HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 11.10.2005 
COM(2005)482 végleges 
. 
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE 
az Európai Bizottság éves jelentése az Eu rópai Parlamentnek az Európai Iskolák 
rendszerének m űködéséről 
 
HU 2   HU 1. BEVEZETÉS 
Ez az Európai Bizottság els ő éves jelentése az Európai Parlamentnek az Európai Iskolák 
rendszerének m űködéséről. Az Európai Iskolák jöv őbeli finanszírozásáról szóló 2002-es 
Bösch-jelentésben megfogalmazott eu rópai parlamenti felkérést követ ően készült el. Ez a 
jelentés az Európai Iskolák jelenlegi m űködésének f őbb aspektusairól nyújt áttekintést 
(összehasonlító adatokkal a f őbb tendenciák szemléltetéséhez)  a tanulói összetétel, a 
személyzet, a f ő pedagógiai kérdések és a finanszírozá s vizsgálatára helyezve a hangsúlyt. A 
jelentés kiemeli az Európai Iskolák el őtt álló jelent ősebb kihívásokat: a b ővítés 
következményeit, annak szükségességét, hogy az EU-ügynökségek létrehozását figyelembe 
vegyék és az európai érettségi vizsga megszerzésének lehet őségét kiterjesszék, az 
iskolarendszer irányítását, a nagy Európa i Iskolák nehéz helyzetét Brüsszelben és 
Luxembourgban, valamint a kis iskolák jöv őjét, különös tekintettel az 1. kategóriába tartozó 
tanulók nagyon alacsony számára ez utóbbiakban. 
Az Európai Iskolák rendszere im már fél évszázada sikeresen m űködik, magas szint ű oktatást 
biztosítva els ősorban az Európai Unió intézményeiben dolgozó személyzet gyermekei 
számára (2004-ben az Európai Iskolákban ta nulóknak körülbelül 51 %-a EU-intézményekben 
dolgozó személyzet gyermeke volt). A rendszer kormányközi alapon, az összes tagállam és az 
Európai Bizottság által aláírt egyezmény alapján m űködik. A fent említett kormányközi 
egyezmény világosan meghatáro zza az Európai Iskolák célkit űzését, amely „közös oktatás 
biztosítása az Európai Közösségekben dolgozó személyzet gyermekei számára”1. Rajtuk kívül 
„más gyermekek is járhatnak az Európai Isko lákba, az Igazgatótanács által meghatározott 
határokon belül”2. Tekintve az EU-intézmények összete tt szerepét egyrészt, hogy az Európai 
Iskolák rendszere finanszírozásának ma jdnem 60 %-át vállalják, másrészt hogy 
felelősségteljes munkaadóként figyelmet  fordítanak a rendszer hatékony m űködésének 
biztosítására, amely továbbra is a legszakképze ttebb személyzet vonzásának és felvételének 
elsődleges eleme, az intézmények ezekben az években növekv ő érdeklődést mutattak az 
Európai Iskolák iránt. 
Az Európai Parlament által 2002-be n elfogadott Bösch-jelentést követ ően 2004-ben a 
Bizottság az Európai Iskolák rendszerének jöv őjét érintő vitaanyagot terjesztett el ő, amely 
irányítással, finanszírozással és oktatási szolgá ltatásokkal kapcsolatos kérdéseket vet fel. Ez 
az anyag átfogó eszmecserét indított  el az Európai Iskolákat érint ő kérdésekr ől és 
kihívásokról akkor, amikor azok m űködésük második 50. évébe lépnek és el őttük jelent ős 
változások állnak. Az Unió folyamatos b ővítése, Európa-szerte új EU-szervek létrehozása, 
valamint az oktatásra vonatkozó szemléletm ód változásai új kihívásokat támasztanak, 
amelyekkel az Európai Iskolák rendszerének szembe kell néznie, ha az elkövetkez ő 50 évben 
meg akarja őrizni a múltban kialakított úttör ő szerepét. Ebben az öss zefüggésben terjeszti el ő 
a Bizottság els ő éves jelentését az Eur ópai Parlamentnek az Eur ópai Iskolák rendszerének 
működéséről. E jelentés átfogó képet ad a rendszer jelenlegi m űködéséről, és bemutatja a jöv ő 
szempontjából fontos kihívásokat. 
                                                 
1 Az Európai Iskolák alapszabályát meghatározó egyezmény, 1. cikk. 
2 Kivonat az Igazgatótanács határozataiból , hivatkozási szám: 95-D-19, 162. o., a 3. kategóriába tartozó 
gyermekek számát osztályonk ént 20 %-ban határozza meg. 
 
HU 3   HU 2. STATISZTIKAI  ADATOK  ÉS TENDENCIÁK 
2.1. Tanulók 
Jelenleg 13 Európai Iskola3 működik 7 tagállamban. Az összes en 80 nyelvi szekcióban 14 
nyelven történik a tanulók oktatása. Az Európai Iskolák irányító hatósá ga, az Igazgatótanács 
által hozott határozatok alapján az Európai Iskolákban tanuló diákok három kategóriába 
sorolhatók. Az 1. kategóriába tartoznak az EU-intézményekben (és néhány más szervben, 
valamint az Európai Iskolák rendszerében) dolgozók gyermekei. Ők nem fizetnek tandíjat. A 
2. kategóriába azok a diákok tartoznak, akik esetében a szül ők munkaadója egyezményt írt alá 
az Európai Iskolákkal, és az általuk látogatott Európai Iskola teljes összeg ű éves tandíját 
fizetik. A 3. kategóriát azok a diákok alko tják, akik nem tartoznak sem az els ő, sem a második 
kategóriába, és akik felvételét az adott Eur ópai Iskola igazgatója az Igazgatótanács által 
hozott határozatok és szabályok alapján elfogadja. Ők is fizetnek tandíjat, amely részben 
fedezi az egy tanulóra es ő költségeket az adott iskolában. 
Jelen pillanatban megközelít őleg 20 000 diák tanul az Európai Iskolákban. Az elmúlt 3 évben 
17 %-os növekedés volt tapasztalható. E növeke dés hátterében az 1. kategóriába tartozó 
diákok megnövekedett száma (23 %) áll, els ősorban Brüsszelben és Luxembourgban. Az 
alábbi táblázat az össznöveke dést, illetve az 1. kategóriába tartozó diákok számának 
növekedését mutatja be az Európai Iskolákb an. További részletek az 1. mellékletben 
találhatók. 
Brüsszel és Luxembourg nagy Európai Iskolái ban jelenleg 12 000 tanuló, azaz az összes 
Európai Iskolába járó diák 60 %-a. Ezenfelül ezek a nagy iskolák oktatják az 1. kategóriába tartozó diákok 78 %-át, míg a fennmaradó 8 isko lában csak 22 %-os az 1. kategóriába tartozó 
diákok részvétele
4. 
                                                 
3 El őreláthatóag 2009-ben új Európai Iskola nyílik Brü sszelben, így a brüsszeli Európai Iskolák száma 4 
lesz, az összes Európai Iskoláé pedig 14. 
4 A müncheni Európai Iskolában az Európai Szabadalmi Hivatal dolgozóinak gyermekei tanulnak, ők az 
összes Európai Iskolába járó, 1. kategóriába tartozó tanuló 8 %-át képviselik. A varesei Európai Iskola 
az Isprában található Közös Kutatóközpont dolgozóinak gyermekeit oktatja, ők az összes 1. kategóriába 
tartozó tanuló 5 %-át teszik ki. Az Alicantéban és Frankfurtban található új Európai Iskolákban ez az arány 5 %-os. Végül a Culhamban, Bergenben, Molban és Karlsruhéban található 4 kis Európai 
Iskolában együttesen (az utóbbi háromban a Közös Kutatóközpont dolgozóinak gyermekei tanulnak) az 
összes 1. kategóriába tartozó tanulónak kevesebb mint 4 %-a tanul. Tanulók  1995 2001 2004 %-os 
növekedés 1995-től 
 %-os 
növekedés 2001-től 
 
Tanulók 
összlétszáma 15756 16985 19862 26,1 16,9 
1. kategóriába 
tartozó tanulók 8965 10070 12412 38,4 23,3 
 
HU 4   HU Az új tagállamokból érkez ő diákok többsége, ha nem az ö sszes, a brüsszeli, illetve a 
luxembourgi Európai Iskolákban fog tanulni,  ahol a túlzsúfoltság már most jelent ős. Az 
elkövetkez ő években a helyzet elviselhetetlenné válh at, mivel a születések száma rohamosan 
növekszik a személyzet körében. Ezenkívül a brüsszeli és luxembourgi iskolákban 
tapasztalható túlzsúfoltság kedvez őtlen hatással van a tanulók ta nulási környezetére és 
általános jólétére . Ez az iskolai személyzet munkakör ülményeit és az iskolák általános 
hangulatát is befolyásolja. Bár meghozták a sz ükséges döntéseket, és kijelölték a második 
luxembourgi Európai Iskola (Luxembourg II. Mame rben lesz) és a negyedik brüsszeli Európai 
Iskola (Brüsszel IV. Laekenben le sz) helyét, az átadási határid ő ezen iskolák esetében 2008, 
illetve 2009. A brüsszeli Eu rópai Iskolában 2009-ig el őreláthatólag 900 f ővel növekszik majd 
az 1. kategóriába tartozó tanul ók száma, míg a luxembourgiba n 2008-ig 200-zal. A Bizottság 
közbenjár az érintett nemzeti hatóságoknál az iskolák átadási ha táridejének tiszteletben tartása 
ügyében, és továbbra is szigorúan figyelemmel kíséri a helyzetet. 
A kis Európai Iskolákban az elmúlt évekbe n a tanulói összlétszám csökkenése volt 
megfigyelhet ő, és a 3. kategóriába tartozó tanulók felt űnően magas száma arra enged 
következtetni, hogy ezeket az iskolákat els ősorban ezeknek a gyerekekn ek a jelenléte tartja 
fenn (lásd a 2 mellékletet). A kis Európai is kolákban a tanulóknak kör ülbelül 80 %-a a 3. 
kategóriába tartozik. A 3. kate góriába tartozó tanulók tandíjá ból származó bevételek azonban 
az Európai Iskolák költségvetéséne k körülbelül 20 %-át teszik ki. 
2.2. Személyzet 
Az Európai Iskolákban els ősorban (+/-80 %) a nemzeti oktatási minisztériumok által 
meghatározott id őre5 kiküldött tanárok tan ítanak. A tanárok közül néhányat (helyettesít ő 
tanárokat/óraadó tanárokat) , valamint az iskolai adminisztrációs és kisegít ő munkát ellátókat 
az iskolaigazgatók helyben szerz ődtetik. A munkaviszonyr a vonatkozó szabályokat 
körvonalazó, átfogó személyzeti szabályzat kizá rólag a tagországok álta l kiküldött tanárokra 
vonatkozik. Az adminisztrációs és kisegít ő munkát ellátó személyzetre annak az országnak a 
nemzeti rendelkezései érvényesek, ahol az Eu rópai Iskola található. A helyben szerz ődtetett 
óraadó tanárokkal az Európai Iskolák általában egy évre szóló szerz ődést kötnek, ami azonban 
meghosszabbítható. Őket a leadott heti óraszámuk alapján fizetik. 
A tanulók létszámának növekedésével párhuzamosan az Európai Iskolák és a f őtitkársági 
iroda személyzetének száma is megn őtt. Az új tanári helyek t öbbsége, ha nem az összes, a 
bővítés következményeként jött létr e, nevezetesen 3 új nyelvi s zekció (lengyel, cseh, magyar) 
létrehozása révén mind Brüsszelben, mind Luxembourgban. Az alábbi táblázat a 
tanulók/tanárok arányát szemlélteti a különböz ő Európai Iskolákban. 
                                                 
