[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.7.20

COM(2010) 401 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSEAZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

a Románia által az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében elért haladásról

{SEC(2010) 949}

A BIZOTTSÁG JELENTÉSEAZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

a Románia által az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében elért haladásról

1. Bevezetés

A Románia Unióhoz való csatlakozásakor létrehozott együttműködési és ellenőrzési mechanizmus[1] (CVM) célja, hogy elősegítse olyan pártatlan, független és hatékony igazságszolgáltatási és közigazgatási rendszer kialakítását, amely megfelelően felkészült többek közt arra, hogy küzdjön a korrupció ellen. Ez olyan alapvető változások végrehajtásával jár, amelyek időigényesek, valamint megkívánják a teljes politikai paletta és a társadalom széleskörű politikai támogatását. Ezek a változtatások ugyanakkor elengedhetetlenül fontos beruházást jelentenek Románia jövője szempontjából – hatékony közigazgatási és igazságszolgáltatási rendszer szükséges a stabil államháztartási gazdálkodáshoz és a megalapozott társadalmi és gazdasági fejlődéshez. Szükségesek továbbá ahhoz is, hogy Románia képes legyen teljes mértékben eleget tenni az Unió tagjaként betöltendő szerepének olyan területeken, mint az igazságügyi és belügyi együttműködés.

Ez a negyedik éves jelentés az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus létrehozása óta[2]. A jelentés ismerteti a Bizottság értékelését a reformfolyamat helyzetéről, továbbá ajánlásokat fogalmaz meg azzal kapcsolatban, hogy melyek a soron következő tennivalók a szükséges reformok folytatása érdekében. A Bizottság véleménye szerint az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus hasznos célt szolgál:

- Románia számára azáltal, hogy objektív értékelést nyújt és ajánlásokat tesz arra vonatkozóan, hogy mely területen van szükség intézkedésre;

- a többi tagállam számára pedig annak révén, hogy nyomon követhetik Románia előrehaladását és megfelelő támogatást nyújthatnak az országnak.

Az idei jelentésben a Bizottság fontos olyan hiányosságokra mutat rá, melyek gátolják az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében Románia által tett haladásra irányuló erőfeszítéseket. Romániában nem tapasztalható elegendő politikai elkötelezettség a reformfolyamat támogatása és a haladás irányának kijelölése terén, az igazságszolgáltatás vezetése pedig meglehetősen vonakodni látszik az együttműködés és felelősségvállalás kérdésében. Ezeket a problémákat sürgősen orvosolni kell ahhoz, hogy a reformfolyamat új erőre kapjon. Ezeket a gyengeségeket azonban annak a nagyszabású jogalkotási reformnak a fényében kell tekinteni, amelynek részeként a parlament június 22-én jóváhagyta a polgári és büntetőeljárásról szóló törvénykönyveket, és amely már a helyes irányba tett lépésnek számít.

2. A romániai reformfolyamat jelenlegi helyzete

Eredmények

2010 második negyedéve óta az igazságügyi reform fontos előrehaladást mutatott a polgári- és büntetőeljárásról szóló törvénykönyv parlament általi elfogadásával, az igazságügy fejlesztése többéves stratégiatervezetének közzétételével, az igazságszolgáltatási eljárások felgyorsítására irányuló „kis reformok törvénye” tervezetének elkészítésével, valamint a bírák és szakmai szervezetek erőteljesebb bevonásával a reformfolyamatba. A kormány elfogadta a büntető- és a polgári törvénykönyvhöz kapcsolódó végrehajtási jogszabályokat, melyeket ezt követően parlamenti vitára bocsátanak.

A Bizottság legutóbbi jelentése óta azonban csak korlátozott haladást sikerült elérni bírósági eljárások hatékonyságának és az ítélkezési gyakorlat következetességének javításában. Ez továbbra is a romániai igazságügyi rendszer alapvető gyengesége. A Bizottság 2009. júliusi, e területre vonatkozó ajánlásainak többségét csak részben valósították meg, és továbbra is jelentős erőfeszítésekre van szükség a végrehajtás terén. Ezenkívül az elszámoltathatóság és a fegyelmi eljárások terén vannak továbbra is hiányosságok.

