HU    HU HU 
 
HU 1   HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 13.7.2009 
SEC(2009) 975 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
 
Javaslat: 
 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS  A TANÁCS IRÁNYELVE 
 
a tőkekövetelmény irányelvnek a kereskedési könyv, értékpa pírosítási kérdések és 
javadalmazási politiká k tekintetében történ ő módosításáról 
 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
   
[COM(2009) 362 final] 
[SEC(2009) 974 final] 
 
HU 2   HU 1. H ÁTTÉR  
A pénzügyi válság miatt széles kör ű uniós és nemzetközi (G20, a Pénzügyi Stabilitási Fórum, 
a Bázeli Bizottság) er őfeszítés indult a problémák hátterében húzódó okok azonosítása és az 
azonnali kezelésüket biztosító hatékony szakpo litikák kidolgozása érdekében. A válságot 
megelőző lendületes években a hitelintézetek agre sszív módon vállaltak olyan kockázatokat, 
amelyeket – mint kiderült – a t őkekövetelmények nem fednek le megfelel ően, ideértve a 
kereskedési könyvben lév ő kockázatokat is. A piaci szerepl ők által megfelel őnek vélt, 
magasabb t őkearány elérése érdekében a bankoknak új t őke után kellett nézniük egy nehézkes 
gazdasági környezetben, ami hitelezési szabálya ik szigorításához vezete tt, súlyosbítva ezzel a 
reálgazdaságban a negatív ciklikus tendenciákat.  
A magas agresszív kockázatvállalási hajlandó ság egy másik aspektusának kezelésére a 
Bizottság már kibocsátott egy, a pénzügyi szol gáltatási ágazat javadalmazási politikájáról 
szóló ajánlást, amelyben kifejtette, hogy a ja vadalmazási rendszerek milyen szerepet 
játszottak a pénzügyi válság kialakulásában1. Az ajánlást kísér ő bizottsági közlemény2 a 
hatékony végrehajtáshoz szükséges további lépéseket határozott meg, megemlítve a tőkekövetelmény-irányelv
3 módosításának szükségességét annak érdekében, hogy a bankok és 
befektetési vállalkozások javadalmazási polit ikája és annak kockázatkezeléssel való 
kapcsolata egyértelm űen az irányelvben meghatározott pr udenciális felügyelet alá kerüljön. 
2. K ONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL  
– A Bizottság 2009 tavaszán három alkalo mmal megvitatta a jogszabály hatályos 
szövegének lehetséges tökéletesítését a t őkekövetelmény-iránye lvvel foglalkozó 
munkacsoportban, amelynek tagjait az  Európai Bankbizottság jelöli ki. 
A kereskedési könyvre és az értékpapíro sításra vonatkozó rendelkezések javasolt 
módosítástervezetér ől online nyilvános konzultáció folyt 2009. március 25-ét ől április 29-éig. 
Az észrevételek általában támogatták a Bizottság javasla ttervezetének célkit űzéseit. A 
kereskedési könyvhöz kapcsolódó és az értékpapíro sítási tevékenységek javasolt kezelésére 
tekintettel a Bizottság a projekt egésze ala tt részt vett nemzetközi fórumok, különösen a 
Bázeli Bizottság munkájában, és nyomon követte azt.  
A javadalmazási politikára vona tkozó javaslattervezetr ől 2009. április 29. és május 6. között 
újabb online konzultációt tartottak. Huszonháro m válasz érkezett az érdekeltek széles körét ől, 
többek között a banki, a biztosítási és a vagyonkezel ői ágazatokból, nemzeti felügyeleti és 
szabályozó hatóságoktól valamint  munkavállalói szakszervezetekt ől.  
                                                 
1 A Bizottság ajánlása a pénzügyi szolgáltatási ágazat javadalmazási politiká járól (C(2009)3159/2). 
2 A 2004/913/EK és a 2005/162/E K ajánlásnak a jegyzett társaságok igazgatóinak javadalmazási 
rendszere tekintetében történ ő kiegészítésér ől szóló bizottsági ajánlást és a pénzügyi szolgáltatási ágazat 
javadalmazási politikájáról szóló bizottsági ajánlást kísér ő bizottsági közlemény (COM(2009) 211/2) 
3 A hitelintézetek tevékenységének megkezdésér ől és folytatásáról szóló 2006/48/EK irányelvb ől és a 
befektetési vállalkozások és hitelintézetek t őkemegfelelésér ől szóló 2006/49/EK irányelvb ől áll. 
 
