[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 19.12.2006

COM(2006) 814 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

Harmadik ellenőrző jelentés a Cseh Köztársaság és Lengyelország acéliparának szerkezetátalakításáról

1. BEVEZETÉS

Ez a jelentés ismerteti a cseh és a lengyel acélipari vállalatok által működésük átalakításában elért haladást összhangban a csatlakozási szerződés bizonyos fejezeteiben tárgyalt követelményekkel. A nemzeti és nemzetközi gazdaság fejlődése következtében 2005-ben a cseh és a lengyel acélgyártók komoly kihívással szembesültek, melyet az értékesítések és az árak azt megelőző évhez viszonyított csökkenése jelzett. E tendencia ellenére a vállalatok mindkét országban ésszerű bevételi szintet termeltek, de a szerkezetátalakítási folyamat lezárására irányuló erőfeszítéseket folytatni kell annak érdekében, hogy az acélművek elérjék a fenntartható életképességi szintet.

Az Európai Unió és a Cseh Köztársaság, illetőleg Lengyelország átmeneti időszakban állapodott meg, hogy acélipari vállalataik be tudják fejezni szerkezetátalakításukat, valamint belső piaci integrációjukat. Ezt az intézkedést azért kellett meghozni, hogy az új tagállamok megadhassák a szükséges pénzügyi támogatást a kedvezményezettek hosszútávú életképességének biztosítása érdekében. Ez az állami támogatásokra vonatkozó általános szabályok alóli jelen mentesség bizonyos, mind az egyedi vállalatok, mind pedig kormányaik által teljesítendő kötelezettségekhez kötött. A kötelezettségeket a csatlakozási szerződésbe illesztett jegyzőkönyvek fektetik le, a 2. jegyzőkönyv[1] a cseh, a 8. jegyzőkönyv[2] pedig a lengyel acélipar szerkezetátalakításával foglalkozik.

A szerkezetátalakítási időszak hatálya 2006. december 31-ig terjed ki, amely határidőre minden vállalatnak életképessé kell válnia. A jegyzőkönyvek ugyancsak részletesen rendelkeznek a kötelezettségek teljesítésének folyamatos figyelemmel kíséréséről és a kapcsolódó jelentéstételi kötelezettségről, beleértve a Bizottság által a Tanácsnak benyújtandó jelentést is.

2004. július 7-én a Bizottság elfogadta a 2003. évre vonatkozó első ellenőrző jelentését a Cseh Köztársaság és Lengyelország acéliparának szerkezetátalakításáról[3]. Ebben a jelentésben a Bizottság rámutatott néhány késedelemre a szerkezetátalakítási folyamatban, különösen a beruházások területén. A Bizottság megfogalmazta továbbá azt az ajánlást, hogy a két ország igyekezzék kihasználni a pozitív piaci feltételeket, és az elkövetkezendő években gyorsítsa fel a szerkezetátalakítási folyamatot annak érdekében, hogy az érintett vállalatok a szerkezetátalakításra megszabott időszak végére valóban életképessé váljanak.

A 2005. augusztus 3-án elfogadott második ellenőrző jelentésében[4] a Bizottság megállapította, hogy – főként a jelentősen javult piaci körülményeknek köszönhetően – a legtöbb kedvezményezett vállalat esetében javultak a működési eredmények. Hangsúlyozta ugyanakkor, hogy nem minden kezdvezményezett vállalat volt képes teljes mértékben kihasználni a kivételesen jó piaci körülményeket, és nem hajtották végre a szükséges szerkezetátalakítási intézkedéseket, melynek következményeképpen ezek a vállalatok továbbra is alulteljesítenek, és előfordulhat, hogy a szerkezetátalakításra megszabott időszak végéig sem válnak életképessé. A Bizottság arra kérte a kedvezményezett vállalatokat és a hatóságokat, hogy gondosan mérlegeljék ajánlásait.

