A határokon átnyúló csomagkézbesítés magas árainak több oka is van. Először – a határokon átnyúló csomagkézbesítési piacra viszonylag komoly piacra jutási akadályok (pl. meg nem térülő költségek) jellemzők. Ezek korlátozhatják a földrajzi szempontból széles, versenyképes piacra lépést, mivel a kiterjedt kézbesítési hálózatok (valamint a rendszeres vagy folyamatos szolgáltatások) kialakítása magas állandó költséget jelent az üzemeltetőknek. Verseny esetén a hangsúly a nagy mennyiségeket feladókra (pl. a nagyobb elektronikus kiskereskedőkre) helyeződik, amelyek egyedi árengedmények alapján tudnak az árakról tárgyalni a kézbesítési szolgáltatókkal. A kisebb kiskereskedők és az egyéni fogyasztók (akik rendszerint nem adnak fel egyedi árengedményekre feljogosító mennyiségeket) lényegesen magasabb lakossági árakat fizetnek a határokon átnyúló csomagkézbesítésért, kiszolgálásukat pedig kevesebb szolgáltató végzi, különösen a távoli területeken, ahol akár az is előfordulhat, hogy csak az egyetemes szolgáltató végez felárak nélküli kézbesítést.

A lehetőségek két csoportját tartották meg, ezek középpontjában az árak átláthatósága és a szabályozói felügyelet áll. A postai szolgáltatók által a nagyobb elektronikus kiskereskedőkkel egyénileg kialkudott árak átláthatóbbá tételét elvetették, mivel a nagyobb feladók a csökkentett és kialkudott tarifák előnyeit élvezhetik. Elutasították azt a követelményt is, hogy az elektronikus kiskereskedők tegyék közzé az általuk a kézbesítési szolgáltatóknak fizetett árakat. Elvetették annak megkövetelését is, hogy az árváltozásokról minden szolgáltató előre értesítse a nemzeti szabályozó hatóságokat, mivel ez adminisztratív terhekkel, illetve beruházást és innovációt visszatartó hatással járhatna.

A postai szolgáltatásokkal foglalkozó európai szabályozó hatóságok csoportja (ERGP) több kérdést is megvizsgált a határokon átnyúló csomagkézbesítéssel kapcsolatban, többek között a jogi szabályozásokat, a piac jellegét és a verseny működését, valamint a piac elemzését. 2015-ben az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete (BEREC) mellé egy közös munkacsoportot állítottak fel annak megvizsgálására, hogy az elektronikus hírközlési szektorból származó szabályozói nézőpontok átvihetők-e a csomagszektorba(). A University of Antwerp tanulmánya rámutatott az uniós csomagpiacra vonatkozó adatok hiányára.

3.2.Szubszidiaritás

A jelenlegi szabályozási keret (97/67/EK irányelv) végrehajtása az egyetemes postai szolgáltatáson túl nem eredményezett megfizethető határokon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatásokat az egész Európai Unióban. Mivel alapvető jellegéből adódóan a határokon átnyúló kézbesítés egynél több tagállamban von be kézbesítési szolgáltatásokat, ezért felügyelete nem történhet egymástól függetlenül működő és a többi tagállamban végzett kézbesítés költségeit – például a feladó tagállam szolgáltatója felé az átvevő tagállam szolgáltatója által felszámított végponti díjakat – nem ismerő nemzeti szabályozó hatóságok által. Uniós szintű intézkedésekre van szükség a probléma alapvető okainak megszüntetéséhez. A nemzeti szabályozó hatóságok feladata annak felmérése, hogy az adott tagállamot jellemző piaci viszonyok alapján megfizethetők-e a határokon átnyúló szolgáltatások.

A csomagkézbesítési szolgáltatók szabályozói felügyeletére vonatkozó nemzeti szabályok közötti eltérések – habár önmagukban nem ellentétesek a 97/67/EK irányelvvel – jogbizonytalanságot teremtenek és akadályozzák a postai szolgáltatások egységes piacát. Uniós szintű intézkedésekre van szükség az Unió valamennyi postai szolgáltatójára kiterjedő szabályozói felügyelet minimális követelményeinek rögzítéséhez és így a szabályozási széttagoltság elkerüléséhez. Tiszteletben kell tartani a szubszidiaritás elvét, mivel uniós beavatkozásra van szükség a meghatározott belső piaci akadályok lebontásához.

