A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Európai klímarendelet: a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozása

(2020/C 324/10)

Előadó: Juan Manuel MORENO BONILLA (ES/EPP), Andalúzia régió kormányának elnöke Referenciaszöveg: Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és az (EU) 2018/1999 rendelet (az európai klímarendelet) módosításáról COM(2020) 80 final

I. MÓDOSÍTÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

1. módosítás

(5) preambulumbekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása (5) Az Unió és a tagállamok éghajlat-politikai fellépésének célja, hogy a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend összefüggésében és a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek megvalósítására törekedve megvédje az embereket, a bolygónkat, jóllétünket, boldogulásunkat, egészségünket, élelmiszerrendszereinket, valamint az ökoszisztémák és a biológiai sokféleség integritását az éghajlatváltozás jelentette kockázatokkal szemben, bolygónk tűrőképességének határain belül a lehető legjobb életszínvonalat érje el, valamint növelje az éghajlatváltozás hatásaival szembeni rezilienciát és csökkentse a társadalom éghajlatváltozással szembeni kiszolgáltatottságát. (5) Az Unió és a tagállamok , valamint a regionális és helyi önkormányzatok éghajlat-politikai fellépésének célja, hogy a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend összefüggésében és a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek megvalósítására törekedve megvédje az embereket, a bolygónkat, jóllétünket, boldogulásunkat, egészségünket, élelmiszerrendszereinket, valamint az ökoszisztémák és a biológiai sokféleség integritását az éghajlatváltozás jelentette kockázatokkal szemben, bolygónk tűrőképességének határain belül a lehető legjobb életszínvonalat érje el, valamint növelje az éghajlatváltozás hatásaival szembeni rezilienciát és csökkentse a társadalom éghajlatváltozással szembeni kiszolgáltatottságát.

Indokolás

A helyi és regionális szintű fellépés alapvetően fontos a klímasemlegességi célkitűzés eléréséhez, amelyet a Párizsi Megállapodás elismer, és amely teljes mértékben összhangban áll a preambulumbekezdésben meghatározott célkitűzésekkel. Ezért hiba volna, ha kihagynák belőle a helyi és regionális önkormányzatokat.

2. módosítás

(14) preambulumbekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása (14) Az alkalmazkodás kulcsfontosságú eleme az éghajlatváltozásra adott hosszú távú globális válasznak. Következésképpen a tagállamoknak és az Uniónak a Párizsi Megállapodás 7. cikke értelmében növelniük kell az alkalmazkodóképességet, erősíteniük kell az ellenálló képességet, csökkenteniük kell az éghajlatváltozással szembeni kiszolgáltatottságot, és maximalizálniuk kell az egyéb környezetvédelmi szakpolitikákkal kapcsolatos járulékos előnyöket. A tagállamoknak nemzeti szintű átfogó alkalmazkodási stratégiákat és terveket kell elfogadniuk. (14) Az alkalmazkodás kulcsfontosságú eleme az éghajlatváltozásra adott hosszú távú globális válasznak. Következésképpen a tagállamoknak és az Uniónak a Párizsi Megállapodás 7. cikke értelmében növelniük kell az alkalmazkodóképességet, erősíteniük kell az ellenálló képességet, csökkenteniük kell az éghajlatváltozással szembeni kiszolgáltatottságot, és maximalizálniuk kell az egyéb környezetvédelmi szakpolitikákkal kapcsolatos járulékos előnyöket. A tagállamoknak nemzeti szintű átfogó alkalmazkodási stratégiákat és terveket kell elfogadniuk , amelyek figyelembe veszik az Unió területeinek gazdasági, társadalmi és földrajzi sokszínűségét és legkülső régióinak sajátosságait .

Indokolás

A területi tényezőknek döntő szerepük van a reziliencia és az alkalmazkodási erőfeszítések fokozására irányuló politika helyes megválasztásában. A földrajzi, éghajlati, társadalmi és gazdasági szempontok alapvetően fontosak a sebezhetőség felméréséhez és értékeléséhez, a kockázatkezeléshez és az éghajlati változókra vonatkozó jövőbeli forgatókönyvek meghatározásához. Fontos előrelépést jelentene e stratégiák kidolgozásában, ha alkalmazkodással és rezilienciával kapcsolatos, a különböző regionális és helyi körülményekhez igazítható előrejelző eszközöket hoznának létre.

3. módosítás

(17) preambulumbekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása (17) A Bizottság „Az európai zöld megállapodás” című közleményében bejelentette, hogy értékelést követően szándékában áll javaslatot előterjeszteni az Unió 2030-ra kitűzött üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési célértékének növelésére, biztosítva annak a 2050-re kitűzött klímasemlegességi célkitűzéssel való összhangját. E közleményében a Bizottság hangsúlyozta, hogy minden uniós szakpolitikának és minden ágazatnak hozzá kell járulnia a klímasemlegességi célkitűzéshez. Átfogó hatásvizsgálat alapján és figyelembe véve az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1999 rendelete szerint a Bizottságnak benyújtott integrált nemzeti energia- és klímatervek elemzését (1), a Bizottságnak 2020 szeptemberéig felül kell vizsgálnia az Unió 2030-ra vonatkozó éghajlat-politikai célértékeit, továbbá át kell tekintenie az 1990-es szinthez képest számított, 2030-ig megvalósítandó 50– 55 %-os új kibocsátáscsökkentési célérték teljesítésének opcióit. Abban az esetben, ha a Bizottság szükségesnek tartja az Unió 2030-as célértékének módosítását, e rendelet megfelelő módosítása céljából javaslatokat nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Ezenfelül a Bizottságnak 2021. június 30-ig értékelnie kell, hogy a célértéket végrehajtó uniós jogszabályokat miként kellene módosítani annak érdekében, hogy 1990-hez képest 50– 55 %-os kibocsátáscsökkentést lehessen elérni. (17) A Bizottság „Az európai zöld megállapodás” című közleményében bejelentette, hogy értékelést követően szándékában áll javaslatot előterjeszteni az Unió 2030-ra kitűzött üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési célértékének növelésére, biztosítva annak a 2050-re kitűzött klímasemlegességi célkitűzéssel való összhangját. E közleményében a Bizottság hangsúlyozta, hogy minden uniós szakpolitikának és minden ágazatnak hozzá kell járulnia a klímasemlegességi célkitűzéshez. Átfogó hatásvizsgálat alapján és figyelembe véve az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1999 rendelete szerint a Bizottságnak benyújtott integrált nemzeti energia- és klímatervek elemzését (1), a Bizottságnak a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2020. szeptember elejéig felül kell vizsgálnia az Unió 2030-ra vonatkozó éghajlat-politikai célértékeit, továbbá át kell tekintenie az 1990-es szinthez képest számított, 2030-ig megvalósítandó, legalább 55 %-os új kibocsátáscsökkentési célérték teljesítésének opcióit. Abban az esetben, ha a Bizottság szükségesnek tartja az Unió 2030-as célértékének módosítását, e rendelet megfelelő módosítása céljából javaslatokat nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Ezenfelül a Bizottságnak 2021. június 30-ig értékelnie kell, hogy a célértéket végrehajtó uniós jogszabályokat miként kellene módosítani annak érdekében, hogy 1990-hez képest legalább 55 %-os kibocsátáscsökkentést lehessen elérni.

