EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel,2018.5.30. COM(2018) 366 final 2018/0190(COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a Kreatív Európa program (2021–2027) létrehozásáról és az 1295/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) {SEC(2018) 274 final}

{SWD(2018) 290 final}

{SWD(2018) 291 final}



INDOKOLÁS 1.A JAVASLAT HÁTTERE Indokok és célok Európa gazdag kulturális öröksége, valamint dinamikus kulturális és kreatív ágazatai az európai identitás részei. A kultúra és a kulturális kifejezésmódok erőteljesen megnyilvánulnak az uniós polgárok mindennapi életében, és hozzájárulnak az emberi jólléthez és az aktív polgári szerepvállaláshoz, továbbá előmozdítják a közös értékeket, a társadalmi befogadást, a kultúrák közötti párbeszéd fejlesztését, valamint a szabadságon, pluralizmuson és sokféleségen alapuló médiakörnyezet megteremtését. A kulturális és kreatív ágazatok teljeskörűen hozzájárulnak az Unió gazdasági fejlődéséhez, a munkahelyteremtéshez és a növekedéshez, ezért Európa jövője szempontjából kulcsfontosságú szerepük van. Emellett ezek az ágazatok képesek formálni vágyainkat, az egymással és a világgal való kapcsolatainkat, és a lakóhelyünket, a minket körülvevő tájat és életmódunkat is alakítják. Európa kiválóságáról adnak tanúságot világszerte, és az Unió globális pozícióját erősítik. Különböző támogatási programok keretében Európa már hosszú évek óta támogatja a kultúrát és az audiovizuális ágazatot. A Kreatív Európa 2014–2020 program egyedülálló platformot biztosít ezen ágazatok összehangolt és konstruktív támogatására Európa-szerte. E javaslat az eddig szerzett tapasztalatokra épül, és a bevált elemek továbbvitelére és erősítésére kíván összpontosítani. Ennek érdekében megerősített költségvetést alkalmaz, ami azt tükrözi, hogy az Európai Unió elkötelezetten támogatja ezeket az iparágakat, és elismeri azok fontosságát az Unió egészében. A javaslat, amely számos tevékenység és projekt támogatását teszi majd lehetővé, meghatározó szerepet tölt be az európai kulturális és kreatív ágazatok megerősítésében, hogy azok gazdasági, társadalmi és nemzetközi szinten is teljeskörűen kiaknázhassák a bennük rejlő lehetőségeket. Az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikke rögzíti, hogy az „Unió célja a béke, az általa vallott értékek és népei jólétének előmozdítása”, és hogy – egyebek mellett – az Unió „tiszteletben tartja saját kulturális és nyelvi sokféleségét, továbbá biztosítja Európa kulturális örökségének megőrzését és további gyarapítását”. Ennek fényében az EU pénzügyeinek jövőjéről szóló bizottsági vitaanyag kimondja, hogy „az EU költségvetése támogatja ezt a célt a nemzeti költségvetésekkel együttműködve és kiegészítve más, európai és nemzeti szintű erőfeszítéseket”. Az audiovizuális ágazat versenyképességének, valamint kulturális és nyelvi sokféleségének támogatása érdekében az EU különböző jogalkotási, szakpolitikai és finanszírozási eszközöket ötvöz. Az Európai digitális egységes piaci stratégia a jogi keret korszerűsítését szorgalmazza, amelynek ugyanakkor feltétele az uniós pénzügyi támogatási rendszernek az audiovizuális ágazat igényeihez való hozzáigazítása annak érdekében, hogy azok tükrözzék az új piaci tendenciákat, a fogyasztói szokások változásait, valamint a lineáris és nem lineáris szolgáltatások egyre erősebb konvergenciáját. A kulturális és kreatív ágazatok azonban számos kihívással szembesülnek. Először is az európai kulturális és kreatív ágazatoknak olyan új és erős globális szereplőkkel is versenyezniük kell, mint az internetes keresőrendszerek és a webalapú közösségi platformok. A globális piacon való versenyképesség megtartása érdekében ezért új üzleti modellek kifejlesztésére van szükség, és ki kell aknázni a digitális technológiákban rejlő növekedési potenciált. Másodsorban a digitális átállás paradigmaváltást hozott, és jelentős mértékben befolyásolja a kulturális javak megalkotásának, kezelésének, terjesztésének, elérésének, fogyasztásának és monetizálásának módját, gyökeresen átalakítva az analóg korszak értékkínálatát. A digitalizálás következtében könnyebb lett a kulturális és kreatív tartalmak és szolgáltatások terjesztése, ugyanakkor viszont globális szinten, országhatároktól függetlenül egyre élesebbé vált a tartalmak közötti verseny. Harmadsorban a kulturális és kreatív alkotások piaca – főként Európa kulturális és nyelvi sokszínűsége okán – rendkívül szétszabdalt, ezért a kulturális és kreatív ágazatok a nemzeti és nyelvi határvonalak mentén eleve széttagolódnak, nem érve el a kritikus tömeget. Ez a sokféleség Európa kulturális gazdagságának része. Az alkotások ugyanakkor csak korlátozott mértékben jutnak el az országhatárokon túlra. Ezért ösztönözni kell az egyes művek nemzetközi forgalmát és a határokon átnyúló együttműködést igénylő koprodukciókat, továbbá hatékonyabb megoldásokat kell kidolgozni, hogy az alkotások a határon túli közönségekhez is eljuthassanak. Negyedszer: a piaci koncentráció növekvő aggodalomra ad okot. Egyes kulturális és kreatív területeken az a tendencia figyelhető meg, hogy a globális értékesítések nagy része csupán kevés, jelentős piaci erővel bíró szereplőnél összpontosul. Ötödször: az európai audiovizuális ágazatot nemzetközi elismerés övezi ugyan, azonban mégsem eléggé versenyképes a digitális tartalmak egységes piacán. Az európai filmek 80 %-a nemzeti produkció, a koprodukcióban készült alkotások azonban nemzetközi szinten népszerűbbek. Fontos, hogy egyes országokban az audiovizuális szakemberek fokozzák működési kapacitásaikat. Végezetül a félretájékoztatás jelensége egyre nagyobb méreteket ölt. A tartalomipar és azon belül különösen a hírmédia kulcsszerepet tölt be az egészséges, demokratikus vitakultúra fenntartásáért vívott küzdelemben. A különböző vélemények és nézőpontok közvetítéséhez a művészi szabadság, valamint a sokszínűségen és szabadságon alapuló médiakörnyezetet egyaránt elengedhetetlen. Segítenek fenntartani a pluralista társadalmat, amelyben a polgárok – többek között a politikai választásokkal kapcsolatban – megalapozott döntéseket képesek hozni. E transznacionális jellegű kihívások olyan célirányos megközelítést igényelnek Európa részéről, amely optimalizálja az érintett ágazatok potenciálját a munkahelyteremtés, a növekedés és társadalmi befogadás terén, kiterjedve a leghátrányosabb helyzetű és legnehezebben elérhető csoportokra is. Ezek az összes tagállamot érintő, uniós dimenziójú kihívások. Noha a nemzeti szintű intézkedések fontossága vitathatatlan, egy tagállam önmagában nem képes átfogóan kezelni ezt a problémát. E kezdeményezés célja, hogy a Kreatív Európa program eredményeire építve fokozott erőfeszítéssel dolgozzon a legutóbbi politikai fejlemények összefüggésében kitűzött célok megvalósításán. Az új Kreatív Európa program célja, hogy az ágazat szereplői számára olyan, technológiai és művészi szempontból innovatív, határokon átnyúló európai kezdeményezések kidolgozására biztosítson lehetőséget, amelyek célja az európai művek cseréje, közös megalkotása, koprodukciója és terjesztése, továbbá egy széles és sokrétű közönséghez való eljuttatása. A program fokozottan összpontosít majd az új üzleti modellek kipróbálására, hogy az alkotók optimálisan kiaknázhassák a legjobb digitális technológiák nyújtotta lehetőségeket a kreatív folyamatok és a közönségfejlesztés terén. Annak érdekében, hogy az Unió reagálni tudjon az egyre élesedő nemzetközi piaci versenyre, az új program a határokon átnyúló partnerségeket és hálózatokat, valamint az új együttműködési modelleket egyaránt támogatni fogja, ezzel ösztönözve Európa kulturális és kreatív ágazatainak fejlesztését. Ez – többek között az európai szereplők nemzetközi jelenlétének elősegítése, valamint a marketing és branding támogatása révén – erősíteni fogja az európai szereplők pozícióját az európai és nemzetközi piacokon. A program a művészek és az ágazatban dolgozó szakemberek kreatív kapacitásainak fejlesztésébe kíván beruházni; e célból lehetőséget biztosít számukra a határokon átnyúló együttműködésre. Támogatni fogja azokat a kezdeményezéseket, amelyek kiszélesítik a kulturális életben részt vevők körét, és ezzel hozzájárulnak egy befogadóbb európai társadalom megteremtéséhez.

