HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 29.6.2005 
COM(2005) 290 végleges 
  
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI 
PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI GAZDAS ÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK 
ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK 
Párbeszéd az EU és a tagjelölt országok civil társadalmai között 
{SEC(2005) 891} 
 
HU 2   HU 1. M IÉRT VAN SZÜKSÉG A CIVIL TÁRSADALMAK PÁRBESZÉDÉRE AZ EU ÉS A 
TAGJELÖLT ORSZÁGOK KÖZÖTT ? 
1.1. Bevezetés 
Az Európai Unió b ővítése 10 új tagállammal 2004. május 1-jén tovább er ősítette az európai 
kontinens egységét, megszilárdította a békét, a stabilitást és a biztonságot. Az legutóbbi 
bővítés egyik tanulsága azonban mégis az, hogy az EU tagállamainak polgárait nem 
tájékoztatták és nem készítették fel kell őképpen erre az eseményre. Az EU minden 
elkövetkezend ő bővítésének a tagjelölt országok és az EU tagállamok társadalma, valamint az 
EU intézményei közötti er őteljes, elmélyült és folyamatos párbeszédre kell támaszkodnia. Ez 
hozzájárul majd az információs szakadék át hidalásához, egymás jobb megismeréséhez, 
közelebb hozza egymáshoz az állampolgárokat, valamint a különböz ő kultúrákat, politikai és 
gazdasági rendszereket, ezzel is el ősegítve a jöv őbeni csatlakozásokból ered ő lehetőségekre 
és kihívásokra vonatkozó tudatosság növelését. 
1.2. Az eljövend ő bővítésekről szóló párbeszéd 
Ebben az összefüggésben a Bizotts ág 2004. októberi, Törökország el őrehaladásáról a 
csatlakozás felé cím ű ajánlásában1 azt javasolta, hogy az EU tagállamai és Törökország között 
olyan párbeszédet kell kialakítani, „ahol lehet őség nyílik az aggályok és észrevételek őszinte 
és nyílt megvitatására”. A Bizottság megjegyezte, hogy ”Ebben a párbeszédben a civil 
társadalomnak kell a legfontosabb szerepet betö ltenie, amit az EU-nak kell ösztönöznie.”  
A Bizottság elismerte, hogy Törökország eset ében kivételesen nagy szükség van egy, a 
kölcsönös megértést javító és mindkét fé l társadalmi és politikai kérdésekr ől alkotott képér ől 
folytatott vitát ösztönz ő párbeszédre. A török közvélemény er őteljesen támogatja ugyan az 
EU-tagságot, de az Európai Unió történelmér ől, működéséről, szabályairól és politikáiról 
továbbra is kevés információval rendelkezik. Az EU országokban a közvélemény megoszlik; 
az egyes tagállamokon belül, csakúgy, mint a tagállamok között, eltér ő nézetek jelentkeznek. 
Az erről folyó élénk viták egy sor különféle témát helyeztek el őtérbe, a kulturával és a 
vallással kapcsolatos kérdésekt ől a gyakorlatibb jelleg ű problémákig. Az egyik oldalon azzal 
érvelnek, hogy a török állam és társad alom egyes értékei és gyakorlatai 
összeegyeztethetetlenek az EU-normá kkal. A másikon Törökországot eltér ő kulturális 
háttérrel rendelkez ő, de a demokratikus elvekhez az EU tagállamaihoz hasonlóan ragaszkodó 
országnak tekintik. Tekintettel az ország kiterjedésére, nemzeti jövedelmére és földrajzi 
fekvésére, Törökország csatlakozásának vá rható hatásairól is sok vita folyik2.  
2004. december 17-én az Európai Tanács jóváhagyta az Európai Bizottság ajánlását, és annak 
körét még tovább b ővítve kijelentette: „a csatlakozási tárgyalásokkal egy id őben az Unió 
                                                 
1 A Bizottság közleménye a Tanács  és az Európai Parlament részére - Az Európai Bizottság ajánlása 
Törökország el őrehaladásáról a csatlakozás felé, COM(2004 ) 656 végleges változat. A 2004. december 
17-i Európai Tanács következtetéseivel összhangban a Törökországgal folytatandó csatlakozási tárgyalások 2005. október 3-án kezd ődnek, amennyiben Törökország aláírta az Ankarai Megállapodás 
kiigazításáról szóló jegyz őkönyvet, és azzal a feltétellel, hogy hatályba lépteti a Bizottság által 
meghatározott hat jogszabályt. (Brüsszeli Euró pai Tanács, 2004. december 16-17. Elnökségi 
következtetések 2004. 12. 17. 16238/1/04 Rev1). 
2 Err ől lásd a Bizottság szolgálatainak munkadokumentumát a Törökország csatlakozásának 
perspektívájából ered ő kérdésekr ől, SEC(2004) 1202. 
 
HU 3   HU intenzív politikai és kulturális párbeszédet folytat minden tagjelölt állammal3. Ebbe az 
intenzív párbeszédbe a civil tá rsadalmat is be kell vonni a bból a célból, hogy az emberek 
közelebb kerüljenek egymáshoz és ezáltal fo kozottabbá váljon a kölc sönös megértés is.”  
A civil társadalommal folytatott párbeszéd4 ennél fogva Horvátországot is érinti5, még ha 
jellege némileg különbözik is a Törökországgal kapcsolatos dialógustól. A Horvátországgal 
folytatott párbeszéd célja inká bb az, hogy az or szágon belül el őmozdítsa az EU-hoz történ ő 
csatlakozásról folytatott nyilvános vitát, am elynek többek között az  EU értékeinek és 
normáinak alaposabb megismeréséhez és elfogadá sához kell vezetnie. Az általános politikai 
kérdéseken túl e párbeszéd az EU vívmányok e gyes területein, például a környezetvédelem, 
az élelmiszerbiztonság és a fogya sztóvédelem, valamint a küls ő segítségnyújtási kötelezettség 
területén különösen fontos. 
A tesszaloniki Európai Tanácson 2003 júniusáb an az EU hangsúlyozta , hogy a nyugat-balkáni 
országok jöv ője az Európai Unióhoz való csatlakozás. Az egyes országok el őrehaladása a 
koppenhágai kritériumok teljesítésének és a stabili zációs és társulási folyamat feltételeinek 
való megfelelés függvényében a Tanács, az Európai Bizottság véleménye alapján úgy 
határozhat, hogy megkezdi a csat lakozási tárgyalásokat. E nnek keretében a jelenlegi 
tagállamokban életbe léptetett egyes aktuális és jöv őbeni tevékenységeket adott esetben más 
nyugat-balkáni országokban is be lehet vezetni. 
A Törökország és Horvátország civil társadalmával folytatandó párbeszéd f ő célja tehát az, 
hogy mind az EU, mind a tagjelölt országok köz véleményét behatóbban tájékoztassák a 
jövőbeni csatlakozás lehet őségeiről, de az általa felvetett kihí vásokról is. A Törökországgal 
folytatott párbeszédben a társadalmak és az államok által mindkét oldalon kifejezett, a mindennapi kultúrára vonatkozó képet és értékeket kell hangs úlyozni. E célkit űzések 
megvalósítása érdekében a párbeszéd kiterjeszt i a kétoldalú cseréket, és ezzel hozzájárul a 
civil társadalom fokozottabb részvé teléhez az érintett tagjelölt országok politikai, kulturális és 
gazdasági fejl ődésében. A párbeszéd így el ősegíti az élénk és dinamikus civil társadalom 
további fejl ődését a tagjelölt or szágokban, ami – a csatlakozás politikai kritériumaival 
összhangban – nélkülözhetetlen  az emberi jogok és a dem okrácia megszilárdulásához. 
A civil társadalmi párbeszéd célkit űzései röviden az alábbia kban foglalhatók össze: 
– Meg kell er ősíteni a kapcsolatokat és  a kölcsönös tapasztalatcserét a tagállamok és a 
tagjelölt országok civil társ adalmának minden szférájában. 
                                                
