[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 19.8.2005

COM(2005) 377 végleges

2005/0157 (COD)

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az európai szabványosítás finanszírozásáról {SEC(2005) 1050}

( a Bizottság előterjesztése)

INDOKLÁS

Háttér

Az 1980-as évek közepe óta az európai szabványosítás lehetővé tette egyrészt az ipari termékek szabad mozgását az Európai Közösségen belül, másrészt pedig a fogyasztók és munkavállalók magas szintű védelmét, különösen a belső piaci jog területén. Ezért a Bizottság állandó pénzügyi támogatást biztosított az európai szabványosítás fejlődéséhez, ami nélkül e politika nem tudott volna olyan gyorsan és akkora sikerrel fejlődni mintegy húsz ipari ágazatban. A három európai szabványügyi szervezet (a továbbiakban ESO– CEN, Cenelec, ETSI[1]) jegyzéke ma több mint 15 000 európai szabványt és egyéb előírást tartalmaz, amelyekből több mint 2 500 a közösségi jogszabályokat elősegítendő született meg, és amelyek hivatkozásai az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában kerültek közzétételre.

E szabványosítási tevékenységgel a Közösség elkerülheti a részletes szabályozást, sőt magát a szabályozást. Ezért a szabványosítás hozzájárul a jogszabályok jelenlegi javítási erőfeszítéseihez a növekedési és a foglalkoztatáspolitika területén.

Jelenleg az európai szabványosítás pénzügyi támogatásának alapját több jogi aktus jelenti, amelyek többségében nem tartalmaznak eléggé specifikus finanszírozási feltételeket. E jogi aktusok a Bizottság számára kellő alapot biztosítnak arra, hogy felkérjék az európai szabványügyi szervezeteket (CEN, CENELEC, ETSI) az európai szabványok kidolgozására a politikák támogatásaképpen.

Elsősorban a következőkről van szó:

- a 98/34/EK[2] irányelv, amely lehetővé teszi a Bizottság számára a szabványügyi kérelmeknek az európai szabványügyi szervezetekhez való intézését;

- műszaki harmonizációs jogszabályegyüttes a belső piac megteremtése érdekében, beleértve az „új megközelítésű” irányelveket is;

- az információtechnológia és a távközlés terén történő szabványosításról szóló, 1986. december 22-i 87/95/EGK tanácsi határozat[3].

Általános módon az európai szabványosítás pénzügyi támogatása az egyfelől a Bizottság és az EFTA, másfelől pedig az európai szabványügyi szervezetek között létrejött partnerségi kapcsolatok keretébe illeszkedik, ahogy azt e különböző jogalanyok között aláírt, 2003. március 28-i Együttműködési Általános Iránymutatás részletezi[4].

Az Európai Parlament az 1999. május 28-i állásfoglalásában[5] támogatta az „új megközelítés” keretében az európai szabványosítás hatékonyságával és legitimitásával kapcsolatos bizottsági jelentést.

A Tanács az európai szabványosítás szerepéről szóló, 1999. októberi állásfoglalásában[6] és 2002. márciusi végkövetkeztetéseiben[7] megerősítette azon szándékát, hogy továbbra is közösségi finanszírozást biztosítson az európai szabványosításnak a költségvetési hatóság által megszabott határok között, így kiegészítve az ipar és az EFTA hozzájárulásait. Jelenleg az európai szabványosítási tevékenységek finanszírozása a következőket tartja szem előtt:

- éves működési szerződések az ESO-kkal a központi titkárságaik működési egységének, hatékonyságának, minőségének és láthatóságának javítása érdekében;

- az európai szabványosítás minőségjavítása az egységes szabványok terveinek külső szakértők által történő értékelése és végső változatuk fordítási szükséglete által;

- európai szabványok kidolgozása vagy más kidolgozott szabványosítási termékek a közösségi politikák és jogszabályok támogatásaképpen;

- az európai szabványosítási rendszer és az európai szabványok promóciója és láthatóvá tétele.

Egyéb tevékenységek – így harmadik országokkal a műszaki segítségnyújtás vagy együttműködés területén – is támogathatóak.

Az új költségvetési rendelet[8] előírja, hogy a költségvetési előirányzatok végrehajtása bármilyen közösségi lépéshez egy alap-jogiaktus előzetes elfogadását feltételezi; ez az aktus az EK szerződés alkalmazási területén másodlagos jogi aktus, amely jogi alapot biztosít a közösségi lépéshez és a költségvetésben előirányzott megfelelő kiadások végrehajtásához. A létező másodlagos jogi aktusok az európai szabványosítás kapcsán nem felelnek meg tökéletesen a költségvetési rendelet követelményeinek.

