EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.12.8. 
SEC(2011) 1520 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
az Európai Parlament és a Tanács határozata 
a több tagállamot érint ő súlyos egészségügyi veszélyekr ől 
{COM(2011) 866 végleges} 
{SEC(2011) 1519 végleges}  
 
HU 2   HU 1. AZ EGÉSZSÉGBIZTONSÁGI KEZDEMÉNYEZÉS  
Az egészségbiztonsági kezdeményezés célja az egészségbiztonsági kapacitások és struktúrák 
egyszerűsítése és meger ősítése az Európai Unió (EU) ál lampolgárainak hatékonyabb védelme 
érdekében az olyan, több tagállamot érint ő súlyos veszélyekkel s zemben, amelyek hatással 
lehetnek a közegészségre. 
Az Európai Unió a fert őző betegségek problémájának kezelésére megalapozott 
szakpolitikával és jogi kerettel  rendelkezik, amely 1998 óta m űködik. Ez a jogi keret 
meghatározza a fert őző betegségek felügyeletére, az akut esetek korai figyelmeztet ő és 
gyorsreagáló rendszeren (Early Warning and Response System, EWRS ) keresztül történ ő EU-
szintű bejelentésére, valamint az ilyen betegség ek kitörésének megfék ezése érdekében tett 
közegészségügyi intézkedésekr ől folytatott információcserére vonatkozó jogi 
követelményeket. A tagállamok következé sképpen kötelesek bejelenteni a fert őző betegségek 
kitörését. Az ilyen betegségekre vonatkoz ó információk megosztása valamennyi tagállammal 
valós id őben történik, a ke zelésükre irányuló intézkedés eket pedig EU-szinten 
összehangolják. Az Európai Betegségmegel őzési és Járványvédelmi Központ (European 
Centre for Disease Prevention a nd Control, ECDC) 2005 óta tudományos 
kockázatértékeléseket készít a fert őző betegségekr ől. 
Ugyanakkor azonban nem az összes, több tagállamot érint ő súlyos egészségügyi veszélyt 
kezelik ilyen egységes módon az Európai Unió ban. Az egészségbiztonsági kezdeményezés 
célja ebb ől kifolyólag az, hogy a biológiai, vegyi és környezeti esemé nyek által okozott, 
egyéb típusú, több tagállamot érint ő súlyos egészségügyi veszélyekkel szemben is hasonló 
szintű védelmet biztosítson. A kezdeményezés figyelembe veszi e veszélyek különleges 
jellegét. 
Az egészségbiztonsági kezdeményezés tovább á segíti az európai egészségügyi stratégia 
végrehajtását, és az egészség el őmozdításával – mint az intelligens és inkluzív növekedési 
célkitűzések elválaszthatatlan részét képez ő tevékenységgel – hozzájárul az Európa 2020 
stratégia célkit űzéseinek megvalósulásához. A kezdem ényezés ezen kívül hozzájárul az 
átfogó európai biztonsági törekvésh ez, és különösen segíti a bels ő biztonsági stratégiában 
megállapított menetrend megvalósulását. A k ezdeményezés szintén közrejátszik a CBRN 
cselekvési tervben megállapított vegyi, biológi ai, radiológiai és nukl eáris (CBRN) biztonság 
Európai Unión belüli meger ősítésében, valamint a megfigyelési és tájékoztatási központ 
mechanizmusával a polgári katasztrófákra vonat kozó felkészültség és válaszadás területén 
történő együttműködés élénkítésében . 
Az egészségbiztonsági kezdeményezés megfelel ően figyelembe veszi az Európai Uniónak az 
egészségügyi válságok megel őzésére és az azokra való válasz adásra irányuló, harmadik 
országokkal folytatott küls ő együttműködési tevékenységeit, továbbá  feltárja a szinergiákat 
számos kétoldalú – jelent ős egészségügyi komponenst tartalmazó – európai uniós 
segítségnyújtási és együttm űködési programmal1.  
                                                 
1 Például az Európai Unió 2010-ben a „Stabilitási Eszköz” keretében elindított egy olyan projektet, amely 
lehetővé teszi a harmadik országok számára, hogy a világ számos régiójában a vegyi, biológiai, 
radiológiai és nukleáris anyagokból  származó kockázatok enyhítésére sz olgáló kapacitásaik fejlesztése 
érdekében együttm űködjenek, a kockázat forrásától függetlenül (természeti, b űnügyi, ipari baleset). Az 
 
