[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 4.4.2008

COM(2008) 170 végleges

2008/0066 (CNS)

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Új-Zéland kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő aláírásáról

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Új-Zéland kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő megkötéséről

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

Tárgy : A Tanács határozati javaslata az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Új-Zéland kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő aláírásáról és megkötéséről

Új-Zéland az egyetlen olyan nemeurópai iparosodott ország, amellyel az Európai Közösség még ma sem rendelkezik érvényes tudományos és technológiai megállapodással. A Közösség és Új-Zéland közötti együttműködés jelenleg egy, a Bizottság és Új-Zéland kormánya között létrejött, 1991. május 17-én aláírt és aznaptól hatályos, a tudományos-technológiai együttműködésről rendelkező technikai megegyezésen alapszik. Ez a megegyezés nem rendelkezik az együttműködési tevékenységek intézményesített összehangolásáról, és nem ír elő különös szabályokat a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok kezelésére és védelmére.

Az elmúlt másfél évben Új-Zéland kormánya többször a legmagasabb politikai szinten foglalt állást amellett, hogy az említett „tudományos-technológiai megegyezést” hivatalos megállapodássá kellene fejleszteni. Ezen túlmenően az új-zélandi kutatási, tudományos és technológiaügyi miniszter 2006. október 17-én Janez Potočnik biztosnak intézett levelében konkrétabb érveket is felsorakoztatott a fejlesztés mellett. A levél több olyan elsőbbségi területet jelölt meg, amelyhez Új-Zélandnak különös érdeke fűződik, és amelyben szeretnék az együttműködést– például a keretprogramon keresztül – megerősíteni. A következő területekről van szó: élelmiszerek, mezőgazdaság és biotechnológia; információs és kommunikációs technológiák; egészségügy; környezetvédelem; kutatók mobilitása. Ezek a témák teljes mértékben megfelelnek azoknak a területeknek, amelyek a Bizottság szolgálatainak álláspontja szerint Európa szemszögéből a jövőbeni együttműködésre nézve relevánsak és ígéretesek.

Ennek megfelelően Janez Potočnik biztos 2006. november 23-án kelt, az új-zélandi kutatási, tudományos és technológiaügyi miniszterhez intézett válaszlevelében megerősítette, hogy a Közösség és Új-Zéland közötti formális kutatási és technológiai együttműködési megállapodás hasznossága tekintetében osztja a miniszter álláspontját, illetve hogy üdvözli a tudományos és technológiai együttműködési megállapodás megkötésének lehetőségét.

Ekképp a Bizottság javaslata alapján a Tanács 2007. szeptember 18-án felhatalmazta a Bizottságot, hogy az Európai Közösség nevében tárgyalásokat folytasson egy Új-Zéland kormányával kötendő tudományos és technológiai együttműködési megállapodásról, illetve kibocsátotta a vonatkozó tárgyalási irányelveket. A tárgyalások eredményeként megszületett a mellékelt megállapodástervezet, amelyet 2007. november 20-én parafáltak.

A megállapodás összhangban áll a tárgyalási irányelvekkel és a következő elveken alapul: a kölcsönös előny, a másik félnek a megállapodáshoz kapcsolódó programjaihoz és tevékenységeihez való hozzáférés kölcsönös lehetősége, a megkülönböztetés-mentesség, a szellemi tulajdon hatékony oltalma és a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok méltányos megosztása.

Ezenkívül a megállapodás 6. cikke (3) bekezdésének c) pontja rendelkezik arról, hogy a felek két végrehajtó hivatala által létrehozott vegyes bizottság – a felek nemzeti jóváhagyási eljárása szerint – szükség esetén technikai módosításokat végezhet a megállapodáson. A két tárgyaló fél megállapodott, hogy a technikai módosításokat a technikai szakkifejezések és hivatkozások olyan módosításaira kell korlátozni, amelyek az egyik keretprogramról egy másik keretprogramra való áttéréssel járó változások során változhatnak. Az említett technikai módosítások gyors végrehajtása érdekében és a megállapodás lényegi részét érintetlenül hagyó hosszadalmas módosítási eljárások elkerülése céljából a Bizottság felkéri a Tanácsot, hogy az EK-szerződés 300. cikkének (4) bekezdésével összhangban hatalmazza fel a megállapodás 6. cikke (3) bekezdésének c) pontjában előírt módosítások Közösség nevében történő jóváhagyására.

A 13. cikk (2) bekezdésének értelmében a megállapodást ötéves kezdeti időszakra kötik és ezt követően is hatályban marad, kivéve, ha az egyik fél értesíti a másikat a megállapodás felbontásáról.

Az Új-Zélanddal létrehozandó tudományos és technológiai együttműködési megállapodásra irányuló tárgyalások lefolytatása és a megállapodás megkötése Európa érdeke. A megállapodás lehetővé tenné a szóban forgó iparilag fejlett országgal folytatható együttműködésben rejlő lehetőségek teljes kihasználását. Mivel már 1991 óta létezik egy informális „tudományos-technológiai megegyezés”, az adminisztrációs terheknek és munkának a továbbfejlesztésből adódó növekedése viszonylag korlátozott lenne.

A fenti megfontolásokra tekintettel a Bizottság javasolja, hogy a Tanács:

- az Európai Közösség nevében hagyja jóvá a csatolt határozatokat;

- értesítse az új-zélandi hatóságokat, hogy a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges eljárásokat az Európai Közösség elvégezte.

- Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Új-Zéland kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő aláírásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 170. cikkére, a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával összefüggésben,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

MIVEL:

(1) A Bizottság a Közösség nevében tárgyalásokat folytatott Új-Zéland kormányával egy tudományos és technológiai együttműködési megállapodás megkötéséről.

(2) A tárgyalások eredményeként megszületett a mellékelt megállapodás, amelyet 2007. november 20-én parafáltak.

(3) A Bizottság által folytatott tárgyalások nyomán született megállapodást alá kell írni, a megállapodás esetleges későbbi megkötésének céljából.

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

(1) A megállapodás későbbi megkötésére figyelemmel a Tanács elnöke felhatalmazást kap annak a személynek a kijelölésére, aki egyrészről az Európai Közösség, és másrészről Új-Zéland kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodást az Európai Közösség nevében aláírni jogosult.

(2) A megállapodás szövege e határozat mellékletében szerepel.

2. cikk

A Bizottság képviseli a Közösség álláspontját a megállapodás 6. cikkének (1) bekezdésével létrehozott vegyes bizottságban a megállapodás 6. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint a megállapodásban végrehajtandó technikai módosításokra vonatkozóan.

3. cikk

A határozatot közzé kell tenni a Hivatalos Lapban.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én

a Tanács részéről

az elnök

2008/0066 (CNS)

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Új-Zéland kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 170. cikkére, összefüggésben 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával és 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére,

MIVEL:

(1) A Bizottság a Közösség nevében tárgyalásokat folytatott Új-Zéland kormányával egy tudományos és technológiai együttműködési megállapodásról,

(2) Ezt a megállapodást a felek képviselői – egy későbbi időpontban való megkötésére figyelemmel – …-án/-én …-ban/-ben aláírták,

(3) A megállapodást jóvá kell hagyni,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Európai Közösség és Új-Zéland kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodást[1] a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.

2. cikk

A Bizottság képviseli a Közösséget és annak álláspontját a megállapodás 6. cikkének (1) bekezdésével létrehozott vegyes bizottságban a megállapodás 6. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint a megállapodásban végrehajtandó technikai módosításokra vonatkozóan.

3. cikk

A megállapodás 13. cikkének (1) bekezdésében előírt értesítést a Közösség nevében a Tanács elnöke teszi meg.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én

a Tanács részéről

az elnök

MELLÉKLET

MEGÁLLAPODÁS

az Európai Közösség és Új-Zéland kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésről

Az Európai Közösség (a továbbiakban: a Közösség) és Új-Zéland kormánya, a továbbiakban együtt: a felek;

FIGYELEMBE VÉVE, hogy a felek számos közös érdeket szolgáló területen folytatnak kutatási, technológiafeljesztési és demonstrációs tevékenységeket, és annak tudatában, hogy a tudományos ismeretek gyorsan bővülnek és jótékony hatással vannak a kétoldalú és nemzetközi együttműködésre;

MEGÁLLAPÍTVA, hogy az 1991. május 17-i, az Európai Közösségek és Új-Zéland kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésre vonatkozó megegyezés keretében számos tudományos és technológiai területen folyt együttműködés és információcsere.

AZZAL A KÍVÁNSÁGGAL, hogy békés célú és kölcsönös előnyökkel járó termékeny partneri kapcsolat létrehozása révén szélesebb körűvé tegyék a tudományos és technológiai együttműködést számos közös érdeket szolgáló területen;

MEGÁLLAPÍTVA, hogy az együttműködés és az együttműködésből származó eredmények alkalmazása hozzá fog járulni a felek gazdasági és társadalmi fejlődéséhez; valamint

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy a szerződő felek között a „tudomány és technológia” területén való együttműködést erősítő átfogó együttműködési tevékenységek végrehajtásához hivatalos keretet hozzanak létre;

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

Fogalommeghatározások

E megállapodás alkalmazásában:

1. „együttműködési tevékenységek”: a közvetlen és a közvetett együttműködési tevékenységek.

2. „közvetlen együttműködési tevékenységek”: a felek, illetve végrehajtó hivatalaik által a tudomány és a technológia területén végzett együttműködési tevékenységek.

3. „közvetett együttműködési tevékenységek”: egyrészről Új-Zéland kormánya, illetve az új-zélandi résztvevők, valamint másrészről a Közösség, illetve a közösségi résztvevők által a tudomány és a technológia területén végzett együttműködési tevékenységek a közvetlen együttműködési tevékenységek kivételével, amelyek a következők révén valósulnak meg:

a) Új-Zéland kormányának, illetve az új-zélandi résztvevők részvétele az Európai Közösséget létrehozó szerződés 166. cikke szerinti közösségi keretprogramban (a továbbiakban: a keretprogram) valamint

b) a Közösség, illetve a közösségi résztvevők részvétele a keretprogram által érintettekhez hasonló tudományos és technológiai területeken megvalósuló új-zélandi kutatási programokban vagy projektekben.

4. „szellemi tulajdon”: a Szellemi Tulajdon Világszervezetének létrehozásáról szóló, 1967. július 14-én Stockholmban aláírt egyezmény 2. cikke értelmében vett szellemi tulajdon.