Az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló felülvizsgált irányelv további lehetőségeket biztosít majd az európai alkotások népszerűsítésére, de kísérő támogatási intézkedésekre is szükség lesz ahhoz, hogy több külföldön készült európai filmalkotás legyen megtekinthető Európán belül és kívül egyaránt. Az új program válaszokat kíván adni az audiovizuális ágazatot érő, többek között a digitalizáció okozta kihívásokra, a teljes értéklánc mentén támogatva az együttműködést, az alkotás szakaszától kezdve a művek forgalmazásáig és bemutatásáig. Kifejezetten támogatja a nagy terjesztési potenciállal bíró, globális megközelítést alkalmazó projekteket, továbbá a tartalmak valamennyi platformon keresztüli elérését. Az új program emellett támogatni kívánja azokat a tevékenységeket, amelyek célja az európai hírmédia megerősítése, az újságírói szabadságnak, valamint az újságírói tartalmak sokféleségének és pluralizmusának elősegítése, továbbá a médiatartalmakhoz való, médiaműveltségen alapuló kritikai megközelítés előmozdítása. E javaslat az alkalmazás kezdőnapját 2021. január 1-jében rögzíti, és a javaslatot 27 tagállamból álló Unióra vonatkozóan terjesztik elő. Ez utóbbi összhangban áll azzal, hogy az Egyesült Királyság az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikke alapján bejelentette az Európai Unióból és az Euratomból történő kilépésére irányuló szándékát, amely bejelentést az Európai Tanács 2017. március 29-én kapta meg. Összhang a meglévő szakpolitikai rendelkezésekkel A kezdeményezés hozzájárul a 27 tagállam és az uniós intézmények által 2017 márciusában megfogalmazott törekvéshez, miszerint egy olyan Uniót kell megteremteni, „melyben a polgárok számára a kulturális és társadalmi fejlődés, valamint a gazdasági növekedés egyre bővülő lehetőségei állnak rendelkezésre [...]. egy, a kulturális örökségünket megőrző és a kultúrák sokféleségét előmozdító Uniót”. Ez a törekvés a 2017. novemberi Göteborgi Csúcstalálkozón is újból elhangzott, és az Európai Tanács is megerősítette 2017 decemberében, kiemelve, hogy a kulturális örökség 2018-as európai éve meghatározó lehetőséget kínál a kulturális örökség társadalmi és gazdasági jelentőségének tudatosabbá tételére. A kezdeményezés összhangban áll „Az európai identitás megerősítése az oktatás és a kultúra révén” című közleménnyel, amelyben a Bizottság kijelentette, hogy „az oktatás és a kultúra lehetőségeinek maradéktalan kiaknázása a tagállamok közös érdeke, hiszen ezek a lehetőségek a munkahelyteremtés, a társadalmi méltányosság és az aktív polgári szerepvállalás mozgatórugói, és egyúttal a maga sokféleségében megmutatkozó európai identitás megtapasztalásának eszközei”. Összhangban áll továbbá az új európai kulturális menetrendről szóló, 2018. évi bizottsági közleménnyel, a Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat által elfogadott „A nemzetközi kulturális kapcsolatokra vonatkozó európai uniós stratégia felé” című, 2016. évi közös közleménnyel és „A kulturális örökség integrált európai megközelítése felé” című, 2014. évi bizottsági közleménnyel, amelyek mind erőteljesebb szerepet szánnának a kultúrának az Unió társadalmi, gazdasági és nemzetközi szintű továbbfejlesztésében. A kezdeményezés összhangban áll az „Európai megközelítés az online félretájékoztatás kezelésére” című, 2018. évi bizottsági közleménnyel és különösen az abban megfogalmazott átfogó célkitűzéssel, miszerint „a magas színvonalú újságírás és a médiaműveltség támogatása, valamint az információk létrehozói és terjesztői közötti kapcsolat egyensúlyának helyreállítása révén elő kell mozdítani az információk sokféleségét annak érdekében, hogy a polgárok képesek legyenek kritikus gondolkodáson alapuló, megalapozott döntéseket hozni”. Végezetül a kezdeményezés figyelembe veszi az EU 2017 szeptemberében elfogadott iparpolitikai stratégiáját, amely felhívta a figyelmet arra, hogy az európai ipart fel kell készíteni a digitális korra, és e célból támogatni kell az innovációt, a kreativitást és a készségfejlesztést, továbbá kedvező környezetet kell kialakítani a vállalkozói tevékenységekhez és a dinamikus kis- és középvállalkozások növekedéséhez. Az audiovizuális ágazat tekintetében a MEDIA ág kíséri majd a digitális egységes piacra vonatkozó uniós szakpolitikákat. Ezek közé tartoznak konkrétan a szellemitulajdon-jogokkal kapcsolatos keretre irányuló javaslatok, valamint az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló felülvizsgált irányelv. Az utóbbi jogszabály bővíteni fogja az európai audiovizuális ágazati szereplők lehetőségeit az olyan alkotások finanszírozása, gyártása és terjesztése tekintetében, amelyek láthatósága megfelelő mértékben biztosítható az elérhető médiaplatformokon (pl. a televíziós csatornákon, filmszínházakban vagy online videotékákban), és amelyek a közönség érdeklődésére tarthatnak számot egy Európán belüli és azon túlnyúló, egyre nyitottabbá és versenyorientáltabbá váló piacon. Annak érdekében, hogy reagálhassunk az elmúlt évek piaci fejleményeire és azon belül arra a körülményre, hogy a globális tartalomszolgáltató platformok pozíciója erősebb a hagyományosan európai alkotások gyártásába befektető nemzeti műsorszolgáltatókénál, fokozni kell a megfelelő támogatást. A 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretre irányuló bizottsági javaslat ambiciózusabb célt határozott meg az éghajlati szempontok minden uniós programra kiterjedő érvényesítése tekintetében, összesen az uniós kiadások 25 %-ában határozva meg az éghajlat-politikai célok elérésére fordítandó forrásokat. Azt, hogy hogyan járul hozzá a program a fenti általános célszám megvalósításához, uniós éghajlati markerrendszer követi majd nyomon, megfelelő bontásban, pontosabb módszertani eszközöket is alkalmazva, amennyiben ilyenek rendelkezésre állnak. A Bizottság az éves költségvetési tervezet keretében továbbra is évente előterjeszti az információkat a kötelezettségvállalási előirányzatok tekintetében. Annak érdekében, hogy a programon belül minden lehetőséget ki lehessen aknázni az éghajlat-politikai célok előmozdítására, a Bizottság a program előkészítési, végrehajtási, felülvizsgálati és értékelési eljárása során azonosítani fogja a releváns intézkedéseket. A program támogatja a nemek közötti egyenlőséget, és hozzájárul a nemek szerinti kiegyensúlyozottabb megoszláshoz a kulturális és kreatív ágazatokon belül. Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és programjaival A program összhangban áll az Unió egyéb eszközeivel is, különös tekintettel az Erasmus+ programra, a [közös rendelkezésekről szóló] (…) rendelet hatálya alá tartozó alapokra, beleértve az Európai Szociális Alapot és az Európai Regionális Fejlesztési Alapot is, a Horizont Európa programra és a külső finanszírozási eszközökre, és kiegészíti azokat. A megkülönböztetésmentesség érvényesítésére vonatkozóan a Szerződésben előírt rendelkezésre és a kulturális összekapcsolódásokon alapuló, az új európai kulturális menetrendben rögzített új politikai megközelítésre építve a program szinergiákat kíván kialakítani az alábbi szakpolitikai területekkel: (1)Szinergia az oktatási és ifjúsági szakpolitikákkal Az új Erasmus program fontos kiegészítője lesz a Kreatív Európa programnak. Az oktatás, a képzés és az ifjúságügy területén működő intézményeknek és szervezeteknek az Erasmus+ keretében támogatott együttműködése hozzásegíti majd az egyes embereket ahhoz, hogy felvértezzék magukat a társadalmi és gazdasági kihívásokhoz való alkalmazkodáshoz szükséges ismeretekkel, készségekkel és kompetenciákkal, és kiteljesítsék innovációs, kreativitási és vállalkozói lehetőségeiket, különösen a digitális gazdaságon belül. A két program közötti fő kapcsot azok az intézkedések alkotják, amelyek az oktatás kreativitással kapcsolatos aspektusainak megerősítésére és az egyéni kulcskompetenciák fejlesztésére irányulnak. Emellett az Európai Szolidaritási Testület keretében szélesebb körű lehetőségek nyílnak majd azon fiatalok számára, akik a kulturális örökségi helyszínek helyreállításával vagy megőrzésével kívánnak foglalkozni. (2)Szinergia a Jogok és értékek programmal A Kreatív Európa és a Jogok és értékek program között – különösen a médiapluralizmus, az európai identitás, értékek és kulturális örökség terén – szoros kapcsolat áll fenn, ami hozzájárul majd a polgárok megerősítéséhez a jogok, az értékek és az egyenlőség előmozdítása és védelme révén, valamint a szerepvállalás, a részvétel és az emlékezés lehetőségeinek megteremtésén keresztül. (3)Szinergia a foglalkoztatási és szociálpolitikával

A jövőbeli Európai Szociális Alap+ fontos építőköve lesz az emberekbe, a társadalmi kohézióba és az értékekbe való befektetéssel kapcsolatos klaszternek. Az emberi tőkébe való beruházás, valamint az (ifjúsági) foglalkoztatásnak, a szociális innovációnak, a digitális alapkészségek elsajátításának, a migránsok integrációjának és a leginkább rászorulóknak (társadalmi befogadás) a támogatása révén a polgárok szintjén nyújt majd segítséget. Ennek alapján szorosan kapcsolódik a Kreatív Európa program célkitűzéseihez. A kulturális és nyelvi sokszínűség – amelyet a Kreatív Európa program többek között az európai kulturális termékek és audiovizuális alkotások határokon túli forgalmazásának előmozdítása révén kíván támogatni – a befogadó társadalmak fontos ismertetőjegye, amely hozzájárul a kultúrák közötti párbeszédhez. Mi több, a kulturális és kreatív ágazatok versenyképességét erősítve a program új munkahelyek létrehozását is elősegíti ezekben az ágazatokban. (4)Szinergia a regionális, valamint a város- és vidékfejlesztési szakpolitikákkal Az Unió regionális, valamint város- és vidékfejlesztési politikái fontos szerepet játszhatnak a kulturális örökség helyreállításának előmozdításában, valamint a kulturális és kreatív iparágak támogatásában. Hasznosításra kerülnek a potenciális szinergiák annak érdekében, hogy fokozható legyen a szóban forgó eszközök és a Kreatív Európa program közötti kiegészítő jelleg, ami segíti az olyan hosszú távú érdemi kulturális beruházási tervekkel kapcsolatos, társaktól való tanulást, amelyek a kreatív iparágakat, a turizmust, a társadalmi befogadást és a kulturális örökség minőségi követelményeken alapuló felújítását célozzák, növelve azok hozzájárulását a regionális és városfejlesztési politikák célkitűzéseihez, és segítve a kulturális projektek pénzügyi önfenntartó képességét. (5)Szinergia az Egységes piac programmal A Kreatív Európa program ki fogja egészíteni a jövőbeli Egységes piac program keretében támogatott azon intézkedéseket, amelyek az érintett ágazatokban az emberek helyzetének megerősítésével és kreatív tehetségük támogatásával kapcsolatosak. Szinergia áll fenn továbbá a kulturális dimenzióval is rendelkező turizmussal is, amely az emberek közötti kölcsönös megértés építését szolgálhatja. A Kreatív Európa program intézkedései megfelelő esetekben az egyes kreatív ágazatok (például a formatervezés és a divatipar) kreativitási és kulturális aspektusaira összpontosítanak, és a készségfejlesztésre, a határokon átnyúló együttműködésre és a mobilitásra helyezik a hangsúlyt. Kiegészítik továbbá a turisztikai ágazatot támogató tevékenységeket is. (6)Szinergia a Digitális Európa programmal A Digitális Európa program keretében két kiemelt projekt biztosítja majd a #Digital4Culture stratégia végrehajtásához kapcsolódó tevékenységek folytatását. A kulturális örökség ágazatának digitális átalakulásával foglalkozó kiemelt projekt tovább fogja támogatni a kulturális örökség 2018-as európai éve során elindított európai kezdeményezést. A program digitális készségekre összpontosító része szinergiákat mutat fel az olyan területekkel, mint a médiaműveltség és a filmoktatás. (7)Szinergia az EU kutatási és innovációs programjával Az erőforrásoknak a legújabb technológiák alkalmazása és új tudományos megközelítések ösztönzése érdekében történő egyesítése rendkívüli mértékben elősegítheti a kulturális örökség megértését, megőrzését és népszerűsítését. Meg kell erősíteni a lehetséges szinergiákat annak érdekében, hogy fokozható legyen a szóban forgó eszközök és a Kreatív Európa program közötti kiegészítő jelleg, aminek révén a kulturális és kreatív ágazatok teljes mértékben hasznosíthatják majd az európai kutatás fejlesztéseit. A Horizont Európa programon belül a befogadó, reziliens és biztonságos társadalmakra vonatkozó klaszter olyan IKT-technológiák kifejlesztésére irányuló kutatási és innovációs tevékenységeket foglal magában, amelyek a tárgyi és szellemi kulturális örökség digitalizálását és megőrzését célozzák. A digitális ágazatra vonatkozó klaszter az újgenerációs internettel kapcsolatos tevékenységi területen a kulturális és kreatív ágazatokhoz szorosan kapcsolódó kutatási tevékenységeket irányoz elő, például: kiterjesztett valóság/virtuális valóság, immerzív környezetek, ember–számítógép interfészek és új (közösségi) média. A tervek között szerepel továbbá, hogy a S+T+ARTS program keretében folytatódjon a munka az olyan kapcsolódási pontok létrehozására, amelyek a kreatív ágazatok – és azokon belül elsősorban a művészeti ágazatok –, illetve az ipari és társadalmi innováció területei között valósulnak meg. (8)Szinergia az EU külső tevékenységét érintő szakpolitikákkal A Kreatív Európa intézkedései és az Unió külső tevékenységét érintő programok keretében finanszírozott nemzetközi együttműködési tevékenységek kiegészítik majd egymást. A KULTÚRA ág keretében sor kerül majd az Európa Kulturális Fővárosa kezdeményezésre vonatkozó, harmadik országoknak szóló megfigyelői és egyéb csereprogramok tesztelésére, illetve a tervek között szerepelnek a következők: a hálózatokkal és platformokkal kapcsolatos programok és az uniós kulturális díjakért megrendezett versenyek korlátozott keretek között történő megnyitása harmadik országok előtt, a harmadik országbeli partnereknek az uniós székhelyű szervezetek által irányított projektekbe történő bevonását előmozdító ösztönzők kidolgozása, valamint az uniós tagállamokon kívüli, stratégiai szempontból jelentős piacokra és fesztiválokra irányuló olyan promóciós tevékenységek támogatása, amelyekhez nincsenek hozzárendelve külön költségvetési források. 2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG Jogalap A kezdeményezés jogalapját az EUMSZ 167. és 173. cikke adja. Az EUMSZ 167. cikke meghatározza az Unió hatásköreit a kultúra területén, és arra szólítja fel az Európai Uniót, hogy járuljon hozzá a tagállamok kultúrájának virágzásához, tiszteletben tartva nemzeti és regionális sokszínűségüket, ugyanakkor előtérbe helyezve a közös kulturális örökséget, valamint szükség szerint támogassa és egészítse ki a tagállamok tevékenységét az e rendelkezésben felsorolt területeken. Az EUMSZ 173. cikke kimondja, hogy az Unió és a tagállamok biztosítják az uniós ipar versenyképességéhez szükséges feltételek meglétét, például fellépéseik olyan környezet kialakítását ösztönözik, amely kedvez a kezdeményezéseknek és a vállalkozások fejlődésének. Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén) Amint azt a 2014–2020-as időszakra szóló Kreatív Európa program is igazolta, a legfőbb uniós hozzáadott értéket a program erőteljes transznacionális vetülete adja. A félidős értékelés szerint a program célkitűzései és prioritásai összességében koherensek, és kiegészítik a nemzeti politikákat és programokat, tiszteletben tartva a szubszidiaritás elvét. A Kreatív Európa program többoldalú nemzetközi megközelítése révén olyan egyedi lehetőségeket biztosít, amelyekkel a nemzeti finanszírozású rendszerek ritkán vetekedhetnek, mivel utóbbiak fokozottan a hazai tevékenységekre és – kisebb arányban – a kétoldalú nemzetközi együttműködési projektekre összpontosítanak. Ezt a többoldalú transznacionális szemléletet, amely a Kreatív Európa megkülönböztető jegye, az ágazat szereplői és a kedvezményezettek egyaránt nagyra értékelik. Csupán kevés olyan nemzetközi alap létezik, amely nemzetközi együttműködési projekteket támogat a kulturális és kreatív ágazatokban, és ezek az alapok mind lényegesen kisebb léptékűek.

