HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 07.11.2005 
COM(2005) 543 végleges 
  
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE 
A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI PARLAMEN TNEK ÉS AZ EURÓPAI GAZDASÁGI 
ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK 
az EU közös transzfer árképzési fórumának az  EU-ban található ka pcsolt vállalkozások 
transzfer árképzési dokumentációra vonatkozó munkájáról 
Javaslat 
MAGATARTÁSI KÓDEX 
az EU-ban található kapcso lt vállalkozások transzfer árképzési dokumentációjára 
vonatkozóan 
(előterjesztő: a Bizottság) 
 
HU 2   HU A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE 
A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI PARLAMEN TNEK ÉS AZ EURÓPAI GAZDASÁGI 
ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK 
az EU közös transzfer árképzési fórumának az  EU-ban található ka pcsolt vállalkozások 
transzfer árképzési dokumentációra vonatkozó munkájáról 
1. BEVEZETÉS  
1. E közlemény célja az EU közös transzfer ár képzési fóruma (JTPF) által 2004. január 
és 2005. május között az EU-ban található kapcsolt vállalkozások transzfer árképzési 
dokumentációra vonatkozó munkájáról való jele ntéstétel, valamint a Bizottság által e 
munkából levont következtetések bemutatása. 
2. HÁTTÉR  
2. A „Vállalati adózás a bels ő piacon”1 című tanulmányát követ ően a Bizottság a 
2001. évi, „Egy akadálymentes bels ő piac felé – A vállalatok EU-n belüli 
tevékenységeire vonatkozó, konszolidált társasági adóalap létrehozására irányuló 
stratégia”2 című közleményében javaslatot tett az „EU közös transzfer árképzési 
fórumának” létrehozására. 2002. március 11- én a Tanács elfoga dta az e törekvést 
támogató következtetéseket. 
A fórumot hivatalosan a Bizottság hozta  létre 2002 júniusában. A fórum az egyes 
tagállamok adóhatóságainak egy-egy szakért őjéből és az üzleti szféra tíz 
képviselőjéből áll. A felvételt kér ő országok, valamint az OECD Titkárságának 
képviselői megfigyel őként vesznek részt a fórumon. A JTPF jegyz őkönyveinek 
összefoglalói a Bizott ság honlapján találhatók3. 
3. Mint az a tanácsi következtetésekb ől is kitűnt, a JTPF-nek konszenzus alapján kell 
működnie és pragmatikus, nem jogszabályi megoldásokat kell találnia az OECD 
transzfer árképzési iránymutatásai kereté ben az EU-n belüli transzfer árképzési 
módszerekhez kapcsolódó gyakorlati problémákra. 
4. A JTPF els ő alkalommal 2002 októberében ült össze és két évre szóló 
munkaprogramot dolgozott ki. 
5. A JTPF tevékenységének els ő fő eredményei a választottbírósági egyezménnyel 
kapcsolatos kérdésekre (a társult vállal kozások nyereségkiigaz ításával kapcsolatos 
kettős adóztatás megszüntetésér ől szóló, 1990. július 23-i 90/436/EGK egyezmény), 
                                                 
1 „Vállalati adózás a bels ő piacon”,  a Bizottság személyzeti munkadokumentuma, SEC(2001) 1681, 
2001.10.23. 
2 A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parl amentnek, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak: 
„Egy akadálymentes bels ő piac felé – a vállalatok EU-n belüli tevékenységeire vonatkozó, konszolidált 
társasági adóalap létrehozására irányuló stratégia”, COM(2001) 582 végleges, 2001.10.23. 
3 http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/taxa tion/company_tax/transf er_pricing/index_en.htm  
 
HU 3   HU valamint a tagállamok közötti kett ős adóztatásról szóló eg yezmények keretében a 
kölcsönös egyetértési eljárásokat érint ő egyes kapcsolódó kérdésekre vonatkozó 
következtetések és ajánlások. 
6. A JTPF következtetésein és ajánlásain  alapul a JTPF 2002. október–2003. december 
közötti tevékenységeir ől szóló, 2004. április 23-án közzétett bizottsági közlemény4, 
mely magában foglalt egy, a választottb írósági egyezmény ha tékony végrehajtását 
célzó magatartási kódexre és a tagállamok közötti kett ős adóztatásról szóló 
egyezmények keretében a kölcsönös egyetértési eljá rásokat érint ő egyes kapcsolódó 
kérdésekre irányuló javaslatot. A java solt magatartási k ódexet a Tanács 2004. 
december 7-én fogadta el. 
7. Figyelembe véve a JTPF munkaprogramjának  konstruktív eredményeit és a továbbra 
is előtte álló fontos feladatokat, a Bizottság 2004 decemberében további két évvel 
(2005 januárjától 2006 decemberéig) megho sszabbította a JTPF megbízatását. 
3. AZ EU KÖZÖS TRANSZFER ÁRKÉPZÉSI FÓRUMÁNAK 2004  JANUÁRJA ÉS 2005  
MÁJUSA KÖZÖTTI TEVÉKENYSÉGE  
8. A JTPF tevékenységér ől szóló, 2005 májusában konszenzussa l elfogadott, a transzfer 
árképzési dokumentációs követelményekr e vonatkozó jelentést a személyzeti 
munkadokumentum tartalmazza5. A tevékenységi jelentés a JTPF tanácskozásait 
összegzi. A jelentésb ől az a következtetés vonható le, hogy az EU-ban található 
kapcsolt vállalkozások szabványosított és részben centralizált transzfer árképzési 
dokumentációja hozzájárulhatn a az egységes piac fejl ődéséhez. 
9. Az EU-ban található kapcsolt vállalko zások transzfer árképzési dokumentációjának 
vizsgálata képezte a JTPF f ő tevékenységét 2004 januárja és 2005 májusa között. 
Megállapították, hogy n őtt a dokumentációra vonatkozó követelmények száma az 
EU-ban, valamint hogy a tagállamok dokumentációra vonatkozó követelményei 
jelentősen eltérnek egymástól. 
10. Az a tény, hogy a bels ő piacon különböz ő dokumentációra vonatkozó 
követelményrendszerek vannak jelen, terhet ró  arra a tagállami vá llalatra, amely egy 
másik tagállambeli kapcsolt vállalattal kíván üzleti tevékenységet létesíteni és/vagy 
folytatni. Gazdaságtalan a különböz ő tagállamokban külön és egyedi dokumentációs 
csomagokat létrehozni. Ezek a problémá k különösen a kis-és középvállalkozásokat 
érinthetik. 
11. E helyzet orvoslására a fórum a dokumentációra vonatkozó követelményeket illet ően 
különböző megközelítéseket jelölt ki, az ezek  mellett illetve ellen szóló érvek 
figyelembevételével pedig – különösen a j ogbiztonság és a ruga lmasság terén – úgy 
határozott, hogy követi a szabványosított „EU transzfer árképzési dokumentáció” 
(EU TPD) koncepcióját. Az EU TPD f ő jellemzői: az adóhatóság számára szükséges, 
                                                 
4 COM (2004) 297 végleges, 2004.4.23. „Az EU JTPF 2002 októbere és 2003 decembere közötti 
munkájáról, valamint a választottbírósági egyezmény hatékony végrehajtását célzó magatartási kódex létrehozására irányuló javaslatról szóló közlemény (90/436/EGK, 1990. július 23.)” 
5 SEC(2005) 1477, 2005.11.11, Az EU közös transzfer árképzési fórumának a transzfer árképzési 
dokumentációról szóló jelentése. 
 