HU 3   HU A kezdeményezés értelmezésében a több tagállamot érint ő súlyos egészségügyi veszélyek 
fertőző betegségek, vagy nem fert őző betegségeket okozó biológi ai anyagok által okozott, 
vegyi, környezeti vagy ismeretlen eredet ű, vagy éghajlatváltozás által okozott események, 
amelyek súlyos következményekkel járhatnak a közegészségre. A kezdeményezés alkalmazásában az éghajlatváltozás hatásai következtében jelentkez ő veszélyek környezeti 
veszélyeknek min ősülnek. A radiológiai események nem tartoznak a kezdeményezés 
hatókörébe, mivel azokra az Euratom-szerz ődés rendelkezései vonatkoznak. 
A kezdeményezés hatóköre kiterjed az egészs égügyi veszélyekre irányuló készültség- és 
válaszadás-tervezés, többek között az egészs égügyi ellenintézkedések beszerzése, az e 
lehetséges veszélyekb ől fakadó közegészségügyi kockázatok nyomon követése és értékelése, 
valamint a meghatározott kockázatok és az egés zségügyi vonatkozású vá lságok kezelése és az 
azokról való tájékoztatás EU-szint ű koordinálására. 
A kezdeményezés széles kör ű konzultációs folyamat eredményeképpen jött létre, amely az 
Európai Unióban jellemz ő egészségbiztonságról az érdeke lt felek körében folytatott nyílt 
konzultációból, a korai figyelmeztet ő és gyorsreagáló rendszer (Early Warning and Response 
System, EWRS) hálózatával és az Egészségügyi  Biztonsági Bizottsággal (Health Security 
Committee, HSC)
2 folytatott számos értekezletb ől, hat tagállammal folytatott kétoldalú 
találkozókból, valamint az EU egészségpolitik ai fóruma részére bemutatott prezentációból 
állt. Az Európai Unió pandémiás influenza elleni felkészültségének meger ősítéséről folytatott 
2010. évi nyílt konzultáció eredményét is figye lembe vették. A kezdeményezés kidolgozásába 
az illetékes bizottsági szerveze ti egységeket, többek között a F őtitkárságot is bevonták. 
2. A PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA  
2.1. Nem kielégít ő és nem egységes felkészültség- és válaszadás-tervezés az EU-
tagállamokban a több tagállamot érint ő súlyos egészségügyi veszélyek 
valamennyi típusa tekintetében 
A tagállamok eltér ő eszközökkel rendelkeznek a több tagállamot érint ő súlyos egészségügyi 
veszélyekre való válaszad ás céljára, így pl. eltér ő laboratóriumi infrastr uktúrával, analitikai 
eszközökkel, illetve eltér ő munkaer ő-létszámmal. Nem jellemz ő továbbá, hogy valamennyi 
kritikus társadalmi szektor alaposan fel le nne készülve azon esem ények széles körére, 
amelyek hatással lehetnek a közegészségre. A ke vésbé jól felkészült tagállamok és kritikus 
szektorok gyengítik és késleltetik az Európai Unió válaszát, továbbá károsan hatnak az egyéb 
tagállamokbeli helyzetre is. 
Vészhelyzet esetén számos közegészségügyi in tézkedésre szükség lehet, pl. az esetek 
szakosított laboratóriumok álta li diagnosztizálására, egészségügyi ellátás nyújtására, 
vakcinázásra vagy kezelésre, utazási tanácsadásra, személyes védelmi és higiéniai szabályokra vagy ártalmatlanító intézkedés ekre. Szükséges, hogy az egészségügyön kívül a 
többi kritikus szektor is felkészült legyen. A kórházak például nem m űködhetnek megfelel ően 
áramkimaradás esetén, vagy ha az orvosok ne m tudnak munkába jutni a tömegközlekedés 
akadozása miatt. Másrészt a munkaer ő nagy számú megbetegedése esetén el őfordulhat, hogy 
olyan alapvet ő közszolgáltatások, mint pl. a ví z- vagy az energiaellátás sem m űködnek. 
                                                                                                                                                        
 
egészségbiztonsági kezdeményezés keretében fe ltárják a lehetséges szinergiákat ezzel a 
kezdeményezéssel, amely regionális CBRN kivá lósági központok létrehozását célozza.  
2 El őfordulhat, hogy e szerv neve másként fog szerepelni a jogszabályjavaslatban.  
 
HU 4   HU Az Európai Unió-szerte eltér ő szintű felkészültségtervezés inkohere ns stratégiákhoz, eltér ő 
normákhoz, valamint inkonzisztens eljárásokhoz és módszertanokhoz vezethet. Az eltérések 
például a kezelésekhez és egészsé gügyi ellátáshoz való nem egyenl ő hozzáférést 
eredményezhetnek, veszélyeztethetik a betegségkitörések kezelését, továbbá a megbetegedések vagy a halálesetek s zámának növekedéséhez vezethetnek. El őfordulhat, hogy 
a tagállamok, európai uniós szint ű koordináció nélkül különböz ő, kölcsönösen ellentétes 
hatású intézkedéseket fogadnak el, például a ha tárlezárások, a karantén alá helyezés vagy az 
utazási tanácsok közzététele terén, a közegészs égügyi intézkedéseket pedig ad hoc alapon 
tagállamonként kezelik. Az uniós szint ű kockázatkezelés veszít ha tékonyságából, a nemzeti 
hatóságokba és az európai uniós intézményekbe vetett közbizalom pedi g elveszik. Ez pedig 
összességében jelent ősen visszahathat az Európai Unió  egyéb szakpolitikáira, nem 
utolsósorban pedig a bels ő piac működésére. 
Az egészségügyi ellenintézkedések önálló be szerzése következtében a tagállamok közötti 
verseny fokozódhat. A szerz ődések bizalmassági záradékai jelent ősen gyengíthetik a 
tagállamok vásárlóerejét és az egészségügy i költségvetésre irányuló megszorításokkal 
kombináltan elégtelen számú egészségügyi elle nintézkedés beszerzését eredményezhetik, 
ezáltal jelent ősen gyengíthetik az Európai Unió felkészültségét. 
2.2. A közegészségügyikockázat-figyelési és a biológiai (a fert őző betegségekt ől 
eltérő), vegyi és környezeti veszélyek kockázatértékelési mechanizmusainak 
hiányosságai és következetlenségei 
Bár EU-szinten sokféle figyel ő és riasztási rendszer létezik a különböz ő veszélyek 
figyelésére, illetve a riasztásra, ezek nem ka pcsolódnak szisztematikusan az Európai Unió 
közegészségügyi intézményeihez. 
A Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (Inter national Health Regulations, IHR) – a 
valamennyi egészségügyi vészhelyzet koor dinálásáról szóló nemzetközi szerz ődés – kiköti, 
hogy a tagállamok kötelesek bejelenteni az Egés zségügyi Világszerve zetnek bármely olyan 
eseményt, amely nemzetközi aggodalomra okot adó közegészségügyi vészhelyzetnek 
minősül, függetlenül annak eredetét ől (biológiai, vegyi, radiológiai, nukleáris vagy 
környezeti). 
Európai uniós szinten nem léteznek ha sonló bejelentési kötelezettségek. S ő
t mi több, az ilyen 
bejelentésekre vonatkozó kr itériumok az Európai Unió szintjén nem szükségszer űen 
megfelelőek, tekintettel a közös küls ő határra, a mozgás szabadságára és a közös politikákra, 
melyek érzékenyebb rendszert tesznek szükségessé. 
Országos közegészségügyikock ázat-értékelés létezik, azonban az Európai Unió 
perspektívájából nézve nem átfogó és nem ko nzisztens, továbbá jelenleg nem létezik EU-
szinten összehangolt megközelítési mechanizmus. Az EU-szint ű közegészségügyikockázat-
értékelés hiánya a veszélyek ve szélyességi fokának értékelésében eltérésekhez, a tagállamok 
körében redundáns értékelésekh ez és EU-szinten inkoherens in tézkedésekhez vezethet. Ez a 
helyzet a jelenleg rendelkezésre álló korlátozott er őforrások pazarló felhasználását is 
eredményezheti, illetve késleltetheti a megfelel ő közegészségügyi intézkedéseket, ezáltal 
pedig esetlegesen kockáztathatj a az Európai Unió szintjén át fogó válasz megvalósulását. A 
helyzet kedvez őtlen hatásai nagyobb mérték ű morbiditást és mortalitást eredményezhetnek. A 
helyzet a közös uniós politikákat is veszélye ztetheti, a gazdaság és a társadalom egyéb 
kritikus szektoraira gyakorolt egészségügyi hatások miatt. Fontos, hogy az átfogó vagy 
megfelelő kockázatértékelés hiánya nem egyértelm ű tájékoztatáshoz vezethet és alááshatja a 
 
