[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.3.31.

COM(2010) 135 végleges VOL. I

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

A Bizottság munkaprogramja a 2010. évre Ideje cselekednünk!

TARTALOMJEGYZÉK

1. Bevezetés: új korszak 3

2. Válságkezelés és az európai szociális piacgazdaság fenntartása 4

2.1. Kilábalás a válságból 4

2.2. Az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezéseinek előmozdítása 5

2.3. Az Európa útjában álló akadályok elhárítása és a hiányosságok pótlása 7

3. Polgárközpontú program: az európai fellépések középpontjában az emberek állnak 7

3.1. A polgárok Európájának építése 8

3.2. A nyitott és biztonságos Európa biztosítása 8

3.3. A hosszú távú társadalmi kihívások kezelése 9

4. Külkapcsolatok: következetes és befolyásos Európai Unió 9

4.1. Erős és következetes külső képviselet – az Európai Unió mint globális szereplő 9

4.2. Európa kereskedelmi menetrendjének megerősítése 10

4.3. Az uniós szomszédság-, bővítési és fejlesztéspolitikák megvalósítása 10

5. Az uniós eszközök és munkamódszerek korszerűsítése 11

5.1. Intelligens szabályozás – a szakpolitikák hatékonyságának biztosítása 11

5.2. Az Európáról folytatott kommunikáció 12

5.3. Az uniós pénzügyi keret hozzáigazítása a politikai prioritásokhoz 12

6. Következtetés: előrelépés 14

BEVEZETÉS: ÚJ KORSZAK

2010 új korszak kezdetét jelzi az Európai Unió számára.

A válság érzékenyen érintette az egész Európát: nehéz helyzetbe sodorta a településeket, a polgárokat és a vállalkozásokat. Ugyanakkor próbára tette az európaiak szolidaritását is. Az Európai Unió tagállamai felismerték, mennyire egymásra utaltak, és közösen léptek fel a válsággal szemben. Most a jövőre nézve ugyanezt az elszántságot és egységet kell felmutatniuk.

Nem maradhat tovább minden a régiben. Az Unió ma sokkal nagyobb kihívások előtt áll, mint a gazdasági visszaesés előtt. Mozgásterünk korlátozott, és a világ többi része sem tétlenkedik. A helyzetből okulva át kell dolgoznunk szakpolitikáinkat.

A válság egyik tanulsága minden kétséget kizáróan az, hogy ha Európa közösen, valódi unióként lép fel, képes sikerre vinni céljait. Ahhoz, hogy pótolja a nemrégiben elszenvedett veszteségeket, visszanyerje versenyképességét, fellendüljön és növekedésnek induljon, kénytelen lesz megbirkózni a válság jelentette közvetlen kihívással, és hosszú távon felvállalni mindazokat a kihívásokat, amelyeket a globalizáció, az éghajlat-politika és a népesség elöregedése támaszt.

A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével, az új Európai Parlament megalakulásával és az új Bizottság kinevezésével az Uniónak immár rendelkezésére állnak az ehhez szükséges eszközök.

A siker tehát már csak politikai akarat kérdése, és az Európai Bizottság kész elfogadni ezt a kihívást. Barroso elnök 2009 szeptemberében politikai iránymutatást terjesztett elő, amelynek nyomán vita indult az Európa által választani kívánt jövendőbeli irányról és a szükséges konkrét fellépésekről. Ezt követően sor került az európai parlamenti meghallgatásokra, majd a testületet jóváhagyó szavazásra, amelyek az európai demokrácia valódi nagy pillanatai közé tartoznak – rávilágítanak a bennünket összekötő értékközösségre és biztosítják a jövőbeni uniós kezdeményezésekkel való széles körű azonosulást. A teendőkkel kapcsolatos konszenzus kialakításához hozzájárult az Európai Tanáccsal és más intézményekkel folytatott szoros eszmecsere is.

Az új Bizottság négy fő irányvonal mentén fogja cselekvéseit kialakítani:

- válságkezelés és az európai szociális piacgazdaság fenntartása,

- olyan polgárközpontú program kidolgozása, amely az embereket helyezi az európai fellépések középpontjába,

- globális léptékű, nagyra törő és következetes külpolitikai menetrend kidolgozása,

- az uniós eszközök és munkamódszerek korszerűsítése.

Az új Bizottság első munkaprogramja mindenekelőtt arról szól, milyen stratégiai kezdeményezéseket kívánunk megvalósítani 2010-ben. Emellett – nem kimerítő jelleggel – kitérünk a későbbi évekre előirányzott kezdeményezésekre is: ezáltal munkánk kiszámíthatóvá válik az Európai Parlament és a Tanács – valamint az érdekeltek – számára, ugyanakkor rendelkezik a körülmények változása esetén szükséges rugalmassággal is. Kezdeményezéseink célja egyrészt a közvetlen kihívásokra adandó válaszok megtalálása és gyors eredmények megvalósítása, másrészt hosszú távon Európa jövőjének az európai polgárok javára történő alakítása. A Bizottság e kezdeményezésekkel meghatározza a következő évtizedre az Unió által választani kívánt irányt, amint azt az Európa 2020 stratégia és a jövőbeni uniós költségvetés kidolgozására irányuló, már megkezdett munka is mutatja.

