Miért fontosabb a tőkepiaci unió most, mint valaha?

A fogyasztóknak több választási lehetőségük lenne megtakarításaik és befektetéseik tekintetében, és javulhat tájékozottságuk, többek között a fenntarthatósági szempontokról, és megfelelő védelemben részesülnének, bárhol is legyenek. A pénzügyi termékek és szolgáltatások kiválasztása nem a hagyományoktól vagy a piaci erőtől függene, hanem a verseny által meghatározott döntés eredménye lenne. Nem lenne kifejezett vagy implicit akadálya a határokon átnyúló befektetéseknek. A jog és jogérvényesítés, az adózás és a felügyelet nemzeti különbségeiből eredő akadályok csökkennének, és nem gátolnák a tőke szabad áramlását. A befektetési döntésekre egységes szabálykönyv vonatkozna, ugyanazok a szabályok lennének közvetlenül és azonos módon alkalmazandók minden piaci szereplőre, tekintet nélkül arra, hogy hol helyezkednek el.

A tőkepiaci uniónak minden európai polgár számára értéket kell teremtenie, akárhol is éljen és dolgozzon. A nagyobb, kialakult pénzügyi központokban már érezhető előnyöket juttatná el a kisebb tagállamokban élő emberekhez. A vállalkozások, köztük a kis- és középvállalkozások finanszírozáshoz juthatnak, a befektetők pedig Unió-szerte befektethetnek projektekbe. A tőke oda áramlana, ahol a leghasznosabb lehet és segítheti a hosszú távú társadalmi igények kielégítését, különös tekintettel a zöld és digitális átállásra. A piaci résztvevők kihasználhatnák a versengő és átlátható piacok előnyeit. Az információhoz és az infrastruktúrákhoz való hozzáférés hatékony és megkülönböztetésmentes lenne.

A tőkepiaci unió megvalósítása a Covid19 okozta válság fényében még sürgetőbbé vált. Állami támogatások és bankhitelek segítettek a háztartásoknak és vállalkozásoknak talpon maradni a lezárások miatti rövid távú likviditáshiány kezelése révén. Mindazonáltal a vállalkozásoknak stabilabb finanszírozási struktúrára van szükségük ahhoz, hogy közép- és hosszú távon is fizetőképesek maradjanak. Az uniós iparnak – különös tekintettel a gazdaságunk gerincét képező kkv-kra – több tőkére van szüksége ahhoz, hogy a gazdasági sokkot követően helyreálljon és reziliensebbé váljon.

I.TŐKEPIACI UNIÓ: MIÉRT ÉS MIÉRT MOST?

Most minden eddiginél nagyobb szükség van határozott politikai támogatásra. A tőkepiaci unió felgyorsíthatja az EU kilábalását a Covid19-világjárványból. Biztosíthatja továbbá az európai zöld megállapodás teljesítéséhez, a digitális korra felkészült Európához és a szociális kihívások kezeléséhez szükséges finanszírozást. Hogy ez megtörténjen, a tőkepiaci unió megvalósításához szükséges intézkedéseket támogató erős politikai akarat kell. Az uniós intézmények önmagukban azonban nem tudják elérni a kívánt eredményeket; a célok megvalósítása érdekében a piaci résztvevőknek és minden európainak ki kell használnia a tőkepiaci unió által kínált lehetőségeket.

Az, hogy az EU mennyiben tudja befolyásolni a nemzetközi szabályok és standardok formálását, az erős belső piacok kialakításától is függ. Az EU-nak létre kell hoznia saját kritikus piaci infrastruktúráját és szolgáltatásait. A jól fejlett piacok az EU pénzügyi és gazdasági autonómiájának szükséges feltételei. Ez kéz a kézben jár az euró erősebb nemzetközi szerepének előmozdításával. Fontos ugyanakkor, hogy az EU nyitott maradjon a globális pénzügyi piacok előtt, vonzó legyen a befektetők számára és támogassa az európai vállalkozások globális versenyképességét.

