ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.1.3

Az európai bizottsági javaslat az EU-ról szóló szerződésben rögzített szubszidiaritás elvének sem felel meg, mivel az európai részvénytársasággal (SE) és az európai szövetkezettel (SCE) ellentétben nem ír elő határokon átnyúló feltételeket, és így nemcsak határokon átnyúló, de tisztán belföldi helyzetekre is alkalmazható. Bárki tehát, aki kizárólag országon belül kívánja működtetni vállalkozását, teljesen új vállalkozásként (ex nihilo) alapíthat egy SUP-ot. Az irányelv azt is lehetővé tenné, hogy egy nemzeti jogi forma határokon átnyúló dimenzió nélkül is átalakulhasson SUP-pá. Ezzel az uniós jog új nemzeti társasági formát hoz létre, amely közvetlen konkurense a nemzeti jogi formáknak. Függetlenül a szubszidiaritási elvnek való ellentmondástól, már az EUMSZ 50. cikke (2) bekezdésének f) pontja is rendelkezik a különböző tagállamokban működő telephelyek szükségességéről. Ezért az EGSZB szorgalmazza, hogy a SUP-ot csak azoknak a határokon átnyúlóan tevékenykedő vállalkozásoknak legyen szabad igénybe venniük, amelyek a bejegyzés időpontjában legalább két tagállamban aktívak vagy hitelesen bizonyítják, hogy bejegyzésüket követően egy meghatározott (pl. kétéves) határidőn belül legalább két tagállamban aktívvá válnak. Ehhez az európai alapítvány (FE) statútumáról szóló rendeletjavaslat (7) és az Európai Parlament időközi jelentése szolgálhat például.
2.1

A szakszervezetek és a munkáltatói szervezetek európai integráció melletti elkötelezettségét nem a szükség szülte, hanem – a különbségeken túl – az a meggyőződés, hogy az Európai Közösség jelentette az egyetlen utat a népek békén, demokrácián, gazdasági növekedésen és társadalmi haladáson keresztüli egyesítéséhez. A szociális partnereknek az európai integráció alakulásában – az ESZAK-tól a GMU-ig – betöltött szerepét tehát ez a mély elkötelezettség jellemzi, és bizonyítja a munkáltatói szervezetek és a szakszervezetek döntő szerepét, melyet továbbra is be kell majd tölteniük a GMU jelenlegi helyzetében, hogy megfelelhessünk a válság konjunkturális kihívásainak és országaink strukturális változásainak. Ebben a kontextusban az GMU-nak az Európai Unió egészében tartós és minőségi munkahelyeket teremtő gazdasági és társadalmi fellendülést kell hoznia, amelyben saját felelősségi körén belül minden szereplőnek közre kell működnie. A társadalmi párbeszéd európai dimenziójának figyelembe kell vennie a globalizáció kontextusát is, és lehetővé kell tennie, hogy az EU a szükséges globális szabályozás motorja legyen, és biztosítsa – ahogyan azt az EGSZB 2007. májusi véleményében (2) megfogalmazta – „mind az emberarcú globalizációhoz, mind pedig az európai integrációhoz (...) az emberek és a szervezett civil társadalom” részvételét.
3.3

Az európai megközelítés számos olyan, európai szinten közös elven alapul, mint az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányában, az Emberi Jogok Európai Egyezményében és az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített alapvető jogok és demokratikus értékek védelme, továbbá egy egységes, nem töredezett hálózat ösztönzése, amelyben a döntések olyan elvek alapján születnek, mint az átláthatóság, a beszámolási kötelezettség, illetve valamennyi érdekelt fél bevonása. Azok közül a szereplők közül, akik esetében a közlemény magas együttműködési szintet ismer el, a következőket említik kifejezetten: az Internet Governance Forum (IGF) – az információs társadalommal kapcsolatban megrendezett nemzetközi csúcsértekezleten (World Summit on the information Society, WSIS) létrejött szervezet, amelyet az Egyesült Nemzetek Szervezete 56/183. sz. (2001. december 21-i) állásfoglalása is támogat) –, az Internet Corporation for Assigned Names and Numbers (ICANN) és az Internet Assigned Numbers Authority (IANA).
4.1.4

