P6_TA(2004)0047
Tengeri hanglokátorok
Európai parlamenti állásfoglalás a nagy teljesítmény űaktív tengeri hanglokátorok környezeti
hatásairól
Az Európai Parlament ,
— tekintettel az EK-Szerz ődés 6. és 174. cikkére,
— tekintettel az ENSZ 1982-es tengerjogi egyezményére (UNCLOS),
— tekintettel a biológiai sokféleségr ől szóló egyezményre,
— tekintettel a természetes él őhelyek, valamint a vadon él őállatok és növények védelmér ől szóló 1992.
május 21-i 92/43/EGK irányelv rendelkezéseire (1),
— tekintettel az 1946-os Nemzetközi Bálnavadászati Egyezményre,
— tekintettel „A tengeri környezet védelmét és meg őrzését szolgáló stratégia felé ”címűbizottsági közle-
ményr ől szóló 2003. június 19-i állásfoglalására (2),
— tekintettel az E-2442/01. és E-2797/02. számú írásbeli, valamint az O-0096/02. számú szóbeli választ
igényl őkérdésre vonatkozó bizottsági nyilatkozatokra,
— tekintettel a nagy teljesítmény űaktív hanglokátorokról szóló, a Petíciós Bizottsághoz 2003 júniusában
eljuttatott petícióra (0611/2003),
— tekintettel a vadon él ővándorló állatfajok védelmér ől szóló egyezményre (CSM),
— tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (5) bekezdésére,
A. mivel növekv őben van a tudósok és a közvélemény aggodalma a cetfélék tömeges, a nagy teljesítmény ű,
középfrekvenciájú aktív hanglokátorok partközeli használatával összefügg őpusztulásának számos bizo-
nyított esetét követ ően (Görögország, 1996; Amerikai Virgin-szigetek, 1998 és 1999; Kanári-szigetek,
1985, 1986, 1989 és 2002; Bahama-szigetek, 2000; Madeira, 2000; valamint az Egyesült Államokészaknyugati partvidéke, 2003),
B. mivel egyre több kutatási anyag –ideértve a 18 európai tudós által a „Nature ”címűfolyóiratban 2003.
október 9-én publikált cikkben foglalt bizonyítékokat –igazolja, hogy a nagy teljesítmény űaktív tengeri
hanglokátorok által kibocsátott rendkívül hangos zaj jelent ős veszélyt jelent a tengeri eml ősökre, a
halakra és a többi tengeri él őlényre,
C. mivel ezen hanglokátoroknak esetleg negatív hatásuk lehet a kereskedelmi célú halászatra és a világ
óceánjaiban már megfogyatkozott halállományra, amit az Egyesült Királyság Védelmi Kutatóintézeteáltal megrendelt tanulmány is meger ősít (FRRI 27/94),
D. mivel az UNCLOS 204-206. cikke megköveteli az államoktól, hogy mérjék fel tevékenységeiknek a
tengeri környezetre kifejtett esetleges hatását, és tegyék közzé ezen felmérések eredményeit,
E. mivel a Nemzetközi Bálnavadászati Bizottság (IWC) 1998-6. számú határozata az emberi eredet űzajo-
kat els őbbséget élvez ővizsgálati témaként jelölte meg Tudományos Bizottságán belül, és az IWC Tudo-
mányos Bizottsága az IWC 2004. júliusi, 56. ülésére készült jelentésében arra a következtetésre jutott,hogy immáron egyértelm űbizonyítékok állnak rendelkezésre a katonai hanglokátoroknak a bálnákra,
különösen a cs őröscetekre gyakorolt közvetlen hatásáról; mivel a bizottság egyetértett abban, hogy
egyéb hangos zajforrások, beleértve a hajókat és a szeizmikus tevékenységet is, komoly aggodalomraadnak okot,
(1) HL L 206., 1992.7.22., 7. o.
