[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 25.6.2009

COM(2009) 284 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

A szén-dioxid leválasztásának és geológiai tárolásának (CLT) demonstrálása feltörekvő fejlődő országokban a közel kibocsátásmentes széntüzelésű erőműre vonatkozó EU–Kína projekt finanszírozása {SEC(2009) 814}{SEC(2009) 815}

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

A szén-dioxid leválasztásának és geológiai tárolásának (CLT) demonstrálásafeltörekvő fejlődő országokbana közel kibocsátásmentes széntüzelésű erőműre vonatkozó EU–Kína projekt finanszírozása

1. Bevezetés

Fejlett és fejlődő országoknak egyaránt fel kell lépniük az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentése érdekében, hogy megvalósítsák azon célkitűzést, amely szerint az átlagos hőmérséklet-emelkedést globálisan 2 °C alatt kell tartani az iparosodás előtti szinthez képest. E közlemény bemutatja az Európai Bizottság tervét, hogy létrehozzon egy olyan finanszírozási rendszert, amely társfinanszírozást biztosít egy, a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás (CLT) technológiájának demonstrálására szolgáló erőmű építéséhez és működtetéséhez Kínában. Ez a beruházási program a 2012 utáni időszakra vonatkozó éghajlat-változási egyezmény keretében modellként szolgálhat a fejlett és feltörekvő/fejlődő országok közötti műszaki együttműködés más területei számára is.

Habár a várakozások szerint az energiahatékonysággal érhető el a legnagyobb arányú kibocsátáscsökkentés, ellátásbiztonsági és gazdaságossági okok miatt a szén továbbra is a fejlődés motorja marad, főleg olyan gazdaságilag feltörekvő országokban, mint Kína, amelyek jelentős saját szénkészletekkel rendelkeznek. Ezért szükséges, hogy a szén, mint megkerülhetetlen tüzelőanyag égetési folyamatát az éghajlat védelmével összeegyeztethetőbbé tegyük. A CLT-technológiák – amennyiben kifejlesztésük és rendszerbe állításuk időben megtörténik – az e kulcsfontosságú energiaforrásból származó kibocsátások csökkentésével jelentős mértékben hozzájárulhatnak e cél teljesítéséhez. A CLT áthidaló technológiai megoldást nyújtana a fosszilis tüzelőanyagok alternatíváinak tökéletesítéséig és rendszerbe állításáig terjedő időszakban. Az Európai Bizottság elemzése[1] kimutatta, hogy a 2 ºC-os célkitűzésnek megfelelő forgatókönyv szerint 2030-ig a fosszilis tüzelőanyagokon alapuló villamosenergia-termelési kapacitás mintegy 18%-át kellene CLT-technológiával felszerelni.

Az Európai Unió vezetői elkötelezték magukat amellett, hogy a különféle technológiai és tárolási megoldások minél szélesebb skálájának demonstrálása, valamint az ezzel kapcsolatos ismeretek megosztása érdekében 2015-ig létrehozzák a CLT-technológiát demonstráló erőművek hálózatát, amely akár 12 erőműből is állhat[2]. Az Európai Tanács és a Parlament elfogadta a CLT-technológiát támogató jogi keretet létrehozó irányelvet, amely lehetővé teszi e technológia biztonságos működtetését Európában, és ösztönzést nyújt demonstrálásához, ti. egyrészt az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerében (a biztonságosan tárolt CO2 nem számít majd kibocsátásnak), ezen belül részben az új kibocsátóknak fenntartott tartalékon keresztül (amely a CLT-demonstrációs erőművek társfinanszírozásához felhasználható forrást nyújt), másrészt az állami támogatásokra vonatkozó szabályok módosítása által. Az európai gazdaságélénkítési terv 1050 millió EUR-t különített el az Európai Unión belüli CLT-demonstrációs projektekre. Számos, az EU-ban működő vállalkozás jelentette be, hogy az elkövetkező öt-tíz évben az Európai Unióban demonstrációs erőművet épít fel. A CLT a megújuló energiaforrások és más, alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák mellett azon technológiák közé tartozik, amelyeket az európai stratégiai energiatechnológiai terv[3] (SET-terv) támogat.

A szén-dioxid-kibocsátás trendjei különösen aggasztóak a széntől függő feltörekvő gazdaságok esetében. Az éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi munkacsoport[4] előrejelzései szerint további szakpolitikai beavatkozás hiányában az energiafelhasználásból származó szén-dioxid-kibocsátás 2000 és 2030 között 45–110%-kal fog emelkedni. E növekedés kétharmad–háromnegyed részét a fejlődő régiók adják. A megújuló energiaforrások és az egyéb alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák erős szakpolitikai támogatottsága mellett is a fosszilis tüzelőanyagok a becslések szerint a világ energiaellátásának felét fogják 2050-ben kitenni.

Bőséges előfordulásának köszönhetően a szén Kína legfőbb energiaforrása, részaránya az energiatermelésben 70%-os. A szén előreláthatóan középtávon továbbra is elsődleges energiaforrás marad – csak a 2007. év folyamán minden két és fél napban felépült Kínában egy 500 MW teljesítményű szénerőmű[5]. Ez csak a széntüzelésen alapuló villamosenergia-termelésből megközelítőleg heti 4 millió tonna CO2-kibocsátás-növekedést eredményez Kínában[6].