VÁLSÁGKEZELÉS ÉS AZ EURÓPAI SZOCIÁLIS PIACGAZDASÁG FENNTARTÁSA

Az új Bizottság első politikai lépése az volt, hogy haladéktalanul előterjesztette „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája”[1] című fő kezdeményezését. E javaslatban bemutatja, miként lábalhat ki az Unió a válságból, és hogyan állhat olyan fenntarthatóbb és dinamikusabb növekedési pályára, amely biztosítja a nagyfokú foglalkoztatást, termelékenységet és szociális kohéziót.

Az Európai Tanács elfogadta az Európa 2020 stratégia főbb elemeit múlt heti tavaszi ülésén, miközben hangsúlyozta a stratégiával kapcsolatos erős európai vezető szerep és a közös felelősségvállalás fontosságát. A stratégia középpontjában egyértelmű uniós és nemzeti célkitűzések, új típusú gazdaságirányítás és kiemelt kezdeményezések kidolgozása áll – ezek mentén zajlik majd az Unió és a tagállamok kulcsfontosságú területeken végzett közös munkája[2]. A Európai Tanács várhatóan júniusi ülésén megerősíti a stratégia alapköveit, így a Bizottság a tagállamokkal együttműködve munkának láthat. Az elkövetkező hónapokban és években számos konkrét lépésre kerül sor az új stratégia megvalósítása érdekében. Ezen belül a Bizottság 2010. évi munkája a következő három fő tengely mentén alakul:

Kilábalás a válságból

A jelenlegi gazdasági és pénzügyi helyzet megoldása érdekében a Bizottság az alábbi stratégiai lépéseket terjesztette elő:

- A gazdasági felügyelet és koordináció megerősítése és az euroövezet irányításának javítása: a Bizottság az Európai Tanács júniusi ülésére javaslatokat fog előterjeszteni a szakpolitikai koordináció fokozására annak érdekében, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktummal összefüggésben erősítsük költségvetés-ellenőrzési keretünket, határozottabb szakpolitikai ajánlások révén felszámoljuk a makrogazdasági egyensúlyhiányokat, ezen belül kiegyenlítsük a versenyképességi különbségeket, valamint integrált megközelítéssel csökkentsük a pénzügyi kiszolgáltatottságot (1. stratégiai kezdeményezés).

- Hozzájárulás az államháztartások fenntarthatóbb pályára állításához: a Bizottság a Stabilitási és Növekedési Paktummal kapcsolatban nemrégiben terjesztette elő a nemzeti stabilitási és konvergenciaprogramok értékelését, amelyben rámutatott azokra a lehetőségekre, amelyek révén fenntartható a költségvetési konszolidáció. Továbbra is fenntartja a felügyeletet, amelyet ugyanakkor jobban össze kell hangolni az Európa 2020 stratégia idén őszi nyomon követésével.

- A stabil, megbízható pénzügyi piacok biztosítása a gazdaság szélesebb köreinek szolgálatában: a Bizottság a többi uniós intézménnyel együtt fáradhatatlanul dolgozik azon, hogy már 2011 elején életbe léphessen az új európai felügyeleti struktúra, amely megfelelően lefedi a határokon átnyúló pénzügyi piacokat, és lehetővé teszi a rendszerszintű kockázatok gyors felismerését. A banktőkére és az alternatív befektetési alapok kezelőire vonatkozó javaslatokról szintén még a nyár előtt meg kell állapodniuk a jogalkotóknak. Emellett új javaslatokat kell előterjeszteni olyan területeken, mint a derivatív piacok (2. stratégiai kezdeményezés), a fedezet nélküli eladások és a nemteljesítéskori csereügyletek (3. stratégiai kezdeményezés), a betétbiztosítási rendszerek (4. stratégiai kezdeményezés), a piaci visszaélések (5. stratégiai kezdeményezés), a hatékony válságkezelési eszközök (6. stratégiai kezdeményezés) és a további tőkekövetelmények (7. stratégiai kezdeményezés). A Bizottság továbbá iránymutatást fog előterjeszteni bankszanálási alapok mint lehetséges válságkezelési eszközök létrehozásával kapcsolatban, amelyben olyan lehetőségeket fog felvetni, mint például a pénzintézetekre kivetett illetékek (8. stratégiai kezdeményezés). Ezzel párhuzamosan – amint a gazdaságélénkülés állandósul – a Bizottság megteszi a rendkívüli intézkedések fokozatos megszüntetéséhez szükséges lépéseket.

Az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezéseinek előmozdítása

Az elkövetkező hónapokban a Bizottság konkrét lépéseket tesz a vonatkozó tanácsi formációkkal és az érdekeltekkel szoros együttműködésben az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezéseinek részletesebb kidolgozására.A Bizottság javaslatait a következő közleményekben fogja ismertetni:

- „Európai digitális menetrend” (9. stratégiai kezdeményezés): ez a kezdeményezés prioritásokat fog meghatározni a nagysebességű internet elérhetőségének felgyorsítására és a digitális technológiák háztartások és cégek körében történő kiaknázására.