5 Maximum kilenc évre. 
 
HU 5   HU Pupils-Teacher Ratio in the ES in 2004
0246810121416
Alicante
Bergen
Bxl 1
Bxl 2
Bxl 3
Culham
Frankfurt
Karlsruhe
Lux 1
Lux 2
Mol
Munich
Varese
 
Ezen új nyelvi szekciók létrehozásának teljes hatása még nem mérhet ő le, mivel eddig csak az 
óvodai és alsó tagozatos képzés keretébe n valósultak meg. A középfokú képzés lépcs őzetesen 
nyílik meg, és úgy t űnik, hogy az ezen új nyelvi szekciók tanári kara tekintetében a teljes 
hatások csak 2010-ben lesznek érzékelhet őek. Akkorra valószín űleg egy újabb b ővítés 
következtében új tanárokat kell majd alkalmazn i az Európai Iskolákban. A 6 új nyelvi szekció 
megnyitásán kívül (3 Brüsszelben és 3 Luxembourgban) az igényeknek megfelel ően más 
Európai Iskolákba is új tanárokat szerz ődtettek anyanyelvi órák me gtartására a többi 6 új 
tagállam hivatalos nyelvén, amelyek esetében  még nem indultak nyelv i szekciók a diákok 
alacsony száma miatt. 
Az adminisztrációs és kisegít ő munkát ellátó személyzet létszámának szembet űnő növekedése 
a 3 új Európai Iskola (ali cantei, frankfurti és Luxemb ourg II.) 2001-es megnyitásával 
magyarázható. Ezen új Európai Iskolákon kívül, az adminisztrációs és kisegít ő személyzet 
létszámának legjelent ősebb növekedése a 2001–2005-ös id őszakban a müncheni Európai 
Iskolában (37 %-os növekedés a 9,3 %-os tanulóilétszám-növekedéssel összevetve) és a főtitkársági irodában (33,8 %-os növekedés az Európai Iskolák rendszerének 16,9 %-os 
tanulóilétszám-növekedésével összevetve) tö rtént. Az alábbi táblázat 2001 és 2005 
összehasonlító adatait mutatja a személyzet létszámának alakulásában
6. A 3. melléklet további 
információkat tartalmaz, többek között részle tes lebontásban mutatja a tagországok által 
kiküldött tanárok és az admi nisztrációs és kisegít ő munkát ellátók számát az összes Európai 
Iskolában a 2005–2006-os tanévben. A helyben szerz ődtetett óraadó tanárok száma 
megközelít őleg azonos lesz jöv őre, azaz mintegy 430 f ő, azonban a helyi körülményekt ől 
függően (például az osztályok számát befolyás oló tanulóilétszám-változás és/vagy a 
tagországok által kiküld ött tanárok elérhet ősége) ez a szám változhat. 
                                                 
6 A f őtitkárság éves jelentése az Európai Iskolák Igaz gatótanácsának. Hivatkozási szám: 1612-D-2004  
 
HU 6   HU 2.3. Pedagógiai kérdések 
Az Európai Iskolák hírnevüke t az egyedülálló módon és egye dülálló környezetben nyújtott 
többnyelv ű és multikulturális oktatás min őségével vívták ki. Ezenkívül az európai érettségi 
vizsga, azaz az Európai Iskolákban kiállított érettségi bizonyítvány nagy fokú elismerésben 
részesül a tagállamokban, és ilye n bizonyítvánnyal egy tagállam fels őoktatási intézményébe 
pályázó diákra ugyanolyan egye temi felvételi szabályok vonatkoz nak, mint az adott tagország 
állampolgáraira. 
Az európai érettségi vizsgá t tett diákok eredményei évr ől évre javulnak. Az európai érettségi 
vizsgát sikeresen letett diákok, valamint a vizsgán 75 % feletti eredményt elér ők aránya 
jelentősen emelkedett7. Az európai érettségi vizsgát sikeresen letev ők átlagos aránya az összes 
Európai Iskolában 2004-ben 98,1 volt, míg 2000- ben 96,4. Az európai érettségi vizsgákon 
elért átlagpontszám 2004-ben 2 %-kal n őtt, azaz a 2000. évi 74 %-ról a 2004. évi 76 %-ra. 
2004-ben az európai éretts égi vizsgán részt vev ő diákok közel fele ( 49,6 %) 75 %-os vagy 
magasabb pontszámot ért el. Azoknak a diá koknak az aránya, akik 80 %-osnál magasabb 
vizsgapontszámot értek el, 29 %-ra emelkedett. Ezenkívül 3 Európai Iskolában a sikeresen levizsgázottak aránya 2000 óta minden évben 100 %-os. 
Ezen túl a nyelvi szekciók közöt t különbségek tapasztalhatók a sikeres vizsgázók és a jó 
eredménnyel vizsgázók tekintetében. A jelenleg  európai érettségi vizsgát lebonyolító tizenegy 
nyelvi szekció közül hatban a diákok fele jó eredményt (>75 %) ért el 2004-ben, míg a 
fennmaradó öt nyelvi szekció a jó eredménye k tekintetében az á tlagos alatt (49,6 %) 
helyezkedik el. A 4. melléklet az európai érettségi vizsgát sikeresen letev ő diákok arányára és 
eredményeire vonatkozó részleteket mutatja, az 5. pedig iskolánként, nyelvi szekciónként és 
szintenként lebontva szemlélteti a bukási  arányokat az érettségi vizsgát megel őző években. 
                                                
 
7 Az európai érettségi vizsgáról szóló jelentés. Az Európai Iskolák Igazgatótanácsa, 2005. február 1–2. 
Hivatkozási szám: 2004-D-3210 Tagországok 
által kiküldött 
tanárok  Helyben 
szerződtetett 
tanárok  
 Tanárok 
összesen  
 Tanári 
létszám 
növekedése  
 Adminisztrá
ciós és 
kisegítő 
személyzet 
(helyben 
szerződtete
tt) 
 Admini
sztráci
ós és 
kisegít
ő 
szemé
lyzet 
létszá
mának 
növek
edése  
 Tanulói létszám  
 Tanulói 
létszám 
növekedése
 
2001 2005 2001 2005 2001 2005 2005/2001  20
01 20052005/2
001 2001 2005 2005/2001  
1199 1390 311 430 1510 1820 20,5%24
3 311 27,8% 16985 19862 16,9%
 
HU 7   HU Az Európai Iskolákban nyújtott oktatás maga s színvonalának legfrissebb bizonyítéka a 
luxembourgi Európai Iskola eredménye az OE CD 2003-as PISA II. vizsgálatában. A 
vizsgálatban részt vev ő 192 15 éves tanuló (az angol, a fran cia és a német nye lvi szekciókban) 
által elért eredmények valamivel magasabb ak voltak a korosztályuk által a nemzeti 
luxemburgi iskolákban elért eredményeknél. Az  Európai Bizottság most vizsgálja annak 
lehetőségét, hogy a többi Európai Iskola is részt vegyen a 2006-os PISA III. vizsgálatban. A 
Bizottság szolgálatai eze nkívül az érettségit követ ően a diákok fels őfokú tanulmányait 
és/vagy pályafutását, valamint a sikerük, illetve a bukásuk okait felmér ő vizsgálatok 
megszervezését is fontolgatják. 
Az elmúlt néhány évben az iskolaszék számos  tantervet dolgozott ki, illetve korszer űsített az 
Európai Iskolák számára. Különösen sok, a ko rai hetvenes és nyolc vanas években készült 
nyelvi és idegennyelvi tantervet vizsgált felül és hagyott jóvá az Igazgatótanács. Ezenkívül a 
fakultatív tantárgyakr a vonatkozóan különböz ő tanterveket is tökéletesítettek és 
korszerűsítettek. Jelenleg az Európai Is kolák számára elkészített meglév ő tantervek felét 2000 
és 2005 között írták vagy újraír ták. Ennek ellenére még mindig számos, a 80-as években 
készült tanterv van használatban. Az Európa i Iskolák tanterveiben új elem a tanulási 
nehézségekkel vagy különleges igényekkel rendelkez ő tanulók segítésére kidolgozott 
tantervek. 
Az Európai Iskolák a tanulási nehézségekkel küzd ő és/vagy hátrányos helyzet ű tanulók 
számára különböz ő tanítási támogatást és egyéni se gítséget kínál. A különleges oktatási 
igényekkel rendelkez ő és tanulássegítést igényl ő tanulók számára kidol gozott szakpolitikák 
értelmében ezeket a gyerekeke t integrálni kell az osztályba, és számukra lehet ővé kell tenni, 
hogy kognitív szinten aktívan részt vegyenek a csoportos tevékenységek néhányában. Minden 
erőfeszítés ellenére azonban vannak olyan eset ek, amikor az Európai Iskolák nem képesek a 
tanulók konkrét igényeit kielég íteni. A Bizottság eltökélten kiáll a különleges igényekkel 
rendelkez ő tanulóknak nyújtott támogatás mellett. A támogatásnyújtás optimalizálása és a 
kifejtett hatás értékelése érdekében azonban a különleges oktatási igények kielégítését 
szolgáló és tanulássegít ő tantervek hatékonyabb nyomon követést kívánnak. A Bizottság 
felkérte az Igazgatótanácsot, hogy részlete sebb jelentéseket kész ítsen, valamint hogy 
mindegyik Európai Iskolában értékelje a ta ntervek végrehajtását és sikerét.  
A bővítésre és a nyelvi szekció nélküli diákok ér kezésére való felkészülés jegyében további 
különleges tantervek kerültek ki dolgozásra. Az Igazgatótanács nemrégiben olyan tanterveket 
fogadott el, amelyek segítik majd a diákok beilleszkedését olyan nyelvi szekciókba, amelyekben az oktatás nem az anyanyelvükön történ ik. A Bizottság eltökélten támogatja a 
nyelvi szekció nélküli diákok, a különl eges oktatási ig ényekkel rendelkez ő és tanulássegítést 
igénylő tanulók számára kidolgozot t tanterveket, valamint az Európai Iskolák 
költségvetésének növelését az anyagi és humán er őforrások biztosítása érdekében. 
 