Ez a harmadik ellenőrző jelentés áttekinti a 2005-ben elért előrehaladást, valamint bizonyos 2006-os tendenciákat, és a következő részekből áll:

- az acél világpiaca fejleményeinek áttekintéséből, amely hátteret ad a szerkezetátalakítási folyamatnak;

- országonkénti jelentésből az ellenőrzés legfőbb eredményeiről, különösen az állami támogatásokról és a szerkezetátalakításnak a jegyzőkönyvek mellékleteiben kitűzött teljesítménymérő referenciaértékeiből (kapacitáscsökkentés, beruházások, termelékenység, költségek és életképesség). Ez a fejezet olyan bizottsági döntésekre való hivatkozást is tartalmaz, melyet a kedvezményezett vállalatokra vonatkozóan fogadtak el az uniós versenyjog keretében.

- következtetésekből és ajánlásokból a meghozandó intézkedésekre és a további teendőkre vonatkozóan, annak érdekében, hogy a kedvezményezett vállalatok a szerkezetátalakításra megszabott időszak végéig életképessé váljanak.

2007-ben a Bizottság jelenést készít a Tanács számára, melyben beszámol a 2006-ban elért fejlődésről. Ez a zárójelentés egyben átfogóan is értékeli a szerkezetátalakításra megszabott időszak (2003–2006) folyamán elért eredményeket.

2. AZ ACÉL VILÁGPIACÁNAK FEJLEMÉNYEI [5]

Az acélipar szerkezetátalakítási folyamatát számos tényező befolyásolja, köztük olyanok, mint a vállalatok és a hatóságok által meghozott intézkedések, a gazdasági helyzet általános alakulása és a piaci feltételek. Ezért a kedvezményezett cseh és a lengyel acélipari vállalatok teljesítményének megítélése szempontjából fontos, hogy jól megértsük ezeket a folyamatokat. Az alábbiakban áttekintjük, milyen alapösszefüggéseknek megfelelően alakult az acél világpiaca a vizsgált időszakban.

A nemzetközi acélpiacon a 2004-ben megfigyelt magas növekedési ütem bizonyos régiókban 2005-ben is folytatódott. A termelés példátlan növekedése Kínában és Indiában a világ acéltermelését 6 %-kal, 1,129 milliárd tonnára növelte 2005-ben. Az Európai Unióban viszont a 2005 első negyedévében tapasztalt enyhe növekedés után a csökkenő keresletnek megfelelően mérsékelték a termelést, és 186 millió tonnás szintnél a bruttó acéltermelés 3,2 %-kal volt alacsonyabb 2004-hez viszonyítva.

Ez az uniós piacon 2005-ben tapasztalt kereslet gyengeségét tükrözi, mely főleg az ismert ciklustényezőknek és az eredetileg magas kínálatnak köszönhető. Az uniós acélgyártók kisebb kínálatának eredményeképpen csökkentették a készleteket is, ami hozzájárult az acél árának megfelelő szinten tartásához.

2005-ben az Unióba irányuló acélbehozatal – az év második felében a gyengülő árak hatására bekövetkezett csökkenés után – elérte a 26 millió tonnát, ami körülbelül megfelel az előző évi szintnek. A főbb, EU-ba exportáló országok között továbbra is Oroszország áll az első helyen, őt követi Ukrajna és Törökország, míg Kína a negyedik helyre lépett elő. Az EU-ból származó export elérte a 31,7 millió tonnát, mely 6 %-os növekedést jelent 2004-hez képest. Ehhez a növekedéshez részben az euró amerikai dollárhoz viszonyított értékvesztése is hozzájárult. 2005-ben az EU harmadik legnagyobb exportpiacára, Kínába irányuló szállítás 3 %-kal csökkent, 2006 első negyedévében pedig tovább erősödött ez a tendencia, és elérte a 31 %-ot.

2006 első negyedévében az uniós acéltermelés felfelé ívelő tendenciát mutatott, amely a belső kereslet illetve beruházások által erősített uniós gazdaságban pozitív fejlődést tükröz. A tapasztalható acélfogyasztás, mely 2005-ben 4,6 %-kal csökkent, 2006-ban várhatóan 4 %-kal fog növekedni. 2006 első negyedévében a magasabb nyersanyagárak és a főbb fogyasztó ágazatokból érkező megnövekedett kereslet következtében ismét emelkedtek az acélárak.

