BEVEZETÉS

A vállalkozások 99%-át kitevő kis- és középvállalkozások (a továbbiakban: kkv-k), amelyek 92%-a mikrovállalkozás, döntő szerepet játszanak Európa gazdaságának formálásában.[1] A kkv-k biztosítják a magánszektorbeli foglalkoztatás több mint kétharmadát, és kulcsszerepet játszanak a gazdasági növekedésben. Munkáltatóként és innovációs forrásként döntő szerepet töltenek be az európai gazdaságban. A Bizottság készen áll arra, hogy támogassa a fejlődésüket, elsősorban a „gondolkozz először kicsiben” („Think Small First” ) elvet érvényesítő kisvállalkozói intézkedéscsomag keretében, és többek között az uniós finanszírozáshoz való hozzáférés megkönnyítése révén. A Bizottság intelligens szabályozási programja szintén a kisvállalkozásokat kívánja segíteni annak révén, hogy a lehető legkisebbre csökkenti az uniós szinten szükségesnek ítélt jogszabályok szabályozási terhét.

Az elkövetkező évtized uniós növekedési stratégiája, az Európa 2020 program kiemeli az üzleti környezet javításának fontosságát – többek között az intelligens szabályozás révén – annak érdekében, hogy fokozzuk az európai vállalkozások globális versenyképességét. Ugyanakkor a pénzügyi válság komoly hatást gyakorol az EU gazdaságában működő legkisebb vállalkozások nagy részére. Ezért lényeges, hogy felszabadítsuk a mikrovállalkozásokat a szükségtelen szabályozási korlátok alól, lehetővé téve számukra, hogy kövessék üzleti célkitűzéseiket. A Bizottság tisztában van azzal, hogy a legkisebb vállalatok viselik a legnagyobb költségeket a szabályozásokhoz való igazodás során[2]. A regionális, nemzeti vagy európai eredetű jogszabályoknak való megfelelés mindig nagyobb terhet fog jelenteni a kisebb vállalkozások számára.

E dokumentum körvonalazza, hogy milyen módon léphetünk tovább a „gondolkozz először kicsiben” elvnek megfelelően, annak érdekében, hogy gyors eredményeket érjünk el. A jelentés kifejti, hogy a Bizottság milyen módon szándékozik megerősíteni a kkv-kra vagy a mikrovállalkozásokra vonatkozó mentességek vagy enyhébb jogi szabályozások alkalmazását. Elmagyarázza továbbá, hogy miként fogják mindezt jogi eljárásokkal és végrehajtással nyomon követni.

A szabályozás a modern üzleti élet szükséges részét képezi. Védelmet nyújt a polgároknak és a munkavállalóknak a biztonsági kockázatokkal szemben, és megvédi a környezetet a szennyezéstől. A szabályozás a közrendi célok elérésének is eszköze. Az uniós belső piac folyamatos fejlődése számos lehetőséget kínál bármilyen méretű vállalat számára, azonban a működéséhez minimális szabályozásra is szükség van.

A Bizottság örömmel fogadja az Európai Tanács e kérdés iránti érdeklődését, és várakozással tekint az Európai Parlament, a Tanács és az egyéb érdekeltek részéről e jelentéssel kapcsolatosan érkező visszajelzések elé, amelyek elősegítik majd, hogy megtegyük az említett fontos előrelépést. A Bizottság azt reméli továbbá, hogy az Európai Parlament és a Tanács komoly támogatást ad majd azokhoz a jogalkotási javaslataihoz, amelyek célja, hogy minimálisra korlátozzák a kkv-k és különösen a mikrovállalkozások szabályozási költségeit.

A Bizottság a tagállamokkal is folyamatosan együttműködik, hogy segítséget nyújtson számukra a szabályozási teher minimálisra csökkentéséhez, és az uniós jogszabályok végrehajtása során a túlzottan aprólékos szabályozás elkerüléséhez.

MILYEN LÉPÉSEKRE KERÜLT SOR EDDIG?

A Bizottság intézkedéseket tesz annak érdekében, hogy olyan kkv-barát jogalkotási javaslatokat készítsen, mint a mikrovállalkozások mentesítése a számviteli irányelvek szükségtelen jogi követelményei alól. A Bizottság teljes mértékben elkötelezett amellett, hogy jól kidolgozott hatásvizsgálati eljárása keretében értékelje az új, vagy felülvizsgált jogszabályok kkv-kra vonatkozó hatásait; továbbá rendszeresen értékeli, hogy a jogszabály eléri-e a szándékozott hatást. A kisvállalkozói intézkedéscsomag[3] és az egységes piaci intézkedéscsomag[4] keretében lépéseket teszünk annak érdekében, hogy megkönnyítsük a kkv-k finanszírozáshoz jutását, ami a jelenlegi válság során az egyik legkomolyabb kihívást jelenti számukra. Széles körű egyszerűsítési intézkedéseket alkalmazunk, hogy elősegítsük a kkv-k részvételét az uniós finanszírozású programokban. A kohéziós politikára vonatkozó legutóbbi bizottsági javaslat például bevezetett egy sor olyan alapvető közös szabályt az öt érintett alapra[5] vonatkozóan (beleértve az egyszerűsített kifizetési módszereket is), amelyek jelentősen egyszerűsítik a kkv-k uniós forrásokhoz történő hozzáférésének feltételeit.