Kína maga is erősen elkötelezett a tisztább széntechnológiák (TSZT) mellett. 2007 júniusában nemzeti éghajlat-változási programot fogadott el, amely külön említést tesz a „fejlett és alkalmas technológiák kifejlesztéséről és terjesztéséről”, beleértve a „szén-dioxid leválasztására, felhasználására és tárolására szolgáló technológiákat” is. Kína tervezi, hogy 2009 folyamán iránymutatást tesz közzé a CLT-technológiáról. Továbbá hét, állami tulajdonban álló energiavállalat létrehozta a Greengent, amelynek célja egy olyan integrált szénelgázosításos kombinált ciklusú (IGCC) széntüzelésű villamos erőművet felépíteni, amelyet később CLT- technológiával szerelnének fel.

2005 márciusában az EU és Kína cselekvési tervet írt alá a tiszta széntechnológiákról, amelynek része a szén-dioxid leválasztása és tárolása terén folytatott együttműködés is. Az ezt követő 2005-ös EU–Kína csúcstalálkozón[7] létrejött az EU–Kína éghajlat-változási partnerség, amely egyebek mellett kimondja a felek politikai elkötelezettségét amellett, hogy Kínában és az EU-ban 2020-ig olyan fejlett széntechnológiát fejlesszenek ki és demonstráljanak, amely a szén-dioxid leválasztása és tárolása révén közel kibocsátásmentes energiatermelést tesz lehetővé (KKSZT projekt). Az együttműködés I. szakasza 2009-ben zárul. Az egyezmény megkötését Kína és az EU között 2005-ben az a szándék vezette, hogy megoldást találjanak a szén-dioxid-kibocsátás növekedésének kezelésére a széntüzelésen alapuló villamosenergia-termelési ágazatban. Mivel az erőművek élettartama általában legalább 30 év, óriási a veszélye annak, hogy a szén-dioxid-kibocsátások magas szinten rögződnek. Az EU–Kína együttműködés jelenlegi helyzete az EU–Kína éghajlat-változási partnerség keretében lehetőséget nyújt az első kooperáción alapuló demonstrációs projekt megvalósítására Kínában.

Az Európai Parlament hangsúlyozza a Kínával való együttműködés fontosságát, amikor „felismeri, hogy a Kínában tapasztalható gyors gazdasági növekedés komoly kihívást jelent a klímaváltozás elleni nemzetközi küzdelem számára annál fogva, hogy a szénnel fűtött erőművek szén-dioxid-kibocsátása 2030-ig kétszeresére emelkedik”[8]. A CLT-technológia – egy különféle technológiákból álló portfólión belül – a kínai széntüzelésű erőművekből származó kibocsátás kezelésének potenciálisan hiteles lehetőségét jelenti.

A CLT technológiáját az EU-ban demonstráló erőműveket, illetve az EU és Kína között a közel kibocsátásmentes széntechnológia terén folytatott együttműködést a G8 e területen kinyilvánított elkötelezettsége – amely szerint „20 nagyméretű, a CLT-technológiát demonstráló projektet [kell] 2010-ig globálisan, az eltérő nemzeti körülményeket figyelembe véve elindítani azzal a céllal, hogy a szén-dioxid-leválasztási és -tárolási technológia széles körű rendszerbe állításának 2020-ig történő megkezdéséig a technológia kifejlesztése és költségeinek csökkentése megtörténjen”[9] –, továbbá azon állásfoglalás összefüggésében kell szemlélni, amelyet a G8 energiaügyi miniszterei, az Európai Unió energiaügyért felelős biztosa és több más ország, így Kína energiaügyi minisztere 2009. májusi találkozójukon a szén-dioxid-leválasztás és –tárolás demonstrációjának előreviteléről elfogadtak[10].

Ez a közlemény a szén-dioxid-leválasztást és -tárolást demonstráló erőmű finanszírozására összpontosítva bemutatja az e téren megteendő következő lépéseket. Az együttműködés emellett hozzájárulhat a fejlett országok által az Egyesült Nemzetek éghajlat-változási keretegyezményének (UNFCCC) alapján vállalt kötelezettségek teljesítéséhez is, amelyek szerint a felek előmozdítják, támogatják és finanszírozzák a környezetvédelmi szempontból megbízható technológiák és know-how másoknak történő átadását, illetve az azokhoz való hozzáférést.

Tekintettel a 2012 utáni időszakra szóló nagyszabású globális éghajlat-változási egyezményről folyó tárgyalásokra, a CLT-technológia terén folytatott EU–Kína együttműködés példaként szolgálhat mások számára is. A Bizottság tervezi, hogy a jelenleg létrehozás alatt álló CLT-projekthálózaton keresztül elősegíti az információcserét a KKSZT projekt és az európai demonstrációs projektek között[11]. Továbbá a fosszilis tüzelésű kibocsátásmentes erőművekkel foglalkozó technológiai platform (ZEP)[12] számos tagja az EU–Kína együttműködésben is kulcsfontosságú szerepet tölt be.

2. A CLT-technológia kapcsán előttünk álló kihívások

A CLT-folyamat egyes elemei kísérleti programok szintjén már rendelkezésre állnak és működnek[13]. Ezen elemeknek egy kereskedelmi méretekben működő erőműben való együttes alkalmazhatósága azonban – ideértve az egész CLT-láncot, a CO2 leválasztásától kezdve annak szállításán keresztül egészen a tárolásig – még demonstrálásra vár.

A CLT-technológiák kereskedelmi méretekben történő demonstrálása szükséges a technológia teszteléséhez és költségeinek ezt követő csökkentéséhez, hiszen ez előfeltétele annak, hogy a technológia egy működő szén-dioxid-kibocsátási piacon széles körben rendszerbe állítható legyen. A demonstráció elősegíti a műszaki, a módszertani (beleértve a tárolási hely kiválasztását és a felügyeletet), a környezetvédelmi, a közvélemény általi elfogadottsággal kapcsolatos és a pénzügyi kérdések jobb megértését, és ezért megkönnyíti a CLT-technológia, mint kulcsfontosságú kibocsátáscsökkentő technológia által ténylegesen nyújtott lehetőségek jobb felmérését.

