HU    HU HU 
 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 2004.7.14. 
COM(2004) 496 végleges 
2004/0155 (COD) 
2004/0159 (COD)  II. kötet 
  
Javaslat 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS  A TANÁCS IRÁNYELVEI 
a hitelintézetek tevéke nységének megkezdésér ől és folytatásáról szóló, 2000. március 20-i 
2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irán yelv és a befektetési vállalkozások és 
hitelintézetek t őkemegfelelésér ől szóló, 1993. március 15-i 93/6/EGK tanácsi irányelv 
átdolgozásáról 
(előterjesztő: a Bizottság) 
 
{SEC(2004) 921} 
 
HU 2   HU  
Ð 93/6/EGK (kiigazított szöveg) 
2004/0159 (COD) 
Javaslat 
⌦ AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS ⌫ I IRÁNYELVE 
a befektetési vállalkozások és hitelintézetek t őkemegfelelésér ől 
(átdolgozás) 
⌦ AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, ⌫ 
tekintettel az Európai Gazdasági  Közösséget létrehozó szerz ődésre és különösen annak 57 . 
⌦ 47. ⌫ cikke (2) bekezdésére nek első és harmadik mondatára , 
tekintettel a Bizottság javaslatára1, 
együttműködésben az Európai Parlamenttel2, 
tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére3, 
⌦tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére4⌫, 
⌦a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelel ően eljárva5⌫, 
mivel:  
 
Ø új szöveg 
(1) A befektetési vállalkozás ok és hitelintézetek t őkemegfelelésér ől szóló, 1993. március 
15-i 93/6/EGK tanácsi irányelvet6 többször és jelent ős mértékben módosították. Mivel 
további módosításokra van szükség, az áttekinthet őség érdekében az ir ányelvet át kell 
dolgozni. 
 
93/6/EGK (1) 
preambulumbekezdés (kiigazított 
szöveg) 
(2) Mivel  Az értékpapír befektetési szol gáltatásokról szóló, 1993. május 10 -i 93/22/EGK 
tanácsi  irányelv7 ⌦ A pénzügyi eszközök piacairól, a 85/611/EGK és a 93/6/EGK 
                                                 
1 HL C […], […], […] o. 
2 HL C 
3 HL C […], […], […] o. 
4 HL C […], […], […] o. 
5 HL C […], […], […] o. 
6 HL L 141., 1993.6.11., 1. o. A legutóbb a 2004/xx/EK irányelvvel (HL […]) módosított irányelv. 
7 HL L 141., 1993.6.11., 0027. o. A legutóbb a [2004/xx/EK irányelvvel (HL …)] módosított irányelv.  
 
HU 3   HU tanácsi irányelv, valamint a hitelin tézetek tevékenységének megkezdésér ől és 
folytatásáról szóló, 2000. március 20-i 2000/ 12/EK európai parlamenti és tanácsi 
irányelv8 módosításáról, és a 93/22/EGK tanácsi irányelv9 hatályon kívül helyezésér ől 
szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK európa i parlamenti és tanácsi irányelv ⌫ fő 
⌦ egyik ⌫ célkitűzése, hogy a saját tagállamuk illetékes hatóságai által 
engedélyezett és e hatóságok által fel ügyelt befektetési vállalkozások számára 
lehetővé tegye fióktelepek létrehozását és  a szabad szolgáltatásnyújtást más 
tagállamokban; . mivel a Az említett irányelv ennek megfelel ően rendelkezik a 
befektetési vállalkozások m űködésének engedélyezésére és üzleti tevékenységének 
folytatására vonatkozó s zabályok összehangolásáról; . 
 
93/6/EGK (2) 
preambulumbekezdés (kiigazított 
szöveg) 
(3) mivel  aA előbbi irányelv azonban nem határoz meg közös el őírásokat a befektetési 
vállalkozások saját t őkéjével kapcsolatban, valamint nem határozza meg ezen 
vállalkozások indulót őkéjének összegét sem; mivel  nem  közös kereteket ⌦ sem ⌫ 
határoz meg az ezen vállalkozások által vi selt kockázatok figyelemmel kísérésére; . 
mivel több rendelkezésében hivatkozik egy másik közösségi kezdeményezésre, 
amelynek célja éppen az összehangolt intézk edések elfogadása lenne e területen;  
 
93/6/EGK (3) 
preambulumbekezdés (kiigazított 
szöveg) 
(4) mivel  az elfogadott megközelítés  ⌦ Helyénvaló ⌫ csak az engedélyezés és a 
prudenciális felügyeleti rends zerek kölcsönös elismeréséne k biztosításához szükséges 
és elégséges alapvet ő harmonizáció megteremtése; mivel  A belső pénzügyi piac 
keretében a kölcsönös elismerés me gvalósításához szükséges harmoniz ációnak  
alapvető kérdései  intézkedéseket ⌦ kell megállapítani ⌫ a befektetési vállalkozások 
saját tőkéje meghatározásának összehangolására elfogadása , indulótőkéjük összegének 
meghatározására, valamint közös keretek lé trehozására a befektetési vállalkozások 
által viselt kockázatok figyelemmel kísérésére; . 
 
Ø új szöveg 
(5) Mivel a javasolt intézkedések célját tagállami szinten nem lehet kell ő mértékben 
megvalósítani, s ezért a javasolt  intézkedés mértékére és hatásaira tekintettel ezek a 
célok közösségi szinten jobban megva lósíthatóak, a Közösség a Szerz ődés 5. cikkében 
megállapított szubszidiaritás elvével össz hangban intézkedéseket fogadhat el. Ez az 
irányelv az említett cikkben meghatározott arányosság elvének megfelel ően az e célok 
eléréséhez szükséges intézkedésekre korláto zódik, nem lépi túl az e célhoz szükséges 
intézkedéseket.  
                                                 
8 HL 126., 2000.5.26., 1. o. 
9 HL L 145., 2004.4.30., 1. o. 
 
HU 4   HU  
93/6/EGK (4) 
preambulumbekezdés 
(6) mivel i Indokolt különböz ő összeg ű indulót őkét megállapítani azoktól a 
tevékenységekt ől függően, amelyeket a befektetési vá llalkozások engedélyük alapján 
végezhetnek; . 
 
93/6/EGK (5) 
preambulumbekezdés (kiigazított 
szöveg) 
(7) mivel b Bizonyos feltételek mellett a már létez ő befektetési vállalkozásoknak meg kell 
engedni üzleti tevékenységük foly tatását akkor is, ha az új ⌦ befektetési ⌫ 
vállalkozások számára el őírt minimális indulót őke összegével nem rendelkeznek; . 
 
93/6/EGK (6) 
preambulumbekezdés (kiigazított 
szöveg) 
(8) mivel a  A tagállamoknak az ezen irányel vben foglalt szabályoknál szigorúbbakat 
⌦ is ⌫ megállapíthatnak; . 
 
93/6/EGK (7) 
preambulumbekezdés (kiigazított 
szöveg) 
mivel ez az irányelv széles kör ű nemzetközi törekvés részét kép ezi a befektetési vállalkozások 
és a hitelintézetek (a továbbiakban együttesen:  «intézmények» ) felügyeletére vonatkozó, 
hatályban lév ő szabályok közelítése érdekében;  
 
Ø új szöveg 
(9) A belső piac zavartalan m űködése nemcsak jogi szabályozást tesz szükségessé, hanem 
a tagállamok illetékes hatóságai köz ötti szoros és rendszeres együttm űködést, valamint 
a szabályozási és felügyeleti gyakorlat jelent ősen meger ősített konvergenciáját is. 
 
93/6/EGK (8) 
preambulumbekezdés (kiigazított 
szöveg) 
mivel az intézetek szavatolót őkéjére vonatkozó közös, alapvet ő előírások a befektetési 
szolgáltatási szektor bels ő piacán kulcsfon -tosságúak, tekintettel arra, hogy a szavatolót őke 
biztosítja az intézmények folyamatos m űködését és a befektet ők védelmét;  
 
Ø új szöveg 
(10) Mivel a befektetési vállalkozásoknak a kereskedési könyv szerinti üzleti 
tevékenységük vonatkozásában ugyanazok a kockázatai, mint a hitelintézeteknek, 
 
HU 5   HU helyénvaló a 2002/12/EK irányelv vona tkozó rendelkezéseit a befektetési 
vállalkozásokra is alkalmazni. 
 
Ð 93/6/EGK 
preambulumbekezdés 9 (kiigazított 
szöveg) 
Ö új szöveg 
(11) mivel a közös pénzügyi piacon az intézmények, legyenek azok  A befektetési 
vállalkozások vagy hitelintézetek Ö (a továbbiakban együttesen: „intézmények”) 
szavatolót őkéje az intézmények folyamatos m űködésének és a befektet ők védelmének 
biztosítása érdekében szolgálhat az olya n veszteségek fedezésére, amelyeket nem 
ellensúlyoz megfelel ő mértékű nyereség. A szavatolót őke fontos mércéül szolgál az 
illetékes hatóságok számára is , különösen az intézmények fizet őképességének 
felmérése során és egyéb prudenciális célok érvényesítésénél. Ezen túlmen ően a belső 
piacon az intézmények, akár befektetési vállalkozások, akár hitelintézetek,  
közvetlen versenyre lépnek egymással. Ö Ezért a Közösség pénzügyi rendszerének 
erősítésére és a verseny torzulásának me gakadályozására helyénvaló a szavatolót őkére 
vonatkozóan közös, alapvet ő előírásokat megállapítani.  
 
Ð 93/6/EK preambulumbekezdés 
10 (kiigazított szöveg) 
mivel ezért kívánatos az egyenl őség megteremtése a hitelintézetekkel és befektetési 
vállalkozásokkal való bánásmód terén;  
 
Ø új szöveg 
(12) Ezen céloknál fogva he lyénvaló a szavatolót őke 2000/12/EK irányelvben 
megállapított meghatározását alapul venni, és olyan kiegészít ő külön szabályokról 
rendelkezni, amelyek fi gyelembe veszik a t őkekövetelményekkel kapcsolatos piaci 
kockázatok eltér ő körét. 
 
93/6/EGK (11) 
preambulumbekezdés (kiigazított 
szöveg) 
(13) mivel a A hitelintézeteket illet ően már megállapításra kerültek közös el őírások a 
⌦ különféle ⌫ hitel kockázatok felügyeletére és figyelemmel kísérésére a 
hitelintézetek szolvenciamutatójáról sz óló, 1989. december 18 -i 89/647/EGK tanácsi 
irányelvben  ⌦ 2000/12/EK irányelvben ⌫;. 
 
Ø új szöveg 
(14) E tekintetben a minimum t őkekövetelményekre vonatkozó rendelkezéseket más, olyan 
sajátos jogi eszközökkel együtt kell figyelembe ve nni, amelyek szintén az 
intézményekre vonatkozó alapvet ő felügyeleti technikák harmonizációját célozzák. 
 
HU 6   HU  
93/6/EGK (12) 
preambulumbekezdés 
(15) mivel k Közös előírásokat kell alkotni a hitelintézetek  által viselt piaci  kockázatokra, és 
kiegészítő kereteket kell biztosítani az int ézmények által viselt kockázatok, különös 
tekintettel a piaci kockázatok, és még inkább a pozíciókockázatok, a partnerkockázat/elszámolási kockázat ok és a devizaárfolyam-kockázatok 
felügyeletére;
. 
 
93/6/EGK (13) 
preambulumbekezdés (kiigazított 
szöveg) 
(16) mivel  be kell vezetni  ⌦ Rendelkezni ⌫ kell a kereskedési könyv fogalmáról, amely 
tartalmazza a kereskedési céllal tartott érté kpapír- és más pénzügyieszköz-pozíciókat, 
amelyek f őként a piaci kockázatnak és a fogy asztóknak nyújtott bizonyos pénzügyi 
szolgáltatásokkal kapcsolatos kockázatnak vannak kitéve; . 
 
93/6/EGK (14) 
preambulumbekezdés (kiigazított 
szöveg) 
(17) mivel kívánatos, hogy  Azon intézmények ⌦ igazgatási terhének csökkentése 
céljából ⌫ , amelyek kereskedési könyvvel kapcso latos tevékenysége mind abszolút, 
mind relatív értelemben elhanyagolható, lehet őséget kell biztosítani ⌦ ezen 
intézményeknek ⌫ az ezen irányelvhez csatolt I. és II. mellékletben el őírt 
követelmények helyett a 89/647/EGK  [2000/12/EK] irányelv alkalmazására; . 
 
93/6/EGK (15) 
preambulumbekezdés (kiigazított 
szöveg) 
(18) mivel a Az elszámolási/szállítási kockázat figye lemmel kísérésekor fontos figyelembe 
venni, hogy léteznek olyan rendszerek, am elyek hatékony védelmet nyújtanak a fenti 
kockázatok csökkentésére; . 
 
93/6/EGK (16) 
preambulumbekezdés (kiigazított 
szöveg) 
(19) mivel  az intézményeknek minden esetben meg kell felelniük ennek az irányelvnek a 
devizaárfolyam-kockázat fedezetét illet ően, a teljes üzleti tevékenységükre 
vonatkozóan;  ⌦ . ⌫ mivel a Alacsonyabb t őkekövetelményt kell el őírni az – akár 
statisztikailag alátámas ztottan, akár kötelez ő érvény ű kormányközi 
megállapodásoknak tulajdoníthatóan – egymás hoz szorosan kapc solódó valutákhoz 
fűződő pozíciókra, különös tekintettel az Eu rópai Monetáris Unió létrehozására; . 
 
HU 7   HU  
93/6/EGK (17) 
preambulumbekezdés (kiigazított 
szöveg) 
(20) mivel a Az minden  intézményekben  létező, az üzleti tevékenység egészére vonatkozó 
kamatlábkockázatot figyelemmel kísér ő és ellenőrző belső rendszerek rendkívül fontos 
módját képezik az ilyen kockázatok csökkentésének;  ⌦ . ⌫ mivel 
kKövetkezésképpen ezeket a rendszer eket a illetékes  hatóságoknak ⌦ kell 
felügyelni ⌫ vizsgálatának alá kell vetni ;. 
 
93/6/EGK (18) 
preambulumbekezdés (kiigazított 
szöveg) 
(21) mivel a hitelintézetek na gykockázatainak felügyeletér ől és ellenőrzéséről szóló, 1992. 
december 21 -i 92/121/EGK tanácsi irányelvnek  ⌦ Mivel a [2000/12/EK] irányelv ⌫ 
nem irányul  ⌦ nem hoz létre ⌫ közös szabályokat létrehozására  az olyan 
tevékenységek nagykockázatainak felügyeletére ⌦ és ellenőrzésére ⌫ vonatkozóan, 
amelyek f őként piaci kockázatoknak vannak kitéve ⌦ , ezért helyénvaló ilyen 
szabályokat megállapítani ⌫ ; mivel az el őbbi irányelv hivatkozik egy másik 
közösségi kezdeményezésre, melynek célja a módszerek kell ő összehangolása eze n a 
területen; . 
 
93/6/EGK (19) 
preambulumbekezdés (kiigazított 
szöveg) 
mivel közös szabályokat kell elfogadni a befe ktetési vállalkozások álta l viselt nagykockázatok 
felügyeletére és ellen őrzésére;  
 
Ø új szöveg 
(22) A működési kockázat az olyan intézményeket érint ő jelentős kockázat, amelyeknek a 
szavatolót őkéből kell biztosítani a fedezetet. Alapvet ően fontos, hogy alternatív 
módszerek biztosításával figyelemb e vételre kerüljön az EU-ban m űködő intézmények 
sokfélesége. 
 
93/6/EGK (20)–(22) 
preambulumbekezdés (kiigazított 
szöveg) 
mivel a hitelintézetek saját t őkéjének fogalma a hitelintézetek saját t őkéjéről szóló, 1989. 
április 17 -i 89/299/EGK tanácsi irányelvben már meghatározásra került;  
mivel az intézetek saját t őkéjének meghatározásához e meghat ározásnak kell alapul 
szolgálnia;  
mivel azonban indokolt, hogy ennek az irányelvnek az alkalmazásában az intézetek saját 
tőkéjének meghatározása eltérjen a fent említett irányelvben találhatótól annak érdekében, 
 
HU 8   HU hogy az ezen intézetek által folytatott, f őként piaci kockázatokkal járó tevékenységek 
sajátosságai is figyelembevételre kerüljenek;  
 
93/6/EGK (23) 
preambulumbekezdés (kiigazított 
szöveg) 
(23) mivel  a hitelintézetek ko nszolidált alapon történ ő felügyeletér ől szóló, 1992. április 6 -i 
92/30/EGK tanácsi irá nyelv  ⌦ A [2000/12/EK] irányelv ⌫ kimondja a 
konszolidáció elvét;  ⌦ . ⌫ mivel a Az előbbi irányelv nem állapít meg közös 
szabályokat az els ősorban piaci kockázatoknak kitett tevékenységet folytató pénzügyi 
szervezetek konszolidációjára; . mivel ez az irányelv hivatkozik egy másik közösségi 
kezdeményezésre, amelynek célja összehangolt intézkedések elfogadása ezen a 
területen;  
 
Ø új szöveg 
(24) Az egy csoporton belüli intézmények megfelel ő szolvenciájának bi ztosítása érdekében 
alapvetően fontos az, hogy a minimum t őkekövetelményeket a csoport összevont 
alapú pénzügyi helyzete alapján alka lmazzák. Annak biztosítására, hogy a 
szavatolót őke megfelel ő elosztásra kerüljön a csoport on belül és szükség szerint 
rendelkezésre álljon a befektetések védelmére, a minimum t őkekövetelményeket a 
csoporton belüli egyes intézményekre ke ll alkalmazni, amennyiben ezt a célkit űzést 
nem lehet eredményesen másként elérni. 
 
93/6/EGK (24) 
preambulumbekezdés (kiigazított 
szöveg) 
(25) mivel a A 92/30/EGK  ⌦ [2000/12/EK] ⌫ irányelv nem alkalmazható a befektetési 
vállalkozásból vagy vállalkozásokból álló, de hitelintézetet ma gában nem foglaló 
csoportokra; . mivel azonban kívánatosnak látszott  Ezért közös keretr ől ⌦ kell 
rendelkezni ⌫ biztosítani  a befektetési vállalkozás ok konszolidált alapon történ ő 
felügyeletének bevezetéséhez; . 
 
Ø új szöveg 
(26) Az intézményeknek biztosítaniuk kell, hogy az olyan kockázato kra tekintettel, 
amelyek őket érintik, illetve érinthetik, megfelel ő mennyiség ű, minőségű és elosztású 
belső tőkével rendelkezzenek. Ennek megfelel ően az intézményeknek stratégiával és 
eljárásokkal kell rendelkezniük bels ő tőkéjük megfelel őségének értékelésére és 
fenntartására. 
(27) Az illetékes hatóságoknak értékelni ük kell az intézmények szavatoló t őkéjének 
megfelelőségét tekintettel azokra a kockázatokra, amelyeknek az intézmények ki 
vannak téve. 
(28) Ahhoz, hogy a bels ő piac hatékonyan m űködjön, alapvet ően fontos, hogy jelent ősen 
javuljon a konvergencia az összehangolt közö sségi jogszabályok rendelkezéseinek 
végrehajtása és alkalmazása között. 
 
HU 9   HU (29) Ugyanezen oknál fogva és an nak biztosítása érdekében,  hogy a több tagállamban 
tevékenységet folytató közösségi intézményekre az egyes tagállamok illetékes 
engedélyezési és felügyeleti hatóságai fo lyamatos feladatainak eredményeként ne 
háruljanak aránytalan terhek, alapvet ően fontos az ille tékes hatóságok közötti 
együttműködés jelent ős javítása. Ebben az összefüggésben meg kell er ősíteni az 
összevont felügyeletet el látó hatóság szerepét. 
(30) Annak érdekében, hogy a bels ő piac egyre hatékonyabban m űködjön és a Közösség 
állampolgárai számára biztosítva legyen a megfelel ő szintű átláthatóság, szükséges, 
hogy az illetékes hatóságok oly módon hozzák nyilvánosságra ezen irányelv 
követelményei végrehajtásának módozatát, ami lehet ővé teszi az érdemi 
összehasonlítást. 
(31) A piaci fegyelem er ősítése, valamint az intézmények ar ra való ösztönzése érdekében, 
hogy javítsák piaci straté giájukat, kockázatellen őrzésüket és bels ő irányítási 
szervezetüket, rendelkezni ke ll az intézmények megfelel ő nyilvánosságra hozatali 
folyamatairól. 
 
93/6/EGK (25) 
preambulumbekezdés (kiigazított 
szöveg) 
Ö új szöveg 
(32) mivel időről időre szükségessé válhat az ezen irányelvb en megállapított részletes 
szabályok technikai kiigazítása a befektetés i szolgáltatások terü letén kialakult új 
fejlemények figyelembevétele érdekében;  mivel a Bizottság ennek megfelel ően e 
kiigazításokat azok szükségessé válásakor javasolni fogja  Ö Az irányelv 
végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskör 
gyakorlására vonatkozó eljárások megálla pításáról szóló, 1999. június 28-i 
1999/468/EK tanácsi határozattal10 összhangban kell elfogadni.  
 
Ð 93/6/EGK (26) 
preambulumbekezdés 
mivel a Tanácsnak egy kés őbbi szakaszban rendelkeznie kell ezen irányelvnek a m űszaki 
haladáshoz történ ő igazításáról a Bizottságra átruházo tt végrehajtási jogkör gyakorlására 
vonatkozó eljárás megállapításáról szóló, 1987. július 13 -i 87/373/EGK tanácsi h atározatnak11 
megfelelően; mivel a Bizottság javaslatára magának a Tanácsnak kell elvégeznie ezeket a 
kiigazításokat;  
 
93/6/EGK (27) 
preambulumbekezdés (kiigazított 
szöveg) 
mivel az irányelv alkalmazásának id őpontjától számított három éven belül rendelkezni  kell az 
irányelvnek a tapasztalatoknak, a pénzügyi piacok alakulásának és a szabályozó hatóságok 
                                                 
10 HL L 184., 1999.7.17., 23. o. 
11 HL L 197., 1987.7.18., 33. o.  
 
HU 10   HU nemzetközi fórumain végzett munkának megfelel ő felülvizsgálatáról;  mivel e 
felülvizsgálatnak magában kell foglalnia az olyan területek listájának esetleges 
felülvizsgálatát is, amelyek tech nikai kiigazítások alá eshetnek;  
 
93/6/EGK (28) 
preambulumbekezdés 
mivel ez az irányelv és az érté kpapírok terén a befektetési szol gáltatásokról szóló, 93/22/EGK 
irányelv olyan szorosan kapcsolódnak egymáshoz, hogy különböz ő időpontokban történ ő 
hatálybalépésük a verseny torzulásához vezethetne;  
 
Ø új szöveg 
(33) A piaci zavarok elkerülése és a szavatolót őke általános szintjének folyamatos 
biztosítása érdekében, helyénvaló különl eges átmeneti szabályokról rendelkezni. 
(34) Ez a rendelet összhan gban áll az alapvet ő jogokkal, valamint figyelembe veszi 
különösen az Európai Unió alapjogi chartája  által elismert elveket mint a közösségi 
jog általános elveit. 
(35) Az ezen irányelv nemzeti jogba történ ő átültetésére vonatkozó kötelezettségnek azokra 
a rendelkezésekre kell szorítkoznia, amelyek az eddigi irányelvekhez képest lényegi 
módosítást képviselnek. A változatlan re ndelkezések átülte tésére vonatkozó 
kötelezettség a korábbi irányelvek értelmében merül fel. 
(36) Ez az irányelv nem sértheti a VIII. melléklet B. részében felsorolt irányelvek nemzeti 
jogba történ ő átültetésére vonatkozó határid őkkel kapcsolatos tagállami 
kötelezettségeket. 
 
HU 11   HU  
93/6/EGK (kiigazított szöveg) 
ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET: 
⌦ I. FEJEZET ⌫ 
⌦ Tárgy, hatály és fogalommeghatározások ⌫ 
⌦ 1. SZAKASZ  ⌫ 
⌦ TÁRGY ÉS HATÁLY  ⌫ 
 
93/6/EGK (kiigazított szöveg) 
1. cikk 
1. ⌦ Ez az irányelv megállapítja a befektetés i vállalkozásokra és a hitelintézetekre 
vonatkozó t őkemegfelelési követelményeket, valamint az ezek kiszámítására és prudenciális 
felügyeletére vonatkozó szabályokat. ⌫ A tagállamok ezen irányelv követelményeit a 2. 
cikkben meghatározott befektetési vállalkozás okra és hitelintézetekre alkalmazzák. 
2. A tagállamok további, illetve szigorúbb követelményeket támaszthatnak az általuk 
engedélyezett befektetési vállalkoz ásokkal és hitelintézetekkel szemben. 
 
Ø új szöveg 
2. cikk 
1. Ezen irányelv 18., 20., 28-32., 34. és 39. cikké re figyelemmel a [2000/12/EK] irányelv 
68-73. cikke értelemszer űen alkalmazandó a befekt etési vállalkozásokra. 
Ezenkívül a [2000/12/EK] irányelv 71- 73. cikkei az alábbi helyzetekben 
alkalmazandók: 
a) olyan befektetési vállalkozás eset ében, amelynek anyavállalata tagállami 
hitelintézet anyavállalat;  
b) olyan hitelintézet esetében, amelyne k anyavállalata tagá llami befektetési 
vállalkozás anyavállalat; 
Amennyiben egy pénzügyi holdingtársaságnak hitelintézet és befektetési vállalkozás 
is leányvállalata, a hite lintézetre a követelmények a pénzügyi holdingtársaság 
összevont pénzügyi helyzete alapján alkalmazandók. 
 
HU 12   HU  
93/6/EGK 7. cikk (1)–(2) bekezdés 
(kiigazított szöveg) 
7. cikk  
Általános elvek  
1. A 4. és 5. cikkben e lőírt tőkekövetelményeket az olyan intézmények esetében, 
amelyek az ilyen vállalkozásoknak nem az anyavá llalatai, illetve leá nyvállalatai, egyéni 
alapon kell alkalmazni.  
2. A 4. és 5. cikkben el őírt követelményeket:  
– minden olyan intézmény esetében, amelyne k leányvállalata a 92/30/EGK irányelv 
értelmében vett hitelintézet, befektetési vállalkozás vagy egyéb pénzügyi intézmény, 
vagy amelynek ilyen szervezetben részesedése van, és  
– minden olyan intézmény esetében, amelyne k anyavállalata pénzügyi holdingtársaság , 
konszolidált alapon kell alkalmazni, a fent említett irányelvben és e cikk (7) -(14) 
bekezdésében megállapított módszereknek megfelel ően. 
 
93/6/EGK 7. cikk (3) bekezdés 
(kiigazított szöveg) 
Î1 2004/xx/EK 1. cikk  
Ö új szöveg 
2. Amikor valamely, az (2) bekezdés  ⌦ (1) bekezdés ⌫ hatálya alá tartozó csoport 
tagjai között nincs h itelintézet, a 92/30/EGK  ⌦ [2000/12/EK] ⌫ irányelvet kell 
alkalmazni,a következ őkre módosításokra  is figyelemmel: 
– pénzügyi holdingtársaság olyan pénzügyi  intézmény, amelynek leányvállalatai 
kivétel nélkül vagy alapvet ően befektetési vállalkozások vagy olyan egyéb pénzügyi 
szervezetek, amelyek közül legalább egy befektetési vállalkozásnak min ősül, és 
amely a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó h itelintézetek, biztosítóintézetek és 
befektetési vállalkozások kiegészít ő felügyeletér ől szóló, 2002. december 16 -i 
2002/87/EK európai parlamenti és tan ácsi irányelv értelmében nem min ősül vegyes 
pénzügyi holdingtársasá gnak12, 
– vegyes tevékenység ű holdingtársaság olyan anya vállalat, amely a 2002/87/EK 
irányelv értelmében nem min ősül pénzügyi holdingtár saságnak, befektetési 
vállalkozásnak vagy vegyes pénzügyi holdingtársaságnak, és amelynek 
leányvállalatai közül legalább eg y befektetési vállalkozásnak min ősül, 
– - illetékes hatóságok azok a nemzeti hatóságok, amelyeket törvényi vagy 
rendeleti rendelkezések hatalmaznak fel a befektetési vállalkozások felügyeletére  
                                                 
12 HL L 35., 2003.2.11., 1. o.  
 
HU 13   HU – a 92/30/EGK irányelv 3. cikke (5) bekezdésének második pontját n em kell 
alkalmazni,  
Öa) ahol az irányelv „hitelintézeteket” említ, ott „befektetési vállalkozásokat”  kell 
érteni,  
(b) ahol a 92/30/EGK  ⌦ [2000/12/EK] ⌫ irányelv 4.  ⌦ 125. ⌫ cikke (1) és 
(2) bekezdésében  és 7. cikkében  ⌦ 104. cikkének (2) bekezdése ⌫ a 
77/780/EGK  ⌦ [2000/12/EK] ⌫ irányelv ⌦ egyéb cikkeit ⌫ említi, ott a 
93/22/EGK  helyébe a  ⌦ 2004/39/EK ⌫ irányelvet lép  kell ⌦ érteni ⌫ ; 
c) a 92/30/EGK  ⌦ [2000/12/EK] ⌫ irányelv 3. cikkének (9) bekezdése  ⌦ 39. 
cikkének (3) bekezdése ⌫ és a 8. cikke  szempontjából az Î1 európai 
bankügyi bizottságra  történő hivatkozáson helyébe  a Tanácsra és a 
Bizottságra történ ő hivatkozást lép  kell érteni; 
d) ⌦a [2000/12/EK] irányelv 140. cikkének (1) bekezdését ől eltérve, 
amennyiben egy csoport tagjai között nincs hitelintézet, ⌫ a 7.  ⌦ azon ⌫ 
cikk első mondata helyébe a következ ő rendelkezés lép: „Ha valamely 
befektetési vállalkozás, pénzügyi holdingtársaság vagy vegyes tevékenység ű 
holdingtársaság olyan leányvállalat ot vagy leányvállalatokat ellen őriz, amelyek 
biztosítótársaságok, az illetékes hatóságok és a biztosítási vállalkozások 
közérdekű felügyeletének feladatával megbízott hatóságok szorosan 
együttműködnek”. 
 
Ð 93/6/EGK 7. cikk (4) bekezdés 
(új szöveg) 
4. A (3) bekezdés hatálya alá tartoz ó csoportok felügyeletét konszolid ált alapon ellátni köteles 
vagy megbízott, illetékes ható ságok az ilyen csoportok konszo lidált alapú felügyeletének 
további összehangolásáig – amennyiben a körülmények indokolják – eltekinthetnek e 
kötelezettségt ől, amenny iben az ilyen csoportban minden befektetési vállalkozás:  
i. az V. melléklet (9) bekezdésében szerepl ő szavatolót őke-meghatározást alkalmazza;  
ii. egyéni alapon megfelel a 4. és 5. ci kk által megállap ított követelményeknek;  
iii. megfelelő rendszert hoz létr e a tőke és a csoporton belüli egyéb pénzügyi 
intézmények finanszírozási forrá sainak felügyeletére és ellen őrzésére.  
 
Ð 93/6/EK 7. cikk (5) és (6) 
bekezdés (kiigazított szöveg) 
5. Az illetékes hatóságok kötelezik a (4) -(5) bekezdés értelmében  felmentést kapott 
csoportokba tartozó befektetési vá llalkozásokat, hogy értesítsék őket azokról a kockázatokról, 
amelyek pénzügyi helyzetüket ves zélyeztethetik, beleértve a t őkéjük és finanszírozásuk 
forrásaival és összetételével kapcsolatos kockázatokat is. Ha az illetékes hatóságok ennek 
alapján megállapítják, hogy e befektetési vá llalkozások pénzügyi hely zete nem biztosított 
kellőképpen, kötelezik őket, hogy tegyenek inté zkedéseket, ideértve – szükség esetén – az e 
vállalkozásoktól a csoport más tagjaih oz történő tőketranszferek korlátozását is.  
 
HU 14   HU 6. Ha az illetékes hatóságok eltekintenek a (4) -(5) bekezdésben el őírt konszolidált alapú 
felügyelet kötelezettségét ől, más, megfelel ő intézkedéseket hoznak az egész csoport – 
beleértve a tagállamok területén kív ül elhelyezked ő vállalkozásokat is – kockázatainak, 
nevezetesen nagykockázat -vállalásainak felügyeletére.  
 