A Bizottság két programot valósít meg a meglévő joganyag javítása érdekében. Az első egy nagyszabású egyszerűsítési program, amelynek célja az uniós jog egyszerűsítése, frissítése és egységes szerkezetbe foglalása: közel 200 olyan javaslat került elfogadásra, amelyek komoly előnyöket biztosítanak a vállalkozások számára. A második az adminisztratív terhek csökkentésére irányuló program: benyújtásra kerültek azok a bizottsági javaslatok, amelyekkel a célzott terhek 33%-os – vagyis a 25%-os célkitűzést jelentősen meghaladó – csökkentése érhető el. A társjogalkotó 22%-os csökkentésre vonatkozó javaslatokat fogadott el. A tagállamok megkezdték az említett intézkedések egyes elemeinek végrehajtását.

A Dr. Edmund Stoiber által elnökölt, független érdekképviselőkből álló, adminisztratív terhekkel foglalkozó magas szintű munkacsoport jelenleg dolgozik az uniós jogszabályok legkevésbé bürokratikus végrehajtására vonatkozó legjobb tagállami gyakorlatokról szóló jelentésen. E munka eredményeiről részletesebb tájékoztatás található az intelligens szabályozásról szóló közleményben.[6]

AZ ÚJ JAVASLATOK ELKÉSZÍTÉSE SORÁN MÉG HANGSÚLYOSABBÁ VÁLIK A „GONDOLKOZZ ELőSZÖR KICSIBEN” ELVÉNEK SZÜKSÉGESSÉGE

Miután az Európai Tanács 2011 júniusában örömmel fogadta José Manuel Barroso elnök javaslatát, a Bizottság – a „gondolkozz először kicsiben” („Think Small First”) elv érvényesítése, valamint a kkv-kra, és kiváltképpen a mikrovállalkozásokra vonatkozó esetleges további mentességek és tehercsökkentési lehetőségek megállapítása érdekében – megkezdte az uniós jogi vívmányok újabb átvizsgálását.

A vívmányok átvilágítását folyamatosan végezzük, azonban az érdekelt kkv-k részvétele elengedhetetlen ahhoz, hogy meghatározhassuk azokat az eseteket, ahol valódi változást lehet elérni. A kkv-kat és a mikrovállalkozásokat szorosabban be kell vonni ebbe a tevékenységbe, mivel aggódnak amiatt, nehogy a mentességek helyzetük romlásához vezessenek. Ezért jobb és célzottabb konzultációs mechanizmust kell létrehozni a kkv-k és a mikrovállalkozások számára.

Az átvilágítási folyamat első eredményei azt mutatják, hogy általában véve nehezen határozhatók meg egyértelmű kritériumok azon jogszabályok meghatározásához, amelyek alól mentesíteni lehet a mikrovállalkozásokat. A kkv-k és azok képviselői is elismerik, hogy nem várhatják el, hogy a törvények ne vonatkozzanak rájuk. Sok jogszabályt továbbra is alkalmazni kell a kkv-kra és a mikrovállalkozásokra. Ezek olyan alapvető közrendi követelményeket szabályoznak, amelyek például a termékbiztonság esetében nélkülözhetetlenek az egységes piacon folytatott kereskedelemhez. A kisebb vállalkozásokra vonatkozó mentességek vagy enyhébb rendelkezések nem veszélyeztethetik a vonatkozó szabályozások keretében – például a munkahelyi és a közegészség és -biztonság, az élelmiszer-biztonság, vagy a környezetvédelem terén – kitűzött általános közpolitikai célokat, hanem az említett célok teljesítése során viselt aránytalan terhek csökkentésére kell irányulniuk. Vannak olyan esetek, amikor a kisebb szereplők terheinek enyhítése, bár önmagában vonzó lehetőség, olyan szélesebb körű kedvezőtlen hatásokat idézhetne elő, amelyek meghaladhatnák az előnyöket. Ilyen esetekben a kisebb szereplőkre gyakorolt hatás előnyben részesítésének döntő szerepet kell játszania az egész eszköz kialakításában. Az a legfontosabb kérdés, hogy a „gondolkozz először kicsiben” elvet alkalmazzuk a kkv-kra nehezedő szükségtelen terhek elkerülése érdekében.

A költségek nem elhanyagolható része a papírmunkából és a papíralapú nyilvántartások vezetéséből és kiegészítéséből, vagy a megfelelés ellenőrzéséből származik. Az ilyen költségek részben vagy egészben megszüntethetők, illetve a kisvállalkozások esetében egyszerűsíthetők. Amennyiben a jogszabályok eljárásokat szabályoznak, így például azokat, amelyek a higiéniai normákkal, a visszavételi kötelezettségekkel vagy hasonló rendelkezésekkel kapcsolatosak, úgy a Bizottság olyan testre szabott megközelítések kialakítására törekszik, amelyek egyszerűbbek és megkímélik a vállalkozásokat attól, hogy hosszadalmas szabálykönyveket kelljen böngészniük a rájuk alkalmazandó szabályok megismeréséhez.