HU 3   HU 3. P ROBLÉMAMEGHATÁROZÁS  
3.1. A kereskedési könyvre vonatkozó t őkekövetelmények 
A 2006/49/EK irányelv V. melléklete alapján a hitelintézetek és a befektetési vállalkozások 
(„intézmények”) bels ő kockázatott érték (value-at-risk, VAR) modelljeik használatával is 
kiszámíthatják a piaci kockázat tekintetében a t őkekövetelményüket. A piaci kockázat a 
kereskedési könyvben lév ő pénzügyi eszközök áringadozásából ered ő veszteségek kockázata, 
ha a kereskedési könyv rövid távú újraértéke sítésre, vagy rövid távú újraértékesítés 
szándékával tartott pénzügyi eszközök fedezetér e tartott pénzügyi esz közöket tartalmaz. A 
jelenlegi rendelkezések szerint az intézmények VAR-modelljeinek fel kell mérniük azt a veszteséget, amelyet 99%-os konf idenciaszinten nem lépnek túl, ha az intézmény 10 napon át 
tartja portfólióját. 
A VAR-modellek azonban rövid id őszakot felölel ő múltbéli adatokon alapulnak, amelyek 
adott esetben nem ragadják meg a lényeges stresszhelyzeti piaci id őszakokat. Emellett a 
VAR-modellekben a független bevételek feltétel ezése nem volt tartható piaci stresszhelyzetek 
idején, amikor a kockázati tényez ők közötti korreláció megnövekedett. A VAR-modellek 
használatával meghatározott t őkekövetelmények ezért nem voltak elég er őteljesek ahhoz, 
hogy elnyeljenek potenciális kereskedési k önyvi veszteségeket, és hozzájárultak a 
kockázatkezelés optimálistól eltér ő szintjéhez. A t őkepozíció ebb ől eredő kilengései 
súlyosbították a banki hitelezés és befe ktetés prociklikusságát, és ez negatív 
következményekkel járt a reálgazdaság számára. 
További veszteségeket okozott,  hogy a kereskedési könyv eset ében a fizetésképtelenségi 
kockázatra vonatkozó t őkekövetelmények jelenleg nem fedik le a hitelmin ősítés migrációs 
kockázatát
4, és hogy a kereskedési könyv ér tékpapírosítási pozícióina k fizetésképtelenségi és 
migrációs kockázatára vonatkozóan az in tézményeknek nincs megbízható bels ő modellezési 
módszerük. 
3.2. Újra-értékpapírosítási pozíciókra vonatkozó t őkekövetelmények 
A 2006/48/EK irányelv IX. mellékletének 4. része meghatározza a bankok nem kereskedési 
könyveiben szerepl ő értékpapírosítási po zíciókra vonatkozó t őkekövetelményeket 
meghatározó kockázati súlyokat. A bankok a le gtöbb esetben az értékpapírosítási pozíciók 
külső minősítésére hivatkozva határozzák meg az értékpapírosítási pozíciókra vonatkozó 
tőkekövetelményeket. Mindazonáltal eddi g nem tettek különbséget a szokásos 
értékpapírosítási pozíciók és az újra-értékpapírosítási  pozíciók között, amelyek alapjául más 
értékpapírosítási pozíciók sz olgálnak. Ennek eredményeké pp az újra-értékpapírosításra 
vonatkozó t őkekövetelmény nem tükrözi megfelel ően a „szokásos” értékpa pírosításhoz képest 
magasabb kockázatot.  
2008 áprilisában az IMF úgy becsülte, hogy az e gyesült államokbeli másodlagos és alt-A 
jelzáloggal fedezett értékpapírokból származó fedezett adósságjelleg ű kötelezettségekhez 
(collateralized debt obligation, CDO) kapcso lódóan az euroövezet és az Egyesült Királyság 
bankjainál felmerült, piaci áron értékelt vesz teségek 32 milliárd US D összegre rúgtak, a 
bankok veszteségei világszinten pedig 153 milliárd USD-t értek el5, az előző év óta átlagosan 
                                                 
4 Lemin ősítések miatti veszteségek kockázata 
5 IMF, Containing Systemic Risks and Restoring Financial Soundness ,Global Financial Stability Report 
(Globális Pénzügyi Stabilitási Jelentés), 2008. április  
 
