Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről /* COM/2011/0611 végleges - 2011/0273 (COD) */





{SEC(2011) 1138 final} {SEC(2011) 1139 final} INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE 2011. június 29-én a Bizottság javaslatot fogadott el a következő, 2014–2020 közötti időszak többéves pénzügyi keretére – az Európa 2020 stratégiát megvalósító költségvetésre – vonatkozóan. Javaslatában a Bizottság úgy határozott, hogy a kohéziós politika a következő pénzügyi csomagnak is alapvetően fontos eleme marad, és hangsúlyozta az Európa 2020 stratégia végrehajtásában játszott központi szerepét. A Bizottság több fontos változtatást javasolt a kohéziós politika kidolgozásának és végrehajtásának módjában. A forrásoknak az Európa 2020 stratégiához jobban kapcsolódó, kisebb számú prioritásra történő koncentrálása, az eredmények középpontba helyezése, az elfogadott célkitűzések megvalósítása terén elért eredmények nyomon követése, a feltételrendszerek nagyobb fokú alkalmazása és a végrehajtás egyszerűsítése jelentik a javaslat főbb elemeit. E rendelet az európai területi együttműködést szabályozó általános rendelkezéseket határozza meg. Felhasználja a negyedik kohéziós jelentés – amely vázolta a következő évtizedekben a régiók előtt álló főbb kihívásokat, és vitát indított a jövőbeli kohéziós politikáról – 2007. májusi közzététele óta elvégzett munka eredményeit. 2010. november 9-én a Bizottság elfogadta az ötödik kohéziós jelentést, amely a társadalmi és gazdasági tendenciákat elemezte, és felvázolta a jövőbeli kohéziós politika irányait. A kohéziós politika a legfőbb beruházási eszköz az Európa 2020 stratégiában szereplő legfontosabb uniós prioritások támogatása terén. Azokra az országokra és régiókra összpontosít, ahol erre a leginkább szükség van. Az Unió egyik legnagyobb sikere az a képessége, hogy növelni tudja valamennyi polgára életszínvonalát. Teszi ezt nemcsak azáltal, hogy segíti a szegényebb tagállamok és régiók fejlődését és növekedését, hanem az egységes piac integrációjában játszott szerepe révén is, amely mérete révén piacokat és méretgazdaságosságot biztosít az EU minden részében, gazdagnak és szegénynek, kicsinek és nagynak egyaránt. A Bizottság a korábbi kohéziós politika kiadásairól szóló értékelésében számos példával szemléltette a hozzáadott értéket, valamint a növekedést hozó és munkahelyteremtő beruházásokat, amelyek nem valósulhattak volna meg az EU költségvetési támogatása nélkül. Ugyanakkor az eredmények az elaprózódás hatásaira és a prioritások hiányára is rámutatnak. Amikor szűkösek az állami források, és a növekedést szolgáló beruházásokra nagyobb szükség van, mint valaha, a Bizottság úgy határozott, hogy jelentős módosításokat javasol a kohéziós politika területén. A javaslat a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó kohéziós politikai jogszabálycsomag részét képezi. Az európai területi együttműködés a kohéziós politika egyik célkitűzése, amely keretet biztosít a közös fellépések végrehajtására és a szakpolitikai tapasztalatcserére a különböző tagállamok nemzeti, regionális és helyi szereplői között. Ez annál inkább fontos, mivel a tagállamok és régiók előtt álló kihívások egyre gyakrabban átlépik a nemzeti/regionális határokat, és közös, együttműködésen alapuló fellépést követelnek meg a megfelelő területi szinten. Ezért az európai területi együttműködés is jelentős mértékben hozzájárulhat a Szerződés új területi kohéziós célkitűzésének előmozdításához. Az európai területi együttműködés különös értéket képvisel a következők miatt: · A határokon átnyúló problémák valamennyi érintett régió közös együttműködésével oldhatók meg a leghatékonyabban, elkerülve azt, hogy egyesek aránytalanul magas költségeket viseljenek, míg mások csak „potyautasok” legyenek (példa erre a határokon átnyúló környezetszennyezés). · Az együttműködés a jó gyakorlat megosztásának és a know-how terjesztésének (mint például a versenyképesség fokozása) hatékony mechanizmusát biztosítja. · Az együttműködés egy adott probléma megoldását hatékonyabbá teheti a méretgazdaságossággal és a kritikus tömeg elérésével (kutatást és innovációt segítő klaszterek létrehozása). · A kormányzás javulhat a határokon átnyúló és transznacionális ágazati politikák, intézkedések és beruházások koordinációja révén. · Az EU külső határain folytatott együttműködési programok keretében a szomszédos államokkal fenntartott kapcsolat hozzájárulhat a biztonsághoz és stabilitáshoz, valamint a kölcsönösen előnyös kapcsolatokhoz. · Bizonyos összefüggésekben, mint például a tengeri medencék és part menti régiók esetében, az együttműködés és a transznacionális fellépés elengedhetetlen a növekedés, a foglalkoztatás és az ökoszisztémán alapuló irányítás támogatásához. A jövőbeli kohéziós politika átfogó irányvonalai az európai területi együttműködés vonatkozásában is érvényesek. Ezért a rendeletjavaslat kiterjed az Európa 2020 stratégiával történő összehangolásra, az Alapból nyújtott intervenciók hatékonyságának növelését biztosító elemekre és a végrehajtás általánosan egyszerűsített megközelítésére. 2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI; HATÁSVIZSGÁLAT 2.1. Konzultáció és szakértői vélemény E rendelet az érdekelt felekkel – így a tagállamokkal, régiókkal, szociális és gazdasági partnerekkel – folytatott széles körű konzultáción alapul. Az ötödik kohéziós jelentés következtetéseiről szóló nyilvános konzultációra 2010. november 12. és 2011. január 31. között került sor. Összesen 444 hozzászólás érkezett. A hozzászólók között voltak tagállamok, regionális és helyi hatóságok, szociális partnerek, európai érdekvédelmi szervezetek, nem kormányzati szervek, polgárok és más érdekelt felek. A nyilvános konzultáció számos, a kohéziós politika jövőjét érintő kérdést vetett fel. Az eredményekről készült összefoglalót 2011. május 13-án tették közzé[1]. Az INTERREG 2000–2006 programok utólagos értékelésének eredményét[2], a 3. célkitűzésről szóló parlamenti jelentést[3], továbbá tanulmányok és szakértői vélemények – például az INTERACT programon keresztül – széles körét használták fel kiindulási információként. A jövőbeli kohéziós politikáról tanácskozó magas szintű, nemzeti közigazgatási szakértőkből álló csoport szakértői véleményt alakított ki, miután két ülésén behatóbban tárgyalt az európai területi együttműködésről. Az ötödik kohéziós jelentésről folytatott nyilvános konzultáció eredményei széles körű konszenzust mutatnak az európai területi együttműködés magas hozzáadott értékét illetően. Ugyanakkor igény van a szabályok és eljárások fokozott egységesítésére a tagállamok között[4]. Több tagállam hangsúlyozta észrevételeiben az önálló rendelet vagy jogi keret szükségességét annak érdekében, hogy az együttműködési programok jobban kezeljék a több országra kiterjedő feladatokat[5]. Az utólagos értékelés egyik kulcspontja, hogy a területi együttműködési programok nem minden esetben összpontosítanak kisszámú, elsődleges fontosságú témákra, ehelyett igen széles körű intervenciós stratégiát fogadnak el, ami megnehezíti a világosan meghatározható hatások elérését[6]. Egy másik fontos javaslat szerint proaktívabb, folyamatos együttműködés kialakítása szükséges a konvergencia- és versenyképességi programokkal, valamint más, a programterületen megvalósuló területi együttműködési programokkal a komplementaritás, összehangolás és a szinergiák biztosítása érdekében. Az értékelés kifejezetten ajánlja egy jobban illeszkedő, integrált megközelítés kidolgozását a 2013 utáni időszakra[7]. A magas szintű csoportban részt vevő szakértők szintén a fokozott koordináció és a stratégiai összpontosítás szükségességét hangsúlyozták mind az általános politika, mind pedig az egyes programok szintjén[8]. Azt is jelezték, hogy szorosabb kapcsolatot kell teremteni a konvergencia- és versenyképességi programokkal, és hangsúlyozták, hogy a területi együttműködés vonatkozásában egyedi jogszabályi rendelkezések megalkotására, valamint az alkalmazandó jogszabályok általános harmonizációjára és egyszerűsítésére van szükség[9]. A parlamenti jelentés hangsúlyozta az európai területi együttműködés jobb integrációjának szükségességét a stratégiai tervezés minden szintjén, valamint az együttműködési és regionális programok között a programozás jobb koordinálásának és a végrehajtás egyszerűsítésének szükségességét az együttműködés különös jellegét jobban tükröző önálló rendelet révén[10]. 2.2. Hatásvizsgálat A hatásvizsgálatban értékelt lehetőségek a stratégiai hangsúly növelésére, valamint az együttműködési és a regionális programok jobb összehangolására irányulnak. A megvizsgált lehetőségek között szerepelt a status quo fenntartása (széles körű prioritások, nincs formális kapcsolat az együttműködés és a regionális programok között), egy olyan forgatókönyv, amely az együttműködésnek egy átfogó, stratégiai keretben történő tematikus összefogására és integrációjára összpontosít (a határokon átnyúló és transznacionális programok által választható korlátozott számú tematikus célkitűzés, az együttműködési vonatkozások integrációja a közös stratégiai kereten és a partnerségi szerződésen belül) és végül egy olyan forgatókönyv, amely az együttműködés szempontjait teljes egészében a regionális programokba integrálja anélkül, hogy szükség lenne önálló együttműködési programokra. A második alternatíva került kiválasztásra, mivel ez fokozottan összpontosít az európai prioritásokra, erősíti a program intervenciós logikáját, valamint jobb kapcsolódást és koherenciát biztosít a regionális programokkal. A konzultáció, az elvégzett hatásvizsgálat és a kapott válaszok eredményeként a közös rendelkezésekről szóló rendeletre vonatkozó jogalkotási javaslat az európai területi együttműködés szilárd integrációját vetíti előre mind a közös stratégiai keretben, mind a partnerségi szerződésben, csakúgy, mint a kapcsolódó jelentéstételi eljárásokban. Ezenfelül az azonos területen működő regionális és együttműködési programok közötti koherenciával kapcsolatos elemek a programozási dokumentumok részét képezik. Ez javítja a kohéziós politika egészének koherenciáját. Az együttműködési programok igényekre szabottabb keretének kidolgozása érdekében az európai területi együttműködési programokról szóló önálló rendelet megalkotását javasolták. E rendelet tematikus koncentrációra irányuló rendelkezéseket tartalmaz, és nagyobb hangsúlyt fektet az eredményekre, valamint számos egyszerűsítő intézkedésről is rendelkezik (lásd lentebb). 