A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK A BIZOTTSÁG JELENTÉSE „a polgárok európai éve (2013)” programsorozat végrehajtásáról, eredményeiről és átfogó értékeléséről /* COM/2014/0687 final */





1. Bevezetés A polgárok európai évének (2013) létrehozásáról szóló határozat[1] értelmében e jelentés az európai év tematikus programsorozatának végrehajtásáról, eredményeiről és átfogó teljesítményeiről szól. Emellett a jelentés a Bizottság által megbízott külső vállalkozó által a polgárok európai évével kapcsolatban végzett utólagos értékelés[2] megállapításait is figyelembe veszi. 1.1. Háttér Az uniós polgárság fogalmát a Maastrichti Szerződés vezette be 1993-ban. A későbbi Amszterdami Szerződés (1999) és a Lisszaboni Szerződés (2009) tovább erősítette az uniós polgárság jogait. Habár a szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jog az elsődleges és másodlagos uniós jogban egyaránt szilárdan megalapozott, még maradt hézag az alkalmazandó jogi normák és a polgárok által akkor tapasztalt valóság között, amikor a polgárok a gyakorlatban élni szándékoznak jogaikkal. Az uniós polgárok például túl sok gyakorlati akadályt érzékelnek azzal kapcsolatban, hogy egy másik tagállamban éljenek és vállaljanak munkát. A Bizottság a „2010. évi jelentés az uniós polgárságról” című dokumentumban[3] foglalkozott ezekkel az akadályokkal, különösen a határokon átnyúló eseteket érintő akadályokkal, és 25 konkrét intézkedést körvonalazott ezek leküzdésére. Többek között azt a következtetést vonta le, hogy az elégtelen tájékoztatás miatt az uniós polgárok nem éltek jogaikkal, különösen a szabad mozgáshoz való jogukkal. Az Európai Parlament 2010. december 15-i állásfoglalásában[4] felhívta a Bizottságot, hogy a 2013-as évet tegye meg a polgárok európai évének „annak érdekében, hogy az uniós polgárságról szóló vitának lendületet adjon, és hogy az uniós polgárokat tájékoztassa jogaikról, különösen a Lisszaboni Szerződés hatályba lépéséből eredő új jogokról”. A Maastrichti Szerződés hatályba lépése után 20 évvel helyénvaló volt 2013-at a polgárok európai évének nyilvánítani, „hogy az uniós polgársághoz kapcsolódó jogok ismertségét növelje, annak érdekében, hogy segítse a polgárokat teljes mértékben alkalmazni a tagállamok területén való szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogukat”.[5] Ez a célkitűzés a közelgő (2014-es) európai választások miatt is fontos volt, amelyekben minden uniós polgár választójoggal rendelkezett, és jelöltként indulhatott. A „Partnerség az Európáról szóló kommunikációért” című nyilatkozattal összhangban[6] az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság a polgárok európai évét a 2013–2014-es időszak tekintetében az intézményközi kommunikáció egyik prioritásaként nevezte meg. 1.2. Az európai év célkitűzései A polgárok európai éve (2013) tekintetében (a továbbiakban: 2013-as európai év vagy európai év) az alábbi konkrét célkitűzéseket határozták meg: · az Unió polgáraival megismertetni az Európai Unióban való szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogukat, általánosan a határokon átnyúló helyzetekben az uniós polgároknak biztosított jogokat, beleértve az Unió demokratikus életében való részvételhez való jogokat is, · megismertetni az uniós polgárokkal, hogy miként tudnak kézzelfoghatóan részesülni az uniós jogok és szakpolitikák előnyeiből, amikor egy másik tagállamban élnek, valamint ösztönözni aktív részvételüket az Unió szakpolitikáival és ügyeivel foglalkozó civil fórumokon, továbbá · a szabad mozgáshoz való jog, mint az uniós polgárság fogalmának elidegeníthetetlen aspektusa hatásával, illetve a benne rejlő lehetőségekkel kapcsolatos viták ösztönzése, különösen a társadalmi kohézió és az uniós polgárok közötti kölcsönös megértés erősítésére, valamint a polgárok és az Unió közötti kapcsolat elmélyítésére tekintettel. A 2013-as európai év célja annak szemléltetése volt, hogy az uniós polgárság nem üres fogalom, hanem a tagállamok állampolgárainak alapvető jogállása, amely kézzelfogható jogokat és előnyöket tartalmaz számukra (egyénként, fogyasztóként, munkavállalóként, diákként, önkéntesként, politikai szereplőként stb.). Ennek kiegészítéseként az európai év keretében az is kiemelésre került, hogy az uniós polgárok a civil társadalomban és a demokratikus életben való részvételük révén maguk is döntő szerepet játszanak e jogok megerősítésében. 1.3. A 2013-as európai év forrásai Az európai évre vonatkozó 2013-as éves munkaprogram elfogadásáról szóló bizottsági határozat[7] a konkrét célkitűzésekkel kapcsolatos tevékenységek finanszírozására 1 millió EUR összegű költségvetést különített el. Az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének elfogadása után a munkaprogram módosításával[8] további 1 millió EUR-t különítettek el annak érdekében, hogy bővíteni lehessen a tevékenységek körét. A 2013-as európai év előkészítése során 2012-ben 750 000 EUR összegű költségvetést tettek elérhetővé. A Kommunikációs Főigazgatóság további 1,2 millió EUR-t tudott mozgósítani az „Európa a polgárokért” program költségvetéséből. Az elkülönített 3 842 849,92 EUR összeg 79 %-át az uniós tájékoztató és kommunikációs kampánnyal kapcsolatos tevékenységekre használták fel, a fennmaradó 21 %-ot pedig elosztották a civil társadalmi szervezetek által alkotott Polgárok Európai Éve Szövetség, az EU ír elnöksége alatt tartott kezdő és litván elnöksége alatt tartott záró konferencia, valamint az európai évvel kapcsolatos tevékenységek külső értékelése között. 1.4. A 2013-as európai év kampányának fő érdekeltjei és partnerei 1.4.1. Nemzeti kapcsolattartó pontok A korábbi európai évekhez hasonlóan a tagállamokat ebben az esetben is felkérték, hogy az európai évvel kapcsolatos tevékenységek érdekében az érdekelt felekkel nemzeti, regionális és helyi szinten történő koordinálása céljából nemzeti kapcsolattartó pontokat jelöljenek ki. A korlátozott költségvetési források miatt a kampány nemzeti szintű irányításához azonban nem lehetett a nemzeti hatóságoknak pénzügyi támogatást nyújtani. Kettő kivételével[9] az összes tagállam kijelölte nemzeti kapcsolattartó pontját. A kapcsolattartó pontok több országban is a kampány aktív résztvevőivé váltak, és legtöbb esetben szorosan együttműködtek a Bizottság képviseletével és az Európai Parlament tájékoztatási irodájával, valamint a Bizottság fő kommunikációs szolgáltatójának nemzeti partnerszervezeteivel.