Indokolás

Ha biztosítani akarjuk, hogy az európai helyreállítási terv környezetbarát legyen, és a mai beruházások a 2030-as és végső soron a 2050-es célok eléréséhez vezessenek, a 2030-as jogalkotási keret hatásvizsgálatának ambiciózusnak kell lennie, és a lehető leghamarabb közzé kell azt tenni.

4. módosítás

(18) preambulumbekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása (18) A Bizottságnak rendszeresen értékelnie kell az előrehaladást annak biztosítására, hogy az Unió és a tagállamok továbbra is jó úton haladjanak a klímasemlegességi célkitűzés elérése felé. A Bizottságnak a Szerződésekkel összhangban meg kell tennie a szükséges intézkedéseket, amennyiben a klímasemlegességi célkitűzés teljesítése, illetve az alkalmazkodás terén a tagállamok közösen elért eredményei nem kielégítőek vagy az uniós intézkedések nem állnak összhangban a klímasemlegességi célkitűzéssel, illetve nem bizonyulnak megfelelőnek az alkalmazkodóképesség fokozása, a reziliencia megerősítése és a kiszolgáltatottság csökkentése szempontjából. A Bizottságnak hasonlóképpen rendszeresen értékelnie kell a vonatkozó nemzeti intézkedéseket, és ha arra a következtetésre jut, hogy egy tagállam intézkedései nincsenek összhangban a klímasemlegességi célkitűzéssel vagy nem bizonyulnak megfelelőnek az alkalmazkodóképesség fokozása, a reziliencia megerősítése és az éghajlatváltozással szembeni kiszolgáltatottság csökkentése szempontjából, ajánlásokat kell kiadnia. (18) A Bizottságnak rendszeresen mérnie és értékelnie kell az előrehaladást , továbbá nyilvánosságra kell hoznia az összes idevonatkozó adatot annak biztosítására, hogy az Unió és a tagállamok továbbra is jó úton haladjanak a klímasemlegességi célkitűzés elérése felé. A Bizottságnak a Szerződésekkel összhangban meg kell tennie a szükséges intézkedéseket, amennyiben a klímasemlegességi célkitűzés teljesítése, illetve az alkalmazkodás terén a tagállamok közösen elért eredményei nem kielégítőek (időbeli vagy mennyiségi szempontból nem sikerült elérni a célokat) vagy az uniós intézkedések nem állnak összhangban a 2050-es klímasemlegességi célkitűzéssel, illetve nem bizonyulnak megfelelőnek az alkalmazkodóképesség fokozása, a reziliencia megerősítése és a kiszolgáltatottság csökkentése szempontjából. A Bizottságnak hasonlóképpen rendszeresen értékelnie kell a vonatkozó nemzeti intézkedéseket, és ha arra a következtetésre jut, hogy egy tagállam intézkedései nincsenek összhangban a klímasemlegességi célkitűzéssel vagy nem bizonyulnak megfelelőnek az alkalmazkodóképesség fokozása, a reziliencia megerősítése és az éghajlatváltozással szembeni kiszolgáltatottság csökkentése szempontjából, ajánlásokat kell kiadnia.

Indokolás

Az előrehaladás hatékony nyomon követésével ismertebbé, átláthatóbbá és elfogadottabbá válhatnak a klímasemlegesség elérésére irányuló erőfeszítések. Ezért az eredményül kapott adatoknak mindig rendelkezésre kell állniuk, nem csak az időszakos jelentésekben, a céldátumot pedig itt is konkrétan meg kell említeni.

5. módosítás

(20) preambulumbekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása (20) A polgárok és a közösségek jelentős szerepet játszanak a klímasemlegesség irányába történő elmozdulás motorjaként, ezért elő kell segíteni a nyilvánosság és a társadalom éghajlat-politikai fellépésekbe való intenzív bevonását. A Bizottságnak ebből adódóan a társadalom minden részével együtt kell működnie a klímasemleges és az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens társadalom érdekében való aktív szerepvállalásuk és a társadalmi fellépés előmozdítása céljából, többek között az európai éghajlati paktum elindítása révén. (20) A polgárok és a közösségek jelentős szerepet játszanak a klímasemlegesség irányába történő elmozdulás motorjaként, ezért elő kell segíteni a nyilvánosság és a társadalom éghajlat-politikai fellépésekbe való intenzív bevonását. A Bizottságnak ebből adódóan a társadalom minden részével együtt kell működnie a klímasemleges és az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens társadalom megvalósítását célzó kétirányú együttműködés, információcsere és a tudatosság növelésére irányuló közös erőfeszítések megerősítése céljából, többek között az európai éghajlati paktum – mint a helyi és regionális önkormányzatok, valamint a civil társadalom és általában a polgárok bevonását célzó innovatív irányítási eszköz – elindítása révén.

Indokolás

A klímasemleges és az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenálló társadalom megvalósításának az információcserén és a társadalmi tudatosság növelésén kell alapulnia. Ezek megerősítése olyan feladat, amelyben az Európai Bizottság élen járhat közpolitikáinak megtervezése és végrehajtása során, tekintve, hogy ezek átfogó jellegűek, miközben a javasolt intézkedések az olyan ágazati politikák közé tartoznak, amilyeneket adott esetben a nemzeti, regionális és helyi hatóságok akarnak végrehajtani.