HU 5   HU tagállamok közegészségügyi hatóságai álta l javasolt vagy tett intézkedésekbe vetett 
közbizalmat. 
2.3. A biológiai, vegyi és környezetei veszél yek kezelésére irányuló nem kielégít ő és 
gyenge közegészségügyikockázat-kezelés i intézkedések és mechanizmusok, 
valamint gyenge kockáz atközlési eljárások  
A több tagállamot érint ő súlyos egészségügyi veszélyek el kerülhetetlenek. Nem fordulnak el ő 
olyan gyakran mint a fert őző betegségek, azonban súlyos következményekkel járhatnak mind 
az egészségre, mind a gazdaság és a társadalom  egyéb szektoraira nézve. A közegészségügyi 
válasz EU-szinten történ ő összehangolásának alapja a le hetséges hatásokkal összevetve 
gyenge. Az uniós szint ű közegészségügyikockázat-kezelési struktúrák és mechanizmusok 
nem illeszkednek az új nemzetközi jogi keretbe (a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok) és nem alkalmasak az egészségügyi  vonatkozású válságok kezelésére. 
Ezen kívül a közegészsé gügyi válaszokról történ ő döntéshozatal feladata, felel őssége és 
hatóköre nem egyértelm űen oszlik meg a jelenlegi két szerv, nevezetesen a korai 
figyelmeztet ő és gyorsreagáló rendszer hálózata és  az Egészségügyi Bi ztonsági Bizottság 
között. Ezt az informális bizottságo t – mint a több tagállamot érint ő súlyos egészségügyi 
veszélyek közegészségügyikockázat-értékelésének és kezelésének az Európai Unióban történ ő 
jobb összehangolását biztosító szervet – az Eu rópai Unió egészségügyi miniszterei hozták 
létre 2001-ben a terrortámadások után. A bizottsá g megbízatása kezdetben a bioterrorizmus 
elleni küzdelemre korlátozódott; kés őbb pedig kiterjesztették azt a közegészségügyi 
vonatkozású válságok valamennyi típusára és meghosszabbították. A bizottság a tagállamok egészségügyi hatóságainak képvisel őiből áll, elnöke pedig a Bizottság. 
Tekintettel a bizottság informá lis jellegére és ad hoc megbízat ására, a közegészségügyi válasz 
koordinációja nem kielégít ő és a közegészségügyi döntésho zatali eljárások között nincs 
ágazatközi összefüggés. Még a közös nevez őre jutás tekintetében ki alkudható minimumról is 
nehéz közös megállapodásra jutni stabil kere trendszer nélkül, ez pedig az egészségügyi 
vészhelyzetekre történ ő késedelmes válaszadáshoz vezethet. Bár az Egészségügyi Biztonsági 
Bizottságon belül létrej ött egy kommunikációs szakembereket tömörít ő hálózat, a 
nyilvánossághoz és a célközönséghez eljuttatandó következetes üzenetekr ől való 
megállapodás hivatalos mechanizmusának hi ánya nem vezet hatékony tájékoztatási 
folyamathoz az Európai Unió szintjén. Ez pedig aláássa a vegyi , biológiai (a fert őz
ő 
betegségekt ől eltérő) és környezeti veszélyekre adott köz egészségügyi válasz hitelességét, 
illetve az abba vetett bizalmat. 
3. AZ UNIÓ INTÉZKEDÉSI JOGA  
A Lisszaboni Szerz ődés hatályba lépése felhatalm azza az Európai Uniót a tagállamok 
intézkedéseit támogató, összehangoló vagy kiegészít ő intézkedések végrehajtására az emberi 
egészség védelme és javítása területén ( az EUMSZ 6. cikkének a) pontja). A Szerz ődés 
kimondja, hogy az európai uniós fellépésnek a né pegészségügyi helyzet javítására, az emberi 
megbetegedések és betegségek, valamint az embe rek testi és szellemi egészségét fenyeget ő 
veszélyek okainak megel őzésére kell irányulnia és kül önösen „a határokon át terjed ő súlyos 
egészségügyi veszélyek figyelemmel kí sérésére, az ilyen veszélyek korai el őrejelzésére” (az 
EUMSZ 168. cikke). 
 
HU 6   HU A Szerződésben meghatározott „határokon át terjed ő súlyos egészségügyi veszélyek” és a 
Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályokban me ghatározott „nemzetközi aggodalomra okot 
adó közegészségügyi vészhelyzetek” jelle güknél fogva olyan nemzetközi vonatkozásokkal 
járnak, amelyeket a tagállamok nem ké pesek egymástól függetlenül kielégít ő módon kezelni. 
Ezek gyakran fontos gazdasági és társadal mi ágazatokat érintenek. Ezek közül az ágazatok 
közül sok az Európai Unió kizárólagos vagy megosztott hatáskörébe tartozik, ezért különböz ő 
érdekelt felek bevonását teszik szükségessé. 
Az Európai Unió a fert őző betegségek területén már jó  koordinációs tapasztalattal 
rendelkezik, amely koordinációra átfogó uniós joganyag vonatkozik és amely 
nélkülözhetetlennek bizonyult a súlyos eur ópai betegségkitörések kezelésében. Az 
egészségbiztonsági kezdeményezés erre a pozitív tapasztalatra, valamint a jelenlegi eszközökre és a levont következtetésekre épül. Mi vel a felkészültségi, a kockázatértékelési és 
válságkezelési szint nem minden tagállamban azonos, az egészségbiztonsági kezdeményezés 
valamennyi szinten javítja a több tagállamot érint ő súlyos veszélyek kezelésének 
koordinálását. A tagállamok felkészültsége a kö zös eljárások és normá k létrehozásával, az 
erőforrás-megosztással, valamint a tapasztalat- és információcsere javításával n ő. A gyors és 
hatékony válaszadásra való képesség meger ősödik, és a több tagállamot érint ő súlyos 
közegészségügyi veszélyek kezelésének hatékony összehangolása megvalósul. Az 
egészségügyi ellenintézkedésekhez való hozzáf érés, illetve azok rendelkezésre állása 
kiegyensúlyozottabb lesz a tagállamok között. A jobb uniós szint ű összehangoltság koherens 
és átfogó kockázatértékelési és  -kezelési megközelítéshez veze t. A kezdeményezés továbbá 
biztosítja az EU-tagállamok számára annak lehet őségét, hogy összehangolják a Nemzetközi 
Egészségügyi Rendszabályok végrehajtá sa terén tett intézkedéseiket. 
4. S
ZAKPOLITIKAI CÉLKIT ŰZÉSEK  
Tekintettel a 2. szakaszban megállapított probl émákra, az egészségbiztonsági kezdeményezés 
célja az alábbi táblázatban meghatározott célkit űzések elérése. 
 