5. „résztvevő”: Új-Zélandon vagy a Közösségben szabályosan bejegyzett lakóhellyel rendelkező természetes személy, illetve Új-Zélandon vagy a Közösségben letelepedett jogi személy, aki vagy amely jogi személyiséggel rendelkezik és saját nevében korlátozás nélkül szerezhet jogokat és vállalhat kötelezettségeket, és amely nem azonos a felekkel. A kétségek elkerülése érdekében az új-zélandi állami jogalanyok résztvevők és nem értendők a felek közé. Az EK Közös Kutatóközpontja (JRC) a közvetett együttműködési tevékenységekben való részvétel céljából résztvevő, és a közvetlen együttműködési tevékenységekben való részvétel céljából egyben végrehajtó hivatal is lesz.

2. cikk

Cél és elvek

1. A szerződő felek ösztönzik, fejlesztik és elősegítik a békés célú együttműködési tevékenységeket, összhangban e megállapodással és mindkét fél törvényi és rendeleti előírásaival.

2. Az együttműködési tevékenységeket az alábbi alapelvek alapján kell folytatni:

1. kölcsönös és méltányos hozzájárulás és előny;

2. kölcsönös hozzáférés a résztvevők számára a másik fél által működtetett vagy finanszírozott kutatási programokhoz és projektekhez;

3. az együttműködési tevékenységeket esetleg érintő információk kellő időben történő cseréje;

4. a tudásalapú társadalom előmozdítása mindkét fél társadalmi és gazdasági fejlődésének elősegítése érdekében; valamint

5. a szellemi tulajdonjogoknak a 8. cikkel összhangban történő oltalma.

3. cikk

Együttműködési tevékenységek

1. Az e megállapodás szerinti közvetlen együttműködési tevékenységek között az alábbiak szerepelhetnek:

6. általános vagy szakismereti jellegű tudományos és technológiai kérdésekre vonatkozó információk megvitatására és cseréjére, illetőleg az együttműködés keretében megvalósítható kutatási és fejlesztési projektek és programok kijelölésére irányuló különféle – köztük szakértői – megbeszélések;

7. információcsere a kutatási és fejlesztési tevékenységekről, politikákról, gyakorlatokról és a vonatkozó törvényi és rendeleti előírásokról;

8. tudósok, műszaki munkatársak és egyéb szakértők általános vagy szakirányú kérdésekkel kapcsolatos tanulmányútjai és cserelátogatásai; valamint

9. a tudomány és a technológia területén más formában megvalósuló olyan tevékenységek – beleértve az együttműködési projektek és programok megvalósítását –, amelyekről a 6. cikkben említett vegyes bizottság a felek törvényi és rendeleti előírásaival összhangban dönthet.

2. A közvetett együttműködési tevékenységek fejlesztése érdekében, a program vagy projekt többi résztvevője beleegyezésével a felek törvényi és rendeleti előírásaival, illetve az ilyen programokban és projektekben való részvételre vonatkozó szabályokkal összhangban bármely új-zélandi vagy közösségi résztvevő együttműködhet bármely, a másik fél által működtetett vagy finanszírozott kutatási program vagy projekt keretében.

3. E megállapodás keretében, ha az egyik fél közvetett együttműködési tevékenység céljából szerződést köt a másik fél valamely résztvevőjével, a másik félnek kérésre törekednie kell az ésszerűség és a megvalósíthatóság határain belül megadni minden segítséget, amely az előbbi félnek szükséges vagy hasznos lehet az említett szerződés akadálytalan megvalósításához.

4. Az e megállapodás szerinti együttműködési tevékenységek összehangolása és elősegítése Új-Zéland részéről a kutatási, tudományos és technológiaügyi minisztérium vagy jogutód szerve által, a Közösség részéről az Európai Közösségek Bizottságának szolgálatai által történik, amelyek végrehajtó hivatalként járnak el.

4. cikk

Végrehajtási megegyezések

1. Az együttműködési tevékenységek – adott esetben – a felek, illetve a Bizottság és a kutatási programokat és projekteket Új-Zéland kormánya nevében finanszírozó új-zélandi szervezetek közötti végrehajtási megegyezések alapján is megvalósulhatnak. Ezek a megegyezések előírhatják az alábbiakat:

a) egy meghatározott területen vagy meghatározott célból végzett együttműködés jellege és tartama;

b) az együttműködésből születő szellemi tulajdonjogoknak e megállapodással összhangban történő kezelése;

c) alkalmazandó finanszírozási kötelezettségvállalások;

d) az együttműködéssel kapcsolatos költségek megosztása; valamint

e) minden egyéb az együttműködés szempontjából jelentős kérdés.

2. A megállapodás hatálybalépésekor folyamatban lévő együttműködési tevékenység a hatálybalépés időpontjától a megállapodás részévé válik.

5. cikk

A személyzet és a felszerelés belépése

A felek – a saját és az EU tagállamainak vonatkozó törvényi és rendeleti előírásaival összhangban – elősegítik a résztvevők együttműködési tevékenységekben részt vevő személyzetének, illetve felhasznált anyagainak és felszereléseinek területükre való belépését, illetve onnan való kilépését.

6. cikk

Vegyes bizottság

1. E megállapodás sikeres végrehajtásának biztosítása érdekében a végrehajtó szervek tudományos és technológiai együttműködési vegyes bizottságot (a továbbiakban: a vegyes bizottság) hoznak létre. A vegyes bizottságot a felek képviselői alkotják, és elnökségét a két fél képviselői együtt látják el.

