NOTE This language version reflects the corrections done to the original EN version transmitted under COM(2016) 590 final of 14.9.2016 and retransmitted (with corrections) under COM(2016) 590 final/2 of 12.10.2016

A spektrum – akárcsak más erőforrások, így a számok és bizonyos mértékig a földterület – szűkös erőforrás, amely a tagállamokhoz tartozik, és melynek irányítása és kiosztása során figyelembe kell venni a tagállami sajátosságokat és szükségleteket. Ugyanakkor összehangoltabb és egységesebb uniós szabályozásra van szükség a piacra lépés tekintetében az olyan akadályok kiküszöbölése érdekében, amelyek a spektrum, a számok vagy a földterület egyedi használati jogának kiosztására vonatkozó, indokolatlanul különböző feltételek miatt keletkeznek. Egységes uniós szintű szabályok szükségesek a következők érdekében: i. annak lehetővé tétele, hogy a szolgáltatók kiterjesszék szolgáltatásaikat más tagállamokra; ii. megfelelő méretű piac létrehozása, amely lehetővé teszi, hogy az élen járó tagállamok részesüljenek annak előnyeiből; iii. korszerű vezeték nélküli kapacitásokhoz való, kellő időben történő hozzáférés biztosítása az uniós polgároknak és a vállalkozásoknak, hogy kiaknázhassák a digitális környezet, az innovatív szolgáltatások és alkalmazások előnyeit, és képesek legyenek az olyan mobil gazdaság irányába tartó, folyamatosan fejlődő digitális gazdaság előnyeinek kereskedelmi célú fejlesztésére és alátámasztására, ahol a spektrumpolitika fontos szerepet tölt be; iv. annak lehetővé tétele, hogy a lemaradó országok felzárkózhassanak és bekapcsolódjanak a digitális egységes piacba, ezáltal lehetővé téve a fejlettebb tagállamoknak, hogy határaikon belül fokozzák a polgárok közötti, valamint a kereskedelmi célú kommunikációt; továbbá v. valamennyi spektrumfelhasználó számára egységes bánásmód biztosítása az Unióban. Végezetül pedig annak érdekében, hogy az EU vezető szerepet tölthessen be a világban az új és továbbfejlesztett szolgáltatások terén, mint például az 5G, a berendezések gyártóinak és a hírközlési szolgáltatóknak megfelelő méretgazdaságosságra van szükségük. Ez nem csupán műszaki harmonizációt jelent, hanem mindenekelőtt olyan belső piacot, amely nagy vonalakban összehangolt módon fejlődik tovább annak érdekében, hogy a szolgáltatások és eszközök esetében érvényesülhessenek a stabil és összehangolt szabályokból fakadó előnyök.

Mindenütt elérhető, nagy kapacitású internetkapcsolat nélkül az egységes piac nem tudja humán tőkéjének jelentős részét kiaknázni. Ez nemcsak a területi kohéziót akadályozza, hanem azt is, hogy a vállalkozások hatékony termelésre, valamint innovatív és versenyképes szolgáltatások nyújtására legyenek képesek. Az internetkapcsolat alapvetően fontos társadalmi-gazdasági szerepet tölthet be azáltal, hogy megelőzi az elszigetelődést és az elnéptelenedést, és a peremterületeket összeköti az EU központibb régióival A tagállamok helyzete az internetkapcsolat tekintetében nagy különbségeket mutat. Igen jelentős eltérések figyelhetők meg, melyek nem magyarázhatók kizárólag a földrajzi helyzet, a lakosság, a GDP vagy a vásárlóerő különbségeivel, hanem a múltban hozott és a jelenlegi eltérő szakpolitikai döntések hozadékai. Amennyiben a keretből kimarad a mindenütt elérhető és akadálytalan internetkapcsolat elérését célzó uniós fellépés mint külön célkitűzés, az hozzájárul e különbségek fennmaradásához, ami mind az egységes piacot, mind a fogyasztói érdekeket nézve negatív hatásokkal jár.

A konzultáció széles körű és részletes volt, és nagy számú észrevétel érkezett fogyasztóktól, elektronikus hírközlő hálózatok és szolgáltatások biztosítóitól, nemzeti és uniós üzemeltetői szervezetektől, civil társadalmi szervezetektől, műsorszolgáltatóktól, technológiai szolgáltatóktól, internetszolgáltatóktól és online szolgáltatóktól, az internetkapcsolatra támaszkodó vállalkozásoktól és a tágabb digitális gazdaság szereplőitől, nemzeti hatóságoktól minden szinten, nemzeti szabályozó szervektől és más érdekelt felektől. Észrevételek érkeztek a szakpolitika által érintett érdekeltektől, a szakpolitikát végrehajtó szereplőktől, valamint olyan szereplőktől, akiket deklarált érdekek fűznek a szakpolitikához. A konzultációra 244 online választ küldtek be; valamennyi tagállamból, illetve az Unión kívülről is érkeztek válaszok az érdekeltektől. 2015. november 11-én, a nyilvános konzultáció mintegy félidejében nyilvános meghallgatásra is sor került.