HU 7   HU 1. táblázat: Az egészségbiztonsági kezdeményezés célkit űzései 
Általános célkit űzések 
Az Európai Unió állampolgárainak hatékonyabb védelme a több tagállamot érint ő súlyos egészségügyi veszélyekkel szemben, valamint az emberi egészség magas szint ű védelmének 
érvényesítése az európai uniós szakpolitikák és tevékenységek kialakítása és végrehajtása során 
Specifikus célkit űzések 
A több tagállamot érint ő valamennyi súlyos egészségügyi veszélyre történ ő válaszadás meger ősítése a felkészültség- és válaszadás-terv ezésre, a kockázatfigyelésre és -értékelésre, 
valamint a kockázatközlést is tartalmazó kockázatkezelésre  irányuló átfogó és kohe rens megközelítés alapján 
Felkészültség- és válaszadás-tervezés Kockázatfigyelés és -értékelés Kockázatkezelés és válságkommunikáció 
Közös megközelítés kidolgozása a több tagállamot érint ő 
valamennyi  súlyos egészségügyi veszélyre vonatkozó európai 
uniós szint ű felkészültségtervezésr ől, amely biztosítja az 
ágazatok közötti EU-szint ű, illetve a tagállamok közötti 
koherenciát és interoperábilitást, ideértve az egészségügyi 
ellenintézkedésekhez való méltányos hozzáférés javítását Az egészségügyi veszélyek koherens és átfogó 
meghatározását és bejelentését biztosító szükséges 
feltételek létrehozása, valamint a veszélyek egészségi 
kockázatának értékelése, különösen a 
multidiszciplináris dimenziójú, egészségügyi 
vonatkozású válságok esetében - A tagállamok, a nemzetközi szervek és a Bizottság 
közötti koordináció meger ősítéséhez és fokozásához 
szükséges feltételek létrehozása a több tagállamot érint ő 
súlyos egészségügyi veszélyekre adott válaszok hatékony 
kezelésére irányuló koherens és következetes 
szakpolitikai megközelítés érdekében 
- Közös és összehangolt kommunikációs stratégiák 
létrehozása és el őmozdítása az ellentmondásoknak vagy 
a nyilvánosság pontatlan tájé koztatásának elkerülése 
végett 
Műveleti célkit űzések 
Felkészültség- és válaszadás-tervezés  Kockázatfigyelés és -értékelés  Kockázatkezelés és válságkommunikáció  
- Hasonló és koherens általános felkészültség- és válaszadás-
tervezés, valamint a specifikus veszélyekre, különösen a 
pandémiás influenzára vonatkozó EU-szint ű tervezés 
kifejlesztése és frissítése 
- A veszélyek bejelentésére vonatkozó közös normák és az 
igényekhez szabott európai uniós kritériumok kidolgozása és megállapodás azokról az európai uniós közegészségügy 
stabilabb, folyamatos és rugalmas m űködésének biztosítása 
végett, a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályokban megállapított követelmények alapján 
- Az egészségügyi ellenintézkedésekhez való egyenl ő - A jelenlegi monitoring- és bejelentési 
mechanizmusok és struktúrák meger ősítése, jobb 
összeköttetése és fenntarthatóságuk biztosítása 
- A stabil, megbízható, ágazatok között kompatibilis 
és gyorsan elérhet ő közegészségügyikockázat-
értékelési kapacitások meger ősítése és létrehozása  
- A fert őző betegségekt ől eltérő több tagállamot 
érintő súlyos egészségügyi veszélyekkel foglalkozó 
jelenlegi struktúrák közötti er ősebb koordinációra 
irányuló mechanizmusok biztosítása - A több tagállamot érint ő bármely közegészségügyi 
válságra adott közegészségügyi válasz EU-szint ű 
koordinációjára szolgáló kapacitások és eljárások megerősítése, illetve fenntartható struktúra/szerv 
biztosítása 
- E struktúra/szerv tevékenységi körének egyértelm ű 
meghatározása és határozott megbízása az európai uniós 
kockázatkezeléssel, a tagállamok határozott 
hozzájárulásával 
- Az egészségügyi veszélyekr ől folytatott 
kockázatközléssel és válságkommunikációval 
 
HU 8   HU hozzáférés javítására szolgáló eszköz létrehozása, pl. közös 
közbeszerzési mechanizmus révén kapcsolatos intézkedések meger ősítése, valamint a 
kommunikációs üzenetekr ől és stratégiákról való gyors 
megállapodásnak és azok gyors cseréjének a biztosítása 
 