[10] Egyes országokban (pl. Ausztriában és Olaszországban) a nemzeti kapcsolattartó pontok különleges tájékoztató szórólapokat vagy füzeteket készítettek, hogy tájékoztassák a polgárokat uniós jogaikról, máshol (pl. Írországban és Portugáliában) pedig a Bizottság uniós szintű civil párbeszédei mintájára nemzeti szintű civil párbeszédeket szerveztek. 1.4.2. Civil társadalmi szervezetek A civil szerepvállalás és az európai integráció területén uniós és nemzeti szinten számos civil társadalmi szervezet végez tevékenységeket. Az ilyen jellegű szervezetek legnagyobb csoportosulásának létrehozása, a Polgárok Európai Éve Szövetség, a 2013-as európai év fontos része volt. A Polgárok Európai Éve Szövetség 62 uniós szintű tagszervezetet, továbbá nemzeti és uniós hálózatot[11] kapcsolt össze, amelyek Európa-szerte 50 országban több mint 4500 szervezetet ölelnek fel. A Polgárok Európai Éve Szövetség munkaprogramja két feladatköre („a részvétel növelése a polgárok civil társadalom általi tájékoztatása révén” és „politikai napirend kidolgozása az európai polgárok számára és véleménynyilvánítási lehetőség biztosítása számukra”) keretében az uniós és nemzeti szintű tagjaival együtt fontos következtetéseket von le a civil társadalom szemszögéből, ezzel a 2013-as európai év végrehajtásában fontos stratégiai partnere volt a Bizottságnak. 1.4.3. Bizottsági szolgálatok és képviseletek A Bizottság több belső szervezeti egysége megbeszéléseket szervezett annak érdekében, hogy felkészüljenek az európai év keretében végzett tevékenységekre és azok irányítására, valamint hogy az európai évvel kapcsolatos témák terén együttműködési lehetőségeket tárjanak fel. A bizottsági képviseletek kulcsfontosságú stratégiai szerepet töltöttek be a 2013-as európai évvel kapcsolatos nemzeti, regionális és helyi szintű részvétel biztosításában, valamint a nemzeti szereplőkkel való zökkenőmentes együttműködés megszervezésében a tartalom, a logisztika, a média (ideértve a közösségi médiát is), valamint a nyomon követés és a jelentéstétel tekintetében. Emellett a civil párbeszédek fontos szerepet töltöttek be egy új kommunikációs eszköz megszervezésében, amelyet rendezvényeken reklámoztak, hogy az érdeklődő polgárokat felkészítsék a vitákban való aktív részvételre. Több tagállamban is aktív támogatást kaptak a „Europe Direct” tájékoztatási központjainak nemzeti hálózatától. 1.4.4. Egyéb uniós intézmények Az Európai Parlament tagjai az európai év folyamán részt vettek az európai évhez kapcsolódó uniós és nemzeti szintű rendezvényeken, különösen a civil párbeszédek sorozatán. Az Európai Parlament tájékoztatási irodái is hozzájárultak a 2013-as európai év kampányának végrehajtásához. Az európai évvel kapcsolatos hivatalos tevékenységeit a Régiók Bizottsága indította elsőként útjára, amikor 2012. november 28-án fórumot tartott „A régiók és városok készen állnak a 2013-as európai évre: a polgárok napirendje helyi szinten” címmel.[12] Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság egész évben aktívan támogatta a kampányt, kezdve a 2013. január 23–24-én tartott, „Az Ön Európája 2013” című nyitott rendezvényével.[13] A 2013-as civil társadalmi nap köré szervezett egy további nagyszabású rendezvényt („Az európaiság legfelső foka! A gazdaság, a szolidaritás és a demokrácia együtt”).[14] 1.5. A partnerségek, a társadalmi célú hirdetések és az önkéntesek tevékenységének szerepe a 2013-as európai év sikerében A külső értékelő arra a következtetésre jutott, hogy a (Horvátország 2013. július 1-jei csatlakozása után) 28 tagállam több mint 507 millió állampolgárának szóló tudatosságnövelő kampány igen szerény költségvetése miatti korlátozott lehetőségek ellenére a számos, különféle módokon részt vevő szereplő miatt a 2013-as európai év tekintetében a kommunikációs akadályok csökkentek. A több érdekelt fél európai, nemzeti és helyi szintű együttműködésére épülő, szövetségekből álló stratégia fontos fellendítő szerepet játszott abban, hogy a kampány korlátozott forrásokkal is működőképes volt. A külső értékelők szerint partnerségek nélkül a kampány nem valósulhatott volna meg. Helyi szerepvállalás: a partnerségek fontossága Spanyolország „Európa 19 arca” című projektje volt a polgárok európai évének egyik legnagyobb léptékű partnerségi tevékenysége. A Bizottság madridi képviselete és a spanyol nemzeti kapcsolattartó pont kezdeményezte, szoros együttműködésben a Europe Direct spanyol információs központjaival, amelyet (spanyol partnerszervezetén keresztül) a Bizottság fő kommunikációs szolgáltatója támogatott. A projekt keretében minden spanyol régióból (összesen 19) kiválasztottak egy személyt, akik egy-egy történet segítségével szemléltették, hogy mit jelent számukra az európai polgárság. E „19 arc” történeteit egy brosúrában eljuttatták a Europe Direct összes spanyol információs központjához. A 19 arcról készült képeket 2013. november 26-án Madrid egyik forgalmas főútján, az EU intézményei által közösen használt épület homlokzatán leplezték le, a fő médiumok, városi tisztviselők, járókelők, valamint a Bizottság és az Európai Parlament legfontosabb képviselői, a polgárok európai évének spanyol nagykövetei, az év arcai és a szóvivők jelenlétében. Ezzel egy időben 19 sajtóközleményt juttattak el a helyi és regionális médiának (minden régiónak egyet), továbbá egy általános sajtóközleményt is eljuttattak a nemzeti médiához. A tevékenység eredményeképpen több mint 40 sajtóhír jelent meg a televízióban, a rádióban és az internetes sajtóban. A kiállítást videón is rögzítették, valamint felvétel készült a jelen lévő tisztviselőkkel készített interjúkról, ezeket pedig lejátszották a hivatalos rendezvényeken. Az értékelő megjegyezte, hogy az érdekeltek az önkéntes munkával és saját pénzügyi forrásaik felhasználásával jelentősen hozzájárultak a rendezvényekhez. Ez különösen a Polgárok Európai Éve Szövetség nemzeti tagjaira igaz, akik a 2013-as európai év prioritásaihoz igazították tevékenységeiket (rendezvények, szemináriumok, munkaértekezletek). A Bizottság fő kommunikációs szolgáltatója szintén számos társadalmi célú megjelenési lehetőséget kínált a tudatosságnövelő tevékenységek terén nemzeti partnerszervezetekből álló hálózatán keresztül; EU-szerte több vállalkozás is ingyenes adásidőt biztosított a rádión, ingyen vagy kedvezményes áron kínált hirdetési lehetőséget a közterületi hirdetőtáblákon, és további hasonló támogató gesztusokat tett. 1.6. A 