HU 4   HU 60%-os veszteséget feltételezve ezekhez az eszközökhöz kapcsolódóan. A banki t őkepozíciók 
romlása, amit az újra-értékpapírosításokból ered ő veszteségek okoztak, súlyosbította a banki 
hitelezés és befektetés prociklikusságát, és ez negatív következményekkel járt a reálgazdaság 
számára. 
3.3. Az értékpapírosítási kockázatok közzététele 
A 2006/48/EK irányelv XII. melléklete lényegességt ől függően nyilvánosságra hozatali 
követelményeket határoz meg a bankok számár a kockázati pozícióikra vonatkozóan. Külön 
szakasz foglalkozik az értékpapírosítási kockázat okkal, ez a szakasz azonban jelenleg csak a 
banki könyvben található értékpapírosítá si kockázatokkal kapcsolatban ír el ő tájékoztatást, a 
kereskedési könyvbeliekkel kapcsolatban nem. 
Mivel a bankok az értékpapírosítási pozíció khoz kapcsolódóan egyre több veszteséget 
szenvedtek el, a piacoknak a bankok stabilitás ába vetett bizalma egyre tovább csökkent.  
3.4. Javadalmazási rendszerek 
A pénzügyi szolgáltatási ágazat javadalmazási pol itikájáról szóló közelmúltbeli bizottsági 
ajánlást kísér ő hatásvizsgálat részletesen megvizsgá lta a pénzügyi szolgáltatási ágazatban 
elterjedt javadalmazási szabályok hiányosságait, és  rávilágított, hogy ezek a szabályok milyen 
szerepet játszottak a pénzügyi válság kialakulásában6. A hiányosságok a javadalmazási 
politikák szerkezetének és a nem megfelel ő vállalatirányítási rends zereknek a velejárójának 
bizonyultak. Ezenfelül a felügyel ők nem fordítottak kell ő figyelmet az ebb ől eredő, a magukat 
az intézményeket, és általánosabba n a pénzügyi stabilitást fenyeget ő kockázatokra.  
Mivel az ajánlás azonban jogilag nem végreh ajtatható eszköz, indokolt a prudenciális 
felügyelet keretében egy jogilag kötelez ő erejű uniós eszköz létrehozása, amely meger ősíti a 
felügyelők szerepét és feljogosítja őket egyes szabályozott pénzügyi intézmények 
javadalmazási rendszerének értékelésére  a hatékony kockázatkezelés szélesebb 
összefüggésében, hogy a vonatkozó szakpolitik ai célok elérése eredményesebb legyen. 
Fennáll annak a lehet ősége is, hogy kötelez ő erejű uniós jogszabály hiányában szabályozási 
arbitrázsra kerül sor, ha a tá rsaságok olyan joghatóságot válasz tanak, ahol az ajánlás nem 
alkalmazandó.  
4. C ÉLKITŰZÉSEK  
E kezdeményezés legf őbb célja annak biztosítása, hogy a t őkekövetelmény-irányelvvel 
megvalósuló, a bankok t őkéjére vonatkozó uniós szabályozás eredményessége meger ősödjön, 
és a reálgazdaságra gyakorolt túlz ottan prociklikus hatásai fékez ődjenek, a EU banki ágazata 
versenypozíciójának fenntartása  mellett. Mindezt a következ ő négy általános szakpolitikai 
célkitűzésre lehet lefordítani:  
– a pénzügyi stabilitás növelése, 
– a hitelezői érdekek védelmének fokozása, 
                                                 
