[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2011.2.7.

COM(2011) 37 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE

AZ EURÓPAI HALÁSZATI ALAP VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ HARMADIK ÉVES JELENTÉS (2009) SEC(2011) 139 végleges

TARTALOMJEGYZÉK

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI HALÁSZATI ALAP VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ HARMADIK ÉVES JELENTÉS (2009) 1

1. BEVEZETÉS 3

2. A 2009. ÉVI JELENTÉS 3

2.1. Az operatív programok végrehajtásával kapcsolatos legfontosabb fejlemények, tendenciák és kihívások 3

2.1.1. Az Európai Halászati Alap tagállamok általi végrehajtása 3

2.1.2. A költségvetés Bizottság általi végrehajtása 5

2.2. A halászati ágazat gazdasági helyzete 5

2.3. Az Alap koordinációja a strukturális alapokkal és az EMVA-val 7

2.4. Technikai segítségnyújtás 7

2.4.1. A technikai segítségnyújtásra fordítható költségvetés tagállamok általi felhasználása 7

2.4.2. A technikai segítségnyújtásra fordítható költségvetés Bizottság általi felhasználása 7

3. Az ellenőrzési stratégiák, irányítási és ellenőrző rendszerek és éves ellenőrzési jelentések aktuális helyzete 8

4. Pénzügyi végrehajtás a tagállamokban 10

BEVEZETÉS

Az Európai Halászati Alapról szóló rendelet[1] 68. cikke értelmében minden év december 31-ig a Bizottság beszámolót küld az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, valamint a Régiók Bizottságának az Európai Halászati Alap végrehajtásának előző évi előrehaladásáról. A jelentés a tagállamok éves jelentésére vonatkozó bizottsági vizsgálaton és értékelésen, illetve bármely más rendelkezésre álló információn alapul.

Ez a Bizottság által készített harmadik éves jelentés az EHA 2009-es, azaz az EHA 2007–2013 közötti programozási időszakának harmadik évi végrehajtásáról szól. A jelentéshez bizottsági szolgálati munkadokumentum tartozik, amely az EHA valamennyi tagállamban történő végrehajtásának rövid összefoglalóját, valamint négy, a pénzügyi végrehajtásról szóló részletes adatokat felsoroló táblázatot[2] tartalmaz.

A 2009. ÉVI JELENTÉS

Az operatív programok végrehajtásával kapcsolatos legfontosabb fejlemények, tendenciák és kihívások

Az Európai Halászati Alap tagállamok általi végrehajtása

Az Európai Halászati Alapról szóló rendelet késedelmes elfogadásának következtében a tagállami operatív programok (OP-k) is késéssel kerültek elfogadásra. Ezért 2008 végéig a Bizottság csak kevés irányítási és ellenőrző rendszert, illetve ellenőrzési stratégiát hagyott jóvá. Következésképpen a 2007. és 2008. évi éves jelentések középpontjában a programozás, és nem a tényleges végrehajtás állt.

A legtöbb tagállamban az EHA érdemi végrehajtása 2009-ben kezdődött el. Az EHA végrehajtási aránya összességében a harmadik év végén a kötelezettségvállalások tekintetében 18,4%-os (793 894 729 EUR), míg a kifizetéseket illetően 4,1%-os (175 029 780 EUR) volt. A 4,1%-os kifizetésen belül 66 208 380 EUR összegű időközi kifizetésre került sor, a maradék előlegkifizetés volt.

