[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 19.7.2006

COM(2006) 405 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS AZ EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉKNEK

Éves jelentés a 6–9. Európai Fejlesztési Alap (EFA) 2005. évi költségvetési és pénzgazdálkodásáról {SEC(2006) 977}

TARTALOMJEGYZÉK

1. Bevezetés 3

2. A célkitűzések teljesítése 2005-ben 4

2.1. A programok és projektek minőségének javítása 4

2.2. A programok és projektek végrehajtásának gyorsítása 6

2.3. A legmagasabb színvonalú ellenőrzések alkalmazása 6

3. Pénzügyi helyzet, 6–9. EFA – megállapított, lekötött, elköltött és el nem költött pénzeszközök, 2005 vége (millió EUR, nettó) 7

4. A tevékenységeket jelentősen befolyásoló események 2005-ben 7

4.1. A kötelezettségvállalások késése 7

4.2. Stabex 8

4.3. Gazdálkodási információk 8

4.4. A társfinanszírozás szabályozási korlátai 9

4.5. Belső ellenőrzés 9

4.6. Források 9

1. Bevezetés

A 6–9. Európai Fejlesztési Alap (EFA) 2005. évi költségvetési és pénzgazdálkodásáról szóló éves bizottsági jelentés a 9. Európai Fejlesztési Alapról szóló pénzügyi szabályzat 96., 102. és 135. cikkének követelményeit teljesíti. A 96. cikk (2) bekezdése a következőket mondja ki:

„Az EFA-beszámolóhoz csatolni kell a költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló éves jelentést, amely pontosan meghatározza a következőket:

1) a pénzügyi évre vonatkozó célkitűzések megvalósítása a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban;

2) a pénzügyi helyzet és azok az események, amelyek jelentős mértékben befolyásolták a pénzügyi év folyamán végzett tevékenységeket."

Az Európai Fejlesztési Alap (EFA) a Közösség alábbiakkal folytatott együttműködését finanszírozza:

- a Szaharától délre fekvő afrikai országok és a Cotonou-i Megállapodásban foglalt AKCS–EK partnerséghez tartozó karib-tengeri és csendes-óceáni országok;

- az alkotmányosan a tagállamokhoz tartozó 20 tengerentúli ország és terület (TOT)[1]; valamint

- az Európai Beruházási Bank (EBB) AKCS-államokra vonatkozó programjai.

Az EU AKCS-államokkal folytatott partnerségének alapja a Cotonou-i Megállapodás. A megállapodást 2000-ben írták alá az EU és az AKCS tagállamai, és megegyeztek abban, hogy 2020-ig – lejáratáig – ötévente felülvizsgálják. Az első felülvizsgálatra 2005-ben került sor. Az EU és a tagállamok TOT-jai közötti partnerséget az EU Miniszterek Tanácsa által kiadott külön határozat szabályozza[2].

Vannak ezenkívül olyan, az AKCS-országok fejlesztésére irányuló bizottsági programok, amelyeket a Cotonou-i Megállapodáson kívül, az EU általános költségvetéséből finanszíroznak. Ez a jelentés ezeket a programokat nem tárgyalja. Az említett programok a következők:

- a Bizottság dél-afrikai tevékenységei;

- az élelmiszerellátás biztonságára, a demokráciára, az emberi jogokra és a környezetvédelemre vonatkozó tematikus költségvetési tételek; valamint

- a banántermelőknek nyújtott speciális segítségnyújtási keret. Ezenkívül az Európai Beruházási Bank (EBB) is támogat egyes, az AKCS-államokban folytatott tevékenységeket a beruházási keretből és saját forrásaiból.

Az AKCS-országokra és a TOT-okra vonatkozó uniós fejlesztési szakpolitika és programok kialakításáért és végrehajtásáért az alábbi két bizottsági szervezeti egység felel:

- a Fejlesztési Főigazgatóság dolgozza ki az AKCS-partnerekkel a szakpolitikákat és a programozást;

- A EuropeAid a gyakorlatban valósítja meg a szakpolitikákat: végrehajtja a programokat és a projekteket.

A 9. EFA 2003. április 1-jén lépett hatályba, miután valamennyi tagállam ratifikálta a megállapodást. A Bizottság áthozta a 9. EFÁ-ba a korábbi EFÁ-k kintlévőségeinek egyenlegét. A 9. EFA 2007. decemberében jár le.