2013-as európai év és más uniós programok és kezdeményezések egymást kiegészítő jellege A külső értékelés szerint a kitűzött célok szintje és az összességében nagyon korlátozott költségvetés[15] miatt kreativitásra volt szükség az érintettek részéről, akik igyekeztek közös pontokat találni az uniós programok/kezdeményezések és az érintett csoportok között. A 2013-as európai év egyik sajátossága az elért szinergiák száma és intenzitása volt. Ez különösen a „Mozgásban az ifjúság” kampányra volt igaz. A 2013-as európai év költségvetéséből finanszírozva egységes vizuális megjelenést dolgoztak ki, és különleges animációkat készítettek, hogy a tagállamokban 16 különböző rendezvényt támogassanak[16], és az európai év nagykövetei és arcai aktívan hozzájárultak az év témáiról szóló vitákhoz. E rendezvények során lehetőség nyílt az uniós polgársággal kapcsolatos kérdésekről szóló kiadványok terjesztésére is. A 2013-as év a fiatalok aktív polgárságáról és társadalmi részvételét célzó Európai Ifjúsági Hét rendezvényein díjakat osztottak ki a „Fiatalok lendületben” program keretében megvalósított projekteknek, amelyek példás módon ösztönözték a polgári magatartást a fiatalok körében. A “Fiatalok lendületben” program nemzeti irodái EU-szerte több száz nemzeti és regionális tevékenységet szerveztek, ami során együttműködtek a 2013-as európai év kapcsolattartó pontjaival, a Bizottság képviseleteivel és az Eurodesk[17] hálózattal. A polgárokkal folytatott kétirányú európai párbeszéd ösztönzésére a Bizottság 2013–2014-ben több, a polgárok mozgósítására irányuló tevékenységet is szervezett a „Felelős kutatás és innováció”[18] támogatására, ezáltal segítve az EU-t a Horizont 2020 keretprogram kutatási és innovációs politikai napirendje kidolgozásában. A „Tudomány és társadalom” program keretében finanszírozott és a 2013-as európai év égisze alatt szervezett VOICES kezdeményezést[19] támogatta a Bizottság arra vonatkozó kötelezettségvállalása, hogy megfelelő időben részvételen alapuló, átlátható és nyomon követhető eljárás létrehozásával figyelembe veszi a polgárok észrevételeit[20]. Generations@school A tevékeny időskor és a nemzedékek közötti szolidaritás európai évében 2012-ben indított „Generations@school” keretében felhívták a tanárokat, hogy szervezzenek egy projektet a közösségeikben élő diákok és nyugdíjasok részvételével, majd versenyezzenek az EU többi iskolájával. A projektet kiterjesztették a 2013-as európai évre és az Európával, jelenlegi helyzetével és az azzal kapcsolatos vitákra összpontosított, hogy az idősek és fiatalok hogyan járulhatnak együtt hozzá a jövő Európájához (Mit jelent európai polgárnak lenni? Melyik európai jogokat biztosították az európai integráció révén? Hogyan érzékelik a jövő európai polgárai ezeket a jogokat, és hogyan terveznek élni velük? Milyen Európát hagyjunk a következő nemzedékre?). A verseny néhány költségét (fordítás, a zsűri szervezése) az európai év költségvetéséből fedezték, és az európai évvel foglalkozó csapattagok segítettek a nyertes iskolák kiválasztásában. 2. Az európai év két oldala Az Unió helyzetéről szóló 2012-es beszédében José Manuel Barroso, a Bizottság elnöke kiemelte, hogy „…a hallgatólagos beleegyezés általi európai integráció ideje lejárt...”. A 2013-as európai év kiváló lehetőséget nyújtott arra, hogy foglalkozzanak a nagyközönség uniós integrációban való részvételének biztosításával kapcsolatos politikai célkitűzéssel, miközben növelték az uniós polgárok jogaival kapcsolatos tudatosságot. A 2013-as európai év keretében végzett tevékenységek tehát kétfélék, egyrészt tudatosságnövelésből és párbeszédből állnak, másrészt pedig különböző részvételi lehetőségeket biztosítanak az érintettek széles köre számára. 2.1. A tudatosság növelése: uniós tájékoztatási és kommunikációs kampány A kampány e két elemét tartalmazó jelmondatot dolgoztak ki: „Európáról szól, Önről szól. Vegyen részt a vitában”. Ezt a jelmondatot az EU mind a 24 nyelvére lefordították, és az európai év vizuális megjelenítésének központi eleme volt. A 2013-as európai év vizuális megjelenítése a kezdettől fogva intézményközi szinten történt. Az uniós intézményeket arra ösztönözték, hogy az európai évhez kapcsolódó kommunikációs tevékenységeik során használják a vizuális megjelenítés elemeit. Az Európai Parlament (beillesztett címke segítségével) kiegészítette vele saját jelképét és színeit, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága pedig elfogadta és következetesen használta azokat. A Bizottság fő beszállítója által irányított európai év központi kommunikációs kampánya arra törekedett, hogy tájékoztassa a polgárokat az uniós jogokról és lehetőségekről. Emellett növelte a tudatosságot és ösztönözte a többnyelvű tájékoztatási és a részvételen alapuló eszközök használatát, amelyek célja, hogy segítsenek a polgároknak élni uniós jogaikkal és lehetőségeikkel az uniós döntéshozatalban való részvétel terén (ide tartozik a Europe Direct hálózat, „Az Ön Európája”, a SOLVIT, az interaktív politikai döntéshozatal online, az európai polgári kezdeményezések, az Európai Parlamenthez benyújtott petíciók és az európai ombudsmanhoz benyújtott panaszok). A kampány célja az volt, hogy kiaknázzák az uniós intézmények létező eszközeinek és anyagainak (weboldalak, portálok, videók, brosúrák, rendezvények stb.) teljes potenciálját a polgárok tájékoztatására és az EU ügyeiben való részvételük elősegítésére. Ehhez szoros együttműködésre volt szükség az európai év összes érdekeltjével, ideértve a Bizottság több szolgálatát (különösen a képviseleteket), a Europe Direct információs központokat, az Európai Parlament tájékoztatási irodáit és más uniós intézményeket, a tagállamokat (nemzeti, regionális és helyi szinten) és a (nemzeti és uniós szintű) civil társadalmi szervezeteket. A Bizottság emellett már létező, a polgárok jogaival, a határokon átnyúló tevékenységekkel és az egységes piaccal kapcsolatos audiovizuális és nyomtatott anyagait is felhasználta. A Bizottság képviseletei és a hozzájuk tartozó EDIC hálózatok fontos szerepet töltöttek be a nemzeti, regionális és helyi szintű fellépésekben, hiszen az európai év folyamán több száz szemináriumot, vitát és konferenciát szerveztek. A civil párbeszédek kezdeményezés (lásd alább) előkészítésére, kísérésére és nyomon követésére kidolgozott rendezvények 50 %-a az európai év szempontjából releváns témákkal foglalkozott, ezáltal a 2013-as európai