[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 3.12.2008

COM(2008) 801 végleges

2008/0227 (COD)

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE

a 71/317/EGK, a 71/347/EGK, a 71/349/EGK, a 74/148/EGK, a 75/33/EGK, a 76/765/EGK, a 76/766/EGK és a 86/217/EGK mérésügyi irányelvek hatályon kívül helyezéséről

{SEC(2008)2909} {SEC(2008)2910} {SEC(2008)2968}

(ELőTERJESZTő: A BIZOTTSÁG)

INDOKOLÁS

1. ELőZMÉNYEK

1.1. Hatályos jogszabályok

A javaslat az alábbi nyolc mérésügyi irányelvre vonatkozik:- a nem tiszta víz mérésére szolgáló hidegvízmérőkről szóló 75/33/EGK irányelv;- a szeszfokmérőkről és az alkoholsűrűség-mérőkről szóló 76/765/EGK irányelv és az alkoholtáblázatokról szóló 76/766/EGK irányelv;- A közepes pontosságú súlyokról szóló 71/317/EGK és a közepest meghaladó pontosságú súlyokról szóló 74/148/EGK irányelv;- A gépjárművek gumiabroncsnyomás-mérőjéről szóló 86/217/EGK irányelv;- A gabona hektolitertömegének méréséről szóló 71/347/EGK irányelv;- A hajók tartályainak kalibrálásáról szóló 71/349/EGK irányelv.

Ezek úgynevezett opcionális típusú irányelvek, az alkoholtáblázatokról szóló 76/766/EGK irányelv kivételével, amely teljes harmonizációt biztosít. Az egyes irányelvekben leírt műszereket a tagállamoknak el kell fogadniuk, ami hasznos volt a hetvenes években, amikor az eltérő tagállami szabályozás miatt kereskedelmi akadályok álltak fenn. Az irányelvek alkalmazásán felül a tagállamoknak lehetőségük volt az irányelvektől eltérő műszaki előírásokat tartalmazó nemzeti jogszabályok fenntartására is. A technológiai fejlődéssel való lépéstartás céljából ezeket a nemzeti jogszabályokat gyakran továbbfejlesztették, illetve nemzetközi és európai szabványokon alapulnak, valamint kölcsönös elismerésről szóló záradékokat tartalmaznak, amelyek előírják, hogy a hasonló szintű teljesítményre képes műszereket is elfogadják. Azt is meg kell jegyezni, hogy mind a nemzetközi, mind az európai szabványok önkéntesek, és nem igényelnek nemzeti jogszabályokat vagy harmonizált irányelveket ahhoz, hogy a gyártók alkalmazzák őket, illetve szabályozás hiányában gyakran ezek válnak a leginkább használatos műszaki előírásokká.

1.2. A felülvizsgálat szükségessége

A nyilvános konzultáció és a külső tanulmány alapján úgy tűnik, hogy nincsenek a kereskedelem útjában álló akadályok a nyolc elavult megközelítésű irányelv által érintett hat ágazatban. Az is nyilvánvaló, hogy az irányelvek egyre kevésbé használatos műszerekre vonatkoznak. A nemzetközi szabványok és a kölcsönös elismerés elvén alapuló kiegészítő nemzeti jogszabályok figyelembe veszik a technológiai fejlődést. Különösen a borok és a szeszesitalok, valamint a gabona hektolitertömegének meghatározása vonatkozásában a meglévő európai rendeletek[1] már hivatkoznak – többek között az alkoholtáblázatokra vonatkozó – nemzetközi szabványokra, átvéve ezzel az alkoholtáblázatokról szóló 76/766/EGK irányelv leglényegesebb részét.

Mivel léteznek nemzetközi szabványok, még az elavult technológiákra és az alkoholtáblázatokra vonatkozóan is, ésszerű lenne elvárni, hogy a tagállamok – amelyek a szubszidiaritás következtében a rendelkezések fenntartását választanák az irányelvek hatályon kívül helyezése esetén – ezzel a választásukkal ne támasszanak fel új kereskedelmi akadályokat. Az elvárások szerint nem lenne változás a jelenlegi helyzethez képest.

