Javaslat A TANÁCS VÉLEMÉNYE Spanyolország gazdasági partnerségi programjáról /* COM/2013/0902 final - 2013/0393 (NLE) */





2013/0393 (NLE) Javaslat A TANÁCS VÉLEMÉNYE Spanyolország gazdasági partnerségi programjáról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, tekintettel a költségvetésiterv-javaslatok monitoringjára és értékelésére, valamint az euróövezeti tagállamok túlzott hiánya kiigazításának biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről szóló 2013. május 21-i 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre[1] és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, mivel: (1) A Stabilitási és Növekedési Paktum, melynek célja a költségvetési fegyelem biztosítása az Unióban, megállapítja a túlzott költségvetési hiány megelőzésére és kiigazítására szolgáló keretrendszert. A paktum alapja a rendezett államháztartás mint az árstabilitás és a pénzügyi stabilitáson alapuló dinamikus, fenntartható növekedés feltételeit erősítő eszköz, amely elősegíti az Unió fenntartható növekedésre és foglalkoztatásra irányuló célkitűzéseinek megvalósítását. (2) A költségvetésiterv-javaslatok monitoringjára és értékelésére, valamint az euróövezeti tagállamok túlzott hiánya kiigazításának biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről szóló, 2013. május 21-i 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet megállapítja az euróövezetbeli költségvetési politikák megerősített monitoringjára vonatkozó és a nemzeti költségvetéseknek a Stabilitási és Növekedési Paktum és az európai szemeszter keretében kiadott gazdaságpolitikai iránymutatásokkal való összhangjának biztosítását célzó rendelkezéseket. Mivel a költségvetési intézkedések önmagukban nem feltétlenül elegendőek a túlzott költségvetési hiány tartós korrekciójához, kiegészítő politikai intézkedésekre és szerkezeti reformokra lehet szükség. (3) A 473/2013/EU rendelet 9. cikke megállapítja a túlzotthiány-eljárás alatt álló euróövezeti tagállamok által benyújtandó gazdasági partnerségi programokra vonatkozó rendelkezéseket. A gazdasági partnerségi programnak meg kell határoznia a túlzott hiány eredményes és tartós korrekcióját célzó intézkedések ütemtervét, részletezve mindenekelőtt a legfontosabb fiskális-strukturális reformokat, különösen az adórendszerre, a nyugdíj- és egészségbiztosítási rendszerre és a költségvetési keretrendszerre vonatkozó, a túlzott hiány tartós kiigazítására hivatott intézkedéseket. (4) 2009. április 27-én a Tanács a Szerződés 104. cikkének (6) bekezdése alapján határozatot fogadott el Spanyolország túlzotthiány-eljárás alá helyezéséről. 2013. június 21-én a Tanács a 126. cikk (7) bekezdése alapján felülvizsgált ajánlást fogadott el a 473/2013/EU rendelet hatálybalépése előtt megnyitott túlzotthiány-eljárásra vonatkozóan. (5) 2013. október 1-én, azaz a 473/2013/EU rendelet 9. cikkének (3) bekezdése és 17. cikkének (2) bekezdése által megállapított határidőn belül Spanyolország gazdasági partnerségi programot nyújtott be a Bizottságnak és a Tanácsnak, amelyben meghatározta mindenekelőtt a túlzott hiány eredményes és tartós korrekciójára hivatott fiskális-strukturális reformokat. A gazdasági partnerségi program tartalmazza a Tanács Spanyolországnak címzett, július 9-i országspecifikus ajánlásainak végrehajtását célzó intézkedéseket. Ezeket a következő célok szerint csoportosították: i. differenciált és növekedésbarát költségvetési konszolidáció (1. és 2. országspecifikus ajánlás); ii. a reálgazdaság hitelellátásának javítása (3. ajánlás); iii. a munkanélküliséggel és a válság társadalmi hatásaival szembeni küzdelem (4., 5. és 6. ajánlás); iv. a versenyképesség és a növekedés ösztönzése (7. és 8. ajánlás); és v. a közigazgatás korszerűsítése (9. ajánlás). (6) Spanyolország a következő fiskális-strukturális reformokat tervezi végrehajtani: i. a költségvetési folyamatok szigorú nyomon követése regionális és helyi szinten; ii. független költségvetési intézmény létrehozása; iii. az egészségügyi és államigazgatási kiadások csökkentése; iv. az önkormányzatok kereskedelmi tartozásainak felszámolása; v. az állami kiadások és bevételek árrugalmatlanságának csökkentése; vi. nyugdíjak fenntarthatósága; vii. az adórendszer egyszerűsítése és hatékonyságának