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 174. cikke cselekvésre hívja fel az Európai Uniót, hogy a régiók fejlettségi szintje közötti egyenlőtlenségek és a legkedvezőtlenebb helyzetű régiók lemaradásának csökkentésével erősítse a gazdasági, társadalmi és területi kohéziót, és mozdítsa elő az Unió átfogó harmonikus fejlődését. A gazdasági, társadalmi és területi kohézió célkitűzését három uniós alap támogatja. Amint az EUMSZ 176. cikke kimondja, az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) célja a lemaradó régiók és a hanyatló ipari térségek fejlesztésének és strukturális alkalmazkodásának támogatása. Az EUMSZ 174. cikke kimondja, hogy kiemelt figyelemmel kell kezelni a vidéki térségeket, az ipari átalakulás által érintett térségeket és az olyan súlyos és állandó természeti vagy demográfiai hátrányban lévő régiókat, mint a legészakibb, rendkívül gyéren lakott régiók, valamint a szigeti, a határon átnyúló és a hegyvidéki régiók. Az EUMSZ 349. cikke kimondja, hogy egyedi intézkedéseket kell elfogadni a legkülső régiók gazdasági és társadalmi strukturális helyzetének figyelembevétele érdekében, amelyet a fejlődésüket súlyosan hátráltató bizonyos egyedi jellemzők tovább súlyosbítanak. Az egyedi intézkedések magukban foglalják a strukturális alapokhoz való hozzáférés feltételeit. Önálló rendeletre tettek javaslatot az európai területi együttműködés vonatkozásában, amely jobban figyelembe veszi a programok több országot érintő jellegét, és – számos érdekelt fél kérésének megfelelően – specifikusabb előírásokat határoz meg az együttműködési programok és műveletek tekintetében. A javaslat megállapítja az Európai Regionális Fejlesztési Alapnak az európai területi együttműködési célkitűzését érintő hatályát. Meghatározza az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) elsődleges célkitűzéseit, megszervezését, a támogathatósági kritériumokat, a rendelkezésre álló pénzügyi forrásokat és ezek elosztási kritériumait. Meghatározza emellett a végrehajtási intézkedéseket, beleértve a pénzügyi irányításra és ellenőrzésre vonatkozó előírásokat. Mind a közös rendelkezésekről szóló rendelet, mind az ERFA-rendelet az e rendeletben foglalt egyedi rendelkezéseknek megfelelően alkalmazandó. Mind a jogi eszközt, mind az intézkedés típusát (azaz a finanszírozást) az EUMSZ határozza meg, amely a strukturális alapok jogi alapját képezi, és kimondja, hogy a strukturális alapok feladatait, elsődleges célkitűzéseit és megszervezését rendeletekben kell szabályozni. A fentiek alapján az önálló rendelet létrehozására vonatkozó javaslat indokolt, mivel az alapokra vonatkozó általános rendelkezéseket és az ERFA-rendeletet át kell ültetni az együttműködés kontextusába. 4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK A Bizottság többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslata 376 milliárd EUR összeget irányoz elő a gazdasági, társadalmi és területi kohézióra a 2014–2020 közötti időszakra. Javasolt költségvetés, 2014–2020 || milliárd EUR Kevésbé fejlett régiók Átmeneti régiók Fejlettebb régiók Területi együttműködés Kohéziós Alap Legkülső és gyéren lakott régióknak jutatott külön források || 162,6 39 53,1 11,7 68,7 0,926 Európai összekapcsolódási eszköz a közlekedés, energia és IKT támogatására || 40 milliárd EUR (további 10 milliárd EUR elkülönítve a Kohéziós Alapon belül) *Minden számadat változatlan 2011-es árakon A javasolt rendelet a következők szerint osztja fel a területi együttműködésre előirányzott finanszírozást a különböző együttműködési komponensek között: (a) 73,24 % (azaz összesen 8 569 000 003 EUR) a határokon átnyúló együttműködés számára; (b) 20,78 % (azaz összesen 2 431 000 001 EUR) a transznacionális együttműködés számára; (c) 5,98 % (azaz összesen 700 000 000 EUR) a régiók közötti együttműködés számára. 5. A RENDELET TARTALMÁNAK ÖSSZEFOGLALÁSA Az európai területi együttműködésről szóló önálló rendelet célja az európai területi együttműködés egyedi, végrehajtást megkönnyítő vonásainak érthetőbb bemutatása, mivel a terminológia közvetlenül az együttműködési programok több országot átfogó összefüggéseihez igazítható. A javaslat tehát szükség szerint hivatkozik harmadik ország részvételére, hogy ezzel jobban bemutassa az együttműködés valós voltát. A javaslat emellett szisztematikusabb hivatkozást tartalmaz az európai területi együttműködési csoportosulások együttműködésben betölthető szerepére. A rendelet meghatározza az ERFA hatályát az európai területi együttműködési cél vonatkozásában. A javaslat meghatározza az egyes alkotóelemek pénzügyi forrásait és azok tagállamok közötti elosztásának kritériumait. Ez kiterjed az Unió külső határai mentén megvalósuló együttműködési tevékenységekre irányuló támogatási mechanizmus továbbvitelére, amely az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz, valamint az előcsatlakozási támogatási eszköz keretében finanszírozandó. Elő kell mozdítani az európai területi együttműködési cél alá tartozó programok és a külső eszközök keretében finanszírozott programok szinergiáit és komplementaritását. A tematikus koncentrációra és beruházási prioritásokra vonatkozó előírások a javaslat új elemét képezik. Ennek általános háttere a programok stratégiai hangsúlyának erősítése és eredményközpontúságuk növelése. A programok korlátozott számú prioritást választhatnak egy „tematikus menüből”, amelyekhez megfelelő beruházási prioritások kapcsolódnak; ezáltal biztosítható, hogy az európai prioritások a középpontban lesznek, és hogy az intervenciókra azokon a területeken kerül sor, amelyeken az együttműködés a legtöbb hozzáadott értéket eredményezi. Emellett a kiválasztási kritériumokat szigorúbban határozták meg annak biztosítására, hogy a támogatást a valóban közösen végzett műveletek kapják. A programok tartalmazzák emellett a programspecifikus mérföldköveket/célkitűzéseket meghatározó teljesítési keretet, amelyhez viszonyítva értékelhetők a végrehajtásban tett előrelépések. A 2007–2013 közötti programozási időszakban alakultak ki a területi együttműködés új formái; a makroregionális kihívásokra az adott helyzetet figyelembe vevő válaszok születtek. Az Európai Tanács kérésére a Bizottság két makroregionális stratégiát dolgozott ki a balti-tengeri és a dunai régió tekintetében[11]. Ezen túlmenően az integrált tengerpolitika egyik jelentős komponense a tengerügyi és part menti politikák szerinti integrált politikai fellépés szisztematikus megközelítését érinti a tengeri medencék és ökoszisztémák összefüggésében. A makroregionális és a tengeri medencékkel kapcsolatos stratégiák széles körű, számos tagállamot és régiót átfogó integrált eszközök, amelyek a politikai koherencia és a közkiadások általános hatásának fokozása érdekében a politikák és a finanszírozás összehangolására összpontosítanak. A jelenlegi és leendő makrorégiók, tengeri medencék és transznacionális programterületek közötti lehetséges átfedések miatt a javasolt rendelet kifejezett lehetőséget biztosít arra, hogy a transznacionális együttműködés a makroregionális stratégiák és a tengeri medencékkel kapcsolatos programok (beleértve az EU külső határain létrehozottakat is) kidolgozását és végrehajtását is támogathassa. A végrehajtási szabályokat az együttműködési programokhoz igazítva egyszerűsítették. A program végrehajtásában érintett hatóságok számát csökkentették, és szerepüket és feladataikat egyértelműbbé tették. Az együttműködési programok és végrehajtási jelentések tartalmára vonatkozó követelmények pontosításra kerültek a programhatóságok adminisztratív terheinek további csökkentése érdekében. Egységes mutatók kerültek meghatározásra az eredmények jobb megragadása és az általános eredményközpontúság növelése érdekében. A javaslat célja a jogszabályok erőteljesebb összehangolása. A támogathatósági szabályok vagy uniós szinten kerülnek rögzítésre, vagy azokat a program egészére vonatkozóan a monitoringbizottság határozza meg. A nemzeti szabályok csak e szabályok hiányában alkalmazhatók. Ez az irányításra vonatkozó vizsgálatok és az ellenőrző hatóság által lefolytatott ellenőrzések során megkönnyíti a közös megközelítés kialakítását, hozzájárulva e területen a fokozott összehangoláshoz. Végezetül a kötelezettségvállalás visszavonásáról szóló szabály határidejének meghosszabbítása, valamint az állami támogatások szabályainak alkalmazásáról és a külföldi valuták euróra történő átváltásáról szóló külön előírások tovább könnyítik a program végrehajtását. 2011/0273 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 178. cikkére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[12], tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[13], rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) A Szerződés 176. cikke kimondja, hogy az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) rendeltetése, hogy elősegítse az Unión belüli legjelentősebb regionális egyenlőtlenségek orvoslását. A Szerződés 174. cikkének megfelelően az ERFA hozzájárul a különböző régiók fejlettségi szintje közötti egyenlőtlenségek és a legkedvezőtlenebb helyzetű régiók lemaradásának csökkentéséhez, amelyek közül kiemelt figyelemmel kell kezelni az olyan súlyos és állandó természeti vagy demográfiai hátrányban lévő régiókat, mint a szigeti, a határon átnyúló és a hegyvidéki régiók. (2) Az ERFA-ra, az Európai Szociális Alapra (a továbbiakban: strukturális alapok) és a Kohéziós Alapra (a továbbiakban a strukturális alapokkal együtt: alapok) vonatkozó közös rendelkezéseket a Közös Stratégiai Kerethez tartozó Európai Regionális Fejlesztési Alapra, Európai Szociális Alapra, Kohéziós Alapra, Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, […]-i […]/2012/EU rendelet[14] [közös rendelkezésekről szóló rendelet] tartalmazza. Az ERFA által az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és az 1080/2006/EK rendeletet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletben[15] [ERFA-rendelet] meghatározott célok keretében finanszírozható tevékenységtípusokra vonatkozó egyedi rendelkezéseket az említett rendelet határozza meg. Az említett rendeletek nem igazodnak teljes mértékben az európai területi együttműködési célkitűzés egyedi igényeihez, amely esetében vagy legalább két tagállam, vagy pedig egy tagállam és harmadik országok vesznek részt együttműködésben. Ezért az európai területi együttműködési célkitűzést szabályozó egyedi rendelkezéseket kell meghatározni hatály és földrajzi lefedettség, pénzügyi források, beruházási prioritások és koncentráció, programozás, nyomon követés és felülvizsgálat, technikai segítségnyújtás, pénzügyi támogatás és támogathatóság, irányítás, ellenőrzés és akkreditáció, valamint pénzügyi irányítás tekintetében. (3) Az uniós kohéziós politika hozzáadott értékének növelése érdekében az egyedi rendelkezések jelentős egyszerűsítéseket eredményeznek minden érintett szinten: a kedvezményezettek, a programhatóságok, a részt vevő tagállamok és harmadik országok, valamint a Bizottság szintjén. (4) Az európai területi együttműködési célkitűzés keretében az ERFA támogatja a határokon átnyúló, transznacionális és régiók közötti együttműködést. (5) A határokon átnyúló együttműködés célja, hogy leküzdje a határrégiókban együttesen tapasztalt közös kihívásokat (például rossz megközelíthetőség, nem megfelelő üzleti környezet, a helyi és regionális közigazgatások közötti hálózatok hiánya, a kutatás és innováció hiánya, az információs és kommunikációs technológiák alkalmazásának hiánya, környezetszennyezés, kockázatmegelőzés, a szomszédos államok polgáraival szembeni negatív viszonyulás), és kiaknázza a határterület még feltáratlan lehetőségeit (határokon átnyúló kutatási és innovációs rendszerek és klaszterek kialakítása, határokon átnyúló munkaerő-piaci integráció, egyetemek vagy egészségügyi központok közötti együttműködés), egyúttal erősítve az együttműködés folyamatát az Unió általános összehangolt