[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 2009.9.23.

COM(2009) 500 végleges

2009/0141 (AVC)

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Központi Banknak az Európai Rendszerkockázati Testület működését érintő külön feladatokkal történő megbízásáról

{COM(2009) 499 végleges}{COM(2009) 501 végleges}{COM(2009) 502 végleges}{COM(2009) 503 végleges}{SEC(2009) 1234}{SEC(2009) 1235}

2009/0141 (AVC)

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Központi Banknak az Európai Rendszerkockázati Testület működését érintő külön feladatokkal történő megbízásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 105. cikke (6) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[1],

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére[2],

tekintettel az Európai Parlament hozzájárulására[3],

mivel:

(1) A pénzügyi válság komoly hiányosságokra mutatott rá a pénzügyi felügyelet területén, amely képtelen volt megakadályozni a pénzügyi ágazatban a túlzott mértékű kockázatvállalást, és kiemelte különösen a meglévő makroprudenciális felügyelet gyenge pontjait.

(2) 2008 novemberében a Bizottság azzal bízta meg a Jacques de Larosière vezette magas szintű csoportot (a „de Larosière-csoport”), hogy készítsen ajánlásokat arról, hogy miként kellene megszilárdítani az európai felügyeleti szabályokat, biztosítva ezáltal a polgárok magasabb szintű védelmét és a pénzügyi rendszerbe vetett bizalom helyreállítását.

(3) A 2009. február 25-én benyújtott zárójelentésében a de Larosière-csoport többek között a pénzügyi rendszer egészének kockázatait felügyelő, közösségi szintű szerv létrehozását javasolta.

(4) 2009. március 4-i, „Impulzusok az európai gazdaság élénkítéséhez” című közleményében[4] a Bizottság örömmel fogadta és széleskörűen támogatta a de Larosière-csoport ajánlásait. Az Európai Tanács 2009. március 19–20-i ülésén a résztvevők egyetértettek abban, hogy szükség van az Európai Unióban működő pénzügyi intézmények szabályozásának és felügyeletének javítására, és hogy a de Larosière-csoport jelentését veszik alapul az intézkedések kidolgozásához.

(5) A Bizottság a 2009. május 27-i „Európai pénzügyi felügyelet” című közleményében[5] az uniós szintű pénzügyi stabilitás fenntartására irányuló jelenlegi szabályokhoz egy sor reformot fogalmazott meg, így például a makroprudenciális felügyeletért felelős Európai Rendszerkockázati Testület (ESRB) létrehozását. A 2009. június 9-i Tanács és június 18–19-i ülésén az Európai Tanács adta támogatását a Bizottság elképzeléséhez és üdvözölte a Bizottságnak a jogszabálytervezetek elkészítésére irányuló szándékát, amelyekkel az új keret teljeskörűen létrejöhet.

(6) A(z) …/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel[6] létrejön a pénzügyi rendszer közösségi makroprudenciális felügyelete és az Európai Rendszerkockázati Testület (ESRB).

(7) Az Európai Központi Bank makroprudenciális tapasztalata révén jelentős mértékben hozzájárulhat az EU pénzügyi szektorának hatékony makroprudenciális felügyeletéhez.

(8) A Tanács 2009. június 9-én úgy határozott, hogy az EKB elemzési, statisztikai, igazgatási és logisztikai támogatást nyújt az ESRB-nek. Alkalmazni kell ezért a Szerződésben biztosított lehetőséget, amelynek értelmében a prudenciális felügyelettel kapcsolatos külön feladatok bízhatók az EKB-ra, azaz az EKB-ra kell ruházni az ESRB számára titkárság biztosításának feladatát,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk Tagság

Az Európai Központi Bank elnöke és alelnöke a(z) XXXX rendelettel létrehozott Európai Rendszerkockázati Testület (a továbbiakban: ESRB) igazgatótanácsának tagjai.

2. cikkAz ESRB támogatása

Az ESRB számára az Európai Központi Bank biztosítja a titkárságot és a kapcsolódó elemzési, statisztikai, logisztikai és igazgatási támogatást. A titkárság feladata a(z) XXXX rendelet 4. cikkének (4) bekezdésében meghatározottak szerint többek között különösen a következő:

1. az ESRB üléseinek előkészítése;

2. e határozat 5. cikkével összhangban az ESRB nevében és feladatainak teljesülése érdekében információk, többek között statisztikai információk gyűjtése és feldolgozása;

3. az ESRB feladatainak ellátásához szükséges elemzések készítése;

4. az ESRB igazgatási szintű támogatása a más érintett szervekkel makroprudenciális ügyekben folytatott nemzetközi együttműködésben;

5. a szakmai tanácsadó bizottság munkájának támogatása.

