[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.8.2.

COM(2010)417 végleges

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Dánia EGF/2009/031 DK/Linak referenciaszámú kérelme)

INDOKOLÁS

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás[1] a pénzügyi keret vonatkozó fejezeteinek felső korlátain felül évi legfeljebb 500 millió EUR összegben engedélyezi az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (a továbbiakban: EGAA, az Alap) igénybevételét (28. pont).

Az Alapból való hozzájárulásokra vonatkozó szabályokat az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[2] tartalmazza.

2009. szeptember 8-án a Dániában a Linak A/S csoportnál történt 198 fős létszámleépítést követően Dánia benyújtotta az EGAA-ból nyújtott pénzügyi hozzájárulás iránti „EGF/2009/031 DK/Linak” kérelmet.

A kérelem alapos vizsgálata után a Bizottság az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkével összhangban úgy döntött, hogy a pénzügyi hozzájárulásnak a rendeletben megállapított feltételei teljesülnek.

A KÉRELEM ÖSSZEFOGLALÁSA ÉS ELEMZÉSE

Fontosabb adatok:

EGAA hivatkozási szám EGF/2009/031

Tagállam Dánia

2. cikk c)

Érintett vállalkozások Linak A/S

NUTS II régió DK03 – Syddanmark

NACE Rev. 2 ágazat n/a

Referencia-időszak 2008.11.01.–2009.06.30.

A személyre szabott szolgáltatások kezdetének időpontja 2009.10.01.

A kérelem benyújtásának időpontja 2009.09.08.

A referencia-időszakban történt elbocsátások száma 198

A támogatandó elbocsátott munkavállalók száma 139

Személyre szabott szolgáltatások: költségvetés euróban 1 771 544

Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadások:[3] költségvetés euróban 95 393

Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadások (%) 5,1%

Teljes költségvetés euróban 1 866 936

EGAA-hozzájárulás euróban (65%) 1 213 508

1. A kérelem 2009. szeptember 8-án nyújtották be a Bizottsághoz, majd 2010. március 30-ig további információkkal egészítették ki.

2. A kérelem az 1927/2006/EK rendelet 2. cikkének c) pontja szerint eleget tesz az Alap igénybevételéhez szükséges feltételeknek, és benyújtása a rendelet 5. cikkében említett 10 hetes határidőn belül megtörtént.

Kapcsolat az elbocsátások és a globalizáció vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság miatt a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások között

3. Az elbocsátások és a globális pénzügyi-gazdasági válság közötti kapcsolat indokolásaként Dánia azzal érvel, hogy a Linak A/S vállalatnál történt elbocsátások a mechanikus és elektronikus gépek keresletében a gazdasági válság és az azzal járó recesszió eredményeképpen bekövetkezett hirtelen visszesés közvetlen következményei. Az EUROSTAT-tól származó statisztikai adatokkal bizonyítja, hogy a „Gép, gépi berendezés gyártása” ágazat termelésében mutatkozó általános kedvező tendencia 2008 negyedik negyedévében drámai fordulatot vett az Unióban. Mind Dániában, mind (a gyártás terén uniós szinten vezető szerepet játszó) Németországban 2008 negyedik negyedéve és 2009 harmadik negyedéve között a termelésben 25%-os vagy annál nagyobb mértékű visszaesés volt tapasztalható.

A válság miatt bekövetkezett termelés-visszaesés még tovább súlyosbította az ágazatban tevékenykedő vállalatok egyébként is nehéz helyzetét. Az uniós munkaerő-költségek töredékével dolgozó Ázsia által gyakorolt költségnyomás eredményeképpen a termelés lassanként kiszorult Európából, így Dániából is.

A költségnyomás hatása a Linak A/S-t sem kerülte el. Dánia elismeri, hogy a Linaknál és az ágazat más vállalkozásainál bekövetkezett elbocsátásokra mindenképpen sor került volna, de hosszabb időszak alatt, ezért azok jobban tervezhetők és könnyebben kezelhetők lettek volna.