- „Iparpolitika a globalizáció korában” (10. stratégiai kezdeményezés): ez a kezdeményezés prioritásokat fog meghatározni a vállalkozások (különösen a kkv-k) üzleti környezetének javítására és a világszinten is versenyképes, erős és fenntartható ipari bázis kifejlesztésének támogatására.

- „Európai kutatási és innovációs terv” (11. stratégiai kezdeményezés): ez az „Innovatív Unió” elnevezésű kiemelt kezdeményezés prioritásokat fog meghatározni az európai kutatási keretfeltételek és a kreativitási és innovációs kapacitások javítására, amely kiterjed az ökoinnovációra is. A kezdeményezés az Európai Tanács tervezett őszi megbeszéléseinek témája lesz.

- „Mozgásban az ifjúság” (12. stratégiai kezdeményezés): ez a kezdeményezés prioritásokat fog meghatározni az oktatási rendszerek teljesítményének fokozására, Európa felsőoktatási rendszereinek vonzerejének növelésére és több mobilitási program fiatalok előtti megnyitására. A fiatalabb generációt a válság különösen érzékenyen érintette. Szakpolitikai válaszként a Bizottság közleményt terjeszt elő a „fiatalok foglalkoztatásáról” (13. stratégiai kezdeményezés), amelyben kitér a fiatalok munkalehetőségeinek javítására, a szakmai gyakorlat és képzés előmozdítására és az oktatásból a munka világába lépés javítására.

- „Új készségek és munkahelyek menetrendje” (14. stratégiai kezdeményezés): ez a kezdeményezés prioritásokat fog meghatározni a munkaerőpiacok modernizálására a munkavállalók mobilitásának fokozása és az egész életen át tartó készségfejlesztés révén annak érdekében, hogy növekedjen a foglalkoztatás, és jobb legyen az összhang a munkaerő-piaci kínálat és kereslet között.

- „Szegénység elleni európai platform” (15. stratégiai kezdeményezés): ez a kezdeményezés a növekedés és a munkahelyteremtés előnyeinek széles körben való megosztását irányozza elő annak érdekében, hogy a szegénysorban élők is a társadalom aktív részeseivé válhassanak. A kezdeményezés fel fogja használni a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évének (2010) tanulságait.

- Az „Erőforrás-hatékony Európa” kiemelt kezdeményezés munkálatai szintén tovább fognak haladni. a kezdeményezés célja a növekedés függetlenítése az erőforrások felhasználásától, amely versenyelőnyt fog jelenteni Európa számára. Ez a megközelítés hozzájárul ahhoz, hogy az Unió sikeresen működjön az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, korlátozott erőforrásokkal gazdálkodó világban, ugyanakkor fellépjen az éghajlatváltozás, a környezetkárosodás és a biodiverzitás csökkenése ellen, és javítsa a fenntartható mobilitást. A Bizottság olyan tervet fog kidolgozni, amely meghatározza a 20 %-os energiatakarékossági potenciál megvalósításához szükséges, az építőiparra és a közlekedésre vonatkozó legfontosabb fellépéseket, valamint olyan stratégiát készít, amely biztosítja a háztartások és cégek biztonságos, fenntartható és versenyképes energiaellátását . A Bizottság ezenkívül hozzálát az energiaadózási irányelv felülvizsgálatához is, amelynek célja, hogy az energiatermékek adóját összefüggésbe hozza az energiatartalommal és a szénkibocsátási szinttel. 2010-ben a Bizottság a következő intézkedéseket végzi el:

- Kidolgozza elképzelését arra vonatkozóan, miként alakítható át Európa 2050-ig alacsony széndioxid-kibocsátású, erőforrás-hatékony és az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenállóképes gazdasággá – különösen ami az energia és a közlekedési ágazat széndioxid-mentesítését illeti –, hogy ezzel hosszú távú keretet biztosítson a szakpolitika és a beruházások számára. Ezen belül megvizsgálja, milyen gyakorlati politikai lépésekre lenne szükség 2020-ig a 30 %-os csökkenés megvalósításához, illetve milyen forgatókönyvekre van szükség 2030-ig.

- Törekszik a fenntartható, termelékeny és versenyképes mezőgazdaság biztosítására, amely a tisztességes verseny fenntartása mellett jelentős hozzájárulást nyújthat az Európa 2020 stratégiához, figyelembe véve a vidéki területek növekedési és foglalkoztatási potenciálját. Ez a munka a gazdasági, szociális és területi kohézió, valamint az élelmiszer-biztonság biztosításának egyik kulcseleme. A munka során olyan problémákra kell kitérni, mint az élelmiszer-mennyiség, a megújuló nyersanyagok és a vidéki térségek dinamizmusa, és a munka alapul fog szolgálni a közös agrárpolitika jövőjének kialakításához (33. stratégiai kezdeményezés).

- Kidolgozza a gazdasági, szociális és területi kohézió megvalósítására irányuló kohéziós politika jövőbeni reformját, összhangban az Európa 2020 stratégiával, annak érdekében, hogy az uniós gazdaság korszerűsítése a nemzeti, regionális és helyi szereplőkkel partnerségben történjen. Ezzel összefüggésben az ötödik kohéziós jelentés megvizsgálja a kohéziós politika 2013 utáni lehetőségeit (34. stratégiai kezdeményezés).