Ami még ennél is fontosabb, a rendelkezésre álló, az együttműködést és az összhangot biztosítani célzó eszközök olyan helyzet kialakulásához vezettek, ahol nem mindig a legmegfelelőbb szabályozási megoldásokat követték, ez pedig hatással volt a végfelhasználót érintő eredményekre is. Az összhangra vonatkozó, uniós szintű ellenőrzések – a jelenlegi irányítási szerkezeten keresztül – hozzájárulnak a hozzáférés szabályozásának kiszámíthatóbbá tételéhez az EU egészében; hatásuk ugyanakkor jelentősen korlátozott a korrekciós intézkedéstervezeteket tekintve. Hasonlóképpen az összhang hiánya a spektrumgazdálkodás területén, valamint az, hogy a spektrumkiosztás koordinálása terén hiányzik az intézményi struktúra, a végfelhasználók számára olyan negatív következményekkel járt, mint például a 4G késedelmes kiépítése az EU területének nagy részén.

A legtöbb szabályozási terület ma is legalább ugyanolyan releváns, mint 2009-ben volt; ez különösen igaz a spektrumgazdálkodásra, mivel a spektrum alapvetően fontos, de szűkös erőforrás a jelenlegi és jövőbeli mobil és helyhez kötött vezeték nélküli hálózatok kiépítéséhez, valamint a hozzáférés szabályozására, amely a hálózatok tekintetében a továbbra is fennálló belépési akadályok felszámolását célzó eszköz. Például, habár az egyetemes szolgáltatási szabályok egyes konkrét elemeinek létjogosultságát a piaci fejlemények megkérdőjelezik, egy olyan védőháló koncepciója, amely biztosítja, hogy minden polgár részt vehessen a teljes mértékben megvalósult digitális társadalomban, még nagyobb jelentőségre tesz szert a digitális egységes piacon. Hasonlóképpen, míg a végfelhasználó védelmére vonatkozó egyes rendelkezések kiigazításra szorulhatnak a technológiai, piaci vagy jogszabályi változások nyomán, a végfelhasználó védelmére vonatkozó alapvető szükségletek, amelyekre e rendelkezések vonatkoznak, továbbra is relevánsak, és konkrét célkitűzéseik nem vesztettek jelentőségükből.

• Több olyan válasz érkezett, mely szerint a jelenlegi szabályozási keret nem mozdítja kellőképpen elő a belső piacot. A válaszadók általánosságban úgy vélik, hogy a szabályozói keretet a jelenlegi piaci dinamikáknak megfelelően ki kell igazítani. Sokan elismerték ugyanakkor a távközlési piacok liberalizálása nyomán elért eredményeket, különösen a végfelhasználóknál jelentkező előnyök és a legtöbb tagállam piacán tapasztalható verseny tekintetében.

• A spektrumot illetően elismerték a vezeték nélküli internetkapcsolat és a vezeték nélküli széles sávú kapcsolat jelentőségét. Általánosságban az iparág támogatja az összehangoltabb megközelítést, és a beruházások szempontjából nagyobb biztonságot igényel, valamint azzal kapcsolatos lehetőségeket, hogy az EU egészében új, vezeték nélküli és mobil hírközlő hálózatot építsenek ki, ideértve az 5G-t. A válaszok tanúsága szerint a spektrum tekintetében egyre nagyobb jelentőségre tesz szert a rugalmasabb hozzáférés és felhasználás.

• A tagállami hatóságok általánosságban hangsúlyozták a műszaki harmonizáció terén elért eredményeket, valamint annak szükségességét, hogy a további koordináció alulról építkező jellegű és önkéntes legyen; egyes hatóságok a harmonizáció és a rugalmasság megfelelőbb egyensúlyát tartják szükségesnek. Általánosan elismert annak jelentősége, hogy a jövőben a spektrumhozzáférés és -használat tekintetében nagyobb fokú rugalmasság szükséges.

• Számos tagállam közigazgatása felismerte, hogy szükség van a távközlési szabályok aktualizálására; ezt számos ok indokolja a következő generációs infrastruktúrákba való beruházás szükségességétől a technológiai és piaci változásokra való reagálás szükségességéig. Emellett többen szorgalmazzák az érintett szabályok rugalmasabbá tételét és egyszerűsítését is.