2. A vegyes bizottság legalább kétévente egyszer ülésezik, a Közösségben és Új-Zélandon felváltva.

3. A vegyes bizottság feladatai a következők:

a) eszme- és információcsere tudományos és technológiai szakpolitikai kérdésekről;

b) e megállapodás végrehajtására vonatkozó, a feleknek címzett ajánlások megfogalmazása, beleértve a 3. cikkben említett együttműködési tevékenységek kiegészítéseinek meghatározását és ajánlásként való előterjesztését, valamint a 3. cikk (2) bekezdésében előírt kölcsönös hozzáférés előmozdítását szolgáló konkrét intézkedéseket;

c) a megállapodás technikai módosításai a felek nemzeti jóváhagyási eljárásainak megfelelően; valamint

d) áttekintés és jelentés készítése a megbeszéléseken a felek számára az együttműködési tevékenységek állásáról, eredményeiről és hatékonyságáról, beleértve a 3. cikk (2) bekezdésében előírt kölcsönös hozzáférést és az egyes felek által a vendégkutatók érdekében tett intézkedéseket.

4. A vegyes bizottság létrehozza saját eljárási szabályzatát. Döntéseit egyhangúlag hozza meg.

5. A vegyes bizottság ülésein részt vevők kiadásait – úti- és szállásköltségeit – mindig az általuk képviselt fél viseli. Az ülésekkel kapcsolatos összes egyéb költséget a fogadó fél viseli.

7. cikk

Finanszírozás

1. A felek e megállapodást az előirányzott pénzügyi források rendelkezésre állásának függvényében, valamint a felek vonatkozó törvényi és rendeleti előírásai szerint hajtják végre.

2. Az együttműködési tevékenységek költségeinek viseléréről a résztvevők vagy az érintett felek határoznak.

3. Ha az egyik fél közvetett együttműködési tevékenységgel kapcsolatban anyagi támogatásban részesíti a másik fél résztvevőit, minden olyan támogatás, vagy más – pénzügyi vagy egyéb – hozzájárulás, amelyet az egyik fél ad a másik fél résztvevőinek az említett tevékenységek támogatására, adómentességet élvez, a támogatás, illetőleg a pénzügyi vagy egyéb hozzájárulás időpontjában a felek területén hatályos vonatkozó törvényi és rendeleti előírásokkal összhangban.

8. cikk

Információk és szellemi tulajdonjogok

1. Az együttműködési tevékenységekből származó, nem jogvédett tudományos és technológiai információkat bármelyik fél nyilvánosságra hozhatja a szokásos módokon, saját általános eljárásaival összhangban.

2. Mindkét félnek gondoskodnia kell arról, hogy a közvetett együttműködési tevékenységek résztvevőinek szellemi tulajdonhoz fűződő jogainak és kötelezettségeinek, illetve az ilyen részvételből eredő kapcsolódó jogok és kötelezettségek kezelése összhangban legyen a vonatkozó törvényi és rendeleti előírásokkal, illetve a nemzetközi egyezményekkel, beleértve a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodást, a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó marrakechi megállapodás 1C. mellékletét, valamint az irodalmi és művészeti művek védelméről szóló berni egyezmény 1971. július 24-i párizsi okmányát és az ipari tulajdon oltalmáról szóló párizsi egyezmény 1967. július 14-i stockholmi okmányát.

3. A felek gondoskodnak arról, hogy a másik fél közvetett együttműködési tevékenységekben való résztvevői a szellemi tulajdont illetően ugyanolyan elbánásban részesüljenek, mint amelyben saját résztvevői részesülnek az egyes kutatási programokban és projektekben való részvételre vonatkozó szabályok, vagy a vonatkozó törvényi és rendeleti előírások alapján.

9. cikk

Területi hatály

E megállapodást alkalmazni kell:

a) az Európai Közösséget létrehozó szerződés hatálya alá tartozó területekre és a szerződésben megállapított feltételekkel; valamint

b) Új-Zéland területére.

Ez nem zárja ki együttműködési tevékenység folytatását a nyílt tengeren, a világűrben vagy harmadik országok területén a nemzetközi jog szabályaival összhangban.

10. cikk

Egyéb megállapodások és vitarendezés

1. E megállapodás rendelkezései nem sértik a felek között vagy a Közösség bármely tagállama és Új-Zéland kormánya között fennálló és/vagy ezután létrejövő megállapodásokból eredően a felek számára fennálló jogokat és kötelezettségeket.

2. Az e megállapodás értelmezésével vagy végrehajtásával kapcsolatos bármely kérdést vagy vitát a felek közötti konzultációval kell rendezni.

11. cikk

A melléklet jogállása

E megállapodás melléklete nem kötelező erejű megállapodást képez a végrehajtó hivatalok között a közvetlen együttműködési tevékenységek során keletkezett vagy bevezetett szellemi és egyéb tulajdonjogok tekintetében.

12. cikk

Módosítás

A 6. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerinti vegyes bizottság által tett technikai módosítások kivételével, ez a megállapodás kizárólag közös megegyezéssel, a szerződő felek közötti diplomáciai jegyzékváltás útján módosítható. A felek eltérő megállapodása hiányában ez a megállapodás azon a napon lép hatályba, amelyen a felek diplomáciai jegyzékváltás útján értesítik egymást arról, hogy lefolytatták az e megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásukat.

13. cikk

Hatálybalépés és megszűnés

1. Ez a megállapodás azon a napon lép hatályba, amelyen a felek diplomáciai jegyzékváltás útján értesítik egymást arról, hogy lefolytatták az e megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásukat.

2. Ez a megállapodás első alkalommal öt évig marad hatályban. Amennyiben egyik fél sem értesíti a másikat arról, hogy a megállapodást felbontja a kezdeti időszak végén, a megállapodás addig marad hatályban, amíg az egyik fél írásban értesíti a másik felet abbéli szándékáról, hogy megszünteti a megállapodást. Ebben az esetben a megállapodás az ilyen értesítés kézhezvételét követő hat hónap elteltével hatályát veszti.