év kampány nélkülözhetetlen részének minősülnek. A központi kommunikációs kampány fő összetevői[21] közé tartoztak az alábbiak: · a 2013-as európai év céljából létrehozott központi, intézményközi weboldal (www.europa.eu/citizens-2013, majd később http://europa.eu/citizens-2013/hu/home), amely főoldala az EU mind a 24 hivatalos nyelvén elérhető, köztük horvátul és írül is. Az oldal célja, hogy a célközönség különböző típusú csoportjait, például kutatókat, fiatalokat, álláskeresőket és szavazókat információval lássa el. Ösztönözték az összes érdekelt fél hozzájárulását, akiket arra bátorítottak, hogy osszák meg a rendezvényekkel kapcsolatos híreiket, amelyek bekerültek a weboldal központi, uniószerte ismert eseménynaptárába. Az oldal tartalmazza az európai év nagyköveteinek, az év arcainak és a szóvivők profilját (lásd alább), akiket arra ösztönöztek, hogy nyújtsanak be a tevékenységeikről szóló jelentést, amelyeket közzétettek az oldalon. Az oldalon az uniós jogokról szóló általános információkat, néhány médiakivonatot, jelentéseket és fényképeket a polgárok európai évének rendezvényeiről tettek közzé, · audiovizuális és rádiós anyagok: a polgárok európai évéről szóló videós hírösszefoglaló, fényképek, a polgárok európai évéről szóló megosztással terjedő videó terjesztése és egy 30 másodperces rádiós társadalmi célú reklám leadása EU-szerte az uniós jogokról és az európai évről, · médiatevékenységek, köztük uniós és nemzeti szintű sajtótájékoztatók, sajtóközlemények és proaktív médiakapcsolatok, · reklámtevékenység: partnerségek szervezése a nagyközönség szolgáltatóival, például tömegközlekedési szolgáltatókkal, közösségi központokkal vagy könyvtárakkal, hogy az európai év promóciós anyagainak ingyenes közzétételét kérjék, Az európai év kampányanyagainak társadalmi célú elhelyezése: egy szlovák példa A polgárok közvetlen megszólításán alapuló megközelítés keretében, amely során a tömegközlekedés segítségével érik el a nagyközönséget a kampányüzenetek, a Dopravný podnik, a szlovák főváros fő tömegközlekedési szolgáltatója akár 90 %-os kedvezményt adott az európai év plakátjainak és megosztással terjedő videóinak buszokban való elhelyezése során Pozsonyban. Ennek eredményeképpen 2013 decemberére az európai év plakátjait a teljes flottán (500 busz) elhelyezték, így két hétig naponta 650 000 utas láthatta őket. Ebből egy hétig a buszok kijelzőin lejátszották a 30 másodperces megosztással terjedő videót is, az európai év szlogenjével és jelképeivel együtt, ezáltal maximális hatást értek el. · az európai év nagykövetei, arcai és szóvivői: a tagállamok jól ismert személyiségeit felkérték, hogy idejük és energiájuk feláldozásával vállalják az európai év nagyköveti szerepét. A kampány képviseletére és az év témájához kapcsolódó valós történetek ismertetésére olyan polgárokat kértek fel az európai év arcaként, akik pozitív módon éltek uniós jogaikkal. Hozzájuk csatlakoztak az európai évvel kapcsolatos területek (főként a polgárság, az uniós ügyek és a politika) szakértői, akik a médiában jártas kampányszóvivőként tevékenykedtek. Néhány esetben a nemzeti kapcsolattartó pont vagy a Bizottság képviselete töltötte be e szerepek egyikét. A nemzeti sajátosságok fényében néhány ország úgy döntött, hogy nem alkalmaz nagykövetet, „arcot” vagy szóvivőt, hanem inkább más kampányszolgáltatást vett igénybe (pl. rendezvényszervezési támogatás, promóciós anyagok stb.), · közösségi média általi támogatás, különösen a Bizottság közösségi hálózatokon létrehozott központi fiókjain keresztül: több Facebook-kérdőív és egy kiegészítő Facebook-alkalmazás, online nyomon követés, online fényképverseny a Facebookon az európai év témájában, amely alapján elkészült egy 2014-es naptár, és egyéb internetes tartalmak. Emellett a Facebookon is közzétettek hirdetéseket. A Bizottság közösségi médiában használt fiókjai a közösségi médiában szervezett tematikus hetek eszközeiként is szolgáltak egy olyan új gyakorlat keretében, amelyben bizonyos időtartamig, általában egy hétig egyetlen, a nagyközönség számára érdekes témára összpontosítottak. Ezek a tematikus hetek arra ösztönözték az érintett bizottsági szolgálatokat, hogy mindennapi munkájukon kívül is vegyenek részt és támogassák a polgárokat középpontba helyező megközelítést. A külső értékelők megállapították, hogy ezek a szervezeti egységeken átívelő, ügyfélközpontú együttműködésben alkalmazott, hagyományokkal szakító gyakorlatok a 2013-as európai év pozitív, fenntartható eredményei voltak, · az európai évvel kapcsolatos nyomtatott kommunikációs anyagok és promóciós anyagok, ideértve a különböző célcsoportokra szabott kampányeszközöket (23 hivatalos nyelven), képeslapokat, plakátokat, feltekerhető posztereket, zászlókat és különböző ajándékokat. A Bizottság letölthetővé tette a kampány vizuális megjelenítésének digitális fájljait, valamint egy stílusútmutatót, hogy az érdekelt felek könnyen elkészíthessék saját promóciós anyagaikat (saját költségre), anélkül, hogy maguknak kellene megtervezniük a megjelenést; · a Bizottság emellett mozgósította vállalati kommunikációs szolgálatait és eszközeit, hogy hozzájáruljon az európai évhez. Ide tartoztak a civil párbeszédekről készült videók, internetes információk az uniós szakpolitikákról, az „Európa a polgárokért” program révén finanszírozott civil társadalmi projektek, a „Europe Direct” információs központjai és a Team Europe[22] által szervezett rendezvények, az egyablakos ügyintézés ösztönzése a polgárok számára „Az Ön Európája” segítségével és a Bizottság által az európai év során szervezett civil párbeszédek előkészítésére és nyomon követésére felkért csoportok, és · a „Vissza az iskolába” kezdeményezés[23] arra ösztönözte a tisztviselőket, hogy a megfelelő képzést követően és a háttéranyagok átadása után teljes mértékben vegyenek részt ebben a programban. · Az uniós jogok védelmében: a 2013-as európai év nagykövetei Polgár Judit, Magyarország sakkolimpiai bajnoka kétségtelenül minden idők legjobb női sakkjátékosa. Ő is a 2013-as európai év egyik nagykövete volt. Így nyilatkozott: “a polgárok európai évének nagyköveteként szeretném több embernek felhívni a figyelmét arra, hogy az együttműködésre nem csupán tagállami szinten van szükség. Az Európai Unió minden polgárának tisztában kell lennie azzal, hogy lehetősége van más országok állampolgárait megismerni és megosztani velük nézeteit és véleményét az őket érintő kérdésekben. Sakkozóként, magyarként és európaiként igyekszem hozzájárulni az Európai Unió fejlődéséhez a sport, az oktatás és a kultúra területén.” 