- A Bizottság ezenkívül előkészíti a közös halászati politika alapvető reformját is annak érdekében, hogy létrejöjjenek a valóban járható és fenntartható uniós halászati politika és az integrált tengerpolitika kidolgozásának feltételei.

Az Európa útjában álló akadályok elhárítása és a hiányosságok pótlása

Az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezéseinek előmozdítása, valamint az Európai Tanács tavaszi ülésén elhangzott felhívás teljesítése érdekében a Bizottság elkötelezte magát az Európa útjában álló akadályok elhárítása és a hiányosságok pótlása mellett. 2010-ben ez a következő stratégiai kezdeményezéseket fogja jelenteni:

- közlemény az egységes piac újraindításáról (16. stratégiai kezdeményezés): a közlemény a Barroso elnök által Monti professzorra bízott jelentés eredményein fog alapulni, és kiindulópontként fog szolgálni az egységes piac huszadik évfordulójára (2012) tervezett, a holnap egységes piacáról szóló nagyobb csomag kidolgozásához,

- rendelet a leendő uniós szabadalomhoz kapcsolódó fordítási követelményekről, amelynek célja, hogy megoldja az uniós szabadalom tényleges megvalósulásához szükséges kulcsfontosságú fordítási kérdéseket (17. stratégiai kezdeményezés),

- fehér könyv a közlekedésről (18. stratégiai kezdeményezés): ebben a Bizottság kifejti a következő évtized közlekedési politikájára és a közlekedési infrastruktúrájára vonatkozó stratégiáját és cselekvési tervét. A cél a közlekedés fenntarthatóságának megvalósítása. Mindehhez elengedhetetlenek a versenyképességi akadályok felszámolására tett fellépések, a fosszilis tüzelőanyagoktól kevésbé függő közlekedési rendszer irányába történő fejlődés, valamint a biztonság, az üzembiztonság és a munkakörülmények terén történő javulás,

- energetikai infrastruktúra csomag (19. stratégiai kezdeményezés): meghatározza az összekapcsolt rendszerek és az uniós intelligens hálózatok fejlesztésének prioritásait.

A Bizottság ezzel egyidejűleg törekedni fog arra, hogy a rendelkezésére álló eszközök is a 2020-as stratégia végrehajtásának támogatását szolgálják. Az uniós szakpolitikák megvalósításához és az uniós polgárok és vállalkozások egységes védelméhez emellett elengedhetetlen az uniós jog megfelelő végrehajtása is. Fontos célkitűzés tehát a belső piaci jogszabályok hatékonyabb végrehajtása és érvényesítése, beleértve az úgynevezett „szolgáltatási irányelv” teljes körű végrehajtását is.

POLGÁRKÖZPONTÚ PROGRAM: AZ EURÓPAI FELLÉPÉSEK KÖZÉPPONTJÁBAN AZ EMBEREK ÁLLNAK

Az Unió létének lényege, hogy fokozza polgárai jólétét és támogassa érdekeiket. A polgárok azonban a mai világunkban igen sokféle és gyakran változó igényeket, aggályokat és kérdéseket fogalmaznak meg. A Lisszaboni Szerződésben számos olyan rendelkezés szerepel, amely majd hozzásegít ahhoz, hogy az uniós fellépések középpontjába a polgárok érdekeit helyezzük, és kézzelfoghatóbbá váljon az európai polgárság fogalma.

E szakpolitikai menetrend kulcseleme az Európai Tanács 2009. decemberi ülésén elfogadott „A stockholmi program – A polgárokat szolgáló nyitott és biztonságos Európa”. A Bizottság ennek 2010–2014 közötti végrehajtására most átfogó cselekvési tervet terjeszt elő (20. stratégiai célkitűzés), hogy biztosítsa a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés területén kivívott előnyök kézzelfoghatóbbakká válását a polgárok számára.

A polgárok Európájának építése

Az új Bizottság már tett néhány jelentős kezdeményezést a Lisszaboni Szerződés alapján: javasolta az úgynevezett „polgári kezdeményezés” bevezetését, amely lehetővé tenné, hogy az emberek fellépésre szólítsák fel az uniós intézményeket, és támogatta az Unió csatlakozását az emberi jogokról szóló európai egyezményhez, ezzel is erősítve Európa-szerte az alapvető jogok érvényesítését. Ezenkívül 2010-ben közleményt terjeszt elő az alapvető jogokkal kapcsolatos uniós politikáról.

A Bizottság nemrégiben előterjesztett javaslatait is új javaslatokkal egészíti ki annak érdekében, hogy erősödjenek a polgárokat megillető eljárási jogok.

2010-ben a Bizottság folytatja a meglévő javaslatok támogatását az uniós jogalkotók előtt, és polgárközpontú programját a következő kezdeményezésekkel egészíti ki:

- javaslat a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok végrehajtásáról (21. stratégiai kezdeményezés), amely javítani fogja a bírósági határozatok határokon átnyúló elismerését,

- javaslat a munkaidő-irányelv felülvizsgálatára (22. stratégiai kezdeményezés), amely levonja a szociális partnerekkel a hatályos jogszabályok egyértelműbbé tételéről és módosításáról jelenleg zajló konzultáció tanulságait,

- az európai igazságügyi térség fejlesztése, beleértve a szerződési jogra vonatkozó referenciakeretet (23. stratégiai kezdeményezés), és a polgárok szabad mozgása útjában álló akadályok vizsgálata (24. stratégiai kezdeményezés).