HU 8   HU Az Igazgatótanács 1999-ben fogadta el az els ő, a különleges oktatás i igényekkel rendelkez ő 
tanulók számára kidolgozott szakpolitikát, azót a az érintett tanulók száma drasztikusan 
megemelkedett. Az alábbi  táblázat a különleges okt atási igényekkel rendelkez ő tanulók 
számára elkülönített költségvetés ala kulását szemlélteti az Európai Iskolákban8. Kitűnik, hogy 
az ezen tanulók támogatására el különített költségvetés a megfelel ő mértékben emelkedett, és 
jelenleg tanulónként 8 700 euró9. 
Bár a különleges igényekkel, illetv e tanulási nehézségekkel rendelkez ő tanulók számára 
elkülönített pénzügyi források emelkedtek, e ta ntervek végrehajtása változó. Az európai 
ombudsmanhoz eljuttatott panaszok száma ezt a tényt támasztja alá. 
Az Európai Iskolák középfokú oktatási cikl usában a évismétlési arányokra vonatkozó 
vizsgálat10 kimutatta, hogy a legtöbb bukás a középiskola 4. és 5. osztályában történik, amikor 
is a diákoknak sok kötelez ő, magas szint ű tantárgyat kell felvenniük 
természettudományokból, nyelvekb ől és matematikából. Ez a té ny, valamint a lemorzsolódás 
aránya szükségessé teszi a tanulássegítési  politika átdolgozását annak érdekében, hogy 
elkerülhet ő legyen a bukások ilyen magas száma, vala mint hogy az európai érettségi vizsgával 
párhuzamosasn alternatív érettségi bizonyítványhoz vezet ő tanulmányokat lehessen kínálni, 
ahogyan azt a szül ők az elmúlt években kérték. E kérdés megtárgyalására az Ig azgatótanács új 
munkacsoportot hozott létre, els ő alkalommal 2005 szeptemberében ülnek össze. 
2.4. Pénzügyi kérdések 
Az Európai Iskolák költségvetésének finanszí rozása három forrásból történik: a tagállamok 
pénzügyi hozzájárulásából, a 2. és 3. kategó riába tartozó diákok tandíjából származó 
bevételekb ől és az EU-költségvetésb ől kiegyenlít ő hozzájárulás biztosításából. A tagállamok 
oly módon járulnak hozzá az Európai Iskolák költségvetéséhez, hogy az Európai Iskolákba 
kiküldött tanáraiknak fizetik nemzeti fizetésüke t (a nemzeti fizetés és az európai iskolai 
fizetés közötti különbsége t az EU-költségvetésb ől fedezik). 2004-ben a tagállamok 
hozzájárulása az Európai Iskolák teljes költségve tésének mintegy 22 %-át tette ki. A 2. és 3. 
kategóriába tartozó diákok tandíjából származó bevételek 5, illetve 8 %-kal járultak hozzá a 
költségvetéshez. Ezenkívül különböz ő kisebb, az egyes iskolák nak közvetlenül fizetett 
hozzájárulásokból 2 % szár mazott (például a szül ők által fizetett biztosítás, fénymásolási 
költségek stb.). A fennmaradó 56 %-ot a Bi zottság fizette az EU-költségvetésb ől. A müncheni 
Európai Iskola esetében az Európai Szabadalmi  Hivatal tölti be a pénzügyi szerepet, mint 
                                                 
8 A nyelvi szekció nélküli diákok és tanulássegítést igényl ő tanulók számára kidolgozott tantervek még 
annyira újak, hogy nem áll re ndelkezésre összehasonlító adat. 
9 Az Európai Iskolák f őtitkársági irodája által megadott adatok. 
10 Az Európai Iskoláknak egységes szabályaik vannak arra vonatkozóan, hogy milyen feltételek alapján 
lehet egy tanulót megbuktatni. Ezek az Európai Iskolák általános szabályainak 60. cikkében olvashatók. A különleges oktatási igényekkel rendelkez ő tanulók számára elkülönített költségvetési 
tétel alakulása  
Év 2003 2004 2005 2006
ÖSSZESEN (euróban) 1.680.670 2.045.499 2.331.233 2.604.399
Az érintett tanulók 
száma 197 214 273 Kb. 300
 
HU 9   HU ahogy a Bizottság a többi Európai Iskola eset ében. Az EPO pénzügyi hozzájárulása az 
Európai Iskolák rendszeréhez körü lbelül az egész rendszer 7 %-a. 
Az elmúlt évek során az Európai Iskolák rendszere számára el őirányzott összes költségvetés 
nem került teljes kihasználásra,  azaz évi 1–14,4 millió euró közötti összeget nem költöttek el 
(lásd a 6. mellékletet). Bár ez a kihasználatlanság els ősorban a túl magasra becsült 
személyzeti kiadásoknak tudható be, a m űködésre elkülönített költségvetési tételben (pédául 
különleges oktatási igényekkel rendelkez ő tanulókra szánt kiadások, szakért ők bevonása, 
személyzet továbbképzése stb.) a kihasználatlan ság arányait tekintve magasabb, ahogyan azt a 
7. melléklet táblázata is mu tatja. Ezenkívül az Európai Is kolák közötti különbségek mind a 
kezdeti költségvetési igényük, mind a végs ő elköltött összeget illet ően a hatékony és 
eredményes pénzgazdálkodás szempontjából mélyreható elemzést tesznek indokolttá.  
Az Európai Iskolák költségve tésében, valamint a különböz ő hozzájárulások mértékében 
egyenletes éves növekedés tapa sztalható. Az EU-költségvetésb ől a Bizottság által kezelt 
támogatás az 1995. évi 81,6 millió euróról 2004-ben 118,4 millió euróra n őtt (45 %-os 
növekedés). Ugyanebben az id őszakban a tanulók száma 33 %-kal n őtt, azaz közel 15 000 
tanulóról majdnem 20 000 tanulóra.  Az iskolák száma az 1995–2004-es id őszakban 9-r ől 12-
re nőtt, a főtitkársági iroda költségvetése pedig ugyanebben az id őszakban több mint 
kétszeresére emelkedett, azaz az 1995-ben el őirányzott 4 millió euró 2005-ben 8,2 millió 
eurónak felelt meg. A f őtitkársági iroda költségvetésé ben az EU nyújtotta támogatás 
körülbelül 80 %-os. A becslések szerinti EU-hozzájárulás az Európai Iskolák költségvetéséhez 2005-re 127 millió euró, ami megfelel a 2004-es összegnek. Az Európai Iskolák 2004-es költségvetéséb ől azonban 14,4 millió euró nem ke rült teljes kihasználásra, 
mivel a szükségletek kisebbek voltak az el őre jelzetteknél. Ezért 2005-ben a 27 millió eurós 
EU-hozzájárulásnak b őven elegend őnek kell lennie az Európai Iskolák szükségleteinek 
fedezésére. Az alábbi táblázat az Európai Iskolá k költségvetésének teljes kiadásait, illetve az 
EU hozzájárulását szemlélteti az elmúlt tíz évben
11. 
                                                 
11 Az Európai Iskolák teljes költségvetése, illetve az EU hozzájárulása 2000-ben és 2001-ben szokatlanul 
magas volt, mivel az Igazgatótanács határozatot hozott letelepedési támogatás fizetésér ől minden 
tanárnak, akik a 2000/2001-es tanévben több mint 9 éve az Európai Iskolákban tanítottak. Az Európai Iskolák pénzügyi ellen őrének megítélése szerint e határozat ebben a két évben 35 millió euróval terhelte 
meg az Európai Iskolák költségvetését, de egyben a rákövetkez ő évek költségvetését évi 4–5 millió 
euróval csökkentette. 
 
HU 10   HU Evolution of ES budget 1995-2004
050100150200250
1995
1996
1997
19981999
2000
20012002
2003
2004MillionsCommission
subvention
Total budget of ES
 
Az EU-intézmények növekedésével párhuzamosan növekszik az ott dolgozók száma is, ami 
alapján joggal lehet következtetni az Eur ópai Iskolák költségvetésének növekedésére. 
Mindennek ellenére nincs egyértelm ű kapcsolat egy Európai Is kolákban az 1. kategóriába 
tartozó tanulók számának növekedése és az is koláknak nyújtott EU-támogatás mértéke között, 
ahogyan azt az alábbi táblázat is szemlélteti. Va lójában a nagy Európai Iskolák százalékosan 
kevesebb EU-támogatást kapnak, mint azt az 1. ka tegóriába tartozó tanulók százalékos aránya 
megkívánná, míg a kis Európai Iskolák százalékosan sokkal több EU-támogatást kapnak, mint amennyit az 1. kategóriába tartozó tanulók százalé kos aránya alapján kapniuk kellene. Az 1. 
kategóriába tartozó tanulók a Bergenben, Culh amban, Karlsrhéban és Molban található 4 
Európai Iskolában együttvéve 3,8 %-ot tesznek ki  a teljes rendszerben. Ezzel ellentétben az 
EU-hozzájárulás e 4 Európai Iskola költség vetéséhez a rendszernek nyújtott teljes EU-
hozzájárulás 18,8 %-át teszi ki. Az alábbi táblá zatban bemutatott százalékos adatok közötti 
összevetést mind az 1. kategóriába tartozó ta nulók, mind az EU-hozzájárulás vonatkozásában 
az Európai Iskolák rendszerének összes, az 1. ka tegóriába tartozó tanulój a arányával, illetve 
az Európai Iskolák rendszerének költségvetésé hez nyújtott teljes EU-hozzájárulással 
összefüggésben kell értelmezni. 
 