2. A 2005. ÉVI CÉLKITűZÉSEK TELJESÍTÉSE

A Bizottság 2005-re az EFÁ-k tekintetében olyan célokat tűzött ki, valamint olyan teljesítménymutatókat és mennyiségi célokat határozott meg, amelyek mutatják az alábbi területeken elért fejlődést:

- a programok minősége;

- a végrehajtás gyorsasága és hatékonysága; valamint

- az ellenőrző rendszerek működése.

2.1. A programok és projektek minőségének javítása

A Bizottság 2005-ben fokozta az új programok minőségének javítására tett erőfeszítéseit. Javaslatokat nyújtott be minőségtámogató csoport (QSG) létrehozására, amely a EuropeAid, a Fejlesztési Főigazgatóság és szükség esetén más főigazgatóságok tisztviselőiből áll, és szakmán belüli értékelést végez. A QSG ezt az értékelést a bizottsági finanszírozási határozat meghozatalát megelőzően végzi – először a programmeghatározás szakaszában, azaz a projektirányítási ciklus kezdetén, majd később a technikai megvalósítás szakaszában. 2005-ben a 35 QSG-ülésen összesen több mint 3 800 millió EUR értékű programot értékeltek.

A Bizottság 2005-ben a millenniumi fejlesztési célok (MDG) teljesítése érdekében növelte az oktatási, egészségügyi, infrastruktúra- és a költségvetési támogatási EFA-beruházásokat. Ezenkívül további olyan területekre irányított EFA-forrásokat, ahol előrelépésre van szükség a millenniumi fejlesztési célok elérése érdekében: ilyen a demokrácia, a jogállamiság, a kormányzás és a mezőgazdaság.

A Bizottság 2005-ben az EFA-források legnagyobb részét (36 %-át) az alapvető szociális szolgáltatások – az oktatás, az egészségügy, a tiszta víz és az alapvető higiénés feltételek – biztosítására fordította. Ezek a millenniumi fejlesztési célok elérésének nélkülözhetetlen kellékei. Jelentős forrásokat biztosított továbbá a költségvetés és a fizetési mérleg támogatására (az adatok az élelmiszerellátás biztonságára irányuló és Stabex-műveleteket is magukban foglalják), valamint a közlekedésre, a hírközlésre és az energiára. E területek együttesen az EFA teljes kötelezettségvállalásainak 84 %-át tették ki.

EFA-kötelezettségvállalások és kifizetések OECD/DAC ágazatonként (millió EUR, bruttó)[3] |

Ágazat | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |

millió EUR | a teljes összeg %-ában | millió EUR | a teljes összeg %-ában |

Oktatás, egészségügy, víz, alapvető higiénés feltételek | 1 252 | 36% | 711 | 29% |

A költségvetés és a fizetési mérleg támogatása[4] | 858 | 24% | 628 | 26% |

Közlekedés, hírközlés, energia | 839 | 24% | 584 | 24% |

Mezőgazdaság, halászat, kereskedelem, ipar, turizmus | 194 | 6% | 214 | 9% |

Környezetvédelem, egyéb átfogó problémák | 164 | 5% | 72 | 3% |

Egyéb, beleértve az újjáépítési támogatást | 205 | 5% | 248 | 9% |

Részösszesen | 3 511 | 100% | 2 456 | 100% |

AKCS-EU békefenntartási mechanizmus[5] | 88 |

Összesen | 3 511 | 2 544 |

2005. évi globális kötelezettségvállalások (millió EUR, bruttó) | 2005. évi kifizetések (millió EUR, bruttó) |

[pic][pic]

A Bizottság a támogatások fenntarthatósága és hatékonyságának növelése érdekében folytatta a makrogazdasági költségvetési támogatást (más néven általános költségvetési támogatás) és az ágazati politikai támogatási programokat. Az általános költségvetési támogatásra és az ágazati politikai támogatási programokra irányuló EFA-kötelezettségvállalások aránya tovább nőtt: a 2004. évi 18 %-ról 2005-ben 32 %-ra. A Bizottság az alábbi támogatásokat hagyta jóvá:

- általános költségvetési támogatás 13 országban 705 millió EUR értékben;

- ágazati politikai támogatási programok 9 országban 416 millió EUR értékben.

2.2. A programok és projektek végrehajtásának gyorsítása

A Bizottság 2005-ben még gyorsabban hajtotta végre a programokat. Ezt mutatja a kötelezettségvállalások és kifizetések nagy aránya.