A Bizottság javaslatokat készít majd a kiküldött munkavállalókról szóló irányelv végrehajtásának egyértelműbbé tételére, és az olyan új kihívások terén történő fellépésre, mint a személyes adatok védelme (25. stratégiai kezdeményezés). Ugyanakkor a Bizottság 2010-től mélyreható elemzésbe kezd a kollektív jogorvoslatra vonatkozó politikai koherencia terén, és nyilvános konzultációt folytat majd az uniós jogszabályokban a kollektív jogorvoslatra vonatkozó jövőbeni javaslatokra irányadó közös jogi alapelvekről és a konkrét kérdésekről . A Bizottság ezenkívül javaslatokat fog kidolgozni a bűncselekmények áldozatainak hatékonyabb védelmére.

A nyitott és biztonságos Európa biztosítása

A Stockholmi Program végrehajtására vonatkozó cselekvési terv elsősorban a határokon átnyúló bűncselekmények kezelésére irányul, és megszilárdítja a közös bevándorlás- és menekültügyi politikát. A cselekvési terv a következő területekre fog kitérni:

- a szervezett bűnözés, a terrorizmus és egyéb fenyegetések elleni küzdelem a rendőrségi és az igazságügyi együttműködés javításával, beleértve az Unió belső biztonsági stratégiáját (26. stratégiai kezdeményezés),

- a bevándorló lakosság integrációjának kiemelt kezelése, az illegális bevándorlás elleni fellépés és a bevándorlási áramlások igazgatásának javítása, beleértve az uniós határok igazgatásának integrált megközelítését.

A hosszú távú társadalmi kihívások kezelése

Az európai társadalomban számos olyan hosszú távú tendencia mutatkozik, amely közvetlenül befolyásolja a polgárok mindennapi életét: ilyen az új technológiák elterjedése, a bevándorlás és az elöregedő népesség problémája, az éghajlatváltozás következményei és a környezeti veszélyek. A közpolitikának reagálnia kell mindezekre a tendenciákra: egyrészt enyhítenie kell a velük járó kockázatokat, másrészt a jövőbeni kezdeményezésekben számolnia kell a bennük rejlő előnyökkel. Ezek a tendenciák alapos elemzést igényelnek, amelybe az érdekeltek széles körét be kell vonni. A Bizottság nyilvános vitákat fog indítani, és a következő kérdéseken fog dolgozni:

- a nyugdíjak jövője – zöld könyv előterjesztése (27. stratégiai kezdeményezés): ebben megvizsgálja, milyen lehetőségekkel biztosítható a nyugdíjak fenntarthatósága és megfelelősége a lakosság elöregedése, az európai mobilitási minták és a pénzügyi piacok működése fényében,

- a legális bevándorlási politikák továbbfejlesztésének szükségessége – az integrációs politikák megújításával együtt – annak érdekében, hogy enyhüljön a népesség elöregedésének problémája és fokozódjon Európa versenyképessége,

- a biodiverzitásról szóló új uniós stratégia – közlemény előterjesztése (28. stratégiai kezdeményezés): ebben meghatározza, mely konkrét fellépéseket kell az EU-nak megfontolnia annak érdekében, hogy megfeleljen nemzetközi kötelezettségvállalásainak és enyhítse az ökoszisztémára nehezedő nyomást,

- uniós gyors reagálású kapacitás – közlemény előterjesztése az Unió katasztrófák esetén történő intézkedési kapacitásáról (29. stratégiai kezdeményezés).

Ezenkívül nyilvános vitákat indít a tudományos haladás tekintetében olyan kérdésekről, mint az állatok klónozása, a biotechnológia és a nanotechnológia.

KÜLKAPCSOLATOK: KÖVETKEZETES ÉS BEFOLYÁSOS EURÓPAI UNIÓ

Az EU-nak mint fontos politikai, gazdasági és kereskedelmi hatalomnak teljes körű szerepet kell vállalnia a nemzetközi színpadon. Nagyfokú elszántság, koordináció és fegyelem kell ahhoz, hogy az Unió egységességet mutasson, és hogy elérje, mások odafigyeljenek mondanivalójára. A Lisszaboni Szerződés új eszközöket biztosít ahhoz, hogy világszerte hatékonyabban képviseljük az európai érdekeket, és ezeket az eszközöket az EU-nak teljes mértékben ki kell használnia.

Erős és következetes külső képviselet – az Európai Unió mint globális szereplő

A Lisszaboni Szerződés szerinti új külügyi rendelkezések 2010-ben lépnek teljes körűen hatályba. Az újonnan létrehozott főképviselői poszt, az Unió újonnan meghatározott külső képviselete és az Európai Külügyi Szolgálat létrehozása új lendülettel ruházza fel és új megvilágításba helyezi az Unió külkapcsolati politikáit. A Bizottság, amely a közös kül- és biztonságpolitikán/közös biztonság- és védelempolitikán kívüli ügyekben az Unió külső képviselője, és feladata, hogy széles körű politikákat javasoljon és hajtson végre, fontos szerepet játszik az Unió külpolitikai törekvéseinek megvalósításában.