A folyamatban lévő átvilágítás előzetes eredményeiről az 1. és a 2. mellékletben található – nem teljes körű – felsorolás.

Az átvilágítás azt mutatja, hogy számos jogszabály tartalmaz érvényes mentességeket, de ezeket a jogi megoldásokat el kell különíteni egymástól. Néhány esetben a kkv-kat teljes egészében kizárják az adott jogszabály hatálya alól, máskor pedig a jogszabályt alkalmazni kell a kkv-kra, azonban a vállalkozás mérete alapján biztosítanak mentességeket. Az utolsó esetben a jogszabály alkalmazandó ugyan a kkv-kra, de azoknak enyhébb követelményeknek kell megfelelniük.

Jóllehet az általános célkitűzés a kisvállalkozások mentesítése, e mentességeket eseti alapon állapítják meg, és a különböző küszöbértékek teljes mértékben figyelembe veszik az adott ágazat sajátos jellegét, és a jogszabály általános célját.

Azok a jogszabályok, amelyek kizárják a kisvállalkozásokat a hatályuk alól

Némely esetben az uniós jogszabályok nem terjednek ki a kisvállalkozásokra, például a de minimis elv alkalmazása miatt.

Az uniós jogszabályokban már jelenleg is alkalmazott vagy előirányzott kivételek:

- Részleges mentesítés : például a 15 méternél rövidebb, kizárólag a parti tengeren működő halászhajók mentesíthetők azon követelmény alól, hogy műholdas hajómegfigyelési rendszerrel kell őket felszerelni; a mikrovállalkozások mentesülnek attól, hogy tachográfot kelljen felszerelniük a korlátozott távolságra közlekedő tehergépjárművekre;

- Meghosszabbított átmeneti időszakok : például hosszabb adaptációs időt engedélyeznek a kkv-knak ahhoz, hogy egészségügyi és biztonsági jelzéseket helyezzenek el a munkahelyen; valamint az építőiparban kétéves átmeneti időszakot engedélyeznek a kkv-knak ahhoz, hogy alkalmazkodjanak a munkaeszközök használatáról szóló jogszabályhoz.

- Ideiglenes mentességek: a mikrovállalkozásokat határozott időre mentesítik egyes jogi rendelkezések alól, így pl.: a munkaidőről szóló irányelvek alól 2009 márciusáig mentesített, közúti fuvarozási tevékenységeket végző önálló vállalkozók ideiglenes mentesítése;

Célzott jogi szabályozás:

- Bizonyos területeken nem alkalmazhatók azonos követelmények a legnagyobb és a legkisebb vállalkozásokra. Ezért például a Bizottság, az érdekeltek kívánságának megfelelően, olyan számviteli jogi jogszabályt készít, amely világosan elhatárolja az egyes vállalkozási kategóriákra (nagy, közepes, kis és mikro) vonatkozó követelményeket. További példát nyújt erre az uniós adatvédelmi szabályok folyamatban lévő reformja, amely során megvizsgáljuk, hogy miként enyhíthetők egyes, mikrovállalkozásokra és kkv-kra vonatkozó jogszabályi terhek, azáltal, hogy lehetőség szerint olyan enyhébb kötelezettségeket vezetünk be, amelyek nem sértik az alapvető jogok védelmét.

- Az átláthatósági irányelv korszerűsítése enyhíteni fog egyes, tőzsdére bocsátással összefüggő kötelezettségeket, és vonzóbbá teszi a tőkepiacokat a kkv-k számára.

- A kohéziós politikára vonatkozó közelmúltbeli bizottsági közleménnyel bevezetett, az öt érintett alapra vonatkozó alapvető közös szabályok mellett további egyszerűsítéseket is tervezünk a soron következő, Horizont 2020 elnevezésű uniós kutatási és innovációs programban, elsősorban a kkv-k részvételének fokozása céljából.

A KKV-TESZT ALKALMAZÁSÁNAK SZIGORÍTÁSA, KÜLÖNÖSEN A MIKROVÁLLALKOZÁSOK ESETÉBEN

A Bizottság megkezdte a bizonyítási teher megfordításának kidolgozását annak érdekében, hogy még nagyobb nyomatékot adjon a mikrovállalkozásokra és a kkv-kra vonatkozó mentesítéseknek és a célzott jogi szabályozásnak 2012 januárjától a Bizottság által készített jövőbeni jogalkotási javaslatok arra az alapelvre épülnek majd, hogy különösen a mikrovállalkozásokat ki kell zárni a javasolt jogszabály hatálya alól, kivéve, ha bizonyítani lehet, hogy arányos a hatály rájuk való kiterjesztése . E bizonyítás olyan új elem, amelyet bele kell foglalni a kkv-tesztbe. Az így módosított teszt gyakorlatilag megfordítja a bizonyítás terhét, valamint az uniós jogszabályok készítése során hangsúlyt helyez a kkv-k és a mikrovállalkozások sajátos helyzetére.