Ebből következően a Bizottság úgy ítéli, hogy szükséges egy olyan jogi aktus elfogadása, amely világosabb, teljesebb és részletesebb alapot és jogi keretet jelent az európai szabványosítás finanszírozásához, és amely biztosítja egy ilyen, értékelésen átesett kezdeményezés állandóságát, jogosságát (l. a javaslat mellékletét).

Javaslat határozatra

Az Európai Közösség – politikái és a közösségi jogszabályok elősegítése végett – rendkívül széles körben használja az európai szabványokat vagy egyéb, a 98/34/EK irányelv 1. mellékletében elismert európai szabványügyi szervezetek (vagyis a CEN, a Cenelec és az ETSI), illetve más műszaki szervezetek által kidolgozott szabványosítási termékeket, különösen az előkészítő munkák szüksége folytán.

A szabványosítási munkákkal az európai szabványügyi szervezeteket bízták meg azon szabványosítási kérelmek alapján, amelyeket a 98/34/EK irányelv bizottságával való megbeszélés után ezen irányelvben előírt rendelkezéseknek és a 87/95/EGK határozatnak megfelelően összeállítottak az információs és kommunikációs technológiák (IKT) területén.

E javaslat alapja az EK-Szerződés 95. és 157. cikke.

Az európai szabványosítás elősegíti egyrészt a jogszabályok közelítését a belső piac megteremtése, működése és megerősítése érdekében (műszaki harmonizáció), másrészt pedig a vállalkozások versenyképességének javítását.

A műszaki harmonizációs intézkedések olyan tárgyegyütteseket érinthetnek, mint az egészségügy, a biztonság, a környezet- és fogyasztóvédelem vagy éppen az interoperabilitás. Az európai szabványosítás – a belső piac szempontján túl – a közösségi politikák széles körét támogathatja az európai vállalkozások versenyképességének növelése érdekében, különösen a közös kereskedelmi politika, a közlekedés, a környezetvédelem, az IKT, az útiokmányok biztonsága, a szolgáltatások, az újítás, a kutatás és a technológiai fejlesztés területén.

Így e javaslat különleges jogi aktust jelentene, amely világos, teljes és részletes keretet hozna létre, lehetővé téve ezáltal, hogy a Közösség minden, a közösségi politikák megvalósításához szükséges szabványosítási tevékenységet támogathasson.

A Bizottság által összeállított éves pénzügyi határozatok meghatározzák különösen a szükségleteket, az elérendő célokat, valamint a tevékenységek típusai szerinti előirányzatok és adott esetben a társfinanszírozás mértékét. E tevékenységek rendszeres közbenső és utólagos értékelések tárgyát képezik a kapcsolódó költségvetési rendelet intézkedéseinek megfelelően.

Az 1. cikk meghatározza e határozat tárgyát, nevezetesen az Európai Közösség hozzájárulását a közösségi politikákat és jogszabályokat elősegítő európai szabványosítás finanszírozásához. A közösségi jogszabályok támogatása a termékek és szolgáltatások belső piacát célozza meg, beleértve az egészségügy, a biztonság, a fogyasztó- és munkavállaló-védelem, az interoperabilitás és a kereskedelmi ügyletek szempontját. Az európai szabványosítás ezen kívül hozzáadott értéket jelenthet és megerősítheti az európai ipar versenyképességét, különösen a közlekedés, az új technológiák, az IKT-k, a hadi- és űripar területén.

A 2. cikk meghatározza, hogy a 98/34/EK irányelv 1. mellékletében elismert ESO-k, vagyis a CEN, Cenelec és az ETSI az európai szabványosítás finanszírozásának fő kedvezményezettjei. Az olyan, szabványosítást előkészítő vagy kiegészítő munkák esetében, mint amilyenek a szabványosítás előkészítését vagy körülményeit kutató munkák, összehasonlító tanulmányok, elemzések, értékelések, hitelesítések, más jogalanyok szintén jogosultak a közösségi finanszírozásra.