Romániában javultak a korrupció elleni harc terén elért eredmények: Az Országos Korrupcióellenes Ügyészség (DNA) továbbra is egyenletesen jó teljesítményt mutat a magas szinten elkövetett korrupciós ügyek vizsgálata terén, amit az újabb vádemelések és a jogerős bírói ítéletek magasabb száma mutat. Az eljárások azonban továbbra is hosszadalmasak, és számos fontos ügy nem jutott még el az elsőfokú ítéletig sem. Az Országos Feddhetetlenségi Ügynökség (ANI) eredményei javultak, az ügynökséget a korrupció megelőzése és szankcionálása szempontjából fontos partnernek tekinti az ügyészség, a DNA és más bűnüldöző hatóságok. Kezdenek megmutatkozni az első eredményei a legfőbb ügyész arra irányuló törekvéseinek, hogy a helyi ügyészségek több figyelmet fordítsanak a korrupció elleni küzdelemre. A Bizottság e területre vonatkozó ajánlásainak többségét végrehajtják, de még mindig hiányzik a kormányzat különböző ágaira kiterjedő, koordinált korrupcióellenes politika.

2010 áprilisában az alkotmánybíróság az Országos Feddhetetlenségi Ügynökség létrehozásáról, szervezetéről és működéséről szóló törvény fontos részeit alkotmányellenesnek nyilvánította. Erre az ítéletre válaszul a román szenátus 2010. június 30-án új jogszabályt fogadott el az Országos Feddhetetlenségi Ügynökségről. Ez az új jogszabály azonban súlyosan veszélyezteti az ellenőrzéssel, a szankciók kiszabásával és a jogalap nélküli vagyoni előny elkobzásával kapcsolatos hatékony eljárásokat. Korlátozza a magas tisztséget betöltők és a köztisztviselők pénzügyi és gazdasági érdekeltségeinek átláthatóságát, és kizárja a korrupció ellen védelmet nyújtó, visszatartó erejű szankciókat. Az új jogszabály megszakítja az Országos Feddhetetlenségi Ügynökség bíztató fejlődését, és a csatlakozáskor Románia által vállalt kötelezettségek megsértését jelenti.[3]

Az igazságszolgáltatás reformja

Az eljárási törvénykönyvekbe foglalt néhány fontos reform végrehajtásának haladása érdekében a kormány elkészítette a „kis reformok törvényének” tervezetét, amely rövidesen a parlament elé kerül. A következő évek igazságügyi reformja számára adandó iránymutatás érdekében az Igazságügyminisztérium nyilvános konzultációt indított a „Az igazságügyi közszolgáltatás fejlesztésének stratégiájáról”, ami vegyes fogadtatásra talált a bírák és a szakmai szervezetek körében. A második konzultációs szakasz lezárását követően a stratégia jelenleg felülvizsgálat alatt áll, mielőtt sor kerülne annak kormányzati elfogadására. A stratégiát részletes cselekvési tervnek és ütemtervnek kell még kiegészítenie, amely integrálja a különböző szereplők által kezdeményezett jogi és strukturális reformjavaslatokat. E célból a kormány, az igazságügyi intézmények és a szakmai szervezetek között konstruktív együttműködést kell folytatni.

Az eljárásjogi törvénykönyvek elfogadása ugyan jelentős lépésnek számít, Románia kevés tényleges haladást ért el 2009 júliusa óta az igazságügyi reformra vonatkozó három alábbi mutató terén: az eljárások hatékonysága, az ítéletek egységessége, valamint az igazságszolgáltatás elszámoltathatósága.