2005-ben tisztán látható különbség volt a korábbi EU 15-ök országaiban, illetve az új tagállamokban mért eredmények között: amíg az EU 15-ök acéltermelése az előző évhez képest 1,9 %-kal csökkent, addig az új tagállamokban tapasztalt termeléscsökkenés aránya sokkal magasabb volt, számszerint 12 % a cseh, és 18,9 % a lengyel acélművek esetében. Ezt a helyzetet azonban mind a két ország acéltermelésében 2004 folyamán tapasztalt különleges növekedés, az eredetileg is rendkívül nagy készletek, valamint a 2005 első felében regisztrált keresletcsökkenés összefüggésében kell szemlélni. A cseh és a lengyel acélpiacra vonatkozó főbb számadatokat az 1A., az 1B. és a 2. számú melléklet tartalmazza.

E negatív fejlődés ellenére a cseh és a lengyel acélipari vállalatok operatív előnye továbbra is magas maradt, és az acélművek általában képesek voltak eladósodásuk mértékét csökkenteni, és felgyorsítani a beruházásokat. Ez a pozitív tendencia várhatóan 2006-ban is folytatódik. A legfrissebb 2006-ra vonatkozó gazdasági és ipari felmérések azt jelzik, hogy a gazdaságban és az acélfogyasztó ágazatokban várt fellendülésnek az EU acélpiaci körülményeinek további javulásában is meg kell jelennie.

3. A CSEH KÖZTÁRSASÁG ÉS LENGYELORSZÁG ELLENŐRZÉSI PROGRAMJÁNAK EREDMÉNYEI

3.1. Cseh Köztársaság

A különböző forrásokból rendelkezésre álló információk alapján kiderül, hogy a Cseh Köztársaság összesen 8 166 millió CZK (256,6 millió EUR[6]) szerkezetátalakítási támogatást nyújtott a nemzeti acélipari ágazatnak, mely hozzávetőlegesen a 2. jegyzőkönyv által meghatározott 14 147 millió cseh koronás felső határ 58 %-át teszi ki. A független vizsgálat kimutatja, hogy 2003. december 31-e után nem folyósítottak további szerkezetátalakítási támogatást a cseh acélipar számára az érintett időszakban. Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az 2. jegyzőkönyv 1. mellékletében felsorolt vállalatoknak nyújtott állami támogatások maximális összegével kapcsolatos kötelezettségvállalások teljesültek. Az állami támogatásban részesült kedvezményezett vállalatok a Mittal Steel Ostrava (MSO – korábban Nova Hut), a Valcony Plechu Fridek-Mystek (VPFM) és a Vitkovice Steel (VS) volt.

A beruházásokkal kapcsolatban a szerkezetátalakítási intézkedések végrehajtásában elért haladás független vizsgálata kiemeli egyrészt a kiadások általánosan alacsony szintjét, másrészt pedig különösen néhány olyan folyamatban lévő kulcsfontosságú beruházás esetében tapasztalt késedelmet, melyek elengedhetetlenek ahhoz, hogy a kedvezményezett vállalatok csökkenteni tudják költségeiket, és hogy nagyobb hozzáadott érték felé való elmozdulást tudjanak megvalósítani. Mindamellett a vizsgálat kimutatja, hogy az év végére a beruházási tervek megvalósítása felgyorsul, és ez a tendencia várhatóan a továbbiakban is folytatódik. Mindeközben a késedelmet okozó legfőbb akadályokat, nevezetesen a nehézkes privatizációs folyamatot és a hitelhez jutás lehetetlenségét a kedvezményezett vállalatok már elhárították, melyektől így a Bizottság elvárja, hogy a szerkezetátalakítási időszak végére hajtsák végre a tervezett beruházások többségét, a VPFM esetét kivéve, melyről a részletes jelentést lásd lejjebb.

A cseh kormány végrehajtotta a VS privatizációjának tervét, mely eredendően az OSINEK s.a. részvényeinek VS-nek történő eladásából állt, melyet közbeszerzési eljárás követett. Júliusban a kormány jóváhagyta a VS Mastercraft Ltd-nek történő eladását, mely az Evraz Holding orosz acél- és bányaipari csoport tulajdona. A privatizáció 2005 novemberében a részvények átruházásával sikeresen megvalósult.