Ugyanettől az időponttól kezdve a Bizottság arról is gondoskodni fog, hogy azokban az esetekben, amikor tágabb közrendi okok miatt jogalkotási javaslatainak ki kell terjedniük a mikrovállalkozásokra, a rendszeres hatásvizsgálat részét képező kkv-teszt mikrovállalkozási dimenziójának bevezetése révén is megindokolja a javaslatait. Az említett esetben célzott megoldások és enyhébb szabályozások alkalmazására fog törekedni. Mivel nagyobb nyilvánosságot kapnak az enyhébb szabályozásokat alátámasztó érvek és indokok, az egész döntéshozatali folyamat során egyszerűbb lesz nyomon követni a kkv-k és a mikrovállalkozások helyzetét.

Az említett komoly szakpolitikai hangsúlyváltás megvalósítása érdekében, valamint a végrehajtási szakaszban történő nyomon követés biztosítása céljából, a Bizottság az alábbiakat bemutató, évente frissített eredménytáblát hoz létre:

- a Bizottság által javasolt, kkv-kra és mikrovállalkozásokra vonatkozó valamennyi mentesség és enyhébb szabályozás, valamint az egyéb olyan javaslatok, ahol fontos tényezőként határozták meg a kisebb szereplőkre gyakorolt hatást;

- e javaslatok változásának iránya a rendes jogalkotási eljárás során, valamint az Európai Parlament és a Tanács által elfogadott végleges jogszabály;

- e rendelkezések későbbi végrehajtása az egyes tagállamok által, különös figyelmet fordítva a túlzottan aprólékos szabályozás bemutatására, amennyiben nemzeti vagy regionális szinten kerül sor annak alkalmazására.

A fentiek lehetővé teszik az érdekelt felek számára annak megállapítását, ha előrehaladás történt – illetve amennyiben az uniós jogalkotási ciklus különböző szakaszai visszavetik az egyszerűsítést, stb.

CSELEKVÉSI TERV A KKV-KNAK A JOGALKOTÁSBA ÉS AZ ELÉRT ELőREHALADÁS ÉRTÉKELÉSÉBE TÖRTÉNő JOBB BEVONÁSÁRA

A Bizottság az igényeikhez jobban igazodó lehetőségeket biztosít majd a kkv-nak ahhoz, hogy kifejthessék az álláspontjukat és elősegíthessék a szükségleteikre vonatkozó döntések kialakítását. Meg fogjuk vitatni velük, hogy melyik módot tartják a legmegfelelőbbnek a szabályozási teher enyhítésére a különböző típusú helyzetekben, illetve területeken. A Bizottság megfelelő formában kikéri majd a véleményüket arról, hogy milyen eredményeket várnak a különféle intézkedésekről. A szociálpolitika terén a Bizottság – javaslatainak előterjesztése előtt – élni fog az európai szociális partnerekkel való konzultáció lehetőségével, amelyet a Szerződés 154. cikke állapít meg. Ezen felül a Bizottság az intelligens szabályozásról szóló közleményének nyomon követéseként felülvizsgálja a konzultációs eljárását, és a következő változtatásokat kívánja végrehajtani:

1. A Bizottság szorosabban bevonja a kisvállalkozásokat a jogalkotás javításába, és az arról folytatott konzultációba.

2. Gyakrabban alkalmazzuk majd az Enterprise Europe Network keretén belüli különleges kkv-testületet, hogy közvetlenül a kkv-któl szerezzünk véleményeket a Bizottság hatásvizsgálati eljárásaihoz, és az alábbi egyéb különféle célokra: például egy folyamatban lévő konzultáció során felkérjük a kkv-kat, hogy számoljanak be arról, hogy melyek a legterhesebb akadályok számukra a belső piacon.

3. Jelenleg kísérletként, később pedig – az intelligens szabályozási program és a kisvállalkozói intézkedéscsomag keretében – szélesebb körben is megrendeznek a tagállamokban olyan, a kkv-k és a mikrovállalkozások részvételével zajló, szakosított konferenciákat, amelyeken a Bizottság is részt vesz és összegyűjti a kkv-k és a mikrovállalkozások által előterjesztett problémákat.

4. A kisvállalkozási intézkedéscsomag felülvizsgálata új irányítási struktúrát vezet be annak érdekében, hogy a kkv-k véleményét figyelembe vegyék az intézkedéscsomag alkalmazása és tényleges végrehajtása során. A nemzeti kkv-megbízottak újonnan létrehozott hálózata és a kkv-közgyűlés keretében az európai és nemzeti kkv-szervezetek beszámolnak a kisvállalkozási intézkedéscsomag alkalmazásáról és értékelik azt, továbbá elősegítik azon helyes gyakorlatok cseréjét, amelyek általában arra vonatkoznak, hogy miként biztosítható a kkv-barát jogalkotás és hogyan lehet elkerülni a szükségtelen szabályozási terhet.

5. A nemzeti kkv-megbízottak hálózatának lehetősége lesz a véleményének kifejtésére arról, hogy mely területeken van leginkább szükség mentességekre és enyhébb szabályozásokra, és hogyan kell azokat kialakítani. A Bizottság kkv-megbízottja felveszi a kapcsolatot az érdekelt kkv-kkal, és gondoskodik arról, hogy figyelembe vegyék a kkv-k érdekeit a Bizottság üzleti vonatkozású javaslataiban.