 
3 A Törökországgal folytatott politikai párbeszéd a politikai kritériumok rendszeres ellen őrzése mellett 
folyik, amely az országnak a demokráciára, a jogálla miság elvére, az emberi és a kisebbségi jogok 
tiszteletére vonatkozó koppenhágai kritériumok felé történ ő előrehaladását követi nyomon. A Bizottság 
rendszeres tanácskozásokat ta rt a török hatóságokkal err ől a kérdésr ől. 
4 A Bizottság ajánlásában az e dokumentumban „a civ il társadalommal folytatott párbeszédként” említett 
fogalom valójában a Törökországgal kapcsolatos, három pilléren nyugvó stratégia harmadik pilléreként 
szerepelt. Az els ő pillér a törökországi politikai reformfolyamat er ősítésére összpontosított, a második a 
csatlakozási tárgyalások lebonyolításának új módszeré vel volt kapcsolatos, a harmadik pillér az EU–
Törökország párbeszéd. 
5 A 2004. június 17–18-i Európai Tanács Horvátországot tagjelölt országgá nyilvánította. E 
következtetések után a 2004. d ecember 16–17-i Európai Tanács úgy határozott, hogy a csatlakozási 
tárgyalások 2005. március 17-én megkezd ődhetnek, amennyiben Horvát ország teljes mértékben 
együttműködik a volt Jugoszlávia területén elkövetett háborús b űnöket vizsgáló hágai Nemzetközi 
ENSZ Törvényszékkel (ICTY). A teljes együttm űködés hiányában azonban az Általános Ügyek és 
Külkapcsolatok Tanácsa 2005. március 16-i ülésén a tárgyalások megkezdését elhalasztotta, amíg a 
Tanács meg nem er ősíti, hogy Horvátország teljes mértékben együttm űködik az ICTY-nal. 
 
HU 4   HU – Biztosítani kell az Európai Unión belül az érinte tt tagjelölt országok alaposabb ismeretét és 
jobb megértését, azok történelmét és kultúrájá t is beleértve, és ezáltal növelni a jöv őbeni 
bővítéssel járó lehet őségekre és kihívásokra vonatkozó tudatosságot. 
– Biztosítani kell az Európai Unió mélyebbb ismere tét és megértését a tagjelölt országokban, 
beleértve alapító értékeit, a m űködését és a politikáit.  
1.3. A civil társadalom meghatározása 
A civil társadalom fogalmának sokféle lehetséges meghatározása közül a civil társadalmak 
párbeszédére a lehet ő legtágabbat és legá tfogóbbat kell alkalmazni6. A civil társadalom ennek 
megfelelően magában foglalja a munkaer őpiac szerepl őit, azaz a szociális partnereket 
(a szakszervezeteket és a munkaadók szövets égeit); a tágan értelmezett társadalmi és 
gazdasági szerepl őket képvisel ő szervezeteket (például a fogyasztói egyesületket); a nem 
kormányzati szervezeteket, és az olyan helyi köz össégi szervezeteket, amelyeken keresztül az 
állampolgárok a lakóhelyi illetve községi életbe n részt vesznek (például az ifjúsági vagy 
családi egyesületeket); a vallási  közösségeket és a médiát.  
A párbeszédben való részvételre kell öszt önözni a kormányzaton és közigazgatáson kívüli 
valamennyi társadalmi szervezetet, akár önkéntes, akár kötelez ő tagságon alapszik (mint 
például a kereskedelmi kamarák egyes országo kban). A párbeszédbe a helyi közösségeket és a 
településeket is be kell kapcsolni, valamint kulcsszerepet kell benne játszania az oktatási, a média- és a kulturális ágazatnak is . Végezetül, az alább kifejtend ő értelemben a párbeszédet a 
nemzeti és az európai intézmények közvéleményformáló személyiségei közötti eszmecsere is táplálja. 
A közlemény célja, hogy megteremtse az EU és a tagjelölt országok civil társadalma közötti 
párbeszéd kialakításának politikai kereteit. El őször a már létez ő, mind nemzeti, mind 
közösségi szint ű tevékenységek megszilárdítására fordít figyelmet, majd a párbeszéd 
továbbfejlesztésére irányuló új  tevékenységeket javasol.  
2. A
 MÁR LÉTEZ Ő TEVÉKENYSÉGEK MEGER ŐSÍTÉSE  
2.1. Horvátország 
Horvátországban a civil társadalom termés zetesen a saját jellegzetes közegében fejl ődik. Az 
Európai Unió speciális nyugat-balkáni politikáj a, a stabilizációs és  társulási folyamat 
keretében m űködik együtt a horvát civil társadalommal. A civil társadalommal folytatott 
párbeszéd résztvev ői a parlament, a média, az oktatási intézmények, a kisebbségek, a szakmai 
szervezetek és több más nem kormányzati szer vezet. A párbeszéd az EU–Horvátország 
stabilizációs és társulási megállapodás 2005. fe bruár 1-jei hatályba lépése után tovább 
mélyült. Az EU–Horvátország parlamenti vegyes bizottság els ő ülését például 2005. március 
3–4-én tartotta Zágrábban.  
A civil társadalommal folytatott párbeszéde t táplálja továbbá Horvátország fokozódó 
részvétele a közösségi programokban, így az Ifjúság  (Youth), a Tempus , a Life-harmadik 
                                                 
6 Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB ) meghatározása szerint civ il társadalmi szervezet 
„minden olyan szervezeti struktúra, amelynek tagjai közérdek ű célkitűzésekkel és felel ősséggel 
rendelkeznek, és közvetít ő szerepet játszanak a hatóságok és az állampolgárok között.” 
 