HU 4   HU dokumentációra vonatkozó követelmények ko ckázatértékelési eszközként való 
szabványosítása, valamint elegend ő információ begy űjtése egy csoport 
transzferárainak vizsgála tához; a dokumentáció lényegi  részének csoportszinten 
megvalósuló centralizálási lehet ősége (a „f ődokumentum”); valamint valamennyi 
érintett EU-tagállam számára egy multinacionális vállalat összes EU-n belüli kapcsolt vállalatára vonatkozó, közös , szabványosított transzfer árképzési 
információkhoz való hozzáférés biztosítása. 
12. A fórum a továbbiakban megvitatta az öss zehasonlítható adatok adatbázis alapján 
történő keresésének gyakorlatát, a kockázaté rtékelés kérdését, valamint olyan 
általánosabb ajánlásokra vonatkozó ja vaslatokat, mint a dokumentáció id őzítése és 
elkészítése, az ügyletek öss zesítése, a KKV-kat illet ően a dokumentációra vonatkozó 
követelmények egyszer űsítése, a nyelvi követelmények, a dokumentációval 
kapcsolatos szankciók, a dokumentációs  szabályok állandó telephelyekre történ ő 
alkalmazása és a választottbírósági egyezmény 2004. november 1-jei ismételt hatálybalépésének hatása. 
3.1. Az összehasonlítható adatok adatbázis alapján történ ő keresésének gyakorlata 
13. A csoporton belüli ügyletek egyenl ő feltételek mellett történ ő lebonyolításának 
(„arm’s length”) támogatása céljából mind az adófizet ő, mind pedig az adóhatóság 
számára különféle lehet őségek kínálkoznak a bizonyí tékok megszerzésére. Ezen 
lehetőségek kiterjednek a vállalaton vagy cs oporton belül azonnal rendelkezésre álló 
– és emiatt kedvelt – in formációforrásra (bels ő összehasonlíthat ó adatok) csakúgy, 
mint a különböz ő forrásokból elérhet ő külső összehasonlítható adatokra, beleértve 
azokat az adatbázis alapján történ ő kereséseket, melyek esetében az adatok eleget 
tesznek az összehasonlíthat ósági követelményeknek és az ügyletek összesítésére 
vonatkozó szabályoknak. A fórum egye tértett abban, hogy az adóhatóságoknak a 
hazai és nem hazai összehasonlítható adat okat az ügyre vonatkozó egyedi tények és 
körülmények figyelembevételével kell érté kelniük. A pán-európai adatbázisokban 
talált összehasonlítható adatokat például nem kell automatikusan elutasítani. A nem 
hazai összehasonlítható adatok használa ta önmagában még nem sújthatja nem-
teljesítés miatti szankcióval az adófizet őt. 
3.2. Kockázatértékelés 
14. A globalizáció miatt bonyolulttá válnak az adózási kérdések és az adóhatóságok 
számára is nehezebbé válik a kereskedel em és a bevételek beáramlásának nyomon 
követése. A külföldr ől származó bevételek összegének és típusai számának jelent ős 
növekedése miatt a globalizáció megnehezíti az adóhatóságok számára, hogy ellenőrizzék az adófizet ők transzfer árképzésének pontosságát. A rendelkezésre álló 
korlátozott források ellenére az adóh atóságoknak maximális igazgatási 
hatékonyságot kell elérniük. Másrészr ől a vállalkozások változó és gyakran 
terjedelmes dokumentációs követelményekkel szembesülnek, valamint egyre inkább 
ki vannak téve az e dokumentációs követe lmények nem teljesítése vagy pedig a 
függetlenség elve („arm’s length principl e”) be nem tartása miatti szankcióknak. A 
fórum ezért a dokumentációra vonatkozó követelmények keretében röviden megvitatta a kockázatértékelés kérdés ét mind az adóhatóságok, mind az üzleti 
vállalkozások szempontjából, valamint ki jelölte az egyedi  és közös célkit űzéseket. 
 
HU 5   HU 15. Az adóhatóságok számára a kockázatértékelés  a legfontosabb ügykiválasztási, egyedi 
vizsgálati és adóellen őrzési eszköz. Másrészr ől az üzleti vállalkozások számára a 
kockázatértékelés segíthet az adófizet őknek abban, hogy proaktív módon 
összpontosítsanak a részletesebb ma gyarázatot és dokumentációt igényl ő 
„kockázatos” ügyletekre, segíthet tová bbá az alkalmazott transzfer árképzési 
rendszer javításában. 
16. A kockázatkezelés közös célkit űzése annak biztosítása, hogy az üzleti vállalkozások 
vagy az adóhatóságok megállapíthassák, mekkora er őfeszítés és költség szükséges 
egy kapcsolt vállalkozások közötti ügylet „egyenl ő feltételek mellett történ ő 
lebonyolításából” („arm’s length”) származó eredményének különleges körülmények közötti meghatározásához, valamint a nnak kijelöléséhez, hogyan lehet az ezen 
eredmény bemutatásához szükséges bizonyítékot meg őrizni. Másszóval a 
kockázatértékelés lehet ővé teszi mind az adóhatóságok, mind az üzleti vállalkozások 
számára, hogy sz űkös forrásaikat a lehet ő leghatékonyabban és leghatásosabban 
osszák fel és használják ki. 
17. A fórum azt a következtetést vonta le, hogy minél nagyobb a kölcsönös egyetértés az 
üzleti vállalkozások és az adóhatóságok között a kockázatértékelés alapját illet ően, 
annál nagyobb el őnye származik a kockázatértékelésb ől valamennyi érintettnek. A 
fórum úgy vélte, hogy rendkívül hasznos lenn e a transzfer árképzési kérdéseket 
illetően egy vállalati adókockázat felmérésére irányuló, kölcsönösen elfogadott 
eljárás. 
18. A fórum megvizsgálta a kockázatértékelés i eljárást, felülvizsgálta a kockázati 
mutatókat és arányokat, figyelembe vette az EU-n belüli kockázatértékelési eljárás alkalmazási területét, valamint megvizsgá lta egy szabványosított kockázatértékelési 
formanyomtatvány bevezetésének lehetséges el őnyeit. Nem volt azonban lehet őség a 
kockázatértékelésre vonatkozó munka befejezésére, mivel az id őkorlátok miatt a 
fórum úgy döntött, hogy az EU-ban találh ató kapcsolt vállalkozások transzfer 
árképzési dokumentációjára vonatkozó, sokkal fontosabb munkát folytatja. 
3.3. Az EU transzfer árképzési dokume ntációja: a megközelítés leírása 
19. A dokumentációra vonatkozó követelményeket illet ően a közös EU-n belüli 
megközelítést mind az adófizet ők, mind az adóhatóságok számára el őnyösnek 
tekintették, mivel ez az adófizet ők esetében a szabályok be tartásához szükséges 
költségcsökkenést és ke vesebb, dokumentációval kapc solatos szankciót, az 
adóhatóságok esetében pedig fokozott átláth atóságot és konzisztenciát jelent. A 
fórum ezért megvizsgálta a dokumentációs követelményekre vonatkozó különböz ő 
lehetséges közös megközelítések hatását és el őnyeit, azaz a „legjobb gyakorlatot”, a 
„szabványosított dokumentációt” és a „centralizált (integrált globális) 
dokumentációt”. A JTPF ezt a kérdést a Csendes-óceáni Adótisztvisel ők Szövetsége 
(PATA) tapasztalatainak, valamint az OECD multinacionális vállalatoknak és adóhatóságnak szóló transzfer árképzési iránymutatásai
 figyelembevételével 
tárgyalta meg abból a célból , hogy fenntartsa az egyfel ől az adóhatóságok azon joga, 
miszerint meg kell, hogy kapják az adófizet őtől az adófizet ő transzfer árképzése 
függetlenségének („arm”s length”) vizsgá latához szükséges információkat, másfel ől 
a szabályok betartásához  szükséges, az adófizet őre háruló költségek közötti 
egyensúlyt. 
 