6. módosítás

(21) preambulumbekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása (21) A kiszámíthatóság és a bizalom minden gazdasági szereplő – köztük a vállalkozások, a munkavállalók, a beruházók és a fogyasztók – számára való megteremtése, a klímasemlegességre való átállás visszafordíthatatlanságának és a lépésről lépésre megvalósuló kibocsátáscsökkentés elérésének biztosítása, valamint az intézkedések és az elért eredmények klímasemlegességi célkitűzéssel való összhangja értékelésének elősegítése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a 2050-re Unió-szerte megvalósítandó nulla nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátást szolgáló teljesítési pálya meghatározása végett . Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is , és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor . A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. (21) A kiszámíthatóság és a bizalom minden gazdasági szereplő – köztük a vállalkozások, a munkavállalók, a beruházók és a fogyasztók – számára való megteremtése, a klímasemlegességre való átállás visszafordíthatatlanságának és a lépésről lépésre megvalósuló kibocsátáscsökkentés elérésének biztosítása, valamint az intézkedések és az elért eredmények klímasemlegességi célkitűzéssel való összhangja értékelésének elősegítése érdekében az Európai Bizottság javaslatot tesz a 2050-re Unió-szerte megvalósítandó nulla nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátást szolgáló teljesítési pályára . Különösen fontos, hogy javaslatának kidolgozása során a Bizottság megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten és a tagállamok közigazgatási szerveivel, a regionális és helyi önkormányzatokat is beleértve .

Indokolás

Törölni kell minden arra vonatkozó hivatkozást, hogy a teljesítési pályát felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén határozzák meg. Az Európai Bizottságnak arra kell szorítkoznia, hogy javaslatot tegyen a teljesítési pályára és értékelje az elért eredményeket.

7. módosítás

2. cikk, (2) bekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása Az érintett uniós intézmények és a tagállamok – a tagállamok közötti méltányosság és szolidaritás előmozdításának fontosságát szem előtt tartva – uniós, illetve nemzeti szinten megteszik azokat a szükséges intézkedéseket, amelyeknek köszönhetően közösen teljesíthető az (1) bekezdésben meghatározott klímasemlegességi célkitűzés. Az érintett uniós intézmények és a tagállamok – a tagállamok közötti méltányosság és szolidaritás előmozdításának fontosságát szem előtt tartva – uniós, illetve nemzeti szinten megteszik azokat a szükséges intézkedéseket, amelyeknek köszönhetően az európai városokban és régiókban közösen megvalósítható az (1) bekezdésben meghatározott klímasemlegességi célkitűzés.

Indokolás

Az éghajlattal kapcsolatos jogszabályok végrehajtása elsősorban az európai városokra és régiókra támaszkodik. Ezért szükségesnek tűnik a megfogalmazás megváltoztatása.

8. módosítás

2. cikk (3) bekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása A Bizottság a 2. cikk (1) bekezdésében megállapított klímasemlegességi célkitűzés fényében 2020 szeptemberéig felülvizsgálja az Unió 2030-ra vonatkozó, az (EU) 2018/1999 rendelet 2. cikkének (11) bekezdése szerinti éghajlat-politikai célértékét, továbbá áttekinti az 1990-es szinthez képest számított, 2030-ig megvalósítandó 50– 55 %-os új célérték teljesítésének opcióit. Ha megállapítása értelmében a szóban forgó célérték módosításra szorul, a Bizottság adott esetben javaslatokat terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé. Ha megállapítása értelmében a szóban forgó célérték módosításra szorul, a Bizottság adott esetben javaslatokat terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé. A Bizottság a 2. cikk (1) bekezdésében megállapított klímasemlegességi célkitűzés fényében a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2020 . szeptember elejéig felülvizsgálja az Unió 2030-ra vonatkozó, az (EU) 2018/1999 rendelet 2. cikkének (11) bekezdése szerinti éghajlat-politikai célértékét, továbbá áttekinti az 1990-es szinthez képest számított, 2030-ig megvalósítandó , legalább 55 %-os új célérték teljesítésének opcióit. Ha megállapítása értelmében a szóban forgó célérték módosításra szorul, a Bizottság adott esetben javaslatokat terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé.

Indokolás

A módosítás ugyanazt a logikát követi, mint a (17) preambulumbekezdésre vonatkozó módosítás.

9. módosítás

3. cikk

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása A klímasemlegesség megvalósításának teljesítési pályája A klímasemlegesség megvalósításának teljesítési pályája 1. A Bizottság felhatalmazással rendelkezik arra, hogy a 9. cikknek megfelelően e rendelet kiegészítése céljából felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 2. cikk (1) bekezdésében meghatározott klímasemlegességi célkitűzés 2050-ig való elérését célzó uniós szintű teljesítési pálya meghatározásával . A Bizottság a Párizsi Megállapodás 14. cikke szerinti globális értékelést követően legkésőbb hat hónapon belül felülvizsgálja a teljesítési pályát . 1. A Bizottság felhatalmazással rendelkezik arra, hogy javaslatot tegyen e rendelet módosítására a 2. cikk (1) bekezdésében meghatározott klímasemlegességi célkitűzés 2050-ig való elérését célzó uniós szintű teljesítési pályát javasolva . A Bizottság a Párizsi Megállapodás 14. cikke szerinti globális értékelést követően legkésőbb hat hónapon belül értékeli a klímasemlegességi célkitűzés teljesítése terén tett előrelépéseket . 2. A teljesítési pálya a 2. cikk (3) bekezdésében megállapított, az Unió 2030-ra vonatkozó éghajlat-politikai célértékéből indul ki. 2. A teljesítési pálya a 2. cikk (3) bekezdésében megállapított, az Unió 2030-ra vonatkozó éghajlat-politikai célértékéből indul ki. 3. A Bizottság a teljesítési pályát az (1) bekezdésnek megfelelően állapítja meg , melynek során figyelembe veszi a következőket: 3. A Bizottság a teljesítési pályára az (1) bekezdésnek megfelelően tesz javaslatot , melynek során figyelembe veszi a következőket:

Indokolás

Törölni kell minden arra vonatkozó hivatkozást, hogy a teljesítési pályát felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén határozzák meg. Az Európai Bizottságnak arra kell szorítkoznia, hogy javaslatot tegyen a teljesítési pályára és értékelje az elért eredményeket.