Családi vállalkozás lévén a Linak A/S nem tesz közzé pénzügyi információkat, de a cég humánerőforrás-igazgatója sajtóértesülések szerint úgy nyilatkozott, hogy az elbocsátások a romló értékesítési eredmények közvetlen következményei. A Linak A/S ugyanabban az ágazatban tevékenykedik, mint a Danfoss-csoport, amely a világszintű eladások komoly visszaesése miatt szintén jelentős számú munkavállalót bocsátott el ugyanebben a régióban.

Dánia nem számít arra, hogy a Linaknál megszűnt munkahelyek jó részét az ország akár a válság után visszanyerhetné. Az ágazatban jelen lévő költségnyomás és az ázsiai és egyéb Unión kívüli piacok jelentőségének növekedése együttesen biztosítja, hogy bármiféle új gyártási kapacitást várhatóan az Unión kívül fognak létrehozni.

Az elbocsátások számának kimutatása és a 2. cikk c) pontjában előírt kritériumoknak való megfelelés

4. Dánia ezt a kérelmet az 1927/2006/EK rendelet 2. cikkének c) pontja értelmében nyújtotta be, amely az érintett tagállam(ok) által kellőképpen alátámasztott kivételes esetekben, ha az elbocsátások súlyos következménnyel járnak a foglalkoztatottságra és a helyi gazdaságra nézve, akkor is lehetővé teszi a tagállamok számára az Alapból származó támogatásra vonatkozó kérelem benyújtását, ha az a) és a b) pontban meghatározott feltételek nem teljesülnek maradéktalanul.

A Linak A/S-nél bekövetkezett leépítés időben és térben egybeesik egy másik hasonló jelentős eseménnyel, amely külön EGAA-kérelem tárgyát képezi (EGF/2009/015 DK/Danfoss Group). Ez utóbbi kérelem 1443 fő elbocsátására vonatkozik, a dél-dániai Sønderborg gépipari ágazatában tevékenykedő három kapcsolt vállalkozásnál. Sønderborg Dánia egy viszonylag elszigetelt részén fekvő, mintegy 76 000 fő lakosú település. A Linaknál az elbocsátások ugyanazon a településen és ugyanakkor következtek be, mint a Danfoss-csoport esetében, és az ágazat, amelyben az érintett munkavállalók dolgoztak, szintén egybeesik a Danfoss-csoport egyik tevékenységi területével.

A Danfoss-csoport esetében két különböző NACE 2. ágazatban (27. és 28.) került sor elbocsátásokra, a Linaknál az érintett ágazat a NACE 2. 27. volt. Emiatt az 1927/2006/EK rendelet 2. cikkének értelmében nem nyújtható be az összes munkavállalóra kiterjedő közös kérelem.

A helyi munkaerőpiacra gyakorolt hatás különösen súlyos lesz, és ennek megfelelően csökkennek az elbocsátott munkavállalók lehetőségei is. A két elbocsátás-sorozat együttesen katasztrofális hatást gyakorol a helyi munkaerőpiacra, ahol a munkanélküliség 2008 közepe és 2009 közepe között 250%-kal emelkedett.

Dánia érvelése szerint a két elbocsátási esemény egybeesése szokatlanul nehéz helyzetet teremt az érintett munkavállalók és térség számára, emiatt a jelen esetet (Linak A/S) kivételes esetnek kell tekinteni.

5. A kérelem eltér az 1927/2006/EK rendelet 2. cikkének b) pontjában foglalt kritériumoktól, mivel az elbocsátások száma egy kilenchónapos időszak során nem éri el a cikk által előírt 500 fős alsó küszöböt. Dánia mindamellett úgy érvel, hogy a Danfoss-csoport külön EGAA-kérelmében foglalt elbocsátások nagy száma – amelyek nagy része ugyanebben a NACE 2. ágazatban következett be – bizonyítja, hogy az ágazat súlyos gazdasági csapást szenvedett el.

6. A kérelemben a Linak A/S vállalatnál a 2008. november 1. és 2009. június 30. közötti időszakban 198 fő elbocsátása szerepel. Valamennyi elbocsátást az 1927/2006/EK rendelet 2. cikke (2) bekezdésének második francia bekezdése alapján számolták ki.