1.3. A szakpolitikai alternatívákra vonatkozó hatásvizsgálat

A jobb jogalkotásról szóló politika[2] részeként a Bizottság elvégezte a szakpolitikai alternatívák hatásvizsgálatát, három alternatíva figyelembe vételével: a fellépés hiánya, az irányelvek hatályon kívül helyezése, illetve a hatályon kívül helyezés kombinálása mérőműszerekről szóló 2004/22/EK irányelv hatályának kiterjesztésével a hatályon kívül helyezett irányelvekben tartalmazott eszközök felvétele céljából.

A hatásvizsgálat alapján nincs előnyben részesített választási lehetőség. Ez a kereskedelmi akadályok hiányának tudható be, illetve annak, hogy az irányelveket egyre kevésbé használják.

A nyolc mérésügyi irányelv hatályon kívül helyezése összhangban van a Bizottságnak az európai jogi vívmányok egyszerűsítését célzó koncepciójával, a jelentéktelen hatású vagy hatástalan – ezért jelentőségüket vesztett – elavult jogi aktusok[3] hatályon kívül helyezésével. Ez a szubszidiaritás elvével is teljesen összhangban állna.

A hatályon kívül helyezés lehetősége a 2004/22/EK irányelv hatályának egyidejű kiterjesztésével nem tűnik helyénvalónak, mivel nincs szükség harmonizációra. Ez annak tulajdonítható, hogy a nemzetközi szabványokon alapuló nemzeti szabályok által tartalmazott kölcsönös elismerés által teremtett helyzet megfelelően működik és nincs probléma az áruk szabad mozgásával kapcsolatban. Továbbá nincs bizonyíték a magasabb szintű fogyasztóvédelem közös szükségletére vonatkozóan. Ezenfelül a 2004/22/EK irányelv hatályának kiterjesztése esetén várható, hogy a tagállamok jelentős része élni kívánna a harmonizációból való kimaradásnak (opt-out) az említett irányelv 2. cikke által biztosított lehetőségével.

2. A JAVASLAT CÉLKITűZÉSEI

2.1. Egyszerűsítés és jobb szabályozás

Az előbbiekben részletezett okok miatt a nyolc irányelv hatályon kívül helyezése javasolt. Jóllehet a hatályon kívül helyezés vagy az újraszabályozás közötti választási lehetőségek egyaránt lehetséges megvalósulásai az egyszerűsítési célkitűzésének, a hatályon kívül helyezés lehetősége kevesebb általános költséggel járna európai szinten, és az európai jogszabályok mennyiségét is csökkentené, ugyanakkor teljesen fenntartaná a belső piacot.

2.2. Jogalap

A meglévő nyolc irányelv jogalapja az EK-Szerződés 95. cikke.

3. ÖSSZHANG A KÖZÖSSÉGI ELVEKKEL

3.1. Arányosság

A hatályon kívül helyezés arányos abban az értelemben, hogy az irányelvek elavulófélben lévő technológiákra vonatkoznak, amelyeket a nemzetközi szabványok teljes mértékben lefednek. A nemzeti hatóságok jelenleg a WELMEC (Western European Legal Metrology Cooperation: nyugat-európai törvényes metrológiai együttműködés) típusjóváhagyási megállapodását alkalmazzák a nem harmonizált területek piacfelügyeletének és az új technológiák üzemelés közbeni rendszeres ellenőrzésének céljából történő információcserére, ugyanakkor ez a rendszer a régi technológiákra vonatkozó nemzeti jogszabályok révén is megvalósítható az irányelvek hatályon kívül helyezése után.