A tőkepiaci unió segíthet az európai népesség elöregedése jelentette kihívások kezelésében is. Az erős piaci alapú nyugdíjrendszerek alkalmasak az állami nyugdíjak kiegészítésére és az idősödő népesség igényeinek jobb kielégítésére, amennyiben kialakításuk széles körű és inkluzív. Ily módon hozzájárulnának a megfelelő és fenntartható időskori jövedelemhez. Minél fejlettebbek a tőkepiacok, annál könnyebben férnek hozzá az emberek az igényeiknek és preferenciáiknak megfelelő pénzügyi termékekhez és megoldásokhoz. A tőkepiaci unió célja, hogy a tőkepiacokat az emberek szolgálatába állítsa, egyidejűleg kínálva számukra fenntartható befektetési lehetőségeket és erős befektetővédelmet.

A tőkepiaci unió egy inkluzívabb és reziliensebb gazdaság és társadalom megteremtése szempontjából is fontos. Az emberközpontú gazdaság megvalósításához integrált tőkepiacokra és megfelelő ösztönzőkre van szükség, hogy előmozdítható legyen a társadalmi és környezeti szempontból fenntartható tevékenységekbe való beruházás. A mély és integrált piacok elősegítik a tőke hatékony elosztását és hasznos szerepet játszanak a társadalmi változások idején. Támogatják a növekedést és a foglalkoztatást, így hozzájárulnak az emberek pénzügyi biztonságához.

A digitalizáció szintén további jelentős magánbefektetéseket igényel, ha az uniós gazdaság globálisan versenyképes kíván maradni. Amint azt már az „Európa digitális jövőjének megtervezése” elnevezésű uniós stratégia is megállapította, az innovatív vállalkozásoknak olyan finanszírozásra van szükségük, amelyet csak a tőkepiacok képesek biztosítani. Ennek részben az az oka, hogy számos ilyen vállalkozás nem rendelkezik a bankhitelekhez szükséges fizikai biztosítékkal. Emiatt még sürgetőbb a tőkepiaci unió elmélyítése. A fejlett technológia elsajátítása szintén elengedhetetlen az uniós pénzügyi ágazat hatékonyságának növelése szempontjából, hogy javuljon a tőkéhez való hozzáférés és jobban tudja szolgálni az európai polgárokat, továbbá hogy világszinten versenyképes maradjon. A Bizottság olyan digitális pénzügyi szolgáltatási stratégiát terjeszt elő, amely az innováció és verseny tekintetében ki kívánja aknázni a digitális pénzügyi szolgáltatásokban rejlő lehetőségeket, miközben csökkenti a kockázatokat.

Végül, a tőkepiaci unió alapvetően fontos az olyan jövőbeli aszimmetrikus sokkokkal szembeni reziliencia felépítéséhez, amelyek csupán néhány tagállamot érintenek. A megfelelőbb és földrajzilag egyenletesebben elosztott magán-kockázatmegosztás szilárd alapjainak lefektetésével a tőkepiaci unió támogatja a bankunió és a gazdasági és monetáris unió működését. A bankunió megvalósítása az európai tőkepiacok gyorsabb integrációját is támogatni fogja.

A tőkepiaci unió alapvetően fontos a vállalkozásokba történő magánbefektetések mozgósítása, és így az állami támogatás kiegészítése szempontjából is. Számos finanszírozási alternatívát kínál, csökkenti az egyetlen finanszírozási forrástól vagy egyetlen finanszírozási szolgáltatótól való függőséget, és csökkenti a finanszírozási hiányt. Mérettől függetlenül minden vállalkozásnak – de különösen a kkv-knak – szilárd piaci alapú finanszírozási forrásokra van szüksége. Ez már a Covid19 előtt is így volt, de a helyreállítás során, amikor a banki hitelezés esetleg már nem lesz elegendő, még fontosabb lesz. A Covid19 valószínűleg számos vállalkozás szerkezetátalakításához vezet majd. Az elégtelen és nem megfelelő finanszírozás, valamint a saját tőke hiánya a finanszírozási struktúrában gyengíti a vállalkozásokat és lassítja a helyreállítást, ami hátrányos helyzetbe hozza Európát a diverzifikáltabb finanszírozási struktúrákkal rendelkező gazdaságokhoz képest.