10. módosítás

3. cikk (3) bekezdés e) pont

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása e) méltányosság és szolidaritás a tagállamok között és azokon belül; e) méltányosság és szolidaritás a tagállamok között és azokon belül , teljes mértékben figyelembe véve az EU területi kohézióját ;

Indokolás

A klímasemlegesség elérését célzó teljesítési pálya meghatározásához használt kritériumoknak egyértelműen figyelembe kell venniük az EU regionális kohézióját.

11. módosítás

3. cikk (3) bekezdés, k) és l) pont (új)

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása k) elkötelezettség a klímasemlegesség elérésében játszott globális vezető szerep mellett; l) a szénlábnyom, a vízlábnyom és a biológiai sokféleség lábnyomának értékelése a harmadik országokkal fenntartott kereskedelmi kapcsolatokban, valamint az EU vonatkozó nemzetközi szerződések szerinti kötelezettségvállalásaiban .

Indokolás

Az Európai Unió elkötelezett aziránt, hogy nemzetközi szinten kiemelkedő és befolyásos pozíciót töltsön be, és jó példával járjon elöl a zöld, tisztességes és szolidaritáson alapuló átállásban. Ezt a tagállamoknak és a régióknak vállalniuk kell annak érdekében, hogy 2050-ig megvalósítsák a klímasemlegességi célkitűzést úgy, hogy senki se maradjon le. Tekintettel arra, hogy az éghajlatváltozás hatásai és ezek társadalmi-gazdasági következményei globális természetűek és léptékűek, azaz nem állnak meg az országhatárokon, helyes volna itt megemlíteni az Európai Unió ezen határozott szándékát, jogszabályba foglalva azt a kötelezettséget, hogy a semlegességre vonatkozó teljesítési pálya meghatározásakor figyelembe kell venni, hogy valamennyi politikába és fellépésbe be kell építeni az arra vonatkozó kötelezettségvállalásokat, hogy minden EU-n kívüli országban és régióban, bármilyen kapcsolatban álljanak is az EU-val, meghonosítsák ugyanazokat az elveket, amelyek e rendelet alapját képezik.

Emellett az Európai Uniónak figyelembe kell vennie a harmadik országokból származó termékek szénlábnyomát és vízlábnyomát, mivel ez nemcsak gazdaságunk versenyképességét segíti elő, hanem egyes globális szabványok előírásával az Unió klímasemlegesség terén betöltött vezető szerepét is erősíti.

12. módosítás

4. cikk (2) bekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása (2) A tagállamok alkalmazkodási stratégiákat és terveket dolgoznak ki, amelyek az éghajlatra és a kiszolgáltatottságra vonatkozó megbízható viszonyítási alapértékeken alapuló átfogó kockázatkezelési kereteket és eredményértékeléseket tartalmaznak. (2) A tagállamok alkalmazkodási stratégiákat és terveket dolgoznak ki, amelyek az éghajlatra és a kiszolgáltatottságra vonatkozó megbízható viszonyítási alapértékeken alapuló átfogó kockázatkezelési kereteket és eredményértékeléseket tartalmaznak. Alkalmazkodási stratégiáik és terveik kidolgozása és végrehajtása során a tagállamok biztosítják a regionális és helyi, valamint a legkülső jelleggel kapcsolatos szempontok figyelembevételét.

Indokolás

Az éghajlatváltozás következményei területenként eltérő hatást gyakorolnak, mely többféle tényezőtől függően sokféleképpen jelentkezik. Ilyen tényező például a földrajzi elhelyezkedés, a társadalmi-gazdasági helyzet, azaz az egyes területek nem egyenlőek a veszélyesség, a kitettség és a sebezhetőség tekintetében.

Emiatt az éghajlatváltozás hatásainak kockázatértékelésekor a földrajzi és társadalmi-gazdasági tényezők függvényében regionális vagy akár helyi szinten is különbséget kell tenni. Ennek megfelelően – annak ellenére, hogy az éghajlatváltozás globális probléma – az alkalmazkodást az egyes területek sajátosságaihoz kell igazítani, a hatások típusától és egyedi léptékétől függően. Ez nem akadálya annak, hogy e politikákat olyan közös stratégiák mentén alakítsák ki, amelyeket magasabb szinten dolgoznak ki, mint az a szint, amelyhez végül igazodni kell.

13. módosítás

5 cikk (2a) bekezdés (új)

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása (2a) Az (1) bekezdésben említett értékelést és a (2) bekezdésben említett felülvizsgálatot a nyilvánosság számára hozzáférhető, közös uniós információs rendszer alapján végzik el, amely a klímasemlegesség célkitűzésének elérésében és az alkalmazkodás előmozdításában részt vevő különböző szereplők által generált adatokat tartalmazza. Követelményeket határoznak meg az adatok szabványosításának és egységességének biztosítása érdekében, biztosítva, hogy a rendszer könnyen megtalálható, hozzáférhető, interoperábilis és újrafelhasználható adatokat tartalmazzon. A rendszer kiaknázza a digitalizáció és az új technológiák kínálta lehetőségeket.

Indokolás

Annak érdekében, hogy az egész társadalom részt vehessen az európai klímarendelet célkitűzéseinek megvalósításában, alapvetően fontos, hogy a társadalom olyan minőségi és ellenőrzött adatokkal rendelkezzen, amelyek a döntéshozatal, valamint a megfelelő politikák és intézkedések meghatározásának alapjául szolgálnak. Ezért meg kell határozni az adatgyűjtés és -továbbítás bevált gyakorlatait, valamint szabványosítani és egységesíteni kell az adatok feldolgozását. Létre kell hozni továbbá egy rendszert az adatok folyamatos javítására, és az érintett szereplők közötti adatcsere megkönnyítése érdekében ki kell aknázni az új technológiákban rejlő lehetőségeket, kihasználva az esetlegesen kínálkozó szinergiákat és optimalizálva az erőforrásokat.