A CLT-technológia kifejlesztése és rendszerbe állítása a fejlődő és a feltörekvő gazdaságokban, így Kínában is, alapvető szerepet játszhat a globális fenntartható fejlődés megvalósításában, de a fejlett országok segítsége nélkül csak jelentős késéssel történne meg. Az EU elkötelezettsége műszaki és pénzügyi segítséggel párosulva olyan egyedülálló ajánlat, amely elősegítheti a CLT-ben rejlő lehetőségek minél teljesebb kihasználását a feltörekvő gazdaságokban.

A fejlődő/feltörekvő országokban a piac képtelensége arra, hogy (pl. a CO2-kibocsátási egységek árán keresztül) tükrözze a fosszilis tüzelőanyagok felhasználásával termelt villamos energiának a társadalom számára jelentkező valódi költségét, azt jelenti, hogy a CLT-technológia a demonstrációs szakaszban gazdaságilag nem életképes. Az EU által nyújtott közfinanszírozás segíthet a fent vázolt korlátok egy részének leküzdésében, és katalizátorként működhet olyan magánforrások bevonásához a finanszírozásba, amelyek egyébként nem állnának rendelkezésre a CLT-technológia nagyméretű demonstrációs projektjei számára.

3. CLT-technológia a LEGFONTOSABB PARTNERORSZÁGOKBAN

A bőséges szénkészletekkel rendelkező országokban – és különösen az olyan gyorsan fejlődő országokban, mint Kína – parancsoló ellátásbiztonsági megfontolásokból a szenet továbbra is használni fogják a villamosenergia-termelésben. Ezért fontos olyan eszközöket kifejleszteni, amelyek ezekben az országokban támogatják a CLT-technológia demonstrálását a méretgazdaságosság kihasználása, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a demonstrációs fázis befejezése után a rendszerbe állítást – amennyiben az azzal kapcsolatos minden kihívást sikerül megfelelően megoldani (lásd az 1. szövegdobozt) – nagy méretekben lehessen végrehajtani.

1. szövegdoboz: A CLT-technológia rendszerbe állítása és terjesztése terén előttünk álló kihívások a fejlődő országokban

- A villamosenergia-termelés megnövekedett költsége a hagyományos erőművekhez képest a leválasztó, szállító és tároló berendezésekkel és létesítményekkel járó pótlólagos tőkekiadások és működési költségek miatt, beleértve azt a többlet-energiaigényt is, amelyet maga a CLT-folyamat felhasznál. Ennek az az oka, hogy a piac nem tükrözi a társadalom számára jelentkező valódi költséget, így a fosszilis tüzelőanyagok villamosenergia-termelésre való felhasználása által okozott externáliákat sem.

- A megfelelő háttér hiánya: a szén-dioxid-leválasztó, -szállító és -tároló berendezések és létesítmények tervezésére és engedélyezésére vonatkozó jogszabályi keret hiányosságai; továbbá garanciákat kell nyújtani a beruházások és a szellemi tulajdonjogok védelmére.

- Még ha a szakpolitikai keret ösztönző ereje folyamatosan növekszik is, a CLT-technológiákra irányuló beruházások magánszektor általi finanszírozása nem biztosított automatikusan . A finanszírozási hiány olyan általános jelenség a kereskedelmi hasznosítás előtti szakaszba lépő technológiák esetében, amelyet a támogatásjellegű pénzügyi forrásoktól való „elválasztás” és olyan, nagy költségekkel járó tevékenységek jellemeznek, mint az első és a második prototípus kifejlesztése és tesztelése, a terep-előkészítés, az ellátási lánc kifejlesztése, az építés stb.

- A közvélemény tájékozatlanságát /az elfogadottság hiányát proaktív módon kezelni kell.

A Kínával való, jól működő együttműködésen kívül fokozott erőfeszítéseket szükséges tenni a TSZT és a CLT-technológia más feltörekvő országokban történő demonstrálása és rendszerbe állítása érdekében is ahhoz, hogy a rendszerbe állításban és az érintett technológiák elterjedésében rejlő lehetőségek minél nagyobb mértékben kihasználhatók legyenek. Az Európai Közösség elkötelezte magát a szén-dioxid leválasztása és tárolása terén Kínával meglévő együttműködés magasabb fokra emelése és az együttműködésnek olyan kulcsfontosságú partnerekre való kiterjesztése mellett, mint India és Dél-Afrika[14]. A közelmúlt kétoldalú megbeszélései során más országok, például Oroszország és Ukrajna is érdeklődést mutattak a TSZT és a CLT-kapacitások kiépítése iránt.

A Bizottság tervezi, hogy a környezetvédelemre és a természetes erőforrásokra vonatkozó tematikus program keretében támogatni fogja a feltörekvő és a fejlődő országokkal való együttműködést a CLT és más tisztább széntechnológiák területén. „Az együttműködés a széntől függő fejlődő és feltörekvő partnerországokkal a tiszta széntechnológia (TSZT) és a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás (CLT) terén” elnevezésű új tevékenység keretében az Európai Bizottság – a helyi igényeket figyelembe vevő, partner szerint differenciáló megközelítést alkalmazva – TSZT- és CLT-kapacitások kiépítését és előkészítő tanulmányok készítését javasolja a széntől függő feltörekvő és fejlődő országokban. Emellett a tervek között szerepel a kínai demonstrációs projektben nyert tapasztalatok világszerte történő ismertté tétele is.