Ð 93/6/EGK (kiigazított szöveg) 
⌦ 2. SZAKASZ  ⌫ 
FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK 
 
Ð 93/6/EGK 2. cikk (1) bekezdés 
(kiigazított szöveg) 
Ö új szöveg 
3. cikk 
1. Ezen irányelv alkalmazásában Ö a következ ő fogalommeghatározásokat kell 
alkalmazni:  
(a)1. hitelintézet ⌦ a [2000/12/EK] irányelv 4. cikkének (1) bekezdésében 
meghatározott hitelintézetet jelenti; ⌫ minden olyan intézet, amely megfelel a 
hitelintézetek tevékenységének megk ezdésére és folytatására vonatkozó 
törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szól ó, 
1977. december 12 -i (77/780/EGK) els ő tanácsi irányelv13 1. cikkének els ő 
francia bekezdésében foglalt meghatározásnak, a 89/647/EGK irányelv által 
előírt követelményekre is figyelemmel;  
 
Ð 93/6/EGK 2. cikk (1) bekezdés 
(kiigazított szöveg) 
Ö új szöveg 
b) befektetési vállalkozás ⌦ a 2004/39/EK irányelv 4. cikkének (1) 
bekezdésében meghatározott minden olyan intézet ⌫ , amely megfelel a 
93/22/EGK irányelv 1. cikkének 2. pontjában foglalt meghatározásn ak, az az 
⌦ azon ⌫ irányelv által el őírt követelményekre hatálya alá tartozik, kivéve: 
a) i. a hitelintézeteket; 
b) ii. ⌦ az e cikk (1) bekezdésének ⌫ 20 ⌦ p) pontjában ⌫ meghatározott 
helyi vállalkozásokat; valamint  
c) iii. azokat a vállalkozásokat, amelyek csupán arra Ö jogosultak, hogy 
befektetési tanácsadási szolgáltatást nyújtsanak és/vagy  átvegyék és 
                                                 
13 HL L 322., 1977.12.17., 30. o.  A 89/646/EGK irányelvvel (HL L 386., 1989.12.30., 1. o.) módosított 
irányelv.  
 
HU 15   HU továbbítsák a befektet ők megbízásait, de nem rendelkeznek az ügyfeleik 
tulajdonát képez ő pénzzel vagy értékpapírokkal, és amelyek ebb ől 
kifolyólag nem vállalhatnak tartozást ügyfeleikkel szemben; 
 
Ð 93/6/EGK 2. cikk (3)–(4) 
bekezdés (kiigazított szöveg) 
3. c) intézmények a hitelintézetek és  a befektetési vállalkozások; 
4. d) elismert harmadik országbeli befektet ési vállalkozások az olyan vállalkozások, 
⌦ amelyek teljesítik a következ ő feltételeket: ⌫ 
⌦i. olyan ⌫ vállalkozások, amelyekre, ha azokat a Közösségen belül 
alapították volna, kiterjedne a be fektetési vállalkozás meghatározása;   
⌦ii. olyan vállalkozások ⌫, amelyek harmadik országban engedéllyel 
rendelkeznek;  
⌦iii. olyan vállalkozások ⌫, amelyek olyan pruden ciális szabályoknak a 
hatálya alá tartoznak és felelnek meg, amelyeket a hatáskörrel bíró 
hatóságok legalább olyan szigorúnak tart anak, mint az ezen irányelvben 
megállapítottak;  
 
Ð 93/6/EGK (kiigazított szöveg) 
Ö új szöveg 
5. e) pénzügyi eszközök a 93/22/EGK irányelv mellékletének B. részében felsorolt 
eszközök  az Ö olyan szerz ődések, amelyek egy fél vonatkozásában 
pénzeszközt, egy másik fél vonatkozás ában pedig pénzügyi kötelezettséget 
vagy tulajdonjogot megtestesít ő értékpapírt eredményeznek;  
 
Ð 93/6/EGK 2. cikk (6) és (7) 
bekezdés 
6. az intézmények kereskedési könyvének a következ őket kell tartalmaznia:  
a) az olyan pénzügyi eszközökhöz, áru - és származtatott áruügyletekhez 
kapcsolódó tulaj donosi (saját) pozíciók, amelyeket az intézmény 
újraértékesítési céllal tart, és/vagy azzal a céllal vásárolt, hogy a vételi és 
eladási árak közötti tényle ges és/vagy várható különbözetb ől, vagy az egyéb 
ár- vagy kamatláb -változásokból rövidtávú haszonra t egyen szert, valamint az 
egyidejű, ellentétes el őjelű (egymást fedez ő) közvetít ői - vételi és eladási - 
ügyletekb ől (matched principal broking -ból) származó pénzügyi eszközbeli, 
áru- ás származtatott áru -ügyletbeli pozíciók, illet őleg a kereskedési könyv 
egyéb elemeinek fedezésére szolgáló pozíciók;  
b) a II. melléklet (1), (2), (3) és (5 ) bekezdésében említett kiegyenlítetlen 
tranzakciókból, nyitva szállításokból és t őzsdén kívüli (OTC) származtatott 
ügyletekb ől származó kockázatok, a II. melléklet (4) beke zdésében említett, a 
 
HU 16   HU fenti a) pontban meghatározott  kereskedési könyvben szerepl ő, értékpapírokon 
vagy árukon alapuló visszavásárlási (repó) megállapodásokból, valamint 
értékpapír - és áru -kölcsönzésb ől származó kockázatok, az ugyanabban a 
bekezdésben leírt , fordított visszavásárlási (re pó) megállapodásokból, valamint 
értékpapír - és áru -kölcsönügyletekb ől származó olyan kockázatok, amelyek 
megfelelnek vagy az alábbi i ., ii., iii. és v. alpont felté teleinek, vagy az iv. és v. 
alpont feltételeinek, amennyiben az illetékes hatósá gok jóváhagyják azt:  
i. a kockázatokat naponta értékelik, piaci értéken, a II. mellékletben 
megállapított eljárásnak megfelel ően; 
ii. a biztosítékot a szóban forgó megállapodásokban vagy ügyletekben 
érintett értékpapíro k és áruk értékébe n bekövetkezett tényleges 
változások figyelembevételével kiig azítják az illetéke s hatóságok által 
elfogadható szabálynak megfelel ően; 
iii. a megállapodás vagy az ügylet rendelk ezik arról, hogy a másik fél 
mulasztása esetén az intézmény követelése automatik usan és azonnal 
kiegyenlítésre kerüljön a má sik fél követelése terhére;  
iv. az adott megállapodás vagy ügylet szakmaközi jelleg ű; 
v. az ilyen jelleg ű megállapodások és ügyletek elfogadott és indokolt 
használatukra korlátozódnak, és a mesterséges ügyletek, különösen a 
nem rövid távúak, ki vannak zárva; valamint  
c) azok a díjak, jutalékok, kamatok, osztalékok és a t őzsdén forgalmazott 
származtatott eszközökhöz kapcsol ódó fedezet formájában jelentkez ő 
kockázatok, amelyek közvetlenül kapcsolódnak a II. mellékle t 6. pontjában 
említett kereskedési könyvben szerepl ő tételekhez.  
 Az egyes tételeket olyan objektív eljárások - beleértve adott esetben az adott 
intézmény számviteli el őírásait is - alapján kell felvenni a kereskedési könyvbe, 
illetve abból kiiktatni, ame lyek következetes végrehajtását a illetékes hatóságok 
felülvizsgálatnak vethetik alá;  
 
93/6/EGK 2. cikk (7) bekezdés 
(kiigazított szöveg) 
7. az anyavállalat, a leányvállalat és a pé nzügyi intézmény fogalmát a 92/30/EGK 
irányelv 1. cikkének megfelel ően kell  meghatározni;  
 
93/6/EGK 2. cikk (8) bekezdés 
(kiigazított szöveg) 
8. pénzügyi holdingtársaság az olyan pénz ügyi intézmény, amelynek leányvállalatai 
kizárólag vagy f őként hitelintézetek, befektetés i vállalkozások vagy más pénzügyi 
intézmények, amelyeknek l egalább az egyike hitelintézet vagy befektetési 
vállalkozás;  
 
HU 17   HU  
Ø új szöveg 
f) tagállami befektetési vállalkozás anyavá llalat az olyan befektetési vállalkozás, 
amelynek leányvállalata intézmény vagy más pénzügyi intézmény, vagy 
amelynek ilyen szervezetben részesedése van, és amely nem leányvállalata egy 
ugyanabban a tagállamban engedély ezett másik intézménynek vagy 
ugyanabban a tagállamban létrehozo tt pénzügyi holdingtársaságnak, és 
amelyben ugyanabban a tagállamban enge délyezett egyéb intézménynek nincs 
részesedése; 
g) EU-szint ű befektetési vállalkozás anyavállal at az olyan tagáll ami anyavállalat, 
amely nem leányvállalata bármely tagállamban engedélyezett másik 
intézménynek vagy bármely tagállamban létrehozott pénzügyi 
holdingtársaságnak, és amelyben bármel y tagállamban engedélyezett egyéb 
intézménynek nincs részesedése; 
 
93/6/EGK 2. cikk (9) bekezdés 
(kiigazított szöveg) 
9. kockázatsúlyozások a 89/647/EGK irányelv értelmében a másik félre alkalmazandó 
hitelkockázati fokozatok.  Azonban a befektetési vállalkozásokkal vagy elf ogadott 
harmadik országbeli befektetési vállalkozásokk al szemben fennálló követeléseket, az 
elfogadott elszámolóházakkal és t őzsdékkel szembeni kockázatot ugyanúgy kell 
súlyozni, mint amikor a másik fél hitelintézet;  
 
98/33/EK 3. cikk 1. pont 
(kiigazított szöveg) 
10h) tőzsdén kívüli (OTC) származtatott ügyletek ⌦ a [2000/12/EK] irányelv IV. 
mellékletében szerepl ő jegyzékbe tartozó ⌫ azok a mérlegen kívüli  tételek, 
⌦ azokon kívül, amelyekhez az azon irányelv III. mellékletének (2) 
bekezdése értelmében nulla kitettségi értéket rendelnek ⌫;amelyekre a 
89/647/EGK irányelv 6. cikke  (3) bekezdésének els ő albekezdése szerint az 
említett irányelv II. mellékletében szerepl ő módszereket kell alkalmazni;  
 
93/6/EGK (kiigazított szöveg) 
11i. szabályozott piac ⌦ a 2004/39/EK irányelv 4. cikkének (14) bekezdésében 
meghatározott ⌫ piac, amely megfelel a 93/ 22/EGK irányelv 1. cikk (13) 
bekezdésében foglalt meghatározásnak ; 
 
93/6/EGK (kiigazított szöveg) 
12. minősítő tételek  a 89/647/EGK irányelv 6. cikke (1) bekezdésének b) pontjában 
említett eszközökhöz kapcsolódó, illetve be fektetési vállalkozások vagy elfogadott 
harmadik országbeli befektetési vállalkozások által kibocsátott hitelviszonyt 
megtestesít ő értékp apírokhoz kapcsolódó hosszú és rövid pozíciók.  Ezenfelül a 
hitelviszonyt megtestesít ő értékpapírokhoz kapcsolódó hosszú és rövid pozíciók, 
amennyiben megfelelnek a következ ő feltételeknek: az ilyen eszközöket legalább egy 
 
HU 18   HU tagállam szabályozott piacán vagy valamely harmadik ország t őzsdéjén jegyzik, 
amennyiben e t őzsdét az adott tagállam illetékes hatóságai elismerik;  másodszor azt 
az érintett intézménynek kell ően likvidnek kell min ősítenie, illetve - a kibocsátó 
szolvenciája miatt - a mulasztási kockázat ol yan fokozatába soroltnak kell lennie, 
amely a 89/647/EGK irányelv 6. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett 
értékpapírokéval megegyez ő vagy annál alacsonyabb;  az illetékes hatóságok 
megvizsgálhatják az értékpapírok ér tékelésének módját, és felülbírál hatják az 
intézmény döntését, ha úgy vélik, hogy az érinte tt értékpapírok esetében a mulasztási 
kockázat túl magas ahhoz, hogy azok min ősítő tételek legyenek.  
 Tekintet nélkül a fentiekre és tová bbi összehangolásig az illetékes hatóságoknak 
mérlegelési jog uk van arra, hogy min ősítő tételként ismerjenek el olyan 
értékpapírokat, amelyek kell ően likvidek, és amelyek - a kibocsátó fizet őképessége 
miatt - a mulasztási kockázat olyan fokozatába tartoznak, amely a 89/647/EGK 
irányelv 6. cikke (1) bekezdésének b) p ontjában említett értékpapírokéval 
megegyez ő vagy annál alacsonyabb.  Az ilyen értékpapírokhoz kapcsolódó 
mulasztási kockázatot ilyen fokozatúnak kell  értékelnie legalább két, az illetékes 
hatóságok által elismert hitelmin ősítő szervezetnek, vagy egy ilyen hitelminősítő 
szervezetnek, amennyiben semmilyen más,  a illetékes hatóságok által elismert 
hitelminősítő szervezet nem sorolja azokat e szint alá.  
 Az illetékes hatóságok azonban eltekinthetnek az el őző mondatban említett 
feltételtől, ha azt indokolatlanna k tartják, például a piac, a kibocsátó, a kibocsátás 
jellegzetességeire vagy e jellegzetességek valamely kombinációjára való tekintettel.  
 Ezen túlmen ően az illetékes hatóságok kötelezhetik az intézményeket az I. melléklet 
14. pontjának 1. táblázatában sze replő maximális súlyozás alkalmazására azon 
eszközök esetében, amelyek különös kocká zatot jelentenek a kibocsátó nem 
elégséges fizet őképessége miatt vagy li kviditási szempontból.  
 A tagállamok illetékes hatóságai rends zeresen tájékoztatják a Tanácsot és a 
Bizottságot a min ősítő tételek értékelésénél alkalmazott módszerekr ől, különösen a 
kibocsátás likviditási szintjének és a kibocsátó fizet őképességének értékeléséhez 
alkalmazott módszerekr ől; 
13. központi kormányzati tételek a 89/ 647/EGK irányelv 6. cikke ( 1) bekezdésének a) 
pontjában említett aktívákhoz kapcsolódó hosszú és rövid pozíciók, valamint azok, 
amelyekhez ugyanezen irányelv 7. cikkében 0 % -os súlyozást rendeltek;  
 
93/6/EGK 2. cikk (14) bekezdés 
(kiigazított szöveg) 
14.j) átváltható értékpapír az olyan értékpapír, amely birt okosának választása szerint 
átváltható más értékpapírra, álta lában a kibocsátó részvényére ; 
 
98/31/EK 1. cikk 1. pont b) alpont 
(kiigazított szöveg) 
15.k) opciós utalvány az olyan értékpapír, am ely jogot biztosít a birtokosának, hogy 
meghatározott áron, alapul szolgáló eszközt vásároljon a utalvány  lejárati napig 
 
HU 19   HU vagy napon, és amelynek a teljesítése tö rténhet magának az alapul szolgáló 
eszköznek az átadásával  vagy készpénzfizetéssel; 
16. l) készletfinanszírozás az olyan pozíciók, amelyeknél a tényleges árukészletet 
határidősen értékesítették, és a finanszírozás költségét a határid ős értékesítés 
időpontjáig zárolták; 
 
98/31/EK 1. cikk 1. pont c) alpont 
(kiigazított szöveg) 
17.m) visszavásárlási megállapodás és fordíto tt visszavásárlási megállapodás minden 
olyan megállapodás, amely az intézmény vagy a másik fél értékpapírjainak vagy áruinak, vagy az értékpapírok vagy az áruk tulajdonjogához f űződő 
garantált jogainak átruházásáról rend elkezik, – amennyiben e garanciát olyan 
elfogadott t őzsde bocsátja ki, amely az értékpapírokhoz vagy az árukhoz 
fűződő jogokkal rendelkezik, és a megállapodás nem teszi lehet ővé az 
intézmény számára, hogy az adott értékpapírt vagy árut adott id őpontban 
egyszerre több félnek ruházza át vagy adja biztosítékul – az átruházó meghatározott áron, meghatározott vagy meghatározandó jöv őbeli időpontban 
történő visszavásárlási kötelezettség e mellett; a megállapodás az 
értékpapírokat, illetve árukat eladó intézmény szempontjából visszavásárlási megállapodásnak, az értékpapírokat megvásárló intézmény szempontjából fordított visszavásárlási megállapodásnak tekintend ő;
 
 
93/6/EGK 2. cikk (17) bekezdés 2. 
albekezdés 
 A fordított visszavásárlási megá llapodás szakmaközi tranzakciónak min ősül, ha a 
másik fél közösségi szinten  prudenciális koordináció al á esik, vagy a 89/647/EGK 
irányelv értelmében vett «A» zónába tart ozó hitelintézet, vagy elfogadott harmadik 
országbeli befektetési vállalkozás, vagy ha a megállapodást elfogadott 
elszámolóházzal vagy t őzsdével kötik;  
 
98/31/EK 1. cikk 1. pont d) alpont 
(kiigazított szöveg) 
18.n) értékpapír- vagy árukölcsönzés, valamint  értékpapír- vagy áru-kölcsönvétel 
minden olyan tranzakció, amelynek sorá n az intézmény vagy a másik fél 
értékpapírokat vagy árukat ruház át megfelel ő ügyleti biztosíték ellenében, 
azzal a kötelezettségvállalá ssal, hogy a kölcsönbe vev ő azonos érték ű 
értékpapírokat, illetve árukat fog visszaadni valamely jöv őbeli vagy a 
kölcsönbe adó által meghatározott id őpontban; a tranzakci ó az értékpapírokat 
vagy árukat átruházó intézmény szempontjából értékpapír- vagy 
árukölcsönzésnek, annak az intézményne k a szempontjából pedig, amelyre az 
értékpapírokat vagy árukat átruhá zzák, értékpapír- vagy árukölcsönvételnek 
tekintendő; 
 
HU 20   HU  
98/31/EK 1. cikk 1. pont d) alpont 
 Az értékpapír - vagy árukölcsönvétel szakma közi tranzakciónak min ősül, ha a másik 
fél közösségi szinten prudenciális koordi náció alá esik, vagy a 89/647/EGK irányelv 
értelmében vett «A» zónába tartozó hiteli ntézet, vagy elfogadott harmadik országbeli 
befektetési vállalkozá s, vagy ha az ügyletet elfogadott elszámolóházzal vagy 
tőzsdével kötik;  
 
93/6/EGK 2. cikk (19) bekezdés 
(kiigazított szöveg) 
19.o) klíringtag a t őzsdének vagy az elszámolóháznak az a tagja, amelynek közvetlen 
szerződéses kapcsolata van a központi pa rtnerrel (aki garantálja a m űveletek 
helyes elvégzését); a nem klíringt agok ügyleteiket valamely klíringtagon 
keresztül intézhetik;  
 
Ð 93/6/EGK 2. cikk (20) bekezdés 
(kiigazított szöveg) 
Ö új szöveg 
p)20.  helyi vállalkozás az olyan vállalkozás, amely csak  saját számlájára köt 
ügyleteket a  pénzügyi határid ős vagy opciós Ö vagy egyéb derivatíveszköz-
piacokon  tőzsdén , Ö valamint készpénzpiacokon a derivatíveszköz-piaci 
pozíciók fedezésének kizárólagos céljával, vagy amely azon piacok  más 
tagjai számlájára ugyanazon t őzsde más tagjai számára árat képezve  Ö köt 
ügyleteket  , és Ö amelyeket  ugyanezen t őzsde Ö piacok  valamely  
klíringtagjai garantálják, Ö ahol  az ilyen vállalkozások  által kötött 
szerződések teljesítésének biztosítására a felel ősséget ugyanazoknak a 
tőzsdének  Ö piacoknak  vala mely  a klíringtagjai vállalják és ezeket a 
szerződéseket figyelembe kell venni a klíringtag teljes t őkekövetelményének 
kiszámításánál, amennyiben a helyi vállalkozás pozíciói teljesen elkülönülnek 
a klíringtagéitól ; 
 
Ð 93/6/EGK 2. cikk (21) bekezdés 
21.q) delta-tényez ő az opció árában az a nnak alapjául szolgáló  befektetési eszköz 
árfolyamában bekövetkezett kismérték ű változás hatására várható változás; 
 
Ð 93/6/EGK 2. cikk (22) bekezdés 
(kiigazított szöveg) 
22. az I. melléklet 4. pontja alkalmazásában a hosszú pozíció olyan pozíció, amelyben az 
intézmény rögzítette azt a kamatlábat, amelyet a jöv őben valamikor meg fog kapni, 
rövid pozíció pedig az olyan pozíció, amel yben azt a kamatlábat rögzítette, amelyet 
valamikor a jöv őben meg fog fizetni;  
 
HU 21   HU  
Ð 93/6/EGK 2. cikk (23) bekezdés 
(kiigazított szöveg) 
23.r) szavatolót őke a 89/299/EGK   ⌦ [2000/12/EK] ⌫  irányelvben meghatározott 
szavatolót őke. Ez a meghatározás azonban az V. mellékl etben foglalt 
körülmények esetén módosítható ; 
 
Ð 93/6/EK 2. cikk (24) és (25) 
bekezdés (kiigazított szöveg) 
24. indulótőke a 89/299/EGK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 1. és 2. eleme;  
25 eredeti szavatolót őke a 89/299/EGK irányelv 2. cikke  (1) bekezdésének 1., 2. és 3. 
elemeinek összege, csökkentve a 9., 10. és 11. elemek összegével;  
 
Ð 93/6/EGK 2. cikk (26) bekezdés 
26.s) tőke a szavatolót őke;. 
 
Ð 93/6/EGK 2. cikk (27) bekezdés 
(kiigazított szöveg) 
27. a módosít ott futamid őt az I. melléklet 26. pontjában szerepl ő képlet 
alkalmazásával kell kiszámítani.  
 
Ø új szöveg 
Az összevont alapú felügyelet gyakorlása cél jából a befektetési vállalkozás fogalma 
kiterjed az elfogadott harmadik or szágbeli befektetési vállalkozásokra. 
Az első albekezdés e) pontja alkalmazásában  a pénzügyi eszközök tartalmazzák 
mind az els ődleges pénzügyi eszközöket vagy kész pénzt, mind a deri vatív pénzügyi 
eszközöket, amelyek értéke az alapul sz olgáló pénzügyi eszköz árából vagy egy 
alapul szolgáló egyéb té tel rátájából, indexéb ől vagy árából származik, és magában 
foglalja legalább a 2004/39/EK irányelv  I. mellékletének C. szakaszában 
meghatározott eszközöket. 
 
Ð 93/6/EGK 2. cikk (7) és (8) 
bekezdés (kiigazított szöveg) 
2. Az „anyavállalat”, „leányvállalat”, ⌦ „vagyonkezel ő vállalat” ⌫ és „pénzügyi 
intézmény” ⌦ fogalma ⌫ ⌦ kiterjed ⌫ a 92/30/EGK  ⌦ [2000/21/EK] ⌫ irányelv 
⌦ 4. cikkében ⌫ 1. cikkének megfelel ően ⌦ ekként ⌫ meghatározott 
⌦ vállalkozásokra ⌫. 
A „pénzügyi holdingtársaság” , ⌦ a „tagállami pénzügyi holding társaság anyavállalat" , az 
„EU-szintű pénzügyi holding társ aság anyavállalat”  és a „ kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó 
vállalkozás”  fogalma ⌫ olyan pénzügyi intézmény, amelynek leányvállalatai kivétel nélkül 
vagy alapvet ően hitelintézetek, be fektetési vállalkozások vagy olyan egyéb pénzügyi 
 
HU 22   HU szervezetek, amelyek közül legalább egy hite lintézetnek vagy befektetési vállalkozásnak 
minősül ⌦ kiterjed a [2000/12/EK] irányelv 4. cikkében meghatározottak szerinti 
vállalkozásokra, kivéve ahol az irányelv hitelintézeteket említ, ott intézményeket kell érteni. ⌫ 
 
Ø új szöveg 
3. A [2000/12/EK] irányelvnek a 2. cikk (1) bekezdésén ek hatálya alá tartozó, 
hitelintézeteket nem tart almazó csoportokra történ ő alkalmazása céljából az alábbi 
meghatározásokat kell alkalmazni: 
 
2002/87/EK 26. cikk (kiigazított 
szöveg) 
1.a) „pénzügyi holdingtársaság” ol yan pénzügyi intézmény, amelynek 
leányvállalatai kivétel nélkül vagy alapvet ően befektetési vállalkozások vagy 
olyan egyéb pénzügyi intézmények, amel yek közül legalább egy befektetési 
vállalkozásnak min ősül, és amely a 2002/87/EK európai parlamenti és tanácsi  
irányelv14 értelmében nem min ősül vegyes pénzügyi holdingtársaságnak;  
2. b) „vegyes tevékenység ű holdingtársaság” olyan anyavállalat, amely a 
2002/87/EK irányelv értelmében nem min ősül pénzügyi hold ingtársaságnak, 
befektetési vállalkozásnak vagy vegye s pénzügyi holdingtársaságnak, és 
amelynek leányvállalatai közül lega lább egy befektetési vállalkozásnak 
minősül; 
3. c) „illetékes hatóságok” azok a nemzeti hatóságok, amelyeket törvényi vagy 
rendeleti rendelkezések hatalmazna k fel a befektetési vállalkozások 
felügyeletére. 
 
93/6/EGK (kiigazított szöveg) 
⌦ II. FEJEZET ⌫ 
INDULÓT ŐKE 
 
93/6/EGK 2. cikk (24) bekezdés 
(kiigazított szöveg) 
4. cikk 
1. indulótőke a 89/299/EGK  ⌦ [2000/12/EK] ⌫ irányelv 2. cikke  (1) bekezdésének  ⌦ 57. 
cikkének ⌫ 1. és 2. eleme  ⌦ a) és b) pontja ⌫ . 
                                                 
14 HL L 35., 2003.2.11., 1. o. 
 
HU 23   HU  
93/6/EGK 3. cikk (1)–(2) bekezdés 
(kiigazított szöveg) 
5. cikk 
1. 125 000 ECU  ⌦ euro ⌫ indulótőkével kell rendelkezniük azoknak a befektetési 
vállalkozásoknak, ⌦ amelyek saját számlájukra nem köt nek ügyleteket semmilyen pénzügyi 
eszközzel, és nem jegyeznek pénzügyieszköz-kib ocsátást saját kötelezet tségvállalással, de ⌫ 
az ügyfelek pénzével és/vagy értékpapírjaival rendelkeznek, és a következ ő szolgáltatások 
valamelyikét nyújtják: 
a) pénzügyi eszközökre vonatkozó befektet ői megrendelések átvétele és 
továbbítása;  
b) befektet ők pénzügyi eszközökre vonatkozó me grendeléseinek teljesítése;  
c) pénzügyi eszközökb ől álló egyedi befektet ési portfóliók kezelése.  
amennyiben saját számlájukra nem kötnek ügyle teket semmilyen pénzügyi 
eszközzel, és nem jegyeznek pénzügyieszköz -kibocsátást saját 
kötelezettségvállalással.  
A kereskedési könyvben nem szerepl ő pénzügyieszköz -pozíciók birtoklása a 
szavatolót őke befektetése céljából nem min ősül ügyletkötésnek az els ő, illetve 
második bekezdés értelmében.  
2. Az illetékes hatóságok azonban  engedélyezhetik azoknak a befektetési 
vállalkozásoknak, amelyek a befektet ők pénzügyi eszközeire vonatkozó megrendeléseit 
teljesítik, hogy saját számlájukon ily en eszközöket tartsanak, amennyiben ⌦ az alábbi 
feltételek teljesülnek ⌫ : 
a) az ilyen pozíciók csak abból szár maznak, hogy a vállalkozás a befektet ő 
megrendeléseit nem tudta pontosan fedezni;  
b) az összes ilyen pozíció teljes piaci értéke a vá llalkozás indulót őkéjének 
maximum 15 %-a;  
c) a vállalkozás megfelel a 18., 20. és 28. cikkben el őírt ⌦ megállapított ⌫ 
követelményeknek; valamint  
d) ezek a pozíciók jellegüket tekintve esetlegesek, ideiglenesek, és szigorúan az 
adott tranzakció elvégzéséhez szükséges id őszakra korlátozódnak. 
A kereskedési könyvben nem szerepl ő pénzügyieszköz-pozíc iók birtoklása a 
szavatolót őke befektetése céljából nem min ősül ügyletkötésnek az els ő, illetve a 
harmadik bekezdés értelmében. 
3.2 A tagállamok az (1) bekezdésben említett összeget 50 000 ECU -re ⌦ euróra ⌫ 
csökkenthetik, ha a vállalkozás nem jogosult az ügyfelek pénzével vagy értékpapírjaival 
 
HU 24   HU rendelkezni, saját számlára ügyleteket kötni vagy  saját kötelezettségváll alással kibocsátásokat 
jegyezni. 
 
93/6/EGK 3. cikk (3) bekezdés 
(kiigazított szöveg) 
3. Az egyéb befektetési vállalkozásoknak 730000 ECU indulót őkével kell rendelkezniük.  
 
2004/39/EK 67. cikk (2) bekezdés 
(kiigazított szöveg) 
6. cikk 
4. A 2. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett vállalkozások  ⌦ A helyi 
vállalkozásoknak ⌫, amennyiben kihasználják a 2004/39 /EK irányelv 31. vagy 32. cikke 
értelmében  cikkében ⌦ megállapított ⌫ letelepedés és a szolgá ltatásnyújtás szabadságát, 
50000 euro indulót őkével kell rendelkezniük. 
 
2004/39/EK 67. cikk (3) bekezdés 
(kiigazított szöveg) 
7. cikk 
A 93/6/EGK irányelv felülvizsgálatáig  A 2.  ⌦ 3. ⌫ cikk b) pontjának iii. alpontjában 
említett vállalkozások az alábbi fedezeti formák valamelyikével rendelkeznek: 
a) 50 000 euro indulót őke; 
b) a Közösség egész területére kiterjed ő szakmai felel ősségbiztosítás vagy egyéb 
hasonló, szakmai gondatlanságból származó felel ősséggel szembeni szavatosság, 
amelynek értéke minden követelésre vonat kozóan legalább 1 000 000 euro, összesen 
pedig minden követelésre vonatkozóan évente 1 500 000 euro; 
c) az indulót őke és szakmai felel ősségbiztosítás olyan ötvözése, amely az a) vagy a b) 
pontban említett fedezetnek megfelel ő szintet biztosít. 
A Bizottság az Eurostat által közzétett eu rópai fogyasztói árindexben bekövetkezett 
változások figyelembevétele céljából rendszeresen felülvizsgálja az els ő albekezdésben 
említett összegeket a 2002/92/EK eur ópai parlamenti és tanácsi irányelv15 4. cikkének (7) 
bekezdése értelmében végzet t kiigazításoknak megfelel ően és azokkal egyid őben(*). 
                                                 
15 HL L 9., 2003.1.15., 3. o. 
 
HU 25   HU ⌦ 8. cikk ⌫ 
Amennyiben a 2.  ⌦ 3. ⌫ cikk b) pontjának iii. alpontjába n említett befektetési vállalkozás a 
2002/92/EK irányelv értelmében is bejegyzett,  úgy megfelel azon irányelv 4. cikke (3) 
bekezdésének és rendelkezik az alábbi fedezeti formák egyikével: 
a) 25 000 euro indulót őke; 
b) a Közösség egész területére kiterjed ő szakmai felel ősségbiztosítás vagy egyéb 
hasonló, szakmai gondatlanságból származó felel ősséggel szembeni szavatosság, 
amelynek értéke minden követelésre vonat kozóan legalább 500 000 euro, összesen 
pedig minden követelésre vonatkozóan évente 750 000 euro; 
c) az indulót őke és a szakmai felel ősségbiztosítás olyan ötvözés e, amely az a) vagy a b) 
pontban említett fedezetnek megfelel ő szintet biztosít. 
 
93/6/EGK 3. cikk (3) bekezdés 
(kiigazított szöveg) 
9. cikk 
Az egyéb befektetési vá llalkozásoknak 730 000 ECU  ⌦ euro ⌫ indulótőkével kell 
rendelkezniük. 
 
93/6/EGK 3. cikk (5)–(8) bekezdés 
(kiigazított szöveg) 
10. cikk 
1. Az (1) -(4) bekezdés rendelkezéseit ől eltérően, ⌦ Az 5. cikk (1) és (3) bekezdését ől, a 
6. és a 9. cikkt ől eltérve ⌫ a tagállamok továbbra is engedélyezhetik az irányelv alkalmazása  
az ⌦ 1995. december 31. ⌫ előtt már létez ő olyan befektetési vá llalkozásokat és a (4) 
bekezdés  ⌦ 6. cikk ⌫ hatálya alá tartozó vállalkozásokat, amelyek szavatolót őkéjének 
összege kevesebb, mint az indulót őkének (1) -(4) bekezdésben  az 5. cikk (1) és (3) 
bekezdésében, a 6. és a 9. cikkben meghatározott mértéke. 
Az ilyen vállalkozások szavatolót őkéjének összege nem csökkenhet az ezen  
⌦ 1993/6/EGK ⌫ irányelvr ől szóló értesítést követ ően kiszámított legmagasabb 
referenciaszint alá. E referenciaszint a kiszámítás id őpontját megel őző hat hónapos id őszak 
során számított szavatolót őke napi szintjének átlaga. A refe renciaszintet mindig hathavonta, a 
megelőző időszakra vonatkozóan kell kiszámítani. 
2. Ha valamely, az (5)  ⌦ (1) ⌫ bekezdés hatálya alá ta rtozó vállalkozás ellen őrzését a 
korábbitól eltér ő természetes vagy jogi személy ve szi át, e vállalkozás szavatolót őkéjének el 
kell érnie legalább az (1) -(4) bekezdésben  ⌦ 5. cikk (1) és (3) bekezdésében, a 6. és a 9. 
cikkben ⌫ meghatározott szintet, kivévea következ ő helyzeteket : az irányelv 
alkalmazásának megkezdése  az ⌦ 1995. december 31. ⌫ utáni els ő, öröklés útján történ ő 
átszállás esetében, az illetéke s hatóságok jóváhagyásától függ ően, az átszállástól számított 
legfeljebb 10 évig.;  
 
HU 26   HU ii. a tagság összetételében történ ő változás esetén, amennyiben az irányelv 
alkalmazásának id őpontjában legalább az egyik tag tagsági viszo nyban marad, az 
irányelv alkalmazásának id őpontjától számított legfeljebb 10 évig.  
3. Bizonyos körülmények között, az illetékes hatóságok hozzájárulásával azonban  a 
befektetési vállalkozások és/vagy a (4) bekezdés  ⌦ 6. cikk ⌫ hatálya alá tartozó 
vállalkozások egyesülése esetén az egyesü léssel létrejött vá llalkozás szavatolót őkéjének nem 
kell elérnie az (1) -(4) bekezdésben  ⌦ 5. cikk (1) és (3) bekezd ésében, a 6. és a 9. cikkben ⌫ 
meghatározott szintet. Az új vállalkozás szavatolót őkéjének értéke azonban akkor sem lehet 
kevesebb, mint az egyesült vá llalkozásoknak az egyesülés id őpontjában meglév ő 
szavatolót őkéjének összege, ha az (1) -(4) bekezdésben  ⌦ 5. cikk (1) és (3 ) bekezdésében, a 
6. és a 9. cikkben ⌫ meghatározott szinteket nem éri el. 
4. A befektetési vállalko zások és a (4) bekezdés  ⌦ 6. cikk ⌫ hatálya alá tartozó 
vállalkozások szavatoló t őkéje nem kerülhet az (1) -(5) és a (7) bekezdésben  ⌦ 5. cikk (1) és 
(3) bekezdésében, a 6. és a 9. cikkben, a 10. cikk (1) és (3) bekezdésében ⌫ meghatározott 
szint alá. 
Ha azonban ez mégis megtörténne, az illetékes  hatóságok - amennyiben a körülmények ezt 
indokolják - határid őt adhatnak e vállalkozások számár a helyzetük kiigazítására vagy 
tevékenységük beszüntetésére. 
 
Ø új szöveg 
III. FEJEZET 
KERESKEDÉSI KÖNYV 
11. cikk 
1. Az intézmények kereskedési könyve ta rtalmazza a kereskedési céllal vagy a 
kereskedési könyv egyéb elemeinek fedezésére tartott, pénzügyi eszközökb ől és árukból álló 
összes pozíciót; az eszközökre nem vonatkozhat a forgalmazhatóságukat korlátozó záradék, 
illetve fedezhet őnek kell lenniük. 
2. A kereskedési céllal tartott pozíciók a rövid távú újraértéke sítés szándékával és/vagy a 
vételi és eladási árak közötti tényleges vagy várható különbözetb ől, valamint az egyéb ár- 
vagy kamatlábváltozásokból rövid távú haszon szándékával tartott pozíciók. A „pozíció” 
fogalmába tartoznak a tulajdonosi (saját) poz íciók, valamint az ügyfélmegbízás teljesítéséb ől 
és a piacvezetésb ől származó pozíciók. 
3. A kereskedési szándékot az intézmény által a pozíció vagy a portfólió kezelésére a 
VII. melléklet A. részének megfelel ően létesített stratégiák, szabályzatok és eljárások alapján 
igazolják.  
4. Az intézmények kereskedési könyvük kezelésére a VII. melléklet B. részének 
megfelelően rendszert és ellen őrzési mechanizmust alakítan ak ki és tartanak fenn. 
 
HU 27   HU 5. A bels ő fedezeti ügyleteket fel lehet tüntetni  a kereskedési könyvben, amely esetben a 
VII. melléklet C. részét kell alkalmazni. 
 
Øúj szöveg 
IV. FEJEZET 
SZAVATOLÓT ŐKE 
 
93/6/EGK 2. cikk (25) bekezdés 
(kiigazított szöveg) 
12. cikk 
Eredeti szavatolót őke a 89/299/EGK  ⌦ [2000/12/EK] ⌫ irányelv 2. cikke (1) bekezdésének  
⌦ 57. cikke ⌫ 1., 2. elemeinek  ⌦ a)–c) pontjainak ⌫ összege, csökkentve az 9., 10. és 
11. elemek  ⌦ i.–k. pontok ⌫ összegével. 
 
Øúj szöveg 
A Bizottság legkés őbb 2009. január 1- jéig megfelel ő javaslatot terjeszt az Európai Parlament 
és a Tanács elé e fejezet módosítására. 
 
93/6/EGK V. melléklet, els ő és 
második albekezdés (kiigazított 
szöveg) 
Ö új szöveg 
13. cikk 
1. Ö E cikk (2)–(5) bekezdésére, valamint a 14. és 17. cikkre figyelemmel  a 
befektetési vállalkozások és hitelintézetek szavatolót őkéjét a 89/299/EGK  
⌦ [2000/12/EK] ⌫ irányelvvel összhangban határozzák meg. 
Ezenkívül az els ő bekezdés alkalmazandó azokra a befektetési vállalkozásokra, 
amelyek nem a 78/660/EGK negyedik tanácsi irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében 
említett jogi formában m űködnek. 
 
HU 28   HU  
Ð 93/6/EGK V. melléklet (1) 
bekezdés 2. albekezdés 2–5. pont 
(kiigazított szöveg) 
Î1 98/31/EK 1. cikk 7. pont és 4. 
melléklet a)–b) pont 
2. Î1 Az 1. pont rendelkezéseit ől eltérően ⌦ eltérve ⌫, az illetékes hatóságok 
engedélyezhetik azoknak az intézményeknek, amel yek kötelesek az I., II., III., IV., VI., VII. 
és VIII.  a 21., 28-32. cikkel és az I., ⌦ és III-VI ⌫. melléklettel összhangban kiszámított 
megállapított  szavatolót őke tőkekövetelmények betartására, hogy a szavatoló t őkére kizárólag 
ebben az alkalmazásban alternatív meghatározást alkalmazzanak, amikor csak ezeknek a 
követelményeknek a betartásáról van szó . A így  rendelkezésre tartott  szavatolót őke 
semmilyen részét nem lehet egyidej űleg arra használni, hogy más 
szavatoló tőkekövetelményeknek megfeleljenek. 
Ez az alternatív definíció  ⌦ meghatározás ⌫ az alábbi a)–c) pontokban megadott 
elemek összege, kivonva ebb ől az alábbi d) pontban megadott elemet alábbi a), b) és 
c) elemekb ől mínusz  a d) elemb ől tevődik össze  úgy, hogy ez utóbbi elemnek a 
levonása az illetékes hatóságok mérlegelését ől függ: 
a) a 89/299/EGK  ⌦ [2000/12/EK] ⌫ irányelvben meghat ározottak szerinti 
szavatolót őke, kizárva ugyanazon irányelv 2. ci kk (1) bekezdésének  ⌦ 57. 
cikkének ⌫ csak az (12) és (13) bekezdésben található elemeit  l)–p) pontjait 
azoknak a befektetési vállalkozásokna k az esetében, amelyeknek le kell 
vonniuk e bekezdés d) elemét e bekezdés a), b) és c) elemeinek összegéb ől; 
b) az intézmény nettó kereskedési kön yvbeli nyeresége megtisztítva minden el őre 
látható költségt ől és osztaléktól, mínusz az egyéb üzleti tevékenységéb ől eredő 
nettó veszteségek, feltéve, hogy ezeknek az összegeknek egyike sem szerepel 
ennek a bekezdésnek az a) elemében a 89/299/EGK  ⌦ [2000/12/EK] irányelv 
57. ⌫ 2. cikke (1) bekezdésének 2. vagy 11. eleme  cikkének ⌦ b) vagy 
k) ⌫ pontjában megadott elemek értelmében; 
c) alárendelt kölcsönt őke és/vagy az 5. pontok ban említett elemek, a 3- 7. pontban, 
⌦ valamint a 4. és a 14. cikkben ⌫ meghatározott feltételek szerint; 
d) a 8. pont  ⌦ 15. cikk ⌫ meghatározása szerinti illikvid eszközök. 
3. A 2. pont ⌦ c) alpontjában ⌫ említett alárendelt kölcsönt őkének az eredeti 
futamideje legalább két év. A kölcsönt őkét teljes egészében meg kell fizetni, és a 
kölcsönmegállapodás nem tartalmaz semmilyen záradékot, amely arról rendelkezne, hogy 
különleges körülmények között – az intézmény felszámolása kivételével – az adósságot a 
kikötött törlesztési id őpont előtt vissza kellene fizetni, hacsak  az illetékes hatóságok jóvá nem 
hagyják a törlesztést. Az ilyen alárendelt kölcsönt őkének sem a t őkerészét, sem a 
kamatösszegét nem lehet visszafizetni, ha ez a törlesztés azt jelentené, hogy az adott 
intézmény szavatolót őkéje ezáltal az  ⌦ azon ⌫ intézmény teljes t őkekövetelményének 100 
%-a alá csökkenne. 
 