3. A megállapodás megszűnése nem befolyásolja az e megállapodás megszűnésének időpontjában még teljesen végre nem hajtott együttműködési tevékenységeket, sem az e megállapodás mellékletével összhangban keletkezett egyes jogokat és kötelezettségeket.

A FENTIEK HITELÉÜL az Európai Közösség, illetőleg Új-Zéland kormánya által kellően felhatalmazott alulírottak aláírták ezt a megállapodást.

KELT …………., ………. év ……….. hó ……… napján, angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven, két eredeti példányban, amelynek szövege mindezen nyelveken egyaránt hiteles.

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG RÉSZÉRŐL: | ÚJ-ZÉLAND KORMÁNYA RÉSZÉRŐL: |

MELLÉKLET

Megegyezés Új-Zéland és az Európai Közösség között a közvetlen együttműködési tevékenységek során keletkezett vagy bevezetett szellemi és egyéb tulajdonjogok tekintetében

A kutatási, tudományos és technológiaügyi minisztérium és az Európai Közösségek Bizottsága (a továbbiakban: végrehajtó hivatalok) az Európai Közösség és Új-Zéland kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) 11. cikkével összhangban a megállapodás keretében végzett (a megállapodás 1. cikkében meghatározott) közvetlen együttműködési tevékenységek során keletkezett vagy bevezetett szellemi és egyéb tulajdonjogok tekintetében a következőkben állapodtak meg:

1. A végrehajtó hivatalok által kölcsönös egyetértésben hozott eltérő határozata hiányában, a felek által a közvetlen együttműködési tevékenységek során létrehozott vagy bevezetett szellemi tulajdonjogokra a következő szabályok vonatkoznak:

a) A szellemi tulajdont létrehozó felet illeti meg a teljes tulajdonjog. Ha a szellemi tulajdont közösen hozták létre, és nem állapítható meg, hogy a felek külön-külön mivel járultak hozzá, a szellemi tulajdon a szerződő felek közös tulajdona.

b) A (2) bekezdésben meghatározottak kivételével, a szellemi tulajdonjoggal rendelkező vagy azt bevezető fél a közvetlen együttműködési tevékenységek elvégzéséhez szükséges hozzáférési jogot ad a másik fél számára. Ezt a hozzáférési jogot jogdíjmentes alapon kell biztosítani.

c) A (2) bekezdésben meghatározottak kivételével, amennyiben a szellemi tulajdonjog a felek közös tulajdonát képezi a felek nem kizárólagos, visszavonhatatlan, jogdíjmentes engedélyt adnak a másik fél számára a szellemi tulajdon saját célú használatára és kiaknázására.

2. A végrehajtó hivatalok eltérő, kölcsönös megállapodása kivételével, a felek által a közvetlen együttműködési tevékenységek során létrehozott vagy bevezetett szerzői jogra és szomszédos jogokra a következő szabályok vonatkoznak:

a) Ha valamelyik fél sajtó útján, cikkben, jelentésben, könyvben, az interneten vagy más módon, akár videoszalag vagy elektronikus adattároló eszköz útján olyan tudományos vagy műszaki adatokat, információkat vagy eredményeket tesz közzé, amelyek e megállapodás szerinti együttműködési tevékenységből származnak vagy ilyennel kapcsolatosak, a szóban forgó félnek mindent meg kell tennie, hogy mindazon országokra nézve, ahol létezik szerzői jogvédelem, a másik fél olyan nem kizárólagos, visszavonhatatlan, jogdíjmentes engedélyhez jusson, amely feljogosítja e művek lefordítására, sokszorosítására, átdolgozására, továbbadására és nyilvános terjesztésére. Mindazonáltal a közzétevő félnek nem kötelessége az ilyen engedélyek beszerzésére olyan harmadik féltől, akiről a közzétevő fél nem tudta, hogy az első közzététel időpontjában ezekben a munkákban szellemi tulajdonjoggal rendelkezik.

b) A (2) bekezdés a) pontjának rendelkezései szerinti szerzői jogvédelem alatt álló mű nyilvánosan terjesztett példányainak mindegyikén fel kell tüntetni a szerző(k) nevét, kivéve ha a szerző(k) kifejezetten kéri(k) neve (nevük) elhagyását. A példányokon továbbá jól láthatóan fel kell tüntetni, hogy a mű a felek közös támogatásával jött létre.

3. A végrehajtó hivatalok eltérő, kölcsönös megállapodása kivételével, az (1) és (2) bekezdésekben meghatározott valamennyi szellemi tulajdont kifejezett vagy vélelmezett jótállás nélkül kell rendelkezésre bocsátani, beleértve az adott rendeltetési célra való alkalmasságra, címre vagy nemleges megállapításra vonatkozó jótállást.

