[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 19.12.2006

COM(2006) 832 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYEAZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK ÉS A GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK

Európai Képzési Alapítvány

1. BEVEZETÉS

Ez a jelentés a 2003. évi tanácsi rendelettel[1] módosított, az Európai Képzési Alapítvány (European Training Foundation – ETF) létrehozásáról szóló tanácsi rendelet 17. cikke alapján készült, amely előírja, hogy a Bizottság ellenőrzési és értékelési eljárást hozzon létre az Európai Képzési Alapítvány számára, és eredményeiről készítsen jelentést.

E jelentés célja, hogy áttekintse az Európai Képzési Alapítvány által a 2002-2005 közötti időszakban végzett munka során felgyülemlett tapasztalatokat. A jelentés áttekinti az Európai Képzési Alapítvány földrajzi lefedettségében, működési környezetében és szerepében 2000 óta bekövetkezett változásokat, melyeket az Európai Képzési Alapítvány igazgatótanácsa által 2000 novemberében elfogadott, a személyzetre és pénzügyi forrásokra vonatkozó középtávú terv , illetve az alapítvány igazgatótanácsa által 2003 novemberében elfogadott 2004-2006-os középtávú terv is tükröz.

A jelentés a külső szerződéses ITAD által elkészített független értékelő jelentés megállapításaira, következtetéseire és ajánlásaira támaszkodik (lásd a 3. szakaszt). Figyelembe vették a Bizottságnak az Európai Képzési Alapítvánnyal kapcsolatos tevékenységek és együttműködés terén szerzett tapasztalatait, valamint a Bizottság 2003-as közleményében megfogalmazott ajánlásokat is.

A jelentés emellett tekintetbe veszi, miként alakult az EU szakpolitikája harmadik országok vonatkozásában, valamint az uniós szakpolitikai eszközökben 2006 után várhatóan bekövetkező változásokat. A jelenlegi külső segítségnyújtási programokat (Phare, Tacis, Meda és Cards), amelyek meghatározzák az Európai Képzési Alapítvány tevékenységeinek körét, 2007-ben három új külső segítségnyújtási program váltja fel: az európai szomszédsági és partnerségi eszköz (European Neighbourhood and Partnership Instrument – ENPI), az előcsatlakozási segítségnyújtási eszköz (Instrument for Pre–accession Assistance – IPA) és a fejlesztési együttműködési eszköz (Development Cooperation Instrument – DCI). Ezekhez a változásokhoz az Európai Képzési Alapítvány alapító rendeletének kiigazítására van szükség. A külső értékelő folyamat megállapításai alá fogják támasztani az Európai Képzési Alapítványról szóló tanácsi rendelet javasolt módosítását.

A jelentést a Bizottságnak az Európai Képzési Alapítvánnyal együttműködő szolgálatai készítették: az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság (a felelős főigazgatóság), a Külkapcsolati Főigazgatóság, a Bővítési Főigazgatóság, a EurpoeAid Együttműködési Hivatal, valamint a Foglalkoztatási, Szociális és Esélyegyenlőségi Főigazgatóság.

2. AZ EURÓPAI KÉPZÉSI ALAPÍTVÁNY FEJLőDÉSE 2002-2005

2.1. Az Európai Képzési Alapítvány háttere

Az Európai Képzési Alapítvány[2] székhelye az olaszországi Torino, ahol 105 munkatársat foglalkoztatnak. Az Alapítvány közösségi ügynökség, amelyet jogilag az 1990. május 7-i 1360/90/EGK tanácsi rendelet hozott létre. Az ügynökség általános célkitűzése, melyet a rendelet 1. és 2. cikke ismertet, a szakképzési rendszerek fejlesztéséhez való hozzájárulás a működési hatókörébe tartozó négy régióban: a Kaukázus és Közép-Ázsia[3], a csatlakozó és tagjelölt országok[4], potenciális tagjelölt országok[5], valamint a Földközi-tenger déli és keleti területeinek országai[6]. A kedvezményezett országok elnevezése: partnerországok.

Az Európai Képzési Alapítvány jelenleg az Európai Bizottság következő hat főigazgatósága számára kínál szolgáltatásokat: Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság (az Európai Képzési Alapítvány ellenőrző főigazgatósága), Külkapcsolati Főigazgatóság, EuropeAid, Bővítési Főigazgatóság, Vállalkozáspolitikai Főigazgatóság (a KKV fejlesztési alapja terén), valamint a Foglalkoztatási, Szociális és Esélyegyenlőségi Főigazgatóság.