HU 6   HU 20. A szabványosított és centralizált megköze lítések mellett illetve ellen szóló érvek 
figyelembevételével a JTPF egy „EU transz fer árképzési dokumentáció” (EU TPD) 
elnevezés ű új megközelítést dolgozott ki, amel y egyesíti a szabványosított és a 
centralizált (integrált globális) megközelít és szempontjait. Az új megközelítés két f ő 
részből áll: egy olyan dokumentáció-sorozat ból, mely az EU-csoport valamennyi 
tagjára vonatkozó közös, szabványosít ott információkat tartalmaz (a 
„fődokumentum”), valamint számos sza bványosított dokumentác ió-sorozatból, 
melyek mindegyike ország-specifikus info rmációkat tartalmaz („ország-specifikus 
dokumentáció”). Az EU TPD megközelítés ezért azt jelenti,  hogy vállalatok egy 
multinacionális csoportja vállalati sz inten szabványosított és konzisztens 
dokumentáció-sorozatta l rendelkezik (a „f ődokumentumot” kiegészíti az „ország-
specifikus dokumentáció”). 
21. A „fődokumentumnak” igazodnia kell a vállalat tényleges gazdasági helyzetéhez és a 
vállalat, valamint a vállalati transz fer árképzési rendszer számára olyan 
„programtervet” kell biztosítania, am ely valamennyi érintett EU-tagállamra 
vonatkozna. A „f ődokumentum” és az „ország-specifikus dokumentáció” együttesen 
képezik az érintett EU-tagállamra vonatkozó dokumentációs ügyiratot. 
22. Az EU TPD-nek az EU-ban letelepedett vala mennyi csoporttagra ki kell terjednie, 
beleértve az EU-n kívüli vállalatok és  az EU-n belüli csoporttagok közötti ellen őrzött 
ügyleteket. 
23. Az EU TPD egyrészt valamely multinacionális vállalati (MNE) csoport 
transzeferárainak vizsgálatához szükséges alapvet ő információcsomagot biztosítaná, 
másrészt kockázatértékelési eszközként szolgálna az adófizet ők számára a 
részletesebb magyarázatot és dokumentációt igényl ő ügyletek kijelöléséhez, az 
adóhatóságok számára pedig kiindulópont lehetne ügykiválasztáshoz, valamint a 
vállalat transzfer árképzésének vizsgálatá hoz is. Az EU TPD képes lenne arra, hogy 
javítsa a dokumentáció min őségét és fokozza az adófizet ők transzfer árképzési 
dokumentációra vonatkozó követelménye knek való megfelelését az EU-
tagállamokban. Ezáltal csökkentené a kett ős adóztatás, valamint a dokumentációval 
kapcsolatos szankciók kockázatát. Az  adóhatóságok számára az EU TPD 
megközelítés legf őbb előnye az, hogy valamennyi érintett adóhatóságnak 
ugyanahhoz a közös dokumentációhoz és ugyanazokhoz az információkhoz lenne 
hozzáférése a f ődokumentum esetében. 
24. Az EU TPD némi rugalma sságot biztosít az adófizet őknek és az adóhatóságoknak, 
mivel az EU TPD használata önkéntes az adófizet ők számára, a tagállamok pedig 
dönthetnek úgy is, hogy e gyáltalán nem írnak el ő transzfer árkép zési dokumentációt 
vagy a transzfer árképzési dokument ációra vonatkozóan ol yan szabályokat 
állapítanak meg, amelyek az EU TPD-nél kevesebb információt és dokumentációt 
követelnek meg. 
25. Az EU TPD-t választó MNE-knek általánosan  és együttesen kell alkalmazniuk ezt a 
megközelítést az összes olyan kapcsolt vállalkozásra, melyekre a transzfer árképzési szabályok vonatkoznak. Egyes MNE-csoporto kat azonban decentralizált szervezeti, 
jogi illetve m űködési szerkezet jellemez, vagy pe dig egymástól teljesen eltér ő 
termékkínálattal és transzfer árképzési politikával rendelkez ő több nagy osztályból 
állnak. Más esetekben egy MNE-csoport oszt ályainak nincsenek vállalaton belüli 
ügyletei. Egy multinacionális vállalat EU TPD-jének csoporton belüli vagy egy 
 
HU 7   HU nemrégiben beolvadt vállalaton belüli végrehajtása szintén id őigényes. Ezen esetek 
egyikében sem elegend ő egyetlen f ődokumentum alkalmazása az EU-csoport 
valamennyi tagjára. Alaposan indokolt esetekben ezért lehet ővé kell tenni, hogy egy 
MNE-csoport egynél több f ődokumentumot is összeállítson vagy hogy egyes 
csoporttagoknak mentességet biztosít son az EU TPD elkészítése alól. 
26. Az MNE-csoport dokumentációs célból önk ényesen nem csatlakozhat az EU TPD-
megközelítéshez és léphet ki abból, hanem konzisztens és folytonos dokumentációs 
politikát kell folytatnia. Ezért az EU TPD-t elfogadó MNE-csoportnak évr ől évre 
konzisztens dokumentációs politikát kell fenntartania az EU-n belül. 
27. A tagállamoknak dönteniük kell az EU  TPD nemzeti szinten történ ő 
megvalósításának módjáról – mely lehet nemzeti jogszabály, útmutató, közigazgatási 
gyakorlat, stb. –, amelynek lehet ővé kell tennie az EU TPD nemzeti szint ű 
elfogadását. Az EU TPD-t rugalm asan kell végrehajtani, szem el őtt tartva az érintett 
üzleti vállalkozás különleg es helyzetét. Különösen a kisebb és kevésbé bonyolult 
felépítésű üzleti vállalkozásoktól (beleért ve a KKV-ket) nem várható el, hogy a 
nagyobb és komplexebb üzleti válla lkozásokéhoz hasonló mennyiség ű vagy 
részletesség ű dokumentációt állítsanak el ő. 
28. A fődokumentumot az érintett tagállamok álta l közösen választott nyelven kell 
összeállítani és elfogadni. A f ődokumentum fordításait kérésre hozzáférhet ővé kell 
tenni. Az ország-specifikus dokumentációt az  érintett tagállam által meghatározott 
nyelven kell elkészíteni abban az esetben is, ha az adófizet ő úgy döntött, hogy a 
fődokumentum részeként kezeli az ország-specifikus dokumentációt. 
29. Az adófizet őnek az EU TPD-t csak az adóellen őrzés kezdetekor vagy külön kérésre 
kell benyújtania az adóhatóság  részére. Minden tagállam azonban fenntartja magának 
hazai jogrendszerében azt a jogot, hogy az adófizet őtől külön kérésre vagy 
adóellenőrzés során az EU TPD-hez képest  több információt és dokumentumot 
kérjen be. 
30. A tagállamok nem vezethetnek be dokume ntációval kapcsolatos szankciókat abban 
az esetben, ha az adófizet ők jóhiszem űen, ésszer ű módon és határid őn belül eleget 
tesznek az EU TPD vagy az adott tagállam hazai, dokumentációra vonatkozó követelményeinek, dokumentációjukat pedig megfelel ően alkalmazzák független 
(„arm’s length”) transzferáraik meghatározásához. 
31. Az adófizet ők elkerülik az együttm űködés hiánya miatti szankciókat abban az 
esetben, ha megállapodtak az EU TPD megkö zelítés elfogadásában és külön kérésre 
vagy adóellen őrzés során ésszer ű módon és határid őn belül az EU TPD-n túlmutató, 
kiegészítő információkat és dokumentumokat szolgáltatnak. 
3.4. A választottbírósági egyezmény ismételt hatálybalépése 
32. Miután valamennyi tagállam meger ősítette, a választottbírósági egyezmény 
jegyzőkönyve 2004. november 1-jén ismételten hatályba lépett (2000. január 1-jei 
visszamen őleges hatállyal), többek köz ött kiterjesztve annak érvényességét öt éves 
időszakokra. 
 
HU 8   HU 33. Figyelembe véve a tagállamok ideiglenes id őszakban tanúsított eltér ő álláspontjait – 
nem minden tagállam er ősítette meg ugyanis a jegyz őkönyvet (lásd a JTPF els ő 
jelentését6 tartalmazó 1. mellékletet) –, a fórum azon a véleményen volt, hogy 
hasznos lehet a szóban forgó eszköz ismételt hatályba lépéséhez köt ődő különböz ő 
problémák – különös tekintettel a függ őben lévő ügyekre vonatkozó adózásra – 
megvitatása a közös megoldások kidolgozása és az adófizet ők jogbiztonságának 
szavatolása érdekében. 
34. Az EU választottbírósági egyezmény keretében a függ őben lévő, kölcsönös 
egyetértési eljárásokra (MAP) a tagállami adóhatóságokhoz beérkezett kérd őíves 
válaszokból az derült ki, hogy 2004. december 31-én összesen 109 függ őben lévő 
ügy volt. Ezek közül 64 ügy esetében több mint két éve folytak a kölcsönös egyetértési eljárá sok, 24 esetben pedig az adófizet ő 2000. január 1-je el őtt nyújtotta 
be a kérelmet, ami azt jelenti, hogy ezek az ügyek több mint öt éve függ őben vannak 
(hacsak nem hosszabbították meg a két éves határid őt a választottbírósági 
egyezmény 7. cikkének (4) be kezdésével összhangban). 
35. A kérdőíves eredmények egyértelm űen mutatják a választottbírósági egyezmény
7 
hatékony végrehajtását célzó magatartási kódex létrehozására irányuló JTPF-munka 
fontosságát. A tagállamokat ezért arra sü rgetik, hogy a választo ttbírósági egyezmény 
keretében gyorsítsák meg a kölcsönös megállapodás elérését a függ őben lévő MAP-
okra, különös tekintettel a több mint ké t éve húzódó ügyekre. Abban a 24 esetben, 
amelynél az adófizet ő 2000. január 1-je el őtt nyújtotta be a kérelmet, a tagállamokat 
arra buzdítják, hogy további késedele m nélkül hozzanak létre tanácsadó 
bizottságokat és terjesszék  ki az ügyekre a választott bírósági eljárást a kett ős 
adóztatás sürg ős megszüntetése céljából.  Amennyiben az adófizet ő 2000. január 1-je 
előtt nyújtotta be a kérelmet, a meghosszabítási jegyz őkönyv rendelkezéseivel 
összhangban a választottbírósági eljárást (az egyezmény második fázisa) az alábbiak 
szerint kell megindítani (h acsak nem hosszabbították meg a két éves határid őt az 
egyezmény 7. cikkének (4) be kezdésével összhangban): 
– olyan ügyek esetében, amelyeknél a köl csönös egyetértési eljárást több 
mint két évvel 2004. november 1-je el őtt indították meg: a jegyz őkönyv 
hatálybalépését – azaz nem sokkal 2004. november 1-jét – követ ő 
legrövidebb id őn belül; valamint 
– olyan ügyek esetében, amelyeknél a kölcsönös egyetértési eljárást 
kevesebb mint két évvel 2004. november 1-je el őtt indították meg: a 
kölcsönös egyetértési eljárás megkezdése után két évvel. 
                                                 