A 3. cikk pontosítja a különböző, közösségi finanszírozásra jogosult szabványosítási tevékenységtípusokat, vagyis az európai szabványok gyártását és felülvizsgálását az ESO-k által; a támogatható szabványosítási tevékenységek ezen kívül jelenthetik az olyan szabványosítási termékek összeállítását, mint az előszabványok, műszaki előírások, műszaki jelentések, útmutatók vagy egyéb, workshopokon elfogadott előírások, illetve a szolgáltatásnyújtás a szabványosítás keretében. A közösségi finanszírozás ezen kívül fedezheti az ESO-k központi titkárságainak tevékenységeit, az európai szabványok minőségi ellenőrzését, a szabványok fordításait, csakúgy mint az európai szabványosítási rendszer promócióját. A harmadik országokkal való szabványügyi együttműködési vagy műszaki segítségnyújtási, a piacra való bejutás reklámozását célzó tervek szintén jogosultak közösségi finanszírozásra.

A 4. cikk előírja, hogy a finanszírozott tevékenységek előirányzatait e határozat alapján a költségvetési hatóság évente engedélyezi.

Az 5. cikk meghatározza a finanszírozás módját. Az ESO-k tevékenységeinek finanszírozása ajánlattételi felhívások nélküli támogatások formájában történik a költségvetési rendelet 110. cikke (1) bekezdése második albekezdésének megfelelően a költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet[9] 168. cikke (1) bekezdése d) pontjával összefüggésben. Ezt az indokolja, hogy a 98/34/EK irányelv által elismert olyan szervezetekről van szó, amelyek tevékenységei általános európai érdeket képviselnek, és európai szinten nincsenek versenyben más szervezetekkel. Ugyanakkor az egyéb jogalanyok által végzett, szabványosítást előkészítő és kiegészítő tevékenységek finanszírozása ajánlattételi felhívásokon keresztüli támogatások vagy közbeszerzési szerződések eszközével engedélyezhető. A központi titkárságok tevékenységeinek finanszírozása esetében a intézkedési támogatások és a működési támogatások szintén lehetségesek. A költségvetési rendelet 113. cikkének (2) bekezdésében említett működési támogatások esetében a degresszivitás nem alkalmazható. Figyelembe véve a szabványosításhoz szakértelmüket nyújtó érdekelt felek hozzájárulásait, a szinte rendszeres természetbeni hozzájárulás igénybevételét engedélyezni kell. A pénzügyi irányítás egyszerűsítése érdekében a szabványok vagy egyéb szabványosítási termékek finanszírozási egységárainak vagy átalánydíjainak táblázatba foglalása szükségszerűnek mutatkozhat.

A finanszírozott tevékenyésgek egészséges és fenntartható kezelése érdekében az együttműködés közös célkitűzéseit, valamint a támogatások engedélyezésével kapcsolatos igazgatási és pénzügyi feltételeket az ESO-k és a Bizottság között létrejött keretegyezményekben meg kell határozni. A 6. cikk meghatározza az irányítás, a megvalósítás és a Bizottság általi felügyelet módját. Az egészséges és hatékony irányítás biztosítására a Bizottság az ehhez szükséges eszközökhöz, így auditokhoz, értékelésekhez, tanulmányokhoz, megbeszélésekhez, információs és publikációs tevékenységekhez folyamodhat. Ezen kívül rendszeresen el kell végezni a finanszírozott intézkedések hatékonysági és hatásértékeléseit.

A 7. cikk előírja e határozat végrehajtása kapcsán a Közösség pénzügyi érdekeinek megfelelő védelmet biztosító eszközöket.

2005/0157 (COD)

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az európai szabványosítás finanszírozásáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 95. cikkére, valamint 157. cikkének (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[10],

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[11],

a Szerződés 251. cikkében[12] említett eljárásnak megfelelően,

mivel:

(1) Az európai szabványosítás önkéntes tevékenység, amely a szabványokat és egyéb szabványosítási termékeket a szükségükre válaszként létrehozni szándékozó érdekelt felek által és számára valósul meg. E szabványosítási termékeket a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[13] 1. mellékletében szereplő szervezetek, vagyis az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN), az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottság (Cenelec) és az Európai Távközlési Szabványügyi Intézet (ETSI) (a továbbiakban európai szabványügyi szervezetek) állítják össze.

