolgárainak EU-ba történő beutazása tekintetében. A rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok (pl. üzletembereknek, kutatóknak, diákoknak, turistáknak, vagy akár hivatalos út céljából történő) kiadása időigényes és költséges, ami a partnerországokra riasztóan hat és akadályozza az ESZP-t meghatározó több célkitűzés megvalósítását is.

- Regionális konfliktusok. Az ESZP néhány konkrét eredmény kivételével (pl. a határigazgatás javítása Moldovában és a Palesztin Területeken) csak kis mértékben járult hozzá a régió befagyott vagy épp zajló konfliktusainak megoldásához. Az EU-nak aktívabb szereplővé kell válnia és növelnie kell jelenlétét a regionális vagy többoldalú konfliktusok megoldását célzó mechanizmusokban, valamint a békefolyamatok megfigyelésére és a békefenntartásra irányuló erőfeszítésekben.

A Bizottság ebből következően meghatározta azokat a területeket, melyeken az ESZP-t a sikeres működés érdekében meg kell erősíteni. Mindez valamennyi említett területen az EU részéről plusz erőfeszítéseket jelent, ezeket azonban kiegyenlítenék a velük járó politikai előnyök.

3. A SZOMSZÉDSÁGPOLITIKA MEGERŐSÍTÉSE

A fejlesztésekre és a reformokra elsősorban partnerországaink érdekében kerül sor, és azok szuverén felelősségi körükbe tartoznak. Ugyanakkor az EU-nak is érdeke fűződik partnerei erőfeszítéseinek támogatásához. Az ehhez szükséges legtöbb eszköz már működik. Más eszközök további megerősítésre szorulnak, ahogy azt az alábbi bekezdések részletezik. Ennek során az EU továbbra is partnerei igényei és céljai szerint fogja alakítani támogatását. Minél inkább előrehalad a partnerország a reformok végrehajtásában, annál jobban mélyülhetnek a kapcsolatok, és az EU annál több támogatást tud nyújtani.

3.1. A gazdasági és a kereskedelmi komponens fejlesztése

A szomszédságpolitika sikerének és hitelességének kulcsa az ESZP-partnereinkkel kialakított gazdasági integráció mélyítésében rejlik. Már a kezdetektől fogva az ESZP egyik központi premisszája szerint a gazdasági integrációnak nem szabad pusztán az áruk és szolgáltatások szabadkereskedelmére korlátozódnia, hanem a „határ mögötti” kérdésekre is ki kell terjednie: ilyenek a nem vámjellegű akadályok kezelése, illetve a kereskedelem és a szabályozási területek fokozatos konvergenciájának elérése (mint pl. műszaki normák és szabványok, egészségügyi és növényegészségügyi szabályok, versenypolitika, vállalkozások versenyképessége, innováció és iparpolitika, együttműködés a kutatás területén, szellemi tulajdonjogok, a kereskedelmet könnyítő vámügyi intézkedések és az igazgatási kapacitás megerősítése a származási szabályok területén, helyes adóigazgatás, társasági jog, közbeszerzés és pénzügyi szolgáltatások). Az ESZP cselekvési tervek segítik e célok megvalósítását.

A mediterrán partnerekkel már megkötött szabadkereskedelmi megállapodások elsősorban ipari termékekre korlátozódnak; nemrég kezdődtek meg a tárgyalások arról, hogy ezek alkalmazási körét kiterjesszék a mezőgazdasági és a halászati termékekre, illetve hatályuk alá vonják a szolgáltatásokat és a letelepedés szabadságát is. Az ESZP cselekvési terveknek különösen a szabályozási területeken való végrehajtása előkészíti a „átfogó és részletes szabadkereskedelmi megállapodások” új generációjának megkötését valamennyi ESZP-partnerrel, hasonlóan ahhoz, amelyet az EU Ukrajnával szándékozik megtárgyalni.

A részletes és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások alapvetően az EU és az ESZP-partnerek közötti áru- és szolgáltatáskereskedelmet fedik le, és tartalmazniuk kellene a partnereink számára különösen fontos termékeket, illetve a kereskedelmi és gazdasági kérdésekben szigorú, jogilag kötelező rendelkezéseket. A jelenleg hatályos mediterrán szabadkereskedelmi megállapodásokat ennek megfelelően ki kellene terjeszteni más szabályozási területekre is. Ebbe a folyamatba beépítik a kereskedelem fenntarthatóságát vizsgáló hatáselemzés eredményeit.