Az emberi erőforrások továbbra is komoly kihívást jelentenek. A Bizottság olyan sürgősségi intézkedések alkalmazására vonatkozó ajánlásait, mint például a betöltetlen álláshelyek áthelyezése a bíróságok különböző szintjei között azokban az esetekben, amikor jelentős munkaterhelésbeli egyensúlytalanságok alakulnak ki, nem valósították meg, és Románia megfelelő alternatív intézkedéseket sem foganatosított. A Magisztrátusok Legfelsőbb Tanácsa (SCM) a 2008–2009-ben tapasztalt nettó munkaerő-veszteségre olyan intézkedésekkel reagált, amelyek növelik a Magisztratúra Országos Intézete (NIM) éves munkaerő-felvételét, és különösen olyan jogi szakemberek közvetlen felvételével, akiknek legalább öt év szakmai gyakorlata van. A bíróságok szerkezeti átalakításával néhány kezdeti lépést tettek a bíróságok és az ügyészségek munkaterhelése közötti jelentős egyensúlytalanságok kezelése érdekében is. Ezen intézkedések hatálya azonban túlzottan korlátozott ahhoz, hogy jelentősen befolyásolja az igazságszolgáltatási rendszer fontos kapacitáshiányait, és további intézkedéseket tesz szükségessé annak érdekében, hogy valamennyi újonnan alkalmazott munkatárs megfeleljen a minimális szakmai követelményeknek. A személyzeti mozgások előreláthatósága nem javult 2009 júliusa óta, hiszen még mindig több száz nyugdíjazásra jogosult bíró hagyhatja el rövid időn belül a bíróságokat, mivel még nem sikerül jogi megoldást találni a nyugdíjazások előreláthatóságának javítására.

Bár Románia haladást ért el az ítélkezési gyakorlat egységesítése terén (törvényességi óvások), a meglévő eszközök eddig még nem javították megfelelő mértékben a helyzetet. Lényegi erőfeszítésekre van szükség az egységes bírói jogalkalmazás jelentős javítása, továbbá a teljes mértékű átláthatóság megteremtése érdekében, mely utóbbit valamennyi bírósági ítélet indoklásának elektronikus közzététele útján lehetne javítani. Az egységes bírói jogalkalmazás fontos lépése lesz az a reform, mely szerint a Legfelsőbb Semmítő- és Ítélőszék (HCCJ) kizárólag jogkérdésekben fog döntést hozni. További intézkedéseket kellene mérlegelni a HCCJ belső szervezetének és munkamódszereinek felülvizsgálatával kapcsolatban, valamint az ügyek véletlenszerű elosztása elvének tiszteletben tartása mellett szakosított kollégiumok létrehozása céljából. A Legfelsőbb Semmítő- és Ítélőszék részletes jogszabálytervezetet készített az ítélkezési gyakorlat egységességének javítására. Nehéz költségvetési helyzete miatt Romániának hatékonyságból fakadó megtakarításokra és az egységes bírói jogalkalmazás javítására kellene törekednie a bírósági rendszer és az eljárások reformja által is.

A fegyelmi eljárások rendszerének eredményei nem meggyőzőek. Kevés fegyelmi eljárás indul; a szankciók elnézőnek tűnnek, és a jog nem differenciálja őket eléggé. Ezen kívül fontos ügyekben gyenge volt a fegyelmi eljárások gyakorlata, és nem mutat érzékenységet a nyilvános elszámoltathatóság és az igazságszolgáltatás feddhetetlenségébe vetett általános bizalom fontossága iránt. A bírósági felügyelet kapacitásait növelni kellene, és sokkal inkább a fegyelmi ügyekre kellene fókuszálnia. Bár hivatalból is indít fegyelmi vizsgálatokat, a bírósági felügyelet tevékenységének jelentős részét az egyéni panaszokra adott válaszok, valamint a nyilvános vádakkal és a bíróság megsértésével kapcsolatos vizsgálatok teszik ki.

A Magisztrátusok Legfelsőbb Tanácsa tagjainak küszöbön álló megválasztása fontos lehetőség lesz az igazságszolgáltatási reform melletti elkötelezettség megerősítésére. Szervezetek egy csoportja már megkezdte e választások népszerűsítését egy honlap létrehozásával és fellebbviteli bíróságok szintjén szervezett találkozókkal. Az új tanács működésének megkezdéséig tartó zavartalan és jogszerű átmenet biztosítása érdekében be kell tartani a Magisztratúra Legfelsőbb Tanácsáról szóló jogszabály által a jelöltekkel szemben támasztott választhatósági követelményeket.

