2020-ban hatályba léptek a bírói kar kinevezésére vonatkozó új jogszabályi rendelkezések. A bírósági törvény módosításai megerősítették a Bírósági Tanács szerepét a bírói tisztségek jelöltjeit kiválasztó bizottságban . Ez a kiválasztási bizottság jelenleg három, a Bírósági Tanács által választott bíróból és négy, a köztársaság elnöke által választott laikusból áll . Korábban a köztársaság elnöke választotta a bírói és a laikus tagokat is. Továbbá, a Bírósági Tanács jóváhagyta a bírói tisztségek jelöltjeinek kiválasztására vonatkozó kritériumokat. Ugyanakkor a kiválasztási bizottság véleménye továbbra sem kötelező érvényű. A bírósági törvény módosításai megteremtették annak lehetőségét, hogy a jelöltek kétségbe vonják a kiválasztási bizottság véleményét a Legfelsőbb Bíróság előtt. Erre lényeges eljárási hiba esetén van lehetőség, amikor az ilyen hiba befolyásolhatja a jelöltek objektív értékelését. Ilyen esetekben a Legfelsőbb Bíróság felfüggesztheti a bíróságok bíráinak kinevezését, és utasíthatja a kiválasztási bizottságot a jelölt újbóli értékelésére vagy a megállapítások visszavonására . A többi bíró által választott bírák a kiválasztási bizottság továbbra is kevesebb mint felét alkotják, és a felülvizsgálati lehetőség továbbra is az eljárási szempontokra korlátozódik, de a bírói karnak az új bírák kiválasztásában és a bírák szakmai előmenetelében játszott nagyobb szerepe összhangban van az Európa Tanács ajánlásaival .

Az újságírók védelmére szolgáló jogi keret biztosított. Az érdekelt felek szerint a kormány általában véve tiszteletben tartja a véleménynyilvánítás és a sajtó szabadságát . Ugyanakkor rágalmazás esetén a tervezett szankciók között a börtönbüntetés is szerepel . A Médiapluralizmus Monitor 2020 alacsony kockázatúnak minősítette a véleménynyilvánítás szabadságát és a tájékoztatáshoz való jogot, csakúgy, mint az újságírói szakma, normák és védelem mutatóját. A nyilvánosság tájékoztatásáról szóló törvény módosításait a parlament több tagja kezdeményezte, hogy megelőzze a nyilvánosság tájékoztatására vonatkozó alapelvek megsértését, illetve biztosítsa az újságírók függetlenségét a politikai és kormányzati nyomástól, valamint a kritika miatti jogellenes üldöztetéstől . A Litván Újságírók Szövetsége támogatta ezeket a módosításokat .

IV.A fékekkel és ellensúlyokkal kapcsolatos egyéb intézményi kérdések

Litvánia képviseleti demokratikus köztársaság közvetlenül választott elnökkel, egykamarás parlamenttel (Seimas) és a jog alkotmányos felülvizsgálatáért felelős alkotmánybírósággal. A parlamentnek, az elnöknek, a kormánynak és egy legalább 50 000 polgárból álló csoportnak joga van jogalkotási kezdeményezéshez. A parlamenti ombudsman feladata az emberi jogok és szabadságok védelme és előmozdítása.

A jogalkotási folyamat átláthatósága és az érdekelt felek részvétele jogilag biztosított. A jogszabályi előírások szerint a nyilvános konzultációk határideje kötelezően betartandó és az eredményeik közzététele kötelező, és értékelni kell az azoktól a szervektől származó észrevételeket és javaslatokat, amelyekhez a jogszabálytervezet benyújtásra került . A tervezett jogi szabályozás hatásainak értékelése is kötelező . A Bírósági Tanácsnak és az ügyészségnek nincs joga jogalkotási kezdeményezéshez, de a jogalkotási folyamatban való részvételüket biztosítja a velük folytatott konzultáció a szövegezési szakaszban vagy szakértői minőségben a vonatkozó parlamenti bizottságban. Az ügyvédi kamara megszövegezhet és benyújthat az Igazságügyi Minisztériumhoz az ügyvédi gyakorlattal kapcsolatos jogi aktusokat, és adott esetben be kell vonni a konzultációba is . Az ügyvédi kamaráról szóló, 2019-ben benyújtott módosítástervezet miatt az Európai Ügyvédi Kamarák Tanácsa (CCBE) figyelmeztetett arra, hogy a módosítástervezet esetlegesen nem egyeztethető össze az ügyvédek és ügyfelek közötti titoktartás elvével . Az aggályokat felvető módosítástervezet nem került elfogadásra.

A kormány intézkedéseket fogadott el a Covid19-világjárvánnyal összefüggésben. A kormány „szükséghelyzetet” hirdetett , amelyet a nemzeti karantén kihirdetése és a polgári védelmi rendszer „teljes készültségének” aktiválása követett . A karantén június 17-én véget ért, de a szükséghelyzeti rendelkezések még hatályban vannak.

Az egyéni alkotmányossági felülvizsgálat kérésének lehetősége 2019-től érhető el. Az alkotmány módosítását követően a köztársaság elnökén, a kormányon, a parlamenti képviselők egyötödén és a bíróságokon kívül az egyéneknek is joguk van az Alkotmánybírósághoz fordulni . Az egyéni alkotmányossági felülvizsgálat kéréséhez való jog elismerését az Alkotmánybíróság ajánlásai előzték meg . Az alkotmányossági felülvizsgálat a törvénybe iktatott jogszabályok a posteriori ellenőrzésére korlátozódik .