HU 11   HU Az 1. kategóriába tartozó tanulók és az EU-támogatás közötti 
összehasonlítás iskolánként lebontva  
 2003 2004 
 az Európai 
Iskolák 
rendszerében 
az 1. 
kategóriába 
tartozó 
tanulók %-a  az Európai 
Iskolák 
rendszerének 
nyújtott teljes 
támogatás %-a  az Európai 
Iskolák 
rendszerében 
az 1. 
kategóriába 
tartozó 
tanulók %-a  az Európai 
Iskolák 
rendszerének 
nyújtott teljes 
támogatás %-a  
Alicante  2,1 3,1 2,5 4,8 
Bergen 0,9 5,8 0,9 5,4 
Bxl 1 14,5 14,4 14,7 14,4 
Bxl 2 20,7 14,5 20,4 15,0 
Bxl 3 18,4 13,6 18,7 13,2 
Culham 1,0 5,5 0,9 4,7 
Frankfurt 2,1 2,7 2,7 3,5 
Karlsruhe 1,1 3,7 1,0 3,3 
Lux 1 24,5 17,4 19,1 17,1 
Lux 2 0,0 4,8 1,0 
Mol 1,1 6,0 1,0 5,4 
München 8,4 0,9 8,2 0,8 
Varese 5,1 6,8 5,2 6,6 
Főtitkársági 
iroda 5,5 4,8 
Az EU által az Európai Iskoláknak nyújtott pé nzügyi hozzájárulásról, valamint az Európai 
Iskolák költségvetésének alakulásáról b ővebb információk találhatók a 8. és 9. mellékletben. 
Az egy tanulóra jutó költségek és a tanulói  létszám Európai Iskolánként lebontott 2004-es 
adatait az alábbi táblázat szemlélteti12. Az Európai Iskolák mére tük alapján, a nagyobbtól a 
kisebb felé haladva kerültek felsorolásra13. 
                                                 
12 A pénzügyi ellen őr éves jelentéséb ől vett táblázat. Hivatkozási szám: 2005-D-163, 12. o. 
13 A Luxembourg II. Európai Iskolára vonatkozó adatok nem megbízhatóak, azokat nem kell számításba 
venni, mivel ez az iskola 2004-ben csak 4 hónapig m űködött. 
 
HU 12   HU 2004: Cost per pupil (total expenditure) and n° of pupils
02.0004.0006.0008.00010.00012.00014.00016.00018.000
lu b2 b3 b1 mu va ka al cu ff be mo l2Cost per pupil - €
N° of pupils
 
lu = Luxembourg 1; b2, b3, b1 = Brüsszel 2,3,1; mu = München; va = Varese; ka = Karlsruhe; al = Alicante; cu 
= Culham; ff = Frankfurt; be = Bergen; mo = Mol;l2 = Luxembourg 2  
3. AZ EURÓPAI ISKOLÁK EL ŐTT ÁLLÓ F ŐBB KIHÍVÁSOK  
3.1. Bővítés 
Az új nyelvek és a tanulói létszám növekedé se következtében a legutóbbi és az elkövetkez ő 
bővítések újabb terhet rónak az Európai Iskolákra  tovább növelve a rendszer összetettségét és 
méretét. A felülvizsgált becs lések szerint az új tagállamokból  2004 és 2007 között 1 110 diák 
érkezik. Ez els ősorban a brüsszeli (80 %) és a luxembour gi (20 %) Európai Is kolákat érinti. A 
bővítés valószín űleg nem lesz hatással a többi Európa i Iskolára. A 10. melléklet szemlélteti a 
brüsszeli és luxembourgi Európai Iskolákba az elkövetkez ő öt évben érkez ő diákok becsült 
számát, az új tagállmokból érkez ő diákokat is beleszámítva. 
Eddigi intézkedések  
A 10 új tagállamból érkez ő munkavállalók gyermekeinek oktatása ugyanolyan alapon 
történik, mint a régi tagor szágok munkavállalóin ak gyermekeié. Az  Igazgatótanács 
megállapította a nyelvi szekciók létrehozásához  szükséges tanulói létszámot, s amint ez a 
feltétel teljesül, új nyelvi szekciókat lehet nyitni14. Eddig csak lengyel, cseh és magyar nyelvi 
szekció nyílt és csak Brüsszelben és Luxe mbourgban, mivel az új tagállamok közül ezek a 
legnépesebbek, és várhatóan könnyen teljesí tik majd a minimumlétszámra vonatkozó 
feltételeket. 
                                                 
14 Az Európai Iskolák létrehozásának, megszüntetésének és m űködtetésének feltételei (The Criteria for 
Setting up, Closure or Maintenance of European Schools) . Hivatkozási szám: 2000-D-7510, 2. o. (Az 
alsó tagozaton 75, a középfokú oktatási ciklusban 84 tanuló szükséges egy nyelvi szekció 
megnyitásához.) 
 
HU 13   HU A többi 6 új tagállamból15 (Észtország, Litvánia, Lettország, Szlovákia, Szlovénia és Málta) 
érkező tanulóknak még nincs anyanyelvüknek megfelel ő nyelvi szekciójuk, így őket a már 
meglévő nyelvi szekciókba integrálják. Ők túlnyomórészt az angol nyelvi szekciót 
választották, kisebb mértékben a németet és a franciát. Ebb ől következ ően olyan helyzet 
alakult ki Brüsszelben, hogy bizonyos oszt ályokban a diákok egynegyede nem anyanyelvi 
beszélő. 
Két speciális tantervet dolgoztak ki nyelvi külö nórák biztosítására az ilyen helyzetben lév ő 
diákok számára. El őször is az összes 1. és 2. kategóriába  tartozó tanuló anyanyelvi oktatásban 
részesül (maximum heti 5 óra). Ez a lehet őség mindegyik Európai Iskolá ban fennáll és az új 
tagállamokból érkez ő tanulókra is vonatkozik, amennyiben szakképzett tanár áll 
rendelkezésre. Másodszor pedig azok a di ákok, akik nem az anyanyelvüknek megfelel ő nyelvi 
szekcióban tanulnak, mihamarabbi felzárkóztatá suk érdekében korrepetálásra jogosultak az 
adott szekció nyelvéb ől. Mivel ezek a tantervek még kezdeti fázisukban vannak, az érintett 
szekciókban a helyzetet szorosan nyomon kell követni és értékelni. 
A nagy Európai Iskolákban az okt atói munkára gyakorolt hatások  
Ezidáig a b ővítés nem befolyásolta jelent ősen az Európai Iskolák személyzetének létszámát. 
Néhány tanárt szerz ődtettek anyanyelvoktatásra, illetve óraadásra az új nyelvi szekciókban. 
Amikor 2010-re a 10 új tagállamból érkez ő tanulók száma állandósul, valószín űleg egy újabb 
bővítési hullám is lezajlott már. Ennek az Euró pai Iskolák rendszerére gyakorolt hatása még 
nem egyértelm ű; az elkövetkez ő években kerül elemzésre. Az eddigi tapasztalatok azonban 
azt mutatják, hogy egy kis nyelvi s zekció létrehozása is hozzávet őlegesen 15 kiküldött tanár 
szerződtetésével jár. 
3.2. Decentralizáció és az ügynökségek igényei 
Az Unión belül az új ügynökség ek létrehozásakor a legf őbb kihívás az ügynökségekben 
dolgozók gyermekei számára a többnyelv ű és multikulturális oktatás (az Európai Iskolákban 
jellemzővel megegyez ő szintű) biztosítása. A legtöbb ügynökségbe n az ott dolgozók alacsony 
száma nem indokolja új Európai Iskola lé trehozását. Következésképpen új modellek 
kidolgozása szükséges, amelyek al apján az ilyen ügynökségek eltér ő igényei rugalmasan és 
szakszerűen megoldhatók, és amelyek lehet ővé teszik számukra a földrajzi egyensúly 
biztosítását a személyzet szerz ődtetésekor és általában vé ve magasan képzett munkaer ő 
érdeklődésének felkeltését. Ez a feladat nehéz, azokban az esetekben pedig, amikor az 
ügynökség olyan városban található, ahol a közvetít ő nyelvek egyikén sincs oktatás, szinte 
lehetetlen. Még azokon a helyeken is, ahol a nemzeti oktatási rendszer mellett alternatíva 
biztosítható, például magániskolákban, az ügynökségeknek ugyanolyan elbánásban kell 
részesülniük, mint azokon a he lyeken, ahol az Európai Bizotts ág létesítményeiben dolgozók 
gyermekeinek száma alacsony, mégis van Európai Iskola (Culham, Mol, Bergen, Karlsruhe). 
Az alábbi táblázat az EU-személyzet gyermeke inek létszámát mutatja, akik a Culhamban, 
Bergenben, Karlsruhében és Molban található kis Európai Iskolákba jártak a 2003/2004-es 
tanévben16. 
 
                                                 
15 A ciprusi diákok az anyanyelvüknek megfelel ő görög nyelvi szekcióban tanulnak. 
16 A culhami, bergeni, karlsruhei és moli Európai Iskolák adatai a 2003/2004-es tanévre vonatkozó iskolai 
jelentésekb ől származnak. 
 
HU 14   HU Európai Iskola Culham Bergen  Karlsruhe Mol 
Az EU-személyzet 
gyermekeinek létszáma 14 66 83 85 
A más EU-intézményekben, pédául a thesszalon iki CEDEFOP-ban és EAR-ban, a sevillai 
IPTS-ben, illetve majdan a parmai EFSA-ban17 dolgozó tisztvisel ők gyermekeinek létszáma 
ugyanannyi, ha ne m magasabb; az ő számukra többnyelv ű oktatást kell biztosítani. A 11. 
melléklet ügynökségenként lebont ott becsült adatokat tartalm az a gyermekek létszámáról 
2005-ben. 
Az egyre nagyobb mértékben felmerül ő igény kapcsán az ügynökségek jelenlegi (és majdani) 
helyszínein dolgozók gyermekei számára történ ő oktatás biztosítását illet ően, az Európai 
Parlament 2002-ben18 felkérte az Igazgatótanácsot, hogy vizsgálja meg, lehetséges-e az 
európai érettségi vizsga érvényességének kite rjesztése az Európai Iskolákon kívülre, a helyi 
iskolákkal együttm űködve. 2005 áprilisában az Igazgatót anács jóváhagyta az e kérdésben 
tevékenyked ő munkacsoport jelentésében19 bemutatott európai iskol áztatás akkreditálásának 
és központi elemeinek keretrendszerét. A munkacsoport továbbra is összeül, hogy 
pontosabban meghatározza ezen együttm űködés eljárási módját, valamint hogy felmérje az 
ezzel járó költségeket. Megfelel ő előkészítést és az Igazgatótanács beleegyezését követ ően 
előreláthatólag felkérik majd  az EU-intézményeket, hogy nyújtsanak pénzügyi támogatást az 
EU-személyzet gyermekei  számára ilyen „együttm űködő/akkreditált” iskolákban zajló 
oktatáshoz. 
Az Igazgatótanács határozata eredményeként három helyen – Parmában (Olaszország), 
Dunshaughlinban (Írország) és Heraklionban (Görögország) – a nemzeti hatóságok az új értékelési eljárást alkalmazzák annak érdekében, hogy az általuk nyújtott (vagy nyújtandó) oktatás megfeleljen az európai iskoláztatás szám ára állított feltételeknek. Mindhárom nemzeti 
hatóság vállalta, hogy speciális többnyelv ű képzést (európai iskolá ztatás) nyújt a területükön 
munkát vállaló EU-személyzet gyermekei számára. A megvalósítás módja az ügynökség 
méretétől és a diákok számától függ (lásd a 12. mellékletet). El őreláthatólag az Igazgatótanács 
olyan döntést hoz majd, melynek értelmében  az európai iskoláztatás módszereit követ ő 
iskolákba járó diákok európai érettségi vizsgát tehetnek majd
20. Amikor majd az összes, 
európai iskoláztatásban részesül ő diák európai érettségi vizsgát tehet, remélhet őleg egyrészt 
megtérülnek a területükön új, magas színvonalú iskola létrehozásába jelent ős pénzügyi és 
humán er őforrást fektet ő nemzeti hatóságok er őfeszítései, másrészt lehet ővé válik, hogy az 
EU költségvetése az Európai Iskol ák egyezményében meghatározott f ő prioritásra irányuljon, 
azaz az EU-személyzet gyermekeinek oktatására. 
                                                 
17 A személyzet szerz ődtetésének befejeztével a parm ai EFSA-ban dolgozó tisztvisel ők gyermekeinek 
létszámát több mint 200-ra becsülik. 
18 Bösch-jelentés (VÉGLEGES A5-0395/2002) Az Európai Iskolák jöv őbeli finanszírozása, 
(2002/2083(INI)) 
19 A Troika II. munkacsoport jelentése az európai érettségi vizsgáról és a többi iskolával való 
együttműködésről. Ref 2005-D-342-en-4 
20 Ez magával vonhatja az egyezmény módosítását. 
 