A végrehajtás lassúságának számos, a tagállamokon kívül álló oka van. A programozási szakasz jelentős késésben volt. Ennek oka az EHA-rendelet és a végrehajtási rendelet már említett késedelmes elfogadásán kívül a OP-k kiegészítő felülvizsgálata volt, amelyre a szerkezetátalakítási rendeletet[3] végrehajtani szándékozó tagállamokban volt szükség. A tagállamoknak továbbá elsőbbséget kellett biztosítaniuk a nagyobb közösségi alapokra vonatkozó programozásnak, illetve irányítási és ellenőrző rendszerek felállításának. Ez késleltette az irányítási és ellenőrző rendszer elfogadását az EHA vonatkozásában. Ami azonban még fontosabb, a megfelelő irányítási és ellenőrző rendszer felállítása összetett feladat volt, amellyel a viszonylag kis méretű halászati igazgatási szerveknek a Halászati Orientációs Pénzügyi Eszköz (HOPE) 2000–2006 végrehajtásának befejezésével egyidejűleg kellett megbirkózniuk. Ezért noha sok tagállam teljesített kifizetéseket a kedvezményezetteknek 2009-ben, ezeket a kifizetéseket a Bizottság nem tudta visszatéríteni az irányítási és ellenőrző rendszer elfogadása előtt. A tíz operatív program, amelyekre vonatkozóan az irányítási és ellenőrzési rendszerek 2009 decemberéig nem kerültek elfogadásra, az egész időszakra elkülönített költségvetés mintegy 75%-át képviselte. Mivel a késés okai már megszűntek, a program fennmaradó részében a végrehajtás üteme várhatóan felgyorsul.

Ezenfelül a gazdasági válsághoz kapcsolódó külső tényezők is megnehezítették az alap felhasználását a tagállamok számára. A pénzügyi és gazdasági válság visszavetette a magánberuházásokat, így a termelő beruházási projekteket is lelassította. Ezzel egyidejűleg a nemzeti megszorító intézkedések korlátozták a nemzeti társfinanszírozást. A hitelszűke a halászati, akvakultúra- és feldolgozó ágazatban tevékenykedő magánkedvezményezetteket érintette a legnagyobb mértékben, és hozzájárult a halászati ágazat gazdasági kilátásainak általános bizonytalanságához.

Ennek eredményeképp 2009 végére az 1. tengely (amelybe a pénzügyi abszorpciót megkönnyítő, magas támogatási intenzitású tartós és ideiglenes szüneteltetési intézkedések tartoznak) alá tartozott a tagállamok által igazolt legtöbb kifizetés (56%, azaz 66 432 494 EUR), míg a 2. és a 3. tengely alá 17% (20 622 766 EUR), illetve 25% (29 489 870 EUR) tartozott.

Az EHA-forrásokból a konkrét projektekre fordított 18,4%-os arány, amely néhány tagállamban a 30%-ot is meghaladta, azonban a végrehajtás további jövőbeli előrehaladására utal. A tengelyek szerinti kötelezettségvállalások összege az 1. tengelyre vonatkozóan 7,7% (333 489 343 EUR), a 2. tengelyre vonatkozóan 5,3% (226 739 180 EUR), a 3. tengelyre vonatkozóan 4,7% (200 252 175 EUR), a 4. tengelyre vonatkozóan pedig 0,4% (15 872 583 EUR) volt. Ezek az adatok nemcsak az 1. tengely, de a 2. és a 3. tengely alá tartozó támogatások tekintetében is előrelépést mutatnak, azaz a magán- és közfinanszírozású beruházási projektek végrehajtása, a pénzügyi és gazdasági válság hatásainak ellenére felgyorsulni látszik.

A 4. tengely lassabban indult el, mivel hosszabb időre volt szükség a helyi partnerségek kialakításához és a helyi fejlesztési stratégiák elfogadásához. Ezek a késések nagyrészt ezen alulról építkező megközelítés újdonságának tudhatók be, amely területi dimenziót vezetett be a hagyományosan az ágazati támogatásra koncentráló operatív programokba. 2009 végére azonban már a 4. tengelyt végrehajtó huszonegy tagállamból kilencben sor került több mint 90 helyi halászati akciócsoport kiválasztására. 2011 közepére várhatóan összesen 245 akciócsoportot hoznak létre.

