HU    HU HU 
 
HU 1   HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 8.7.2008 
SEC(2008) 2226 
  
A BIZOTTSÁG SZERVEZETI EGYSÉGEINEK MUNKADOKUMENTUMA 
kísérő dokumentum a következ őhöz: 
 
Javaslat: 
 
A TANÁCS RENDELETE a közö s agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK 
rendeletnek és a mez őgazdasági piacok közös szervezés ének létrehozásáról, valamint 
egyes mez őgazdasági termékekre vonatko zó egyedi rendelkezésekr ől szóló 1234/2007/EK 
rendeletnek („az egységes közös piacszervezésr ől szóló rendeletnek”) az iskolagyümölcs-
program létrehozása érdekében történ ő módosításáról 
 
A hatásvizsgálat összefoglalása  
 
 
{COM(2008) 442 végleges} 
{SEC(2008) 2225} 
 
HU 2   HU 1. M IÉRT ÉPPEN ISKOLAGYÜMÖLCS -PROGRAM ? 
2007 szeptemberében, a gyümölcs- és zöldségág azati rendszer reformjának az Európai Unió 
általi elfogadásakor a f ő célkitűzés az volt, hogy visszafordí tsák a gyümölcs- és 
zöldségfogyasztás csökkenését. 
A reform jóváhagyásakor a Tanács  felkérte a Bizottságot, hogy „ tekintettel az iskolás 
gyermekek körében tapasztalt elhízás drámai nö vekedésére […], a Tanács az iskolagyümölcs-
rendszerre irányuló olyan javaslat lehet ő leggyorsabb el őterjesztésére kéri fel a Bizottságot, 
amely az el őnyök, a kivitelezhet őség és az adminisztratív költségek hatásvizsgálatán alapul .”  
A gyümölcs- és zöldségfogyasztás által az egészséges étrendben betöltött fontos szerepet a 
táplálkozásról, túlsúlyról és elhízásról szóló bizottsági Fehér Könyv is kiemeli, hangsúlyozva 
az európai szint ű egységes fellépés szükségességét. E dokumentum szerint „ az iskolai 
gyümölcsfogyasztást célz ó projekt [...] nagy el őrelépést jelentene ”. 
Az EU 2008. évi általános költségvetés-tervezetér ől szóló jelentésében az Európai Parlament 
„ismételten meger ősíti elkötelezettségét az iskolai zöldség és gyümölcs  [...] megfelelő 
költségvetési támogatása mellett”, és „felkéri a Bizottságot, hogy [ ...] nyújtson be jogalkotási 
javaslatot; ”. 
• A fogyasztás visszaesése 
Az elmúlt években visszaesett a gyümölcs- és zöldségfogyasztás az EU-ban. Mivel a legtöbb 
gyümölcs és zöldség rendkívül romlandó, a keletkez ő hulladék szintje is magas; ezért a 
fejenkénti gyümölcs- és zöldségfogyasztás nehezen mérhet ő, és becslése a termelési és 
kereskedelmi adatokon alapul. 
A napi átlagfogyasztás fejenké nt nettó 380 g-ra volt tehet ő az EU 27-ben 2006-ban; ez 2010-re 
napi 360 g-ra fog visszaesni,  ha a jelenlegi csökken ő tendencia folytatódik. A számadatok a 
népesség egészére vonatkozna k, életkortól függetlenül. 
A fogyasztás nagy mértékben eltér tagá llamonként. Általában a nagyobb termel ő 
tagállamokban magasabb fogyasztási ará nyok tapasztalhatók, de még a mediterrán 
országokban is negatív tendencia volt megfigyelhet ő az utóbbi id őben. Ezenkívül a helyzet 
különösen aggasztó a gyermekek körében. Jelent ős változás következett be a fiatal 
korosztályok étrendjében, és a gyümölcs- és zö ldségfogyasztás lényegesen alacsonyabb, mint 
egykor volt. A gyermekek általi csekély fogyasztásért felel ős egyik tényez ő a termékek 
rendelkezésre állásának látszólagos hiánya. 
Ebből következ ően az európaiak többsége, és különös en a gyermekek nem fogyasztják el az 
Egészségügyi Világszervezet által ajánlott mi nimális nettó bevitelt, amely napi 400 g.  
• Az egészségügyi kérdés 
A súlyproblémák és az elhízás növekv ő mértékben tapasztalhatók az EU-ban, különösen a 
gyermekek körében: a becslések szerint 22 millió gyermek túlsúlyos; közülük 5,1 millió 
elhízott (EU-25). Az elhízott gyermek ek száma várhatóan 400 000-rel fog n őni évente, ami 
egy sor egészségügyi, lélektani és társadalmi pr oblémához vezet, és óriási költségeket ró a 
társadalomra ( lásd a hatásvizsgálatról szóló jelentés 3.3. pontját ) 
 