HU 9   HU 5. SZAKPOLITIKAI MEGOLDÁSI LEHET ŐSÉGEK  
A válságkezelés valamennyi aspektus ának egy koherens keretrendszerben  történő kezelése 
érdekében minden egyes ismertetett megoldási lehet őség a felkészültség- és válaszadás-
tervezésre, a kockázatfigyelésre,  -értékelésre és -kezelésre  vonatkozó megoldásokat foglal 
magában. 
Az egyes lehet őségek esetén meghatározott intézkedések a felkészültségtervezés végrehajtási 
szintje és a kapacitásokra vonatkozó f ő követelmények szintje, valamint a tagállamokat 
terhelő végrehajtási kötelezettség szintje, a kockázatértékeléshez nyújtott szakértelem 
hivatalos vagy nem hivatalos jellege, továbbá az Európai Unióra ruházott kockázatkezelési 
hatáskör szerint eltér őek. 
• Az 1. lehet őség („status quo”) szerint nem történik további intézkedés és az az 
alapforgatókönyvnek felel meg. 
• A 2. lehet őség szerint puha eszközökön, különösen  tanácsi ajánlásokon alapuló 
további intézkedésekre kerül sor a tagállam ok részvételének és a jelenlegi struktúrák 
és rendszerek közötti szorosabb együttm űködésnek a biztosítása érdekében. A 
lehetőség keretében nem kerü l sor jogilag kötelez ő érvényű intézkedésekre. 
• A 3. lehet őség olyan jogi keretrendszert javaso l, amely lefekteti a felkészültség-
tervezésre vonatkozó, a tagállamokra nézve kötelez ő érvényű intézkedéseket, 
biztosítja az önkéntes intézk edések jogalapját és bev ezeti a válság kezelés stabil 
struktúráját. Ez a lehet őség a fert őző betegségekr ől szóló tanácsi és európai 
parlamenti határozatot igyekszik módos ítani, illetve kite rjeszteni a (fert őző 
betegségekt ől eltérő) biológiai, vegyi vagy környezeti események által okozott, több 
tagállamot érint ő súlyos egészségügyi veszélyekre. A lehet őség kockázatértékelési 
előírásai nem szerepelnek a jogi keretre ndszerben, mivel azok szintén a jelenlegi 
struktúrák és rendszerek közötti szorosabb együttm űködésre épülnek és az e 
területeken fennálló hiányo sságokat hivatottak pótolni. 
A három lehet őséggel kapcsolatos intézkedések öss zefoglalása a melléklet 3. táblázatában 
található. 
6. A HATÁSOK ELEMZÉSE  
6.1. 1. lehetőség: Status quo/alapforgatókönyv – a jelenlegi tevékenységi szint 
fenntartása 
E lehetőség megvalósulása esetén a jelenlegi helyzet, ideértve a 2. szakaszban ismertetett 
problémák fennállását is, nem változik. 
 
HU 10   HU 6.2. 2. lehetőség: A több tagállamot érint ő súlyos egészségügyi veszélyek külön 
történő és eltér ő kezelése – fokozott európai uniós együttm űködés önkéntes 
megközelítésen alapuló puha eszközök alkalmazásával – jogilag nem kötelez ő 
érvényű intézkedések 
Közegészségügyi hatás . A közegészségre gyakorolt hatás javulna, mivel a válságokra való 
felkészültség és válaszadás tekintetében az általános helyzet és a közegészség-biztonsági 
struktúrák és mechanizmusok hatékonysága,  eredményessége és koherenciája meger ősödne. 
Ez az egész Európai Uniót érint ő, a tagállamok által támoga tott ajánlások révén érhet ő el. E 
pozitív hatások azonban a tagállamok arra ir ányuló kötelezettségváll alásától függnének, hogy 
ezen ajánlásokról megállapodjanak és azokat nem kötelez ő alapon hajtsák végre. Ez a 
lehetőség bizonyos mértékig az általános felkészü ltség fokozott koordináci ójához, a jelenlegi 
bejelentési eszközök összehangol ásának javulásához és a koc kázatértékelési kapacitások 
megerősödéséhez vezetne. Az európai uniós szinten összehangolt választ támogató 
kockázatértékelési struktúrák az egyértelm űbbé tett megbízatások révén fenntarthatóbbakká 
válnának, ezáltal az egészsé gügyiválság-kezelés, ideértve a kommunikációt is, hatékonysága 
javulna. Az egészségügyi elle nintézkedésekhez való egyenl ő hozzáférést illet ően ennek a 
lehetőségnek a hatása várhatóan az egyéni országos közbeszerzési eljárások javulása lenne. A 
javasolt intézkedések ugya n a beszerzésekért felel ős egyes hatóságok közötti együttm űködés 
szintjére szorítkoznának, és legfeljebb a vásárló er ő és a jobb szerz ődéses feltételek elérésére 
való képesség maradna gyenge. 
Társadalmi hatás . Feltéve, hogy a tagállamok az egyeztet ett iránymutatást és ajánlásokat 
végrehajtják, a hatékonyabb kockázatkezelé s és különösen a kockázatközlés jobb 
koordinációja el őnyös hatással járna az á llampolgárok részére, mivel a nyilvánosság 
tájékoztatását szolgáló üzenetek következete sebbek lennének az Európai Unión belül, ezáltal 
pedig fokozná az abba vetett bizalmat, hogy a közegészségügyi hatóságok képesek az 
egészségügyi válságok kezelésére. A közegészs ég-védelem javítására irányuló, ágazatok 
közötti együttm űködés meger ősödne. Az egészségügyi ellenintézkedésekhez való egyenl ő 
hozzáférés tekintetében ez a megoldási lehet őség lehetővé tenné a tagállamok szakértelmének 
összevonását, valamint a közbeszerzési eljárások el őkészítését illet ően a szolidaritás javítását. 
Gazdasági hatás . A 2. lehet őség gyorsabb kockázatértékelésh ez és veszélykezeléshez 
vezethet. Az európai uniós szinten hatékonyabb struktúrák és rendszerek a több tagállamot 
érintő súlyos egészségügyi ve szélyek és az azokhoz kapcso lódó gazdasági következmények 
megfékezésére és enyhítésére irányuló kapacitások meger ősítését eredményeznék. Ennek 
eredményeként a bels ő piac és a külkereskedelmi funkc iók zavarai minimalizálhatók, a 
gazdasági veszteségek pedig csökkenthet ők. A lehetséges hatás ok azonban lényegében a 
tagállamok kötelezettségvállalá sától függenének. A 2. lehet őség pozitív hatást gyakorolhat az 
ilyen termékek kifejlesztésével kapcsolatos innovációs és K+F-er őfeszítésekre. Ez azonban 
nem biztosítana jobb hozzáférést az eg észségügyi ellenintézkedésekhez. 
Pénzügyi következmények . A tagállamok és az érdekelt felek számára nem jelentkeznének 
többletköltségek, mivel a pénzügyi helyzet az 1. lehet őségnél ismertetettel azonos lenne. 
Adminisztratív teher . Ennek a lehet őségnek a megvalósulása eset én a tagállamokat és a 
Bizottságot érint ő adminisztratív terhek csökkennének, mivel a két illetékes bizottság – a 
korai figyelmeztet ő és riasztási rendszer hálózata és az Egészségügyi Biztonsági Bizottság – 
megbízatását egyértelm űen meghatároznák, ezáltal korlátoznák a feladatok közötti átfedések 
létrejöttének kockázatát. Az egészségügyi ellenintézkedésekhez való hozzáférés tekintetében, 
 
