2021/0156 (NLE)

Javaslat

A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

Spanyolország helyreállítási és rezilienciaépítési terve értékelésének jóváhagyásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról szóló, 2021. február 12-i (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendeletre és különösen annak 20. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

(1)A Covid19-járvány rendkívül káros hatást gyakorolt Spanyolország gazdaságára. 2019-ben Spanyolország egy főre jutó bruttó hazai terméke (GDP) az uniós átlag 84,8 %-ának felelt meg. A Bizottság 2021. tavaszi előrejelzése szerint Spanyolország reál-GDP-je 10,8 %-kal csökkent 2020-ban, 2020-ban és 2021-ben kumulatívan pedig várhatóan 5,6 %-kal esik vissza. A középtávú gazdasági teljesítményre régebb óta hatást gyakorló szempontok közé tartozik a magas munkanélküliségi ráta és a határozott idejű munkaszerződéssel rendelkező munkavállalók magas aránya; a külső, a magán- és az államadósság nagy állománya; a strukturálisan alacsony termelékenységnövekedés; valamint a beruházások elmaradása.

(2)A Tanács 2019. július 9-én és 2020. július 20-án az európai szemeszter keretében ajánlásokat intézett Spanyolországhoz. Konkrétan, az államháztartást illetően a Tanács azt ajánlotta Spanyolországnak, hogy őrizze meg a nyugdíjrendszer fenntarthatóságát, a kormányzat minden szintjén erősítse meg a költségvetési és közbeszerzési kereteket, tegyen meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése és az egészségügyi rendszer rezilienciájának és kapacitásának megerősítése, a gazdaság működőképességének fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében, továbbá – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, egyúttal fokozza a beruházásokat. A foglalkoztatás területén a Tanács azt ajánlotta, hogy mozdítsa elő a határozatlan idejű szerződésekre való áttérést, támogassa a foglalkoztatást a munkahelyek megőrzését célzó intézkedések, hatékony foglalkoztatási ösztönzők és készségfejlesztés révén, valamint erősítse meg a foglalkoztatási és szociális szolgálatok kapacitását, továbbá a munkanélküliek védelmét, főként az atipikus munkavállalók esetében. Az oktatás és a készségek területén a Tanács azt ajánlotta, hogy javítsa a digitális tanuláshoz való hozzáférést, szorítsa vissza a korai iskolaelhagyást, javítsa az oktatási eredményeket, valamint fokozza az oktatás és a vállalkozások közötti együttműködést annak érdekében, hogy javuljon a munkaerőpiac szempontjából releváns készségek és képesítések biztosítása, különösen az információs és kommunikációs technológiák tekintetében. A szociálpolitika területén a Tanács a családok támogatásának javítását, a minimumjövedelmi rendszerek hatálya hiányosságainak kezelését és a nemzeti munkanélküliségi támogatás széttöredezettségének csökkentését ajánlotta. A beruházások területén a Tanács azt ajánlotta Spanyolországnak, hogy ütemezze előre a kiforrott közberuházási projekteket, ösztönözze a magánberuházásokat, és helyezze a beruházások középpontjába a zöld és digitális átállást, mindenekelőtt a kutatás és az innováció, a tiszta és hatékony energiatermelés és -felhasználás, az energetikai infrastruktúra és az energiahálózatok más uniós hálózatokkal való összekapcsolása, a vasúti teherszállítási infrastruktúra, a víz- és hulladékgazdálkodás, valamint a fenntartható közlekedés előmozdítását. Az üzleti környezet területén a Tanács azt ajánlotta, hogy folytassa a piac egységességéről szóló törvény végrehajtását, és gondoskodjon a kis- és középvállalkozások (kkv-k) és az önfoglalkoztatók számára likviditást biztosító intézkedések hatékony végrehajtásáról, többek között a késedelmes fizetések kivédése révén. Végül, a közigazgatás területén a Tanács azt ajánlotta Spanyolországnak, hogy javítsa a különböző kormányzati szintek közötti koordinációt. Az említett országspecifikus ajánlások végrehajtása terén a helyreállítási és rezilienciaépítési terv benyújtásakor elért eredmények vizsgálata alapján a Bizottság megállapítja, hogy jelentős előrelépés történt azon konkrét ajánlás kapcsán, miszerint az ország a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésével összhangban tegyen meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében.

(3)A Bizottság 2021. június 2-án Spanyolországra vonatkozóan közzétette az 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálat eredményeit. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Spanyolországban makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn, különösen olyan, határokon átnyúló jelentőségű sebezhetőségek miatt, amelyek a magas munkanélküliségi rátával jellemzett környezetben magas külső és belső, állami és magánadóssághoz kapcsolódnak.

(4)[Az euróövezethez tartozó tagállamok gazdaságpolitikájára vonatkozó ajánlásában a Tanács egyebek mellett azt ajánlotta az euróövezeti tagállamoknak, hogy – többek között helyreállítási és rezilienciaépítési terveik révén – biztosítsanak a gazdaság helyreállítását támogató szakpolitikai irányvonalat, és javítsák tovább a konvergenciát, a rezilienciát, valamint a fenntartható és inkluzív növekedést. A tanácsi ajánlás azt is tartalmazta, hogy erősítsék meg a nemzeti intézményi kereteket, biztosítsák a makroszintű pénzügyi stabilitást, valamint teljesítsék ki a gazdasági és monetáris uniót és erősítsék meg az euró nemzetközi szerepét.] [If the Council recommendation is not adopted by the time of the CID adoption, please remove the recital].

(5)2021. április 30-án Spanyolország az (EU) 2021/241 rendelet 18. cikke (1) bekezdésének megfelelően benyújtotta a Bizottságnak nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervét. A terv benyújtását a helyi és regionális önkormányzatok, a szociális partnerek, a civil társadalmi szervezetek, az ifjúsági szervezetek és más érdekelt felek bevonásával a nemzeti jogi kerettel összhangban lefolytatott konzultációs folyamat előzte meg. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervekkel kapcsolatos nemzeti felelősségvállalás alátámasztja azok sikeres végrehajtását, tartós nemzeti szintű hatását és európai szintű hitelességét. Az említett rendelet 19. cikkének megfelelően a Bizottság a rendelet V. mellékletében foglalt értékelési iránymutatásokkal összhangban értékelte a helyreállítási és rezilienciaépítési terv relevanciáját, eredményességét, hatékonyságát és következetességét.

(6)A helyreállítási és rezilienciaépítési terveknek az (EU) 2021/241 rendelettel létrehozott Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, valamint az (EU) 2020/2094 tanácsi rendelettel létrehozott Európai Uniós Helyreállítási Eszköz általános célkitűzéseit kell követniük a Covid19-válságot követő helyreállítás támogatása érdekében. Elő kell mozdítaniuk az Unió gazdasági, társadalmi és területi kohézióját azáltal, hogy hozzájárulnak az (EU) 2021/241 rendelet 3. cikkében említett hat pillérhez.

(7)A tagállami helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtása Unió-szerte összehangolt beruházási és reformtörekvéseket jelent majd. E reformok és beruházások összehangolt és egyidejű végrehajtása, valamint a határokon átnyúló projektek végrehajtása révén a reformok és beruházások kölcsönösen erősítik majd egymást, és pozitív továbbgyűrűző hatásokat eredményeznek az egész Unióban. Ezért az eszköz által a tagállamok növekedésére és munkahelyteremtésére gyakorolt hatás körülbelül egyharmada más tagállamokból eredő továbbgyűrűző hatásokból fog származni.

A hat pillérhez hozzájáruló kiegyensúlyozott válasz