[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 10.8.2006

COM(2006) 452 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE

a költségvetési hatóságnak az általános költségvetés által fedezett garanciák 2005. december 31-i helyzetéről {SEC(2006) 1071}

TARTALOMJEGYZÉK

Első rész: Események a 2005. június 30-i jelentés óta, a kockázati helyzet, és a költségvetési garanciák aktiválása 3

1. Bevezetés: Művelettípusok 3

2. Események a 2005. június 30-i jelentés óta 3

3. Kockázati helyzet 3

3.1. A 2005. december 31-én kinn levő tőke 3

3.2. Az uniós költségvetés által viselt maximális éves kockázat: a 2005. december 31-ig folyósított műveletek (lásd a melléklet A2. táblázatát) 4

3.3. Az uniós költségvetés által viselt elméleti maximális éves kockázat: a 2005. december 31-ig folyósított és jóváhagyott műveletek (lásd a melléklet A3. táblázatát) 5

4. A költségvetési garanciák aktiválása 5

4.1. Kifizetések készpénzforrásokból 5

4.2. A Garanciaalap aktiválása 5

5. A Közösség elméleti hitel- és garancianyújtási képességének elemzése az EU-n kívüli államok tekintetében 5

6. A Garancia Alap helyzete 2005 december 31-én 6

7. Relatív szoliditás 7

Második rész: A kockázatok értékelése: a legfontosabb hitelműveletekben részesülő EU-n kívüli államok gazdasági és pénzügyi helyzete 8

1. Bevezetés 8

2. Tagjelölt országok 8

3. Nyugat-Balkán 8

4. Új független államok 9

Első rész: Események a 2005. június 30-i jelentés óta, a kockázati helyzet, és a költségvetési garanciák aktiválása [1]

1. Bevezetés: Művelettípusok

Az uniós költségvetés által viselt kockázatok különféle hitelnyújtási és garanciális műveletekből származnak, amelyek két kategóriába sorolhatók be: az Európai Közösség által makrogazdasági célkitűzésekre nyújtott hitelek (fizetésimérleg-hitelek a tagállamoknak és makroszintű pénzügyi támogatás EU-n kívüli államoknak), illetve mikrogazdasági célkitűzésekre irányuló hitelek (az Euratom és az Európai Beruházási Bank (EBB) hitelei[2] EU-n kívüli államoknak).

2. Események a 2005. június 30-i jelentés óta

A harmadik országoknak nyújtott makroszintű pénzügyi segítség tekintetében nem fogadtak el új tanácsi határozatot és 2005 második felében nem került sor további hitelfolyósításra.

A támogatások formájában történt kifizetések összesen 29,5 millió eurót tettek ki: 3 millió eurót kapott Albánia, 1,5 millió eurót Örményország és 25 millió eurót Szerbia és Montenegró.

Ami az Euratomot illeti, a hatályos határozatok alapján nem került sor kölcsönfolyósításra.

A 2007–2013-as időszakra vonatkozó pénzügyi tervről szóló bizottsági közlemény[3] értelmében a Garanciaalap finanszírozási összegének a jövőben nem lesz egyértelműen meghatározott korlátja, mivel a Garanciaalap finanszírozása egy, a 4. fejezet (Külkapcsolatok) alá tartozó költségvetési tételből történik majd, és nem úgy, mint jelenleg, vagyis elkülönített tartalék révén.

3. Kockázati helyzet

Az itt következő kockázatelemzés a kinn levő tőke összegének, a közösségi költségvetés által viselt maximális éves kockázatnak és elméleti maximális éves kockázatnak a mutatószámain alapul (a módszertan magyarázata a bizottsági munkadokumentumban található meg). Részletes adatok a melléklet A1., A2. és A3. táblázatában találhatók.

3.1. A 2005. december 31-én kinn levő tőke

A teljes kockázat a 2005. december 31-i állapot szerint 16 521 millió eurót tett ki, a 2005. június 30-i 16 333 millió euróval szemben.

A következő táblázat azokat a műveleteket mutatja be, amelyek a legutóbbi jelentés óta hatást gyakoroltak a kinn levő tőke összegére.