A korrupció elleni küzdelem

Az Országos Feddhetetlenségi Ügynökség a jogalap nélküli vagyoni előny, az összeegyeztethetetlenség és az összeférhetetlenség megállapításával kapcsolatos kapacitásai és eredményei terén további erősödést tudott felmutatni. Az ügynökség két évvel létrehozását követően teljes mértékben működőképesnek tekinthető, és ígéretes eredményeket ért el az általa eddig vizsgált ügyekben. Az ügyészek és a bűnüldöző hatóságok szerint az ügynökség fontos partner a korrupció elleni küzdelemben. A civil társadalom és a bűnüldöző hatóságok egyaránt üdvözölték az ügynökség honlapján közzétett vagyon- és érdekeltségnyilatkozatok által megteremtett átláthatóságot a pénzügyi és gazdasági érdekek terén, amit a korrupció megelőzéséhez és felderítéséhez tett fontos hozzájárulásnak tekintenek.

Ezen eredményeket súlyosan veszélyeztetik azok a változtatások, amelyeket a román alkotmánybíróság határozatára adott válaszként június 30-án elfogadott, az Országos Feddhetetlenségi Ügynökségről szóló új törvénnyel vezettek be. Az alkotmánybíróság szerint az Országos Feddhetetlenségi Ügynökség kvázi-bírósági intézmény jellegét öltötte, amivel megsértette az alkotmányt, a vagyon- és érdekeltségnyilatkozatok megsértették a magánélethez való jogot, és a jogalap nélküli vagyon elkobzása megsértette a vagyonszerzés jogszerűségének vélelmét és az ilyen vagyon elkobzásának tilalmát. Az ügynökségről szóló törvénynek a parlament által az alkotmánybíróság határozatára adott válaszként elfogadott módosításai megszüntetik annak lehetőségét, hogy szankcionálják a megállapított jövedelem és a tényleges vagyon közötti eltéréseket, és ezzel megszüntetik a közhivatalt betöltő magas tisztségű személyek és tisztviselők hivatali ideje alatti vagyonosodásának ellenőrzését. A parlament a bíróság kifogásain túlmenően egyéb módosításokat is elfogadott, amelyek csökkentik az ügynökség vizsgálatainak hatékonyságát és a vagyonok átláthatóságát azzal, hogy kevésbé átfogó nyilatkozatokat írnak elő. Nyilvánvaló, hogy a parlament és a kormány felelőssége módosítani azokat a jogszabályokat, amelyeket alkotmányellenesnek minősített az alkotmánybíróság, de a csatlakozáskor vállalt kötelezettségek miatt felelősséggel tartoznak aziránt is, hogy megtalálják a megfelelő jogi megoldásokat az EU-nak tett kötelezettségvállalások teljesítésére. Jelenleg a Bizottság úgy látja, hogy az ügynökségről szóló új törvény jelentős visszalépésnek minősül a korrupció elleni küzdelemben, és a Románia által a csatlakozáskor vállalt kötelezettségek megsértését jelenti. Az alkotmánybíróság július 19-i határozata szerint a módosított törvény alkotmányellenes. Ez a helyzet lehetőséget teremt arra, hogy Románia kötelezettségeivel összhangban álló új törvényt fogadjanak el.

Az Országos Korrupcióellenes Ügyészség továbbra is kiegyensúlyozott és meggyőző eredményeket produkál a magas szinten elkövetett korrupciós esetek kivizsgálása és a vádemelés terén. 2009 második felében az elsőfokú bíróságok több szigorú és kevesebb felfüggesztett ítéletet hoztak az Országos Korrupcióellenes Ügyészség ügyeiben. Ez azonban nem tükröződik a jogerős ítéletek szintjén, ahol általában továbbra is az enyhe és felfüggesztett büntetések jellemzőek.

A közös munkacsoport által a korrupciós ítéletek következetlensége és elnéző jellege kapcsán 2009 júniusában tett ajánlások többségével foglalkoznak, de még nem sikerült őket hatékonyan végrehajtani. A 2009 végén készített, korrupciós bűncselekményekre vonatkozó ítélkezési iránymutatásokat még nem véglegesítették és nem is módosították jelentősen, amit a bírák még nem tartanak elegendő mértékben működőképesnek. Inspirálók lehetnek a bukaresti fellebbviteli bíróság bíróinak csoportja által összeállított, részletesebb iránymutatások, amelyeket képzési céllal számos intézmény használ.