HU 5   HU országok , valamint a nemek közötti egyenl őség és a foglalkoztatás el ősegítésére irányuló 
programokban, amelyeket a stabilizációs és társulási megállapodás, valamint az előcsatlakozási támogatás is el ősegít. Ezenfelül Horvát ország 2006. január 1-jét ől teljes 
körűen társul az Európai Közösség 6. keretprogram jához (beleértve egy kezdeti cselekvési 
tervet), így Horvátország a kutatási és techno lógiafejlesztési tevéke nységekre vonatkozóan a 
tagállamokkal megegyez ő helyzetben lesz. Mindez különleges lehet őséget biztosít a horvát 
tudományos civil társadalom Európai Kutatási Térségbe való integrációját illet ően. A Tempus  
program keretében például a Bizottság 4 millió eurós évi költségvetést bocsát rendelkezésre a horvátországi és az EU-beli fels őoktatási intézmények közös pr ojektjeinek támogatására, 
aminek a civil társadalom szerepl ői között is van visszhangja. Ezenfelül egyes tagállamok is 
aktív szerepet játszanak a kétoldalú kulturális és oktatási kapcsolatok és tevékenységek előmozdításában, illetve a Horvátországgal folytatott együttm űködés egyéb formáiban. 
2.2. Törökország 
Az 1963-ban kötött társulási megállapodás óta,  amely 1995-ben a vámunió létrehozásához 
vezetett, Törökország szoros politikai és gazdasági kapcsolatokat tart fenn az európai 
intézményekkel. A hatvanas évek eleje ót a mind intézményi, mind helyi szinten er ős 
kétoldalú kölcsönhatások jöttek létre, amelye k Törökországnak mint tagjelölt országnak 
1999-ben történt hivatalos elismerése óta elmél yültek. A nemzeti és az európai intézmények 
számos olyan kétoldalú tevékenységet fejleszt ettek ki Törökországgal, amelyek, mint a 
közlemény további részében olva sható, a civil társadalommal folytatott párbeszéd keretébe 
tartoznak. Ezeket a tevékenységeket folytatni és er ősíteni, egyes esetekben pedig 
korszerűsíteni és határozotta bban támogatni kell. Horvátors zággal kapcsolatban is hasonló 
megközelítést kell alkalmazni. 
2.2.1. Nemzeti közintézmények 
2.2.1.1. Kétoldalú kapcsolatok 
A tagállamok tevékenyen támogatják a kölcs önös csereprogramokat, köztük a mobilitási 
programokat, az ösztöndíjakat, a médiafejlesz tést, az NGO-k fejlesztésé hez nyújtott pénzügyi 
támogatásokat, a szakmai szervezetek közötti cseréket, az iskolák közötti kapcsolatokat. A tagállamok és Törökország között kifejezette n gazdag kulturális kapcsolatok is szöv ődtek, 
amelyeket esetenként a tagállamokhoz köt ődő kulturális intézete k Törökországon belüli 
létrehozása is táplál. A török kormány is tevékeny részt vállal  a kulturális események, a PR 
tevékenységek és a parlamen ti kapcsolatok támogatásában. Mindezek a tevékenységek 
várhatóan továbbra is fennmaradnak, intenzíve bbé és még változatosa bbá válnak, ezzel is 
elősegítve a civil társadalommal folytatott párbeszédet. 
2.2.1.2. Török közösségek a tagállamokban 
A tagállamok és a török hatóságok a nem kormá nyzati szervezetekkel és a civil társadalmi 
szervezetekkel együttm űködve annak érdekében is tevé kenykednek, hogy megkönnyítsék a 
török közösségek beilleszkedését a fogadó or szágokba. A török álla mpolgárok az EU-ban 
tartózkodó harmadik országbeli állampolgárokn ak messze a legnépesebb csoportját alkotják. 
Ezeknek a közösségeknek a jelenléte is form álja a Közösség országainak Törökországról 
alkotott képét
7. Az e területen folytatott tevékenységeket meg kell er ősíteni annak érdekében, 
                                                 
7 A Bizottság „A Törökország tervezett tagságából ered ő kérdések értékelése” cím ű személyzeti 
munkadokumentuma idézi, hogy „2002-ben összesen körülbelül 3 millió török állampolgár élt 
 
HU 6   HU hogy a tagállamok területén él ő török közösségek aktívabba n vegyenek részt az EU–
Törökország párbeszédben. A tagállamoknak továbbra is vezet ő szerepet kell  vállalniuk a 
projektek megvalósításában, a lehet ő legszélesebb körb ől kikerül ő partnerekkel 
együttműködve: a helyi egyesületekt ől a fogadó országokban él ő, török származású 
személyiségeken keresztül a tudományos szakért őkig. 
2.2.2. A Parlamentek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB), a Régiók 
Bizottsága (RB) 
A parlamentek közötti kapcsolato k, a politikai pártokat érint ő kapcsolatok, valamint a 
parlamenti képvisel ők közötti személyes ismeretség is  hozzájárul a kölcsönös megértés 
elősegítéséhez, és fontos dimenz iója lesz a civil társadalmak párbeszédének. Az európai és a 
török parlament dönt ő szerepet játszott a párbeszéd elmélyítésében. Az EU–Törökország 
Parlamenti Vegyes Bizottság évek óta ad teret a két fél választott képvisel ői közötti 
eszmecserének. A nemzeti parlamentek között is gyümölcsöz ő véleménycsere zajlik. Ezek a 
tevékenységek várhatóan még intenzív ebbé válnak majd. Mindemellett meger ősített 
gyakornoki programot is kellene  indítani a török parlamen ti asszisztensek számára a 
tagállamok parlamentjeiben és az Európa i Parlamentben. Végül ösztönözni kell a 
Törökországban és az EU-államokban m űködő politikai pártok ifjúsági és n ői tagozatai 
közötti cseréket is. 
Egyes EU intézmények, köztük a Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) aktív szerepet 
vállalt az EU és Törökország közötti kapcsolat ok létrehozásában. Az EGSZB már tíz évvel 
ezelőtt konzultációs vegyes bizottságot hozott létr e Törökországgal, amel ynek célja a két fél 
gazdasági és társadalmi érdekcsopo rtjai közötti párbeszéd és együttm űködés előmozdítása. A 
konzultációs vegyes bizottság ny ilvánvalóan eddig is  hozzájárult a civil társadalmak közötti 
párbeszédhez, és továbbfejlesztése érdekébe n újabb kezdeményezéseket tervez. Hasonló 
szerepet kell betöltenie a Ré giók Bizottságának is , különösen a törökországi és az EU-
tagállambeli helyi közösségek párb eszédének támogatása érdekében. 
2.2.3. Az EU által finanszírozott, folyamatban lév ő tevékenységek 
2.2.3.1. A civil társadalom fejlesztése Az elmúlt néhány évben a civil társadal om Törökországban figyelemre méltó fejl ődésnek 
indult. A kérdések széles körével foglalkozó nem kormányzati szervezetek egyre többet hallatnak magukról, és egyre nagyobb társadalmi  és politikai befolyásra igyekeznek szert 
tenni. 2001 óta az EU hatályba léptette a Civi l társadalom fejleszté si programot, amelynek 
egyik lényeges eleme a törökországi nem kormányzati szervezetek fejlesztésének el ősegítése
8. 
Az Európai kezdeményezés a demokráciáért és az  emberi jogokért is Törökországra helyezi a 
hangsúlyt, mikro- és makroproj ektek útján támogatva a nem kor mányzati szervezeteket. Az 
előcsatlakozási pénzügyi támogatási program, amelyet az EU Törökország számára nyújt, 
továbbra is az elkövetkez ő programozási id őszakok prioritásaként kezeli az egyesülési 
                                                                                                                                                         
hivatalosan az EU-15 országaiban.” A f ő fogadó országok: Németország (a migráns munkavállalók 
77,8 %-a, azaz 2,3 millió f ő), Franciaország (7,9 %, 230 000 f ő), Ausztria (4,7 %, 135 000 f ő) és 
Hollandia (4,4 %, 128 000 f ő). 
8 Ennek keretében alapították meg a civil társadalom  fejlesztési központot, amely támogatást és 
segítséget nyújt a nem kormányzati szervezeteknek; valamint több, mikro-projektekb ől álló programot 
is finanszíroztak, köztük a Helyi Állampolgári K ezdeményezést, valamint a Görög–Török Állampolgári 
Párbeszédet. 
 