A szolgáltatás nyújtása tekintetében az Európai Képzési Alapítvány keretében elsősorban az EK-képviseletek folytatnak párbeszédet a tagjelölt és potenciális tagjelölt országokban (Szerbiában, Montenegróban és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban az Európai Újjáépítési Ügynökség[7]a tárgyalásokat végző fő szervezet). Az egyéb területeken (Kaukázus, Közép-Ázsia és szomszédsága) a EuropeAid felelős, az adott EK-képviseletekkel együtt, a közösségi együttműködési tevékenységek végrehajtásáért.

2.2. Jelenlegi prioritások és fellépések

Az Európai Képzési Alapítvány aktuális prioritásai az Európai Képzési Alapítvány igazgatótanácsa által 2003 novemberében elfogadott 2004-2006-os középtávú tervekben megfogalmazott célkitűzéseken alapulnak. A működési prioritások az EU az egyes partnerrégiókkal folytatott külkapcsolati politikáin alapulnak.

Működési szinten az Európai Képzési Alapítvány három fő eszközre támaszkodik:

- Az EK programjainak támogatása és az EU szakpolitikák terjesztése.

- Kapacitásépítés, tájékoztatás és elemzés a partnerországok számára.

- Innováció, tanulás és fejlesztés, beleértve olyan kísérleti projekteket, amelyek a reformstratégiák partnerország általi alkalmazásából leszűrt tapasztalatokon alapulnak.

2.3. Megelőző értékelések, tanulmányok és felülvizsgálatok

2002-ben külső értékelést hajtottak végre[8], amely eredményeként 2003 közepén a Bizottság közleményt[9] tett közzé. Az 1997-es közlemény[10] az első külső értékelés megállapításairól számolt be.

2.4. Finanszírozás

Az Európai Képzési Alapítvány finanszírozása a közösségi költségvetés külkapcsolati fejezetéből származik, és 2000 óta két költségvetési tétel között oszlik meg: a Külkapcsolati Főigazgatóságé (15 03 03; ex-B7-664) és a Bővítési Főigazgatóságé (15 03 02; ex-B7-033) között.

A 2002 és 2005 közötti időszak egyes éveire jutó finanszírozás mértékét a gördülő középtávú tervekről (2002-2004, majd 2004-2006) szóló igazgatótanácsi megállapodások keretében tervezték. E tervezési előrejelzések az éves költségvetési eljárástól függnek. A finanszírozás képezi az Európai Képzési Alapítvány bevételének csaknem egészét.

A 2. melléklet bemutatja a teljes költségvetés alakulását (beleértve a lekötött, átvitt és felhasználatlan alapokat), szemléltetve az alapok elosztásának módját.

3. A KÜLSő ÉRTÉKELő GYAKORLAT ÁTTEKINTÉSE

A 2003-as tanácsi rendelettel módosított alapító rendelet 17. cikke előírja, hogy a Bizottságnak háromévente értékelnie kell az Európai Képzési Alapítványt. A jelenlegi külső értékelést 2004 végén indították, a jelentésnek pedig 2006-ban kell elkészülnie.

Az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság nyílt ajánlattételi felhívást tett közzé az ügynökség független külső értékelése érdekében. A szerződést az ITAD Ltd-nek ítélték oda (ugyanez a szervezet hajtotta végre az előző értékelést is). Irányító bizottságot hoztak létre, amelynek elnökségét az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság látja el a Külkapcsolati Főigazgatóság, a Bővítési Főigazgatóság, a EuropeAid, a Foglalkoztatási Főigazgatóság, három tagállam (az igazgatótanács tagjai), valamint az Európai Képzési Alapítvány képviselőivel karöltve.

Az értékelés átfogó célkitűzései a következők voltak:

- Annak felmérése, milyen mértékben teljesültek az Európai Képzési Alapítvány 2002-es, 2003-as és 2004-es munkaprogramjában, valamint 2003-as cselekvési tervében szereplő kötelezettségvállalások;

- Annak felmérése, milyen mértékben teljesültek a Bizottság 2003-as közleményében tett kötelezettségvállalások;

- Hasznos tapasztalatok és ajánlások az Európai Képzési Alapítványra a 2006-2008-as programozási időszakban váró kihívások vonatkozásában.

A külső értékelő számos módszertani eszközt felhasznált. Az értékelés fentiekben összefoglalt legfőbb kérdései bemutatása érdekében részletes mátrixot hoztak létre, amely lehetővé teszi az irányító bizottság számára, hogy pontosan lássa, hogyan kellett megválaszolni a kérdéseket. Az értékelők számos olyan dokumentumot tekintettek át, amelyek az ügynökség a hároméves időszak során végzett tevékenységeihez, illetve saját értékeléseihez kapcsolódnak. Interjút készítettek a bizottsági dolgozókkal, az európai parlamenti képviselőkkel, valamint az Európai Képzési Alapítvány munkatársainak többségével. E minőségi információkat két felmérés egészítette ki: az egyik a Bizottság, az Európai Parlament, a tagállamok, a partnerországok és egyéb szervek érdekelt feleit célozta meg, egy másik pedig az Európai Képzési Alapítvány munkatársait. Emellett négy esettanulmányt – amelyek különböző régiókat, tevékenységi típusokat, tematikus területeket és végrehajtási időszakot képviseltek – választottak ki, és négy partnerországban tettek látogatást az esetek mélyreható feltárása céljából.