3. cikkA titkárság megszervezése

1. Az EKB titkársági feladatának ellátásához elegendő humán és pénzügyi erőforrásról gondoskodik.

2. A titkárság vezetőjét az ESRB igazgatótanácsával konzultálva az EKB nevezi ki.

4. cikkIrányítás

1. A titkárság vezetőjét az ESRB nevében az igazgatótanács elnöke utasítja.

2. A titkárság vezetője vagy képviselője részt vesz az ESRB igazgatótanácsának és irányítóbizottságának ülésein.

5. cikkInformációgyűjtés az ESRB nevében

1. Az ESRB meghatározza, hogy az ESRB feladatainak teljesítése céljából mely információk szükségesek. Erre való tekintettel a titkárság rendszeres, valamint eseti alapon gyűjti ezt az információt, a 6. cikk titoktartási rendelkezéseire figyelemmel.

2. A titkárság az ESRB feladatainak teljesítése szempontjából lényeges, a pénzügyi intézményekre vagy piacokra vonatkozó információkat kérhet egyéni, összefoglaló vagy összegzett formában az európai felügyeleti hatóságoktól, és a(z) .../2009/EK rendelet 15. cikkében meghatározott esetekben a nemzeti felügyeleti hatóságoktól, a nemzeti központi bankoktól vagy a tagállamok más hatóságaitól.

3. Az ESRB nevében történő információgyűjtés közösségi, euroövezeti és nemzeti aggregált és egyéni adatokra terjedhet ki, az utóbbi esetben indokolt kérelem mellett. Mielőtt adatok iránti kérelmet nyújt be, a titkárság először figyelembe veszi az európai statisztikai rendszer és a központi bankok európai rendszere által előállított, terjesztett és fejlesztett, létező statisztikákat, majd konzultál az illetékes európai felügyeleti hatósággal a kérés arányosságának biztosítása érdekében.

4. A titkárság az európai felügyeleti hatóságok rendelkezésére bocsátja a rendszerkockázatra vonatkozó, feladataik elvégzéséhez szükséges információkat.

6. cikkAz adatok és dokumentumok bizalmas kezelése

1. A büntetőjog alkalmazásának sérelme nélkül, a titkárság nem hozhat semmilyen, szakmai kötelessége teljesítése közben kapott bizalmas információt az ESRB-n kívüli semmilyen személy vagy hatóság tudomására, az olyan összefoglaló és összevont formában történt közlés kivételével, amelyből az egyes pénzügyi intézmények nem azonosíthatók.

2. A titkárság biztosítja az ESRB-hez és az ESRB irányítóbizottságához benyújtott dokumentumok, valamint e testületek eljárásainak bizalmas kezelését.

3. Az EKB biztosítja az e határozat szerinti feladatainak teljesítése során kapott adatok bizalmas kezelését. Az EKB az ESRB nevében gyűjtött adatok védelmének biztosító belső mechanizmusokat hoz létre és belső szabályokat fogad el. Az EKB személyzete betartja a hivatali titoktartással kapcsolatban alkalmazandó szabályokat.

4. Az EKB által e határozat alkalmazásában megszerzett információt csak a 2. cikkben említett célokra lehet felhasználni.

7. cikkFelülvizsgálatra vonatkozó rendelkezés

A Tanács a 8. cikkben meghatározott időponttól számított három év elteltével, a Bizottság jelentése alapján megvizsgálja ezt a határozatot és az EKB-tól kapott véleményt követően eldönti, hogy szükség van-e a határozat módosítására.

8. cikkAlkalmazás

Ezt a határozatot év/hónap/nap-tól kell alkalmazni. [a rendelettel egyező időpont].

9. cikkCímzett

Ennek a határozatnak az Európai Központi Bank a címzettje.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

[1] HL C […], […], […]. o.

[2] HL C […], […], […]. o.

[3] HL C […], […], […]. o.

[4] COM(2009) 114.

[5] COM(2009) 252.

[6] HL L [...]., [...], [...]. o.