3.3.Arányosság

Az e rendelettel javasolt uniós fellépés a meghatározott célkitűzések eléréséhez szükséges mértékre korlátozódik. A csomagkézbesítési szolgáltatók önszabályozása nem hozott változásokat a szabályozói felügyelet és a tarifák átláthatósága terén, illetve érzékelhető javulást a határokon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatások megfizethetőségében a kisfeladók számára.

A tarifák átláthatóságának javítását célzó intézkedések arányosak, mivel korlátozottak és elsősorban azon piaci szegmenseket célozzák, ahol bizonyítottan korlátozott a választási lehetőség, ami – a határokon átnyúló csomagkézbesítési piacok szerkezeti jellemzőivel (pl. magas meg nem térülő költségek, méretgazdaságosság) együtt – a határokon átnyúló kézbesítési szolgáltatások magas árát okozza a kisfeladóknak. A főként a nagyobb elektronikus kereskedők által használt (és az egyetemes szolgáltatókon kívül más szolgáltatók által is felkínált), üzleti alapon kialkudott egyedi árak nem tartoznak az árak átláthatóságát célzó intézkedés hatálya alá, bár az utólagos versenyellenőrzések továbbra is valamennyi szolgáltatóra és piaci szegmensre kiterjednek. Az egyetemes szolgáltatási kötelezettség – amely előírja a tarifák megfizethető, költségalapú, átlátható és megkülönböztetéstől mentes jellegét – hatálya alá tartozó csomagok tagállamonként eltérők, ezért nem lehetséges e szolgáltatások közvetlen uniós összehasonlítása, a 97/67/EK irányelv jogérvényesítése pedig nem hozná meg a kívánt eredményt.

A csupán egy tagállamban letelepedett kis- és mikrovállalkozások (50 főnél kisebb létszámmal működő kézbesítési szolgáltatók) mentességet kapnak ez alól, hogy mérséklődjenek a határokon átnyúló tevékenységet nem folytató legkisebb cégek adminisztratív terhei. Az intézkedés hatálya alá tartozók esetében e rendelet javítja a törvényi kötelezettségekkel kapcsolatos biztonságot és megakadályozza az Unión belüli széttagoltságot.

3.4.A jogi aktus típusának megválasztása

A Bizottság azért javasol rendeletet, mert ez – a postai szolgáltatások jelenlegi szabályozási keretét kiegészítve – biztosítja az egységes piac előtt álló akadályok lebontását. Ide értendők a nemzeti szabályozó hatóságokra és a csomagkézbesítési szolgáltatókra közvetlenül vonatkozó konkrét kötelezettségek; emellett ide értendő egy olyan európai szintű mechanizmus is, amellyel elérhető az átláthatósága és felmérhető a megfizethetősége a határokon átnyúló csomagkézbesítési tarifáknak. Ezenkívül egy rendelet gyors intézkedést biztosít és minimálisra csökkenti a tagállamok átültetéssel kapcsolatos adminisztratív terhét, miközben megakadályozza az egyéb jogi eszközök (pl. egy irányelv) nyomán feltételezhető további szabályozási széttagoltságot.

3.5.A javaslat szerkezete, valamint a fő jogok és kötelezettségek

Tárgy, hatály és fogalommeghatározások (1. és 2. cikk)

Az 1. és 2. cikk a tárgy és a hatály általános rendelkezéseit tartalmazza, beleértve a fogalommeghatározásokat is. Ez utóbbiak kiegészítik a 97/67/EK irányelv 2. cikkének fogalommeghatározásait a csomagok tekintetében; teljes összhangban állnak az irányelvben foglaltakkal. Az Egyetemes Postaegyesület által elfogadott rendelkezésekben foglaltak szerint a végponti díjak részét képezik mind a végdíjak (levélpostai küldeményeknél), mind pedig az érkezési szárazföldi díjrész (csomagoknál). A csomagszolgáltatók és a tagállamok vonatkozó gyakorlatával összhangban azok a csomagok tartozhatnak e rendelet hatálya alá, amelyek tömege maximum 31,5 kg. Ennek megfelelően e rendelet nem vonatkozik a logisztikára; továbbá nem vonatkozik a szállításra önmagában, vagyis arra az esetre, amikor az nem a gyűjtéssel, feldolgozással vagy szétosztással összefüggésben történik. Szintén teljes összhangban a 97/67/EK irányelv, nevezetesen a 2. cikk (1) és (1a) bekezdésének vonatkozó rendelkezéseivel, nincs arra vonatkozó követelmény, hogy a 2. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontja szerinti tevékenységek együttesen végzendők.

