HU    HU  
 EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.8.12. 
SEC(2011) 986 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A hatásvizsgálat összefoglalója, 
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács rendelete 
a balti-tengeri lazacállomán yra és az ezen állomán y halászatára vonatkozó többéves terv 
létrehozásáról 
 
Ez a jelentés kizárólag az elkészítésében részt vev ő bizottsági szolgálatokat köti, és nem 
befolyásolja a Bizottság által meghozandó  bármely határozat végleges formáját. 
{COM(2011) 470 végleges} 
{SEC(2011) 987 végleges}  
 
HU    HU BEVEZETÉS 
A hatásvizsgálat olyan javaslattervezetre  vonatkozik, amely hosszú távú gazdálkodási 
célkitűzéseket és megvalósítási módszereket állapít meg a lazac ( Salmo salar , L.) balti-tengeri 
állományaira vonatkozóan. A lazac anadrom halfaj , amely növendék és kifejlett állapotában a 
tengerben él, az ívást és az ivadékgondozást viszont folyókban végz i. A Balti-tenger 
környékén jelenleg körülbelül 30 folyóban élnek őshonos, önmagukat újratermel ő populációk.  
A Balti-tenger vonatkozás ában 1997 óta létezik egy laz acra vonatkozó cselekvési terv 
(Salmon Action Plan, SAP), amelyet a Nemzetköz i Balti-tengeri Halászati Bizottság (IBSFC) 
dolgozott ki, és amelynek célja  a balti-tengeri lazac vadon él ő folyami állományainak 
helyreállítása, az állományok genetikai sokf éleségének fenntartása, a lazacpopuláció 
visszatelepítése a lazacállomány befogadására potenciálisan alkalmas folyókba, valamint a 
halászat lehet ő legmagasabb szinten tartása a teny észtett lazac arányának a kifogott 
mennyiségen belüli növelése által1. 2005 óta, mióta megsz űnt a Nemzetközi Balti-tengeri 
Halászati Bizottság és az SAP elméletben el avulttá vált, az Európai Közösség úgy kezelte a 
tengeri lazachalászatot, hogy éven te teljes kifogható mennyisége ket (TAC) állap ított meg, és 
ezt technikai intézkedésekkel,  például halászati tilalmi id őszakok kijelöléséve l és legkisebb 
kirakodási méret megállapításával egészíte tte ki. A tudományos szakvélemények azonban 
továbbra is az SAP-ban meghatározott célér tékeken alapulnak, és egyes tagállamok 
intézkedések útján továbbra is dolgoznak az SAP célkit űzéseinek megvalósításán, valamint az 
élőhelyvédelmi irányelv2 és a víz-keretirányelv3 útján meghatározott célok elérésén. A Balti-
tengeri Környezetvédelmi Bizottság (HELCOM) is megállapodott a ba lti-tengeri lazacra 
vonatkozó egyes célkit űzésekről, ezek a HELCOM balti-tengeri cselekvési tervének4 részét 
képezik. Az e kezdeményezés által érintett sz emélyek körülbelül 400, aktívan lazacra halászó 
kereskedelmi halász és legalább 40 000 hobbiho rgász, akik a balti folyókban és a Balti-
tengeren lazacra halásznak, illetve horgásznak. 
A PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA 
Van néhány alapvet ő probléma, amelyeket kezelni kell a balti-tengeri lazaccal folytatott 
sikeres gazdálkodás érdekében:  
Egyes vadon él ő lazacpopulációk továbbra is kívül esnek a biztonságos biológiai határokon 
(lásd: Az állomány állapota). Ez részbe n olyan természetes okokból vagy a folyókban 
fennálló olyan kedvez őtlen helyzetek miatt van így, amelyeket ez a kezdeményezés nem 
kezelhet teljes mértékben. A tengeri halászat bizonyos szegmensét tekintve azonban továbbra 
is aggodalomra ad okot az állományok gyenge volta, és egy új gazdálkodási rendszer bevezetése nélkül nem lesznek hossz ú távú, kölcsönösen elfogadott célkit űzések az éves 
halászati lehet őségek meghatározására vonatkozóan, am elyre pedig annak elkerülése 
érdekében lenne szükség, hogy a döntéseket ad hoc  módon hozzák meg. 
                                                
