[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 2009.2.3.

COM(2009) 33 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

a munkaerőköltség-indexről szóló 2003. február 27-i 450/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról

1. Bevezetés

A munkaerőköltség fontos tényező a rövid- és középtávú gazdasági fejlődés elemzésénél. A Bizottság és az Európai Központi Bank ezért a munkaerőpiacon tapasztalható változásokból eredő inflációs nyomás felmérése szempontjából rendkívül fontosnak tartja, hogy az Európai Unióra és az euróövezetre vonatkozó munkaerőköltség-index (LCI) időben elkészüljön. A munkaerőköltség-index fontos továbbá a szociális partnerek számára a bértárgyalások során, valamint a Bizottság számára is a munkaerőköltség rövid távú fejlődésének figyelemmel kísérésére. A munkaerőköltség-index egyike az európai gazdasági főmutatóknak is (Principal European Economic Indicators, PEEI)[1].

A munkaerőköltség-indexről szóló, 2003. február 27-i 450/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet közös keretet határoz meg a Közösségen belül összehasonlítható munkaerőköltség-indexek kidolgozására és továbbítására (HL L 69., 2003.3.13., 1. o.). A Bizottság (Eurostat) negyedévenként sajtóközleményt tesz közzé a munkaerőköltség-indexről[2].

A Bizottság 2003 júliusában elfogadott egy végrehajtási rendeletet (1216/2003/EK rendelet, HL L 169., 2003.7.8., 37. o.) is, amely részletesebben meghatározza az index továbbítására vonatkozó eljárásokat, az elvégzendő egyedi (szezonális) kiigazításokat, valamint a minőségről szóló nemzeti beszámolók tartalmát. Az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett legutóbbi, 2006. évi jelentés[3] óta a Bizottság újabb rendeletet fogadott el, a 2007. március 1-jei 224/2007/EK bizottsági rendeletet (HL L 64., 2007.3.2., 23. o.). A rendelet módosítja a 2003. évi végrehajtó rendeletet, és kiterjeszti a munkaerőköltség-index hatályát a NACE Rev. 1. L, M, N és O nemzetgazdasági ágában meghatározott gazdasági tevékenységekre is. A kiterjesztés értelmében a munkaerőköltség-index a nem piaci szolgáltatásokat is lefedi, amelyek e nemzetgazdasági ágak jelentős részét képezik, és amelyek dinamikája a piaci szolgáltatásokétól eltérő lehet.

A 450/2003/EK rendelet 13. cikke előírja, hogy kétévente jelentést kell benyújtani a rendelet végrehajtásáról. Ezekben a jelentésekben elsősorban a munkaerőköltség-index továbbított adatsorainak, valamint az továbbított visszamenőleges adatoknak a minőségét kell értékelni. A rendelet 8. cikkének (2) bekezdése pedig azt írja elő, hogy a tagállamok évente minőségről szóló beszámolót nyújtsanak be. A végrehajtási rendelet (1216/2003/EK rendelet) I. melléklete szerint a munkaerőköltség-index minőségének a következő szempontoknak kell megfelelnie: relevancia, pontosság, időszerűség és időbeli pontosság, hozzáférhetőség és áttekinthetőség, összehasonlíthatóság, koherencia és teljesség.

Mivel az összehasonlíthatóság és a teljesség terén jelentős előrelépés történt, ez a jelentés a pontosságra, az időszerűségre és a koherenciára összpontosít. A jelentésben a továbbítás során fellépő kisebb rendellenességekre nem térünk ki, mivel azok természetüknél fogva általában ideiglenesek.

A jelentés mellékletében szereplő, nemzeti szintű javító intézkedések azokra a tagállamokra vonatkoznak, amelyek az adott információt szolgáltatták.

2. Általános haladás a legutóbbi jelentés óta

A legutóbbi 2006. évi jelentés óta jelentős előrelépés történt, különösen a munkaerőköltség-index hozzáférhetőségét és minőségét illetően. Általánosságban elmondható, hogy mind a múltbeli adatok felülvizsgálata, mind az index ingadozása csökkent. A 2006-ban számos esetben még mindig hiányzó, visszamenőleges adatokat időközben minden tagállam benyújtotta. Mindkét új tagállamnak (Bulgária és Románia) sikerült a 450/2003/EK rendeletben meghatározott minőségi előírások szerint összeállítania a munkaerőköltség-indexet. Mostanra az unió valamennyi tagállama bevezette a munkaerőköltség-indexet, és egy-két kivételtől eltekintve rendszeresen, a kötelező határidőn belül továbbítják az adatokat a Bizottságnak (Eurostat).