A cseh hatóságok 2005-ben a VPFM privatizációs folyamatát is befejezték a vállalat MSO-ba való teljes integrációja által. Az integráció jogilag 2006 második negyedévében lépett hatályba. A VPFM is átdolgozta üzleti tervét annak érdekében, hogy hozzáigazítsa azt az MSO-n belüli végleges ipari szerkezethez, és hogy megfeleljen az új piaci követelményeknek.

A Bizottság gazdasági életképességi vizsgálata kimutatja, hogy a VPFM üzemi teljesítménye az előrejelzett szint alatt van, és átlagos piaci körülmények között 2007 vége előtt nem fog életképessé válni. Ez a VPFM privatizációja befejezésének 18 hónapos késedelmének a következménye, mely következésképpen nem halad jó úton szerkezetátalakítási intézkedéseinek végrehajtása felé. Mindazonáltal mivel ez a vállalat mára teljesen integrálódott az MSO-ba, a Bizottság egyetértett azzal, hogy annak pénzügyi eredményeit a továbbiakban nem kell külön értékelni. E megközelítést alkalmazva a független vizsgálat arra a következetetésre jut, hogy az integrált MSO vállalat nagyon biztató működési nyereséggel rendelkezik, és minden gond nélkül életképessé válik.

A kapacitások változásának viszonylatában, a korábbi jelentésnek és a 2. jegyzőkönyv 12. pontjának megfelelően a Bizottság úgy határozott, hogy nem kifogásolja a VPFM 1. és 2. meleghengerművei (70 000 tonna) végleges bezárásának hat hónappal, 2006. június 30-ig történő elhalasztását[7], azzal a feltétellel, hogy a termelés 2005. december 31-én leáll. A független vizsgálat kimutatja, hogy a termelés beszüntetésének követelményét a kedvezményezett vállalatok betartották, és a lebontási terv kidolgozása is folyamatban van.

2005 végéig a cseh hatóságok mind a technikai részletekről, mind az MSO számára előírt kapacitáscsökkentésről tájékoztatták a Bizottságot. A vállalat zöldmezős beruházás helyett nehézhengerműveinek alapos átvizsgálásával próbálja elérni a 2. jegyzőkönyvben előírt kapacitáscsökkentést (270 000 tonna). Az MSO továbbá felülvizsgálta beruházási terveit is, és az új tervekről jóváhagyás céljából tájékoztatta a Bizottságot, mely azóta meg is történt[8].

Általánosságban a Bizottság azt ajánlja a cseh vállalatoknak, hogy a fő hangsúlyt a beruházási kapcsolódású teljesítmény- és energiahatékonyság fejlesztésére, a munkamódszerekben bevezetendő változtatásokra, valamint a termelékenység növelésére helyezve folytassák termelési berendezéseik szerkezetátalakításával kapcsolatos erőfeszítéseiket.

3.2. Lengyelország

A korábbi jelentésnek megfelelően és a Bizottság számára rendelkezésre álló információk alapján Lengyelország a 8. jegyzőkönyv 1. mellékletében felsorolt vállalatok tekintetében tiszteletben tartja a jegyzőkönyvben az állami támogatásokra előírt kötelezettségeket; a támogatások összege a megszabott plafon alatt marad. Az 1997 és 2003 közötti időszakban Lengyelország összesen 2 750 millió PLN (590 millió EUR)[9] értékű állami támogatást nyújtott, ami a jegyzőkönyvben engedélyezett 3 387 millió PLN körülbelül 80 %-ának felel meg. A jegyzőkönyv értelmében állami támogatás a Mittal Steel Poland (MSP – korábban Polskie Huty Stali/PHS), Huta Bankowa, Huta Buczek, Arcelor Huta Warszawa (AHW - korábban Huta Lucchini-Warszawa), Huta Labędy és Huta Pokόj vállalatoknak adható[10]. A jegyzőkönyv szerint 2003. december 31-től kezdődően már nem lehet állami támogatást nyújtani a lengyel acéliparban. A Bizottság számára a mai napig rendelkezésre álló információk alapján ez a feltétel teljesült. A Technology Buczek működése tekintetében azonban a Bizottság a 88. cikk (2) bekezdése[11] értelmében hivatalos vizsgálati eljárás keretében igyekszik jelenleg tisztázni néhány fennmaradó következetlenséget.