A program uniós hozzáadott értékét a következők adják: ·A kulturális és kreatív alkotások – különösen az audiovizuális alkotások – országokon átívelő forgalma, amelyek így szélesebb és sokrétűbb közönségekhez jutnak el az Unió határain belül és kívül, és Európa sokféleségét tükrözik; ·Az uniós támogatással elérhető méretgazdaságosság és kritikus tömeg, amelyek révén további pénzforrások válhatnak hozzáférhetővé; a programok kedvezményezettjei jó hírnevet szerezhetnek maguknak, ami növeli a partnerek és pénzügyi közvetítők potenciális érdeklődését és bizalmát a támogatandó projektek iránt, megkönnyítve a kiegészítő finanszírozáshoz való hozzáférést; olyan európai hálózatok és határokon átnyúló partnerségek létrehozása, amelyek a Kreatív Európa legfontosabb és leghosszabb távon ható, a szereplők képességeit összességében támogató szerkezeti elemei lesznek; ·A transznacionális hálózatok a kulturális és kreatív szereplők képességeit is növelik, általánosságban és különösen a réspiaci területeken, valamint azokban a tagállamokban, amelyek a szóban forgó képességek tekintetében alacsonyabb potenciállal bírnak; ·A kulturális és kreatív szereplők határokon átnyúló, eredményorientált mobilitása elősegíti a készségfejlesztést és erősíti az ágazati kapacitásokat; ·A kulturális és kreatív szervezetek kockázatainak csökkentése, ami lehetővé teszi számukra, hogy európai léptékű projektekben vegyenek részt, és ezzel általános gazdasági helyzetüket javítja; ·A program erőteljes társadalmi vetülettel bír; a kulturális és nyelvi sokszínűség, a művészi és alkotói szabadság, valamint a szabadságon, pluralizmuson és sokféleségen alapuló médiakörnyezet kialakításának támogatásával hozzájárul Európa társadalmi jóllétének és a közös európai identitástudatnak a megteremtéséhez; ·A nemzeti szintű filmtámogatási rendszerek elsősorban a filmgyártásra fókuszálnak, míg az uniós támogatások főként a „bemeneti” oldal tevékenységeire (képzés, fejlesztés), vagy a „kimeneti” tevékenységekre (terjesztés, promóció, kiállítások) irányulnak, azzal a céllal, hogy biztosítsák az európai alkotások sikeresebb nemzetközi terjesztését. Ezzel a program támogatja az audiovizuális médiaszolgáltatások szabad forgalmát az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelvben előirányzottak szerint. Arányosság A javaslat megfelel az arányosság elvének, mivel az említett célkitűzés európai szintű megvalósításához szükséges minimumra szorítkozik, és nem lépi túl az ehhez szükséges mértéket. A jogi aktus típusának megválasztása A 2021–2027 közötti időszakra szóló, új Kreatív Európa program a jelenleg hatályban lévő, a 2014–2020-as időszakra szóló Kreatív Európa programra épít, amely egyetlen keretprogramon belül két független alprogramot (MEDIA és Kultúra) egyesített. Ezáltal figyelembe veszi a különböző ágazatok és különféle célcsoportjaik sajátosságait, valamint ezek egyedi szükségleteit. Ez különösen egy olyan szektorközi ág létrehozását teszi lehetővé, amely az innovációra és a kísérletezésre összpontosít. A Kreatív Európa program márkaarculatának megőrzése – beleértve a MEDIA márkáét is – segít majd biztosítani a folyamatos szerepvállalást és az uniós támogatás láthatóságát. 3.A VISSZAMENŐLEGES ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI A jelenleg hatályban lévő jogszabályok visszamenőleges értékelése / célravezetőségi vizsgálata A Kreatív Európa program időközi értékelése és a három elődprogram – Kultúra, MEDIA 2007 és MEDIA Mundus – utólagos értékelése az Európai Bizottság 2016. évi megbízása alapján 2016 májusa és 2017 augusztusa között készült el. A Kreatív Európa és az elődprogramok értékelése a következő célokra összpontosított: ·a Kreatív Európa és az elődprogramok relevanciájának, koherenciájának, eredményességének, hatékonyságának, fenntarthatóságának és uniós hozzáadott értékének vizsgálata; ·a Kreatív Európa program hozzájárulása az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedéshez, valamint a Bizottság új prioritásaihoz és az ágazati stratégiákhoz; ·a hosszú távú eredményeknek és az elődprogramok hatásainak az értékelése. Az értékelés szerint a Kreatív Európa program a kulturális és kreatív ágazatok jelenlegi és újonnan felmerülő igényeivel egyaránt foglalkozik. A program keretében kapott megfelelő támogatással a kulturális és kreatív ágazatok kedvezményezettjei Európa-szerte lépéseket hozhatnak a digitális átállás érdekében, hogy nemzetközi szinten, a kulturális sokféleség jegyében bemutathassák műveiket, különösen az innováció és a versenyképességüket növelő új üzleti modellek kialakítása révén.

A Kreatív Európa nagymértékben összhangban áll a kulturális és kreatív ágazatokat érintő egyéb uniós prioritásokkal, finanszírozási és támogatási mechanizmusokkal is, azokon belül pedig mind az ágazatspecifikus lehetőségekkel, mind az általános finanszírozással, valamint az üzleti támogatásokkal és a kkv-knak nyújtott gazdasági támogatással. Megállapítást nyert továbbá, hogy a Kreatív Európa program támogatja az Unió stratégiai prioritásait: a program jelentős mértékben hozzájárul az Európa 2020 stratégia foglalkoztatási célkitűzésének és a jelenlegi Európai Bizottság prioritásainak megvalósításához – ösztönzi a munkahelyteremtést elősegítő beruházásokat, valamint a megerősített iparon alapuló, mélyebb és méltányosabb belső piac létrejöttét –, továbbá elősegíti az uniós szintű ágazati stratégiák, mint például a digitális egységes piac célkitűzéseinek teljesítését. Az értékelés következtetései szerint, figyelembe véve az európai kulturális és kreatív ágazatok méretét és sokféleségét, valamint az értékelt programok által lefedett földrajzi területeket, a Kreatív Európa keretében rendelkezésre álló források nem elegendőek ahhoz, hogy európai és/vagy ágazati szinten jelentős hatást fejtsenek ki. Az értékelés továbbá rávilágított arra, hogy a MEDIA alprogram hatékonyan hozzájárult a belső piac elmélyítéséhez. A MEDIA ág hatóköre ugyanakkor az évek során kibővült, anélkül hogy költségvetése ennek megfelelően növekedett volna. Ezért a támogatások túl szűkösen oszlanak el a számos prioritás között, ami gyengíti a program potenciális hatását. Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk Nyilvános konzultáció az értékek és a mobilitás területéhez tartozó uniós alapokról Az értékek és a mobilitás területéhez tartozó uniós alapokról folytatott nyilvános konzultáció célja az volt, hogy a Bizottság megismerje az érdekeltek véleményét arról, hogy miképpen lehetne minden egyes eurót az uniós költségvetésből a lehető legjobban felhasználni. A jelenlegi pénzügyi programok értékelése kapcsán már több szakpolitikai területen is sor került hasonló konzultációkra, amelyek során a Bizottság többek között a programok teljesítményét és a jövőbeli kihívásokat vizsgálta. Íme néhány a főbb eredmények közül: (1)A válaszadók szerint „az európai identitás és a közös értékek előmozdítása”, valamint „a jogok és az egyenlőség előmozdítása” a szóban forgó programok keretében megoldandó, fontos közös szakpolitikai kihívást jelent. A Kreatív Európa program vonatkozásában a gazdasági kihívások és a kulturális sokféleség lényegesebb tényezők, mint „a társadalmi befogadás és a méltányosság előmozdítása”. (2)„Az innováció támogatására”, „az európai kulturális sokféleség és kulturális örökség támogatására”, valamint „az európai identitás és a közös értékek előmozdítására” irányuló szakpolitikák a válaszadók több mint fele szerint teljes mértékben, illetve elég jól kezelik a kihívásokat. Emellett a Kreatív Európa programban érintett válaszadók 52 %-a gondolja úgy, hogy „az európai kulturális és kreatív ágazatok versenyképességének erősítésére” irányuló szakpolitika teljes mértékben vagy elég jól kezeli a kihívásokat. (3)A fenti uniós programok keretében valamilyen jellegű tapasztalatot szerzett válaszadók mintegy 80 %-a egyetért azzal a kijelentéssel, hogy e programok jelentős vagy kellő mértékű hozzáadott értéket jelentenek a tagállamok által nemzeti, regionális és/vagy helyi szinten megvalósított eredményekhez képest. (4)A válaszadók által meghatározott fő akadályok, amelyek meggátolhatják, hogy a jelenlegi programok/alapok elérjék céljukat, az érintett programtól függetlenül nagyon hasonlóak: „a programok költségvetésének hiánya, ami nem teszi lehetővé a kereslet kielégítését”, „a kis méretű érdekelt feleknek nem elegendő mértékben nyújtott támogatás”, „az első alkalommal kérelmezőknek nyújtott támogatás hiánya” – ez a három fő akadály. (5)A legalább egy uniós program keretében valamilyen tapasztalattal rendelkező válaszadók egyetértenek azzal, hogy „az egyszerűbb pályázati űrlapok használata”, „a strukturált hálózatok és partnerségek megkönnyítése”, „az egyszerre több ágazatot érintő fellépések finanszírozásának megkönnyítése”, valamint „a különböző programok/alapok közötti koordináció javítása” a fő lépések a kedvezményezettek adminisztratív terheinek egyszerűsítése és csökkentése érdekében. Egyéb nyilvános konzultációk A Kreatív Európa program időközi értékelése keretében nyilvános konzultációra került sor 2017. január 23. és április 24. között. Ennek keretében olyan előremutató kérdéseket is megvizsgáltak, mint a Kreatív Európa lehetséges utódprogramjának létrehozása a 2020 utáni időszakra. A Kreatív Európa Kultúra és MEDIA alprogramjainak tekintetében a válaszadók 90 %-a, illetve 80 %-a vélte úgy, hogy azok prioritásai még mindig relevánsak vagy rendkívül relevánsak, és több mint felük gondolja úgy, hogy a Kultúra alprogram keretében nyújtott támogatás teljes mértékben vagy részben kiegészíti a nemzeti, uniós vagy nemzetközi finanszírozást. A felmérés válaszadói szerint a program által elért legfontosabb vívmányok közé tartoznak a közös kulturális értékek, a kulturális képzés támogatása, a kulturális sokféleség előmozdítása, a nemzetközi dimenzió támogatása és a kultúra társadalmi jelentőségének növelése. Külső szakvélemény A nyilvános konzultáció eredményei mellett a Bizottság figyelembe vette a Kreatív Európa program 2017–2018 között végzett időközi értékelés eredményeit, a különböző érdekeltektől – elsősorban az Európai Filmfórum keretében és a zeneipari érdekelt felek több tematikus találkozójáról – kapott visszajelzéseket, független tanulmányok eredményeit, a tagállami szakértők által a kultúra területén, illetve az európai filmek terjesztésével kapcsolatban folytatott nyitott koordinációs módszerrel összefüggésben tett ajánlásokat, továbbá az ágazattal 2014–2018 között folytatott strukturált párbeszédet. Ezek a különböző források egyöntetűen kiemelték a Kreatív Európa program számos pozitív hatását, ugyanakkor rámutattak a fejlesztést és egyszerűsítést igénylő területekre is. A jelenlegi program átfogó célkitűzései (a kulturális és nyelvi sokszínűség előmozdítása, valamint a kulturális és nyelvi ágazat versenyképességének erősítése) nagyrészt érvényesek maradnak, azonban további integrációra és bővítésre van szükség annak érdekében, hogy a csupán az elmúlt években súlyossá vált, azonosított szükségletekre és hiányosságokra jobban lehessen reagálni: (1)az európai kulturális sokféleségre és kulturális örökségre egyre nagyobb nyomás nehezedik, és ehhez társul a harmadik országokból – különösen az Egyesült Államokból – származó alkotások egyre nagyobb dominanciája és forgalma; (2)az európai alkotások forgalma nem kielégítő, és azok túl kis közönséghez jutnak el;

