A Földközi-tengeren és a Fekete-tengeren – amelyeken a több fajra irányuló halászat jellemző, és ahol több harmadik országokkal közös állomány is él – bár a halászati mortalitás egyes állományok esetében megközelítette a fenntartható szintet, 7 állomány pedig 2020-ra elérte az FMFH-t, számos állomány halászata még mindig meghaladja a fenntartható szintet. A maximális fenntartható hozamra vonatkozó célkitűzés 2025-ig történő elérése érdekében továbbra is határozott állományvédelmi intézkedéseket kell hozni, különösen a Földközi-tenger nyugati részére vonatkozó többéves gazdálkodási tervnek és a GFCM 2030-ig tartó időszakra vonatkozó új stratégiájának az alkalmazása útján. A 2022-re vonatkozó halászati lehetőségek ennek megfelelően a GFCM által 2021-ben elfogadott jelentős intézkedéscsomag megvalósítását jelentik.

Nemzetközi szinten az EU 2021-ben továbbra is kiemelten fontos szerepet játszott a regionális halászati gazdálkodási szervezetek további fejlődésének az előmozdításában. További erőfeszítésekre van azonban szükség, különösen a Földközi-tengeren, ahol a helyzet továbbra is aggasztó, valamint a Balti-tengeren, ahol a környezetet és a tengeri ökoszisztémákat érő egyéb terhelések miatt megfordultak a közelmúltbeli javuló tendenciák.

A HTMGB és az ICES (Nemzetközi Tengerkutatási Tanács) szakvéleménye szerint az uniós vizeken folytatott vegyes tengerfenéki halászatban sok esetben továbbra is magas a nem szándékos fogások aránya (az Északi-tengeren, a Kelta-tengeren, a Vizcayai-öbölben és az ibériai partvidéken 20–30 %). Ezenkívül a tagállamok jelentései továbbra is csak korlátozott tájékoztatást nyújtanak a kirakodási kötelezettség társadalmi-gazdasági hatásairól.

Ezenkívül a válságra reagálva a Bizottság 2022. március 25-én rövid úton intézkedett, és beindította az ETHAA válságmechanizmusát, ami lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy a válság által előidézett jelentős piaci zavarok kezelése érdekében ETHAA-támogatásokat nyújtsanak. Ez a válság hatásainak enyhítése céljából elérhető egyéb válságcsomagokkal is kombinálható, különösen az állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes válságkezelési kerettel. Ezenkívül továbbra is fennáll az a lehetőség, amely szerint a fel nem használt kvóták legfeljebb 10 %-a átvihető a következő évre. Emellett 2022. április 13-án a Bizottság javaslatot tett az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról (ETHA) szóló jogszabály módosítására, amely további válságkezelési intézkedéseket tenne lehetővé.

A GFCM keretében végzett intenzív munka – amelyet a regionális halászati gazdálkodási szervezetekben képviselt következetes uniós álláspont is támogatott – fontos határozatok elfogadásához vezetett. A GFCM azzal a céllal fogadta el az Adriai-tengerben élő kis méretű nyílt vízi fajokra vonatkozó hosszú távú gazdálkodási tervét, hogy a maximális fenntartható hozammal összhangban lévő, magas hosszú távú hozamokat biztosítson, hogy 2022-ben a szardellafélékre és a szardíniára vonatkozóan alacsonyabb fogási korlátot vezessen be, valamint hogy befagyassza a nyílt tengeri vonóhálós hajók és az erszényes kerítőhálós hajók kapacitását. A GFCM továbbá úgy döntött, hogy az adriai tengerfenéken élő állományokra vonatkozóan olyan előremutató többéves tervet hajt végre, amely a fenékvonóhálós halászhajók és a merevítőrudas vonóhálót használó halászhajók tekintetében is maximális kapacitáskorlátot állapít meg annak érdekében, hogy 2026-ra valamennyi kiemelten fontos állomány esetében teljesüljön a maximális fenntartható hozamra vonatkozó célkitűzés. Ezenkívül a nemes korallra vonatkozóan lehalászási korlátokat fogadott el, a Földközi-tenger nemzetközi vizein a nagy aranymakrahalra, a Jón-tengeren, a Levantei-tengeren és a Tuniszi-csatornában pedig a mélyvízi garnélára vonatkozóan meghatározta a halászati erőkifejtés felső határát, a nagyszemű vörösdurbincs tekintetében fogási korlátokat állapított meg, és úgy határozott, hogy folytatja az európai angolna védelmét célzó intézkedéseket. A fekete-tengeri fajok tekintetében a GFCM terve a nagy rombuszhalra vonatkozóan teljes kifogható mennyiségeket, a sprattra vonatkozóan pedig autonóm kvótát állapított meg.