Azáltal, hogy minden tagállam hozzáférhetővé teszi munkaerőköltség-indexét, lehetőség nyílik az európai uniós aggregátumok összeállítására, és a tagállamok óránkénti munkaerőköltségének alakulása megfelelő pontossággal összehasonlíthatóvá válik. Számos minőségi kérdés terén azonban egyes tagállamoknak további erőfeszítéseket kell tenniük a harmonizációs folyamat befejezése érdekében. Ezeket a kérdéseket az alábbiakban tárgyaljuk.

Míg a tagállamok megteremtették a munkaerőköltség-index elkészítéséhez szükséges feltételeket, a Bizottság (Eurostat) karbantartotta és továbbfejlesztette termelési rendszerét, amely lehetővé teszi a munkaerőköltség-index adatainak kellő időben történő fogadását, ellenőrzését, kezelését, tárolását és terjesztését. Ezeket a folyamatokat, amelyek 2005-ben váltak teljesen működőképessé, folyamatosan felülvizsgálják és aktualizálják.

2. 1 Kiterjesztés a NACE Rev. 1. L–O nemzetgazdasági ágára és áttérés a NACE Rev. 2-re

A 2007. március 1-jei 224/2007/EK rendelet (HL L 64., 2007.3.2., 23. o.) kiterjesztette a munkaerőköltség-indexet a nem piaci szolgáltatásokra is. A NACE Rev. 1. L–O. nemzetgazdasági ágak vonatkozásában 2007 első negyedéve óta szezonálisan nem kiigazított munkaerőköltségindex-adatokat kell benyújtani az Eurostatnak minden negyedévben. Amint egy-egy tagállam vonatkozásában négy év adatai rendelkezésre állnak, az adatsorokat munkanapok szerint és szezonálisan kiigazított formában is be kell nyújtani. Jelenleg ezeket az adatokat, ideértve a munkanapok szerinti és szezonálisan kiigazított adatokat is, minden tagállam benyújtja, amelyik számára nem biztosították az ettől való eltérés lehetőségét. A Belgium, Dánia, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Írország, Olaszország, Ciprus, Luxemburg, Málta, Ausztria, Lengyelország és Svédország számára biztosított eltérés a 2009 első negyedévére vonatkozó adatok benyújtási határidejével lejár. Az említett időponttól fogva minden tagállam adatsorainak ki kell terjednie a NACE Rev. 1. L–O. nemzetgazdasági ágaira is.

Ugyanakkor a NACE Rev. 1.-ről a NACE Rev. 2.-re történő átállást érintő 2006. december 20-i 1893/2006/EK rendelet (HL L 393., 2006.12.30., 1. o.) a munkaerőköltség-indexre is kezd hatással lenni. A 2009 első negyedévére benyújtott adatokat már a NACE Rev. 2. szerint kell majd kódolni. A Bizottság (Eurostat) elvégezte az adattermelési környezet szükséges változtatásait, amelyekre a gazdasági tevékenységek osztályozásának módosítását követően kellett sort keríteni, és figyelemmel kíséri a tagállamok által elért haladást a megváltozott osztályozás jelenleg folyó bevezetése terén. Az új nómenklatúrára való zökkenőmentes áttérés érdekében 2007-ben műhelytalálkozóra került sor, amelyet kizárólag a NACE Rev. 2. tagállamok általi bevezetése témájának szenteltek. A 2008 novemberében tartott második műhelytalálkozón, amely vitafórumként szolgált, a bevezetés terén tett előrelépést tekintették át.

3. A megfelelés értékelése (2008 szeptemberéig)

3.1 Áttekintés

A következő tagállamok meghoztak minden szükséges intézkedést a rendeletnek való teljes megfelelés érdekében: Belgium, Bulgária, Cseh Köztársaság, Dánia, Németország, Észtország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Málta, Lengyelország, Portugália, Románia, Szlovénia, Szlovákia és az Egyesült Királyság. Hollandia is megfelelő minőségű adatokat nyújtott be a jelentési időszak alatt, de szinte minden negyedév esetében rendkívül nagy késedelemmel; tehát Hollandia nem felelt meg az időszerűség követelményének, amelyet a rendelet előír. Magyarország, Finnország és Svédország ugyan rendszeresen benyújtották az adatokat, de – eltérő mértékben – nem felelnek meg teljesen az alábbiakban részletesen leírt munkaerőköltség-index meghatározásaival. Írország sem felel meg teljesen a munkaerőköltség-index pontossági követelményeinek, ezenkívül 2008-ban nem nyújtotta be időben az összes negyedévre az adatokat. Görögország és Ausztria időben benyújtották az adatokat a jelentési időszak nagy részében, de minőséggel kapcsolatos aggályok miatt jelenleg felülvizsgálják munkaerőköltség-indexüket. Összességében ez az eredmény előrelépést jelent a 2006. évi jelentésben leírt helyzethez képest, ahol – a súlyosabb minőségbeli problémák mellett – számos visszamenőleges adatsor, valamint munkanapok szerint és szezonális kiigazított adatsor még mindig hiányzott.