6 A Bizottság közleménye a Tanács nak, az Európai Parlamentnek, va lamint a Gazdasági és Szociális 
Bizottságnak az EU közös transzfer árképzési fórumának a 2002 októbere és 2003 decembere közötti, 
az üzleti vállalkozások adózására vonatkozó munkájáról, valamint a választottbírósági egyezmény 
hatékony végrehajtását célzó magatartási kódex létrehozására irányuló javaslatról (1990. július 23-i 90/436/EGK) (2004. április 23-i COM(2004) 297 végleges). 
7 A társult vállalkozások nyereségkiigazításával kapcsolatos kett ős adóztatás megszüntetésér ől szóló, 
1990. július 23-i 90/436/EGK egyezmény (HL L 255., 1990.8.20., 10–24. o.). 
 
HU 9   HU 3.5. A JTPF jöv őre vonatkozó munkaprogramja 
36. 2004. december 14-i ülésén a fórum a következ ő kérdések 2005-ben és 2006-ban 
történő megvitatásában állapodott meg: 
• Alternatív jogviták elkerülése és állásfoglalás meghozatalára irányuló eljárások 
(beleértve az APA-t és az el őzetes konzultációt); 
• A transzfer árképzési kiigazításokr a vonatkozó kamat és szankciók; 
• A kölcsönös egyetértési és a választottb írósági eljárás igazgatási és bírói 
jogorvoslattal való interakciójána k egyes szempontjai; valamint 
• A számviteli rendszerek transzfer árképzés re gyakorolt hatása (a harmonizáltabb 
és integráltabb számviteli rendszer ek transzfer árképzésre vonatkozó 
következményei és lehet őségei). 
3.6. Ellenőrzés 
37. A fórum azt is elfogadta, hogy segít a Bi zottságnak a választo ttbírósági egyezmény 
hatékony végrehajtását célzó magatartási kódex tagállamok álta li betartásának, 
valamint a tíz új tagállam vála sztottbírósági egyezményhez történ ő csatlakozásáról 
szóló egyezmény8 megerősítési eljárásának ellen őrzésében. Ez lehet ővé teszi annak 
megítélését, hogy ezek az eszközök milyen hatékonysággal szüntetik meg a kett ős 
adóztatást a vizsgálandó kapc solt vállalkozások nyereségkiigazításával kapcsolatban. 
4. BIZOTTSÁGI KÖVETKEZTETÉSEK  
38. Figyelembe véve a JTPF tevékenységér ől szóló, fent említett jelentést, a Bizottság 
ismételten hangot ad megelégedéséne k a JTPF munkájára vonatkozóan. A 
tagállamok és az üzleti szféra képvisel ői nyitott és konstruktív módon vizsgálták a 
különböző kérdéseket, ami pragmatikus megol dásjavaslatokat és ajánlásokat 
eredményezett. 
39. A Bizottság úgy véli, hogy a JTPF által végzett, a transzfer árképzési 
dokumentációra vonatkozó munka prag matikus megoldást jelent – a „Vállalati 
adózás a bels ő piacon”  című bizottsági tanulmányban is  jelzett – a tagállamok 
dokumentációs követelményeinek  egymáshoz képesti jelent ős eltéréseib ől adódó 
problémákra. A transzfer árképzési dokumentációra vonatkozó közös megközelítésnek a szabályok betartásához  szükséges költségek csökkenését, 
valamint az EU-n belüli transzfer ár képzési dokumentációs követelmények nagyobb 
konzisztenciáját kell eredményeznie. 
40. A Bizottság az EU TPD-t tartja a legalkalmasabb és leghatékonyabb 
megközelítésnek a növekv ő, csoporton belüli, hatá rokon átnyúló, EU-n belüli 
kereskedelmi ügyletekre vonatkozó tran szfer árképzési dokumentációt illet ően. Ez az 
új megközelítés csökkenteni fogja az adózási akadályokat a határokon átnyúló, bels ő 
piacon megvalósuló gazdasági tevékenységek esetében. 
                                                
 
8 A HL-ben még nem tették közzé. 
 
HU 10   HU 41. A Bizottság teljes mértékben támogatja a JTPF második jelentésében szerepl ő 
következtetéseket és javaslatokat. E munka alapján a Bizottság az EU-ban található 
kapcsolt vállalkozások transzfer árképzési dokumentációjára vonatkozóan 
magatartási kódexet dolgozott ki. 
42. A Bizottság felkéri a Tanácsot az EU-ban található kapcsolt vá llalkozások transzfer 
árképzési dokumentációjára vonatkozó, java solt magatartási kódex elfogadására, a 
tagállamokat pedig felkéri a magatartási kódexben szerepl ő ajánlások nemzeti 
jogszabályaik vagy igazgatás i szabályaik útján történ ő gyors végehajtására. 
43. A Bizottság teljes mértékben támogatja  továbbá a JTPF 2004. decemberi ülésén 
elfogadott új munkaprogramot, az adóviták elkerülése és megoldása terén pedig 
jelentős előrelépést vár. A Bizottság err ől a kérdésr ől a JTPF munkájának befejezését 
követően készít jelentést. 
44. A tagállamokat felkérik, hogy évente tegye nek jelentést a Bizottságnak valamennyi 
olyan intézkedésr ől, melyet e magatartási kód exre és annak gyakorlati m űködésére 
hivatkozva hoztak. E jelentés ek alapján a Bizottság id őszakosan felül fogja vizsgálni 
ezt a magatartási kódexet. 
 
HU 11   HU INDOKOLÁS  
Az Európai Bizottság „Vállalati adózás a bels ő piacon”9 című tanulmányát figyelembe véve a 
Bizottság a 2001. évi, „Egy akadálymentes bels ő piac felé – a vállalatok EU-n belüli 
tevékenységeire vonatkoz ó, konszolidált társasági adóalap lé trehozására irányuló stratégia” 
című közleményében javaslatot tett az „EU közös transzfer árképzési fórumának”10 (a 
továbbiakban: JTPF) létrehozására. 2002. március 11-én a Tanács elfogadta az e 
kezdeményezést támogató következtetéseket. A Bizottság hivatalosan 2002 júniusában hozta 
létre a JTPF-et. 
A JTPF 2002 októbere és 2003 decembere közötti tevékenységér ől szóló els ő bizottsági 
közleményt11 2004 áprilisában adták ki, amelyet a Tanács 2004 decemberében fogadott el. Ez 
tartalmazta a választottbírós ági egyezmény hatékony végreha jtását célzó magatartási kódex 
létrehozására12 és a tagállamok közötti kett ős adóztatásról szóló e gyezmények keretében a 
kölcsönös egyetértési eljárásokat érint ő egyes kapcsolódó kérdésekre irányuló javaslatot. 
Figyelembe véve a JTPF munkaprogramjának konstruktív eredményeit és a még hátralév ő 
fontos feladatokat, a Bizottság 2004 decemberében úgy határozott, hogy a JTPF eredetileg két évre tervezett tevékenységét 2006 decemberéig meghosszabbítja. 
Az EU-ban található kapcsolt vállalkozások transzfer árképzési dokumentációja volt a JTPF 
által megvitatott munkaprogram másodi k témája. A dokumentációra vonatkozó 
követelményeket illet ően az EU-n belüli közös megközelítést mind az adófizet ők, mind az 
adóhatóságok számára el őnyösnek tekintették, mivel ez az adófizet ők esetében a szabályok 
betartásához szükséges költségcsökkenést  és kevesebb, dokumen tációval kapcsolatos 
szankciót, az adóhatóságok esetében pedig fokozo tt átláthatóságot és ko nzisztenciát jelent. 
A JTPF megvitatta a jó és hatékony dokument áció célját és tartalmát, beleértve a 
kockázatértékelés el őnyét, a bizonyítási teher kérdés ét, a dokumentáció összeállítását, 
benyújtását és tárolásá t, annak kérdését, hogy mely nyelven kerüljön benyújtásra a transzfer 
árképzési dokumentáció, az összehasonlít ható adatok adatbázis alapján történ ő keresésének 
gyakorlatát, valamint a transzfer árképzés i dokumentáció állandó telephelyekre történ ő 
alkalmazását. 
A hagyományos megközelítések – a legjobb gya korlat kódexe, az EU-n belüli szabványosított 
dokumentációs szabályok és centralizált (integ rált globális) dokumentáció – mellett illetve 
ellen szóló érvek figyelembev ételével és különös tekint ettel a jogbiztonságra és 
rugalmasságra, a JTPF fontolóra vett eg y új megközelítést, azaz a legalkalmasabb, 
szabványosított „uniós transzfer árképzési dokumentációt” (EU TPD). Az EU TPD két f ő 
                                                