4. A végrehajtó hivatalok eltérő, kölcsönös megállapodásának hiányában, a felek birtokában lévő nem nyilvános információkra a következő szabályok vonatkoznak:

a) a felek a közvetlen együttműködési tevékenységek végrehajtásához szükséges információkat úgy közlik a másik féllel, hogy egyúttal megjelölik az általuk nem nyilvánosnak szánt információkat (a továbbiakban: nem nyilvános információ),

b) a nem nyilvános információt átvevő fél közvetlen együttműködési tevékenységek végrehajtásának meghatározott céljára továbbadhat ilyen információt a maga ügynökségeinek vagy azok alkalmazásában álló személyeknek, Az átvevő fél a szóban forgó nem nyilvános információk tekintetében titoktartási kötelezettséget ír elő az ügynökségek, azok alkalmazottai és harmadik felek számára, beleértve a szerződéses megbízottakat és alvállalkozókat.

c) a felek a nem nyilvános információkat a (4) bekezdés b) pontjában megengedettnél szélesebb körben kizárólag az azokat rendelkezésre bocsátó fél előzetes írásbeli hozzájárulásával terjeszthetik. A felek együttműködnek az említett, szélesebb körben történő terjesztéshez szükséges előzetes írásos jóváhagyás igénylésére és megszerzésére irányuló eljárások kidolgozásában. Kérésre a felek az ilyen jóváhagyást a törvényi és rendeleti előírásaikban megengedett mértékben ítélik oda,

d) a megállapodás keretében rendezett szemináriumokról, ülésekről származó, valamint a személyi állomány kijelöléséről és az igénybe vett létesítményekről szóló információ nem nyilvánosként kezelendő, ha a (4) bekezdés a) pontja szerint az információt rendelkezésre bocsátó fél azt így jelöli meg,

e) ha valamelyik fél számára nyilvánvalóvá válik, hogy a mellékletben foglalt terjesztési korlátozásokat és feltételeket képtelen lesz teljesíteni, vagy feltételezhető, hogy erre képtelenné válik, azonnal értesítenie kell a másik felet. A felek ezután konzultálnak a megfelelő teendők meghatározásáról.

5. A megegyezést a végrehajtó hivatalok kölcsönös írásos jóváhagyásával lehet módosítani.

6. A megegyezés a megállapodás hatálybalépésének napján lép hatályba.

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

A JAVASLAT CÍME:

A Tanács határozattervezete az Európai Közösség és Új-Zéland kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás aláírásáról és megkötéséről

TEVÉKENYSÉGALAPÚ GAZDÁLKODÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERET

Különösen a Kutatási és Technológiafejlesztési, a Közös Kutatóközpont, a Vállalkozáspolitikai, Információstársadalmi, valamint az Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóság politikai stratégiája és koordinációja.

3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK

3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek (korábban: BA-tételek)), beleértve a következő megnevezéseket: A megállapodás végrehajtásával (munkaértekezletekkel, szemináriumokkal, ülésekkel) kapcsolatos költségek az Európai Közösség keretprogramjának egyedi programjaival kapcsolatos igazgatási költségvetési tételeket (XX.01.05.03) terhelik.

3.2. A fellépés és a pénzügyi kihatás időtartama:

Ötéves kezdeti időszak attól a naptól számítva, amelyen a felek diplomáciai jegyzékváltás útján értesítik egymást arról, hogy lefolytatták az e megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásukat; a megállapodás azután – 13. cikkének megfelelően – hallgatólagosan meghosszabbodik.

3.3. Költségvetési jellemzők (a táblázat szükség szerint további sorokkal bővíthető) :

Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Tagjelölt országok hozzájárulásai | A pénzügyi terv fejezete |

xx01.05.03 | nem kötelező | nem diff.[2] | NEM | IGEN | IGEN | 1A. sz. |

4. FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE

4.1 Pénzügyi források

4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintése

millió EUR (három tizedesjegyig)

Kiadás típusa | Szakasz száma | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | . | Összesen |

Működési kiadások[3] |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | 8.1 | a | 0 | 0 |

Kifizetési előirányzatok | b | 0 | 0 |

A referenciaösszegbe beletartozó igazgatási kiadások[4] |

Technikai és igazgatási segítségnyújtás (NDA) | 8.2.4 | c | 0.02 | 0.02 | 0.02 | 0.02 | 0.02 | 0.10 |

TELJES REFERENCIAÖSSZEG |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | a+c | 0.02 | 0.02 | 0.02 | 0.02 | 0.02 | 0.10 |

Kifizetési előirányzatok | b+c | 0.02 | 0.02 | 0.02 | 0.02 | 0.02 | 0.10 |

A referenciaösszegbe nem beletartozó igazgatási kiadások[5] |

Személyi és kapcsolódó kiadások (NDA) | 8.2.5 | d | 0 | 0 |

A referenciaösszegbe nem beletartozó, a személyi és kapcsolódó kiadásoktól eltérő kiadások | 8.2.6 | e | 0 | 0 | 0. | 0 | 0 | 0 | 0 |

A fellépés indikatív összköltsége

TELJES KÖTELEZETTSÉG-VÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | a+c+d+e | 0.02 | 0.02 | 0.02 | 0.02 | 0.02 | 0.10 |

TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | b+c+d+e | 0.02 | 0.02 | 0.02 | 0.02 | 0.02 | 0.10 |

A társfinanszírozás részletezése

Amennyiben a javaslat társfinanszírozással jár a tagállamok vagy más szervek részéről (kérjük, nevezze meg ezeket), az alábbi táblázatban fel kell tüntetni a tárfinanszírozás becsült mértékét (ha a tárfinanszírozást több szerv nyújtja, a táblázat további sorokkal egészíthető ki):

millió EUR (három tizedesjegyig)

Társfinanszírozó szerv | Év | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 és később | Összesen |

…………………… | f |

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT társfinanszírozással | a+c+d+e+f |

4.1.2 A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőség

x A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással.

( A javaslat miatt a pénzügyi terv vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.

