Ami a vízummentességet élvező azon nyugat-balkáni partnereket illeti, amelyek állampolgárai több mint hét éve vízummentességet élveznek, ez a jelentés a korábbi bizottsági ajánlások nyomon követésére összpontosít, és már nem nyújt teljes körű tájékoztatást a követelmények folyamatos teljesítéséről. A vízumliberalizációs követelményekkel kapcsolatos szempontokat továbbra is a bővítési folyamattal összefüggésben, a 23. fejezet (Igazságszolgáltatás és alapvető jogok) és a 24. fejezet (Bel- és igazságügy) keretében értékelik, és azokról az Európai Bizottság éves bővítési csomagjában számolnak be. A keleti partnerség azon vízummentes országait illetően, amelyek még a vízummentesség első hét évén belül tartanak, a jelentés a vízumliberalizációs követelmények folyamatos teljesítését is értékeli.

Ennek alapján, valamint figyelembe véve a Covid19-világjárványhoz kapcsolódó korlátozások hatását, a vízummentesség-felfüggesztési mechanizmus keretében készült negyedik jelentés az érintett országok által 2020-ban hozott intézkedésekre összpontosít, és szükség esetén a 2021-re vonatkozó frissítéseket is tartalmazza. A jelentés beszámol továbbá az EU-val és a tagállamokkal folytatott operatív együttműködésről.

A vízumliberalizációs követelményeken túl a jelentés áttekintést nyújt a migrációs tendenciákról is, és tükrözi a teljes 2020-as statisztikai évre vonatkozó Eurostat-adatokat, beleértve a 2019-hez viszonyított változásokat is. A tendenciák értékelése figyelembe veszi azt is, hogy a Covid19-világjárványhoz kapcsolódó korlátozások milyen hatást gyakorolnak a migrációs tendenciákra, a korlátozások ugyanis a szabálytalan határátlépések, a beléptetések megtagadásának, a tényleges visszaküldések és a nemzetközi védelem iránti kérelmek számának jelentős csökkenéséhez vezetettek.

A jelentést bizottsági szolgálati munkadokumentum kíséri, amely további információkat nyújt a partnerországok által az EU-val és a tagállamokkal kétoldalú együttműködés keretében hozott intézkedésekről. A jelentéshez valamennyi érintett ország, az Európai Külügyi Szolgálat, az érintett uniós ügynökségek és tagállamok is hozzájárultak.

II. Albán Köztársaság

1. Migráció, menekültügy és visszafogadás

1.1. A migráció, a menekültügy, valamint a visszafogadással kapcsolatos együttműködés területén hozott intézkedések

Az Albán Köztársaság 2020-ban folytatta az intézkedések meghozatalát a határigazgatás, a migrációkezelés és a menekültügy területén. Albánia 2020 decemberében integrált határigazgatási stratégiát, 2021 februárjában pedig új menekültügyi törvényt fogadott el, amely közelíti az albán jogszabályokat az uniós vívmányokhoz és a nemzetközi normákhoz. Albánia emellett új ideiglenes befogadó állomást nyitott a kiszolgáltatott személyek számára.

A tagállamok arról számoltak be, hogy általában véve jó az együttműködés Albániával a migráció és a határigazgatás, valamint a visszafogadás területén. Albánia továbbá a legmagasabb szintű együttműködést folytatja az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökséggel (Frontex). Albánia és az EU megállapodott az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatallal (EASO) való együttműködésre vonatkozó első ütemtervről, amelyet 2022 végéig hajtanak végre.

Albánia vízumpolitikája nem igazodik teljes mértékben azon harmadik országok jegyzékéhez, amelyek állampolgárai rövid távú tartózkodásra jogosító vízumkötelezettség alá esnek az EU-ban.

A Bizottság a vízummentesség-felfüggesztési mechanizmus keretében készült harmadik jelentésben a következő ajánlásokat fogalmazta meg:

a) Fokozni kell az albán állampolgárok irreguláris migrációja és megalapozatlan menedékkérelmei okozta probléma kezelésére irányuló intézkedéseket, többek között a mögöttes okok azonosítása és kezelése, valamint a vízummentes utazással kapcsolatos jogokról és kötelezettségekről szóló további információs kampányok szervezése révén.