E részletes és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásokat minden egyes partnerország gazdasági körülményeinek és fejlettségi szintjének figyelembevétele mellett kell testreszabni és időben ütemezni, ami adott esetben bizonyos mértékű aszimmetria elfogadását is jelentené. Összetettségüket és ambiciózus jellegüket tekintve az átfogó szabadkereskedelmi megállapodások középtávú – és egyes ESZP-országok esetében akár hosszú távú – célkitűzéseket jelentenek. A részletes és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásokról szóló tárgyalások megkezdése előtt az EU-nak meg kell győződnie arról, hogy a partnerek az ilyen megállapodásokat végre tudják hajtani és fenn is tudják tartani, valamint meg kell vizsgálnia, hogy az ország milyen szintű célokat tűzött ki. Az országok fokozatosan és eltérő gyorsasággal haladnak ebbe az irányba, azonban fontos, hogy mindannyiuknak ugyanazt a perspektívát nyújtsuk. Végső soron célkitűzésként a partnereinkre közös szabályozási keret vonatkozna és azonos mértékben férnének hozzá a piachoz. E cél elérése, valamint az igazgatási kapacitás erősítése érdekében a partnereknek folytatniuk kell a cselekvési tervek kereskedelmi és szabályozási szakaszaiban foglaltak végrehajtására tett erőfeszítéseiket. Az e területekhez nyújtott támogatásoknak nagy jelentőséget tulajdonítanak. Ez az első fázisban túlnyomórészt továbbra is bilaterális – az EU és partnerei közötti – megközelítésre épülhet, ami lehetővé teszi a partnerországok helyzetei közötti jelentős különbségek figyelembevételét. Ez a megközelítés legfejlettebb szomszédaink számára lehetővé teszi a gyorsabb haladást anélkül, hogy más országok visszatartanák őket. A koncepció ugyanakkor teljes mértékben összhangban áll az EU és az ESZP-partnerei között kialakítandó gazdasági közösség hosszútávú célkitűzésével. A koncepció elemei jelenleg az agadiri megállapodás keretében fejlesztés alatt állnak a mediterrán térségre vonatkozóan. Hosszabb távon a szélesebb körű "szomszédsági gazdasági közösség" olyan elemeket tartalmazna, mint a közös szabályozási keret alkalmazása, az ESZP-partnerek áru- és szolgáltatáspiacokhoz való könnyebb egymás közötti hozzáférése, valamint néhány megfelelő intézményi eljárás, mint például vitarendezési mechanizmusok.

Cselekvési területek: Kereskedelem, beruházás és gazdasági integráció Valamennyi ESZP-partner tekintetében „részletes és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásokra” épülő megközelítés alkalmazása, beleértve a „határ mögötti” elemeket, a partnerországok közötti kereskedelem liberalizálását, adott esetben bizonyos mértékű aszimmetria elfogadása mellett. A reformok, valamint a kereskedelmi és gazdasági szabályozás, valamint a befektetési környezet javítását célzó erőfeszítések fokozott támogatása Megerősített gazdasági integráció és együttműködés a kulcságazatokban. |

- 3.2. A mobilitás megkönnyítése és a migráció kezelése

Már az Európai Közösség kezdeteitől fogva fontos szerepet játszott az állampolgárainknak nyújtott lehetőség, hogy a Közösségen belüli utazhatnak üzleti, tanulmányi célokból, vagy nyaralás keretében, a belső kereskedelem és beruházások ösztönzésében, az egymás közötti megértés elősegítésében valamint a gazdasági, szociális és kulturális kapcsolatok előmozdításában. Valamennyi ESZP-partner tekintetében is rendkívül fontos a személyek mozgása. Az Unió nem tudja teljes mértékben teljesíteni az európai szomszédságpolitika több területén tett vállalásait egészen addig, amíg a jogszerű rövid idejű utazások továbbra is korlátozás alá esnek. Mégis, jelenlegi vízumpolitikánk és az általunk alkalmazott gyakorlatok jelentősen megnehezítik és akadályozzák a jogszerű utazást. Az Unióba történő beutazás előtti akadályokat jól szemléltetik az EU-konzulátusok előtti kígyózó sorok. Európai szomszédságpolitikánk erősségét fogja mutatni, ha üzleti vagy tanulmányi utak, nyaralás, tudományos és kutatási tevékenység, a civil társadalomról szóló konferenciákon való részvétel, vagy akár nemzeti vagy helyi szinten megrendezett hivatalos találkozókon való részvétel céljából kiadott, rövid távú tartózkodásra feljogosító vízumokhoz ésszerű időn belül és ésszerű árakon lehet hozzájutni.

Az ESZP javítása érdekében komolyan meg kell vizsgálni, hogy miként lehetne csökkenteni a jelenlegi vízumkiadási eljárásokkal járó akadályokat, ami a szomszédos országokból az EU-ba (és fordítva) történő legális utazás megkönnyítését szolgálná. A kérdés természetesen csak olyan tágabb keretek között kezelhető, mely kiterjed az illegális – különösen a tengeri úton történő – bevándorlás kezelését célzó együttműködésre, az emberkereskedelem és az embercsempészet elleni küzdelemre, a határok hatékony igazgatására, visszafogadási megállapodásokra és az illegális bevándorlók tényleges visszatérésére, valamint a nemzetközi védelem és menedék iránti kérelmek megfelelő feldolgozására. Partnereink határozott, az említett előfeltételek megvalósítása melletti elkötelezettségével ugyanakkor lehetőség nyílik a vízumkérdés számottevő javítására – pl. egyszerűsített és gyorsított vízumkiadási eljárások meghatározott utazási kategóriák esetében, különösen üzleti, hivatalos és oktatási célból – párhuzamosan az illegális bevándorlás elleni erőfeszítéseink fokozásával.