Az EFA fő teljesítményadatai 2001 és 2005 között (millió EUR, bruttó)[6] |

2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 |

Globális kötelezettségvállalások | 1 927 | 2 125 | 3 769 | 2 648 | 3 511 |

Egyedi kötelezettségvállalások | 2 488 | 2 436 | 3 062 | 3 038 | 3 057 |

Kifizetések | 1 779 | 1 922 | 2 345 | 2 464 | 2 544 |

A Bizottság 2005. évi globális kötelezettségvállalásai 33 %-kal haladták meg a 2004. évieket. A minőség biztosítását a minőségtámogató csoport segítette, miközben a jóváhagyott műveletek mértéke folyamatosan nőtt.

A Bizottság, miután pénzügyi kötelezettségvállalásokat tesz egy program tekintetében (globális kötelezettségvállalások), a végrehajtó jogalanyokkal (kormányok, vállalkozások, nem kormányzati szervezetek, nemzetközi szervezetek) szerződéseket kell aláírnia (egyedi kötelezettségvállalások), majd folyósítja azoknak a pénzeszközöket (kifizetések). A Bizottság egyedi kötelezettségvállalásai 2005-ben az eddigi második legnagyobb összeget érték el (3 057 millió EUR), kifizetései pedig az eddigi legmagasabbak lettek (2 544 millió EUR).

2.3. A legmagasabb színvonalú ellenőrzések alkalmazása

Az EFÁ-ra saját pénzügyi szabályzata irányadó[7]. A Bizottság a felelősségek egyértelmű megosztásával biztosítja a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást és a megfelelő elszámoltathatóságot. Míg egyes munkatársak egy adott program irányításával foglalkoznak, mások a program pénzügyi ellenőrzését végzik, és biztosítják, hogy megfeleljen a rendeletnek.

A pénzügyi szabályzat az alábbi módon osztja meg az alap igazgatásának feladatát az engedélyezésre jogosult tisztviselő és a számvitelért felelős tisztviselő között:

- az engedélyezésre jogosult tisztviselő a szabályzat 2. szakasza alapján látja el feladatát;

- a számvitelért felelős tisztviselő pedig a Bizottság költségvetési szervezeti egységének tisztviselője, aki a szabályzat 3. szakaszának szabályai szerint jár el.

Az EFA saját elszámolási rendszerrel is rendelkezik, amelyet a Bizottság jelenleg az eredményelszámolás-alapú számvitelre (ABAC) való áttéréssel korszerűsít.

Előrelépés történt a EuropeAid fő belső ellenőrzési célkitűzései terén, amelyek a nyilvántartásra és a Stabex-re terjedtek ki. Az EFA-programokért felelős főigazgatóság sikeresen vezette be a pénzügyi, illetve a nem pénzügyi dokumentációra vonatkozó új nyilvántartó rendszerét.

3. Pénzügyi helyzet, 6–9. EFA – megállapított, lekötött, elköltött és el nem költött pénzeszközök, 2005 vége (millió EUR, nettó)

Az alábbi táblázat az AKCS-országokban és a TOT-okban folyó programokra, valamint az Európai Beruházási Bank beruházási keretére megállapított pénzeszközöket mutatja. A 9. EFÁ-ből származó, beruházási keretre vonatkozó pénzeszközöket az EBB tünteti fel külön pénzügyi kimutatásaiban.

Az AKCS-államoknak (az EFÁ-ból) megállapított pénzeszközök[8] | Lekötött pénzeszközök | Elköltött pénzeszközök | Rendezetlen pénzeszközök/kötelezettségvállalások |

6–8. | 9. | 6–8 összesen. | Le nem kötött pénzeszközök | El nem költött kötelezettségvállalások (RAL) | Fennmaradó el nem költött pénzeszközök összesen |

a | b | c (a+b) | d | e | f (c-d) | g (d-e) | h (f+g) |

29 512 | 14 943 | 44 455 | 38 727 | 28 403 | 5 728 | 10 324 | 16 052 |

4. A TEVÉKENYSÉGEKET JELENTőSEN BEFOLYÁSOLÓ 2005. ÉVI ESEMÉNYEK

4.1. A kötelezettségvállalások késése

2005-ben is problémát okozott, hogy a globális kötelezettségvállalások egyenlőtlenül oszlottak el az év során. A Bizottság szeptemberig a tervezett 55 %-kal szemben csupán a teljes összeg 38 %-ára vállalt kötelezettségeket. Ezért a EuropeAid az eddiginél szigorúbban ellenőrzi a folyamatos projektellátottságot, és a minőségtámogatási csoport segítségével nemcsak a minőség támogatását biztosítja, hanem a határidők betartását is.