6 A problémák részletesebb leírása és elemzése megtalálható az ajánlást kísér ő hatásvizsgálatban 
(SEC(2009) 580) 
 
HU 5   HU – az EU-s bankszektor nemzetközi versenyképességének biztosítása, 
– a pénzügyi rendszer procik likusságának csökkentése. 
A felvázolt problémák tükrében tíz operatív célkit űzést fogalmaztak meg a problémák 
gyökerének megszüntetése érdeké ben. Az ilyen operatív célkit űzések tényleges megvalósítása 
hozzájárul a hosszabb távú konkrét célkit űzések eléréséhez, amelyek a t őkekövetelmények 
megfelelőségének fokozására és ciklikusságának mi nimalizálására, a szabályozási arbitrázs 
lehetőségének megszüntetésére, a banki kockázatkezelés meger ősítésére, a befektet őknek a 
bank kockázati profiljáról alkotott képé nek javítására és a jogi egyértelm űség fokozására 
irányulnak. Ez pedig megkönnyíti az általános szakpolitikai célkit űzések elérését.  
5. S ZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK , HATÁSVIZSGÁLAT ÉS ÖSSZEHASONLÍTÁS  
Az elemzés során feltárt különféle problémák megoldása céljából összességében tizennégy 
különböző szakpolitikai lehet őséget dolgoztak ki, vizsgáltak meg és hasonlítottak össze. Ez a 
szakasz ismerteti a szakpolitikai intézked ések egyes területeken várt hatását. 
5.1. Kereskedési könyv 
A bankok kereskedési könyveire vonatkozó t őkekövetelmények tekintetében a következ ő 
célzott módosítások fognak életbe lépni az egyes problémák megoldása érdekében: 
– Pótlólagos t őketartalék el őírása a stresszhelyzetkori VAR és a szokásos VAR alapján. Ez a 
módosítás várhatóan mintegy megkétsze rezi a kereskedési könyvre vonatkozó 
tőkekövetelményeket a jelenlegi környezetben.  
– A kereskedési könyv esetében a fizetéské ptelenségi kockázatra vonatkozó létez ő 
tőkekövetelmények kiterjesztése a kibocsátó fize tésképtelenségével nem járó veszteségek 
elkülönítése céljából, például a lemin ősítésekre; ennek oka különösen, hogy a forgalmazott 
hitelviszonyt megtestesít ő értékpapírok miatt elszenve dett veszteségekhez a legtöbb 
esetben nem párosult a kibocsát ók tényleges fizetésképtelens ége. Ennek a változásnak a 
tőkekövetelményekre gyakorolt általános ha tása attól függ, hogy a bankok portfólióinak 
összetétele hogyan igazodik majd a válság utáni környezethez. 
– A kereskedési könyvben szerepl ő értékpapírosítási pozíciókra vonatkozó 
tőkekövetelmények tekintetében a banki könyvben már alkalmazott (egyszer ű) kockázati 
súlyok alapul vétele, a modellezés módszertani  nehézségeinek figyelembevétele mellett.  
Annak érdekében, hogy fokozzuk a pénzügyi stab ilitást és minimális szintre csökkentsük a 
pénzügyi rendszer túlzott pr ociklikusságát, kiemelked ő fontosságú a t őkekövetelmények 
megfelelőségének ilyen jelleg ű fokozása.  
5.2. Újra-értékpapírosítás 
A bankok újra-értékpapírosítási pozícióira vonatkozó t őkekövetelmények megemelkednek. A 
Bázeli Bizottság által kidolgozot t megközelítéssel összhangban, a váratlan értékvesztés miatti 
veszteségek magasabb kockázatának megfelel ően meghatározott magasabb kockázati súly 
járulna az újra-értékpapírosítási pozíciókhoz, mint az egyéb értékpapí rosítási pozíciókhoz, 
minden hitelmin ősítési kategória vonatkozásában.  
 