Az első megállapításokat az igazgatótanács 2005 novemberi ülésén nyújtották be, a külső értékelő folyamatból leszűrt végkövetkeztetéseket és ajánlásokat pedig a 2006. június 6-i ülésen tárgyalták meg.

4. A KÜLSŐ ÉRTÉKELŐ JELENTÉS LEGFONTOSABB AJÁNLÁSAI, VALAMINT A BIZOTTSÁG REAKCIÓJA ÉS AJÁNLÁSAI

Ebben a szakaszban a Bizottság összefoglalja és elemzi az értékelés azon megállapításait, következtetéseit és ajánlásait, amelyeket meglátása szerint ki kell emelni. Egyes ajánlások a Bizottságot cselekvésre szólítják fel, míg mások az Európai Képzési Alapítványra irányulnak. A Bizottság felkéri az Európai Képzési Alapítványt, hogy elemezze az értékelés ajánlásait, és kövesse azokat, továbbá határozza meg, milyen lépéseket kíván tenni. Az ügynökség szintjén (az igazgatótanácson keresztül) és bizottsági szinten is megszervezik a megállapítások nyomon követését.

A Bizottság külön figyelmet fog fordítani a külső értékelő jelentésben tett ajánlásokra az Európai Képzési Alapítványról szóló tanácsi rendelet módosításának tervezetében.

A külső értékelő jelentéssel együtt történő olvasás megkönnyítésére[11] ez a szakasz szerkezetileg a jelentésnek az ajánlásokról szóló szakaszhoz hasonlóan épül fel.

4.1. Politika és stratégia

Az értékelés megállapította, hogy az Európai Képzési Alapítvány a középtávú tervekre és a munkaprogram-tervezésre vonatkozó dokumentumokban megfogalmazott egyértelmű szakpolitikai célkitűzéssel rendelkező célzott szolgáltatáscsomagot nyújt, amely régiónként változik, az EU külkapcsolati politikai prioritásainak megfelelően. Emellett az értékelés megállapította, hogy az Európai Képzési Alapítvány programjai összhangban vannak mind az EU, mind az egyes országok stratégiáival, és az Európai Képzési Alapítvány képes volt a reform lehetséges irányát befolyásolni.

Az értékelés megerősíti, hogy az Európai Képzési Alapítvány értékes munkát nyújt. A brüsszeli székhelyű Bizottság és a képviseletek kedvező véleménnyel vannak az Európai Képzési Alapítványnak a szakoktatásban és szakképzésben számos szolgáltatás terén nyújtott szakértelméről. Az Európai Képzési Alapítvány hozzáadott értéke az intézmény fenntarthatóságából, a reform összefüggéseinek megértéséből, szakértői hálózatából és a kérelmekre történő rugalmas és gyors reagálási kapacitásából fakad.

Az értékelés következtetése szerint az Európai Képzési Alapítvány jelenlegi tematikus megbízatási köre túl szűk, hiszen kizárólag a szakoktatás és szakképzés területére korlátozódik, ugyanakkor értékeli, hogy az elmúlt években mind a Bizottság, mind az Európai Képzési Alapítvány bizonyos rugalmasságot tanúsított e feladatkör értelmezésében. Az Európai Képzési Alapítvány megbízatásának jövőbeni felülvizsgálata során „ figyelembe kell venni azt a véleményt, mely szerint a szakoktatás és szakképzés része a humánerőforrás-fejlesztés tágabb programjának” , és az értékelők ajánlása szerint a tervezett felülvizsgálatnak „ össze kell hangolnia a humánerőforrás-fejlesztés, a szakoktatás és szakképzés, az egész életen át tartó tanulás fogalmait, valamint a munkaerőpiachoz és a foglalkoztatáshoz fűződő kapcsolatokat” .

A jelentés szerint ajánlatos lenne az Európai Képzési Alapítvány földrajzi mozgásterének rugalmasabbá tétele is. Ez lehetővé tenné, hogy a Közösség hasznosíthassa az Európai Képzési Alapítvány sajátos szakértelmét azokban az országokban, amelyek fejlettségi szintje összehasonlítható és hasonló szociális-gazdasági kihívásokkal küzdenek. Az értékelés hangsúlyozza, hogy a megbízatás rugalmasabb értelmezését olyan mechanizmusok létrehozásának kell kísérnie, amelyek biztosítják az Európai Képzési Alapítvány tevékenységeinek szigorú rangsorolását.