Dánia érvelése szerint ez a kérelem kivételes esetre vonatkozik és az Alap igénybevétele azért indokolt, mert az elbocsátásokra ugyanabban az ágazatban, ugyanakkor és ugyanabban a térségben került sor, mint egy másik EGAA-kérelem tárgyát képező elbocsátásokra (EGF/2009/015 DK/Danfoss Group). Az eset kivételes jellege e tényezők együttállásából ered, amelyek együttesen szokatlanul nehéz helyzetbe hozzák az érintett munkavállalókat és régiót.

Az elbocsátások váratlan jellegének magyarázata

7. Dánia érvelése szerint a gazdasági és pénzügyi világválság tovább súlyosbította az elektronikai ágazatban tevékenykedő vállalkozások egyébként is nehéz helyzetét. A költségnyomás már előzőleg is erősen ránehezedett a magasabb költségekkel dolgozó országok vállalkozásaira, és a keresletben, majd ezáltal a termelésben a válság miatt bekövetkező csökkenés miatt a Linak A/S-nek nem maradt más választása, mint hogy bezárja a veszteséges gyártóüzemeket. Mivel a válság hirtelen következett be, nem lehetett gyors alternatívákat találni, és a recesszió mélysége következtében a vállalatcsoport veszteségei fenntarthatatlanokká váltak.

Az elbocsátó vállalkozások és a támogatandó munkavállalók azonosítása

8. A kérelem szerint a Linak A/S vállalkozásnál összesen 198 személyt bocsátottak el.

Dánia becslése szerint az elbocsátott munkavállalók 70%-a (139 fő) részesül majd támogatásban az Alapból. A fennmaradó 30%-nak várhatóan saját kezdeményezésből, az Alap támogatásának igénylése nélkül is sikerül majd állást találnia.

9. A támogatandó munkavállalók megoszlása a következő:

Kategória | Szám | Százalék |

Férfiak | 65 | 46,8% |

Nők | 74 | 53,2% |

Az EU állampolgárai | n/a | n/a |

Nem EU-állampolgárok | n/a | n/a |

15 és 24 év közöttiek | 23 | 16,5% |

25 és 54 év közöttiek | 111 | 79,9% |

54 évesnél idősebbek | 5 | 3,6% |

10. Szakmai csoportok tekintetében a felosztás a következő:

Kategória | Szám | Százalék |

Felsőfokú képzettséggel rendelkező szakemberek | 11 | 7,9% |

Technikusok és hasonló végzettségű egyéb szakmunkaerő | 17 | 12,2% |

Berendezések és gépek kezelői és összeszerelői | 111 | 79,9% |

11. Az 1927/2006/EK rendelet 7. cikkével összhangban Dánia megerősíti, hogy az Alap végrehajtásának különféle szakaszaiban és különösen az Alaphoz való hozzáférésben mind jelenleg, mind a jövőben a nők és a férfiak egyenlőségét szem előtt tartó és diszkriminációellenes politikát alkalmaz és fog alkalmazni.

Az érintett területek, az ott működő hatóságok és az érdekelt felek bemutatása

12. Az érintett terület Sønderborg település, amelyet 2007. január 1-jén hoztak létre hét település összevonásával. A település lakossága 76 647 fő. Földrajzilag két fő részből áll: Als szigetéből és a Sundeved-félszigetből, amelyeket Sønderborg városi részén két híd köt össze. Als a Kis-Bæltet átszelő kompösszeköttetéssel is rendelkezik Fyn szigetével, a fő dél-jyllandi közlekedési artéria azonban a településtől nyugatra fekszik. Az Als-sziget északi része – ahol a Linak székhelye található – különösen félreeső terület. Sønderborg városától a német határ mindössze 30 km távolságra van és a település egy része a Flensburg-fjord északi oldalán fekszik, ahonnan rövid vízi utazással megközelíthető a Németországhoz tartozó déli part. Ezért a település határ menti térségben fekszik. A szomszédos terület, Észak-Schleswig-Holstein azonban nem tartozik Németország „növekedési térségei” közé. Az elmúlt évtizedben valójában jelentős munkaerő vándorolt át Németországból Dél-Jyllandba.Ha a Danfoss körül nem alakult volna ki egy mechatronikai vállalkozásokból álló csoportosulás, Als térsége különösen bizonyára perifériára szorult volna, amint az például a szomszédos területek – a Fyn-sziget déli része és az attól délre eső szigetcsoport – esetében megtörtént.A területre különösen jellemző a viszonylag magas átlagéletkor, és a demográfiai előrejelzések a további tíz évben még a hirtelen gazdasági válság hatásainak figyelembevétele nélkül is a népesség csökkenését jósolják.Noha az általános oktatási és képzettségi szint meglehetősen magas, a térségre továbbra is jellemző, hogy a lakosság jelentős részét szakképzettséget nem igénylő ipari munkakörben foglalkoztatják. A globalizáció jelenleg a népesség e csoportját érinti a legérzékenyebben.