 
9 „Vállalati adózás a bels ő piacon”,  a Bizottság személyzeti munkadokumentuma, SEC(2001) 1681, 
2001.10.23. 
10 A Bizottság közleménye a Tanács nak, az Európai Parlamentnek, va lamint a Gazdasági és Szociális 
Bizottságnak: „Egy akadálymentes bels ő piac felé – a vállalatok EU-n belüli tevékenységeire 
vonatkozó, konszolidált társasági adóalap létrehozására irányuló stratégia”, COM(2001) 582 végleges, 2001.10.23. 
11 „Az EU JTPF 2002 októbere és 2003 decembere közötti munkájáról,  valamint a választottbírósági 
egyezmény hatékony végrehajtását célzó magatartási kódex létrehozására irányuló javaslatról szóló közlemény (90/436/EGK, 1990. július 23.)”, COM(2004) 297 végleges, 2004.4.23. 
12 A társult vállalkozások nyereségkiigazításával kapcsolatos kett ős adóztatás megszüntetésér ől szóló, 
1990. július 23-i 90/436/EGK egyezmény (HL L 255., 1990.8.20., 10–24. o.). 
 
HU 12   HU részből áll: i. egy olyan dokumentáció-sorozatból , mely egy multinacionális vállalati 
(„MNE”) csoport EU-csoportjának valamennyi  tagjára vonatkozó szabványosított és 
konzisztens információkat tartalmaz (a „f ődokumentum”), valamint ii. számos 
szabványosított, ország-specifikus informáci ókat tartalmazó dokum entáció-sorozatból, 
melyek összhangban vannak a „f ődokumentummal”. 
Az EU TPD f ő jellemzői a következ ők: i. az adóhatóság számára szükséges, dokumentációra 
vonatkozó követelmények kockázatértékelési esz közként való szabványosítása, valamint 
elegendő információ begy űjtése az MNE-csoport transzferárainak vizsgálatához, ii. a 
dokumentáció lényeg i részének (a „f ődokumentum”) csoportszinten  való centralizálási 
lehetősége, valamint iii. valamennyi érintett EU -tagállam számára egy multinacionális vállalat 
összes EU-n belüli kapcsolt vá llalatára vonatkozó, közös, sza bványosított transzfer árképzési 
információkhoz való hozzáférés biztosítása. 
A JTPF 2005 májusában konszenzussal fogadta el je lentését és következtet éseit. A JTPF által 
végzett, a transzfer árképzési dokumentációra vo natkozó munkáról szóló jelentést a Bizottság 
személyzeti munkadokumentuma tartalmazza13. 
A fórum tanácskozásai és a dokument ációról szóló jelentése egyértelm űen kiemelték annak 
szükségességét, hogy valamennyi fél (a tagállamok és az üzleti szféra) olyan eszközhöz jusson, mely ajánlásokat ad a transzfe r árképzési dokumentációra vonatkozóan. 
A Bizottság támogatja a JTPF második jelentésében szerepl ő következtetéseket és 
ajánlásokat. Az új EU TPD megközelítés ténylegesen csökkenti a szabályok betartásához 
szükséges költségeket, továbbá egyszer űsítést, konzisztenciát és fokozott átláthatóságot 
biztosít a transzfer árképzés területén. 
Mivel a javasolt intézkedésnek –vagyis az EU-ban  található kapcsolt vállalkozások transzfer 
árképzési dokumentációja esetében szabványosított és részben centralizált (integrált globális) 
dokumentáció létrehozása – tükröznie kell a szub szidiaritás és az arányosság elvét az Európai 
Közösséget létrehozó szerz ődés 5. cikkének megfelel ően, és önkéntes kell, hogy maradjon a 
vállalatok számára, ezért a Tanács által elfogadásra kerül ő magatartási kódexre vonatkozó 
bizottsági javaslat tekinthet ő a legmeglel őbb jogi eszköznek. 
                                                
 
13 SEC(2005) 1477, 2005.11.11, Az EU közös transzfer árképzési fórumának a transzfer árképzési 
dokumentációról szóló jelentése. 
 
HU 13   HU Javaslat 
MAGATARTÁSI KÓDEX 
az EU-ban található kapcso lt vállalkozások transzfer árképzési dokumentációjára 
vonatkozóan 
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA ÉS A TAGÁLLAMOK KORMÁNYKÉPVISEL ŐI A 
TANÁCS ÜLÉSE SORÁN 
TEKINTETTEL az Európai Bizottság „Vállalati adózás a bels ő piacon” cím ű tanulmányára14, 
valamint a Bizottság a 2001. évi, „Egy akadálymentes bels ő piac felé – A vállalatok EU-n 
belüli tevékenységeire vonatkozó, konszolidált társasági adóalap lé trehozására irányuló 
stratégia” cím ű15, az „EU közös transzfer árképzési fó rumának” (a továbbiakban: „JTPF”) 
létrehozására irányuló javasl atot tartalmazó közleményére, a 2002. március 11-i tanácsi 
következtetések üdvözlik ezt a lépést és a JTPF 2002. júniusi létrehozását, 
MIVEL: 1. A bels ő piac területén nincsenek bels ő határok, és így biztosíto tt az áruk, személyek, 
szolgáltatások és a t őke szabad mozgása. 
2. Egy hazai piaci jellemz őkkel rendelkez ő belső piacon a különböz ő tagállambeli 
kapcsolt vállalkozások közötti ügyletekre nem vonatkozhatnak kedvez őtlenebb 
feltételek, mint az azonos tagállambeli ka pcsolt vállalkozások közötti ügyletekre. 
3. A bels ő piac megfelel ő működésének biztosítása érdeké ben rendkívül fontos a 
szabályok betartásához szükséges költségek  csökkentése a kapcsolt vállalkozások 
transzfer árképzési dokumentációja esetében. 
4. E magatartási kódex a ta gállamok és az adófizet ők számára az EU-n belüli 
szabványosított és részben centraliz ált transzfer árképzési dokumentáció 
megvalósítását segít ő értékes eszköz, melynek célja a transzfer árké pzésre vonatkozó 
követelmények egyszer űsítése a határon átnyúló tevékenységek esetében. 
5. Ha a tagállamokban elismernék a szabványos ított és részben centralizált transzfer 
árképzési dokumentációt a függetle n (”arm’s length”) alapon történ ő transzfer 
árképzés bizonyítékául, akkor az üzleti vállalkozások jobban részesülnének a bels ő 
piac előnyeiből. 
                                                
 
14 „Vállalati adózás a bels ő piacon”,  a Bizottság személyzeti munkadokumentuma, SEC(2001) 1681, 
2001.10.23. 
15 A Bizottság közleménye a Tanács nak, az Európai Parlamentnek, va lamint a Gazdasági és Szociális 
Bizottságnak: „Egy akadálymentes bels ő piac felé – a vállalatok EU-n belüli tevékenységeire 
vonatkozó, konszolidált társasági adóalap létrehozására irányuló stratégia”, COM(2001) 582 végleges, 
2001.10.23. 
 