 
1 http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/governance/co nsultations/baltic_salmon/action_plan_en.pdf. 
2 A Tanács 92/43/EGK irányelve ( 1992. május 21.) a természetes él őhelyek, valamint a vadon él ő állatok 
és növények védelmér ől. 
3 Az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK ir ányelve (2000. október 23.) a vízpolitika terén a 
közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról. 
4 2007. november 15-én, Krakkóban (Lengyelország) fogadta el a HELCOM rendkívüli miniszteri 
találkozója:  
http://www.helcom.fi/BSAP/en_GB/intro/ . 
 
HU    HU A balti-tengeri lazac tenyésztése és ivadéktelepítése elterjedt tevékenység a térségben; a balti 
folyókat minden évben kétszer an nyi tenyésztett, mint vadon él ő kétéves lazac hagyja el. 
Fennáll a kockázat, hogy ezek a tenyésztett lazacok negatívan befolyásolhatják a vadon él ő 
lazacállomány genetikai sokf éleségét. Az állományt ér ő különféle küls ő veszélyekkel 
szembeni ellenálló képességet biztosító genetikai sokféleség védelme prioritást élvez.  
Túl kevés a vadon él ő, halászható lazac, és az állomány termelési kapacitását nem használják 
ki megfelel ően.  
A balti-tengeri lazacállomány sok különböz ő folyami állományból áll, amelyek mind a f ő 
medencébe vándorolnak, és megtalálhatók a te ngerrel határos valamennyi tagállam vizeiben. 
A tagállamok által kül ön-külön tett lépések ezér t nem lesznek elegend őek az állomány 
fenntartható kiaknázásának bizt osításához, és közösségi fellé pésre van szükség, összhangban 
az alaprendelettel5, amely a biztonságos biológiai ha tárokon belüli vagy az azokon kívüli 
állományokat kiaknázó halászatra vonatkozó gazdálkodási tervek  megállapításáról 
rendelkezik. A javaslat a Közösség kizár ólagos hatáskörébe tartozna, így f ő szabályként nem 
lenne alkalmazandó a szubszidiaritás elve. 
CÉLKIT ŰZÉSEK  
A javaslat célja, hogy célkit űzéseket és eljárásokat ha tározzon meg, de a lehet ő legnagyobb 
mértékben a tagállamokra hagyná a végrehajtást. A terv általá nos célja annak biztosítása, 
hogy a teljes balti-tengeri állomány, azaz mi nden populáció védettségi helyzete kedvez ő 
legyen, és a biztonságos biológiai határokon belül maradjon, hogy lehet ővé váljon az 
erőforrás fenntartható kiaknázása. A tervnek támogatnia kell azt a végrehajtási tervet is, 
amelyet a fenntartható fejl ődéssel foglalkozó 2002. év i johannesburgi nemzetközi 
csúcstalálkozón fogadtak el6, így tehát a halászati gazdálkodásban alkalmazott ökoszisztéma-
alapú megközelítésre7 épülne, és az lenne a célja, hogy az érintett állományokat a legnagyobb 
fenntartható hozamukig aknázzák ki8, 9. A célok elérése érdekébe n a tagállamoknak be kell 
tartaniuk a közösségi körny ezetvédelmi jogszabályok (az él őhelyvédelmi irányelv, a víz-
keretirányelv és a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányel v) vonatkozó rendelkezéseit is.  
A kezdeményezés konkrét célkit űzései:  
(a) hozzájárulni a balti-tengeri lazacállomány kedvez ő védettségi helyzetéhez, és 
rendelkezni a vadon él ő lazacok folyami állományainak a biztonságos biológiai 
határokon belüli és az állományok le gnagyobb fenntartható hozama alapján 
történő tengeri kiaknázásáról; 
                                                 