13. A fő érdekelt felek Sønderborg település és Dél-Dánia régió.

Az elbocsátások várható hatása a helyi, a regionális és az országos foglalkoztatásra

14. Sønderborg településen a vas- és fémipar a teljes helyi foglalkoztatás mintegy 25%-át képviseli. 2009 első 9 hónapjában a nyilvántartott munkanélküliek száma több mint 300%-kal nőtt, és ugyanebben az időszakban a vas- és fémipar több mint 1600 munkavállalót épített le.

15. Dánia bizonyítékokkal támasztotta alá, hogy Sønderborgban a munkanélküliség a 2008 közepétől 2009 közepéig tartó időszakban a dániai átlagnál nagyobb mértékben emelkedett. Ezen időszak alatt Sønderborgban a munkanélküliek száma mintegy 250%-kal nőtt.

16. A munkaerő mintegy 15%-át foglalkoztató elektronikai ipar volt a legnagyobb egyedi ágazat a térségben, és a Linak A/S-től elbocsátott munkaerőt nem fogják beszippantani más vállalkozások. A leépített munkavállalók átképzés nélkül valószínűleg nehezen fognak tudni ismét elhelyezkedni. Ebben az esetben különösen fontos az a körülmény, hogy Sønderborgban az ágazat más jelentős munkáltatói is nagyszámú munkavállalót építettek le. Ennélfogva jelentősen csökken a munkavállalók esélye arra, hogy újból el tudjanak helyezkedni az ágazatban.

A finanszírozásra javasolt, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja és annak tételes bontásban meghatározott, becsült költségei, valamint a strukturális alapok által támogatott intézkedésekkel mutatott kiegészítő jelleg

17. A Dánia által a leépített munkavállalók támogatása érdekében javasolt intézkedéscsomag – a kezdeti pályaorientációs tanácsadást és munkaközvetítést követően – három pillérre épül, melyek: az oktatás és képzés, a foglalkoztatási ösztönzők és a vállalkozás indításához nyújtott ösztönzők. A csomagot úgy tervezték meg, hogy az figyelembe vegye a munkavállalók képzettségi szintjét, mobilitását és a régióban számukra jelenleg vagy várhatóan elérhető munkalehetőségeket. Noha a kezdeti tanácsadáson és munkaközvetítésen valamennyi támogatandó munkavállaló részt fog venni, más fellépések kisebb számú munkavállalót célozhatnak, akik közül néhányan adott esetben több fellépés kedvezményezettjei is lehetnek.

18. A kezdeti pályaorientációs tanácsadás és munkaközvetítés során minden munkavállaló számára egyénileg meghatározzák a legjobb lehetőségeket. Minden támogatott munkavállaló részesül alapképzésben készségei felmérése és annak meghatározása érdekében, hogy a rendelkezésre álló aktív munkaerő-piaci intézkedések közül melyek a legmegfelelőbbek számára. A becslések szerint az elbocsátott munkavállalók 70%-a vesz részt ebben az intézkedésben, amelynek becsült költsége munkavállalónként 3356 EUR.