(2) Elfogadott szövegek, P5_TA (2003) 0295.C 174 E/186 HU 14.7.2005 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2004. október 28., csütörtök
F. mivel a víz alatti zaj a tengeri környezet szennyezésének az UNCLOS által megjelölt egyik formája, és az
UNCLOS 194. cikke megköveteli, hogy „az államok tegyenek meg minden szükséges óvintézkedést a
bármiféle forrásból származó, a tengeri környezetet szennyez őtevékenység megel őzésére, korlátozására
és ellen őrzésére ”,
G. mivel az EU elkötelezett amellett, hogy 2010-re uniós szinten a 2002. július 22-i 1600/2002/EK euró-
pai parlamenti és tanácsi határozat által létrehozott hatodik közösségi környezetvédelmi akcióprogram-nak (
1) megfelel ően, míg világszinten a biológiai sokféleségr ől szóló egyezmény, illetve a fenntartható
fejlődésről szóló globális csúcstalálkozón elfogadott megvalósítási terv alapján megállítja a biológiai
sokféleség csökkenését,
H. mivel ezen kötelezettségek hatékony teljesítéséhez a felmerül őkockázatok természete az EK-Szerz ődés
szerint megköveteli az el ővigyázatos megközelítés alkalmazását; azaz tudományos kétely esetén a bio-
lógiai sokféleséget és a vadvilágot esetlegesen romboló tevékenységeket kerülni kell,
I. mivel a fent említett 2003. június 19-i állásfoglalásában a Parlament úgy vélte, hogy a teljes kör ű
adatbázis hiánya nem lehet kifogás a megfelel őmegel őzési tevékenységek meghiúsulására, különösen,
ha egyértelm űbizonyíték van a biológiai sokféleségben bekövetkezett jelent ős csökkenésre,
J. mivel a szóban forgó állásfoglalásban a Parlament felhívta a Bizottságot, hogy a lehet őlegrövidebb id őn
belül terjesszen el őegy, a tengeri környezetr ől szóló tematikus stratégiát, mely az alábbi elemeken
nyugszik:
— az„elővigyázatosság elvén ”, beleértve a politikák és akcióprogramok hosszú távú értékelését, a Szerz ő-
dés 6. cikkének megfelel ően;
— a fenntarthatóság elvén, beleértve a megóvási és meg őrzési célok és akcióprogramok számára kijelö-
lendőjelzésérték űszinteket;
— a stratégiai környezeti felmérésen, annak érdekében, hogy a környezeti és a biológiai sokféleséggel kap-
csolatos megfontolásokat bele lehessen foglalni a döntéshozatali folyamat f őáramába;
— az emberi tevékenység által okozott, a tengeri környezetre hatással lév őveszélyek integrált megközelí-
tésén, illetve a környezetre gyakorolt hatásukról szóló óvatos értékelésen, valamint e hatások kölcsön-hatásán és egymástól való függésén;
— a part menti és partközeli tengeri tevékenységek integrált megközelítésén;
— regionális megközelítésen, mely figyelembe veszi az ökológiai jellemz ők, a fenyegetettségek, valamint a
társadalmi-gazdasági szempontok regionális különbségeit;
— stratégiai tengeri területi tervezésen az EU teljes kontinentális talapzatát lefed őregionális tengerekre,
mely bevezetné a tervirányítású megközelítést az ágazati döntéshozatali rendszerekbe;
K. mivel a CSM számos cetféle esetében megállapította, hogy a katonai hanglokátorok tesztjei utáni
tömeges partra vet ődések aggodalomra adnak okot, és további vizsgálatok szükségesek a témában,
1. felhívja az Európai Uniót és tagállamait, hogy fogadják el a nagy teljesítmény űaktív tengeri hangloká-
torok felállítására vonatkozó moratóriumot mindaddig, míg azoknak a tengeri eml ősökre, halakra és más
tengeri él őlényekre kifejtett környezeti hatását egy globális értékelés nem összegzi;
2. felhívja a tagállamokat, hogy aktívan támogassák a NATO-ban és más nemzetközi szervezetekben a
tengeri tevékenységek során használt nagy teljesítmény űaktív hanglokátorokra vonatkozó moratóriumok és
korlátozások elfogadását, valamint alternatív technológiák fejlesztését;
3. felhívja a tagállamokat, hogy felségvizeiken azonnali hatállyal korlátozzák a nagy teljesítmény űaktív
hanglokátorok használatát;