A Huta Czestochowa esetében, mely nem szerepelt a 8. jegyzőkönyv 1. mellékletében felsorolt kedvezményezett vállalatok listáján, és melyet a 2003-ban jóváhagyott lengyel nemzeti szerkezetátalakítási program keretében fizetésképtelennek nyilvánítottak, a Bizottság vizsgálatot indított törvénytelenül nyújtott állami támogatás gyanújával, és 2005 júniusában arra a következtetásre jutott[12], hogy az 5 millió eurós összeget vissza kell téríteni. 2005 októberében a lengyel hatóságok jóváhagyták a Huta Czestochowa részvényeinek 100 %-os átruházását az ukrán Industrial Union of Donbass részére.

2005 nehéz piaci feltételei következtében a legtöbb kedvezményezett értékesítési volumene jelentősen az előrejelzett szint alá esett. Ennek következtében a legtöbb vállalat működési eredménye alacsonyabb lett a tervezettnél. Az alacsonyabb kereslet ellenére azonban néhány vállalat termékeinek emelkedett az ára, amely termékeik jobb feldolgozottságára utal. A pénzügyi eredmények ugyanakkor lehetővé tették a legtöbb vállalat számára, hogy 2005 folyamán folytassák szerkezetátalakítási erőfeszítéseiket.

2005 folyamán Lengyelország tájékoztatta a Bizottságot azon szándékáról, hogy az összes kedvezményezett vállalat egyedi üzleti tervét módosítsa annak érdekében, hogy az új piaci igényekhez, illetve az új ipari szerkezethez alakítsa. Ebben az összefüggésben a Bizottság előzetes vizsgálatot indított az MSP által javasolt változtatásokat illetően, melyek főként egy új keskenyszalag-meleghengermű üzembe helyezésére összpontosítanak a meglévő lényegi korszerűsítése helyett. A meglévő hengermű lebontásának ígéretével és a teljesítményszint fenntartásával a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a változtatások megfelelnek a jegyzőkönyv szerinti kötelezettségeknek, és úgy határozott, hogy a 8. jegyzőkönyv 10. pontja alapján jóváhagyja[13] a változtatásokat. A továbbiakban a Bizottság nem vizsgálta a Huta Bakowa, a Huta Labedy és a Huta Pokój javított üzleti terveit, viszont a tervek kisebb módosításainak tekintetében továbbra is figyelemmel fogja kísérni a szerkezetátalakítást a javított üzleti tervek alapján. A Bizottság egyedül az AHW esetében nem tudta még jóváhagyni tervet, és a döntés továbbra is függőben van.

A rendelkezésre álló információk alapján a 2005-re vállalt kapacitáscsökkentés megvalósult. A független értékelés kimutatja, hogy a Huta Bankowa 2004 decemberében leállította a termelést középhengerművében (60 000 tonna), és hogy a hengerművet 2005 decemberében, egy évvel a tervezett dátum előtt fizikailag is felszámolták. Az MSP-Krakow keskenyszalag-meleghengerművét (700 000 tonna), melynek működése 2002-ben állt le, véglegesen 2005 első negyedévében bontották le. Ugyanabban az üzemben a szélesszalag-hideghengerműben (650 000 tonna) 2005 decemberében állt le a termelés, míg a Swietoclowice-ben található MSP-egységbeli keskenyszalag-hideghengerművet (36 000 tonna) 2005 decemberére bontották le. A kedvezményezett vállalatok 2005 folyamán számos más, a jegyzőkönyvben nem említett életképtelen és a forgalomból kivont termelési berendezést zártak be, vagy bontottak le.

A beruházási program megvalósításának késdelme miatt az MSP nem véglegesítette termelési kapacitásainak átszervezését, amelynek a Sosnowiec-i huzalalapanyag-gyártósor (200 000 tonna) korszerűsítésében és egy Swietoclowice-i szerves bevonatot készítő sor (100 000 tonna) összeállításában kellene testet öltenie.