19. Az „oktatás és képzés” pillér öt elkülönülő fellépést tartalmaz:(1) Kiegészítő idegenforgalmi képzés . A becslések szerint 18, elsősorban alacsonyabban képzett munkavállaló vesz majd részt ebben az intézkedésben, amelynek becsült költsége munkavállalónként 6644 EUR. A fellépés célja a régióban egyre növekvő idegenforgalmi ágazat szempontjából releváns készségek kifejlesztése, beleértve a reklámozást, a marketinget, a márkaépítést, a szolgáltatásnyújtást és az üzleti adminisztrációt.(2) Kiegészítő energia-technológiai képzés . A fenntarthatóság középpontba kerülése miatt várhatóan a régióbeli kis-, közép- és nagyvállalkozások részéről mutatkozik kereslet a szakképzett munkaerő iránt. Javasolt mintegy 12 – elsősorban alacsonyabban képzett – munkavállaló betanítása az ezen ágazatban való munkavállalásra, szorosan együttműködve a meglévő régióbeli munkáltatókkal. A becsült költség munkavállalónként 6644 EUR.(3) A fiatalok bevonzása és megtartása az oktatásban . Sønderborg térségére jellemző, hogy a fiatalok egy csoportja nem részesült szakképzésben. Ennek megoldására számos kezdeményezés született, de azok nem hozták meg a kívánt eredményeket. E fellépés célja a fiatal elbocsátott munkavállalók visszavonzása az oktatásba, amihez kiegészítő támogatás szükséges, beleértve a munkából a tanulásba való átmenet megkönnyítését szolgáló útmutatást és anyagi támogatást. A becslések szerint 18 alacsonyabban képzett munkavállaló vesz részt ebben az intézkedésben, amelynek becsült költsége munkavállalónként 6711 EUR.(4) Vállalkozási ügyintézési oktatás és képzés . A becslések szerint 9 – elsősorban alacsonyabban képzett – munkavállaló részesül az üzleti adminisztrációval (számvitellel, tervezéssel, kommunikációval és stratégiai irányítással) kapcsolatos képzésben. A képzés iskolai és gyakorlati (munkahelyi) képzést is magában foglal. A becsült költség munkavállalónként 7114 EUR.(5) Korrekciós oktatás . Becslések szerint mintegy 48 idősebb (40–60 éves), igen alacsonyan képzett munkavállaló korrekciós oktatásban részesül olyan területeken, mint az olvasás, helyesírás és matematika, hogy ezáltal további oktatási és foglalkoztatási lehetőségeket tudjanak kihasználni. A becsült költség munkavállalónként 5302 EUR.

20. A „foglalkoztatási ösztönzők” pillér három elkülönülő fellépést tartalmaz:(1) Pályamódosításra készülő idősebb személyeknek nyújtott ösztönzés . E fellépés célja ösztönzők nyújtása idősebb (40–60 éves), korábban a fémipari ágazatban dolgozó munkavállalóknak abból a célból, hogy kihasználják a más ágazatokban adódó lehetőségeket. Felismerve annak valószínűségét, hogy a fémipari ágazat a közeljövőben aligha fog talpra állni a régióban, szükséges e munkavállalók más ágazatokba történő átlépésének elősegítése. E fellépés útmutatást és mobilitási támogatást foglal magában és a becslések szerint 12 munkavállalót érint majd fejenként 4952 EUR becsült költséggel.(2) Szakmai gyakorlat és mentorálás . Várhatóan 36, alacsony szintű képzettséggel rendelkező, fiatalabb munkavállaló vesz részt szakmai gyakorlatban és mentorálásban, szorosan együttműködve olyan térségbeli vállalkozásokkal, amelyek hagyományosan átvesznek munkavállalókat más ágazatokból. A becsült költség munkavállalónként 5161 EUR. A cél annak biztosítása, hogy ezek a munkavállalók szoros kapcsolatban maradjanak a munkaerőpiaccal, elősegítve mihamarabbi újbóli integrációjukat.(3) Vállalaton belüli képzés . A munkanélküliek újbóli munkaerő-piaci integrációjának elősegítése érdekében ez a fellépés munkahelyi képzést kínál – különösen kis- és középvállalkozásoknál –, különös tekintettel az ilyen vállalkozások esetében megkívánt készségekre. A becslések szerint mintegy 36 elbocsátott munkavállaló vesz részt ebben az intézkedésben, amelynek becsült költsége munkavállalónként 5772 EUR.

