3.AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

•Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

A javaslat és a kísérő előzetes értékelés elkészítése érdekében különböző szintű konzultációkra került sor, így többek között az érdekelt felek, illetve az egyes állampolgárok, közigazgatási szervek és egyéb uniós intézmények és testületek (konkrétan az Európai Parlament, a Tanács, a Régiók Bizottsága és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság) széles körű bevonásával.

A nyolc hétig tartó nyilvános online konzultáció alatt 660 válasz és 82 állásfoglalás érkezett be. A konzultáció elérhető volt az Unió 23 hivatalos nyelvén, a válaszokat pedig az összes nyelven be lehetett küldeni. Ezenkívül mintegy 700 érdekelt részvételével 2017. április 12-én nagyszabású fórumra, emellett pedig tematikus konzultációk szervezésére is sor került a tagállamokkal és a legfontosabb érdekelt felekkel (többek között önkéntes szervezetekkel, szolidaritási szervezetekkel, ifjúsági képviselőkkel, állami foglalkoztatási szolgálatokkal, valamint EURES-koordinátorokkal, ifjúsági garancia koordinátorokkal, szociális partnerekkel, vállalatokkal, a programok kedvezményezettjeivel és a programok érdekeltjeivel, köztük a nemzeti hatóságokkal és az Erasmus+ program nemzeti irodáival).

A javaslatot kísérő előzetes értékelés melléklete tartalmazza a konzultációs folyamat részletes összefoglalóját. Az alábbiakban összefoglaljuk a konzultációk legfontosabb elemeit.

Összességében elmondható, hogy a konzultációs folyamatban részt vevő érdekeltek általában elégedetten nyilatkoztak a fiatalok szolidaritási szerepvállalásának ismertségéről és az érte kapott politikai elismerésről. Üdvözölték a fiatalok számára kínált új lehetőségeket, amelyek az Európai Szolidaritási Testületnek köszönhetően változásokat hozhatnak. Hangsúlyozták az Európai Szolidaritási Testületben rejlő lehetőségeket az integráció támogatása, az Európán belüli, illetve a nemzedékeken belüli szolidaritás megerősítése és a közös értékek előmozdítása terén. Arra is felhívták ugyanakkor a figyelmet, hogy további források is szükségesek egy olyan befogadó szemlélet biztosítása érdekében, amely a hátrányos helyzetű fiatalok és a kis szervezetek részvételét, illetve minőségi kiközvetítéseket tesz lehetővé, közben pedig a már meglévő struktúrákra épít.

Konkrétabban, az érdekelt felek által kiemelt egyik legfontosabb téma volt a befogadó szemlélet igénye. A lényeget tekintve több érdekelt fél külön is megemlítette, hogy külön figyelmet kell fordítani minden fiatal befogadására, ideértve azokat is, akik hátrányos helyzetben vannak és kevesebb lehetőséggel rendelkeznek.

Az érdekelt felek hangsúlyozták, hogy a már működő programokhoz képest az Európai Szolidaritási Testületnek még jobban kell összpontosítania a szolidaritásra, és világosan meg kell határoznia, hogy mit jelent a „szolidaritási tevékenységek” fogalma. Az érdekelt felek elismerték, hogy az Európai Szolidaritási Testület keretében folyó tevékenységek hozzájárulhatnak a képességek és készségek fejlesztéséhez, ezáltal támogatják a nem formális és informális tanulást, illetve a fiatalok foglakoztatási lehetőségeit. A szervezetek egyöntetűen hangsúlyozták, hogy szükség van az önkéntesek képzésére, közülük többen azt is megemlítették, hogy az önkéntesek számára tanúsítványt is ki kellene állítani.

Az érdekelt felek a legfontosabb problémák között a működő programok lehetséges átfedéseit, illetve a finanszírozási hiányt említették. Többen azt szeretnék, ha az Európai Szolidaritási Testületnek külön költségvetése is lenne. Az érdekelt felek többsége hangsúlyozta, hogy a jelenlegi és jövőbeli igények kielégítése érdekében a meglévő programokból már rendelkezésre álló erőforrásokon felül elegendő további forrásokat kell biztosítani az Európai Szolidaritási Testület számára. Az olcsó vagy a nem fizetett munka, például a gyakornokok és alkalmazottak önkéntesekkel történő felváltásának elkerülése érdekében az érdekelt felek többsége szerint világos különbséget kell tenni az önkéntesség és a hivatásszerű tevékenységek között.