A Bel- és Igazságügyi Tanács 2007. júniusi ülése már felismerte az integráció és a bevándorlás között fennálló szoros és elválaszthatatlan összefüggést. Az idők során az EGSZB számos alkalommal véleményt nyilvánított e kérdésben és több ízben is kifejtette álláspontját. A jelen nehéz gazdasági helyzet közepette különösen fontossá válik megerősíteni és hangsúlyozni, hogy az „egyenlő bánásmódra és a megkülönböztetés elleni küzdelemre irányuló intézkedések az integrációs politikák pillérei”. A fenti megállapítás az EGSZB a „Bevándorló munkavállalók integrációja” (7) címmel, 2010-ben készített feltáró véleményében szerepel. Mivel e vélemény most is érvényben van, tartalma bekerül ebbe a dokumentumba is.
2.2

Unió-szerte jelentős hangsúlyt kap a többfunkciós jelleg, különösen az erdőkben gazdag területeken, mivel az erdők a gazdasági célok mellett társadalmi és környezetvédelmi célokat is betöltenek. Az erdők élőhelyül szolgálnak az állatok és növények számára, de fontos szerepet játszanak az éghajlatváltozás enyhítésében és más ökoszisztéma-szolgáltatások nyújtásában is, ideértve a vadászatot, az erdei gyümölcsök kínálatát, az emberi egészséget, szabadidő-eltöltést vagy a turizmust. Emellett társadalmi-gazdasági szempontból is fontosak, amit gyakran alábecsülnek. Az erdőgazdálkodás és a hozzá kapcsolódó iparágak több mint hárommillió embernek adnak munkát, és alapvetően fontosak vidéken a jó életkörülmények és a foglalkoztatás megteremtéséhez.
3.3

Az EGSZB reméli, hogy az új iskolai programokat mindenhol, minden tagállamban bevezetik és maradéktalanul ki is aknázzák – akkor is, ha a tagállamok részvétele továbbra is önkéntes. Az EGSZB bízik benne, hogy a program révén tartósan növelni lehet a gyümölcsök és zöldségek, valamint a tejtermékek arányát a gyermekek táplálkozásában.
1.10

A képzési szükségletek meghatározására vonatkozóan javasolt fellépés és a „kék munkahelyek” résznek az EURES portálon való létrehozása fontos, de alapvető szükség van arra, hogy az Európai Bizottság széles körben tájékoztasson erről, és felhívja a tagállamok figyelmét arra, hogy az eredményeket építsék be belső képzési politikáikba. A támogatandó képzési tevékenységeknek, amelyek nemcsak a turizmussal kapcsolatos vállalatok és intézmények alkalmazottait célozzák, hanem az ágazat vállalkozóit is, ki kell terjedniük az idegenforgalmi szolgáltatások színvonalának emelését lehetővé tevő témákon túl az Európát turisztikai célpontként népszerűsítő tárgyakra is. Kiemelendő, hogy az idegenforgalom, az európai örökség és a környezet fontosságára már a kötelező oktatásban, minél fiatalabb kortól kezdve fel kell hívni a figyelmet.
1.18

Uniós szinten megfelelő, koherens, közös európai bevándorláspolitika alakítandó ki, valamennyi tagállam kötelezettségvállalása és kölcsönös segítségnyújtása alapján. Az EU-nak eredményes visszatérési politikát kell elfogadnia a visszatoloncolásról és visszafogadásról szóló nemzetközi szerződések alapján. Az EU határai, beleértve a Földközi-tenger partján fekvő uniós tagállamok tengeri határait is, az EU-t alkotó valamennyi ország határai is egyben, így – a Szerződésekkel összhangban – aktív őrizetük is a tagállamok közös felelőssége.
6.2.1