5 A Tanács 2371/2002/EK rendelete (2002. december 20.) a halászati er őforrások közös halászati politika 
alapján történ ő védelmér ől és fenntartható kiaknázásáról.  
6 Johannesburgi végrehajtási terv: 
ww.un.org/esa/sustdev/documents/WSSD_POI_PD/English/POIToc.htm. 
7 SEC(2001) 1696: Bizottsági szolgálati munkadokumentum: A halászati gazdálkodásban alkalmazott 
ökoszisztéma-alapú megközelítés: a nemzetközi együttm űködés lehet őségeiről és prioritásairól. 
8 COM(2006) 360: A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek: Az EU 
halászatában a fenntarthatóság elvének a le gnagyobb fenntartható hozamon keresztül történ ő 
végrehajtásáról. 
9 SEC(2006) 868: Bizottsági szolgálati munkadokumentum, amely a következ ő dokumentumot kíséri: A 
Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parl amentnek: Az EU halászatában a fenntarthatóság 
elvének a legnagyobb fenntartható hozamon keresztül történ ő végrehajtásáról – Technikai háttér a 
Bizottság közleményéhez: „A fennt arthatóság elvének végrehajtása az EU halászatában a legnagyobb 
fenntartható hozamon keresztül: a növekedésre és  a foglalkoztatásra irányuló stratégia. 
 
HU    HU (b) hozzájárulni a balti-tengeri lazacállomány genetikai sokféleségének 
védelméhez; 
(c) biztosítani, hogy a Balti-tengeren és a hozzá kapcsolódó folyókon mind a 
kereskedelmi halászok, mind a hobbihorgászok képesek legyenek fenntarthatóan kiaknázni a balti-tengeri lazacállományt. 
SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK 
1.1. A magas szint ű lehetőségek bemutatása és vizsgálata 
Az a 3 szakpolitikai lehet őség, amelyeket a balti-tengeri lazaccal folytatott gazdálkodásra 
vonatkozóan a célkit űzések teljesítése érdekében fontolóra vettek, a következ ő: 
1. lehetőség – Nincs uniós gazdálkodási terv
 
Az első lehetőség a jelenlegi gazdálkodási rendszer, amely a Balti-tenger térségében már 
bevezetett elemekb ől áll és a következ őket tartalmazza: 
A tengeren kifogható teljes éves mennyiség 2 területre vonatkozóan.  
A tengerre vonatkozó technikai intézkedések, közt ük a nyílt tengeri halászat nyári tilalma és a 
legkisebb kirakodási méret meghatározása. A tagállamok önkéntes lépései és  a jelenlegi környezetvédelmi jogi keretek végrehajtása, 
amelyektől azt várják, hogy befolyásolják a balti-te ngeri lazacállományt (szezonális tilalmak 
és tiltott területek, az úszók bevágását alkalmazó programok, az él őhelyek és a víz 
minőségének javítása, újratelepítési tevékenységek stb.). 
1.1.1.  2. lehetőség – Tengeri gazdálkodási terv 
A második lehet őség az alaprendeletben
5 foglaltaknak megfelel ő, rendes többéves 
gazdálkodási terv. Részét  képeznék az 1. lehet őségnél ismertetett tagállami intézkedések, de 
azok olyan további rendelkezésekkel egészülnén ek ki a tengeri lazachalászati gazdálkodáshoz 
kapcsolódóan, mint:  
Többéves lehalászásszabályozási rendszer, id eértve védelmi referenc iapontokat és a TAC 
megállapítására vonatkozó lehalászási szabályokat.  Technikai intézkedések (meglév ők és/vagy újak).  
Kutatás. 
1.1.2.  3. lehetőség – Integrált gazdálkodási terv 
A 3. lehet őség sok szempontból az SAP folytatása, í gy tartalmaz intézkedéseket a lazaccal 
folytatott tengeri és – kisebb mértékben – édesvízi gazdálkodásra vonatkozóan egyaránt. 
Részét képeznék a 2. lehet őségnél bemutatott gazdálkodási int ézkedések és olyan lehetséges 
kiegészítő intézkedések is, mint:  
Védelmi referenciapont meghatározása a fajra vonatkozóan, figyelembe véve a faj teljes 
életciklusát. Lehalászásszabályozási rendszer, figyelembe véve a tenyésztett lazac kompenzációs jelleg ű 
kihelyezését. Az állomány védelmét célzó intézkedésként  újratelepítési program azokban a folyókban, 
amelyekb ől kipusztult a lazacpopuláció. 
A lazac ivadéktelepítésére vonatkozó iránymutatások.  
 