A világválság egyik fő tanulsága az volt, hogy az Unió és az euroövezet méreténél fogva képes befolyásolni a globális szakpolitikai fellépéseket. A Lisszaboni Szerződés az Európai Unió következetesebb külső képviseletéről rendelkezik annak biztosítása érdekében, hogy nemzetközi szerepe gazdasági súlyával arányos legyen. A Bizottság javasolni fogja a nemzetközi pénzintézetekben jelen lévő európai képviselet megszilárdítását.

Európa kereskedelmi menetrendjének megerősítése

A nemzetközi kereskedelem az uniós növekedés, foglalkoztatás és beruházások egyik hajtóereje, ezért az európai polgárok egyik legfontosabb érdeke. Az Európai Unió elkötelezett a nyitott társadalmak és a nyitott piacok iránt, és elszántan védelmezi az európai érdekeket. Továbbra is törekedni fog a nemzetközi kereskedelmi és beruházási forgalom előtt álló akadályok felszámolására.

A Bizottság közleményt fog előterjeszteni az Európa 2020 stratégia részét képező kereskedelmi stratégiájáról (30. stratégiai kezdeményezés). Ebben elsősorban a folyamatban lévő többoldalú és kétoldalú kereskedelmi tárgyalások lezárására, valamint a jelenlegi megállapodások hatékonyabb érvényesítésére törekszik, és igyekszik a kereskedelem megnyitására vonatkozó kezdeményezéseket tenni a jövő olyan ágazatai terén, mint a csúcstechnológiai termékek és szolgáltatások, környezetvédelmi technológiák és szolgáltatások, továbbá a nemzetközi szabványosítás. Prioritást kapnak ezenkívül még az olyan kérdések megvitatásáról szóló, magas szintű stratégiai párbeszédekre vonatkozó javaslatok, mint a piaci hozzáférés, a szabályozási keret, a globális egyensúlyhiányok, az éghajlat-politika és az energia, a környezetvédelem, a nyersanyagokhoz való hozzáférés és a nemzetközi szabványosítás. A Bizottság ezenkívül a kétoldalú kapcsolatai megerősítésén is dolgozni fog olyan a kulcsfontosságú kereskedelmi partnereivel, mint az Egyesült Államok, Kína, Japán és Oroszország.

Az uniós szomszédság-, bővítési és fejlesztéspolitikák megvalósítása

A Szerződés különleges felelősséget ruház az EU-ra a szomszédos országokban fennálló szabadság, stabilitás és jólét előmozdítása terén. A Bizottság elkötelezett aziránt, hogy az Unió olyan különleges kapcsolatot építsen ki ezekkel az országokkal, amelynek alapja az uniós értékek tisztelete és célja az erős gazdasági együttműködés előmozdítása. A Bizottság szolgálatai ezekben a kérdésekben szorosan együtt fognak működni az Európai Külügyi Szolgálattal.

A Bizottság ezenkívül elkötelezett a bővítési folyamat irányítása iránt is. A tárgyalások előrehaladása a tagjelölt országok fejlődésétől függ, és különös hangsúlyt kap a jogállamiság tiszteletben tartása.

A nemzetközi fejlesztési menetrend megvalósítása a Bizottság egyik kulcsfontosságú prioritása lesz: a Bizottság uniós cselekvési tervet fog előterjeszteni a millenniumi fejlesztési célokról folytatandó 2015. évi csúcstalálkozóra (31. stratégiai kezdeményezés). A Bizottság továbbra is elkötelezett lesz a hivatalos fejlesztési támogatással kapcsolatos monterrey-i célok és a segélyhatékonyságról szóló Párizsi Nyilatkozat és accrai cselekvési menetrend iránt. Munkához látott továbbá a segélyhatékonyság és az elszámoltathatóság terén, valamint következetes szinergiák biztosítására törekszik a fejlesztéspolitika és az olyan politikák között, mint a migráció, a biztonság, az éghajlat-politika és energia, az élelmiszerbiztonság, az egészségügyi ellátáshoz és az oktatáshoz való hozzáférés.

AZ UNIÓS ESZKÖZÖK ÉS MUNKAMÓDSZEREK KORSZERűSÍTÉSE

E munkaprogramunk célja az új kezdeményezések kiemelése, de a Bizottság 2010 során elsősorban a meglévő politikai eszközök hatékony kihasználásán és a korszerűsítés elősegítésén fog dolgozni.