HU 3   HU • Társadalmi és közgazdasági szempontok 
Szoros kapcsolat figyelhet ő meg az alacsony jövedelmek, a társadalmi tényez ők és az 
elégtelen mérték ű gyümölcs- és zöldségbevitel között. Minél alacsonyabb a jövedelem, annál 
alacsonyabb a gyümölcs- és zöld ségfogyasztás. Az adatok ar ra mutatnak rá, hogy az új 
tagállamok számára lenne leginkább el őnyös fogyasztásuk növelése. Különösen a szív- és 
érrendszeri megbetegedések gyakoribbak ezekbe n az országokban, és fiatalabb korban 
jelennek meg, mint az EU-15-ben. Ez egyike a csekély gyümölcs- és zöldségfogyasztással 
kapcsolatos számos egészségügyi problémának ( 3.4. pont) . 
2. T UDOMÁNYOS ADATOK  
A tanulmányok azt mutatják, hogy bi zonyos feltételek teljesülése mellett az iskolagyümölcs-
program hatékony eszköze lehet a gyümölcs- és zöldségfogyasztás tartós növelésének. 
Különösen az bizonyított tény, hogy egy is kolagyümölcs-programnak nem csak (s őt, néhányak 
szerint nem els ődlegesen) az oktatási intézmények (iskol ák) gyümölccsel és zöldséggel történ ő 
ellátására kell koncentrálnia, ha nem egy sor, a tudatosság er ősítésére irányuló kapcsolódó 
intézkedést is magában kell foglalnia ( 4. pont ). 
A gyermekek és a serdül ők étkezési szokásainak javítása olyan feladat, amely fontos a 
közegészség javításához, valamint  az agyérkatasztrófa, a rák és  a cukorbetegséghez hasonló 
idült betegségek hosszú távú kockázatának cs ökkentéséhez. Az egészséges táplálkozásra 
irányuló intézkedéseknek már gyermek- vagy serdül őkorban meg kell jelenniük, hogy 
megelőzzék vagy visszafordítsák a túlsúly és a rossz étkezési szokás ok káros egészségügyi 
hatásait.  
A tanulmányok arra mutatnak rá, hogy az eg észséges étkezési szokások gyermekkorban 
alakulnak ki: akik gyermekkorukban sok gyüm ölcsöt és zöldséget fogyasztottak, 
felnőttkorukban is sokat fogya sztanak majd; akik pedig keveset, azok feln őttkorukban is 
keveset fogyasztanak, am i gyermekeikre is kedvez őtlenül hat. 
Az oktatási intézmény a legalkalmasabb környezet a gyermekek étkezési szokásainak 
átalakítására és befolyásolására, egy olyan szakaszban, amikor még ők maguk is kialakulóban 
vannak. 
Az iskolagyümölcs-program sikeres végrehajtá sának feltételeit a jelentés tartalmazza ( 5.3. 
pont). A tanulmányok arra mutatnak rá, hogy ahhoz, hogy a program hatékony legyen, fontos, 
hogy a termékeket ingyenesen forgalmazzák. 
3. A  JELENLEGI HELYZET  
Már léteznek az iskolások gyümölcs- és zö ldségfogyasztásának növ elésére összpontosító 
kezdeményezések európai uniós szinten, és egyes tagállamokban nemzeti vagy helyi szinten.  
A gyümölcs- és zöldségreform 6 millió euróva l növelte a társfinanszí rozással támogatott, e 
termékekr ől szóló tájékoztató és promóciós intézked ések költségvetését. Az iskolásokat célzó 
promóciós kampányokhoz a Közösség 60 %-ban nyújt pénzügyi hozzájárulást. 
Léteznek európai uniós programok a testi és mentális egészség javítására és az egészségügyi 
egyenlőtlenségek csökkentésére a Közösségben, továbbá jelent ős uniós forrásokat fordítanak 
az elhízás kutatására és a gyümölcs- és  zöldségfélék jótékony hatásait érint ő projektekre. 
 