A kirakodási kötelezettség végrehajtásának részleteit meghatározó 9 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre hivatkozva a HTMGB megjegyzi, hogy a szóban forgó kötelezettség alóli mentességeknek a halászati mortalitásra gyakorolt hatásai kevéssé ismertek, tekintve a mentességek alapján visszadobott fogásokról szóló jelentések alacsony számát. A Bizottság ezért a tagállamok regionális csoportjaival együttműködve 2023-ban a kirakodási kötelezettséggel kapcsolatos összes meglévő mentességet felülvizsgálja. Az ETHA és az ETHAA – magas állami támogatási arány mellett – támogatást nyújt a kirakodási kötelezettség végrehajtásához. Ezzel kapcsolatban a tagállamok 2020-ban több mint 86 millió EUR-t költöttek a kirakodási kötelezettséggel kapcsolatos intézkedések támogatására, ami meghaladja a korábbi években erre fordított összegeket. Miközben a szelektivitás javítását elősegítő technikai intézkedések támogatása tovább nőtt, egy részletes elemzés szerint a pénzügyi támogatás nagy részét a mentességeket támogató kutatásokra és a kvóták hatékonyabb felhasználását elősegítő informatikai rendszerfejlesztésekre fordították. Bár az eszközök innovációja érdekében számos projektre és vizsgálatra sor került, a várakozások ellenére a flották sok esetben nem kezdték el széles körben alkalmazni ezek eredményeit. A HTMGB arra is felhívta a figyelmet, hogy a tagállamok a jelek szerint inkább a mentességek elfogadására összpontosítanak a szelektivitás javítása helyett. Ezért a Bizottság továbbra is arra ösztönzi a tagállamokat, hogy használják ki jobban az alapokat a további innováció és a szelektívebb halászeszközök, illetve módszerek tényleges alkalmazásának a biztosítására, az ellenőrzések javítására, valamint arra, hogy némi értéket teremtsenek a nem szándékos fogásokból (anélkül, hogy létrehoznák azok strukturált piacát).

A kirakodási kötelezettség ellenőrzése és végrehajtása továbbra is problémás. A Bizottság által 2020-ban indított ellenőrzések megállapításai szerint az ellenőrzött tagállamok nem fogadták el a kirakodási kötelezettség hatékony ellenőrzéséhez és végrehajtásához szükséges intézkedéseket, továbbá gyakori jelenség a fogások dokumentálatlan visszadobása. Ezt más jelentések is megerősítik, többek között az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal (EFCA) által elvégzett három megfelelőségi értékelés is. A HTMGB azonban pozitív és innovatív lépésként emeli ki a tagállamok által az elektronikus megfigyelőrendszerekkel kapcsolatos kísérleti projektek terén elért eredményeket, amelyek hozzá fognak járulni a kirakodási kötelezettség hatékony végrehajtásához. Tekintettel arra, hogy a kirakodási kötelezettség ellenőrzése és végrehajtása milyen fontos a közös halászati politika sikere szempontjából, a Bizottság 2021-ben kötelezettségszegési eljárást indított Spanyolország, Franciaország, Belgium, Írország és Hollandia ellen amiatt, hogy nem hoztak megfelelő intézkedéseket a kirakodási kötelezettség ellenőrzésének, végrehajtásának és vizsgálatának, valamint a fogások részletes és pontos dokumentálásának a biztosítására. Ha a tagállamok ezeken a területeken nem hoznak megfelelő intézkedéseket, az potenciálisan nagy mennyiségű be nem jelentett vagy tévesen bejelentett fogáshoz vezethet.

A Bizottság ezenkívül továbbra is azon dolgozik a társjogalkotókkal, hogy a kirakodási kötelezettség nyomon követésének leghatékonyabb és legköltséghatékonyabb eszközét jelentő elektronikus távellenőrzési eszközök használatának az előírása érdekében megállapodás szülessen a halászati ellenőrzési rendszer felülvizsgálatáról. A fogási adatok gyűjtése és bejelentése továbbra is kiemelten fontos a tudományos szakvélemények minősége és ezáltal a maximális fenntartható hozam elérése szempontjából.