HU 29   HU Ezen túlmen ően az intézmények azonnal értesítik az illetékes hatóságokat az ilyen 
alárendelt kölcsönt őkével kapcsolatos minden törlesztésr ől, amint szavatolót őkéjük a 
teljes ⌦ tőke ⌫ követelmény 120 %-a alá esik. 
4. A 2. pont ⌦ c) alpontjában ⌫ említett alárendelt kölcsönt őke nem haladhatja meg a 
⌦ 21. és 28-32. cikknek ⌫ és az I., II., III., IV., VI., VII. és VIII.  ⌦ –VI. ⌫ mellékletben 
megállapít ott ⌦ kiszámított ⌫ tőkekövetelményeknek való megfelelést szolgáló eredeti 
szavatolót őke legfeljebb 150 %-át, és  csak az illetékes ható ságok számára elfogadható, 
különleges körülmények között köz elítheti meg ezt az összeget. 
5. Az illetékes hatóságok megengedhetik az intézménye knek, hogy a 3. és 4. pontban  
⌦ 2. pont c) alpontjában ⌫ említett másodrangú kölcsönt őkét a 89/299/EGK  
⌦ [2000/12/EK] irányelv 57. ci kkének d)–h) pontjával ⌫ 2. cikke (1) bekezdésének 3. és 5 -
8. elemeivel  helyettesítsék. 
 
Ð 98/31/EK Melléklet 4. pont c) 
alpont (kiigaz ított szöveg) 
14. cikk 
1. Az illetékes hatóságok engedélyezhet ik a befektetési vállalkozásoknak, hogy 
meghaladják az alárendelt-kölcsönt őkének a 4. pontban el őírt ⌦ 13. cikk (4) bekezdésében 
megállapított ⌫ felső határát, ha azt prudenciális szempontból megfelel őnek ítélik meg és 
feltéve, hogy az ilyen alárendelt-kölcsönt őke és a 5. pontban  ⌦ 13. cikk (5) 
bekezdésében ⌫ említett elemek összessége nem haladja meg ⌦ a 21., 28–32. cikkben, 
valamint ⌫ az I. ⌦ és a III–VI. ⌫ II., III., IV., VI., VII. és VIII.  mellékletben megállapított 
tőkekövetelményeknek való megfelelés t szolgáló eredeti szavatolót őke maximum 200 %-át, 
vagy ugyanannak az összegnek a 250 %-át, ha  a befektetési vállalkozások saját t őkéjük 
kiszámításakor levonják a 2. pontban  ⌦ 13. cikk (2) bekezdésének ⌫ d) pontjában említett 
elemet. 
2. Az illetékes hatóságok engedélyezhetik a hitelintézeteknek, hogy meghaladják az 
alárendelt-kölcsönt őkének a 4. pontban el őírt ⌦ 13. cikk (4) bekezdésében 
megállapított ⌫ felső határát, ha azt prudenciális szempontból megfelel őnek ítélik meg és 
feltéve, hogy az ilyen alárendelt-kölcsönt őke és a 5. pontban említett  [2000/12/EK] irányelv 
35. cikke (2) bekezdésének  ⌦ 57. cikkének d)–h) pontjai ⌫ nem haladják meg a ⌦ 28–
32. ⌫ cikkben  cikkel, valamint az I. ⌦ és a III–VI. ⌫ II., III., IV., V. és VI.  melléklettel 
megállapított  összhangban kiszámított t őkekövetelményeknek való megfelelést szolgáló 
eredeti szavatolót őke 250 %-át. 
 
Ð 93/6/EGK V. melléklet (8) 
bekezdés (kiigazított szöveg) 
15. cikk 
A ⌦ 12. cikk (2) bekezdésének d) pontjában említett ⌫ illikvid eszközök ⌦ a 
következőket foglalják magukban: ⌫ 
 
HU 30   HU a) dologi befektetett eszközök, ( kivéve azt a mértéket, amelynek erejéig a földet 
és az épületeket szembe lehet áll ítani azokkal a kölcsönökkel, amelyekre 
biztosítékot nyújtanak) ; 
b) hitelintézetekbeli vagy pénz ügyi intézménybeli olyan ré szesedések, ideértve az 
ezekkel szembeni alárendelt köv eteléseket, amelyek ezeknek  ⌦ azoknak ⌫ 
az intézeteknek a saját t őkéje részét képezhetik, hacsak azokat le nem vonták a 
89/299/EGK  ⌦ [2000/12/EK] ⌫ irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 12. 
eleme  ⌦ 57. cikkének l)–p) pontja ⌫ vagy ezen melléklet  ⌦ irányelv ⌫ 
15. cikkének d) pontja értelmében; 
c) olyan hitelintézeteken és más pénzügyi  intézményeken kívüli vállalkozásokban 
birtokolt részesedések és egyéb befektetések, amelyek nehezen értékesíthet ők; 
d) hiány a leányvállalatoknál;  
e) a 90 napon belül vi sszafizetésre kerül ő betéteken kívüli betétek, kizárva a 
letéttel fedezett határid ős és opciós ügyleteket;  
f) kölcsönök és egyéb esedékes összegek a 90 napon belül visszafizetend őeken 
kívül;  
g) fizikai értelemben vett részvények, hacsak ⌦ már ⌫ nem tartoznak a 4. cikk 
(2) bekezdésben el őírt olyan tőkekövetelmények hatálya alá, és feltéve, hogy 
ezek a követelmények nem kevésbé szigorúak, mint a 4. cikk (1) bekezdésének 
iii. pontjában el őírtak ⌦ , amelyek legalább annyira szigorúak, mint a 18–20. 
cikkben ismertetettek ⌫ . 
 
Ð 93/6/EGK V. melléklet (8) 
bekezdés második francia 
bekezdés, második albekezdés 
(kiigazított szöveg) 
⌦ A b) pont alkalmazásában ⌫ Hha hitelintézetek vagy pénzügyi intézmények 
részvényeit átmenetileg olyan pénzügyi támogatás céljából birtokolják, amelynek a 
célja az adott intézet újjászervezése és megmentése, az illetékes hatóságok eltekinthetnek ett ől a rendelkezést ől. Eltekinthetnek t őle azokat a részvényeket 
illetően is, amelyek szerepelnek a befe ktetési intézet kereskedési könyvében,
. 
 
Ð 93/6/EGK V. melléklet (9) 
bekezdés (kiigazított szöveg) 
16. cikk 
9. Az olyan csoportba tartozó befektetési vá llalkozások, amelynek a 7. cikk (4) bekezdésében  
⌦ 22. cikkben ⌫ foglalt felmentést ⌦ hagytak jóvá ⌫ , hatálya alá es ő a 1-8. pontnak  
⌦ 13–15. cikknek ⌫ megfelel ően az alábbiak módosítások  szerint számítják ki saját 
tőkéjüket: 
 
HU 31   HU a)i. A (2) bekezdésben  ⌦ 13. cikk (2) bekezdésének d) pontjában ⌫ említett  
illikvid eszközöket le kell vonni;  
b)ii. a 2. pont  ⌦ 12. cikk (2) bekezdés a) alpontjában ⌫ említett kizárás nem 
érinti a 89/299/EGK  ⌦ [2000/12/EK] ⌫ irányelv 2. cikk (1) bekezdés 12. 
elemeinek  ⌦ 57. cikke l)–p) pontjainak ⌫ azokat az összetev őit, amelyeket a 
befektetési vállalkozások ennek az irányelvnek a ⌦ 2. cikk (1) 
bekezdésében ⌫ meghatározott összevonás hatáskörébe tartozó 
vállalkozásokban birtokolnak; 
c)iii. a 89/299/EGK  ⌦ [2000/12/EK] ⌫ irányelv 6. ⌦ 66. ⌫ cikk (1) 
bekezdésének a) és b)  a) és b) pontjában említett korlátokat az eredeti saját 
tőkéből számítják, csökkentve a 89/299/EGK  ⌦ [2000/12/EK] ⌫ irányelv 2. 
cikk (1) bekezdés 12. elemeinek  ⌦ 57. cikke l)–p) pontjainak ⌫ azokkal a ii. 
alpontban leírt  ⌦ a b) pontban említett ⌫ összetevőivel, amelyek a kérdéses 
vállalkozás eredeti saját t őkéjének részei; 
d)iv. a 89/299/EGK  ⌦ [2000/12/EK] ⌫ irányelv 2.  ⌦ 57. ⌫ cikk (1) 
bekezdésének 12. elemének  ⌦ l)–p) pontjának ⌫ a c) pontban említett 
összetevőit az eredeti saját t őkéből vonják le, nem pedig azon ugyanannak az  
irányelv 6.  ⌦ 66. ⌫ cikkének (1) bekezdésében c) pontjában el őírt 
megállapított elemek összességéb ől, különösen ezen a mellékletnek  
⌦ irányelv ⌫ 4-7. pontjai  ⌦ 13. cikkének (4) bekezd ése, 13. cikkének (5) 
bekezdése és 14. cikke ⌫ szempontjából. 
 
Ø új szöveg 
17. cikk 
1. Amennyiben egy intézmény a II. melléklet alkalmazásában a kitettségek kockázattal 
súlyozott értékeit a [2000/12/EK] iránye lv 84–89. cikke rendelk ezéseinek megfelel ően 
számítja, abban az esetben a [2000/12/EK] irányelv  VII. melléklete, 1. részének 4. alrészében 
előírt számítás céljára az alábbiakat kell alkalmazni: 
a) a partner hitelmin őségének figyelembe vétele céljából végzett 
értékhelyesbítések befoglalhatók a II.  mellékletben jelzett kitettségek 
vonatkozásában végzett értékhelyesbítések és fedezetek összegébe; 
b) az illetékes hatósá gok jóváhagyásától függ ően, ha a partner hitelkockázatát 
megfelelően figyelembe veszik a kere skedési könyvben foglalt pozíciók 
értékelésénél, a partnerkockázati kite ttség várható veszteségértéke nulla. 
Az a) pont alkalmazásában az ilyen intézmé nyek esetén az ilyen értékhelyesbítések 
nem kerülnek be a szavatolót őkébe, kivéve ha az az ezen albekezdésnek megfelel ően 
történik. 
2. E cikk alkalmazásában a [2000/12/EK] ir ányelv 153. és 154. cikke alkalmazandó. 
 
HU 32   HU  
Ð 93/6/EGK (kiigazított szöveg) 
⌦ V. FEJEZET ⌫  
⌦ 1. SZAKASZ  ⌫ 
A KOCKÁZATVISELÉSRE  VONATKOZÓ  RENDELKEZÉSEK 
 
Ð 93/6/EGK 4. cikk (1) bekezdés 
első albekezdés (kiigazított 
szöveg) 
Ö új szöveg 
18. cikk 
1. Az  illetékes hatóságok megkövetelik  aAz intézményekt ől, hogy  mindenkor akkora 
összegű szavatolót őkével Ö rendelkeznek  , amely legalább a következ ő összegekkel 
egyenlő: 
 
Ð 98/31/EK 1. cikk (2) bekezdés 
(kiigazított szöveg) 
i.a) ⌦ a 28–32. cikkben megállap ított módszereknek és  opcióknak, valamint ⌫ 
az I., II. és VI., valamint adott esetben az VIII . mellékletnek megfelel ően, a 
kereskedési könyv szerinti üzleti tevékenységük alapján számított 
tőkekövetelmény; 
ii. b) a III. és VII.  ⌦ IV. ⌫ , valamint adott esetben az VIII . mellékletben 
⌦ megállapított módszereknek és opcióknak ⌫ megfelel ően, az összes üzleti 
tevékenységük alapján számított t őkekövetelmény. 
 
Ð 93/6/EGK 4. cikk (1) bekezdés 
iii. és iv. pont (kiigazított szöveg) 
iii. a 89/647/EGK irányelvben el őírt, az összes üzleti tevékenységükre vonatkozó 
tőkekövetelmény, kivéve a kereskedési könyv szerinti üzleti tevékenységüket és a 
lekötött eszközeiket, amennyibe n azokat az V. melléklet 2. p ontjának d) alpontja 
alapján levonták a szavatolót őkéből; 
iv. a (2) bekezdésben el őírt tőkekövetelmény.  
 
HU 33   HU  
Ð 93/6/EGK 4. cikk (1) bekezdés 
iii. és iv. pont, második albekezdés 
Függetlenül az i -iv. alpontban említett t őkekövetelmények összegét ől, a befektetési 
vállalkozások szavatolót őkéjére vonatkozó követelmény soha nem lehet kevesebb a IV. 
mellékletben el őírt összegnél.  
 
Ð 93/6/EGK 4. cikk (2)–(5) 
bekezdés 
2. Az illetékes hatóságok megkövetelik az intézményekt ől, hogy viseljék az  olyan üzleti 
tevékenység kapcsán keletkez ő kockázatokat, amelyek ezen irányelv, valamint a 89/647/EGK 
irányelv hatályán kívül esnek, és az említett irányelvek értelmében a megfelel ő szavatolót őke 
révén fedezett kockázatokhoz hasonlónak min ősülnek.  
3. Ha a z intézmény rendelkezésére álló szavatolót őke összege az (1) bekezdésben el őírt 
szavatolót őke-követelmény összege alá kerül, az illetékes hatóságok gondoskodnak arról, 
hogy az adott intézmény megtegye a megfelel ő intézkedéseket helyzetének miel őbbi 
rendezé sére. 
4. Az illetékes hatóságok megkövetelik az intézményekt ől, hogy hozzanak létre olyan 
rendszereket a kamatlábkockázat figye lemmel kísérésére és ellen őrzésére összes üzleti 
tevékenységükre vonatkozóan, amelyek az ille tékes hatóságok számára áttekinthet őek. 
5. Az intézményeknek biztosítaniuk kell illetékes hatóságaikat a rról, hogy olyan rendszereket 
alkalmaznak, amelyek pénzügyi pozícióikat bá rmikor, elfogadható pontossággal képesek 
kiszámítani.  
 
Ð 93/6/EGK 4. cikk (6) bekezdés 
(kiigazított szöveg) 
2. Az (1) bekezdés rendelkezéseit ől eltérően ⌦ eltérve ⌫ az illetékes hatóságok 
engedélyezhetik az intézményeknek, hogy a kereskedési könyv szerinti üzleti 
tevékenységükre vonatkozó t őkekövetelményt ezen irányelv I. és I I. melléklete helyett a 
89/647/EGK irányelvnek  ezen irányelv I. és II. melléklete helyett ⌦ a [2000/12/EK] irányelv 
75. cikke a) pontjának és ezen irányelv II. melléklete 6., 7., 8. és 10. pontjának ⌫ 
megfelelően számítsák ki, amennyiben a keresked ési könyv szerinti üzleti tevékenységük 
mérete megfelel az alábbi  ⌦ következ ő ⌫ követelményeknek: 
i.a) ezen intézmények kereskedési könyv szer inti üzleti tevékenysége általában 
nem haladja meg összes üzleti tevékenységük 5%-át; 
ii. b) a kereskedési könyv szerinti pozícióik általában nem haladják meg a 15 millió 
ECU -t ⌦ eurót ⌫ ; valamint  
iii.c) ezen intézmények kereskedési könyv szerinti üzleti tevékenysége soha nem 
haladja meg összes üzleti tevékenysé gük 6 %-át, valamint kereskedési könyv 
szerinti összes pozíciójuk soha nem haladja meg a 20 millió ECU -t 
⌦ eurót ⌫ . 
 
HU 34   HU  
Ð 93/6/EGK 4. cikk (7) bekezdés 
(kiigazított szöveg) 
3. Annak kiszámításához, hogy a (6)  ⌦ (2) ⌫ bekezdés i. és iii.  ⌦ a) és c) ⌫ 
pontjában szerepl ő kereskedési könyv szerinti üzleti tevékenység hogyan aránylik a teljes 
üzleti tevékenységhez, az illetékes hatóságok figyelembe vehetik a mérleg szerinti és a 
mérlegen kívüli összevont üzleti tevékeny ség nagyságát, az adott intézmények 
eredménykimutatását vagy szavatolót őkéjét, illetve e mutatószámok kombinációját. A mérleg 
szerinti és a mérlegen kívüli összevont üzle ti tevékenység nagyságán ak felbecsülésekor a 
hitelviszonyt megtestesít ő értékpapírokat piaci árukon vagy  névértékükön, a részvényeket 
piaci árukon, a származtatott eszközöket pedig az azok alapjá ul szolgáló értékpapírok 
névértéke vagy piaci értéke szerint kell értékelni. A hosszú és  rövid pozíciókat el őjelüktől 
függetlenül összegezni kell. 
 
Ð 93/6/EGK 4. cikk (8) bekezdés 
(kiigazított szöveg) 
4. Ha az intézmény hosszabb id őn keresztül túllépné a (6)  ⌦ (2) ⌫ bekezdés i. és ii.  
⌦ a) és b) ⌫ pontjában el őírt határértékek egyikét vagy mindegyikét vagy a (6)  ⌦ (2) ⌫ 
bekezdés iii.  ⌦ c) ⌫ pontjában el őírt határértékek egyikét va gy mindegyikét, az intézmény 
köteles a kereskedési könyv szerinti üzleti  tevékenysége tekintetében a 89/647/EGK  
⌦ [2000/12/EK] ⌫ irányelv ⌦ 75. cikkének a) pontjában ⌫ előírtak helyett az 4. cikk i. 
pontjában  ⌦ (1) bekezdés a) pontjában ⌫ előírt követelményeknek eleget tenni és err ől 
értesíteni az illetékes hatóságot. 
 
Ø új szöveg 
19. cikk 
1. Az I. melléklet (14) pontja alkalmazás ában a nemzeti mérlegelési jogtól függ ően 0 % 
súlyozás rendelhet ő az azonos vállalkozások által kibocsá tott, hazai devizában denominált és 
finanszírozott hitelv iszonyt megtestesít ő értékpapírokhoz. 
 
Ð 93/6/EGK 11. cikk (2) bekezdés 
(kiigazított szöveg) 
2. Az I. melléklet ⌦ 13. és ⌫ 14. pontjától eltér ően ⌦ eltérve ⌫ a tagállamok egyedi 
kockázati követelményt állapíthatnak meg minden olyan, ⌦ a [2000/12/EK] irányelv VI. 
melléklete 1. részének 65–67. pontja alá tartozó ⌫ kötvényre,amelyhez a 89/647/EGK 
irányelv 11. cikkének (2) bekezdése szerint 10 % súlyozást rendeltek  amely megegyezik az 
azonos hátralév ő futamidej ű minősítő tétel egyedi kockázati  követelményévelfelével  ⌦ , 
amelyből levonásra kerülnek a [2000/12/EK] iránye lv VI. melléklete, 1. részének 68. 
pontjában megadott százalékok ⌫ . 
 
HU 35   HU  
Ø új szöveg 
3. Amennyiben az I. melléklet 52. pontjának megfelel ően egy illetékes hatóság elismeri 
valamely harmadik ország kollektív befektetési formáját, egy másik tagállam illetékes 
hatósága az elismerést saját értéke lés végzése nélkül alkalmazhatja. 
20. cikk 
1. Ezen cikk (2), (3) és (4) bekezdésére és  ezen irányelv 34. cikkére figyelemmel a 
befektetési vállalkozásokra  a [2000/12/EK] irányelv 75.  cikkének követelményeit kell 
alkalmazni.  
2. Az illetékes hatóságok az (1) bekezdést ől eltérve engedélyezhetik az olyan befektetési 
vállalkozásoknak, amelyek nem rendelkeznek  engedéllyel a 2004/39/EK irányelv I. 
melléklete A. szakaszának 3. és 6. pontjában fe lsorolt befektetési szolgáltatások nyújtására, 
hogy akkora összeg ű szavatolót őkével rendelkezzenek, amely mindenkor több vagy egyenl ő a 
következő összegekkel: 
a) a [2000/12/EK] irányelv 75. ci kkének a)–c) pon tjaiban szerepl ő 
tőkekövetelmények összege; 
b) az ezen irányelv 21. cikkében megállapított összeg. 
3. Az illetékes hatóságok az (1) bekezdést ől eltérve engedélyezhetik az olyan befektetési 
vállalkozások számára, amelyek a 9. cikkben megállapított indulót őkével rendelkeznek, de 
amelyek az alábbi kategóriákb a tartoznak, hogy akkora összeg ű szavatolót őkével 
rendelkezzenek, amely mindenkor több vagy egyenl ő a [2000/12/EK] irá nyelv 75. cikkének 
a)–c) pontjaiban foglalt követelményeknek megfelel ően kiszámított t őkekövetelményeknek és 
az ezen irányelv 21. cikkében meghatározott t őkekövetelménynek az összegével: 
a) ügyfélmegbízás teljesítése vagy végrehaj tása, illetve klíring- és elszámolási 
rendszerbe vagy elfogadott t őzsdére történ ő lépés céljából saját számlára 
ügyleteket köt ő befektetési vállalkozások abban az esetben, ha ügynöki 
minőségben lépnek fel vagy ügyfélmegbízást hajtanak végre; 
b) befektetési vállalkozások: 
i. amelyek nem rendelkeznek az ügyfelek  pénzével vagy ér tékpapírjaival; 
ii. amelyek csak saját számlára történ ő ügyletkötést vállalnak; 
iii. amelyek nem rendelkeznek küls ő ügyfelekkel; 
iv. amelyek ügyleteinek végrehajtása  és elszámolása klíringintézmény 
felelőssége alatt történik, és amelyeke t az a klíringintézmény garantál. 
4. A (2) és (3) bekezdésben említett befektetési vállalkozások továbbra is a 
[2000/12/EK] irányelv V. me llékletében megállapított m űködési kockázatra vonatkozó 
valamennyi egyéb rendelkezés hatálya alá tartoznak. 
 
HU 36   HU  
Ð 93/6/EGK IV. melléklet 
21. cikk 
A befektetési vállalkozásoka t kötelezik arra, hogy a megel őző év általános költségei 
egynegyedének megfelel ő saját tőkével rendelkezzenek. 
Az illetékes hatóságok  módosíthatják ezt a követelményt  abban az esetben, ha a megel őző 
évhez képest a vállalkozás üzleti tevéke nységében lényeges változás következett be. 
Ha a vállalkozás nem végez a te ljes évben üzleti tevékenységet, ideértve az indulás napját, a 
követelmény az üzleti tervben szerepl ő általános költségek összeg ének negyede, feltéve hogy 
a hatóságok nem kérik ennek a tervnek a módosítását. 
 
Ð 93/6/EGK (kiigazított szöveg) 
⌦2. SZAKASZ A KÖVETELMÉNYEK ALKALMAZÁSA ÖSSZEVONT 
(KONSZOLIDÁLT ) ALAPON⌫ 
 
Ø új szöveg 
22. cikk 
1. A 2. cikk hatálya alá tartozó csoportok fel ügyeletét összevont alapon ellátni köteles 
vagy megbízott, illetékes hatóságok egyedi ala pon eltekinthetnek a t őkekövetelmények 
összevont alapon történ ő alkalmazásától, amennyiben: 
a) az ilyen csoport minden befektetési vállalkozása a szavatolót őke 16. cikkben 
megadott meghatározását használja; 
b) az ilyen csoport valamennyi befektetés i vállalkozása a 20. cikk (2) és (3) 
bekezdésében említett kategóriákba tartozik; 
c) az ilyen csoport minden befektetési vá llalkozása egyéni al apon megfelel a 18. 
és a 20. cikkben el őírt követelményeknek, és ezzel egyidej űleg 
szavatolót őkéjéből levonja az esetleges függ ő kötelezettségeket az olyan 
befektetési vállalkozások, pé nzügyi intézmények, vagyonkezel ő vállalatok és 
kiegészítő szolgáltatásokat végz ő vállalkozások javára, amelyek egyébként 
konszolidálásra kerülnének; 
d) az olyan pénzügyi holding társaság, am ely anyavállalata az ilyen csoportba 
tartozó befektetési vállalkozásnak, rende lkezik legalább annyi, a [2000/12/EK] 
irányelv 57. cikkének a)–h) pontja inak összegeként meghatározott t őkével, 
amennyi egyrészr ől a [2000/12/EK] irányelv 57. cikkében említett, olyan 
befektetési vállalkozásokban, pénzügyi intézményekben, vagyonkezel ő 
vállalatokban és kiegészít ő szolgáltatásokat végz ő vállalkozásokban fennálló 
részesedések, alárende lt követelések és eszközök teljes könyv szerinti 
 
HU 37   HU értékének, amelyek egyébként konszo lidálásra kerülnének, másrészr ől az olyan 
befektetési vállalkozások, pé nzügyi intézmények, vagyonkezel ő vállalatok és 
kiegészítő szolgáltatásokat végz ő vállalkozások javára fennálló függ ő 
kötelezettségek teljes összegének, amelyek egyébként konszolidálásra 
kerülnének, az összege; 
Abban az esetben, ha az els ő albekezdés feltételei telj esülnek, minden befektetési 
vállalkozás rendelkezik a csoportba tart ozó valamennyi pénz ügyi holdingtársaság, 
befektetési vállalkozás, pénzügyi intézmény, vagyonkezel ő vállalat és kiegészít ő 
szolgáltatásokat végz ő vállalkozás t őke- és finanszírozási forrásainak felügyelését és 
ellenőrzését szolgáló rendszerrel. 
2. Az illetékes hatóságok az (1) bekezdést ől eltérve engedélyezhetik olyan pénzügyi 
holdingtársaság számára, amely ilyen csoport egyik befektetési vállalkozásának anyavállalata, 
hogy olyan értéket alkalmazzon, amely alacsonyabb, mint az (1) bekezdés d) pontja szerint 
kiszámított érték, de nem kevesebb, mint egyrészr ől a 18. és 20. cikkben olyan befektetési 
vállalkozásokra, pénzügyi intézményekre, vagyonkezel ő vállalatokra és kiegészít ő 
szolgáltatásokat végz ő vállalkozásokra egyéni alapon el őírt követelményeknek, amelyek 
egyébként konszolidálásra kerülnének, másrészr ől az olyan befektetési vállalkozások, 
pénzügyi intézmények, vagyonkezel ő vállalatok és kiegészít ő szolgáltatásokat végz ő 
vállalkozások javára fennálló esetleges függ ő kötelezettségek teljes összegének, amelyek 
egyébként konszolidálás ra kerülnének, az összege. E bek ezdés alkalmazásában a pénzügyi 
intézményekre, vagyonkezel ő vállalatokra és kiegészít ő szolgáltatásokat végz ő 
vállalkozásokra vonatkozó t őkekövetelmény elvi t őkekövetelmény. 
 
93/6/EGK 7. cikk (5)–(6) bekezdés 
(kiigazított szöveg) 
23. cikk 
Az illetékes hatóságok kötelezik a (20)  ⌦ (22) ⌫ bekezdés értelmében felmentést kapott 
csoportokba tartozó befektetési vá llalkozásokat, hogy értesítsék őket azokról a kockázatokról, 
amelyek pénzügyi helyzetüket ves zélyeztethetik, beleértve a t őkéjük és finanszírozásuk 
forrásaival és összetételével kapcsolatos kockázatokat is. Ha az illetékes hatóságok ennek 
alapján megállapítják, hogy e befektetési vá llalkozások pénzügyi hely zete nem biztosított 
kellőképpen, kötelezik őket, hogy tegyenek intézkedéseket, id eértve – szükség esetén – az e 
vállalkozásoktól a csoport más tagjaihoz történ ő tőketranszferek korlátozását is. 
Ha az illetékes hatóságok eltekintenek a ⌦ 22. cikkben ⌫ (4) bekezdésben  előírt 
konszolidált alapú felügyelet kötelezettségét ől, más, megfelel ő intézkedéseket hoznak az 
egész csoport – beleértve a tagállamok területén kívül elhelyezked ő vállalkozásokat is – 
kockázatainak, nevezetesen nagykockázat -vállalásainak felügyeletére. 
 
Ø új szöveg 
Ha az illetékes hatóságok eltekintenek a 22. cikkben el őírt összevont alapú felügyelet 
kötelezettségét ől, egyéni alapon továbbra is a [2000/12/ EK] irányelv V. címe 5. fejezetének 
követelményei, a befektetési vállalkozások fel ügyeletére pedig egyéni alapon továbbra is a 
[2000/12/EK] irányelv 124. cikkének követelményei alkalmazandók. 
 
HU 38   HU  
93/6/EK 7. cikk (7)–(9) bekezdés 
7. A tagállamok eltekinthetnek a 4. és 5. cikkben el őírt követelmények egyéni vagy 
szubkonszolidált alapú alkalmazásától azon int ézmény esetében, amely anyavállalatként 
konszolidált alapú felügyelet alá tartozik , valamint ezen intézmény olyan leányvállalata 
esetében, amely a tagállamok engedélyezése és fe lügyelete alá tartozik, és amely részt vesz 
annak az intézménynek a konszolidált alapú felügyeletében, amelyik az ő anyavállalata.  
Ugyanilyen felmentésben részes ülhet az az anyavállalat, amelyik pénzügyi holdingtársaság, és 
székhelye ugyanabban a tagáll amban található, mint ahol az intézmény, amennyiben 
ugyanazon felügyelet - illetve különösen a 4. és 5. cikkekben foglalt el őírások - hatálya alá 
tartozik, amely a h itelintézetekre és befektetés i vállalkozásokra terjed ki.  
A felmentési jog gyakorlásakor mindké t esetben meg kell tenni a szavatolót őke csoporton 
belüli megfelel ő allokációját biztosító intézkedéseket.  
8. Az olyan intézmény esetéb en, amelynek anyavállalata  másik tagállamban kapta meg az 
engedélyt, és ott található, az illetékes engedélyez ő hatóságok egyéni vagy - szükség esetén -
szubkonszolidált alapon alkalmazzák a 4. és 5. cikkben megállapított szabályokat.  
9. A (8) bekezdés rendelkezéseit ől eltérően, az intézménynek min ősülő anyavállalat 
leányvállalatának m űködését engedélyez ő illetékes hatóságok ké toldalú megállapodás útján 
átruházhatják a leányvállalat t őkemegfelelése és nagykockázat -vállalásai felügyeletének 
hatáskörét az anyavállalat m űködését engedél yező és felügyel ő illetékes hatóságokra.  A 
Bizottságot folyamatosan tá jékoztatni kell az ilyen megállapodások fennállásáról és 
tartalmáról.  A Bizottság - kivéve a (3) bekezdés hatály a alá tartozó cs oportok esetét - e 
tájékoztatást továbbí tja a többi tagáll am illetékes hatóságaihoz, a banki tanácsadó 
bizottsághoz és a Tanácshoz.  
 
Ø új szöveg 
24. cikk 
Az illetékes hatóságok a 2. cikk (2) bekezdését ől eltérve mentesíthetik a befektetési 
vállalkozásokat az említett cikkbe n megállapított összevont alapú t őkekövetelmény alól, 
amennyiben a csoportba tartozó valamennyi  befektetési vállalkozás a 20. cikk (2) 
bekezdésében említett befektetési vállalkozások kategóriájába tartozik, és a csoport nem 
tartalmaz hitelintézeteket. 
Ha az els ő albekezdés követelményei teljesülnek, a befektetési vállalkozás anyavállalat 
köteles annyi szavatolót őkét biztosítani, amely mindenkor egyenl ő vagy több, mint az alábbi 
két, e fejezet 3. szakasza szerint kiszámított összevont alapú követelmény közül a nagyobb: 
(a) a [2000/12/EK] irányelv 75. cikké nek a)–c) pontja iban szerepl ő 
tőkekövetelmények összege; 
(b) a 21. cikkben el őírt összeg. 
 
HU 39   HU 25. cikk 
Az illetékes hatóságok a 2. cikk (2) bekezdését ől eltérve mentesíthetik a befektetési 
vállalkozásokat az említett cikkbe n megállapított összevont alapú t őkekövetelmény alól, 
amennyiben a csoportba tartozó valamennyi befe ktetési vállalkozás a 20. cikk (2) és (3) 
bekezdésében említett befektetési vállalkozások kategóriájába tartozik, és a csoport nem 
tartalmaz hitelintézeteket. 
Ha az els ő albekezdés követelményei teljesülnek, a befektetési vállalkozás anyavállalat 
köteles annyi szavatolót őkét biztosítani, amely mindenkor egyenl ő vagy több mint az e fejezet 
3. szakasza szerint kis zámított összevont alapú t őkekövetelményeknek és a [2000/12/EK] 
irányelv 75. cikke a) –c) pontjaiban szerepl ő követelményeknek és az ezen irányelv 21. 
cikkében el őírt összegnek az összege. 
 
93/6/EGK (kiigazított szöveg) 
⌦ 3. SZAKASZ  ⌫  
A KONSZOLIDÁLT KÖVETELMÉNYEK KISZÁMÍTÁSA  
 
98/31/EK 1. cikk 4. pont 
(kiigazított szöveg) 
26. cikk 
1. Ha a (20)  ⌦ (22) ⌫ bekezdésben foglalt felmentésr e nem kerül sor, az illetékes 
hatóságok az I. és VIII . mellékletben meghatározott t őkekövetelmények, valamint ⌦ 28–32. 
cikkben és ⌫ a VI. mellékletben meghatározott ügyfélkockázatok konszolidált alapú 
kiszámítása céljából engedé lyezhetik, hogy az egyik intézmény kereskedési könyvében 
szereplő nettó pozíciók a másik intézmény kereskedési könyvében szerepl ő pozícióknál 
beszámításra kerüljenek a ⌦ 28–32. cikkben és ⌫ az I., VI ., és VIII . mellékletben 
meghatározott szabályoknak megfelel ően. 
Engedélyezhetik továbbá, hogy az egyik intézmény devizapozíciói beszámításra 
kerüljenek a másik intézmény devizapozícióinál, a III. és/vagy VIII . mellékletben 
meghatározott szabályoknak megfelel ően. A hatóságok azt is engedélyezhetik, hogy 
az egyik intézmény árupozíciói beszámítá sra kerüljenek a másik intézmény 
árupozícióinál, a VII.  ⌦ IV. ⌫ és/vagy VIII . mellékletben meghatározott 
szabályoknak megfelel ően. 
 
93/6/EGK 7. cikk (11) bekezdés 
(kiigazított szöveg) 
2. Az illetékes hatóságok engedélyezhet ik a harmadik országokban található 
vállalkozások kereskedési könyvének és deviza -, illetve árupozíció inak beszámítását is , ha 
egyidejűleg teljesülnek a következ ő feltételek: 
 
HU 40   HU i.a) e vállalkozások valamely harmadik or szágban kaptak engedélyt, és vagy 
megfelelnek a 77/780/EGK  ⌦ [2000/12/EK] ⌫ irányelv 1.  ⌦ 4. cikkének 
első bekezdésében ⌫ francia bekezdésében  foglalt hitelintézet fogalma 
meghatározásának, vagy elfogadott ha rmadik országbeli befektetési 
vállalkozások; 
ii. b) az ilyen vállalkozások egyé ni alapon megfelelnek az ebben az irányelvben 
megállapítottakkal egyenérték ű tőkemegfelelési szabályoknak; 
iii.c) az adott országokban nincs hatályba n olyan szabályozás, amely jelent ősen 
érintené a csoporton belüli t őketranszfert. 
 
93/6/EGK 7. cikk (12) bekezdés 
(kiigazított szöveg) 
3. Az illetékes hatóságok  engedélyezhetik a (10)  ⌦ (1) ⌫ bekezdésben foglalt, olyan 
csoporton belüli intézmények közötti beszámít ást, amelyek az adott tagállamban kaptak 
engedélyt, amennyiben: 
i.a) a csoporton belül a t őke megoszlása megfelel ő; 
ii. b) azok a szabályozó, jogszabályi vagy szerz ődéses keretek, amelyek között az 
intézmények m űködnek, garantálják a csoporton belüli kölcsönös pénzügyi 
támogatást. 
 
93/6/EGK 7. cikk (13) bekezdés 
(kiigazított szöveg) 
4. Ezen túlmen ően az illetékes hatóságok engedélyezhetik az (10)  ⌦ (1) ⌫ 
bekezdésben foglalt beszámítá st a csoporton belüli, a (12)  ⌦ (3) ⌫ bekezdésben foglalt 
feltételeknek megfelel ő intézmények és az ugyanazon csoportba tartozó, valamely másik 
tagállamban engedélyezett intézmény közö tt, amennyiben ez az intézmény a 4. és 5.  ⌦ 18., 
20. és 28. ⌫ cikkben foglalt t őkekövetelményeket egyéni alapon köteles teljesíteni. 
 
93/6/EGK 7. cikk (14)–(15) 
bekezdés (kiigazított szöveg) 
27. cikk 
1. A szavatolót őke konszolidált alapú kiszámításakor a 89/299/EGK  
⌦ [2000/12/EK] ⌫ irányelv 5.  ⌦ 65. ⌫ cikkét kell alkalmazni. 
2. A konszolidált alapú felügyeletet gyakorló illetékes hatóságok elismerhetik a saját 
tőkének az IV. melléklet szerinti intézm ényekre alkalmazandó különleges szavatolót őke-
fogalom meghatározásának érvénye sségét a konszolidált szavatolót őkéjük kiszámításánál. 
 