4.2. Stabex

A Bizottság 2005-ben jelentős lépéseket tett a Stabex-szel kapcsolatos rendezetlen kérdések megoldására[9], de ennek eredménye csak 2006-ban és 2007-ben várható. A Bizottság tisztázta a jogi és költségvetési kérdéseket a fennmaradó Stabex-kötelezettségvállalások folytatódása érdekében.

A Bizottság a fennmaradó Stabex-alapokat teljes egészében a kölcsönös kötelezettségvállalási keretek (FMO) útján kívánja lekötni a kedvezményezett országoknak. A tervezett határidők a következők:

- FMO-k jóváhagyása: 2007 vége

- szerződéskötés – 2008 vége

- folyósítás – 2010 vége.

A Stabex-alapok ellenőrzésére a Bizottság elkülönített számlákat működtet. A Stabex-alapokat a főszámláról Európában működő „biztonsági számlákra" helyezi, amelyeket a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője kezel. A követelmények teljesülése esetén a Bizottság a pénzeszközöket olyan, két aláíróhoz kötött számlákra utalja, amelyeket a kedvezményezett ország nemzeti engedélyezésre jogosult tisztviselője (NAO) és a Bizottság küldöttségvezetője közösen kezel.

A Bizottság különös fontosságot tulajdonít a két aláíróhoz kötött Stabex-számlákról szóló jelentéseknek. Ezért 2005-ben felhívta a nemzeti engedélyezésre jogosult tisztviselők figyelmét, hogy a Cotonou-i Megállapodás értelmében rendszeresen jelentést kell készíteniük a Stabexről. A Bizottság ezenkívül általános Stabex-koordinátort nevezett ki egy tisztviselő személyében, és 2007 márciusában adatbázist kíván létrehozni a Stabex-számlák pontosabb követésére. A küldöttségeknek továbbá a külső támogatások kezeléséről szóló, évente kétszer benyújtandó jelentésükben kimutatást kell készíteniük a Stabex számlák helyzetéről.

A 7. mellékletben megtalálható a két aláíróhoz kötött Stabex-számlákra vonatkozó mérlegek és műveletek kimutatása a 2005. december 31-i állapotnak megfelelően, valamint az esedékes jelentések felsorolása.

4.3. Gazdálkodási információk

A Bizottság gazdálkodási információs eszközei – a CRIS és az OLAS – még nem biztosítanak elegendő információt a gyors és pontos EFA-előrejelzésekhez és az EFA teljesítménymutatóinak ellenőrzéséhez és jelentéséhez. Ez részben a hiányos bemeneti adatoknak tudható be. A Bizottság dolgozik az OLAS rendszert helyettesítő CRIS-EDF rendszer bevezetésén, és új számviteli rendszert (ABAC) is tervez. Megerősíti a CRIS-EFA képzést is.

4.4. A társfinanszírozás szabályozási korlátai

Az EFA pénzügyi szabályzata korlátozza a társfinanszírozási műveletekben való részvételt, ezért a Bizottság igyekszik keresztülvinni a pénzügyi szabályzat és a 9. EFÁ-ra vonatkozó belső megállapodás gyorsított felülvizsgálatát.

4.5. Belső ellenőrzés

A EuropeAid 2005-ben földrajzi igazgatóságaira bízta az utólagos ellenőrzéseket. Az AKCS-igazgatóság e feladatra 2005 szeptemberében új alkalmazottakat vett fel.

Az igazgatóság részletes kockázatelemzést is végzett a reprezentatív mintavétel módszerével. Ennek alapján elkészítette a 2005. évi ügyletek utólagos ellenőrzésének cselekvési tervét, és célul tűzte ki a 2005 januárja és szeptembere közötti ügyletek 3 %-ának részletes felülvizsgálatát. A cselekvési terv végrehajtása e jelentés benyújtásakor (2006. május) a következőképpen nézett ki:

2005. január és szeptember vége közötti ügyletek utólagos ellenőrzése – 2006. májusi állapot |

Ügyletek száma | A 2005. január és szeptember vége közötti összes ügylet százalékában |

A 2005. január és szeptember vége közötti összes ügylet | 19 500 | 100% |

Ellenőrizendő ügyletek | 590 | 3% |

Ellenőrzött ügyletek (befejeződött/folyamatban) | 307 | 1,5% |

Az igazgatóság nem valósította meg a 2005-re kitűzött 3 %-ot, mivel a cselekvési terv bevezetése a vártnál több időt vett igénybe. E jelentés benyújtásáig (2006. május) az igazgatóság mindössze a vizsgálatra kijelölt 2005. évi ügyletek 52 %-án végzett utólagos ellenőrzést.