(2) A 98/34/EK irányelv előírja, hogy a Bizottság az említett irányelv által létrejött bizottság szakvéleményét követően szabványosítási kérelmekkel fordulhat az európai szabványügyi szervezetekhez. Általános együttműködési iránymutatások[14] határozzák meg a partnerségi kapcsolatokat egyrészt e szervezetek, másrészt pedig a Közösség és az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) között, amely szintén részt vesz az európai szabványosítás támogatásában.

(3) A Közösség számára szükséges az európai szabványosítás finanszírozásában való részvétel, figyelembe véve a szabványosítás fontos szerepét a Közösség jogszabályainak és politikáinak elősegítésében. Egyrészt az európai szabványosítás hozzájárul a belső piac működéséhez és megerősödéséhez, ami különösen köszönhető az „új megközelítésű” irányelveknek az egészségügyi, a biztonsági, a környezet- és fogyasztóvédelmi ágazatban, valamint biztosítja az interoperabilitást olyan területeken, mint például a közlekedés. Másrészt az európai szabványosítás különösen a termékek és szolgáltatások szabad mozgásával, a hálózatok, a kommunikációs eszközök interoperabilitásával, a technológiai fejlesztéssel és bizonyos tevékenységek, így az informatika újításaival lehetővé teszi a vállalkozások versenyképességének növelését. Ezért e határozatba bele kell foglalni az európai szabványosítási tevékenységek finanszírozását az informatika és a távközlés területén, amelynek tekintetében különösen az információtechnológia és a távközlés terén történő szabványosításról szóló, 1986. december 22-i 87/95/EGK tanácsi határozat[15] irányadó.

(4) Szükséges a világos, teljes és részletes jogi alap biztosítása a Közösség általi, annak politikái és jogszabályai végrehajtásához szükséges európai szabványosítási tevékenységek finanszírozásához.

(5) A közösségi finanszírozásnak szabványok vagy egyéb szabványosítási termékek létrehozását, különösen a különböző közösségi nyelvekre való lefordításukkal foglalkozó vállalkozások általi felhasználásuk megkönnyítését, az európai szabványosítási rendszer egységességének megerősítését, végül pedig e rendszer együttes promóciójának biztosítását kell megcéloznia.

(6) Az európai szabványosítási tevékenységek előirányzatait a költségvetési hatóság évente meghatározza a lehetséges pénzügyi terv keretében, és az előirányzatoknak éves bizottsági határozat tárgyát kell képezniük, amely meghatározza az összegeket és adott esetben a tevékenységenkénti társfinanszírozás legkisebb arányát.

(7) Figyelembe véve az európai szabványosítás széleskörű hatását a közösségi politikák és jogszabályok, illetve a különböző szabványosítási tevékenységek típusainak támogatására, különféle finanszírozási módokat kell előírni. Az európai szabványügyi szervezetek esetében elsősorban ajánlatkérés nélküli támogatásokról van szó az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet[16], a továbbiakban: „költségvetési rendelet” 110. cikke (1) bekezdése második albekezdésének, illetve az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 2342/2002/EK, Euratom rendelet[17] 168. cikke (1) bekezdése d) pontjának megfelelően.

(8) Mindemellett, amennyiben az európai szabványügyi szervezetek folyamatos támogatással segítik a közösségi tevékenységeket, hatékony és jó teljesítményű központi titkárságokkal kell rendelkezniük. A Bizottságnak éppen ezért a működési támogatások esetében engedélyeznie kell ezen európai közérdeket szolgáló szervezeteknek a költségvetési rendelet 113. cikkének (2) bekezdésében említett degresszivitás elve nélküli támogatását. Az európai szabványügyi szervezetek hatékony működésének előfeltétele ezen kívül, hogy e szervezetek nemzeti tagjai eleget tegyenek pénzügyi hozzájárulási kötelezettségeiknek az európai szabványosítási rendszer tekintetében.

(9) A szabványosítási tevékenységek finanszírozásának fedeznie kell ezen kívül a szabványok vagy más szabványosítási termékek létrehozásához kapcsolódó előkészítő és kiegészítő tevékenységeket. Itt különösképpen a kutatómunkákról, a jogszabályokat előkészítő dokumentumok kidolgozásáról, a laboratóriumok közötti kísérletek vezetéséről, a hitelesítésről és a szabványok értékeléséről van szó. Ezen kívül a szabványosítás európai és nemzetközi szintű promóciójának magában kell foglalnia a harmadik országokkal folytatott együttműködési és műszaki segítségnyújtási programok megteremtését. A piacra való bejutás javítása és a vállalkozások versenyképességének megerősítése érdekében éppen ezért elő kell írni más jogalanyok esetén az ajánlatkérésen vagy adott esetben szerződések odaítélésén alapuló támogatási lehetőséget.