2.2. A párbeszéd ösztönzése 2.2.1. Szélesebb közönség bevonása: civil párbeszédek A Bizottság 2012. szeptember és 2014. március között az összes tagállam bevonásával 51 civil párbeszédet szervezett, összesen 3,56 millió EUR költségvetéssel (amely elkülönült az európai év költségvetésétől). Az elnök és a testület legtöbb tagja a civil párbeszédben részt vett. A Bizottság a civil párbeszédet olyan új eljárásként alakította ki és tesztelte, amellyel lehetővé válik a közvetlen politikai kommunikáció a nagyközönséggel. A párbeszédek a lakossági fórumok mintáján alapulnak, ahol egy biztos és az európai parlament egy tagja vagy egy nemzeti vagy regionális politikus meghallgatja a polgárokat, és vitázik velük az uniós kérdésekről. A párbeszédek célja, hogy újra felépítsék az európai polgárok bizalmát a döntéshozók és az európai kormányzás iránt. Európát megszólíthatóvá tették, és a polgárok számára lehetőséget biztosítottak véleményük kifejezésére, valamint saját maguk számára konkrét információk begyűjtésére. A civil párbeszédek keretében szervezett rendezvényeken átlagosan több mint 300 polgár vett részt; 2014 márciusának végére összesen körülbelül 17 000 polgár vett részt személyesen a rendezvényeken és további 105 000-en követték őket nyomon élő online közvetítés vagy a közösségi média segítségével. A civil párbeszéd hetében a regionális újságokban közzétett mellékletek több mint 43 millió európaihoz jutottak el nyomtatott változatban, és további 51 millió polgárhoz online. Az egyes rendezvényekről átlagosan 39 médiaközlés jelent meg (élő televíziós közvetítés, rádiós riportok és cikkek a nyomtatott és online sajtóban). Az összes párbeszédet élő online közvetítésen lehetett nyomon követni és dokumentálták őket a központi tájékoztató weboldalon (http://ec.europa.eu/debate-future-europe/index_hu.htm). Az eseménysorozat végén a testület elfogadott egy jelentést[24] a gyakorlatból levonható fő tanulságokról. Gátlások nélkül: civil párbeszédek A Bizottság 2014. március 27-én Brüsszelben páneurópai vitával zárta az első 50 civil párbeszéd sorozatát. Ezen az eseményen 150 polgár vett részt, akik Európa különböző részeiről érkeztek, hogy beszámoljanak európaiként szerzett tapasztalataikról és közöljék Európa jövőjével és európai polgárként saját jövőjükkel kapcsolatos aggályaikat és törekvéseiket. Egyikük, egy fiatal, Kamila nevű lengyel nő az iskolatársaival Európával kapcsolatban folytatott eszmecseréi alapján szenvedélyesen szólt Barroso bizottsági elnökkel folytatott párbeszéde során: „A fiatalok számára fontos, hogy tudják, ők is európai polgárok, és hogy ez milyen lehetőségeket tár fel előttük. Az EU-t mind a 28 tagállamban bele kellene foglalni a tantervbe.” 2.2.2. A szervezett civil társadalom mozgósítása A civil párbeszédek középpontjában az egyes polgárok megszólítása állt, de ezzel párhuzamosan a Polgárok Európai Éve Szövetség tagszervezetei, az uniós hálózatok és ezek nemzeti szövetségei/kezdeményezései 23 tagállamban[25] kulcsfontosságúak voltak abban, hogy a szervezett civil társadalmi csoportokat is bevonják az európai évvel kapcsolatos tevékenységekbe. A Polgárok Európai Éve Szövetség nemzeti szövetségei kezdettől fogva aktív szerepet vállaltak, együttműködtek a nemzeti kapcsolattartó pontokkal, az uniós intézmények hivatalaival és a fő kommunikációs szolgáltató partnerszervezeteivel, hogy az európai év végrehajtására vonatkozó közös cselekvési terveket dolgozzanak ki. Mozgósítás nemzeti, regionális és helyi szinten: példák a Polgárok Európai Éve Szövetség nemzeti szövetségeitől A Polgárok Európai Éve Szövetséget az különböztette meg a többi résztvevőtől, hogy milyen mértékben vonta be és mozgósította nemzeti szövetségeit a tagállamokban, és hogy ezek milyen kreatívak voltak. Az Egyesült Királyság – a két olyan tagállam egyike, amely nem rendelkezik kapcsolattartó ponttal – nemzeti szövetsége szorosan együttműködött a Bizottság képviseleteivel és az Európai Parlament tájékoztatási irodáival Londonban, Glasgow-ban és Cardiffban. Ezek együttesen szerveztek egy sor szemináriumot, ahol megvizsgálták például a társadalmi befogadás, az önkéntesség és a polgárok aktív részvételére szolgáló eszközök témáját. A bolgár nemzeti szövetség az uniós intézmények irodáival együttműködve megszervezte a versenyt, amely az “Európa polgárai vagyunk” (We are citizens of Europe) táborhoz vezetett[26], ahol az egész országból érkező diákok bemutathatták projektjeiket, amelyekben azzal foglalkoztak, hogy hogyan lehet jobban részt venni az EU politikai életében és feltárni a rendelkezésre álló finanszírozási lehetőségeket. A Polgárok Európai Éve Szövetség és az európai civil fórum angol és francia nyelven közzétett egy 12 oldalas dokumentumot, amelyben nagy hangsúlyt fektettek a 2013-as európai évre és a kommunikációs erőfeszítések szükségességére. A Polgárok Európai Éve Szövetség más tagjai is készítettek hasonló kiadványokat vagy cikkeket az európai évvel kapcsolatos tudatosság növelésére, hogy bevonják az embereket és ösztönözzék részvételüket az uniós polgársági szakpolitikáról folytatott konkrét vitákban. Horvátország csatlakozása az Európai Unióhoz lehetőséget nyújtott a Polgárok Európai Éve Szövetség számára uniós szintű konferencia megszervezésére, amelyet “Uniós polgárság: szempontok ütköztetése” címen tartottak július 8-án Zágrábban, és amely a nyugat-balkáni civil társadalmi szervezetek számára bepillantást nyújtott az Európában a polgárságról folyó eszmecserébe. A rendezvényen több mint 150-en vettek részt, ahol nagyjából egyensúlyban voltak a balkáni és más európai országokból származó képviselők. A számos részt vevő újságíró figyelemmel kísérte az összes vitát. A rendezvényen foglalkoztak az európai év legfontosabb kérdéseivel, és ajánlásokat fogalmaztak meg, amelyekkel később kiegészítették a Polgárok Európai Éve Szövetség szakpolitikai ajánlásait (lásd alább). Az európai év folyamán a Polgárok Európai Éve Szövetség, továbbá uniós és nemzeti szintű tagjai részt vettek a polgársági szakpolitikáról folyó vitában (az uniós polgársághoz kapcsolódó jogok, a jogok alkalmazásának akadályai és az akadályok leküzdésének módjai stb.) az európai év célkitűzéseivel összhangban. Három munkacsoportot hoztak létre 80 nemzeti és uniós szintű civil társadalmi szervezet 