A független értékelés kimutatja, hogy két kedvezményzett vállalat várhatóan nem fog életképessé válni a szerkezetátalakítási időszak végére. Az egyik az AHW, mely 2005 szeptembere, a részvények Lucchinitól való átruházása óta az Arcelor tulajdonában van. Saját véleménye szerint nem is halad jó úton afelé, hogy 2006-ban megfeleljen az Európai Bizottság életképességi vizsgálatán. A vállalat beruházási tervének irányváltása nem fogja lehetővé tenni, hogy rövid távon jelentősen növelje teljesítményét és hatékonyságát. Ezért a Bizottság azt próbálja felmérni, hogy lehetne a legjobban hasznosítani az átdolgozott beruházást. A másik vállalat a Technology Buzek, amely 2006 végére nem fog életképessé válni. Annak ellenére, hogy beruházási tervének bizonyos részeit megvalósította, a vállalatnak nem sikerült költségeit és fennálló kötelezettségeit csökkentenie.

A feljebb részletezett tények alapján a Bizottság azt javasolja, hogy a hátrelévő hónapokban minden kedvezményezett vállalat fokozza a szerkezetátalakításra irányuló erőfeszítéseit. A hangsúlyt a beruházási kapcsolódású költségcsökkentésre, valamint a beszerzés és értékesítés területén a jobb munkamódszerekre kell helyezni, továbbá folytatni kell a termelékenység fokozását.

4. KILÁTÁSOK

A Cseh Köztársaság és Lengyelország acélközpontú gazdasága, és azok EU-piachoz való csatlakozása fontos előnyt jelentenek, és az elkövetkezendő években garantálniuk kéne a kedvezményezettek sikerét. A szerkezetátalakítási programban meghatározott intézkedések és az üzleti tervek ugyanakkor a Cseh Köztársaságban és Lengyelországban lehetővé fogják tenni a kedvezményezett vállalatok számára, hogy a szükséges fejlesztésekre koncentráljanak, és fokozzák az üzemi teljesítményüket. Következésképpen ezeket az intézkedéseket teljes mértékig végre kell hajtani annak érdekében, hogy a vállalatok ellenállóvá váljanak egy lehetséges gazdasági hanyatlással szemben. Ahogy a fenti jelentésből kiderül, ez különösen azokra a vállalatokra vonatkozik, melyek nem feleltek meg az Európai Bizottság életképességi vizsgálatán.

A Bizottság továbbra is figyelemmel fogja kísérni az átmeneti intézkedések végrehajtását, szoros együttműködésben az érintett hatóságokkal és vállalatokkal. 2007-ben folytatja egyrészt az elért eredmények, másrészt annak értékelését, hogy a nemzeti szerkezetátalakítási programok és az egyes üzleti tervek milyen mértékben valósultak meg. Ebben az értékelésben különösen a végrehajtott szerkezetátalakítási intézkedésekkel szemben nyújtott állami támogatás intenzitását és relevanciáját fogja vizsgálni. Ahogy a Bizottság már korábban is jelezte, amennyiben a vizsgálat során kapott eredmény nem lesz kielégítő, fel fogja kérni az érintett hatóságot, hogy az állami támogatás megfelelő összegét követelje vissza. A zárójelentést 2007-ben nyújtják be a Tanácsnak.

A Bizottság emlékezetet arra is, hogy a jegyzőkönyvben megjelölt kedvezményezett vállalatoknak vagy más, a szerkezetátalakítási programban nem érintett acélipari vállalatoknak nyújtott mindennemű további szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetetlen lenne a csatlakozási szerződéssel.

[pic]

[1] HL L 236., 2003.9.23., 934. o.

[2] HL L 236., 2003.9.23., 948. o.

[3] COM(2004)443 végleges

[4] COM(2005)359 végleges

[5] Források: IISI és Eurostat

[6] A CZK és az euró átváltási árfolyama 32,329 (2003. decemberi átlag)

[7] 2005.03.02. számú, 2005.07.16-i bizottsági határozat, HL 2005, C 176/12

[8] 2006.09.13 számú, HL 2006.11.18 C280/4

[9] A PLN és az euró átváltási árfolyama 4,6595 (2003. decemberi átlag)

[10] A Huta Andrezj és Huta Batory vállalatok felszámolási eljárás miatt lekerültek a kedvezményezett vállalatok listájáról.

[11] Számú bizottsági határozat C(2006) 2093, HL 2006 C196/23

[12] C(2004) 1962. számú bizottsági határozat

[13] C(2005) 2687. számú bizottsági határozat, HL 2006., C12/2