1. táblázat: A 2005. december 31-én kint levő tőke* | Millió euro (kerekítve) |

A 2005. június 30-án kint levő összeg | 16,333 |

Hitelvisszafizetések |

Euratom | 0 |

Makroszintű pénzügyi támogatás | -111 |

EBB | -1,243 |

Folyósított hitelek |

Euratom | 0 |

Makroszintű pénzügyi támogatás | 0 |

EBB | 1,580 |

Az euro és más valuták közötti árfolyamkülönbség | -38 |

A 2005. december 31-én kint levő összeg | 16,521 |

* Valamennyi garantált hitel (tagállamok és EU-n kívüli államok összesen), kivéve az esedékes, nem teljesített kamatokat és a késedelmes fizetéseket. |

A tagállamokban végzett műveletek kapcsán a kint levő tőke 2 966 millió euro volt 2005. december 31-én, a 2005. június 30-i 3 214 millió euróval szemben.

Az EU-n kívüli államokban végzett műveletek kapcsán a kint levő tőke 13 554 millió euro volt 2005. december 31-én, a 2005. június 30-i 13 119 millió euróval szemben.

3.2. Az uniós költségvetés által viselt maximális éves kockázat [4]: a 2005. december 31-ig folyósított műveletek (lásd a melléklet A2. táblázatát)

- 2006-ra a teljes maximális éves kockázat 2 139 millió eurót tesz ki.

- A kockázat a tagállamok vonatkozásában 617 millió eurót tesz ki.

- A kockázat az EU-n kívüli államok vonatkozásában 1 522 millió eurót tesz ki.

3.3. Az uniós költségvetés által viselt elméleti maximális éves kockázat [5]: a 2005. december 31-ig folyósított és jóváhagyott műveletek (lásd a melléklet A3. táblázatát)[6]

- 2006-ra az elméleti maximális éves kockázat 2 213 millió eurót tesz ki, és a becslések szerint, bizonyos feltételek mellett, 2014-ben eléri a 2 782 millió eurót.

- Az elméleti maximális kockázat a tagállamok vonatkozásában 618 millió eurós szinten majdnem változatlan marad.

- Az EU-n kívüli államok esetében 1 594 millió eurót tesz ki. A kockázat a becslések szerint 2014-re eléri a 2 604 millió eurót.

4. A költségvetési garanciák aktiválása

4.1. Kifizetések készpénzforrásokból

A Bizottság azért nyúl készpénzes forrásaihoz[7], hogy az adós késedelmes fizetése esetén elkerülje a hitel-visszafizetés késedelmeit és az ebből eredő költségeket.

4.2. A Garanciaalap aktiválása

A módosított 1994. október 31-i 2728/94/EK, Euratom tanácsi rendelet a külső fellépésekre vonatkozó Garanciaalapot hozott létre. Amennyiben a Közösség által nyújtott vagy garantált hitel kedvezményezettje (harmadik ország) fizetési késedelembe esik, az esedékes összeg kifizetésére a Garanciaalapból kerül sor, a fizetés esedékességétől számított három hónapon belül[8].

2005 második felében a Garanciaalapból nem történt lehívás, mivel az ilyen hitelek esetében nem állt be késedelem.

5. A Közösség elméleti hitel- és garancianyújtási képességének elemzése az EU-n kívüli államok tekintetében

A gyakorlatban a Garanciaalap mechanizmusa a Közösség hitel- és garancianyújtási képességét az EU-n kívüli államokra korlátozza, mivel az Alap finanszírozását szolgáló előirányzatokat az aktuális pénzügyi tervben a garanciatartalékra elkülönített összeg korlátozza[9].

A melléklet A4. táblázata a 2005–2006 időszakra vonatkozó becslést ad a Közösség hitelnyújtási kapacitására az EU-n kívüli államok tekintetében, a Garanciaalap mechanizmusának megfelelően. A számítási módszer és a jogszabályi szövegekre való hivatkozások részletei a mellékletben találhatók.

A 2. táblázat szerint az EU-n kívüli államokra vonatkozó hitelnyújtási és hitelgarancia-műveletek kinnlevőségei 2005. december 31-én összesen 13 680 millió eurót tettek ki.