HU 41   HU  
93/6/EGK (kiigazított szöveg) 
⌦ 4. SZAKASZ  ⌫   
⌦ A NAGYKOCKÁZATOK  FELÜGYELETE  ÉS ELLENŐRZÉSE ⌫ 
 
93/6/EGK 5. cikk (1) bekezdés 
(kiigazított szöveg) 
28. cikk 
1. Az intézmények nagykoc kázataikat a 92/121/EGK  irányelv  ⌦ [2000/12/EK] irányelv 
106–118. cikkének ⌫ megfelelően felügyelik és ellen őrzik. 
 
98/31/EK 1. cikk 3. pont 
(kiigazított szöveg) 
2. ⌦Az (1) bekezdést ől eltérően eltérve ⌫ , azon intézmények, amelyek a kereskedési 
könyv szerinti üzleti tevékenységükre vonatkozó t őkekövetelményüket az I. és II., valamint 
adott esetben a VIII . mellékletnek megfelel ően számítják, nagykockázataikat a 92/121/EGK 
irányelvnek  ⌦ [2000/12/EK] irányelv 106–118. cikkének ⌫ megfelel ően, ennek 27 –30. 
⌦ 29–32. ⌫ cikkében megállapított módosításokra is  figyelemmel felügyelik és ellen őrzik. 
 
Ø új szöveg 
3. 2007. december 31-ig a Bizottság jelentés t teszt az Európai Parlamentnek és a 
Tanácsnak ezen szakasz m űködéséről és szükség esetén javaslatokat is tesz. 
 
93/6/EGK VI. melléklet (2) 
bekezdés (kiigazított szöveg) 
Ö új szöveg 
29. cikk 
1. Az egyedi ügyfelekkel szemben vá llalt, a kereskedési könyvben szerepl ő kockázatot 
az alábbi i., ii. és iii.  elemek összegzésével számítják: 
i.a) az intézménynek a kérdéses ügyfél által kibocsátott összes pénzügyi 
eszközéből fennálló hosszú pozícióinak többlet e a rövid pozícióival szemben, 
amennyiben a többlet pozitív, ⌦ úgy, hogy ⌫ (az egyes pénzügyi 
eszközökben fennálló nettó pozíciót az I. mellékletben megállapított 
módszerek szerint számítják) ; 
ii. b) a nettó kockázat hite lviszonyt megtestesít ő értékpapír- vagy 
törzsrészvényjegyzési garancia vállalásakor; az intézmény kockázata a nettó 
 
HU 42   HU kockázat; (melyet úgy számítanak ki, hogy  levonják azokat a jegyzési 
garanciavállalásokat, amelyeket az alakszer ű megállapodás alapján harmadik 
fél az intézményt ől lejegyzett, vagy amelyre jegyzési garanciát vállalt), 
csökkentve az I. melléklet 39. pontjában meghatározott tényez őkkel.  
iii.c) a kérdéses ügyféllel a II. mellékl etben említett ügyletek véghezviteléb ől, 
megállapodások és ügyletek megkötéséb ől származó kockázatvállalások, 
amelyeket a II. mellékletben a Ö kitettségi értékek kiszámítására  
megállapított módon a másik fél kockázatával való súlyozás nélkül  számítanak.  
⌦ A b) pont alkalmazásában a nettó kockázatot úgy számítják ki, hogy levonják 
azokat a jegyzési garanciavállal ásokat, amelyeket az alakszer ű megállapodás alapján 
harmadik fél az intézményt ől lejegyzett, vagy amelyre jegyzési garanciát vállalt, 
csökkentve az I. melléklet 41. pontjában meghatározott tényez őkkel. ⌫ 
⌦ A b) pont alkalmazásában ⌫ Ttovábbi összehangolásig a illetékes hatóságok 
arra kötelezik az intézményeket, hogy a je gyzési garanciavállalá saikat a kezdeti 
kötelezettségvállalás id őpontja és az els ő munkanap között figyelemmel kísér ő és 
ellenőrző rendszereket hozzanak létre a kérd éses piacokon felmerült veszélyek 
természetét ől függően. 
ÖA c) pont alkalmazásában a [2000/12/EK ] irányelv 84–89. cikkei kizárásra 
kerülnek az ezen irányelv II. melléklete 5. pontjában szerepl ő hivatkozásból.  
 
Ð 93/6/EGK VI. melléklet (3) 
bekezdés (kiigazított szöveg) 
2. Azt követ ően A  ⌦ az ⌫ ügyfélcsoportok részére történ ő, a kereskedési könyvben 
megjelenő kockázatvállalást az ügyfélcsopor tba tartozó egyedi ügyfelek 12 . pont szerint 
kiszámított kockázatainak összegzésével számítják ki. 
 
Ð 93/6/EGK VI. melléklet (4) 
bekezdés (kiigazított szöveg) 
30. cikk 
1. Az egyedi ügyfelek vagy az ügyfélcsoportok részére történ ő összes kockázatvállalást a 
kereskedési könyvben és a nem kereskedési könyvben felmerül ő kockázatok összeadásával 
számítják ki, figyelembe véve a 92/121/EGK  ⌦ [2000/12/EK] ⌫ irányelv 4.  ⌦ 112–
117. ⌫ cikkét (6) -(12) bekezdését . 
A nem kereskedési könyvben szerepl ő kockázatok kiszámításához az intézmények 
nullának veszik az V. mellékl et 2. pont d) alpontjának  ⌦ 13. cikk (2) bekezdése d) 
pontjának ⌫ értelmében a saját t őkéjükből levont eszközökb ől származó 
kockázatokat. 
 
HU 43   HU  
Ð 93/6/EGK VI. melléklet (5) 
bekezdés (kiigazított szöveg) 
Ö új szöveg 
2. Az intézmények a 4. pontnak megfelel ően kiszámított, egyedi ügyfelek és 
ügyfélcsoportok részére történ ő összes kockázatvállalásról a 92/121/EGK  
⌦ [2000/12/EK] ⌫ irányelv 3.  ⌦ 110. ⌫ cikkének megfelel ően beszámolnak. 
ÖRepóügyleteken, értékpapír- és árukölcsön zési, illetve értékpapír- vagy áru-
kölcsönvételi ügyleteken kívül az egyedi  ügyfelek vagy ügyfélcsoportok részére 
vállalt nagykockázatok beszámolási céllal kész ített számításába nem tartozik bele a 
hitelkockázat-mérséklés elismerése.  
 
Ð 93/6/EGK VI. melléklet (6) 
bekezdés (kiigazított szöveg) 
3. Az ⌦ első pontban szerepl ő ⌫ egyedi ügyfelek vagy az  ügyfélcsoportok részére 
történő kockázatvállalás fenti  összegét a 92/121/EGK  ⌦ [2000/12/EK] ⌫ irányelv 4. 
cikkének  ⌦ 111–117. cikkének ⌫ megfelel ően, ugyanazon irányelv 6. cikkének átmeneti 
rendelkezései szerint  korlátozzák. 
 
Ð 93/6/EGK VI. melléklet (7) 
bekezdés (kiigazított szöveg) 
4. A 6.  ⌦ 3. ⌫ pont rendelkezéseit ől eltérően ⌦ eltérve ⌫ , az  illetékes hatóságok 
engedélyezhetik, hogy a befe ktetési vállalkozásokkal,  az elfogadott harmadik országbeli 
befektetési vállalkozásokkal és az elismert elszámolóházakkal szembeni követeléseket 
megtestesít ő eszközökre és egyéb kockázatokra, va lamint a pénzügyi eszközök cseréjére 
ugyanaz az eljárás vonatkozzon, mint amelyet a 92/121/EGK  ⌦ [2000/12/EK] ⌫ irányelv 
4. cikk (7) bekezdésének i. pontjában, illetve (9) és (10) bekezdésében  ⌦ 113. cikke (2) 
bekezdésének i. pontjában, 115. cikke (2) beke zdésében és 116. cikkében meghatározottak 
szerint ⌫ a hitelintézetekkel szem beniekre engedélyeztek. 
 
Ð 93/6/EGK VI. melléklet (8) 
bekezdés (kiigazított szöveg) 
31. cikk 
Az illetékes hatóságok engedélyezhetik a 92/121/EGK  ⌦ [2000/12/EK] ⌫ irányelv 4. 
cikkében  ⌦ 111–117. cikkében ⌫ meghatározott határértékek túllépését, attól függ ően 
⌦ amennyiben ⌫ ezzel egyidej űleg teljesülnek a következ ő feltételek: 
1. a) a kérdéses ügyfél vagy ügyfélcsoport részére történ ő, a nem kereskedési könyvben 
szereplő kockázatvállalások nem haladják meg a 92/121/EGK irányelv  
⌦ [2000/12/EK irányelv] 111–117. cikkében ⌫ megállapított korlátokat, 
amelyeket a 89/299/EGK  ⌦ [2000/12/EK] ⌫ irányelvben meghatározottak szerint 
a saját tőkéből kiindulva számítanak ki oly módo n, hogy a többlet teljes mértékben a 
kereskedési könyvben jelenik meg; 
 
HU 44   HU 2.b) az vállalkozás  ⌦ intézmény ⌫ megfelel a 92/121/EGK  ⌦ [2000/12/EK] ⌫ 
irányelv 4.  ⌦ 111. ⌫ cikke (1) és (2) bekezdésében megállapított korlátokat 
illetően a többletre vonatkozó további t őkekövetelménynek; 
3.c) ha a többlet felmerülése ót a 10 vagy annál kevesebb nap telt el, a kérdéses ügyféllel 
vagy ügyfélcsoporttal szemben válla lt, kereskedési könyvben szerepl ő kockázat nem 
haladhatja meg az intézmény saját t őkéjének 500 %-át; 
4.d) semmilyen 10 napnál hosszabb ideje fe nnálló többlet nem haladhatja meg az 
intézmény saját t őkéjének 600 %-át; 
5.e) az intézményeknek háromhavonta be kell számolniuk a illetékes hatóságoknak 
minden olyan esetr ől, amikor a 92/121/EGK  ⌦ [2000/12/EK] ⌫ irányelv 4.  
⌦ 111. ⌫ cikke (1) és (2) bekezdésében  megállapított korlátokat a megel őző 
három hónap során túllépték. 
Az e) ponttal kapcsolatban, minden olyan eset ben, amikor a korlátokat túllépik, be kell 
számolni annak mértékér ől és az érintett ügyfél nevér ől. 
 
Ð 93/6/EGK VI. melléklet (9) és 
(12) bekezdés (k iigazított szöveg) 
32. cikk 
1. Az illetékes hatóságok eljárásokat dolgoznak ki  a Tanács és a Bizottság értesítésével  
annak érdekében, hogy megakadályozzák az intézményeket a további t őkekövetelmények - 
amelyek pedig a 92/121/EGK  ⌦ [2000/12/EK] ⌫ irányelv 4.  ⌦ 111. ⌫ cikke (1) és (2) 
bekezdésében megállapított korlátokat túllép ő kockázatok esetében terhelnék őket, ha ezek a 
kockázatok 10 napon túl fennállnak - tudatos elkerülésében oly módon, hogy ideiglenesen 
más, akár ugyanazon a csoporton belüli, akár  egy másik csoportba tartozó vállalkozáshoz 
viszik át ezeket a kockázatokat és/vagy ol y módon, hogy mesterséges tranzakciókat visznek 
végbe a 10 nap alatt a meglév ő kockázat kizárására és új kockázat megteremtésére. Az 
intézmények olyan rendszereket tartana k fenn, amelyek biztosítjá k, hogy minden, a fenti 
hatással járó tranzakcióró l az illetékes hatóságok az onnal jelentést kapjanak.  
Az illetékes hatóságok értesítik ⌦ a Tanácsot és ⌫ a Bizottságot azokról a 
módszerekr ől. 
Az intézmények olyan rendszereket tartan ak fenn, amelyek biztosítják, hogy minden, 
a fenti hatással járó tranzakcióról az illet ékes hatóságok azonnal jelentést kapjanak. 
2. A illetékes hatóságok engedélyezhetik azoknak  az intézményeknek, amelyek a saját 
tőkének a V.  melléklet 2. pontja  ⌦ 13. cikk (2) bekezdése ⌫ szerinti meghatározását 
alkalmazhatják, hogy azt ennek a me llékletnek az 5., 6. és 8. pontjai  ⌦ a 30. cikk (2) 
bekezdése, a 30. cikk (3 ) bekezdése és a 31. cikk ⌫ szempontjából is alkalmazzák, feltéve, 
hogy az érintett intézményeknek ezenkívül  a 92/121/EGK  ⌦ [2000/12/EK] ⌫ irányelv 3. és 
4. ⌦ 110–117. ⌫ cikkeiben meghatározott kötelezet tségek mindegyikének is meg kell 
felelniük a kereskedési könyvükben nem szerepl ő kockázatokra vonatkozóan, a 89/299/EGK  
⌦ [2000/12/EK] ⌫ irányelvben meghatározottak szerinti szavatolót őke használata mellett. 
 
HU 45   HU  
Ð 93/6/EGK (kiigazított szöveg) 
⌦ 5. SZAKASZ  ⌫ 
A POZÍCIÓK  JELENTÉSI  CÉLBÓL  TÖRTÉN Ő ÉRTÉKELÉSE 
33. cikk 
 
Ø új szöveg 
1. Valamennyi kereskedési könyvi pozícióra a V II. melléklet B. részében meghatározott 
prudens értékelési szabályok vonatkoznak. Ezek a szabályok annak biztosítására kötelezik az 
intézményeket, hogy a minden kereskedés i könyvi pozíciójukra alkalmazott érték 
megfelelően tükrözze az aktuális piaci  értéket. Ez az érték megfelel ő mértékben biztosnak 
minősül tekintettel a kereskedési könyvi pozíciók dinamikus természetére, a prudenciális 
megbízhatóság követelményeire, valamint a kereskedési könyvi pozíc iók tekintetében a 
tőkekövetelmények m űködési módjára és céljára. 
2. A pozíciókat legalább napont a újra kell értékelni. 
 
Ð 93/6/EGK 6. cikk (kiigazított 
szöveg) 
1. Az intézmények naponta piaci áron értékelik kereskedési könyvi pozícióikat, feltéve, hogy 
nem tartoznak a 4. cikk (6) bekezdése alá.  
23. Naprakész piaci árak hiányában, mint például az  elsődleges piacokon új kibocsátáskor 
történő üzletkötés esetén,  az illetékes hatóságok eltekinthetnek az (1) ⌦ és (2) ⌫ 
bekezdésben el őírt követelményt ől, és ⌦ előírják ⌫ az intézményeknek, hogy 
alkalmazzanak alternatív értékelési módszerek et, feltéve, hogy azok elég megbízhatóak, és 
azokat az illetékes hatóságok jóváhagyták. 
 
HU 46   HU  
Ð 93/6/EGK 
AZ ÖSSZEVONT  (KONSZOLIDÁLT)  ALAPÚ  FELÜGYELET  
 
Ø új szöveg  
ALKALMAZÁSI  KÖR  
 
Ð 96/3/EGK 
7. cikk  
Általános elvek  
 
Ð 98/31EK 7. cikk (10) bekezdés 
10. Ha a (7) és (9) bekezdésben foglalt felmentésre nem kerül sor, az illetékes hatóságok az I. 
és VIII. mellékletben meghatározott  tőkekövetelmények, valamint  a VI. mellékletben 
meghatározott ügyfélkockázatok konszolidált ala pú kiszámítása céljából engedélyezhetik, 
hogy az egyik intézmény kereskedési könyvében szerepl ő nettó pozíciók a másik intézmény 
kereskedési könyvében szerepl ő pozícióknál beszámításra kerü ljenek az I., VI., és VIII. 
mellékletben meghatározo tt szabályoknak megfelel ően. 
Engedélyezhetik továbbá, hogy az egyik intézmény devizapozíci ói beszámításra kerüljenek a 
másik intézmény devizapozícióinál, a III. és/vagy VIII. m ellékletben meghatározott 
szabályoknak megfelel ően. A hatóságok azt is engedély ezhetik, hogy az egyik intézmény 
árupozíciói beszámításra kerüljenek a másik int ézmény árupozícióinál, a VII. és/vagy VIII. 
mellékletben meghatározo tt szabályoknak megfelel ően. 
 
Ø új szöveg 
6. SZAKASZ  
KOCKÁZATKEZELÉS ÉS T ŐKEÉRTÉKELÉS  
34. cikk 
Az illetékes hatóságok minden befektetési vállalkozástól megkövetelik, hogy a 2004/39/EK 
irányelv 13. cikke követelményeinek teljesíté se mellett a [2000/12/EK] irányelv 22. és 123. 
cikke követelményeinek is megfeleljenek. 
 
HU 47   HU  
Ð 93/6/EGK (kiigazított szöveg) 
⌦ 7. SZAKASZ  ⌫ 
JELENTÉSI  KÖTELEZETTSÉGEK 
 
Ð 93/6/EGK 8. cikk (kiigazított 
szöveg) 
35. cikk 
1. A tagállamok kötelezik a be fektetési vállalkozásokat és hitelintézeteket, hogy saját 
tagállamuk illetékes hatóságait tájékoztassák minden szükséges információról annak érdekében, hogy értékelni lehessen  az ezen irányelvnek megfelel ően elfogadott szabályoknak 
való megfelelésüket. A tagállamoknak kell  gondoskodniuk arról is , hogy az intézmények 
belső ellenőrzési rendszere, illetve adminisztratív és számviteli eljárásai bármikor lehet ővé 
tegyék az e szabályoknak va ló megfelelés ellen őrzését. 
2. A 3.
 ⌦ 9. ⌫ cikk (3) bekezdésének  hatálya alá tartozó be fektetési vállalkozások 
legalább havonta, az 3.  ⌦ 5. ⌫ cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozó vállalkozások 
legalább háromhavonta, az 3.  ⌦ 5. ⌫ cikk (2) bekezdésének hatálya alá tartozó 
vállalkozások pedig lega lább hathavonta kötelesek  jelentést tesznek az illetékes hatóságoknak 
az utóbbiak által meghatározott módon. 
3. A (2) bekezdés rendelkezéseit ől eltérően, a 3.  ⌦ 5. ⌫ cikk (1) és (3)  ⌦ (9) ⌫ 
bekezdésének hatálya alá tartozó befekt etési vállalkozásoknak, konszolidált vagy 
szubkonszolidált alapon, csak hathavont a kell információt szolgáltatniuk. 
4. A hitelintézetek a 89/647/EGK  ⌦ [2000/12/EK] ⌫ irányelvben meghatározott 
gyakorisággal kötelesek jelentést tenni, az i lletékes hatóságok által meghatározott módon. 
 
Ð 98/31/EK 1. cikk 5. pont 
5. Az illetékes hatóságok kötelez ővé teszik az intézménye k számára, hogy azonnal 
jelentsék, ha a visszavásárlási és a fordíto tt visszavásárlási megállapodásoknál vagy az 
értékpapír- és árukölcsönzési, valamint értékpapír- vagy áru- kölcsönvételi ügyletek során a 
másik fél nem tesz eleget kötel ezettségeinek. A Bizottság legkés őbb a 12. cikkben említett 
időponttól számított három év elteltével jelentést tesz a Tanácsnak az ilyen esetekr ől és arról, 
hogy ezeknek milyen hatásuk volt az ezen irányelvben említett meg állapodások és ügyletek 
kezelésére.  E jelentésnek azt is tartalmaznia kell , hogy az intézmények hogyan tesznek eleget 
a 2. cikk (6) bekezdés b) pontja i -v. alpontjának feltételei köz ül a rájuk vonatkozóknak, 
különösen az v. alpontban említetteknek.  Továbbá  fel kell tüntetnie az intézmények 
hagyományosnak mondható kölcsönügyleteinek, illetve a fordított visszavásárlási 
megállapodásokon, valamint az értékpapír - és áru -kölcsönügyletek formájában megvalósuló 
kölcsönügyletei relatív volumenének adataiban bekövet kezett változásokat.  A Bizottság 
megteszi a megfe lelő javaslatokat, ha e jelentés és egyéb információk alapján arra a 
 
HU 48   HU következtetésre jut, hogy további biztos ítékokra van szükség a visszaélések 
megakadályozására.  
 
Ð 93/6/EGK (kiigazított szöveg) 
⌦ VI. fejezet ⌫ 
⌦ 1. SZAKASZ  ⌫  
ILLETÉKES  HATÓSÁGOK 
 
Ð 93/6/EGK 9. cikk (kiigazított 
szöveg) 
36. cikk 
1. A tagállamok kijelölik azokat a hatóságokat, amelyek ⌦ illetékesek ⌫ az 
irányelvben meghatározott feladat ok elvégzésére. A tagállamok err ől tájékoztatják a 
Bizottságot, feltüntetve a feladatok megosztását. 
2. Az (1) bekezdésben említett  ⌦ illetékes ⌫ hatóságoknak a nemzeti jogszabályok 
vagy hatóságok által az adott tagállamban m űködő felügyeleti rendszer ré szeként hivatalosan 
elismert hatóságoknak vagy szerveknek kell lenniük. 
3. Az érintett ⌦ illetékes ⌫ hatóságok részér e biztosítják kell  a feladataik ellátásához 
szükséges minden jogot, különösen  a kereskedési könyvek össz etételének megvizsgálási 
jogát. 
1. 4. Az egyes tagállamok illetéke s hatóságai szorosan együttm űködnek az ezen 
irányelvben foglalt feladatok ellátása  során, különösen az olyan befektetési 
szolgáltatások esetén, amelyeket szol gáltatásként vagy valamely tagál lamban vagy 
tagállamokban fióktelepek létrehozásával nyújtanak.  A hatóságok kérelemre 
tájékoztatják egymást minden olyan in formációról, amely megkönnyítheti a 
befektetési vállalkozás ok és hitelintézetek t őkemegfelelésének felügyeletét, 
különösen az ezen ir ányelvben megállapított szab ályoknak való megfelelés 
ellenőrzését.  Az illetékes hatóságok közötti, az ezen irányelvben foglalt bármely 
információcsere a befektet ési vállalkozásokat illet ően a 93/22/EGK irányelv 25. 
cikke szerinti szakmai titoktartási kötel ezettség, a hitelintézeteket illet ően pedig a 
89/646/EGK irányelv által módosított 77/780 /EGK irányelv 12. cikkében foglalt 
kötelezettség hatálya alá tartozik.  
 
HU 49   HU  
Ø új szöveg 
2. SZAKASZ 
FELÜGYELET  
37. cikk 
1. A [2000/12/EK] irányelv 124–132., 136. és 14 4. cikke a befektetési vállalkozások 
felügyeletére az alábbiak szerint értelemszer űen alkalmazandó: 
a) a [2000/12/EK] irányelv 6. cikkére történ ő hivatkozásokat úgy kell értelmezni, 
mint a 2004/39/EK irányelv 5. cikkére történ ő hivatkozást; 
b) a [2000/12/EK] irányelv 22. és 123. cikkére történ ő hivatkozásokat úgy kell 
értelmezni, mint az ezen irányelv 34. cikkére történ ő hivatkozást; 
c) a [2000/12/EK] irányelv 44–52. cikkére történ ő hivatkozásokat úgy kell 
értelmezni, mint a 2004/39/EK irányelv 54. és 58. cikkére történ ő hivatkozást; 
Ha egy EU-szint ű pénzügyi holding társaság a nyavállalatnak hitelintézet és 
befektetési vállalkozás  leányvállalata is va n, az anyavállalat ellen őrzése alatt álló 
vállalkozások összevont alapú felügyelete tekintetében a hitelin tézet felügyeletéért 
felelős egyik illetékes hatóságot jelölik meg felel ősként. 
2. Az intézmények bels ő modelljeinek elismerésére sz intén a [2000/12/EK] irányelv 129. 
cikke (2) bekezdésében megállapított követelm ényeket kell alkalmazni az ezen irányelv V. 
mellékletének megfelel ően. 
Az első albekezdésben említett elismerés beszerzésére hat hónap áll rendelkezésre. 
 
Ð 93/6/EGK 9. cikk (4) bekezdés 
(kiigazított szöveg) 
38. cikk 
1. A egyes  tagállamok illetékes hatóságai szorosan együttm űködnek az ezen irányelvben 
foglalt feladatok ellátása során, különösen az  olyan befektetési szolgáltatások esetén, 
amelyeket szolgáltatásként vagy vala mely tagállamban vagy tagállamokban  fióktelepek 
létrehozásával nyújtanak.  
A hatóságok kérelemre tájékoztatják e gymást minden olyan információról, amely 
megkönnyítheti az befektetési válla lkozások és hitelintézetek  intézmények 
tőkemegfelelésének felügyeletét, különös en az ezen irányelvben megállapított 
szabályoknak való megfelelés ellen őrzését. 
 
HU 50   HU 2. Az illetékes hatóságok közötti, az ezen irán yelvben foglalt bármely információcsere a 
befektetési vállalkozásokat illet ően az ⌦ alábbi ⌫ szakmai titoktartási kötelezettség 
⌦ ek ⌫ hatálya alá tartozik ⌦ : ⌫ 
a) ⌦ a befektetési vá llalkozásokat illet ően ⌫ a 93/22/EGK  ⌦ 2004/39/EK ⌫ 
irányelv 25.  ⌦ 54. és 58. ⌫ cikke szerinti szakmai titoktartási 
kötelezettségek; 
b) a hitelintézetek ⌦ esetében ⌫ illetően pedig  a 89/646/EGK irányelv által 
módosított 77/780/EGK irányelv 12.  ⌦ [2000/12/EK] irányelv 44–52. ⌫ 
cikkében foglalt kötelezettségek. 
 
Ø új szöveg 
VII. fejezet 
Közzététel 
39. cikk 
A befektetési vállalkozásokra a [2000/12/EK ] irányelv V. címének 5. fejezetében 
megállapított követelményeket kell alkalmazni. 
 
Ð 93/6/EGK (kiigazított szöveg) 
⌦ VIII. fejezet ⌫  
⌦ 1. SZAKASZ  ⌫  
 
Ø új szöveg 
40. cikk 
A partnerkockázatra vonatkozó minimum t őkekövetelmények ezen irányelv szerinti, valamint 
a hitelkockázat [2000/12/EK] irányelv szerinti  számítása céljából, a [2000/12/EK] irányelv 
III. melléklete 2–6. pontja rendelkezései sérelm e nélkül az elismert harmadik országbeli 
befektetési vállalkozásokkal szembeni kitettsé geket, valamint az elismert elszámolóházakkal 
és tőzsdékkel szembeni kitettségeket az intézm ényekkel szembeni ki tettségként kezelik. 
41. cikk 
A Bizottság 2008. december 31-ig megvizsgálja, és  szükség szerint felülvizsgálja a II. 
mellékletben meghatározott pa rtnerkockázat kezelését. 
 
HU 51   HU  
Ð 93/6/EGK (kiigazított szöveg) 
⌦ 2. SZAKASZ  ⌫  
⌦ VÉGREHAJTÁSI JOGKÖRÖK  ⌫ 
 
Ð 93/6/EGK 10. cikk (kiigazított 
szöveg) 
Ö új szöveg 
42. cikk 
1. Ezen irányelvnek az alább felsorolt területeken a techni kai fejlődéshez történ ő 
igazítása érdekében meghatározott rendelkezésekr ől szóló további irányelv elfogadásáig a 
Tanács a Bizottság javaslatára min ősített többséggel, a 87/373/EGK határozattal összhangban 
elfogadja a következ ő, szükségessé váló kiigazításo kat ⌦ A Bizottság a 43. cikk (2) 
bekezdésében említett eljárással összhangban határoz az alábbi területeken való módosításokról. ⌫ 
a)
 a 2.  ⌦ 3. ⌫ cikk fogalommeghatározásainak tisztázása az irányelv 
Közösségen belüli egységes alkalm azásának biztosítása érdekében;  
b) a 2.  ⌦ 3. ⌫ cikk fogalommeghatározásainak tisztázása a pénzügyi piacok 
fejlődésének figyelembevétele érdekében;  
c) az 3.  ⌦ 5–9. ⌫ cikkben el őírt indulót őke összegeinek és a 4.  ⌦ 18. ⌫ cikk 
(6) ⌦ (2) ⌫ bekezdésében említett összegne k a módosítása a gazdasági és 
pénzügyi téren történ ő fejlődésének figyelembevétele érdekében;  
Öd) a 20. cikk  (2)  és (3) bekezdésében szerepl ő befektetési vállalkozások 
kategóriáinak módosítása a pénzügyi piacok fejl ődésének figyelembevétele 
érdekében;  
Öe) a 21. cikkben megállapított követelmény tisztázása ezen irányelv Közösségen 
belüli egységes alkalmazásának biztosítása érdekében;  
f) a terminológiának és a meghatározások szövegezésének kiigazítása az 
intézményekr ől és a kapcsolódó kérdésekr ől szóló kés őbbi jogszabályokkal 
összhangban. ; 
Ög) az I–VII. melléklet technikai rend elkezéseinek módosítása a pénzpiacokon 
bekövetkezett változások, a kockázatér tékelés, illetve a közösségi 
jogszabályokban megállapított számv iteli standardok vagy követelmények 
változásainak figyelembevétele céljából.   
 
HU 52   HU  
Ø új szöveg 
43. cikk 
1. A Bizottság munkáját egy bizottság segíti. 
2. Amennyiben erre a bekezdésre hivat koznak, az 1999/468//EK határozat 5. cikkében 
megállapított eljárást kell alkalmazni, a hatá rozat 7. cikke (3) bekezdésének és 8. cikkének 
megfelelően. 
Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének  (6) bekezdésében  megállapított id őszak 
tartama három hónap. 
 
Ð 93/6/EGK (kiigazított szöveg) 
⌦ 3. SZAKASZ  ⌫   
ÁTMENETI  RENDELKEZÉSEK 
 
Ð 93/6/EGK 11. cikk 
11. cikk  
1. A tagállamok engedélyezhetnek olyan, a 93/ 22/EGK irányelv 30. cikk (1) bekezdésének 
hatálya alá tartozó befektetési vá llalkozásokat is, amelyek szavatolót őkéje az irányelv 
alkalmazásának id őpontjában alacsonyabb a 3. cikk (1) -(3) bekezdésében meghatározott 
szinteknél.  A későbbiekben azonban e be ffektetési vállalkozások szavatolót őkéjének meg kell 
felelnie az irányelv 3. cikk (5) -(8) bekezdésében megállapított feltételeknek.  
2. Az I. melléklet 14. pontjától eltér ően, a tagállamok egyedi kockázati követelményt 
állapíthatnak meg minden olyan kötvényre,  amelyhez a 89/647/EGK irányelv 11. cikkének 
(2) bekezdése szerint 10 % súlyozást rendeltek, és amely megegyezik az azonos hátralév ő 
futamidej ű minősítő tétel egyedi koc kázati követelményének felével.  
 
Ð 98/31/EK 1. cikk 6. pont 
(kiigazított szöveg) 
1. cikk  
A tagállamok 2006. december 31 -ig felhatalmazhatják intézményeiket arra, hogy a VII. 
melléklet (13), (14), (17) és (18)  bekezdésében feltüntetettek helye tt a következ ő táblázatban 
szereplő minimális különbözeti, átviteli és outright rátát alkalmazzák, amennyiben illetékes 
hatóságaik véleménye szerint az intézmények:  
i. jelentős mértékű árukereskedelmi tevékenységet folytatnak;  
 
HU 53   HU ii. változatos áruportfólióva l rendelkeznek;  
iii. még nincsenek abban a helyzetben, hogy az árukockázatokkal kapcsolatos 
tőkekövetelmény kiszámításához a VIII. mellékletnek megfelel ően belső modelleket 
alkalmazzák.  
Táblázat  
 Nemesfém (kivéve 
arany)  Nem 
nemesfé
mek Mezőgazdasági 
termék ek (softs)  Egyéb, beleértve 
energetikai 
termékeket  
Különbözeti 
ráta (%)  1.0 1.2  1.5  1.5  
Átviteli ráta 
(%) 0.3 0.5  0.6  0.6  
Outright ráta 
(%) 8 10  12  15  
 
A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot e cikk alkalmazásáról.  
 
Ø új szöveg 
44. cikk 
Ezen irányelv 2. cikkének és V. fe jezete 2. és 3. szakaszának megfelel ően a [2000/12/EK] 
irányelv 152. cikkének (1)–(6) bekezdését  kell alkalmazni azokra a befektetési 
vállalkozásokra, amelyek ezen irányelv II.  melléklete alkalmazásában a [2000/12/EK] 
irányelv 84–89. cikkének megfelel ően végzik a kockázattal súlyozott kitettségértékek 
kiszámítását, vagy amelyek a m űködési kockázatra vonatkozó t őkekövetelményeik 
kiszámításához a [2000/12/EK] irányelv 105. cikké ben meghatározott fejlett mérési módszert 
alkalmazzák. 
45. cikk 
2012. december 31-ig a tagállamok 15 %-ot alkalm azhatnak a kereskedési és értékesítési 
(„trading and sales”) üzletágr a azon befektetési vállalkozások  vonatkozásában, amelyeknél a 
kereskedési és értékesítési  üzletágra vonatkozó megfelel ő mutató legalább 50 %-a a 
valamennyi üzletágra vonatkozó – ezen iránye lv 20. cikkével és a [2000/12/EK] irányelv X. 
melléklete 2. részének (1 )–(8) bekezdésével össz hangban számított – megfelel ő mutatók 
összegének. 
 
HU 54   HU  
Ð 93/6/EGK 12. cikk (kiigazított 
szöveg) 
Ö új szöveg 
⌦ 4. SZAKASZ  ⌫  
ZÁRÓ  RENDELKEZÉSEK 
46. cikk 
1. A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási 
rendelkezéseket, amelyek ahhoz sz ükségesek, hogy a 93/22/EGK irányelv 31. cikk (2) 
bekezdésében meghatározott id őpontra ennek az irányelvnek megfeleljenek. Err ől 
haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.  
1. A tagállamok legkés őbb 2006. december 31-ig elfogadják és közzéteszik azokat a 
törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelk ezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a 2., 
3., 11., 13., 17., 18., 19., 20., 22., 23., 24., 25., 29 ., 30., 33., 34., 35., 37., 39., 40., 42., 44., 45. 
és 47. cikknek és az I., II., III., V. és V II. mellékletnek megfeleljenek. A tagállamok 
haladéktalanul ismertetik a Bizottsággal e rendelkezések szövegét, valamint a rendelkezések 
és az ezen irányelv közötti megfelelési táblázatot.  
A tagállamok ezeket a rendelkezéseket 2006. december 31-t ől kezdődően 
alkalmazzák. 
Amikor a tagállamok elfogadj ák ezeket az intézkedéseket , azokban hivatkozni kell 
erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos ki hirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást 
kell csatolniuk  ⌦ ilyen hivatkozást kell f űzni ⌫ . ⌦ A rendelkezésekben egy 
olyan nyilatkozatot is fel kell tünt etniük, amely szerint a hatályban lév ő törvényi, 
rendeleti és közigazgatási rendelkezésekne k az ezen irányelvvel hatályon kívül 
helyezett irányelvekre való hivat kozásait az ezen ir ányelvre történ ő hivatkozásokként 
kell értelmezni. ⌫ A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.  
2. A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon f őbb rendelkezéseinek 
Ö szövegét  , amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el. 
 
Ø új szöveg 
47. cikk 
1. A [2000/12/EK] irányelv 152. cikkének (7)–(12) bekezdése értelemszer űen 
alkalmazandó ezen irányelv céljaira a következ ő rendelkezésekre is figyelemmel, amelyeket 
akkor kell alkalmazni, ha a [2000/12/EK] irányelv 152. cikkének (7) bekezdésében említett 
mérlegelési jogot gyakorolják: 
 
HU 55   HU a) A [2000/12/EK] irányelv II. mellékletének 6. pontjában szerepl ő 
hivatkozásokat úgy kell értelmezni, mint a 2000/12/EK irányelvre történ ő 
hivatkozást, annak a 46. cikkben említett id őpont előtt hatályos formájában. 
b) A II. melléklet 4. pont 1. alpontját a 46. cikkben említett id őpont előtti 
formájában kell alkalmazni.  
2. A [2000/12/EK] irányelv 157. cikkének (2) bekezdését értelemszer űen kell alkalmazni 
a 18. és 20. cikk céljára. 
 
Ð 93/6/EGK 13. cikk 
13. cikk  
A Bizottság a lehet ő legkorábban a Tanács elé terjeszti a t őkekövetelményekre vonatkozó 
javaslatait az árukereskedelem, a származtat ott áruügyletek, valamint a kollektív befektetési 
formák részesei tekintetében.  
A Tanács legkés őbb hat hónappal ezen irányelv alkalmazása el őtt dönt a Bizottság 
javaslatairól.  
 
Ø új szöveg 
48. cikk 
A VIII. melléklet A. részében felsorolt iránye lvekkel módosított 93/6/EGK irányelv hatályát 
veszti a VIII. melléklet B. részében fe lsorolt irányelvek nemzeti jogba történ ő átültetésére 
vonatkozó határid őkkel kapcsolatos tagállami kötel ezettségek sérelme nélkül. 
A hatályon kívül helyezett irányelvekre való hi vatkozást úgy kell értelmezni, mint erre az 
irányelvre történ ő hivatkozást a IX. mellékletben szerepl ő korrelációs táblázatnak 
megfelelően. 
49. cikk 
Ez az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjá ban való kihirdetését követ ő 20. napon 
lép hatályba. 
 