HU 14   HU 6. Az EU-n belüli transzfer árképzési dokumentációt felül kell vizsgálni az OECD 
transzfer árképzési iránymutatásai keretében. 
7. A szabványosított és részben central izált dokumentációt rugalmasan kell 
megvalósítani, szem el őtt tartva az érintett üzleti vállalkozás különleges helyzetét. 
8. Egy tagállam dönthet úgy, hogy egyáltalán nem vezeti be a transzfer árképzési 
dokumentációra vonatkozó szabályoka t vagy hogy az e magatartási kódexben 
szereplőknél kevesebb transzfer árképzési dokumentációt ír el ő. 
ELISMERVE, hogy a dokumentációra vonatkozó követelményeket illet ően a közös EU-n 
belüli megközelítés mind az adófizet ők, mind az adóhatóságok számára el őnyös, mivel ez az 
adófizetők esetében a szabályok betartásához  szükséges költségek és kevesebb, 
dokumentációval kapcsolatos szankciót, az adóhatóságok esetéb en pedig fokozott 
átláthatóságot és konz isztenciát jelent, 
ÜDVÖZÖLVE a Bizottság 2005-ös, az EU közös transzfer árképzési fórumának az üzleti 
vállalkozások adózására vonatkozó munkájáról szóló közleményét, valamint az EU-ban 
található kapcsolt válla lkozások transzfer árképzési dokumentációjára vonatkozó magatartási 
kódex létrehozására ir ányuló javaslatot, 
HANGSÚLYOZVA, hogy a magatart ási kódex olyan politikai kötelezettségvállalás, amely 
nem érinti a tagállamok jogait és kötelezetts égeit illetve a tagállamok és a Közösség 
Szerződésből eredő illetékességi területeit, 
ELISMERVE, hogy e magatartási k ódex végrehajtása nem akadál yozza a globálisabb szint ű 
megoldásokat, 
ELFOGADJÁK AZ ALÁBBI MAGATARTÁSI KÓDEXET: 
A tagállamok és a Közösség vonatkozó illetékességi területeinek sérelme nélkül e 
magatartási kódex az EU-ban található ka pcsolt vállalkozások szabványosított és 
részben centralizált transzfer árképz ési dokumentációjának megvalósítására 
vonatkozik. 
1. A tagállamok elfogadják az EU-ban található kapcsolt  vállalkozások szabványosított 
és részben centralizált tr anszfer árképzési dokumentációját, azaz a mellékletben 
szereplő „EU TPD”-t, amelyet a multinaci onális vállalati (MNE) csoportok 
transzeferárainak vizsgála tához szükséges alapvet ő információcsomagnak 
tekintenek. 
2. Az EU TPD használata önkéntes  lesz az MNE-csoport számára. 
3. A tagállamok a transzfer árképzés i dokumentációhoz hasonló, dokumentációra 
vonatkozó követelményeket fognak alkalmazn i a nyereség állandó telephelynek való 
tulajdonítása esetében. 
4. A tagállamok szükség esetén figyelembe ve szik és betartják a mellékletben szerepl ő 
általános elveket és követelményeket. 
5. A tagállamok vállalják, hogy nem írják el ő a kisebb és kevésbé bonyolult felépítés ű 
üzleti vállalkozások (beleértve a KKV-ket)  számára, hogy a nagyobb és komplexebb 
 
HU 15   HU üzleti vállalkozásokéhoz hasonló mennyiség ű és részletesség ű dokumentációt 
állítsanak el ő. 
6. A tagállamok 
a) nem róhatnak a vállalatokra a szab ályok betartásához szükséges, ésszer űtlen 
költségeket vagy adminisztratív terheket azáltal, hogy dokumentáció 
összeállítását vagy beszerzését kérik t őlük; 
b) nem kérhetnek olyan dokumentációt, amely a felülvizsgálat alatt álló 
ügyletekkel nincs összefüggésben; valamint 
c) biztosítják, hogy a do kumentációban szerepl ő bizalmas információk nem 
kerülnek közzétételre. 
7. A tagállamok nem vezethetnek be a dokume ntációval kapcsolatos szankciókat abban 
az esetben, ha az adófizet ők jóhiszem űen, ésszer ű módon és határid őn belül eleget 
tesznek a mellékletben leírt, szabvá nyosított és konzisztens dokumentációval 
kapcsolatos követelményeknek vagy az a dott tagállam hazai, dokumentációra 
vonatkozó követelményeinek, dokumentációjukat pedig megfelel ően alkalmazzák 
független („arm’s length”) tran szferáraik meghatározásához. 
8. E magatartási kódex címzettjei a tagállamok, szándéka pedig, hogy az MNE-ket az 
EU TPD megközelítés al kalmazására ösztönözze. 
9. E kódex egységes és hatékony alkalmazásán ak biztosítása céljából a tagállamokat 
felkérik, hogy éves jelentésben számo ljanak be a Bizottságnak az e kódexhez, 
valamint annak gyakorlati m űködéséhez kapcsolódóan hozott összes 
intézkedésükr ől. E jelentések alapján a Bizottsá g a Tanácsnak szándékozik jelentést 
tenni, esetlegesen pedig java solhatja e kódex rendelkezé seinek felülvizsgálatát. 
 
HU 16   HU A MAGATARTÁSI KÓDEX MELLÉKLETE  
AZ EURÓPAI UNIÓ TRANSZFER ÁRKÉPZÉSI DOKUMENTÁCIÓJA (EU  TPD) 
1. SZAKASZ  
AZ EU TPD  TARTALMA  
1. Egy multinacionális vállalati (MNE) csoport eset ében a szabványosított és konzisztens EU 
TPD két f ő részből áll: i. egy olyan dokumentáci ó-sorozatból, mely az EU-csoport 
valamennyi tagjára vonatkozó közös, sza bványosított információkat tartalmaz (a 
„fődokumentum”); valamint ii. számos szabvá nyosított, ország-specifikus információkat 
tartalmazó dokumentáció-sorozat ból („ország-specifi kus dokumentáció”). Az EU TPD-nek 
elegendő részletet kell tartalmaznia, amely lehet ővé teszi az adóhatóság számára, hogy 
ügykiválasztási célból vagy az adóellen őrzés kezdetekor kockázatértékelést készítsen, 
releváns és pontos kérdéseket tegyen fel az MNE traszfer árképzésére vonatkozóan és 
megvizsgálja a vállalaton belüli ügyletek transz ferárait. A 31. cikkre figyelemmel a vállalat 
minden érintett tagállamra vonatkozóan csak egy ügyiratot állít öss ze, azaz egy valamennyi 
érintett tagállamban felhasználandó, közös f ődokumentumot, valamint elkészíti az egyes 
tagállamokra vonatkozó, különböz ő ország-specifikus doku mentáció-sorozatot. 
2. Az EU TPD-nek az alábbiakban felsorolt elemeket kell tartalm aznia, figyelemmel a vállalat 
és az ügyletek komplex jellegére. Lehet őség szerint a csoporto n belül már meglév ő 
információkat kell felhasználni (pl. irányítási  célból). Az MNE-t azonban kérhetik arra, hogy 
olyan dokumentációt állítson össze erre e célból, amelyet egyébként nem kellene elkészíteni. 
3. Az EU TPD az EU-ban található valamennyi cs oporttagra kiterjed, beleértve az EU-n kívüli 
vállalatok és az EU-n belü li csoporttagok közötti ellen őrzött ügyleteket. 
4. A fődokumentum 
4.1. A „f ődokumentumnak” igazodnia kell a vállalat tényleges gazdasági helyzetéhez és a 
vállalati csoport, valamint a vállalati tr anszfer árképzési rendszer számára olyan 
„programtervet” kell biztosítania, amely va lamennyi érintett EU-tagállamra vonatkozna és 
mindegyikben elérhet ő lenne. 
4. 2. A fődokumentumnak az alábbi elem eket kell tartalmaznia: 
a) az üzleti vállalkozás és az üzleti straté gia általános leírása, beleértve az üzleti 
stratégiában az el őző adóévhez képest beköve tkezett változásokat; 
b) az MNE-csoport szervezeti, jogi és m űködési szerkezetének általános leírása 
(beleértve a szervezeti ábrát, a csopor ttagok felsorolását és az anyavállalat 
leányvállalatok m űködésében való részvételének leírását); 
c) az EU-n belüli vállalatokkal ellen őrzött ügyleteket fo lytató kapcsolt 
vállalkozások általános megnevezése; 
d) az EU-n belüli kapcsolt vállalkozásokat érint ő ellenőrzött ügyletek általános 
leírása, azaz a következ ők általános leírása: 
 