(3)a kulturális és kreatív ágazatok versenyképessége nem kielégítő és tartós; (4)nincs elegendő képzési és mobilitási lehetőség a művészek és a kreatív szakemberek számára; (5)az európai kultúra nemzetközi dimenziója nem kielégítő; (6)nehézségek tapasztalhatók a művek közönséghez való eljuttatása és a társadalmi befogadás biztosítása terén; (7)nem megfelelő a digitális átálláshoz való alkalmazkodás és az arra való felkészültség szintje; (8)hiányoznak a lehetőségek a szakemberek kapacitásépítése és az egyének szakmai továbbfejlődése terén; (9)az egyre integráltabb digitális egységes piacon az audiovizuális ágazat sajátos kihívásokkal szembesül; (10)ágazatspecifikus kihívások merülnek fel, különösen a zeneipar, a könyvkiadási és -értékesítési ágazat, valamint az építészet és a kulturális örökség ágazata számára. Hatásvizsgálat A „Kreatív Európa”, a „Jogok és értékek”, valamint a „Jogérvényesülés” programok támogatására hatásvizsgálat készült. Noha a Bizottság úgy döntött, hogy a munkát két különálló program keretében célszerű folytatni, az egyesített hatásvizsgálat eredményei mérvadóak maradnak, és a Kultúra és MEDIA alprogramra egyaránt alkalmazandók. A Szabályozói Ellenőrzési Testület 2018. április 20-án pozitív véleményt adott a hatásvizsgálatról. Ugyanakkor felhívta a figyelmet arra, hogy jobban ki kell fejteni az értékelés megállapításai, az érdekeltek észrevételei, a különböző célkitűzések és a program felépítésének megindokolása közötti összefüggéseket. A vélemény szerint emellett további garanciákra van szükség annak biztosítására, hogy a nyomonkövetési és értékelési keret a program sikerességére vonatkozóan szilárd és objektív értékelésre nyújtson lehetőséget. E kezdeményezés figyelembe veszi a Testület észrevételeit. A kezdeményezés a meglévő Kreatív Európa program felépítésén alapul, és jobban tekintetbe veszi az érdekeltek visszajelzéseit. Így például egy, a méretezhetőség növelését felvető kérésre reagálva az új MEDIA ág lehetőséget teremt majd az audiovizuális értéklánc különböző területeit összekapcsoló összehangolt tevékenységek kidolgozására. Emellett megfelelő hatásmutatók és teljesítménymutatók kerülnek bevezetésre a teljes program jobb nyomon követésének és értékelésének biztosítására. Egyszerűsítés A jövőbeli program a jelenlegi Kreatív Európa programhoz képest az alábbiak révén egyszerűsödik: ·Nagyobb rugalmasságot fog biztosítani annak érdekében, hogy a munkaprogramok jobban reagálhassanak az előre nem látható körülményekre, illetve az új technológiai vagy társadalmi fejleményekre, és jutalmazhassák a jó teljesítményt; ·A partnerségi keretmegállapodások és lépcsőzetes támogatások fokozott alkalmazása nagyobb hatékonyságot és eredményességet fog biztosítani, és pénzügyi stabilitást és könnyebb hozzáférést biztosít a kisebb ágazati szereplők számára; Tovább erősíti a projektek megvalósítási szakaszában eddig sikeresen megvalósult tapasztalatcserét és e csere eredményeinek terjesztését; ·A MEDIA ág ösztönzőket vezet be, amelyek mindenekelőtt a szélesebb közönséghez való eljutás képességéhez kapcsolódnak (pl. nagy bevételt hozó audiovizuális projektek); ·A zenei ágazat jövőbeli tevékenységei és a fordítással kapcsolatos program keretében többek között a piaci sikert és a közönségfejlesztési erőfeszítéseket jutalmazó odaítélési szempontokat fognak alkalmazni; ·Hatékony átmeneti intézkedések kerülnek kidolgozásra, amelyek megkönnyítik majd az új programhoz való csatlakozást a korábbi, 2014–2020 közötti időszakra szóló Kreatív Európa programhoz társult harmadik országok számára;

·A program iránymutatásai jobb érthetőségre törekednek majd, a folyamatok és eljárások során rendszerszinten e-űrlapok és e-jelentések kerülnek bevezetésre, a jelentéstételi követelmények pedig enyhébbek lesznek. Következetes szabályrendszer kerül majd bevezetésre (egységes szabálykönyv), amely egyúttal teret hagy az adott esetben szükséges differenciált megközelítéseknek is. Más programok már sikeresen bevezettek olyan fontos egyszerűsítő intézkedéseket, mint az egyösszegű átalányok, az egységköltségek és a százalékos átalányok; ezeket az új Kreatív Európa program keretében is be lehetne vezetni. A kulturális ágazat sajátossága és a támogatott tevékenységek egyedi jellege miatt az egyösszegű és a százalékos átalányok kiszámítása és alkalmazása problémát okoz (a műfordítással kapcsolatos programon kívül), azonban a számítás alapjának egyszerűsítésével – amennyiben erre lehetőség van – csökkenthetők lennének a kedvezményezettek adminisztratív terhei. A MEDIA program a pénzgazdálkodás egyszerűsítése érdekében a megfelelő esetekben továbbra is egyösszegű átalányokat fog alkalmazni. Az egyösszegű átalányok kiszámításának módszertana rendszeres nyomon követést ír elő, amely biztosítja az összegeknek a tényleges költségekkel való összehangolását. A jelenlegi programok finanszírozási szabályainak összetettsége és heterogenitása akadályt jelent a kérelmezők számára. A programhoz való hozzáférés egyszerűsítésében fontos szerepet kap az egyablakos ügyintézés (ún. résztvevői portál), amely a külső felhasználók számára hozzáférést biztosít a támogatásokhoz; ehhez egy általános támogatáskezelési rendszer is tartozik majd. A MEDIA ág által nyújtott támogatás nagyobb hatékonyságát a tevékenységek és a hozzájuk kapcsolódó pénzügyi tranzakciók észszerűsítése biztosítja majd; a KULTÚRA ág továbbra is a sikeres tevékenységekre fog összpontosítani, illetve az ágazaton belüli célirányos intézkedésekkel kezeli az aktuálisan felmerülő piaci kudarcokat. Összességében a kulturális és kreatív ágazatokban tevékeny érdekeltek az egyablakos ügyintézés előnyeit élvezhetik majd. Alapjogok A javaslat teljes mértékben összhangban áll az Európai Unió Alapjogi Chartájával. A javaslat teljes mértékben tiszteletben tartja a Charta 11. cikkét (a véleménynyilvánítás szabadsága), 13. cikkét (a művészet és a tudomány szabadsága), 15. cikkét (a foglalkozás megválasztásának szabadsága és a munkavállaláshoz való jog), 21. cikkét (a megkülönböztetés tilalma), 22. cikkét (kulturális sokféleség), 23. cikkét (a nők és férfiak közötti egyenlőség) és 31. cikkét (tisztességes és igazságos munkafeltételek). 4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK A Kreatív Európa program végrehajtásához szükséges pénzügyi keretösszeg a 2021. január 1. és 2027. december 31. közötti időszakra 1 850 000 000 EUR (jelenlegi árakon). A költségvetési vonzatokra, valamint a szükséges emberi és igazgatási erőforrásokra vonatkozó további részleteket a javaslathoz csatolt pénzügyi kimutatás ismerteti. 5.EGYÉB ELEMEK Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai A meglévő finanszírozási programok végrehajtása – a hírmédiát érintő tevékenységek kivételével – elsősorban az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség (EACEA) közvetlen irányítása alatt történik, mivel ez költséghatékony módszer, amint azt a félidős értékelés is megerősíti. Az eddigi értékelések alapján nincs szükség az irányítási módszer megváltoztatására. ·A MEDIA végrehajtását is egyszerűsítik és gyorsítják, például a kedvezményezettek csoportosításával és az alapul szolgáló támogatási szerződések és fizetési műveletek számának csökkentésével. A MEDIA költségvetésének 30 %-át kitevő terjesztési programok jelenleg zajló észszerűsítésére alapozva az a cél, hogy a MEDIA tranzakcióinak száma összességében 30 %-kal csökkenjen, ami leszorítja az adminisztratív költségeket és növeli a program hatékonyságát. ·A kulturális és kreatív ágazatokban működő kkv-k számára garanciát és szükség esetén sajáttőke-beruházás típusú támogatást biztosító pénzügyi eszközök végrehajtása az InvestEU alap közvetett irányítása alatt, a végreható partnerekkel kötött hozzájárulási megállapodások keretében történik majd, a költségvetési rendeletnek megfelelően. Az értékelésekre a 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (22) és (23) bekezdésének megfelelően kerül majd sor, amelyben a három intézmény megerősítette, hogy a hatályos joganyagra és szakpolitikákra vonatkozó értékeléseknek kell képezniük a további intézkedési lehetőségek hatásvizsgálatainak alapját. Az értékelés megvizsgálja a program helyszínre gyakorolt hatásait; ez programmutatók/-célkitűzések vizsgálata alapján és egy részletes elemzés segítségével történik majd, mely elemzés azt vizsgálja, hogy milyen mértékben tekinthető a program relevánsnak, hatékonynak, eredményesnek, megfelelő uniós hozzáadott értéket teremt-e, és összhangban áll-e az egyéb uniós szakpolitikákkal. Az értékelések összegzik majd a levont tanulságokat, hogy azok segítségével azonosíthatók legyenek a hiányosságok/problémák, valamint a tevékenységek vagy eredményeik további optimalizálását szolgáló lehetőségek, és azok haszna/hatása maximalizálható legyen. A nyomon követés és értékelés alapját a 2014–2020 közötti időszakra szóló Kreatív Európa programra vonatkozóan kidolgozott és felülvizsgált teljesítményellenőrzési keretrendszer adja majd. A nyomon követés és értékelés keretében a projektek és a kedvezményezettek (e-űrlapok és e-jelentések útján összegyűjtött) adatai további, az Európai Audiovizuális Megfigyelő Intézettől vagy célzott tanulmányokból származó kapcsolódó információkkal egészülnek majd ki. Az egyes programágakra vonatkozó, reálisan rendelkezésre álló információkat mutatók fogják tükrözni. A program nyomon követése kétféleképpen, folyamatosan és előre tervezett ütemezéssel történik majd (az előbbi az előre nem látható eseményekre vagy a kivételes szükségletekre való, időben történő válaszadás érdekében, az utóbbi pedig a kulcsfontosságú eseményekről – pályázati felhívások, projektértékelések, koordinációs vagy terjesztési célú események – való jelentéskészítés céljából történik). A nyomon követés eredményei ezt követően a következők elkészítésénél kerülnek felhasználásra: ·éves nyomonkövetési jelentés, amely áttekintést nyújt a program célkitűzéseinek megvalósítása terén elért előrehaladásról; ·félidős értékelés (amelyet legkésőbb négy évvel a program végrehajtásának kezdetét követően kell elvégezni); ·végső értékelés, amelyet legkésőbb két évvel a programozási időszak végét követően kell elvégezni. Ezeket a visszamenőleges értékeléseket a minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatások legutóbbi alkalmazandó változatával összhangban kell elvégezni (annak eszköztárára és a legjobb gyakorlatokra is támaszkodva); az értékelések során a fő programmutatók/-célkitűzések mentén megvizsgálják a program teljesítményét, valamint egy részletes elemzés segítségével azt, hogy milyen mértékben tekinthető a program relevánsnak, hatékonynak, eredményesnek, megfelelő uniós hozzáadott értéket teremt-e, és összhangban áll-e az egyéb uniós szakpolitikákkal. Az értékelések ajánlásokat is tartalmaznak majd, amelyek az azonosított hiányosságokkal/problémákkal foglalkoznak, vagy lehetőségeket vázolnak fel a tevékenységek vagy eredményeik további optimalizálására és a haszon/hatás maximalizálására. A fő nyomonkövetési és értékelő jelentések, valamint a fő programmutatókra vonatkozó nyilvános eredménytábla útján rendszeres jelentéstételre kerül majd sor az Európai Parlament és a Tanács, valamint minden releváns uniós intézmény felé. A következő programozási időszak tekintetében központilag készülő költség-haszon elemzés eredményétől függően a program jelentős részét valószínűleg az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség fogja végrehajtani, a programért felelős főigazgatóságok felügyelete alatt.