Az egységes energiapiac kialakítása folyamatban van. Az energia ára továbbra is magas, és jelentős terhet ró a vállalatok és a háztartások költségvetésére. A piac liberalizációjának még nem sikerült erősítenie a versenyt és az átláthatóságot, Európa pedig a magas energiaárak miatt továbbra is hátrányban van a világszintű versenytársakkal szemben. A határon átnyúló energiaellátás is külön figyelmet érdemel, ha meg akarjuk őrizni a szabad belső piacot.
1.1.4

Először is a polgárok egyre tudatosabban és növekvő aggodalommal szemlélik a személyes adatok közigazgatási szervek által történő gyűjtését és felhasználását, illetve a szélesebb körből gyűjtött adatokat. A polgárok annak is tudatában vannak, hogy a nagyobb mértékű interoperabilitás következményekkel jár az adatok megoszthatóságára és felhasználhatóságára nézve. A javaslat nem tesz említést ezekről a polgárokat, illetve az ISA2 sikeres megvalósítását fenyegető kockázatokról és az ezekkel kapcsolatos aggályokról. Az EGSZB egyik korábbi adatvédelmi tárgyú véleményére és az európai adatvédelmi biztos ezzel kapcsolatos nézetére is felhívja a figyelmet, és kiemeli a polgárokat védő garanciák megerősítésének szükségességét (1). (Lásd az európai adatvédelmi biztos levelét a javasolt általános adatvédelmi rendeletről: https://secure.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultatio/Comments/2014/14-02-14_letter_Council_reform_package_EN.pdf).
2.5

A cél az, hogy az irányelvjavaslat végrehajtása pozitív gazdasági hatást váltson ki az űradatok terjesztésére vonatkozó átláthatóság, jogbiztonság és üzleti kiszámíthatóság magasabb szintjének köszönhetően. Pozitív hatás várható a vállalkozások létrehozását és növekedését, a Föld-megfigyelési adatok értékesítését és a nemzetközi versenyképességet illetően. Azon túlmenően, hogy növekszik a munkahelyek száma az adat-viszonteladói és a hozzáadott értéket teremtő, továbbá az adatszolgáltató vállalkozások körében, a jobb minőségű szolgáltatások és a versenyképesebb árak folytán, a munkahelyek számának további növekedése valószínű az értéklánc más szintjein is (például a nagy felbontású műholdas adatokat felhasználó vállalkozások, a műholdgyártók és -üzemeltetők körében). A munkahelyek számának közvetett növekedésére is lehet számítani, mivel egy új munkahely az űriparban akár öt további új munkahelyet is jelenthet a többi ágazatban.
3.6

Az EGSZB úgy véli, hogy egy bevándorlási kódexszel meg kellene erősíteni a hatályos jogszabályokat. A kódexszel átláthatóbbá és jogilag egyértelműbbé kellene tenni, hogy milyen (szabadság)jogai vannak a harmadik országok EU-ban élő állampolgárainak. Emellett egy, a (hivatalos papírokkal nem rendelkező bevándorlókra is alkalmazandó) jogokra és közös normákra vonatkozó egységes és átlátható kerettel meg kellene erősíteni a jogszabályokat is (9). A kódexnek foglalkoznia kellene a harmadik országok EU-ban munkát vállaló állampolgárainak társadalmi-gazdasági helyzetével is (10). Kiemelten kellene kezelni a munkaerő-piaci diszkrimináció és rasszizmus elleni küzdelmet, illetve azt is, hogy a bevándorlókra is mielőbb az uniós polgárokéival azonos jogok és normák vonatkozzanak. Ehhez segítséget jelenthet egy kézikönyv a közös európai vezérelvekről.
4.5.1.

Az EGSZB szerint a közigazgatási szerveken kívül a szervezett civil társadalom képviselőit is feltétlenül be kell vonni a kapacitásépítésbe. Ez egy a szociális és gazdasági partnerek képviseletét ellátó „állandó fórum” létrehozásán keresztül is megvalósítható.
4.6.2.