HU 4   HU A tagállamokban különböz ő modellek fordulnak el ő (5.2. pont) , elsősorban a következ ő 
megszorításokkal: gyakoriak a kis lépték ű és a helyi programok; a folytonosság nincs 
biztosítva; éppen az új tagá llamokban kevés az ilyen progr am, ahol pedig a fogyasztás 
általában a legalacsonyabb; a programok nem mindig tartalmazzák az eredményességhez 
elengedhetetlen kísér ő intézkedéseket. 
4. C ÉLKITŰZÉSEK (7. PONT ) 
Az EU iskolagyümölcs-programjának általános célkit űzése, hogy politikai és finanszírozási 
keretet biztosítson a tagállami kezdeményezések  számára, tartósan növelje a gyümölcsök és 
zöldségek arányát a gyermekek étrendjében abban az életszakaszban, amikor étkezési 
szokásaik kialakulnak. Ez olyan befektetés, amely a jöv őben segít a helytelen étrendb ől eredő 
közegészségügyi költség ek mérséklésében. 
Az egyedi célok közül legfontosabb a gyümö lcs- és zöldségfogyasztás csökkenésének 
megállítása, a fogyasztás hosszú távú növelése a gyermekek körében, az egészséges, felnőttkorban is fennmaradó étkezési szokások el őmozdítása; annak lehet ővé tétele, hogy sok 
iskolás egyen gyümölcsöt és zöldséget,  ezáltal valamennyi gyermeknek egyenl ő esélyt adva az 
Európai Unióban, és hozzájárul va a társadalmi kohézióhoz.  
5. P
OLITIKAI MEGOLDÁSOK (8. PONT ) 
A négy vizsgált megoldás nem zárja ki egymás t; egyes elemeik kombinálhatóak. A gyümölcs- 
és zöldségfogyasztásra gy akorolt hatás és az ebb ől eredő egészségügyi haszon a végrehajtás 
mértékének és a program hosszan tartó fennmaradásának függvénye. 
1. megoldás – status quo  
Nincs új, európai szint ű kezdeményezés. 
2. megoldás – hálózatba szervezés  
A közösségi beavatkozás a tagállamok iskolagyümölcs-programjainak három f ő módon 
történő támogatására korlátozódik a lakosság tájé koztatása (internetes oldal, brosúrák…); 
cselekvési eszközök biztosítá sa (portál az iskolagyümölcs-projektek számára, szakért ői 
adatbázis…); nagyszabású éves konferencia. 
3. megoldás – a kezdeményezések támogatása 
A gyümölcs- és zöldségfogyasztást  az oktatási intézményekben el őmozdító 
kezdeményezéseknek az EU általi támogatá sa, a termékek beszerzéséhez nyújtott 
finanszírozás kizárásával. Az intézkedések között szerepelhetnek a gyermekek étkezési szokásainak megváltoztatására irányuló ol yan intézkedések, mint a képzés és 
tudatosságnövelés, promóciós anyagok készítése és helyszínlátogatások. 
A végrehajtás hozzávet őlegesen a jelenlegi promóciós programokat követné, az EU 60%-os 
hozzájárulása mellett. A társfinanszírozás kötelez ő lenne, és az ajánlattev ő szervezeteknek is 
finanszírozniuk kellene a program költs égeinek egy részét (például 20%-át).  
 