Az EHA végrehajtásának felgyorsítása és az EHA-támogatásoknak a halászati, akvakultúra- és feldolgozó ágazatbeli kedvezményezettekhez való eljuttatása érdekében a tagállamoknak a lehető leggyorsabban, a pénzügyi fegyelemmel összhangban intézkedniük kell. A Bizottság az intézkedések jobb kialakítása, a kérelmek egyszerűbb adminisztrációja, előmozdító eszközök vagy pénzügyi tervezés alkalmazása, vagy akár az OP-k módosítása (amennyiben azok összhangban vannak az EHA célkitűzéseivel) révén támogatni fogja a tagállamokat a program végrehajtásának előmozdításában. E tekintetben különösen fontosak a HOPE utólagos értékelésének ajánlásai, például az érdekelt felek fokozottabb bevonása a projektek kiválasztásába és nyomon követésébe, az EHA-ról való jobb tájékoztatás, technikai segítségnyújtás a projektek jogosultjainak, a kérelmezési és kiválasztási eljárások egyszerűsítése és a nyomon követés javítása. Néhány tagállam már sikeresen alkalmaz a helyzetet garanciák, hitelalapok és más pénzügyi eszközök révén enyhítő intézkedéseket. Más tagállamok a kis projektek esetén egyszerűsített eljárást alkalmaznak a kérelmezési-értékelési folyamat felgyorsítása érdekében. A Bizottság fokozni fogja a tagállamokkal folytatott párbeszédet az ezen gyakorlatok tekintetében történő jobb tájékoztatás és a gyakorlatok terjesztése céljából.

Az EHA-rendelet értelmében a tagállamoknak 2011. június 30-ig meg kell küldeniük operatív programjaik időközi értékelését a monitoringbizottságnak és a Bizottságnak. Az EHA Bizottság 2009. október 16-i ülésén jóváhagyta a Bizottság tervét, hogy a közös értékelési módszerek és standardok kidolgozása érdekében, melyek a tagállamokban összehangolt és magas színvonalú időközi értékelések elkészítését lehetővé tévő iránymutatásokat állítanának a tagállamokbeli értékelők rendelkezésére, létrehozza az értékelők hálózatát. Ezen értékelések végső célja, hogy megvizsgálják az operatív programok hatékonyságát az EHA-támogatások és végrehajtásuk minőségének további javítása érdekében.

A költségvetés Bizottság általi végrehajtása

Az éves kötelezettségvállalásokat illetően 2009-ben a 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó teljes előirányzat (4 304 949 019 EUR) 14,56%-át (626 982 387 EUR) kötötték le, ebből 476 025 821 EUR-t konvergencia-célkitűzés szerinti, 150 956 566 EUR-t nem konvergencia-célkitűzés szerinti régiók vonatkozásában. Ami a 2009-es kifizetéseket illeti, a 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó teljes előirányzat 4,1%-át (175 029 780 EUR) fizették ki, ebből 61,93%-ot (108 408 149 EUR) konvergencia-célkitűzés szerinti, 38,06%-ot (66 621 631 EUR) nem konvergencia-célkitűzés szerinti régióknak. Ezekre a kifizetésekre részben második előfinanszírozási kifizetések formájában került sor (108 821 400 EUR), mely lehetőséget a szerkezetátalakítási rendelet vezette be, és 2009-ben hét tagállam vette igénybe. A többi kifizetés időközi kifizetés volt, összesen 66 208 380 EUR értékben. Részletes információk e jelentés 4. pontjában (a tagállamokbeli pénzügyi végrehajtásról szóló táblázatban) és a jelentést kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumban (I., II., III. és IV. táblázat) találhatók.

2009 végén egy tagállamot sem érintett a kötelezettségvállalások visszavonásának veszélye. A 2007-es kötelezettségvállalásokat az előfinanszírozási és időközi kifizetések teljes mértékben fedezték.

A halászati ágazat gazdasági helyzete

A halászati kapacitás csökkentése és a gazdasági teljesítmény

A tagállamok eddig 52, az EHA-rendelet 22. cikkében előírt, a halászati erőkifejtés kiigazítására irányuló tervet fogadtak el. Ezenfelül 2009-ben a szerkezetátalakítási rendelet elfogadását követően hét operatív programot módosítottak azzal a céllal, hogy az 1. tengelyre vonatkozóan megerősítsék és növeljék a közösségi társfinanszírozás arányát. A tagállamok összesen tizenhárom flottaátalakítási programot fogadtak el, amelyek 367 hajó leselejtezését írják elő, melyek összesen 32 448 GT űrtartalomnak és 50 934 kW teljesítménynek felelnek meg.