6. A témával foglalkozó weboldalt fogunk létrehozni abból a célból, hogy meghatározzuk azt a 10 uniós jogi aktust, amely a leginkább terhesnek tekinthető a mikrovállalkozások és a kkv-k számára. E weboldalt felhasználjuk majd az említett jogi aktusok összpontosított és célzott felülvizsgálata érdekében.

Az említett fellépések és intézkedések finanszírozása a meglévő és a tervezett programok alapján történik, a jelenlegi többéves pénzügyi keretnek, valamint a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó keretre irányuló javaslatnak megfelelően.

A kkv-kra és a mikrovállalkozásokra nehezedő szabályozási teher minimálisra csökkentése érdekében a Bizottság felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a fentiekben kifejtettekkel azonos elveket alkalmazzanak, és különösen arra, hogy:

- kezdettől fogva szorosan vonják be a kisvállalkozói szférát a jogalkotásba;

- mozdítsák előre a „gondolkozz először kicsiben” elvet annak révén, hogy rendszeresen alkalmazzák azt a nemzeti jogalkotásban, és amennyiben szükséges, eseti alapon mérlegelik az enyhébb szabályozásokat és mentesítéseket; valamint

- alkalmazzák a „kkv-tesztet” a hatásvizsgálataikban, és erősítsék meg a teszt mikrovállalkozási dimenzióját.

A nemzeti kkv-megbízottnak saját országában kulcsszerepet kell betöltenie abban, hogy a kkv-szervezetekkel szorosan együttműködve nyomon kövesse az említett intézkedések végrehajtását.

KÖVETKEZTETÉS

A Bizottság olyan konkrét intézkedéseket ismertet ebben a jelentésben, amelyek a kkv-k és különösen a mikrovállalkozások szabályozási terheinek minimálisra csökkentésére irányulnak. A Tanácsot és az Európai Parlamentet felkérjük arra, hogy támogassák ezt a megközelítést, és a rendes jogalkotási eljárás és az átültetés során használják fel a bizottsági eredménytáblát a mikrovállalkozásokra vonatkozó mentességek és enyhébb szabályozások figyelemmel kísérésére. A Bizottság felszólítja a tagállamokat, hogy alkalmazzák a „gondolkozz először kicsiben” elvet, és kötelezzék el magukat a tagállami szinten alkalmazandó elvek és intézkedések teljes körű, gyors végrehajtása mellett.

1. melléklet – Mentességeket vagy enyhébb szabályozást tartalmazó, meglévő jogszabályok

Jogszabály | Mentesség vagy enyhébb szabályozás |

1 | Az Európai Parlament és a Tanács 1370/2007/EK rendelete (2007. október 23.) a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról, valamint az 1191/69/EGK és az 1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről | Ha 23 járműnél kisebb flottát üzemeltető kkv-knak ítélnek oda szerződéseket, kétszeresére emelhető az a küszöbérték, amely felett versenytárgyalási eljárást kell lefolytatni, ezáltal egyszerűbbé és kevésbé terhessé válik a közbeszerzési eljárás. |

2 | A Tanács 92/58/EGK irányelve (1992. június 24.) a munkahelyi biztonsági, illetve egészségvédelmi jelzésekre vonatkozó minimumkövetelményekről (kilencedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének értelmében) | A tagállamok (méret vagy tevékenység alapján) meghatározhatják a vállalkozásoknak azokat a típusait, amelyek az előírt világító, illetve hangjelzéseket teljesen, részlegesen vagy átmenetileg egyéb olyan intézkedésekkel helyettesíthetik, amelyek ugyanolyan szintű védelmet biztosítanak. |

3 | Az Európai Parlament és a Tanács 2007/46/EK irányelve (2007. szeptember 5.) a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról | A kis mennyiségben gyártó vállalatok csökkentett követelményekért folyamodhatnak a jóváhagyó szervhez (megjegyzés: előkészítés alatt áll egy további mentesítés, amelynek célja, hogy a kis sorozatok gyártóit mentesítsék a gépjármű-típusjóváhagyási jogszabályok egyes műszaki követelményei alól). |

4 | Az Európai Parlament és a Tanács 1221/2009/EK rendelete (2009. november 25.) a szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételéről | A kkv-k nem feltételenül kötelesek évente jelentést tenni az EMAS-ban való nyilvántartásba vétel érdekében. |

5 | Az Európai Parlament és a Tanács 2002/14/EK irányelve (2002. március 11.) az Európai Közösség munkavállalóinak tájékoztatása és a velük folytatott konzultáció általános keretének létrehozásáról | Az irányelv a legalább 50 munkavállalót foglalkoztató vállalkozásokra, és a legalább 20 munkavállalót foglalkoztató üzemekre alkalmazandó |