A körkörös gazdaság fogalma a teljes életciklus elemzésén alapul az erőforrások felhasználását illetően. Elősegíti az újrafeldolgozást, bizonyos erőforrások helyettesítését, a fenntarthatóságot és a termékek újrafelhasználását, továbbá a hulladék csökkentését a teljes értéklánc mentén, ideértve a forrást is, az áruk és szolgáltatások környezetbarát tervezését, új üzleti modelleket stb. Olyan új irányítási formákat vezet be, amelyek a civil társadalom összes szereplőjét magukban foglalják. Az EGSZB felszólítja az Európai Bizottságot, hogy részletes politikai stratégiát dolgozzon ki a körkörös gazdaságba való átmenetről. Ezenkívül elvárja, hogy az Európai Bizottság kevésbé homályosan fogalmazzon a környezettudatos tervezésről, innovációról és a beruházások ösztönzéséről szóló javaslataiban, és egyértelmű javaslatokat terjesszen elő, amelyekben információkat is ad a körkörös gazdasággal kapcsolatos tevékenységek támogatására szolgáló költségvetési keretről, valamint az olyan innovatív pénzügyi eszközök alkalmazásáról, mint például a zöld kötvények. Az Európai Bizottságnak ezért folytatnia kell munkáját: a) világossá kell tennie a kapcsolatot az új intézkedési keret és a többi európai politika, elsősorban az újraiparosítási (nyersanyagok, innováció, a munkavállalók egészsége és biztonsága, közlekedés stb.), valamint az energia- és éghajlat-változási politika között, b) a felülvizsgált Európa 2020 stratégiában számszerűsített célokat kell meghatározni az erőforrás-hatékonyság terén, figyelembe véve az európai erőforrás-hatékonysági platform javaslatait, c) pontosabban meg kell határozni a termelési és fogyasztási módok tényleges megváltoztatásához szükséges intézkedéseket, ideértve bizonyos erőforrások felhasználásának csökkentését (tekintettel hiányukra vagy toxicitásukra), továbbá egy kevésbé materialista és nagyobb mértékben együttműködésen alapuló társadalom felé történő elmozdulást, csakúgy mint a munkavállalók és általában a polgárok jólétének a fokozását.
6.1.7.

Ráadásul az Európai Bizottságban több főigazgatóság (többek között MOVE, EMPL, COMP, JUST) is foglalkozik hasonló témájú kérdésekkel. Hatáskörük az adott szakpolitikai területtől függ, és számos kapcsolódási pont található az olyan különböző területekkel, mint a nemzetközi kapcsolatok, az állami támogatás, az egységes európai égbolt vagy a multimodalitás. Így aztán az Európai Bizottság nem is bizonyult hatékonynak, amikor az uniós légi közlekedést illetően egy integrált, az értéklánc egészére vonatkozó megközelítés alkalmazására törekedett, amire pedig most égető szükség van. Nagyon fontos az Európai Bizottság légi közlekedéssel és elsősorban a repülőterekkel kapcsolatos tevékenységeinek hatékonyabb integrációja.
1.5.

Mivel a projekt önkéntes alapon szerveződik, valamint tekintettel a politikai elkötelezettség jelentőségére és a többek között a rögzült gondolkodásmódból, sztereotípiákból és munkamódszerekből fakadó kulturális akadályokra, az EGSZB arra buzdítja az Európai Bizottságot, hogy erőfeszítéseit a meglévő pozitív tapasztalatokra támaszkodva olyan oktatási, illetve képzési intézkedésekre és a bizalom helyreállítását célzó kezdeményezésekre összpontosítsa, mint az Észak-atlanti parti őrség fórum, illetve a Világítótorony-fenntartó Hatóságok Nemzetközi Szervezete (International Association of Marine Aids to Navigation and Lighthouse Authorities/IALA).
3.6