14. módosítás

5. cikk (3) bekezdés

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása (3) Amennyiben az (1) és (2) bekezdésben említett értékelés alapján a Bizottság úgy találja, hogy az uniós intézkedések nem egyeztethetők össze a 2. cikk (1) bekezdésében meghatározott klímasemlegességi célkitűzéssel, illetve nem megfelelőek a 4. cikkben említett előrehaladás biztosításához, vagy hogy az éghajlatsemlegességi célkitűzés elérése vagy a 4. cikkben említett alkalmazkodás terén elért haladás nem megfelelő, a 3. cikk (1) bekezdésében említett teljesítési pálya felülvizsgálatával egyidejűleg a Szerződésekkel összhangban megteszi a szükséges intézkedéseket. (3) Amennyiben az (1) bekezdésben említett értékelés és a (2) bekezdésben említett felülvizsgálat alapján a Bizottság úgy találja, hogy az uniós intézkedések nem egyeztethetők össze a 2. cikk (1) bekezdésében meghatározott klímasemlegességi célkitűzéssel, illetve nem megfelelőek a 4. cikkben említett előrehaladás biztosításához, vagy hogy az éghajlatsemlegességi célkitűzés elérése vagy a 4. cikkben említett alkalmazkodás terén elért haladás nem megfelelő, a 3. cikk (1) bekezdésében említett teljesítési pálya felülvizsgálatával egyidejűleg a Szerződésekkel összhangban megteszi a szükséges intézkedéseket.

Indokolás

A szöveg következetesebbé tétele a cikkben szereplő hivatkozások pontosításával.

15. módosítás

6 cikk (2a) bekezdés (új)

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása (2a) Az 5. cikk (2a) bekezdésében említett információs rendszer egy külön részben stratégiákat, intézkedéseket és bevált gyakorlatokat tartalmaz. Ezek célja, hogy megkönnyítsék a tagállami intézkedések összehangolását a Bizottság ajánlásaival.

Indokolás

Annak érdekében, hogy az Európai Bizottság ajánlásait a tagállamok minél egyszerűbben el tudják fogadni, olyan minőségi és ellenőrzött adatokat kell a rendelkezésükre bocsátani, amelyek a döntéshozatal, valamint a megfelelő politikák és intézkedések meghatározásának alapjául szolgálnak. A tagállamok közötti szolidaritás előmozdítása, a szinergiák kiaknázása és az erőforrások optimalizálása érdekében növelni kell a tudásbázist, elő kell mozdítani az innovatív kezdeményezésekről és stratégiákról szóló kommunikációt, valamint elő kell mozdítani a bevált gyakorlatok uniós szintű átadását.

16. módosítás

7. cikk (1) bekezdés f) pont (új)

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása f) további információk a helyi és regionális önkormányzatoktól az elért eredményekről és a területi hatásokról.

Indokolás

Tekintettel arra, hogy az európai régiók és városok kulcsszerepet fognak játszani az éghajlat-politikai jogi keret hatálya alá tartozó különböző szakpolitikák végrehajtásában, véleményüket figyelembe kell venni a klímasemlegesség elérését célzó teljesítési pálya felülvizsgálatai során.

17. módosítás

7. cikk (1) bekezdés e) pont

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása e) a környezeti szempontból fenntartható uniós és tagállami beruházásokkal, többek között – amennyiben rendelkezésre állnak – az (EU) 2020/… rendelettel [taxonómiai rendelet] összhangban álló beruházásokkal kapcsolatos további információk. e) a környezeti szempontból fenntartható uniós és tagállami , valamint regionális és helyi önkormányzati beruházásokkal, többek között – amennyiben rendelkezésre állnak – az (EU) 2020/… rendelettel [taxonómiai rendelet] összhangban álló beruházásokkal kapcsolatos további információk.

Indokolás

Bár beruházásaik kisebb léptékűek, mint az uniós és a tagállami szintű beruházások, a helyi és regionális önkormányzatok beruházásainak figyelembevétele biztosítaná, hogy a klímasemlegesség elérését célzó teljesítési pálya felülvizsgálata során maradéktalanul tiszteletben tartsák az Európai Unió területi sokszínűségét. Emellett az európai régiók és városok gyakran a fenntarthatóságra irányuló innováció középpontjában állnak, ezért a jövőben megfelelően figyelembe kell venni őket az ambiciózus célkitűzések meghatározásakor.

18. módosítás

8. cikk

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása A Bizottság a társadalom minden részével együttműködik a klímasemleges és az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens társadalom érdekében való aktív szerepvállalás és társadalmi fellépés előmozdítása céljából. A Bizottság minden szinten – többek között nemzeti, regionális és helyi szinten, valamint a szociális partnerekkel, a polgárokkal és a civil társadalommal – elősegíti a bevált gyakorlatok cseréjét, és meghatározza az e rendelet célkitűzéseinek eléréséhez hozzájáruló intézkedéseket. Ezenkívül a Bizottság támaszkodhat az (EU) 2018/1999 rendelet 11. cikkének megfelelően a tagállamok által kialakított többszintű éghajlat- és energiapolitikai párbeszédekre is. A Bizottság a társadalom minden részével együttműködik , hogy lehetővé tegye számukra, hogy átfogó intézkedéseket hozzanak a klímasemleges és az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens társadalom megvalósítása céljából. A Bizottság minden szinten – többek között nemzeti, regionális és helyi szinten, valamint a szociális partnerekkel, a polgárokkal és a civil társadalommal – elősegíti a bevált gyakorlatok cseréjét, és meghatározza az e rendelet célkitűzéseinek eléréséhez hozzájáruló intézkedéseket. A Covid19-válságból való kilábalás részeként az Európai Bizottságnak különösen a polgárok, a helyi vállalkozások és azok helyi és regionális önkormányzatai közötti közvetlen kapcsolatra kell támaszkodnia és azt kell támogatnia, mivel az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens társadalom kialakítása és a közösségek támogatásának biztosítása e kapcsolattól függ. Ezenkívül a Bizottság támaszkodhat az (EU) 2018/1999 rendelet 11. cikkének megfelelően a tagállamok által kialakított többszintű éghajlat- és energiapolitikai párbeszédekre , valamint az éghajlati paktum keretében végzett tevékenységekre is.