HU    HU Az 1. táblázat összefoglalja  a javasolt három lehet őség előzetes vizsgálatát a gazdasági, 
társadalmi és környezeti hatásuk szempontjából. A táblázat emellett összefoglalja a három 
különböző lehetőségnek a meghatározott célkit űzések megvalósítására valószín űsíthetően 
gyakorolt hatását is, és bemutatja a következtetéseket. 
 1. lehet őség – Nincs 
uniós többéves terv  2. lehet őség – 
Többéves tengeri terv3. lehetőség – Integrált 
többéves terv  
Gazdasági hatás  * Általában alacsony 
gazdasági nyereség, mivel nem lehet 
elérni a teljes 
termelési potenciált 
 * A lehalászási 
szabályok kiszámíthatóságot 
eredményeznek és 
növelik a nyereséget 
* Általában alacsony 
gazdasági nyereség, 
mivel nem lehet elérni a teljes termelési 
potenciált
 * A lehalászási szabályok 
kiszámíthatóságot eredményeznek, és növelik 
a nyereséget 
* A vadon él ő folyami 
állományok teljes 
potenciáljának kiaknázása 
magasabb nyereségességet eredményez a kereskedelmi 
halászat és a szabadid ős 
horgászat számára 
 
Társadalmi hatás  * A különböz ő 
felhasználói 
csoportok közötti 
bizalmatlanság 
fennmaradásának 
kockázata   * Szorosabb koordináció a 
halászati és a 
környezetvédelmi 
szakpolitikák végrehajtása 
között 
* Erős elkötelez ődés a 
tagállamok és az érintettek 
részéről, miközben 
folytatják az SAP által megkezdett munkát 
 
Környezeti hatás  * Az állományt érint ő 
genetikai kockázat, 
mivel nem vonatkozik a 
tenyésztett lazacra és 
az ivadéktelepítésre 
 
* Egyes tényez őkkel, 
például a 
betegségekkel nem foglalkozik 
 
 * Az állományt érint ő 
genetikai kockázat, 
mivel nem vonatkozik a tenyésztett lazacra és 
az ivadéktelepítésre 
 
 * Kölcsönösen elfogadott 
közös célkit űzések és 
védelmi referenciapontok a lazac teljes életciklusára 
vonatkozóan 
 
* A környezetvédelmi jogi 
keretekkel együtt alkalmas 
lenne arra, hogy a lazacokat 
érintő valamennyi 
tényezővel és veszéllyel 
foglalkozzon, aminek 
eredményeként 
erősödhetnének a folyami 
állományok, és meg őrizhető 
lenne a genetikai sokféleség
Hozzájárulás a balti-tengeri 
lazacállomány kedvez ő 
védettségi helyzetéhez, és a vadon él ő folyami 
állományok tengeri 
kiaknázásának biztosítása a biztonságos biológiai 
határokon belül és az 
állományok legnagyobb +/– + + 
 
HU    HU fenntartható hozama 
alapján. 
 