HU 11   HU a tagállamokat érint ő adminisztratív terhek is csökkenthet ők lennének, mivel a tagállamok 
szakértelmét összevonnák. 
Uniós hozzáadott érték . Az uniós hozzáadott érték növekedn e, mivel a több tagállamot érint ő 
súlyos egészségügyi veszélyekre való felkészü ltség és válaszadás összehangoltsága európai 
uniós szinten javulna. 
6.3. 3. lehetőség: A több tagállamot érint ő valamennyi  súlyos egészségügyi veszélyre 
vonatkozó közös európai uniós jogi kere t létrehozása a jelenlegi jogszabály 
bővítésével – jobb együttm űködés és jogilag kötelez ő érvényű intézkedések 
Közegészségügyi hatás . Ennek a lehet őségnek a megvalósulása esetén, az Európai Unió 
állampolgárainak a több tagállamot érint ő súlyos egészségügyi veszélyekkel szembeni 
védelme és a közegészség-biztonsági struktúr ák és mechanizmusok hatékonysága EU-szinten 
jelentősen javulna. Ez pedig lehet ővé tenné a megosztott és közös kötelez ő normákon alapuló 
koherens felkészültség-tervezést, va lamint a több tagállamot érint ő valamennyi súlyos 
egészségügyi veszélyre való kiegyensúlyozott válaszadást. A tagállamoknak például kivétel 
nélkül olyan kidolgozott fe lkészültségi tervekkel kell ene rendelkezniük, amelyek az 
egészségügyi intézkedésekre és  az egyéb kritikus szektor okra egyaránt vonatkoznának, 
továbbá a struktúrákat és ka pacitásokat egyeztetett ellen őrző listák alapján kellene kialakítani. 
Ez a lehet őség továbbá a több tagállamot érint ő súlyos egészségügyi ve szélyek azonosítására, 
bejelentésére és értékelésére  irányuló koherensebb és átf ogóbb megközelítést eredményezne. 
Ez a lehet őség a közös közbeszerzést lehet ővé tevő jogi alap létrehozásával jelent ősen 
javítaná az egészségügyi ellenintézkedésekhez való egyenl ő tagállami hozzáférést, ezáltal 
pedig Európai Unió-szerte magasabb szint ű védelmet biztosítana az unió állampolgárai 
számára. Továbbá a több tagállamot érint ő egészségügyi veszélye k esetében javulna az 
ágazatközi együttm űködés, ami a jobb közegészség-v édelemhez is hozzájárulna. 
Társadalmi hatás . A 2. lehet őségnél már azonosított, a komm unikáció jobb koordinációjával 
összefügg ő hatások mellett, az egészségügyi el lenintézkedésekhez való hozzáférésre 
vonatkozó összehangolt megközelítés fokozná a közegészségügyi hatóságok által tett 
intézkedésekbe vetett bizalmat, mivel azok st abil jogi eszközön al apulnának. Az olyan 
tagállamok esetében, amelyek a közös közbeszer zésben való részvétel mellett döntöttek, a 
mechanizmus a garantált beszerzés biztosítá sával a kiszolgáltatott helyzetben lév ő csoportok 
magasabb szint ű védelméhez vezetne, és a kiszolgáltatott helyzetben lév ő társadalmi 
csoportok közös minimális lefede ttségének biztosításával el ősegítené a tagállamok közötti 
szolidaritást. 
Gazdasági hatás . A 2. lehet őségnél már ismertetett pozitív ha tások fokozottan jelentkeznének, 
mivel a 3. lehet őség szerinti tervezett intézkedések kötelez ő megállapodásokon alapulnának. 
Az egészségügyi ellenintézkedések közös közbeszerzési mechanizmusának létrehozása 
növelné a gyógyszer-beszerzéseket és ösztönözné az új termékeknek a közegészségügyi 
ágazattal kötött hosszú távú szerz ődések alapján történ ő kifejlesztését. 
Pénzügyi hatás . A felkészültségre tekintettel várhat óan további költségek jelentkeznének, 
különösen az emberi er őforrásokkal és a technikai berendezések tagállamokban és európai 
uniós szinten történ ő biztosításával összefüggésben. A kockázatértékelési hiányosságok 
kiküszöbölése céljából az európai uniós egészs égügyi programból további, évi körülbelül 
500  000 EUR összeg ű pénzügyi forrásra lenne sz ükség egy olyan keretszerz ődés megkötésére, 
amely igény szerinti hozzáférést biztosítana a szükséges szakértelemhez. A cél a konkrét 
veszélyek értékelésében illetékes egészségügyi hatóságok és ügynökségek nemzeti 
 