Indokolás

A klímasemleges és az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenálló társadalom megvalósításának az információcserén és a társadalmi tudatosság növelésén kell alapulnia. Ezek megerősítése olyan feladat, amelyben az Európai Bizottság élen járhat közpolitikáinak megtervezése és végrehajtása során, tekintve, hogy ezek átfogó jellegűek, miközben a javasolt intézkedések az olyan ágazati politikák közé tartoznak, amilyeneket adott esetben a nemzeti, regionális és helyi hatóságok akarnak végrehajtani. Környezetbarát helyreállításra van szükség. Ahhoz azonban, hogy ezt valóra váltsuk, az európai polgároknak és vállalkozásoknak támogatniuk kell a projektet. A helyi és regionális önkormányzatoknak fontos szerepet kell játszaniuk ebben.

19. módosítás

9. cikk

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg Az RB módosítása A felhatalmazás gyakorlása (1) A 3. cikk (1) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg. (2) A Bizottságnak a 3. cikk (1) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időtartamra szól [OP: e rendelet hatálybalépésének időpontja]-tól/-től kezdődően. (3) A 3. cikk (1) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazást az Európai Parlament és a Tanács bármikor visszavonhatja. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. (4) A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel. (5) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot. (6) A 3. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

Indokolás

Az, hogy az Európai Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat alkalmaz a célok felülvizsgálatára, összeegyeztethetetlen az EUMSZ 290. cikkével.

II. POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

1. megjegyzi, hogy az európai zöld megállapodás az EU egyik kiemelt kezdeményezése, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az európai projekt új növekedési stratégiája, valamint az uniós költségvetésről szóló, nemrég kiadott európai bizottsági közlemény megerősíti a jelenlegi egészségügyi és gazdasági válság utáni gyors és teljes helyreállás biztosítását célzó helyreállítási tervet. Hangsúlyozza, hogy a zöld megállapodás fő célja a klímasemlegességre való átállás legkésőbb 2050-ig történő elérése kell, hogy legyen amellett, hogy elősegíti a gyors és fenntartható gazdasági helyreállítást, mivel elismeri, hogy ez az átállás új lehetőségeket teremt Európa és polgárai számára egy ellenállóbb társadalom és gazdaság megvalósítására;

2. támogatja, hogy az EU hosszú távú klímasemlegességi célkitűzését egy jogilag kötelező erejű, megfelelő célkitűzés révén megerősítsék, ami szükséges lépés ahhoz, hogy az európai projektet 2050-ig a visszafordíthatatlan klímasemlegesség felé tereljük. Erre a kötelezettségvállalásra szükség van ahhoz, hogy megszilárdítsuk az Európai Unió vezető szerepét az éghajlatváltozás elleni fellépésben globális szinten, valamint a nulla nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátásra, illetve az üvegházhatásúgáz-elnyelés volumenének növekedésére irányuló magas szintű ambíciók fenntartásának nagyköveteként, továbbá hogy inkluzív és összehangolt erőfeszítéseket biztosítva megerősítsük a bizalmat a polgárok, a vállalkozások és a civil társadalom körében; ebben az összefüggésben fontos lenne már a 2050 utáni időszakra vonatkozó szükséges politikai pályát is megfontolni, amikor valószínű, hogy továbbra is szükség lesz a negatív kibocsátások fenntartható rendszerére; ezzel összefüggésben fontos a generációk közötti éghajlati igazságosság koncepciójának a fejlesztése is, amit figyelembe kell venni a jelenlegi és a jövőbeli döntések során;

3. rámutat, hogy a jelenlegi egészségügyi válság még inkább rávilágít arra, hogy fenntarthatóbb és ellenállóképesebb társadalomra és gazdaságra kell áttérni, mivel az éghajlatváltozás további figyelmen kívül hagyása globális szinten súlyosabb következményekkel járhat; hangsúlyozza, hogy az átállásnak tisztességes, fokozatos és tartós módon kell történnie, mivel előfordulhat, hogy a nem fenntartható megoldások rövid távon nemhogy előnyösek, de károsak a klímasemlegesség felé vezető úton;

4. hangsúlyozza, hogy az európai klímarendeletnek azt is biztosítania kell, hogy a nulla nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátás elérése érdekében végrehajtott intézkedések megerősítsenek, ne pedig veszélyeztessenek más kiemelt környezetvédelmi célokat, például a biológiai sokféleség védelmét vagy a védett területek kezelését;

5. kéri az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogy a klímasemlegességi cél és az esetleges időközi célok elérése szempontjából milyen hatása lesz az Egyesült Királyság EU-ból való kilépésének; emlékeztet arra, hogy jelenleg az Egyesült Királyság az EU második legnagyobb szén-dioxid-kibocsátója, amelynek folyamatban lévő és tervezett kibocsátáscsökkentése jóval meghaladja az uniós átlagot, egy 2030-ig mintegy 57 %-os jogilag kötelező erejű nemzeti éghajlat-politikai célkitűzéssel ( 1 )

6. emlékeztet „A helyi és regionális önkormányzatok mint a Covid19-válságra adott európai válasz szereplői” című, nemrégiben elfogadott nyilatkozatra, valamint arra, hogy az európai zöld megállapodásnak az uniós gazdaságélénkítési terv kulcsfontosságú elemét kell képeznie annak érdekében, hogy a válság lehetőséget teremtsen az éghajlatváltozás sürgős kezelésére és az EU gazdasági, társadalmi és területi kohéziójának megerősítésére;

7. szükségesnek tartja az összes érintett szubnacionális kormányzat bevonását a nemzeti energia- és klímatervek (NEKT) és a hosszú távú nemzeti politikák kidolgozásába egy valódi, részvételen alapuló, többszintű párbeszéd útján, a regionális és helyi tapasztalatokra támaszkodva; ezért egyetért azzal, hogy az éghajlattal és az energiával kapcsolatos többszintű párbeszédeket be kell építeni az uniós klímapolitikai jogszabályokba, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy szisztematikusabb megközelítésre van szükség, hogy a klímasemlegességre való áttérés említett folyamataiba bevonják a helyi és regionális önkormányzatokat, méghozzá nemcsak az európai szintű döntéshozatali folyamatba, hanem a nemzetközi tárgyalásokba is; megismétli azt a felhívást, hogy a tagállamok és az Európai Bizottság hozzanak létre egy többszintű energiaügyi párbeszéddel foglalkozó állandó platformot ( 2 ) , amely támogatja a helyi és regionális önkormányzatok, a civil társadalmi szervezetek, az üzleti közösség és más érdekelt felek aktív részvételét az energetikai átállás irányításában;