HU 15   HU 3.3. Igazgatás 
Az Európai Iskolák egyik kulcsfontosságú és dönt ő eleme az igazgatás, azaz irányításuk 
zökkenőmentessége és hatékonysága. Az  eredetileg egy luxembourgi  iskolára és négy nyelvi 
szekcióra, valamint az akkori 6 tagállam képvisel őiből álló Igazgatótanácsra kidolgozott 
rendszer ma 80 nyelvi szekcióban, 14 különböz ő nyelven, 13 iskolában, 7 tagállam területén 
működik. Az Igazgatótanács és el őkészítő bizottságai jelenleg  29 tagból állnak: a 
tagállamokat 25-en képviselik (hamarosan többen), valamint az Európai Szabadalmi 
Hivatal21, a szülői munkaközösség, a tanári munkaközösség és az Európai Bizottság egy-egy 
képviselője. 2002 októberében az Európai Iskolák új e gyezménye lépett hatályba, és azóta a 
legtöbb határozathozatalhoz elegend ő a kétharmados többség. Az elmúlt két év tapasztalatai 
azonban azt mutatják, hogy az egyhangú szavazásról való áttérés nem könnyítette meg a határozathozatalt az Igazgatótanácson belül. Az Európai Iskolákról szóló bizottsági 
közlemény [COM(2004)519 végleges] javaslata szer int az iskolai igazg atás részére nagyobb 
helyi autonómiát kell biztosítani. A megnöve kedett autonómiát azonban magasabb fokú 
elszámoltathatóságnak kell kísérnie, és az iskolák m űködésének értékelését rendszeresen el 
kell végezni. 
Az Igazgatótanács, azaz a legf őbb döntéshozó testület mellett az Európai Iskolák 
rendszerében számos bizottsá g, munkacsoport, albizottság m űködik központi és helyi szinten. 
Ezek között több el őkészítő bizottság található: három iskolaszék
22, három tanári bizottság23, 
az igazgatási és pénzügyi bizottság24, különböz ő más, az Igazgatótanács által létrehozott ad 
hoc munkacsoportok, valamint mindegyik Európai Iskola igazgatási tanácsa, amelyek 
évenként háromszor üléseznek. Ezek a bizotts ágok kisebb irányítási kérdésekben véleményt 
nyilvánítanak, illetve szakért ői tanácsot adnak az Igazgatótanácsnak, így könnyítvén annak 
munkaterhét. A Bizottság Európai Iskolákért felel ős tisztvisel ői, akik csak a gy űlések egy 
részén képviseltetik magukat, 2004-ben 130 ülésnapon vettek részt. 
Egy munkacsoport, amely 1995-ben azt  a feladatot kapta, hogy korszer űsítse az Európai 
Iskolák általános szabályait, a felülvizsgált szabályokat csak ebben az évben mutatta be Az 
Igazgatótanács által hozott határozatok eg ységesítése még nem ért a végére. Az 
Igazgatótanács határozatainak legutolsó kivonata 1995-ben jelent meg, és a legtöbb 
dokumentum, többek között az Igazgatótanács hatá rozatai még nem kerültek fel az internetre. 
Mind az Európai Parlament, mind a Bizotts ág az Európai Iskolák rendszerének nagyobb 
átláthatóságát, valamint az Igazgatótanács jegyz őkönyveinek és határozatainak közzétételét 
kérte. 
                                                 
21 Az Európai Szabadalmi Hivata lnak különleges megállapodása van az Igazgatótanáccsal, mivel a 
müncheni Európai Iskola költségeine k nagy részét a hivatal finanszí rozza oly módon, ahogy a Bizottság 
finanszírozza a többi Európai Iskolát, és ezáltal képvisel ői hellyel rendelkezik az Igazgatótanácsban. 
22 Egy az óvodai és alsó tagozatos képzésre, egy a kö zépfokú képzésre és egy közös, amely a tagállamok 
egy-egy képvisel őjéből áll. 
23 Egy az óvodai és alsó tagozatos képzésre, egy a középfokú képzésre és egy közös, amely szükség 
szerint az összes szakfelügyel őből, igazgatóból és igazgatóhelyettesb ől áll, valamint a szül ők, tanárok, 
diákok és a Bizottság képvisel őiből. 
24 Ez a bizottság a tagállamok képvisel őiből áll (általában a pénzügyminisztériumból), valamint az 
igazgatóból, a szül ők, a tanárok, a diákok és a Bizottság képvisel őiből. 
 
HU 16   HU A meglév ő bizottságok nagy száma ellenére a diákok és a szül ők még nem részesülnek 
egyértelm ű jogorvoslati eljárásban az iskolák, illetve az Igazgatótanács határozataival 
szemben. Az Európai Iskolák rendszerébe tart ozik a felülbírálati bizottság, amellyel a 
rendszerbe tartozók kapcsolatba léphetnek. Ez  a bizottság azonban 2004-ben bejelentette25, 
hogy csak az Európai Iskolá k személyzetét érint ő igazgatási ügyeket képes kezelni. 
Ennélfogva a diákok áthelyezésére, a különleges oktatási igényekkel rendelkez ő tanulók 
felvételére, a fegyelmi bizottsá gok határozataira, a tandíj emelés ére és az eur ópai érettségi 
vizsgán elért eredményekre irányu ló fellebbezéseket elutasították. Ez súlyos bírálatot váltott 
ki, és az érintettek bizonyos ügye kben a nemzeti bíróságokhoz fordultak. 
Annak ellenére, hogy a Bizottság a 29 szavazatból csak eggyel re ndelkezik, és ezért hatásköre 
is korlátozott, a szül ők és az EU személyzete gyakran vonják felel ősségre az Igazgatótanács 
vagy az iskolaigazgatók által hozott döntés ekért. Néhányan az Európai Ombudsmanhoz 
fordulnak, aki elismeri ugyan a Bizottság korlá tozott hatáskörét az Igazgatótanácsban, 
többször felkérte a Bizottságot a megfelel ő ügyintézés és az átláthatóság el őmozdítására az 
Európai Iskolákban26. 
3.4. A 3. kategóriába tartozó tanulók és a kis iskolák fenntarthatósága 
Az Európai Iskolák rendszerének  talán legérzékenyebb kérdés e a 3. kategóriába tartozó 
tanulók tandíja. Az Európai Parl ament és a Bizottság arra vo natkozó kérésének adott hangot, 
hogy a tandíjak reálisabban tükrözzék a tényleges költségeket, míg a szül ői, tanári és 
igazgatói képvisel ők a tandíjak emelése ellen érvelnek ar ra hivatkozva, hogy az csökkentené a 
3. kategóriába tartozó diákok s zámát az Európai Iskolákban. 
Az elmúlt három évben a 3. kategóri ába tartozó tanulók tandíja jelent ősen emelkedett. Ez a 
tény néhány Európai Iskolában a 3. kate góriába tartozó tanulók számának enyhe 
csökkenéséhez vezethetett. A brüsszeli iskolák zsúfoltság a is hozzájárult ahhoz, hogy ide 
kevesebb 3. kategóriába tartozó tanulót vettek fel. A 3. kategóri ába tartozó tanulók számának 
enyhe csökkenése ellenére (a 2002. évi 36 %-ról a 2004. évi 32 %-ra) az Európai Iskolák 
költségvetésében a 3. kategóriába tartozó tanulók tandíjából származó bevételek n őttek (a 
2002. évi 6,5 %-ról a 2004. évi 8,4 %-ra). A 2004/2005-ös tanévre a 3. kategóriába tartozó tanulók tandíja a következ őképpen alakult: 2 178 euró az óvodában, 3 028 euró az alsó 
tagozaton és 4 132 euró a középfokú oktatás i ciklusban; 50 %-os kedvezmény jár az 
ugyanabba a családba tartozó második gyerekért, 75 %-os a harmadikért és további 
gyerekekért. 
A Bizottság szilárd meggy őződése, hogy az Európai Iskolákban továbbra is helyet kell 
biztosítani a 3. kategóriába tartoz ó gyerekeknek. Mindazonáltal megfelel ő egyensúlyt kell 
teremteni egy anyagilag állható tand íj biztosítása és az európai adófizet ő által fizetett 
támogatás korlátozása között. Néhány kis Eu rópai Iskolában ez a kérdés még sürget őbb és 
hosszú távon érinti ezen iskolák jöv őjét, mivel az összes tanuló 80 %-a a 3. kategóriába 
tartozik (lásd a 2. és 8. mellékletet). Felül kell továbbá vizsgálni a 3. kategóriába tartozó 
                                                
 
25 A pénzügyi ellen őr éves jelentése, 6. o. 
26 A Bizottság ezzel kapcsolato s dokumentumot terjesztett el ő (Az Európai Iskolák rendszerének fokozott 
átláthatósága és megfelel ő ügyintézése érdekében ja vasolt intézkedések – Proposed Actions for Greater 
Transparency and Good Administration in the European Schools System ) abban a reményben, hogy az 
Európai Iskolák mihamarabb végrehajtják. 
 