(10) Partnerségi szerződések kerülnek rendszeresen aláírásra a Bizottság és az európai szabványügyi szervezetek között az igazgatási és szabványosítási tevékenységek finanszírozásával kapcsolatos szabályok meghatározása érdekében a költségvetési rendelet rendelkezéseinek megfelelően.

(11) Figyelembe véve a szabványosítási tevékenységeket és különösen a különböző érdekelt felek – nevezetesen a vállalkozások – szakértők rendelkezésre bocsátásával történő jelentős részvételét a szabványosítási eljárásban, lehetővé kell tenni a közösségi támogatás tárgyát képező európai szabványok vagy más szabványosítási termékek gyártási tevékenysége társfinanszírozásának szinte rendszeres jellegű természetbeni hozzájárulását.

(12) E határozat hatékony megvalósítása érdekében fenn kell tartani a szükséges – különösen az auditok és a pénzügyi irányítás területén végzett – szakértői vizsgálatok, valamint az elvégzést elősegítő igazgatási eszközök igénybevételének lehetőségét, és rendszeresen értékelni kell a közösségi finanszírozás hasznosságáról és hatásairól való meggyőződés érdekében az annak tárgyát képező tevékenységek helytállóságát.

(13) Éppúgy szükséges megtenni a megfelelő és lényeges intézkedéseket a csalások és szabálytalanságok elkerülése, illetve az elveszett, tévesen kifizetett vagy rosszul felhasznált pénzeszközök visszaszerzése érdekében az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom[18], az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK[19], valamint az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK rendeletnek[20] megfelelően.

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Tárgy

E határozat megállapítja az európai szabványosítás finanszírozásához való közösségi hozzájárulást érintő szabályokat a közösségi politikák, illetve jogszabályok végrehajtása érdekében.

2. cikk

A közösségi finanszírozásra jogosult jogalanyok

Közösségi finanszírozás engedélyezhető a 98/34/EK irányelv 1. mellékletében felsorolt európai szabványügyi szervezetek – a továbbiakban: „európai szabványügyi szervezetek” – számára az e határozat 3. cikkében felsorolt tevékenységek megvalósításához.

Ugyanakkor közösségi finanszírozás szintén engedélyezhető más jogalanyoknak a 3. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett, az európai szabványosítást előkészítő vagy kiegészítő munkák, illetve a 3. cikk (2) bekezdésében említett programok megvalósításához.

3. cikk

Közösségi finanszírozásra jogosult szabványosítási tevékenységek

(1) A Közösség a következő európai szabványosítási tevékenységeket finanszírozhatja:

a) a Közösség politikáinak és jogszabályainak megvalósításához szükséges, vagy annak megfelelő európai szabványok vagy bármely más szabványosítási termékek előállítása és felülvizsgálata;

b) az európai szabványosítást előkészítő vagy kiegészítő munkák, így tanulmányok, programok, értékelések, összehasonlító elemzések, kutatómunkák, laboratóriumi munkák, laboratóriumok közötti kísérletek és megfelelési értékelő munkák megvalósítása;

c) az európai szabványügyi szervezetek központi titkárságainak tevékenységei;

d) az európai szabványok vagy bármely más szabványosítási termék minőségi és megfelelési ellenőrzése;

e) a Közösség politikáinak és jogszabályainak elősegítésére használt európai szabványok vagy bármely más szabványosítási termék szükség szerinti fordítása az európai szabványügyi szervezetek munkanyelvétől eltérő közösségi nyelvekre;

f) az európai szabványosítási rendszer és az európai szabványok promóciója és hasznosítása a Közösség érdekelt feleinél és nemzetközi szinten.

(2) Az (1) bekezdés f) pontjában említett tevékenységek magukban foglalhatják a harmadik országokkal kapcsolatos együttműködési és műszaki segítségnyújtási programok megvalósítását.

(3) Az (1) bekezdés a) pontjában említett tevékenységek csak akkor jogosultak finanszírozásra, amennyiben a 98/34/EK irányelv 5. cikke által létrehozott bizottsággal konzultáltak az európai szabványügyi szervezeteknek címzett kérelmek tekintetében.