3.2. Szubszidiaritás

A kényszerek nyilvánvaló hiánya és a nem létező kereskedelmi akadályok miatt, még a technológiailag fejlettebb műszerek esetében is úgy tűnik, hogy nincs szükség a jelenlegi harmonizáció új közösségi jogszabállyal történő felváltására. A szubszidiaritás elvével összhangban a tagállamok szabadon eldönthetik, hogy akarnak-e szabályozni, és amennyiben igen, akkor az ilyen nemzeti jogszabályt a nemzetközi szabványokra és a kölcsönös elismerésre kell alapozniuk. Valójában a tagállamok már egy ideje képesek így tenni és a hatályon kívül helyezés hatásaként ez a szabadság változatlan marad.

4. ÖSSZHANG A KÖZÖSSÉGI SZAKPOLITIKÁKKAL

4.1. Versenyképesség

A meglévő irányelveket úgyszólván már nem alkalmazzák és a gyakorlatban meghaladták őket a nemzetközi szabványokon alapuló nemzeti jogszabályok, amelyek figyelembe veszik a technológiai haladást. Az áruk szabad mozgását a kölcsönös elismerés elvének kielégítő alkalmazása biztosítja. Ahol erre szükség van, ez biztosítja a fogyasztók védelmét, ugyanakkor a kölcsönös elismerés felmenti a gyártókat a többszöri megfelelőségértékelés kötelezettségétől.

4.2. Fenntartható fejlődés

Ha a súlyok és gumiabroncsnyomás-mérők esetében egyensúly van a védelem előnyei és az adminisztratív költségek között, akkor semmilyen közös politikai szükséglet nem indokolja a harmonizációt. A nemzetközi szabványokon alapuló nemzeti szabályozás és a kölcsönös elismerés elve ugyanolyan hatékony lehet, mint a harmonizáció.

4.3. Más közösségi szakpolitikák

A borok és a szeszesitalok alkoholtartalmának mérése, valamint a gabona hektolitertömegének meghatározása vonatkozásában a meglévő európai rendeletek[4] már hivatkoznak – többek között az alkoholtáblázatokra vonatkozó – nemzetközi szabványokra. Az alkoholtáblázatokról szóló 76/766/EGK irányelv legnagyobb része átkerült a továbbra is hatályos közösségi rendeletekbe.

5. HIVATKOZÁS A MUNKAPROGRAMRA

A javaslat a Bizottság 2008. évi bizottsági jogalkotási és munkaprogramban[5] is meg van említve.

6. EGT-VONATKOZÁS

A javaslatra vonatkozik az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás.

7. KÜLSő KONZULTÁCIÓ

Az érintett felekkel 8 héten keresztül 2008. július 15-ig folytattak konzultációt. A 14 hozzászólást közzétették az Europa-honlapon, és bemutatták a nyilvános konzultációról szóló jelentésben. A gyártók nem tettek adtak számot olyan kereskedelmi akadályról, amelyek indokolta volna az uniós szabályozás révén történő további harmonizációt. Az eszközök felhasználói és vásárlói nem tettek említést a védelem hiányáról. A hatóságok nem említettek olyan elsődleges politikai szükségletet, amely harmonizációt tenne szükségessé.

Ezzel egyidőben egy külső tanulmány megrendelésére került sor, melynek eredményei az Europa-honlapon vannak közzétéve. A becslések szerint a 8 irányelv által lefedett 6 ágazat kicsi, és az érdekelt felek sem tettek említést kereskedelmet akadályozó tényezőkről. Elmondták, hogy a technológiai haladást önkéntes nemzetközi és európai szabványosítás útján veszik figyelembe.

A Bizottság minimumkövetelményeinek eleget tettek, és semmilyen hozzászólást nem zártak ki.

2008/0227 (COD)

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE

a 71/317/EGK, a 71/347/EGK, a 71/349/EGK, a 74/148/EGK, a 75/33/EGK, a 76/765/EGK, a 76/766/EGK és a 86/217/EGK mérésügyi irányelvek hatályon kívül helyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[6],

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[7],

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően[8],

mivel:

(1) A jobb szabályozást célzó közösségi politikák hangsúlyozzák a nemzeti és közösségi jogszabályok egyszerűsítésének fontosságát, amely elengedhetetlen a vállalkozások versenyképességének javításához és a lisszaboni menetrend célkitűzéseinek eléréséhez.