4. A CLT-technológia kínai demonstrációjának támogatása

Tekintettel a szénintenzív kínai villamosenergia-termelő ágazat által kibocsátott nagy mennyiségű üvegházhatást okozó gázra, az EU és Kína között meglévő politikai elkötelezettségre és a CLT terén való együttműködés előrehaladott szakaszára, Kína lenne a legmegfelelőbb ország a CLT-technológia demonstrálását szolgáló, az EU által pénzügyileg támogatott erőmű számára.

A közel kibocsátásmentes széntechnológia demonstrálását szolgáló EU–Kína KKSZT projektnek a tervek szerint három szakasza lesz. Az I. szakasz több olyan projektet tartalmaz, amely előkészítő kutatást végez a szén-dioxid-leválasztás és –tárolás (CLT) technológiájának a kínai széntüzelésű erőművekben való alkalmazási lehetőségei feltárására: ilyen az Egyesült Királyság által finanszírozott, a KKSZT értékelésére irányuló NZEC Assessment Project és az Európai Bizottság által társfinanszírozott COACH és STRACO2 kutatási projekt (lásd a 2. szövegdobozt). Az I. szakasz előreláthatóan 2009 őszén fejeződik be.

2. szövegdoboz: Az EU–Kína CLT-együttműködés I. szakasza

Az EU-Kína egyetértési megállapodást (2006. február) a COACH projekt (Cooperation Action with CCS China-EU, amelyet az EK hatodik kutatási keretprogramja 1,5 millió EUR-val finanszírozott) támogatja. A COACH projektnek Európából és Kínából 20, az egyetemi oktatás, kutatás és ipar területéről érkező partnere van, és a következő célokat tűzte ki: 1. A tudásmegosztás és a kapacitásépítés intenzívebbé tétele. 2. A CLT-demonstráció előkészítése Kínában integrált szénelgázosításos kombinált ciklusú/poligenerációs technológia felhasználásával, beleértve a CLT-t is. 3. Annak értékelése, hogy a szénhidrogén-tározók (kőolajkihozatal-fokozó eljárások/kibocsátottgáz-visszavezetési technológia), a sós vizet tartó mélységi víztartó rétegek és a Bohai-medence szénrétegei milyen mértékben alkalmasak a szén-dioxid geológiai tárolására. 4. Horizontális kérdések: például a közvélemény általi elfogadottság, jogi, szabályozási, finanszírozási és gazdasági vonatkozások áttekintése. A Kína–Egyesült Királyság egyetértési megállapodást (2005. december) az Egyesült Királyság által 3,5 millió angol font költségvetéssel folytatott NZEC Assessment Project támogatja, amely 2007 novemberében kezdődött. Az Egyesült Királyság által finanszírozott projekt kínai és brit szakértők együttműködésére épül annak érdekében, hogy – olyan kapacitást hozzon létre Kínában, amellyel meghatározhatók a szén-dioxid elkülönítésére, szállítására és geológiai tárolására szolgáló legjobb megoldások, valamint – megvizsgálja a CLT-technológia kifejlesztésére és demonstrálására, illetve jövőbeni rendszerbe állítására nyíló lehetőségeket Kínában. Négy egyéb olyan, az EK által társfinanszírozott projekt van, amelyben kínai partnerek is részt vesznek: - a szén-dioxid leválasztásával és tárolásával kapcsolatos szabályozási tevékenységek támogatását célzó STRACO2 projekt, amelynek EK-támogatása 0,86 millió EUR, - a szén-dioxid geológiai tárolására felhasználható európai kapacitás értékelésére irányuló EU GEOCAPACITY projekt, amelynek EK-támogatása 1,9 millió EUR, - a szénrétegekben megvalósuló szén-dioxid-tárolást és a fokozott metánkitermelés lehetőségeit vizsgáló MoveCBM projekt, amelynek EK-támogatása 1,25 millió EUR, valamint - a szén-dioxid-leválasztás és a hidrogéntermelés lehetőségeit gáznemű tüzelőanyagok esetén elemző Cachet-projekt, amelynek EK-támogatása 7,5 millió EUR. |

A KKSZT projekt II. szakaszára 2010 és 2012 között kerül sor. E szakasz építeni fog a fentebb leírt projektek eredményeire, meg fogja vizsgálni a telephellyel kapcsolatban támasztandó követelményeket, és részletesen meghatározza a demonstrációs erőmű koncepcióját és a kísérő intézkedéseket. E szakaszban történik a különféle megoldási lehetőségek műszaki szempontú és költségelemzése is. Az elemzés eredményei alapján meghatározásra kerül az erőmű telephelye, a tüzelési technológia (porlasztott szén vagy integrált szénelgázosításos kombinált ciklus), a leválasztási technológia, valamint a szállítási és a tárolási koncepció. A II. szakasz tartalmazni fogja a demonstrációs erőmű megépítésének és üzemeltetésének részletes útitervét, valamint az erőművel és a szén-dioxid tárolóhelyével kapcsolatos környezetvédelmi hatásvizsgálatot is.

A II. szakasszal kapcsolatban még több kérdést meg kell vitatni a kínai partnerekkel. Ezek közé tartozik a projektre vonatkozó döntések meghozatalának időzítése és a költségmegosztás módja. Az Európai Bizottság a tervek szerint 2009 második felében ajánlattételi felhívást fog közzétenni a II. szakaszt kivitelező konzorcium kiválasztására.