Ennek eredményeképpen 2006 októberében megkezdődtek Ukrajnával a vízumkiadás könnyítését és a visszafogadást célzó megállapodásokról szóló tárgyalások, melyeket Moldovával is várhatóan rövidesen indítanak el. A Marokkóval megkötendő visszafogadási megállapodásról szóló tárgyalásokat már majdnem lezárták. A „testreszabott” vízumkönnyítési megállapodásokat a visszafogadási megállapodásokkal párhuzamosan tárgyalják: mindkettőt az érintett harmadik országok specifikus igényei szerint dolgozzák ki és előbbiek biztosítják a rövid távú tartózkodásra feljogosító vízumok kiadásának egyszerűsítését személyek egyes csoportjára vonatkozóan.

További fontos tényező az EU-ban a vízumpolitika általános fejlődése, például a tagállamok közötti tárgyalások a Vízum Információs Rendszer létrehozásáról, mely rögzíti a vízumkérelmezők biometrikus adatait, és lehetővé teszi a vízumadatok cseréjét a tagállamok között. A Bizottság ezen túlmenően javaslatot tett a tagállamok közötti együttműködés különböző formáira, ideértve a közös vízumkérelmező központok létrehozását, ami nagy mértékben megkönnyítheti a vízumkérelmek fogadását az ESZP-országokban.

Tekintettel arra, hogy szükség van egy kiegyensúlyozott koncepcióra, valamint az ESZP cselekvési tervekben előirányzott párbeszédre a migrációs és vízumkiadási kérdésekben, az Uniónak készen kell állnia arra, hogy minden egyes, hatályos cselekvési tervvel rendelkező szomszédos országgal tárgyalásokat kezdjen meg a visszafogadásról és a vízumkiadás megkönnyítéséről, mihelyt az országok teljesítették az alapvető előfeltételeket.

Cselekvési területek: A személyek mozgása és migráció A vízumkiadás megkönnyítése, a legális utazás akadályainak eltörlése, pl. üzleti, oktatási, turisztikai, hivatalos célú utak esetében. A „csomag-jellegű megközelítés” részeként biztosítani kell a személyek mozgásának és a migráció kérdésének megfelelő kezelését, az illegális bevándorlás elleni küzdelemben való együttműködést, a határok hatékony és eredményes igazgatását. |

- 3.3. Az emberek közötti kapcsolatokat erősítő csereprogramok ösztönzése

A személyek mozgásának kérdésén kívül erősíteni kell az ESZP „emberi oldalát”. Az EU-tagállamok és a szomszédos országok állampolgárainak több lehetőséget kell nyújtani az egymással való kapcsolatteremtésre, egymás társadalmainak megismerésére és egymás kultúrájának megértésére. Az ESZP nem maradhat meg kizárólag a hivatalnokok és a politikusok ügyének. A határok mindkét oldalán kézzelfoghatóvá kell tenni az emberek számára az Unió és a szomszédai közötti megerősített kapcsolatok hatásait.

- Az ESZP-nek központi elemként tartalmaznia kell a tanulmányi és az ifjúsági csereprogramokat, mivel az ilyen intézkedések már hozzájárultak az EU-n belül a kapcsolatteremtéshez és az előítéletek leküzdéséhez. Az egyetemek közötti együttműködést a TEMPUS-program támogatja, miközben 2007-ben sor kerül az ESZP-régiót átfogó új ösztöndíjprogram, az Erasmus Mundus elindítására. Meg kell erősíteni a felsőoktatási politikáról folytatott párbeszédet a partnerországok modernizációs és reform-erőfeszítéseinek támogatása érdekében. E területen fokozni kell a legjobb gyakorlatok terjesztését és cseréjét. Ezek az eszközök elősegítik a felsőoktatási együttműködést, és hozzájárulnak az EU-szakpolitikákhoz való közeledést, például a bolognai folyamat keretében, melyben több ESZP-partner is részt vesz. Meg kell erősíteni az oktatási reformhoz nyújtott támogatást, például az Európai Képzési Alapítványon keresztül. Előirányozható lehetne egy új, a különböző területek, ideértve a kultúra és a művészet fiatal szakembereinek, valamint a fiatal hivatalnokoknak szóló ESZP-csereprogram is. A tagállamok fontos szerepet játszanak az ilyen tevékenységek támogatásában.

- A kutatók mobilitása alapvető eleme az EU és az ESZP-országok közötti együttműködés megerősítésének, illetve a magas szintű munka elérésének a kutatás területén. A tudósok mobilitása közös intézkedéseket kíván, melyek a rendelkezésre álló valamennyi információs eszköz felhasználásával felkeltik a figyelmet a mobilitást célzó ösztöndíjlehetőségekre (pl. Marie Curie-ösztöndíj).

- Általánosabban, meg kell erősíteni a civil társadalmi csereprogramokat is, mivel több területen is túlnyúlnak a kormányzati kapcsolatokon – például a szakszervezetek, a regionális és helyi hatóságok (ideértve a testvérvárosi programokat), egészségügyi szakértők, nem kormányzati szervek és a kulturális csoportok közötti kapcsolatok esetében. Az ENPI keretében finanszírozott határokon átnyúló együttműködési programok e tekintetben fontos szerepet játszanak, szükség lesz azonban az EU-t átfogó szélesebb csereprogramokra. E csereprogramok többsége túlnyomórészt gazdasági és szociális jellegűek lesznek, ugyanakkor a kulturális csereprogramok és a kultúrák közötti párbeszéd is fontos marad.