Tájékoztatás nyújtása (3. cikk)

Ez a rendelkezés egyértelműsíti, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok felé történő tájékoztatás nyújtása az 50 főnél többet foglalkoztató, valamint az egynél több tagállamban letelepedett valamennyi csomagkézbesítési szolgáltatóra vonatkozik. A piac figyelésére és korlátozott statisztikai adatsorok gyűjtésére kötelezi a nemzeti szabályozó hatóságokat. Ez az egynél több tagállamban letelepedett és ennélfogva határokon átnyúló szolgáltatásokat nyújtókon kívül csak a nagyobb szolgáltatókat érintené, így biztosítva a nemzeti szabályozó hatóságok számára az elektronikus kereskedelemben használt csomagféleségek alapadatait. A rendelkezés egy korlátozott információs csomag évenkénti benyújtására kötelezi az 50 főnél többet foglalkoztató valamennyi csomagkézbesítési szolgáltatót. Ez a jelenleg széttagolt szabályozói hatáskörök egyesítését és tisztázását, valamint a létező helyes gyakorlatokra építést célozza. Emellett ezek a következetesebb kötelezettségek a páneurópai csomagkézbesítési szolgáltatók érdekét is szolgálják, mert nekik jelenleg különböző tagállamok különböző információkéréseit kell teljesíteniük. A 3. cikk ugyan meghatározza az alapvető tájékoztatási követelményeket, de azok tényleges formáját a végrehajtási aktus szabályozná. Ebben a tekintetben az ERGP adna technikai tanácsot, míg a forma meghatározása a Bizottság feladata lenne.

A tarifák és a végponti díjak átláthatósága (4. cikk és melléklet)

A 4. cikk (1) bekezdése egy célzott kötelezettség formájában csak az egyetemes szolgáltatóknak írja elő azt, hogy évente (legkésőbb január 31-ig) nyújtsák be a nemzeti szabályozó hatósághoz azt a nyilvános listát, amely a melléklet szerinti konkrét szolgáltatási körre vonatkozó, az adott naptári év január 1-jén érvényes tarifákat tartalmazza. A mellékletben foglalt, az egyetemes szolgáltatók által kezelt 15 postai küldemény az egyéni ügyfelek és a kisvállalkozások esetében leginkább jellemző és használt küldeményeket jelenti. Ez a célzott rendelkezés azért sem érinti a többi csomagkézbesítési szolgáltatót, mert ők elméletileg más piaci szegmensekre összpontosítanak (nevezetesen a vállalkozások közötti szolgáltatásokra és a nagyobb elektronikus kiskereskedőkre). Bár előfordulhat, hogy a melléklet a)–o) pontjában felsorolt küldemények közül nem mindegyiket kezeli valamennyi egyetemes szolgáltató, a listán azok a legjellemzőbb nem expressz küldemények szerepelnek, amelyek a nemzeti és a határokon átnyúló elektronikus kereskedelemben használatosak, és amelyek elméletileg – helytől függetlenül – minden uniós polgár számára elérhetők. Ez a nemzeti szabályozó hatóságoknak rendszeresen benyújtott tarifainformáció kellően szilárd adatsort biztosít (a) a Bizottság által fenntartott külön honlapon történő közzétételhez, valamint (b) a megfizethetőség 5. cikk szerinti értékeléséhez.