A Bizottság nagyrészt egyetért az értékelők elemzésével és ajánlásaival, különösen az ügynökség tematikus hatásköre tekintetében. Az oktatás és képzés egész életen át tartó tanulás általi megközelítésének növekvő jelentősége az EU szakpolitikáiban és eszközeiben szükségessé teszi az Európai Képzési Alapítvány tematikus hatáskörének bővítését. A Bizottság javasolja, hogy foglalkozzanak a kérdéssel az Európai Képzési Alapítványról szóló rendelet jövőbeni felülvizsgálata során, és szélesítsék ki az alapítvány megbízatásának hatáskörét annak érdekében, hogy az „az EU külkapcsolati szakpolitikája kontextusában hozzájáruljon a humánerőforrás-fejlesztéshez, különösen az élethosszig tartó tanulás és képzés, valamint az ehhez kapcsolódó munkaerő-piaci kérdések tekintetében".

A Bizottság úgy véli, hogy a korlátozott forrásokkal rendelkező Európai Képzési Alapítványnak meg kell tartania földrajzi fókuszát. Ezért azt javasolja, hogy az Európai Képzési Alapítvány elsődleges hatáskörét az előcsatlakozási eszközre és az európai szomszédsági és partnerségi eszközre történő hivatkozással kell meghatározni. Annak érdekében, hogy biztosítani lehessen az Európai Képzési Alapítvány szakértelmének felhasználását olyan területeken, amelyek nem tartoznak elsődleges földrajzi hatáskörébe – például Közép-Ázsia országai – a Bizottság azt javasolja, hogy az Európai Képzési Alapítvány igazgatótanácsa a Bizottság ajánlása alapján hozzon releváns ad hoc határozatot.

4.2. Az Európai Képzési Alapítvány programjainak hatékonysága és eredményessége

A jelentés értékelte az Európai Képzési Alapítvány tevékenységeinek hatékonyságát és eredményességét, különösen a partnerországi szinten végzett munkáját tekintve. Az információ és elemzés legfőbb forrásaként azok az országtanulmányok szolgáltak, amelyek mélyrehatóan tanulmányozzák az Európai Képzési Alapítvány tevékenységeinek hatékonyságát és eredményességét négy partnerországra vonatkozó mintában. Az értékelés megállapította, hogy nem egyszerű az Európai Képzési Alapítvány által elért specifikus eredmények és hatások felmérése az ágazat jellege, az Európai Képzési Alapítvány tevékenységeinek skálája és a különféle érdekelt felek sokszínűsége miatt.

A jelentés általánosságban azt a következtetést vonta le, hogy az Európai Képzési Alapítvány hatékony és eredményes volt a partnerországokban végbemenő szakoktatási és szakképzési reformhoz nyújtott hozzájárulásában. „A z Európai Képzési Alapítvány hozzájárulását mind a Bizottság brüsszeli szolgálatai, mind a képviselet szempontjából rendkívül kedvezőnek ítélik, mivel a felhasználónak oly módon nyújt értékes, széles skálájú szolgáltatásokat, hogy rendelkezésre bocsátja szakértelmét a szakoktatás és szakképzés, valamint a humánerőforrás-fejlesztés terén . ”

Hasonlóképpen, az Európai Képzési Alapítványnak a szakoktatás és szakképzés területén szerzett tapasztalata terjesztését is a reformfolyamathoz nyújtott hasznos hozzájárulásként értékelték, csakúgy, mint az a törekvését, hogy az érintett országok érdekelt feleit mindinkább megismertesse az EU szakpolitikai megközelítéseivel. Az értékelés szerint az Európai Képzési Alapítvány saját tevékenységei kiegészítették a Bizottság által finanszírozott programokat, és hozzájárultak eredményesebb végrehajtásukhoz. A jelentés alapján felmerülő kulcsfontosságú téma azonban az, hogy biztosítani kell az Európai Képzési Alapítvány kísérleti fellépései és a nagyobb ívű, közösségi finanszírozású – vagy más adományozók által finanszírozott – fellépések közötti szoros kapcsolatot.

Végezetül a jelentés azt állította, hogy az Európai Képzési Alapítványnak a különféle szolgáltatások elegyét kell nyújtania mind a Bizottságnak, mind a partnerországoknak.