Ð 93/6/EGK 14. cikk 
FELÜLVIZSGÁLATI  ZÁRADÉK  
14. cikk  
A 12. cikkben említett id őponttól számított három éven belül a Tanács, a Bizottság javaslata 
alapján eljárva, megvizsgálja és - szükség esetén - felülvizsgálja ezen irányelvet az 
 
HU 56   HU alkalmazása során felmerült tapasztalatok alapjá n, figyelembe véve a piaci innovációt és 
különösen a szabályozásra j ogosult hatóságok nemzetközi fórumain tapasztalható 
fejleményeket.  
 
Ð 93/6/EGK 15. cikk 
50. cikk 
Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei. 
Kelt Brüsszelben, […]-án/-én. 
az Európai Parlament részér ől a Tanács részér ől 
az elnök az elnök […] […] 
 
Ð 93/6/EGK (kiigazított szöveg) 
Ö új szöveg 
I. MELLÉKLET  
Ö POZÍCIÓKOCKÁZATRA VONATKOZÓ T ŐKEKÖVETELMÉNY   
KISZÁMÍTÁSA  
BEVEZET ÉS ⌦ ÁLTALÁNOS  RENDELKEZÉSEK ⌫ 
Nettósítás 
1. Az intézmény hosszú (rövid) po zícióinak a rövid (hosszú) poz ícióihoz képest ugyanabból a 
részvényb ől, hitelviszonyt megtestesít ő értékpapírból, átválthat ó értékpapírból, azonos t őzsdei 
határidős ügyletb ől, opcióból, opciós utalványból és fedezett opciós utalványból fennálló 
többlete a különböz ő eszközönkénti nettó pozíció. A nettó pozíció kiszámítása kor az illetékes 
hatóságok lehet ővé teszik, hogy a származtatotte szköz-pozíciók – a 4–7. pontban 
megállapítottak értelmében – úgy legyenek tekinthet ők, mint az alapul szolgáló (vagy 
dematerializált) értékpapír ban vagy értékpapírokban lév ő pozíciók. A 14.  ⌦ 14. ⌫ pont 
szerinti egyedi kockázat kiszámításánál fi gyelmen kívül kell hag yni az intézmények 
birtokában lév ő saját, hitelviszonyt megtestesít ő értékpapírokat. 
2. Nem engedhet ő meg a nettósítás az átváltható értékpapír és az annak alapjául szolgáló 
eszköz kiegyenlít ő pozíciója között, hacsak az illeték es hatóságok nem fogadnak el olyan 
módszert, amelynek értelmében egy adott át váltható értékpapír átváltásának valószín űsége 
figyelembe vehet ő, vagy nem írnak el ő olyan tőkekövetelményt, amely fedezi az átváltással 
járó esetleges veszteségeket. 
3. A nettó pozíciókat összesítésük el őtt – előjelüktől függetlenül – naponta át kell váltani az 
aktuális spot árfolyamon az intézmény elszámolási pénznemére. 
 
HU 57   HU Különleges értékpapírok 
 
Ð 93/6/EK (kiigazított szöveg) 
4. A hitelviszonyt megtestesít ő értékpapírok vételére va gy eladására szóló határid ős tőzsdei 
kamatlábügyleteket, határid ős kamatláb-megállapodásokat (FRA) és határid ős 
kötelezettségvállalásoka t úgy kell tekinteni, mint a hosszú és rövid pozíciók kombinációját. 
Így a hosszú határid ős kamatlábügyletet úgy kell teki nteni, mint egy határid ős szerződés 
leszállítási határidejének na pján lejáró értékpapír-kölcsönü gylet és egy olyan eszközbeli 
részesedés kombinációját, amelynek lejá rati napja megegyezik az adott határid ős szerződés 
alapjául szolgáló pénzügyi eszköz vagy dematerializált pozíció lejárati napjával. 
Hasonlóképpen, az értékesített FRA-t úgy kell tekinteni, mint olyan hosszú pozíciót, 
amelynek lejárata megegyezik a telj esítés határidejé nek és a szerz ődés időtartamának 
összegével, illetve mint olyan rövid pozíciót, amelynek lejárata megegyezik a teljesítés határidejével. Mind a kölcsönügyletnek, mind az es zközbeli részesedésne k szerepelni kell a 
14.
 ⌦ 14. ⌫ pont 1. táblázatában köz ponti kormányzati oszlopában  ⌦ feltüntetett els ő 
kategóriának ⌫ annak érdekében, hogy a határid ős tőzsdei kamatlábügyletek és az FRA-k 
egyedi kockázatához szükséges t őkekövetelmény kiszámítható legyen. A hitelviszonyt 
megtestesít ő értékpapír vételére szóló határid ős kötelezettségvállalást úgy kell tekinteni, mint 
a leszállítási határid őkor lejáró kölcsönügylet és magához a hitelviszonyt megtestesít ő 
értékpapírhoz f űződő hosszú (azonnali) pozíció kom binációját. A kölcsönügyletnek 
szerepelni kell a ⌦ 14. pont ⌫ 1. táblázatá ⌦ ban ⌫ nak  központi kormányzati 
oszlopában  ⌦ feltüntetett els ő kategóriában ⌫ az egyedi kockázat céljára, és a hitelviszonyt 
megtestesít ő értékpapírnak ugyanebben a táblázatban a számára megfelel ő oszlopban. 
 
Ð 98/31/EK 1. cikk 7. pont és 
melléklet 1. pont a) alpont 
(kiigazított szöveg) 
Az illetékes hatóságok megengedhetik, hogy a t őzsdén forgalmazott határid ős ügylet 
tőkekövetelménye megegyezzen a t őzsde által el őírt fedezettel, ha teljes mértékben meg 
vannak gy őződve arról, hogy az lehet ővé teszi a határid ős ügylethez kapcsolódó kockázat 
pontos felmérését, és az legalább megegyezik a határid ős ügylet azon t őkekövetelményével, 
amelyet az ezen mellékletben meghatározott módszert alkalmazó számítás, vagy az VIII . 
mellékletben leírt bels ő modell módszer alkalmazása eredményezne.  
Az illetékes hatóságok 2006. december 31 -ig engedélyezhetik továbbá, hogy az általuk 
elismert elszámolóház által elszámolt, e bekezdésben említett típusú származtatott, t őzsdén 
kívüli (OTC) ügyletek re kötött szerz ődésre vonatkozó t őkekövetelmény egyenl ő legyen az 
elszámolóház által el őírt letéti követelménnyel, amennyiben teljes mértékben meggy őződtek 
arról, hogy az lehet ővé teszi a származékos üg yletekre vonatkozó szerz ődéssel kapcsolatos 
kockázat pontos felmérését, és legalább egyenl ő a szóban forgó szerz ődés 
tőkekövetelményével, amelyet az e mellékletben ismertetett módszer alkalmazásával végzett 
számítás, vagy az VIII . mellékletben ismertetett bels ő modell módszer alkalmazásával végzett 
számítás eredményezne. 
 
HU 58   HU  
93/6/EGK 2. cikk (22) bekezdés 
E bekezdés alkalmazásában a hosszú pozíció ol yan pozíció, amelyben az intézmény rögzítette 
azt a kamatlábat, amelyet a jöv őben valamikor meg fog kapni, rövid pozíció pedig az olyan 
pozíció, amelyben azt a kamatlábat rö gzítette, amelyet valamikor a jöv őben meg fog fizetni. 
 
93/6/EGK 
5. A kamatlábakhoz, hitelviszonyt megtestesít ő értékpapírokhoz, részvényekhez, 
részvényindexekhez, pénzügyi határid ős ügyletekhez, swap-ügyl etekhez és devizához 
kapcsolódó opciókat e melléklet alkalmazásában  úgy kell tekinteni, mintha azok értéküket 
tekintve az opció alapjául szolgáló pénzügyi eszközök összegével azonos pozíciók lennének, 
megszorozva a hozzájuk tartozó delta tényez ővel. Ez utóbbi pozíci ókat nettósítani lehet a 
megegyez ő, alapul szolgáló értékpapírok va gy származtatott eszközök kiegyenlít ő 
pozíciójával szemben. Az alkalmazott delta tényez ő vagy az adott t őzsde delta tényez ője, 
vagy az illetékes hatóságok által számított delta tényez ő, vagy – ha az nem áll rendelkezésre, 
illetve az OTC opciók esetében – az in tézmény által számított delta tényez ő, az illetékes 
hatóságok arról való meggy őződésétől függően, hogy az intézmény álta l alkalmazott modell 
elfogadható-e. 
Az illetékes hatóságok ugyanakkor el őírhatják, hogy az intézmények delta értékeiket az 
illetékes hatóságok által meghatározott módszer alkalmazásával számítsák ki. 
 
98/31/EK 1. cikk 7. pont és 
melléklet 1. pont b) alpont 
(kiigazított szöveg) 
Az illetékes hatóság oknak rendelkezniük kell arról, hogy  aAz opciókhoz kapcsolódó, delta 
kockázaton kívüli, egyéb kockázatokkal szemben is biztosítékot ⌦ kell ⌫ nyújtani. Az 
illetékes hatóságok megengedhetik, hogy a kibocsátott, t őzsdén forgalmazott opcióval 
szembeni követelmény megegyezzen a t őzsde által megkövetelt fe dezettel, ha teljes 
mértékben meg vannak gy őződve arról, hogy az lehet ővé teszi az opcióhoz kapcsolódó 
kockázat pontos felmérését, és az legalább egyenl ő az opció azon t őkekövetelményével, 
amelyet az ezen melléklet további részében me ghatározott módszert alkalmazó számítás, vagy 
az VIII . mellékletben leírt bels ő modell módszer alkalmazása eredményezne. Az illetékes 
hatóságok 2006. december 31 -ig megengedhetik továbbá, hogy az általuk elismert 
elszámolóház által elszámolt t őzsdén kívüli (OTC) áruügylet-opcióra vonatkozó 
tőkekövetelmény egyenl ő legyen az elszámolóház által el őírt fedezettel, amennyiben teljes 
mértékben meggy őződtek arról, hogy az lehet ővé teszi az opcióval kapcsolatos kockázat 
pontos felmérését, és legalább a t őzsdén kívüli (OTC) opció azon t őkekövetelményével 
egyenlő, amelyet az e melléklet további részében ismertetett módszer alkalmazásával végzett 
számítás, vagy az VIII . mellékletben ismertetett bels ő modell módszer alkalmazása 
eredményezne. Ezenkívül a hatóságok megengedhetik, hogy a megvásárolt, t őzsdén 
forgalmazott vagy OTC opció t őkekövetelménye ugyanaz legyen, mint az annak alapjául 
szolgáló értékpapír esetében, azzal a megszorítással, hogy az így adódó t őkekövetelmény nem 
haladja meg az opció piaci értékét. A kibocsátott OTC opcióval szembeni t őkekövetelményt 
az annak alapjául szolgáló értékpap írhoz kapcsolódóan kell meghatározni. 
 
HU 59   HU  
98/31/EK 1. cikk 7. pont és 
melléklet 1. pont c) alpont 
6. A hitelviszonyt megtestesít ő és az osztalékra jogosító értékpapírokra vonatkozó opciós 
utalványokat ugyanúgy kell tekinteni, mint az 5. pont szerinti opciókat. 
 
93/6/EGK 
7. A swap-ügyleteket a kamatlábkockázat sz empontjából ugyanúgy kell kezelni, mint a 
mérlegben szerepl ő eszközöket. Így a kamatláb-swap-ügyl etet, amely alapján az intézmény 
változó kamatot kap, és rögzített kamatot fizet , ugyanúgy kell tekinteni, mi nt az olyan változó 
kamatozású értékpapírban fennálló hosszú poz íciót, amelynek lejárata megegyezik a 
következő kamatrögzítésig terjed ő időtartammal, illetve mint az olyan rögzített kamatozású 
értékpapírban fennálló rövid poz íciót, amelynek lejárata megegyezik magának a swapnak a 
lejáratával. 
 
Ø új szöveg 
8. A hitelderivatívák esetében egyéb ki kötés hiányában a hitelderivatíva-szerz ődésben 
szereplő elvi főösszeget kell használni. A hitelkoc kázatot vállaló fél (kockázatot átvev ő) piaci 
kockázata t őkekövetelményének kiszámításához a pozíció kat az alábbiak sz erint határozzák 
meg: 
A teljes kamatcsereügylet hosszú pozíciót kép ez a szóban forgó ügyl et általános piaci 
kockázatában és rövid pozíciót az államköt vény általános piaci kockázatában, amelyhez a 
[2000/12/EK] irányelv VI. melléklete értelméb en 0 % kockázati súlyt rendelnek. Emellett 
hosszú pozíciót képez a szóban for gó ügylet egyedi kockázatában is. 
Nemteljesítéskori csereügylet nem képez pozíció t az általános piaci kockázat tekintetében. Az 
egyedi kockázat céljából az intézménynek sz intetikus hosszú pozíciót kell rögzítenie a 
referenciaintézmény egyik ügylet ében. Ha a termék alapján kamatfelár- vagy kamatkifizetés 
esedékes, ezeket a pénzáramlásokat az ál lamkötvényeknél elvi pozícióként, a megfelel ő 
rögzített vagy változó kamatozással kell feltüntetni. 
A hitelfedezettel kibocsáto tt hitelviszonyt megtestesít ő értékpapír az értékpapír saját általános 
piaci kockázatában képez hosszú pozíciót. Az egyedi kockázatot illet ően szintetikus hosszú 
pozíció képz ődik a referenciaintézmény egyik ügyl etében. Ezenkívül hosszú pozíció képz ődik 
az értékpapír-kibocsátó egyedi kockázatában is. 
Az első nemteljesítéskor lehívható hitelderivatíva kosár („first-asset-to-default basket”) az 
elvi főösszeget illet ő pozíciót képez a kosárba tartoz ó mindegyik referenciaintézmény egy-
egy ügyletében. Ha a hiteleseménnyel kapcsola tos maximális kifizetés mértéke alacsonyabb, 
mint az ezen albekezdés els ő mondatában szerepl ő módszer szerinti t őkekövetelmény, a 
maximális kifizetés összege az egyedi kockázat t őkekövetelményének tekinthet ő. 
A második nemteljesítéskor le hívható eszköz kosárba („sec ond-asset-to-default basket”) 
tartozó termék az elvi f őösszeget illet ő pozíciót képez egy kivéte lével a kosárba tartozó 
mindegyik referenciaintézmény ügyleténél (a kivétel a lega lacsonyabb egyedi kockázati 
tőkekövetelménnyel bíró referenciaintézmény). Ha a hiteleseménnyel kapcsolatos maximális 
 
HU 60   HU kifizetés mértéke alacsonyabb, mi nt az ezen albekezdés els ő mondatában szerepl ő módszer 
szerinti tőkekövetelmény, ez az összeg az egyedi kockázat t őkekövetelményének tekinthet ő. 
Abban az esetben, ha a hitelfedezettel kibocsátott hitelvis zonyt megtestesít ő értékpapír kosár 
termék („credit linked note basket product”) küls ő minősítéssel rendelkezik és teljesíti a 
hitelviszonyt megtestesít ő minősítő tétel feltételeit, az értékpapír-kibocsátó egyedi 
kockázatára vonatkozó egyetlen hos szú pozíciót lehet rögzíteni a kosárba tartozó valamennyi 
referenciaintézmény egyedi kockázati pozíciói helyett. 
Az arányos védelmet nyújtó kosártermék a kosár ba tartozó minden referenciaintézménynél az 
egyedi kockázatot illet ő pozíciót képez, és az ügylet teljes elvi összege a 
referenciaintézményekkel kapcsolatos egyes k itettségeknek a teljes elvi összeghez való 
arányában oszlik meg a pozíciók között. Abba n az esetben, ha egy referenciaintézménynek 
egynél több ügylete választható, a legmagasabb kockázati súlyozású ügylet határozza meg az 
egyedi kockázatot. Az ügylet lejárata  helyett a hitelderivatíva-szerz ődés lejárata 
alkalmazandó. 
A hitelkockázatot átadó fél (kockázatot átadó) szempontjából a pozíciókat a kockázatot 
átvevővel szimmetrikusan határozzák meg, kivéve a hitelfedezettel kibocsátott hitelviszonyt 
megtestesít ő értékpapírt (amely nem eredményez rövid pozíciót a kibocsát ónál). Ha egy adott 
időpontban olyan vételi opció merül fel, amelynél a kötési árfolyam el őre meghatározott 
időpontban emelkedik, az az id őpont tekintend ő a védelem lejáratának. Az n-edik 
veszteségvisel ő kategóriába tartozó hitelderiva tívák esetén a kockázatot átadók 
ellensúlyozhatják az alapul szolgáló eszköz ök n–1 részére vonatkozó e gyedi kockázatot (azaz 
azon n–1 eszközöknél, amelyeknek a legalacs onyabb az egyedi kockázatra vonatkozó 
tőkekövetelménye). 
 
93/6/EGK (kiigazított szöveg) 
89. Azok az intézmények azonban , amelyek pozícióikat piaci ár on értékelik, és a 4-7. pontban 
foglalt származtatott ügyletek kamatlábkockázat át diszkontált pénzáramlás alapján kezelik, a 
fent említett pozíciók kiszámításához érzékenységi modelleket alkalmazhatnak, illetve azokat az olyan rögzített kamatozású értékpapírok es etében is alkalmazhatják, amelyeket nem 
egyszeri, végs ő tőketörlesztéssel, hanem a hátralév ő futamidőn keresztül törlesztenek. Mind a 
modellt, mind annak az intézmény általi alkalmazását az illetékes hatóságnak jóvá kell hagynia. Ezeknek a modelleknek olyan pozí ciókat kell eredményezniük, amelyeknek 
ugyanakkora a kamatlábváltozásokkal szembeni érzékenységük, mint az alapul szolgáló 
pénzáramlásé. Az érzékenységet a mintául szolgáló kamatlábaknak a hozamgörbén való 
független mozgásai révén kell felmérni úgy, hogy a 18.
 ⌦ 20. ⌫ pontban foglalt 2. táblázat 
lejárati sávjainak mindegyikében legalább eg y érzékenységi pont le gyen. A pozíciókat a 15 -
30. ⌦ 17–32. ⌫ pontban megállapított rendelkezéseknek megfelel ően kell figyelembe venni 
a tőkekövetelmények számításakor. 
910. Azok az intézmények, amelyek nem a 8.  ⌦ 9. ⌫ pont szerinti modelleket alkalmazzák, 
ehelyett  - az illetékes hatóságok jóváhagyásá val - teljes mértékben kiegyenlít őként kezelhetik 
azokat a 4-7. pont szerinti szárm aztatottügylet-pozíciókat, am elyek megfelelnek legalább a 
következő feltételeknek: 
ia) a pozíciók azonos érték űek, és ugyanabban a valutában vannak meghatározva; 
 
HU 61   HU iib) a referencia-kamatláb (a válto zó kamatozású pozícióknál) vagy a 
kamatszelvény (a rögzített kamatozású pozícióknál) szorosan illeszkedik; 
iii.c) a kamatrögzítés következ ő időpontja vagy - rögzített kamatszelvény-pozíciók 
esetében - a hátralév ő futamidő az alábbi id őtartamokkal összhangban: 
i. ha kevesebb mint egy hónap van hátra: aznapi, ; 
ii. ha egy hónap és egy év közötti id őtartam van hátra: hét napon belüli, ; 
iii. ha több mint egy év van hátra: 30 napon belüli. 
1011. Visszavásárlási megállapodásoknál az értékpapírok vagy az értékpapírokhoz f űződő 
jogcímhez köt ődő garantált jogok átruházójának, i lletve értékpapír- kölcsönzésnél az 
értékpapírok kölcsönbeadójának  ezeket az értékpapírokat figyelembe kell vennie az e 
melléklet szerinti t őkekövetelmény számításakor, ame nnyiben ezek az értékpapírok 
megfelelnek a 2. cikk 6. pontjának a) alpontjában  ⌦ 11. cikkben ⌫ megállapított 
feltételeknek. 
 
93/6/EGK (kiigazított szöveg) 
11. A kollektív befektetési vállal kozásokbeli részesedés ek pozíciói nem az ezen mellékletben 
foglalt pozíciókockázati követelmények, ha nem a 89/647/EGK irányelvben foglalt 
tőkekövetelmény ek hatálya alá tartoznak.  
Egyedi és általános kockázatok 
12. A tőzsdén forgalmazott, hitelviszonyt megtestesít ő értékpapír vagy részvény (vagy a 
hitelviszonyt megtestesít ő értékpapír vagy részvény s zármaztatott eszközének) 
pozíciókockázatát - a rá vonatkozó t őkekövetelmény kiszámításánál - két összetev őre kell 
bontani. Az els ő elem az egyedi kockázati összetev ő - azaz az adott eszköz árváltozásának 
kockázata, ami a kibocsátójával, illetve, szárm aztatott eszköz esetében, az alapul szolgáló 
eszköz kibocsátójával kapcsolatos tényez őkből adódik. A második elem az általános 
kockázatot fedezi - azaz az eszköz árváltozásának kockázatát, ami (t őzsdén forgalmazott, 
hitelviszonyt megtestesít ő értékpapír vagy hitelviszonyt megtestesít ő értékpapír-származtatott 
eszköz esetén) a kamatszintek változásából  vagy (részvény vagy ré szvényszármaztatott 
eszköz esetén) a széles rész vénypiaci mozgásokból adódik, ami nincs kapcsolatban az egyes 
értékpapírok sajáto s tulajdonságaival. 
TŐZSDÉN  FORGALMAZOTT,  HITELVISZONYT  MEGTESTESÍT Ő 
ÉRTÉKPAPÍROK 
13. Az intézmény  nA nettó pozíciókat aszerint sorolja be  ⌦ sorolják be ⌫ , hogy azok 
milyen pénznemben vannak meghatározva, és mi nden egyes pénznemnél külön számolja ki az 
általános és az egyedi kockázat t őkekövetelményét. 
 
HU 62   HU Egyedi kockázat 
 
Ð 93/6/EK 
Ö új szöveg 
14. Az intézmény az 1. pont szerint kiszámított  nettó pozícióit, a hátralév ő futamidők alapján 
az 1. táblázat megfelel ő kategóriáiba sorolja, majd az okat a feltüntetett súlyozásokkal  
beszorozza.  A súlyozott pozícióit (tekintet nélkül arra, hogy azok hosszúak vagy rövidek) 
összegeznie kell az egyedi  kockázatra vonatkozó t őkekövetelmény kiszámításához.  
Ö amelyeket az 1. pont szerint sz ámított ki, a kereskedési kö nyvben a kibocsátójuk/ügyfelük, 
külső vagy bels ő hitelminősítésük, valamint a hátralév ő futamidő alapján sorolja az 1. táblázat 
megfelelő kategóriáiba, majd azokat a feltüntete tt súlyozással beszorozza. Az egyedi 
kockázatra vonatkozó t őkekövetelmény kiszámításához öss zegzi a súlyozott pozícióit 
(tekintet nélkül arra, hogy azok hosszúak vagy rövidek).   
 
Ð 93/6/EGK 
1. táblázat  
Központi 
kormányzati tételek  Minősítő tételek  Egyéb 
tőkeelemek  
 6 hónapig 
terjedő 6 hónaptól 24 hónapig 
terjedő 24 hónap 
felett   
0,00 % 0,25 % 1,00 % 1,60 % 8,00 % 
 
Ø új szöveg 
1. táblázat 
Tételek Egyedi kockázatra vonatkozó 
tőkekövetelmény 
Központi kormányzatok által kibocsátott 
vagy garantált, központi bankok, nemzetközi 
szervezetek, multilateráli s fejlesztési bankok, 
illetve tagállami regionális kormányzatok 
vagy helyi hatóságok által kibocsátott, 
hitelviszonyt megtestesít ő olyan értékpapírok, 
amelyek a sztenderd módszer vagy a bels ő 
minősítésen alapuló módszer értelmében 0 % 
kockázati súlyozást kapnának. 0 % 
Központi kormányzatok által kibocsátott 
vagy garantált, központi bankok, nemzetközi 
szervezetek, multilateráli s fejlesztési bankok, 
illetve tagállami regionális kormányzatok 
vagy helyi hatóságok által kibocsátott, 
hitelviszonyt megtestesít ő olyan értékpapírok, 0,25 % (a végs ő lejáratig hátralev ő futamidő 
hat hónap vagy annál kevesebb) 
1,00 % (a végs ő lejáratig hátralev ő futamidő 
hat hónapnál több és legfeljebb 24 hónap) 
 
HU 63   HU amelyek a sztenderd módszer értelmében 20 
% vagy 50 % kockázati súlyozást kapnának.  
Egyéb, a 15. pontban meghatározott min ősítő 
tételek 1,60 % (a lejáratig hátralev ő futamid ő 
meghaladja a 24 hónapot) 
Minden egyéb 8,00 % 
15. A 14. pont alkalmazásában a min ősítő tételek az alábbiakat tartalmazzák: 
a) a [2000/12/EK] irányelv V. címe, 2. fe jezete, 3. szakaszának 1. alszakaszában 
ismertetett kockázati besorolásnál lega lább befektetési kategóriának megfelel ő 
hitelminőségi besorolásra min ősített eszközökhöz kapc solódó hosszú és rövid 
pozíciókat; 
b) olyan eszközökhöz kapcsolódó hosszú és rövid pozíciókat, amelyeknél a 
kibocsátó szolvenciája miatt a nemteljesítés valószín űsége nem magasabb, 
mint az a) pontban említett eszközöknél a [2000/12/EK] irányelv V. címe, 2. 
fejezete, 3. szakaszának 2. alszakaszában ismertetett módszer szerint; 
c) olyan eszközökhöz kapcsolódó hosszú és  rövid pozíciókat, amelyekhez nem áll 
rendelkezésre kijelölt küls ő hitelmin ősítő intézmény által kiállított 
hitelminősítés, és amelyek megfelelnek a következ ő feltételeknek: 
i. azokat az adott intézmények kell ően likvideknek min ősítik; 
ii. befektetési min ősítésük az intézmény saját mérlegelése szerint legalább 
egyenérték ű az a) pontban említett eszközökével; 
iii. az ilyen eszközöket bármely tagállam legalább egy szabályozott piacán 
vagy valamely harmadik ország t őzsdéjén jegyzik, amennyiben e t őzsdét 
az adott tagállam illetékes hatóságai elismerik; 
d) az illetékes hatóságok mérlegelése s zerint olyan hosszú és rövid pozíciók, 
amelyek a [2000/12/EK] irá nyelvben megállapított t őkemegfelel őségi 
követelmények alá tartozó intézmé nyek által kibocsátott eszközökhöz 
kapcsolódnak. 
Az illetékes hatóságok megvizsgálják  a hitelviszonyt megtestesít ő értékpapírok értékelésének 
módját, és felülbírálják az intézmény döntés ét, ha úgy vélik, hogy az érintett értékpapírok 
esetében az egyedi kockázat túl magas ahhoz, hogy azok min ősítő tételek legyenek; 
16. Az illetékes hatóságok kötelezik az intézményeket az 1. táblázatban szerepl ő maximális 
súlyozás alkalmazására azon eszközök esetében, amelyek különös kockázatot jelentenek a 
likviditás kibocsátó nem elégséges fizet őképessége miatt. 
 
HU 64   HU  
Ð 93/6/EGK 
Általános kockázat 
a) Lejárati alapú 
 
Ð 93/6/EGK (kiigazított szöveg) 
1517. Az általános kockázati t őkekövetelmény kiszámításának eljárása két alapvet ő lépésből 
áll. Először minden pozíciót lejárat alapján kell súlyozni (a 16.  ⌦ 18. ⌫ pontban 
meghatározottak szerint), a rájuk vonatkozó t őkekövetelmény összegének kiszámítása 
érdekében. Második lépésben lehet ővé kell tenni ennek a t őkekövetelménynek a csökkentését 
az azonos lejárati sávon belüli, ellentétes el őjelű súlyozott pozíciónál. Ezenkívül akkor is 
lehetséges a t őkekövetelmény csökkentése, ha az ellentét esen súlyozott pozíciók más lejárati 
sávokba esnek; ekkor a csökkentés mértéke f ügg mind attól, hogy a két pozíció ugyanabba a 
zónába esik-e, mind pedig attól, hogy pontosan  melyik zónába esik. Összesen három sáv 
(lejáratisáv-csoport) van. 
1618. Az intézmények a 18.  ⌦ 20. pont ⌫ 2., táblázatának szerepl ő 2., illetve 3. oszlopában 
található megfelel ő lejárati sávokba sorolják a nettó po zícióikat. A beso rolást rögzített 
kamatozású értékpapírok esetében a hátralév ő futamidő alapján, míg változó kamatozású 
értékpapírok esetén a kamatláb következ ő rögzítéséig tartó id őszak alapján sorolják be. Az 
intézmények különbséget tesznek a 3 % vagy magasabb osztalékszelvény ű és a 3 %-nál 
kisebb osztalékszelvény ű hitelviszonyt megtestesít ő értékpapírok között is, és ennek alapján 
besorolják azokat a 2. táblázat 2. vagy 3. oszlopába. Ezután mi ndegyiket meg kell szorozni az 
adott lejárati sávra vonat kozó, a 2. táblázat 4. oszlopába n található súlyozással. 
 
Ð 93/6/EGK 
1719. Ezt követ ően kell kiszámítani a súlyozott hosszú pozíciók és a súlyozott rövid pozíciók 
összegét mindegyik lejárati sávban. Az adott lejárati sávban az el őbbit ki kell egyenlíteni az 
utóbbival, és ez lesz az adott sáv kiegyenlítet t súlyozott pozíciója, míg a fennmaradó hosszú 
vagy rövid pozíció ugyanannak a sávnak a kiegyenl ítetlen súlyozott pozíciója. Ezek után kell 
kiszámítani mindegyik sáv kiegyenlítet t súlyozott pozíciójának az összegét. 
1820. Az intézmények a 2. táblázat mindegyik sávjában kiszámítják az oda tartozó zónákban 
szereplő kiegyenlítetlen súlyozott hosszú pozíc iók összegét annak érdekében, hogy ebb ől 
megkapják az egyes zónák kiegyenlítetlen súlyozott hosszú pozícióit. Hasonlóképpen, 
összeadják az egyes sávokban szerepl ő kiegyenlítetlen súlyozott rövid pozíciók összegeit az 
adott sávban, hogy ebb ől kiszámítsák a kiegyenlítetlen súlyoz ott rövid pozíciót arra a zónára 
vonatkozóan. Az adott sávban a kiegyenlítetle n súlyozott hosszú pozíciónak az a része, 
amelyet az ugyanarra a zónára vonatkozó kiegyenl ítetlen súlyozott rövid pozícióval állítanak 
szembe, az adott sáv kiegyenlített súlyozott po zíciója. A kiegyenlíte tlen súlyozott hosszú 
vagy kiegyenlítetlen súlyozott rövid pozícióna k az a része, amelyet nem lehet ilyen módon 
egymással szembeállítani, az adott sáv kiegyenlítetlen súlyozott pozíciója. 
2. táblázat 
Zóna Lejárati sáv Súlyozás (%- Becsült 
 
HU 65   HU Legalább 3 %-os 
szelvény 3 %-nál 
alacsonyabb 
szelvény ban) kamatlábváltozás (%-
ban) 
0 ≤ 1 hónap 0 ≤ 1 hónap 0,00 —
> 1 ≤ 3 hónap > 1 ≤ 3 hónap 0,20 1,00
> 3 ≤ 6 hónap > 3 ≤ 6 hónap 0,40 1,00Első 
> 6 ≤ 12 hónap > 6 ≤ 12 hónap 0,70 1,00
> 1 ≤ 2 év > 1,0 ≤ 1,9 év 1,25 0,90
> 2 ≤ 3 év > 1,9 ≤ 2,8 év 1,75 0,80Másod
ik 
> 3 ≤ 4 év > 2,8 ≤ 3,6 év 2,25 0,75
> 4 ≤ 5 év > 3,6 ≤ 4,3 év 2,75 0,75
> 5 ≤ 7 év > 4,3 ≤ 5,7 év 3,25 0,70
> 7 ≤ 10 év > 5,7 ≤ 7,3 év 3,75 0,65
> 10 ≤ 15 év > 7,3 ≤ 9,3 év 4,50 0,60
> 15 ≤ 20 év > 9,3 ≤ 10,6 év 5,25 0,60
> 20 év > 10,6 ≤ 12,0 év 6,00 0,60
 > 12,0 ≤ 20,0 év 8,00 0,60Harma
dik 
 > 20 év 12,50 0,60
 
Ð 93/6/EK (kiigazított szöveg) 
1921. Ezután kell az els ő zónában található kiegyenlítetle n súlyozott hosszú (rövid) pozíció 
összegét - amely a második zónában található kiegyenlítetlen rövid (hosszú) pozícióval van 
szembeállítva - kiszámítani. Ezt az összeget veszi figyelembe a 23.  ⌦ 25. ⌫ pont az egyes 
és kettes sáv közötti ki egyenlített súlyozott pozícióként. Ugya nezt a számítást kell elvégezni a 
második sáv kiegyenlítetlen súlyozott pozíció jának fennmaradó részének és a harmadik 
sávban található kiegyenlítetlen súlyozott poz íciónak a figyelembevételével a második és 
harmadik sáv közötti kiegyenlítet t súlyozott pozíció kiszámításához. 
2022. Az intézmény, ha jónak lá tja, megfordíthatja a 19.  ⌦ 21. ⌫ pontbeli sorrendet úgy, 
hogy először a második és a harmadik zóna közötti kiegyenlített súlyozott pozíciót számítja 
ki, majd csak ezt követ ően az első és a harmadik zóna közöttit. 
 
HU 66   HU  
Ð 93/6/EGK (kiigazított szöveg) 
2123. Az első zónában fennmaradó kiegyenlítetle n súlyozott pozíciót ezután az ebb ől a 
harmadik zónára megmaradóval kell szembeállít ani, miután ez utóbbit egyeztették a második 
zónával a második és a harmadik zóna közötti kiegyenlített súlyozo tt pozíció kiszámítása 
érdekében. 
2224. A 19., 20. és 21.  ⌦ 21., 22. és 23. ⌫ pontban foglalt három különböz ő kiegyenlít ő 
számítást követ ően a maradványpozíciókat össze kell adni. 
2325. Az intézmény t őkekövetelményét az alábbi értékek összeadásával kell kiszámítani: 
a) a kiegyenlített súlyozott pozíciók öss zegének 10 %-a minden lejárati sávban; 
b) a kiegyenlített súlyozott pozíciók 40 %-a az els ő zónában; 
c) a kiegyenlített súlyozott pozíc iók 30 %-a a második zónában; 
d) a kiegyenlített súlyozott pozíc iók 30 %-a a második zónában; 
e) a kiegyenlített súlyozott pozíciók 40 %-a az els ő és a második zóna között, valamint 
a második és a harmadik zóna között (ld. a 19.  ⌦ 21. ⌫ pontot); 
f) a kiegyenlített súlyozott pozíciók 150 %-a az els ő és a harmadik zóna között; 
g) a maradvány kiegyenlítetle n súlyozott pozíciók 100 %-a. 
b) Futamid ő alapú 
2426. A tagállamok illetékes hatóságai, általá nosan vagy egyéni alapon, megengedhetik az 
intézményeknek, hogy olyan rendszert alkalmazzanak a forgalmazott, hitelviszonyt megtestesít ő értékpapírokhoz kapcsolódó  általános kockázati t őkekövetelmény 
kiszámításához, amely a futamid őt veszi alapul, nem pedig a 15
-23. ⌦ 17–25. ⌫ pontban 
meghatározott módszert, amennyiben azt az intézmények következetesen alkalmazzák. 
 
Ð 93/6/EK (kiigazított szöveg) 
2527. E ⌦ A 26. pontban említett ⌫ módszer szerint az intézmények az egyes rögzített 
kamatozású, hitelviszonyt megtestesít ő értékpapírok piaci értékét veszik alapul, és ebb ől 
állapítják meg a lejáratig számított hozamot, am i az adott értékpapír vonatkozó diszkontrátája. 
A változó kamatozású értékpapírok esetében az intézmények minden eszköznek a piaci értékét veszik alapul, és ebb ől számítják ki a hozam ukat, feltéve hogy a t őkeösszeg akkor 
esedékes, amikor a kamatlábat legközelebb módosítani lehet. 
 
Ð 93/6/EGK 
2628. Az intézmények ezután minden, hitelviszonyt megtestesít ő értékpapír esetében az 
alábbi képlet alapján számítják ki a módosított futamid őt: módosított átlagos hátralév ő 
futamidő = ((futamid ő (D))/(1 + r)), ahol 
 
HU 67   HU D = (( ∑t = 1m((t C t)/((1 + r)t)))/(∑t = 
1m((C t)/((1 + r)t)))) 
 
ahol 
R = a lejáratig számított hozam (ld. a 25. 
pontot), 
Ct = készpénzkifizetés a t id őszak során, 
M = teljes lejárati id ő (ld. a 25. pontot). 
2729. Az intézmények ezután mindegyik hitelviszonyt megtestesít ő értékpapírt besorolják a 3. 
táblázat megfelel ő zónáiba. Ezt az egyes papírok m ódosított futamideje alapján teszik. 
3. táblázat 
Zóna Módosított futamid ő 
(években) Becsült kamatlábváltozás 
(%-ban) 
Első > 0 ≤ 1,0 1.0 
Másodi
k > 1,0 ≤ 3,6 0.85 
Harma
dik > 3,6 0.7 
 
2830. Az intézmények ezt követ ően kiszámítják minden értékpapír átlagos hátralév ő 
futamidővel súlyozott pozícióját úgy, hogy az értékpapír piaci árát megszorozzák annak 
módosított átlagos hátralév ő futamidejével és az értékpapír feltételezett kamatlábváltozásával 
(ld. 3. táblázat 3. oszlop). 
2931. Az intézmények mindegyik sávban kiszámítják az átlagos hátralév ő futamidővel 
súlyozott hosszú és a futamid ővel súlyozott rövid pozíciókat. Az el őzőnek az az összege, 
amelyet az egyes zónákban az utóbbival kiegyen lítenek, az adott sáv kiegyenlített átlagos 
hátralévő futamidővel súlyozott pozíciója. 
 