HU 17   HU tandíjmentes tanulók magas arán yát a kis Európai Iskolákban, ők részesülnek ugyanis az 
összes Európai Iskolában jóváhagyo tt tandíjmentesség 65 %-ában (882 esetb ől 571).  
A 2000-ben elfogadott Gaignage-jelentés27 rögzíti egy Európai Iskola létrehozásának 
feltételeit, nyelvi szekciónként megjelölve a ta nulói minimumlétszámot, és megállapítja, hogy 
a brüsszeli és luxembourgi Európai Iskolák ki vételével, a tanulók 50 %-ának az 1. kategóriába 
kell tartoznia. Ugyanez a dokumentum le szögezi azt is, hogy egy nyelvi szekció, s őt egy 
Európai Iskola megszüntethet ő, amennyiben „az 1. kategóriába tartozó tanulók alacsony 
száma nem igazolja annak további m űködését”28. A 2002-es Bösch-jelentésben az Európai 
Parlament is kiemelte ezt a kérdést és kérte az Igazgatótan ácsot, hogy tegye meg a szükséges 
lépéseket. Ennek alapján a bergeni, culhami, karlsruhei és moli Eur ópai Iskolákban (ahol a 7 
nyelvi szekcióban az 1. kategóriába tartozó diákok száma csak 17 volt29) 7 nagyon kis nyelvi 
szekció kerül fokozatosan megszüntetésre. 
Mivel hosszú távon ezen iskolák jöv ője a jelenlegi helyzetben re ndkívül aggasztó, az Európai 
Bizottság küls ő vizsgálatot indít e 4 kis Európai Is kola fenntarthatós ágára vonatkozóan. A 
Bizottság 2006-ra készül el a vizsgálat eredményeivel, amelyeket természetesen az Igazgatótanács elé terjeszt. A feladatmeghatározás el őreláthatólag a következ őket foglalja 
magában: a vizsgálat lebonyo lításával megbízott szakért ők meglátogatják a 4 Európai Iskolát 
és találkoznak az iskolai közösség képvisel őivel, szorosan együttm űködnek a Bizottsággal, a 
főtitkárral és a f őtitkársági irodával az adatok és vonatkozó információk érdekében. Az EU-
személyzetnek a 4 érintett Európai Is kolában tanuló gyermekei számára történ ő oktatás 
biztosítását illet ően alternatív megoldásokra tesznek javaslatot, valamint ezen iskolák 
esetleges megszüntetése esetén átmeneti szociális intézkedésekr ől gondoskodnak figyelembe 
véve az érintett diákok nehéz helyzetét  alternatív megoldás találására. 
4. KÖVETKEZTETÉSEK 
Az Európai Iskolák fontos elemét képezik az EU-intézmények szociálpolitikájának és 
megfelelő működésének, mivel hozzájárulnak ahhoz, hogy Európa-szerte a magasan képzett 
munkaerő számára az EU-intézmények hosszú távon  vonzó munkahelyekké váljanak. Az 
Európai Bizottság ezért font osnak ítéli meg, hogy az 1954-es m odellre alapozva az Európai 
Iskolák képesek legyenek sikeresen szembenézni a jöv ő kihívásaival. 
Az elsődleges végs ő érintettek legnagyobb munkaadój aként és az Európai Iskolák 
rendszerének legnagyobb pénzügyi támogatójaké nt a Bizottság kötelességének tartja a 
rendszer m űködésének szigorú figyelemmel kísérésé t, miközben biztosítja, hogy az Európai 
Iskolák továbbra is felkészítsék a fiatalokat az  egyre versenyképesebb, tudásalapú információs 
társadalomra, ugyanakkor jó ár-érték arányt biztosítsanak az EU-intézmények és az európai 
adófizetők számára. Bár az iskolák az egyezmé nyben rögzített kormányközi keretek között 
működnek, a Bizottság a rendszer fejlesztésén ek meghatározásában és támogatásában 
konstruktív partnerként kí ván szerepet játszani. 
                                                
 
27 Az Európai Iskolák létrehozásának, megszüntetésének és m űködtetésének feltételei (The Criteria for 
Setting up, Closure or Maintenance of European Schools) . Hivatkozási szám: 2000-D-7510 
28 Az Európai Iskolák létrehozásának, megszüntetésének és m űködtetésének feltételei (The Criteria for 
Setting up, Closure or Maintenance of European Schools) . Hivatkozási szám: 2000-D-7510, 3. o. 
29 Az Igazgatótanács 2004 januárjában tartott ülésén el őterjesztett dokumentum ( A Gaignage-jelentés 
kritériumainak alkalmazása a n yelvi szekciók vonatkozásában –  Application of the ‘Gaignage’ Report 
Criteria for Language Sections ) melléklete. 
 
HU 18   HU Ebből következ ően a Bizottság 2004 júliusában az Európa i Iskolák rendszerének fejlesztési 
lehetőségeiről szóló közleményt adott ki [COM (2004)519 végleges], amely különösen 
felhívja a figyelmet az igazgatási, pénzügyi és  oktatási ügyek fejlesztésének szükségességére. 
A Bizottság meggy őződése, hogy az Európai Iskolák rendszerének ebben a jelentésben 
bemutatott áttekintése h ű képet ad a rendszer el őtt álló fontos kihívásokról. Az Európai 
Iskolák megalakulásukkor úttör ő szerepet játszott ak ugyan, néhány tényez ő ma 
korszerűsítésre szorul. 50 tanévet követ ően eljött az ideje,  hogy a rendszer m űködését 
felülvizsgáljuk annak érdekébe n, hogy az iskolákban az oktatás színvonalát és természetét 
tovább fejlesszük, az iskolák hatékonyabbak és fokozottan költséghatékonyak legyenek, korszerű és megfelel ő igazgatási rendszert al akítsunk ki, amelyben a f őbb érintettek 
aktívabban részt vesznek, és amely az oktatás ban átláthatóbban és j obb gyakorlatokat követve 
működik. Az els ő éves jelentésre ezért az iskolák jöv őjéről közzétett bizottsági közlemény 
fényében kell tekintetni. Mi ndkét dokumentum a rendszer t ovábbi fejlesztéséhez és 
tökéletesítéséhez szükséges eszközöket tanulmányozza, a nemzeti hatóságokkal és szakértőkkel, valamint az összes, az Európai Iskolák rendszerének m űködésében érintett féllel 
folytatott megbeszélések és tárgyalások keretében. 
 
HU 19   HU ANNEX 1  
Trends in Pupil Numbers in the European Schools 2001-2004  
The Brussels and Luxembourg pup il population is 12012 out of the 19862 in all the ES (i.e. 60%) 
The Brussels and Luxembourg cat 1 population is 9645 out of the 12412 in all the ES (i.e. 78%) Table 1: Total E S population by school and % comparison to total population in all ES  
2001 2002 2003 2004 Difference 
between 
2001 and 
2004  
Schools Pop % of all 
ES Pop. % of all 
ES Pop. % of all 
ES Pop. % of all 
ES Pop. 
Alicante      464 2,55 858 4,52 950 4,78 950 
Bergen  798 4,70 728 3,99 695 3,66 664 3,34 -134 
Brussels I 2411 14,19 2135 11,71 2289 7.21% 2394 7.21% -17 
Brussels II 2845 16,75 2782 15,26 2769 14,59 2917 14,69 72 
Brussels III 1751 10,31 2550 13,99 2592 4,66 2773 4,48 1022 
Culham 913 5,38 903 4,95 884 4,66 889 4,48 -24 
Frankfurt      299 1,64 633 3,33 809 4,07 809 
Karlsruhe  1166 6,86 1176 6,45 1091 5,75 1074 5,41 -92 
Luxembourg I 3702 21,80 3724 20,43 3753 19,77 3101 15,61 -601 
Luxembourg II            827 4,16 827 
Mol 677 3,99 676 3,71 641 3,38 643 3,24 -34 
Munich  1376 8,10 1421 7,80 1455 7,66 1504 7,57 128 
Varese  1346 7,92 1369 7,51 1323 6,97 1317 6,63 -29 
Total 16985 100 18227 100 18983 100 19862 100 2877 
Table 2: Category 1 population by School and % comparison to total population in that school 
2001 2002 2003 2004 2004 
Schools Cat 1 %  Cat 1 %  Cat 1 %  Cat 1 %  Children 
of school 
staff % of 
cat 1 
in ES 
Alicante      119 25.65% 236 27.51% 308 32.42% 50 16,23 
Bergen  123 15.41% 109 14.97 % 107 15.40% 108 16.27% 35 32,41 
Brussels I 1730 71.75% 1470 68.85% 1657 72.39% 1825 76.23% 118 6,47 
Brussels II 2358 82.88% 2311 83.07% 2359 85.19% 2536 86.94% 101 3,98 
Brussels III 1345 76.81% 2051 80.43% 2100 81.02% 2319 83.63% 87 3,75 
Culham 104 11.39% 113 12.51% 113 12.78% 107 12.04% 82 76,64 
Frankfurt      88 29.43 % 238 37.60% 329 40.67% 46 13,98 
Karlsruhe  119 10.21% 121 10.29 % 123 11.27% 130 12.10% 48 36,92 
Lux. I  2773 74.91% 2784 74.76% 2797 74.53% 2372 76.49% 121 5,10 
Lux. II             593 71.70% 27 4,55 
Mol 130 19.20% 143 21.15% 127 19.81% 127 19.75% 37 29,13 
Munich  846 61.48% 915 64.39% 963 67.77% 1018 66.88% 62 6,09 
Varese  542 40.27% 579 42.29 % 585 44.22% 640 48.60% 95 14,84 
Total 10070 59.29% 1080
3 59.27%1140
5 60.19% 12412 62.45% 909 7,32 
 
HU 20   HU ANNEX 2  
Category 3 Pupil Numbers in the European Schools 2001-2004  
2001 2002 2003 2004 
Schools Pop. % Pop. % Pop. % Pop. % 
Alicante      342 73.71% 618 72.03% 639 67.26% 
Bergen  670 83.96% 604 82.97% 579 83.31% 547 82.38% 
Brussels I 652 27.04% 638 29.88% 599 26.17% 532 22.22% 
Brussels II 345 12.13% 331 11.90% 265 9.57% 230 7.88% 
Brussels III 379 21.64% 479 18.78% 455 17.55 % 416 15.00% 
Culham 761 83.35% 734 81.28% 722 81.67% 730 82.11% 
Frankfurt      202 67.56% 373 58.93% 431 53.28% 
Karlsruhe  982 84.22% 968 82.31% 859 78.74% 810 75.42% 
Luxembourg I  704 19.02% 709 19.04% 719 19.16% 577 18.61% 
Luxembourg II             140 16.93% 
Mol 547 80.80% 527 77.96% 501 78.16% 493 76.67% 
Munich  403 29.29% 370 26. 04% 374 25.70% 366 24.34% 
Varese  687 51.04% 664 48.50% 599 45.28% 502 38.12% 
Total 6130 36.09% 6568 36.03 % 6663 35.10% 6413 32.29% 
 
HU 21   HU Table 3: Category 3 population by School and % comparison to total population in that school 
2003/2004 Cat 3 Fee Exoneration in ES
0100200300400500
Alicante
Bergen
Bxl 1
Bxl 2Bxl 3
Culham
Frankfurt
Karlsruhe
Lux 1
Mol
Munich
VareseThousandseuros
 
The data for above graph are taken from the Annual Report of the Financial Controller . Ref # 2005-D-163. 
Tables 1, 2 and 3 are taken from the Annual Report of the Secretary Gener al to the Board of Governors of the 
European Schools . Ref # 1612-D-2004 .
 