HU 6   HU A különösen összetett újra-érté kpapírosítások esetében a java slatok szigorítanák mind az 
átvilágítási követelményeket (due diligence), mind a végrehajtásukra szolgáló felügyeleti 
eljárásokat. A felügyel őknek rendszeres gyakorisággal meg kell állapítaniuk – az európai 
bankfelügyel ők bizottsága (CEBS) által el őre meghatározott – igen összetett újra-
értékpapírosítások bizo nyos típusaiba történ ő befektetések esetében az átvilágítási 
előírásoknak való megfelelést. Ezen  eszközök esetében általános t őkelevonást kell 
alkalmazni, kivéve ha a bankok igazolják, hogy teljesítik a szükséges átvilágítási el őírásokat. 
Amennyiben kiderül, hogy az átvilágítási el őírásokat nem megfelel ően tartják be, az érintett 
intézmények a továbbiakban nem vég ezhetnének ilyen eszközökbe történ ő befektetést.  
5.3. Az értékpapírosítási kockázatok közzététele 
A közzétételi követelményeket több területe n, például a kereskedési könyvben szerepl ő 
értékpapírosítási kitettségek és  a mérlegen kívüli eszközök sz ponzorálása terén is fejleszteni 
kell. 
Ezek a módosítások javítani fogják a befektet őknek a bank kockázati pr ofiljáról alkotott 
képét, és a bankok jobb kockázatkezelésre való hajlandósága is fokozódna, mivel a piaci résztvevőknek lehet ősége lenne a fegyelmezésre. Az európai uniós banki ágazatra nehezed ő 
adminisztratív többletterhet éves szinten mintegy 1,3 millió EUR-ra becsülik, amelyet 
várhatóan f őként a fejlettebb kockázatkezelési me goldásokat alkalmazó nagyobb intézmények 
fognak viselni. 
5.4. A javadalmazási politikák felügyeleti felülvizsgálata 
A javasolt módosítások kötelez ettséget rónak a hitelint ézetekre és a befektetési 
vállalkozásokra, hogy hatékony kockázatk ezeléssel összhangban álló javadalmazási 
politikákat alkalmazzanak. A vonatkozó alapelvek a t őkekövetelmény-irányelv részei lesznek 
majd, de összhangjuk biztosítva lesz a pénzügyi szolgáltatási ágazat javadalmazási 
politikájáról szóló ajánlásban meghatározott akkal. A kötelezettség gyakorlati alkalmazása 
szempontjából a CEBS által a helyes javadalm azási politikákról kidolgozott iránymutatása 
szintén kiemelked ő fontosságú lesz. Mi nden nemzeti felügyel ő alkalmazhat majd pénzügyi és 
nem pénzügyi szankciókat is azon vá llalkozásokkal szemben, amelyek nem gy őzik meg a 
felügyelőket arról, hogy bels ő szervezeti felépítésüknek és üzleti modelljüknek megfelel ően 
teljesítik a vonatkozó alapelveket.  
Az ajánlásban foglalt v onatkozó alapelvek kötelez
ővé tételével fokozódi k azok betartása a 
vállalat szintjén; ezért nem kizárható ágazati sz inten a szakemberek vonzására és megtartására 
gyakorolt hatás, amely rövid távon negatív követ kezményekkel járhat az uniós vállalkozások 
nemzetközi versenypozícióját tekintve. Alapvet ően fontos hangsúlyozni azonban, hogy az 
ajánlásban foglalt vonatkozó alapelvek haté konyabb végrehajtása minden bizonnyal olyan 
megoldás, amely a javított kockázatkezelés kimenetéb ől eredő hosszú távú el őnyökkel jár az 
ágazat számára, és ami még fontosabb, a stab ilabb és kevésbé prociklikus pénzügyi rendszer 
révén széles kör ű előnyöket biztosít.  
5.5. A javasolt módosítások összesített hatása 
A jelenlegi válság következtében az európai ba nkok eszközleírásaiból a becslések szerint 1,4 
billió USD veszteség keletkezhet. Ezeket a ve szteségeket és a reálgazdaság számára ebb ől 
eredő negatív következményeket – eltér ő mértékben – a különböz ő, a pénzügyi intézmények 
részvényeseit ől az adófizet őkig terjed ő érdekelt csoportok viselik . A levont tanulságok 
fényében, az ilyen mérték ű veszteségek jöv őbeli felmerülési kockázatának korlátozása 
 