3.2 A minőségbeli hiányosságok részletei

3.2.1 Pontosság

Az adatok pontosságával kapcsolatos aggályok a munkaerőköltség-index számos különféle szempontjára vonatkozhatnak. Ezek a nehézségek általában a forrásadatok hiányosságára vezethetők vissza, amelyek miatt a munkaerőköltség-index adatsorai nagy mértékben ingadozhatnak. Ezenkívül a pontatlan adatok valószínűleg a többi tagállam adataival sem teljes mértékben összehasonlíthatók, és így a munkaerőköltség-index és a hasonló szempontokat (például az alkalmazottak órabérének alakulását) mérő adatforrások közötti ellentmondásokhoz vezethetnek. Általában a pontossággal kapcsolatos ismert problémákat az érintett tagállamok megvitatják a minőségről szóló éves jelentésben, a Bizottság (Eurostat) pedig figyelemmel kíséri a jobb adatforrások bevezetése terén elért vagy tervezett haladást.

Jelenleg a pontossággal kapcsolatos problémák hat tagállamot érintenek. Írországnak, Magyarországnak, Finnországnak és Svédországnak jelenleg nem állnak megfelelő adatforrások rendelkezésre, amelyeket felhasználva teljes mértékben meg tudnának felelni a rendeletnek [4]. A görög munkaerőköltségindex-adatok megmagyarázhatatlan, a munkaerőpiac fejleményeivel összeegyeztethetetlen növekedési rátákat mutatnak. Ausztria ugyanezen okok miatt szünetelteti az adatszolgáltatást, és annak felderítésén fáradozik, hogy miben rejlik e minőségbeli problémák forrása.

Írország: A munkaórák helyett a fizetett órák a mérés alapja. Az index a szabálytalan kifizetéseket nem foglalja magában. Mindez várhatóan hamarosan meg fog változni, amint valamennyi gazdasági tevékenységhez már az új adatforrásokat lehet használni (a tervek szerint 2009-ben). Ráadásul az adatsorok nem terjednek ki minden alkalmazottra, hanem kihagyják az ipari (NACE C, D és E) és az építőipari (NACE F) szektorban tevékenykedő, 10 alkalmazottnál kevesebbet foglalkoztató vállalatokat. A szolgáltatási szektorokra (NACE G, H, I, K) alacsonyabb küszöbérték jellemző, azaz csak a legalább 5 alkalmazottat foglalkoztató vállalatokat veszik figyelembe, míg a NACE J nemzetgazdasági ága (Pénzügyi közvetítés) csak a bankokat, a biztosítókat és a lakás-takarékpénztárokat foglalja magában.

Görögország: A munkaerőköltség-index adataira nagyfokú ingadozás és kiterjedt felülvizsgálatok jellemzők. Eddig nem érkezett magyarázat a rendkívüli ingadozással kapcsolatban. Továbbá a tagállam sem 2007-ben, sem 2008-ban nem nyújtott be éves jelentést a minőségről; a 2006-ban beadott jelentés pedig túlságosan szűkszavú ahhoz, hogy következtetni engedjen a pontossággal kapcsolatos problémák okaira.

Magyarország: Az adatok a legalább öt főt foglalkoztató magánvállalkozásokra és az állami szervek valamennyi méretosztályára vonatkoznak.

Ausztria: Az adatszolgáltatás a valószínűtlen és ingadozó eredmények miatt 2008 szeptembere óta szünetel.