4. cikk

Finanszírozás

A 3. cikkben említett tevékenységek előirányzatait a költségvetési hatóság évente engedélyezi a pénzügyi terv keretei közt.

5. cikk

A finanszírozás módja

(1) A közösségi finanszírozások ajánlatkérés nélküli támogatások formájában történnek a következő szervezetek vagy jogalanyok esetében:

a) az európai szabványügyi szervezetek számára a 3. cikkben említett tevékenységek megvalósítására;

b) a költségvetési rendelet 49. cikke szerinti bármely alap-jogiaktusban említett jogalanyok számára ezen határozat 3. cikke (1) bekezdése b) pontjában említett munkáknak az európai szabványügyi szervezetekkel való együttműködéssel történő megvalósítására.

Ajánlatkérést követően támogatási engedély alapján, vagy közbeszerzési szerződések odaítélése által valósulnak meg a 3. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett szabványosítási munkák, illetve a 3. cikk (2) bekezdésben említett programok.

(2) A 3. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett, az európai szabványügyi szervezetek központi titkárságai tevékenységének finanszírozása intézkedési támogatások vagy működési támogatások formájában történhet. A működési támogatások meghosszabbítás esetén nem öltenek csökkenő jelleget.

(3) A Bizottság rendelkezik az (1) és (2) bekezdésben említett finanszírozási módokról, valamint tevékenységi típusonként a finanszírozás összegéről és legnagyobb százalékos arányáról.

(4) A társfinanszírozás természetbeni hozzájárulás formájában elfogadott. A természetbeni hozzájárulások hasznosítása a 2342/2002/EK, Euratom rendelet által előírt feltételek szerint valósul meg.

(5) Az együttműködés közös célkitűzései, illetve az európai szabványügyi szervezeteknek odaítélt támogatásokkal kapcsolatos igazgatási és pénzügyi feltételek az egyrészt a Bizottság, másrészt pedig a szervezetek részéről aláírt partnerségi keretegyezményekben kerülnek meghatározásra a költségvetési rendeletnek és a 2342/2002/EK, Euratom rendeletnek megfelelően.

6. cikk

Irányítás, megvalósítás és felügyelet

(1) A költségvetési hatóság által a szabványosítási tevékenységek finanszírozására engedélyezett előirányzatok fedezhetik e határozat célkitűzéseinek megvalósításához szükséges előkészítői, felügyeleti, ellenőrzési, értékelési és audittevékenységeket, különösen a tanulmányokat, megbeszéléseket, információs és közzétételi intézkedéseket, az információcserét megcélzó és az informatikai rendszerhez kapcsolódó kiadásokat, csakúgy mint minden egyéb olyan költséget, amely a Bizottságnak a szabványosítási tevékenységek kapcsán támaszt nyújtó igazgatási és műszaki segítségnyújtáshoz kapcsolódik.

(2) A Bizottság rendszeresen értékeli a közösségi politikák és jogszabályok szükségleteire való tekintettel a közösségi finanszírozás tárgyát képező szabványosítási tevékenységek helytállóságát.

7. cikk

A Közösség pénzügyi érdekeinek védelme

(1) A Bizottság ügyel arra, hogy az e határozat alapján finanszírozott tevékenységek megvalósításakor a Közösség pénzügyi érdekeit védjék a csalás, a korrupció és az egyéb törvényellenes tevékenységek ellen elfogadott intézkedések, a hatékony ellenőrzések megvalósítása, a jogtalanul kifizetett összegek beszedése, valamint szabálytalanságok megállapításakor a tényleges, arányos és visszatartó erejű szankciók a 2988/95/EK, Euratom, a 2185/96/EK, Euratom és az 1073/1999/EK rendeletnek megfelelően.

(2) Az e határozat alapján finanszírozott közösségi tevékenységek esetében a 2988/95/EK, Euratom rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett szabálytalanság fogalma alatt a közösségi jog bármely rendelkezésének megsértését, illetve egy, a gazdasági szereplő tettéből vagy mulasztásából fakadó szerződéses kötelezettség olyan téves megítélését értjük, amely jogosulatlan kiadás által kárt okoz, vagy okozhat az Európai Közösségek általános költségvetésében, illetve az általuk kezelt költségvetésekben.

(3) Az e határozatból következő egyezmények és szerződések előírják a Bizottság vagy felhatalmazott képviselője általi felügyeletet és pénzügyi ellenőrzést, valamint adott esetben a Számvevőszék helyszíni ellenőrzéseit.

8. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, […]

Az Európai Parlament részéről A Tanács részéről

Az elnök Az elnök

FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE

Domaine(s) politique(s): Marché intérieur et compétitivité des entreprises Activité(s): Normalisation européenne |

DÉNOMINATION DE L’ACTION: FINANCEMENT DE LA NORMALISATION EUROPÉENNE |

1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S)

020304 – Normalisation et rapprochement des législations – ainsi que le cas échéant d’autres lignes budgétaires pertinentes pour d’autres politiques.

2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES

2.1 Enveloppe totale de l’action (partie B): 134 millions d'euros en CE

2.2 Période d’application:

2006-2010

2.3 Estimation globale pluriannuelle des dépenses:

a) Échéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière) (cf. point 6.1.1)

Millions d'euros ( à la 3 e décimale)

Année 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Total |

Crédits d'engagement | 19 | 25 | 30 | 30 | 30 | 134 |

Crédits de paiement | 18.6 | 25 | 30 | 30 | 30 | 133,6 |

b) Assistance technique et administrative (ATA) et dépenses d’appui (DDA) (cf. point 6.1.2) (inclus dans les budgets annuels en tant que de besoin)

CE | - | - | - | - | - | - | - |

CP | - | - | - | - | - | - | - |

Sous-total a+b |

CE | 19 | 25 | 30 | 30 | 30 | - | 134 |

CP | 18.6 | 25 | 30 | 30 | 30 | - | 133,6 |

c) Incidence financière globale des ressources humaines et autres dépenses de fonctionnement : maintien du statu-quo (2A+3B+2C). (cf. points 7.2 et 7.3)

CE/CP | - | - | - | - | - | - | - |

TOTAL a+b+c |

CE | 19 | 25 | 30 | 30 | 30 | - | 134 |

CP | 18.6 | 25 | 30 | 30 | 30 | - | 133,6 |

2.4 Compatibilité avec la programmation financière et les perspectives financières

X La proposition est compatible avec la programmation financière existante pour 2006.

Pour les années 2007 à 2010, la proposition est compatible au nouveau cadre des perspectives financières 2007-2013, voir la Communication [COM(2004) 101] de la Commission de février 2004.

Cette proposition nécessite une re-programmation de la rubrique concernée des perspectives financières,

y compris, le cas échéant, un recours aux dispositions de l’accord interinstitutionnel.

2.5 Incidence financière sur les recettes

X Aucune implication financière (concerne des aspects techniques relatifs à la mise en œuvre d'une mesure).

3. CARACTÉRISTIQUES BUDGÉTAIRES

Nature de la dépense | Nouvelle | Participation AELE | Participation pays candidats | Rubrique PF |

DO | CND | NON | OUI | NON | N° 3 (en 2006) N° 1a (à partir de 2007) |

4. BASE JURIDIQUE

Article 95 et 157 du traité instituant la Communauté européenne

5. DESCRIPTION ET JUSTIFICATION

5.1 Nécessité d'une intervention communautaire

5.1.1 Objectifs poursuivis

La présente proposition a pour objectif de rationaliser, consolider et sécuriser dans la durée et dans le contexte du nouveau règlement financier les dépenses existantes en matière d’activités de normalisation européenne réalisées en soutien des politiques communautaires, notamment pour l’amélioration du marché intérieur et de la compétitivité des entreprises dans le cadre d’un développement durable.

5.1.2 Dispositions prises relevant de l’évaluation ex ante

Une évaluation d’impact préliminaire a été réalisée qui a conclu à un impact neutre de cette mesure qui consiste à renforcer, consolider, sécuriser et éventuellement simplifier une situation existante dans le cadre d’une nouvelle législation financière et de l’élargissement de la Communauté européenne (voir point 2 de la présente annexe). Comme prévu, une consultation a été menée auprès des parties intéressées (normalisateurs, industrie, Etats membres et AELE). L’ensemble des parties consultées a reconnu le bien fondé d’une telle proposition et la continuation des actions existantes telles que décrites au point 5.2.

5.2 Actions envisagées et modalités de l'intervention budgétaire

Actuellement, le financement des activités de la normalisation européenne vise essentiellement:

- des contrats de performance annuels avec CEN, CENELEC et ETSI pour améliorer le fonctionnement de leurs secrétariats centraux en terme de cohérence, d’efficacité, de qualité et de visibilité,

- l’amélioration de la qualité de la normalisation européenne, via l’évaluation par des consultants externes des projets de normes harmonisées et la traduction en tant que de besoin de leur version finale,

- l’élaboration de normes européennes ou autres produits de normalisation élaborés en soutien des politiques communautaires,

- la promotion et la visibilité du système européen de normalisation et des normes européennes.