fejlődése érdekében. Az észak-Írország és Írország szomszédos megyéi között megvalósuló, határokon átnyúló, a békét és megbékélést célzó programok esetében az ERFA hozzájárul az érintett régiók társadalmi és gazdasági stabilitásának elősegítéséhez is, mindenekelőtt a közösségek közötti kohézió erősítésére irányuló fellépéseken keresztül. (6) A transznacionális együttműködés az Unió kohéziós politikai prioritásaihoz kapcsolódó integrált területfejlesztési fellépések révén az együttműködés erősítését célozza. (7) A régiók közötti együttműködés célja a kohéziós politika hatékonyságának megerősítése a régiók közötti tapasztalatcsere ösztönzésével, a növekedést és munkahelyteremtést szolgáló beruházások célkitűzésének keretében indítandó működési programok tervezésének és végrehajtásának elősegítése céljából. Különösen elő kell segítenie az együttműködést az innovatív kutatásközpontú klaszterek, illetve a párbeszédet a kutatók és kutatóintézetek között a hetedik kutatási keretprogramba tartozó „tudásrégiók” és „a konvergenciában és a legkülső régiókban rejlő kutatási potenciál” alapján. (8) Meg kell határozni a támogatásra jogosult régiók és térségek kijelölésének objektív kritériumait. Ebből a célból indokolt, hogy a jogosult régiók és térségek uniós szinten történő meghatározása a régiók közös osztályozási rendszerén alapuljon, amelyet a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról szóló, 2003. május 26-i 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[16] állapított meg. (9) A határokon átnyúló együttműködés a szárazföldi és tengeri határok mentén elhelyezkedő régiókat támogatja. Az előző programozási időszakok tapasztalatai alapján a Bizottságot fel kell hatalmazni a határokon átnyúló területek jegyzékének meghatározására, hogy e területek a határokon átnyúló együttműködési programok keretében egyszerűbben jussanak támogatáshoz az együttműködési programokon keresztül. A jegyzék összeállításakor a Bizottságnak figyelembe kell vennie a koherencia biztosításához szükséges kiigazításokat, elsősorban a szárazföldi és tengeri határok tekintetében, valamint a 2007–2013 közötti programozási időszakban meghatározott programterületek folyamatosságának biztosítása céljából. Ezek a módosítások csökkenthetik vagy növelhetik a jelenlegi programterületek kiterjedését, illetve a határokon átnyúló együttműködési programok számát, de megengedhetik a földrajzi átfedéseket. (10) A transznacionális együttműködés területeit az integrált területfejlesztés támogatásához szükséges intézkedések figyelembevételével kell meghatározni. A Bizottságot fel kell hatalmazni a transznacionális együttműködési területek meghatározására. (11) Minden régiók közötti együttműködési programnak le kell fednie a teljes Uniót. (12) Továbbra is támogatni kell, vagy – ahol szükséges – határokon átnyúló, transznacionális és régiók közötti együttműködést kell kialakítani az Unióval szomszédos harmadik országokkal, mivel ez a harmadik országgal határos tagállamok régióinak hasznára válik. Ennek érdekében az ERFA hozzájárul a(z) […]/2012/EU rendelet[17] értelmében az Európai Szomszédsági Eszköz (ENI) keretében, valamint a(z) […]/2012/EU rendelet[18] értelmében az előcsatlakozási eszköz (IPA) keretében létrehozott, határokon átnyúló és a tengeri medencékkel kapcsolatos programokhoz. (13) Az Unió régióinak támogatása érdekében mechanizmust kell létrehozni az ERFA-ból a külső politikai eszközökre, mint például az ENI-re és az IPA-ra szánt támogatás megszervezésére, beleértve azokat az eseteket is, amikor külső együttműködési programokat nem lehet elfogadni, vagy azokat meg kell szüntetni. (14) Az Unión belüli és kívüli határrégiókat lefedő külső politikai eszközök segítségével a külső határokon végrehajtott intervencióktól eltekintve létezhetnek olyan, az ERFA által támogatott, külső és belső régiókat egyaránt lefedő együttműködési programok, amelyek esetében az Unión kívüli régiót nem fedik le a külső politikai eszközök, akár azért, mert nem tartoznak a meghatározott kedvezményezett országok közé, akár mert ott ilyen programok nem hajthatók végre. Ezért a Bizottságot fel kell jogosítani arra, hogy a határokon átnyúló és transznacionális programterületek jegyzékének összeállításakor harmadik országok régióit is figyelembe vegye. (15) Az európai területi együttműködési cél elemeinek mindegyikére meg kell határozni a hozzá rendelt erőforrásokat, ugyanakkor nagy részüket továbbra is a határokon átnyúló együttműködésre kell koncentrálni, és biztosítani kell azt is, hogy a legkülső régiók együttműködésére megfelelő szintű támogatás álljon rendelkezésre. (16) A tematikus célkitűzések választékát korlátozni kell a kohéziós politika hatásának maximalizálása érdekben az egész Unióban. Ugyanakkor a régiók közötti együttműködés keretében történő koncentrációnak az egyes műveletek céljában kell tükröződnie, nem pedig a tematikus célkitűzések számának korlátozásában, hogy a régiók közötti együttműködés a lehető leghasznosabb legyen a kohéziós politika hatékonyságának megerősítésére a növekedés és munkahelyteremtés érdekében végzett beruházások és az európai területi együttműködési célok keretében. (17) Az Európa 2020 stratégiában[19] az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre vonatkozóan meghatározott célok és célkitűzések teljesítéséhez az európai területi együttműködési célkitűzés keretében az ERFA hozzájárulása szükséges a tudáson, kutatáson és innováción alapuló gazdaság fejlesztésének tematikus célkitűzéséhez, amely a zöldebb, forráshatékonyabb és versenyképesebb gazdaságot, a társadalmi és területi kohéziót megteremtő foglalkoztatás növekedését és az igazgatási kapacitás fejlesztését támogatja. Ugyanakkor a különböző tematikus célkitűzések keretében a beruházási prioritások listáját az európai területi együttműködési cél speciális igényeihez kell igazítani, elsősorban lehetővé téve a határokon átnyúló együttműködés keretében a jogi és igazgatási együttműködés, valamint az állampolgárok és intézmények együttműködésének folyatatását, a foglalkoztatás, oktatás, szociális befogadás területén a határokon átnyúló perspektívában megvalósuló együttműködést, lehetővé téve a transznacionális tengeri határokon átnyúló együttműködés keretében az együttműködés folytatását a határokon átnyúló együttműködési programok által le nem fedett területeken, valamint a makroregionális statisztika kidolgozását és végrehajtását. (18) Az európai területi együttműködési célkitűzés alá tartozó együttműködési programok tartalmi követelményeit az egyedi igények szerint ki kell igazítani. Ennek megfelelően tartalmazniuk kell a részt vevő tagállamok területén történő hatékony végrehajtáshoz szükséges szempontokat, így az ellenőrzésért felelős szerveket, a közös titkárság felállításának folyamatát és a felelősségek megosztását pénzügyi korrekciók esetén. Emellett a régiók közötti együttműködési programok horizontális jellege miatt az ilyen programok tartalmát ki kell igazítani, elsősorban a jelenlegi INTERACT és EPSON programok alá tartozó kedvezményezett vagy kedvezményezettek meghatározása tekintetében. (19) Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés célkitűzésével összhangban a strukturális alapoknak integráltabb és befogadóbb megközelítést kell alkalmazniuk a helyi problémák leküzdésére. E megközelítés erősítésére a határrégiókban nyújtott ERFA-támogatásokat össze kell hangolni az Európai Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Tengerügyi és Halászati Alap támogatásaival, és ahol szükséges, be kell vonni az európai területi együttműködési csoportosulásról szóló, 2006. július 5-i 1082/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[20] alapján létrejött európai területi együttműködési csoportosulásokat (EGTC), ha célkitűzéseik között szerepel a helyi fejlesztés. (20) A 2007–13-as programozási időszak tapasztalatai alapján a műveletek kiválasztásának feltételeit egyértelművé kell tenni és meg kell erősíteni annak biztosítására, hogy csakis ténylegesen közös műveletek kerülhessenek kiválasztásra. Meg kell határozni az egyedüli kedvezményezettek fogalmát, és pontosan meg kell határozni azon jogosultságukat, hogy ők maguk végezhessenek együttműködési műveleteket. (21) Meg kell határozni az összes kedvezményezett nevében eljáró vezető kedvezményezettek feladatait. (22) A végrehajtási jelentésekre vonatkozó követelményeket az együttműködési körülmények szerint ki kell igazítani oly módon, hogy azok a program végrehajtási ciklusával összhangban álljanak. A hatékony és eredményes irányítás érdekében az éves felülvizsgálati üléseket írásos formában lehet megtartani. (23) Mielőtt a tagállamok elkészítik együttműködési programjaikat, közös mutatókat kell meghatározni a programok megvalósításában elért eredmények értékelésére, amelyeket az együttműködési programok egyedi jellegéhez kell igazítani. Ezeket a mutatókat az egyes programokra vonatkozó egyedi mutatókkal kell kiegészíteni. (24) Az egynél több tagállam bevonása és az ebből következő magasabb adminisztratív költségek – így elsősorban az ellenőrzések és a fordítás költségei – miatt a technikai segítségnyújtási kiadások felső határának megállapításakor magasabb értéket kell kijelölni, mint a növekedést és munkahelyteremtést célzó beruházási célkitűzések esetében. Ezen felül a korlátozott ERFA-támogatással működő együttműködési programok számára bizonyos, minimális összeget kell nyújtani a technikai segítségnyújtási tevékenységek támogatásának biztosítására. (25) Az egynél több tagállam részvétele miatt a(z) […]/2012/EU rendeletben [közös rendelkezésekről szóló rendelet] meghatározott általános szabály, mely szerint minden egyes tagállam saját nemzeti támogathatósági szabályait fogadja el, nem felel meg az európai területi együttműködési célnak. A 2007–13-as programozási időszak tapasztalatai alapján ki kell alakítani a támogathatósági szabályok egyértelmű hierarchiáját, amelynek határozottan a közös támogathatósági szabályok megalkotása felé kell mutatnia. (26) Mivel a műveletek végrehajtásában gyakran egynél több tagállam személyzete vesz részt, és tekintettel azon műveletek számára, amelyeknek a személyzeti költség jelentős eleme, az együttműködési műveletek egyéb közvetlen költségeire a személyi jellegű költségekkel kapcsolatban költségátalányt kell alkalmazni, elkerülve az ilyen műveletek irányítási költségeinek egyedi elszámolását. (27) A műveletek programterületen kívüli helyszíneit érintő rugalmassági szabályokat egyszerűsíteni kell. Emellett szükséges az Unióval szomszédos harmadik országokkal folytatott a határokon átnyúló, transznacionális és régiók közötti hatékony együttműködés támogatása, ahol ezáltal biztosítható a harmadik országgal határos tagállamok régiói fejlődésének hatékony támogatása. Ennek megfelelően kivételes esetben és bizonyos feltételek mellett helyénvaló az ERFA keretében olyan, harmadik ország területén végzett műveletek finanszírozásának engedélyezése, amelyek az Unió régióinak javát szolgálják. (28) A tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy az irányító hatóság feladatait egy európai területi együttműködési csoportosulásra ruházza, vagy ilyen csoportosulást bízzon meg az európai