100 képviselője részvételével, amelyek az alábbiakkal foglalkoztak: 1. részvételen alapuló polgárság és civil párbeszéd; 2. gazdasági, társadalmi, politikai polgárság: összefüggő egység; és 3. befogadó polgárság az összes uniós lakos számára. Ezen átfogó és alapos munka eredménye a “Rólunk szól, Európáról szól! Úton a demokratikus európai polgárság felé”,[27] az uniós intézmények, nemzeti hatóságok és civil társadalmi szervezetek számára megfogalmazott 98 szakpolitikai ajánlást tartalmazó dokumentum volt. A Polgárok Európai Éve Szövetség szakpolitikai ajánlásai: a szervezett civil társadalom szemszögéből A számos ágazatra és több országra kiterjedő Polgárok Európai Éve Szövetségnek a szakpolitikai ajánlásai megfogalmazása során egyik legfőbb célja annak biztosítása volt, hogy az aktív polgárság az európai politikában sokáig központi téma maradjon. A Polgárok Európai Éve Szövetség ajánlásaiban azt az általános álláspontot képviseli, hogy az uniós polgárságot nem szabad az egyének jogaira alapuló megközelítésre korlátozni, hanem szilárd értékalapú dimenzióval kell felruházni annak érdekében, hogy az európai polgárok úgy érezhessék, hogy egy közös európai projekt részei. Az ajánlások kiegészítik és megerősítik az Európai Bizottság által a „2013. évi jelentés az európai polgárságról” című dokumentumban meghatározott ajánlásokat és konkrétan két egymást kiegészítő területre épülnek, amelyek célja az alábbiak megerősítése: (1) a polgárok jobban magukénak érezzék az európai projektet; és (2) az európai döntéshozatalban való részvétel keretrendszere. 3. Tartós szakpolitika-kidolgozási örökség létrehozása 3.1. Uniós szintű konferenciák az európai év keretében A korábbi európai évekhez hasonlóan a nyitó és záró rendezvényeket az adott évben a soros EU elnökséget betöltő ország szervezte, ebben az esetben Írország és Litvánia. Barroso elnök, Enda Kenny ír miniszterelnök és Eamon Gilmore miniszterelnök-helyettes 2013. január 10-án hivatalosan megnyitotta az európai évet a dublini városházán. A megnyitó után meg is tartották az európai év első civil párbeszédét a városházán, amelyen részt vett Viviane Reding, a Bizottság alelnöke, és Lucinda Creighton, az európai ügyek ír államminisztere. A záró rendezvényt 2013. december 12–13-án Vilniusban, a litván parlamentben (Seimas) tartották. A nyitóceremónián Reding alelnök, Algirdas Butkevičius litván miniszterelnök, Loreta Graužinienė a Seimas szóvivője és Emily O’Reilly európai ombudsman tartott vitaindító beszédet. A rendezvény során hivatalosan átadták a Polgárok Európai Éve Szövetség ajánlásait (lásd fenn) Reding alelnöknek, aki az európai év utolsó, a vilniusi városházán megtartott civil párbeszédén is részt vett. 3.2. A 2013-as európai év legfontosabb dokumentumai Az európai évek általános céljai az alábbiak: (1) az egész EU-ra kiterjedő tudatosságnövelő kampány egy adott témáról; és (2) az adott területen szakpolitikák kidolgozásának elősegítése. Ez alól a 2013-as európai év sem volt kivétel, a szakpolitikák kidolgozása tekintetében az alábbi fő eredményeket érte el: · az európaiak beleszólhatnak ügyeikbe – elemző jelentés az európai polgárságról 2012. május 9. és szeptember 27. között tartott, “Uniós polgárok: az Ön jogai, az Ön jövője” című nyilvános konzultációról[28], amelyben közel 12 000 személy és szervezet vett részt, ezzel a Bizottság által szervezett nyilvános konzultációk közül a legnagyobb volt, · az „Uniós polgárok: az Ön jogai, az Ön jövője” című 2013. évi uniós polgársági jelentés:[29] a Bizottság által 2013. május 8-án elfogadott kulcsfontosságú célkitűzés, amely keretében 12 intézkedést terjesztettek elő, amelyek célja, hogy felszámolják a polgárok uniós jogainak alkalmazása útjában álló akadályokat, ide tartozik a munkavállalók, diákok és gyakornokok előtt álló akadályok megszüntetése az EU-ban, a tagállami bürokrácia csökkentése és a polgárok részvételének ösztönzése az Unió demokratikus életében, · a Bizottság jelentése a civil párbeszédekről – A civil párbeszédek közreműködése az európai közéleti találkozóhely kialakításában:[30] az Európai Unióban 2012 szeptembere és 2014 márciusa között a lakossági fórumok mintájára szervezett viták során megfogalmazott következtetések és tanulságok; és · 2013 decemberében (a litván elnökség alatt) a 2013. évi uniós polgársági jelentést alátámasztó és ajánlásainak végrehajtását kérő tanácsi következtetések[31]. 4. A 2013-as európai év nyomon követése 4.1. A tevékenységek kiterjesztése 2014-re Mivel a 2014-es év az európai választások és intézményi változások éve volt, a Bizottság helyénvalónak tartotta a 2013-as európai évvel kapcsolatos tevékenységek kiterjesztését 2014-re. A demokráciában és az uniós szakpolitikák alakításában való részvétel tekintetében a fellépések többsége továbbra is releváns maradt. A 2014-ben elvégzendő tevékenységekre külön forrásokat nem különítettek el. A Polgárok Európai Éve Szövetség, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és az Európai Bizottság közreműködésével két uniós szintű rendezvényt szerveztek: - Újra sajátunk lehet az európai projekt – 2014. február 20-án tartott kerekasztal-megbeszélés; és - Túl a menetrendeken és nyilatkozatokon: Mit jelent Európa számunka? – civil társadalmi nap 2014. március 18-án. Mindkét rendezvényen – amelyeket az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság brüsszeli épületében tartották – a Polgárok Európai Éve Szövetség szakpolitikai ajánlásai alapján indítottak vitákat, amelyeken részt vettek a Bizottság, az Európai Parlament és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság képviselői. 