- A civil társadalmi csereprogramok egyik fontos eredménye a vállalkozások közötti kapcsolatok megerősítése. Az EU és az ESZP-országok munkáltatói szervezeteit – különösen a kis- és középvállalkozásokat tömörítőket – aktívan kell ösztönözni az egymás közötti szorosabb kapcsolatok kialakítására és a tapasztalatok átadására.

- A civil társadalom ESZP-ben való részvétele nem korlátozódhat kizárólag a csere-és együttműködési programokra. Bátorítanunk kell a partnerországok kormányait arra, hogy megfelelő részvételi lehetőségeket nyújtsanak a civil társadalom képviselőinek és az érintetteknek a reformfolyamatban, például a jogszabályok előkészítésében, a jogszabályok végrehajtásának nyomonkövetésében vagy az ESZP-hez kapcsolódó nemzeti, illetve regionális kezdeményezések kialakításában. Nemzeti szinten, vagy tágabb regionális kontextusban a reform kihívásairól szóló kormányzati/civil társadalmi szemináriumok hozzájárulnak a bizalomra épülő légkör megteremtéséhez.

- A lépések kézzelfogható jellege, ami által láthatóvá válnak az EU és a partnerországok állampolgárai számára a szomszédságpolitika eredményei, szintén fontos szerepet játszik majd az ESZP megerősítésében. A Bizottság már kidolgozta az ESZP információs és kommunikációs stratégiáját. A tagállamok mind külső, mind belső információs tevékenysége tartalmaznia kell az ESZP-célkitűzéseit és eredményeit.

Az ESZP emberi dimenziója ugyanolyan mértékben érinti a tagállamokat és a Közösséget. Az említett elemek kétoldalú programokba történő integrálása, az emberek közötti tevékenységekhez kapcsolódó legjobb gyakorlatok és információ terjesztése javítani fogja a partnerországokban az Unió egészéről kialakított képet. Annak érdekében, hogy az erre irányuló erőfeszítéseket EU-szerte kézzelfoghatóbbá tegye, a Bizottság egy központi („one-stop”) honlap kialakítását tervezi, mely a tagállamok honlapjaihoz kapcsolódik, és ezáltal EU-szerte egyszerűbbé teszi az informálódást a csereprogramokról.

Cselekvési területek: az emberek közötti kapcsolatokat építő csereprogramok : Oktatási, kulturális, ifjúsági és kutatási csereprogramok Civil társadalmi csereprogramok és a civil társadalom fokozottabb részvétele az ESZP-ben A regionális és a helyi hatóságok közötti kölcsönös cserekapcsolatok A jövő jogalkotóinak képzése A vállalkozások közötti kapcsolatok Kézzelfoghatóság és információs szolgáltatások |

- 3.4. Az ESZP tematikus dimenziójának kiépítése

Mindeddig az ESZP javarészt kétoldalú alapokra épült, azaz az EU és az egyes partnerországok közötti kapcsolatokra. Ez alapvető fontosságú a partnerek közötti jelentős, politikai és gazdasági helyzetükből, igényeikből és céljaikból adódó különbségek miatt. Ezt a különbségtételt meg kell őrizni a szomszédságpolitika központi elemeként.

Ugyanakkor vannak több területet átfogó olyan kérdések is, melyekhez az EU-nak, illetve déli és keleti ESZP-szomszédjainak közös érdeke fűződik, és melyeket többoldalú keretek között hatékonyan lehetne kezelni. Az olyan területeken, mint az energiapolitika, a közlekedés, a környezet, a vidékfejlesztés, az információs társadalom, a kutatási együttműködés, a népegészségügy, a pénzügyi szolgáltatások, a határok igazgatása, a migráció vagy a tengeri kérdések esetében jelentkező problémák természetüket tekintve nem pusztán kétoldalúak. Ezért előnyös lenne, ha ezeket a kérdéseket az EU és valamennyi, vagy legalább az ESZP-partnerek többsége általi vita, közös intézkedések és együttműködés keretében kezelnék. Ezek a területek fontosak a tartós növekedés, a gyarapodás, a stabilitás és a biztonság szempontjából.

Pontosabban meg kell határozni és részleteiben meg kell vitatni az ESZP-t átfogó témák listáját. Továbbá mérlegelni kell, hogy e témák kezelése milyen módon történjen. Közülük néhány viszonylag egyszerűen kezelhető, például ad hoc vagy rendszeres miniszteri, illetve szakértői szintű találkozók keretében. Mások esetében valószínűleg előnyösebb az intézményesített vagy integrált megközelítés. Ez utóbbi során figyelmet kell fordítani a többoldalú megállapodásokra és folyamatokra, legyenek azok akár létezők vagy újak. Feltétlenül mérlegelni kell az EU és az ESZP-partnerek közötti, néhány kulcságazatra korlátozódó többoldalú megállapodások megkötésének lehetőségét; a legkézenfekvőbb példák erre az energiapolitika (az Energiaközösséget létrehozó szerződés kiterjesztése) és a közlekedés (horizontális/globális repülési megállapodások). Foglalkozni kell a hálózatok kiterjesztésével is, és biztosítani kell azok interoperabilitását az EU-rendszerekkel.

Az ESZP másik fontos eleme, hogy lehetőséget nyújt az ESZP-partnereknek egyes közösségi ügynökségekben és programokban való részvételre. Erre vonatkozó közleményében[1] a Bizottság ezekre a kérdésekre általános megközelítést javasol.

