GSP+-preferenciákat csak olyan ország kérelmezhet, amely már megerősítette ezt a 27 egyezményt. Emellett a GSP+ kérelmezők kötelező erejű írásos kötelezettségvállalást tesznekaz említett egyezmények megerősítésére és tényleges végrehajtásukra. A kérelmezők fenntartás nélkül elfogadják az említett egyezmények által előírt jelentéstételi és ellenőrzési követelményeket, és vállalják az együttműködést az Európai Bizottság által vezetett uniós ellenőrzési eljárás során.

Az 2014–2015-ös jelentéstételi időszak összesen 14 GSP+-kedvezményezettet érint. Örményország, Bolívia, a Zöld-foki-szigetek, Costa Rica, Ecuador, Grúzia, Mongólia, Pakisztán, Paraguay és Peru 2014. január 1-jén kapott GSP+ státuszt. El Salvador, Guatemala és Panama 2014. február 28-án, míg a Fülöp-szigetek 2014. december 25-én kapott GSP+ státuszt.

2016. január 1-jétől megszűnt Costa Rica, Guatemala, El Salvador, Panama és Peru GSP/GSP+ kedvezményezett státusza, mert kétoldalú kereskedelmi megállapodások alapján preferenciális piacra jutás kedvezményezettjei lettek. 2017. január 1-jétől Grúzia GSP/GSP+-kedvezményezett státusza is megszűnik. A Bizottság 2015. november 25-én határozott arról, hogy Kirgizisztán GSP+ státuszt kap; a határozatot jelenleg az Európai Parlament és a Tanács vizsgálja.

Az alábbi 4. táblázatban GSP+-kedvezményezettek szerinti bontásban szerepel az EU-ba irányuló összes és preferenciális import értéke. Az összes GSP+-preferenciális import értéke emelkedett (2013-ban 5,99 milliárd EUR-ról 2014-ben 6,48 milliárd EUR-ra). Mivel több kedvezményezett is új kereskedelmi megállapodások alkalmazását kezdte meg az Unióval, az általános igénybevételi arány enyhén visszaesett (2013-ban 69,7 %-ról 2014-ben 66,1 %-ra). Tekintettel ezekre az új preferenciális piacra jutási előírásokra, az igénybevételi arány országonként jelentős eltéréseket mutatott. Az alábbi 7. ábra azt mutatja, hogy 2014-ben Pakisztán és a Fülöp-szigetek együttesen a GSP+-preferenciális import 87,8 %-át tették ki.

4.2.GSP+-ellenőrzés

4.2.1.A GSP+-ellenőrzés célja és szándéka

A GSP+-rendszer olyan ösztönzési eszközt jelent, amelynek célja a kedvezményezettek támogatása a 27 nemzetközi egyezmény tényleges végrehajtásában. A GSP rendeletben foglaltak szerint a GSP+-rendszer 10 éves kezdeti időtartamra jön létre (vagyis 2023. december 31-ig alkalmazandó). Ez egy hosszú távú folyamat. Az egyezmények tényleges végrehajtását akadályozó hiányosságok gyakran kapcsolódnak közép/hosszú távú megoldásokat igénylő kérdésekhez. A GSP+-egyezmények a kérdések széles körét ölelik fel, például az emberi jogokat és a munkához kapcsolódó jogokat, a környezetvédelmet, az éghajlatváltozást, valamint a kábítószerek és a korrupció elleni küzdelmet. Emellett a hiányosságok okát gyakran a társadalmi, kulturális, történelmi, biztonsági vagy gazdasági fejleményeket érintő összetett és egymással összefüggő kérdések jelentik. Fejlődő országként valószínűleg valamennyi kedvezményezett tapasztal végrehajtási nehézségeket, különösen rövid/középtávon.

A fentiek alapján a megreformált GSP+-ellenőrzés komoly ösztönzést ad a GSP+-kedvezményezettek részére a végrehajtás és a jelentéskészítés javításához. Ehhez nem csupán rövid távú, hanem közép/hosszú távú elkötelezettség szükséges, amit a GSP+ ellenőrzés maradéktalanul próbál tükrözni.