6.A 2023-as halászati lehetőségekre vonatkozó javaslatok legfontosabb üzenetei és irányvonalai

6.1. A következő halászati lehetőségek meghatározásának legfontosabb lépései

A korábbi évekhez hasonlóan a Bizottság a 2023. évi halászati lehetőségekre vonatkozó javaslatokat az ICES és a HTMGB tudományos szakvéleményeire, a harmadik országokkal folytatott kétoldalú tárgyalások során hozott döntésekre, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek 2022-ben hozott döntéseire és egy társadalmi-gazdasági elemzésre fogja alapozni. Bár néhány állomány esetében előfordulhat, hogy késedelmesen készül el a tudományos szakvélemény, mivel Ukrajna orosz inváziója az ICES tevékenységére is kihat, ez várhatóan nem fogja befolyásolni a vonatkozó tanácsi ülések időzítését. A Bizottság a lehető legtöbb állományról rendelkezni fog a halászati lehetőségekre vonatkozó első javaslataiban.

A Bizottság felkéri a tagállamokat és az érdekelt feleket, hogy vegyék figyelembe a tudományos szakvéleményeket, amint azok nyilvánosan hozzáférhetővé válnak. Az érdekelt felek a tanácsadó testületeken és a nemzeti hatóságokon keresztül, valamint önállóan is tehetnek ajánlásokat.

A Bizottság 2022 októbere és decembere között konzultációkat fog folytatni az Egyesült Királysággal, Norvégiával és a parti államokkal, amelyeket igyekezni fog kellő időben lezárni ahhoz, hogy a decemberi Mezőgazdasági és Halászati Tanács figyelembe vehesse azok eredményeit.

A Bizottság a halászati lehetőségek meghatározása mellett azon is egész évben dolgozni fog, hogy a közös halállományok fenntartható kiaknázásának biztosítása érdekében előrelépést érjen el a széles körben elterjedt állományok olyan harmadik országokkal történő megosztására vonatkozó megállapodásokkal kapcsolatban, amelyekkel jelenleg nincsenek érvényben ilyen megállapodások.

6.2. A halászati lehetőségek meghatározása a különböző tengermedencék vonatkozásában

A Balti-tengeren, a Skagerrak/Kattegat területén és a délnyugati vizeken kizárólag az EU által kezelt állományok tekintetében a Bizottság a maximális fenntartható hozam szintjének megfelelően fogja javasolni a halászati mortalitás fenntartását/csökkentését, amennyiben a vonatkozó szakvélemény rendelkezésre áll. Ha a gazdálkodási tervek nagyobb rugalmasságot tesznek lehetővé a fogási korlátok megállapításában, a Bizottság az egészséges állományok esetében javasolhatja az MFH-értékek felső tartományának az alkalmazását, amennyiben a tudományos szakvélemény ezt szükségesnek tartja a vegyes halászatra vonatkozó többéves tervben foglalt célok eléréséhez. Azon állományok esetében, amelyekre teljes halászati tilalmi javaslat vonatkozik, illetve amelyek biomasszája olyan mértékben csökkent, hogy a biztonságos határérték alá esett, a Bizottság az állományok helyreállítása érdekében javasolni fogja, hogy a vonatkozó többéves gazdálkodási tervek keretében alkalmazzanak helyreállítási intézkedéseket. További figyelmet kell fordítani arra, hogy az egyéb kiemelten fontos állományok tekintetében mihamarabb teljes körű tudományos értékelés készüljön a maximális fenntartható hozamról.

Ami a kirakodási kötelezettséget illeti, a de minimis kivétel vagy a magas túlélési arányra vonatkozó mentesség adott esetben levonásra kerül a HTMGB-szakvélemény szerinti értékből. A Bizottság értékelni fogja a tagállamok által a járulékos fogások csökkentésére irányuló jelenlegi intézkedések végrehajtása terén elért eredményeket is.