A EuropeAid a 2004. és 2005. évi utólagos ellenőrzések végrehajtásában szerzett tapasztalatok alapján határozza meg a 2006. évi cselekvési tervet, amely az alábbi két területen jelent újítást:

- az egyes ügyletek ellenőrzésének kiterjedése és

- az utólagos ellenőrzésre kijelölt ügyletek száma.

4.6. Források

Az EFA-alapok kezelésében a Bizottságot a EuropeAid-központ és a küldöttségek munkatársai segítik. A EuropeAid 2005. márciusi átszervezése óta személyzeti kapacitásának felső határán működik, 2005 végén összesen 194 fővel dolgozott. Ezenkívül márciustól az év végéig számos középvezetői szintű változás is történt az EFA irányításában.

Következésképpen a Bizottságnak egyes tevékenységeket hátrább kellett sorolnia, és így némi csúszás merült fel például az alábbi területeken:

- a belső és külső internetes oldalak frissítése;

- a Stabex-programok ellenőrzése; valamint

- az utólagos ellenőrzések elvégzése.

Az EFA-alapok kezelésében az alábbi EuropeAid igazgatóságok is részt vesznek erőforrásaikkal:

- a műveletek minőségtámogatási igazgatósága, amely segít a programok előkészítésében, ellenőrzésében és értékelésében;

- további két igazgatóság, amely általánosabb támogatást és erőforrásokat biztosít a EuropeAid műveleteihez.

A technikai melléklet 8. pontja részletesebben bemutatja az AKCS-küldöttségek rendelkezésére álló erőforrások helyzetét, miután a EuropeAid befejezte a decentralizációs folyamatot.

A EuropeAid erőforrásai felhasználásának intenzitását jól mutatja, hogy átlagosan hány főt alkalmaz az általa kezelt tízmillió eurónyi támogatásra. Nehéz pontosan meghatározni az általánosan szükséges személyzet mennyiségét és így a pontos arányt, különösen az EFA-alapok tekintetében. Azonban a teljes EuropeAid tekintetében 2004 és 2005 között 6 %-kal csökkent az arány: 4,8-ról 4,5-re. A Bizottság 2006-ban továbbra is a lehető leghatékonyabban alkalmazza a személyi állományt, és szigorú prioritási sorrendet állít fel.

[1] Az EK-Szerződés II. melléklete 21 tengerentúli országot és területet sorol fel. A Bizottság azonban csak hússzal áll közvetlen kapcsolatban, mivel a tengerentúli társulási határozat Bermudára (saját kérésére) nem vonatkozik.

[2] HL L 314, 2001. november 30.

[3] Az OECD/DAC-nak a jelentéseket bruttó összegben nyújtják be. Az EFA nettó finanszírozás részletei e jelentés technikai mellékletének 6.1 pontja alatt találhatók.

[4] Az ágazatok OECD/DAC általi meghatározása alapján ebbe az ágazatba tartoznak a költségvetés és a fizetési mérleg támogatásán kívül az élelmiszerellátás biztonságára irányuló bizonyos műveletek és egyes Stabex-műveletek is.

[5] A békefenntartási mechanizmus az OECD/DAC meghatározása szerint nem számít hivatalos fejlesztési támogatásnak (ODA).

[6] Ezek az adatok bizonyos Stabex-műveletek átsorolásának figyelembevételével készültek, ezek részletes leírása a 2004. évi EFA költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentésével együtt került benyújtásra. A fenti táblázatban szereplő kifizetések tartalmaznak 4,4 millió EUR összegű Stabex-alapokból történt folyósítást is, bár ezek valójában 2002-ben és 2003-ban történtek.

[7] Megtalálható az alábbi internetcímen: http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/2003/l_083/l_08320030401en00010031.pdf

[8] Figyelembe véve a korábbi EFÁ-kból a 9. EFÁ-ba áthozott összegeket.

[9] A Stabex pénzügyi eszközt a Loméi Egyezmény (186–212. cikk) hozta létre, és célja az AKCS-államok instabil exportbevételeinek ellensúlyozása. A Cotonou-i Megállapodás a Stabex helyett Flex néven új eszközt vezetett be.