A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata A javaslat a jelenlegi Kreatív Európa program szerkezetét veszi figyelembe és viszi tovább: része a Kultúra és a MEDIA ág, valamint egy megerősített szektorközi ág, amely innovatív intézkedéseket tesz majd lehetővé azokban az esetekben, amikor az ágazatközi fellépés hozzáadott értéket jelent. A Kreatív Európa felépítését és célkitűzéseit a félidős értékelés és más releváns visszajelzések keretében egyaránt megerősítették. Mindazonáltal a fentiekben bemutatott gazdasági, technológiai, társadalmi és politikai fejlemények figyelembevétele érdekében kiigazításokra lesz szükség. Így például az új program elmélyíti a meglévő tevékenységekkel kapcsolatos megközelítéseket, de emellett újonnan kidolgozott elemeket is tartalmaz. A KULTÚRA ág továbbra is támogatja a transznacionális partnerségeket, hálózatokat és platformokat, ágazatspecifikus kezdeményezéseket vezet be, támogatja a kulturális és kreatív iparág szereplőt az Európán belüli és kívüli közönségek megszólítására irányuló erőfeszítéseikben, és olyan elemeket vezet be, amelyek előtérbe helyezik a kultúrának az egyén és a közösség szintjén megvalósuló egyedi társadalmi hasznát. A program támogatni fogja a meglévő különleges intézkedéseket, mint például az Európa Kulturális Fővárosa és az Európai Örökség címekkel kapcsolatos fellépéseket. A MEDIA ág célja lesz, hogy ösztönözze az együttműködést és az innovációt az európai audiovizuális alkotások létrehozása és gyártása terén, többek között az európai tehetségek gondozása révén. A további célok közt szerepel a filmszínházi és online terjesztés, valamint az európai audiovizuális alkotásokhoz való szélesebb körű, határokon átnyúló hozzáférés elősegítése, többek között innovatív üzleti modellek révén. A programág támogatni fogja az európai alkotások népszerűsítését és a közönségfejlesztést Európán belül és kívül. E prioritások érvényesítése céljából az Unió támogatni kívánja az Európán belül és kívül egyaránt széles közönségek megszólítására képes európai alkotások létrehozását, népszerűsítését, hozzáférhetővé tételét és terjesztését, ezáltal előmozdítva az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv végrehajtását is. Ezen túlmenően a MEDIA ág az eddiginél rugalmasabb megközelítést fog alkalmazni, és több, az értéklánc különböző területeit összekapcsoló együttműködési lehetőséget kínál majd. A teljes európai audiovizuális ágazat versenyképességének erősítése és a program irányításához kapcsolódó adminisztratív költségek csökkentése érdekében a programág továbbra is elősegíti majd a strukturált partnerségek és hálózatok létrehozását. A SZEKTORKÖZI ág az audiovizuális és az egyéb kulturális és kreatív ágazatok között megvalósuló szektorközi tevékenységek támogatásával foglalkozik. Emellett a programmal kapcsolatos ismeretek előmozdítására és az eredmények átültethetőségére is összpontosítani fog. Ösztönözni fogja a kulturális és kreatív ágazatokban a tartalmak létrehozására, hozzáférhetővé tételére, terjesztésére és népszerűsítésére vonatkozó innovatív megközelítéseket. Támogatja a médiaágazatban tapasztalt strukturális változásokhoz való alkalmazkodást célzó, több ágazatra kiterjedő horizontális tevékenységeket, különös tekintettel a médiakörnyezet szabadságára és pluralizmusára, a minőségi újságírásra és a médiaműveltségre. Végezetül, a programmal kapcsolatos tájékoztatásnyújtás, a program egyes országokban történő népszerűsítése, valamint a kulturális és kreatív ágazatokon belüli, határokon átnyúló együttműködés ösztönzése érdekében programirodákat hoz létre, és támogatja azok működését.



2018/0190 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a Kreatív Európa program (2021–2027) létrehozásáról és az 1295/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 167. cikke (5) bekezdésére és 173. cikke (3) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére, tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére, rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel:

(1)A kultúra, a kulturális örökség és a kulturális sokszínűség kulturális, környezeti, társadalmi és gazdasági szempontból egyaránt jelentős értéket képvisel, amelyet ösztönözni és támogatni kell. A 2017. március 25-i Római Nyilatkozat és a 2017. decemberi Európai Tanács kimondta, hogy az oktatás és a kultúra alapvető jelentőséggel bír a befogadó és összetartó társadalmak kialakítása, valamint Európa versenyképességének megőrzése szempontjából. (2)Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikke szerint „az Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartásának értékein alapul. Ezek az értékek közösek a tagállamokban, a pluralizmus, a megkülönböztetés tilalma, a tolerancia, az igazságosság, a szolidaritás, valamint a nők és a férfiak közötti egyenlőség társadalmában.” Ezeket az értékeket az Európai Unió Alapjogi Chartája – mely ugyanolyan jogi erővel bír, mint a szerződések (az EUSZ 6. cikke) – a benne foglalt jogok, szabadságok és alapelvek útján még inkább megerősítette és rögzítette. (3)Az EUSZ 3. cikke kimondja, hogy az Unió célja a béke, az általa vallott értékek és népei jólétének előmozdítása, és hogy – egyebek mellett – az Unió tiszteletben tartja saját kulturális és nyelvi sokféleségét, továbbá biztosítja Európa kulturális örökségének megőrzését és további gyarapítását. (4)Az új kulturális menetrendről szóló bizottsági közlemény pontosabban is meghatározza az Unió által a kulturális és kreatív ágazatokban követendő célkitűzéseket. Ezek közé tartozik a kultúrában és a kulturális sokszínűségben rejlő lehetőségek kiaknázása a társadalom kohéziójának és jóllétének biztosítása érdekében, a kulturális és kreatív ágazatok határokon átnyúló dimenziójának erősítése, növekedési lehetőségeik ösztönzése, a kultúraalapú kreativitás támogatása az oktatás és az innováció terén, illetve a munkahelyteremtés és a növekedés biztosítás érdekében, továbbá a nemzetközi kulturális kapcsolatok megerősítése. Ennek az új kulturális menetrendnek a végrehajtását kell elősegítenie a Kreatív Európa programnak, a többi uniós programmal együtt. Ez összhangban áll a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló, 2005-ös UNESCO-egyezménnyel is, amely 2007. március 18-án lépett hatályba, és amelynek az Unió is részes fele. (5)Az európai kulturális sokféleség előmozdításához elengedhetetlenek a jól fejlődő és stabil kulturális és kreatív ágazatok, amelyek széles és sokrétű közönségeknek szóló művek megalkotására, gyártására és terjesztésére képesek. Ez javítja üzleti lehetőségeiket, és hozzájárul a fenntartható gazdasági növekedéshez és a munkahelyteremtéshez. Mi több, a kreativitás ösztönzése az ipari értékláncokon belül is hozzájárul a versenyképesség és az innovációs képesség fokozásához. A közelmúltban elért eredmények ellenére az európai kulturális és kreatív piac továbbra is széttagolódik a nemzeti és nyelvi határvonalak mentén, ezért a kulturális és kreatív ágazatok nem képesek teljes körűen kiaknázni az európai egységes piac – és főként a digitális egységes piac – előnyeit. (6)A programnak figyelembe kell vennie a kulturális és kreatív ágazatok kettős jellegét, elismerve egyrészt a kultúra önmagáért való és művészi értékét, másrészt pedig ezen ágazatok gazdasági értékét, beleértve a növekedéshez, a versenyképességhez, a kreativitáshoz és az innovációhoz való, tágabb értelemben vett hozzájárulásukat. Mindez erős európai kulturális és kreatív ágazatokat és mindenekelőtt élénk audiovizuális iparágat feltételez, mivel utóbbi képes a széles közönségek megszólítására, és nagy gazdasági jelentőséggel bír a többi kreatív ágazat és a kulturális turizmus szempontjából is. A gyökeres digitális változások, például a médiatartalmak előállításában, terjesztésében és fogyasztásában végbement átalakulás, valamint a globális tartalomszolgáltató platformok egyre erősödő piaci pozíciója miatt ugyanakkor még élesebbé vált a verseny a globális audiovizuális piacokon. Ezért szükség van az európai iparágnak nyújtott támogatás fokozására. (7)Ahhoz, hogy a program hatékony legyen, figyelembe kell vennie a különböző ágazatok sajátosságait, a különböző célcsoportokat és azok egyedi szükségleteit; ennek érdekében az audiovizuális ágazatra összpontosító ágon, az egyéb kulturális és kreatív ágazatokkal foglalkozó ágon és a szektorközi ágon belül kidolgozandó egyedi megközelítésekre van szükség. (8)A szektorközi ág lehetőséget nyújt az egyes kulturális és kreatív ágazatok közötti együttműködési potenciál kiaknázására. A közös keresztirányú megközelítés előnyöket hoz mind a tudástranszfer, mind az igazgatási hatékonyságnövekedés tekintetében. (9)Az audiovizuális ágazatban a digitális egységes piacra vonatkozó uniós szakpolitikákat kísérő uniós beavatkozásra van szükség. Ezen intézkedésekhez tartozik mindenekelőtt a szerzői jogi keret korszerűsítése, a műsorszolgáltató szervezetek online közvetítéseiről szóló rendeletre vonatkozó javaslat és a 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv módosítására irányuló javaslat. Az intézkedések bővíteni kívánják az európai audiovizuális ágazati szereplők lehetőségeit az olyan alkotások finanszírozása, gyártása és terjesztése terén, amelyek láthatósága a különböző kommunikációs csatornákon megfelelő mértékben biztosítható (pl. a televíziós csatornákon, filmszínházakban vagy online videotékákban), és amelyek a közönség érdeklődésére tarthatnak számot egy Európán belüli és azon túlnyúló, nyitottabbá váló versenypiacon. Annak érdekében, hogy reagálhassunk az elmúlt évek piaci fejleményeire és azon belül is arra a tényre, hogy a globális tartalomszolgáltató platformok pozíciója erősebb a hagyományosan európai alkotások gyártásába befektető nemzeti műsorszolgáltatókénál, fokozni kell a megfelelő támogatásokat. (10)A Kreatív Európa keretében végrehajtott különleges intézkedések – úgymint az Európai Örökség cím, az Európai Örökség Napok, a kortárs zene, a rock- és popzene, az irodalom, a kulturális örökség és az építészet terén kiosztott európai díjak és az Európa Kulturális Fővárosa program – európai polgárok millióit szólították meg közvetlenül, és az európai kulturális szakpolitikák társadalmi és gazdasági hasznáról tettek tanúságot, ezért továbbvitelükre, és lehetőség szerint kibővítésükre van szükség. (11)A kultúra kulcsfontosságú tényező a befogadó és összetartó közösségek erősítésében. A migrációs nyomás kontextusában a kultúra lényeges szerepet tölt be a migránsok beilleszkedésében: segít abban, hogy ezek az emberek a befogadó társadalom részének érezzék magukat, és jó kapcsolatot alakíthassanak ki az őket körülvevő új közösséggel. (12)A művészi szabadság a pezsgő kulturális és kreatív ágazatok lényegi eleme, így a hírmédiáé is. A pluralizmuson alapuló médiakörnyezet megteremtése érdekében a programnak támogatnia kell az audiovizuális és a kiadói ágazat közötti összekapcsolódásokat és együttműködést. (13)Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 8. és 10. cikkének megfelelően a programnak valamennyi tevékenységében támogatnia kell a nemek közötti egyenlőséggel és a megkülönböztetés tilalmával kapcsolatos célkitűzések általános érvényesítését, és adott esetben a nemek egyensúlyát biztosító megfelelő szempontokat kell meghatároznia. (14)„A nemzetközi kulturális kapcsolatokra vonatkozó európai uniós stratégia felé” című, az Európai Parlament 2017. július 5-i állásfoglalása által támogatott közös közleménynek megfelelően e programnak el kell ismernie a kultúra jelentőségét a nemzetközi kapcsolatok ápolásában és az európai értékek népszerűsítésében, és e célból egyedi és célirányos, az Unió globális szinten gyakorolt hatását egyértelműen érvényesítő intézkedéseket kell bevezetnie. (15)„A kulturális örökség integrált európai megközelítése felé” című, 2014. július 22-i bizottsági közleménnyel összhangban a megfelelő szakpolitikák és eszközök feladata, hogy az európai kulturális örökségből hosszú távon és fenntartható módon hozzák felszínre az értékeket, és megvalósítsák ezen örökség megóvásának, valorizációjának és támogatásának integráltabb megközelítését. (16)A „Beruházás az intelligens, innovatív és fenntartható iparba – Az Európai Unió megújított iparpolitikai stratégiája” című, 2017. szeptember 13-i bizottsági közlemény alapján a jövőbeni fellépéseknek hozzá kell járulniuk a kreativitás, a formatervezés és a csúcstechnológiák integrálásához, hogy új ipari értékláncok jöjjenek létre, a hagyományos iparágak versenyképessége pedig újra megerősödjön. (17)A programnak – bizonyos feltételek mellett – nyitva kell állnia az Európai Szabadkereskedelmi Társulásban részes országok, az előcsatlakozási stratégia keretében támogatásban részesülő csatlakozó országok, a tagjelölt és potenciális tagjelölt országok, továbbá az európai szomszédságpolitika alá tartozó országok és az Unió stratégiai partnerei előtt. (18)Az Európai Gazdasági Térségben (EGT) tagsággal rendelkező harmadik országok az EGT-megállapodással – amely a programoknak a megállapodás szerint meghozott határozattal történő végrehajtásáról rendelkezik – létrehozott együttműködés keretében részt vehetnek uniós programokban. Más jogi eszközök alapján harmadik országok is részt vehetnek ezekben. E rendeletnek konkrét rendelkezést kell tartalmaznia az engedélyezésre jogosult tisztviselő, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) és az Európai Számvevőszék számára a hatáskörük hiánytalan gyakorlásához szükséges jogok és hozzáférés biztosításáról. (19)A program keretében támogatni kell az Unió és a nemzetközi szervezetek, például az ENSZ Nevelésügyi, Tudományos és Kulturális Szervezete (UNESCO), az Európa Tanács (az Eurimages és az Európai Audiovizuális Megfigyelő Intézet), a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet és a Szellemi Tulajdon Világszervezete közötti együttműködést. A programnak emellett támogatnia kell a fenntartható fejlesztési célok megvalósításával kapcsolatos, különösen a kulturális dimenziót érintő uniós kötelezettségvállalásokat. Az audiovizuális területen a programnak biztosítania kell, hogy az Unió hozzájáruljon az Európai Audiovizuális Megfigyelő Intézet munkájához. Tekintettel az éghajlatváltozás okozta problémák megoldásának szükségességére, és összhangban azzal, hogy az EU elkötelezte magát az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlesztési céljai és a Párizsi Megállapodás végrehajtása mellett, ez a program hozzá fog járulni az éghajlati szempontok érvényesítéséhez és ahhoz az átfogó célkitűzéshez, hogy az uniós költségvetési kiadások 25 %-át éghajlat-politikai célkitűzések támogatására fordítsák. A Bizottság a program előkészítése és végrehajtása során meg fogja határozni a releváns intézkedéseket, majd újraértékeli azokat a vonatkozó értékelési és felülvizsgálati eljárások keretében. (20)Az Európai Parlament és a Tanács által az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott horizontális pénzügyi szabályok alkalmazandók erre a rendeletre. E szabályokat a költségvetési rendelet rögzíti, és azok meghatározzák különösen a költségvetés elkészítésére és annak vissza nem térítendő támogatások, közbeszerzés, pénzdíjak és közvetett végrehajtás révén történő végrehajtására vonatkozó eljárást, valamint rendelkeznek a pénzügyi szereplők felelősségére vonatkozó ellenőrzésekről. Az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott szabályok a tagállamokban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok esetén az uniós költségvetés védelmére vonatkozó szabályokat is érintik, mivel a jogállamiság elvének tiszteletben tartása alapvető előfeltétele a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásnak és a hatékony uniós finanszírozásnak.