Hozzájárulás a balti-tengeri 
lazacállomány genetikai 
sokféleségének védelméhez.  +/– +/– + 
Annak lehet ővé tétele, hogy a 
Balti-tengeren és folyóin mind a kereskedelmi 
halászok, mind a 
hobbihorgászok képesek legyenek fenntartható 
módon kiaknázni a balti-
tengeri lazacállományt.
 +/– + + 
Következtetés  Elvetve  Elvetve  Kiválasztva  
1. táblázat: A három különböz ő szakpolitikai lehet őség társadalmi, gazdasági és környezeti hatása, 
valamint a három lehet őség meghatározott célkit űzésekkel kapcsolatos, valószín űsíthető jövőbeli 
teljesítménye, következtetésekkel együtt. 
+/– = semmilyen vagy lassú változás; + = valószín űleg megvalósítja a célkit űzéseket; – = valószín űleg nem 
valósítja meg a célkit űzéseket 
A hatás és a célkit űzések valószín ű megvalósításán alapuló vizsgálat alapján az 1. és a 2. 
lehetőség elvetésre került.  
1.2. Az allehet őségek bemutatása 
A 3. lehet őség – az integrált gazdálkodási  terv – esetében alapvet ően három kulcsfontosságú 
döntést kell meghozni a megfelel ő allehetőségek azonosítása érdekében, hogy az állományt 
érintő valamennyi tényez ővel és veszéllyel foglalkozzanak (lásd az 1. ábrát). 
(1) Az első döntés a lazacok kompenzációs jelleg ű kihelyezésének kérdését érinti, és azt, 
hogy ezt lassan ki kellene-e vonni a rendszerb ől.  
(2) A második meghozandó döntés az, hogy milyen  lehalászásszabályozási rendszer, és 
különösen milyen TAC-rendszer kerüljön alkalmazásra: 
– átfogó TAC, amely magába foglalna minde n fogást, ideértve a folyami fogásokat 
is, 
– tengeri TAC,  
– az alapvonaltól számított 4 vagy 12 tengeri mérföldön kívüli, nyílt tengeri 
kereskedelmi fogásokra vonatkozó TAC. 
(3) A harmadik döntés az összes többi szakpoli tikai intézkedésre vonatkozik, amelyek egy 
integrált gazdálkodási terv részét képezhetik.  
 
HU    HU    
Nyílt tengeri TAC  A vadon él ő lazac 
maximális mennyisége   
 A tenyésztett és a vadon él ő 
lazac maximális mennyisége   
Tengeri TAC Átfogó TAC    Balti-tengeri lazacgazdálkodási terv  
Kiegészít ő szakpolitikai intézkedések  Első döntés  
Második döntés  
Harmadik döntés  
 
1. ábra: Folyamatábra azon három döntés  szemléltetésére, amelyeket a terv célkit űzéseit legvalószín űbben 
megvalósító allehet őség azonosítása érdekében kell meghozni.  
HATÁSELEMZÉS 
1.2.1.  A különböz ő lehetőségek valószín ű hatásának elemzését 3 lé pésben végezték el, a 
meghozandó különböz ő döntéseknek megfelel ően.  
1.3. 1. lépés – Tenyésztett vagy vadon él ő lazac 
Az alábbiakban egy olyan rendszer melletti és elleni f ő érvek összefoglalása található, amely 
a lazac kompenzációs jelleg ű kihelyezésének fokozatos megszüntetését részesítené el őnyben, 
az erőforrásokat a vadon él ő lazacok él őhelyeinek fejlesztése irányá ba terelve, egy inkább 
vadon élő lazacokkal jellemzett rendszer  kialakítása érdekében.  
 Negatív hatás  Pozitív hatás  
Környezeti   * A genetikai szennyez ődés és a tenyésztett 
lazac által támasztott konkurencia alacsonyabb kockázata. 
* Pénzügyi er őforrások válnak elérhet ővé a 
folyó természetes lazactermelési kapacitásának javítására.  
* Több vadon él ő lazac és er őteljesebb 
folyami állományok. 
* Lehetséges javulás az egyéb vándorló 
fajok tekintetében. 
Gazdasági  * Annak kockázata, hogy * Több kifogható vadon él ő lazac, a 
 