Cselekvési területek: tematikus szempontok Fokozott többoldalú és kétoldalú párbeszéd az ESZP-partnerekkel a kulcsfontosságú ágazatokban Kiegészítő energetikai és közlekedési többoldalú megállapodások mérlegelése, a már létező megállapodások megerősítése Az EU közlekedési és energetikai hálózatainak szomszédos országokra történő kiterjesztése és az interoperabilitás A szomszédok részvétele a megfelelő közösségi ügynökségekben és programokban |

- 3.5. A politikai együttműködés megerősítése

Amennyiben az ESZP nem tud hozzájárulni a régió konfliktusainak rendezéséhez, nem tud megfelelni egyik kulcsfontosságú célkitűzésének. Az ilyen konfliktusok veszélyeztethetik az Unió biztonságát, például a konfliktus eszkalációja, a menekültáradat, az energiaszállítás megszakítása, a kereskedelmi és közlekedési vonalak elvágása, a terrorizmus és a szervezett bűnözés – ideértve az ember-, kábítószer- és fegyverkereskedelem – terjedés következtében. Az Unió jelentős hozzájárulást nyújt a menekültek és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek megsegítéséhez – ezeket a forrásokat jobban fel lehetne használni a fenntartható fejlődés előmozdítása céljából. Valamennyi érintett érdekében szükséges továbbá Oroszországot szorosabb együttműködésbe vonni a kelet-európai konfliktusmegelőzés és a stabilitás fokozása érdekében a Dél-Kaukázus térségében.

Akár Moldova vagy a Dél-Kaukázus, akár a Palesztin Területek vagy általánosabban a Közel-Kelet, vagy a Nyugat-Szahara esetében az Unió szomszédsága több éven keresztül szenvedett az ilyen konfliktusok hatásaitól. Az ESZP önmagában sohasem helyettesítheti a rendezést célzó regionális vagy többoldalú erőfeszítéseket. Az EU-nak azonban fel kell készülnie arra, hogy ezen a területen aktívabb szerepet játsszon, akár úgy, hogy részt vesz az ezekre vonatkozó erőfeszítésekben (pl. a Kvartett esetében), vagy úgy, hogy eseti alapon részt vesz civil vagy katonai megfigyelési műveletekben, illetve békefenntartó műveletekben. E területen fontos szerepet töltenek be a határigazgatási műveletek – pédául a moldovai határ menti EUBAM misszió és a rafahi misszió sikere fontos iránymutatásul szolgálnak. A Bizottság készen áll arra, hogy a Tanács Titkárságával további javaslatokat dolgozzon ki a konfliktusrendezés területén. Az új Stabilitási Eszköz is lehetőséget nyújt az EU fokozottabb szerepvállalására ezeken a területeken.

Az ESZP eszköze lehet a megerősített párbeszédnek, mely a reformhoz és a fejlődéshez nyújtott konkrét támogatások kíséretében hosszabb távú hozzájárulást biztosíthat e kérdések megoldásában. A fokozott regionális együttműködés (alábbi 3.6 pont) ehhez jelentős mértékben járulhat hozzá. Emellett több olyan lépés is van, melyek jelentősen erősíthetik az ESZP politikai dimenzióját.

- A KKBP-nyilatkozatokhoz eseti alapon történő csatlakozás lehetőségét (melyet már felkínáltak a keleti ESZP-partnereknek), a déli partnerekre is ki lehetne terjeszteni

- Az ESZP-partnereket, ugyancsak eseti alapon, meg lehetne hívni az EU által szervezett tájékoztatási és koordinációs találkozókra, melyeket olyan nemzetközi fórumokon kerülnek megrendezésre, mint az ENSZ, az Európa Tanács és az EBESZ.

- Valamennyi, hatályos cselekvési tervvel rendelkező ESZP-partnerrel 2007-ben informális magas szintű találkozóra kerülhetne sor, mely közvetlenül az ebben a közleményben javasolt megerősített ESZP elindítását szolgálná.

- Lehetőség lenne a parlamentáris együttműködés fokozására is akár az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek között, vagy európai politikai alapítványok részvételén keresztül.

- Fokozni lehetne az Unió jelenlétét a régióban az EK és a tagállamok ESZP-országokba küldött diplomáciai misszióinak erősítésén keresztül. Valamennyi ESZP-országban minél hamarabb sor kerülhetne teljes jogkörű bizottsági delegációk megnyitására.

Cselekvési területek: politikai együttműködés Az EU aktívabb részvétele a regionális vagy többoldalú konfliktusrendezési erőfeszítésekben, ideértve adott esetben a civil és katonai békefenntartó missziókban való részvételt A KKBP-nyilatkozatokhoz való csatlakozás lehetőségének felajánlása valamennyi ESZP-partnernek Informális magasszintű ESZP találkozó 2007-ben Fokozott parlamenti együttműködés Valamennyi ESZP-partnerországban az EU diplomáciai jelenlétének erősítése |