területi együttműködési csoportosulás által érintett területet lefedő együttműködési programrész irányításával. (29) Az irányító hatóságnak közös titkárságot kell létrehoznia, amely tájékoztatja a támogatást kérelmezőket, kezeli a projektkérelmeket, és segít a kedvezményezetteknek műveleteik végrehajtásában. (30) Az irányító hatóságok felelősek a(z) […]/2012/EU rendelet [közös rendelkezésekről szóló rendelet] 114. cikkében felsorolt valamennyi irányító hatósági funkció ellátásáért, beleértve az irányító hatósági ellenőrzéseket is, az egységes előírások teljes programterületre kiterjedő alkalmazásának biztosítása érdekében. Amennyiben azonban egy európai területi együttműködési csoportosulást jelölnek ki irányító hatóságnak, azt fel kell hatalmazni ilyen ellenőrzések végzésére, mivel szerveiben valamennyi részt vevő tagállam képviselteti magát. Az irányító hatóságot ott is fel kell hatalmaznia a részt vevő tagállamoknak a teljes programozási területen az ellenőrzés elvégzésére, ahol európai területi együttműködési csoportosulás nem került kijelölésre. (31) Egyetlen ellenőrző hatóság felelős a(z) […]/2012/EU rendelet [közös rendelkezésekről szóló rendelet] 116. cikkében felsorolt valamennyi feladat végrehajtásáért annak biztosítása érdekében, hogy a teljes programozási területen egységes előírásokat alkalmazzanak. Ahol ez nem lehetséges, könyvvizsgálókból álló csoportnak kell segítenie a program ellenőrző hatóságának munkáját. (32) A szabálytalanságokkal érintett összegek visszafizetése vonatkozásában a pénzügyi felelősség átlátható láncolatát kell kialakítani a kedvezményezettektől a vezető kedvezményezetten és az irányító hatóságon át a Bizottságig. Rendelkezni kell a tagállam fennmaradó felelősségéről arra az esetre, ha a visszatérítést nem lehet elérni. (33) A 2007–2013-as programozási időszak tapasztalatai alapján kifejezetten meg kell határozni az eltérést az eurótól eltérő valutában keletkezett kiadások átváltására, a kiadás időpontjához a lehető legközelebbi időpontban érvényes átváltási árfolyam alkalmazásával. A közös együttműködési műveleteket érintő finanszírozási terveket, jelentéseket és számlákat minden esetben euróban kell benyújtani a közös titkárságnak, a programhatóságoknak és a monitoringbizottságnak. Az átváltás helyességét ellenőrizni kell. (34) Tekintettel a valóban közös programstruktúrák létrehozásával kapcsolatos nehézségekre és késedelmekre, az európai területi együttműködési cél keretében vállalt költségvetési kötelezettségekkel kapcsolatos kifizetések indokolására a költségvetési kötelezettségvállalástól számított három éves időkeretnek kell rendelkezésre állnia. (35) A harmadik országoknak a transznacionális és régiók közötti együttműködési programokban való részvétele tekintetében világossá kell tenni a pénzügyi irányításra, programozásra, nyomon követésre, értékelésre és ellenőrzésre vonatkozó szabályokat. Ezeket a szabályokat meg kell határozni a vonatkozó együttműködési programban és/vagy a vonatkozó pénzügyi megállapodásban, amely a Bizottság, az egyes harmadik országok és az adott együttműködési program irányító hatósága szerinti tagállam között jön létre. (36) Az egyedi támogathatósági szabályok meghatározása érdekében a Bizottságnak a Szerződés 290. cikke szerint felhatalmazást kell adni jogi aktusok elfogadására a 17. cikkben meghatározott tartalom és hatály vonatkozásában. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során többek között szakértői szinten is folytasson megfelelő konzultációt. A Bizottságnak felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megfogalmazása során biztosítania kell a megfelelő dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács számára történő egyidejű, időben és megfelelő módon történő átadását. (37) Annak érdekében, hogy egységes feltételeket lehessen biztosítani e rendelet végrehajtásához, a Bizottságot végrehajtási hatáskörrel kell felruházni a határokon átnyúló területek és a transznacionális területek jegyzékei, az együttműködési programtervezetek benyújtása, az intervenció kategóriáira vonatkozó nómenklatúra és a végrehajtási jelentések tekintetében. Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és a tanácsi rendeletnek megfelelően kell gyakorolni[21], ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET: I. fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. cikk Tárgy és hatály 1. Ez a rendelet meghatározza az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) hatályát az európai területi fejlesztési cél vonatkozásában, és meghatározza a célt érintő egyedi rendelkezéseket. 2. Ez a rendelet meghatározza az európai területi együttműködési cél számára az ERFA prioritási célkitűzéseit és szervezését, a tagállamoknak az ERFA által nyújtott támogatásra való jogosultságának kritériumait, az ERFA-támogatások rendelkezésére álló pénzügyi forrásokat és azok elosztási kritériumait. A rendelet ugyancsak meghatározza az európai területi együttműködési cél keretében a működési programok (együttműködési programok) hatékony végrehajtásához és pénzügyi irányításához és ellenőrzéséhez szükséges rendelkezéseket, beleértve a harmadik ország részvételét az ilyen együttműködési programokban. 3. A […]/2012/EU rendeletet [közös rendelkezésekről szóló rendelet] és a […]/2012/EU rendelet [ERFA-rendelet] I. fejezetét kell alkalmazni az európai területi együttműködési célra és az ennek keretében megvalósuló együttműködési programokra, kivéve abban az esetben, ha arról e rendelet kifejezetten rendelkezik, vagy ha az ilyen rendelkezések kizárólag a növekedést és munkahelyteremtést szolgáló beruházások céljára alkalmazhatók. 2. cikk Az európai együttműködési cél elemei Az európai területi együttműködés keretében az ERFA a következőket támogatja: 1. a kapcsolódó régiók határokon átnyúló együttműködése az egymással szomszédos szárazföldi és tengeri határrégiók közötti integrált regionális fejlesztés támogatására, két vagy több tagállam között vagy legalább egy tagállam és egy harmadik ország szomszédos határrégiói között az Unió külső határain, amelyekre nem terjednek ki az Unió külső pénzügyi eszközei által biztosított programok; 2. nagyobb területeket lefedő transznacionális együttműködés, a nemzeti, regionális és helyi hatóságok bevonásával, amely egyben a tengeri határokon átnyúló együttműködésre is kiterjed a határokon átnyúló együttműködés által le nem fedett területeken, az e területek fokozottabb területi integrációjának megteremtése érdekében, hozzájárulva ezzel a területi kohézióhoz az egész Unió területén. 3. régiók közötti együttműködés a kohéziós politika hatékonyságának megerősítésére a következők ösztönzése révén: a) Az Unión belül a partnerek között a jó gyakorlat meghatározására és terjesztésére vonatkozó, tematikus célkitűzéseket érintő tapasztalatok cseréje, azoknak a „növekedést és munkahelyteremtést szolgáló beruházások” célkitűzés keretében megvalósuló működési programok számára való átadása céljából. b) a fenntartható városi és vidékfejlesztés jó gyakorlatának meghatározására, átadására és terjesztésére irányuló tapasztalatok cseréje; c) a területi együttműködéssel összefüggő fellépésekkel és az európai területi együttműködési csoportosulások felhasználásával kapcsolatos jó gyakorlatok és innovatív megközelítések meghatározására, átadására és terjesztésére irányuló tapasztalatok cseréje; d) a területi kohéziós célokat érintő fejlődési tendenciák elemzése, valamint az európai terület harmonikus fejlesztésének elemzése tanulmányokon, adatgyűjtéseken és egyéb intézkedéseken keresztül. 3. cikk Földrajzi lefedettség 4. A határokon átnyúló együttműködésben támogatást élvező régiók az Unió valamennyi belső és külső szárazföldi határa mentén elhelyezkedő 3. NUTS.szintű olyan régiói, amelyekre nem terjednek ki az Unió külső finanszírozási eszközeinek programjai, valamint az Unió valamennyi 3. NUTS-szintű régiója a tengeri határok mentén, amelyeket legfeljebb 150 km választ el, függetlenül a potenciális módosításoktól, amelyek a 2007–2013 közötti programozási időszakra meghatározott együttműködési program koherenciájának és folyamatosságának biztosításához szükségesek. A Bizottság végrehajtási aktusok révén elfogadja a támogatásban részesítendő, határokon átnyúló területek jegyzékét együttműködési programokra lebontva. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 30. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően fogadják el. A jegyzék az Unió azon 3. NUTS-szintű régióit is meghatározza, amelyeket az összes belső és az Unió külső pénzügyi eszközei – mint például a(z) […]/2012/EU rendelet [ENI-rendelet] értelmében az Európai Szomszédsági Eszköz és a(z) […]/2012/EU rendelet [IPA-rendelet] értelmében az IPA – hatálya alá tartozó külső határok közötti, határokon átnyúló együttműködéshez nyújtott ERFA-támogatásnál figyelembe vesznek, A határokon átnyúló együttműködési programtervezet benyújtásakor a tagállamok kérhetik, hogy a második albekezdésben említett határozatban felsorolt régiók mellett további, a felsoroltakkal szomszédos 3. NUTS-szintű régiókat adjanak hozzá valamely, határokon átnyúló területhez, ezt a kérelmet indokolni kell. 5. A 19. cikk (2) és (3) bekezdésének sérelme nélkül a határokon átnyúló együttműködési programok lefedhetnek norvégiai, svájci, liechtensteini, andorrai, monacói és San Marinó-i régiókat, valamint a legkülső régiókkal szomszédos harmadik országok vagy területek régióit is. Ezeknek a régióknak 3. NUTS-szintű régióknak vagy ezzel egyenértékű régióknak kell lenniük. 6. A transznacionális együttműködés során a Bizottság végrehajtási aktusok révén elfogadja a támogatásban részesülő, 2. NUTS-szintű régiókat lefedő transznacionális területek jegyzékét együttműködési programok szerinti bontásban, biztosítva ugyanakkor az együttműködés folyamatosságát a korábbi programok nagyobb, egybefüggő területein. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 30. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően fogadják el. A transznacionális együttműködési programtervezet benyújtásakor a tagállamok kérhetik, hogy az első albekezdésben említett határozatban felsorolt régiókkal szomszédos, további 2. NUTS-szintű régiókat adjanak hozzá valamely transznacionális együttműködési területhez; e kérelmet indokolni kell. 7. A 19. cikk (2) és (3) bekezdésének sérelme nélkül a transznacionális együttműködési programok kiterjedhetnek az alábbi harmadik országok vagy területek régióira: (a) a (2) bekezdésben felsorolt vagy említett harmadik országok vagy területek; és (b) Feröer szigetek és Grönland. A 19. cikk (2) és (3) bekezdésének sérelme nélkül a transznacionális együttműködési programok lefedhetnek olyan harmadik országbeli régiókat, beleértve az Orosz Föderáció megfelelő régióit, amelyekre az Unió külső pénzügyi eszközei – mint például a(z) […]/2012/EU rendelet értelmében az Európai Szomszédsági Eszköz és a(z) […]/2012/EU rendelet értelmében az IPA – kiterjednek. E programok számára az Európai Szomszédsági Eszköz és az IPA támogatásának megfelelő éves előirányzatok állnak majd rendelkezésre abban az esetben, ha a programok megfelelő módon átveszik a vonatkozó külső együttműködési célkitűzéseket. Ezeknek a régióknak 2. NUTS-szintű régióknak vagy ezzel egyenértékű régióknak kell lenniük. 