HU 7   HU szabadság meger ősítését és a civil társadalom fejl ődését. Erre a célra a 2005-ös évre 8 millió 
eurót irányoztak el ő. 
2.2.3.2. Társadalmi párbeszéd, foglalko ztatás és szociális ügyek 
A szociális partnerek és a szociális területen m űködő nem kormányzati szervezetek 
kulcsszerepet játszanak a közösségi jog kidol gozásában és végrehajtásában a munkajog, a 
munkahelyi biztonság és egészsé gvédelem, a nemek közötti egyenl őség és a 
megkülönböztetésmentesség területén9. Ezen kívül aktívan részt ve sznek a foglalkoztatásra, a 
társadalmi integrációra és a szociális védelemre vonatkoz ó stratégiák és politikák 
kidolgozásában, végrehajtásában és ellen őrzésében. A Bizottság ezé rt mindig nagy figyelmet 
fordított a a Törökországban ezeken a területeken m űködő szociális partnerekkel és civil 
társadalmi szervezetekkel fentartott kapcso latok kialakítására, különösen a közösségi 
normákhoz való közelítésük, és a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) által meghatározott szakszervezeti jogok teljeskör ű tiszteletben tartása érdekében. 
A Bizottság tövábbra is arra  törekszik, hogy szoros ka pcsolatokat hozzon létre és 
hálózatépítési tevékenységet folytasson ezek kel a törökországi szervezetekkel. Fokozza 
továbbá Törökország részvételét az e terüle ten folytatott közösségi programokban is. 
Törökország már ma is részt vesz a nemek közötti egyenl őségre, a 
megkülönböztetésmentességre, a társadalmi kireke sztés elleni harcra és a foglalkoztatást 
ösztönző intézkedésekre vonatkozó közösségi  programokban. Ebben az összefüggésben 
Törökországnak teljes mértékben részt kell vennie a nemzetek feletti együttm űködés minden 
területén; ez lehet ővé tenné a török szervezetek számár a, hogy közvetlenül válaszoljanak a 
nyilvános ajánlatkérésekre, és el ősegítené a programok civil társadalmi párbeszéddel 
kapcsolatos vonzatának foko zását is. Törökország ebb ől következ ő, megnövekedett pénzügyi 
hozzájárulását az el őcsatlakozási alapokból kell finanszírozni. 
2.2.3.3. A Socrates, az Ifjúság (Youth) és a Leonardo da Vinci közösségi programok 
Kétségtelen, hogy az oktatás és a képzés terü letén végzett tevékenys ég a népek egymáshoz 
való közelítésének, a kölcsönös megismerés és megértés kibontakoztatásának legjobb 
táptalaja. 2004 április a óta Törökország a Socrates, az Ifjúság és a Leonardo da Vinci  
közösségi programok teljes jogú tagja. A Socrates  program nemzetek feletti projektekkel, 
valamint az oktatók és a diákok mobilitásának el ősegítésével hangsúlyozza az oktatás minden 
szintjének európai dimenzióját a résztvev ő országokban (középiskola i és egyetemi oktatás, 
valamint feln őttképzés). Az Ifjúság (Youth ) program fiataloknak, ifjúsági munkásoknak és a 
fiatalokkal foglalkozó szerv ezeteknek ad alkalmat arra , hogy nemzetek feletti 
csereprogramokat, illetve nem formális oktatási tevékenységeket dolgozzanak ki. Végül a Leonardo da Vinci  szakmai képzési program el ősegíti a nemzetek feletti együttm űködést a 
szakképzés terén tevékenyked ő intézményi szerepl ők között, a mobilitás növelése, az 
innováció ösztönzése és a képzések min őségének javítása érdekében.  
                                                
 
9 A társadalmi párbeszéd a szociális kérdésekrevonatkozó közösségi vívmányok szerves része. A 
szociális partnerek kiváltságos szerepet játszanak a közösségi szint ű jogalkotási folyamatban, a 
Szerződés 138. cikkében meghatározott kötelez ő konzultációs eljárás keretében, és mert lehet őségük 
van arra is, hogy tanácsi irányelvek útján végrehajtható megállapodásokat kössenek.. A szociális 
partnerek és a civil társadalom szervezetei ezen kívül kulcsszerepet játszanak a politikák 
összehangolásában is a foglalkoztatás, a társadalmi integráció és a szociális védelem területén.  
 
HU 8   HU A pályázók és a résztvev ők magas száma az els ő évben, valamint a 2005-re szóló ajánlattételi 
felhívásokra érkezett pályázatok számának jelent ős növekedése jól mutatja, milyen sokat vár 
a célközönség ezekt ől a programoktól. A három progr am kedvezményezettjeinek száma 
Törökországban az részvétel els ő éve folyamán összesen  kilencezerre becsülhet ő. A török 
nemzeti kirendeltségnek az a szándéka, hogy ezt az évi számadatot 2006-ig megkétszerezze. A három program tétje és lehet őségei kifejezetten jelent ősek ebben az országban, amely 
17 millió középiskolai diákot és egyetemi hallgatót számlál. Továbbá a kölcsönösség megvalósítása érdekében is sok még a tenniva ló, hiszen a többi or szágból Törökországba 
utazó egyetemisták száma 2004-ben még na gyon alacsony volt. Törökország 2005-ben 
összesen mintegy 30 millió euro költségvetési dotációt kap a három programban való részvételére (aminek csaknem kétharmada a közösségi el őcsatlakozási támogatásból, 
egyharmada pedig a török nemzeti költségvetésb ől származik). A Bizottság támogatni fogja 
Törökország er őteljesebb részvéte lét a programokban, és enne k érdekében megvizsgálja 
például annak a lehet őségét, hogy az ösztöndíja k kiegészítését az el őcsatlakozási alapokból 
finanszírozzák. 
2.2.3.4. Egyéb egyetemi szint ű tevékenységek 
A Jean Monnet Ösztöndíjprogram, amelyet a Bizottság ankarai küldöttsége kezel, 
posztgraduális ösztöndíjakat finanszíroz abból a célból, hogy a török fiatalok jobban 
megismerjék az európai integrációt, és hogy a török és az EU állampolgárok közti kapcsolatok megszilárduljanak. A program mintegy 15 éve tart, és több száz török 
ösztöndíjasnak tette lehet ővé, hogy közelebbr ől is megismerje az európai integráció és 
civilizáció egyes kérdéseit. S zerepet játszott továbbá az EU és Törökország egyetemi 
intézményei közötti kapcsolatok meger ősítésében is. A Bizottság a jöv őben tovább kívánja 
fejleszteni ezt a programot és ezért megemeli kö ltségvetési kereteit. Egyéb ehhez kapcsolódó 
kezdeményezésekre is sor kerülhet, ilyen péld ául a Jean Monnet program régi ösztöndíjasai 
egyesületének létrehozása, és a program kite rjesztése a Törökorszá gban tanulni szándékozó 
EU állampolgárokra. 
Az Európai Bizottság (Oktatásügyi és Kulturális F őigazgatóság) által irányított „Egyetemi 
tanulmányok az európai integrációról” elnevezés ű Jean Monnet program nyitva áll mind a 
tagállamok, mind a Közö sségen kívüli országok el őtt. Célja az egyetemi szint ű európai 
integrációs tanulmányok terén el ért kiváló eredménye k támogatása, és az európai integrációs 
politika jelenlegi prioritásairól szól ó gondolkodás serkentése az egyetemeken. A 
kezdeményezés támogatja magas szint ű konferenciák és tematikus munkacsoportok 
szervezését a Jean Monnet prog ram professzorainak, magas szint ű politikai vezet őknek és a 
civil társadalom szerepl őinek részvételével. A török eg yetemek jelenleg 7 Jean Monnet 
tanszéket és 26 oktatási modult ill etve kurzust számlálnak. A Bizottság arra ösztönzi a török 
egyetemeket, hogy még nagyobb számban vegyenek  részt a programban annak érdekében, 
hogy a török egyetemek és az Európai Unió e gyetemei között még intenzívebbé váljon az 
európai integráció kérdéseir ől szóló párbeszéd. 
2.2.3.5. Humán er őforrások és mobilitás a kutatás terü letén (a Marie Curie program) 
Törökországnak az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési  és demonstrációs 
tevékenységekre vonatkozó keretpro gramjaiban való teljes kör ű részvétele keretében a Marie 
Curie program a kutatóknak szánt szer vezett mobilitási programok összefügg ő együttese, 
amelynek célja a kutatók szakértelmének fe jlesztése és átadása, a kutatók karrier-
perspektíváinak meger ősítése és kiterjesztése munkásságuk minden szakaszában, valamint az 
európai kutatásban elért ki váló eredmények támogatása. 
 