- 3.6. A regionális együttműködés fejlesztése

Az ESZP a Fekete-tenger térségében is, ahol Moldova, Ukrajna és a dél-kaukázusi országok találkoznak az EU-val, Oroszországgal és Törökországgal, lehetőséget nyújt a regionális szintű párbeszédhez és együttműködéshez. 2007 januárjától, amikor a Fekete-tenger az Unió egyik határává válik, a megerősített politikai megközelítés szomszédsági politikánk alapvető eleme lesz. A fekete-tengeri partnerországainkkal folytatott regionális szintű együttműködésben (akár az ESZP keretén belül, illetve Oroszországgal a stratégiai partnerség keretében, Törökországgal pedig tagjelölt országként) az EU-nak teljes mértékben nyitottnak kell lennie, függetlenül az ezen országokkal ápolt kétoldalú kapcsolatok hivatalos kereteitől. Konkrét szektorális kérdésekkel idevágó kezdeményezések keretében lehetne kezelni, pl. politikai párbeszéddel alátámasztott kölcsönös előnyöket kínáló tudományos együttműködés; vagy olyan fórumokon, mint a Fekete-tenger védelmi Nemzetközi Bizottság.

Az együttműködés fokozása a Fekete-tenger térségében – „Fekete-tenger szinergia” – hozzájárulhat a regionális konfliktusok rendezésének hosszú távra szóló megalapozásához. A Fekete-tengeri Gazdasági Együttműködési Szervezet (BSEC) hasznos kiindulópontot kínál a régió egészével folytatott párbeszédhez és együttműködéshez. A Bizottság jelenleg vizsgálja a BSEC-vel való kapcsolatok szorosabbra fűzésének lehetőségét, ideértve a megfigyelői státuszt. Emellett – és építve a szorosabbra fűzött kapcsolatokra – hasznos lesz a BSEC-vel folytatott külügyminiszteri szintű rendszeres párbeszéd megteremtésében is, ami elősegítené és fejlesztené az Unió fekete-tengeri regionális politikáját. Párhuzamosan az említett BSEC-találkozókkal, elősegítheti az EU és a keleti ESZP-országok közötti politikai párbeszédet és az ESZP-hez kapcsolódó kérdések megvitatására szolgáló miniszteri találkozókat. A Bizottság szándékában áll jövő évben külön közleményt kibocsátani a megerősített fekete-tengeri párbeszéd kérdéséről. A „Fekete-tenger szinergiának” figyelembe kell vennie más regionális kezdeményezéseket is, mint pl. a bakui kezdeményezést a közlekedési és energetikai ágazatban.

A mediterrán térségben az ESZP új és fontos kiegészítő elemet jelent a több évre visszatekintő regionális párbeszéd és az Euro-Mediterrán partnerség keretében folytatott integráció tekintetében. Az Euro-Mediterrán partnerség lehetővé tette az EU és déli szomszédai számára a regionális szintű párbeszédet és együttműködést a politikai, gazdasági, kereskedelmi, szociális és kulturális területeken. A 2005. évi barcelonai csúcson elfogadott, az ESZP-menetrendre épülő ötéves munkaprogram meghatározta a következő évekre vonatkozó megerősített regionális együttműködés irányát.

Építve az euro-mediterrán partnerségre és a mediterrán partnerek többségével kötött társulási megállapodásokra, az ESZP valódi lehetőséget teremtett a mediterrán partnereinkkel ápolt kapcsolatok megerősítésére, a partnerországok különböző helyzetének és érdekeinek maximális figyelembevétele mellett. A jelenleg hatályos öt cselekvési tervben (Izrael, Jordánia, Marokkó, Palesztin Hatóság, Tunézia) közösen meghatározott reformvállalások már hoztak eredményeket, melyeket az adott országról szóló előrehaladási jelentés is tartalmaz. A cselekvési tervek tartalmazzák a világosan meghatározott, közösen elfogadott prioritásokat, ami lehetővé tette, hogy egységes párbeszéd keretébe foglalhattunk több kérdést is, és az érzékeny területeken is lehetővé vált a tényleges előrelépés. Az Egyiptomra és Libanonra vonatkozó cselekvési tervek véglegesítésével az euro-mediterrán kapcsolatok kétoldalú aspektusa egy szintre kerül a regionális aspektussal. Továbbá, a mediterrán térségben a gazdasági reformok és a fenntartható fejlődés támogatása más gazdasági térségek – például az Öböl Együttműködési Tanács – bevonása mellett is történhet. Ezáltal e cél érdekében együttesen lennének mozgósíthatók az erőforrások és a beruházások.

Az új együttműködési eszközök kínálta nagyobb rugalmasság fontos szerepet játszik majd mind a Földközi-tenger, mind a Fekete-tenger térségében. Például az ENPI keretében létrehozott határokon átnyúló új együttműködési programok első ízben nyújtanak lehetőséget mindkét térségben a helyi és a regionális hatóságok közötti decentralizált együttműködés előmozdítására, valamint az olyan közös érdekű kérdések megvitatásához, mint a környezetvédelem, a közlekedés és a hírközlés, a tengeri biztonság, a tengeri környezet, a regionális gazdasági fejlődés, a turizmus és a szocio-kulturális cserekapcsolatok.