8. A régiók közötti együttműködésben az ERFA-támogatás az Unió teljes területére kiterjed. A 19. cikk (2) és (3) bekezdésének sérelme nélkül a régiók közötti együttműködési programok lefedhetik a (4) bekezdés a) és b) pontjában említett harmadik országok területének egészét vagy részét. 9. Tájékoztatásul, a (2) és a (4) bekezdésben említett harmadik országok vagy területek régióit az (1) és a (3) bekezdésben említett jegyzékek tartalmazzák. 4. cikk Az európai területi együttműködés forrásai 1. Az európai területi együttműködési célkitűzésre biztosított források a 2014–2020 közötti időszak során az alapokból költségvetési kötelezettségvállalásra rendelkezésre álló és a(z) […]/2012 rendelet [közös rendelkezésekről szóló rendelet] 83. cikkének (1) bekezdésében meghatározott globális források 3,48 %-át teszik ki (azaz összesen 11 700 000 004 EUR-t), és a következők szerint kerülnek felosztásra: a) 73,24 % (azaz összesen 8 569 000 003 EUR) a határokon átnyúló együttműködés számára; b) 20,78 % (azaz összesen 2 431 000 001 EUR) a transznacionális együttműködés számára; c) 5,98 % (azaz összesen 700 000 000 EUR) a régiók közötti együttműködés számára. 2. A legkülső régiókra kiterjedő együttműködési programok a 2007–2013 időszakban az ERFA keretében kapott támogatás legalább 150 %-át kapják. Emellett a régiók közötti együttműködésre elkülönített összegekből 50 000 000 EUR-t félretesznek a legkülső régiók együttműködésére. A tematikus koncentrációt illetően, ezekre a kiegészítő forrásokra az 5. cikk b) pontja alkalmazandó. 3. A Bizottság végrehajtási aktusok révén egyetlen határozatot fogad el, amelyben meghatározza az összes együttműködési programot tartalmazó jegyzéket, és amelyben megállapítja az egyes programok számára nyújtott teljes ERFA-támogatás, illetve a 2014. évre szóló programonkénti juttatás összegét. A végrehajtási aktusokat a 30. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban fogadják el. A tagállamok az éves felosztás alapjául a 3. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdésében és a 3. cikk (3) bekezdésének első albekezdésében említett területek lakosságát veszik figyelembe. 4. Az ERFA által az ENI keretében a határokon átnyúló és tengeri medencéket érintő programoknak nyújtott támogatást, valamint az IPA keretében a határokon átnyúló programoknak nyújtott támogatást a Bizottság és az érintett tagállamok határozzák meg. 5. Az Európai Szomszédsági Eszköz és az IPA keretében a határokon átnyúló és tengeri medencéket érintő egyes programok számára nyújtott ERFA-támogatás feltétele, hogy legalább azzal azonos összeget az Európai Szomszédsági Eszköz és az IPA biztosítson. Ez az egyenértékűség az Európai Szomszédsági Eszközről szóló rendeletben vagy az IPA-rendeletben meghatározott maximális összegig érvényes. 6. Az ERFA által az Európai Szomszédsági Eszköz (ENI) és az IPA keretében a programoknak nyújtott támogatásnak megfelelő éves előirányzatokat ezen eszközök megfelelő költségvetési sorai tartalmazzák a 2014-es költségvetési évben. 7. 2015-ben és 2016-ban az ERFA által az ENI és IPA keretében megvalósuló programokhoz nyújtott éves hozzájárulást, amelyre a Bizottsághoz az ENI és IPA keretében, a határokon átnyúló és tengeri medencéket érintő programokon belül június 30-ig nem nyújtottak be programot, az (1) bekezdés a) pontjában említett, belső határokon átnyúló együttműködési programokra kell átcsoportosítani, amelyekben az érintett tagország részt vesz. Ha 2017. június 30-án még létezik olyan program a határokon átnyúló és tengeri medencéket érintő, az ENI és IPA keretében működő programokon belül, amely nem került benyújtásra Bizottsághoz, a (4) bekezdésben említett ERFA-támogatás teljes, a 2020-ig fennmaradó évekre jutó összegét át kell csoportosítani azokra az (1) bekezdés a) pontjában szereplő, belső határokon átnyúló programokra, amelyekben az érintett tagállam részt vesz. 8. A (4) bekezdésben említett, a Bizottság által elfogadott, határokon átnyúló és tengeri medencéket érintő programokat meg kell szüntetni, ha: (a) a program által lefedett partnerországok egyike sem írta alá a vonatkozó finanszírozási megállapodást a(z) …/2012/EU rendeletben [ENI-rendelet] vagy a(z) …/2012/EU rendeletben [IPA-rendelet] megszabott határidőig; vagy (b) a program végrehajtása nem lehetséges a részt vevő országok kapcsolataiban felmerülő problémák miatt. Ilyen esetben a (4) bekezdésben említett ERFA-támogatás még le nem kötött éves részleteinek megfelelő összeget azokra az (1) bekezdés a) pontjában említett, belső határokon átnyúló együttműködési programokra kell átcsoportosítani az érintett tagállam kérésére, amelyekben az adott tagállam részt vesz. II. FEJEZET tEMATIKUS KONCENTRÁCIÓ ÉS BERUHÁZÁSI PRIORITÁSOK 5. cikk Tematikus koncentráció A(z) […]/2012/EU rendelet [közös rendelkezésekről szóló rendelet] 9. cikkében említett tematikus célkitűzéseket a következőképpen kell koncentrálni: a) minden egyes, határokon átnyúló együttműködési program számára legfeljebb 4 tematikus célkitűzést kell kiválasztani; b) minden transznacionális együttműködési program számára legfeljebb 4 tematikus célkitűzést kell kiválasztani; c) A 2. cikk (3) bekezdésének a) pontja értelmében minden tematikus célkitűzés kiválasztható a régiók közötti együttműködési programokhoz. 6. cikk Beruházási prioritások A(z) […]/2012/EU rendelet [ERFA-rendelet] 5. cikke mellett az ERFA a különböző beruházási prioritások keretében támogatja az emberi erőforrások, eszközök és infrastruktúrák határokon átnyúló megosztását, valamint a tematikus célkitűzések keretében a következő beruházási prioritásokat: a) a határokon átnyúló együttműködés keretében: i. a határon átnyúló munkaerőpiacok integrálása, beleértve a határokon átnyúló mobilitást, a közös helyi foglalkoztatási kezdeményezéseket és közös képzést (a foglalkoztatás előmozdítására és a munkaerő mobilitás támogatására vonatkozó tematikus célkitűzés keretében); ii. a nemek közötti egyenlőség és esélyegyenlőség támogatása határokon át, valamint a határokon átívelő társadalmi befogadás ösztönzése (a társadalmi befogadás és a szegénység elleni küzdelem tematikus célkitűzésének keretében); iii. közös oktatási és képzési rendszerek kidolgozása és megvalósítása (a szakértelembe, oktatásba és egész életen át tartó tanulásba történő befektetés tematikus célkitűzés keretében); iv. jogi és közigazgatási együttműködés, valamint a magánszemélyek és intézmények közötti együttműködés támogatása (az intézményi kapacitás növelése és hatékony közigazgatás tematikus célkitűzése keretében); b) a transznacionális együttműködés keretében: a makroregionális és a tengeri medencékkel kapcsolatos stratégiák kidolgozása és végrehajtása (az intézményi kapacitás növelése és hatékony közigazgatás tematikus célkitűzése keretében). III. FEJEZET PROGRAMOZÁS 7. cikk Az együttműködési programok tartalma 1. Az együttműködési program prioritási tengelyekből áll. Egy adott prioritási tengely egy alapra vonatkozik, egy tematikus célkitűzésnek felel meg, és az adott tematikus célkitűzés egy vagy több beruházási prioritását tartalmazza e rendelet 5. és 6. cikkének megfelelően. 2. Az együttműködési program az alábbiakat határozza meg: (a) az együttműködési programnak az Unió intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre vonatkozó stratégiájához való hozzájárulásának a stratégiája, beleértve az alábbiakat: i. a programterület egészét érintő kihívások kezelésével kapcsolatos szükségletek azonosítása; ii. a tematikus célkitűzések és a hozzájuk tartozó beruházási prioritások kiválasztásának igazolása, tekintettel a közös stratégiai keretre és az előzetes értékelés eredményére. (b) az egyes prioritási tengelyek esetében: i. a beruházási prioritások és az azoknak megfelelő konkrét célkitűzések; ii. a közös és egyedi output- és eredménymutatók, adott esetben a kiindulási értékkel és a számszerűsített célértékkel, az alapokra vonatkozó szabályokkal összhangban; iii. a támogatandó intézkedések leírása, beleértve a fő célcsoportok, a konkrét célterületek és a kedvezményezettek típusainak a meghatározását adott esetben, valamint a pénzügyi eszközök tervezett alkalmazását; iv. a Bizottság által végrehajtási aktusok révén, a 30. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálati eljárással összhangban elfogadott nómenklatúrán alapuló megfelelő intervenciós kategóriák, valamint a programozott források indikatív bontása; (c) a partnerségi szerződésben meghatározott integrált területfejlesztési stratégiához való hozzájárulás, beleértve az alábbiakat: i. az alapok, az EVMA, az Európai Tengerügyi és Halászati Alap és más uniós és nemzeti finanszírozási eszközök és az Európai Beruházási Bank (EBB) közötti koordinációt biztosító mechanizmusok; ii. adott esetben a városi, vidéki, part menti és a sajátos területi jellemzőkkel bíró területek területfejlesztésének tervezett integrált megközelítése, különösen a(z) …/2012/EU rendelet [közös rendelkezésekről szóló rendelet] 28. és 29. cikkéhez kapcsolódó végrehajtási rendelkezések alkalmazása; iii. adott esetben azoknak a városoknak a felsorolása, ahol integrált fenntartható városfejlesztési intézkedéseket hajtanak végre; az ezekre a tevékenységekre fordított ERFA-támogatás indikatív éves elosztása, beleértve a(z) .../2012/EU rendelet [ERFA] 7. cikkének (2) bekezdése alapján a városok számára irányítás céljából juttatott forrásokat; iv. azoknak a területeknek a meghatározása, ahol az adott közösség szintjén irányított helyi fejlesztést hajtanak végre; v. adott esetben a tervezett intervenciók hozzájárulása a makroregionális stratégiákhoz és tengeri medencéket érintő stratégiákhoz; (d) az alapok eredményes végrehajtását biztosító rendelkezések, beleértve az alábbiakat: i. teljesítési keret a(z) …/2012/EU rendelet [közös rendelkezésekről szóló rendelet] 19. cikkének (1) bekezdésével összhangban; ii. a partnereknek az együttműködési program előkészítésébe történő bevonását célzó végrehajtott intézkedések és a partnerek szerepe az együttműködési program végrehajtásában, nyomon követésében és értékelésében; (e) az alapok hatékony végrehajtását biztosító rendelkezések, beleértve az alábbiakat: i. a technikai segítségnyújtás tervezett alkalmazása, beleértve a hatóságok és kedvezményezettek igazgatási kapacitása megerősítését célzó intézkedéseket a (2) bekezdés b) pontjában említett, az érintett prioritási tengelyre vonatkozó információkkal; ii. a kedvezményezettek igazgatási terheinek az értékelése és a csökkentés elérése érdekében tervezett intézkedések a célértékeikkel; iii. azon nagyprojektek jegyzéke, amelyeknél a főbb munkák végrehajtásának tervezett kezdőnapja 2018. január 1. előtt van; (f) két táblázatot tartalmazó finanszírozási terv (a részt vevő tagállamok szerinti felosztás nélkül): i. a(z) .../2012/EU rendelet [közös rendelkezésekről szóló rendelet] 53., 110. és 111. cikkének megfelelően az ERFA-támogatás tervezett pénzügyi előirányzatát éves bontásban tartalmazó táblázat; ii. az ERFA-ból az együttműködési programra és valamennyi prioritási tengelyre juttatott támogatás pénzügyi előirányzatát és a nemzeti társfinanszírozást az egész programozási időszakra megadó táblázat. Amennyiben a nemzeti társfinanszírozás állami és magánforrásokból is származik, a táblázatnak az állami és magánforrások szerinti indikatív bontást is tartalmaznia kell. Tájékoztatás céljából az EBB tervezett részvételét is tartalmaznia kell; (g) az együttműködési program végrehajtási rendelkezései, amelyek az alábbiakat tartalmazzák: i. az akkreditációs szerv, az irányító hatóság és az ellenőrző hatóság megnevezése; ii. az ellenőrzési feladatok elvégzésére kijelölt szerv vagy szervek; iii. a pénzügyi ellenőrzési feladatok elvégzéséért felelős kijelölt szerv vagy szervek; iv. a közös titkárság felállítására vonatkozó eljárás; v az irányítási és ellenőrzési szabályok összefoglaló leírása; vi. a felelősségmegosztás a részt vevő tagállamok között az irányító hatóság vagy a Bizottság által elrendelt pénzügyi korrekciók esetében. Az a)–d) pontokban előírt információkat az e rendelet 2. cikke (3) bekezdésének b), c) és d) pontja alá tartozó együttműködési programok egyedi jellegéhez kell igazítani. Az e) pont ii. és iii. alpontjában előírt információkat az e rendelet 2. cikke (3) bekezdésének b), c) és d) pontja alá tartozó együttműködési programoknak nem kell tartalmazniuk. 