2007. január 1. és 2009. december 31. között az uniós flotta mérete 1 970 860 GT-ről 1 797 292 GT-re és 7 168 605 kW-ról 6 627 994 kW-ra csökkent. Az EHA 2007–2009. közötti végrehajtásáról szóló tagállami éves jelentések összesített adatai szerint az EHA-támogatással tervezett flottacsökkentés ebben az időszakban 138 427 GT és 442 232 kW. Ezek a számok azt mutatják, hogy a GT 2010-re tervezett 7%-os csökkentésének középtávú célkitűzése (kb. 140 000 GT) és a 2007–2013 közötti időszakra tervezett 15%-os kW-csökkentés megvalósult. A kW megfelelő mérésével kapcsolatban ebben az összefüggésben hangoztatott kétségek kezelésére a végrehajtási rendelet keretében történő ellenőrzések során kerül majd sor.

A tagállamoknak a halászati kapacitás és a halászati lehetőségek közötti fenntartható egyensúly elérése érdekében 2009-ben tett erőfeszítéseiről szóló jelentés szerint az uniós flotta teljes csökkentésének kevesebb mint 50%-a köszönhető uniós támogatásnak. Ez arra utal, hogy a gazdasági problémák és a túlhalászott állományok csökkentik a flotta méretét. Ennek eredményeként jelentős mennyiségű, pótlásra nem kerülő kapacitást vontak ki közfinanszírozás nélkül.

Az európai halászflottáról szóló legújabb gazdasági jelentés alapján 2009-ben az uniós flották gazdasági teljesítményének további visszaesése várható. 2008-ban az uniós flottáknak átlagosan viszonylag alacsony profitot értek el (az összes jövedelem kb. 4%-a) és a bruttó hozzáadott érték is jelentősen csökkent (20%-kal 2007-hez képest). 2009-ben az üzemanyag-árak az előző évinél átlagosan alacsonyabbak voltak, így 2008-hoz képest a személyzet jövedelmének és a nyereségnek minimális növekedése várható. A világméretű gazdasági válság azonban továbbra is befolyásolja a halászati termékek iránti keresletet, amely pedig negatív hatást gyakorol a halárakra, és ezáltal az uniós flották 2009. évi gazdasági teljesítményére is. Végül néhány fontos flottában, különösen a magas fogyasztásúakban a foglalkoztatás csökkenése, a többi flottaszegmensben pedig szerény vagy alacsony gazdasági jövedelmezőség várható, amelynek következtében azonban magánforrások csak korlátozott mértékben állnak majd rendelkezésre.

Innováció a halászati ágazatban – az EHA legjobb gyakorlatai

A halászati és akvakultúra-ágazat jövője a korlátozott természeti erőforrásoktól való függése és a harmadik országokkal folyatott verseny következtében attól is függ, van-e kapacitása az innovációra és mennyi értéket tud hozzáadni termékeihez, a fenntarthatóság és a jövedelmezőség növelése érdekében. Ennek megfelelően az EHA által társfinanszírozott projektek egyre nagyobb részének középpontjában az ökoinnováció áll. Néhány projekt IKT-alkalmazásokat használ fel a halászati ágazatban, például halászfelszerelésekkel összekapcsolt innovatív elektronikai eszközöket, amelyek minimalizálják mind a véletlenszerű fogásokat, mind a fókák okozta károkat. Az innováció jelen van az akvakultúrában is, például olyan új technológiák kerülnek kipróbálásra, amelyek az akvakultúra-termékek tápértékének növelésére szolgálnak. További idevágó példa a halászati innovációs platform, amelyet a költség- és energiacsökkentés, a termékminőség és a jövedelmezőség növelése, valamint a halászat által az ökoszisztémára gyakorolt hatás csökkentése céljával hoztak létre.