8. hangsúlyozza, hogy mivel a polgárok részvétele elengedhetetlen a klímasemlegesség irányába tett jelentős előrelépéshez, az európai zöld megállapodás sikere szempontjából felbecsülhetetlen értékűnek kell tekinteni az alulról építkező visszajelzést ösztönző, a helyi szintű információcserét és oktatást támogató kezdeményezéseket; e tekintetben javasolja, hogy az európai éghajlati paktumot építsék be az európai klímarendeletbe, és úgy véli, hogy a paktumot innovatív irányítási eszközként kell kidolgozni, amely lehetővé teszi a kétirányú kommunikációt, együttműködést és információcserét a szintek, ágazatok és területek között az uniós éghajlat-politika hatékonyságának és legitimitásának javítása érdekében; hangsúlyozza, hogy a társadalom és egyéb érdekelt felek megfelelő bevonása nemcsak a politikák elfogadottságának valószínűségét növeli, hanem ösztönzi az előrehaladás széles körű és átlátható mérését is, minek következtében a helyi lakosság és szervezetek jobban érezhetik, hogy hatékonyan részt vesznek az átalakulási folyamatban;

9. emlékeztet arra, hogy mivel az éghajlat, a környezet, a táj, a mobilitás, valamint a gazdasági és társadalmi szerkezet szempontjából nagyon sokfélék az európai régiók, az egyenmegoldások nem megfelelőek az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez sokféleségét; megjegyzi, hogy az európai klímarendelet olyan keretszabályozás, amely az egyes politikákba beépíti az éghajlat-politikai célkitűzést, és hogy annak sikere nagymértékben függ a helyi és regionális önkormányzatoktól, hangsúlyozza továbbá, hogy a helyi és regionális önkormányzatok mint a polgárokhoz legközelebb álló kormányzati szint fontos szerepet játszanak az energia-önellátás, az elosztott energiatermelés és az intelligens hálózatok révén a decentralizált energiatermelés irányításában, a beruházások ösztönzésében, valamint az energia- és éghajlat-politikáknak a lakhatással, az energiaszegénységgel és a közlekedéssel kapcsolatos intézkedésekkel való összekapcsolásában;

10. hangsúlyozza, hogy az európai klímarendeletnek mint az európai zöld megállapodás központi pillérének és a klímasemlegesség elérésére irányuló keretjogszabálynak biztosítania kell, hogy valamennyi uniós intézkedés megfeleljen a „ne okozzunk kárt” elvnek, és az aktív szubszidiaritás elvével összhangban a kormányzás valamennyi szintjét teljes mértékben tiszteletben kell tartania, méghozzá mint partnert az európai döntéshozatali folyamatban, nem pedig mint érdekelt felet;

11. kéri, hogy az éghajlat-politikai célkitűzések végrehajtására vonatkozó alapvető döntéseket ne felhatalmazáson alapuló jogi aktusok formájában hozzák meg, különben a regionális és helyi önkormányzatok együttdöntési jogköre csökkenne. Ebben az összefüggésben az RB úgy véli, hogy a klímasemlegesség elérése érdekében meghatározandó teljesítési pálya egy ilyen alapvető döntés;

12. úgy véli, hogy az európai klímarendelet célkitűzéseinek megvalósításához alapvetően fontos, hogy olyan minőségi és ellenőrzött adatok álljanak rendelkezésre, amelyek a döntéshozatal, valamint a megfelelő politikák és intézkedések meghatározásának alapjául szolgálnak. Az éghajlatváltozás hatása területi szinten jelentkezik, és közvetlenül érinti a régiókat és a településeket. A nemzeti nyilvántartások összeállításáért és továbbításáért az egyes államok közigazgatási szervei felelősek. A mérések minőségének javítása érdekében fontos, hogy a módszereket az EU, a tagállamok, valamint a helyi és regionális szint közötti egyeztetések keretében dolgozzák ki, hogy a települések és a régiók azonos kritériumok és területi megközelítés alapján készíthessék el nyilvántartásaikat. Ezek az információk lehetővé tennék olyan konkrét üvegházhatásúgáz-kibocsátási forgatókönyvek meghatározását, amelyekre vonatkozóan az egyes régiók társadalmi-gazdasági és környezeti helyzetéhez igazított cselekvési terveket, valamint ágazatspecifikus célkitűzéseket lehet kidolgozni. Emellett a regionális és helyi szempontú nyomon követés lehetővé teszi a tervekben meghatározott pályáktól való eltérések, valamint az azok kezeléséhez szükséges intézkedések jobb elemzését;

13. megerősíti, hogy az előrelépések hatékony nyomon követése fokozhatja a klímasemlegesség elérésére irányuló erőfeszítések láthatóságát, átláthatóságát és elfogadottságát, valamint hogy ahhoz, hogy ilyen hatások bekövetkezzenek, az európai éghajlat-politikai jogszabályok keretében elért előrelépések nyomon követéséhez szükséges adatokat nem nemzeti, hanem, amennyiben célszerű, regionális szinten kell gyűjteni. Javasolja, hogy az összegyűjtött adatokat ne csak rendszeres jelentéstétel útján, hanem folyamatosan tegyék könnyen hozzáférhetővé a nyilvánosság számára, mivel az érdekelt felek bevonása a nyomonkövetési folyamatba alapvető elemnek bizonyulhat a klímasemlegesség 2050-re kitűzött céljának eléréséhez vezető reális és a nyilvánosság számára elfogadható út fenntartásában;

14. úgy véli, hogy az irányításról szóló rendeletnek rendelkezéseket kell megállapítania annak biztosítására, hogy a nemzetileg meghatározott hozzájárulások tartalmazzák a regionális és helyi szinten meghatározott hozzájárulások bontását annak érdekében, hogy elismerjék a szubnacionális hatóságok szerepét az éghajlatváltozással kapcsolatos nemzetközi kötelezettségvállalások teljesítésében: „Éghajlat-politikai irányítás 2020 után: európai és globális perspektíva – hozzájárulás az UNFCCC részes feleinek 24. konferenciájához”, előadó: Andrew Varah Cooper;

15. hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális célkitűzések beépítése nemcsak az átláthatóságot növelné és az előrelépések nyomon követéséért tett általános erőfeszítések minőségét és részletességét javítaná, hanem nagyban elősegítené a kormányzás valamennyi szintje közötti együttműködést és szinergiákat is, mind a fellépések, mind a költségvetési előirányzatok terén. Ez nagymértékben csökkentené annak kockázatát, hogy az európai éghajlat-politikai jogszabályok keretében egyes politikák esetleg káros hatást gyakoroljanak Európa regionális kohéziójára;

16. hangsúlyozza, hogy a regionális és helyi szinthez igazított intézkedésekre szánt forrásoknak a szintspecifikus célkitűzésekkel összhangban történő, testre szabott, közvetlen elosztása nemcsak erős ciklikus hatással járna, hanem a társadalmi aktivizálódást is előmozdítaná a részvételi struktúrákban;

17. javasolja, hogy a nemzeti intézkedések értékelésének következtetései, valamint az energiaunió helyzetéről szóló jelentés tartalmazzon egy helyi és regionális fejezetet, amely átláthatóbbá teszi az Európai Unió egészében elért eredmények nyomon követésére irányuló erőfeszítéseket, és részletesebben beszámol azokról. Az RB felkínálja segítségét e fejezet kidolgozásához;

18. ismételten kéri egy európai klímasemlegességi megfigyelőközpont létrehozását, amely segítené az energiaunió irányításának keretében előírt nemzeti jelentéstételi kötelezettségek teljesítését. A központnak független módon, nyilvánosan a döntéshozók és a nagyközönség rendelkezésére kellene bocsátania az éghajlatváltozással és az annak korlátozására irányuló forgatókönyvekkel kapcsolatos jelenlegi tudományos ismereteket. Ugyanakkor újra meg kell vizsgálni az uniós hatásköröket az uniós „készségkörkép” keretében. A központnak segítenie kell az európai területek sajátosságainak és sebezhetőségeinek feltérképezését és nyomon követését is, ami hasznos lenne az átállási folyamat elutasításának megelőzéséhez. Az európai zöld megállapodás az új uniós növekedési stratégia, valamint a Covid19-világjárvány utáni uniós fenntartható helyreállítási stratégia központi pillére, ezért a szakpolitikák végrehajtásának a készségfejlesztéssel való összehangolása alapvető fontosságú az időtálló politikák kialakítása, az igazságos társadalom és a stabil és növekvő gazdaság szempontjából;

19. hangsúlyozza, hogy a nyilvánosság részvételére irányuló erőfeszítések hatékonysága nemcsak azon múlik, hogy a társadalom valamennyi rétegétől gyűjtsenek információkat, hanem azon is, hogy megfelelő tájékoztatást nyújtsanak számukra a hozzájárulásuk hatásáról. A fenntartható megoldásokhoz az érdekelt felek együttműködésére van szükség, nemcsak a rendszerek működése és fenntartása, hanem a döntéshozatali folyamat során is. Ezért a nyilvánosság részvételére irányuló olyan erőfeszítések, amelyek csak az egyirányú kommunikációra összpontosítanak, nem elegendőek magatartásbeli változások előmozdításához;

20. támogatja, hogy az éghajlat-politikai célok eléréséhez a megújuló energiaforrásokat használják fel. Az RB az atomenergiát nem tekinti jövőbe mutató fenntartható technológiának, és elutasítja annak fokozott alkalmazását;

21. emlékeztet arra, hogy az európai helyi és regionális önkormányzatok az EU gazdag és sokszínű kormányzati és demokratikus struktúrájának részét képezik, és ekként kell kezelni őket. E tekintetben hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok bevonása nem tekinthető a nyilvánosság részvétele biztosításának, és nem korlátozódhat bizonyos gyakorlatokra, hanem lehetővé kell tenni a létező jogalkotási szervek értékelését és felülvizsgálatát, valamint azt, hogy a helyi és regionális önkormányzatok rendszeresen közreműködjenek a szakpolitikák kidolgozásának teljes ciklusában. E tekintetben emlékeztet arra, hogy a Párizsi Megállapodás elismeri a többszintű kormányzásnak az éghajlat-politikában betöltött fontos szerepét, valamint a régiókkal és városokkal való együttműködés szükségességét, és a 2. cikk értelmében emlékeztet arra, hogy a Felek kötelezettséget vállaltak arra, hogy a köz- és magánforrásokat a megállapodás célkitűzéseihez és az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens fejlődéshez igazítják. A klímarendelet keretében a már létező jelentéstételi és felülvizsgálati eljárások révén kell alapot teremteni annak, hogy a tőkeáramlásokat uniós és nemzeti szinten átfogóan a Párizsi Megállapodás céljaihoz igazítsák;

22. emlékeztet az atomenergiával kapcsolatos jelentős fenntarthatósági problémákra (mind a nyersanyagok, mind a nukleáris hulladék megoldatlan kérdése tekintetében), ezért úgy véli, hogy az éghajlat-politikai célok elérése felé vezető utat az EUMSZ 194. cikkét tiszteletben tartva a nukleáris energia felhasználásának növelése helyett elsősorban a megújuló energiák révén kell megtenni.

Kelt Brüsszelben, 2020. július 2-án. a Régiók Európai Bizottsága elnöke Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1999 rendelete (2018. december 11.) az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 328., 2018.12.21., 1. o.).

(1) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1999 rendelete (2018. december 11.) az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 328., 2018.12.21., 1. o.).

(1) Climate Neutrality as Long-term Strategy: The EU’s Net Zero Target and Its Consequences for Member States, O. Geden, F. Schenuit, 2019. augusztus.

(2) Ezt az álláspontot az RB több véleményében is fenntartotta: „Az energiaunió irányítása és a tiszta energia”, előadó: Bruno Hranić, „Tiszta bolygót mindenkinek – Európai hosszú távú stratégiai jövőkép egy virágzó, modern, versenyképes és klímasemleges gazdaságról”, előadó: Michele Emiliano, „Éghajlat-politikai irányítás 2020 után: európai és globális perspektíva – hozzájárulás az UNFCCC részes feleinek 24. konferenciájához”, előadó: Andrew Varah Cooper, valamint a zöld megállapodásról 2019 decemberében elfogadott RB-állásfoglalás.