(21)Az Európai Filmakadémia létrehozása óta egyedülálló szakértelmet halmozott fel, és egyedülálló pozícióval rendelkezik a filmkészítők és filmes szakemberek páneurópai közösségének létrehozásához, hozzájárulva az európai filmek nemzeti határokon túli népszerűsítéséhez és terjesztéséhez, valamint egy valóban európai közönség kialakulásához. Ezért közvetlen uniós támogatásban kell részesíteni. (22)Az Európai Unió Ifjúsági Zenekara megalakulása óta egyedülálló szakértelmet halmozott fel a kultúrák közötti párbeszéd, a kölcsönös tisztelet és a kultúra általi megértés előmozdításában. Az Európai Unió Ifjúsági Zenekarának sajátossága abban áll, hogy egy kulturális határokon átívelő európai zenekar, amelyet olyan fiatal zenészek alkotnak, akiket szigorú, az egyes tagállamokban évente megrendezett meghallgatási eljárás keretében, komoly művészi kritériumok alapján választanak ki. Ezért közvetlen uniós támogatásban kell részesíteni. (23)Azokat a kulturális és kreatív ágazatokban működő, kiterjedt európai földrajzi területet lefedő szervezeteket, amelyek tevékenységük keretében közvetlenül az Unió polgárai számára nyújtanak kulturális szolgáltatásokat, és amelyek ezért közvetlen hatással lehetnek az európai identitástudatra, uniós támogatásban kell részesíteni. (24)Az Unió általános költségvetéséből származó pénzeszközök hatékony elosztása érdekében biztosítani kell, hogy a program keretében végrehajtott valamennyi fellépés és tevékenység európai hozzáadott értéket képviseljen, kiegészítse a tagállamok tevékenységét, ugyanakkor pedig törekedni kell az egymáshoz szorosan kapcsolódó szakpolitikai területeket támogató finanszírozási programokkal és az olyan horizontális szakpolitikákkal való következetességre, kiegészítő jellegre és szinergiákra, mint az uniós versenypolitika. (25)A pénzügyi támogatást a piaci hiányosságok vagy az optimálistól elmaradó beruházási helyzetek kezelésére kell – arányos mértékben – felhasználni, kerülve az intézkedések megkettőzését vagy a magánfinanszírozás kiszorítását, illetve a torzított versenyt a belső piacon. Az intézkedéseknek egyértelmű uniós hozzáadott értéket kell képviselniük. (26)A kulturális és kreatív ágazatok előtt álló egyik legnagyobb kihívás a tevékenységük kiterjesztéséhez, fenntartásához vagy a versenyképességük növeléséhez, illetve tevékenységeik nemzetközivé tételéhez szükséges finanszírozáshoz való hozzáférés. E program szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósításához az InvestEU Alap szakpolitikai keretében (kereteiben) nyújtott finanszírozási eszközöknek és költségvetési garanciáknak is hozzá kell járulniuk. (27)Tekintettel a program konkrét fellépéseinek keretében benyújtott javaslatok értékeléséhez szükséges technikai szakértelemre, rendelkezni kell arról, hogy adott esetben külső szakértőkből álló értékelő bizottságokat lehet felállítani. (28)A programnak reálisan megvalósítható és könnyen kezelhető teljesítménymutató-rendszerrel kell rendelkeznie, amely folyamatosan nyomon követi és ellenőrzi a program teljesítményét. A program és a hozzá kapcsolódó intézkedések ellenőrzésének, valamint a tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeknek a program három ágára kell épülniük. (29)Ez a rendelet meghatározza a Kreatív Európa program pénzügyi keretösszegét, amely a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 17. pontja értelmében az éves költségvetési eljárás során az elsődleges referenciaösszeget jelenti az Európai Parlament és a Tanács számára. (30)Az említett programra az (EU, Euratom) […] rendelet (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) alkalmazandó. A költségvetési rendelet megállapítja az uniós költségvetés végrehajtására, többek között a vissza nem térítendő támogatásokra – ideértve a harmadik személyeknek nyújtott támogatásokat, a pénzdíjakat, a közbeszerzéseket, a finanszírozási eszközöket és a költségvetési garanciákat – vonatkozó szabályokat. (31)A rendeletben szereplő finanszírozási formákat és a végrehajtási módszereket annak alapján kell megválasztani, hogy mennyiben képesek elérni a tevékenységek konkrét célkitűzéseit és biztosítani az eredményeket, figyelembe véve különösen az ellenőrzési költségeket, az adminisztratív terheket és a szabályok be nem tartásának várható kockázatát. Mérlegelni kell többek között az egyösszegű átalányok, az átalányfinanszírozás vagy az egységköltségek alkalmazását, valamint a költségvetési rendelet 125. cikkének (1) bekezdésében említett költségekhez nem kapcsolódó finanszírozási formákat. (32)A költségvetési rendelettel, a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel, a 2988/95/Euratom, EK tanácsi rendelettel, a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel összhangban, az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedésekkel kell védeni, ideértve a szabálytalanságok és a csalás megelőzését, feltárását, korrekcióját és kivizsgálását, az eltűnt, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzeszközök visszafizettetését és adott esetben közigazgatási szankciók alkalmazását. Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel és a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel összhangban vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és szemléket – végezhet annak megállapítása céljából, hogy történt-e csalás, korrupció vagy bármilyen más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban az Európai Ügyészség kinyomozhatja és büntetőeljárás alá vonhatja az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti, az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalást és más bűncselekményt. A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, amely uniós finanszírozásban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, az Európai Ügyészség és az Európai Számvevőszék számára a szükséges jogokat és hozzáférést, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak. (33)A 2013/755/EU tanácsi határozat 94. cikke alapján a tengerentúli országokban és területeken letelepedett személyek és szervezetek jogosultak finanszírozásban részesülni, figyelemmel a program szabályaira és célkitűzéseire, valamint azon tagállam esetleges megállapodásaira is, amelyhez az érintett tengerentúli ország vagy terület kapcsolódik. (34)E rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a 15. cikkben és a II. mellékletben meghatározott mutatók tekintetében. A Bizottságnak az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat kell folytatnia, többek között szakértői szinten. Ezeket a konzultációkat a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban meghatározott elvekkel összhangban kell folytatni. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kell kézhez kapnia minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. (35)A program zökkenőmentes végrehajtásának biztosítása érdekében azok a költségek, amelyek a finanszírozási kérelem benyújtása előtt merülnek fel a kedvezményezettnél – különös tekintettel a szellemitulajdon-jogokhoz kapcsolódó költségekre – támogathatónak tekinthetők, feltéve, hogy azok közvetlenül kapcsolódnak a támogatott tevékenységek végrehajtásához. (36)A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (22) és (23) bekezdése alapján a programot sajátos ellenőrzési követelményeknek megfelelően gyűjtött információk alapján értékelni kell, ugyanakkor el kell kerülni a túlszabályozást és az adminisztratív terheket, főként a tagállamokra nehezedőeket. Adott esetben e követelmények mérhető mutatókat is magukban foglalhatnak, amelyek alapján értékelhetők a program tényleges hatásai. (37)E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni, hogy elfogadja a munkaprogramokat. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. Gondoskodni kell az elődprogram megfelelő lezárásáról, különös tekintettel az irányítására vonatkozó többéves megállapodások – úgymint a technikai és adminisztratív segítségnyújtás finanszírozása – további fenntartására. A technikai és adminisztratív segítségnyújtásnak [2021. január 1]-jétől szükség esetén biztosítania kell az elődprogramok keretében [2020. december 31]-ig le nem zárult fellépések irányítását. (38)Ez a rendelet tiszteletben tartja a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert alapvető jogokat és elveket. E rendelet különösen törekszik arra, hogy teljes mértékben tiszteletben tartsa a nők és a férfiak egyenlő bánásmódhoz való jogát, valamint a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetésmentességhez való jogot, és hogy előmozdítsa az Európai Unió Alapjogi Chartájának 21. és 23. cikkét. Összhangban van továbbá a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménnyel. (39)Mivel e rendelet célkitűzéseit a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, ugyanakkor azok a támogatott mobilitási és együttműködési tevékenységek transznacionális jellege, jelentős mértéke és kiterjedt földrajzi hatálya, a tanulási célú mobilitás hozzáférhetőségére és általában véve az uniós integrációra gyakorolt hatásaik, valamint erős nemzetközi vetületeik okán uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl a cél eléréséhez szükséges mértéket. (40)A 1295/2013/EU rendeletet ennek megfelelően [2021. január 1]-jei hatállyal hatályon kívül kell helyezni.

(41)A program alapján nyújtott finanszírozás folytonosságának biztosítása érdekében e rendeletet [2021. január 1]-jétől kell alkalmazni.