Finnország: Az adatok csak a teljes munkaidőben foglalkoztatottakra vonatkoznak. A munkaerőköltségben 2005 első negyede óta végbement negyedéves változást a rendszeres munkaidőben szerzett kereset változásán mérték. A munkaerőköltség-index éves változásának kiszámításához a munkaerő-felmérést, a kereseti statisztikák szerkezetét és a nemzeti számlák adatait használták. Általában a munkaerőköltség-index összeállításánál használt több forrásnál is jelentős – akár két évig terjedő – késedelem tapasztalható. Következésképpen Finnországban a munkaerőköltség-index jelenlegi alkalmazása nem kellően pontos, nem veszi teljes mértékben figyelembe az óránkénti munkaerőköltség rövid távú alakulását, használhatóságát pedig jelentős felülvizsgálatok korlátozzák.

Svédország: A munkaerőköltség mérésekor a prémiumokat nem számítják be. Az adatok csak a magánszektorra terjednek ki.

3.2.2 Időszerűség

A legutóbbi, 2006. évi jelentés óta az időszerűség folyamatosan javul. Számos tagállam azonban – több oknál fogva – néhány negyedév vonatkozásában képtelen volt időben (a referencia-negyedév után 70 nappal) benyújtani a munkaerőköltség-index adatait. Az időszerűség rendkívüli fontos, mivel a késedelmes adatszolgáltatás azt jelenti, hogy az EU-ra és az euróövezetre vonatkozó aggregátumokhoz becsléseket kell használni, ami szükségtelen, kiterjedt felülvizsgálatokat vonhat maga után. Az alábbiakban azokat a tagállamokat soroljuk fel, amelyek olyan későn (> t+75) nyújtották be adataikat, hogy azokat nem lehetett figyelembe venni a Bizottság által negyedévente kiadott sajtóközleményekben, és az érintett országok munkaerőköltség-indexe értékeinek extrapolációját kellett használni az adott negyedévre közzétett, az EU-ra és az euróövezetre vonatkozó aggregátumokhoz.

Belgium: A jelentési időszak alatt három ízben nem időben nyújtotta be az adatokat. A 2006. évi jelentéshez mért kezdeti javulás után – több véletlen tényező következményeként – a 2008. évi jelentési időszak első felében ismét késve nyújtotta be a munkaerőköltség-indexet. 2008 harmadik referencia-negyedéve tekintetében várhatóan idejében fog történni az adatszolgáltatás.

Ciprus, Olaszország, Luxemburg: Egy alkalommal nem időben nyújtották be az adatokat. Mivel nem termelésszerkezeti probléma áll a késedelem hátterében, feltételezhető, hogy véletlen mulasztásról van szó.

Írország: Három ízben nem időben nyújtotta be az adatokat. Az adatszolgáltatás 2009 előtt várhatóan nem tér vissza a rendes kerékvágásba.

Görögország: Háromszor nem nyújtotta be időben az adatokat. Mivel nem termelésszerkezeti probléma áll a késedelem hátterében, feltételezhető, hogy véletlen mulasztásról van szó.

Hollandia: Számottevő meg nem felelés 2007-ben. A jelentési időszak alatt öt negyedév adatai rendkívül későn érkeztek meg. A 2008. évi első referencia-negyedévben azonban visszaállt az időben történő adatszolgáltatás.

Ausztria: A jelentési időszak alatt minőségbeli hiányosságok és az adatok megmagyarázhatatlan ingadozása miatt három ízben nem nyújtotta be időben az adatokat. Pontos adatszolgáltatás a 2008. évi negyedik referencia-negyedévtől várható.

3.2.3. Koherencia

A minőségről szóló éves jelentésben a tagállamok azt a kérést kapták, hogy hasonlítsák össze a munkaerőköltség-index növekedési rátáit az alkalmazottak nemzeti számlák szerinti órabérének növekedési rátáival (az ESA95 meghatározása). Mindkét adatgyűjtés ugyanazt a jelenséget méri, kis mértékben eltérő fogalommeghatározásokkal és azzal a különbséggel, hogy az általában más vagy kiegészítő adatforrásokra támaszkodó munkaerőköltség-index részletesebb. Ezért teljes koherencia nem várható el. Az ugyanabba az irányba tartó, összehasonlítható mértékű növekedési ráták mindazonáltal azt jelzik, hogy a munkaerőköltség-index adatainak minősége a nemzeti számlákból származó adatok minőségéhez fogható. A koherencia mértéke tehát jó indikátora annak, hogy milyen a minősége a munkaerőköltség-index adatainak. Mivel az alkalmazottak órabéréről nem állít elő minden tagállam negyedéves adatokat (nemzeti számlák adatai), a koherencia teljes áttekintése nem lehetséges. Az alábbi áttekintés a minőségről tett 2007. évi jelentéseken alapul.