HU 9   HU 3. Ú J TEVÉKENYSÉGEK BEVEZETÉSE  
Az alábbiakban felvázolt új tevékenységek célja a már folyamatban lév ők kiegészítése. 
Jegyezzük meg azonban, hogy a civil tásadalommal folytatott párbeszéd kialakítása hosszú 
folyamat, amely végig fogja kí sérni a csatlako zási tárgyalásokat. Ennél fogva ma még nem 
lehet e párbeszédet teljes mértékben körvonalazni,  mivel a civil társadalom által kifejezésre 
juttatott szükségletek és javaslat ok hatására a továbbiakban is fejl ődni fog. 
Az Európai Bizottság a civil társadalmak párbeszédének keretében kidolgozott projekteket 
minden tevékenységi területen el ősegíti és támogatja, és a projektek eredményeinek 
megismertetésében is aktív részt vállal. A kezdeményezés, az egyes kidolgozandó témakörök 
kiválasztása és a párbeszédben va ló aktív részvétel azonban els ősorban a civil társadalom 
szereplőire vár. 
3.1. Horvátország 
Horvátországban a civil társadalomma l folytatott párbeszéd olyan tényez ők függvényében fog 
fejlődni, mint például az EU-val fenntartott kapcsolatok elmélyülése, a regionális 
együttműködés meger ősödése és a régióval való megbékélési folyamat el őrehaladása. Több, a 
közleményben Törökországra vonatkozóan részletesen megjelölt már létez ő vagy tervezett 
tevékenységet adott esetben Horvátországban is be lehet vezetni vagy tovább lehet fejleszteni. 
Hasznos lenne például, ha a horvát civil társ adalommal folytatott párbeszéd az Unióhoz való 
csatlakozási folyamat gyakorlati kö vetkezményeit közvetlenebbül érint ő területeken fejl ődne 
tovább. Ez el ősegítené az európai integrációval járó el őnyök és kihívások mélyebb 
megértését, és egyúttal ösztönözné az EU alapvet ő értékeiről szóló vitát. Ennek érdekében 
támogatni kell a gazdasági és szociális partne rek, a nem kormányzati szervezetek, a szakmai 
szervezetek és a vállalatok, valamint a média közötti kapcsolatokat Horvátországban és az 
EU-ban. Figyelni kell a civil tá rsadalom egyéb fontos szerepl ői, például a vallási közösségek 
bevonására is. 
3.2. Törökország 
3.2.1. A nem kormányzati szervezetek, a szociá lis partnerek és a szakmai szervezetek 
3.2.1.1. Hosszú távú partnerség A törökországi civ il társadalom fejl ődésének támogatása során nyert tapasztalatokra építve a 
Bizottság a civil társadalom számára pénzügyi támogatási programot kíván létrehozni, amely 
a nem kormányzati szervezeteknek és más civil társadalmi szervezeteknek megfelel ő 
segítséget nyújt az EU-államokbe li hasonló szervezetekkel folyta tott kétoldalú csereprojektek 
társfinanszírozásához, a kölcsönös megi smerés elmélyítése és az együttm űködés elősegítése 
érdekében, és különösen a legjobb gyakorlatok cseréje révén.  
Ez a fokozott nemzetközi megvilágítás a törökországi nem kormányzati szervek 
megerősödését és az EU-ban folyó vitákban való aktívabb részvételét is el ősegítené. 
Különösen ösztönözni kell a hasonló EU-be li szervezetekkel folytatandó párbeszéd 
megteremtésére az olyan alapvet ő területeken tevékenyked ő szervezeteket, mint a fiatalok 
problémái, a nemek közötti egyenjogúság, a környezet, a fogyasztói, a kulturális, az állampolgári és az emberi jogok, valamint a társadalmi kirekesztés és mindenfajta 
diszkrimináció elleni harc. Prioritást élv eznek majd azok a projektek, amelyek egyes 
területeken hosszú távú, fenntar tható kapcsolatok kiépítésé re törekednek az EU és 
 
HU 10   HU Törökország nem kormányzati szervezeteinek csopor tjai között. Arra is figyelni kell, hogy a 
projektek kidolgozói és partnereik  bevonják a távolabbi régiókban m űködő, vagy az EU által 
finanszírozott programokhoz eddig kevéssé ka pcsolódó nem kormányzati szervezeteket is.  
A civil társadalommal folytatott párbeszédbe mindkét oldalon egyre inkább be kell vonni az 
üzleti világot, a szakmai szervezeteket és a szociális partnereket is. Ebben a vonatkozásban a 
Bizottság támogatni fogja a török szervezetek és EU-beli megfelel őik közötti hosszú távú 
partnerséget. El ő fogja segíteni az ágazati szervezetek, valamint a török nemzeti szervezetek 
és az EU tagállamaiban m űködő partnereik közötti együttm űködést is. Az EU és a 
törökországi megfelel ők közötti cserekapcsolatokat különösen fejleszteni kell olyan 
területeken, mint a mez őgazdaság, az igazságszolgáltatás és  a jog, a jogászegyesületek, 
valamint az egyenl őséget előmozdító szervezetek. 
3.2.1.2. A nemek közötti egyenl őség 
Az EU tagállamaiban és Törökországban a n ők jogaiért és esélyegyenl őségéért tevékenyked ő 
szervezetek között fennálló szor os kapcsolatok révén a civil társadalmak párbeszéde hozzá 
fog járulni ahhoz, hogy megszilárduljon a n ők helyzete és fokozódjon a részvételük a török 
társadalom életének minden területén, s őt olyan egyéb kérdések felvetését is lehet ővé fogja 
tenni, mint a családon belüli er őszak, amelyre az Európai Parlament által a török n ők 
,társadalmi, gazdasági és politikai tevékenységekben játszott szerepér ől a közelmúltban 
készített jelentés10 ajánlásai is rávilágítottak. Kü lönös figyelmet kell szentelni a n ők 
képviseletének a munkaer őpiacon és a politikai döntéshozata li folyamatokban, mind nemzeti, 
mind regionális, illetve helyi sz inten. A Bizottság törekedni fog arra, hogy a nemek közötti 
egyenlőség és esélyegyenl őség kérdését az e közleményben érintett minden tevékenységgel 
kapcsolatban figyelembe vegye. 
3.2.2. EU–Törökország Üzleti Tanács 
A kétoldalú kereskedelem és a t őkebefektetés fejlesztésével, a cserék megkönnyítésével és a 
kölcsönös megismerés elmélyítésével az üzleti szektor az eddigi tárgyalási folyamatban 
meghatározó szerepet játszott. Meg kell vi zsgálni az EU–Törökorsz ág Üzleti Tanács 
létrehozásának lehet őségét, a közép-európai tagjelölt or szágokban a csatlakozási tárgyalások 
idején sikeresen megvalósult projektekhez hasonlóan. Ez a Taná cs a Törökországban 
tevékenyked ő főbb EU cégek és török megfelel őik fórumává válhatna, azzal a céllal, hogy 
kapcsolatot teremtsen az európai intézmények és a helyi üzleti egyesületek között a kereskedelem és a befektetések  további fejlesztése érdekében. 
3.2.3. Helyi közösségek és testvérvárosok 
A helyi közösségek nemzetek feletti együttm űködése a béke, a stabilitás és a demokrácia 
megszilárdításának alapvet ő tényezője. A II. világháború vége ót a Európában nagy lendületet 
vett a helyi önkormányzatok közötti testvérvárosi kapcsolatok ki alakításának gondolata, mint 
a szomszédos országok közötti múltbeli e llenséges viszony meghaladásának, az emberek 
egymáshoz közelítésének és a kölcsönös kapcsolatok meger ősítésének eszköze. Eddig az EU 
csaknem 13 000 önkormányzata – az új tagállamoka t is beleértve – létesített testvérvárosi 
megállapodást.  
                                                