HU 5   HU 4. megoldás – a kezdeményezések ösztönzése 
Az iskolagyümölcs-program egységes, rugalmas  uniós keretrendszere, a tagállamok önkéntes 
részvételével. 
Az EU osztja fel a költségvetést úgy, hogy a 6 –10 éves célkorosztályhoz tartozó gyermekek 
számát alkalmazza közös objektív kritériumként. A résztvev ő tagállamok ezt követ ően 
stratégiát alakítanának ki, amely a következ ő három elemet tartalmazza: az oktatási 
intézmények ingyenes ellátása; olyan kísér ő intézkedések, mint a promóciós kampányok és a 
tudatosságnövelés; nyomon követés és értékelés. 
A gyümölcsök- és zöldségek beszerzését (beleértv e a logisztikát és az el osztást) az EU 50%-
ban támogatja társfinanszírozás keretében, kivé ve a konvergenciarégiókban (75%). Az évente 
legfeljebb 90 millió EUR összeg ű finanszírozást kiegészíthetik a tagállamok és/vagy a 
magánfinanszírozás. 
A kísérő intézkedéseket rendszerint a tagállamok finanszíroznák, de ahol a meglév ő jogi 
keretrendszerben ez lehetséges, ezeket az intézkedéseket a mez őgazdasági termékeknek az EU 
általi promóciója keretében is lehetne támogatni. 
6. A  HATÁSOK ELEMZÉSE  
• Gazdasági hatások ( 9.1. pont és 8. melléklet ) 
Az EU iskolagyümölcs-programjából ered ő keresletnövekedés várhatóan jótékony hatást 
gyakorol a gyümölcs- és zöldségpiacra. 
Az 1. és 2. megoldás  nem gyakorolna mérhet ő hatást a keresletre vagy a fogyasztásra. A 3. 
megoldás  vélhetően erőteljesebb hatást gyakorolna. 
A 4. megoldás  vezetne a gyermekeknek szóló új, ízletes, fogya sztásra kész termékek 
kialakításához. Ennek eredménye az elfogyasz tott gyümölcs és zöldség mennyiségének évi 
97 500 tonnás közvetlen növekedése, 30 héten át napi 120 g-os adaggal számolva. A 
tanulmányok a gyümölcs- és zöldségbevitel napi 0,4–1,1 adaggal történ ő tartós növekedését 
mutatják. A gyermekek által elfogyasztott napi adagok 0,7-del történ ő átlagos növekedését 
feltételezve, megközelít őleg 800 000 tonnával több gyümölcs és  zöldség fogyasztása várható 
éves szinten. 
A nyomon követés és értékelés a hosszú távú hatások vizsgálata miatt szükséges. A 
tanulmányok arra mutatnak rá, hogy az is kolagyümölcs-program a gyümölcs- és 
zöldségfogyasztás fenntartható növelésének hatékony módja lehet. 
• Költségvetési hatások ( 9.2. pont és 13. melléklet ) 
Az 1. megoldás  nem gyakorolna hatást az EU vagy a tagállamok költségvetésére. 
A 2. megoldás megvalósításához évi 1,3 millió euróra lenne szükség az EU költségvetéséb ől. 
A tagállamok számára ez a megoldás nem járna költséggel. 
3. megoldás:  a gyümölcs- és zöldségpiac közös szervezé sének reformja magában foglalja az 
EU promóciós költségvetésének 6 millió euróval történ ő megnövelését, s ezt fel lehetne 
 