A III. szakasz ezután kezdődne, és ekkor kerülne sor a kereskedelmi méretekben működő demonstrációs erőmű kínai megépítésére és üzemeltetésére. A Bizottság jelenleg tárgyal a kínai partnerekkel a demonstrációs erőmű jóval 2020 (a 2005-ben elfogadott időpont) előtt való üzembe helyezéséről.

A beruházással kapcsolatos végleges döntést – az érintett partnerek megállapodásától, valamint egy megalapozott finanszírozási program meglététől függően – a II. szakasz megvalósíthatósági tanulmányainak alapján hozzák majd meg. A folyamat felgyorsítása érdekében a műszaki előkészítés és a finanszírozási források előteremtése párhuzamosan fog történni. E közlemény fő célja ennek megfelelően az, hogy a kínai kormány, az EU és az EGT-tagállamok együttműködésével elindítsa a KKSZT projekt III. szakaszát finanszírozó program létrehozását.

1. ábra: A KKSZT projekt I–III. szakaszának folyamatábrája

[pic]

5. A CLT-technológia demonstrálására szolgáló kínai erőmű társfinanszírozása

A CLT-technológia demonstrálására szolgáló kínai erőmű társfinanszírozását az indokolja, hogy a technológia kifejlesztésének felgyorsításával időt lehet nyerni. A Kínában szerzett tapasztalatok azt mutatják, hogy egy technológia nagy méretekben történő rendszerbe állítása után a költségek csökkennek. A szén-dioxid-kibocsátási egységek ára azonban előfeltétele a CLT-technológia nagy méretekben történő rendszerbe állításának Kínában.

5.1. A köz- és a magánfinanszírozás kombinálása köz-magán társuláson keresztül

Ahhoz, hogy a köz- és a magánforrásokat elegendő mennyiségben lehessen bevonni, és felhasználásuk eredményes legyen, a Bizottság köz-magán társulás (PPP) létrehozását tervezi, talán különleges célú gazdasági egység (céltársaság) formájában. A céltársaság egy viszonylag rugalmas befektetési eszköz, amelyet egy adott projekt igényeire lehet szabni, és amelynek jogi, illetve irányítási szerkezete meglehetősen egyszerű, ezért gyorsan, minimális háttérköltséggel létrehozható. A céltársaságnak előre lefektetett szabályai vannak, és ezek pontosan meghatározzák a társaság tevékenységét. Ez a mechanizmus lehetővé teszi a befektetők pénzügyi kockázatának korlátozását. A céltársaság – a beruházó kockázatának korlátozása mellett – alkalmas vagyonátruházás révén olyan nagyszabású projektek finanszírozására, amelyek a célok egy szűk körét kívánják megvalósítani. A céltársasági modell tehát számos előnyt kínál, és hozzáigazítható a CLT-demonstrációs projekt szükségleteihez.

E séma előnye az lenne, hogy a közszférához tartozó finanszírozók a közcélokkal való teljes összhang biztosításával határozhatnák meg a beruházás-politikát. A külön beruházás-politikán keresztül ez a megoldás olyan beruházási platformot biztosítana, amely módot ad a köz- és a magánfinanszírozás együttes mozgósítására.

A kezdeményezést úgy kell megtervezni, hogy a nyújtott információval meg lehessen nyerni Kína, az EU, az EGT-tagállamok, a nemzetközi pénzügyi szervezetek és a magánvállalkozások támogatását és hozzájárulását. A CLT-technológia csak akkor vonzó a magánbefektetők számára, ha – például a szén-dioxid-kibocsátási piacon és/vagy kőolajkihozatal-fokozás révén – bevételi forrást ígér.

A CLT járulékos költségeibe történő kínai beruházás alapvetően fontos szerepet fog játszani a projekt iránti kínai elkötelezettség erősítésében, továbbá gondoskodni fog arról, hogy Kína azt fokozottabban a magáénak érezze, hogy növekedjen a technológiában való jártassága, tehát növelni fogja a technológia további alkalmazásának esélyét.

3. szövegdoboz: A KKSZT-vel felszerelt erőmű lehetséges finanszírozási forrásai

Magánszektor

A projektbe bevonható magánszektorbeli befektetők két kategóriába sorolhatók: aktív tőkebefektetők (üzemeltetők, szerződéses vállalkozók, a berendezések szállítói) és passzív tőkebefektetők (befektetési alapok, intézményi befektetők). Az alaperőművet magánberuházásból lehetne finanszírozni (pl. projektfinanszírozás vagy vállalati finanszírozás alapján). A magánbefektetők a CLT egyes kiegészítő költségeit is felvállalhatják, illetve természetbeni támogatást is nyújthatnak, ha erre potenciálisan ösztönzést látnak.

Több európai vállalat már ma jelen van Kína tisztaszéntechnológia-piacán. Közülük sokan tagjai a ZEP-nek, és az EU–Kína együttműködés kulcsszereplői. Az európai és a kínai ipari érdekeltek közötti együttműködést az EU–Kína Tiszta Energia Központ is támogatni fogja, amelyről a 2007-es EU–Kína csúcstalálkozón született megállapodás, és amelyet Pekingben fognak létrehozni[15].