Szükséges lenne ezenkívül az Unió közvetlen szomszédságán kívülre is tekintenünk, „a szomszédaink szomszédaival” való együttműködés érdekében. Közép-Ázsiában például, vagy az Öbölben az új eszközökkel (az ENPI és a DCI egyaránt) finanszírozhatók a regionális együttműködést szolgáló, mindkét régió országaira kiterjedő tevékenységek – ez különösen fontos lehet az olyan ágazatokban, mint pl. az energetika, a közlekedés, a környezetvédelem és a kutatási politika. Mindez elősegítené a magán- és a közberuházások ösztönzését, valamint az eszközök térségbe vonzását, melyeket fel lehetne használni közvetlen szomszédaink fejlesztési és modernizációs igényeihez. Hasonló megfontolások vonatkozhatnak az észak-afrikai ESZP-országokon kívüli területekre az EU-Afrika Stratégia esetében is, ahol fontosak lesznek az átfogóbb regionális együttműködési programok és az együttműködés olyan területeken, mint a migráció, az infrastruktúra, az energetika, illetve a béke és a biztonság kérdése. Az ilyen regionális együttműködési tevékenységeken túl Kazahsztánra vonatkozóan elképzelhető egy hasonló, a párbeszédnek és a reformnak keretet adó menetrend kidolgozása, mely iránt az ország már kifejezte érdeklődését. Közép-Ázsiával egy későbbi politikai dokumentum foglalkozik.

Cselekvési területek: regionális együttműködés Fekete-tenger szinergia, ideértve a külügyminiszteri szintű párbeszédet és a fokozottabb együttműködést a BSEC-vel, a meglévő regionális együttműködés figyelembe vétele mellett, pl. az energetika és a közlekedés területére irányuló bakui kezdeményezés Az Euro-mediterrán munkaprogram maradéktalan végrehajtása. Megerősített együttműködés a „szomszédaink szomszédaival”, pl. az energetika, a közlekedés, az illegális bevándorlás elleni küzdelem területén. |

- 3.7. A pénzügyi együttműködés erősítése

2007-től a szomszédos országokkal folytatott együttműködésünk finanszírozása az Európai Szomszédsági és Partnerségi Eszköz (ENPI) és az Európai Beruházási Bank új hitelezési megbízatása keretében történik. Mindkét forrás jelentős javulást jelent a korábbiakhoz képest. Az ENPI például jóval rugalmasabb a megelőző eszközökhöz (különösen a TACIS-programhoz) képest, és növelni fogja a korábban rendelkezésre álló forrásokat (a 2007-2013 közötti időszak esetében ez majdnem 32 %-os növekedést jelent összehasonlítva a 2000-2006 közötti időszakkal, változatlan árak mellett). Az ESZP-országok rendelkezésére állnak az együttműködést szolgáló más új eszközök (emberi jogok, nukleáris biztonság valamint tematikus programok) is. Az EBB új megbízatása megnövelt támogatást jelent Kelet-Európa és a Dél-Kaukázus esetében, a finanszírozás szintje azonban jóval alacsonyabbnak tűnik a Bizottság által eredetileg javasolthoz képest.

Az ESZP reformmenetrend támogatását szolgáló finanszírozás viszonylag visszafogott lesz, annak ellenére, hogy az ESZP célja az átfogó reformmenetrend támogatása. A régió országaiba áramló magánbefektetések továbbra is alacsonyak maradnak, hasonlóan a meghatározó jelentőséggel bíró infrastruktúra finanszírozásához.

Emiatt alapvető fontosságú biztosítani az EU-finanszírozás lehető leghatékonyabb felhasználását és a kiegyenlítő hatások maximalizálását. Ennek érdekében innovatívabb megközelítést kell követni a támogatott tevékenységek típusa tekintetében, és ki kell használni az ENPI és más EU-alapok közötti, valamint a tagállamokkal és pénzügyi intézeteikkel, illetve a nemzetközi pénzügyi intézetekkel és más adományozókkal való együttműködésből adódó szinergiát.

A reform-erőfeszítések jutalmazása, valamint a nemzetközi pénzügyi intézetek és más adományozók beruházásokhoz nyújtott pénzügyi támogatás mobilizálása érdekében a Bizottság két innovatív finanszírozási eszköz bevezetését szándékozza: az ENPI-források jelentős részét kormányzási és beruházási keretre különíti el. A részletes javaslatok ismertetésére a programozás keretében kerül sor, de lényegében a Bizottság a 2007–2013 közötti időszakban a következő összegeket szándékozik elkülöníteni:

- 300 millió eurónyi összeg (évente átlagosan 43 millió euró) kormányzási keretre. Ennek célja az országoknak kiegészítő támogatást nyújtani a rendes támogatáson felül, a közösen kidolgozott cselekvési tervben megállapított reformmenetrend végrehajtásában leginkább előrehaladt partnerországok munkájának elismeréseként és támogatásaként. A cselekvési tervek (általánosan meghatározott) kormányzásra vonatkozó aspektusai végrehajtásában tett előrelépés értékelésével összhangban ez a finanszírozás a kiosztott nemzeti összegek emelését szolgálja a reformmenetrend kulcselemeinek támogatása érdekében; ez segíteni fogja a reformokat végrehajtó kormányokat abban, hogy erősítsék a reformok hazai támogatottságát.