HU 6   HU használni egy uniós iskolagyümölcs-program  beindításához. A tagállamoknak kellene a 
társfinanszírozást biztosítaniuk, a kötelez ő magánfinanszírozás mellett. 
A 4. megoldás az EU költségvetéséb ől származó 90 millió eurós kiadással lenne beindítható, 
amely összeget gyümölcs- és zöldségellátásra ke llene fordítani, a logisztikai költségeket is 
ideértve. Feltételezhet ő, hogy a termékeket az iskolaév során (átlagosan 30 hét) hetente egy 
alkalommal ingyenesen lehetne adni, gyermeke nként napi 0,20 EUR átlagköltség mellett, a 6–
10 éves célkorosztályhoz tartozó mind a 26 m illió gyermeknek. A tagállamoknak a termékek 
költségeinek felét (a konvergenciarégiókban 25%-át) és a kísér ő intézkedéseket kellene 
finanszírozniuk. Összköltségvetés: 156 millió EUR, amelyb ől 90 az EU-t, 66 a nemzeti 
költségvetést terheli. 
Hollandiában és Dániában összegy űjtött adatok azt mutatják, hogy hosszú távon jelent ős 
megtakarítás érhet ő el az egészségügyi el látásban és a munkaid ő-kiesés elkerülése révén. 
• Társadalmi hatások ( 9.3. pont ) 
Közegészségügy és kohézió  (9. melléklet ) 
A cél az egészséges étkezési szokások el őmozdítása az iskolások körében, hozzájárulva így az 
egészség tartós javulásához és az elhízás csökk enéséhez: az egészséges testsúly fenntartásával 
és a nem ragályos idült betegségek kockázatának csökkentésével.  
Az 1. megoldás  nem érné el a kívánt hatást. 
A 2. és 3. megoldás  korlátozott hatást gyakorolna kohézi ós szempontból; a tapasztalatcsere 
segítséget nyújthat a jelenlegi programok hatékonyságának növelésében. 
A 4. megoldás járna a leger őteljesebb hatással, mivel ingyenes gyümölcs- és zöldségellátásról 
rendelkezik . 
Az esélyegyenl őség előmozdítása  (10. melléklet ) 
A cél az, hogy a szegényebb térségekben él ő és a népesség hátrányos helyzet ű csoportjaihoz 
tartozó gyermekek számára könnyebbé váljon az is kolagyümölcs-programhoz való hozzáférés.  
Az ingyenes gyümölcs- és zöldsé gosztás hozzájárulhat a megfelel őbb táplálkozáshoz, és 
kedvezően befolyásolhatja a tanulási készséget,  ez utóbbira ugyanis bizonyíthatóan kihat a 
helytelen táplálkozás. Ez a jelens ég gyakoribb a hátrányos helyzet ű gyermekek körében. Az 
iskolagyümölcs-program segítségével leküzdhet ő a helytelen táplálkozás, és csökkenthet ők az 
étrendi egyenl őtlenségek a társadalmi-gazdasági csoportok között. 
A 4. megoldás, mivel ingyenes gyümölcs- és zöldségellátásról rende lkezik, sokkal nagyobb 
hatással járna, mint a 3. megoldás.  
Foglalkoztatás és munkahelyteremtés 
A növekv ő termelés várhatóan további munkaer őigénnyel jár. További új munkahelyeket 
lehetne teremteni az innováció és kutatás területén. A 4. megoldás er őteljesebb hatással járna, 
mint a 3. 
 