Ð 93/6/EGK (kiigazított szöveg) 
Az intézmények ezután kiszámítják minden sávban a kiegyenlítetlen átlagos hátralév ő 
futamidővel súlyozott pozíciókat. A továbbiakban pedig a 19 -22. ⌦ 21–24. ⌫ pontokban a 
kiegyenlítetlen súlyozott pozíciókr a megállapított eljárásokat követik. 
 
HU 68   HU  
Ð 93/6/EK 
3032. Az intézmény t őkekövetelményét az alábbi értékek összeadásával kell kiszámítani: 
a) a kiegyenlített átlagos hátralév ő futamidővel súlyozott pozíció 2 %-a minden sávban; 
b) az els ő és második sáv és a második és harm adik sáv közötti kiegyenlített átlagos 
hátralévő futamidővel súlyozott pozíciók 40 %-a; 
c) az els ő és harmadik sáv közötti ki egyenlített átlagos hátralév ő futamidővel súlyozott 
pozíció 150 %-a; 
d) a maradvány kiegyenlítetle n súlyozott pozíciók 100 %-a. 
RÉSZVÉNYEK 
3133. Az intézmények összeadják az 1. pont szerin ti nettó hosszú és nettó rövid pozícióikat. 
A kettő összege a teljes br uttó pozíció. A kett ő közötti különbözet a teljes nettó pozíció. 
Egyedi kockázat 
 
Ð 93/6/EGK 
Ö új szöveg 
34.32.  Ö Az intézmény az 1. pont szerint összead ja összes nettó hosszú és nettó rövid 
pozícióit.  Az intézmény a teljes bruttó pozíc ióját megszorozza 4 %-kal az egyedi 
kockázattal szembeni t őkekövetelmény kiszámításához. 
 
Ð93/6/EK (kiigazított szöveg) 
3335. A 35. pont rendelkezéseit ől eltérően, ⌦ A 34. ponttól eltérve ⌫ az illetékes hatóságok 
engedélyezhetik, hogy az egyedi kockázattal szembeni t őkekövetelmény 2% legyen, nem 
pedig 4%, azoknál az intézmény által birtokolt részvényportfólióknál, amelyek megfelelnek 
az alábbi feltételeknek: 
 
98/31/EK 1. cikk 7. pont és 
melléklet 1. pont d) alpont 
(kiigazított szöveg) 
ia) a törzsrészvények nem olyan kibocsátó tól származnak, amely kizárólag olyan 
forgalmazott, hitelviszonyt megtestesít ő értékpapírokat bocsátott ki, amelyek 
tényleges t őkekövetelménye az 14. pontban foglalt  1. táblázatban 8 %, vagy 
amelyekhez alacsonyabb t őkekövetelmény f űződik csak azért, mert azokra garanciát 
vállaltak vagy biztos ítékot nyújtottak; 
 
93/6/EGK 
iib) a részvényeket az illetékes hatósá gok objektív kritériumok alapján kell ően likvidnek 
ítélik; 
 
HU 69   HU  
Ð 93/6/EGK (kiigazított szöveg) 
iii.c) egyetlen egyedi pozíció sem képviseli az intézmény teljes részvényportfóliójának 
több mint 5 %-át. However   
⌦ A c) pont alkalmazásának céljából ⌫ az Az illetékes ha tóságok azonban  10 %-ig 
engedélyezhetnek egyedi pozíciókat, fe ltéve, hogy az ilyen pozíciók összege nem 
haladja meg a portfólió 50 %-át. 
 
Ð 93/6/EGK 
Általános kockázat 
3436. Az intézmények általános kockázattal szembeni t őkekövetelménye a teljes nettó 
pozíció, szorozva 8 %-kal. 
Határidős részvényindex-ügyletek 
 
Ð 93/6/EGK (kiigazított szöveg) 
3537. A tőzsdei határid ős részvényindex-ügyleteket, a határid ős részvényindex-ügyletekhez 
fűződő opciók delta-tényez ővel súlyozott megfelel őit és a részvényindexeket (a továbbiakban 
határidős részvényindex-ügyletek) az azokat alkotó tö rzsrészvények szerinti pozíciókra lehet 
osztani. Ezeket a pozíciókat az adott törzsrés zvények alapjául szolgá ló pozíciókként lehet 
kezelni,;  ezért  ⌦ és ⌫ az illetékes hatósá gok jóváhagyásától függ ően azokat szembe lehet 
állítani az alapul szolgáló részvényekb ől fennálló ellentétes pozíciókkal. 
 
Ð 93/6/EGK 
3638. Az illetékes hatóságok biztosítják, hog y minden intézmény, amely nettósította a 
pozícióit egy vagy több, határid ős részvényügyletet megtestesít ő részvény esetében egy vagy 
több, magához a határid ős részvényügylethez f űződő pozíciójával szemben, megfelel ő tőkével 
rendelkezzen ahhoz, hogy fedezze az abból származó veszteséget, hogy a határid ős ügyletek 
értéke nem mozog teljesen összhangban az az okat alkotó részvények ével; ezt akkor is 
biztosítják, ha egy intézménynek elle ntétes pozíciói vannak olyan határid ős 
részvényügyletekben, amelyek nem egyeznek meg lejáratuk, összetételük vagy mindkett ő 
tekintetében. 
 
Ð 93/6/EGK (kiigazított szöveg) 
3739. A 35. és 36.  ⌦ 37. és 38. ⌫ pont rendelkezéseit ől eltérően ⌦ eltérve ⌫ , azok a 
határidős részvényindex-ügyl etek, amelyek t őzsdei forgalomban szerepelnek, és – az illetékes 
hatóságok véleménye szerint – széles körben dive rzifikált indexeket képv iselnek, az általános 
kockázattal szemben 8 %-os t őkekövetelményt igényelnek, de nincs szükségük egyedi 
kockázat elleni t őkére. Az ilyen határid ős részvényindex-ügyleteket bele kell venni a teljes 
nettó pozíció 31.  ⌦ 33. ⌫ pont szerinti kiszámításába, de figyelmen kívül kell hagyni az 
ugyanabban a bekezdésben foglalt telj es bruttó pozíció számításakor. 
 
HU 70   HU  
Ð 93/6/EGK 
3840. Ha egy határid ős részvényindex-ügyletet nem oszt anak fel az alapul szolgáló 
pozíciókra, azt úgy kell kezelni, mintha önálló részvény lenne. Figyelmen kívül lehet hagyni 
azonban az ehhez az önálló részvényhez f űződő egyedi kockázatot, ha az adott határid ős 
részvényindex-ügylet a t őzsdei forgalomban szerepel, és az illetékes hatóságok véleménye 
szerint széles körben diverz ifikált indexet képvisel. 
JEGYZÉS 
 
Ð 93/6/EGK (kiigazított szöveg) 
3941. A hitelviszonyt megtestesít ő és az osztalékra jogosító értékpapírok jegyzése során az 
illetékes hatóságok engedélyezh etik az intézményeknek, hogy az al ábbi eljárást alkalmazzák a 
tőkekövetelmény kiszámításához. El őször a nettó pozíciókat számítják ki oly módon, hogy 
levonják azokat a jegyzési poz íciókat, amelyeket alakszer ű megállapodás alapján harmadik fél 
jegyzett, vagy szindikátusi társult tagsággal harmadik fél jegyzett;  Másodszormásodszor  
pedig az alábbi  ⌦ a 4. táblázatban szerepl ő ⌫ tényezőkkel csökkentik a nettó pozíciókat.:  
4. táblázat 
— 0 munkanap: 100 % 
— 1 munkanap: 90 % 
— 2–3 munkanap: 75 % 
— 4 munkanap: 50 % 
— 5 munkanap: 25 % 
— 5 munkanapon túl: 0 %. 
 
Ð 93/6/EGK 
A 0. munkanap az a munkanap, amelyen az intézmé ny feltétel nélkül kötel ezetté válik ismert 
mennyiség ű értékpapír el őre meghatározott áron történ ő jegyzésére. 
Harmadik lépésként a csökkentett jegyzési garanc iavállalási pozíciók alapján kell kiszámítani 
a tőkekövetelményeket. 
Az illetékes hatóságnak biztosítani kell, hogy az intézmény megfelel ő nagyságú t őkével 
rendelkezzen a kezdeti kötel ezettségvállalás és az 1. munkanap között keletkez ő veszteség 
fedezésére. 
 
Ø új szöveg 
EGYEDI KOCKÁZATI T ŐKEKÖVETELMÉNYEK A HITELDERIVATÍVÁKKAL 
FEDEZETT KERESKEDÉSI KÖNYVI POZÍCIÓKRA NÉZVE 
 
HU 71   HU 42. A hitelderivatívákkal bizt osított hitelkock ázattal szembeni védelem a (43)–(46) 
bekezdésekben ismertetett elvekkel összhangban megengedett. 
43. A teljes beszámítás megengedett, ha az alap és  a fedezetül szolgáló pozíció értéke mindig 
ellentétes irányba mozog, és az értékvá ltozás mértéke is nagyjából megegyez ő. Ez az eset áll 
fenn mindkét alábbi helyzetben: 
a) a két pozíció teljesen azonos eszközökb ől áll; 
b) a hosszú készpénz-pozíciót teljes ho zam-csereügylet fedezi  (vagy fordítva) 
valamint a szóban forgó ügylet és a mögöttes kitettségek (azaz a készpénz-
pozíció) pontosan illeszkednek egymáshoz . A csereügylet le járata különbözhet 
a mögöttes kitettség lejáratától. 
Ezekben az esetekben a pozíció egyik ol dalára sem kell egyedi kockázati t őke-követelményt 
alkalmazni. 
44. 80 %-nak megfelel ő ellentételezésre kerül sor, amikor a két pozíció értéke mindig 
ellentétes irányban mozog és amennyiben pontos megfelelés áll fenn a szóban forgó ügyletet, 
a hitelderivatíva és a szóban forgó ügylet lejá ratát, valamint a mögöttes kitettség devizanemét 
illetően. Ezenkívül a hitelderivatíva-szerz ődés fő jellegzetességei nem okozhatják a 
hitelderivatíva ármozgásának a készpénz-pozíció ármozgásaitól való jelent ős mérték ű 
eltérését. Az ügylet kockázatátruházásának mértékéig 80 %-nak megfelel ő egyedi kockázati 
ellentételezést kell alkalmazni az ügylet magasabb t őkekövetelmény ű oldalára, míg a másik 
oldalon a egyedi kockázat miatti követelm ények értéke nulla. Részleges beszámítás 
megengedett, amikor a két pozíció ér téke ellentétes irányban mozog. 
45.Ez az eset áll fenn a következ ő helyzetekben: a) a pozíció a (43) bekezdés b) pontja alá 
tartozik, de eszközösszetétel eltérés áll fenn a szóban forgó ügylet és a mögöttes kitettség 
között. A pozíciók azonban teljesítik a következ ő követelményeket: 
i. a szóban forgó ügylet az al ap-kötelezettséggel egyenrangú (pari passu)  
vagy ahhoz képest hátrasorolt;  
ii. az alap-köteleze ttség és a szóban forgó ügylet ügyfele azonos, és e 
kötelezettségek rendelkeznek nemte ljesítéskor felmondásra jogosító 
záradékkal, valamint azonnal lejá rttá tételre vonatkozó záradékkal; 
b) a pozíció a (43) bekezdés a) pontja vagy a (44) bekezdés alá tartozik, de 
devizanem vagy lejárati elté rés áll fenn a hitelkockázattal szembeni védelem és 
az alapul szolgáló eszköz között (a devizanem eltérést be kell vonni a 
devizaárfolyam-kockázatról szóló III. me lléklet szerinti rendes jelentésbe); 
c) a pozíció a (44) bekezdés alá tartozi k, de eszközösszetétel eltérés áll fenn a 
készpénz-pozíció és a hitelderivatíva között. Az alapul szolgáló eszköz 
azonban a (leszállítható) kötelezettségek  részét képezi a hitelderivatíva 
dokumentációban. 
Ezen esetek mindegyikében a két t őkekövetelmény közül csak a nagyobbikat kell alkalmazni, 
és nem kell az ügylet mindkét oldalához hozzáadni az egyedi kockázati t őkekövetelményeket. 
 
HU 72   HU 46. Mindazon esetekben, amelyek nem tartoznak a (45) bekezdés hatálya alá, egyedi 
kockázati t őkekövetelmény kiszámítására kerül sor a pozíció mindkét oldalára nézve. 
A KOLLEKTÍV BEFEKTETÉSI FORMA T ŐKEKÖVETELMÉNYEI A KERESKEDÉSI KÖNYVBEN  
47. A kollektív befektetési formáknál lév ő – a kereskedési könyvi t őkekövetelmény 
meghatározás 11. cikkben megállapított feltételeit teljesít ő – pozíciók t őkekövetelményeit a 
(48)–(56) bekezdésben ismertetett m ódszerekkel összhangban kell kiszámítani. 
48. Az e szakasz egyéb rendelkezéseinek sérelm e nélkül a kollektív befektetési formáknál 
lévő pozíciókra 32 %-nak megfelel ő, (egyedi és általános) pozíciós kockázatra vonatkozó 
tőkekövetelményt kell alkalmazni. A III. mellékl et (3) bekezdése (i) pontja vagy az V. 
melléklet (13) bekezdése (v) pontja rendelkezéseinek sérelm e nélkül, amennyiben az ezen 
bekezdésekben ismertetett, aranyra megha tározott, módosított számítási módszert 
alkalmazzák, a kollektív befektetési formáknál lév ő pozíciókra 40 %-ot meg nem haladó, 
(egyedi és általános) pozíciós kockázatra, va lamint devizaárfolyam-kockázatra vonatkozó 
tőkekövetelményt kell alkalmazni. 
49. Az intézmények az (53)–(56) bekezdésben is mertetett módszerekkel határozhatják meg az 
olyan kollektív befektetési formáknál lév ő pozíciókra vonatkozó t őkekövetelményt, amelyek 
teljesítik az (51) bekezdés ben ismertetett kritériumokat. 
50. Külön rendelkezés hiányában nem engedélyezett a nettósítás a kollektív befektetési forma 
alapul szolgáló befektetései és az int ézmény által tartott egyéb pozíciók között. 
ÁLTALÁNOS KRITÉRIUMOK 
51. A Közösség területén felügyelt  vagy ott bejegyzett vállalatok  által kibocsáto tt kollektív 
befektetési formák esetében az (53)–(56) beke zdés módszereinek használatára a következ ő 
általános elismerhet őségi kritériumok vonatkoznak: 
a) a kollektív befektetési forma kibocsátási tájékoztatójának, vagy az azzal 
egyenérték ű dokumentumnak tartalmaznia kell a következ őket: 
i. azon eszközkategóriák, amelyekbe  a kollektív befektetési forma 
befektetni jogosult; 
ii. befektetési korlát ok esetén a megfelel ő korlátok és azok kiszámításának 
módszerei; 
iii. a tőkeáttétel maximális szintje, amennyiben engedélyezett a t őkeáttétel; 
iv. ha engedélyezett a t őzsdén kívüli (OTC) derivatív pénzügyi ügyletekbe 
vagy repo-jelleg ű ügyletekbe történ ő befektetés, szabályzat az ezen 
ügyletekb ől eredő partnerkockázat korlátozására; 
b) a kollektív befektetési forma üzleti tevékenységeir ől féléves és éves 
jelentéseket kell készíteni, ami lehet ővé teszi az eszközök és a források, a 
nyereség és a m űveletek jelentési id őszakot felölel ő értékelését. 
 
HU 73   HU c) a kollektív befektetési forma rés zesedéseit/részvényeit készpézben kell 
visszafizetni a vállalkozás eszközeib ől, napi rendszerességgel és a 
részesedéssel rendelkez ő kérésére;  
d) a kollektív befektetési formába történ ő befektetéseket el  kell különíteni a 
kollektív befektetési forma portfóliókezel őjének eszközeit ől; 
e) a befektet ő intézmény elvégzi a kolektív befektetési forma megfelel ő mértékű 
kockázatértékelését. 
52. A harmadik országbeli kollektív  befektetési formák elismerhet ők, amennyiben teljesülnek 
az (51) bekezdés a)–e) pontjának követelményei és hozzájárult ahhoz az intézményért felel ős 
illetékes hatóság. 
EGYEDI MÓDSZEREK 
53. Amennyiben az intézmény napi  jelleggel ismeri a kollektív befektetési forma alapul 
szolgáló befektetéseit, az intézmény megvizsgálh atja ezeket az alapul szolgáló befektetéseket, 
hogy e pozíciók tekintetében az  (általános és egyedi) poz íciós kockázatra vonatkozó 
tőkekövetelményeket az e mellékletben, vagy amennyiben azt engedélyezték, az V. 
mellékletben ismertetett módszerekkel összha ngban számítsa ki. E megközelítés szerint a 
kollektív befektetési formákban lév ő pozíciókat úgy kell kezelni, mi nt a kollektív befektetési 
forma alapul szolgáló befektetéseiben lév ő pozíciókat. Engedélyezett a nettósítás a kollektív 
befektetési forma alapul szolgáló befektetéseiben lév ő pozíciók és az intézmény által tartott 
egyéb pozíciók között, amennyiben az intézmény elegend ő számú eszközzel rendelkezik, 
hogy lehet őség legyen az alapul szolgáló  befektetések fejében történ ő 
visszafizetésre/kibocsátásra. 
54. Az intézmények a kollektív befektetési formákban lév ő pozíciók tekintetében az (általános 
és egyedi) pozíciós kockázatra vonatkozó t őkekövetelményeket az e mellékletben, vagy 
amennyiben azt engedélyezték, az V. mellékl etben ismertetett módszerekkel összhangban 
számíthatják ki, és méghozzá olyan felvett pozíc iókra nézve, amelyek az a) pontban említett 
hitelviszonyt megtestesít ő értékpapírok vagy részvé nyek rögzített összetétel ű kosara vagy 
külsőleg képzett indexe összet ételének és hozamának el őállításához szükséges pozíciókat 
képviselnek, a következ ő feltételek teljesülését ől függően: 
a) a kollektív befektetési forma megbízásának célja a hitelviszonyt megtestesít ő 
értékpapírok vagy részvények rögzített összetétel ű kosara vagy küls őleg 
generált indexe összetételének és hozamának el őállítása;  
b) egy legalább hat hónap hosszú id őszakra vetítve egyértelm űen megállapítható a 
minimum 0,9-nek megfelel ő korreláció a kollektív befektetési forma napi 
ármozgásai és az általa nyomon köve tett hitelviszonyt megtestesít ő 
értékpapírok vagy részvények indexe vagy kosara között. A korreláció ebben 
az összefüggésben a t őzsdén kereskedett alap na pi hozamai és a nyomon 
követett hitelviszonyt megtestesít ő értékpapírok vagy rész vények indexe vagy 
kosara közötti korrelációs együtthatót jelenti. 
55. Amennyiben az intézmény nem ismeri napi je lleggel a kollektív befektetési forma alapul 
szolgáló befektetéseit, az intézmény az ezen  mellékletben ismertetett módszerekkel 
 
HU 74   HU összhangban számíthatja ki az (általános és  egyedi) pozíciós ko ckázatra vonatkozó 
tőkekövetelményeket, amennyiben teljesülnek a következ ő feltételek: 
a) feltételezik, hogy a kolle ktív befektetési forma el őször a megbízása szerint 
engedélyezett maximális mértékig ol yan eszközkategóriákba eszközöl 
befektetéseket, amelyek a legmagasa bb – (általános és egyedi) pozíciós 
kockázatra vonatkozó – t őkekövetelményt igénylik, majd ezt követ ően 
csökkenő sorrendben eszközöl befektetéseket  mindaddig, amíg el nem érik a 
teljes maximális befektetési korlátot. A kollektív befektetési formában lév ő 
pozíciót úgy kezelik, mint a felvett pozícióban való közvetlen befektetést; 
b) a pozíciós kockázatra vonatkozó t őkekövetelményük számításakor az 
intézmények úgy veszik figyelembe a maximális közvetett kitettséget – 
amelyet azáltal érhetnek el, hogy a kolle ktív befektetési formán keresztül 
tőkeáttételes pozíciókat vesznek fel – , hogy a kollektív befektetési formában 
lévő pozíciót arányosan növelik egészen az  alapul szolgáló  – a befektetési 
megbízásból származó – befektetési es zközöknek való maximális kitettség 
mértékéig; 
c) amennyiben az (általános és egye di) pozíciós kockázatra vonatkozó e 
megközelítés szerinti t őkekövetelmény meghaladja  a (48) bekezdésben 
ismertetett t őkekövetelményt, úgy a t őkekövetelményt azon a szinten kell 
meghatározni. 
56. Az intézmények harmadik felet is megbízh atnak a kollektív befektetési formákban lév ő – 
az (53) és (55) bekezdés alá es ő – pozíciók (általános és e gyedi) pozíciós kockázatára 
vonatkozó t őkekövetelményeknek az e mellékletben is mertetett módszerekkel összhangban 
történő kiszámításával és az eredmények jelentésével, amennyiben megfelel ően biztosított a 
számítás és a jelentés pontossága. 
 
HU 75   HU  
Ð 93/6/EGK (kiigazított szöveg) 
II. MELLÉKLET  
AZ ELSZÁMOLÁSI ÉS PARTNERKOCKÁZATTAL  ⌦ KAPCSOLATOS 
TŐKEKÖVETELMÉNYEK KISZÁMÍTÁSA  ⌫ 
ELSZÁMOLÁSI/LESZÁLLÍTÁSI  KOCKÁZAT 
 
Ð 98/31/EK 1. cikk 7. pont és 
Melléklet 2. pont a) alpont 
1. Olyan tranzakciók esetében, amelye knél a hitelviszonyt megtestesít ő értékpapírokat, 
osztalékra jogosító értékpa pírokat vagy árukat az esedék es leszállítási határid őig nem 
egyenlítik ki (kivéve a visszavásárlási és ford ított visszavásárlási megállapodásokat, valamint 
az értékpapír- és árukölcsönzést, illetve értékpapír- és áru-kölc sönvételt), az intézménynek ki 
kell számítania a felmerült árkülönbözetet. Ez a különbözet az adott hitelviszonyt 
megtestesít ő értékpapír, osztalékra j ogosító értékpapír vagy áru ki kötött teljesítési árfolyama 
és a jelenlegi piaci értéke közötti különbözet, ahol a különbözet veszteséget jelenthet az 
intézmény számára. A t őkekövetelmény kiszámításához az intézménynek ezt a különbözetet 
meg kell szoroznia a 2. pontban találh ató táblázat A. oszlopának megfelel ő tényezőjével. 
 
Ð 93/6/EGK (kiigazított szöveg) 
2. Az 1. pont rendelkezéseit ől ⌦ eltérve ⌫ eltérően, az intézmények az illetékes hatóságok 
mérlegelése szerint úgy is kiszámíthatják t őkekövetelményüket, hogy minden, a lejárat utáni 5 
és 45 munkanap közötti id őszak óta kiegyenlítetlen tranzakci ó kikötött teljesítési árfolyamát 
megszorozzák az alábbi 1. táblázat B. oszlopának megfelel ő tényezőjével. A lejárat utáni 46 
munkanap elteltével az ⌦ 1. táblázat ⌫ A. oszlopa  szerinti árfolyam-különbözet 100 %-a a 
tőkekövetelmény. 
⌦ 1. táblázat ⌫ 
A teljesítési id ő után eltelt munkanapok száma A. 
oszlop A. oszlop 
(%) B. oszlop 
(%) 
5 — 15 8 0.5
16 — 30 50 4.0
31 — 45 75 9.0
46 vagy annál több 100 l. 2. pont 
 
HU 76   HU PARTNERKOCKÁZAT 
 
Ø új szöveg 
3. Az intézménynek t őkével kell rendelkeznie a következ ő elemeknek való kitettségekb ől 
eredő partnerkockázattal szemben: 
a) nyitva szállítás; 
b) (tőzsdén kívüli) OTC derivatív es zközök és hitelderivatívák; 
c) Repómegállapodások, fordított repómegállapodások, értékpapír- vagy 
árukölcsönzési, illetve érté kpapír- vagy áru-kölcsönvéte li ügyletek, amelyek a 
kereskedési könyvben szerepl ő értékpapírokon va gy árukon alapulnak. 
d) tőzsdén forgalmazott derivatív ügylet ekhez kapcsolódó díjak, jutalékok, 
kamatok, osztalékok és letétek formájában jelentkez ő olyan kitettségek, 
amelyeket nem érint sem ez a melléklet, sem az I. melléklet, továbbá 
amelyeket nem vonnak le a 13. cikk (2 ) bekezdésének d) pontja szerint 
meghatározott szavatolót őkéből , és amelyek közvetlenül kapcsolódnak a 
kereskedési könyvben szerepl ő tételekhez. 
4. Ebben az alkalmazásban nyitva szállításnak az tekintend ő, amikor az intézmény azel őtt 
teljesít fizetést az értékpapírokért és árukért, miel őtt azokat megkapja, vagy azt megel őzően 
szállítja le az értékpapírokat és árukat, hogy azok elle nértéke befolyik, valamint, a határokon 
átlépő ügyletek esetén, egy vagy több nap telt  el a fizetés vagy a szállítás óta. 
5. A (6)–(9) bekezdésre is figyelemmel az ilyen kitettségek kitettségi ér tékeit és kockázattal 
súlyozott kitettségértékeit a [2000/12/EK] irányelv V. cí me 2. fejezete 3. szakaszának 
rendelkezéseivel összhangban kell kiszámítani, ennek során az abban a szakaszban a 
„hitelintézetek”-re tett hivatkoz ást „intézmények”-re, a „hitelinté zet anyavállalatok”-ra tett 
hivatkozást „anyaintézmények”-re való hivatkozásként, a velük együtt el őforduló 
kifejezéseket pedig értelemszer űen kell értelmezni. 
6. Az (5) bekezdés alkalmazásában: 
a [2000/12/EK] irányelv IV. melléklete úgy m ódosul, hogy a 3. pont d) alpontja után 
beszúrásra kerül a következ ő: „és hitelderivatívák”. 
a [2000/12/EK] irányelv III. melléklete úgy m ódosul, hogy az 1. táblázat a) pontja után 
beszúrásra kerülnek a következ ők: 
Az olyan hitelderivatívák esetén, mi nt a teljes hozam-csereügyletek vagy a 
nemteljesítéskori csereügyletek, a potenciális jöv őbeni hitelkitettséget kifejez ő szám 
meghatározásához az eszköz nom inális összegét a következ ő százalékokkal kell 
megszorozni: 
5 %, amennyiben a szóban forgó ügylet ol yan, hogy az az I. me lléklet értelmében 
minősítő tételnek min ősül az intézmény közvetlen kitettsége el őidézésének esetén; 
 
HU 77   HU 10 %, amennyiben a szóban forgó ügylet ol yan, hogy az az I. melléklet értelmében 
nem min ősül minősítő tételnek az intézmény közvetlen kitettsége el őidézésének 
esetén; 
A nemteljesítéskori csereügylet eset én azonban engedélyezni lehet azon 
intézménynek, akinek a swap-ügyletb ől származó kitettsége hosszú pozíció az alapul 
szolgáló eszközben, hogy 0 %-os szám ot használjon a potenciális jöv őbeni 
hitelkitettség kifejezésére, amennyiben a ne mteljesítéskori csereügylet nem képezi a 
szervezet fizetésképtelensége miatti fels zámolás tárgyát, akinek a swap-ügyletb ől 
származó kitettsége rövid pozíció az ala pul szolgáló eszköz ben, noha az alapul 
szolgáló pozíció esetén nem maradt el a teljesítés.  
Amennyiben a hitelderivatíva védelm et nyújt az „n-edik veszteségvisel ő kategória” 
vonatkozásában egy sor alapkötelezetts ég között, az alkalmazandó, fentebb el őírt százalékban 
kifejezett számokat az n-edik legalacsonyabb hitelmin őségű kötelezettséggel határozzák meg 
– ez utóbbit annak meghatározásával  állapítják meg, hogy az min ősítő tétel lenne-e az I. 
melléklet alkalmazásában, ha a kötel ezettség az intézménynél keletkezett. 
7. Az (5) bekezdés alkalmazásának céljából  a kockázattal súlyozott kitettségértékek 
kiszámítása során az intézményeknek nem lehe t engedélyezni a pénzügyi biztosítékok – a 
[2000/12/EK] irányelv VIII. melléklete 3. rés zének (25)–(30) bekezdésében ismertetett – 
egyszerű módszerének használatát a pénzügyi bi ztosíték hatásainak elismerésére. 
8. Az (5) bekezdés alkalmazásának céljából repóügyletek, értékpapír- vagy árukölcsönzési, 
illetve értékpapír- vagy áru-kölcsönvételi ügyletek esetén, valamennyi a kereskedési 
könyvben szerepeltethet ő pénzügyi eszközt és árut el lehet ismerni engedélyezhet ő 
biztosítékként. A kere skedési könyvben könyvelt t őzsdén kívüli (OTC) származtatott 
eszközök miatti kitettségek vonatkozásában a keresked ési könyvben szerepeltethet ő árukat 
szintén el lehet ismerni engedélyezhet ő biztosítékként. A volatilitási kiigazítások 
kiszámításának céljából, amennyiben az ilyen pénzügyi eszközöket vagy  árukat kölcsönadják, 
értékesítik vagy rendelkezésre bocsátják, illetve azokat bizt osíték vagy az ilyen ügyletek 
keretében valami egyéb úton kölcsönveszik, megvásárolják vagy átveszik, az ilyen 
eszközöket és árukat ugyanol yan módon kell kezelni, mint egy mellékindex elismert t őzsdén 
forgalmazott részvényeit. 
9. Az (5) bekezdés alkalmazásának céljá ból az olyan szabványosított nettósítási 
megállapodások elismerésével kapcsolatban, amelyek repóügyleteket és/vagy értékpapír- 
vagy árukölcsönzési, illetve értékpapír- vagy áru-kölcsönvételi ügylet eket és/vagy egyéb 
tőkepiaci vezérlés ű ügyleteket érintenek, a ke reskedési könyvben szerepl ő és a kereskedési 
könyvben nem szerepl ő pozíciók közötti nettósítás csak ak kor kerül elismerésre, amikor a 
nettósított ügyletek teljesítik a következ ő feltételeket: 
a) az összes ügyletet napi rendszer ességgel értékelik piaci értéken; 
b) az ügyletek keretében kölcsönadott, értékesített vagy rendelkezésre bocsátott, 
illetve kölcsönvett, megvásárolt va gy átvett összes tétel a [2000/12/EK] 
irányelv V. címe 2. fejezete 3. szakaszának 3. alszakasza szerint elismerhet ő 
engedélyezhet ő pénzügyi biztosítékként az e melléklet (8) bekezdésének 
alkalmazása nélkül. 
 
HU 78   HU 10. Amennyiben a kereskedési könyvben szerepl ő hitelderivatíva bels ő fedezeti ügylet részét 
képezi és a hitelkock ázattal szembeni védelem a [2000/12/EK] irányelv s zerint elismert, abból 
kell kiindulni, hogy a hitelderivatívában lév ő pozícióból nem ered partnerkockázat. 
11. A tőkekövetelmény a kockázattal súlyozo tt teljes kitettsé gérték 8 %-a. 
 
Ð 93/6/EGK 
Nyitva szállítás  
 
Ð 98/31/EK 1. cikk 7. pont és 
Melléklet 2. pont b) alpont 
3.1. Az intézménynek t őkével kell rendelkeznie a partnerkockázattal szemben, ha:  
i. értékpapírokat, illetve árukat fizetett ki azok átvétele el őtt, vagy értékpapírokat, 
illetve árukat szállított  le az ellenértékük átvétele el őtt; 
 valamint  
ii. a határokon átlép ő tranzakciók esetében egy vagy több nap eltelt a fizetés vagy 
leszállítás óta.  
3.2. A tőkekövetelmény azoknak az értékpapíroknak, áruknak vagy készpénznek a 8 % -a, 
amellyel az intézetnek t artoznak, szorozva az érintett másik félre alkalmazott kockázati 
súllyal.  
 
Ð 98/31/EK 1. cikk 7. pont és 2. 
Melléklet 2. pont c) alpont 
Visszavásárlási és fordított visszavás árlási megállapodások, értékpapír - és 
árukölcsönzés, illetve -kölcsö nvétel  
4.1. A kereskedési könyvben szerepl ő értékpapírokon vagy árukon alapuló visszavásárlási 
megállapodások, valamint értékpapír - és árukölcsönzés esetében az intézmény kiszámítja az 
értékpapírok vagy az áruk piaci értéke és az intézmény által kölcsönzöt t összeg vagy az ügylet 
fedezetéül szolgáló biztosíték piaci értéke  közötti különbözetet, amennyiben ez a különbözet 
pozitív. A fordított visszavásárlási me gállapodások, valamint az értékpapír - és áru -
kölcsönvétel esetében az intézmény kiszámítja a különbö zetet az intézet által kölcsönadott 
összeg vagy az ügylet fedezetéül szolgáló biztos íték piaci értéke és az  átvett értékpapírok 
vagy az áruk piaci értéke között,  amennyiben ez a különbözet pozitív.  
 
Ð 93/6/EGK 
Az illetékes hatóságok intézkedé seket tesznek annak biztos ítására, hogy az adott ügylet 
fedezetéül szolgáló többletbiztosíték elfogadható legyen.  
Ezen túlmen ően az illetékes hatóságok engedélyezh etik az intézményeknek, hogy ennek a 
bekezdésnek az els ő két mondatában meghatározott számítá sokba ne foglalják bele az ügylet 
fedezetéül szolgáló többletbiztosíték öss zegét, ha az ügylet fedezetéül szolgáló 
 
HU 79   HU többletbiztosíték összegér e olyan garancia van, amely az át ruházót folyamatosan biztosítja, 
hogy az ügylet fedezetéül szolgáló többletbiztosí tékot visszakapja a tranzakcióban részt vev ő 
másik fél nem fizetése esetén.  
A felhalmozott kamatot figyelembe veszik a kölcsönzött vagy kölcsönvett összegek piaci 
értéke és az ügylet fedezetéül szol gáló többletbiztosíték kiszámításakor.  
4.2. A tőkekövetelm ény a 4.1. pontnak megfelel ően kiszámított szám 8 % -a, szorozva a másik 
fél kockázati súlyával.  
(Tőzsdén kívüli) OTC származtatott eszközök  
 
Ð 98/33/EK 3. cikk 2. pont 
5. Az intézmények a t őzsdén kívüli (OTC) szárm aztatott ügyleteikre vonatko zó 
tőkekövetelmény kiszámításához a 89/647/EGK irá nyelv II. mellékletét alkalmazzák. Az 
adott felekre alkalmazandó kockázati súlyozást az irányelv 2. cikkének (9) bekezdésével 
összhangban kell meghatározni.  
2006. december 31 -ig a tagállamok illetékes hatós ágai felmentést adhatnak a II. mellékletben 
foglalt módszerek alkalmazása alól az elszámolóház által elszámolt, t őzsdén kívüli (OTC) 
ügyletek esetében, amennyiben az elszámolóház j ogi értelemben félként szerepel és minden 
résztvevő napi szinten, teljes mér tékben ügyleti biztosítékkal fedezi azt a kockázatot, amelyet 
ő maga az elszámolóház számára jelent, ezáltal gondoskodva mind a jelenlegi, mind a 
lehetséges jöv őbeni kockázatra kiterjed ő védelemr ől. Az illetékes hatóságokat meg kell 
győzni arról, hogy az a dott biztosíték a 89/647/EGK irányelv  6. cikke (1) bekezdése a) pontja 
(7) bekezdésének megfelel ő biztosítékkal azonos szint ű védelmet nyújt, és hogy 
kiküszöbölték annak a veszélyét, hogy az elszám olóház kockázata az a dott ügyleti biztosíték 
piaci értékét meghaladja. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a szóban forgó lehet őség 
kihasználásáról.  
 
Ð 93/6/EGK 
EGYÉB  
6. A 89/647/EGK irányelv t őkekövetelménye alkalmazandó azokra a t őzsdén forgalmazott, 
határidős ügyletekhez va gy opciós ügyletekh ez kapcsolódó díjak, jutalékok, kamatok, 
osztalékok és letétek formájában jelentkez ő kockázatokra, amelyeket nem érint sem ez a 
melléklet, sem az I. melléklet, továbbá amelye ket nem az V. melléklet 2. pont d) alpontja 
szerint meghatározott saját t őkéből vo nnak, és amelyek közvetl enül kapcsolódnak a 
kereskedési könyvben szerepl ő tételekhez.  
A partnerkockázati súlyokat ennek az irányelv nek a 2. cikk 9. pontjával összhangban kell 
meghatározni.  
 