Németország, Málta: Nagyfokú koherencia, mivel a munkaerőköltség-index forrását a nemzeti számlák képezik.

Bulgária, Ciprus, Cseh Köztársaság, Dánia, Észtország, Franciaország, Litvánia, Luxemburg, Lengyelország, Románia, Szlovénia: kellő fokú koherencia. A növekedési ráták előjelei általában megegyeznek, és mértékük is hasonlít.

Finnország: kis koherencia; nagy eltérések mindkét forrás növekedési rátáiban. Ezek az eltérések a munkaerőköltség-index pontosságával kapcsolatos, fent leírt problémákkal magyarázhatók.

Belgium, Spanyolország, Görögország, Olaszország, Lettország, Hollandia, Portugália, Svédország, Szlovénia, Szlovákia, Egyesült Királyság: Nincsenek negyedéves nemzeti számlák, vagy nem tettek jelentést róluk a minőségről szóló jelentésben.

4. Következtetések

A rendeletnek való megfelelés foka összességében javult a legutolsó, 2006. évi jelentés óta. Az összehasonlíthatóbb és időszerűbb indexsorok érdekében az összes tagállam folytatta a végrehajtó intézkedések finanszírozását. Ez nyilvánvalóan fokozta a minőség általános színvonalát és az adatok használhatóságát is.

Időközben valamennyi hiányzó visszamenőleges adatsort, valamint a munkanapok szerint és szezonálisan kiigazított, hiányzó adatsorokat benyújtották. Az adatszolgáltatás időszerűségében javulás mutatkozott, és csökkent azoknak a tagállamoknak a száma is, amelyeknek problémáik voltak az adatok pontosságával kapcsolatban. A munkaerőköltség-index egy vagy több minőségi szempontjával kapcsolatban azonban kilenc tagállamnak még mindig hiányosságai vannak. Három tagállam esetében ezek a hiányosságok az adatszolgáltatás véletlen késedelmének tudhatók be, tehát átmeneti jellegűek. Hat tagállamnak súlyosabb problémái vannak a minőség pontossági szempontjával. A 2006. évi helyzettel való összehasonlítás azonban előnyös, amikor is tíz tagállamnál mutatkoztak problémák a pontosság terén.

A Bizottság (Eurostat) a tagállamokat fokozott erőfeszítésekre szólítja fel. A Bizottság a továbbított adatokon és más nemzeti dokumentáción keresztül rendszeresen ellenőrizni fogja a meg nem feleléssel és minőséggel kapcsolatos fennmaradó kérdéseket. Ha a kívánt vagy tervbe vett javító intézkedések nem a megfelelő mértékben haladnak előre, a Bizottság felveszi a kapcsolatot az egyes nemzeti hatóságokkal, és meghozza a kellő intézkedéseket a megfelelés érdekében.

MELLÉKLET

A küszöbön álló nemzeti javító intézkedések

Írország

Írországban már folyamatban van azon stratégia végrehajtása, amely a keresetekre és a munkaerőköltségre vonatkozó információk kiterjedésének javítására irányul.

Ennek egyik eleme az új negyedéves, keresetekre, munkaórákra és a foglalkoztatási költségekre irányuló felmérés (Earnings, Hours and Employment Costs Survey, EHECS). Ez a felmérés összehasonlítható és időszerű adatokkal fog szolgálni a gazdaság minden szektorából, illetve átfogóbb és következetesebb módon fogja mérni a kereseteket és a foglalkoztatást a különféle szektorok között. A háromnál több személyt foglalkoztató vállalatokat fogja célba venni.

A felmérés során adatokat gyűjtenek a bérekről és jövedelmekről, a munkaadók társadalombiztosítási hozzájárulásairól, más nem bérjellegű költségekről és a negyedév alatti összes munkaóráról. A felmérésnek ezekre a nem bérjellegű költségekre való kiterjesztése, amelyeket hagyományosan nem számítanak bele a bérekbe, lehetővé fogja tenni, hogy a felmérés jobban tükrözze a foglalkoztatás költségeit és a versenyképességre ösztönző nyomást.

A felmérés fő terméke a munkaórák szerinti munkaerőköltség-index lesz; célja, hogy figyelemmel kísérje a munkaerőköltségek rövid távú változásait. Az adatok felmérésben kért bontásának köszönhetően nagyobb foglalkoztatási csoportonként lehetséges lesz a – prémiumokkal és prémiumok nélkül számított – órabérekre vonatkozó információk rutinszerű terjesztése.