21. A „vállalkozás indításához nyújtott ösztönzők” pillér három elkülönülő fellépést tartalmaz, amelyek mindegyike elsősorban az idősebb, alacsonyan képzett elbocsátott munkavállalókat célozza meg:(1) A növekvő ágazatokban vállalkozást indító személyeknek nyújtandó pénzügyi támogatás . Csak kamattörlesztést igénylő hitel formájában nyújtott pénzügyi támogatást kínálnának azoknak az elbocsátott munkavállalóknak, akik valamely növekedésben lévő ágazatban – például a szabadidős vagy szociális ágazatban – új vállalkozást indítanának. Az intézkedésbenl várhatóan 6 személy részesül. A pénzügyi támogatás akkor ítélhető meg, ha az elbocsátott munkavállaló alkalmazottakat vesz fel az általa indított vállalkozás keretében. A becslések szerint a vállalkozónkénti átlag hitelösszeg 26 846 EUR körül mozog majd.(2) Folyamatos tanácsadás és mentorálás vállalkozóknak . Az új vállalkozások sikerre vitele érdekében ez a fellépés folyamatos tanácsadást és mentorálást kínál a vállalkozóknak. A becslések szerint mintegy 9 munkavállaló vesz majd részt ebben az intézkedésben, amelynek becsült költsége munkavállalóként 4027 EUR. Minden vállalkozó mellé kijelölnek egy, az ágazatot jól ismerő mentort, aki rendszeresen konzultál a vállalkozóval és tanáccsal látja el. A tervek szerint a mentori rendszer egy évig maradna fenn, ezzel egyidejűleg olyan hálózati csoportokat hoznának létre a jelenlegi és potenciális növekedési ágazatokban, amelyek keretében az új vállalkozóknak lehetőségük nyílna a találkozásra, eszmecserére és együttműködésre.(3) Reklám- és márkaépítési tanácsadás a növekedési ágazatokban tevékenykedő vállalkozóknak . E fellépés célja reklámügynökség általi szaktanácsadás biztosítása az induló vállalkozások márkaépítéséhez és reklámozásához. Várhatóan mintegy 2 munkavállaló vesz részt ebben a hat hónapig tartó intézkedésben, amelynek becsült költsége munkavállalónként 8054 EUR.

22. Az 1927/2006/EK rendelet 3. cikke szerint kimutatott, az Alap végrehajtásához kapcsolódó kiadások előkészítési, irányítási és ellenőrzési, valamint tájékoztatási és népszerűsítési tevékenységeket takarnak.

23. A dán hatóságok által ismertetett, személyre szabott szolgáltatások az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkében meghatározott támogatható tevékenységek közé sorolható aktív munkaerő-piaci intézkedéseknek minősülnek. A dán hatóságok e szolgáltatások összköltségét 1 771 544 euróra, az Alap végrehajtásához kapcsolódó kiadásokat pedig 95 393 euróra (az összköltség 5,1%-a) becsülik. Az Alapból igényelt teljes hozzájárulás összege 1 213 508 EUR (az összköltségek 65%-a).

Intézkedések | A támogatandó munkavállalók becsült száma | Becsült költségek (egy támogatandó munkavállalóra) (EUR) | Teljes költség (EGAA és nemzeti társfinanszírozás (EUR) |

Személyre szabott szolgáltatások (az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkének első bekezdése) |

Pályaorientációs tanácsadás és munkaközvetítés | 139 | 3356 | 466 443 |

Oktatás és képzés |

Kiegészítő idegenforgalmi képzés | 18 | 6644 | 119 597 |

Kiegészítő energia-technológiai képzés | 12 | 6644 | 79 732 |

A fiatalok bevonzása és megtartása az ifjúsági és továbbképzésben | 18 | 6711 | 120 805 |

Vállalkozási ügyintézési oktatás és képzés | 9 | 7114 | 64 027 |

Korrekciós oktatás | 48 | 5302 | 254 497 |

Foglalkoztatási ösztönzők |

Pályamódosításra készülő idősebb személyeknek nyújtott ösztönzés | 12 | 4953 | 59 436 |