ELFOGADTA EZT A RENDELETET: I. fejezet

Általános rendelkezések 1. cikk

Tárgy Ez a rendelet létrehozza a Kreatív Európa programot (a továbbiakban: a program). A rendelet megállapítja a program célkitűzéseit, a 2021–2027 közötti időszakra szóló költségvetést, az uniós finanszírozás formáit, valamint az e finanszírozás nyújtására vonatkozó szabályokat. 2. cikk

Fogalommeghatározások E rendelet alkalmazásában: 1.„vegyesfinanszírozási műveletek”: az uniós költségvetésből – többek között a költségvetési rendelet 2. cikkének 6. pontja szerinti vegyesfinanszírozási eszköz keretében – támogatott olyan tevékenységek, amelyek az uniós költségvetésből nyújtott nem visszafizetendő támogatási formákat és finanszírozási eszközöket ötvöznek fejlesztési vagy egyéb állami pénzügyi intézményektől, valamint kereskedelmi pénzügyi intézményektől és befektetőktől származó visszafizetendő támogatási formákkal; 2.„kulturális és kreatív ágazatok”: minden olyan ágazat, amelyek tevékenysége kulturális értékeken vagy művészi és más egyéni vagy kollektív kifejezésmódon alapul. Ezek a tevékenységek magukban foglalhatják a kulturális, művészi vagy másfajta kreatív kifejezésmódot megtestesítő termékek és szolgáltatások megtervezését, létrehozását, gyártását, terjesztését és megőrzését, valamint a kapcsolódó tevékenységeket, például oktatást vagy irányítást. Rendelkeznek azzal a potenciállal, hogy ösztönözzék az innovációt és különösen a szellemi tulajdonnal összefüggő munkahelyteremtést. Ezek az ágazatok magukban foglalják az építészetet, az archívumokat, a könyvtárakat és múzeumokat, az iparművészetet, az audiovizuális ágazatot (ideértve a filmeket, a televíziós alkotásokat, a videojátékokat és a multimédiát), a tárgyi és a szellemi kulturális örökséget, a designt (beleértve a divattervezést), a fesztiválokat, a zenét, az irodalmat, az előadóművészetet, a kiadói tevékenységet, a rádiót és a képzőművészetet; 3.„kis- és középvállalkozások (kkv-k)”: bármely olyan mikro-, kis- és középvállalkozás, amely megfelel a 2003/361/EK bizottsági ajánlás meghatározásának; 4.„jogalany”: minden olyan természetes személy, valamint a nemzeti jog, az uniós jog vagy a nemzetközi jog alapján létrehozott olyan jogi személy, amely jogi személyiséggel rendelkezik, és saját nevében jogokat gyakorolhat és kötelezettségeket vállalhat, illetve a költségvetési rendelet 197. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet; 5.„kiválósági pecsét”: a Kreatív Európa programhoz benyújtott azon projekteknek odaítélt minőségi védjegy, amelyek megérdemlik ugyan a támogatást, azonban a költségvetési korlátok miatt mégsem kapnak. A védjegy elismeri a javaslat értékét, és támogatást nyújt az alternatív finanszírozási lehetőségek felkutatásában. 3. cikk

A program célkitűzései (1)A program általános célkitűzései a következők: a)a kulturális és nyelvi sokféleség és örökség terén folytatott európai együttműködés előmozdítása; b)a kulturális és kreatív ágazatok versenyképességének növelése, különös tekintettel az audiovizuális ágazatra. (2)A program egyedi célkitűzései a következők: a)az európai szintű együttműködés gazdasági, társadalmi és külső dimenziójának erősítése az európai kulturális sokszínűség és Európa kulturális örökségének fejlesztése és előmozdítása céljából, valamint az európai kulturális és kreatív ágazatok versenyképességének fokozása és a nemzetközi kulturális kapcsolatok megerősítése;

b)az európai audiovizuális ágazat versenyképességének és méretezhetőségének javítása; c)a program valamennyi ágát támogató szakpolitikai együttműködés és innovatív tevékenységek előmozdítása, ideértve a sokszínűségen és pluralizmuson alapuló médiakörnyezetet, a médiaműveltséget és a társadalmi befogadást. (3)A program a következő ágakból áll: a)„KULTÚRA”: az audiovizuális ágazaton kívül minden más kulturális és kreatív ágazatot lefed; b)„MEDIA”: az audiovizuális ágazatot fedi le; c)„SZEKTORKÖZI KULTURÁLIS-KREATÍV ÁG”: az összes kulturális és kreatív szektort érintő tevékenységeket lefedi. 4. cikk

KULTÚRA ág A 3. cikkben említett célkitűzéssel összhangban a KULTÚRA ág a következő prioritások köré épül: a)az európai kulturális és kreatív szereplők és alkotások határokon átnyúló dimenziójának és terjesztésének támogatása; b)a kulturális részvétel fokozása szerte Európában; c)a társadalmi reziliencia és a társadalmi befogadás előmozdítása a kultúra és a kulturális örökség révén; d)az európai kulturális és kreatív ágazatok jólétet, munkahelyteremtést és gazdasági növekedést elősegítő kapacitásának az erősítése; e)az európai identitás és az európai értékek erősítése a kulturális tudatosság, a művészeti oktatás és az oktatásban alkalmazott kultúraalapú kreativitás révén; f)az európai kulturális és kreatív ágazatok nemzetközi kapacitásépítésének előmozdítása a nemzetközi szintű aktív részvétel érdekében; g)az Unió nemzetközi kapcsolatokra vonatkozó stratégiájához való hozzájárulás a kulturális diplomácia révén. E prioritások részletes leírását az I. melléklet tartalmazza. 5. cikk

MEDIA ág A 3. cikkben említett célkitűzésekkel összhangban a MEDIA ág a következő prioritások köré épül: a)a tehetségek és készségek gondozása, valamint az együttműködés és az innováció ösztönzése az európai audiovizuális alkotások létrehozása és gyártása terén; b)a filmszínházi és online terjesztés, valamint az európai audiovizuális alkotásokhoz való szélesebb körű, határokon átnyúló hozzáférés elősegítése, többek között innovatív üzleti modellek és új technológiák felhasználása révén;

c)az európai audiovizuális alkotások népszerűsítése és a közönségfejlesztés támogatása Európán belül és kívül. E prioritások érvényesítése céljából támogatni kell az Európán belül és kívül egyaránt széles közönségek megszólítására képes európai alkotások létrehozását, népszerűsítését, hozzáférhetővé tételét és terjesztését; ennek során figyelembe kell venni az új piaci fejleményeket, előmozdítva az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv végrehajtását is. E prioritások részletes leírását az I. melléklet tartalmazza. 6. cikk

SZEKTORKÖZI KULTURÁLIS-KREATÍV ág A program 3. cikkben említett célkitűzéseivel összhangban a „SZEKTORKÖZI ág” a következő prioritások köré épül: a)a határokon átnyúló, szektorközi szakpolitikai együttműködés támogatása, ideértve a kultúra társadalmi befogadást előmozdító szerepére vonatkozó együttműködést is, valamint a programmal kapcsolatos ismeretek előmozdítása és az eredmények átültethetőségének elősegítése; b)a tartalmak létrehozására, hozzáférhetővé tételére, terjesztésére és népszerűsítésére vonatkozó innovatív megközelítések kulturális és kreatív ágazatok közötti ösztönzése; c)a médiaágazatban tapasztalt strukturális változásokhoz való alkalmazkodást célzó, több ágazatra kiterjedő horizontális tevékenységek – köztük a szabad, sokszínű és pluralizmuson alapuló médiakörnyezet – támogatása, valamint a minőségi újságírás és a médiaműveltség erősítése; d)programirodák létrehozása és támogatása a programnak az egyes országokban történő népszerűsítése, valamint a kulturális és kreatív ágazatokon belüli, határokon átnyúló együttműködés ösztönzése érdekében. E prioritások részletes leírását az I. melléklet tartalmazza. 7. cikk

Költségvetés (1)A programnak a 2021–2027 közötti időszakban történő végrehajtására szánt pénzügyi keretösszeg folyó áron 1 850 000 000 EUR. A programot a következő indikatív pénzügyi felosztásnak megfelelően kell végrehajtani: –legfeljebb 609 000 000 EUR a 3. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett célkitűzésre (KULTÚRA ág); –legfeljebb 1 081 000 000 EUR a 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett célkitűzésre (MEDIA ág); –legfeljebb 160 000 000 EUR a 3. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett célkitűzésre (SZEKTORKÖZI ág); (2)Az (1) bekezdésben említett összeg felhasználható a program végrehajtásához kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtásra, így például előkészítő, nyomonkövetési, kontroll-, ellenőrzési és értékelési intézkedésekre, ideértve a vállalati információtechnológiai rendszereket. (3)Az (1) bekezdésben említett pénzügyi keretösszeg mellett, valamint a program nemzetközi dimenziójának előmozdítása érdekében további pénzügyi hozzájárulások bocsáthatók rendelkezésre a külső finanszírozási eszközökből [Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz, Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA III)] az e rendelettel összhangban végrehajtott és irányított intézkedéseknek a támogatására. Az ilyen hozzájárulást az ezeket az eszközöket létrehozó rendeleteknek megfelelően kell finanszírozni. (4)A tagállamok részére megosztott irányítás keretében allokált források a tagállamok kérésére átcsoportosíthatók a programra. A Bizottság ezeket a forrásokat a költségvetési rendelet [62. cikke (1) bekezdésének a) pontjával] összhangban közvetlenül vagy a [62. cikke (1) bekezdésének c) pontjával] összhangban közvetve hajtja végre. Ezeket a forrásokat lehetőség szerint az érintett tagállam javára kell felhasználni. 8. cikk

A programhoz társult harmadik országok

(1)A program nyitva áll az alábbi harmadik országok számára: a)az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) olyan tagjai, amelyek az Európai Gazdasági Térség (EGT) tagjai is, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban meghatározott feltételekkel összhangban; b)csatlakozó országok, tagjelölt országok és potenciális tagjelöltek, a szóban forgó országok uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban meghatározott egyedi feltételekkel összhangban; c)az európai szomszédságpolitika hatálya alá tartozó országok, a szóban forgó országok uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban meghatározott egyedi feltételekkel összhangban; d)más országok, a harmadik ország valamely uniós programban való részvételére vonatkozó, egyetlen külön megállapodásban meghatározott feltételekkel, feltéve, hogy a megállapodás: a)az uniós programokban részt vevő harmadik ország tekintetében a hozzájárulások és az előnyök méltányos egyensúlyát biztosítja; b)meghatározza a programokban való részvétel feltételeit, beleértve az egyes programokhoz és azok adminisztratív költségeihez való pénzügyi hozzájárulás kiszámítását. Ezek a hozzájárulások [az új költségvetési rendelet] [21. cikkének (5) bekezdésével] összhangban címzett bevételt képeznek; c)nem ruház a harmadik országra semmilyen, a programmal kapcsolatos döntéshozatali hatáskört; d)garantálja az Uniónak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodáshoz, valamint pénzügyi érdekeinek védelméhez való jogát. (2)Az (1) bekezdés a), b) és c) pontjában említett országoknak a MEDIA és a SZEKTORKÖZI ágban való részvétele a 2010/13/EU irányelvben meghatározott feltételek teljesítéséhez kötött. (3)Az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott országokkal kötött megállapodások kellően indokolt esetben eltérhetnek a (2) bekezdésben meghatározott kötelezettségektől. 8a. cikk Más harmadik országok Amennyiben az Unió érdekei úgy kívánják, a program a 8. cikkben említettektől eltérő országokkal való együttműködést is támogathatja a 7. cikk (3) bekezdésének megfelelő külső finanszírozási eszközökből rendelkezésre bocsátott további pénzügyi hozzájárulások által finanszírozott intézkedések tekintetében. 9. cikk

A nemzetközi szervezetekkel és az Európai Audiovizuális Megfigyelő Intézettel folytatott együttműködés (1)A költségvetési rendelettel összhangban a program nyitva áll a program által lefedett területeken működő nemzetközi szervezetek számára. (2)Az Unió a program időtartama alatt az Európai Audiovizuális Megfigyelő Intézet tagja. Az Uniónak a Megfigyelő Intézetben való részvétele hozzájárul a MEDIA ág prioritásainak megvalósításához. Az Uniót a Bizottság képviseli a Megfigyelő Intézetben folytatott munkában. A MEDIA ág támogatást nyújt az Unió tagsági hozzájárulási díjának a kifizetéséhez, hogy előmozdítsa az audiovizuális ágazatra kiterjedő adatgyűjtést és -elemzést. 10. cikk

Az uniós finanszírozás végrehajtása és formái (1)A programot a költségvetési rendelettel összhangban közvetlen irányítással kell végrehajtani, vagy közvetett irányítással a költségvetési rendelet 61. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett szervekkel. (2)A program a költségvetési rendeletben meghatározott bármely formában – különösen vissza nem térítendő támogatás, pénzdíj és közbeszerzés formájában – nyújthat finanszírozást. Vegyesfinanszírozási műveletek keretében finanszírozási eszköz formájában is nyújtható finanszírozás.