A tárgyalások továbbra is hosszadalmasak, és eddig csupán nagyon kevés prominens politikus ellen indított eljárás jutott el az elsőfokú ítéletig. Az alkotmányossági kifogások továbbra is késedelmet okoznak a magas szinten elkövetett korrupciós ügyekben, miközben még mindig várat magára az alkotmányossági kifogás emelése esetén a bírósági eljárás felfüggesztését eltörlő jogszabálytervezet parlament általi elfogadása.

Az országos korrupcióellenes stratégia sebezhető ágazatok és helyi közigazgatás általi végrehajtásának nyomon követését megerősítő erőfeszítések ellenére továbbra is nehéz értékelni a stratégia hatását végrehajtásának harmadik és egyben utolsó évében. Az év második felére tervezett új stratégiának a két korábbi stratégia független hatásvizsgálatán kell alapulnia, és nemzeti jelentőségűnek kell tekintenie a korrupció elleni küzdelem kérdését. Fokozni kell a közszféra erőfeszítéseit a korrupció megelőzése kezdeményezőbb megközelítésének biztosítása érdekében.

A legfőbb ügyész erőfeszítései a megyei ügyészségek korrupció elleni küzdelmének megerősítésére kezdik meghozni első eredményeiket: több vádemelésre kerül sor, melyek a köztisztviselőkre koncentrálnak, és a vizsgálatok is összetettebbé váltak. Az esetek többségét a Közigazgatási és Belügyminisztérium (MAI) Korrupcióellenes Főigazgatóságának (DGA) közreműködésével vizsgálták ki.

A helyzet jelentős javulására van szükség a közbeszerzések összeférhetetlenség és korrupció elleni védelme terén. A kérdéssel foglalkozó román jogszabályok következetlennek tűnnek, mivel az összeférhetetlenséget különböző törvények szabályozzák, a joghézagok pedig lehetővé teszik, hogy bizonyos esetek kicsusszannak a rendszerből. Ezenkívül hiányoznak a közbeszerzések terén általánosan alkalmazott bevált gyakorlatok és a horizontális együttműködés a jogszabályok végrehajtásának nyomon követésében. Ez a helyzet jogi instabilitást és bizonytalanságot okoz az ajánlatkérők számára. A közbeszerzésről szóló jogszabály legutóbbi módosításainak erősíteniük kell az összeférhetetlenség elleni jogi védelmet[4], különös tekintettel az összeférhetetlenségek azon eseteire, amelyek helyi politikusok és családjuk üzleti érdekeltségeivel kapcsolatosak.

Aggodalmak merültek fel azzal kapcsolatban, hogy a csalás elleni ügyosztály által (DLAF) az EU pénzügyi érdekeinek védelmében az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) számára nyújtott segítség eredményeit negatívan érintheti a román alkotmánybíróság 2009. novemberi határozata a DLAF jogalapjáról.

A Bizottság értékelése azt mutatja, hogy a hatáskörrel rendelkező közigazgatási szervek nem végeznek hatékony ellenőrzéseket az összeférhetetlenség és a korrupció felderítésére, és nem működnek együtt megfelelően ebben a kérdésben. Ezen kívül a bűnüldöző hatóságokat, mint például az ügyészséget, az Országos Korrupcióellenes Ügyészséget és az Országos Feddhetetlenségi Ügynökséget nem értesítik rendszeresen az összeférhetetlenség, a csalás vagy a korrupció potenciális eseteiről. A hatáskörrel rendelkező közigazgatási hatóságok szinte egyáltalán nem derítenek fel vagy szankcionálnak összeférhetetlenségi eseteket, és nagyon kevés közbeszerzési eljárást érvénytelenítenek az összeférhetetlenségi szabályok megsértése miatt annak ellenére, hogy az Országos Feddhetetlenségi Ügynökség által határozathozatal céljából a bíróságokhoz továbbított összeférhetetlenségi ügyek nagy része közbeszerzésekhez kapcsolódik, és számos magas szinten elkövetett korrupciós ügy is közbeszerzésekkel kapcsolatos[5]. Az igazságügyi hatóságoknak érzékenyebbé kellene válniuk a közbeszerzési eljárások összeférhetetlenségi és csalási kérdéseivel kapcsolatban, és intenzíven nyomon kellene követniük azokat az eseteket, amelyekre felhívták a figyelmüket.