Szakmai gyakorlat és mentorálás | 36 | 5161 | 185 799 |

Vállalaton belüli képzés | 36 | 5772 | 207 785 |

Vállalkozás indításához nyújtott ösztönzők |

A növekvő ágazatokban vállalkozást indító személyeknek nyújtandó pénzügyi támogatás | 6 | 26 846 | 161 074 |

Folyamatos tanácsadás és mentorálás vállalkozóknak | 9 | 4027 | 36 242 |

Reklám- és márkaépítési tanácsadás a növekedési ágazatokban tevékenykedő vállalkozóknak | 2 | 8054 | 16 107 |

Összes személyre szabott szolgáltatás részösszege | 1 771 544 |

Az EGAA által támogatott intézkedések végrehajtásához kapcsolódó kiadások (az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkének harmadik bekezdése) |

Előkészítő tevékenységek | 14 309 |

Irányítás | 47 696 |

Tájékoztatás és nyilvánosság | 14 309 |

Ellenőrzési tevékenységek | 19 079 |

Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadások részösszege | 95 393 |

Becsült költségek összesen | 1 866 936* |

EGAA-hozzájárulás (az összköltségvetés 65%-a) | 1 213 508 |

[* a végösszeg a kerekítés miatt nem egyezik]

24. Dánia megerősíti, hogy a fent leírt intézkedések kiegészítik a strukturális alapok által finanszírozott intézkedéseket.

Időpont(ok), amikor az érintett munkavállalók részére a személyre szabott szolgáltatások nyújtását elkezdték, vagy elkezdésüket tervezik

25. Dánia 2009. október 1-jén kezdte meg az érintett munkavállalók részére az EGAA általi társfinanszírozásra javasolt, koordinált csomagba foglalt, személyre szabott szolgáltatások nyújtását. Ez az időpont tekintendő tehát az Alapból nyújtandó valamennyi támogatásra való jogosultság kezdetének.

A szociális partnerekkel való konzultáció során követett eljárások

26. A dél-dániai régió és Sønderborg település a kérelmet közösen, különféle szociális partnerek – többek között ágazati szövetségek, szakszervezetek, valamint oktatási és képzési intézmények – bevonásával készítette el. Közmeghallgatást is tartottak a kérdésről, amelyet a helyi és regionális sajtóban is meghirdettek és amelyen minden érdekelt fél részt vehetett.

27. A dán hatóságok megerősítették, hogy a kollektív elbocsátásokra vonatkozó nemzeti és közösségi jogszabályokban meghatározott követelményeknek eleget tettek.

Tájékoztatás a nemzeti jog vagy a kollektív megállapodások alapján kötelező intézkedésekről

28. Az 1927/2006/EK rendelet 6. cikkében foglalt kritériumok tekintetében a dán hatóságok kérelmükben:

29. megerősítették, hogy az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulás nem helyettesíti azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a nemzeti jog vagy kollektív megállapodások alapján a vállalatok felelőssége,

30. bizonyították, hogy az intézkedések az egyes munkavállalóknak nyújtanak segítséget, és nem vállalkozások vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányulnak,

31. megerősítették, hogy a fenti 17–24. pontban említett támogatható intézkedésekre más közösségi pénzügyi eszközből nem folyósítanak támogatást.

Irányítási és ellenőrzési rendszerek

32. Dánia értesítette a Bizottságot, hogy a pénzügyi hozzájárulásokat is az Európai Szociális Alap (ESZA) kiosztását és felügyeletét ellátó hatóságok és szervek fogják irányítani és ellenőrizni.

Finanszírozás

33. Dánia kérelme alapján az összehangolt, személyre szabott szolgáltatási csomaghoz javasolt EGAA-hozzájárulás 1 213 508 EUR, amely az összköltség 65%-át teszi ki. A Bizottság által az Alap terhére javasolt forrásallokáció a Dánia által megadott információkon alapul.

34. Tekintetbe véve az Alapból folyósítható pénzügyi támogatásnak az 1927/2006/EK rendelet 10. cikke értelmében meghatározott maximális összegét, továbbá az előirányzatok átcsoportosításához megállapított mozgásteret, a Bizottság javasolja a fent említett teljes összeg tekintetében az EGAA igénybevételét, amely a pénzügyi keret 1a. fejezetében különítendő el.

