A célkitűzéseket a három területen több szakpolitikai alternatíva ötvözésével lehet elérni. -Héabevallás: az alternatívák a következők: 1. uniós szintű digitális adatszolgáltatási követelmények ajánlása; 2. a vállalkozások felkérése, hogy előre meghatározott formátum(ok)ban rögzítsék az ügyletekkel kapcsolatos adatokat; 3. digitális adatszolgáltatási követelmények uniós szintű bevezetése; és 4. digitális adatszolgáltatási követelmények mind uniós, mind nemzeti szintű bevezetése. -A platformgazdaság héaszempontú kezelése: az alternatívák a következők: 1. a nyújtott szolgáltatások jellegének és a szolgáltató jogállásának jogi tisztázása, egyúttal egyszerűsítve a nyilvántartási kötelezettségeket is; 2. a „vélelmezett értékesítőre” vonatkozó rendelkezés bevezetése, amelynek értelmében a platform beszedi a héát az értékesítés után i. bizonyos szálláshely- és személyszállítási szolgáltatások, ii. valamennyi szálláshely- és személyszállítási szolgáltatás, illetve iii. a platformokon keresztül nyújtott valamennyi szolgáltatás esetében. -Héaalanyként történő nyilvántartásba vétel: az alternatívák az Unión belüli kereskedelemre ( egyablakos ügyintézési rendszer ) és a kis értékű szállítmányok behozatalára ( egyablakos importügyintézési rendszer ) vonatkoznak: oaz egyablakos ügyintézési rendszerrel kapcsolatos alternatívák közé a következők tartoznak: 1. az egyablakos ügyintézési rendszer szűkebb körű kiterjesztése, hogy az az összes belföldi B2C termékértékesítésre is kiterjedjen; 2. az egyablakos ügyintézési rendszer szélesebb körű kiterjesztése, hogy az az összes belföldi B2C termékértékesítésre és a (saját) termékek határokon átnyúló továbbítására is kiterjedjen; és 3. fordított adózás bevezetése a nem letelepedett adóalanyok által végzett B2B értékesítések esetében; oaz egyablakos importügyintézési rendszerrel kapcsolatos alternatívák közé a következők tartoznak: 1. az egyablakos importügyintézési rendszer kötelezővé tétele a) a vélelmezett értékesítők, b) az Unióban bizonyos értékhatár felett távértékesítést végző adóalanyok, vagy c) az Unióban korlátozás nélkül távértékesítést végző adóalanyok számára; és 2. az egyablakos importügyintézési rendszer használatára vonatkozó 150 EUR összegű értékhatár eltörlése. Mivel a három problémás területen az alternatívák száma több száz lehetséges kombinációt tesz lehetővé, öt egymást követő megközelítést (status quo, minimalista, mérsékelt, kibővített és maximális) vizsgáltak meg, amelyek fokozatosan növelik az uniós beavatkozás mértékét. A kibővített megközelítés (amely a digitális adatszolgáltatási követelmények uniós szintű bevezetését, az összes szálláshely-szolgáltatási és személyszállítási ágazatra alkalmazandó, vélelmezett értékesítőre vonatkozó rendelkezést, valamint az egyablakos ügyintézési rendszer szélesebb körű kiterjesztésének, a fordított adózásnak és a kötelező egyablakos importügyintézési rendszernek a kombinációját ötvözi) a hatékonyság, az arányosság és a szubszidiaritás szempontjából kiegyensúlyozottabb, a maximális megközelítés viszont (amely ezenfelül magában foglalja a belföldi digitális adatszolgáltatási követelményeket, a platformokon keresztül nyújtott összes szolgáltatást, valamint az egyablakos importügyintézési rendszerre vonatkozó 150 EUR összegű értékhatár eltörlését is) a leghatékonyabb.