• Míg a hagyományos távközlési vállalatok úgy vélik, hogy a helyzet a rövid távú gazdasági megtérüléseket előnyben részesítette a hosszú távú beruházásokkal és az innovációval szemben, az alternatív szolgáltatók, a BEREC és a fogyasztói szervezetek szerint a keret égisze alatt nagyrészt megvalósultak a jelenlegi célkitűzések.

• A távközlési szolgáltatások felhasználói általában előnyben részesítik a jelenlegi hozzáférési rendeletet, míg egyesek úgy vélik, hogy a hangsúlyt a szolgáltatások közötti versenyre lenne érdemes helyezni az alapul szolgáló infrastruktúra helyett, és érdemes lenne hangsúlyozni az infrastruktúra-megosztás szükségességét.

• A válaszadók túlnyomó többsége úgy véli, hogy a felülvizsgálatnak lehetőséget kell nyújtania az egyetemes szolgáltatási szabályozás teljes átdolgozására. A tagállamok közigazgatásai szerint fenn kell tartani az egyetemes szolgáltatást, ugyanakkor tagállami szinten rugalmasság szükséges a finanszírozás és a széles sávra vonatkozó alkalmazás tekintetében. A BEREC támogatja az egyetemes szolgáltatási kötelezettségek eszközei tekintetében a jelenlegi választék fenntartását.

• Míg több tagállam közigazgatása, a szabályozói közösség és a fogyasztói szervezetek továbbra is szükségesnek tartanak magas szintű minimumharmonizáción alapuló ágazatspecifikus végfelhasználói védelmet, a távközlési ágazat inkább a horizontális jogalkotásra támaszkodna és teljes körű harmonizálást szorgalmaz, különösen a szolgáltatások tekintetében. Általában a távközlési ágazat, továbbá egyes közigazgatások szerint azonos szolgáltatásokra azonos szabályoknak kellene vonatkozniuk, míg más közigazgatások, az úgynevezett hálózatsemleges online szereplők, szoftver- és berendezés-értékesítők, kábelszolgáltatók és műsorszolgáltatók szerint az elektronikus hírközlési szolgáltatások jelenlegi meghatározás szerinti fogalma kellőképpen szilárd.

• Habár széles körben elismert, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok és a spektrumgazdálkodással foglalkozó hatóságok szerepe a továbbiakban is fontos marad, a válaszadók nagy csoportja kiemelte, hogy az uniós szintű intézményi szerkezetet felül kell vizsgálni a jogbiztonság és az elszámoltathatóság növelése érdekében.

A Bizottság az értékelési folyamat részeként több vizsgálat elvégzését is megrendelte. A vizsgálatok végrehajtása során nyilvános műhelytalálkozókra került sor, így az érdekeltek ismertetni tudták észrevételeiket, és visszajelzést adhattak a folyamatban lévő értékelési munkáról:

2016. április 6-án nyilvános munkaértekezletre került sor a WIK, az IDATE és a Deloitte által végzett, a hálózati beruházásokra vonatkozó európai szabályozási (mindenekelőtt hozzáférési) rendszerekre vonatkozó SMART 2015/002 tanulmány időközi megállapításainak validálása céljából;

2016. május 2-án pedig nyilvános munkaértekezletet tartottak a WIK, az CRIDS és a Cullen által végzett SMART 2015/003 tanulmány („Substantive issues for review in the areas of market entry, management of scarce resources and general end-user issues”, „A felülvizsgálat lényegi kérdései a piacra való belépés, a szűkös erőforrásokkal való gazdálkodás és általános végfelhasználó kérdések területén”) időközi megállapításainak validálására.

•Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

A Bizottság az alábbi független szakértők tanácsaira támaszkodott:

Más uniós intézmények, elsősorban az Európai Parlament és az Európai Tanács szakpolitikai ajánlásai.

Három felülvizsgálati tanulmány:

„Support for the preparation of the impact assessment accompanying the review of the regulatory framework for e-communications” (Az elektronikus hírközlés szabályozási keretének felülvizsgálatát kísérő hatásvizsgálat előkészítésének támogatása) (SMART 2015/0005),

„Regulatory, in particular access, regimes for network investment models in Europe” (SMART 2015/0002),

„Substantive issues for review in the areas of market entry, management of scarce resources and general consumer issues” (SMART 2015/0003).

Emellett számos más tanulmány eredménye is felhasználásra került a felülvizsgálati folyamatban. E tanulmányokat a hatásvizsgálat 6.1.4. szakasza sorolja fel.