35. A javasolt pénzügyi támogatási összeg lehetővé teszi, hogy – az 1927/2006/EK rendelet 12. cikkének (6) bekezdésében szereplő előírás szerint – az év utolsó négy hónapjában az EGAA-ra elkülönített éves maximális összeg több mint 25%-a továbbra is rendelkezésre álljon támogatások kifizetésére.

36. Az EGAA-ból történő forrásallokációra tett javaslat révén a Bizottság a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban kezdeményezi az egyszerűsített háromoldalú eljárást, hogy az EGAA igénybevételének szükségességét és az igényelt összegeket illetően biztosítsa a költségvetési hatóság két ágának egyetértését. A Bizottság felkéri a költségvetési hatóság két ága közül azt, amelyik a megfelelő politikai szinten előbb jut egyetértésre az igénybevételre irányuló javaslattervezet ügyében, hogy szándékáról értesítse a másik ágat és a Bizottságot. A költségvetési hatóság bármelyik ágának elutasító véleménye esetén hivatalos háromoldalú egyeztetést kell kezdeményezni.

37. A Bizottság a 2010. évi költségvetés kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzataiba irányuló külön átcsoportosítási kérelmet nyújt be a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjának megfelelően.

A kifizetési előirányzatok forrása

38. A végrehajtás jelenlegi állapotában úgy tűnik, hogy a 01 04 05 („A vállalati program befejezése: a kis- és középvállalkozások (kkv-k) pénzügyi környezetének javítása”) költségvetési tétel keretében 2010-re rendelkezésre álló kifizetési előirányzatokat ebben az évben nem használják fel teljes mértékben.A kifizetési előirányzatokat vagyonkezelői számlákra csoportosítják át annak biztosítása érdekében, hogy az Európai Beruházási Alap (EBA) mindenkor képes legyen kifizetéseket tenni a pénzügyi közvetítők részére.A pénzügyi válság – különösen a kockázati tőke terén – jelentős hatást gyakorolt a pénzügyi eszközök kifizetési profiljára. Az Európai Kockázati Tőke Egyesület (EVCA) szerint a befektetések és a tőkekivonások (kilépések) 2007 és 2009 között a válság előtti helyzethez viszonyítva kevesebb mint felére csökkentek. Ezek a fejlemények is jelentős hatást gyakoroltak az előrejelzésekre a 2010. évi kifizetéseket illetően.A fentiek következtében a 2010. évi költségvetésben tervezett előirányzatokat nem használják ki teljes mértékben 2010-ben. Ezért az 1 213 508 EUR összeg átcsoportosítás céljára felszabadítható.

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Dánia EGF/2009/031 DK/Linak referenciaszámú kérelme)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra[4], és különösen annak 28. pontjára,

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre[5], és különösen annak 12. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára[6],

mivel:

(1) Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) azzal a céllal jött létre, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következtében elbocsátott munkavállalóknak a munkaerőpiacon történő ismételt beilleszkedéshez.

(2) A 2009. május 1-je után benyújtott kérelmek tekintetében az EGAA hatálya kibővült az olyan munkavállalók támogatásával, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat.

(3) A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az EGAA igénybevételét évi 500 millió EUR felső korlátig engedélyezi.

(4) Dánia Linak A/S vállalattól történt elbocsátások miatt az EGAA igénybevételére irányuló kérelmet nyújtott be. A kérelem eleget tesz az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében a pénzügyi hozzájárulás meghatározására vonatkozóan megállapított követelményeknek. A Bizottság ezért 1 213 508 EUR összeg rendelkezésre bocsátását javasolja.

(5) Az EGAA-t ezért a Dánia által benyújtott kérelemre történő pénzügyi támogatás folyósítása érdekében mobilizálni kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Unió 2010. évi általános költségvetésének keretein belül mobilizálni kell az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot (EGAA), hogy az 1 213 508 EUR összeg kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokban rendelkezésre álljon.

2. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

az Európai Parlament részéről a Tanács részéről

az elnök az elnök

[1] HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

[2] HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

[3] Az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkének harmadik bekezdésével összhangban.

[4] HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

[5] HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

[6] HL C […], […], […]. o.