Az EHECS felmérést arra tervezték, hogy mind a nemzeti, mind a közösségi igényeknek megfeleljen, és amint teljes mértékben működni fog, Írország olyan munkaerőköltségindex-adatokat fog tudni adni, amelyek teljesen megfelelnek a 450/2003/EK rendeletnek. Az új EHECS felmérés azt is jelenti, hogy a jövőben nem lesz szükség az ennek a témának szentelt, négyévenkénti munkaerőköltség-felmérés (Labour Costs Survey, LCS) elvégzésére.

Az EHECS felmérés egyszer s mindenkorra fel fogja váltani a jelenleg a Központi Statisztikai Hivatal (CSO) által végzett, valamennyi rövidtávú jövedelemfelmérést. A felmérés 2005-ben indult az ipari és pénzügyi szektorokban. Az ezekre a szektorokra vonatkozó adatok már elérhetők, és fel is használják őket a munkaerőköltség-indexben. Az adatgyűjtést ugyan kiterjesztették az állami és a forgalmazási szektorra is, de jelenleg azokat az adatokat még nem használják. Az EHECS 2009-re a gazdaság szinte minden szektorát le fogja fedni, az ipartól kezdve a személyi szolgáltatásokig (NACE C–O).

Görögország

A Bizottság felszólította Görögországot, hogy sürgősen tegyen lépéseket a munkaerőköltség-index pontosságával kapcsolatos kérdéseket illetően. Görögország a várakozások szerint be fogja mutatni a meghozni kívánt intézkedések részleteit.

Hollandia

A jelentési időszak alatt megváltozott Hollandiában a munkaerőköltség-index összeállításához használt forrás. A negyedéves gyorsbecslések korábban a foglalkoztatásra és bérekre irányuló negyedéves felmérésre kapott korai válaszokból vett mintán alapultak. Időközben a negyedéves felmérést egy havonta frissített, a foglalkoztatásról, bérekről és juttatásokról szóló nyilvántartás váltotta fel. Bár az új nyilvántartás kezdeti használata 2007-ben és 2008-ban hosszas késedelmekhez vezetett, hosszú távon azonban valószínűleg sokkal gyorsabb konvergenciát fog eredményezni a végső becslésekkel, azaz jelentősen csökkenteni fogja a Hollandiára vonatkozó munkaerőköltség-indexben szereplő számok felülvizsgálatának mértékét. Az adatszolgáltatás 2008 második felétől a rendeletben meghatározott határidőn belül fog történni.

Ausztria

Ausztria átfogó minőségfejlesztési programba kezdett munkaerőköltség-indexének javítása érdekében. Mivel számos különböző minőségű és különböző statisztikai egységeken alapuló adatforrást használ a munkaerőköltség-index összeállításához, még mindig azon dolgozik, hogy a jelenleg tapasztalható szabálytalanságok forrását felderítse. Ilyen intézkedés többek között a felhasznált számítási módszerek és adatforrások, valamint a rendeletnek való megfelelés értékelése. A tervek szerint 2009 márciusában újraindítják a munkaerőköltség-indexet 2008 utolsó negyedéve és a visszamenőleges adatok tekintetében.

Finnország

A munkaerőköltség-index összeállításának finn módszere több statisztikai forrásból származó adatokon alapul. Az index minden egyes felülvizsgálattal egyre pontosabb, mivel több statisztikai forrás csak később válik elérhetővé.

A Statistics Finland 2005-ben olyan projektbe kezdett, amely a vállalatoktól származó elsődleges adatok közvetlen negyedéves gyűjtésével a munkaerőköltség-index új termelési modelljét vezeti be. Ezekkel az intézkedésekkel Finnország feltehetően képes lesz arra, hogy 2009-től megfeleljen a munkaerőköltség-indexről szóló rendeleteknek.

Svédország

A benyújtott svéd adatok 2009 első negyedévétől kezdve már a rendszertelen prémiumokat és az állami szektort is magukban fogják foglalni. Svédország így teljesen meg fog felelni a munkaerőköltség-indexről szóló rendeleteknek.

[1] Lásd az Eurostat alábbi weboldalát: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/

[2] A negyedévenkénti sajtóközleményeket a kibocsátási jegyzékben meghatározott időpontokban teszik közzé; mind a kettő megtalálható az Eurostat honlapján.

[3] COM(2006) 801 végleges, 2006.12.14.

[4] Írország, Finnország és Svédország tervezett intézkedéseit lásd a mellékletben.