A tőkepiaci unió az európai helyreállítási terv szempontjából is fontos. Mély és likvid tőkepiacokra lesz szükség ahhoz, hogy a Bizottság megszerezze az EU számára szükséges forrásokat. Ugyanakkor egy ilyen nagy kibocsátás lehetőséget jelent az uniós pénzügyi rendszer számára: világszerte több befektető és kibocsátó számára teheti vonzóvá az euróban denominált pénzügyi eszközöket, előmozdítva az euró nemzetközi szerepét.

Jelenleg az EU elsődleges prioritása a Covid19-járvány által okozott példátlan gazdasági válság utáni helyreállás. A Bizottság előterjesztette a Next Generation EU-t – egy ideiglenes szükséghelyzeti helyreállítási eszközt, amely segít rendbe hozni a Covid19-világjárvány által okozott közvetlen gazdasági és társadalmi károkat, elindítani a helyreállítást és előkészíteni a jobb és zöldebb jövőt a következő generáció számára. Emellett az európai intézmények és a tagállamok rendkívüli intézkedéseket hoztak és példátlan mértékű állami forrásokat fordítottak a népegészségügyi szükséghelyzet kezelésére, az emberek munkahelyeinek és jövedelmének védelmére, és a vállalkozások életben tartására. A bankok eddig nagyrészt folytatták a vállalkozásoknak nyújtott hitelezést. Ez a finanszírozás azonban – annak ellenére, hogy elengedhetetlenül fontos Európa rövid távú helyreállításához – nem lesz elegendő, tekintettel a finanszírozási igények nagyságára és várható időtartamára. A piaci alapú finanszírozás lesz a helyreállítást és a jövőbeli növekedést hosszú távon fenntartó éltető elem.

II. INTÉZKEDÉSEK

A Bizottság nagyrészt megvalósította a tőkepiaci unióról szóló 2015. évi cselekvési tervben és a cselekvési terv 2017. évi félidős felülvizsgálatában bejelentett intézkedéseket. Az Európai Parlament és a tagállamok a 13 jogalkotási javaslatból 12 esetében megállapodásra jutottak, bár nem mindegyiknél tartották meg a Bizottság által javasolt ambíciószintet.

Ugyanakkor az egységes piac néhány akadálya továbbra is fennáll, és még azután is fennmarad majd, hogy a már javasolt jogalkotási intézkedések mindegyike alkalmazandóvá válik. Ezért a tőkepiaci unióval kapcsolatos kezdeti intézkedések körét új – többek között a felmerült új kihívások kezelésére irányuló – intézkedésekkel kell kiegészíteni. A tőkepiaci unióra való átállás továbbra is hosszú távú uniós szintű strukturális reform, amelyhez időre, erőfeszítésekre, erőforrásokra és mindenekelőtt szilárd politikai elkötelezettségre van szükség.

A Bizottság ebben az új cselekvési tervben olyan intézkedéseket sorol fel, amelyekkel határozott előrelépés érhető el a tőkepiaci unió kiteljesítése felé. Az intézkedések figyelembe veszik a Bizottság által július 24-én javasolt intézkedéseket, és azokra épülnek, hogy a tőkepiacokat a gazdasági helyreállítás szolgálatába állítsák.

A Bizottság 16 intézkedés mellett kötelezi el magát a következő három fő célkitűzés megvalósítása érdekében:

(1)a zöld, digitális, inkluzív és reziliens gazdasági helyreállítás támogatása azáltal, hogy a finanszírozás hozzáférhetőbbé válik az európai vállalkozások számára;

(2)az EU még biztonságosabb hellyé alakítása az egyének megtakarításai és hosszú távú befektetései számára;

(3)a nemzeti tőkepiacok valódi egységes piacba való integrálása.