HU 7   HU • Szorosabb kapcsolat az eu rópai uniós polgárokkal 
A 4. megoldás, mivel el ősegítené a városi polgárok kapc solatának helyreállítását az 
élelmiszerrel és az élelmiszertermel őkkel, sokat tenne a közfelfogás kedvez ő alakításában. A 
2. és 3. megoldás szerinti információszo lgáltatás szintén pozitív hatással járna. 
• Környezeti hatás 
Mivel minden program irányítása decentralizáltan zajlana, a különböz ő megoldások 
környezeti hatásai a végrehajtásuk módjától függenek. 
• Közigazgatási hatások ( 9.6. pont és 14. melléklet ) 
2. megoldás: nem ró további terhet sem a ta gállamokra, sem a Bizottságra. 
3. megoldás:  további közigazgatási teher tagállami szinten, amely jelent ős lehet az EU általi 
finanszírozás jelent ős megnövelése következtében. 
4. megoldás: további er őforrások szükségesek tagállami szinten; két teljes munkaid ős 
tisztviselőre van szükség EU-szinten, legalább a végrehajtás els ő éveiben. 
• A harmadik országokra és a nemzetkö zi kapcsolatokra gyakorolt hatás 
Az EU iskolagyümölcs-programjának teljes mé rtékben meg kell felelnie az EU nemzetközi 
kereskedelmi kötelezettségeinek. 
• Arányosság és az EU ál tal hozzáadott érték ( 6. és 9.8. pont )  
A 2. és 3. megoldás „hagyományos” uniós fellé pésnek számít: bizonyíthatóan értékes, ám a 
hatást visszafogja a korlátozott költsé gvetés és az intézkedések „enyhesége”. 
A 4. megoldás nagyobb költségvetésével magasabb hozzáadott értéket képviselhet; a kötelez ő 
kísérő intézkedések er ősíthetik hatását. 
Az EU iskolagyümölcs-rendszere nem csodas zer a gyermekek alacsony gyümölcs- és 
zöldségfogyasztása és a kapcsolódó egészs égügyi problémák ellen. A 4. ,megoldás 
potenciálisan jelent ős, hatványozó hatásával m űködhet közre az e problémák elleni 
küzdelemben. 
• Az érdekeltekre gyakorolt hatás 
A 2., 3., és 4. megoldás javulásnak tekinthet ő a status quohoz képest, jóllehet a javulás 
mértéke megoldásonként jelent ősen eltér. 
Az adófizet őknek előnyős a nemzeti egészségügyi kiadások várható csökkenése a program 
végrehajtását követ ő években.  
7. N YOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS (11. PONT ) 
Várható, hogy a tagállamok értékelési minimu mszabványait belefoglalják az iskolagyümölcs-
programról szóló lehetséges tanácsi re ndelet végrehajtási szabályaiba.  
 