HU    HU csökkennek a halászati 
lehetőségek a f őleg tenyésztett 
lazacot megcélzó halászatban. 
* Annak kockázata, hogy 
összességében csökken a kifogható (tenyésztett + vadon élő) halak száma. tengerben és a folyókban is.  
* Az idegenforgalmi lehet őségek lehetséges 
növekedése a folyók mentén. 
Társadalmi  * Annak kockázata, hogy a 
tenyésztőtelepeken munkahelyek 
szűnnek meg és know-how t űnik 
el.  
2. táblázat: Egy olyan rendszer melletti és elleni f ő érvek, amely a lazac kompenzációs jelleg ű 
kihelyezésének fokozatos megszüntetését részesítené el őnyben egy inkább vadon él ő lazacokkal jellemzett 
rendszer kialakítása érdekében.  
1.4. 2. lépés – A lehalászásszabályozási rendszer kiválasztása  
Az alábbiakban a különböz ő, TAC-hoz kapcsolódó lehalász ásszabályozási rendszerek f őbb 
környezeti, társadalmi, gazdálkodási és gazd asági hatásainak öss zefoglalása található.  
 Átfogó TAC  Tengeri TAC  Nyílt tengeri TAC  
Gazdálkodá
si hatás  * A tagállamok 
számára nehéz az ellenőrzés. 
* Az EU számára 
nehéz a végrehajtás. 
 * A tagállamok számára 
lehetséges az ellen őrzés. 
* Az EU számára 
lehetséges a végrehajtás. 
  * A TAC csak a nyílt 
tengeri vegyes halászat tagállamok közötti kiosztására vonatkozik.  
* A tagállamok az 
ellenőrzési rendszer 
bizonyos változtatásai nélkül nem tudják ellenőrizni. 
Környezeti 
hatás  * A TAC hasznos a 
lazacok halászat okozta teljes állománypusztulásának szabályozásához. * A TAC hasznos a 
halászat okozta tengeri állománypusztulás szabályozásához.  
* A tagállam felel őssége 
a vadon él ő folyami 
lazacállományok védelmének biztosítása. 
* Ösztönzés a tagállamok 
számára, hogy helyreállítsák a folyóikat, és újra betelepítsék a lazacot a folyami és part menti halászat számára. * A TAC hasznos a nyílt 
tengeri vegyes halászat korlátozásához, de a halászat okozta teljes állománypusztulás szabályozásához nem.  
* A tagállam felel őssége a 
vadon él ő folyami 
lazacállományok védelmének biztosítása. 
* Ösztönzés a tagállamok 
számára, hogy helyreállítsák a folyóikat és újra betelepítsék a lazacot a folyami és part menti 
 
HU    HU halászat számára.  
Gazdasági 
hatás  * A halászati 
lehetőségek átfogó 
csökkenése azon tagállamok esetében, amelyekben jelentős mérték ű a 
folyami halászat és/vagy a szabadidős 
horgászat. * Nincs uniós korlát a 
folyami fogásokra, ez előnyös a termékeny 
folyókkal rendelkez ő 
tagállamok számára.  * Növeli a halászati 
lehetőségeket a termékeny 
folyókkal és nagyarányú part menti, folyami halászattal és szabadid ős 
horgászattal rendelkez ő 
tagállamok esetén.  
Társadalmi hatás  * A TAC hasznos 
az összes fogás tagállamok közötti elosztása szempontjából. 
* A különböz ő 
felhasználói csoportok közötti bizalom növelése. 
 * A TAC hasznos a 
tengeri halászat tagállamok közti elosztásának szabályozásához. 
* Nagy felel ősség a 
tagállamok számára a halászati lehet őségek 
igazságos elosztásának biztosítása. 
 * Nagy felel ősség a 
tagállamok számára a halászati lehet őségek 
igazságos elosztásának biztosítása.  
 