2. táblázat: EU-n kívüli államoknak nyújtott hitelnyújtási és hitelgarancia-műveletek kinnlevőségei millió euróban (kerekített összeg) |

1. Kint levő tőke, EK (makroszintű pénzügyi támogatás), Euratom | 1,465 |

2. Kint levő tőke, EBB | 12,089 |

3. Kifizetetlen esedékes kamat1 | 126 |

Kint levő összeg2 2005. december 31-én | 13,680 |

1 Kifizetetlen esedékes kamat a Garanciaalap létrehozásáról szóló rendelet értelmében. 2 A késedelmes összeg és a késedelmi kamat nem része az Alapból finanszírozandó kint levő összegnek, és a 6. szakaszban, külön szerepel. |

Az Alap forrásai és a tőkekötelezettségek közötti arány, az Alapot létrehozó rendelet szerinti értelmezésben 9,7% volt, ami magasabb, mint az Alapot létrehozó 2728/94 rendeletet módosító 1149/1999 rendeletben meghatározott 9 %-os célérték. A szabályok kimondják, hogy az év végén a többletet vissza kell fizetni egy külön megnevezésre az Európai Unió általános költségvetésének bevételkimutatásában.

6. A Garancia Alap helyzete 2005 december 31-én

2005. december 31-én a Garanciaalap 1 323,94 millió eurót tett ki. 2005 második felében a következő pénzmozgások történtek:

- Az első, 140,11 millió eurós átutalás az Alapba.

- Az Alap 2004. évi 187,13 millió eurós többlete, amely az Unió költségvetésébe 2005-ben került vissza.

- A Alap eszközbefektetésből származó nettó bevétele, a 2005. december 31-i állapot szerint 25,6 millió euro.

Hátralékbehajtás 2005 második felében nem volt.

A teljes hátralék, vagyis az Argentin Köztársaságra kiszabott büntetőkamat 2005. december 31-én összesen 1 718 493,12 USA dollárt tett ki, ebből 1 448 433,44 dollárt (1 227 798,12 eurót) még mindig nem hajtott be az Alap. Az összeg az EBB felé esedékes.

7. Relatív szoliditás

Az Alap 2005. december 31-i összege (1 323,94 millió euro) és az EU-n kívüli államoknak 2006-ban nyújtott hitelek elméleti maximális éves kockázata (1 590 millió euro) közötti arány a becslések szerint 83% (lásd a melléklet A3. táblázatát).

Második rész: A kockázatok értékelése: a legfontosabb hitelműveletekben részesülő EU-n kívüli államok gazdasági és pénzügyi helyzete

1. BEVEZETÉS

Az első részben szereplő számok tájékoztatást nyújtanak az általános költségvetés által viselt kockázatok mennyiségi vonatkozásairól. Emellett azonban minőségileg is értékelni kell a – művelet típusától és a hitelfelvevő minősítésétől függő – kockázatokat. Az országonkénti kockázatértékelést külön táblázatban mutatja be a bizottsági munkadokumentum[10]. Az értékelés rövid összefoglalása az alábbiakban olvasható. A többi EU-n kívüli állam helyzetét elemző szakasz a melléklet 3.1. pontjában található.

2. TAGJELÖLT ORSZÁGOK

Bulgáriára 2005 első felében igen erős növekedés volt jellemző, amelyet a harmadik negyedévben jelentős lassulás követett. A reál-GDP növekedése éves szinten 5,5% volt. A lassulást főként a nyári hónapok heves áradásai okozták. A folyó fizetési mérleg hiánya a GDP 11,8%-ára nőtt. A nettó külföldi közvetlen tőkebefektetések továbbra is magas szintűek voltak, de a korábbi évektől eltérően 2005-ben nem fedezték a folyó fizetési mérleg hiányát, csupán annak 75%-át.

2005-ben a reál-GDP növekedése Romániában 4,1%-ra csökkent, főként a súlyos áradások okozta negatív hatások és az ipari tevékenységet érintő szerkezeti változások miatt. A folyó fizetési mérleg hiánya csekély mértékben a GDP 8,7 százalékára csökkent 2005-ben a 2004-es 8,4 %-ról, amelynek több mint 85%-át fedezték a nettó külföldi közvetlen tőkebefektetések és a portfólióbefektetések. 2005-ben a külső adósságállomány csupán 2 százalékponttal nőtt, a GDP 34,5%-ára.