6 | A Tanács 2010/18/EU irányelve (2010. március 8.) a BUSINESSEUROPE, az UEAPME, a CEEP és az ESZSZ által a szülői szabadságról kötött, felülvizsgált keretmegállapodás végrehajtásáról és a 96/34/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről | A tagállamok a kisvállalkozások működési és szervezeti követelményeinek kielégítése céljából különleges megoldások alkalmazását engedélyezhetik. |

7 | A Tanács 2001/23/EK irányelve (2001. március 12.) a munkavállalók jogainak a vállalkozások, üzletek vagy ezek részeinek átruházása esetén történő védelmére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről | A tagállamok a kötelezettségeket az olyan vállalatok vagy vállalkozások körére korlátozhatják, amelyekben az alkalmazott munkavállalók száma miatt szükség van a munkavállalókat képviselő testület választására vagy kinevezésére. |

8 | Az Európai Parlament és Tanács 2006/32/EK irányelve (2006. április 5.) az energia-végfelhasználás hatékonyságáról és az energetikai szolgáltatásokról | A tagállamok a kis elosztókat kivonhatják azon kötelezettség alól, hogy támogatniuk kell az energia-megtakarítást a végső fogyasztás során, valamint fejlett fogyasztásmérőket és tájékoztató jellegű számlázást kell biztosítaniuk. |

9 | Az Európai Parlament és a Tanács 2004/8/EK irányelve (2004. február 11.) a hasznos hőigényen alapuló kapcsolt energiatermelés belső energiapiacon való támogatásáról | Az irányelv lehetővé teszi a tagállamoknak, hogy a hálózati hozzáférés tekintetében kedvezőbb elbánásban részesítsék a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelőket. |

10 | A Tanács 2006/112/EK irányelve (2006. november 28.) a közös hozzáadottértékadó-rendszerről | A tagállamok egyszerűsített héa-megállapítási és- beszedési eljárásokat – például átalányhéa-rendszert – alkalmazhatnak a kisvállalkozásokra. |

11 | Az Európai Parlament és a Tanács 2006/66/EK irányelve (2006. szeptember 6.) az elemekről és akkumulátorokról, valamint a hulladékelemekről és -akkumulátorokról | A tagállamok mentesíthetik a hulladékkezeléshez és az újrafeldolgozáshoz való pénzügyi hozzájárulás követelménye alól azon gyártókat, akik a nemzeti piac méretéhez képest igen kis mennyiségben forgalmaznak elemeket vagy akkumulátorokat. |

12 | A Tanács 97/81/EK irányelve (1997. december 15.) az UNICE, a CEEP és az ESZSZ által a részmunkaidős foglalkoztatásról kötött keretmegállapodásról | A tagállamok e jogszabály hatálya alól részben vagy egészben kizárhatják azokat a részmunkaidőben foglalkoztatottakat, akik alkalmi munkát végeznek. |

13 | A Tanács 1224/2009/EK rendelete (2009. november 20.) a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról | A 15 méternél rövidebb halászhajókra vonatkozó mentesítés a hajómegfigyelési rendszer felszerelésével kapcsolatos kötelezettségre vonatkozik, mivel az aránytalan költségekkel járna. |

14 | Az Európai Parlament és a Tanács 94/25/EK irányelve (1994. június 16.) a kedvtelési célú vízi járművekre vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről | Hosszabb átmeneti időt biztosítanak a kkv-knak ahhoz, hogy az irányelv új követelményeihez igazítsák a (kis) hajók gyártását. |

15 | Az Európai Parlament és a Tanács 852/2004/EK rendelete (2004. április 29.) az élelmiszer-higiéniáról | Az élelmiszer-ipari vállalkozók felelnek az élelmiszer-higiéniáért. A HACCP (Hazard Analysis and Control of Critical Points) eljárások szerinti élelmiszer-biztonsági irányítási rendszert kell végrehajtaniuk. A kkv-k azonban a helyzetükhöz igazíthatják a jogszabály egyes elemeit (pl.: az önellenőrzés gyakoriságának csökkentése). Az elsődleges termelők és a kiskereskedők a helyes gyakorlatok ágazati útmutatóinak végrehajtásával helyettesíthetik a HACCP végrehajtását. |

16 | Az Európai Parlament és a Tanács 2003/87/EK irányelve (2003. október 13.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról | A kibocsátás-kereskedelmi rendszerről szóló jogszabály olyan kapacitási küszöbértéket tartalmaz, amely a kis létesítményeket kizárja a kibocsátás-kereskedelmi rendszerből, vagy az alacsony kibocsátású létesítményekkel azonos bánásmódnak veti alá azokat, és egyszerűsített nyomon követési és jelentéstételi követelményeket ír elő számukra. |

17 | Az Európai Parlament és a Tanács 2003/71/EK irányelve (2003. november 4.) az értékpapírok nyilvános kibocsátásakor vagy piaci bevezetésekor közzéteendő tájékoztatóról | Az értékpapírok nyilvános kibocsátásakor vagy piaci bevezetésekor közzéteendő tájékoztatóról alól mentességet biztosítanak a 2,5 millió EUR-nál kisebb kibocsátások számára. |