3. táblázat: A hatások összefoglalása a 3 különböz ő TAC lehalászásszabályozási  rendszerre vonatkozóan.  
1.5. 3. lépés – A szakpolitikai in tézkedések kiválasztása 
Az összes elemzett szakpolitikai intézkedés valószín ű hatásának leírása itt nem kaphatott 
helyet, de az intézkedések egyes kulc sfontosságú kérdések re gyakorolt valószín ű hatásának 
összefoglalója az alábbi 4. táblázatban található.  
2. A LEHETŐSÉGEK ÖSSZEVETÉSE  
A 4. táblázat összefoglalja és összeveti az 1., a 2. és a 3. lépésben elemzett szakpolitikai 
intézkedések és döntések egyes kulcsf ontosságú kérdésekre gyakorolt valószín ű jövőbeli 
hatását. Az összevetés követk eztetése is szerepel benne.  
 
HU    HU  
Kulcsfontosságú 
kérdések 
     Szakpolitikai 
intézkedések és alternatív megoldások  
A tengeri kereskedelmi halászat gazdasági és 
társadalmi hatása  
A szabadid ős horgászat és a folyami halászat gazdasági 
és társadalmi hatása  
Az állományokra gyakor olt környezeti hatás  
A tagállamokra gyakorolt adminisztratív hatás  
Az érintettek és a balti-te ngeri regionális tanácsadó 
testület általi támogatás  
HTMGB általi /tudományos támogatás  
Döntéshozatal szintje  
Következtetések  
1. lépés = a megcélzandó halfajta (tenyésztett vagy vadon él ő) kiválasztása  
Főként tenyésztett lazacból álló 
állomány  +/– +/– – +/– +/– – EU/tagállam  Elvetve  
Főként vadon él ő lazacból álló 
állomány  +/– + + + +/– + EU/tagállam  Kiválasztva  
2. lépés – a lehalászásszabályozási rendszer kiválasztása  
Átfogó TAC  + – + – +/– – EU  Elvetve  
Tengeri TAC  +/– +/– +/– +/– + + EU  Kiválasztva  
Nyílt tengeri TAC  +/– + – – +/– +/
– EU Elvetve  
3. lépés – a további szakpolitikai intézkedések kiválasztása  
Nyílt tengeri 
tilalmi id őszak 
megtartása  +/– +/– + +/– + + EU  Kiválasztva  
Parti és 
folyami tilalmi 
időszak  +/– +/– + – + + EU/tagállam  Kiválasztva  
Legkisebb 
kirakodási 
méret 
megtartása  +/– +/– + +/– + + EU  Kiválasztva   
  
Technikai 
intézkedések
 
Legkisebb horogméret 
meghatározása
 – +/– + – – +/
– EU Elvetve  
 
HU    HU Parti és 
folyami tiltott 
területek  +/– +/– + – + + EU/tagállam  Kiválasztva  
2 TAC-terület a tengeri és az 
összes fogásra 
vonatkozóan
  
+/–  
+/–  
+  
+/–  
+/–  
+/
–  
EU Kiválasztva  
1 TAC-terület 
a tengeri és az összes fogásra 
vonatkozóan
 +/– +/– +/– – +/– +/
– EU Elvetve  
Lehalászási 
szabályok  + + + + + + EU  Kiválasztva   
 
 
 
További 
lehalászássza
bályozási 
intézkedések 
 Erőkifejtési 
rendszer 
horogsoros 
hajókra  – +/– + – – +/
– EU Elvetve  
A 
kétéveslazac-
termelésre 
vonatkozó 
differenciált 
célértékek  +/– +/– + + + + EU  Kiválasztva  
A kétéveslazac-
termelésre 
vonatkozó egyetlen 
célérték
 +/– +/– – +/– +/– – EU  Elvetve   
 