 
10 Az Európai Parlament jelentéstervezete  (A6-0175/2005) végleges. 
 
HU 11   HU Törökország esetében megállapítható, hogy az elmúlt években létrejött ugyan néhány 
testvérvárosi megállapodás EU-beli városokkal, de hiányzik az az ál talános keret, amely 
lehetőséget biztosítana e roppant hatékony együttm űködési forma további ösztönzésére. A 
civil társadalmi párbeszéd keretében a Bizott ság tanulmányozni fogja az EU-beli és a török 
városok közötti testvérvárosi megállapodások támogatásának módját, a városok kölcsönös 
jobb megismerése, a közös tervek kidolgozása, a közös érdekl ődésre számot tartó témákról 
szervezett szemináriumok és a helyi lakosság hatékonyabb bevonása érdekében. A 
közleményben említett többi tevékenységet illet ően különleges er őfeszítéseket kell tenni a 
távoli és hátrányos helyzet ű helyi közösségek bevonására.  
A Bizottság a 2007–2013-as id őszakra javaslatot tett az aktív  európai polgárságot támogató 
„Európai polgárokat” közösségi program  létrehozására. A program a különböz ő országok 
állampolgárai és civil társadal mi szervezetei közötti együttm űködést kívánja serkenteni. 
Előtérbe helyezi a nemzetek feletti cserepr ogramokat, különösen a jelenlegi és a jöv őbeni 
tagállamok polgárai és szervezetei között. A te vékenységei mintegy 40  %-át a testvérváros-
programnak és az állampolgárokat érint ő terveknek szenteli. Törökország a közösségi 
programokban való részvételére vonatkozó keretegyezmény általá nos feltételeivel 
összhangban vehet részt ebben a progr amban; részvételét részben az el őcsatlakozási 
alapokból kell finanszírozni.  
3.2.4. Ifjúsági, egyetemi és szakmai csereprogramok 
A Bizottság ezen a területen különös fontossá got tulajdonít az EU és a tagjelölt országok 
közötti csereprogramok fejlesztésének, valami nt fokozott részvéte lüknek a már létez ő EU 
csereprogramokban a fentiekben ismertetettek szerint. Továbbá a Bizottság az EU és 
Törökország egyetemi és oktatásügyi intézményeinek részvételével rendezend ő széleskör ű 
konzultáció nyomán új kezdeményezéseket is  kíván indítani ezen a területen.  
Az oktatás területén a Bizottság fel fogja mérni, hogy a létez ő mechanizmusok elegend őek-e 
minden célcsoport eléréséhez. Megnövelt támogatá st lehetne nyújtani például a középiskolás 
diákok csereprogramjaihoz vagy az egymás történelmének jobb megismerésére irányuló 
projektek ösztönzéséhez. Középiskolás di ákok számára on-line viták rendezése is 
elképzelhet ő, többek között a csatlakozási tá rgyalásokkal kapcsolatban.  
A Bizottság támogatni kívánja az EU-ban és  Törökországban találh ató egyetemek közötti 
szorosabb intézményi együttm űködést, nemcsak a tapasztalatcsere és a tantervek fejlesztése 
érdekében, hanem a mindkét fél diákjai számára nyitott közös, független egyetemi intézmények létrehozása érdekében is. Ezek az intézmények kutató- és oktatási tevékenységet 
folytatnának az EU és a török identitás, történ elem, kultúra és civilizáció körében, valamint 
oktatási programokat dolgoznának ki az európa i integrációval kapcsolatosan. A Bizottság 
ebben a vonatkozásban támogathatná neves EU -beli és török egyetemi és posztgraduális 
intézmények helyi tagozatainak létrehozás át. Ennek alternatívájaként a Bizottság 
támogathatná az európai tanulmányokkal foglalkozó törökországi egyetemi intézmények kapcsolatainak meger ősítését az EU-ban m űködő hasonló egyetemi vagy posztgraduális 
intézményekkel, közös tanszékek vagy  intézetek létrehozása céljából.  
A Bizottság ezen kívül szorgalmazni fogja az EU -beli és törökországi egyetemi intézmények 
közötti közvetlen együttm űködést, különösen a jog, a közgazdaságtan, a 
társadalomtudományok és a történelem terü letén, amelyek az EU–Törökország párbeszéd 
szempontjából fontosak. A török és az EU-beli e gyetemi tanárok és kutatók közös kutatásait 
és kiadványait mindezen területeken támogatás illeti meg. Támogatni kell a szellemi viták – 
 
HU 12   HU szemináriumok, konferenciák vagy m űhelyek – szervezését is. A kutatási eredmények 
tudatosságnövel ő célzattal történ ő széles kör ű terjesztését is ösztönözni kell. Végezetül a 
Bizottság tanulmányozni fogja annak lehet őségét, hogy különböz ő területeken rövid 
tanulmányi gyakorlatokra irányuló programot fe jlesszenek ki már dolgozó fiatalok részére. 
3.2.5. Kulturális csereprogramok 
A kultúrák közti csereprogramok kidolgozása alapvet ő szerepet játszik a civil társadalmak 
párbeszédében, és így prioritást élvez. Az új generációs Horizont és Mozaik közösségi 
programok keretében, amelyek mára  egyetlen programba olvadtak össze a Bizottság ankarai 
küldöttsége kezelésében, a Bizottság el ősegíti a kultúra és a m űvészet területén tevékenyked ő 
nem kormányzati török szervezetek és eu rópai partnereik határokon átnyúló együttm űködését. 
Ez a támogatás például közös m űhelyek, illetve on-line kulturális fórumok finanszírozásában 
ölthet testet. Kétféle kezdeményezés képzelhet ő el: az egyik a gyerekek számára (mint a már 
támogatott Török–Európai Gyermekzenekar ), illetve egy e nnél szélesebb kör ű, felnőtteknek 
szánt tevékenység, amely a vizuális m űvészetektől a kulturális képzés ig, és a kulturális 
örökségtől a népi kultúráig terjed. 
A Bizottság ezen kívül támogatni fogja az olya n rendszeres kulturális eseményeket, mint 
kiállítások, fesztiválok, konferenciák, m űvészek csereprogramjai, hogy a Közösség államai 
jobban megismerhessék a török m űvészetet és Törökország la kói a Közösség országainak 
művészeti ágait. A Bizottság EU–Törökország m űvészeti díj létrehozását tervezi, és 
ösztönözni fogja a török kulturális élet képvisel őinek részvételét a már meglév ő európai 
közösségi díjakért folyó verse ngésben. Végül a Bizottság tevé kenyen ösztönözni fogja a török 
nem kormányzati kulturális szervezeteket, hogy létesítsenek kapcso latokat az EU-beli 
hálózatokkal és partnerekke l, és tájékoztassák azoka t a határokon átnyúló együttm űködés már 
meglévő lehetőségeiről. 
3.2.6. Részvétel a közösségi kultu rális és médiaprogramokban 
Törökország jelenleg nem vesz részt két olyan közösségi programban, amelyek alapvet ő 
módon járulhatnának hozzá az EU–Törökország kapcsolatok el ősegítéséhez két 
kulcsfontosságú területen: a Kultúra 2000 és a MEDIA Pl us programban. A Kultúra 2000 
program támogatást nyújt az összes m űvészeti és kulturális területen (el őadóművészet, képz ő- 
és vizuális m űvészet, irodalom, kulturális örökség, kultúratörténet stb.) folyó 
együttműködésre irányuló projektekhez. A MEDIA Plus program az európai audiovizuális 
szektor versenyképességének növelésére törekszik egy sor támogató intézkedés segítségével: 
ezek közé tartozik az audiovizuális szakembe rek képzése, a produkciós tervek kidolgozása 
(játékfilmek, televíziós filmek, dokumentumfilme k, animációs filmek és új médiák), valamint 
az európai audi ovizuális m űvek terjesztése és népszer űsítése.  
A Bizottság örömmel látná Törökország rész vételét a Kultúra 2000 programban és az 
utódprogramokban, különösen az EU–Törökország kul túrák közötti párbeszéd és kölcsönös 
megismerés serkentése érdekében. A Bizottság  szívesen fogadná Törö kország részvételét a 
MEDIA Plus programban is, különösen az európa i vonatkozású televíziós és filmprodukciók 
ösztönzése érdekében. A tagjelölt országok  részvétele a MEDI A programban ugyanakkor, 
jogalapjával összhangban, a tagjelöltek nemzet i jogszabályainak a közösségi audiovizuális 
vívmányokkal való összeegyeztethet őségére irányuló el őzetes vizsgálattól függ. A Bizottság a 
jogszabályok miel őbbi összehangolására ösztönzi a törö k hatóságokat, hogy a Media program 
által nyújtott lehet őségek hozzáférhet ővé váljanak.  
 