4.2. Valódi európai közéleti találkozóhelyek létrehozása A civil párbeszédek, amelyeket abból a célból hoztak létre, hogy a polgárok a saját nevükben szólalhassanak fel (nem pedig konkrét érdekcsoportok képviselőin keresztül) és kifejezhessék aggályaikat, félelmeiket, reményeiket és várakozásaikat a legfelsőbb szintű döntéshozóknak, bizonyíthatóan hozzájárultak egy olyan európai közéleti találkozóhely létrehozásához, ahol meg lehet vitatni az európai politikát. Ezek nem csupán kérdezz-felelek rendezvények voltak, és különösen az első rendezvénysorozatot 2014. március 27-én lezáró páneurópai civil párbeszéd során szerzett tapasztalatok alapján látható, hogy ezek a rendezvények rendkívül jó lehetőséget kínálnak az ötletek összegyűjtésére és az olyan viták kiegészítésére, amelyekben jelenleg csak néhány érdekelt szervezet vehet részt, vagy amelyek nagyrészt az intézményeken kívül folynak. Ezzel párhuzamosan a Polgárok Európai Éve Szövetség tagszervezeteinek és hálózatainak uniós és nemzeti szintű részvétele biztosította, hogy a civil társadalom szervezetekbe tömörülő polgárai EU-szerte szintén foglalkozhassanak a polgárok európai évének kérdéseivel és hozzájáruljanak az uniós szakpolitika kidolgozásához a polgárság és a demokrácia terén. A 2013-as európai év és 2014-es folytatása kiváló lehetőséget nyújtott annak vizsgálatára, hogy ezeket az eddig elkülönülő bevonási csatornákat hogyan lehetne összekapcsolni és továbbfejleszteni egy valódi európai közéleti találkozóhely létrehozása érdekében. Az európai választások eredményei rávilágítottak arra, hogy ösztönözni kell a polgárok részvételét az EU integrációs folyamataiban, függetlenül attól, hogy ezt civil társadalomba szerveződve vagy egyénileg tennék-e. A Bizottság a civil szervezetekkel és a nagyközönséggel együtt az európai perspektívák érdekében igyekszik kiaknázni az európai ügyekkel kapcsolatos vitához és eszmecseréhez szükséges közéleti találkozóhelyek kialakítására kínálkozó lehetőségeket. 4.3. Következtetések A Bizottság polgárok európai éve keretében útnak indított tevékenységek relevanciája tekintetében üdvözli a külső értékelők következtetéseit[32], valamint arra vonatkozó megállapításaikat, hogy ezek a tevékenységek teljes mértékben lefedik az európai év célkitűzéseit, nagyobb hiányosságok vagy átfedések nélkül. Megjegyezték továbbá, hogy a téma kiterjedtsége miatt sok érdekelt fél vett részt és számos sokszorozó hatás járult hozzá a polgárok európai éve üzenetének terjesztéséhez. A kommunikációs tevékenységek megfeleltek a célcsoportok igényeinek. A Bizottság elismeri a hatékonysággal és eredményességgel kapcsolatos (összekapcsolódó) következtetéseket, miszerint a határozat késői elfogadása megnehezítette a potenciális partnerek megfelelő időben történő mozgósítását a tevékenységekben való részvételhez, különösen nemzeti szinten, valamint hogy a rendelkezésre bocsátott pénzügyi források nem tették lehetővé, hogy az összes polgárt tájékoztassák uniós jogaikról. Az értékelők azonban úgy vélik, hogy a részvételen alapuló tevékenységek és rendezvények hatékonyabbnak bizonyultak a tömegtájékoztatásnál. Kiemelik továbbá az érdekelt felek jelentős mozgósítását (lásd fent), akik emberi és pénzügyi erőforrásokkal járultak hozzá és/vagy önkéntes alapon vettek részt, és hangsúlyozzák, hogy a tevékenységek különböző kategóriái eltérő hatékonyságot mutattak. A Bizottság egyetért az értékelők által az európai év tevékenységeinek fenntarthatóságával kapcsolatban megfogalmazott következtetésekkel is. Egyrészt az uniós szintű tájékoztatási és kommunikációs kampány hatásai az alacsony költségvetés miatt nem fenntarthatóak, és ezért a kezdeményezés általános fenntarthatósága is csökken. Másrészt viszont a kommunikáció ösztönzött, részvételen alapuló formái, amelyek a polgárok igényeire épültek, várhatóan tartós hatást gyakorolnak az érdekelt felekre, amennyiben a nyomon követéssel kapcsolatos várakozások teljesülnek. Ellenkező esetben az érdekelt felek a jövőben valószínűleg kevésbé lesznek hajlandóak ilyen jellegű tevékenységekben részt venni. Azzal kapcsolatban, hogy az európai év milyen hatást gyakorolt arra, hogy az európai polgárok összességében mennyire vannak tisztában jogaikkal és képesek részt venni az európai integráció folyamatában, az európai év a Bizottság szervezeti kommunikációs stratégiái és az uniós bevonási programok és szakpolitikák révén tett általános erőfeszítéseihez való konkrét hozzájárulásnak tekinthető. A polgárok európai évét olyan uniós szintű kampánynak szánták, amellyel növelhető a tudatosság az uniós polgárok jogaival kapcsolatban, és ösztönözhető a szakpolitikák kidolgozása az uniós polgárság területén, különösen egy valódi európai közéleti találkozóhely létrehozása révén. Ez az utóbbi megfontolás az európai év folyamán egyre fontosabbá vált, különösen amikor az európai választások előtti időszakban kiterjesztették a polgárok európai éve tevékenységeit 2014-re is. A szerény költségvetés korlátozta a kommunikációs kampány hatókörét és hatását, azonban ezt ellensúlyozta az uniós és nemzeti szintű érdekelt felek kreativitása, elkötelezettsége, önkéntes erőfeszítései és motiváltsága. Közéjük tartozik a Polgárok Európai Éve Szövetség és tagjai a szervezett civil társadalomból, amelyek olyan fenntartható hálózatokat hoztak létre, amelyek tartós hatást érhetnek el és ösztönözhetik egy valódi európai közéleti találkozóhely létrehozását. Ezek az erőfeszítések és tevékenységek együttesen hozzájárultak ahhoz, hogy a polgárok európai éve a polgárok számára, a polgárok révén és a polgárokkal együtt valósuljon meg, függetlenül a szervezettség mértékétől (a Polgárok Európai Éve Szövetsége vagy a civil párbeszédek keretében). A polgárok európai évének külső értékelése: az elkövetkező európai évek kihívásai ü A nagyközönség megszólításához, a 28 tagállam egyforma mértékű bevonásához a tájékoztatási kampánynak legalább több millió eurós „költségvetési belépőre” lenne szüksége, pl. már csak a médiában megjelenő hirdetések finanszírozásához is. Emellett ötletes és eredeti üzeneteket kellene közvetítenie, hogy felhívja magára az emberek figyelmét és hatást gyakoroljon rájuk. ü Korlátozott források esetén elsődleges cél a rendezvényeket támogató kommunikációs kampányt indítani. Ilyen esetekben a rendezvények alkotják a tájékoztatás fő pilléreit, a kampány pedig olyan eszköz, amely elsődleges célja az érdekeltek bevonása és a média figyelmének felkeltése, ezáltal biztosítva az üzenet szélesebb körű terjesztését, továbbá ü A hagyományos kampány és a rendezvényekre épülő kommunikáció együttes végrehajtása korlátozott költségvetéssel eredménytelen lenne. A kommunikációs stratégiáról a tervezés korai szakaszaiban kell dönteni. Melléklet: A polgárok európai évének (2013) áttekintése [1] Az Európai Parlament és a Tanács 2012. november 21-i 1093/2012/EU határozata a polgárok európai évéről (2013) (HL L 325, 2012.11.23., 1. o.) [2] A polgárok európai évének (2013) értékelése, PPMI, Euréval and Occurence, 2014. június. [3] Az uniós polgárok jogainak érvényesítése előtt álló akadályok lebontása, Európai Bizottság, COM(2010) 603 végleges, 2010. október 27. [4] Az Európai Parlament 2010. december 15-i állásfoglalása „Az alapvető jogok helyzete