HU 8   HU 8. K ÖVETKEZTETÉSEK  (12.  PONT ) 
A növekv ő fogyasztással kapcsolatos célkit űzés eléréséhez sokkal intenzívebben fel lehet 
használni a bizottsági eszközöket, ami pozitív  lépés lenne. Ez különösen a 2. és 3. megoldás 
szerinti kommunikációs tevékenys égekre vonatkozik, amelyek a mez őgazdasági termékekkel 
kapcsolatos tájékoztatási és prom óciós intézkedéseken alapulnak. 
A 4. megoldás a leghatékonyabb módszer  a fogyasztás növelésével és  az egészség javításával 
kapcsolatos célkit űzés eléréséhez, ha végrehajtása szigorúan tiszteletben tartja a 
szubszidiaritás elvét és a nemzeti hatás köröket, különösen az egészségügy és az oktatás 
területén. Hatékonyságát növeli, ha ki egészül a 2. és 3. megoldással. 
Ebben az összefüggésben a javasl at olyan iskolagyümölcs-progr am létrehozására irányul, 
amelyben a három megoldás egyetlen csomagot alkotva, egymást kölcsönösen támogatva a lehető legnagyobb hatást fejti ki. E csomag a következ ő elemeket foglalná magában: 
– ingyenes gyümölcs-  és zöldségosztás az iskolákban. A közösségi támogatást az 
oktatási intézményekben (iskolákban) tanu ló, a 6–10 éves célkor osztályhoz tartozó 
diákok gyümölccsel és zöldséggel történ ő ellátásának, a kapcsolódó logisztikának, 
továbbá a nyomon követésnek és értékelésnek  a társfinanszírozá sához kell nyújtani. E 
célra ajánlott a költségvetésb ől összesen 90 millió EUR összeget elkülöníteni a 
1234/2007/EK rendelet I. címe szerint. Ez lehet ővé tenné a néhány tagállamban már 
meglévő iskolagyümölcs-program b ővítését, és e programnak olyan tagállamokban 
történő meghonosítását, amelyek – gyakran a költségvetési eszközök sz űkössége 
miatt – még nem indítottak ilyen programot.  A közösségi társfinanszírozás mértéke 50 %, a konvergenciarégiókban azonban 75 % 
lenne; 
– kísérő intézkedések.  A tagállamok a népegészségügyi  és közoktatási hatóságokkal, 
az ágazattal és az érdekelt felekkel konzu ltálva kötelesek nemzeti stratégiát 
kialakítani. A stratégia állapítaná meg, hogy az iskolagyümölcs-programot hogyan 
lehetne a legjobban végrehajtani  és a tanrendbe beilleszte ni. A végrehajtás részeként 
ki kell emelni az EU részvételét. A kísér ő intézkedéseket els ődlegesen nemzeti 
szinten finanszíroznák; 
– hálózatba szervezési tevékenységek , az iskolagyümölcs-program szerepl ői közötti 
információ- és ismeretcsere ösztönzésére és a lakossági tudatosság élénkítésére 
(amint az a „hálózatba szervezés” cím ű 2. megoldásban szerepel). A költségvetési 
előirányzat ebben az esetben 1,3 millió EUR; 
– a mezőgazdasági termékek promóciója , amelyet a mez őgazdasági termékek EU 
általi promóciójának keretében lehetne támogatni (amint az a „kezdeményezések 
támogatása” cím ű 3. megoldásban szerepel). A tagállamok különösen arra 
használhatnák ezt a keretrendszert, hogy végrehajtsák a gyümölcs- és zöldségfogyasztás jótékony hatásaival kapcsolatos tudato sságnövelésre irányuló, 
szükséges kísér ő intézkedéseket. A legutóbbi gyümölcs- és zöldségreform 6 millió 
euróval növelte az e termékek promóciójára szánt indikatív költségvetést; 
– nyomon követés és értékelés . Az iskolagyümölcs-program különböz ő változatainak 
hatékonyságával kapcsolatos további kut atáshoz szükséges megbízható adatok 
megállapításának céljából és a „legjobb gya korlatok” cseréjének érdekében a nyomon 
követést és az értékelést az európai un iós program szerves részévé kell tenni.  
Következésképpen valamennyi program tartalmazná a következ ő három elemet: 
 
HU 9   HU • ingyenes gyümölcs- és zöldségosztás  az oktatási intézményekben (iskolákban), 
• kiegészítő intézkedések, 
• nyomon követés és értékelés. 
A 4. megoldás jelent ős költségvetési kiadással járna, mind az EU, mind a tagállamok részér ől. 
Ahhoz, hogy az iskolagyümölcs-program haté kony és eredményes legyen, a termékeket 
ingyenesen kell biztosítani egy kell ően hosszú id őszakban, elegend ő számú héten keresztül a 
kiemelt célcsoport (a 6 és 10 év közötti valamennyi gyermek) számára.  
Ehhez évi 156 millió EUR összköltségvetés szükséges. A tapasztalatokból derül majd ki, hogy 
ez a költségvetés megfelel ő-e a kitűzött célok eléréséhez. Az EU 90 millió eurós részvételének 
illeszkednie kell a mez őgazdasági pénzügyi tervbe.