HU 17   HU i. ügyletek (tárgyi és nem tárgyi eszközök, szolgáltatá sok, pénzügyek); 
ii. számlák; valamint iii. ügyletek értéke; 
e) az elvégzett feladatok és  a vállalt kockázatok általános leírása, valamint a 
feladatokban és a kockázatokban az el őző adóévhez képest bekövetkezett 
változások, pl. független forgal mazóból bizományossá válás; 
f) nem tárgyi eszközök tulajdonlása (szabadalmak, védjegyek, márkanevek, 
know-how, stb.), valamint kifi zetett vagy kapott jogdíjak; 
g) az MNE-csoport vá llalaton belüli transzfer árké pzési politikája vagy a csoport 
transzfer árképzési rendszerének leírása, amely bemutatja a vállalat transzferárainak függetlens égét („arm’s length”); 
h) a költséghozzájárulási megállapodás ok jegyzéke, APA-k és a transzfer 
árképzési szempontokra vonatkozó olyan bírósági döntések, melyek az EU-n 
belüli csoporttagokat érintik; valamint 
i) kötelezettségvállalá s minden hazai adófizet ő részéről arra vonatkozóan, hogy 
kérésre a megadott határid őn belül kiegészít ő információt szolgáltasson a hazai 
előírásoknak megfelel ően. 
5. Ország-specifikus dokumentáció 5.1. Az ország-specifikus dokumentáció tartalma kiegészíti a f ődokumentumot. E kett ő 
együttesen képezi az illet ő EU-tagállamra vonatkozó dokument ációs ügyiratot. Az ország-
specifikus dokumentációhoz azok az adóhatósá gok férhetnének hozzá, amelyeknek jogos 
érdeke fűződik a dokumentációban szerepl ő ügyletek megfelel ő adóztatásához. 
5.2. Az ország-specifikus dokumentációnak a f ődokumentum tartalmán kívül a következ ő 
tételeket is tartalmaznia kell: 
a) az üzleti vállalkozás és az üzleti straté gia részletes leírása, beleértve az üzleti 
stratégiában az el őző adóévhez képest bekövetkez ett változásokat; valamint 
b) információk, azaz az ország-specifikus, ellen őrzött ügyletekre vonatkozó leírás 
és magyarázat, beleértve a következ őket: 
i. ügyletek (tárgyi és nem tárgyi eszközök, szolgáltatá sok, pénzügyek); 
ii. számlák; valamint iii. ügyletek értéke; 
c) összehasonlíthatóság-elemzés, azaz: 
i. a tulajdon és a szolgáltatások jellemz ői; 
 
HU 18   HU ii. funkcionális elemzés (az elvégzett feladatok, a felhasznált eszközök és a 
vállalt kockázatok); 
iii. szerz ődéses feltételek; 
iv. gazdasági körülmények; valamint v. egyedi üzleti stratégiák; 
d) a transzfer árképzési módszer(ek) kiválasztásának és alkalmazásának 
indoklása, azaz miért került sor egy bizonyos transzfer árképzési módszer 
kiválasztására és az t hogyan alkalmazták; 
e) a bels ő és/vagy küls ő összehasonlítható adatokra vonatkozó esetlegesen 
rendelkezésre álló információk; valamint 
f) a csoport vállalaton belüli transzfer ár képzési politikája vé grehajtásának és 
alkalmazásának leírása. 
6. Az MNE számára lehet ővé kell tenni, hogy egyes elemeket a f ődokumentumba és ne az 
ország-specifikus dokumentációba fogla ljon bele, feltéve, hogy ezt ugyanolyan 
részletességgel teszi, mint az ország-specifikus  dokumentáció esetében. Az ország-specifikus 
dokumentációt az érintett tagállam által megha tározott nyelven kell elkészíteni még abban az 
esetben is, ha az MNE úgy döntött, hogy a f ődokumentum részeként kezeli az ország-
specifikus dokumentációt. 
7. Az egy vagy több tagállamot érint ő, ellenőrzött ügyletekre vonatkozó ország-specifikus 
információkat és dokumentumokat az összes  érintett tagállam ország-specifikus 
dokumentációjának vagy a közös f ődokumentumnak kell tartalmaznia. 
8. Az MNE-k számára lehet ővé kell tenni, hogy az ország-spe cifikus dokumentációt egyetlen 
dokumentáció-sorozatban ál lítsák össze (amely az adott ország  összes üzleti vállalkozásáról 
tartalmaz információkat) vagy pedig az adott or szág összes üzleti vállalkozásáról illetve 
tevékenységcsoportjáról kül ön ügyiratot készítsenek. 
9. Az ország-specifikus dokumentációt az érintett  tagállam által meghat ározott nyelven kell 
elkészíteni. 
2. SZAKASZ   
A MULTINACIONÁLIS VÁLLALATOKRA VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS ALKALMAZÁSI 
SZABÁLYOK ÉS KÖVETELMÉNYEK  
10. Az EU TPD használata önkéntes az MNE- csoportok számára. Egy MNE-csoport azonban 
dokumentációs célokból önkénye sen nem csatlakozhat az uni ós transzfer árképzési 
dokumentáció-megközelítéshez és nem is léph et ki abból, hanem konzisztens módon és 
folytonos jelleggel kell alkalmaznia az EU TPD-t az EU-n belül. 
11. Egy EU TPD mellett dönt ő MNE-csoport ezt a megközelít ést általában csoportosan 
alkalmazza az EU-n belüli vállal atokkal folytatott, ellen őrzött ügyletekbe bevont összes olyan 
 
HU 19   HU kapcsolt vállalkozás esetében, amelyre a tr anszfer árképzési szab ályok vonatkoznak. A 31. 
cikkre figyelemmel egy EU TPD mellett dönt ő MNE-csoportnak ezért az 1. szakaszban 
ismertetett dokumentációt az érin tett tagállambeli össz es vállalatára – beleértve az állandó 
telephelyeket – vonatkozóan el kell készítenie. 
12. Amennyiben egy MNE-csoport az EU TPD me llett dönt egy adott pénzügyi évet illet ően, 
az MNP-csoport valamennyi tagj a tájékoztatni köteles err ől adóhatóságát. 
13. Az MNE-nek vállalnia kell a f ődokumentum id őben történ ő elkészítését annak érdekében, 
hogy valamely érintett adóha tóság jogos kérésének eleget tudjon tenni. 
14. Egy adott tagállam adófizet ője EU TPD-jét kérésre hozzáférhet ővé kell, hogy tegye az 
adóhatóság számára, az ügyletek komplex jellegét ől függő ésszerű határidőn belül. 
15. Az adóbevallást készít ő adófizető felel a dokumentáció a dóhatóság általi elérhet őségéért, 
a megfelel ő dokumentáció összeállításának elmulasztá sa esetén pedig szankcióval sújtható. 
Ez az eset áll fenn akkor is, ha csoporton belül egy vállalat egy másik vá llalat nevében készíti 
el és tárolja a dokumentációt. Egy MNE-csoport azzal, hogy az EU TPD alkalmazása mellett 
dönt, kötelezettséget vállal az EU-n belüli összes kapcsolt vállalkozással szemben a 
fődokumentum és a vonatkozó ország-specifi kus dokumentáció nemzeti adóhatóságaihoz 
történő eljuttatására. 
16. Amennyiben az adófizet ő adóbevallásában kiig azítja a függetlenség elve („arm’s length 
principle") alkalmazásából származó, mérleg szer inti nyereségét, be ke ll nyújtania a kiigazítás 
kiszámításának módját bemutató dokumentációt. 
17. Az ügyletek összesítését konzisztens módon, az OECD transzfer árképzési iránymutatásai 
1.42. pontjával (amely lehet ővé teszi azon ügyletek összesíté sét, amelyek olyan szorosan 
kapcsolódnak egymáshoz vagy annyira folyam atosak, hogy nem lehetséges azokat megfelel ő 
módon külön-külön értékelni) összhangban kell végezni. Ezeket a szabályokat ésszer ű módon 
kell alkalmazni, figyelembe véve különösen az ügyletek számát és összetettségét. 
3. SZAKASZ   
A TAGÁLLAMOKRA VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS ALKALMAZÁSI SZABÁLYOK ÉS 
KÖVETELMÉNYEK  
18. Mivel az EU TPD az MNE-cs oport transzeferárainak vizsgá latához szükséges alapvet ő 
információcsomag, a tagállam jogosult arra, hogy hazai jogszabályaiban külön kérésre vagy adóellenőrzés során az EU TPD-hez képest több információt és dokumentumot kérjen be. 
19. A kiegészít ő információk és dokumentumok külön kérésre történ ő benyújtásához 
rendelkezésre álló id őtartamot (ld. 18. pont) eseti alapon kell megállapítani, figyelembe véve 
a kért információk és dokumentumok mennyisé gét és részletességét. Egyedi helyi 
szabályoktól függ ően a határid ő ésszerű (az ügy összetettségét ől függően esetlegesen változó) 
időtartamot kell, hogy biztosítson az adófizet őnek a kiegészít ő információk összeállításához. 
20. Az adófizet ők elkerülik az együttm űködés hiánya miatti szankciókat abban az esetben, ha 
megállapodtak az EU TPD megközelítés elf ogadásában és külön kérésre vagy adóellen őrzés 
 