E kötelezettség a nyilvános tarifalistákra korlátozódik, vagyis nem vonatkozik az engedményes vagy egyedileg kialkudott tarifákra (amelyek üzleti megfontolások tárgyát képezik). A Bizottság minden naptári év április 30-ig közzéteszi a tarifákat a Bizottság EUROPA honlapjának egy külön részén. E honlap nem kereskedelmi jellegű és elsődleges szándéka nem az, hogy más szolgáltatók, például az expressz kézbesítési szolgáltatók adatait közölje. Az egyetemes szolgáltatókon kívüli kézbesítési szolgáltatók azonban szintén kérhetik saját kézbesítési szolgáltatásaik tarifáinak közzétételét a honlapon, feltéve ha e kézbesítési szolgáltatások összehasonlíthatók és a címzett otthonába vagy telephelyére történő kézbesítést jelentik, továbbá feltéve ha teljesül a többi alkalmazandó kritérium (lásd még: (14) preambulumbekezdés).

Emellett – a 4. cikk (3) és (4) bekezdése szerint – az egyetemes szolgáltatók kötelesek évente benyújtani a nemzeti szabályozó hatóságokhoz – majd ezt követően a Bizottsághoz – a végponti díjakat (vagyis azt, hogy mennyit fizet a feladó egyetemes szolgáltató az átvevő egyetemes szolgáltatónak a határokon átnyúló küldemények szállítási, feldolgozási és szétosztási költségei címén az átvevő tagállamban). Mivel ezek bizalmas üzleti adatok, ezért nincsenek közzétéve, és csak a tarifák végösszegébe vannak beleszámítva. Nagyon fontos azonban, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok és a Bizottság megkapják és ismerjék a végponti díjakat, mivel ezek adják a megfizethetőség 5. cikk szerinti értékeléséhez szükséges információt. A tarifák és a végponti díjak megadása nagyon korlátozott adminisztratív terhet jelent az egyetemes szolgáltatóknak.

A tarifák megfizethetőségének értékelése (5. cikk)

Az 5. cikk (1) bekezdése arra kötelezi a nemzeti szabályozó hatóságokat, hogy objektív elemek alapján értékeljék az egyetemes szolgáltatók által a 4. cikk (1) bekezdése szerint benyújtott tarifák megfizethetőségét. Ehhez az értékeléshez a leggyakoribb és legfontosabb bemeneti adatokat az a)–c) pontban foglalt nem kimerítő jellegű lista tartalmazza. Itt olyan általános kritériumok szerepelnek, mint a feladó és az átvevő egyetemes szolgáltató belföldi tarifái vagy a végponti díjak mértéke. Ezeket olyan egyéb kritériumok is kiegészíthetik, amelyek különös fontosságúak az adott tarifák magyarázatához, pl. konkrét szállítási vagy kezelési költségek, illetve kétoldalú volumenek a kézbesítési szolgáltatók között. Ha a nemzeti szabályozó hatóság azt állapítja meg, hogy a határokon átnyúló csomagkézbesítési tarifák nem megfizethetők, akkor további tájékoztatást és/vagy indoklást kér az adott csomagkézbesítési szolgáltatótól. A rögzített határidők operatív jellegűek, és céljuk a tájékoztatás vagy indoklás késleltetésének elkerülése [(1), (3) és (4) bekezdés]. Az 5. cikk (4) bekezdése szerint az értékelést és – adott esetben – az indoklást nemcsak a Bizottsággal, hanem a többi nemzeti szabályozó hatósággal is közölni kell. Ezenkívül az értékelést közölni kell a versenyjog betartatásával megbízott hatóságokkal is, amelyekre ugyanúgy vonatkoznak a titoktartási kötelezettségek. Az ezáltal fokozódó átláthatóság komoly ösztönzést jelent a sokkal magasabb, illetve a nem megfizethetőnek vagy a túlzottnak tekinthető tarifák módosítására. Az uniós szintű átláthatóságot az 5. cikk (4) bekezdése biztosítja azzal, hogy a Bizottság ugyanezen a külön honlapon közzéteszi az értékelések és indoklások nem bizalmas jellegű változatát, amelyet az adott nemzeti szabályozó hatóságok juttatnak el részére. E közzététellel valamennyi érdekelt fél – beleértve a fogyasztóvédelmi jog betartatásával megbízott hatóságokat is – rendszeres tájékoztatást kapna erről a kérdésről.