(2) Számos mérőműszer olyan különleges irányelvek hatálya alá tartozik, amelyeket a mérőműszerekkel és a metrológiai ellenőrzés módszereivel kapcsolatos közös rendelkezésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1971. július 26-i 71/316/EGK tanácsi irányelv[9] alapján fogadtak el.

(3) Az 5 kilogrammtól 50 kilogrammig terjedő, közepes pontosságú hasábsúlyokra és az 1 grammtól 10 kilogrammig terjedő, közepes pontosságú hengersúlyokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1971. július 26-i 71/317/EGK tanácsi irányelv[10], a gabona hektolitertömegének mérésére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1971. október 12-i 71/347/EGK tanácsi irányelv[11], a hajók tartályainak kalibrálására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1971. október 12-i 71/349/EGK tanácsi irányelv[12], az 1 milligrammtól 50 kilogrammig terjedő, közepest meghaladó pontosságú súlyokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1974. március 4-i 74/148/EGK tanácsi irányelv[13], a hidegvízmérőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1974. december 17-i 75/33/EGK tanácsi irányelv[14], a szeszfokmérőkre és az alkoholsűrűség-mérőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1976. július 27-i 76/765/EGK tanácsi irányelv[15], a 71/316/EGK tanácsi irányelv alapján elfogadott, a gépjárművek gumiabroncsnyomás-mérőjére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1986. május 26-i 86/217/EGK tanácsi irányelv[16] vagy elavult műszakilag, vagy nem tükrözi a méréstechnológia jelenlegi állását, vagy a technológiai fejlődés által nem érintett, egyre kevésbé használatos műszerekre vonatkozik. Továbbá a közösségi rendelkezések mellett lehetőség van nemzeti rendelkezések fenntartása is.

(4) Ugyan az alkoholtáblázatokról szóló tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1976. július 27-i 76/766/EGK tanácsi irányelv[17] teljes harmonizációt biztosít, tartalmának nagy része bekerült a borok és szeszesitalok alkoholtartalmának méréséről szóló rendeletbe, nevezetesen a boranalízis közösségi módszereinek meghatározásáról szóló, 1990. szeptember 17-i 2676/90/EGK rendeletbe[18], valamint a szeszesitalok elemzésére vonatkozó közösségi referenciamódszerek megállapításáról szóló, 2000. december 19-i 2870/2000/EK bizottsági rendeletbe[19]. Az alkoholtáblázatokra vonatkozó nemzetközi szabványok megegyeznek a 76/766/EGK irányelvben előírt szabványokkal, ezért továbbra is lehetnek a nemzeti szabályozás alapjai.

(5) A technikai haladás és innováció a hatályon kívül helyezendő irányelvek hatálya alá tartozó mérőeszközök vonatkozásában biztosítja a kifejlesztett nemzetközi és európai szabványok önkéntes alkalmazása, vagy az ilyen új előírásokat végrehajtó nemzeti rendelkezések alkalmazása. Továbbá valamennyi érintett termék belső piacon való szabad áramlását biztosítja az EK Szerződés 28. és 30. cikkének, valamint a kölcsönös elismerés elvének megfelelő alkalmazása.

(6) Az irányelvek hatályon kívül helyezésének nem szabad az áruk szabad mozgásának új korlátozásához vezetnie, sem az adminisztratív terhek növeléséhez. Továbbá az arányosság és a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartása mellett, nincs bizonyíték a magasabb szintű fogyasztóvédelem közös szükségletére vonatkozóan.

(7) A 71/317/EGK, a 71/347/EGK, a 71/349/EGK, a 74/148/EGK, a 75/33/EGK, a 76/765/EGK, a 76/766/EGK és a 86/217/EGK irányelvet ezért hatályon kívül kell helyezni.