Mivel az akciócsoportok fokozatosan elkezdik integrált lokális stratégiáik megvalósítását az EHA keretében, a halászati területeken tapasztalható kihívásokra válaszul a 4. tengely alatt is innovatív projekteket kezdenek létrehozni. Ezenfelül a diverzifikációt középpontba helyező 4. tengely egyedülálló lehetőséget kínál a nőknek, hogy kulcspozíciót töltsenek be a helyi halászati közösségekben folytatandó alternatív és innovatív gazdasági tevékenységek kidolgozásában, például a halászatot a turizmussal összekötő projektekben, amelyek a hagyományos halászati kultúra és életstílus vonzerején alapulnak. Sok halászati területen nők és női szervezetek is részt vesznek az akciócsoportok által kialakított partnerségekben és részesülnek a helyi halászati termékek hozzáadott értékének növelésére és jövedelemforrások diverzifikálására adott támogatásból. Az EHA-támogatás lehetővé teszi a kagylószedőknek, hogy értékesebbé tegyék termékeiket, azaz megvásárolhassák a kagyló közvetlen értékesítéséhez szükséges felszerelést, valamint idegenvezetést és kóstolót tarthassanak a tevékenységükre, a termékeikre és a munkakörnyezetükre irányuló figyelemfelkeltés érdekében.

Az Alap koordinációja a strukturális alapokkal és az EMVA-val

Az operatív programokból kiderül, hogy minden tagállam tudatában van annak, hogy biztosítani kell az Alap végrehajtásának összhangját és koordinációját a strukturális alapokkal, különösen az ERFA-val és az ESZA-val, valamint az EMVA-val. Az operatív programok tájékoztatást nyújtanak a tagállamokban az Alapról szóló rendelet 6. cikke értelmében az átfedések elkerülése érdekében létrehozott (vagy létrehozás alatt lévő) rendszerekről.

Az új 4. tengelyt az EMVA keretébe tartozó LEADER-programmal szoros együttműködésben hajtották végre, mivel a helyi fejlesztés két ága között sok a hasonlóság (helyi partnerség, integrált helyi stratégiák, területi megközelítés, hálózatok építése, stb.). Az együttműködés különböző formákat ölt, pl. ugyanazon partnerség alkalmazása egyazon területen a támogatás két ágának végrehajtásához. Általában azok a tagállamok követték ezt a gyakorlatot, amelyek kis költségvetést különítettek el a 4. tengelyre (Finnország, Franciaország, Svédország stb.). A nagyobb költségvetéssel rendelkező tagállamok (Lengyelország, Románia, Bulgária stb.) pedig a 4. tengely végrehajtására speciális csoportok felállítása mellett döntöttek. Az Európai Vidékfejlesztési Hálózat és a FARNET között is jól bevált az együttműködés mind tagállami, mind uniós szinten.

Technikai segítségnyújtás

A technikai segítségnyújtásra fordítható költségvetés tagállamok általi felhasználása

Az eddig benyújtott és elfogadott éves jelentések szerint 18 tagállam használt fel különböző összegeket a technikai segítségnyújtásra fordítható költségvetés keretében. A következő tagállamok fordítottak jelentősebb forrásokat technikai segítségnyújtásra: Spanyolország (5 904 139 EUR), Románia (1 896 429 EUR), Portugália (1 599 693 EUR), Litvánia (1 511 932 EUR) és Olaszország (1 128 831 EUR). A finanszírozott intézkedések célja az adminisztratív kapacitás növelése, informatikai fejlesztés, tanulmányok készítése, a tájékoztatás és a nyilvánosság fokozása, valamint az operatív programok igazgatásának és végrehajtásának támogatása volt.

A technikai segítségnyújtásra fordítható költségvetés Bizottság általi felhasználása

2009-ben a Bizottság az Alap technikai segítségnyújtási költségvetéséből 3 564 291 EUR-t használt fel az alábbi célokra:

Információtechnológia

A Bizottság 527 322 EUR-t fordított számítógépes és ahhoz kapcsolódó szolgáltatásokra a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóságnak az EHA végrehajtásához szükséges informatikai rendszereinek fejlesztésével és karbantartásával összefüggésben.