3. Minden egyes együttműködési program tartalmazza a következőket: i. a műveletek kiválasztása során a környezetvédelmi követelmények, az erőforrás-hatékonyság, az éghajlatváltozás enyhítése és a hozzá történő alkalmazkodás, valamint a kockázatok megelőzése és a kockázatok kezelése figyelembevételével hozott konkrét intézkedések leírása; ii. az esélyegyenlőség előmozdítása, valamint a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló bármilyen megkülönböztetés megakadályozása érdekében az együttműködési program előkészítése, megtervezése és végrehajtása és különösen a finanszírozáshoz való hozzájutás során hozott konkrét intézkedések leírása, figyelembe véve az ilyen megkülönböztetés veszélyének kitett különböző célcsoportok szükségleteit és különösen a fogyatékos személyek hozzáférése biztosításának a követelményeit; iii. a férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdításához történő hozzájárulás és adott esetben a nemek közötti esélyegyenlőség elve érvényesülésének érdekében hozott intézkedések leírása program és művelet szintjén. A tagállamoknak az együttműködési programra vonatkozó javaslattal együtt be kell nyújtaniuk a nemzeti esélyegyenlőségi testületeknek a ii. és iii. alpontokban meghatározott intézkedésekre vonatkozó véleményét. Az első és második albekezdés nem vonatkozik a 2. cikk (3) bekezdésének b), c) és d) pontja szerinti együttműködési programokra. 4. A 2. cikk (3) bekezdésének c) és d) pontjában szereplő együttműködési programok meghatározzák az adott együttműködési program kedvezményezettjét vagy kedvezményezettjeit, és meghatározhatják a támogatási eljárást. 5. Adott esetben a részt vevő tagállamok és harmadik országok vagy területek írásban megerősítik egyetértésüket az együttműködési programmal, mielőtt azt benyújtják a Bizottsághoz. Ez a megállapodás tartalmazza valamennyi tagállamnak az együttműködési program végrehajtásához szükséges társfinanszírozási kötelezettségvállalását. 6. A tagállamok a Bizottság által elfogadott modell alapján elkészítik az együttműködési program tervezetét.. 7. A Bizottság e modellt végrehajtási jogi aktussal fogadja el. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 30. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően fogadják el. 8. cikk Közös cselekvési terv Amennyiben a(z) …/2012/EU rendelet [közös rendelkezésekről szóló rendelet] 93. cikke (1) bekezdésében említett közös cselekvési tervet feladatai körében valamely európai területi együttműködési csoportosulás mint kedvezményezett hajtja végre, akkor az együttműködési program közös titkárságának munkatársai és az európai területi együttműködési csoportosulás közgyűlésének tagjai lehetnek a(z) …/2012/EU rendelet [közös rendelkezésekről szóló rendelet] 97. cikke (1) bekezdésében említett irányító bizottság tagjai. Az európai területi együttműködési csoportosulás közgyűlésének tagjai nem alkothatnak többséget az említett irányító bizottságban. 9. cikk Közösségi szinten irányított helyi fejlesztés A(z) .../2012/EU rendelet [közös rendelkezésekről szóló rendelet] 28. cikkében foglalt közösségi szintű helyi fejlesztés a határokon átnyúló együttműködési programok keretében hajtható végre, amennyiben a helyi fejlesztési csoport legalább két ország képviselőiből áll, amely országok legalább egyike tagállam. 10. cikk Integrált területi beruházás Együttműködési programok esetében a(z) .../2012/EU rendelet [a közös rendelkezésekről szóló rendelet] 99. cikkének (3) bekezdésében említett integrált területi beruházást irányító és végrehajtó közreműködő szervezet egy európai területi együttműködési csoportosulás vagy más jogi személy lehet, amelyet a részt vevő országok törvényei alapján hoztak létre, feltéve, hogy felállításában legalább két részt vevő ország közhatóságai közreműködnek. 11. cikk Műveletek kiválasztása 1. Az együttműködési programok műveleteit a(z) […]/2012/EU rendelet [közös rendelkezésekről szóló rendelet] 41. cikkében említett monitoringbizottság választja ki. 2. A határokon átnyúló és transznacionális együttműködés keretében kiválasztott műveletekbe legalább két részt vevő ország kedvezményezettjeinek be kell kapcsolódniuk; az érintett országok legalább egyikének tagországnak kell lennie. Művelet egyetlen országban is végrehajtható, amennyiben az a programterület érdekét szolgálja. A 2. cikk (3) bekezdésének a) és b) pontja szerinti régiók közötti együttműködést érintő műveleteknek legalább három országból kell kedvezményezetteket bevonnia, és ezen országok közül legalább kettőnek tagállamnak kell lennie. 3. A 2. bekezdéstől eltérve, az európai területi együttműködési csoportosulás vagy más, valamely részt vevő ország jogszabályai szerint létrehozott jogi személy egyetlen kedvezményezettként pályázhat egy műveletre, amennyiben azt a határokon átnyúló és transznacionális együttműködés céljára legalább két részt vevő ország közigazgatási szervei és hatóságai hozták létre, illetve régiók közötti együttműködés esetében legalább három részt vevő ország szervei és hatóságai hozták létre. 4. A kedvezményezettek együttműködnek a műveletek kidolgozásában, végrehajtásában, személyzetének biztosításában és finanszírozásában. 5. Az irányító hatóság a művelet vonatkozásában a vezető vagy az egyetlen kedvezményezett számára elkészíti azt a dokumentumot, amely tartalmazza a támogatás feltételeit, az adott művelet során leszállítandó áruk és szolgáltatások speciális követelményeit, a pénzügyi tervet és a végrehajtás határidejét. 12. cikk Kedvezményezettek 1. Amennyiben egy együttműködési program valamely műveletének két vagy több kedvezményezettje van, a kedvezményezettek egyet közülük kijelölnek vezető kedvezményezettnek. 2. A vezető kedvezményezett a következő feladatokat végzi el: a) a szabályokat a többi kedvezményezettel megállapodásban rögzíti, amely rendelkezéseket tartalmaz, melyek többek között garantálják a művelethez rendelt pénzeszközökkel való hatékony és eredményes gazdálkodást, beleértve a jogosulatlanul kifizetett összegek visszafizetésére vonatkozó előírásokat; b) felelősséget vállal a teljes művelet végrehajtásának biztosításáért; c) biztosítja, hogy a kedvezményezettek által benyújtott költségek a művelet végrehajtása során merültek fel, és megfelelnek a kedvezményezettek által megállapított tevékenységeknek; d) igazolja, hogy a más kedvezményezettek által benyújtott kiadásokat az ellenőr(ök) ellenőrizte(-ték), ahol az ilyen ellenőrzést nem az irányító hatóság végzi el a 22. cikk (3) bekezdésének megfelelően. 3. A vezető kedvezményezett biztosítja, hogy a többi kedvezményezett a lehető leggyorsabban, teljes egészében megkapja a köztámogatás teljes összegét. Nem alkalmazható olyan levonás, visszatartás vagy bármilyen további külön díj vagy azzal megegyező hatású egyéb díj, amely csökkentené a többi kedvezményezett számára kifizetendő összegeket. 4. A vezető kedvezményezettnek valamely tagállamban kell működnie, az egyetlen kedvezményezett létesítő okirat szerinti székhelyének pedig valamelyik tagállamban kell lennie. IV. FEJEZET NYOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS 13. cikk Végrehajtási jelentések 1. 2016. április 30-ig és minden utána következő év április 30-ig – egészen 2022-ig bezárólag – az irányító hatóság éves jelentést nyújt be a Bizottsághoz a(z) […]/2012/EU rendelet [közös rendelkezésekről szóló rendelet] 44. cikkének (1) bekezdése szerint. A 2016-ban benyújtott jelentés a 2014. és 2015. pénzügyi évekre, valamint a kiadások támogathatóságának kezdeti napja és a 2013. december 31. közötti időszakra vonatkozik. 2. Az éves végrehajtási jelentések információkat tartalmaznak az alábbiakról: (a) az együttműködési program megvalósítása a(z) […]/2012/EU rendelet [közös rendelkezésekről szóló rendelet] 44. cikkének (2) bekezdése szerint; (b) a nagyprojektek és a közös cselekvési tervek előkészítése és végrehajtása terén elért eredmények. 3. A 2017-ben és 2019-ben benyújtott éves végrehajtási jelentések a(z) […]/2012/EU rendelet [közös rendelkezésekről szóló rendelet] 44. cikkének (3) és (4) bekezdése szerint előírt információkat és a (2) bekezdésben meghatározott információkat tartalmazzák és értékelik az alábbiakkal együtt: (a) a működési program alá tartozó területfejlesztés – beleértve a fenntartható városfejlesztést – és a közösségi szinten irányított helyi fejlesztések területén alkalmazott integrált megközelítés végrehajtása terén elért eredmények; (b) a hatóságok és kedvezményezettek ERFA-igazgatási és -felhasználási kapacitásának megerősítésére hozott intézkedések végrehajtása terén elért eredmények; (c) az értékelési terv végrehajtása és az értékelésekben tett megállapítások nyomon követése során elért eredmények; (d) a nemek közti egyenlőség elősegítése és a megkülönböztetés megakadályozása – beleértve a fogyatékkal élő személyek hozzáférését – érdekében hozott egyedi intézkedések, illetve a nemek közötti esélyegyenlőség elvének a működési programban és műveletekben való érvényesülése érdekében végrehajtott eljárások; (e) a fenntartható fejlődés előmozdítása érdekében hozott intézkedések; (f) a kommunikációs stratégia keretében végrehajtott tájékoztatási és közzétételi intézkedések eredményei; (g) adott esetben a társadalmi innováció területén végrehajtott intézkedések terén elért eredmények; (h) a partnerek részvétele az együttműködési programok végrehajtásában, nyomon követésében és értékelésében. 4. Az éves és záró végrehajtási jelentést a Bizottság által végrehajtási aktusok révén elfogadott minták alapján kell elkészíteni. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 30. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően fogadják el. 14. cikk Éves felülvizsgálat Amennyiben a(z) […]/2012/EU rendelet [közös rendelkezésekről szóló rendelet] 45. cikkének (3) bekezdésében foglaltaktól eltérően nem kerül sor éves felülvizsgálati ülés megtartására, az éves felülvizsgálatot írásban is el lehet végezni. 