A harmadik országokkal (az Egyesült Királysággal, Norvégiával és a part menti államokkal) közös állományok esetében 2022-ben nőtt azoknak a teljes kifogható mennyiségeknek a száma, amelyeket a tudományos szakvéleményekkel összhangban állapítottak meg, mind az MFH-szakvélemény, mind az elővigyázatossági megközelítésen alapuló szakvélemény tárgyát képező állományok esetében. 2023-ban az EU a 2022. évi gyakorlatra fog építeni, és a tudományos szakvéleményekkel összhangban továbbra is fenntartható teljes kifogható mennyiségekre törekszik majd a közös halászati politika, valamint a kereskedelmi és együttműködési megállapodás keretében előírtaknak megfelelően. A Bizottság arra törekszik, hogy a tudományos szakvélemény rendelkezésre állásától függően a lehető leghamarabb, még ősszel megkezdje a konzultációkat, különösen az Egyesült Királysággal és Norvégiával.

Az EU azt is szorgalmazta, hogy induljanak kvótamegosztási konzultációk három más, parti államokkal közös, széles körben elterjedt állomány (a makréla, a kék puhatőkehal és a tavasszal ívó norvég hering) tekintetében. A makréla esetében a konzultációk 2022 márciusa óta folynak, a kék puha tőkehal és a hering tekintetében pedig az érintett felek megállapodtak abban, hogy a konzultációkat szeptembertől fel kell gyorsítani. Az Unió minden felet felszólított arra, hogy tegye lehetővé egy olyan fenntartható kompromisszum elérését, amely nem veszélyezteti az Unió és az ágazat jogos érdekeit.

A Földközi-tenger és a Fekete-tenger tekintetében elengedhetetlen, hogy a tagállamok folytassák a Földközi-tenger nyugati részére vonatkozó többéves gazdálkodási terv és a GFCM célkitűzéseinek az elérésére irányuló erőfeszítéseiket, valamint hogy a kísérő intézkedések kidolgozása érdekében ambiciózus operatív programokat fogadjanak el és hajtsanak végre az ETHAA számára. A halászati lehetőségekre vonatkozó javaslat célja a Földközi-tenger nyugati részére vonatkozó többéves gazdálkodási terv végrehajtásának a folytatása, ideértve a további csökkentéseket és a gazdálkodási eszközök fejlesztését annak érdekében, hogy egy holisztikus megközelítés alapján két év alatt, legkésőbb 2025 januárjáig valamennyi halállomány esetében elérjük a maximális fenntartható hozamot.

A HTMGB a Földközi-tenger nyugati részére vonatkozó többéves gazdálkodási terv végrehajtását annak elfogadása óta évente értékeli, a Bizottság pedig megkezdi az előkészítő munkát annak érdekében, hogy 2024 júliusáig jelentést készítsen a terv eredményeiről és az érintett állományokra, valamint az ezen állományok halászatára gyakorolt hatásáról, a többéves gazdálkodási tervben foglalt követelményekkel összhangban.

A Földközi-tenger nyugati részére vonatkozó többéves gazdálkodási terv végrehajtásán túlmenően – amely a földközi-tengeri flották jövője szempontjából kulcsfontosságú – a közös halállományokkal is gazdálkodni kell annak érdekében, hogy a Földközi-tenger valamennyi halásza számára egyenlő versenyfeltételeket biztosítsunk. Ezért a Bizottság a tagállamok támogatásával továbbra is proaktívan fog fellépni a GFCM-ben. Ennek szellemében a halászati lehetőségekre vonatkozó 2023. évi javaslat a már hatályban lévő intézkedéseket kiterjesztő GFCM-intézkedéseket is érinti, és a GFCM novemberi éves ülésén elfogadandó további intézkedéseket is tartalmaz. A fekete-tengeri fajok esetében a nagy rombuszhalra vonatkozó teljes kifogható mennyiségekkel és kvótákkal kapcsolatban a GFCM 2022. novemberi határozatával összhangban kerül majd sor javaslattételre.

Ezen túlmenően – tekintettel az európai angolnaállomány kritikus állapotára – a Bizottság vizsgálja, hogy hogyan kell eljárni az ICES legutóbbi, teljes halászati tilalmat javasló szakvéleményével kapcsolatban, és hogy hogyan követhetők nyomon a tagállamok által az angolnagazdálkodási tervek és az angolnákról szóló rendelet szerinti intézkedések végrehajtása terén elért eredmények.