Ezen elemzés alapján és az új külső támogatási eszközökre tekintettel a Bizottság javasolja, hogy az ügynökség szabályzatának jövőbeni felülvizsgálata során vizsgálják felül az Európai Képzési Alapítvány funkcióit. A Bizottság úgy véli, hogy az elkövetkező években az Európai Képzési Alapítványnak a következő feladatokat kell ellátnia:

- Tájékoztatás, szakpolitikai elemzés, tanácsadás a humánerőforrás-fejlesztéssel kapcsolatos kérdésekben, valamint a partnerországok ágazatspecifikus politikai célkitűzésével való kapcsolatuk;

- A partnerországok érdekelt feleinek támogatása a humánerőforrás-fejlesztés terén megvalósuló kapacitásépítés érdekében;

- Az információ- és tapasztalatcsere elősegítése a partnerországokban humánerőforrás-fejlesztésben részt vevő adományozók között;

- A partnerországoknak nyújtott közösségi támogatás megvalósításának, nyomon követésének és elemzésének támogatása a humánerőforrás-fejlesztés terén;

- Az információ terjesztése és a hálózatépítés, valamint a tapasztalatok és bevált gyakorlatok cseréjének ösztönzése az Európai Unió és a partnerországok között, illetve a partnerországok között a humánerőforrás-fejlesztési kérdések terén.

4.3. Az Európai Képzési Alapítvány programjainak ellenőrzése

Az értékelő jelentés figyelembe vette, hogy szükség van az Európai Képzési Alapítvány kapacitásának fejlesztésére ahhoz, hogy projektszinten, illetve a partnerország szintjén ellenőrizni lehessen tevékenységeit. E tekintetben a jelentés elismerte, hogy az Európai Képzési Alapítvány országos szintű eredményeinek ellenőrzése összetett terület, mivel az Európai Képzési Alapítvány munkájának nagy része nem kategorizálható „projektként", vagyis olyan cselekvéscsomagként, amely konkrét eredmények eléréséhez járul hozzá. Az Európai Képzési Alapítvány munkája inkább az információ áramlásának elősegítését, nem pedig termékek vagy kézzelfogható eredmények (kiadványok, új tantervek stb.) létrehozását jelenti. Több esetben pedig az Európai Képzési Alapítvány alapvetően közösségi szolgáltatóként működött azáltal, hogy támogatta a projektek meghatározását, elindítását és nyomon követését.

A jelentés kiemeli, hogy az Európai Képzési Alapítvány legfőbb kihívása az, hogy nem csupán egy adott dokumentum létrehozását kell ellenőriznie, hanem azt is fel kell mérnie, milyen hatással van a nemzeti tervekre és reformtevékenységekre. Az értékelés következtetése szerint az Európai Képzési Alapítvány jelenlegi ellenőrző rendszere, amelyet azzal a céllal hoztak létre, hogy a tevékenységek és egyes projektek szintjén nyomon kövesse azok teljesítményét, nem mérte fel megfelelően az Európai Képzési Alapítvány szolgáltatásai/termékei minőségét, illetve azt, hogy az Európai Képzési Alapítvány milyen hatást gyakorol a szakoktatás és szakképzés reformjára nemzeti szinten .

A Bizottság egyetért az értékelés kedvező következtetéseivel az Európai Képzési Alapítványnak a Tempus-programhoz nyújtott technikai segítségnyújtása hatékonysága és eredményessége vonatkozásában. A Bizottság különösen azt értékeli, hogy az Európai Képzési Alapítvány Tempus-programmal foglalkozó osztálya folyamatosan reagált azokra a kérésekre, amelyek működési módjának megváltoztatására irányultak, és a Tempus-program jövőjével kapcsolatos bizonytalanságok ellenére – amelyek az értékelés időszakát jellemezték – továbbra is példás szervezettséggel működött.

A Bizottság osztja a külső értékelő véleményét és következtetését, mely szerint az Európai Képzési Alapítványnak meg kell erősítenie nemzeti szinten ellenőrző rendszerét. Szisztematikusan gyűjteni kell a rendelkezésre álló, nemzeti programokra vonatkozó információkat, hogy a szervezeti szinten hozott határozatokat kellő tájékozottsággal hozzák meg. A Bizottság felkéri az Európai Képzési Alapítványt, hogy vegye fontolóra a külső értékelőtől érkező kritikákat és ajánlásokat, és dolgozzon ki releváns ellenőrző rendszert a megnevezett hiányosságok kezelésére. Az értékelés szerint „ az jelenti a kihívást, hogy olyan megközelítést dolgozzanak ki, amely az adott szinten hasznos információkat nyújt, mégpedig olyan módon, amely nem nehézkes és nem mechanikus”.

4.4. Az irányítás szerkezete

Az értékelés megvizsgálta az igazgatótanács szerepét és a stratégiai irányítás kérdését; a tagsági feltételeket; az ülések lefolytatását; az új tagok tájékoztatását, valamint az ülések előtt rendelkezésre bocsátott információkat és tájékoztató anyagokat.