HU 12   HU kapcsolattartói állandó hálózatainak létrehozása lenne. A fokozott együttm űködésre 
vonatkozó javasolt intézkedések azonban nem járn ának lényeges pénzügyi hatásokkal, mivel 
a jelenlegi mechanizmusokon és struktúrákon alapulnának. 
Adminisztratív teher . A közegészségügyikockázat-ke zelés irányítása jelent ősen javulna, mivel 
csak egy szakért ői bizottság m űködtetése lenne szükséges. 
Uniós hozzáadott érték . A 3. lehet őség megvalósulása esetén, az európai uniós szint ű 
egészségbiztonsági stratégiai és technikai együttm űködés létrejöttével az uniós hozzáadott 
érték a felkészültség- és válaszadás-tervezé s, a kockázatértékelés és -kezelés valamennyi 
szempontját tekintve növekedne. Ezt a több tagállamot érint ő valamennyi súlyos egészségügyi 
veszélyre vonatkozó stabil jogi eszköz  létrehozása biztosítaná. Ez a lehet őség azzal, hogy az 
egészségügyi ellenintézkedések közö s közbeszerzési mechanizmusának m űködtetésére 
vonatkozó jogi alapot is biztosítaná, a több tagállamot érint ő egészségügyi veszélyek Európai 
Unió-szerte történ ő kezelésére való felkészültségi és válaszadási kapacitások meger ősítéséhez 
hozzáadott értéket nyújtana. 
Nemzetközi szint ű hatás . A Nemzetközi Egészségügyi Re ndszabályok tagállamok általi 
végrehajtásának Európai Unión belüli jobb k oordinációja és az Európai Unió és az 
Egészségügyi Világszervezet között a nem zetközi aggodalomra okot adó közegészségügyi 
vészhelyzetekre való felkészü ltség és válaszadás terén megvalósuló szorosabb együttm űködés 
hozzájárulna a globális egészségbiztonság fokozásához. 
7. A HATÁSOK ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
2. táblázat: A szakpolitikai lehet őségek összehasonlítása 
Minősítés:  0 Alapforgatókönyv, semleges 
+ pozitív hatás ++ jelent ős pozitív hatás  
- negatív hatás -- jelent ős negatív hatás  
Értékelési kritériumok 1. 
lehetőség 2. 
lehetőség 3. 
lehetőség 
1 Az Európai Unió állampolgárainak a több tagállamot érint ő súlyos 
egészségügyi veszélyekkel szembeni védelmének javulása 0 + ++ 
2. A közegészség-biztonsági struktúrák és rendszerek javulása     
2.1 A több tagállamot érint ő valamennyi súlyos egészségügyi 
veszélyre vonatkozó koherens és átfogó általános megközelítés  0 + ++ 
2.2. A felkészültség- és válas zadás-tervezés javulása, a több 
tagállamot érint ő valamennyi  súlyos egészségügyi veszélyre 
vonatkozó közös európai uniós szint ű megközelítés 0 + ++ 
2.3. A kockázatfigyelés és -értékelés javulása  0 + ++ 
2.4. A koordináció és a kock ázatkezelés javulása  0 + ++ 
2.5. A válságkommunikáció javulása 0 + ++ 
3. Társadalmi hatások 0 + ++ 
 
HU 13   HU 4. Gazdasági hatások 0 + ++ 
5. Pénzügyi következmények 0 - - 
6. Adminisztratív teher 0 0 - 
7. Uniós hozzáadott érték 0 + ++ 
8. Nemzetközi szint ű hatás 0 + ++ 
Összesen 0 9 18 
Ez az összehasonlítás a 2. és 3. megoldási lehet őségre összpontosul, melyek esetében 
várhatóan új hatások jele ntkeznek. A 2. és 3. lehet őség között számos olyan különbség van, 
amely a 3. lehet őség választásának hozzáadott értékét mutatja. 
A közegészségre gyakorolt hatás  tekintetében a válsághelyzetekre való felkészültség és 
válaszadás általános hely zete mindkét megoldási lehet őség esetében javul. Azonban, mivel a 
2. lehetőség önkéntes megközelítésen alapul, a pozit ív hatások nem garantálhatók, hiszen 
azok csak a tagállamok kötelezettsé gvállalásától függenének. A 3. lehet őség ezzel összevetve 
olyan közös kötelez ő normák létrehozását is magában fogl alja, amelyek európai uniós szinten 
jelentősen jobb koordinációt ered ményeznének. Mindkét lehet őség esetében a 
kockázatértékelés és -bejelentés  is javul. A 3. lehet őség azonban koherensebb és átfogóbb 
megközelítést biztosítana, mivel megvalósulása esetén létrejönne egy koordinációs rendszer. 
A kockázatértékelési kapacitás ok javulnának a jelenlegi kapaci tásértékelési hiányosságok 3. 
lehetőség szerinti pótlásával. A kockázat- és válságkezelés  tekintetében a 2. lehet őség javítaná 
az általános helyzetet, mivel a két bizo ttság feladatait ti sztáznák. A 3. lehet őség keretében 
azonban egyesítenék a két bizottságot,  biztosítva a több tagállamot érint ő valamennyi súlyos 
egészségügyi veszélyre kiterjed ő válságkezelés szilárd alapját. A kockázat- és 
válságkommunikáció  szintén javulna mindkét megoldási lehet őség esetében, azonban a 3. 
lehetőség esetében a kapcsolattartók és válságkezel ők közötti kapcsolatépítés biztosítaná 
annak lehet őségét, hogy a közegészségügyi  eseményekre való vála szadásra vonatkozó átfogó 
megközelítés keretén belül kommunikációs stratégiákat dolgozzanak ki. 
8. KÖVETKEZTETÉSEK ÉS VÉGREHAJTÁSI JAVASLAT  
A 3. lehet őség jár a leger ősebb egészségre gyakorolt hatás okkal, mivel fokozott védelmet 
biztosít az állampolgároknak a több tagállamot érint ő súlyos egészségügyi veszélyekkel 
szemben. Az egészségbiztonsági struktúrák és rendszerek át fogó keretének létrehozását 
javasolja, ideértve a tagállam okra vonatkozó felkészültség- és válaszadás-tervezési 
kötelezettségek kiszabását is. Az európai uniós szint ű bejelentéseket kötelez ővé teszi és a két 
jelenlegi bizottság egyesítésével egyértelm ű mechanizmust hoz létre a közegészségügyi 
események valamennyi típusának kezelésére. 
A 3. lehet őség biztosítja továbbá a lehet ő legnagyobb uniós hozzáadott értéket, és a 3. 
lehetőség esetében teljesül leginkább a Lisszaboni Szerz ődésnek az emberi egészség több 
tagállamot érint ő valamennyi súlyos egészségügyi ve széllyel szembeni magas szint ű 
védelmének biztosításá ra irányuló alapvet ő célkitűzése. 
Az e megoldási lehet őség esetében alkalmazott jogi eszk öz egy olyan, rendes jogalkotási 
eljárással elfogadott európai uniós jogalkotás i aktus lenne, amely ha tályon kívül helyezné a 
 