A megvalósítás vonatkozásában az érdekelt felek kiemelték, hogy a fiatalok és a szervezetek szükségtelen adminisztratív terheinek megszüntetése érdekében annak észszerűnek és hatékonynak kell lennie. Hangsúlyozták a magas minőségi standardok biztosításának jelentőségét, illetve azt, hogy ki kell használni azokat a szinergikus hatásokat és tapasztalatokat, amelyek a már létező és jól működő rendszerekből, így például az európai önkéntes szolgálatból származnak. A cél elérését biztosító legfontosabb tényezők közül az érdekelt felek a végrehajtó szervek szerepeinek és hatásköreinek felosztására, a szervezetek akkreditációjára vonatkozó szabályok tisztázására, továbbá egy jól működő, a szervezetek és az önkéntesek partnerkereső eszközére, illetve a résztvevőkre vonatkozó kiváló minőségű támogatási rendszerre vonatkozó igényt emelték ki.

A földrajzi hatály vonatkozásában az érdekelt felek többsége azt hangoztatta, hogy biztosítani kell az összhangot a meglévő programok feltételeivel. Az érdekelt felek támogatták azt a javaslatot, hogy a határon átnyúló lehetőségek mellett a szolidaritási tevékenységeket helyi szinten is támogassák, illetve elismerték, hogy a hátrányos helyzetű fiatalok részvételét is megkönnyíthetik. Több érdekelt fél hangsúlyozta azonban, hogy a meglévő programokkal való kiegészítő jelleg biztosítása érdekében a nemzeti kormányok és a helyi közösségek között együttműködésre és összhangra van szükség.

Az Európai Szolidaritási Testületre vonatkozó javaslat a konzultációk során összegyűjtött vélemények és ajánlások többségét tükrözi. Ennek megfelelően az Európai Szolidaritási Testület olyan új, minden fiatal számára elérhető lehetőségeket fog kínálni, amelyek nagyobb hangsúlyt fektetnek a szolidaritási igények kielégítésére és a hátrányos helyzetű fiatalok részvételének ösztönzésére, ideértve adott esetben további finanszírozási támogatások elkülönítését is. Külön hangsúlyt fog fektetni továbbá a támogatott tevékenységek jelentőségének és minőségének biztosítására. Minőségbiztosítási és támogatási intézkedéseket, például biztosítást, online nyelvi támogatást, általános online képzést és szakképzést, az Európai Szolidaritási Testület által kiállított tanúsítványt, illetve kiközvetítést követő támogatást fog biztosítani a résztvevőknek. A minőség azokra a szervezetekre is vonatkozik, amelyek az Európai Szolidaritási Testület keretében szeretnének kiközvetítéseket kínálni. E célból, továbbá a konzultációk során kapott ajánlásokkal összhangban az érdeklődő szervezetek részvételének előfeltételeként egy minőségi védjegy bevezetésére is sor kerül. Ennek célja az ellenőrzés, hogy a jogaik és feladataik tekintetében a szolidaritási tevékenység minden szakaszában megfelelnek-e az Európai Szolidaritási Testület alapokmányában lefektetett elveknek és követelményeknek.

Az érdekelt felek ajánlásaival összhangban az Európai Bizottság arra fog törekedni, hogy a regisztrációs és jelentkezési folyamatot a fiatalok és a szervezetek számára is kényelmesebbé tegye, illetve csökkentse annak adminisztratív terheit. Az Európai Szolidaritási Testület portáljának kialakítása már ebbe az irányba mutató lépés. A portál és a partnerkereső eszköz az egész Európai Unióban biztosítja a szolidaritási tevékenységek egyablakos ügyintézését.

Ami a több érdekelt fél által is sürgetett további finanszírozási igényt illeti, az Európai Szolidaritási Testület finanszírozása újabb erőforrásokból, illetve több létező, az Európai Szolidaritási Testület célkitűzéseinek megfelelő program hozzájárulásaiból fog történni, ezáltal erősítve a szinergikus hatásokat és a meglévő rendszerek egymást kiegészítő jellegét. Az érdekelt felek az önkéntes, illetve a hivatásszerű tevékenységek világos megkülönböztetését is szükségesnek tartották. Ezt nemcsak a támogatott tevékenységek meghatározása, hanem az ezekre a tevékenységekre elkülönített pénzügyi támogatás vonatkozásában is biztosítani kell. Ennek érdekében a jogalkotási javaslat a szolidaritási célú kiközvetítések és projektek pénzügyi támogatására vonatkozó irányadó megosztást vezet be (egyfelől 80 % önkéntes alapú munkahelyekre és szolidaritási projektekre, másfelől 20 % gyakornoki munkára és állásokra), aminek az Európai Szolidaritási Testülethez hozzájáruló programokat támogató tevékenységek folyamatosságának biztosítását is elő kell segítenie.

A földrajzi hatály vonatkozásában az Európai Szolidaritási Testület megvalósításánál az uniós tagállamok jelentik a kiindulópontot, de a rendeletjavaslat az országok közötti kétoldalú megállapodások alapján más országok felé is biztosítja a belépés lehetőségét.