(3)E program keretében a vegyesfinanszírozási műveleteket az [InvestEU rendelettel] és a költségvetési rendelet X. címével összhangban kell végrehajtani. (4)A kölcsönös biztosítási mechanizmushoz való hozzájárulás lefedheti a pénzeszközök címzett általi visszafizettetésével összefüggő kockázatokat, és elegendő garanciának tekintendő a költségvetési rendelet értelmében. A XXX rendelet [a garanciaalapról szóló rendeletet felváltó rendelet] [X cikkében] megállapított rendelkezések alkalmazandók. 11. cikk

Az Unió pénzügyi érdekének védelme Amennyiben egy harmadik ország nemzetközi megállapodás vagy bármely más jogi eszköz alapján részt vesz a programban, az érintett harmadik országnak biztosítania kell az engedélyezésre jogosult tisztviselő, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) és az Európai Számvevőszék számára a hatáskörük hiánytalan gyakorlásához szükséges jogokat és hozzáférést. Az OLAF esetében e jogok közé tartozik a 883/2013/EU, Euratom rendeletben előírt vizsgálatok – köztük például helyszíni ellenőrzések és szemlék – lefolytatásához való jog is. 12. cikk

Munkaprogramok (1)A programot a költségvetési rendelet 110. cikkében említett munkaprogramokon keresztül kell végrehajtani. A munkaprogram adott esetben meghatározza a vegyesfinanszírozási műveletekre fenntartott teljes összeget. (2)A munkaprogramot a Bizottság fogadja el végrehajtási jogi aktussal. II. fejezet

Vissza nem térítendő támogatások és részvételre jogosult alanyok 13. cikk

Vissza nem térítendő támogatások (1)A program keretében nyújtott vissza nem térítendő támogatások odaítélésére és kezelésére a költségvetési rendelet VIII. címével összhangban kerül sor. (2)Az értékelő bizottság állhat külső szakértőkből. (3)A költségvetési rendelet [130. cikkének (2) bekezdésétől] eltérve és kellően indokolt esetekben azok a költségek, amelyek a finanszírozási kérelem benyújtása előtt merülnek fel a kedvezményezettnél, támogathatónak tekinthetők, feltéve, hogy azok közvetlenül kapcsolódnak a támogatott fellépések és tevékenységek végrehajtásához. (4)A program fellépései adott esetben a megkülönböztetésmentességre vonatkozó megfelelő kritériumokat is meghatároznak, többek között a nemek közötti egyensúlyra vonatkozóan. 14. cikk

Részvételre jogosult jogalanyok (1)A költségvetési rendelet [197. cikkében] említett feltételeken túl a (2)–(4) bekezdésben foglalt részvételi feltételek alkalmazandók. (2)Az alábbi jogalanyok jogosultak részvételre: a) az alábbi országok bármelyikében letelepedett jogalanyok: 1.tagállam vagy hozzá kapcsolódó tengerentúli ország vagy terület; 2.a programhoz társult harmadik országok; 3.a munkaprogramban szereplő harmadik ország, a (3) és (4) bekezdésben előírt feltételek szerint;

b)bármely nemzetközi szervezet vagy az uniós jog alapján létrehozott bármely jogalany. (3)A programhoz nem társult harmadik országban letelepedett jogalanyok kivételesen jogosultak a részvételre, amennyiben ez egy adott intézkedés célkitűzéseinek eléréséhez szükséges. (4)A programhoz nem társult harmadik országban letelepedett jogalanyok a részvételi költségeiket alapvetően maguk viselik. Amennyiben az Unió érdekei úgy kívánják, részvételi költségeik a 7. cikk (3) bekezdésének megfelelő külső finanszírozási eszközökből rendelkezésre bocsátott további pénzügyi hozzájárulásokból is fedezhetők. (5)A következő jogalanyoknak ítélhető oda vissza nem térítendő támogatás pályázati felhívás nélkül: a)az Európai Filmakadémia; b)az Európai Unió Ifjúsági Zenekara. III. fejezet

Szinergiák és kiegészítő jelleg 15. cikk

Kiegészítő jelleg A Bizottság a tagállamokkal együttműködve biztosítja a programnak a vonatkozó szakpolitikákkal és programokkal való általános összhangját és kiegészítő jellegét, különös tekintettel a következő területekre: a nemek egyensúlya, oktatás, ifjúság és szolidaritás, foglalkoztatás és társadalmi befogadás, kutatás és innováció, ipar és vállalkozáspolitika, mezőgazdaság és vidékfejlesztés, környezet és éghajlat-politika, kohézió, regionális és várospolitika, állami támogatás, valamint nemzetközi együttműködés és fejlesztés. 16. cikk

Kumulatív és kombinált finanszírozás (1)A program keretében hozzájárulásban részesült intézkedés hozzájárulást kaphat bármilyen más uniós programból is, ideértve az (EU) XX/XXXX [CPR] rendelet hatálya alá tartozó alapokat is, feltéve, hogy a hozzájárulások nem ugyanazokat a költségeket fedezik. A kumulatív finanszírozás összege nem haladhatja meg a fellépés elszámolható költségeit, és a különböző uniós programokból nyújtott támogatások arányosan számíthatók ki. (2)Egy, a program keretében támogatásra jogosult javaslatnak odaítélhető a kiválósági pecsét, feltéve, ha megfelel a következő kumulatív feltételeknek: a)a program keretében meghirdetett pályázati felhívás alapján értékelték; b)megfelel az adott pályázati felhívás minőségi minimumkövetelményeinek; c)költségvetési korlátok miatt nem támogatható az adott pályázati felhívás keretében. IV. fejezet

Nyomon követés, értékelés és ellenőrzés 17. cikk

Nyomon követés és jelentéstétel (1)A 3. cikkben meghatározott programcélkitűzések megvalósítása terén tett előrelépésekről történő jelentéstételhez használandó mutatókat a II. melléklet tartalmazza. (2)Annak érdekében, hogy hatékonyan lehessen értékelni a program által a célkitűzéseinek megvalósítása terén elért eredményeket, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 19. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a nyomonkövetési és értékelési keretre vonatkozó rendelkezések kidolgozása céljából, többek között a II. melléklet módosítása révén, a mutatók szükség szerinti felülvizsgálata vagy kiegészítése érdekében. (3)A teljesítményjelentési rendszer biztosítja, hogy a program végrehajtásának nyomon követésére vonatkozó adatokat és az eredményeket hatékonyan, eredményesen és időben összegyűjtsék. Ennek érdekében az uniós pénzeszközök címzettjeire és – adott esetben – a tagállamokra vonatkozóan arányos jelentéstételi követelményeket kell megállapítani.

18. cikk

Értékelés (1)Az értékeléseket időben el kell végezni ahhoz, hogy a döntéshozatali folyamatban felhasználhatók legyenek. (2)A program időközi értékelését a program végrehajtásáról rendelkezésre álló elegendő információ birtokában, de legkésőbb négy évvel a program végrehajtásának kezdetét követően kell elvégezni. (3)A program végrehajtásának végén, de legkésőbb két évvel az 1. cikkben meghatározott időszak végét követően a Bizottság elvégzi a program végső értékelését. (4)A Bizottság az értékelések megállapításait saját észrevételei kíséretében közli az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával. (5)Az értékeléssel kapcsolatos jelentéstételi rendszer biztosítja, hogy a program értékelésére vonatkozó adatokat hatékonyan, eredményesen, időben és kellő részletességgel összegyűjtsék. Az ilyen adatokat a más jogi rendelkezéseknek is megfelelő módon kell továbbítani a Bizottságnak; például – amennyiben szükséges – a személyes adatokat anonimizálják. Ennek érdekében az uniós pénzeszközök címzettjeire vonatkozóan arányos jelentéstételi követelményeket kell megállapítani. 19. cikk

A felhatalmazás gyakorlása (1)A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit ez a cikk határozza meg. (2)A Bizottságnak a 17. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása a 2028. december 31-ig terjedő időszakra szól. (3)Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 17. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. (4)A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel. (5)A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot. (6)A 17. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik. V. Fejezet

Átmeneti és záró rendelkezések 20. cikk

Tájékoztatás, kommunikáció és közzététel (1)Az uniós finanszírozás címzettjei elismerik az uniós finanszírozás eredetét, és (különösen az intézkedéseknek és azok eredményeinek a népszerűsítésekor) gondoskodnak annak láthatóságáról azáltal, hogy következetes, hatékony és arányos módon célzott információkat juttatnak el többféle közönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak. (2)A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez a programhoz, valamint a program ágai által támogatott intézkedésekhez és eredményekhez kapcsolódóan. A programhoz allokált pénzügyi forrásokat ezenfelül az Unió azon politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikáció költségeinek fedezésére is kell fordítani, amelyek kapcsolódnak a 3. cikkben említett célkitűzésekhez. 21. cikk

Hatályon kívül helyezés Az 1295/2013/EU rendelet 2021. január 1-jétől kezdődően hatályát veszti. 22. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)Ez a rendelet nem érinti az érintett intézkedések lezárásig történő folytatását vagy módosítását az 1295/2013/EU rendelet szerint, amely továbbra is alkalmazandó az érintett intézkedésekre azok lezárásáig. (2)A program pénzügyi keretösszegéből a program és az 1295/2013/EU rendelet alapján elfogadott intézkedések közötti átmenet biztosításához szükséges technikai és igazgatási segítségnyújtási kiadások is fedezhetők. (3)A 2027. december 31-ig be nem fejezett intézkedésekkel kapcsolatos igazgatási feladatok ellátása céljából szükség esetén előirányzatok állíthatók be a 2027 utáni költségvetésbe a 7. cikk (4) bekezdésében meghatározott kiadások fedezésére. 23. cikk

Hatálybalépés Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, -án/-én. az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök az elnök

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS 1.A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1.A javaslat/kezdeményezés címe 1.2.Az érintett szakpolitikai terület(ek) (programklaszter) 1.3.A javaslat/kezdeményezés típusa 1.4.A javaslat/kezdeményezés indoklása 1.5.Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama 1.6.Tervezett irányítási módszer(ek) 2.IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1.A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések 2.2.Irányítási és kontrollrendszer

2.3.A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések 3.A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1.A többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások? 3.2.A kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1.A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése 3.2.2.Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.3.Harmadik felek részvétele a finanszírozásban 3.3.A bevételre gyakorolt becsült hatás PÉNZÜGYI KIMUTATÁS 1.A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1.A javaslat/kezdeményezés címe Javaslat – Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a Kreatív Európa program létrehozásáról és az 1295/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről 1.2.Az érintett szakpolitikai terület(ek) (Programklaszter) Az emberekbe, a társadalmi kohézióba és az európai értékekbe való befektetés, Kreatív Európa (Kultúra és audiovizuális (MEDIA) 1.3.A javaslat/kezdeményezés a következőre irányul: ◻ új intézkedés ◻ kísérleti projektet / előkészítő intézkedést követő új intézkedés ⌧ jelenlegi intézkedés meghosszabbítása ◻ egy vagy több intézkedés összevonása vagy átcsoportosítása egy másik/új intézkedésre 1.4.A javaslat/kezdeményezés indoklása

1.4.1.Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek) a kezdeményezés végrehajtásának részletes ütemtervével. Az új Kreatív Európa 2021–2027 révén lehetővé válik azon potenciál kiaknázása és előtérbe helyezése, amely segít a közös kihívások leküzdésében és a kulturális és kreatív ágazatok számára létrehozott közös program első generációjára (2014–2020) épülő, közös lehetőségek megteremtésében. Ez mindenekelőtt azokat a szektorközi, közös lehetőségeket érinti, amelyeknél az innovációnak jut a legfőbb szerep. A Kreatív Európa program, mint jól ismert „márkanév” fenntartása segít biztosítani a folyamatos elkötelezettséget és az uniós támogatások láthatóságát. 1.4.2.Az Unió részvételéből származó hozzáadott érték (adódhat többek között a koordinációból eredő előnyökből, a jogbiztonságból, a fokozott hatékonyságból vagy a kiegészítő jellegből). E pontban „az Unió részvételéből származó hozzáadott érték” azt az uniós részvételből adódó értéket jelenti, amely többletként jelentkezik ahhoz az értékhez képest, amely a tagállamok egyedüli fellépése esetén jött volna létre. Az uniós szintű fellépés okai (előzetes) Az elődprogram félidős értékelése