A jelentés megjegyzi, hogy az igazgatótanács elsődleges feladata többek között az, hogy jóváhagyja a javasolt éves munkaprogramot és költségvetést, amely az Európai Parlament végső jóváhagyásától függ. Az értékelés következtetése szerint habár az igazgatótanács eleget tesz elsődleges feladatának, felmerültek kérdések a stratégiai döntéshozatalban játszott tényleges szerepét illetően. A jelentés elismeri, hogy a fő stratégiai irányt az elnök és a Bizottság tagjai határozzák meg, és felteszi a kérdést, mennyire reális azt várni, hogy más tagok hozzájáruljanak a stratégiai elképzelésekhez, hiszen az igazgatótanács tagjai nagyrészt belső, uniós oktatáspolitikai háttérrel rendelkeznek, amely nincs kellően összehangolva az Európai Képzési Alapítványra alapvetően jellemző külkapcsolati politikai szereppel és feladatkörrel.

A tanácsadói fórummal kapcsolatban a jelentés következtetése az, hogy a hálózat kiváló lehetőséget kínál az Európai Bizottság, a tagállamok, a partnerországok és a nemzetközi szervezetek közötti párbeszédhez. Az értékelés azonban hangsúlyozta, hogy a tanácsadói fórum nem tesz eleget azon szerepének, hogy tanácsot adjon az igazgatótanácsnak a jövőbeni munkaprogramot illetően.

A Bizottság bizonyos mértékben egyetért a külső értékelő elemzésével és ajánlásaival. Az Európai Képzési Alapítvány célkitűzéseit azonban annak jogalapjában határozták meg, tevékenységeit és prioritásait pedig leginkább az EU külpolitikája és eszközei befolyásolják. Ezért kérdéses, mennyire kell erősnek lennie az igazgatótanács stratégiai szerepének, illetve milyen erős lehet egyáltalán. Az egyes lényeges kérdésekkel foglalkozó albizottságok létrehozására vonatkozó ajánlás további elemzést igényel. A Bizottságot nem győzte meg az a javaslat, hogy az igazgatótanács támogatására az Európai Képzési Alapítványnál referens pozíciójához keressenek finanszírozást.

A Bizottság az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az európai szabályozási ügynökségek keretszabályáról szóló intézményközi megállapodás-tervezetet nyújtott be (COM(2005)59;2005 február) (ILAOFERA). A megállapodás azt javasolja , hogy az ügynökségek igazgatótanácsainak méretét úgy korlátozzák, hogy elősegítsék a hatékony döntéshozatalt és a működési költségek minimalizálását, és a Tanács által, illetve a Bizottság által kinevezett tagok számára azonos számú szavazatokat biztosítsanak. A Bizottság az Európai Képzési Alapítványról szóló rendelet felülvizsgálatára vonatkozó javaslata ezeket az elveket fogja követni.

A Bizottság osztja az értékelő következtetését, mely szerint „ a tanácsadói fórum eltávolodott az alapszabály szerinti feladatától”. Miközben a tanácsadói fórum jelentős hálózat, nagyrészt elvesztette az Európai Képzési Alapítvány irányítási szerveként ráruházott, alapszabály szerinti feladatát. Az Európai Képzési Alapítvány programozását egyre inkább a Bizottsággal folytatott párbeszédsorozat során határozzák meg az EU külső támogatási prioritásai alapján, a tanácsadói fórumnak az alapszabályon alapuló véleménye pedig már nem játszik döntő szerepet az Európai Képzési Alapítvány éves szintű tevékenységei tartalmának meghatározásában. Ezért javasolt, hogy ne szerepeljen alapszabály szerinti szervezetként az Európai Képzési Alapítványról szóló rendelet felülvizsgálatában. A Bizottság felkéri az Európai Képzési Alapítványt, hogy vizsgálja meg az értékelő ajánlásait a tanácsadói fórum felülvizsgálata során.

4.5. Kommunikáció és információterjesztés

Az értékelés következtetése szerint az Európai Képzési Alapítvány testületi szinten honlapja és kiadványai révén sikeres és professzionális kommunikációs rendszerrel rendelkezik. Az értékelők jelentése szerint a kommunikációs és információterjesztő rendszer az utolsó értékelés óta sokat fejlődött. A jelentés kimutatta, hogy az Európai Képzési Alapítvány kommunikációs kezdeményezései, különösen honlapja, műhelyei és cserelátogatásai, valamint hírlevele és nyomtatott kiadványai (80%) igen hatásosak voltak.