HU 13   HU 3.2.7. Nyelvi képzés 
A török és az EU-beli civil társadalmi  szervezetek közötti fokozott együttm űködés egyik 
legnagyobb akadálya, különösen a legtávolabb fekv ő török vidékeken, az idegen nyelvek 
ismeretének hiányában rejlik. Ez a problém a a legtöbb, nem utolsósorban a kulturális 
területen tevékenyked ő nem kormányzati szervezetet is érinti, és a közleményben említett 
valamennyi területre kiterjed . A Bizottság ezért támogatn i fog minden nyelvtanulásra, 
valamint a török nyelvb ől és nyelvre való tolmácsolásra és  fordításra irányuló tevékenységet. 
A Bizottság ebb ől a célból együtt fog m űködni a tagállamok kulturális szervezeteivel, hogy 
lehetővé tegye a nyelvi képzést, és  azonosítsa a prioritást élvez ő területeket. 
3.2.8. A nyilvános, – köztük az in ternetes – viták támogatása 
A Bizottság mindent meg fog tenni annak érde kében, hogy nyílt és nyilvános vita jöjjön létre 
mindkét fél szerepl őinek részvételével a b ővítési folyamatról, Tö rökország csatlakozási 
kilátásairól, és minden más, a ci vil társadalmak párbeszédéhez köt ődő kulturális, politikai és 
intézményes témáról, a kölcsönös megértés  javulása érdekében. A csatlakozni kívánó 
országok és az EU közvéleményformáló személ yiségeit meg kell hívni az EU tagállamaiban 
rendezett multimédiás vitákra. A vitáknak a nem kormányzati szervezetek és az egyszer ű 
állampolgárok el őtt is nyitva kell állniuk, széleskör ű társadalmi érdekl ődést és párbeszédet 
ébresztve. 
A Bizottság támogatni fogja internetes platformok létrehozását a civil társadalmak közötti 
párbeszédhez f űződő virtuális viták kifejlesztése érdeké ben. Létrehoz egy Törökországra és a 
bővítési folyamatra, valamint a civil társ adalmi párbeszédre vonatkozó információkat 
ismertető internetes honlapot is, amelyr ől a nem kormányzati szerveze tek, iskolák, egyetemek 
és kutatási központok is elérhet ők lesznek. Az e területen fontos szerepet játszó 
személyiségek és egyéb érdekelt felek rész vételével a csatlakozásra vonatkozó témákkal 
kapcsolatos, rendszeres internetes  „csevegéseket” kell szervezni. 
3.2.9. A média 
Meg kell er ősíteni a Törökországra vonatkozó, foly amatos információs és kommunikációs 
tevékenységet az Európai Unióban, különösen a civil társadalmi párbeszéddel kapcsolatos 
egyéb területeken végzett munka tudatosítása érdekében, el őnyben részesítve az audiovizuális 
eszközöket. A Bizottság támogatni és részbe n finanszirozni fogja azokat a televiziós 
programokat, amelyek Törökország és az EU életének és társadalmának különböz ő 
aspektusait mutatják be, valami nt tájékoztatják a török néz őket az EU-ról, annak szabályairól 
és politikáiról. Ezek a programok az EU-ban és Törökországban egyaránt a nagyközönséghez 
szólnának, az Európai Unióban él ő török migráns közösségeket is beleértve. Különleges 
figyelmet kell szentelni a regi onális és helyi média által ké szített programokna k. A Bizottság 
támogatni fogja a két fél közös produkciók készítését tervez ő televiziós társaságainak 
partnerségre irányu ló projektjeit is. 
 
HU 14   HU 3.2.10. Újságírók cseréje és tudatosságuk növelése 
A Törökország csatlakozásával kapcsolatos kérd ések jobb megismerése, a kölcsönös megértés 
fejlesztése és a legjobb gya korlatok cseréjének lehet ősége érdekében szemináriumokat kell 
szervezni az EU-ban és Törökországban él ő újságirók számára.  
Ezt a képzési programot újságiró-szövetségek  és egyéb közösségi non-profit szervezetek 
segítségével lehetne megvalósítani. A nnak érdekében azonban, hogy a programnak a 
tagállamokban minél nagyobb hatása legyen, a Bizottság a török és a közösségi 
újságirószervezetek közötti közvetlen kapcso latokra helyezi a hangsúlyt, különösen a 
kölcsönös látogatásokra és közös szemináriu mok szervezésére. Ez a program két részb ől 
állhatna: az egyik fiatal újságiró knak szólna, míg a másik magas szint ű rendszeres 
találkozókat jelentene mindkét fél vezet ő újságirói, valamint az EU-ban és a tagállamokban 
tevékenyked ő prominens politikusok részvételével. 
3.2.11. Vallási közösségek és egyesületek 
A Bizottság 2004. októberi ajánlása értelmében a civil társadalmak közötti párbeszédnek a 
vallási kérdésekre is ki kell terjednie. Ennek érdekében el ő kell segíteni a nyitott, rendszeres 
és átlátható párbeszédet az egyházakkal és más vallási szervezetekkel, közösségekkel vagy egyesületekkel, azok sajátos identitásának és hoz zájárulásának legteljesebb tiszteletben tartása 
mellett.  
Az Európai Bizottság az 1980-as évek óta támogatja az európai integrációról szóló 
párbeszédet egyfel ől a csatlakozásra váró országok és az EU tagállamok egyházai és vallásai, 
másfelől az európai intézmények köz ött. Egyre több vallási szervezet nevez ki ezzel a 
feladattal megbízott képvisel őket Brüsszelbe, akik közrem űködhetnének a párbeszéd e 
vonatkozásának továbbfejlesztésében. 
4. V
ÉGREHAJTÁSI SZABÁLYOK  
4.1. Vezet ő személyiségekkel folytatott konzultáció 
A Bizottság rendszeresen konzultá l az EU–török kapcsolatok kit űnő ismerete és a civil 
társadalomban való aktív részvételük alapján kiválasztott vezet ő európai és török 
személyiségekkel, annak érdekében, hogy véleményüket kérje a javasolt jöv őbeni 
intézkedések fel ől. Ilyen személyiségeket fel lehetne kérni arra is, hogy közvetlenül vegyenek 
részt a civil társadalommal folytatott pá rbeszéd keretében megrendezett konferenciákon, 
szemináriumokon vagy más rendezvényeken. 
4.2. Pénzügyi támogatás 
A közleményben javasolt intézkedéseket elvben az érintett ta gjelölt országok el őcsatlakozási 
támogatása költségvetéséb ől kell finanszírozni, a jelenleg i hatályos szabályok és eljárások 
szerint Egyes eseményeket és tevékenységeket a média, szakmai szervezetek, szociális partnerek, kulturális intézmények, és általába n véve bármely köz- vagy magánintézmény is 
finanszírozhat. A Bizottság adott esetben tám ogathat egyes ilyen rendezvényeket, amelyek a 
civil társadalmak közötti párbeszédet segítik el ő. Az EU és a tagjelö lt országok kormányainak 
védnöksége alatt álló és általuk finanszírozott kétoldalú és tö bboldalú tevékenységek továbbra 
is folytatódnak és er ősödnek.  
 