(8) Az irányelvek hatályon kívül helyezése nem érinti a meglévő EGK-típusjóváhagyásokat és az EGK-tanúsítványokat azok érvényességi idejének végéig.

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 71/317/EGK, a 71/347/EGK, a 71/349/EGK, a 74/148/EGK, a 75/33/EGK, a 76/765/EGK, a 76/766/EGK és a 86/217/EGK irányelv {2010. január 1-jei hatállyal} hatályát veszti.

2. cikk

1. A tagállamok legkésőbb {2009. december 31-ig} elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, valamint a rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

Ezeket a rendelkezéseket {2010. január 1-től} alkalmazzák.

A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

2. A tagállamok megküldik a Bizottságnak nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az irányelv tárgykörében fogadnak el.

3. cikk

Az 1. cikkben említett irányelvek alapján {2009. december 31-ig} kiadott EGK-típusjóváhagyások és EGK-tanúsítványok továbbra is érvényben maradnak.

4. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

5. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben,

az Európai Parlament részéről a Tanács részéről

az elnök az elnök [pic][pic][pic][pic][pic][pic]

[1] A boranalízis közösségi módszereinek meghatározásáról szóló, 1990. szeptember 17-i 2676/90/EGK bizottsági rendelet (HL L 272, 1990.10.3., 1. o.), a szeszesitalok elemzésére vonatkozó közösségi referenciamódszerek megállapításáról szóló, 2000. december 19-i 2870/2000/EK rendelet (HL L 333, 2000.12.29., 20. o.) és a gabonafélék intervenciós hivatalok által történő átvételére vonatkozó eljárások létrehozásáról, valamint a gabona minőségének meghatározására szolgáló elemzési módszerek megállapításáról szóló, 2000. április 19-i 824/2000/EK bizottsági rendelet (HL L 100, 2000.4.20., 31. o.)

[2] A jogalkotás javításáról szóló intézményközi megállapodás (HL C 321., 2003.12.31., 1. o.) és a 2002. június 5-i „Európai kormányzás: jobb jogalkotás” című közlemény (COM(2002) 0275).

[3] A Közösség lisszaboni programjának végrehajtása - A szabályozási környezet egyszerűsítésére irányuló stratégia, COM(2005) 535

[4] A boranalízis közösségi módszereinek meghatározásáról szóló, 1990. szeptember 17-i 2676/90/EGK bizottsági rendelet (HL L 272, 1990.10.3., 1. o.), a szeszesitalok elemzésére vonatkozó közösségi referenciamódszerek megállapításáról szóló, 2000. december 19-i 2870/2000/EK rendelet (HL L 333, 2000.12.29., 20. o.) és a gabonafélék intervenciós hivatalok által történő átvételére vonatkozó eljárások létrehozásáról, valamint a gabona minőségének meghatározására szolgáló elemzési módszerek megállapításáról szóló, 2000. április 19-i 824/2000/EK bizottsági rendelet (HL L 100, 2000.4. 20., 31. o.)

[5] COM(2007) 640., 33. o. Metrológia: a 2004/22/EK irányelv hatályának kiterjesztése a mérőműszerekre, és nyolc „elavult megközelítésű” metrológiai irányelv hatályon kívül helyezése.

[6] HL C […]., […]., […]. o. .

[7] HL C […]., […]., […]. o. .

[8] HL C […]., […]., […]. o. .

[9] HL L 202., 1971.9.6., 1. o.

[10] HL L 202., 1971.9.6., 14. o.

[11] HL L 239., 1971.10.25., 1. o.

[12] HL L 239., 1971.10.25., 15. o.

[13] HL L 84., 1974.3.28., 3. o.

[14] HL L 14., 1975.1.20., 1. o.

[15] HL L 262., 1976.9.27., 143. o.

[16] HL L 152., 1986.6.6., 48. o.

[17] HL L 262., 1976.9.27., 149. o.

[18] HL L 272., 1990.10.3., 1. o.

[19] HL L 333., 2000.12.29., 20. o.