Európai Halászati Területek Hálózata Támogatási Egysége (FAR-NET)

A Halászati Területek Hálózata Támogatási Egységének (FAR-NET), amelyet a Bizottság 2009 májusában az EHA 4. tengelyének végrehajtásának támogatása érdekében hozott létre, 1 979 992 eurót fordítottak. A FARNET támogatási egység hálózatépítési platformként működik az akciócsoportok között és a bevált gyakorlatok kicserélésére. 2009-ben a támogatási egység forrásai túlnyomó részét az akciócsoportok és a tagállami igazgatás közvetlen kapacitásépítésére fordította annak érdekében, hogy támogassa egy, a korábbi programoktól jelentősen eltérő kezdeményezés elindítását.További információk a következő honlapon találhatók: www.farnet.eu

Tanulmányok

A DG MARE társadalmi-gazdasági tanulmányok elkészítésére irányuló keretszerződése keretében a Bizottság 399 953 eurót fordított egy, a halászati régiók társadalmi-gazdasági elemzéséről szóló tanulmányra. A tanulmány fő célja, hogy felülvizsgálja a 24 európai uniós halászati terület (NUTS-4, NUTS-5) statisztikai adatait és társadalmi-gazdasági mutatóit, valamint elősegítse a jövőbeli KHP megtárgyalását, különös tekintettel a halászati területeken történő állami intervenció indokaira. A tanulmány elkészülte és nyilvánosságra hozatala 2010 végére várható.

A Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság az EHA végrehajtásával kapcsolatos tanulmányok elkészítésére irányuló keretszerződése keretében a Bizottság 395 864 eurót fordított a Halászati Orientációs Pénzügyi Eszköz (2000–2006) utólagos értékelésére. A tanulmány a következő honlapon érhető el:

http://ec.europa.eu/fisheries/documentation/studies/fifg_evaluation/index_en.htm.

A Költségvetési Főigazgatóság a Bizottság szolgálatai részére elvégzett pénzügyi ellenőrzésekre és vizsgálatokra vonatkozó keretszerződése alapján a Bizottság 261 160 eurót fordított a gazdasági válság által érintett európai uniós halászati flották szerkezetátalakításának ösztönzését célzó különleges átmeneti intézkedés végrehajtásának pénzügyi ellenőrzésére.

Ideiglenes alkalmazottak

A Bizottság az EHA végrehajtásában részt vevő ideiglenes alkalmazottak bérének fedezésére 850 000 eurót fordított, különösen a megfelelő nyelvi lefedettség biztosítására a tagállamok közötti egyenlő bánásmód érvényesítése érdekében.

AZ ELLENőRZÉSI STRATÉGIÁK, IRÁNYÍTÁSI ÉS ELLENőRZő RENDSZEREK ÉS ÉVES ELLENőRZÉSI JELENTÉSEK AKTUÁLIS HELYZETE

A tagállamoknak operatív programjuk elfogadása után egy évvel be kell nyújtaniuk irányítási és ellenőrző rendszereiket a Bizottságnak. Az ellenőrzési stratégiákat a jóváhagyást követő kilenc hónapon belül kell benyújtani. Az operatív programok elfogadásának késedelme miatt a Bizottság 2008 végéig csak igen csekély számú irányítási és ellenőrző rendszert és ellenőrzési stratégiát fogadott el. 2009 végéig 18 tagállam nyújtott be ellenőrzési stratégiát, ebből tizenhetet elfogadtak, egy pedig elemzés tárgyát képezte. Ami az irányítási és ellenőrző rendszereket illeti, ezekből huszonhatot nyújtottak be 2009 végén: ebből tizenhármat elfogadtak, tízet elutasítottak vagy elemzésüket megszakították, és hármat elemeztek. Tekintettel a programok megvalósításának alacsony szintjére, az ellenőrző hatóságok éves ellenőrzési jelentéseikben kénytelenek voltak elállni a véleménynyilvánítástól az ellenőrzési tevékenység elégtelenségénél fogva.