Finanszírozás a szén-dioxid-kibocsátási piacon

Jelenleg a CLT-technológia nem juthat finanszírozáshoz a szén-dioxid-kibocsátási piacon (pl. a tiszta fejlesztési mechanizmuson keresztül, amely egy olyan projektalapú megközelítés, amelyben a fejlett országok kibocsátásaikat a fejlődő országokban végrehajtott tiszta fejlesztési projektekkel ellensúlyozzák), habár a 2012 utáni időszakban lehetőség lehet ugyanerre például ágazati jóváírási mechanizmus révén (azaz olyan mechanizmus révén, amely az ágazati szinten elért kibocsátáscsökkentést jóváírja) vagy a tiszta fejlesztési mechanizmusnak a feltörekvő/fejlődő országokban létrehozott CLT-demonstrációs erőművekre vonatkozó külön rendszerén keresztül.

Fosszilis tüzelőanyagok kihozatalfokozása

Az erőmű jellegétől függően a kőolajkihozatal-fokozó (EOR) eljárásokban való hasznosítás új bevételi forrást jelenthet.

Közfinanszírozás

A CLT-technológia további költségeihez a közszektornak kell költségvetési forrásból társfinanszírozást nyújtania. Több lehetséges forrás is van, amelyek mozgósíthatók ebből a célból:

- EK-költségvetés

- az EU és az EGT tagállamainak nemzeti költségvetése,[16]

- kedvezményes kölcsönök a köztulajdonban álló beruházási bankoktól.

A közfinanszírozást a következőképpen lehetne felhasználni:

- támogatás

- hitelgarancia

- a magánszektor bevételének garanciája (az ár garantálása vagy a szabályozási kockázat elleni garancia)

- beruházás (korlátozott mértékű várható bevétellel)

5.2. A közfinanszírozás mértékének meghatározása

A demonstrációs erőmű magánbefektetők számára való vonzóvá tétele érdekében szükséges megteremteni a beruházás megtérülésének lehetőségét. Lehetséges bevételi forrásnak a szén-dioxid-kibocsátási piac és a kőolajkihozatal-fokozó eljárásokban való felhasználás mutatkozik. A befektetők különböző típusai a tiszta technológiákra fordított pénzeszközeik kapcsán várhatóan különböző megtérülési rátákra fognak igényt tartani.

A CLT-nek a szén-dioxid-kibocsátási egységek útján való finanszírozása (szemben a szén-dioxid-kibocsátás adóztatásával) olyan bevételi forrást teremtene, amely magánbefektetőket vonzana a demonstrációs erőmű számára. E tekintetben különösen érdekes az ágazati jóváírási mechanizmus, amely a 2012 utáni időszakra vonatkozó éghajlat-változási egyezményről folyó tárgyalások keretében jelenleg még egyeztetések tárgya. A kínai villamosenergia-ágazatban például ez a megközelítés lehetővé tenné a bizonyos alapszintet meghaladó kibocsátáscsökkentések jóváírását. Ezen a módon csak a szokásos üzletmenethez képest előrelépést jelentő intézkedéseket írnák jóvá, és a vállalkozások a szén-dioxid-piacon nyerhető finanszírozás fejében érdekeltek lennének a költségesebb kibocsátáscsökkentési intézkedések meghozatalában. Ez megkönnyítené a CLT és a hozzá hasonló, költségesebb technológiák alkalmazását a hosszabb távon költségsemleges, vagy éppen költségnegatív tisztább szén- és energiahatékony technológiák helyett. Bizonytalan, hogy a feltörekvő és a fejlődő országokban a CLT-technológia juthat-e finanszírozáshoz, és ha igen, mikor, a szén-dioxid-kibocsátási piacon. Ezért a magánbefektetők kockázatának csökkentéséhez és ahhoz, hogy megfelelően magas belső megtérülési rátát (IRR) lehessen elérni, alacsony vagy nulla jövedelmezőséget feltételező közberuházásra lesz szükség. A Bizottság pénzügyi elemzést végzett, hogy meghatározza a közfinanszírozás szükséges mértékét[17]. A költségek pontos meghatározására a KKSZT projekt II. szakaszában kerül sor, a céltársasághoz nyújtott közhozzájárulás aránya pedig a (kínai és európai) partnerkormányokkal megtárgyalandó kérdések közé fog tartozni.

A közel kibocsátásmentes széntechnológiával felszerelt erőmű mérete, helye, technológiája és a tárolás helyszíne a KKSZT projekt I. és II. szakaszában készülő tanulmányok alapján, a kínai replikációs potenciál szem előtt tartásával kerül majd meghatározásra. E közlemény költségbecslései előzetesek, és – noha ésszerű feltételezéseken alapszanak – a konkrét technológia, az építési hely és a tárolási helyszín megválasztásától függően akár +/– 40%-os eltérést is mutathatnak. A pótlólagos tőkeigény és működési költség az első ilyen típusú, 400 MW teljesítményű demonstrációs erőmű[18] 25 éves életciklusára vetítve az integrált szénelgázosításos kombinált ciklusú erőmű esetében mintegy 730 millió EUR-ra (megközelítőleg 125 millió EUR tőkeköltség, 340 millió EUR működési költség, 265 millió EUR szállítási és tárolási költség[19]), a porlasztottszén-technológiával rendelkező erőmű esetében pedig mintegy 980 millió EUR-ra becsülhető (megközelítőleg 235 millió EUR tőkeköltség, 445 millió EUR működési költség, 300 millió EUR szállítási és tárolási költség[20]).