HU 80   HU  
Ð 93/6/EGK (kiigazított szöveg) 
III. MELLÉKLET  
A DEVIZAÁRFOLYAM-KOCKÁZATTAL  ⌦ KAPCSOLATOS 
TŐKEKÖVETELMÉNYEK KISZÁMÍTÁSA  ⌫ 
 
Ð 98/31/EK 1. cikk 7. pont és 
Melléklet 3. pont a) alpont 
(kiigazított szöveg) 
1. Ha valamely intézmény teljes nettó deviza pozíciójának, illetve ne ttó aranypozíciójának 
összege, amelyet a ⌦ (2) bekezdésben ⌫ az alábbiakban  részletezett eljárás szerint 
számítottak ki, meghaladja teljes saját t őkéjének a 2 %-át, a de vizaárfolyam-kockázattal 
szembeni t őkekövetelmény kiszámításához az  intézmény megszorozza nettó 
devizapozíciójának, illetve nettó aranypozíciójának értékét 8 %-kal. 
Az illetékes hatóságok 2004. december 31 -ig engedélyezhetik, hogy az intézmények 
sajáttőke-követelményüket annak az összegnek a 8 % -kal va ló megszorzásával számítsák ki, 
amennyivel teljes nettó devizapozíciójuk és ne ttó aranypozíciójuk összeg e meghaladja a teljes 
szavatolót őke 2 %-át. 
 
Ð 93/6/EGK (kiigazított szöveg) 
2. ⌦ A devizaárfolyam-kockázatra vonatkozó t őkekövetelmények esetén ⌫ azAz  
alkalmazandó számítás két lépésb ől áll.  
 
Ð 98/31/EK 1. cikk 7. pont és 
Melléklet 3. pont b) alpont 
(kiigazított szöveg) 
32.1. Első lépésben az intézmény nettó nyitott pozícióit kell kiszámítani minden egyes 
valutában (ide értve a jelentések alapjá ul szolgáló valutá t is) és aranyban. 
Ez a ⌦ nettó nyitott ⌫ pozíció az alábbi (pozit ív vagy negatív) összetev ők összegéb ől áll: 
-a) nettó készpénzpozíciók (vagyis minden eszköztétel mínusz minden forrástétel, 
ide értve az adott valutában felhalmozo tt kamatot is, vagy arany esetében, a 
nettó azonnali aranypozíciót), 
-b) a nettó határid ős pozíciók (vagyis a határid ős deviza- és aranyügyletek 
keretében minden jöv őben befolyó összeg mínusz minden jöv őben kifizetend ő 
összeg, ide értve a készpé nzpozíciókban nem szerepl ő határidős deviza- és 
aranyügyleteket és a deviza swap-ügyletek névleges t őkeösszegét), 
-c) olyan visszavonhatatlan garanciák (és hasonló eszközök), amelyeket biztosan 
lehívnak, és valószín űsíthetően visszavonhatatlanok, 
-d) még fel nem merült, de már lefedezett nettó jöv őbeli jövedelmek/kiadások (a 
jelentést készít ő intézmény mérlegelése alapjá n és az illetékes hatóságok 
 
HU 81   HU előzetes beleegyezésével a könyvelési bi zonylatokba még fel nem vett, de 
határidős devizaügyletekkel már lefedezett nettó jöv őbeli jövedelmek/kiadások 
szerepelhetnek itt). Az ezzel kapcsolatos mérlegelésnek következetesnek kell lennie, 
-
e) a deviza és arany opciók teljes könyv szer inti értékének nettó delta (vagy delta 
alapú) megfelel ője, 
-f) más opciók (vagyis nem deviza és nem arany opciók) piaci értéke, . 
Mminden olyan pozíció, amelyet az intézmé ny kifejezetten azért vállal, hogy ezzel a 
valutaárfolyamnak a t őkemegfelelésre gyakorolt negatív hatását fedezze, kizárható a 
nettó nyitott devizapozíciók számításából . Ezeknek a pozícióknak kereskedelmen 
kívülieknek vagy strukturális jelleg űeknek kell lenniük, és kizárásukhoz, valamint 
kizárási feltételeik bármilyen megváltoztatásához az illetékes hatóságok beleegyezésére van szükség. Ugyanez az eljárás alkalmazható, ugyanúgy a fenti 
feltételek szerint azokra az intézmény tulajdonában lév ő pozíciókra, amelyek olyan 
tételekhez kapcsolódnak, amelyeket a szavatolót őke számításakor már levontak. 
 
Ø új szöveg 
Az első albekezdésben említett számítás alkalmazásának céljából a kollektív 
befektetési formák tekintetében a kollektív befektetési forma tényleges 
devizapozíciói kerülnek figyelembe vételre. Az intézmények harmadik felet is 
megbízhatnak a kollektív befektetési formában lév ő devizapozíciók jelentésével, 
amennyiben megfelel ően biztosított ennek a jelent ésnek a pontossága. Amennyiben 
egy intézmény nem ismeri a kollektív befektetési formában lév ő devizapozíciókat, 
feltételezi, hogy a kollektív befektetési fo rmában a kollektív befektetési forma 
megbízása szerint engedélyezett maximális mértékig devizába eszközöltek 
befektetéseket és az intézmények a ke reskedési könyvi pozíciók tekintetében 
figyelembe veszik a devizaárfolyam-kockázatra vonatkozó t őkekövetelményük 
számításakor a maximális közvetett kitetts éget, amelyet azáltal érhetnek el, hogy a 
kollektív befektetési formán keresztül t őkeáttételes pozíciókat vesznek fel. Ez úgy 
történik, hogy a kollektív befektetési formában lév ő pozíciót arányosan növelik 
egészen az alapul szolgáló – a befekt etési megbízásból származó – befektetési 
elemeknek való maximális kitettség mértékéig. A kollektív befektetési forma 
devizában felvett pozícióját külön devizanem ként kell kezelni az aranyba történ ő 
befektetések kezelése szerint; ez azzal módosulhat, hogy amennyiben ismert a 
kollektív befektetési forma befektetésének  az iránya, a teljes hosszú pozíciót hozzá 
lehet adni a teljes hosszú nyitott devizapozícióhoz és a teljes rövid pozíciót hozzá 
lehet adni a teljes rövid ny itott devizapozícióhoz. Az ilyen  pozíciók közötti nettósítás 
a számítást megel őzően nem volna engedélyezett. 
 
Ð 98/31/EK 1. cikk 7. pont és 
Melléklet 3. pont b) alpont 
3.2 Az illetékes hatóságoknak mérlegelési joguk van, hogy megengedjék az intézményeknek 
a nettó jelenérték használatát az egyes valutákban és aranyban fennálló nettó nyitott pozíciók 
kiszámításához. 
 
HU 82   HU  
Ð 93/6/EGK 
Î1 98/31/EK 1. cikk 7. pont és 
Melléklet 3. pont c) alpont 
Î1 42.2. Második lépésben az elszámolási pénz nemen kívül minden más valutabeli nettó 
rövid és hosszú pozíciót, valamint aranybe li nettó rövid és hosszú pozíciót azonnali 
devizaárfolyamon kell átváltani az elszámolási pénznemre.  Ezeket azután külön-külön 
összeadják az összes nettó rövid pozíció és az összes nettó hosszú pozíció kiszámításához. A két összeg közül a magasabb lesz az in tézmény teljes nettó devizapozíciója. 
 
Ð 93/6/EGK (kiigazított szöveg) 
53. Tekintet nélkül  Azaz  1-4. ⌦ és 2. ⌫ ponttólra  ⌦ eltérve ⌫ és további összehangolásig 
az illetékes hatóságok el őírhatják vagy megengedhetik az intézményeknek, hogy ennek a 
mellékletnek a szempontjából alternatív  ⌦ a következ ő ⌫ módszereket alkalmazzákanak . 
 
Ð 93/6/EGK (kiigazított szöveg) 
63.1. Első lépésben Aaz illetékes hatóságok megenge dhetik az intézményeknek, hogy 
tőkekövetelményük alacsonyabb legyen a sz orosan kapcsolódó valutákban meglév ő pozícióik 
fedezésére, mint ami az 1 ⌦ és 2. ⌫ -4. pont alkalmazásából szár mazna. Az illetékes 
hatóságok csak akkor ítélhetnek két valu tát szorosan kapcsolódónak, ha az ezekb ől a 
valutákból meglév ő azonos és ellentétes pozíciókban az elkövetkezend ő 10 munkanapon 
bekövetkezett – a napi valutaárfolyam-adatok alapján az el őző három vagy öt évre kalkulált – 
veszteség valószín űsége, amely veszteség az adott (a jele ntések alapjául szolgáló valutában 
értékelt) egyeztetett pozíció értékének 4 %-a vagy annál alacsonyabb, legalább 99 % 
hároméves megfigyelési id őszak alkalmazása esetén, vagy pe dig 95 % ötéves megfigyelési 
időszak alkalmazása esetén. Két szorosan kapc solódó valuta kiegyenlített pozíciójának 
tőkekövetelménye 4 %, sz orozva a kiegyenlít ő pozíció értékével. Ké t szorosan kapcsolódó 
valuta nem kiegyenlít ő pozíciójának és minden más va lutában fennálló pozíciónak a 
tőkekövetelménye 8 %, szorozva az adott va lutában a nettó rövid vagy a nettó hosszú 
pozíciók összege közül a nagyobbal, miután a szorosan kapcsol ódó valuták kiegyenlít ő 
pozícióit kivonták. 
 
Ð 98/31/EK 1. cikk 7. pont és 
Melléklet 3. pont b) alpont 
(kiigazított szöveg) 
7. Második lépésben, 2004. december 31 -ig az illetékes hatóságok megengedhetik az 
intézményeknek, hogy ennek  a mellékletnek a szempontjából az 1. -6. pontban kö rvonalazott 
módszerek helyett alternat ív módszereket alkalmazzanak. Az e módszerrel kapott 
tőkekövetelménynek elegend őnek kell lennie ahhoz, hogy megha ladja a 4. pontban számított 
nettó nyitott pozíció 2 % -át, és az elmúlt három év öss zes görgetett, 10 munkanapos id őszaka 
alatti árfolyammozgások elemzése alapján ahhoz, hogy a várható veszteséget az id őszak 
legalább 99 % -ában meghaladja.  
Az első albekezdésben ismertetett alternatív módszer csak a következ ő feltételekkel 
alkalmazható:  
 
HU 83   HU i. a számítási képletet és a korrelációs együ tthatókat az illetékes hatóságok állapítják 
meg az árfolyammozgásról általuk készített elemzés alapján;  
ii. az illetékes hatóságok a korrelációs együtthatókat a devi zapiacok alakulásán ak 
alapján rendszeresen felülvizsgálják.  
 
Ð 93/6/EGK (kiigazított szöveg) 
83.2. Harmadik lépésben  Aaz illetékes hatóságok engedélyezhetik az intézményeknek, hogy 
azokat a bármilyen valutában fennálló pozícióikat, amelyek jogilag kötelez ő érvényű 
kormányközi megállapodás hatálya alá esnek, és  amely korlátozza a valuta ingadozását a 
másik, ugyanazon megállapodás hatálya alá es ő valutákhoz képest, kivegyék a bármelyik 
módszer szerinti számításokból, amelyet az 1.,  ⌦ a 2. és a 3. pont 1. alpontjában ⌫ -7. 
pontban leírtak közül alkalmaznak. Az intézmények kiszámítják ezekb ől a valutákból a 
kiegyenlít ő pozícióikat, és olyan t őkekövetelményt rendelnek hozzájuk, amely az érintett 
valutákat illet ően nem kevesebb az adott kormá nyközi megállapodásban meghatározott 
maximális megengedett ingadozás felénél. A nem kiegyenlít ő pozíciókat ezekb ől a valutákból 
ugyanúgy kezelik, mint a többi valuta esetében. 
Tekintet nélkül  ⌦ Eltérve ⌫ az előző ⌦ al ⌫ bekezdést őlre, az illetékes hatóságok 
engedélyezhetik, hogy az Európai Monetári s Unió második szakaszában részt vev ő 
tagállamok valutáiban fennálló kiegyenlít ő pozíciók t őkekövetelménye 1,6 % legyen, 
szorozva a kiegyenlít ő pozíció értékével. 
 
Ð 93/6/EGK (kiigazított szöveg) 
9. Az illetékes hatóságok értesítik a Tanács ot és a Bizottságot azokról a módszerekr ől, ha 
vannak ilyenek, amelyeket a 6 -8. pont értelmében el őírnak vagy engedélyeznek.  
10. A Bizottság jelentést tesz a Tanácsnak a 9. pontban említett módszerekr ől, és ha 
szükséges - kellő tekintettel a nemzetközi fejleményekre -, javaslatot tesz az devizaárfolyam -
kockázat összehangoltabb kezelésére.  
 
Ð 93/6/EGK 
114. Az összetett valutákból meglév ő nettó pozíciókat a hatályban lév ő kvóták alapján fel 
lehet osztani a valutakosárban szerepl ő valutákban fennálló pozíciókra. 
 
HU 84   HU  
Ð 98/31/EK 1. cikk 7. pont és 
Melléklet 5. pont (kiigazított 
szöveg) 
VIII.  ⌦ IV. ⌫ MELLÉKLET  
AZ ÁRUKOCKÁZATTAL  ⌦ KAPCSOLATOS T ŐKEKÖVETELMÉNYEK 
KISZÁMÍTÁSA  ⌫  
 
Ð 98/31/EK 1. cikk 7. pont és 
Melléklet 5. pont 
1. Minden egyes áruügylet vagy származtatott áruügylet-pozíciót szabványos 
mértékegységben kell kifejezni. Az áruügylet ek azonnali (spot) ár át az elszámolás 
pénznemében kell kifejezni. 
 
Ð 98/31/EK 1. cikk 7. pont és 
Melléklet 5. pont (kiigazított 
szöveg) 
2. Az arany- vagy származtatott aranypozíc iókat úgy kell tekinteni a piaci kockázat 
kiszámítása szempontjából, mintha a devizaárfol yam-kockázat hatálya alá tartoznának, és a 
III. vagy VIII . mellékletnek megfelel ően kezelend ők. 
3. E melléklet alkalmazásában a tisztán készle tfinanszírozásra szolgáló pozíciók csak az 
árukockázat számításánál hagyhatók figyelmen kívül. 
4. Az ennek a mellékletnek az egyéb rendelk ezései által nem érintett kamatláb- és 
devizaárfolyam-kockázatokat a forgalm azott, hitelviszonyt megtestesít ő értékpapírokra 
vonatkozó általános kockázatszámításánál és a devizaárfolyam-kockázat számításánál 
figyelembe kell venni. 
5. Ha a rövid pozíció a hosszú pozíciót megel őzően válik esedékessé, az intézményeknek az 
egyes piacokon fennálló likviditáshiány kockáza ta ellen is biztosítaniuk kell magukat. 
6. A 19. pont alkalmazásában valamely intézmény ugyanabban az áruban és azonos határid ős 
áruügyleteiben, opcióiban és opciós utalványaiban lév ő rövid (hosszú) pozícióit meghaladó 
hosszú (rövid) pozíciói az egyes áruk nettó pozícióival azonosak. 
Az illetékes hatóságoknak lehet ővé kell tenniük a származtato tt ügylet pozícióknak - a 8., 9. 
és 10. pontban megállapított rendelkezéseknek megfelel ően - az alapul szolgáló áru 
pozíciójakénti kezelését. 
 
Ð 98/31/EK 1. cikk 7. pont és 
Melléklet 5. pont 
7. Az illetékes hatóságok a következ ő pozíciókat úgy tekinthetik, mint az ugyanazon áru 
pozícióit: 
 
HU 85   HU -a) az áruk különböz ő alkategóriáinak pozíciói, ame nnyiben az alkategóriák egymás 
helyettesítésére leszállíthatók, 
 valamint  
-b) a hasonló áruk pozíciói, amennyiben azok közeli helyettesít ők, és amennyiben az 
ármozgások között legalább egyéves id őszakon keresztül, egyértelm űen legalább 
0,90,9 -es korreláció állapítható meg. 
 
Ð 98/31/EK 1. cikk 7. pont és 
Melléklet 5. pont 
KÜLÖNLEGES ÉRTÉKPAPÍROK  
 
Ð 98/31/EK 1. cikk 7. pont és 
Melléklet 5. pont (kiigazított 
szöveg) 
8. A határid ős áruügyleteket, és az ár uk vételére vagy elad ására vonatkozó határid ős 
kötelezettségvállalásokat szabvá nyos mértékegységben kifejezett,  fiktív összegekként kell 
beépíteni a számítási rendszerbe, és esedékességüket a lejárat napjára való utalással jelölni 
kell. 
Az illetékes hatóságok megengedhetik, hogy a t őzsdén forgalmazott határid ős ügylet 
tőkekövetelménye megegyezzen a t őzsde által el őírt fedezettel, ha teljes mértékben meg 
vannak gy őződve arról, hogy az lehet ővé teszi a határid ős ügylethez kapcsolódó kockázat 
pontos felmérését, és az legalább megegyezik a határid ős ügylet azon t őkekövetelményével, 
amelyet az ezen melléklet további részében me ghatározott módszert alkalmazó számítás, vagy 
a VII I. mellékletben leírt bels ő modell módszer alkalmazása eredményezne.  
Az illetékes hatóságok 2006. december 31 -ig engedélyezhetik továbbá, hogy az általuk 
elismert elszámolóház által elszámolt, e bekezdésben említett típusú származtatott, t őzsdén 
kívüli (OTC) ügyletek re kötött szerz ődésre vonatkozó t őkekövetelmény egyenl ő legyen az 
elszámolóház által el őírt letéti követelménnyel, amennyiben teljes mértékben meggy őződtek 
arról, hogy az lehet ővé teszi a származékos üg yletekre vonatkozó szerz ődéssel kapcsolatos 
kockázat pontos felmérését, és legalább egyenl ő a szóban forgó szerz ődés 
tőkekövetelményével, amelyet az e melléklet hátralév ő részében ismertetett módszer 
alkalmazásával végzett számítás, vagy a VIII . mellékletben ismertetett bels ő modell módszer 
alkalmazásával végzett számítás eredményezne. 
 
Ð 98/31/EK 1. cikk 7. pont és 
Melléklet 5. pont (kiigazított 
szöveg) 
9. Azokat az áru swap-ügyleteket, ahol az ügylet egyik oldalán rögzített ár, a másik oldalán 
pedig az aktuális piaci ár áll, a ⌦ (13)–(18) bekezdésben ismertetett ⌫ lejárat szerinti 
lépcsőzetes megközelítésbe úgy kell beépíteni, mint az olyan ügylet fiktív összegével egyenl ő 
pozíciók sorozatát, ahol egy pozíció a swap-ügyl et egy kifizetésének felel meg, és be kell 
sorolni a 13. pontban szerepl ő, lejárati sávokat tartalmazó ⌦ 1. ⌫ táblázatba. A pozíciók 
 
HU 86   HU hosszú pozícióknak min ősülnek, ha az intézmény rögzített árat fizet és vá ltozó árat kap, 
illetve rövid pozícióknak min ősülnek, ha az intézmény rögzített ár at kap és változó árat fizet. 
Azokat az áru swap-ügyleteket, ahol az ügylet oldalain különböz ő áruk állnak, a lejárati sávok 
módszere esetében a megfelel ő elszámolási sávban kell elszámolni. 
 
Ð 98/31/EK 1. cikk 7. pont és 
Melléklet 5. pont (kiigazított 
szöveg) 
10. Az áruügyletekre vagy származtatott áruügyletekre vonatkozó opciókat úgy kell kezelni, 
mintha azoknak az alapul szol gáló áru összegével egyenl ő értékű pozíciók lennének, 
amelyekre az opció vonatkozik, megszorozva a delta értékével ennek a mellékletnek az 
értelmében. Az utóbbi pozíciók nettósíthatók az alapul szolgáló az onos áruügylet vagy 
származtatott áruügylet kiegyenlít ő pozíciókkal szemben. Az alka lmazott delta érték az adott 
tőzsde által alkalmazott delta érték, amelyet az illetékes hatóságok számítanak ki, vagy ezek 
hiányában, továbbá a t őzsdén kívüli (OTC) opciók esetéb en az intézmény számít ki, azzal a 
feltétellel, hogy az illetékes hatóságok meggy őződtek arról, hogy az intézmény által 
alkalmazott modell megfelel ő. 
Az illetékes ható ságok ugyanakkor el őírhatják, hogy az in tézmények delta-értékeiket az 
illetékes hatóságok által meghatározott módszer alkalmazásával számítsák ki. 
Az illetékes hatóságok el őírhatják Aaz áruopciókkal kapcsolatos, delta kockázaton kívüli 
egyéb kockázatokkal szembeni  biztosítékot  ⌦ kell ⌫ nyújtaniást . 
Az illetékes hatóságok megengedhetik, hogy a jegyzett, t őzsdei áruügylet-opció 
tőkekövetelménye megegyezzen a t őzsde által el őírt fedezettel, ha teljes mértékben meg 
vannak gy őződve arról, hogy az biztosítja az opcióhoz kapcsolódó kockázat pontos 
felmérését, és az legalább megegyezik az opció azon t őkekövetelményével, amelyet az ezen 
melléklet további részében meghatározott módszert alkalmazó számítás, vagy a VIII . 
mellékletben leírt bels ő modell módszer alkalmazása eredményezne.  
Az illetékes hatóságok 2006. december 31 -ig megengedhetik továbbá, hogy az általuk 
elismert elszámolóház által elszámolt t őzsdén kívüli (OTC) áruügylet-opcióra vonatkozó 
tőkekövetelmény egyenl ő legyen az elszámolóház által el őírt fedezettel, amennyiben teljes 
mértékben meggy őződtek arról, hogy az lehet ővé teszi az opcióval kapcsolatos kockázat 
pontos felmérését, és legalább a t őzsdén kívüli (OTC) opció azon t őkekövetelményével 
egyenlő, amelyet az e melléklet további részében ismertetett módszer alkalmazásával végzett 
számítás, vagy a VIII . mellékletben ismertetett bels ő modell módszer alkalmazása 
eredményezne. 
Ezenfelül megengedhetik, hogy a megvásárolt, t őzsdén forgalmazott vagy t őzsdén kívüli 
(OTC) áruügylet-opció t őkekövetelménye megegyezzen az alapul szolgáló áru 
követelményével, azzal a ki kötéssel, hogy az így keletkez ő követelmény nem haladja meg az 
opció piaci értékét. A jegyzett, t őzsdén kívüli (OTC) opció t őkekövetelményét az annak 
alapjául szolgáló árura te kintettel kell megállapítani. 
 
HU 87   HU  
Ð 98/31/EK 1. cikk 7. pont és 
Melléklet 5. pont (kiigazított 
szöveg) 
11. Az árukra vonatkozó opciós utalványokat ugyanúgy kell kezelni, mint a 10. pontban 
foglalt  ⌦ említett ⌫ áruopciókat. 
 
Ð 98/31/EK 1. cikk 7. pont és 
Melléklet 5. pont 
12. A visszavásárlási megállapodásban  az áruk vagy áruk tulajdonjogához köt ődő szavatolt 
jogok átruházójának, valamint árukölcsönzési- megállapodásokban az ár uk kölcsönbeadójának 
az ilyen árukat bele kell foglalnia t őkekövetelményeinek e melléklet szerinti kiszámításába. 
 
Ð 98/31/EK 1. cikk 7. pont és 
Melléklet 5. pont (kiigazított 
szöveg) 
a) Lejárat szerinti lépcs őzetes megközelítés 
13. Az intézmény minden egyes árura külön  lejárati sávot alkalmaz az 1.a következ ő 
táblázattal összhangban. Minde n árupozíciót és minden olya n pozíciót, amely ugyanazon 
árupozíciónak min ősül, a 7. pontnak megfelel ően be kell sorolni a megfelel ő lejárati sávba. A 
tényleges árukészleteket az els ő lejárati sávba kell besorolni. 
⌦ 1. táblázat ⌫ 
Lejárati sáv 
(1) Különbözeti ráta 
(%-ban) 
(2) 
0 ≤ 1 hónap 1.50
> 1 ≤ 3 hónap 1.50
> 3 ≤ 6 hónap 1.50
> 6 ≤ 12 hónap 1.50
> 1 ≤ 2 év 1.50
> 2 ≤ 3 év 1.50
> 3 év 1.50
14. Az illetékes hatóságok me gengedhetik, hogy az azonos, illetv e a 7. pont szerint azonosnak 
minősülő árupozíciókat kiegyenlítésre, illetve nettó alapon a megfelel ő lejárati sávba 
besorolásra kerüljenek ⌦ a következ ők tekintetében ⌫ : 
 
HU 88   HU -a) az azonos napon lejáró szerz ődésbeli pozíciók esetében, 
valamint  
-b) az egymáshoz képest 10 napon belül lejáró szerz ődésekbeli pozíciók esetében, 
amennyiben az ügyletet olyan piacokon forg almazzák, amelyek napi szállítási 
határidőkkel rendelkeznek. 
 
Ð 98/31/EK 1. cikk 7. pont és 
Melléklet 5. pont 
15. Az intézmény ezt követ ően kiszámítja a hosszú pozíciók összegét és a rövid pozíciók 
összegét mindegyik lejárati sávban. Az el őbbi (utóbbi) utóbbival (el őbbivel) kiegyenlített 
összege egy adott lejárati sávban az adott sá von belül kiegyenlített pozíció lesz, míg a 
fennmaradó hosszú, illetve rövid pozíció ugyan annak a sávnak nem ki egyenlített pozíciója 
lesz. 
16. Az adott lejárati sávon belüli nem kiegyenlít ett hosszú (rövid) pozíció  egy másik lejárati 
sávban lév ő nem kiegyenlített rövid (ho sszú) pozícióval kiegyenlítet t pozíciója a két lejárati 
sáv közötti kiegyenlített pozíció lesz. Az a nem kiegyenlített hosszú, illetve nem kiegyenlített 
rövid pozíció, ami így sem párosítható ö ssze, lesz a nem kiegyenlített pozíció. 
17. Az intézménynek az egye s árukkal kapcsolatos t őkekövetelménye a megfelel ő lejárati 
sávok táblázata alapján a következ ők összegeként számítandó ki: 
ia) a kiegyenlített hosszú és rövid pozíciók összege, megszorozva az egyes lejárati 
sávokra a 13. pontban található táblázat má sodik oszlopában feltüntetett különbözeti 
rátával és az áru azonnali árával; 
iib) a két lejárati sáv közötti viszonylatban kiegyenlített pozíció minden olyan lejárati 
sávra, amelyikbe egy nem kiegyenlített poz íció került átvitelre, megszorozva 0,6 %-
kal (átviteli ráta) és az áru azonnali árával; 
iii.c) a fennmaradó nem kiegyenlített pozíciók, me gszorozva 15 %-kal (outright ráta) és az 
áru azonnali árával. 
18. Az intézménynek az árukocká zattal kapcsola tos teljes t őkekövetelményét az egyes árukra 
a 17. pontnak megfelel ően kiszámított t őkekövetelmények összegeként kell kiszámolni. 
b) Egyszer űsített megközelítés 
19. Az intézménynek az egyes árukkal kapcsolatos t őkekövetelményét a következ ők 
összegeként kell kiszámítani: 
ia) a nettó, hosszú vagy rövid pozíciók 15%-a, szorozva az áru azonnali árával; 
iib) a hosszú és a rövid pozíciók összegeként ka pott bruttó pozíció 3%-a, szorozva az áru 
azonnali árával. 
20. Az intézménynek az árukocká zattal kapcsola tos teljes t őkekövetelményét az egyes árukra 
a 19. pontnak megfelel ően kiszámított t őkekövetelmények összegeként kell kiszámolni. 
 
HU 89   HU  
Ð 93/6/EGK 11. cikk a) pont 
(kiigazított szöveg) 
⌦ c) Kiterjesztett lejárat szerinti lépcs őzetes megközelítés  ⌫ 
Az ⌦ illetékes hatóságok ⌫ tagállamok 2006. december 31 -ig felhatalmazhatják 
intézményeiket arra, hogy a VII. melléklet  (13), (14), (17) és (18) bekezdésé ben feltüntetettek 
helyett a következ ő táblázatban szerepl ő minimális különbözeti, átviteli és outright rátát 
alkalmazzák, amennyiben illetékes hatóságaik véleménye szerint az intézmények: 
a) jelent ős mértékű árukereskedelmi tevékenységet folytatnak; 
b) változatos áruportf ólióval rendelkeznek; 
c) még nincsenek abban a helyzetbe n, hogy az árukockázatokkal kapcsolatos 
tőkekövetelmény kiszámításához az  ⌦ V. ⌫ VIII.  mellékletnek megfelel ően 
belső modelleket alkalmazzák. 
2. táblázat 
 Nemesfém (kivéve 
arany) Nem 
nemesfé
mek Mezőgazdasági 
termékek (softs) Egyéb, beleértve 
energetikai termékeket 
Különbözeti 
ráta (%) 1.0 1.2 1.5 1.5 
Átviteli ráta 
(%) 0.3 0.5 0.6 0.6 
Outright ráta 
(%) 8 10 12 15 
 
HU 90   HU  
Ð 98/31/EK 1. cikk 7. pont és 
Melléklet 5. pont (kiigazított 
szöveg) 
Î1 98/31/EK 1. cikk 7. pont és 
Melléklet 5. pont, helyesbítéssel 
módosítva (HL L 248., 1998.9.8., 
20. o.) 
VIII . MELLÉKLET  
BELSŐ MODELLEK ⌦ HASZNÁLATA T ŐKEKÖVETELMÉNYEK 
KISZÁMÍTÁSÁRA ⌫ 
1. Az illetékes hatóságok az e mellékletben megállapított feltételek mellett megengedhetik az 
intézményeknek, hogy a pozíció-kockázatukra,  devizaárfolyam-kockázatukra és/vagy 
árukockázatukra vonatkozó t őkekövetelményt az I., III. és VII.  ⌦ IV. ⌫ mellékletben 
ismertetett módszerek helyett va gy azokkal kombinálva saját bels ő kockázatkezelési 
modelljeik szerint számítsák ki. Az illetékes hatóságoknak minden esetben kifejezett formában el kell ismerniük a t őkefelügyeleti célra alkalmazott modelleket. 
2. Az elismerés csak akkor adható meg, ha az illetékes hatóságok meggy őződtek arról, hogy 
az intézmény kockázatkezelési rendszere elméletil eg megalapozott, egységesen végrehajtott 
és különösen megfelel a következ ő minőségi előírásoknak: 
i
a) a bels ő kockázatértékelési modell szorosan illeszkedik az intézmény napi 
kockázatkezelési folyamatába, és alapul  szolgál a kockázatvállalásoknak az 
intézmény fels ő vezetése felé történ ő jelentéséhez; 
iib) az intézmény az üzleti kereskedelmi részlegét ől független kockázatellen őrzési 
részleggel rendelkezik, amely közvetlenül a fels ő vezetésnek számol be. A 
részleg felel az intézmény kockázatkezelési rendszerének megtervezéséért és végrehajtásáért. A kockázatértékelési modell eredményeir ől és az üzletkötési 
limitekkel kapcsolatban hozandó intézkedés ekre vonatkozóan na pi jelentéseket 
készít és azokat elemzi; 
iii.
c) az intézmény igazgatótanácsa és fels ő vezetése aktívan részt vesz a 
kockázatellen őrzési folyamatban, és a kockázatellen őrző részleg által készített 
napi jelentéseket olyan szintet képvisel ő vezetés nézi át, amely megfelel ő 
hatáskörrel rendelkezik az egyes üzletköt ők által vállalt poz íciók, valamint az 
intézmény teljes kockázatvállalása csökkentésének végrehajtását illet ően; 
ivd) az intézmény a kifinomult modelle k használatában jártas, megfelel ő létszámú 
alkalmazottal rendelkezik a forgalmazás, a kockázatellen őrzés, az auditálás és 
a back-office területeken; 
ve) az intézmény kialakult e ljárásokkal rendelkezik a koc kázatértékelési rendszer 
általános m űködésével kapcsolatos, dokumentált bels ő irányelveknek és 
ellenőrzésnek való megfelelés figyelemme l kísérésére és biztosítására; 
vif) az intézmény modelljei a koc kázatértékelésben megfelel ő pontosságú, 
igazolható, id őbeli sorrend szerinti nyilvántartással rendelkeznek; 
 
HU 91   HU viig) az intézmény rendszeresen szigorú stre ssz-vizsgálati programokat végez, amely 
eredményeit a fels ő vezetés vizsgálja felül, és azok az általa megállapított 
irányelvekben és limitekben tükröz ődnek; 
viiih) az intézmény rendszeres bels ő ellenőrzési eljárásának részeként köteles 
független felülvizsgálatot végezni koc kázatértékelési rendszerét illet ően. 
⌦ Az első albekezdés h) pontjában említett ⌫ Ennek a  felülvizsgálatnak az üzleti 
kereskedelmi részlegek tevékenységeire és a független kockázatellen őrző részleg 
tevékenységeire is ki kell  ⌦ kell ⌫ terjednie. Az intézménynek évente legalább 
egyszer felül kell vizsgálnia egész kockázatkezelési eljárását. 
A felülvizsgálatnál a következ ő szempontokat kell figyelembe venni: 
-a) a kockázatkezelési rendszer és eljá rás dokumentációjának, valamint a 
kockázatellen őrző részleg szervezetének alkalmassága, 
-b) a piaci kockázatértékelés napi kockázatkezelésbe való beépítése és a vezet ői 
információs rendszer integritása, 
-c) az az eljárás, amit az intézmény a f őiroda és a back-office alkalmazottai által 
használt kockázatárazási modellek és értékelési rendszerek jóváhagyására alkalmaz, 
-
d) a kockázatértékelési modell által lefedett piaci kockázatok köre és a 
kockázatértékelési eljárásban történ ő bármilyen jelent ősebb változás 
érvényesítése, 
-e) a pozíciókra vonatkozó adatok pontossága  és teljessége, a volatilitási és 
korrelációs feltevések pontossága és megfelel ősége, valamint az értékelés és a 
kockázatérzékenységi számítások pontossága, 
-f) az intézmény által a bels ő modellek m űködtetésére felhaszn ált adatforrások 
következetességének, id őszerűségének és megbízhatóságának - beleértve az 
ilyen adatforrások függetlenségét - értékelésére alkalmazott ellen őrzési eljárás, 
 valamint  
- g) az intézmény által a modell pontosságának felmérése érdekében végzett 
utólagos tesztelés értékelésére alkalmazott ellen őrzési eljárás. 
3. Az intézmény modelljének pontosságát és teljesítményét egy utólagos ellen őrzési program 
segítségével kíséri figyele mmel. Az utólagos ellen őrzésnek minden munkanapra vonatkozóan 
összehasonlítást kell nyújtania Î1 az intézménynek a portfólió napvégi pozícióira vonatkozó 
modellje által  kiadott egynapi kockázati értéke mértékének, és Î1 a portfólió értékének a 
következő munkanap végéig bekövetkezett egynapi változására vonatkozóan  . 
Az illetékes hatóságok vizsgálják az intézmé nynek a portfólió értékében bekövetkezett 
tényleges és feltételes változá sokra vonatkozó utólagos ellené rzés elvégzésére vonatkozó 
kapacitását. A portfólió értékének feltétele s változásaira vonatkozóa n végzett utólagos 
ellenőrzés a portfólió nap végi értékének és, vá ltozatlan pozíciókat fe ltételezve, a következ ő 
nap végi értékének az összehasonlítása alapján történik. Az illetékes hatóságok el őírják az 
 
HU 92   HU intézményeknek, hogy megfelel ő intézkedéseket hozzanak utólagos ellen őrzési programjuk 
fejlesztésére, amennyiben az hiányosnak bizonyul. 
4. A tőzsdén forgalmazott hitelviszonyt megtestesít ő értékpapír- és osztalékra jogosító 
értékpapír-pozíciókkal kapcsolatos egyedi kockázatokra vonatkozó t őkekövetelmény 
kiszámítását illet ően az illetékes hatóságok akkor is merhetik el egy intézmény bels ő 
modelljének használatát, ha az e melléklet további részében szerepl ő feltételeken felül a 
következőknek  ⌦ feltételeknek ⌫ is megfelel: 
-a) magyarázatot ad a portfólió id őbeli árváltozásaira, 
-b) képes mérni a koncentrációt a portfólió nagyságát és az összetételében 
bekövetkezett változásokat illet ően, 
-c) kedvez őtlen körülmények között is teherbíró, 
-d) arra irányuló utólagos ellen őrzéssel érvényesítik, hogy képes-e az egyedi 
kockázat pontos észlelésére. Ha az illetékes hatóságok lehet ővé teszik ezen 
utólagos ellen őrzésnek az adott al-por tfóliókon való elvé gzését, akkor azokat 
következetesen kell kiválasztani. 
 
Ð 98/31/EK 1. cikk 7. pont és 
Melléklet 5. pont 
5. Az olyan bels ő modelleket használó intézmények esetében, amelyek a (4) bekezdés szerint 
nem elismertek, az egyedi kockázatra az I. mellékletnek megfelel ően kiszámított külön 
tőkeösszeg alkalmazandó. 
6. A 10. pont ii. alpontja alkalmazásában az  intézmény saját számításának eredményeit 
legalább 3-as tényez ővel kell megszorozni. 
 