4.2.1.A nemzetközi normák előmozdítása

GSP+ beleillik a nemzetközi jog végrehajtásának fenntartását és megerősítését célzó uniós kötelezettségvállalásba, amint azt az Európai Unióról szóló szerződés megfogalmazza. Célja annak biztosítása, hogy a kedvezményezettek betartsák az általuk megerősített nemzetközi egyezményekből adódó kötelezettségvállalásaikat. A GSP+-rendszer nem kötelezi a kedvezményezetteket uniós normák elfogadására vagy végrehajtására – a kedvezményezetteknek valójában az említett nemzetközi egyezmények alapján általuk már elfogadott kötelezettségeket kell teljesíteniük.

A Bizottság célja ezért az, hogy egyre szorosabbra fűzze kapcsolatát a vonatkozó nemzetközi szervezetekkel (mint pl. a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetet (a továbbiakban: ILO) és az Egyesült Nemzetek Szervezete (a továbbiakban: ENSZ)) annak érdekében, hogy a GSP+ uniós ellenőrzése és értékelése folyamatosan figyelembe vegye ezek véleményét és tapasztalatát. Fontos a szoros kapcsolat ápolása a nemzetközi szervezetek kedvezményezett országokban létesített helyi irodáival.

Ez a kapcsolattartás különösen fontos, hiszen a GSP+-rendelet VIII. mellékletében felsorolt egyezmények közül soknak hosszú jelentéstételi ciklusa van. ENSZ jelentések például 4–5 évente készülnek, ami hosszabb időszak, mint a GSP+ kétéves jelentéstételi ciklusa. A vonatkozó nemzetközi szervezetekkel történő aktív kapcsolattartás ezért különösen hasznos a jelentéstételi ciklusok között.

Emellett a szervezetek szakértelme is nagyon hasznos lehet a kedvezményezett országokban indított együttműködési projektekhez. A Bizottság és az ILO éppen most indít el egy kapacitásépítő GSP+ kísérleti projektet Pakisztánban, Mongóliában, Guatemalában és Salvadorban. A Bizottság továbbra is szorosan együttműködik majd a nemzetközi szervezetekkel a GSP+ élettartama során, konkrét projektek keretében is.

Végül, a GSP+ útján az EU konstruktív vitákat tud folytatni a kedvezményezettek említett egyezmények szerinti kötelezettségvállalásairól a vonatkozó nemzetközi szervezetekben, például a szabványok alkalmazásával foglalkozó háromoldalú ILO bizottságban vagy az ILO igazgatótanácsában.

4.2.2.A GSP+ ellenőrzési folyamata

A GSP-rendelet fokozott uniós ellenőrzést ír elő a GSP+-kedvezményezettek kötelezettségvállalásainak teljesítését illetően. A Bizottság szolgálatai ezért az Európai Külügyi Szolgálattal (a továbbiakban: EKSZ) együtt kidolgoztak egy strukturált ellenőrzési folyamatot: a folyamatos „GSP+-párbeszédet” a kedvezményezett hatóságokkal, melyet éves témalisták („pontozólapok”) formalizálnak.

Amikor egy kedvezményezett belép a GSP+-rendszerbe, a Bizottság elsődleges értékelést (első hivatalos pontozólapot) készít a kedvezményezett GSP+-kötelezettségvállalásainak teljesüléséről. Ez a hivatalos pontozólap jelzi a nemzetközi egyezmények ellenőrző szervei által feltárt kiugró hiányosságokat. Ezzel elindul a folyamatos GSP+-párbeszéd, amelynek során a Bizottság felhívja a kedvezményezett figyelmét a pontozólapon felsorolt kérdésekre.

Lehetőség szerint a párbeszéd során az EU és a kedvezményezettek között meglevő politikai és intézményi kapcsolatokat is alkalmazzák. A kérdéslista évente frissül, a kedvezményezettek pedig kötelesek komolyan foglalkozni a feltárt problémák megoldásával.

A GSP rendelettel összhangban a GSP+ ellenőrzési folyamat a nemzetközi egyezmények ellenőrző szervein kívül a legkülönbözőbb források (civil társadalom, szociális partnerek, az Európai Parlament és a Tanács) véleményét veszi figyelembe. Emellett a kedvezményezett országokban be vannak vonva a különböző érintettek is – nem csak a központi kormányzat, hanem a helyi és regionális hatóságok, a civil társadalom (pl. szociális partnerek, nem kormányzati szervezetek), a vállalkozói szövetségek és a nemzetközi szervezetek helyi irodái is.