Albánia lépéseket tesz az albán állampolgárok által az EU-ban benyújtott, menedékjog iránti megalapozatlan kérelmek problémájának kezelése érdekében. Ami a megelőző intézkedéseket illeti, folyamatban van a munka az államhatárt átlépő albán állampolgárok ellenőrzésének megerősítése, a külföldre utazó kiskorúak ellenőrzésének megerősítése, valamint az együttműködés és az információcsere fokozása érdekében (különösen az albán állampolgárok által benyújtott, menedékjog iránti megalapozatlan kérelmek által érintett tagállamokkal).

A Covid19-világjárvány és az albán hatóságok által bevezetett intézkedések – többek között az EU-ba való vízummentes beutazáshoz kapcsolódó jogokra és kötelezettségekre vonatkozó figyelemfelkeltő kampányok – következtében csökkent a szabálytalan határátlépést megkísérlő, elfogott albán állampolgárok száma.

A fokozott őrjáratok és a Frontexszel való együttműködés, valamint a tagállamok által biztosított határőrizeti eszközök használata révén továbbá javult a határellenőrzés. Albánia ezenfelül folytatta az információcserét a szomszédos országok partnerhatóságaival, ami lehetővé teszi az EU-ba utazó albán állampolgárok alaposabb ellenőrzését. Az albán hatóságok közzétették a médiában az uniós tagállamok által az albán állampolgárokra vonatkozóan végzett visszaküldési műveleteket, és az alkalmazandó szankciókra emlékeztetve továbbra is óva intettek az uniós vízummentességi rendszerrel való visszaéléstől. A vízummentes utazással kapcsolatos jogokat és kötelezettségeket közzéteszik az interneten, a Nemzetközi Migrációs Szervezet (IOM) pedig 2021 januárjában a tagállamok támogatásával és uniós finanszírozással figyelemfelkeltő kampányt indított.

b) Fenn kell tartani és fokozni kell a proaktív operatív együttműködést az uniós ügynökségekkel, valamint az Albániából eredő migrációs nyomással szembesülő uniós tagállamokkal.

Albánia folytatta az együttműködést a Frontexszel és a tagállamokkal a szárazföldi és a tengeri határőrizetre vonatkozóan, valamint a határátkelőhelyeknél annak érdekében, hogy megerősítse a határigazgatást, az információcserét, a határokon átnyúló bűncselekmények megelőzését és az ellenük való küzdelmet, a hamisított úti okmányok azonosítását és a személyazonossággal való visszaélések feltárását. Albánia volt továbbá az első olyan partnerország, amely a Frontex jogállásáról szóló megállapodást kötött az EU-val a határigazgatási együttműködésre vonatkozóan (a továbbiakban: a jogállásról szóló megállapodás), amely lehetővé teszi a Frontex végrehajtási feladatokat ellátó határőreinek valamely harmadik ország területére való kiküldését. A megállapodás 2019. május 1-jén hatályba lépett, így 2019. május 22-én a Frontex közös műveletet indíthatott az albán határőrökkel a görög határon.

Ezenfelül folyamatban van a munka a kísérő nélküli albán kiskorúak olaszországi túltartózkodásának, valamint a Franciaországban benyújtott, menedékjog iránti megalapozatlan albán kérelmek kérdésének kezelésére irányuló albán cselekvési tervek végrehajtásával kapcsolatban, ami a határellenőrzések megerősítésére is kiterjed. E problémák megoldása érdekében Albánia más tagállamokkal is együttműködik a megelőzés, a határrendészettel való együttműködés, valamint a visszaküldés és a visszafogadás tekintetében.

1.2. Az irreguláris migráció, a nemzetközi védelem iránti kérelmek, a visszaküldések és a visszafogadás alakulásának nyomon követése

Az albán állampolgárok által az uniós tagállamokban benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelmek száma 2019 és 2020 között 65 %-kal csökkent; 2020-ban 6 970 kérelmet nyújtottak be. Az elismerő menekültügyi határozatok aránya kismértékben, a 2019. évi 5,6 %-ról 2020-ban 5,3 %-ra csökkent.