( A javaslat miatt szükség lehet az intézményközi megállapodás[6] rendelkezéseinek alkalmazására (azaz rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a pénzügyi terv módosítására).

4.1.3 A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás

x A javaslatnak nincs kihatása a bevételre

( A javaslatnak van pénzügyi kihatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:

Megjegyzés: A bevételre gyakorolt hatás számítási módszerével kapcsolatos minden részletet és észrevételt külön mellékletben kell bemutatni.

millió EUR (egy tizedesjegyig)

A fellépést megelőzően [n–1 év] | A fellépés után |

A személyi állomány teljes létszáma |

5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK

Az indokolásban részletesen ismertetni kell a javaslat keretét. A pénzügyi kimutatás e szakaszának a következő kiegészítő információkat kell tartalmaznia:

5.1. A megvalósításra rövid vagy hosszú távon van-e szükség:

Ez a határozat lehetővé teszi a két fél számára, hogy továbbfejlesszék és fokozzák együttműködésüket a közös érdeket képviselő tudományos és technológiai területeken.

5.2 A közösségi részvétel által képviselt hozzáadott érték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiája:

A megállapodás alapjául szolgáló elvek: a kölcsönös előny, a másik félnek a megállapodáshoz kapcsolódó programjaihoz és tevékenységeihez való hozzáférés kölcsönös lehetősége, a megkülönböztetésmentesség, a szellemi tulajdon hatékony oltalma és a szellemi tulajdonjogokon való méltányos osztozás. A javaslat összhangban van a Közösség által vállalt igazgatási költségekkel is, amelyek között szerepelnek az Európai Unió szakértőinek és tisztviselőinek kiküldetései, az Európai Unió és Új-Zéland által szervezett munkaértekezletek, szemináriumok és ülések.

5.3 A javaslat céljai, az attól várt eredmények, illetve az azzal összefüggő mutatók a tevékenységalapú irányítás keretében

A határozatnak köszönhetően mind Új-Zélandnak, mind az Európai Közösségnek előnye származna az egyedi kutatási programjaik útján elért tudományos és műszaki fejlődésből. A határozat tudományos ismeretek cseréjét és know-how átadását tenné lehetővé, ami a tudományos közösség, az ipar és az állampolgárok javát szolgálná.

5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)

Jelölje meg a fellépés végrehajtásához választott módszert (módszereket)[8].

X Központosított irányítás

X közvetlenül a Bizottság által

( közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:

( végrehajtó hivatalok

( a Közösségek által létrehozott, a költségvetési rendelet 185. cikkében említettek szerinti szervek

( tagállami közintézmények/közfeladatot ellátó szervek.

( Megosztott vagy decentralizált irányítás

( a tagállamokkal

( harmadik országokkal

( Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg)

Megjegyzés:

6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS

6.1. Felügyeleti rendszer

A Bizottság szervezeti egységei rendszeresen értékelni fogják az együttműködési megállapodás alapján végrehajtott tevékenységeket; a Közösség és Új-Zéland a megállapodást közösen elvégzett rendszeres értékelésnek is aláveti. Az értékelés a következőkre terjed ki:

a) teljesítménymutatók

- kiküldetések és ülések száma;

- az együttműködési tevékenységek különféle területeinek száma.

b) információgyűjtés:

A keretprogram egyedi programjaiból származó információk és azon információk alapján, amelyeket Új-Zéland szolgáltat az e megállapodás szerinti vegyes bizottságnak.

c) átfogó értékelés:

A Bizottság még a végrehajtás ötéves kezdeti időszakának lejárta előtt értékeli az ezen részvétel alá eső cselekvéseket.

6.2 Értékelés

A Bizottság a végrehajtás ötéves kezdeti időszakának lejárta előtt értékeli az ezen együttműködési megállapodás hatálya alá eső cselekvéseket.

6.3 A jövőbeni értékelések feltételei és gyakorisága

A megállapodás felei legalább kétévente, a megállapodás 6. cikkében említett vegyes bizottság ülésén értékelik a megállapodás alkalmazását.

7. CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEK

Abban az esetben, ha a keretprogram végrehajtása külső alvállalkozók bevonását teszi szükségessé, vagy azzal jár, hogy harmadik feleknek pénzügyi hozzájárulást juttatnak, a Bizottság szükség esetén pénzügyi ellenőrzést hajt végre, különösen, ha okkal kételkedhet abban, hogy az elvégzett vagy a tevékenységi jelentésben leírt munka valóságos.

A Közösség által kezdeményezett pénzügyi ellenőrzéseket vagy saját munkatársai végzik, vagy az ellenőrzés alá vett fél jogszabályai szerint elismert számviteli szakértők. A Közösség ez utóbbiakat szabadon, az ellenőrzött fél által esetleg jelzett mindennemű összeférhetetlenségi kockázat kizárásával fogja kiválasztani.

A Bizottság a kutatási tevékenységek folytatása során arról is gondoskodni fog, hogy az Európai Közösségek pénzügyi érdekeit hatékony ellenőrzések és – ha szabálytalanságokra derül fény – visszatartó erejű arányos intézkedések és szankciók védjék.

E cél érdekében a keretprogram végrehajtására irányuló összes szerződés tartalmazni fogja a 2988/95/EK, a 2185/96/Euratom, EK és az 1073/1999/EK rendelet szerinti ellenőrzésekre, intézkedésekre és szankciókra vonatkozó szabályokat.