15. cikk Az európai területi együttműködési célra vonatkozó mutatók Az e rendelet mellékletében megállapított közös mutatókat megfelelő esetben és a(z) […]/2012/EU rendelet [közös rendelkezésekről szóló rendelet] 24. cikke (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően alkalmazzák. A mutatók viszonyítási értékét nullára állítják be, a kumulatív célértékeket pedig 2022-re határozzák meg. A programspecifikus outputmutatók esetében a viszonyítási értéket nullára állítják be, a kumulatív célértékeket pedig 2022-re határozzák meg. A programspecifikus eredménymutatók esetében a viszonyítási érték meghatározására a legutolsó rendelkezésre álló adatokat használják, a célértéket pedig, amely ugyanakkor mennyiségi és minőségi tekintetben is kifejezhető, 2022 vonatkozásában határozzák meg. 16. cikk Technikai segítségnyújtás Az ERFA-ból technikai segítségnyújtásra elkülönített összeg az együttműködési programokra szánt teljes összeg legfeljebb 6 %-a lehet, de legalább 1 500 000 EUR-t kell kitennie. VI. FEJEZET TÁMOGATHATÓSÁG 17. cikk A kiadások támogathatóságának általános szabályai 1. A Bizottság az együttműködési programok keretében támogatható kiadásokra vonatkozó további egyedi szabályok megállapítása érdekében felhatalmazást kap arra, hogy a 29. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el. 2. A(z) […]/2012/EU rendelet [közös rendelkezésekről szóló rendelet] 55–61. cikkében, a(z) […]/2012/EU rendeletben [ERFA], az e rendeletben vagy az említett rendeletek alapján meghatározott támogathatósági szabályok sérelme nélkül a monitoringbizottság állapítja meg a támogathatósági szabályokat az együttműködési program egészére. 3. A(z) […]/2012/EU rendelet [közös rendelkezésekről szóló rendelet] 55–61. cikkében, a(z) […]/2012/EU rendeletben [ERFA], az e rendeletben, az említett rendeletek alapján, illetve a monitoringbizottság által megállapított támogathatósági szabályok által nem szabályozott kérdésekben azon ország nemzeti szabályai az irányadók, amelyben a költség felmerült. 18. cikk Személyzeti költségek A műveletek személyzeti költségei átalányként számíthatók ki, legfeljebb az adott műveletben felmerülő közvetlen, nem személyzeti költségek 15 %-ának erejéig. 19. cikk A műveletek helyszíntől függő támogathatósága az együttműködési programokban 1. A (2) és (3) bekezdésben említett eltéréseket figyelembe véve, az együttműködési programok keretében végzett műveletek helyszíne az uniós területeket magába foglaló programterület („a programterület uniós része”). 2. Az irányító hatóság elfogadhatja, hogy egy művelet egésze vagy része a programterület uniós részen kívül kerül végrehajtásra, feltéve, hogy az alábbi összes feltétel teljesül: (a) a művelet a programterület javát szolgálja, (b) az együttműködési program keretében az uniós programterületeken kívül végzett műveletekhez elkülönített teljes összeg nem haladhatja meg az ERFA programszintű támogatásának 20 %-át, illetve 30 %-át azon együttműködési programok esetében, amelyekben a program uniós része a legkülső területeket tartalmazza, (c) az irányító és ellenőrző hatóságokra a művelet irányításával, ellenőrzésével és auditálásával kapcsolatosan háruló kötelezettségeket az együttműködési programért felelős hatóságok teljesítik, vagy megállapodást kötnek a művelet végrehajtásának helyszínéül szolgáló tagállam vagy harmadik ország, illetve terület hatóságaival, feltéve, hogy teljesítik a művelet irányításával, ellenőrzésével és auditálásával járó kötelezettségeket. 3. A promóciós tevékenységekhez és kapacitásépítéshez kapcsolódó műveletek esetében a költségek a (2) bekezdés a) és c) pontjában meghatározott feltételek teljesülése esetén felmerülhetnek a programterület Unión kívüli részén is. VII. FEJEZET IRÁNYÍTÁS, ELLENŐRZÉS ÉS AKKREDITÁCIÓ 20. cikk A hatóságok kijelölése 1. Az együttműködési programban részt vevő tagállamok a(z) […]/2012/EU rendelet [közös rendelkezésekről szóló rendelet] 113. cikke (1) és (2) bekezdése alkalmazásában egyetlen irányító hatóságot és az említett rendelet 113. cikke (4) bekezdésének alkalmazásában egyetlen ellenőrző hatóságot jelölnek ki, amelynek ugyanabban a tagállamban kell működnie. 2. A(z) […]/2012/EU rendelet [közös rendelkezésekről szóló rendelet] 122. cikke értelmében a Bizottság által teljesített kifizetéseket az irányító hatóság kapja meg, és teljesíti a kifizetést a vezető kedvezményezett felé. 21. cikk Európai területi együttműködési csoportosulás Az együttműködési programban részt vevő tagállamok valamely európai területi együttműködési csoportosulást felhasználhatnak arra, hogy ráruházzák az együttműködési program egésze vagy egy része irányításának felelősségét, különösen az irányító hatóság feladatait. 22. cikk Az irányító hatóság feladatai 1. Az együttműködési program irányító hatósága látja el az irányító hatóságnak és az igazoló hatóságnak a(z) […]/2012/EU rendelet [közös rendelkezésekről szóló rendelet] 114. és 115. cikkében meghatározott feladatait. 2. Az irányító hatóság az együttműködési programban részt vevő tagállamokkal és bármely harmadik országgal folytatott konzultációt követően közös titkárságot hoz létre. A közös titkárság segíti az irányító hatóságot és a monitoringbizottságot feladataik ellátásában. A közös titkárság tájékoztatást nyújt a lehetséges kedvezményezetteknek a program keretében biztosítható támogatási lehetőségekről, és segíti a kedvezményezetteket műveleteik végrehajtásában. 3. Amennyiben az irányító hatóságot európai területi együttműködési csoportosulás alkotja, a(z) […]/2012/EU rendelet [közös rendelkezésekről szóló rendelet] 114. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerinti ellenőrzéseket az egész programterületen az irányító hatóság végzi. 4. Amennyiben az irányító hatóság nem tudja a(z) […]/2012/EU rendelet [közös rendelkezésekről szóló rendelet] 114. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerinti ellenőrzéseket a teljes programterületen elvégezni, minden egyes tagállam vagy harmadik ország kijelöl egy felelős szervezetet vagy személyt (a továbbiakban: ellenőr/ellenőrök) a területén a kedvezményezetteket érintő ellenőrzések elvégzésére. Ezek az ellenőröknek lehetőség szerint azonosaknak kell lenni azokkal a szervekkel, amelyek a növekedést és munkahelyteremtést szolgáló beruházások célkitűzésével kapcsolatos operatív programok keretében ilyen ellenőrzés végzéséért felelősek, vagy harmadik országok esetében az Unió külső politikai eszközei keretében végzett hasonló ellenőrzésekért felelős szervekkel. Minden tagállam vagy harmadik ország felelős a területén végzett ellenőrzésekért. 5. Ha a társfinanszírozott termékek vagy szolgáltatások biztosítása csak egy teljes művelet vonatkozásában vizsgálható, a vizsgálatot azon tagállam irányító hatóságának vagy ellenőrének kell elvégeznie, amelyikben a vezető kedvezményezett található. 23. cikk Az ellenőrző hatóság feladatai 1. Az együttműködési programban részt vevő tagállamok és harmadik országok határozhatnak úgy, hogy az ellenőrző hatóság az együttműködési program teljes területén közvetlenül jogosult ellátni a(z) […]/2012/EU rendelet [közös rendelkezésekről szóló rendelet] 116. cikkében meghatározott feladatokat. Ekkor meg kell határozniuk, hogy az ellenőrző hatóságot mikor kell kísérnie egy tagállam vagy harmadik ország könyvvizsgálójának. 2. Ha az ellenőrző hatóság nem rendelkezik az (1) bekezdésben említett felhatalmazással, akkor az együttműködési programban részt vevő egyes tagállamok vagy harmadik országok képviselőiből álló könyvvizsgálói csoport segíti, amely elvégzi a(z) […]/2012/EU rendelet [közös rendelkezésekről szóló rendelet] 116. cikkében meghatározott feladatokat. Minden képviselő köteles benyújtani a területén felmerült kiadásokkal kapcsolatosan az ellenőrző hatóság által az értékelés elvégzéséhez megkövetelt tényeket. A könyvvizsgálói csoportot legkésőbb az együttműködési program jóváhagyásáról hozott határozatot követő három hónapon belül létrehozzák. A csoport összeállítja saját eljárási szabályzatát, az elnöki tisztet pedig az együttműködési program ellenőrző hatósága tölti be. 3. A könyvvizsgálók funkcionálisan függetlenül működnek az ellenőröktől, akik a 22. cikk szerinti ellenőrzéseket végzik. 24. cikk Akkreditáció Az irányító hatóságot azon tagország akkreditációs testülete akkreditálja, amelyik országban az irányító hatóság található. VIII. FEJEZET PÉNZÜGYI IRÁNYÍTÁS 25. cikk Költségvetési kötelezettségvállalások, kifizetések és visszatérítések 1. Az együttműködési programok ERFA-támogatása egyetlen számlára kerül kifizetésre, nemzeti alszámlák nélkül. 2. Az irányító hatóság gondoskodik róla, hogy a vezető vagy az egyetlen kedvezményezett minden, szabálytalanság következtében kifizetett összeget visszatérítsen. A kedvezményezettek a vezető kedvezményezettnek fizetnek vissza minden jogosulatlanul kifizetett összeget. 3. Amennyiben a vezető kedvezményezettnek nem sikerül biztosítania a többi kedvezményezettnél a visszafizetést, illetve az irányító hatóságnak nem sikerül biztosítania a vezető kedvezményezettnél vagy egyetlen kedvezményezettnél a visszafizetést, az a tagállam vagy harmadik ország köteles visszafizetni az irányító hatóságnak a kedvezményezett számára jogosulatlanul kifizetett összeget, amelynek területén a vezető vagy egyetlen kedvezményezett található, illetve európai területi együttműködési csoportosulás esetében az, ahol a vezető vagy egyetlen kedvezményezettet bejegyezték. Az együttműködési programban a részt vevő tagállamok közötti felelősségmegosztásnak megfelelően az irányító hatóság felelős az érintett összegeknek az Unió általános költségvetésébe történő visszafizetéséről. 26. cikk Az euro használata A(z) […]/2012/EU rendelet [közös rendelkezésekről szóló rendelet] 123. cikkétől eltérve, a nem euróban felmerülő költségeket a kedvezményezettek a kiadás felmerülésének hónapjában átváltják euróra. Az átváltást a kedvezményezett székhelye szerinti tagállam vagy harmadik ország irányító hatósága vagy ellenőre ellenőrzi. 27. cikk Kötelezettségvállalás visszavonása A(z) […]/2012/EU rendelet [közös rendelkezésekről szóló rendelet] 127. cikke (1) bekezdésének első albekezdésétől eltérően, de a 127. cikk (4) bekezdésének sérelme nélkül a Bizottság visszavonja kötelezettségvállalását az említett cikk második albekezdése szerint valamely együttműködési programra kiszámított összeg bármely részére vonatkozóan, ha az nem került felhasználásra kezdeti vagy éves előfinanszírozásként, időközi kifizetés és éves egyenlegkészítés céljára legkésőbb az együttműködési program keretében vállalt költségvetési kötelezettségvállalást követő harmadik pénzügyi év december 31-ig, vagy amelyre a fizetési kérelmet nem nyújtották be a(z) […]/2012/EU rendelet [közös rendelkezésekről szóló rendelet] 126. cikkének (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően. 28. cikk Harmadik országok részvétele A pénzügyi irányításra, valamint harmadik országoknak a 3. cikk (4) bekezdésének második albekezdésében és ugyanazon cikk (5) bekezdésében említett transznacionális és régiók közötti együttműködési programokban történő részvételének programozására, nyomon követésére, értékelésére és ellenőrzésére vonatkozó részletes szabályokat a vonatkozó együttműködési programban és/vagy a Bizottság és – esettől függően – az egyes harmadik országok és a vonatkozó együttműködési program irányító hatósága szerinti tagállam között létrejövő megállapodásban határozzák meg. X. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 29. cikk Felhatalmazás gyakorlása 1. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit ez a cikk határozza meg. 2. A 17. cikk (1) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásának hatáskörét az e rendelet hatálybalépését követő naptól kezdődően, határozatlan időre a Bizottságra kell ruházni. 3. A 17. cikk (1) bekezdésében említett felhatalmazást az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja. A visszavonó határozat megszünteti a határozatban leírt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon, illetve az ott megjelölt későbbi napon lép érvénybe. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. 4. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően a Bizottság köteles egyidejűleg értesíteni az Európai Parlamentet és a Tanácsot. 5. A 17. cikk (1) bekezdésének megfelelően elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus akkor lép hatályba, ha sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel kifogást az aktus ellen a Parlamentnek és a Tanácsnak küldött értesítéstől számított két hónapon belül, vagy ha ezen időszak lejárta előtt mind az Európai Parlament, mint a Tanács értesítette a Bizottságot arról, hogy nem emel kifogást. Ezen időszak az Európai Parlament vagy a Tanács kérésére két hónappal meghosszabbítható. 30. cikk Bizottsági eljárás 1. A Bizottság munkáját az alapok koordinációs bizottsága segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottság. 2. Az e bekezdésre való hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 4. cikke alkalmazandó. 3. Az e bekezdésre való hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 5. cikke alkalmazandó. 31. cikk Átmeneti rendelkezések 1. Az európai területi együttműködési célkitűzés tekintetében ez a rendelet nem érinti a Bizottság által az 1080/2006/EK rendelet alapján vagy bármely más, olyan jogszabály alapján jóváhagyott támogatás folytatását vagy módosítását – beleértve teljes vagy részleges megszüntetését is –, amely az adott támogatásra 2013. december 31-én alkalmazandó, és amely következésképpen az adott támogatásra vagy az adott projektekre azok lezárásáig a továbbiakban is alkalmazandó. 2. Az 1080/2006/EK rendelet alapján 2014. január 1. előtt a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó európai területi együttműködési célkitűzés keretében benyújtott támogatási kérelmek érvényben maradnak. 32. cikk Felülvizsgálat A Szerződés 178. cikke értelmében az Európai Parlament és a Tanács e rendeletet 2022. december 31-ig felülvizsgálja. 33. cikk Hatálybalépés Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök az elnök MELLÉKLET Az európai területi együttműködési cél (15. cikkben említett) közös mutatói || || EGYSÉG || NÉV || || Produktív beruházás || || || || || vállalkozás || támogatásban részesülő vállalkozások száma || || || vállalkozás || nem támogatásjellegű pénzügyi hozzájárulásban részesülő vállalkozások száma || || || vállalkozás || nem pénzügyi támogatásban részesülő vállalkozások száma || || || vállalkozás || támogatott új vállalkozások száma || || || EUR || a kkv-knak nyújtott állami támogatáshoz illeszkedő magánberuházás (vissza nem fizetendő támogatás) || || || EUR || a kkv-knak nyújtott (vissza nem fizetendő támogatástól eltérő jellegű támogatás) állami támogatáshoz illeszkedő magánberuházás || || || teljes munkaidős egyenérték || a támogatott kkv-k által teremtett munkahelyek száma || || Idegenforgalom || látogatás || támogatott nevezetességeknél tett látogatások száma || || Informatikai infrastruktúra || fő || legalább 30 Mb/s sávszélességű hozzáféréssel ellátott lakosság száma || || Közlekedés || || || || Vasút || km || új vasútvonal teljes hossza || || || || ebből: TEN-T || || || km || újjáépített vagy korszerűsített vasútvonal teljes hossza || || || ebből: TEN-T || || Utak || km || új építésű utak teljes hossza || || || || ebből: TEN-T || || km || újjáépített vagy korszerűsített utak teljes hossza || || || ebből: TEN-T || || Városi közlekedés || utazás || a támogatott városi közlekedési rendszert használó utazások számának növekedése || || Belvízi hajóutak || tonnakilométer || a korszerűsített belvízi hajóutakon szállított rakomány mennyiségének növekedése || || Környezet || || || || Szilárd hulladék || tonna || pótlólagos hulladék-újrafeldolgozó kapacitás || || Vízellátás || fő || jobb vízellátásban részesülő lakosság számának növekedés || || || m3 || a vízelosztási hálózat szivárgásának becsült csökkenése || || Szennyvíztisztítás || lakossági egyenérték || jobb szennyvíztisztításban részesülő lakosság számának növekedése || || Kockázatmegelőzés és -kezelés || fő || az árvízvédelem hasznát élvező lakosság || || || fő || erdők tűzvédelmének és egyéb védelmi intézkedéseknek a hasznát évező lakosság || || Földrehabilitáció || hektár || rehabilitált földterület teljes nagysága || || Talajlezáródás || hektár || fejlesztés miatt lezárt földterület megváltoztatása || || Természet és biológiai sokféleség || hektár || az élőhelyek felszíni területének jobb természetvédelmi helyzete || || Kutatás, innováció || || || || || fő || új építésű vagy újonnan felszerelt kutatási infrastrukturális létesítményekben dolgozó K+F személyzet/kutatók száma || || || vállalkozás || a támogatott kutatóintézetekkel együttműködő vállalkozások száma || || || teljes munkaidős egyenérték || támogatott jogalanyok által a K+F területén létrehozott álláshelyek és kutatói munkahelyek száma || || || EUR || az állami finanszírozású innovációs és K+F projektekhez illeszkedő magánberuházások || || || vállalkozás || azon vállalkozások száma, amelyek támogatott innovációs vagy K+F projekt eredményeként új vagy jelentősen továbbfejlesztett új piaci termékeket vezettek be || || || vállalkozás || azon vállalkozások száma, amelyek támogatott innovációs vagy K+F projekt eredményeként új vagy jelentősen továbbfejlesztett új piaci termékeket vezettek be. || || Energia és éghajlatváltozás || || || || Megújuló energiák || MW || megújuló energiatermelés kapacitás-növekedése || || Energiahatékonyság || háztartás || jobb energiafogyasztási osztályba sorolt háztartások száma || || || kilowattóra/év || a középületek elsődleges energiafogyasztásának csökkenése || || felhasználó || intelligens hálózatokhoz csatlakozó energiafogyasztók számának növekedése || Üvegházhatású gázok csökkenése || CO2-egyenérték tonnában || üvegházhatású gázok becsült csökkenése CO2-egyenértéken || || Szociális infrastruktúra || || || || Gyermekgondozás és oktatás || fő || támogatott gyermekgondozási és oktatási intézmények kiszolgáló kapacitása || || Egészségügy || fő || támogatott egészségügyi ellátás kapacitása || || Lakhatás || háztartás || jobb lakhatási körülményeket élvező háztartások száma || || Idegenforgalom || látogatás || támogatott nevezetességeknél tett látogatások száma || || Kulturális örökség || látogatás || támogatott helyszíneken tett látogatások száma || || Városfejlesztés || fő || integrált városfejlesztési stratégiákba bevont területek lakóinak száma || || || négyzetméter || új nyitott terek városi területeken || || || négyzetméter || új köz- vagy kereskedelmi épületek városi területeken || || || négyzetméter || új lakások a városi területeken || Munkaerőpiac és képzés[22] || || || || fő || a határokon átnyúló mobilitási kezdeményezések résztvevőinek száma || || fő || a közös helyi foglalkoztatási kezdeményezések és közös képzések résztvevőinek száma || || fő || a határokon átnyúló, nemek közötti egyenlőséget, esélyegyenlőséget és társadalmi befogadást támogató projektek résztvevőinek száma || || fő || a határokon átnyúló, a fiatalok foglalkoztatását, oktatási lehetőségeket, felsőfokú és szakképzést támogató közös oktatási és képzési rendszerek résztvevőinek száma || Intézményi és adminisztratív kapacitás || || || || szám || a jogi és adminisztratív együttműködést és az állampolgárok és intézmények közötti együttműködést támogató projektek száma || || szám || a makroregionális stratégiák és tengeri medencék támogatására kidolgozott és végrehajtott projektek száma || || szám || a régiók közötti együttműködés keretében létrehozott, a kohéziós politika hatékonyságát erősítő projektek száma. || || szám || a régiók közötti együttműködés keretében létrehozott és végrehajtott, a kohéziós politika hatékonyságát erősítő projektek száma || [1] „Results of the public consultation on the conclusions of the fifth report on economic, social and territorial cohesion Brussels” („A gazdasági, társadalmi és területi kohézióról szóló ötödik jelentés következtetései nyilvános konzultációjának eredményei, Brüsszel”), bizottsági szolgálati munkadokumentum SEC(2011) 590 végleges, 2011.5.13. [2] „INTERREG III Community Initiative (2000-2006) Ex Post evaluation” („INTERREG III közösségi kezdeményezés (2000–2006) utólagos értékelés”, Panteia and Partners, 2010. május. [3] „Jelentés a 3. célkitűzésről: A területi együttműködés kihívásai, valamint a határokon átnyúló, transznacionális és régióközi együttműködés jövőbeli menetrendje”, (2010/2155(INI), elfogadva: 2011. június 23. [4] „A gazdasági, társadalmi és területi kohézióról szóló ötödik jelentés következtetései nyilvános konzultációjának eredményei, Brüsszel”, bizottsági munkatársak munkaanyaga SEC(2011) 590 végleges, 2011.5.13. [5] FR, HU, AT, MT, IT, ES, RO tettek észrevételeket. [6] „INTERREG III Community Initiative (2000-2006) Ex Post evaluation” („INTERREG III Közösségi kezdeményezés (2000-2006), Panteia and Partners, 2010. május, 3., 4. o. [7] „INTERREG III Community Initiative (2000-2006) Ex Post evaluation” („INTERREG III Közösségi kezdeményezés (2000-2006), Panteia and Partners, 2010. május, 9. o.. [8] „A kohéziós politika jövőjével foglalkozó magas szintű munkacsoport jelentése a negyedik ülésről – 2010. március 25-26., 2. o. [9] „A kohéziós politika jövőjével foglalkozó magas szintű munkacsoport jelentése az ötödik ülésről – 2010. június 7-8., 6. o. [10] „Jelentés a 3. célkitűzésről: A területi együttműködés kihívásai, valamint a határokon átnyúló, transznacionális és régióközi együttműködés jövőbeli menetrendje”, (2010/2155(INI), elfogadva: 2011. június 23. [11] „Közlemény a balti-tengeri régióra vonatkozó európai uniós stratégiáról” COM (2009)248., 2009.6.10., és „Közlemény az Európai Unió Duna régióra vonatkozó stratégiájáról”, Brüsszel, 2010.12.8., COM(2010)715. [12] HL C , , . o. [13] HL C , , . o. [14] HL C, , . o.. [15] Lásd e Hivatalos Lap yy. oldalát. [16] HL L 154., 2003.6.21., 1. o. [17] HL L [18] HL L [19] A Bizottság közleménye: Európa 2020 - Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája, COM(2010) 2020 végleges, 2010.3.3. [20] HL L 210., 2006.7.31., 19. o. [21] HL L 55., 2011.2.28., 13. o. [22] Adott esetben a résztvevőkre vonatkozó információt munkaerő-piaci helyzetük szerinti bontásban kell megadni, a következők feltüntetésével: „alkalmazott”, „munkanélküli”, „tartósan munkanélküli”, „inaktív” vagy „inaktív és nem vesz részt oktatásban vagy képzésben”.