HU 20   HU során ésszer ű módon és határid őn belül az EU TPD-n túlmutató, kiegészít ő információkat és 
dokumentumokat szolgáltatnak (ld. 18. pont). 
21. Az adófizet őknek az EU TPD-t – azaz a f ődokumentumot és az ország-specifikus 
dokumentációt – csak az adóellen őrzés kezdetekor vagy külön kérésre kell benyújtaniuk az 
adóhatóság részére. 
22. Ha a tagállam az adófizet őt arra kötelezi, hogy adóbevallás án kívül transzfer árképzésér ől 
is szolgáltasson információt, ez az információ nem lehet több rövid kérd őívnél vagy 
megfelelő kockázatértékelési formanyomtatványnál. 
23. Nem mindig szükséges lefordítani a doku mentumokat az adott ország nyelvére. A 
fordítással járó költségek és késedelem mi nimalizálása érdekében a tagállamoknak lehet őség 
szerint el kell fogadniuk az idegen nyelv ű dokumentumokat is. Az EU transzfer árképzési 
dokumentációját illet ően a vámhatóságoknak el kell fogadniuk a f ődokumentumot, ha az az 
érintett tagállamok mindegyike számára érthet ő nyelven készült. A f ődokumentum fordításait 
csak akkor kell rendelkezésre bo csátani, ha feltétlenül szükséges és csak külön kérésre. 
24. A tagállamok nem köt elezhetik az adófizet őket a dokumentációnak a csoporthoz tartozó 
vállalatokra vonatkozó hazai jogszabályok követelményeiben megállapított, ésszer ű határidőn 
túli megőrzésére. 
25. A tagállamoknak a hazai és nem hazai ös szehasonlítható adatokat az ügyre vonatkozó 
egyedi tények és körülmények figyelembev ételével kell értékelniük. A pán-európai 
adatbázisokban talált összehasonlítható adatoka t például nem kell automatikusan elutasítani. 
A nem hazai összehasonlítható adatok haszná lata önmagában még nem sújthatja nem-
teljesítés miatti szankcióval az adófizet őt. 
4. SZAKASZ   
A MULTINACIONÁLIS VÁLLALATOKRA ÉS A TAGÁLLAMOKRA VONATKOZÓ 
ÁLTALÁNOS ALKALMAZÁSI SZABÁLYOK ÉS KÖVETELMÉNYEK  
26. Amennyiben egy adott id őszakra vonatkozó dokumentáció kés őbbi időszakokra is 
érvényes és továbbra is a független („arm’s length ”) árképzést bizonyítja , helyénvaló lehet a 
későbbi időszakokra vonatkozó dokumentációban a korábbi dokumentációra hivatkozni, a 
teljes dokumentáció ismételt el őállítása helyett. 
27. A függetlenség („arm’s le ngth”) elvét alkalmazó vállal kozások közötti tárgyalásokból 
származó dokumentumokat (például hitelszerz ődés vagy nagy volumen ű szerződés) nem kell 
mellékelni a dokumentációhoz, ha a dokumentáció olyan megfelel ő információkat tartalmaz, 
amelyek alapján megvizsgálható, hogy alkalmazták -e a független („arm’s length”) árképzést. 
28. A leányvállalat és az anyavállalat által el őállítandó dokumentáció típ usai különbözhetnek 
egymástól, azaz a leányvállalatnak nem ke llene az MNE-csoporton belüli kapcsolt 
vállalkozások közötti összes, ha táron átnyúló kapcsolatra és ü gyletre vonatkozóan információt 
szolgáltatnia, hanem csak a szóban forgó leányvállalat vonatkozó kapcsolatairól és 
ügyleteiről. 
 
HU 21   HU 29. Az adóhatóságoknak az adófizet őre kellene bízniuk, hogy az hol  készíti el és tárolja 
dokumentációját, amennyiben a dokum entáció elégséges és kérésre id őben benyújtásra került 
az érintett adóhatóságoknak. Az adófizet ők számára ezért lehet ővé kellene tenni, hogy 
szabadon megválasszák, központilag vagy decentr alizált formában kívánják-e tárolni 
dokumentációjukat – beleértve az EU TPD-t. 
30. Lehet ővé kell tenni, hogy az adófizet ő szabadon megválaszthassa a dokumentáció 
tárolásának módját – függetle nül attól, hogy az papí r, elektronikus formájú vagy egyéb 
rendszerű – , feltéve, hogy a dokumentáció megfelel ő módon az adóhatóság rendelkezésére 
bocsátható. 
31. Jól indokolt esetekben – pl. ha egy MNE-csoportot decentraliz ált szervezeti, jogi illetve 
működési szerkezet jellemez, vagy pe dig egymástól teljesen eltér ő termékkínálattal és 
transzfer árképzési politikával rendelkez ő több nagy osztályból áll, vagy ha nincsenek 
vállalaton belüli ügyletek, továbbá ha egy nemr égiben beolvadt vállalatról van szó – az MNE-
csoportnak megengedhet ő, hogy egynél több f ődokumentumot állítson össze vagy hogy az 
EU TPD elkészítése alól mentessé get biztosítson egyes csoporttagoknak.  
5. SZAKASZ   
GLOSSZÁRIUM  
MULTINACIONÁLIS VÁLLALAT (MNE)  ÉS MNE- CSOPORT  
Az OECD transzfer árképzési iránymutatásai értelmében: 
– Az MNE egy MNE-csoporthoz  tartozó vállalkozás. 
– Az MNE-csoport két vagy több or szágban telephellyel rendelkez ő 
kapcsolt vállalkozások csoportja. 
SZABVÁNYOSÍTOTT DOKUMENTÁCIÓ  
Egységes, EU-n belüli, a dokumentáci ós követelményekre vonatkozó szabálygy űjtemény, 
amelynek alapján valamennyi tagállami váll alkozás külön és egyedi dokumentációs 
csomagokat hoz létre. Ennek a normatívabb me gközelítésnek a célja egy decentralizált, de 
szabványosított dokumentáció-sorozat létrehozás a, amelynek esetében egy multinacionális 
csoporton belül minden vállalkozás egységes s zabályok figyelembevételével készíti el saját 
dokumentációját. 
CENTRALIZÁLT (INTEGRÁLT GLOBÁLIS ) DOKUMENTÁCIÓ  
Az anyavállalat vagy a vállala ti csoport központja által globális  vagy regionális szinten 
elkészített, egységes, EU-n belül szabványos ított és konzisztens dokumentációs csomag 
(fődokumentum). Ez a dokumentációs csomag szolgálhat a helyi és központi források 
segítségével összeállított ország -specifikus dokumentáció alapjául. 
 
HU 22   HU AZ EURÓPAI UNIÓ TRANSZFER ÁRKÉPZÉSI DOKUMENTÁCIÓJA (EU  TPD) 
Az uniós transzfer árképzési dokumentációs (EU TPD) megközelítés öt vözi a szabványosított 
és a centralizált (integrált globális) dokumentációs megközelítés szempontjait. Egy 
multinacionális csoport szabványosított és konzi sztens árképzési dokumentációt készítene, 
amely két f ő részből állna: i. egy olyan egységes dokum entáció-sorozatból, amely az EU-
csoport valamennyi tagjára vonatkozó közös, s zabványosított információkat tartalmaz (a 
„fődokumentum”), valamint ii. számos szabvá nyosított dokumentáció-sorozatból, melyek 
mindegyike ország-specifikus információkat ta rtalmaz („ország-specifikus dokumentáció”). 
Egy adott országra vonatkozó dokumentáci ó-sorozat az adott országra vonatkozó 
szabványosított, ország-specifikus dokumentációval kiegészített közös f ődokumentumból 
állna. 
A DOCUMENTÁCIÓVAL KAPCSOLATOS SZANKCIÓ  
Amennyiben nem tesznek eleget az EU TPD- nek vagy egy tagálla m hazai dokumentációs 
követelményeinek (attól függ ően, hogy az MNE mely követelményeknek való megfelelést 
választotta), igazgatási (vagy pol gári jogi) szankció kivetésére  kerül sor akkor, amikor az EU 
TPD vagy a tagállam által megkövetelt ha zai dokumentáció adóhatóságnak történ ő benyújtása 
esedékes volt. 
AZ EGYÜTTM ŰKÖDÉS HIÁNYÁVAL KAPCSOLATOS SZANKCIÓ  
Igazgatási (vagy polgári jogi) s zankció kivetésére kerül sor, ha az adóalany az adóhatóság 
külön kérése ellenére elmula sztja az EU TPD-n túlmutató, vagy egy tagállam hazai 
dokumentációs követelményeinek megfelel ő (attól függ ően, hogy az MNE mely 
követelményeknek való megfelel ést választotta) kiegészít ő információk vagy dokumentumok 
időben történ ő benyújtását. 
NYERESÉGKIIGAZÍTÁSSAL KAPCSOLATOS SZANKCIÓ  
A függetlenség elvének („arm’s length principl e") be nem tartása miatt általában állandó 
összegű pótdíj, a transzfer árképzési kiigazítá s bizonyos százaléka vagy adócsökkentés 
formájában vetnek ki szankciót.