Intelligens szabályozás – a szakpolitikák hatékonyságának biztosítása

A polgárokat és a vállalkozásokat szolgáló magas színvonalú szabályozási keret biztosítása valamennyi uniós intézmény és a tagállamok közös felelőssége. Az európai szintű kezdeményezéseknek egyértelmű hozzáadott uniós értéket kell felmutatniuk, hatályuk és jellegük szerint arányosnak kell lenniük. A Bizottság ennek biztosítására számos intelligens szabályozási eszközt léptetett már életbe. Ezen eszközök gyakorlati alkalmazása tekintetében eljött az idő az újabb lépésváltásra, hogy a szabályozási ciklus során a hatékony szakpolitikai eredmények elérése érdekében teljesen összekapcsoljuk és integráljuk ezeket az eszközöket. A stratégiai kezdeményezések előkészítése tekintetében a belső koordinációt osztályok közötti munkacsoportok fogják támogatni, amelyek az érintett kezdeményezések kidolgozását a hatásvizsgálattól kezdve a kezdeményezések megfogalmazásáig és véglegesítéséig követik.

Hatásvizsgálat

Hatásvizsgálati rendszerünk átláthatóságát és hatékonyságát tekintve felülmúlja a nemzetközi bevált gyakorlatokat. Most annak biztosítására összpontosítunk, hogy ez a rendszer mind hatálya, mind tartalma tekintetében kiaknázza teljes lehetőségeit. Minden jelentős hatású bizottsági kezdeményezést, beleértve a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra és végrehajtási aktusokra irányuló javaslatokat is, hatásvizsgálatnak kell kísérnie. A jelenlegi gazdasági helyzetben különösen fontos a foglalkoztatásra és a társadalomra gyakorolt hatás, és a Bizottság törekedni fog az ilyen hatásvizsgálatok megerősítésére.

A hatásvizsgálati munka átláthatóságának javítása érdekében a Bizottság ütemtervet készít valamennyi, várhatóan jelentős hatású kezdeményezéshez. Arra biztatja az érdekelteket, hogy vegyék igénybe ezeket az ütemterveket, amikor elkészítik a szakpolitikák kidolgozásához szánt javaslataikat.

Utólagos értékelés és a szabályozás „alkalmassági vizsgája”

A hatályos jogszabályok rendszeres utólagos értékelése elengedhetetlen annak érdekében, hogy szakpolitikáink következetes keretet alkossanak, és hatékonyan valósítsák meg célkitűzéseiket. Idővel minden fontos jogalkotási aktus felülvizsgálatának előfeltétele lesz a teljes körű utólagos értékelés, amelyet fel kell tüntetni a Bizottság jövőbeli munkaprogramjaiban.

Annak érdekében, hogy a jelenlegi szabályozás továbbra is alkalmas maradjon a kitűzött célok megvalósítására, a Bizottság az idei évtől „alkalmassági vizsgának” veti alá egyes kiválasztott szakpolitikai területek teljes joganyagát. Az „alkalmassági vizsga” célja az, hogy felismerjék azokat a túlzott terheket, átfedéseket, hiányosságokat, következetlenségeket és/vagy elavult intézkedéseket, amelyek létére időközben derül fény. 2010-ben négy területen kezdődnek kísérleti vizsgálatok: a környezetvédelem, a közlekedés, a foglalkoztatás és szociális politika, valamint az iparpolitika terén.

Egyszerűsítés, az adminisztratív teher csökkentése és jogszabályok visszavonása

A jogszabályok egyszerűsítése és az adminisztratív teher csökkentése továbbra is prioritás marad, és teljes mértékben beépül az intelligens szabályozási folyamatba. A Bizottság már eddig is terjesztett elő olyan javaslatokat, amelyek túlmutatnak az adminisztratív teher 2012-re kitűzött 25 százalékos csökkentésén, és elkötelezett aziránt, hogy a következő években is folytassa erőfeszítéseit. Különös hangsúlyt fog fektetni az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal és a tagállamokkal folytatott munka nyomon követésére, mert a vállalkozások csak akkor érzik ezeknek az erőfeszítéseknek az előnyeit, ha a jogalkotó valóban elfogadja a javaslatokat, és azok nemzeti szinten végrehajtásra is kerülnek. Ugyanakkor a Bizottság a következő években 46 egyszerűsítési javaslatot terjeszt elő (lásd a III. mellékletet). Ezenkívül a Bizottság számos javaslatot vissza kíván vonni. Ezek felsorolása a IV. mellékletben található.

Végrehajtás

A Bizottság egyik fontos feladata annak biztosítása, hogy az uniós jogszabályok az egész Unióban teljes körű hatást fejtsenek ki. Szükség esetén a Bizottság továbbra is közbelép – akár jogi úton is – a hatályos jogszabályok teljes körű és helyes végrehajtásának biztosítására. Ezenkívül a Bizottság megerősíti erőfeszítéseit annak érdekében, hogy a tagállamok időben és helyesen végrehajthassák az új jogszabályokat.

Az Európáról folytatott kommunikáció

Az Európáról folytatott átlátható és hozzáférhető kommunikáció előfeltétele annak, hogy a polgárok részt vegyenek az Unió demokratikus életében, és az európaiak teljes mértékben tisztában legyenek azzal, milyen lehetőségeket kínálnak az uniós politikák. Ez a különböző szintű szereplők közös felelőssége, amelyből a Bizottság szívesen kiveszi a részét. Az általános tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeken kívül a Bizottság különös hangsúlyt fektet három közös kommunikációs prioritásra: a gazdasági fellendülés előmozdítására és a növekedés új forrásainak mobilizálására, az éghajlat-politikára és energiapolitikára, valamint a Lisszaboni Szerződés polgárok javára történő működtetésére.