A jelentés azonban kiemelte, hogy az Európai Képzési Alapítvány mint intézmény támogatása esetleg túl nagy hangsúlyt kap. A jelentés ezért azt javasolta, hogy az Európai Képzési Alapítványnak meg kell erősítenie kapacitását teljesítményei és eredményei hatékony kommunikálásához, valamint a szakoktatáshoz és szakképzéshez kapcsolódó tematikus területekre vonatkozó elképzelések és anyagok terjesztéséhez. Azt is meg kell fontolnia, hogy kibővíti a kiadványok terjesztését a partnerországok nyelvein, hogy hozzáférhetőbbé tegye munkáját a partnerországok érdekelt felei számára.

A Bizottság üdvözli a kommunikáció és információterjesztés terén a legutóbbi értékelés óta végbemenő kedvező irányú fejlődéseket. A Bizottság felkéri az Európai Képzési Alapítványt, hogy vizsgálja meg a külső értékelő ajánlásait és javasoljon releváns korrigáló intézkedéseket.

5. KÖVETKEZTETÉS

A Bizottság osztja az értékelő általában kedvező véleményét az Európai Képzési Alapítvány hatékonyságáról és eredményességéről, és úgy véli, hogy az ügynökség értékes módon járult hozzá a közösségi tevékenységekhez a partnerországok területén a szakoktatás és szakképzés terén, valamint a munkaerő-piaci reformokban. A Bizottság nagyra értékeli az Európai Képzési Alapítványnak a projektek meghatározása és végrehajtása terén nyújtott szakértői hozzájárulásban megnyilvánuló munkáját.

Amint azt az értékelők is kiemelték, az Európai Képzési Alapítványnak meg kell vizsgálnia tervezési ciklusát, különösen abban a tekintetben, hogyan lehet a középtávú prioritások, az éves munkaprogram, a nemzeti tervek és az éves tevékenységi jelentés közötti kapcsolatot megerősíteni és nyilvánvalóbbá tenni. Releváns mérhető mutatókat kell meghatározni a célkitűzések nyomon követésének elősegítése érdekében, valamint az Európai Képzési Alapítvány beavatkozási területein elért hatás felmérésének megkönnyítése érdekében. Új megközelítéseket kell feltárni a releváns szakoktatási és szakképzési anyagok kialakítása és megfelelő terjesztése javítása érdekében, valamint az Európai Képzési Alapítvány teljesítményei és eredményei kommunikációja kapacitásának erősítésében.

Az új külső támogatási eszköz, az IPA és az ENPI bevezetése jelentős lépés az ágazati távlatú külső segítségnyújtás szakpolitika által vezérelt (nem pedig programvezérelt) megközelítése felé. Mindkét eszköznek az a célja, hogy támogatást nyújtson a partnerországok számára az érintett ágazatok belföldi reformjaiban megcélzott eredmények eléréséhez. A célkitűzéseket a partnerországok kormányaival folytatott párbeszéd folyamán határozzák meg, akik az általuk megtervezett és irányított reformfolyamatok végrehajtásához kapnak segítséget.

Ebben az új összefüggésben az Európai Képzési Alapítványnak a politikai fejlesztési és a programozási szakaszban a Bizottságot információval és elemzéssel kell ellátnia. Emellett figyelmet kell fordítani a partnerországok támogatására a helyi reformstratégiák meghatározásához és végrehajtásához szükséges kapacitás kiépítése céljából, valamint a hálózatépítés és a tapasztalatcsere elősegítésére az EU és a partnerországok között, illetve maguk a partnerországok között.

Az Európai Képzési Alapítvány szervezetének és működési módjának ehhez az új környezethez kell alkalmazkodnia. Az ügynökségnek az igazgatótanáccsal és a Bizottsággal együttműködve egyértelmű fontossági sorrendet kell kialakítania, és forrásait legfontosabb tevékenységeire kell fordítania.

Mind a Bizottság, mind pedig az Európai Képzési Alapítvány részéről szükség lesz arra, hogy fokozott tudatossággal forduljanak a felajánlott, illetve igényelt szolgáltatások felé, és azokat intenzíven ellenőrizzék annak biztosítása érdekében, hogy az ügynökség munkája továbbra is hasznos és releváns maradjon. Ez azt is jelenti, hogy a Bizottságnak teljes körű tájékoztatásban kell részesítenie az Európai Képzési Alapítványt az új vagy felülvizsgált prioritásokról és stratégiákról. Hasonlóképpen az Európai Képzési Alapítványnak a Bizottság szolgálatait – mind a helyi szinten, mind a pedig Bizottság székhelyein működőket – is teljes mértékben tájékoztatnia kell tevékenységeiről, kezdeményezéseiről, a partnerországok releváns érintett feleivel, más nemzetközi adományozókkal és ügynökségekkel fennálló kapcsolatáról a közösségi fellépések egységessége és ismertsége biztosítása céljából. Ehhez arra van szükség, hogy mindkét fél megújítsa elkötelezettségét a hatékony kommunikáció és információcsere mellett.