Az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) szerint az élelmiszerek iránti globális kereslet 2050-ig akár 70 %-kal is emelkedhet, és ennek nagy részét fehérjében gazdag állati eredetű termékek fogják kitenni. Az EU mezőgazdasági ágazatán belül kiemelt cél a gazdaságok erőforrás-felhasználásának hatékonyabbá tétele, és ennek révén – fenntartható módszerek bevezetésével – az egységnyi megtermelt árura eső kibocsátásuk csökkentése. E módszereknek ki kell terjedniük az állatjólét EU-n belüli magas színvonalának megteremtésére, és az EU-nak is törekednie kell arra, hogy ezt nemzetközi szinten is elismertesse. Az EGSZB mindazonáltal megjegyzi, hogy noha jelentős erőfeszítésekre és beruházásokra kerül sor az állattenyésztésből származó metánkibocsátás csökkentése érdekében, az állatok számának növekedése potenciálisan így is növelheti a nettó kibocsátást.
1.7

Az EGSZB azt kéri, hogy a szociális párbeszéd előmozdítása tartozzon az uniós intézmények Albániával kapcsolatos prioritásai közé, és hogy ez az országgal kapcsolatos valamennyi európai bizottsági programban tükröződjön. Így tehát nagyobb mértékben be kellene vonni a Nemzeti Munkaügyi Tanácsot a munkákba, sőt, a csatlakozási tárgyalások minden szakaszába is hivatalosan be kellene vonni, és ki kellene kérni a véleményét, akárcsak az EU és Albánia közötti stabilizációs és társulási megállapodás megvalósításának nyomon követése esetében is. A tanács észrevételekkel és véleményekkel segítheti az uniós intézmények munkáját, amikor ezek Albánia uniós csatlakozás felé történő előrehaladását értékelik.
3.5.

A nem közúti mozgó gépek és berendezések motorjának bármely átalakítási folyamata során a következő szempontokra kell figyelmet fordítani: — formatervezési módosítások annak érdekében, hogy a motor kibírja az adott nem közúti körülményeket, ideértve azt is, hogy az ilyen gépek hosszú ideig agresszívebb környezetnek, jelentős rázkódásnak és rezgésnek vannak kitéve, míg a közúti járműveket egyenes, sima utakon használják, — megfelelő formai és méretbeli átalakítás, hogy a motorok beférjenek a különböző nem közúti mozgó gépekbe és berendezésekbe, valamint a kipufogógáz-utókezelő rendszerek általános méretének minimalizálására irányuló követelmény szem előtt tartása, — sokféle működési, illetve terhelési ciklus, amelyekben a kipufogógáz-utókezelő rendszereknek hatékonyan kell működniük, gyors tranziens terhelés esetén is, — megfelelő hőmérsékleti és kémiai egyensúly biztosítása a kipufogórendszerben a kipufogógáz-utókezelő rendszerek hatékony működése érdekében, ideértve a részecskeszűrő rendszerek regenerációját is a legkülönfélébb körülmények között, — a motor és a kipufogógáz-utókezelő rendszer újraoptimalizálása az elfogadható tranziens válasz biztosítása, illetve és az üzemanyag és reagensfelhasználás minimalizálása érdekében.
2.2

2013 szeptemberében az Európai Szabadalmi Hivatal és a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal az Európai Bizottsággal együttműködésben közös tanulmányt készített, amelynek címe: „Intellectual property rights (IPR) intensive industries: contribution to economic performance and employment in the EU” (A szellemitulajdonjog-intenzív iparágak hozzájárulása a gazdasági teljesítményhez és a foglalkoztatáshoz az EU-ban) (2).
4.1.1.