18 | Az Európai Parlament és a Tanács 2006/87/EK irányelve (2006. december 12.) a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról | Az irányelv eltéréseket enged a csupán egyetlen tagállam belvízi útjain közlekedő hajókra vonatkozóan. Ezen eltérések azon berendezések esetében alkalmazhatók, amelyek belvízi út révén más tagállamok vízi útjaival összeköttetésben nem álló, hajózható vízi utakon közlekednek, vagy olyan hajók esetében, amelyek bruttó hordképessége a 350 tonnát nem haladja meg. |

19 | Az Európai Parlament és a Tanács 2000/59/EK irányelve (2000. november 27.) a hajókon keletkező hulladék és a rakománymaradványok fogadására alkalmas kikötői létesítményekről | A jelenlegi mentességi rendszer a rendszeres kikötői látogatást tevő hajókra vonatkozik. |

20 | Az Európai Parlament és a Tanács 443/2009/EK rendelete (2009. április 23.) a könnyű haszongépjárművek szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére irányuló közösségi integrált megközelítés keretében az új személygépkocsikra vonatkozó kibocsátási követelmények meghatározásáról | A kis volumenű és szakosított gyártók alacsonyabb célkitűzésekért folyamodhatnak. |

21 | Az Európai Parlament és a Tanács 510/2011/EU rendelete (2011. május 11.) az új könnyű haszongépjárművekre vonatkozó kibocsátási követelményeknek a könnyű haszongépjárművek CO2-kibocsátásának csökkentésére irányuló uniós integrált megközelítés keretében történő meghatározásáról | A kis volumenű és szakosított gyártók alacsonyabb célkitűzésekért folyamodhatnak. |

2. melléklet – Lehetséges jövőbeni mentességek vagy enyhébb szabályozás[7]

Jogszabály | Mentesség vagy enyhébb szabályozás |

1 | Az Európai Parlament és a Tanács 95/46/EK irányelve (1995. október 24.) a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról | Az adatkezelők (így pl.: a hatóságok, a vállalkozások, stb.) jelenleg kötelesek bejelenteni adatfeldolgozási műveleteiket a nemzeti adatvédelmi hatóságoknak, kivéve ha mentességi okok vonatkoznak rájuk. Az irányelv jelentős mérlegelési lehetőséget hagy a tagállamoknak a kötelezettség alóli esetleges mentességek meghatározása terén. Ennek köszönhetően tagállamonként eltérő a helyzet. A soron következő reformcsomag megvizsgálja, hogy miként lehet hatékonyan egyszerűsíteni a szabályozási környezetet, például az összehangolás fokozása, valamint – a kockázatosabb adatfeldolgozás kivételével – a bejelentési kötelezettségek eltörlésére irányuló javaslat révén. |

2 | A Tanács 89/391/EGK irányelve (1989. június 12.) a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről | A szociális partnerekkel folytatott konzultáció alapján, és a jelenlegi kötelezettségek hatásának értékelését követően megvizsgálhatnánk annak lehetőségét, hogy az alacsony kockázatú tevékenységet végző mikrovállalkozásokra vonatkozó kockázatértékelés rendszeres dokumentálását arányos, kockázatalapú megközelítéssel helyettesítsük. |

3 | A munkájuk során rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló, 2004. április 29-i 2004/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosítása | Ezen irányelv módosításának lehetőségét felhasználhatnánk egy olyan kockázatalapú megközelítés bevezetésére, amely kevesebb terhet jelentene a kkv-k számára, összhangban a foglalkozás-egészségügy és -biztonság egészére vonatkozó általános megközelítéssel. |

4 | Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a különösen a munkahelyi eredetű izomzati és csontrendszeri rendellenességek, és a számítógép képernyője által okozott látáskárosodások megelőzésére szolgáló munka-ergonómiára vonatkozó egészségügyi és biztonsági követelményekről, valamint a 90/269/EGK tanácsi irányelv és a 90/270/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről | Mérlegelni kell egy olyan kockázatalapú megközelítés bevezetését, amely kevesebb terhet jelentene a kkv-k számára, összhangban a foglalkozás-egészségügy és -biztonság egészére vonatkozó általános megközelítéssel. |

5 | Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a harmadik országbeli állampolgárok idényjellegű munkavállalás céljából való belépésének és tartózkodásának feltételeiről | A mikrovállalkozásokat, és talán a kkv-kat is mentesíteni lehetne az idénymunkásokkal kapcsolatos követelmények alól, hogy a mezőgazdasági kistermelők ismét a korábbi, enyhébb feltételekkel alkalmazhassanak idénymunkásokat. |

6 | Az Európai Parlament És a Tanács 96/71/EK irányelve (1996. december 16.) a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről | Az ezen irányelv végrehajtására vonatkozó iránymutatás kidolgozása során a Bizottságnak mérlegelnie kell, hogy bevezethető-e enyhébb szabályozás a kisebb vállalkozások számára. |

7 | Az Európai Parlament és a Tanács 2009/45/EK irányelve (2009. május 6.) a személyhajókra vonatkozó biztonsági szabályokról és követelményekről | Ezen irányelv jelenlegi felülvizsgálata lehetőséget adhatna néhány olyan túlzottan szigorú rendelkezés átfogalmazására, amelyeket nem igazítottak ki a kis hajók figyelembevételével. |