HU 7   HU érdekében dönt ő fontosságú a banki szabályozás bizonyos szempontjainak módosítása. A 
kockázat ezen korlátozása je lenti a javasolt módosítások átfogó és leglényegesebb várt 
előnyét (illetve költségmegtakar ító hatását), amely messzemen ően ellensúlyozza a 
módosításokkal járó költségeket.  
A javasolt fejlesztések célja, hogy szilárdabbá tegyék a t őkekövetelmény-keretet, ami 
hatékonyabb kockázatk ezelési ösztönz őket és gyakorlatot, megfelel őbb és kevésbé ingadozó 
banki tőkekövetelményeket és a bankok kockázati pozícióinak a piaci résztvev ők számára 
történő javított közzétételét er edményezi. Az egyes érde kelt csoportok szintjén és 
rendszerszinten a javaslat várt el őnyei a következ ők: 
– A szabályozói t őkekeret fejlesztése – megfelel őbb és kevésbé ciklikus t őkekövetelmények 
és szigorúbb nyilvános közzétételi köve telmények révén – az EU banki ágazata  számára 
kockázatkezelésük, valamint bels ő irányítási és ellen őrzési rendszereik és eljárásaik 
javításához megfelel ő ösztönzőket biztosít. Ennek eredménye ként hosszú távon nem csak 
az uniós bankok életképessége, de nemzetközi tá rsaikkal szembeni versenypozíciója is 
javulna. 
– A javasolt módosítások fokozzák a hatékonyság ot a pénzügyi intézmények kockázatainak 
felügyelők általi megfigyelése terén azá ltal, hogy nagyobb jogi egyértelm űséget 
biztosítanak a helytelen javadalmazási politikákból ered ő kockázatok kezelésével 
kapcsolatos banki kötel ezettségeket illet ően; a szabályozási arbitrázs lehet őségét – amely 
lehetővé teszi a bankok számára, hogy a banki és a kereskedési könyvi t őkekövetelmények 
közül az alacsonyabbat válasszák – megszüntetik, továbbá egyszer űsítik a bankok 
kereskedési könyvében szerepl ő értékpapírosítási poz íciók szabályozását. 
– A bankok hitelez őinek, köztük a betéteseknek a védelme er ősödik, mivel a keret fokozott 
hatékonysága és felügyelete csökkenti a bankok nemteljesítésének kockázatát. 
– A hitelfelvev ők, köztük a kkv-k  számára a banki finanszírozá s kevésbé ciklikus jellege 
jelent előnyt, mivel jövedelmez ő és a gazdasági növekedés és a jólét szempontjából 
létfontosságú projekteket indíthatnak. 
– Fontos, hogy a szabályozói t őkekövetelmények megfelel őségének javítása és a ciklikusság 
visszafogása révén, valamint az uniós bankok kockázatkezelési ösztönz őinek erősítése 
révén a javasolt módosítások meger ősítik a pénzügyi stabilitást  és csökkentik a banki 
szabályozás túlzottan prociklikus hatásait , közvetetten jelent ős hasznot teremtve a 
társadalmi szerepl ők széles köre számára, ideértve banki alkalmazottakat (alkalmazóik 
jobb pénzügyi stabilitása ré vén), háztartásokat (pl. a hitelek ciklustól függetlenebb 
hozzáférhet ősége és a bankjaikba vetett bizalom helyreállítása révén) és az adófizet őket (a 
jövőben a bankmentések kisebb valószín űsége révén).  
Az ágazat megfelelési költségeire gyakorolt összesített hatást a várakozások szerint a 
tőkeköltség határozza meg, mivel a módosított s zabályoknak való megfelelés érdekében fel 
kell emelni a t őkét. Ez a hatás részben csökkenthet ő, amennyiben a bankok saját bels ő 
tőketervezésük vagy a hitelmin ősítő intézetek el őírásai alapján a szab ályozói követelményeket 
meghaladó mérték ű tőkeszintet tartanak fenn, és ezáltal t őketartalék áll rendelkezésükre.  
Körültekint ően kell ütemezni azoknak a javaslatoknak az el őterjesztését, amelyek közvetlenül 
hatnak a bankok által kötelez ően tartandó t őkeösszegre, hogy rövi d távon elkerülhet ők vagy 
 
HU 8   HU tompíthatók legyenek a hitelkínálatra, és íg y a reálgazdaságra gyakorolt nem tervezett 
prociklikus hatások.  
6. N YOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
A javasolt módosítások várh atóan 2011-ben lépnek hatályba . A módosítások szorosan 
kapcsolódnak a t őkekövetelmény-irányelv más rendelk ezéseihez, amelyek már 2007-2008 óta 
hatályban vannak, valamint amelyek a t őkekövetelmény-irányelvnek a Tanács és az Európai 
Parlament által 2009-ben már elfogadott m ódosításai nyomán lépnek hatályba, vagy 
amelyeknek elfogadását a Bizottság kés őbb 2009 folyamán tervezi. 
A konkrét szakpolitikai célkit űzések elérése felé tett el őrehaladás felmérését segíti a Bizottság 
részvétele a Bázeli Bizottság munkacsoportjában és az új t őkekeret hatásával foglalkozó 
közös munkacsoportban, amelyet az EKB és a CEBS hozott létre, amelyek a Bázel II keretben a banki tőkepozíciók dinamikáját figyelik világszerte, illetve az EU-ban.