A szerződésekben rendelkezni kell különösen arról, hogy:

- az Európai Közösség pénzügyi érdekeinek védelmében ellenőrzéseket kell végrehajtani az elvégzett munkára vonatkozóan;

- közigazgatási felügyelők bevonása a csalás elleni harcba, a 2185/96/Euratom, EK és az 1073/1999/EK rendelettel összhangban;

- közigazgatási szankciók alkalmazása a szerződések teljesítése során szándékosan vagy gondatlanul elkövetett bármely szabálytalanság esetén, a 2988/95/EK keretrendelettel összhangban, a feketelista mechanizmusával is élve;

- az a tény, hogy szabálytalanság vagy csalás esetén az esetleges beszedési utalványok az EK-Szerződés 256. cikke értelmében behajthatók.

Ezenkívül a Kutatási Főigazgatóság illetékes munkatársai – rutinintézkedés gyanánt – tudományos és költségvetési vonatkozású ellenőrzési programot is teljesítenek. A helyi vizsgálatokat az Európai Számvevőszék végzi el.

8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE

8.1 A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségei: N.A.

Kötelezettségvállalási előirányzatok millió EUR (három tizedesjegyig)

2008 | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. év |

Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak[10] (XX 01 01) | A*/adminisztrátor | 0 |

B*, C*/asszisztens |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott állomány[11] | 0 |

A(z) XX 01 04/05. jogcímcsoportból finanszírozott egyéb állomány[12] | 0 |

ÖSSZESEN | 0 |

8.2.2 A fellépés keretében felmerülő feladatok leírása

A megállapodás igazgatásához tartozik, hogy szakértők és tisztviselők kiküldetéseken és üléseken vegyenek részt, mind az Európai Unió, mind Új-Zéland részéről.

8.2.3 A – jogszabályban meghatározott – állomány eredete

(Több eredethely megjelölése esetén kérjük az álláshelyek számát minden eredethelyre vonatkozóan megadni).

X A cserére vagy meghosszabbításra kerülő program irányításához jelenleg hozzárendelt álláshelyek

( Az n. évi politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már hozzárendelt álláshelyek

( A következő éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárásának keretében igénylendő álláshelyek

( Az érintett szolgálaton belül meglévő állomány felhasználásával átcsoportosítandó álláshelyek (belső áthelyezés)

( Az n. évben szükséges, de az éves politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben az adott évre nem előirányozott álláshelyek

8.2.4 A referenciaösszegbe beletartozó egyéb igazgatási kiadások (XX 01 04/05. – Igazgatási kiadások)

millió EUR (három tizedesjegyig)

Költségvetési tétel (szám és megnevezés) | 2008 | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. év és később | ÖSSZESEN |

1. Technikai és igazgatási segítségnyújtás (beleértve a kapcsolódó személyi költségeket) |

Végrehajtó hivatalok[13] |

Egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtás | 0.02 | 0.02 | 0.02 | 0.02 | 0.02 | 0.1 |

- belső |

- külső |

Teljes technikai és igazgatási segítségnyújtás | 0.02 | 0.02 | 0.02 | 0.02 | 0.02 | 0.1 |

8.2.5 A referenciaösszegbe nem beletartozó személyi és kapcsolódó költségek

millió EUR (három tizedesjegyig)

A személyi állomány fajtája | 2008 | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. év és később |

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (XX 01 01.) |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) (nevezze meg a költségvetési tételt) |

Személyi és kapcsolódó – a referenciaösszegbe NEM beletartozó – költségek összesen |

Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak

Adott esetben a 8.2.1. pontra kell hivatkozni.

Számítás – A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány n.a.

Adott esetben a 8.2.1. pontra kell hivatkozni.

8.2.6 A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadások

millió EUR (három tizedesjegyig)

2008 | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. év és később | ÖSSZESEN |

XX 01 02 11 01. – Kiküldetések |

XX 01 02 11 02. – Ülések és konferenciák |

XX 01 02 11 03. – Bizottságok[14] |

XX 01 02 11 04. – Tanulmányok és konzultációk |

XX 01 02 11 05. – Információs rendszerek |

2. Egyéb irányítási kiadások összesen (XX 01 02 11.) |

3. Egyéb igazgatási jellegű kiadások (a költségvetési tétel megadása mellett) |

A személyi és kapcsolódó költségeken kívüli – a referenciaösszegbe NEM beletartozó – igazgatási kiadások összesen |

Számítás – A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadások

[1] A megállapodás szövegét lásd: HL xxxx.

[2] Nem differenciált előirányzatok.

[3] Olyan kiadások, amelyek nem tartoznak az érintett xx. cím xx 01. alcíme alá.

[4] A(z) xx cím xx 01 05. jogcímcsoport alá tartozó kiadások.

[5] A(z) xx 01. alcím alá tartozó, a(z) xx 01 04. és a(z) xx 01 05. jogcímcsoportokon kívüli kiadások.

[6] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.

[7] Szükség esetén, ha a fellépés időtartama hat évnél hosszabb, a táblázat további oszlopokkal bővíthető.

[8] Egynél több módszer feltüntetése esetén kérjük, adja meg e pont „Vonatkozó megjegyzések” részében a további részleteket.

[9] Az 5.3. szakaszban leírtak szerint

[10] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.

[11] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.

[12] Amelynek költségét tartalmazza a referenciaösszeg.

[13] Hivatkozni kell az érintett végrehajtó hivatal(ok)ra vonatkozó pénzügyi kimutatásra.

[14] Adja meg a bizottság típusát és a csoportot, amelyikhez tartozik.