Törökország reál-GDP-je 2005-ben 7,4%-kal nőtt a 2004-es 8,9%-ot követően. A növekedés fő forrását a beruházások és a magánfogyasztás képezte. A folyó fizetési mérleg hiánya a vártnál kisebb mértékben, a GDP 5,1%-át kitevő 2004-es értékről a GDP 5,8%-ára bővült 2005-ben. Az államháztartás helyzete az erős növekedésnek és a közszektorbeli alacsony bérnövekedésnek köszönhetően kedvezően alakult. Az államháztartási hiánynak (a 2006-os, az ESA 95 szerinti költségvetési jelentés alapján) a GDP 11,3%-át kitevő 2003-as értéke 2004-ben a GDP 5,7%-ára, majd 2005-ben a GDP 1,2%-ára (azaz a kormányzati pénzügyi statisztika szerint 2%-ára) csökkent.

3. NYUGAT-BALKÁN

Albánia GDP-növekedése 5,5%-kal továbbra is magas volt 2005-ben. Külgazdaságában tartós, nagy mértékű egyensúlyhiány tapasztalható. Noha a kereskedelmi mérleg hiánya a becslések szerint a GDP 23%-a felett maradt 2005-ben, a külföldről folyósított jelentős mértékű viszonzatlan magánátutalások hozzájárultak a folyó fizetési mérleg – a GDP 7%-ára becsült – hiányának finanszírozásához. Előrehaladás történt az állami kiadások és bevételek kezelésében; mindamellett az adóigazgatásnak és a közszektor irányításának megerősítése az új kormányzat kulcsfontosságú feladata marad.

Bosznia és Hercegovina makrogazdasági helyzete 2005-ben stabil maradt, a 2004-es 5%-os gazdasági növekedés fenntartásával. A szerkezeti reformok továbbra is lassan folytak, bár a közvetett adózás és a privatizáció területén némi előrehaladás volt megfigyelhető. Hivatalos statisztikai adatok hiányában a folyó fizetési mérleg hiányát a GDP 23%-ára becslik.

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban továbbra is erős volt a gazdaság növekedése. 2005-ben a reál-GDP növekedése 4,0%-ot tett ki, lényegében a 2004-es 4,1%-on maradt. A folyó fizetési mérleg egyenlege 2005 folyamán jelentősen javult, a hiány 2004-es, a GDP majd 8%-át kitevő értékről 1,5%-ra való csökkenésével. A javuló eredmény mintegy fele részben a bővülő exportnak köszönhető. 2005. december végén a központi bank hivatalos tartalékai 1,1 milliárd euróra rúgtak, amely alig kevesebb, mint az áruk és szolgáltatások négyhavi importja 2005-ben. A bruttó külső adósságállomány december végén a GDP mintegy 38%-át tette ki.

Szerbia és Montenegró gazdasági teljesítménye 2005-ben erőteljes volt, lendületét a kereskedelem, a szállítmányozás, a pénzügyi szolgáltatások és az építőipar erősödése adta. Szerbia GDP-je az egész évet tekintve 6,5%-kal nőtt az előző évhez viszonyítva, míg Montenegróban 2005 első kilenc hónapját tekintve 3,8%-kal. A folyó fizetési mérleg hiányát a GDP 8,5%-ára becslik. A jelentős mértékű külföldi közvetlen tőkebefektetések valamelyest enyhítették a finanszírozási igényeket. 2005-ben mindkét köztársaságban újra felerősödött a reform lendülete, Szerbiában pedig a privatizáció előrehaladása és a vállalkozások szerkezeti átalakítása révén a magánszektor részesedése a becslések szerint elérte a GDP 55%-át.

4. ÚJ FÜGGETLEN ÁLLAMOK

Grúzia gazdasági növekedése az ipar és a mezőgazdaság jó teljesítménye miatt 2005-ben mintegy 8%-ra gyorsult (2004-ben 6,2% volt). A múlt évben elindult a privatizáció, és a GDP mintegy 3%-át kitevő bevételt hozott. A folyó fizetési mérleg hiánya az olaj, illetve gázvezetékek és más infrastrukturális beruházások finanszírozására beáramló nagy mennyiségű tőke miatt becslések szerint a GDP mintegy 10%-ára nőtt (2004-ben 7,6% volt). A hiányt főként a külföldi közvetlen tőkeberuházások finanszírozták. Grúzia külső adósságállománya névértéken csekély mértékben, 1,8 milliárd USA dollárra csökkent 2005 végén, miközben a külső adósság GDP-hez viszonyított aránya a becslések szerint 36 %-ról (2004) mintegy 30%-ra (2005) csökkent.