PÉNZÜGYI VÉGREHAJTÁS A TAGÁLLAMOKBAN

TÁBLÁZAT: A KONVERGENCIA- ÉS A NEM KONVERGENCIA-CÉLKITŰZÉS PÉNZÜGYI VÉGREHAJTÁSA |

Tagállam | Előirányzat a | Kötelezettségvállalás b | Kifizetés c | % (b) / (a) | % (c) / (a) |

Belgium | 2007–2013-as időszak | 26 261 648,00 | 8 455 876,00 | 3 676 630,00 | 32,20% | 14,00% |

2009-es pénzügyi év | 4 263 970,00 | 4 263 970,00 | 1 838 315,00 |

Bulgária | 2007–2013-as időszak | 80 009 708,00 | 25 934 823,00 | 11 201 359,11 | 32,41% | 14,00% |

2009-es pénzügyi év | 11 598 136,00 | 11 598 136,00 | 5 600 679,55 |

Cseh Köztársaság | 2007–2013-as időszak | 27 106 675,00 | 10 580 186,00 | 3 794 934,50 | 39,03% | 14,00% |

2009-es pénzügyi év | 3 693 682,00 | 3 693 682,00 | 0,00 |

Dánia | 2007–2013-as időszak | 133 675 169,00 | 55 028 771,00 | 18 714 523,66 | 41,17% | 14,00% |

2009-es pénzügyi év | 18 707 336,00 | 18 707 336,00 | 9 357 261,83 |

Németország | 2007–2013-as időszak | 155 865 417,00 | 65 750 908,00 | 27 993 156,33 | 42,18% | 17,96% |

2009-es pénzügyi év | 22 094 648,00 | 22 094 648,00 | 17 082 577,14 |

Észtország | 2007–2013-as időszak | 84 568 039,00 | 29 992 004,00 | 10 594 324,53 | 35,46% | 12,53% |

2009-es pénzügyi év | 10 889 823,00 | 10 889 823,00 | 4 674 561,80 |

Írország | 2007–2013-as időszak | 42 266 603,00 | 13 609 245,00 | 5 917 324,00 | 32,20% | 14,00% |

2009-es pénzügyi év | 6 862 613,00 | 6 862 613,00 | 2 958 662,00 |

Görögország | 2007–2013-as időszak | 207 832 237,00 | 90 288 908,00 | 29 096 513,18 | 43,44% | 14,00% |

2009-es pénzügyi év | 29 925 751,00 | 29 925 751,00 | 0,00 |

Spanyolország | 2007–2013-as időszak | 1 131 890 912,00 | 479 587 587,00 | 158 464 726,00 | 42,37% | 14,00% |

2009-es pénzügyi év | 160 824 795,00 | 160 824 795,00 | 0,00 |

Franciaország | 2007–2013-as időszak | 216 053 084,00 | 88 940 498,00 | 52 399 052,53 | 41,17% | 24,25% |

2009-es pénzügyi év | 30 235 817,00 | 30 235 817,00 | 22 151 622,53 |

Olaszország | 2007–2013-as időszak | 424 342 854,00 | 175 722 574,00 | 59 407 998,00 | 41,41% | 14,00% |

2009-es pénzügyi év | 59 569 412,00 | 59 569 412,00 | 0,00 |

Ciprus | 2007–2013-as időszak | 19 724 418,00 | 8 119 763,00 | 2 761 418,52 | 41,17% | 14,00% |

2009-es pénzügyi év | 2 760 358,00 | 2 760 358,00 | 0,00 |

Lettország | 2007–2013-as időszak | 125 015 563,00 | 44 767 413,00 | 29 139 082,74 | 35,81% | 23,31% |

2009-es pénzügyi év | 16 282 146,00 | 16 282 146,00 | 20 387 993,74 |

Litvánia | 2007–2013-as időszak | 54 713 408,00 | 21 002 300,00 | 9 604 620,53 | 38,39% | 17,55% |

2009-es pénzügyi év | 7 086 453,00 | 7 086 453,00 | 5 774 681,97 |

Luxemburg | 2007–2013-as időszak | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00% | 0,00% |

2009-es pénzügyi év | 0,00 | 0,00 | 0,00 |

Magyarország | 2007–2013-as időszak | 34 850 860,00 | 10 774 860,00 | 4 879 120,40 | 30,92% | 14,00% |