HU 15   HU Az EU által finanszírozott törökországi vonatkozású tevékenységekhez az Unió a 
Törökországnak nyújtott el őcsatlakozási támogatási program keretében rendelkezésére álló 
keretösszeget veszi igénybe, amely a 2005. év i 300 millió euróról 2006-ban 500 millió euróra 
emelkedik. A Bizottság igyekszik biztosítani a civil társadalmi párbeszéd keretében tervezett 
tevékenységekhez szükséges öss zeget, megnövelve a jelenleg az el őcsatlakozási támogatási 
program „Politikai és kulturális párbeszéd” pontja alapján finanszírozott tevékenységekre es ő 
összeget. Becslések szerint az évente rendelkezésre álló teljes összeg mintegy 8–10 százalékára lesz szükség a civil társadalmi párbeszédre vonatkozó tevékenységek 
finanszírozásához, beleértve a közösségi programokban való ré szvételt is. A 2006. évre szóló 
program 40 millió euro teljes összeget irányoz el ő.  
A közösségi programok finanszí rozása érdekében a költségveté shez a tagjelölt országok is 
hozzájárulnak. Ezt a hozzájárulást részben a tagjelölt országok nemzeti költségvetéséb ől, 
részben pedig az el őcsatlakozási alapból fedezik. A tagj elölt országoknak a folyamatban lév ő 
programokban való intenzívebb részvé tele érdekében a Bizottság a jöv őben az előcsatlakozási 
támogatás megfelel ő részét erre a célra kívánja ford ítani. Rövidebb távon egyéb kiegészít ő 
finanszírozást is figyelembe lehet venni. A Bi zottság arra kívánja ösztönözni a tagjelölt 
országokat, hogy vegyenek részt egyéb közössé gi programokban is, és ha szükséges, 
támogatást fog nyújtani a programok rugalmas és hatékony m űködéséhez. A Bizottság egyéb 
különleges tevékenységekre köz vetlenül a kedvezményezettekne k is fizethet támogatást, 
amennyiben ezt megfelel őnek ítéli, a civil társadalommal folytatott párbeszéd sajátos 
célkitűzéseinek megvalósítása érdekében, a pénzügyi szabályzat és végrehajtási szabályai 
értelmében. 
A bővítésre vonatkozó kommunikációs stratégián ak és a civil társadalommal folytatott 
párbeszédnek közös célja az EU eljövend ő bővítéseiről szóló nyilvános vita elmélyítése az 
EU-ban és a tagjelölt országokban egyaránt, és ennek érdekében ezt a párbeszédet több 
vonatkozásban is támogatni fogja. Erre felhas ználható mind a tagjelö lt országokban található 
bizottsági küldöttségek kommunikációs és  információs költségvetése, mind a PRINCE 
program b ővítési költségvetése, amely az Európai Un ión belüli tevékenységekre összpontosít. 
A civil társadalmi párbeszéddel kapcsolatos projektek kezelése és végrehajtása érdekében a 
Bizottság már létez ő struktúráira és forrásaira épít , mind Brüsszelben és a tagjelölt 
országokban lév ő küldöttségeiben, mind pedig a tagjelölt országok megfelel ő hatóságainál. 
Kiegészít ő különleges struktúrák felállításának lehet őségét csak szükség esetén és a jöv őbeli 
fejlődés tekintetbe vételével veszi fontolóra. Ehhez példának azokat a már létez ő 
alapítványokat lehet tekinten i, amelyek az EU és a világ más régiói közötti kölcsönös 
megismerést és kulturális kapcsolatokat mozdítják el ő. 
4.3. A vízumkérdés 
A török állampolgárok jelenleg kötelesek vízumot kérni, ami jelent ősen korlátozhatja a 
közleményben tárgyalt egyes tevékenységekbe n való részvételt, különösen amikor a 
viszonylag rövid határid őn belül teljesítend ő vízumkérelmek jelent ősen megszaporodnak. 
Következésképpen kívánatos lenne a vízumkia dási eljárások racionalizálása a civil 
társadalmak közötti párbeszéd résztvev ői számára. A párbeszéd harmonikus m űködéséhez a 
(vízumok kibocsátásáért felel ős) tagállamok teljes kör ű együttműködésére lesz szükség annak 
érdekében, hogy a párbeszéd résztvev ői időben juthassanak vízumhoz anélkül, hogy túlzott 
mennyiség ű igazolást és egyéb dokumentumot kelljen szolgáltatniuk. 
 
HU 16   HU 5. E LLENŐRZÉS ÉS JELENTÉSEK  
E közlemény csak az els ő lépés a Törökország, Horvátország  és az EU civil társadalmai 
közötti párbeszéd megszilárdítása felé. A csatlakozási tárgyalásokkal párhuzamosan 
kibontakozó párbeszéd el őrehaladtával a szükségletek és célkit űzések megváltozhatnak és új 
irányvonalak meghatározás ára kerülhet sor. 
A Bizottság biztosítja a tevékenységek és az elért eredmények rendszeres nyomonkövetését. 
A Törökországról szóló évente kiadott jelentés ek a civil társadalmi párbeszéddel foglalkozó 
külön részt fognak tartalmazni, amely feltünteti a f őbb tevékenységeket és eredményeket. Az 
„Europa” internetes portál szintén külön szekciót fog szentelni a folyamatban lév ő 
projektekr ől és a civil társadalmi párbeszédhez kapcsolódó kezdeményezésekr ől szóló 
információk terjesztésének. 
Az EU bővítésének támogatottságát felmér ő széleskör ű közvéleménykutatásokon kívül kevés 
tárgyi adat áll rendelkezésre, különösen az EU és Törökország közötti kulturális kapcsolatokat 
és a két fél egymásról alkotott képét illet ően. E szakadék áthidalása érdekében a Bizottság 
hatékonyabban és rendszeresen fogja nyomon követni az EU-államok és Törökország civil 
társadalmát és egymásról alkotott képét; ez a párbeszédre vonatkozó stratégia jöv őbeli 
fejlődését segítheti el ő. Esetleg az EU és Törökország  egymásról kialakított képével 
foglalkozó külön tanulmány elkészít ését is fontolóra kell venni.