A projekt élettartama alatt várhatóan megerősödik a globális szén-dioxid-kibocsátási piac, és minden fontosabb gazdaság belső piacán kialakul a szén-dioxid ára. Ezért a Bizottság becslései szerint 2015-ben a ki nem bocsátott szén-dioxid tonnájának ára 10 EUR/t CO2 lesz, amely később fokozatosan 20 EUR/t CO2-ra emelkedik[21]. Ilyen szén-dioxid-ár mellett – a választott technológia megelőlegezése nélkül – a finanszírozási hiány az integrált szénelgázosításos kombinált ciklusú erőmű esetében mintegy 300 millió EUR-ra, a porlasztottszén-technológiával rendelkező erőmű esetében mintegy 550 millió EUR-ra becsülhető[22]. Amennyiben a szén-dioxid-ár ennél magasabb szintet érne el, a finanszírozási hiány csökkenne, és a közpénzekből történő támogatás mértékét mérsékelni lehetne.

A tárolás helyének megválasztásától függően a szén-dioxid-kibocsátási piacról származó bevételek mellett lehetőség nyílhat pótlólagos bevételi forráshoz jutni a kőolajkihozatal-fokozó eljárásokban való felhasználás révén, amely már ma is kereskedelmileg életképes technológiát jelent. A kőolajkihozatal-fokozó eljárások fogalma számos olyan eljárást foglal magába, amellyel a lelőhelyről kitermelt kőolaj mennyiségét – általában folyadék vagy gáz (pl. nitrogén, szén-dioxid) besajtolásával – növelni lehet.

A gyakorlatban a szén-dioxid kőolajkihozatal-fokozó eljárásokban való felhasználása a szállítási költségek mérsékelt volta miatt a kőolajmezők közelében elhelyezkedő erőművekre fog korlátozódni. Noha a kőolajkihozatal-fokozó eljárásokban való felhasználás lehetősége Kínában viszonylag kisszámú kőolajmezőre korlátozódik, a technológia kifejlesztése kezdeti lökést adhat a szállítási infrastruktúra megteremtésének, amelyre néhány régióban szükség van a CLT-technológia rendszerbe állításához. Az I. szakasz projektjei vizsgálják a kőolajkihozatal-fokozó eljárásokban való felhasználás lehetőségeit Kínában. Ha a kínai kormány által kiválasztott helyen lehetőség van a kőolajkihozatal-fokozó eljárásokban való felhasználásra, ez jelentősen megkönnyítené a kereskedelmi méretű CLT-demonstrációs erőmű finanszírozását.

A valószínűsíthető forgatókönyv szerint az állami támogatáson fölül kétféle finanszírozási forma juthat szerephez a projektben. A hitelezők (nemzetközi pénzügyi intézmények és köztulajdonban álló bankok, például az EBB) lényegében hitelfinanszírozást nyújtanának mintegy 5%-os kamatláb mellett, míg a befektetők, akik mintegy 10–20%-os bruttó befektetési hozamot igényelnének, tőkefinanszírozást szolgáltatnának. A szükséges kezdeti beruházás nagyságának egyik csökkentési módja az erőmű építésére és üzemeltetésére kiírt versenypályázati eljárás lenne, amelynek során a konzorcium partnervállalatai költségen vagy költség alatt tennének ajánlatot, hogy szert tegyenek azokra az előnyökre, amelyeket az elsőként érkezők élveznek, és hozzájussanak azokhoz az ismeretekhez, amelyek csak az első kínai kereskedelmi méretű CLT-demonstrációs erőműben való részvétel útján szerezhetők meg.

A projektben rejlő lehetőségek magánbefektetők számára való vonzóvá tétele érdekében a közszektorbeli befektetőknek hajlandóságot kell mutatniuk arra, hogy a kockázat egy részét magukra vállalják. Ez a lehető legnagyobb mértékben érvényesítené a közfinanszírozás katalizátorhatását azzal, hogy a lehetőséget vonzóbbá tenné a magánbefektetők számára.

Az Európai Bizottság 60 millió EUR-t különített el a tisztább széntechnológiák, illetve a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás területén a feltörekvő gazdaságokkal folytatott együttműködésre. E költségvetés 10 millió EUR-s első részletét a Bizottság a CLT- és egyéb tisztább széntechnológiák kapacitásainak a feltörekvő gazdaságokban való kiépítésére és az EU–Kína KKSZT projekt második szakaszának támogatására fogja felhasználni. Amennyiben Kína részéről a politikai támogatás fennmarad, és a KKSZT projekt kielégítő módon halad előre, e költségvetés maximum 50 millió EUR-s második részletét is a kínai CLT-demonstrációs erőmű megépítésének és üzemeltetésének rendelkezésére lehet majd bocsátani. A demonstrációs erőmű építésének előfeltétele, hogy legkésőbb 2013-ig létrejöjjön egy életképes finanszírozási rendszer.

6. KÖVETKEZTETÉSEK ÉS KÖVETKEZő LÉPÉSEK

A Bizottság – az európai és a kínai érdekeltekkel szoros együttműködésben – a következőket javasolja:

i) a nemzetközi pénzügyi intézmények, így az Európai Beruházási Bank, a Világbank és az Ázsiai Fejlesztési Bank bevonásával meghatározni egy megfelelő pénzügyi struktúra és ennek részeként talán egy céltársaság létrehozását a KKSZT projekt III. szakaszának támogatása érdekében, szoros együttműködésben az érdekelt tagállamokkal, az Európai Gazdasági Térség államaival és a kínai partnerekkel;

ii) felkérni az EU tagállamait, hogy vállalják a projekt pénzügyi és politikai támogatását. A közfinanszírozás célösszege mintegy 300 millió EUR lenne az integrált szénelgázosításos kombinált ciklusú erőmű esetében, és 550 millió EUR a porlasztottszén-technológiával rendelkező erőmű esetében;

iii) a jövőben is biztosítani Kína további politikai támogatását és gondoskodni arról, hogy az európai közfinanszírozás a költségmegosztási egyezményről szóló tárgyalásokon a lehető legnagyobb értéken ellentételeződjék;

iv) a 2012 utáni időszakra szóló éghajlat-változási megállapodás nemzetközi tárgyalásain törekedni a CLT-technológiáknak a szén-dioxid-kibocsátási egységek piacán keresztül történő finanszírozása támogatásának elérésére mind a Kiotói Jegyzőkönyv első kötelezettségvállalási időszaka (2012-ig), mind az azután következő új rendszer vonatkozásában.