növelése; viii. az informális gazdaság elleni küzdelem; valamint ix. a közigazgatás hatékonyságának növelése. Megfelelő végrehajtásuk esetén ezek az intézkedések várhatóan hozzájárulnak a túlzott hiány tartós csökkentéséhez Spanyolországban. (7) Spanyolország gazdasági partnerségi programja emellett ismerteti a regionális pénzügyek nyomon követésének a költségvetési stabilitási törvény, a régiós likviditási alap és a beszállítói fizetési rendszer szabályai szerinti javítása terén elért fejlődést. Nem helyez kilátásba ugyanakkor további lépéseket a költségvetési stabilitási törvényben előírt megelőző és kiigazítási intézkedések szigorú és átlátható végrehajtásának megerősítése érdekében, így nem irányozza például elő a régiók gazdasági és pénzügyi terveit értékelő negyedéves jelentések idejében történő közzétételét, valamint az előírásokat megsértő jogalanyok szankcionálását vagy a szankcionálás elmaradását alátámasztó indoklás idejében történő publikálását. (8) Egy, a 473/2013/EU rendelet követelményeinek megfelelő, független költségvetési intézmény létrehozása hozzá fog járulni Spanyolország államháztartásának fokozott felügyeletéhez és a költségvetési céloktól való eltérések korai felismeréséhez. A független költségvetési intézmény emellett tanácsokkal szolgál majd a költségvetési stabilitási törvényben meghatározott megelőző, kiigazító és végrehajtási intézkedések életbe léptetése, valamint a régiók költségvetési céljainak meghatározása terén. A jelenlegi tervezet egyes intézményi jellegű rendelkezései, így elsősorban a költségvetési tanács elnökének hivatali idejét viszonylag rövid időben megszabó rendelkezések mindazonáltal nem biztosítják elegendő mértékben a tanács funkcionális és operatív függetlenségét. (9) Jóllehet a gazdasági partnerségi program az országspecifikus dokumentumban 2014 márciusa távlatában megfogalmazott ajánlás ellenére nem tartalmaz a főbb kiadási tételek átfogó, módszeres felülvizsgálatára vonatkozó terveket, az egészségügyi, foglalkoztatáspolitikai és államigazgatási kiadások ésszerűsítésére vonatkozóan vázolt intézkedések (továbbá a (14) preambulumbekezdésben említett, adócsalás elleni intézkedések) tájékoztatást adnak egyes fontosabb kiadási tételekről. Az egészségügyi kiadások területén az ellátási csomagok és a gyógyszerkészítmények referenciaárainak felülvizsgálata, valamint az egészségügyi cikkek központosított beszerzési platformjának bevezetése elősegítheti az állami források hatékonyabb felhasználását. Az államigazgatásban tervezett reformok a hatékonyság általános javulásán keresztül eredményezhetnek megtakarításokat az elkövetkező három évben, elsősorban az egymást átfedő közigazgatási struktúrák megszüntetése, az állandó költségek és az ún. „intézményi” igazgatás ésszerűsítése, valamint a helyi szervek reformja révén. A várt megtakarítások teljesüléséhez ugyanakkor mindezen intézkedések szigorú végrehajtására és nyomon követésére lesz szükség. Emellett a középtávú hatékonyságjavuláshoz elengedhetetlen az államigazgatási reform regionális szinten történő elfogadása. (10) A költségvetési stabilitási törvény folyamatban lévő felülvizsgálatának célja a különböző kormányzati szintek készpénz- és hátralékhelyzetének nyomon követésére vonatkozó pénzügyminisztériumi hatáskörök megerősítése. A cél az állami szféra kereskedelmi tartozásainak felszámolása, és annak megakadályozása, hogy a felhalmozódó kereskedelmi tartozások az egyes önkormányzatok pénzügyi fenntarthatóságát veszélyeztessék. Az ezzel kapcsolatos jogszabálytervezet az államháztartás valamennyi alszektorában erősíteni fogja a költségvetési fegyelmet. (11) Az indexálás megszüntetéséről szóló jogszabálytervezet a hatóságilag meghatározott árakra és díjakra vonatkozó indexálás rendszerét szünteti meg. Nem tartoznak hatálya alá a kollektív béralkuval, a pénzügyi ágazati eszközökkel és nyugdíjakkal kapcsolatos indexálási mechanizmusok (a nyugdíjakkal kapcsolatos rendszer alább ismertetendő, külön reform tárgyát képezi). Hatálybalépését követően a jogszabály valószínűleg államháztartási megtakarításokat eredményez majd, valamint hozzájárul az árakra gyakorolt másodlagos hatások mérsékléséhez, miközben elősegíti a vásárlóerő növekedését és a versenyképesség