- 700 millió euró (átlagosan kb. 100 millió euró évente) a FEMIP[2]-re épülő Szomszédsági Beruházási Alap céljára, ami támogatná az ESZP-partnerországokban a nemzetközi pénzintézetek hiteleit. Ez az alap támogatást nyújtana az olyan intézetek hitelműveleteihez, mint az EBB (új külső hitelezési megbízatása keretében), az EBRD és lehetőség szerint a tagállamok fejlesztést finanszírozó intézetei, összhangban a kiemelt EU-célkitűzésekkel. Becslések szerint az Alap akár négyszer-ötször annyi támogatást mozgósíthatna koncessziós hitelek keretében, melyeket az ESZP-partnerországok beruházási projektjeihez nyújtanak a cselekvési tervekben meghatározott kiemelt ágazatokban. Rendkívül kívánatos lenne a tagállamoktól származó konkrét finanszírozás, mellyel kiegészítenék a vagyonkezelői alapra irányuló EK-hozzájárulást, mivel ez jelezné, hogy az Unió politikailag támogatja az ESZP megerősítését. Ha a tagállamok hozzájárulásai megegyeznének az EK-hozzájárulásokkal, a keret jelentős összegű koncessziós hitelt eredményezhetne. Az ilyen vagyonkezelői alap irányításába be lehetne vonni valamennyi befizetőt, arányban a hozzájárulásaikkal és arányban azzal milyen mértékben hangolták össze a régióval folytatott politikáikat az ESZP-vel. A Szomszédsági Beruházási Alap és az EU-Afrika Infrastruktúra Vagyonkezelői Alap közötti koordináció elősegíti a megközelítés egységességét és a szinergiát.

A csoportként fellépő EU-adományozók közötti koordináció fokozására irányuló folyamatos erőfeszítésekkel való lépéstartás érdekében a tagállamoknak nagyobb mértékben össze kell hangolniuk együttműködési programjaikat az ESZP cselekvési tervekben meghatározott, közösen megállapított kiemelt célkitűzések és reformmenetrendek tekintetében. E tekintetben folytatni kellene a koordinációt a Világbank tevékenységeivel kapcsolatban is.

Cselekvési területek: Pénzügyi együttműködés A szűkös erőforrások kiegyenlítő hatásának maximalizálása Kormányzási keret Szomszédsági Beruházási Alap A tagállamok és az EK-támogatások koordinációjának javítása |

- 4. KÖVETKEZTETÉSEK

Az ESZP működésének két éve alatt elért haladás igazolja a hosszútávú szomszédságpolitikában rejlő lehetőségeket. Feladatunk most abban áll, hogy a szomszédságpolitika hitelességének és hatásának növelésén keresztül a valóságban is kiaknázzuk ezeket a lehetőségeket.

Az ESZP és az EU bővítésének folyamata továbbra is két különálló kérdés. Az európai ESZP-partnerek tekintetében az ESZP nem befolyásolja az országok EU-val ápolt kapcsolatainak jövőbeni alakulását, összhangban a Szerződésben foglalt rendelkezésekkel. Az ilyen perspektívától függetlenül törekednünk kell a közösen kidolgozott reformmenetrendek sikeres végrehajtására annak érdekében, hogy valamennyi szomszédunkat közelebb hozhassuk az Unióhoz.

Azzal a céllal, hogy támogathassuk szomszédaink nagyszabású és költséges reformmenetrendjeiket, vonzóbb ajánlatokat kell kínálnunk. Többet tehetünk az olyan területeken, mint a gazdasági és kereskedelmi kérdések, a vízumkiadás könnyítése, a migráció kezelése, az emberek közötti, illetve az igazgatási és a szabályozó hatóságok közötti kapcsolatok fejlesztése, valamint a politikai, regionális és pénzügyi együttműködés kérdésében. Az intézkedések közül több is meghatározott költségekkel jár, e költségek azonban vállalhatók és jóval alacsonyabbak az intézkedések meghozatala nélküli helyzet költségeihez képest.

Mindezek megvalósítása érdekében a tagállamoknak szerepet kell vállalniuk – a közleményben javasolt módosítások teljes mértékű politikai elkötelezettséget, és ennek megfelelő gazdasági és pénzügyi vállalásokat kívánnak. A Bizottság megteszi továbbá a szükséges intézkedéseket, hogy munkájába minden tekintetben bevonja az ESZP megerősítését. A Bizottság ezeket az elképzeléseket meg fogja vitatni a Tanáccsal és a Parlamenttel. Ezzel párhuzamosan nagy jelentőséget kap a partnerországainkkal folytatott nyitott párbeszéd az ESZP-ért való közös felelősség további tudatosítása érdekében. E célból a Bizottság 2007-ben magas szintű konferencia megszervezését tervezi.

Az előrehaladási jelentések is rámutatnak arra, hogy a nagyszabású ESZP cselekvési tervek elfogadásával és végrehajtásuk megkezdésével partnerországaink már bizonyították elkötelezettségüket. Annak érdekében, hogy az Unió megfelelően támogathassa reformfolyamataikat, valamint megfelelőképpen bátoríthassa és jutalmazhassa az elért haladást, biztosítania kell az ESZP-ben rejlő lehetőségek kiaknázását. A fent ismertetett javaslatok ESZP-partnereink számára vonzó ajánlatot jelentenek, melyek egyértelműen az Unió érdekében állnak.

[1] További részletekért lásd a Bizottság másik közleményét „Az ESZP-partnerországok közösségi ügynökségekben és közösségi programokban való részvételét lehetővé tevő általános koncepcióról”, COM(2006)xx 2006. november 29.

[2] Euro-mediterrán beruházási és partnerségi pénzügyi eszköz (FEMIP)