HU 14   HU fertőző betegségekr ől szóló 1998. évi európai parlamen ti és tanácsi határozat el őírásait, 
ugyanakkor át is venné és kiterjesztené azokat a biológiai, vegyi és környezeti eseményekre. 
9. NYOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
A felkészültség- és válaszadás-tervezés, va lamint a kockázatértékelés és -kezelés terén 
megvalósult szakpolitikai intézkedések rends zeres nyomon követését a jogalkotási eszköz 
végrehajtásának rendszeres értékelése biztosítja. 
A Bizottság rendszeresen jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi 
aktus végrehajtásának értékelésér ől. Az egészségbiztonsági kezdeményezés keretében el őírt 
struktúrák és mechanizmusok hatékony m űködésének értékelése a tagállamok által évente 
benyújtott információkon alapszik, amelyhez olyan szakosított intézmények és szervezetek 
biztosítanak tudományos támogatást, mi nt pl. az Európai Betegségmegel őzési és 
Járványvédelmi Központ, az Egészsé gügyi Világszervezet és az Európai 
Gyógyszerügynökség. A jelentési rendszert az új bizottság hagyja jóvá és hajtja végre. 
A felkészültség, a kockázatértékelés, a kockázatkezelés és -közlés tekintetében, valamint a 
fertőző betegségekt ől eltérő több tagállamot érint ő valamennyi veszélyre vonatkozóan a 
jelenlegi tagállami szint ű kapacitások, intézkedések és te rvek részletesebb számba vétele 
jelenleg folyik. A számba vétel lehet ővé teszi a mutatók pontosít ását és összehasonlítási 
alapként szolgál az elért haladásnak a jogi kezdeményezés jóváhagyása utáni felméréséhez. 
10. MELLÉKLET  
3. táblázat: A három megoldási lehet őség szerinti javasolt inté zkedések áttekintése 
 
HU 15   HU MELLÉKLET: 3. táblázat: A három lehet őség szerint javasolt intézkedések áttekintése 
1. lehetőség: Status quo 
 2. lehetőség: Nem kötelez ő erejű 
eszközök  3. lehetőség: A több tagállamot érint ő valamennyi  súlyos egészségügyi 
veszélyre vonatkozó közös európai uniós jogi keret létrehozása  
Felkészültség- és 
válaszadás-tervezés Az általános és pandémiás 
felkészültségr ől szóló 
iránymutatás végrehajtásának 
nyomon követése; 
gyakorlatok és képzés szervezése; 
a legjobb gyakorlatok egymással 
való megosztása A felkészültség tervezésére vonatkozó 
közös megközelítés; a Nemzetközi Egészségügyi 
Rendszabályok el őírásaival kapcsolatos 
fő kapacitásnormák azonosítása; 
iránymutatás a jobb ágazatközi 
felkészültségr ől és interoperábilitásról Közös európai uniós keretrendszer  a tagállamok számára a következ ők 
céljára: - a felkészültségtervezés közös jellemz őinek bevezetése; 
- a felkészültségi tervek végrehajtásáról történ ő rendszeres jelentéskészítés; 
- ágazatközi felkészültség- és  válaszadás-tervezési együttm űködés; 
- a közös minimális kapacitásnormákra vonatkozó követelmények 
végrehajtása; 
- a több tagállamot érint ő súlyos egészségügyi veszélyek európai uniós 
szintű bejelentésére vonatkozó, igényekhez szabott európai uniós 
kritériumokról való megálla podás és azok bevezetése
 
Egészségügyi 
ellenintézkedések 
beszerzése Segítségnyújtás a tagállamok 
részére, pl. a pályázati 
dokumentáció elkészítésében; 
a pandémiás influenza elleni vakcinák el őállítási 
kapacitásának b ővítése  Mint az 1. lehet őségnél, továbbá: 
az innovatív gyógyszerek kutatására 
irányuló kezdemény ezésre és/vagy az 
európai uniós egészségügyi ellenintézkedésekre szánt támogatás 
növelése, 
jobb információcsere a szerz ődéses 
feltételekr ől Az egészségügyi ellenintézkedések beszerzésére irányuló együttes fellépés 
európai uniós koordinációja jogalapjának létrehozása 
 
Kockázatfigyelés és -értékelés A jelenlegi bejelentési és 
nyomon követési 
mechanizmusok és struktúrák nem javulnak; 
ad hoc támogatási hálózatokon 
alapuló kockázatértékelés Az igényekhez szabott európai uniós 
kritériumokat is tartalmazó, a veszélyek 
bejelentésér ől szóló ajánlás a tagállamok 
számára; 
a kockázatfigyelés és -értékelés 
összehangoltságának javítása informális megállapodásokkal; 
egyetértési megállapodások kötése a 
riasztási rendszerekkel foglalkozó szervekkel A több tagállamot érint ő súlyos egészségügyi veszélyek európai uniós 
szintű bejelentésére irányuló koordi nációs mechanizmus bevezetése; 
annak előírása a tagállamok részére, hogy a Nemzetközi Egészségügyi 
Rendszabályokkal kapcsolatos valamennyi esetet európai uniós szinten 
jelentsenek be; 
a közegészségi kockázatértékelési  hiányosságok felszámolása; 
a Bizottság mindezt a jelenlegi ko ckázatértékelések feltérképezésével 
támogatná az uniós szint ű koherencia javítása érdekében (az általános 
veszélyértékelésre vonatkozó f őtitkársági kezdeményezéshez 
kapcsolódóan)  
 
HU 16   HU Kockázatkezelés Az Egészségügyi Biztonsági 
Bizottság (HSC) jelenlegi 
informális megbízatásának fenntartása  Az Egészségügyi Biztonsági Bizottság 
helyébe szakért ői bizottság lép  A kockázatkezelés koherenciájának és koordinációjának javítása; 
A felkészültség- és válaszadás-tervezéssel és a közegészségügyi válasz 
összehangolásával kapcsolatos tanácsadási tevékenységeket lefed ő európai 
uniós fellépés, nem jogalkotási aktu sok és kölcsönös megállapodások a 
tagállamok között; 
együttes fellépésre, különösen az egés zségügyi ellenintézkedések közös 
beszerzésére szolgáló új eszköz létrehozása 
Kockázatközlés és 
válságkommunikáció Az Egészségügyi Biztonsági 
Bizottság kapcsolattartói 
informális hálózatának létrehozása az információcsere 
elősegítése céljából  A közös kommunikációs 
megközelítésekkel és iránymutatásokkal 
kapcsolatos európai uniós koordináció fejlesztése Közös kommunikációs stratégiák kidolg ozása, a kapcsolattartók bevonása a 
válságkezelési folyamatba, vala mint a kapcsolattartók és a 
kockázatkezel ők/döntéshozók között közvetlen kapcsolatok kialakítása