E dokumentum melléklete további, technikai jellegű információkat tartalmaz az alábbiakban ismertetett intézkedésekről.

1.Intézkedések, amelyek célja a zöld, digitális, inkluzív és reziliens gazdasági helyreállítás támogatása azáltal, hogy a finanszírozást hozzáférhetőbbé teszik a vállalkozások számára

A Covid19 utáni gazdasági helyreállítás ereje alapvetően attól függ majd, hogy elegendő finanszírozás áll-e az uniós vállalkozások rendelkezésére. Az európai bankok most jobban tőkésítettek, mint a legutóbbi pénzügyi válság előtt. Továbbá az EU intézkedéseket terjesztett elő annak érdekében, hogy a bankok nagyobb mértékben képesek legyenek forrásokat juttatni a vállalkozásoknak és a háztartásoknak. A vállalati szektor azonban magasabb adósságszinttel kezd bele a helyreállításba, és több tulajdonviszonyt megtestesítő befektetésre lesz szüksége. A belföldi megtakarítások magas szintje és az EU pénzügyi rendszerének a globális befektetők előtti nyitottsága segíthet e finanszírozás biztosításában.

Az elmúlt években a banki hitelezés mellett egyre fontosabb kiegészítő szerepet játszott a vállalkozások kötvényeken és magántőkén keresztüli finanszírozása. Ez a tőkepiaci unióra vonatkozó első cselekvési terv keretében hozott intézkedéseknek is köszönhető. Ettől függetlenül a finanszírozás bizonyos formáihoz – például az állami tőkéhez – való hozzáférés továbbra is korlátozott. Az ebben a cselekvési tervben előterjesztett új intézkedések célja, hogy tovább könnyítsék a piaci finanszírozás igénybevételét és segítsék a vállalkozásokat abban, hogy az összes rendelkezésre álló finanszírozási forrást kihasználják.

Ahhoz, hogy a vállalkozások láthatóbbá váljanak a határokon átnyúlóan tevékenykedő befektetők számára, hogy a nemzeti tőkepiacok jobban integrálódjanak és a vállalkozások könnyebben hozzáférjenek a piaci finanszírozáshoz, a jogi környezetnek megfelelő egyensúlyt kell teremtenie egyrészről a befektetők befektetési lehetőségekről való megfelelő tájékoztatása, másrészről a vállalkozások számára ezen információk bejelentése okozta terhek minimalizálása között.

A Bizottság foglalkozni fog a befektetők számára hozzáférhető és összehasonlítható vállalati adatok hiányával. Az, hogy a vállalkozásokra vonatkozó elszórt információkhoz töredezett a hozzáférés, és nem állnak rendelkezésre a vállalkozások hitelminősítései, elriasztja a határokon átnyúlóan tevékenykedő és a globális befektetőket, és főként a kisebb nemzeti tőkepiacokat hozza hátrányos helyzetbe. Az összehasonlítható digitális formátumú vállalati adatokhoz való zökkenőmentes, uniós szintű hozzáférés csökkenteni fogja a határokon átnyúlóan tevékenykedő befektetők információkeresési költségeit, és kiszélesíti a vállalkozások befektetői bázisát. Ugyanakkor hozzá fog járulni a kisebb helyi tőkepiacok jobb integrációjához és támogatni fogja a helyreállítást. Az így elérhető információknak tükrözniük kell a befektetők igényeit és a felhasználók szélesebb körének érdekeit. Ezért mindez valószínűleg javítani fogja a fenntarthatósággal kapcsolatos adatok elérhetőségét és hozzáférhetőségét is, több befektetést irányít a fenntartható tevékenységek felé, és hozzájárul az európai zöld megállapodás célkitűzéseinek teljesítéséhez.