Független hatóságok gondoskodnak az alapvető jogok védelméről. A független hatóságok közé tartozik a parlamenti ombudsman és az esélyegyenlőséggel foglalkozó ombudsman. A parlamenti ombudsman, akit az ENSZ Nemzeti Emberi Jogi Intézmények Globális Szövetsége (GANHRI) 2017-ben „A” státuszúnak minősített, azt ajánlja a parlamentnek, valamint az állami vagy önkormányzati intézményeknek és ügynökségeknek, hogy módosítsák az emberi jogokat és szabadságokat korlátozó jogszabályokat és egyéb jogi aktusokat. Egy vizsgálatot követően a parlamenti ombudsman felhívta az igazságügyi miniszter figyelmét arra, hogy gondoskodni kell a nemzeti jogban az ártatlanság vélelmének megfelelő biztosításáról annak megelőzése érdekében, hogy a gyanúsított vagy megvádolt személyek az ellenük nyilvánosan alkalmazott fizikai kényszerítő intézkedések miatt bűnösnek tűnjenek a bíróságon vagy a közvélemény szemében . Az esélyegyenlőséggel foglalkozó ombudsman felhatalmazással rendelkezik a panaszok kivizsgálására, valamint arra, hogy következtetéseket vonjon le, illetve ajánlásokat tegyen a megkülönböztetéssel kapcsolatos ügyekben az esélyegyenlőségről szóló törvénynek, valamint a férfiak és nők esélyegyenlőségéről szóló törvénynek megfelelően. A nőkkel szembeni megkülönböztetés felszámolásával foglalkozó ENSZ-bizottság ajánlotta az esélyegyenlőséggel foglalkozó ombudsmani hivatal hatókörének kiterjesztését annak elősegítése érdekében, hogy regionális és helyi szinten valamennyi nő számára biztosított legyen az igazságszolgáltatáshoz való jog a Hivatal regionális és helyi szintű kirendeltségeinek hiányában .

A kiterjedt jogi keret biztosítja a civil társadalmi szervezetek részvételét a döntéshozatali eljárásban. Litvániában a civil társadalom nyitottnak minősül . A Nemzeti NGO-tanács, amely a nemzeti NGO-ernyőszervezetek, a minisztériumok és a Litván Önkormányzatok Szövetsége 10 képviselőjéből áll, tanácsadó testületként működik, és az önkormányzatok is rendelkeznek önkormányzati NGO-tanáccsal és önkormányzati közösségi tanáccsal, amely az önkormányzatok tanácsadó testületeként működik. A nem kormányzati szervezetek fejlesztéséről szóló új törvény elfogadására 2019-ben került sor, és megteremti egy olyan nemzeti NGO-alap jogi alapját, amely a tervek szerint az NGO-k intézményi kapacitásainak megerősítésére szolgáló fenntartható mechanizmus lesz 2020-ban. A civil társadalom fejlesztésével foglalkozó parlamenti csoport lehetővé teszi a civil társadalmi szervezetek számára, hogy megvitassák a jogalkotási kérdéseket a parlamenti képviselőkkel.





I. melléklet: Források betűrend szerinti jegyzéke*

* A 2020. évi jogállamisági jelentéshez kapcsolódó konzultáció keretében beérkezett észrevételek jegyzéke megtalálható az (EB weboldalán).

A Bíróságok Nemzeti Igazgatási Hivatalának közleménye (2019), The courts have presented their operational results: the court reform accelerated case hearing in courts (A bíróságok ismertették működési eredményeiket: a bírósági reform felgyorsította a bírósági tárgyalásokat). https://www.teismai.lt/en/the-courts-have-presented-their-operational-results-the-court-reform-accelerated-case-hearing-in-courts/6690

A Litván Alkotmánybíróság (2016) KT20-S10/2016. sz. határozata.

A Litván Köztársaság Különleges Nyomozószolgálatának 2019. évi éves jelentése. https://stt.lt/doclib/oflnfo1bhmfv3h73f1wenwnc22ssqzwk

A Litván Köztársaság Különleges Nyomozószolgálatának közleménye (2019. március 14.), Tyrimas ‘Lietuvos korupcijos žemėlapis 2018’ atskleidė korupcijos tendencijas.

A Nemzeti Emberi Jogi Intézmények Európai Hálózata (2020), The rule of law in the European Union – Reports from National Human Rights Institution (Jogállamiság az Európai Unióban – Az emberi jogok védelmével foglalkozó nemzeti szervezetek jelentései).

A Seimas ombudsman közleménye (2020), Physical abuse may only be used by an officer when the person does not comply with the lawful instructions or requirements of the officer or otherwise opposes the officer (A tisztségviselők csak akkor léphetnek fel fizikailag, ha az érintett személy nem tesz eleget a tisztségviselő jogos utasításainak vagy követelményeinek vagy egyéb módon ellenszegül). http://lrski.lt/en/news/780-seimas-ombudsperson-physical-abuse-may-only-be-used-by-an-officer-when-the-person-does-not-comply-with-the-l

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (2020), Beadvány az Európai Bizottsághoz az első éves jogállamisági jelentés elkészítésével összefüggésben.

Bíróságok Nemzeti Igazgatási Hivatala (2020), The Courts of Lithuania – Activity Results 2019 (Litvánia bíróságai – Tevékenységi eredmények, 2019). https://www.teismai.lt/data/public/uploads/2020/04/trumpa-ataskaita-lapai-en-04-14.pdf

Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2019), Decriminalisation of Defamation – Factsheet (A rágalmazás dekriminalizálása – Tájékoztató). https://cmpf.eui.eu/wp-content/uploads/2019/01/decriminalisation-of-defamation_Infographic.pdf