Az EGSZB úgy véli, hogy az ERKT továbbra is fontos szerepet játszhat a rendszerkockázatok megelőzésében, az egységes felügyeleti mechanizmus (SSM) bevezetését követően is, legalább három okból: a) a közös felügyeleti rendszer elfogadása erősebb harmonizációt tesz szükségessé a bankszektoron kívüli különböző pénzügyi piacok között is; b) a rendszer szempontjából jelentős nagyobb bankcsoportok rendszeres felügyelete szintén növeli az ERKT szerepét, többek között az EKB-val való kapcsolat szempontjából; c) mivel mind az euróövezet országai, mind az azon kívüli országok képviseltetik magukat az ERKT-ben, a testület stabilizációs szerepet tölt be a monetáris unión kívüli változók tekintetében is. Ilyen körülmények között az irányítás és a belső eljárások módosítása javíthatja az ERKT működését, csakúgy mint az EFH-kkal és az EKB-val való kapcsolatát.
4.1.

Az EGSZB támogatja a Horizont 2020 programban meghatározott mechanizmusok és eszközök fejlesztését és alkalmazását, különös tekintettel azokra, amelyekkel hozzáférhetővé válnak a platformszolgáltatások (PaaS – Platform as a Service), a szoftverszolgáltatások (SaaS – Software as a Service) és az infrastruktúraszolgáltatások (IaaS – Infrastructure as a Service), illetve más felhőalapú köz-, magán- és hibrid szolgáltatások.
2.1.

2001-ben kodifikálták az állatgyógyászati készítmények gyártására, forgalmazására és felhasználására vonatkozó szabályozásokat (2001/82/EK irányelv (2)). Ezzel párhuzamosan átírták azt a rendeletet is, amely többek között a központi engedélyezési eljárást, illetve az Európai Gyógyszerügynökség működését szabályozza (726/2004/EK rendelet). Ezekben a dokumentumokban szabályozzák az állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezését, előállítását, forgalomba hozatalát, farmakovigilanciáját és felhasználását, azok teljes életciklusára vonatkozóan. A 2001/82/EK irányelv mellékleteiben olyan adatokat is meghatároztak, amelyeket egy engedélyezési kérelem keretében kell benyújtani. A 726/2004/EK rendelet is tartalmaz többek között szabályozásokat (emberi felhasználásra szánt gyógyszerek mellett) állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerekre vonatkozóan, és szabályozza az Európai Gyógyszerügynökséggel való együttműködést.
4.3.

A közlemény az egyes beruházási területek számára világosan meghatározott és az adott régió sajátosságait figyelembe vevő stratégiákat kér, és ez létfontosságú. Amint azt a közlemény is kijelenti: „a projekteknek kell a stratégiákat követniük és nem fordítva”. A stratégiák meghatározása azonban nem elegendő. Megfelelő szabályozási környezetet is ki kell alakítani, amely szigorú ugyan, de nem vezet be szükségtelen és elrettentő bürokratikus folyamatokat. Alapvető a kedvező működési környezet, amint arra a közlemény is utal. Az Európai Bizottságnak keményen kell fellépnie a nem teljesítő államokkal szemben, elkerülve a forráspazarlást, ami a nettó befizető országok számára elfogadhatatlan lenne.
4.9.

Az információs technológiáknak a betegek kórtörténete terén való felhasználása olyan előrelépés, amelynek túl kell lépnie a saját egészségügyi központokon. A beteget kezelő valamennyi egészségügyi szakember számára hozzáférhető elektronikus kórtörténetet kell célul kitűzni, még ha ez jelenleg igen messze is van. Az Európai Uniónak olyan online egészségügyi információs rendszereket kellene támogatnia, amelyek megkönnyítik, hogy a polgárokat, bárhová is utaznak, elkísérje kórtörténetük. Az elektronikus kórtörténet nagyon hasznos eszköz a betegeknek, az adminisztráció számára azonban kihívást is jelent az olyan kompatibilis alkalmazások koordinálása saját egészségügyi rendszerükben, amelyek révén bármely egészségügyi szakember tartózkodási helytől függetlenül megismerheti az egyes polgárok egészségi problémáit. Óriási kihívás ez, de úgy véljük, hogy a cél elérése javulást fog hozni az európai polgárok egészségében.
3.4.