javítását. (12) Jelentős változások történtek a közelmúltban, és történnek az előirányzottak szerint a jövőben a nyugdíjrendszerben. A fenntarthatósági tényező javasolt szabályozása és az új nyugdíjindexálási képlet – a korai nyugdíjazásra vonatkozóan márciusban elfogadott reformmal együtt – az államháztartás fenntarthatósága javításának és a meredeken emelkedő nyugdíjkiadások visszafogásának irányába tett fontos lépések. (13) Az adórendszer módszeres felülvizsgálata (2. országspecifikus ajánlás) tekintetében a gazdasági partnerségi program egy szakértői csoport 2014 februárjában benyújtandó következtetéseire utal, amelyet a kormány a későbbiekben értékel majd. A dokumentum emellett ismerteti a környezetvédelmi adókat érintő további intézkedésekre vonatkozó ajánlásra válaszoló intézkedéseket (például a fluorid gázra kivetett új adó bevezetését). (14) A gazdasági partnerségi program utal az adócsalás és a be nem jelentett munkavégzés elleni küzdelem jegyében fogant intézkedésekre, köztük a 2014 elején elfogadandó éves adó- és vámellenőrzési tervre, valamint a foglalkoztatási és társadalombiztosítási csalások elleni terv folytatódó végrehajtására. Ezek az erőfeszítések várhatóan tovább növelik a bevételeket, hozzájárulva ezzel a költségvetés konszolidációjához. (15) A gazdasági partnerségi programban jelentős hangsúlyt kapnak a munkaerő-piaci kérdések, köztük a 2012. évi munkaerő-piaci reform értékelése, az aktív munkaerő-piaci politikák folyamatban lévő reformja, a fiatalok vállalkozási és foglalkoztatási stratégiájának végrehajtása és a köz- és magánszféra közötti együttműködési formák bevezetése a munkahely-közvetítő szolgáltatások terén. A program ugyanakkor a magánszférában működő foglalkoztatási szolgáltatásokkal való együttműködésen túlmenően nem tartalmaz az állami foglalkoztatási szolgálatok további korszerűsítését célzó konkrét terveket. Sőt, a 2012. évi munkaerő-piaci reform értékelését követően a program nem irányoz elő a reform további megerősítésére szolgáló intézkedéseket sem. Mindezzel együtt a reform a jelek szerint fokozta a vállalkozások belső rugalmasságát, hozzájárult a bérkiáramlás visszafogásához, és ezzel ceteris paribus mérsékelte a munkahelyek számának csökkenését. (16) A termék- és szolgáltatáspiaci reformok ugyancsak jó irányba tartanak. A gazdasági partnerségi program tájékoztatást ad az egységes piacról és a szakmai szolgáltatásokról szóló jogszabálytervezetekről, valamint a vállalkozásokról szóló törvényről. Aláhúzza emellett a villamosenergia-elszámolásokkal kapcsolatos hiány csökkentésére irányuló intézkedéseket. A reform, amelynek kiteljesítése még nem fejeződött be, elősegítheti az elszámolásokkal kapcsolatos adósságnövekedés és a költségvetés vonatkozásában ezzel összefüggésben jelentkező függő kötelezettségek növekedésének megállítását, ELFOGADTA EZT A VÉLEMÉNYT: A Spanyolország által a Bizottságnak és a Tanácsnak 2013. október 1-jén benyújtott gazdasági partnerségi programban foglalt fiskális-strukturális reformintézkedések a túlzott hiány eredményes és tartós csökkentését nagy vonalakban megfelelően támogatják. A gazdasági partnerségi program megerősíti a 2013-as nemzeti reformprogramban és a stabilitási programban vázolt fiskális és egyéb strukturális reformok programját és menetrendjét, és egyes esetekben részletesebben bemutatja az intézkedések tartalmát és azok várható ütemezését. A Tanács egyes ajánlásait mindeddig ugyanakkor csak részben támogatják konkrét intézkedések. Ez a helyzet például a jelentősebb kiadási tételek módszeres, az állami kiadások hatékonyságának javítását célzó felülvizsgálatával (1. országspecifikus ajánlás). Az adórendszer felülvizsgálata tekintetében (2. országspecifikus ajánlás) a gazdasági partnerségi program lényegében mindössze egy adószakértői csoport várhatóan 2014. februárban megjelenő következtetéseire utal. A reformintézkedések elfogadása és/vagy teljes körű végrehajtása a legtöbb esetben még nem történt meg, így a gazdasági partnerségi program sikerének kulcsa a gyors és maradéktalan végrehajtásban rejlik. A reformok végrehajtását a Bizottság és a Tanács az európai szemeszter keretében követi nyomon. Kelt Brüsszelben, a Tanács részéről az elnök [1] HL L 140., 2013.5.27., 11. o.