HU 22   HU ANNEX 3  
Staffing Levels in the European Schools for 2005-2006  
 
HU 23   HU Alicante
BergenBruxelles1
Bruxelles2
Bruxelles3
Culham
FrankfortKarlsruheLuxembourg1Luxembourg2Mol
München
Varèse
4 3 7,25 5,5 7 3 3,5 4,5 7 3,5 3 7 6,78 14,75 79,78
22 3 , 533323523436 4 4 , 5
11111111211116 2 033765233734450 5 5
11112111 * *1 * *2 * *0 1 2
4 2 , 5 7 , 587343 1 191530 6 81 0 , 5 1 , 7 1 , 5 1 , 5 0 , 51 0 , 8 1 , 511110 1 4
224443 1 , 5 2 , 56 0 , 52 3 , 53 1 , 5 3 9 , 5
Total AAS posts 18 15 32,95 30 30,5 16,5 17 18,8 39,5 21 15 27,5 22,78 28,25 332,78
33333333423330 3 9
68 64 177 188 178 66 58 81 235 52 65 86 100 0 1418
11111010111100 1 0
1 3116
77
72 68 182 192 182 69 62 84 243 55 70 90 104 7 1480
9
0 83 215 22 2212,5 85,5 7 9102,8282,5 7 6 85 117,5 126, 835,25 1813
944 690 2433 2923 2766 854 808 1076 3112 734 647 1514 1348  19849
307 109 1870 2543 2334 100 332 131 2389 527 130 1022 655 12449
1 0 81 11 31 31 01 01 01 11 0 81 31 1 1 1
319 1 1 1 114187295 7AAS posts in organigram 
as of Jan 2006;       
Seconded  posts in 
organigram as of Sept 
2005
Secretaries/assistants/commis
Detached / seconded Staff - levels in ES organigram for 2005-2006
No of cat 1 pupils per staffPupil population (2005)*
Cat 1 pupils (2005)*No of pupils per staffTotal Seconded Staff
Seconded and AAS staffBursars
LibrariansOffice of Secretary GeneralNurses/medical assistantsICT technician/ICT assistants
Directors / Deputy DirectorsNursery class assistants
Preparateur/teaching assistants
TOTALOffice of  Secretary 
General of the 
European Schools
* Figures provided in April 2005 by the Office of Secretary General of the European Schools
** Librarians are seconded personnel in this schoolTeachersTechnicians/workers
LibrariansEUROPEAN SCHOOL
Secretaries/assistants/commis
Accountants/bursars/assistants
 
 
HU 24   HU ANNEX 4  
Statistic on Results Obtained in the European Baccalaureate (Bac)  
Table 1: % of pupils who successfully passed the in the Bac in the ES, 1995-2004 
Year 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 
Pass rate 95.7% 95.7% 95.5% 97.2% 96% 96.4% 97.2% 98.3% 97.2% 98.1% 
Table 2: % of pupils who scored 80% or higher in Bac in the ES, 1995-2004 
Year 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 
>80%  21% 21.1% 18.8% 22.4% 23.4% 27.3% 28% 29% 33% 29% 
Table 3: % op pupils who scored 75% or higher in Bac in ES, 1995-2004 
Year 1995 – 1999 Average 2000 2001 2002 2003 2004 
>75% 41.3% 45.7% 45.9% 45.5% 51.5% 49.6% 
Table 4: Average Bac score of all pupils in ES, 2000-2004 
 
Comparative Data on Language Section Results in the European Baccalaureate, 2004  
Table 5: % of pupils succeeding in the Bac in 2004 by Language Section 
Table 6: % of pupils succeeding in the Bac on average between 1995-2004, by Language Section 
Table 7: % of pupils scoring >75% in the Bac in 2004, by Language Section 
Table 8: % of pupils scoring >75% in the Bac, on average 1995-2004, by Language Section 
 Year 2000 2001 2002 2003 2004 
Average EB mark 7.4 7.4 7.5 7.6 7.6 
2004 SW FI DK NL IT EN ES DE FR GR PT 
pass rate  100 100 100 99,2 99,1 99,1 97,7 97,7 97,2 95,5 95,3 
Avg 1995-2004 FI DK EN SW NL DE GR IT ES FR PT 
pass rate 100 99,8 98,5 98,3 98,3 97,3 97,2 97,2 95,6 95,4 94 
2004 FI SW GR DE DK EN average PT IT NL FR ES 
>75% 92 71 68 62 62 58 49,6 44 39 39 37 36 
Avg 1995-
2004 FI SW DK GR DE EN average IT ES NL FR PT 
>75% 79,9 73,8 63,2 60,7 56,2 54,47 51,6 39,6 36.7 34,9 34,9 33,5 
 
HU 25   HU ANNEX 5  
%  Repeat rates/school
02468101214
Bergen
Brussels 1
Brussels 2
Brussels 3
Cul ham
Karl sruhe
Luxem bourg
Mol
Munich
Varese
Al l  E.S.2000-2001
2001-2002
2002-2003
 
%  Repeat Rates / Language Section
012345678910
German
Dani ch
Greek
English
Spanish
Finish
French
Italian
Dutch
Portuguese
Swedish
Average2000-2001
2001-2002
2002-2003
 
 
HU 26   HU % Repeat Rates / Year Level in Secondary
024681012
1 sec
2 sec3 sec
4 sec
5 sec
6 sec
Avg2000-2001
2001-2002
2002-2003
 
 
HU 27   HU ANNEX 6  
Total Allocated vs Executed Budgets Comparison in the ES System 2000-2004  
 
Year 2000 2001 2002 2003 2004 
  alloc exec alloc exec alloc exec alloc exec alloc exec 
School                      
Luxembourg 34.456.692 33.977.968 34.210.582 32.957.559 32.284.456 31.574.527 31.945.707 31.229.866 34.562.372 32.671.20 5
Lux II 
(4months)                 2.722.894 2.058.52 4
Brussels I 29.819.176 28.135.116 28.226.386 25.912.899 23.755.967 22.817.588 23.962.277 22.694.123 26.021.831 24.202.76 3
Brussels II 27.928.123 27.563.406 27.424.908 27.394.960 23.662.085 23.940.633 24.468.782 24.792.967 26.646.298 26.388.69 9
Brussels III 12.600.341 14.219.152 17.063.462 17.101.474 19.130.383 18.858.833 22.285.783 22.415.008 24.246.378 23.545.73 3
Munich 15.680.626 15.271.062 16.232.026 15.241.501 14.826.346 14.784.591 15.892.679 15.782.917 18.572.297 16.815.07 5
Varese 15.295.071 15.362.270 15.536.782 14.732.380 14.667.823 14.493.087 15.274.106 15.060.188 15.794.950 15.585.131
Karlsruhe 12.634.553 12.762.941 11.895.663 11.567.255 11.870.902 10.933.169 11.480.626 11.276.785 11.753.185 11.228.53 2
Culham 12.307.344 13.889.837 13.164.212 12.101.021 12.200.603 11.437.042 12.330.374 11.114.141 12.277.338 10.861.82 4
Bergen 12.757.157 12.404.488 12.485.698 11.450.350 11.536.600 10.623.375 11.858.242 10.808.872 11.483.558 10.677.10 6
Mol 10.964.087 10.334.241 10.559.021 10.055.345 10.199.853 9.970.209 10.704.772 10.231.665 10.994.523 10.245.05 2
Alicante         1650000 1514192 5748702 5316744 9.921.031 8.268.17 0
Frankfurt         1700000 1149324 5637352 4638920 8.698.131 7.440.34 0
Ofc Sec-Gen 6.243.796 5.675.667 6.554.765 5.894.574 6.885.436 6.399.617 7.186.488 6.808.403 7.987.360 7.286.97 0
                      
TOTAL 190.686.966 189.596.148 193.353.505 184.409.318 184.370.454 178.496.187 198.775.890 192.170.599 221.682.146 207.275.12 4
Not spent   1.090.818   8.944.187   5.874.267   6.605.291   14.407.02 2
  
 
HU 28   HU ANNEX 7  
 Percentage of Budget Utilised in Each  European School and the Office of the 
Secretary General Compared to the Initial Budget Requested for 2004  
European School 
Lux I 
Lux II 
Brussels I 
Brussels II 
Brussells III 
Munich 
Varese 
Karlsruhe 
Culham 
Alicante 
Bergen 
Frankfurt 
Mol 
Office of 
Sec-Gen  
TOTAL E.S. 
SYSTEM 
Number of pupils 3835 734 2396 2847 2688 1483 1368 1163 918 914 759 740 674   19785 
Total Salaries: detached 
and locally hired teachers 
and managers, 
administrative staff, staff outside organisgramme, all 
social charges and 
benefits. 94,0% 72,3% 93,8% 99,4% 96,3% 87,8% 98,7% 95,5% 87,6% 83, 0% 92,7% 82,5% 92,7% 91,7% 93,1% 
Operational expenses: 
Training, conferences, missions, special projects, 
SEN programme, etc. 128,4% 71,8% 51,7% 70,8% 98,4% 82,7% 85,8% 64,7% 91,7% 94, 2% 64,6% 89,0% 92,8% 92,9% 82,3% 
Functional and 
administrative expenses: furniture, equipment, 
printing, cleaning, tel, fax, 
insurances, didactic 
material etc. 95,6% 93,4% 99,7% 99,7% 103,8% 114,4% 99,9% 101,1% 99,6% 84, 8% 99,6% 108,9% 97,2% 90,7% 98,6% 
UTILISATION OF TOTAL 
BUDGET ALLOCATED 94,5% 75,6% 93,0% 99,0% 97,1% 90,5% 98,7% 95, 5% 88,5% 83,3% 93,0% 85,5% 93,2% 91,2% 93,5% 
 