Az Európai Képzési Alapítvány irányításának további erőfeszítéseket kell tenni azért, hogy az ügynökségen belül elfoglalt helyét, valamint az új intézményi színtéren európai szakértői központként betöltött szerepét egyértelműen meghatározhassa.

Összefoglalva, a Bizottság úgy véli, hogy a külső értékelő jelentés hasznos tapasztalatokat és ajánlásokat tartalmaz az Európai Képzési Alapítvány mint szakértői központ fejlesztéséhez. A Bizottság felkéri az Európai Képzési Alapítványt, hogy nyújtson be az igazgatótanácsnak cselekvésiterv-tervezetet, kiemelve az értékelő és a Bizottság által e jelentésben tett ajánlásokra vonatkozó elemzését és javasolt intézkedéseit.

Az Európai Képzési Alapítványról szóló rendelet módosítására vonatkozó bizottsági javaslat szintén lehetőséget ad az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal közösen folytatott megbeszélésre és eszmecserére az Európai Képzési Alapítvány jövőbeni szerepéről, célkitűzéseiről és prioritásairól, valamint irányítási struktúrájáról.

[pic]

2. Melléklet

A KÖLTSÉGVETÉS ALAKULÁSA, 2002-2006

év | Közösségi támogatás | Személyzeti költségek | Igazgatási és infrastrukturális költségek | Működési költségek | Létszámterv | Lekötött források | A következő évre átvitt források | Felhasználatlan források | | 2002 | B7-664: 12,8

B7-033 4,0

Összesen: 16,8m |9 890 000

(63,0%)

|1 386 050

(8,0%)

|5 523 950

(29.0%) |105 |16 795 986 |3 365 833 |4 014 | | 2003 | 15 03 03 13,7

15 03 02 3,5

Összesen: 17,2m |10 529 000

(65,0%)

|1 421 000

(8,0%) |5 250 000

(27,0%) |104 |16 969 378 |1 725 970 |230 622 | | 2004 | 15 03 03: 15,1

15 03 02: 2,5

Összesen: 17,6m |10 993 973

(62,0%)

|1 390 027

(8,0%)

|5 276 000

(30,0%) |104 |17 321 617 |1 537 855 |278 383 | | 2005 | 15 03 03: 16,0

15 03 02: 2,5

Összesen: 18,5m |11 287 000

(61,0%)

|1 453 000

(8,0%)

|5 760 000

(31,0%) |104 |18 089 560 |2 729 149 |410 440 | | 2006 | 15 03 03: 16,95

15 03 02 : 2,5

Összesen: 19,45m |11 956 800

61,0%

|1 688 000

9,0%

|5 805 200

30,0% |105 | | | | |A tevékenységalapú költségvetés-tervezésre való 2003-as átállás óta: a 15 03 02 felváltja a B7-033-at; a 15 03 03 felváltja a B7-664-et.

[1] A 2003. június 18-i 1648/2003/EK tanácsi rendelet

[2] Az Európai Képzési Alapítvány honlapja: http://www.etf.eu.int/

[3] Azerbajdzsán, Belarusz, Grúzia, Kazahsztán, Kirgizisztán, Moldova, Mongólia, Orosz Föderáció, Örményország, Tádzsikisztán, Türkmenisztán, Ukrajna, Üzbegisztán

[4] Bulgária, Horvátország, Románia, Törökország és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság

[5] Albánia, Bosznia és Hercegovina, Szerbia (beleértve Koszovót, az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1244. határozata alapján) és Montenegró

[6] Algéria, Egyiptom, Izrael, Jordánia, Libanon, Marokkó, Palesztin Fennhatóság (Nyugati part és Gázai övezet), Szíria, Tunézia

[7] Lásd a EAR honlapját: http://eures.europa.eu

[8] Az Európai Képzési Alapítvány külső értékelése, ITAD, 2002 november: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#ETFinterim1

[9] COM (2003) 287, 2003.5.22.

[10] COM (1997) 379, 1997.7.18.

[11] Az Európai Képzési Alapítvány külső értékelése, ITAD, 2006 június: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#ETFinterim1

Igazgató

Muriel Dunbar

Tervezés, ellenőrzés és értékelés

Peter Greenwood

Tempus

Marleen Voordeckers

Műveleti orsztály

Sandra Stefani

Külső kommunikáció

Bent Sørensen

Igazgatás, központi szolgálatok

Olivier Ramsayer

Az ETF szerkezete - 2006. január 1.