Bár az iszlám militantizmus kisebbségi jelenség (a vallási hevület fontos tényező volt az 1990-es években a tádzsik polgárháborúban), minden rezsim agresszív szekuláris politikát követ, ami kontraproduktív, tekintettel arra, hogy egyre nagyobb az igény – a nők részéről is – a muszlim oktatás iránt. A népesség zöme szunnita, és a térségből származó harcosokkal találkozhatunk Szíriában is. Iránnak érdeke fűződik ahhoz, hogy megerősítse kapcsolatait a régióban, éspedig nemcsak a közlekedési és energetikai infrastruktúrához (és a Kínával való összeköttetéshez) kapcsolódóan, hanem a kultúra és a nyelv terén is. A tádzsik nép és Üzbegisztán jelentős területeinek (pl. Szamarkand, Bokhara) lakossága a perzsa nyelvet beszéli. Mivel a többi nyelv a török nyelvcsoportba tartozik, Törökországnak is fontos érdekei fűződnek a régióhoz.
7.2.

A digitális technológiák fejlődése és alkalmazási körük erős növekedése csaknem minden gazdasági ágazatban jelentős méretű szerkezeti változásként jelenik meg. A polgárokat ez nemcsak mint fogyasztókat érinti, hanem mindenekelőtt a munkahelyükön is. Az autonómia növekedése és a rugalmasság fokozódása mellett a munkahelyen alkalmazott digitális technológiák ahhoz is vezetnek, hogy növekszik a racionalizálás iránti nyomás, ami az érintettek számára jelentős költségekkel és akár munkahelyek megszűnésével is jár. Mindezek fényében az EGSZB úgy véli, hogy komoly hiányosságot jelent az, ha ezeket a kérdéseket messzemenően figyelmen kívül hagyják az európai digitális menetrend csaknem minden kezdeményezésében, ezért ennek megfelelő új szemléletmódot követel, és egy saját kezdeményezésű vélemény keretében saját maga is kifejti majd álláspontját (19).
5.3.1.

A tagállamok nemzeti, regionális és helyi szinten is középponti szerepet tölthetnek be a szociális gazdaság fejlődését és növekedését segítő politikák és támogatások biztosításában. Kevés tagállamban áll rendelkezésre a megfelelő támogatás, ezért felkérjük a tagállamokat, hogy a „szociális vállalkozás” kezdeményezéssel összhangban dolgozzanak ki és vezessenek be nemzeti támogatási rendszereket a szociális gazdaság számára. Különös hangsúlyt kell helyezni a személyre szabott támogatáshoz való hozzáférésre mind nemzeti, mind pedig helyi/regionális szinten. Ezeket a kezdeményezéseket az Európai Bizottság szociális vállalkozásokkal foglalkozó szakértői csoportjának keretében lehetne ismertetni.
4.18.

Pozitívumként figyelhető meg, hogy időközben más országok is átvettek számos olyan intézkedést, amelyet elsőként az EU vezetett be, és amely kezdetben nagyon is vitatott volt. Példaként említhetjük a megújuló energiákhoz nyújtott támogatásokat, de a kibocsátáskereskedelmi rendszert is; az utóbbit például részben még Kína is alkalmazza.
5.9.

Számos szervezet, köztük az ILO, valamint a szociális partnerek is kidolgoztak már olyan iránymutatásokat, képzési csomagokat, eszköztárakat és gyakorlati útmutatókat, amelyeket fel lehet használni vagy ki lehet bővíteni a nők ágazati részvételének növeléséhez. Az Európai Bizottság egy, a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos erőteljes dimenziót is beépíthetne a közlekedési szociális, foglalkoztatási és képzési megfigyelőközpont pillérei közé, amint azt az EGSZB is javasolta „Az uniós politikák hatása a közlekedési dolgozók foglalkoztatására, képzési igényeire és munkafeltételeire” című 2011-es véleményében.