Védelmi 
referencia-
célértékek  
A visszatér ő 
ívó halakra vonatkozó 
célérték 
 – + + +/– +/– + Tagállam  Önkéntes  
Ajánlások az 
ivadéktelepítési gyakorlatokra 
vonatkozóan 
 +/– +/– – + +/– + EU  Kiválasztva  
Az úszók 
bevágását alkalmazó 
program 
 + +/– +/– – +/– – Tagállam  Önkéntes   
 A vadon él ő 
lazac 
genetikai állományának 
védelme 
 Tenyésztett 
lazac 
halászatára 
kijelölend ő 
halászterületek 
meghatározása
 + +/– +/– – +/– – Tagállam  Önkéntes  
 
HU    HU Újratelepítési 
program  Az Európai Halászati 
Alaptól származó 
forrásokból
 + + + +/– + + EU/tagállam  Kiválasztva  
Végrehajtási 
tervek  A víz-keretirányelv részeként
 +/– +/– + + +/– + Tagállam  Önkéntes  
Termelés  +/– +/– + +/– +/– + EU  Kiválasztva  Ellenőrzés 
Fogások  +/– +/– + +/– +/– + EU  Kiválasztva  
Kutatás   +/– +/– + +/– + + Tagállam  Önkéntes  
4. táblázat: Az 1., a 2. és a 3. lépésben elemzett különböz ő szakpolitikai intézkedések és alternatív 
megoldások kiválasztott kulcsfontosságú kérdésekre gyakorolt valószín ű hatása, következtetésekkel. 
 +/– = nincs hatás/nincs változás/részbeni támoga tás; + = pozitív hatás/támogatás; – = negatív 
hatás/támogatás hiánya 
Az előnyben részesített lehet őség magában foglalja a 4. táblázatban szerepl ő, kiválasztott 
szakpolitikai intézkedéseket, és a jelenlegi gazd álkodáshoz képest többle tértéket jelentene a 
fajokkal való gazdálkodás terén, mivel foglalkozna a kezdeményezés hatályával kapcsolatban azonosított valamennyi kérdéssel. Alapvet ő fontosságú azonban annak felismerése, hogy a 
fajjal való sikeres gazdálkodást nem valósíthat ja meg önmagában ez a kezdeményezés, ahhoz 
a környezetvédelmi irányelvek és a fajt érint ő egyéb keretek sikeres vé grehajtására is szükség 
van.  
  
FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS 
Minden többéves tervben rendelkezni kell a kötelez ő elemek végrehajtását és a célkit űzések 
teljesítését biztosító eszközökr ől. A balti-tengeri lazacra vonatkozó többéves tervben 
meghatározott célkit űzések elérésének értékelésére vonatkozó legfontosabb mutatók: 
(a) a nemzeti halászat fejl ődése; 
(b) az egyéves- és kétéveslazac-termelés és a becsült kétéveslazac-termelési 
kapacitás; 
(c) az állományok genetikai összetétele; 
(d) a végrehajtott halászati intézkedések; 
(e) a megállapított célkit űzések;  
(f) a lazac ivadéktelepítésének és újratelepítésének tevékenysége; 
(g) a nemzeti ellen őrzési cselekvési tervek.  
A mutatókat a tagállamoknak hatéves id őszakonként ellen őrizniük kell, hogy észleljék a terv 
működésének minden hiányosságát. A tagállami je lentéseket a HTMGB értékeli, és ha a 
 
HU    HU HTMGB és az ICES szakvéleménye azt je lzi, hogy a terv nem teljesíti a célkit űzéseit, akkor a 
Tengerügyi és Halászati F őigazgatóság felülvizsgálatot kezdeményezhet.