Ukrajnában a külkereskedelmi cserearányok romlása okozta sokk (növekvő energiaimport-árak a fémexport zuhanó világpiaci ára mellett) a bizonytalan politikai környezet okozta alacsony befektetési kedvvel párosulva erős visszaesést eredményezett, így a reál GDP növekedési üteme 2005-ben 2,4% volt (2004-ben 12,1%). Ukrajna mintegy 13 milliárd dollárt kitevő külső államadóssága azonban fenntartható szinten a GDP mintegy 16%-át éri el. Az Ukrán Nemzeti Bank nemzetközi tartalékai 2005-ben megkettőződtek, főként az év utolsó negyedévének privatizációval kapcsolatos tőkebeáramlása miatt. A politikai bizonytalanság a 2006. márciusi parlamenti választásokig folytatódott. A hitelminősítő intézetek azonban fenntartották Ukrajna központi kormányzatának BB minősítését (stabil kilátások mellett), amelyet alacsony államadósság és jó külső likviditás támaszt alá.

Moldova GDP-növekedése 2005-ben is meghaladta a 7%-ot, ami a külföldön dolgozók hazautalásai hajtotta erős hazai keresletet tükrözi. A folyó fizetési mérleg hiánya 2005-ben a GDP 7%-ára nőtt, még úgy is, hogy a növekvő kereskedelmimérleg-hiányt fedezik a külföldön dolgozók szintén növekvő hazautalásai. A költségvetés 2005-ben többletet ért el az importból beszedett nagyobb adóbevétel miatt. 2006-ban a szociális programok növekvő kiadásai és Moldovának a Párizsi Klub felé fennálló adósságának várható rendezése miatt a költségvetés akár deficites is lehet. A valuta felértékelődése és a GDP növekedése miatt a külső államadósság és az államilag garantált külső adósság 2005-ben már csak a GDP egynegyedét tette ki. Moldova nemzeti bankjának nemzetközi tartalékai a növekedés következtében több mint kéthavi importnak felelnek meg.

Tádzsikisztán gazdasága 2005-ben továbbra is erőteljes volt, a reál-GDP 7,5%-kal nőtt a 2004-es 10,6%-hoz képest. A 2005-ös költségvetési többletet 0,1%-ra becslik (az egymást követő harmadik évben jegyeznek fel többletet). Az Oroszországgal – Tádzsikisztán legnagyobb hitelezőjével – megkötött eredményes kétoldalú adósság-megállapodásnak köszönhetően a külső adósságállomány 2005-ben a GDP kevesebb mint 40 %-ra esett. Ennek eredményeképpen a folyó fizetési mérleg hiánya a GDP 4%-át kitevő 2004-es értékről 2005-ben GDP 3,6%-ára szűkült. A bruttó hivatalos tartalékok által biztosított importfedezet a 2004-es 1,8 hónapról 2005 év végére 1,9 hónapra nőtt.

[1] Felhívjuk figyelmét, hogy a mellékletben egy bizottsági munkadokumentum található, egy sor részletes táblázattal és ehhez a jelentéshez fűzött magyarázó megjegyzéssel.

[2] Az EBB-mandátumok részletei a melléklet A1 táblázatában szerepelnek.

[3] COM(2004) 487., 2004.7.14.

[4] A “maximális éves kockázat” szakkifejezés magyarázata a melléklet 1. pontjában található.

[5] Az “elméleti maximális éves kockázat” szakkifejezés magyarázata a melléklet 1. pontjában található.

[6] A maximális éves kockázat a még a jelenlegi pénzügyi terv vonatkozásában folyósítandó összegeket veszi figyelembe, mivel a 2007–2013 közötti időszakra szóló új EBB-mandátumot még nem hagyták jóvá.

[7] A Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló 94/728/EK, Euratom határozat végrehajtásáról szóló, módosított, 2000. május 22-i 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet 12. cikke értelmében

[8] További részletekért lásd a melléklet 2.5 szakaszát.

[9] A 2000–2006 időszakra szóló pénzügyi tervben szereplő éves adat 200 millió euro 1999-es árakon; 2005-ben az összeg 223 millió euro volt.

[10] SEC(2006) 1071