D’autres activités peuvent être financées par exemple dans les domaines de l’assistance ou de la coopération technique vis-à-vis des pays tiers.

L’intervention budgétaire se fait essentiellement sur base de subventions sans appel à proposition pour les organismes européens de normalisation reconnus dans la directive 98/34/CE ou encore via l’appel au marché ou par le biais des subventions avec appel à proposition vis-à-vis d’autres entités.

5.3 Modalités de mise en œuvre

La gestion du budget de normalisation est de la responsabilité de la Commission. Ce budget est essentiellement exécuté sur la base des activités telles que décrites dans l’article 3 de la proposition.

Une assistance technique et administrative n’est pas exclue ; elle est partie intégrante des budgets annuels.

6. INCIDENCE FINANCIÈRE

6.1 Incidence financière totale sur la partie B (pour toute la période de programmation)

La ventilation par type d’actions se fait chaque année sur la base des estimations indiquées au point 2.3 et dans le cadre des Décisions annuelles de financement de la Commission qui fixe les montants, les taux de co-financement par type d’activité.

7. INCIDENCE SUR LES EFFECTIFS ET LES DÉPENSES ADMINISTRATIVES

Aucune incidence car maintien de la situation existante en matière de ressources humaines et de dépenses administratives (2A+3B+2C).

8. SUIVI ET ÉVALUATION

8.1 Système de suivi

Des évaluations récurrentes sont réalisées régulièrement par la Commission sur les différents types d’activités faisant l’objet d’un soutien financier communautaire (voir point 6.2 relatif à l’évaluation ex-ante).

8.2 Modalités et périodicité de l’évaluation prévue

Des évaluations ex-post sont prévues pour chaque type de financement chaque année. A titre d’exemple, le programme esap a fait l’objet d’une évaluation en 2003 ; en 2005, les contrats consultants seront évalués par des évaluateurs externes.

9. MESURES ANTIFRAUDE

Les dispositions de la réglementation financière relatives à l’exécution du budget, et plus particulièrement celles concernant les mesures de contrôle sont d’ores et déjà mises en œuvre.

Des mesures de contrôles systématiques des subventions sont prévues dans les conventions cadre de partenariat signées entre la Commission et les organismes européens de normalisation telles que des obligations de rapports, de décomptes financiers avec la possibilité d’exiger toutes pièces justificatives pour les dépenses pendant 5 ans après paiement de la facture finale relative à toute convention spécifique.

Des rapports d’audit sont requis de la part des bénéficiaires conformément aux dispositions du règlement financier.

Des contrôles sur pièces et sur place sont réalisés régulièrement par la Commission notamment pour s’assurer que le système d’enregistrement du nombre d’hommes/jours utilisés pour les activités de normalisation est fiable.

[1] CEN: Európai Szabványügyi Bizottság, Cenelec: Európai Elektrotechnikai Bizottság, ETSI: Európai Távközlési Szabványügyi Intézet

[2] a 96/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 217, 1998.8.5., 18. o.) módosított, a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 204, 1998.7.21., 37. o.)

[3] HL L 36., 1987.2.7., 31. o.

[4] HL C 91, 2003.4.16., 7. o.

[5] HL C 150., 1999.5.28., 624. o.

[6] HL C 141., 2000.5.19., 1. o.

[7] HL C 66., 2000.3.15., 1. o.

[8] A Tanács 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom rendelete, HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

[9] HL L 357., 2002.12.31., 1. o.

[10] HL C [...], […], […] o.

[11] HL C [...], […], […] o.

[12] HL C [...], […], […] o.

[13] HL L 204., 1998.7.21., 37. o. A legutóbb a 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított irányelv.

[14] HL C 91., 2003.4.16., 7. o.

[15] HL L 36., 1987.2.7., 31. o. A legutóbb a 807/2003/EK rendelettel (HL L 122., 2003.5.16., 36. o.) módosított határozat.

[16] HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

[17] HL L 357., 2002.12.31., 1. o.

[18] HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

[19] HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

[20] HL L 136., 1999.5.31., 1. o.