A példák közé tartozik az Europa Nostra által szervezett #Ode2JoyChallenge (25 részt vevő ország); a European Route of Industrial Heritage „Work It Out” nevű projektje, amelynek keretében 3 000 fiatal táncolt egyszerre Európa-szerte 10 országban, valamint a Future of Religious Heritage nevű szervezet által koordinált „The Torch Initiative”, amely az emberek vallási örökséghez fűződő személyes emlékeit és történeteit gyűjtötte össze.

Az érdekeltek bizottságának 38 tagja – többek között az UNESCO és az Európa Tanács – 475 eseményt és kezdeményezést hajtott végre, amelyek közel 400 000 résztvevőt számláltak. Az egyik vezető kezdeményezés a European Cultural Heritage Summit – Sharing Heritage Sharing Values („Csúcstalálkozó az európai örökségről – Az értékek és az örökség megosztása”) volt, amelyre 2018 júniusában került sor Berlinben, és amelynek eredményeképp létrejött a „Cultural Heritage for the Future of Europe” („Kulturális örökség Európa jövőjéért”) című cselekvési felhívás, amelyet több mint 2 200 polgár és szervezet írt alá.

-Az UNESCO-val együttműködésben megvalósult „World Heritage Journeys in the EU” („Világörökségi utak az EU-ban”), amely 34 ikonikus és kevésbé ismert UNESCO világörökségi helyszínt köt össze 19 európai országban;

-a „Barcelonai Nyilatkozat” az Európán belüli turizmus társadalmi és kulturális hatásai fenntarthatóságának és versenyképességének javítása érdekében.

4.3.A kulturális örökség védelme

Az EYCH 2018 nagyszabású mozgósítást kezdeményezett a kulturális örökség európai szintű védelmének javítása érdekében. Az eredmények közé tartoztak a következők:

-„European quality principles for EU-funded interventions with potential impact upon cultural heritage” („A kulturális örökségre esetlegesen hatást gyakorló EU-finanszírozású beavatkozások európai minőségi alapelvei”) a Műemlékek és Műemlékhelyszínek Nemzetközi Tanácsával együttműködésben; -A „Safeguarding Cultural heritage from Natural and Man-Made Disasters” („A kulturális örökség védelme a természeti és ember okozta katasztrófáktól”) című tanulmány, amelynek keretében először kerültek feltérképezésre azok az uniós szintű stratégiák és eszközök, amelyek hozzájárulnak a sendai katasztrófakockázat-csökkentési keret végrehajtásához, valamint a tagállamok közötti jobb együttműködésnek való megágyazáshoz;

-Kutatási és kapacitásépítést célzó projektek a kulturális örökséget veszélyeztető katasztrófakockázatok jobb megértése és a megelőző intézkedések erősítése érdekében;

-A kulturális javak tiltott kereskedelmére, valamint az az ellen folytatott küzdelemhez rendelkezésre álló technológiák alkalmazására irányuló tanulmány; hozzájárulás e büntetendő tevékenységnek és annak megfékezésének alaposabb megértéséhez;

-Az UNESCO-val közösen kialakított eszköztár az európai igazságszolgáltatás és bűnüldözés tisztviselői számára a kulturális javak tiltott kereskedelme elleni küzdelem érdekében;

-Annak értékelése, hogy előmozdítható-e a Kopernikusznak – azaz az Unió Föld-megfigyelési programjának – a kulturális örökség megóvása, nyomon követése és kezelése terén történő használata;

-A kulturális örökség ágazatának és a történelmi örökség megőrzésével foglalkozó ágazatnak a mozgósítása az éghajlati örökséggel kapcsolatos mozgósításról szóló Párizsi Megállapodást támogató éghajlatvédelmi fellépés érdekében. Ez a 2018-ban tartott globális éghajlatvédelmi csúcstalálkozó alkalmával került megszervezésre a Műemlékek és Műemlékhelyszínek Nemzetközi Tanácsával együttműködésben.

4.4.Innováció

A 2018-as európai év a kulturális örökség ágazatában felmerülő kihívások innovatív és élvonalbeli megoldásainak előmozdítását célzó, nagyszabású törekvést indított el. Az eredmények közé tartoztak a következők:

-A „Policy Review: Innovation in Cultural Heritage Research” („Innováció a kulturális örökségre irányuló kutatásban”) című kiadvány, a CORDIS „Heritage at Risk: EU research and innovation for a more resilient cultural heritage” („Veszélyeztetett örökség: uniós kutatás és innováció az ellenállóbb kulturális örökség érdekében”) című eredménycsomagja, valamint az „Innovative solutions for Cultural Heritage” („Innovatív megoldások a kulturális örökség érdekében”) című kiadvány;

-„Fostering cooperation in the European Union on skills, training and knowledge transfer in cultural heritage professions” („A készségekkel, képzéssel és tudástranszferrel kapcsolatos együttműködés megteremtése a kulturális örökséghez kötődő szakmákban az Európai Unióban”) – kézikönyv a bevált gyakorlatokról a kulturális és oktatási intézmények számára;

-A „Kulturális és Kreatív Városok Figyelője” – egy, az Európa „Kulturális és Kreatív Városai” összehasonlító teljesítményértékelésére szolgáló eszköz – új kiadásának elkészítése;

-Az EU és az Európa Tanács „STEPS” nevű közös kísérleti projektje, amelynek célja a participatív kormányzás életképes modelljének vizsgálata;

-Az EU és az Európa Tanács „The Faro Way”: enhanced participation in cultural heritage („The Faro Way: fokozott együttműködés a kulturális örökség területén”) elnevezésű közös projektje.

-A kulturális örökség participatív kormányzásával foglalkozó uniós szakértői csoport jelentése.

5.UTÁNKÖVETÉS – A KULTURÁLIS ÖRÖKSÉGÉRT VALÓ FELLÉPÉS EURÓPAI KERETE