HU 29   HU ANNEX 8 
 
EU financial contribution to the ES annual budget by school  
           
 1995 1996 1997 1998 1999 2000* 2001* 2002 2003 2004 
Alicante      1.281.828 3.435.247 5.723.283 Bergen 5.833.608 6.356.958 6.388.801 6.979.595 6.995.189 8.483.134 7.116.390 5.985.727 6.349.789 6.346.386 
Bxl 1 19.335.913 21.719.305 20.988.385 20.601.472 21.029.992 20.300.446 18.811.353 15.527.268 15.836.882 17.010.951 Bxl  2 12.696.913 16.204.386 15.311.326 16.270.505 16.388.104 19.046.855 19.015.360 14.431.672 15.915.807 17.694.770 Brxl 3     4.037.630 10.221.836 11.878.666 12.543.329 14.973.514 15.655.353 
Culham 4.917.980 5.000.816 6.401.414 5.582.132 7.188.649 8.514.679 7.119.891 6.525.151 6.054.878 5.546.959 
Frankfurt      1.112.500 2.927.508 4.160.513 Karlsruhe 4.879.493 6.408.693 6.276.596 5.512.057 5.814.821 7.856.360 5.607.756 5.561.889 4.093.215 3.946.485 Lux 1 16.823.725 18.139.950 18.840.845 19.877.870 18.676.738 22.310.293 20.696.593 18.996.446 19.146.114 20.277.176 
Lux 2        1.208.960 
Mol 6.504.273 6.126.532 6.033.871 6.272.071 5.906.547 6.993.195 6.189.821 6.077.399 6.540.924 6.350.337 Munich 635.231 611.001 624.840 668.984 634.208 932.846 951.062 836.321 973.247 970.078 Varese 6.655.026 6.960.505 7.545.227 7.404.896 7.595.073 9.132.190 8.129.409 7.538.961 7.482.328 7.800.585 
OSG 3.335.958 4.580.649 5.019.041 4.394.012 4.714.003 5.027.289 5.238.656 5.647.616 6.075.597 5.665.198 
Total 81.618.120 92.108.795 93.430.346 93.563.594 98.980.954 118.819.123 110.754.957 102.066.107 109.805.050 118.357.034 
         
           
  
  
  
  
 The ES budget and the EU contribution to it for the years 2000 and 2001 are unusally high as a result of a BoG decision to 
pay the removal allowances to all teachers who had been in the system for longer than 9 year in that school year.  This early 
payment of the removal allowances, besides resulting in higher costs for the ES in the school year 2000-2001, also means that subsequent budgets are lower because the removal allowances already paid are not encountered in the year in which they occur.  
         
  
  
 It is estimated (by the OSG) that this decision had the effect of increasing the 2000 and 2001 ES budgets and specifically the 
EU subsidy by  35 million euros more than normal and by reducing the subsequent years by approximately  4-5 million euros 
per year.    
 
HU 30   HU ANNEX 9  
 
   Total Budget for the European School System 1995-2006    
            
 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 
Alicante        1.514.192 5.316.744 8.268.170 10.387.360 
Bergen 9.408.815 9.553.937 9.751.417 10.344.077 10.590.168 12.404.488 11.450.350 10.623.375 10.808.872 10.677.106 10.752.172 
Brussels 1 29.400.370 29.964.831 29.464.470 30.251.098 29.386.627 28.135.116 25.912.899 22.817.588 22.694.123 24.202.763 27.089 .538 
Brussels 2 20.219.149 22.427.046 22.532.853 23.866.422 24.527.102 27.563.406 27.394.960 23.940.633 24.792.967 26.388.699 27.272 .550 
Brussels 3     5.231.730 14.219.152 17.101.474 18.858.833 22.415.008 23.545.733 25.617.400 Culham 7.813.517 8.266.480 9.758.808 10.503.719 10.797.586 13.889.837 12.102.021 11.437.042 11.114.141 10.861.824 11.208.821 
Frankfurt        1.149.324 4.638.920 7.440.340 9.398.748 
Karlsruhe 9.974.327 10.534.488 10.173.922 10.304.481 11.202.614 12.762.941 11.567.255 10.933.169 11.276.785 11.228.532 11.171.4 42 
Luxembourg 1 25.828.255 26.631.439 27.390.562 29.012.394 30.221.863 33.977.968 32.957.559 31.574.527 31.229.866 32.671.205 33.2 72.011 
Luxembourg 2          2.058.524 6.420.443 
Mol 9.510.287 9.509.110 9.261.748 9.373.312 9.273.803 10.334.241 10.055.345 9.970.209 10.231.665 10.245.052 10.703.110 
Munich 10.810.071 11.371.787 11.519.371 11.734.445 12.717.308 15.271.062 15.241.501 14.784.591 15.782.917 16.815.075 18.711.626  
Varese 10.560.393 12.506.354 12.708.747 12.924.338 13.214.968 15.362.270 14.732.380 14.493.087 15.060.188 15.585.131 15.801.545  
Office Sec-Gen 4.048.813 5.222.526 5.567.010 5.049.424 5.348.393 5.675.667 5.894.574 6.399.617 6.808.403 7.286.970 8.188.302 
Total 137.573.997 145.987.998 148.128.908 153.363.710 162.512.162 189.596.148 184.410.318 178.496.187 192.170.599 207.275.124 2 25.995.068 
            
NB: the 1995 – 2004 figures are actual spen t budget whereas the 2005 are the provisional allocated budget to the schools. 
 
HU 31   HU ANNEX 10  
2006-2010 FORECAST OF PUPIL NUMBERS IN THE BRUSSELS AND 
LUXEMBOURG EUROPEAN SCHOOLS   
All 3 European Schools in Brussels  
 2003/4 
Actual  2004/5 
Estimate 2004/5 
Actual 2005/6 
Estimate 2006/7 
Estimate 2007/8 
Estimate 2008/9 
Estimate 
 2009/10 
Estimate 
 
New Cat I 
pupils from:  new MS  +  old MS  
  
200 
+ 
150  
333  
300 
+ 
150  
300 
+ 
150  
250 
+ 
150  
250 
+ 
150  
0 
+ 
150 
Cat. III pupils leaving ES   
  
- 150  
-141  
- 110  
- 140  
- 140  
- 120  
-120 
 TOTAL   
7.930  
8.130  
8.122  
8.470  
8.780  
9.040  
9.320  
9.350 
The 2 European Schools in Luxembourg  
 2003/4 
Actual  2004/5 
Estimate 2004/5 
Actual 2005/6 
Estimate 2006/7 
Estimate 2007/8 
Estimate 2008/9 
Estimate 
 2009/10 
Estimate 
New Cat I 
pupils from:  new MS  +  old MS  
  
25 
+ 
30  
68  
60 
+ 
40  
50 
+ 
50  
50 
+ 
50  
25 
+ 
60  
0 
+ 
60 
Cat. III pupils leaving ES   
  
- 50  
-65  
- 40  
- 50  
- 35  
- 50  
-40 
 TOTAL   
3.835  
3.840  
3.846  
3.900  
3.950  
4.015  
4.050  
4.070 
 
HU 32   HU ANNEX 11  
COMMUNITY AGENCIES 
 Agency Location Staff in
2005 Estimated 
number of 
pupils30 
1. CEDEFOP Thessaloniki** 91 55 
2. EUROFOUND Dublin 94 56 
3. AEE / EEA * Copenhague 115 69 
4. ETF Turin 104 62 
5. OEDT/EMCDDA* Lisbon*** 77 46 
6. OHMI/OHIM* Alicante 675 405 
7. EU - OSHA Bilbao 37 22 
8. OCVV/CPVO* Angers 38 22 
9. CdT Luxembourg 181 108 
10. EUMC Vienna 37 22 
11. EAR Thessaloniki** 115 69 
12. EFSA Parma 194 116 
13. AESM/EMSA* Lisbon*** 95 57 
14. AESA/EASA* Cologne 200 120 
15. ENISA Heraklion 40 24 
16. ECDC Stockholm 29 17 
17. EMEA London 379 227 
18. AFE/ERASI* Lille – 
Valenciennes 72 43 
19. Galiléo ? 15 9 
20. FRONTEX Warsaw 17 10 
3rd  Eurojust The Hague 87 52 
3rd pilier CEPOL Bramshill 18 11 
 TOTAL All locations 2710  1622 
* English acronym 
** Total agency staff in Thessaloniki 91+115 = 206 ; estimated number of pupils = 124 
*** Total agency staff in Lisbon 77 + 95 =172; estimated number of pupils = 103
                                                 
30 Statistics show the ration of pupils enrolled in a Euro pean School per staff member is 0.6 :1. This ratio 
is applied for the estimates above. 
 
HU 33   HU ANNEX 12  
Experimental Approaches to Delivering European Schooling in Parma Italy, 
Dunshaughlin Ireland and Heraklion Greece. 
A first alternative model of an “associated or acc redited” school is being established in Parma. 
There, the Italian authorities have almost reproduced a miniature ES which offers the 
complete range of ES programmes and which is  organised in 3 language  sections; English, 
Italian and French. The school, ‘S cuola per l’Europa’, was visi ted by a team of inspectors 
from the ES and they and the parents were very pleased with this experiment in an alternative 
delivery of European Schooling. The nursery and primary levels are operating this year with 
35 pupils, the first 3 years of secondary ar e scheduled to open in Sept 2005, years 4-5 
secondary in Sept 2006 and years 6-7 secondary in Sept 2007. Enrolments for Sept 2005 have 
already reached 210 pupils as the educational provi sion is attractive to ot her parents, besides 
the Agency staff, who are also interested to have their children partake in a European Schooling. The Italian authorities have borne and will continue to bear the full cost of this 
pilot project for another 3 years. 
In a second case, the Irish authorities offer a di fferent type of provision for the children of 
staff in the “Centre for European Schooling” in Dunshaughlin (near Grange) than that started last year in Parma. The Irish authorities have  dealt with this requi rement on an individual 
basis and have discussed and respected the expressed main concerns of the parents: 
proficiency in the child’s mother tongue,  appropriate English and second language 
programmes, and that the leaving certificate awarded to the child has wide recognition
31. The 
28 children (most in primary) from the Food and Veterinary Office (FVO) are integrated into 
national Irish schools where they receive instruction in English (a vehicular language and one 
that would facilitate mobility to another inte rnational or ES school) but also attend special 
courses at the “Centre for European Schooling” . Unlike the Parma model, no special classes 
are created for them or others  interested in re ceiving a European Schooling in language 
sections. They do however rece ive instruction in foreign la nguages, European Hours and 
Mother-tongue tuition as in the ES, and cooperate  with the ES in Mol for some exchanges and 
teaching by distance learning of some course s. After the latest BoG decision, the Irish 
authorities will try to organise lessons to meet the core criteria for European Schooling for the 
secondary. 
A third model is the planned cooperation of a national school with the ES system in 
Heraklion, Greece is yet again a different model in providing European Schooling. As the children of the European Network and Informa tion Security Agency (ENISA) will be very 
few (about 20 at most) the Parma example with 3 language sections cannot be functional. The 
Dunshaughlin model on the other hand where the children are integrated into the local schools 
(taught in English) is not feasible as the nati onal schools in Heraklion provide instruction in 
Greek. The proposed organisation of  the “Public School of Europ ean Education in Heraklion” 
is to provide the core elements of European Schooling in two language  sections: English and 
Greek. They will start the project in Sept 2005 a nd like the Italian and Irish authorities they 
will bear all costs themselves and will submit their request to be evaluated for compliance to the core criteria for European Schooling and late r for accreditation to become an “associated 
or accredited” school with the ES system. 
                                                
 
31 Centre for European Schooling in Dunshaughlin, Ireland. April 2005. Ref # 2005-D-34.