Az uniós pénzügyi keret hozzáigazítása a politikai prioritásokhoz

Az uniós költségvetés célja, hogy választ adjon az Európa előtt álló főbb kihívásokra, és valós hozzáadott értéket biztosítson az Unió kulcsfontosságú szakpolitikai célkitűzéseinek előmozdításához. A Bizottság tágabb értelemben vett politikai stratégiája keretében idén be fogja nyújtani a költségvetés felülvizsgálatát (32. stratégiai kezdeményezés), amelynek során megvizsgálja, miként biztosítható a költségvetés mérlegének, prioritásainak és eljárásainak változásaival a lehető legjobb eredmény az európai adófizetők számára és hogyan alakítható ezáltal a következő többéves pénzügyi kerethez vezető folyamat.

A következő többéves pénzügyi keret előkészületeinek általános összefüggésében a Bizottság 2010-ben mélységi konzultációkat fog tartani az érdekeltekkel az olyan kulcsfontosságú uniós kiadási politikák jövőbeni irányáról, mint a közös agrárpolitika, a kohéziós politika és a kutatási politika. A konzultációk célja az lesz, hogy felmérjék a jelenlegi eredményeket és a 2013 utáni időszak kihívásait, megismerjék az érdekeltek nézeteit a szakpolitika jövőbeni irányultságáról, és értékeljék az uniós költségvetés szerepét uniószerte e szakpolitikai területek tényleges eredményeinek elérésében. Ezt a munkát a költségvetés felülvizsgálatáról szóló iránymutatásra fogják építeni, és eredményei hozzájárulnak majd a következő többéves pénzügyi keret tekintetében a Bizottság 2011. évi javaslatainak előkészítéséhez.

A következő pénzügyi keret javaslatainak előkészítésekor sor kerül a gazdasági fejlődés meglévő eszközeiről szóló vitára, valamint annak megvizsgálására, milyen új módokon lehetne támogatni az uniós magán- és közberuházásokat (például az Európai Beruházási Bank segítségével).

Ezzel a stratégiai megközelítéssel párhuzamosan a Bizottság továbbra is javítani fogja a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást, miközben egyszerűsíti a végrehajtási keretet, nagy hangsúlyt fektet az uniós kiadásokhoz kapcsolódó teljesítményre, hozzáadott értékre és értékarányosságra. Továbbra is figyelmet fordít a Bizottságon belül és a tagállamokban egyaránt a megfelelő, szilárd, következetes és költséghatékony igazgatási és ellenőrzési rendszerek javítására és végrehajtására. A Bizottság ezenkívül az OLAF jövőjével kapcsolatos vitát is folytatja.

KÖVETKEZTETÉS: ELőRELÉPÉS

Az új Bizottság első munkaprogramja 2010-re és azon túl is törekvéseket és kötelezettségvállalásokat határoz meg. Foglalkozik a közvetlen vonatkozású problémákkal, és meghatározza a szakpolitikai irányokat annak érdekében, hogy az EU megfeleljen a kihívásoknak, valamint megalapozza a megbízatásának hátralevő idejére tervezett munkát.

A párbeszéd megkönnyítése, a kiszámíthatóság és az átláthatóság biztosítása érdekében a munkaprogramhoz a következő mellékleteket csatoltuk:

- azon stratégiai kezdeményezések listája, amelyek elvégzésére a Bizottság kötelezettséget vállal 2010-ben (I. melléklet),

- fontosabb megfontolás alatt álló javaslatok 2010-ben és azon túl, ez utóbbiak a Bizottság megbízatásának idejére szóló ideiglenes elképzelések (II. melléklet),

- egyszerűsítési javaslatok és a visszavonandó jogszabályok listája (III. és IV. melléklet).

A Bizottság munkaprogramját évente felülvizsgálja, új éves stratégiai kezdeményezéseket határoz meg, valamint adott esetben, az új körülményekre – az előkészítő munka eredményei, a végrehajtás felülvizsgálata – való tekintettel módosítja a többéves irányvonalat.

A Bizottság szorosan együtt fog működni az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, valamint az érdekeltekkel, hogy biztosítsa az általános megközelítésért és az egyedi kezdeményezésekért tágabb értelemben vett felelősségvállalást. A Bizottság azt szeretné, ha munkaprogramja a Lisszaboni Szerződés 17. cikkének (1) bekezdése szerinti közös intézményközi programozás központi építőeleme lenne. A Bizottság 2010. évi munkaprogramjának továbbfejlesztése és végrehajtása érdekében továbbra is állandó párbeszédet fog folytatni az uniós intézményekkel és az érdekeltekkel.

[1] COM(2010) 2020., 2010.3.3.

[2] Az Európa 2020 stratégia a következő hét kiemelt kezdeményezést foglalja magában: „Innovatív Unió”, „Mozgásban az ifjúság”, „Európai digitális menetrend”, „Erőforrás-hatékony Európa”, „Iparpolitika a globalizáció korában”, „Új készségek és munkahelyek menetrendje” és a „Szegénység elleni európai platform”.