az Európai Unióban (2009) – A Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követő hatékony végrehajtás” (2009/2161(INI)), HL C 169., 2012.6.15., 49 .o. [5] 2. cikk – a fent említett határozat célkitűzései. [6] A három intézmény által 2008. október 22-én aláírt politikai nyilatkozat – HL C 13., 2009.1.20. [7] C(2012) 8607, 2012. november 29. [8] A Bizottság 2013. március 5-i C (2013) 1409 végleges határozata. [9] Szlovákia és az Egyesült Királyság. [10] Egy külső vállalkozás, a berlini székhelyű Media Consulta támogatta a Bizottságot az európai év átfogó kommunikációs stratégiájában, valamint egyes nemzeti kommunikációs kampányok, civil szervezetek tevékenységeinek és nagyszabású események koordinációjában és nyomon követésében. [11] A Polgárok Európai Éve Szövetsége tagjairól szóló uniós és nemzeti szintű lista az alábbi címen elérhető: http://ey2013-alliance.eu/. [12] http://cor.europa.eu/hu/events/forums/Pages/citizens-agenda-local.aspx. [13] http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-youreurope2013. [14] http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-civil-society-day-2013. [15] A korábbi európai évek költségvetéséhez képest: 2007: esélyegyenlőség mindenki számára (22,5 millió EUR) – 2008: kultúrák közötti párbeszéd (10 millió EUR) – 2010: a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem (17,25 millió EUR) – 2011: önkéntesség (10,75 millió EUR) és 2012: tevékeny időskor és a nemzedékek közötti szolidaritás (5 millió EUR). [16] Palma de Mallorca (ES), március 26–28.; Vólosz (EL), április 18–20.; Párizs (FR), május 9–10.; Brüsszel (BE), június 28–30.; Spa (BE), július 17–21.; Burgasz (BG), július 25–28.; Sventoji (LT), augusztus 8–11.; Marseille (FR), szeptember 27–29.; Kassa (SK), október 3–5.; Liège (BE), október 17–19.; Burgos (ES), november 20–21.; Nicosia (CY), november 22–23.; Valletta (MT), december 6–7.; és 2014-ben Riga (LV) február 28 – március 2.; Prága (CZ) április 29-30.; és Lisszabon (PT) május 9–11. [17] Az európai szakpolitikákkal, valamint a fiatalok számára biztosított lehetőségekkel és a velük dolgozó személyekkel kapcsolatos információk fő forrása: http://www.eurodesk.org. [18] http://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/en/h2020-section/public-engagement-responsible-research-and-innovation. [19] “Views, Opinions and Ideas of Citizens in Europe on Science” (Az európai polgárok nézetei, véleménye és ötletei a tudománnyal kapcsolatban): www.voicesforinnovation.eu. [20] Ennek eredményeképpen pályázati felhívásokat tettek közzé tudományos projektek benyújtására a Horizont 2020 keretprogram „Hulladék: a nyersanyagok újrafeldolgozásának, újrafelhasználásának és visszanyerésének eszköze” kiemelt területén, amelyek a 2014–2015-ös időszakban várhatóan kapnak a körülbelül 116 millió EUR-s uniós finanszírozásból. [21] A melléklet (A polgárok európai évének áttekintése) tartalmaz néhány számszerű adatot a kampánnyal és a tevékenységekkel kapcsolatban. [22] Olyan meghívott uniós szakértő szónokok, akik tudnak prezentációt készíteni, műhelytalálkozókat és vitákat vezetni (iskolák, nem kormányzati szervezetek, vállalkozások stb.). [23] http://ec.europa.eu/news/eu_explained/110117_hu.htm. [24] A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A civil párbeszédek közreműködése az európai közéleti találkozóhely kialakításában (COM(2014) 173 végleges, 2014.3.24.). [25] Ausztriában, Észtországban, Görögországban, Írországban és Svédországban nem volt a Polgárok Európai Éve Szövetségnek nemzeti szövetsége/kezdeményezése. [26] http://ey2013-alliance.eu/events/youth-camp-we-are-citizens-of-europe-koprivshtitsa-bulgaria/. [27] http://ey2013-alliance.eu/itsabouteuropeitsaboutus/. [28] http://ec.europa.eu/justice/citizen/files/report_eucitizenship_consultation_en.pdf. [29] A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – 2013. évi uniós polgársági jelentés – „Uniós polgárok: az Ön jogai, az Ön jövője” (COM(2013) 269 végleges, 2013.5.8.). http://ec.europa.eu/justice/citizen/files/2013eucitizenshipreport_hu.pdf. [30] A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A civil párbeszédek közreműködése az európai közéleti találkozóhely kialakításában (COM(2014) 173 final, 2014.3.24.). http://ec.europa.eu/debate-future-europe/citizens-dialogues/belgium/brussels3/dialogue_en.pdf. [31] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/jha/139959.pdf. [32] A részletes következtetések és ajánlások az alábbi címen olvashatók: http://europa.eu/citizens-2013/sites/default/files/content/document/EYC2013 %20evaluation%20final%20report%202014_07_25.pdf. A „polgárok európai éve (2013)” tevékenységeinek áttekintése · Tényleges költségvetési előirányzat: 3 842 849,92 EUR · Uniós tájékoztatási és kommunikációs kampány o Az európai év 59 nagykövete 22 tagállamból o Az európai év 56 „arca” 21 tagállamból o Az európai év 39 szóvivője 14 tagállamból o Több mint 230 partnerség 27 tagállamban o Az európai év 149 webes reklámjának elhelyezése az összes tagállamban o Az európai év 686 000 promóciós anyagának terjesztése 33 bizottsági képviselet segítségével o A polgárok európai éve weboldala (2013.01.01. és 2013.12.31. között): § 338 590 látogatás § 259 377 egyedi látogató § 867 807 megtekintés o Az európai évről készült videós hírösszefoglalót a YouTube-on 350 alkalommal nézték meg reklámok nélkül o Az európai évről szóló megosztással terjedő videót 973 368 alkalommal nézték meg o Az európai évről szóló rádiós reklám 3100 alkalommal történő lejátszása társadalmi célú hirdetésként o 11 kérdőívre 5976-an válaszoltak az európai év Facebook-alkalmazása segítségével o 80 568 Facebook-felhasználó látogatta meg az európai év fotóversenyének oldalát, a versenyre 894-en neveztek be · Részvételen alapuló rendezvények o Az összes tagállamban 51 civil párbeszéd – kb. 17 000 személy vett részt és 105 000-en követték nyomon a közösségi médián o A Bizottság képviseletei 363 figyelemfelkeltő rendezvényt szerveztek, hogy támogassák a civil párbeszédek előkészítését és nyomon követését o A Polgárok Európai Éve Szövetség 91 rendezvénye – kb. 24 000 résztvevő o 13 „Mozgásban az ifjúság” rendezvény – kb. 98 000 résztvevő o 612 regisztrált rendezvény az európai év weboldalán – kb. 122 000 résztvevő o A 2013-as Európai Ifjúsági Hét keretében több mint 800 rendezvényt szerveztek nemzeti szinten, kisebbtől a nagyobb léptékű eseményekig (több mint 1000 résztvevő)