1. intézkedés: A Bizottság javaslatot tesz egy uniós szintű platform (európai egységes hozzáférési pont) létrehozására, amely zökkenőmentes hozzáférést biztosít a befektetők számára a pénzügyi és a fenntarthatósággal kapcsolatos vállalati információkhoz.

A nyilvános tőzsdei jegyzés túl nehézkes és költséges, különösen a kkv-k számára. A hatályos jegyzési szabályok célzott egyszerűsítése csökkenteni fogja a kkv-k megfelelési költségeit és megszüntet egy jelentős akadályt, amely visszatartja őket a nyilvános piacokban rejlő lehetőségek kihasználásától. A jelentős adminisztratív teher, a tőzsdei jegyzés és a jegyzési szabályoknak való megfelelés magas költségei számos vállalkozást visszatartanak attól, hogy a nyilvános piacokra lépjen. Ez korlátozza a bővülni és növekedni kívánó vállalkozások rendelkezésére álló finanszírozási lehetőségek körét. Ez még lényegesebb a válságot követő környezetben, ahol mindenekelőtt a kisebb vállalkozásoknak van szüksége a tőkefinanszírozáshoz való akadálytalan hozzáférésre. A tőkepiaci unióra vonatkozó első cselekvési terv keretében már meghozott, a kkv-tőkefinanszírozási piacok további előmozdítását célzó intézkedésekre építve a meglévő szabályok jól kalibrált egyszerűsítése lehetővé teszi a kkv-k arányosabb kezelését a piac integritásának és a befektetők védelmének sérelme nélkül.

2. intézkedés: A kisebb és innovatív vállalkozások forráshoz jutásának előmozdítása és diverzifikálása érdekében a Bizottság törekedni fog a nyilvános piacok tőzsdei jegyzési szabályainak egyszerűsítésére.

A tőzsdei jegyzési szabályok kiegészítéseként a Bizottság folytatni fogja a kkv-k IPO (első nyilvános részvénykibocsátást támogató) alapjának létrehozására irányuló munkáját, hogy megkönnyítse – mindenekelőtt az EU számára stratégiai jelentőséggel bíró ágazatokban – a kis és gyorsan növekvő vállalkozások számára a tőkebevonást és növekedésük finanszírozását. A Covid19-válság súlyos mértékben megváltoztatta az EU gazdasági környezetét, ezért megújult ambícióra van szükség a kisebb vállalkozások és az innovatív növekvő vállalkozások finanszírozásának támogatásához. Ez még kikerülhetetlenebbé teszi egy ambiciózus kkv IPO alap sürgős létrehozását.

A Bizottság emellett folytatja a helyi nyilvános piacok fejlesztésének támogatására irányuló munkáját, mindenekelőtt annak vizsgálatával, hogy a részvénypiaci indexek hogyan támogathatják a kkv-tőke likviditását.

Tovább kell támogatni azokat a befektetési eszközöket, amelyek a hosszú távú befektetési projektekhez irányítják a finanszírozást. Az európai hosszú távú befektetési alapok (EHTBA-k) olyan speciális eszközök, amelyek ilyen hosszú távú finanszírozást nyújtanak a tőzsdén nem jegyzett vállalkozások, a tőzsdén jegyzett kkv-k, valamint a fenntartható energiával, közlekedéssel és szociális infrastruktúrával kapcsolatos projektek számára a zöld növekedés támogatása érdekében. Mivel jelenleg csupán néhány ilyen páneurópai alap létezik, elterjedésük megkönnyítése érdekében célszerű lenne felülvizsgálni a jogszabályi keretet. A jogszabályi keret módosítása és az EHTBA-struktúra használatának fokozott ösztönzése előmozdíthatja a páneurópai hosszú távú befektetési alapok bevezetését, és végső soron több – többek között lakossági befektetőktől származó – finanszírozást irányíthat az EU reálgazdaságába.