(1) HL L 242., 2002.9.10., 1. o.14.7.2005 HU C 174 E/187 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2004. október 28., csütörtök
4. felhívja a tagállamokat, hogy átlátható módon ellen őrizzék és vizsgálják ki a tengeri eml ősöknek a
nagy teljesítmény űemberi eredet űzajok használatával kapcsolatos tömeges partra vet ődését az EU felségvi-
zein és tájékoztassák megállapításaikról a Bizottságot;
5. felhívja az Európai Bizottságot, hogy végezzen tanulmányt a nagy teljesítmény űaktív tengeri hanglo-
kátorok felállításának a tengeri környezetre gyakorolt hatásairól, és a tagállamok által rendelkezésre bocsátottinformáció alapján tegyen közzé egy értékelést az Európai Unió felségvizein jelenleg folyó tevékenységekhatásairól;
6. felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kezdeményezzék egy többnemzetiség űmunkacsoport
létrehozását, mely a világ óceánjaiban el őforduló hangszintek szabályozásáról és korlátozásáról szóló egyez-
ményeket dolgozná ki, figyelembe véve az emberi eredet űhanglokátorok tengeri eml ősökre és halakra gya-
korolt káros hatásának szabályozását és korlátozását;
7. úgy véli, hogy a védelem területén alkalmazandó közös szabványok és az együttm űködés bevezetésére
irányuló minden intézkedésnek el kell kerülnie és aktív módon alternatív megoldást kell keresnie az olyantechnológiákra, melyek valószín űleg szükségtelen és komoly károkat okoznak a környezetnek és más közös-
ségi érdekeknek, mint például jelen esetben a halászatnak;
8. utasítja Elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.
P6_TA(2004)0048
Repeszlövedékek
Az Európai Parlament állásfoglalása a repeszlövedékekr ől
Az Európai Parlament ,
— tekintettel a fel nem robbant l őszerek és a szegényített urán l őszerek által okozott károkról szóló (1)
2003. február 13-i, a repeszbombákról szóló (2) 2001. december 13-i, illetve a gyalogsági aknák teljes
betiltásához az államokon kívüli más szerepl ők csatlakozását el ősegítőfellépésr ől szóló (3) 2001. szep-
tember 6-i korábbi állásfoglalásaira,
— tekintettel az egyes hagyományos fegyverekr ől szóló ENSZ egyezmény 2003. november 28-án elfoga-
dott V. jegyz őkönyvére, amely a háborús robbanóanyag-maradványokról szól,
— tekintettel a gyalogsági aknák alkalmazásának, tárolásának, el őállításának és átruházásának tilalmáról,
illetve azok megsemmisítésér ől szóló 1997. évi ottawai egyezményre,
— tekintettel a 47 ország 115 nem kormányzati szervezete által 2003. november 13-án létrehozott repesz-
lövedék-ellenes koalícióra,
— tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére,
A. mivel a háborús robbanóanyag-maradvány kifejezés fel nem robbant l őszert (robbanó l őszer, melyet
fegyveres viszály során betöltöttek, kibiztosítottak, élesítettek vagy egyéb módon használatra készítettekfel és melynek fel kellett volna robbannia, de nem robbant fel), illetve elhagyott robbanó-l őszert takar;
mivel a gyalogsági aknák olyan aknák, melyeket els ősorban arra terveztek, hogy emberi jelenlét, közel-
ség vagy érintés hatására robbanjanak fel, és melyeket az ottawai egyezmény betiltott,
B. ismételten meger ősíti nemzetközi humanitárius jog meger ősítésének szükségességét, mivel az vonatko-
zik a repeszlövedékekre, illetve új jegyz őkönyvek létrehozásának szükségességét a kormányzati szakér-
tők csoportja révén, mely jegyz őkönyv korlátozza a repeszlövedékek és a járm űelleni aknák alkalma-
zását az egyes hagyományos fegyverekr ől szóló egyezmény alapján,
C. tudomásul véve, hogy a repeszlövedék kifejezés mind leveg őből, mind földr ől indítható fegyver-rend-
szerekre vonatkozik,
(1) HL C 43., 2004.2.19., 361. o.
(2) HL C 177., 2002.7.25., 309. o.
(3) HL C 72., 2002.3.21., 352. o.C 174 E/188 HU 14.7.2005 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2004. október 28., csütörtök