2009-es pénzügyi év | 5 229 751,00 | 5 229 751,00 | 2 439 560,20 |

Málta | 2007–2013-as időszak | 8 372 329,00 | 2 778 812,00 | 1 172 126,06 | 33,19% | 14,00% |

2009-es pénzügyi év | 1 356 456,00 | 1 356 456,00 | 586 063,03 |

Hollandia | 2007–2013-as időszak | 48 578 417,00 | 19 997 810,00 | 11 648 010,18 | 41,17% | 23,98% |

2009-es pénzügyi év | 6 798 367,00 | 6 798 367,00 | 8 247 520,99 |

Ausztria | 2007–2013-as időszak | 5 259 318,00 | 2 177 383,00 | 1 810 257,13 | 41,40% | 34,42% |

2009-es pénzügyi év | 738 212,00 | 738 212,00 | 1 104 609,87 |

Lengyelország | 2007–2013-as időszak | 734 092 574,00 | 241 826 781,00 | 102 772 960,36 | 32,94% | 14,00% |

2009-es pénzügyi év | 121 825 117,00 | 121 825 117,00 | 51 386 480,18 |

Portugália | 2007–2013-as időszak | 246 485 249,00 | 102 283 331,00 | 34 507 934,00 | 41,50% | 14,00% |

2009-es pénzügyi év | 34 639 430,00 | 34 639 430,00 | 0,00 |

Románia | 2007–2013-as időszak | 230 714 207,00 | 67 440 811,00 | 32 299 988,49 | 29,23% | 14,00% |

2009-es pénzügyi év | 30 156 234,00 | 30 156 234,00 | 0,00 |

Szlovénia | 2007–2013-as időszak | 21 640 283,00 | 8 031 420,00 | 3 029 639,62 | 37,11% | 14,00% |

2009-es pénzügyi év | 3 921 112,00 | 3 921 112,00 | 1 514 819,81 |

Szlovákia | 2007–2013-as időszak | 13 688 528,00 | 5 735 396,00 | 2 181 455,18 | 41,90% | 15,94% |

2009-es pénzügyi év | 1 821 708,00 | 1 821 708,00 | 265 061,26 |

Finnország | 2007–2013-as időszak | 39 448 827,00 | 16 239 518,00 | 8 427 052,63 | 41,17% | 21,36% |

2009-es pénzügyi év | 5 520 715,00 | 5 520 715,00 | 5 665 634,74 |

Svédország | 2007–2013-as időszak | 54 664 803,00 | 22 503 333,00 | 8 172 258,21 | 41,17% | 14,95% |

2009-es pénzügyi év | 7 650 134,00 | 7 650 134,00 | 4 345 722,21 |

Egyesült Királyság | 2007–2013-as időszak | 137 827 889,00 | 44 774 819,00 | 19 295 904,46 | 32,49% | 14,00% |

2009-es pénzügyi év | 22 530 211,00 | 22 530 211,00 | 9 647 952,23 |

Összesen | 2007–2013-as időszak | 4 304 949 019,00 | 1 662 345 130,00 | 652 962 370,35 | 38,61% | 15,17% |

2009-es pénzügyi év | 626 982 387,00 | 626 982 387,00 | 175 029 780,08 |

[1] A Tanács 2006. július 27-i 1198/2006/EK rendeletének 68. cikke az Európai Halászati Alapról, HL L 120., 2006. 08. 15.

[2] I. táblázat: Pénzügyi végrehajtás a konvergencia-célkitűzés szerinti régiókban.

II. táblázat: Pénzügyi végrehajtás a nem konvergencia-célkitűzés szerinti régiókban.

III. táblázat: Az EHA keretében előirányzott összegek prioritási tengelyek és tagállamok szerint.

IV. táblázat: Az EHA keretében igazolt kiadások prioritási tengelyek és tagállamok szerint.

[3] A Tanács 2008. július 24-i 744/2008/EK rendelete a gazdasági válság által érintett európai közösségi halászati flották szerkezetátalakításának ösztönzését célzó különleges átmeneti intézkedésről (HL L 202., 2008.07.31.)