Ð 98/31/EK 1. cikk 7. pont és 
Melléklet 5. pont (kiigazított 
szöveg) 
7. A szorzótényez őt az alábbi  ⌦ 1. ⌫ táblázatnak megfelel ően egy 0 és 1 közötti plusz-
tényezővel meg kell növelni a le gutóbbi 250 munkanapban az intézmény által végzett 
utólagos ellen őrzés által észlelt tú llépések számától függ ően. Az illetékes hatóságok el őírják 
az intézmény számára, hogy a túllépések szám át a portfólió értékének tényleges vagy 
feltételes változásaira végzett utólagos ellen őrzés alapján következetesen számítsa ki. 
Túllépésnek számít az a portfó lió értékében egy nap alatt bekövetkezett változás, ami 
meghaladja az intézmény modellje által kiadot t egynapos kockázati érték mértékét. A plusz-
tényező meghatározásához a túllépések számát legalább negyedévente fel kell mérni. 
⌦ 1. táblázat  ⌫ 
A túllépések száma Plusz-
tényező 
Kevesebb, mint 5 0.00
 
HU 93   HU 5 0.40
6 0.50
7 0.65
8 0.75
9 0,85
10 vagy annál több 1.00
Az illetékes hatóságok egyes esetekben és kivételes helyzetben eltekinthetnek a 
szorzótényez őnek az  ⌦ 1. ⌫ fenti  táblázat szerinti plusz-tényez ővel történ ő 
megnövelését ől, ha az intézmény az illetékes hatósá gok felé igazolta, hogy az ilyen növelés 
indokolatlan lenne, és hogy a modell alapvet ően megbízható. 
Ha több túllépés jelzi,  hogy a modell nem kell őképpen pontos, az illetékes hatóságok 
visszavonhatják a modell elismerését, vagy megfelel ő intézkedéseket hozhatnak a modell 
haladéktalan kiigazításának biztosítására. 
Annak érdekében, hogy az illetékes hatóságok folyamatosan ellen őrizhessék a plusz-tényez ő 
alkalmasságát, az intézmény köteles haladé ktalanul, de minden esetben legfeljebb öt 
munkanapon belül értesíte ni az illetékes hatósá gokat az utólagos ellen őrzési programjukból 
származó olyan túllépésekr ől, amelyek a fenti táblázat szerint a plusz-tényez ő növekedését 
vonnák maga után. 
8. Ha az intézmény modelljét az i lletékes hatóságok a 4. pontnak megfelel ően elismerték az 
egyedi kockázattal kapcsolatos t őkekövetelmény kiszámítását illet ően, az intézmény a 6., 7. 
és 10. pont szerint kiszámított t őkekövetelményét a következ ők valamelyike szerinti összeg ű 
pótdíjjal növeli meg: 
ia) a kockázati érték mértékének az egye di kockázati része, amit a felügyeleti 
iránymutatásnak megfelel ően, vagy az intézmény választása szerint el kell 
különíteni; 
iib) a hitelviszonyt megtestesít ő és osztalékra jogosító értékpapír-pozíciók al-
portfólióinak kockázati értékének egyedi  kockázatot tartalmazó értékelései. 
Az ii. ⌦ b) ⌫ lehetőséget alkalmazó intézményeknek el őre meg kell határozniuk al-
portfólió struktúrájukat, és azt  az illetékes hatóságok hozzájárul ása nélkül nem változtathatják 
meg. 
 
Ð 98/31/EK 1. cikk 7. pont és 
Melléklet 5. pont 
9. Az illetékes hatóságok eltekinthetnek a 8. pont szerinti, pótdíjra vonatkozó követelményt ől, 
ha az intézmény igazolja, hogy modellje az elfogadott nemzetközi normákkal összhangban, a forgalmazott hitelviszonyt megtestesít ő és osztalékra jogosító  értékpapír-pozícióival 
kapcsolatos esemény- és mulasztási koc kázatokat is pontosan képes észlelni. 
 
HU 94   HU  
Ð 98/31/EK 1. cikk 7. pont és 
Melléklet 5. pont 
10. Az intézményeknek a következ ők közül a magasabb t őkekövetelménynek kell eleget 
tenniük: 
ia) az e mellékletben meghatározott paramétereknek megfelel ően értékelt el őző napi 
kockázati érték; 
iib) a megel őző 60 munkanapon mért napi kockázati értékek átlaga, szorozva a 6. 
pontban említett tényez ővel, és a 7. pontban említett plusz-tényez ővel korrigálva. 
 
Ð 98/31/EK 1. cikk 7. pont és 
Melléklet 5. pont 
11. A kockázati érték kiszámítására a következ ő minimális követelmények vonatkoznak: 
i.a) legalább naponta történ ő kockázati érték számítás; 
ii.b) 99 %-os, egyoldalú konfidencia-intervallum; 
iii.c) 10 napos tartási periódus; 
iv.d) legalább egyéves tényleges megfigyelési id őszak, kivéve, ha az árfolyam-ingadozás 
jelentős növekedése ennél rövidebb megfigyelési id őszakot indokol; 
v.e) háromhavonkénti adatállomány-frissítés. 
12. Az illetékes hatóságok megkövetelik, hogy a modell pontosan mérje az opciók, illetve 
opciószer ű pozíciók összes lényeges árfolyamkockázat át, és a modell által le nem fedett 
minden más kockázatra a szavatolót őke formájában megfelel ő fedezet álljon rendelkezésre. 
 
Ð 98/31/EK 1. cikk 7. pont és 
Melléklet 5. pont (kiigazított 
szöveg) 
13. Az  illetékes hatóságok megkövetelik, hogy a  kockázatértékelési modellnek  észlelnieje  
⌦ kell ⌫ az intézménynek a vonatkozó piacokon fo lytatott tevékenységének szintjét ől 
függő, megfelel ő számú kockázati tényez őt ⌦ és különösen a következ őket ⌫ . 
Legalább a következ ő rendelkezéseket be kell tartani:  
⌦ Kamatlábkockázat ⌫ 
i. a kamatlábkockázat esetében a  A kockázatértékelési rendszernek magában kell 
foglalnia egy sor olyan kockázati tényez őt az egyes valuták ka matlábaira vonatkozóan, 
amelyre az intézmény mérlegben szerepl ő vagy mérlegen kívüli pozícióit illet ően kamatláb-
érzékeny. Az intézménynek a hozamgörbéket az általánosan elfogadott megközelítések 
valamelyikével kell modelleznie. A f őbb piacok és valuták esetében jelent ősebb 
kamatlábkockázat esetén a hozamgörbét legalább hat lejárati sávra kell osztani a kamatláb-
 
HU 95   HU ingadozásoknak a hozamgörbe mentén va ló változásának követése érdekében. A 
kockázatkezelési rendszernek a különböz ő hozamgörbék közötti tökéletesnél gyengébb 
korrelációban lév ő mozgások kockázatát is kezelnie kell; . 
⌦ Devizaárfolyam-kockázat ⌫ 
ii. a devizaárfolyam -kockázatot illet ően a  A kockázatértékelési rendszernek magában 
kell foglalnia az aranyban és az intézmény egye di külföldi valutában megnevezett pozícióinak 
megfelelő kockázati tényez őket;. 
 
Ø új szöveg 
A kollektív befektetési formák vonatkozásáb an a kollektív befektetési forma tényleges 
devizapozícióit kell figyelembe venni. Az in tézmények harmadik fe let is megbízhatnak a 
kollektív befektetési formában lév ő devizapozíció jelentésével, amennyiben megfelel ően 
biztosított ennek a jele ntésnek a pontossága. Amennyibe n egy intézmény nem ismeri a 
kollektív befektetési formában lév ő devizapozíciókat, feltételezésre kerül, hogy a kollektív 
befektetési formában a kollektív befektetési forma megbízása szerint engedélyezett maximális 
mértékig devizába eszközöltek befektetések et és az intézmények a kereskedési könyvi 
pozíciók tekintetében figyelembe veszik  a devizaárfolyam-kockázatra vonatkozó 
tőkekövetelményük számításakor a maximális közve tett kitettséget, amel yet azáltal érhetnek 
el, hogy a kollektív befektetési formán keresztül t őkeáttételes pozíciókat vesznek fel. Ez úgy 
történik, hogy a kollektív befektetési formában lév ő pozíciót arányosan növelik egészen az 
alapul szolgáló – a befektetési megbízásból szár mazó – befektetési elemeknek való maximális 
kitettség mértékéig. A kollektív befektetési forma devizában felvett pozícióját külön 
devizanemként kell kezelni az aranyba történ ő befektetések kezelése szerint. Amennyiben 
azonban ismert a kollektív befektetési forma be fektetésének az irányult sága, a teljes hosszú 
pozíciót hozzá lehet adni a teljes hosszú nyitott  devizapozícióhoz és a teljes rövid pozíciót 
hozzá lehet adni a teljes rövid nyitott devizapoz ícióhoz. Az ilyen pozíciók közötti nettósítás a 
számítást megel őzően nem volna engedélyezett. 
 
Ð 98/31/EK 1. cikk 7. pont és 
Melléklet 5. pont (kiigazított 
szöveg) 
⌦ Részvénykockázat ⌫ 
iii. a részvénykockázatot illet ően a A kockázatértékelési rendszernek legalább minden 
olyan részvénypiacra külön kockázati tényez őt kell használni, ahol az intézmény jelent ős 
pozíciókkal rendelkezik; . 
⌦ Árukockázat ⌫  
iv. az árukockázatot illet ően a A kockázatértékelési rendszernek legalább minden olyan 
árura külön kockázati tényez őt kell használni, ahol az intézmény jelent ős pozíciókkal 
rendelkezik. A kockázatértékelési rendszernek mérn ie kell a hasonló, de  nem azonos áruk és a 
határidős árfolyamokban a lejárati megfelelés ek hiányából adódó változások kockázata 
közötti, tökéletesnél gyengébb korreláció kock ázatát is. Továbbá figyelembe kell vennie a 
piac jellemz őit, különösen a les zállítási határid őket, és a keresked ők részére a pozíciók 
lezárására biztosított hatáskört. 
 
HU 96   HU  
Ð 98/31/EK 1. cikk 7. pont és 
Melléklet 5. pont 
14. Az illetékes hatóságok, a kockázati kategóriá kon belül és a kockázati kategóriák között, 
megengedhetik az intézményeknek empirikus  korrelációk használatát is, ha meggy őződtek 
arról, hogy az intézménynek a korrelációk méré sére szolgáló rendszere megalapozott és 
egységesen megvalósított. 
 
HU 97   HU  
Ð 93/6/EGK VI. melléklet (8) 
bekezdés (2) albekezdés második 
mondat (kiigazított szöveg) 
VI. MELLÉKLET  
A NAGYKOCKÁZATVÁLLALÁSOKKAL  ⌦ KAPCSOLATOS 
TŐKEKÖVETELMÉNYEK KISZÁMÍTÁSA  ⌫ 
1. ⌦ A 31. cikk b) pontjában említett többletet ⌫ Ezt úgy számítják ki, hogy a kérdéses 
ügyfél vagy ügyfélcsop ort részére történ ő összes kereskedési kocká zatvállalásnak azokat az 
összetevőit választják ki, amelyek az I. melléklet  szerinti legmagasabb egyedi kockázati 
tőkekövetelményekkel és/vagy a II. melléklet szerinti t őkekövetelményekkel járnak, és 
amelyeknek az összege megegyezik ⌦ a 31. cikk a) ⌫ az 29.  pontjá ban említett többlet 
mértékével.;  
2. Aa mennyiben a többlet 10 napnál tovább nem állt fenn, a további t őkekövetelmény ezekre 
az összetev őkre vonatkozóan az ⌦ (1) bekezdésben ⌫ előző mondatban  említett 
követelmény 200 %-a.  
3. A többlet felmerülése után 10 nappal a többlet ⌦ (1) bekezdés ⌫ fenti feltétele k szerint 
kiválasztott összetev őit besorolják az alábbi  ⌦ 1. ⌫ táblázat els ő oszlopának megfelel ő 
sorába, az I. melléklet szerinti egyedi kockáza ti követelmények és/vagy a II. melléklet szerinti 
követelmények növekv ő sorrendjében. A továbbiakban az intézménynek ezekre az 
összetevőkre vonatkozóan  további t őkekövetelménynek  is meg kell felelnie, amely  
megegyezik az I. melléklet szerinti egyedi kockázati követelmények és/vagy a II. melléklet 
szerinti követelmények összegével, szorozva az  ⌦ 1. táblázat ⌫ második oszlopá ban 
szereplő megfelelő tényezővel. 
⌦ 1. táblázat   ⌫ 
A korlátokat meghaladó többletek 
(a szavatolót őke százalékának alapján) Tényező
k 
40 %-ig 200 % 
40 %-tól 60 %-ig 300 % 
60 %-tól 80 %-ig 400 % 
80 %-tól 100 %-ig 500 % 
100 %-tól 250 %-ig 600 % 
250 % fölött 900 % 
 
Ï 
 
HU 98   HU  
Ø új szöveg 
VII. MELLÉKLET  
KERESKEDÉS 
A. RÉSZ – KERESKEDÉSI SZÁNDÉK  
1. A kereskedési szándékkal tartott pozícióknak /portfólióknak meg ke ll felelniük a következ ő 
követelményeknek: 
a) a pozícióra/eszközre vagy portfólió kra nézve léteznie kell egy, a fels ő vezetés 
által jóváhagyott, világosan dokumentált  kereskedési stratégiának, amelynek 
részét képezi a birtoklási id őszak várt hossza; 
b) a pozíció aktív kezelésére nézve létezniük kell világos an meghatározott 
szabályzatoknak és eljárásoknak, am elyeknek részét képezik a következ ők: 
i. kereskedés keretében felvállalt pozíciók; 
ii. a pozíciós korlátok megállapításr a kerülnek és felügyelik ezek 
megfelelőségét; 
iii. a keresked ők a megállapodott korlátokon belül és a megállapodott 
stratégiával összhangban szabadon vá llalhatják/kezelhe tik a pozíciót; 
iv. az intézmény kockázatkezelési eljá rásának szerves részét képezi a 
pozíciók fels ő vezetésnek való jelentése; 
v. a pozíciókat a piaci információs források igénybevételével folyamatosan 
felügyelik és értékelés készül a pozíció vagy az azt alkotó kockázatok 
értékesíthet őségéről vagy fedezeti ügyletbe va ló vonhatóságáról, ideértve 
különösen az értékelési folyamat piaci paramétereinek min őségét és 
rendelkezésre állását, a piaci forgalom szintjét valamint a piacon 
kereskedett pozíciók méretét illet ő értékelését; 
c) létezniük kell v ilágosan meghatározott irányvonal aknak és eljárásoknak annak 
nyomon követésére, hogy a pozíció ö sszhangban áll-e az intézmény 
kereskedési stratégiájával, ehhez hozzát artozik a forgalomnak és az intézmény 
kereskedési könyve értékesítési pozícióinak nyomon követése is. 
B. RÉSZ – RENDSZEREK ÉS ELLEN ŐRZÉSEK  
1. A prudens és megbízható értékelési becs lések biztosítására az intézmények megfelel ő 
rendszereket és ellen őrzési mechanizmusokat vezetnek be és tartanak fenn. 
2. A rendszereknek és ellen őrzési mechanizmusoknak tartalmazniuk kell legalább a következ ő 
elemeket: 
 
HU 99   HU a) dokumentált irányvonalak és eljárások az értékelési folyamatra vonatkozóan. 
Ide tartoznak az értékelés kialakításában résztvev ő különböz ő területek 
világosan elhatárolt felel ősségi körei, a piaci információk forrásai és azok 
megfelelőségének felülvizsgálata, a függetle n értékelés gyakorisága, a záró 
árak időzítése, eljárások az értékelések korrigálására, hóvégi és ad-hoc 
ellenőrzési eljárások; 
b) az értékelési folyamatért felel ős részlegre vonatkozóan világos és független 
(azaz az üzleti területt ől független) jelentési útvonalak. 
A jelentési útvonal végén bels ő igazgatósági tagnak kell állnia. 
Prudens értékelési módszerek  
3. A piaci árakon történ ő értékelés a pozíciók legalább napi rendszeresség ű értékelését jelenti 
könnyen hozzáférhet ő, semleges forrásból szerzett záró árak alapján. Ilyenek például a t őzsdei 
árfolyamok, a kereskedési felületeken megjelen ő árak vagy különféle független, jó hírnev ű 
kereskedők árjegyzései. 
4. A piaci árakon történ ő értékeléskor az eladási és vételi árak közül a prudensebb értékelést 
biztosító árat kell használni,  kivéve azt az esetet, amikor az intézmény a szóban forgó 
pénzügyi eszköz vagy áru ad ott fajtájának terén jelent ős piacvezet ő és képes 
középárfolyamokon zárni. 
5. Amennyiben a piaci árakon történ ő értékelés nem lehetséges, az intézményeknek modell 
alapú árazással kell értékelniük pozíció ikat/portfólióikat a kereskedési könyvi 
tőkekövetelmény-meghatározás elvégzése el őtt. A modell alapú árazás olyan értékelést jelent, 
amelyet piaci paraméter alapján kell szár maztatni, extrapolálni vagy egyéb módon 
kiszámítani. 
6. A modell alapú árazáskor a következ ő követelményeket kell teljesíteni: 
a) a fels ő vezetésnek ismernie kell a keresk edési könyv azon elemeit, amelyek modell 
alapú árazás tárgyát képezik, és tisztában kell lennie azzal, hogy ez milyen 
mértékben okoz bizonytalanságot az üzleti  terület kockázatáról/hozamáról történ ő 
jelentésben. 
b) a piaci paramétereket lehet őség szerint ugyanabból a forrásból kell nyerni, mint a 
piaci árakat, és napi rendszerességgel ke ll értékelni a szóban forgó értékelt pozíció 
piaci paramétereinek megfelel őségét és a modell paramétereit; 
c) amennyiben lehetséges, olyan értékelési  módszertanokat kell alkalmazni, amelyek 
adott pénzügyi eszközök vagy áruk tekint etében elismert piaci gyakorlatnak 
minősülnek; 
d) amennyiben a modellt az intézmény ma ga fejleszti ki, a modellnek helyes 
feltételezéseken kell alapulnia, amelyeket a modellfejlesztést ől független, 
megfelelően képesített harmadik felek ér tékeltek és kritikus szemszögb ől 
felülvizsgáltak; 
 
HU 100   HU e) hivatalos változás-ellen őrzési eljárásoknak kell életben lenniük, valamint meg kell 
őrizni a modell biztonsági másolatát és azt az értékelések id őszakos ellen őrzésére 
kell használni; 
f) a kockázatkezel ő részlegnek ismernie kell az al kalmazott modellek gyengeségeit és 
hogy azokat hogyan lehet a legel őnyösebben megjeleníteni az értékelés 
eredményében; 
g) a modellt rendszeres id őközönként felül kell vizsgálni a modelleredmények (pl. a 
feltételezések folyamatos helyénvalóságána k értékelése, az eredménykimutatásnak a 
kockázati tényez ők fényében történ ő elemzése, a tényleges záróárak összehasonlítása 
a modelleredményekkel) pontosságának meghatározására. 
A d) pont alkalmazásának céljábó l a modellt az üzleti területt ől függetlenül kell 
kifejleszteni vagy jóváhagyni. Függetlenül kell tesztelni.  Ez magában foglalja a 
matematikai képletek, a feltételezése k és a programozás érvényesítését. 
7. Független árfelülvizsgálatot ke ll végezni a napi rendszeresség ű piaci árazás vagy modell 
alapú árazás mellett. Ezen a folyamaton keresztül kell ellen őrizni a piaci árak és 
modellparaméterek pontosságát és függetlens égét. Míg a mindennapos piaci árazást a 
kereskedők végezhetik, addig a piaci árak és modellparaméterek felülvizsgálatát egy a 
kereskedőktől független egységnek kell végeznie, lega lább havi rendszerességgel (vagy a 
piaci/kereskedési tevékenység természetét ől függően gyakrabban). Amennyiben nem állnak 
rendelkezésre független árazási források vagy az árazási források inkább szubjektívek, úgy 
prudens méréseket – mint pl. értékelési korrekciók – kell végezni. 
Értékelési korrekciók vagy tartalékok  
8. Az intézmények az értékelési korrekciók /tartalékok figyelembe vé telére eljárásokat 
vezetnek be és tartanak fenn. 
Általános sztenderdek  
9. Az illetékes hatóságok el őírják a következ ő értékelési korrekciók/tartalékok formális 
figyelembe vételét: nem realizált kama tnyereség, pozíciózárási költségek, m űködési 
kockázatok, lejárat el őtti visszaváltás, befektetési és finanszírozási költségek, jöv őbeni 
igazgatási költségek és adott esetben modellkockázat. 
A kevésbé likvid tételekre vonatkozó sztenderdek  
10. A kevésbé likvid pozíciók piaci eseményekb ől és intézményspecifikus helyzetekb ől – pl. 
koncentrált vagy hosszú ideje tartott pozíciók – egyaránt adódhatnak. 
11. Az intézmények több tényez őt vesznek figyelembe annak megállapításakor, hogy szükség 
van-e értékelési tartalékra a kevésb é likvid tételek vonat kozásában. E tényez ők közé tartoznak 
a következ ők: a pozíció/kockázatok pozíción belüli fedezéséhez szükséges id ő, az eladási és 
vételi árajánlat különbségek vola tilitása és átlaga, a piaci árjegyzések rende lkezésre állása (a 
piacvezet ők száma és kiléte), a kereskedési mennyiségek volatilitása és átlaga. 
12. Harmadik fél által végzett értékelések vagy a modell ala pú árazás használatakor az 
intézmények fontolóra veszik, hogy alkalmaznak -e értékelési korrekciót. Ezen felül az 
 
HU 101   HU intézmények fontolóra veszi k, hogy szükséges-e tartalékoka t képezni a kevésbé likvid 
pozíciókra és folyamatosan felülvizsgálják azok állandó megfelel őségét. 
13. Amennyiben az értékelési  korrekciók/tartalékok a fo lyó pénzügyi évben jelent ős 
veszteségekhez vezetnek, úgy ezeket le kell vo nni az intézmény – a [2000/12/EK] irányelv 
57. cikkének k) pontja szer inti – eredeti szavatolót őkéjéből. 
14. Az értékelési korrekciókból /tartalékokból adódó egyéb nyeresé geket/veszteségeket a 13. 
cikk 2. pontjának b) alpontjában említett „nettó kereskedési könyvbeli nyereség” számításába 
kell foglalni, és azokat hozzá kell adni, illetve le kell vonni a további szavatolót őkéből, amely 
e rendelkezések szerint a piaci kocká zati követelmények fedezésére jogosult. 
C. RÉSZ – BELSŐ FEDEZETI ÜGYLETEK  
1. A belső fedezeti ügylet olyan pozíció, amely jelent ős mértékben vagy telj esen ellentételezi 
a nem-kereskedési könyvi pozíció kockázati komponensét vagy pozíciók egész sorát. A bels ő 
fedezeti ügyletekb ől eredő pozíciók jogosultnak min ősülhetnek a kereskedési könyvi 
tőkekövetelmény-meghatározást illet ően, feltéve hogy azokat keresk edési szándékkal tartják 
és hogy teljesülnek az A. és B. részben a ke reskedési szándékra és a prudens értékelésre 
vonatkozóan megállapított általános kritér iumok. Figyelembe kell venni különösen a 
következőket: 
a) a bels ő fedezeti ügyleteknek alapvet ően nem arra kell irányulniuk, hogy 
elkerüljék vagy csökkentsék a t őkekövetelményeket; 
b) a bels ő fedezeti ügyleteket megfelel ően dokumentálni kell és külön bels ő 
jováhagyási és ellen őrzési eljárások tárgyát kell képezniük; 
c) a bels ő ügyletet piaci feltételek mellett bonyolítják le; 
d) a bels ő fedezeti ügylet álta l képzett piaci kockázat nagyobb részét a 
kereskedési könyvben dinamikus módon k ezelik az engedélyezett korlátok 
között; 
e) a bels ő ügyleteket gondosan nyomon kell követni.  
A nyomonkövetést megfelel ő folyamatokkal kell biztosítani. 
2. Az (1) bekezdésben említett elbánást a bels ő fedezeti ügylet nem kereskedési könyvi 
oldalára alkalmazandó t őkekövetelmények sérelme nélkül kell alkalmazni. 
 
HU 102   HU VIII. MELLÉKLET  
HATÁLYON KÍVÜL HELYEZETT IRÁNYELVEK 
A. RÉSZ 
HATÁLYON KÍVÜL HELYEZETT IRÁNYELVEK EGYMÁST KÖVET Ő 
MÓDOSÍTÁSAIKKAL 
(a 48. cikkben említettek szerint) 
A Tanács 1993. március 15-i 93/6 /EGK irányelve a befektetési vá llalkozások és hitelintézetek 
tőkemegfelelésér ől 
Az Európai Parlament és a Tanács 1998. júni us 22-i 93/31/EK irányelve a befektetési 
vállalkozások és hitelintézetek t őkemegfelelésér ől szóló 93/6/EGK tanácsi irányelv 
módosításáról 
Az Európai Parlament és a Tanács 1998. júni us 22-i 98/33/EK irányelve a hitelintézetek 
tevékenységének megkezdésér ől és folytatásáról szóló 77/780/EGK tanácsi irányelv 12. 
cikkének, a hitelintézetek szolve nciamutatójáról szól ó 89/647/EGK tanácsi irányelv 2., 5., 6., 
7. és 8. cikkének, illetve II. és  III. mellékletének, valamint a befektetési vállalkozások és 
hitelintézetek t őkemegfelelésér ől szóló 93/6/EGK tanácsi ir ányelv 2. cikkének és II. 
mellékletének módosításáról 
Az Európai Parlament és a Tanács 2002. de cember 16-i 2002/87/EK irányelve a pénzügyi 
konglomerátumhoz tartozó hitelintézetek, biztos ítóintézetek és befektetési vállalkozások 
kiegészítő felügyeletér ől, valamint a 73/239/EGK, 79/267/EGK, 92/49/EGK, 92/96/EGK, 
93/6/EGK és 93/22/EGK tanácsi irányelvek, i lletve a 98/78/EK és  2000/12/EK európai 
parlamenti és tanácsi irányelvek módosításáról 
Csak a 26. cikk 
Az Európai Parlament és a Tanács 2004. áp rilis 21-i 2004/39/EK irányelve a pénzügyi 
eszközök piacairól, a 85/611/EGK és a 93/6/E GK tanácsi irányelv, valamint a 2000/12/EK 
európai parlamenti és tanácsi irányelv módos ításáról, és a 93/22/EGK tanácsi irányelv 
hatályon kívül helyezésér ől 
Csak a 67. cikk 
B. RÉSZ 
VÉGREHAJTÁSI HATÁRID ŐK 
(a 48. cikkben említettek szerint) 
Irányelv  Végrehajtási határid ő 
a Tanács 93/6/EGK irányelve  1995.7.1. 
 
HU 103   HU 98/31/EK irányelv  2000.7.21. 
98/33/EK irányelv  2000.7.21. 
2002/87/EK irányelv  2004.8.11. 
2004/39/EK irányelv  Még nem ismert 
2004/xx/EK irányelv  Még nem ismert 
 
HU 104   HU  
 
Ø új szöveg 
IX. MELLÉKLET  
KORRELÁCIÓS TÁBLA 
Ezen irányelv  93/6/EGK irányelv  98/31/EK irányelv  98/33/EK irányelv  2002/87/EK 
irányelv  2004/39/EK 
irányelv  
 
1. cikk (1) 
bekezdés els ő 
mondat       
1. cikk (1) 
bekezdés második 
mondat és (2) 
bekezdés  1. cikk      
2. cikk (1) 
bekezdés       
2. cikk (2) 
bekezdés  7. cikk (3) 
bekezdés      
3. cikk (1) 
bekezdés a) pont  2. cikk (1) 
bekezdés      
3. cikk (1) 
bekezdés b) pont  2. cikk (2) 
bekezdés     67. cikk (1) 
bekezdés  
3. cikk (1) 
bekezdés c)–e) 
pont 2. cikk (3)-(5) 
bekezdés      
3. cikk (1) 
bekezdés f)–g) 
pont      
3. cikk (1) 
bekezdés h) pont  2. cikk (10) 
bekezdés      
3. cikk (1) 
bekezdés i) pont  2. cikk (11) 
bekezdés   3. cikk (1) 
bekezdés    
3. cikk (1) 
bekezdés j) pont  2. cikk (14) 
bekezdés      
3. cikk (1) 
bekezdés k) és l) 
pont 2. cikk (15) és (16) 
bekezdés  1. cikk (1) 
bekezdés b) pont     
3. cikk (1) 
bekezdés m) pont  2. cikk (17) 
bekezdés  1. cikk (1) 
bekezdés c) pont     
3. cikk (1) 
bekezdés n) pont  2. cikk (18) 
bekezdés  1. cikk (1) 
bekezdés d) pont     
3. cikk (1) 
bekezdés o)–q) 2. cikk (19)-(21)     
 
HU 105   HU Ezen irányelv  93/6/EGK irányelv  98/31/EK irányelv  98/33/EK irányelv  2002/87/EK 
irányelv  2004/39/EK 
irányelv  
 
pont bekezdés  
      
3. cikk (1) 
bekezdés r) pont  2. cikk (23) 
bekezdés      
3. cikk (1) 
bekezdés s) pont  2. cikk (26) 
bekezdés      
3. cikk (2) 
bekezdés  2. cikk (7) és (8) 
bekezdés      
3. cikk (3) 
bekezdés a) és b) 
pont 7. cikk (3) 
bekezdés    26. cikk   
3. cikk (3) 
bekezdés c) pont  7. cikk (3) 
bekezdés      
4. cikk  2. cikk (24) 
bekezdés      
5. cikk  3. cikk (1) és (2) 
bekezdés      
6. cikk  3. cikk (4) 
bekezdés     67. cikk (2) 
bekezdés  
7. cikk  3. cikk (4a) 
bekezdés     67. cikk (3) 
bekezdés  
8. cikk  3. cikk (4b) 
bekezdés     67. cikk (3) 
bekezdés  
9. cikk  3. cikk (3) 
bekezdés      
10. cikk  3. cikk (5)-(8) 
bekezdés      
11. cikk  2. cikk (6) 
bekezdés      
12. cikk els ő 
albekezdés  2. cikk (25) 
bekezdés      
12. cikk második 
albekezdés       
13. cikk (1) 
bekezdés els ő 
albekezdés  V. melléklet 1. 
pont els ő 
albekezdés      
13. cikk (1) 
bekezdés, 
második 
albekezdés és (2)- 
(5) bekezdés  V. melléklet 1. 
pont, második 
albekezdés és 2-5. 
pont 1. cikk (7) 
bekezdés és 4. 
melléklet a) és b) 
pont    
 
HU 106   HU Ezen irányelv  93/6/EGK irányelv  98/31/EK irányelv  98/33/EK irányelv  2002/87/EK 
irányelv  2004/39/EK 
irányelv  
 
14. cikk  V. melléklet 6. és 
7. pont  4. melléklet c) pont    
15. cikk  V. melléklet 8. 
pont     
16. cikk  V. melléklet 9. 
pont     
17. cikk       
18. cikk (1) 
bekezdés els ő 
albekezdés  4. cikk (1) 
bekezdés els ő 
albekezdés      
18. cikk (1) 
bekezdés a) és b) 
pont 4. cikk (1) 
bekezdés i. és ii. 
pont 1. cikk (2) 
bekezdés     
18. cikk (2)-(4) 
bekezdés  4. cikk (6)-(8) 
bekezdés      
19. cikk (1) 
bekezdés       
19. cikk (2) 
bekezdés  11. cikk (2) 
bekezdés      
19. cikk (3) 
bekezdés       
20. cikk       
21. cikk  IV. melléklet      
22. cikk       
23. cikk els ő és 
második 
albekezdés  7. cikk (5) és (6) 
bekezdés      
23. cikk harmadik 
albekezdés       
24. cikk       
25. cikk       
26. cikk (1) 
bekezdés  7. cikk (10) 
bekezdés  1. cikk (4) 
bekezdés     
26. cikk (2)-(4) 
bekezdés  7. cikk (11)-(13) 
bekezdés      
27. cikk  7. cikk (14) és (15) 
bekezdés      
28. cikk (1) 5. cikk (1)     
 
HU 107   HU Ezen irányelv  93/6/EGK irányelv  98/31/EK irányelv  98/33/EK irányelv  2002/87/EK 
irányelv  2004/39/EK 
irányelv  
 
bekezdés  bekezdés  
28. cikk (2) 
bekezdés  5. cikk (2) 
bekezdés  1. cikk (3) 
bekezdés     
28. cikk (3) 
bekezdés       
29. cikk (1) 
bekezdés a)-c) 
pont és a 
következő két 
albekezdés  VI. melléklet 2. 
pont     
29. cikk (1) 
bekezdés utolsó 
albekezdés       
29. cikk (2) 
bekezdés  VI. melléklet 3. 
pont     
30. cikk (1) 
bekezdés és (2) 
bekezdés els ő 
albekezdés  VI. melléklet 4. és 
5. pont      
30. cikk (2) 
bekezdés második 
albekezdés       
30. cikk (3) és (4) 
bekezdés  VI. melléklet 6. és 
7. pont      
31. cikk  VI. melléklet 8. 
pont 1. alpont, 2. 
alpont els ő mondat 
és 3–5. alpont      
32. cikk  VI. melléklet 9. és 
10. pont      
33. cikk (1) és (2) 
bekezdés       
33. cikk (3) 
bekezdés  6. cikk (2) 
bekezdés      
34. cikk       
35. cikk (1)-(4) 
bekezdés  8. cikk (1)-(4) 
bekezdés      
35. cikk (5) 
bekezdés  8. cikk (5) 
bekezdés els ő 
mondat  1. cikk (5) 
bekezdés     
36. cikk  9. cikk (1)-(3) 
bekezdés      
37. cikk       
 
HU 108   HU Ezen irányelv  93/6/EGK irányelv  98/31/EK irányelv  98/33/EK irányelv  2002/87/EK 
irányelv  2004/39/EK 
irányelv  
 
38. cikk  9. cikk (4) 
bekezdés      
39. cikk       
40. cikk  2. cikk (9) 
bekezdés      
41. cikk       
42. cikk (1) 
bekezdés a)–c) 
pont 10. cikk els ő, 
második és 
harmadik francia 
bekezdés      
42. cikk (1) 
bekezdés d) és e) 
pont      
42. cikk (1) 
bekezdés f) pont  10. cikk negyedik 
francia bekezdés      
42. cikk (1) 
bekezdés g) pont       
43. cikk       
44. cikk       
45. cikk       
46. cikk  12. cikk      
47. cikk       
48. cikk       
49. cikk       
50. cikk  15. cikk      
      
I. melléklet 1–4. 
pont I. melléklet 1–4. 
pont     
I. melléklet 4. 
pont utolsó 
albekezdés  2. cikk (22) 
bekezdés      
I. melléklet 5–7. 
pont I. melléklet 5–7. 
pont     
I. melléklet 8. 
pont      
I. melléklet 9–11. 
pont I. melléklet 8–10. 
pont     
 
HU 109   HU Ezen irányelv  93/6/EGK irányelv  98/31/EK irányelv  98/33/EK irányelv  2002/87/EK 
irányelv  2004/39/EK 
irányelv  
 
I. melléklet 12–
14. pont  I. melléklet 12–14. 
pont     
I. melléklet 15–
16. pont  2. cikk (12) 
bekezdés      
I. melléklet 17–
41. pont  I. melléklet 15–39. 
pont     
I. melléklet 42–
56. pont       
II. melléklet 1. és 
2. pont  II. melléklet 1. és 
2. pont      
II. melléklet 3-11. 
pont      
III. melléklet 1. 
pont III. melléklet 1. 
pont els ő 
albekezdés  1. cikk (7) 
bekezdés és 
melléklet 3. pont a) 
alpont     
III. melléklet 2. 
pont III. melléklet 2. 
pont     
III. melléklet 2.1. 
pont els őtől 
harmadik 
albekezdés  III. melléklet 3.1. 
pont 1. cikk (7) 
bekezdés és 
melléklet 3. pont 
b) alpont     
III. melléklet 2.1. 
pont negyedik 
albekezdés       
III. melléklet 2.1. 
pont ötödik 
albekezdés  III. melléklet 3.2. 
pont 1. cikk (7) 
bekezdés és 
melléklet 3. pont 
b) alpont     
III. melléklet 2.2. 
pont, 3. pont és 
3.1. pont  III. melléklet 4-6. 
pont 1. cikk (7) 
bekezdés és 
melléklet 3. pont c) 
alpont     
III. melléklet 3.2. 
pont III. melléklet 8. 
pont     
III. melléklet 4. 
pont III. melléklet 11. 
pont     
IV. melléklet 1-
20. pont  VII. melléklet 1-
20. pont  1. cikk (7) 
bekezdés és 5. 
melléklet     
IV. melléklet 21. 
pont 11a. cikk  1. cikk (6) 
bekezdés     
V. melléklet 1-13. 
pont harmadik VIII. melléklet 1– 1. cikk (7) 
bekezdés és 5.    
 
HU 110   HU Ezen irányelv  93/6/EGK irányelv  98/31/EK irányelv  98/33/EK irányelv  2002/87/EK 
irányelv  2004/39/EK 
irányelv  
 
albekezdés  13. pont ii. alpont  melléklet  
V. melléklet 13. 
pont negyedik 
albekezdés       
V. melléklet 13. 
pont ötödik 
albekezdést ől a 
14. pontig  VIII. melléklet 13. 
pont iii. alponttól a 
14. pontig  1. cikk (7) 
bekezdés és 5. 
melléklet     
VI. melléklet  VI. melléklet 8.2. 
pont az els ő 
mondat      
VII. melléklet       
VIII. melléklet       
IX. melléklet