8 | A Tanács 92/29/EGK irányelve (1992. március 31.) a hajók fedélzetén a jobb orvosi ellátás biztosítását célzó biztonsági és egészségvédelmi minimumkövetelményekről | A hajókat minimális egészségügyi felszereléssel és orvosi felszerelésekkel kell ellátni. Egy konkrét küszöbértéken felül orvosra is szükség van. Ezen irányelv felülvizsgálata során a Bizottság megvizsgálja az amellett és az ellen szóló érveket, hogy magasabb küszöbértéket javasoljon a kisebb hajók esetében. |

9 | Az Európai Parlament és a Tanács 2002/44/EK irányelve (2002. június 25.) a munkavállalók fizikai tényezők (vibráció) hatásából keletkező kockázatoknak való expozíciójára vonatkozó egészségügyi és biztonsági minimumkövetelményekről | A Bizottság az irányelv tervezet értékelése keretében, a folyamat részeként észrevételeket kér a jogszabály kkv-kra gyakorolt hatásáról. |

10 | Az Európai Parlament és a Tanács 2002/96/EK irányelve (2003. január 27.) az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól | Amennyiben – az Európai Parlament javaslatának megfelelően – e jogszabály átdolgozása során új visszavételi kötelezettséget állapítanának meg a forgalmazók számára a nagyon kis elektromos és elektronikus berendezések hulladékai tekintetében, az e visszavételi kötelezettség alóli mentesítési lehetőségeket kiterjeszthetnék a rendkívül kis alapterületen működő boltokra. |

11 | Az Európai Parlament és a Tanács 2008/98/EK irányelve (2008. november 19.) a hulladékokról | A hulladékkezeléssel foglalkozó, alacsony kockázatú kkv-kat egyszerűsített eljárás szerint vehetnék nyilvántartásba. Ennek érdekében az illetékes tagállami hatóságoknak teljes mértékben alkalmazniuk kell a hulladékokról szóló irányelv 26. cikkének utolsó bekezdését, amely lehetővé teszi, hogy a meglévő nemzeti nyilvántartásokból szerezzék be az e kkv-k nyilvántartásba vételéhez szükséges vonatkozó információkat. Ezt azokra az alacsony kockázatú kkv-kra alkalmazhatnák, amelyek minimális veszélyt jelentenek a környezetre és az emberi egészségre. |

12 | Az Európai Parlament és a Tanács 2006/24/EK irányelve (2006. március 15.) a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtása, illetve a nyilvános hírközlő hálózatok szolgáltatása keretében előállított vagy feldolgozott adatok megőrzéséről | Ezen irányelv soron következő felülvizsgálata lehetőséget adhat annak mérlegelésére, hogy mely vállalatokra kell alkalmazni az adatmegőrzési kötelezettséget. A vállalat mérete lehet az egyik kritérium. |

13 | Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a közbeszerzésről | A 2004/17/EK és a 2004/18/EK irányelv közbeszerzési szabályainak soron következő felülvizsgálata előirányozhatná a nyilvános közbeszerzési eljárásokban való részvétel céljából tanúsítványok és egyéb bizonyítási eszközök benyújtására vonatkozó követelmények enyhítését. A tanúsítványokat és egyéb bizonyítási eszközöket nyilatkozatokkal (öntanúsítás) helyettesíthetnék. |

[1] A kkv fogalma kiterjed valamennyi olyan 250 főnél kevesebbet foglalkoztató vállalkozásra, amelynek üzleti forgalma az 50 millió eurót vagy mérlegfőösszege a 43 millió eurót nem haladja meg. A mikrovállalkozások a kkv legkisebb kategóriáját jelentik, amelyek tíz főnél kevesebb alkalmazottal rendelkeznek, valamint üzleti forgalmuk vagy mérlegfőösszegük nem haladja meg a 2 millió eurót.

[2] Míg egy nagy cég átlagosan alkalmazottanként egy eurót költ szabályozásból eredő kötelezettségeknek való megfelelésre, addig a közepes méretű vállalat körülbelül négy eurót, és a kis vállalkozások akár tíz eurót is. (A kkv-k aránytalan adminisztratív terheinek csökkentésére szolgáló modellekkel foglalkozó szakértői csoport 2007. májusi jelentése.)

[3] „Az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag felülvizsgálata”, A Bizottság közleménye – COM(2011)78 (2011. február 23.).

[4] Egységes piaci intézkedéscsomag – Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez -„Együtt egy újfajta növekedésért”, A Bizottság közleménye – COM (2011) 206 (2011. április 13.).

[5] Az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), a Kohéziós Alap, az Európai Szociális Alap (ESZA), az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA), Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA).

[6] Intelligens szabályozás az Európai Unióban, A Bizottság közleménye – COM(2010)543 (2010. október 8.).

[7] Az új vagy módosított uniós szabályozásra irányuló javaslatok tekintetében konzultációt és hatásvizsgálatot végeznek, amely hozzájárul a szakpolitikára vonatkozóan elfogadandó végleges döntéshez.