A Bizottság felhívja továbbá az EGT érdekelt államait és Kínát arra, hogy vállalják ezen újszerű projekt pénzügyi és politikai támogatását, és felkéri az Európai Parlamentet, hogy nyújtson politikai támogatást. Mivel újszerű megközelítésről van szó, az Európai Bizottság szolgálatai – olyan szervezetekkel karöltve, amelyek formálisan jelzik részvételi szándékukat a kezdeményezés társfinanszírozásában – folytatják a végrehajtás mikéntjének részletes kidolgozására irányuló munkájukat.

[1] Lásd a közleményt kísérő hatásvizsgálat 2. ábráját.

[2] Az Európai Tanács következtetései, 2007. március.

[3] A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: „Európai stratégiai energiatechnológiai terv (SET-terv) – Egy kis szén-dioxid-kibocsátású jövő felé”.

[4] IPCC Forth Assessment Report (2008) (Az éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi munkacsoport 4. értékelő jelentése, 2008), IPCC III. munkacsoport, technikai összefoglaló (T. Barket és mások, 2007): Műszaki összefoglaló. In: Climate Change 2007 (Éghajlatváltozás 2007): Mitigation (Enyhítés). Contribution of Working Group III to the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change (A III. munkacsoport hozzájárulása az éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi munkacsoport 4. értékelő jelentéséhez) [B. Metz, O. R. Davidson, P. R. Bosch, R. Dave, L. A. Meyer (szerk.)], Cambridge University Press, Cambridge, Egyesült Királyság és New York, NY, USA).

[5] Cleaner Coal in China (Tisztább szén Kínában), Nemzetközi Energiaügynökség (IEA), 2009, 50. oldal.

[6] N. Riley (British Geological Survey) szóbeli beszámolója az Egyesült Királyság Parlamentjének alsóházában,

(http://www.publications.parliament.uk/pa/cm200506/cmselect/cmsctech/578/57805.htm#note18).

[7] Az EU és Kína 2005. szeptember 2-i csúcstalálkozóján tett EU–Kína nyilatkozat az éghajlatváltozásról:http://ec.europa.eu/environment/climat/pdf/china/joint_declaration_ch_eu.pdf.

[8] Az Európai Parlament 2005/2161 (INI) számú állásfoglalása: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P6-TA-2006-0346+0+DOC+XML+V0//EN.

[9] A G8 energiaügyi minisztereinek közös állásfoglalása, Aomori, Japán, 2008. június 8.

[10] A G8 energiaügyi minisztereinek, az Európai Unió energiaügyi biztosának, a G5 országok (Brazília, Dél-Afrika, India, Kínai Népköztársaság, Mexikó) energiaügyi minisztereinek, valamint Egyiptom, a Koreai Köztársaság és a Szaúd-Arábiai Királyság energiaügyi minisztereinek 2009. május 24-én, római ülésükön elfogadott közös nyilatkozata

[11] Lásd: http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/08/1315&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=fr

[12] Lásd: http://www.zero-emissionplatform.eu

[13] Lásd IPCC, 2005: IPCC Special Report on Carbon Dioxide Capture and Storage [Az éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi munkacsoport (IPCC) különjelentése a szén-dioxid-leválasztásról és -tárolásról]. Készítette az éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi munkacsoport (IPCC) III. munkacsoportja [Metz, B.,O. Davidson, H. C. de Coninck, M. Loos, és L. A. Meyer (szerk.)]. Cambridge University Press, Cambridge, Egyesült Királyság és New York, NY, USA, 8. oldal. Cambridge University Press, Cambridge, Egyesült Királyság és New York, NY, Amerikai Egyesült Államok, 8 o.

[14] Lásd COM(2006) 843.

[15] Lásd: http://www.eu-in-china.com/download/EC2.pdf

[16] Ha ezek a közhozzájárulások állami támogatásnak minősülnek, akkor elképzelhető, hogy az állami támogatásokra vonatkozó szabályok alapján be kell őket jelenteni a Bizottságnak.

[17] Lásd a közleményt kísérő hatásvizsgálatot, VII. melléklet.

[18] 4 éves építési szakaszra és 25 éves üzemelési időszakra vetítve, 2,5%-os (infláció nélkül) leszámítolási kamatláb alkalmazásával 2010-re számított nettó jelenértékben kifejezve.

[19] Az összeg 7 EUR/tonna árral számolva tartalmazza a szén-dioxid tárolásának tőke- és működési költségeit 25 évre vetítve.

[20] Az összeg 7 EUR/tonna árral számolva tartalmazza a szén-dioxid tárolásának tőke- és működési költségeit 25 évre vetítve.

[21] A 2015-ben 10 EUR/t CO2 ár, amely 2040-re fokozatosan CO2-tonnánként 20 EUR-ra emelkedne, olyan előfeltételezés, amelynek megalkotása azon szakpolitikai eszköz megelőlegezése nélkül történt, amellyel ez az árszínvonal elérhető.

[22] Az összeg változik attól függően, hogy a CLT-erőmű hány évig üzemelne úgy, hogy közfinanszírozásban részesül.