A Bizottság szolgálatai már számos konkrét javaslatot tettek arra, hogy hogyan lehetne javítani a közbeszerzésekkel kapcsolatos gyakorlatot az uniós támogatások végrehajtásakor. E javaslatok legtöbbjének végrehajtására még mindig nem került sor. Románia e területen folytatott erőfeszítéseinek koncentrálása érdekében a Bizottság egy sor azonnali fellépésre vonatkozó javaslatot tesz e jelentés 4. pontjában. A Bizottság következő jelentése kitér majd a területen az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében elért haladásra.

3. Következtetések

A Bizottság értékelése néhány területen tett előrelépés ellenére összességében olyan fontos hiányosságokra mutat rá, melyek gátolják az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében Románia által tett haladásra irányuló erőfeszítéseket. Romániában nem tapasztalható elegendő politikai elkötelezettség a reformfolyamat támogatása terén. Az Országos Feddhetetlenségi Ügynökség létrehozásáról, szervezetéről és működéséről szóló törvény június 30-án megszavazott, módosításai komoly visszalépést jelentenek. A módosított törvény veszélyezteti az ügynökség által eddig elért eredményeket, és Románia csatlakozáskor vállalt kötelezettségeinek egyértelmű megsértését jelenti. A Bizottság felszólítja Romániát arra, hogy tartsa tiszteletben kötelezettségeit, és találja meg a legmegfelelőbb jogi megoldásokat az Országos Feddhetetlenségi Ügynökség arra vonatkozó hatásköreinek visszaállításához, hogy a jogalap nélküli vagyoni előny tényleges elkobzását javasolhassa. Romániának széles alapokon álló politikai támogatás kialakítására kell törekednie az átláthatóság, valamint a korrupció és az összeférhetetlenség elleni hatékony védelem megteremtése érdekében.

A parlamenti munka lelassulását követően 2010 második negyedévében úgy tűnt, új erőre kapnak a romániai reformok, és komoly jogszabály-alkotási reform kezdődött a polgári és büntető eljárási törvénykönyv június 22-i, parlament általi jóváhagyásával. A négy új törvénykönyv 2011 októberére tervezett hatálybalépésének előkészületei fontos lehetőséget kínálnak a román igazságszolgáltatási rendszer alapos reformjához. E reformfolyamat fenntartása érdekében a Bizottság felkéri Romániát, hogy építsen a parlament erős támogatására az eljárási törvénykönyvekkel kapcsolatban, és más területekre is terjessze ki politikai akaratát.

Romániában az is komoly problémát jelent, hogy a bírói kar vezetése vonakodik együttműködni és felelősséget vállalni a reformok érdekében. Bár sok esetben léteznének pragmatikus megoldások, ezeket gyakran nem vállalják fel, miközben egy-egy bíró, szakmai szervezet vagy a civil társadalom egyéni kezdeményezései kísérlik meg betölteni ezt a hiányt. A Bizottság felkéri Romániát, hogy alakítson ki szoros és építő jellegű együttműködést a különböző politikai és igazságügyi szereplők között, és erősítse meg az igazságszolgáltatás személyzetének reform melletti elkötelezettségét.

A reformfolyamat sikeréhez Románia, a Bizottság és a többi tagállam tartós elkötelezettségére lesz szükség. A Bizottság támogatni fogja Romániát e törekvésben, és 2011 nyarán elkészíti következő értékelését.

4. Ajánlások

A Románia által az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus által megállapított értékelési kritériumok teljesítése terén tett haladás értékelésének fényében a Bizottság felkéri Romániát, hogy haladéktalanul tegyen fellépéseket a következő területeken:

Az igazságszolgáltatás reformjával kapcsolatos ajánlások

Azon túl, hogy újra felhívja a figyelmet a 2009 júliusában megfogalmazott, még meg nem valósított ajánlások végrehajtására, köztük a négy új törvénykönyv végrehajtási jogszabályainak elfogadása és a kapcsolódó hatástanulmányok elkészítése, a humánerőforrások prioritásvezérelt, rugalmas megközelítésének végrehajtása, valamint a korrupciós büntetések egyéni esetekre történő alkalmazásával foglalkozó munkacsoport ajánlásainak nyomon követése terén, a Bizottság felkéri Romániát, hogy haladéktalanul lépjen fel a következő területeken:

1. Kezdje meg az igazságszolgáltatási rendszer teljesítményének független felülvizsgálatát, és végezze el a szükséges strukturális kiigazításokat, köztük szükség esetén a bírák áthelyezését. Haladéktalanul intézkedéseket kell elfogadni a kapacitások egyensúlytalanságának csökkentésére is, konkrétan ki kell bővíteni a fellebbviteli régiók közötti és a bíróságok különböző szintjei közötti betöltetlen álláshelyek áthelyezését, és maximálni kell a bírák kiküldésének alkalmazását az akut erőforrás-problémákkal küzdő helyekre.

2. Biztosítson zavartalan és jogilag megalapozott átmenetet a Magisztrátusok új Legfelsőbb Tanácsa működésének megkezdéséig a jelöltekkel választhatóságára vonatkozó törvényi követelmények betartása mellett.

3. Növelje a Magisztratúra Országos Intézete arra vonatkozó kapacitását, hogy alap- és továbbképzéseket szervezzen, és tegyen lépéseket az összes új bíró kiegyensúlyozott szakmai szintjének garantálására például azáltal, hogy kiterjeszti az összes újonnan felvett kollégára a bírói képességi vizsga teljesítésének követelményét. A Magisztratúra Országos Intézetének kapacitásait a személyzet-felvételi követelmények és a képzési szükségletek éves előrejelzéseit figyelembe véve kell programozni.

4. Mérlegelje a Legfelsőbb Semmítő- és Ítélőszék feladatainak felülvizsgálatát az első fokon lévő ügyek tárgyalására vonatkozó hatáskör csökkentésével és benyújtott jogorvoslati kérelmek elbírálásának jogkérdésekre korlátozásával. Tekintse át az egységes bírói jogalkalmazás javítására irányuló törvénytervezet keretében a Legfelsőbb Semmítő- és Ítélőszék által javasolt többi intézkedést. Gondoskodjon róla, hogy a bíróságok teljes ítélkezési gyakorlatát közzétegyék, és felhasználóbarát, könnyen kereshető adatbázisban mindenki számára elérhetővé tegyék.

5. Vegye fontolóra a fegyelmi eljárások rendszerének alapos reformját. Vizsgálja felül a célkitűzéseket és erősítse meg a bírósági felügyelet kapacitásait és szervezetét, hogy elegendő figyelmet kaphassanak a fegyelmi eljárások vizsgálatai. Igazítsa ki a lehetséges fegyelmi szankciók típusait annak érdekében, hogy többfajta szankcióra legyen lehetőség, és tegyen lépéseket a következetes, arányos és visszatartó erejű fegyelmi büntetések alkalmazásának biztosítása érdekében. Évente értékelje a bírósági felügyelet teljesítményét.

A korrupció elleni küzdelemmel kapcsolatos ajánlások

Azon túl, hogy újra felhívja a figyelmet a 2009 júliusban megfogalmazott, még meg nem valósított ajánlások végrehajtására, köztük a korrupciós ügyek bírósági szintű nyomon követése, a parlament és a kormány korábbi és jelenlegi tagjai ellen indított bűnügyi nyomozások megkönnyítése, valamint annak megszüntetése terén, hogy alkotmányossági kifogás emelése esetén felfüggesztik a pereket, a Bizottság felkéri Romániát, hogy haladéktalanul lépjen fel a következő területeken:

6. Románia csatlakozáskor vállalt kötelezettségeivel összhangban helyesbítse az Országos Feddhetetlenségi Ügynökségről szóló jogszabályt. Biztosítsa, hogy az ügynökség továbbra is hatékonyan hozzájárulhasson a korrupció megelőzéséhez és szankcionálásához azáltal, hogy a jogalap nélküli vagyoni előnyökre vonatkozó, kötelező erejű határozatokat hozhasson, amelyek alapján visszatartó erejű szankciók szabhatók ki. Helyesbítse az új jogszabály eljárási hiányosságait. Ösztönözze az Országos Feddhetetlenségi Ügynökség további fejlesztését, nevezetesen az Országos Feddhetetlenségi Tanácsról szóló jogi rendelkezések módosításával.

7. Folytassa a bíróságok által a magas szinten elkövetett korrupciós ügyekben alkalmazott szankciók következetességének és visszatartó erejének nyomon követését, és folytassa a korrupciós bűncselekmények miatt kiszabott büntetések egyéni esetekre történő alkalmazásáról szóló tanulmány megállapításainak megismertetését a fellebbviteli bíróságok szintjén tartott találkozókon. Határozzon meg és hajtson végre intézkedéseket a magas szintű korrupciós ügyek tárgyalásaink felgyorsítása érdekében.

8. Erősítse az általános korrupcióellenes politikát, konkrétan magas szintű koordináció segítségével és a 2005. óta végrehajtott korábbi két korrupcióellenes stratégia eredményeiről készített független hatásvizsgálat alapján. Biztosítsa a korrupcióellenes keret jogi és intézményi stabilitását, beleértve az új büntetőtörvénykönyv és a büntetőeljárási törvénykönyv végrehajtását is.

9. Közbeszerzések: Értékelje a jogszabályi keret hatékonyságát és az összeférhetetlenség megelőzése terén hatáskörrel rendelkező hatóságok feladatköreinek megosztását, és szükség esetén módosítsa ezeket. Mérlegelje annak lehetőségét, hogy megtiltsa a vezető beosztású köztisztviselők és választott képviselők számára, hogy közvetlen vagy közvetett módon olyan üzleti szerződések haszonélvezői lehessenek, amelyeket saját intézményeik nevében kötöttek, és biztosítson teljes mértékű átláthatóságot ezen a területen.

10. Értékelje a hatáskörrel rendelkező hatóságok hatékonyságát a közbeszerzésekkel kapcsolatos jogszabályok végrehajtása terén, és hajtson végre a különböző intézmények közti koordináció és ezek hatékonyságának javítását célzó, kiigazító fellépéseket. Alakítson ki értékelési kritériumokat a hatáskörrel rendelkező hatóságok számára a következő területeken, és kövesse nyomon a végrehajtásukat: megelőzési tevékenységek, ellenőrzési tevékenységek, az összeférhetetlenség szankcionálása, intézményközi együttműködés, valamint az igazságszolgáltatási hatóságokkal folytatott együttműködés.

[1] A Bizottság 2006/928/EK határozata (2006. december 13.) a Romániában felállítandó együttműködési, valamint az igazságügyi reform és a korrupció elleni küzdelem területén érvényes külön értékelési kritériumok teljesítése terén elért haladást ellenőrző mechanizmus létrehozásáról (HL L 354., 2006.12.14., 56. o.).

[2] A jelentés a román hatóságoktól kapott rendszeres tájékoztatáson, konkrétan a Bizottság részletes kérdőívére adott válaszokon alapul. A Bizottság munkája során szakértői támogatást vett igénybe, és különféle forrásokból származó dokumentumokra és adatokra támaszkodott. A jelentést kísérő szolgálati munkadokumentum részletes értékelést tartalmaz az együttműködési és ellenőrzési mechanizmusról szóló határozatban rögzített valamennyi értékelési kritérium vonatkozásában.

[3] Az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus 2. értékelési kritériuma a következő: „Az előírásnak megfelelően integritási ügynökség felállítása, melynek felelőssége a vagyonok, összeegyeztethetetlenségek és lehetséges összeférhetetlenségek ellenőrzése, valamint kötelező erejű határozatok meghozatala, melyek alapján visszatartó erejű szankciókat léptethet életbe.” (A Bizottság 2006/928/EK határozata).

[4] A 2010. június 30-án elfogadott 76/2010. számú sürgősségi kormányrendelet.

[5] Számos magas szinten elkövetett korrupciós ügy közbeszerzésekhez kapcsolódik. Az ilyen ügyek például egy parlamenti képviselőt és egy magas rangú bírót érintenek egy közbeszerzéshez kapcsolódó befolyással való üzérkedési ügyben, melyben érintett még két korábbi miniszter, más jelenlegi és korábbi parlamenti képviselők, állami vállalatok számos korábbi igazgatója, és helyi szintű választott tisztviselők.