[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 25.6.2008

COM(2008) 390 végleges

2008/0128 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a 216/2008/EK rendeletnek a repülőterek, a légiforgalmi szolgáltatás és a léginavigációs szolgálatok tekintetében történő módosításáról és a 2006/23/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

(előterjesztő: a Bizottság) {SEC(2008) 2086}{SEC(2008) 2087}

1. HÁTTÉR

Az Európai Repülésbiztonsági Ügynökséget az 1592/2002/EK rendelet[1] hozta létre, amely 2002. szeptemberében vált hatályossá. Az eredeti rendelet két területen adott feladatokat az Ügynökségnek: a repüléstechnikai termékek, alkatrészek és berendezések légialkalmassági és környezetvédelmi bizonyítványainak terén, amelyeknek az ezek tervezéséért, gyártásáért és karbantartásáért felelős szervezetekkel együtt ma már meg kell felelniük a Bizottság által elfogadott, egységes, kötelező erejű szabályoknak[2].

Az Ügynökség igény szerint technikai szakvéleményekkel látja el a Bizottságot, és többek között közreműködik annak jogalkotói és szabályozói munkájában. Az Ügynökségnél folyamatban van továbbá egy felügyeleti rendszer kialakítása a közösségi jogszabályok alkalmazásának ellenőrzésére, hatásainak értékelésére és hasznos ajánlások megtételére. A termékek és szervezetek közös szabályoknak való megfelelését tanúsító bizonyítványokat és jóváhagyásokat vagy az EASA vagy az illetékes nemzeti hatóságok adják ki: az EASA tanúsítja a termékek típusalkalmasságát, és bizonyítványokat ad ki harmadik országok szervezeteinek. A területükön található legtöbb szervezetnek a közös szabályok szerint a nemzeti hatóságok adják ki az egyedi bizonyítványokat és jóváhagyásokat az Ügynökség felügyelete alatt.

A 216/2008/EK rendelet[3] kiterjesztette az EASA feladatait a légi járművek üzemeltetésére, a pilóták szakszolgálati engedélyeire és a Chicagói Egyezmény határain belül a harmadik országok légi járműinek biztonságára. Ezek a földi ellenőrzéseket különös felelősségi körként megjelölve szabványosítási vizsgálatokat és biztonsági felügyeletet foglalnak magukban.

2. Jelenlegi kihívások

A Bizottság mindig arra törekedett, hogy a légiközlekedés belső piacának kialakítása a közös biztonsági szabályok fejlesztésével karöltve történjen, hogy ezzel biztosítani lehessen minden tagállamban az előírások egységességét és magas színvonalát.

A jelenlegi magas biztonsági szintet fenn kell tartani, sőt, növelni kell, hogy a növekvő forgalom és a torlódások okozta biztonsági kockázatot csökkenteni lehessen. Lényeges a biztonsági szempontokat az egységes európai égbolt kezdeményezésbe is belefoglalni annak biztosítására, hogy az égbolt széttagoltságának megszüntetése ne járjon a balesetek számának növekedésével.

Ezért ebben az irányban a következő lépés az Ügynökség feladatainak a repülőterek, a légiforgalmi szolgáltatás és a léginavigációs szolgálatok (ATM/ANS) területére történő kiterjesztése kell legyen.

3. Az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség véleménye és konzultáció az érdekelt felekkel

A Bizottságnak e lépés megtétele előtt a 216/2008/EK rendelet 19. cikkével összhangban véleményt kellett kérnie az EASA-tól. Az Ügynökségnek az eljárási szabályainak[4] és a területet érintő belső gyakorlatának megfelelően részletes konzultációt kellett folytatnia az érdekelt felekkel, és a véleményének megalkotása előtt figyelembe kellett vennie az ő észrevételeiket is. Így az Ügynökség két értesítést tett közzé a javasolt módosításokat érintően, egyet a repülőterekkel és egyet az ATM/ANS-szel kapcsolatban. Összesen több mint 3 500 észrevétel érkezett.

Az Ügynökség ezen észrevételek alapján megvizsgálta az ügyet. 2007. december 6-án megküldte a Bizottságnak a véleményét a repülőterekkel kapcsolatban; 2008. április 15-én pedig a légiforgalmi szolgáltatással és a léginavigációs szolgálattal kapcsolatban.

A konzultációk eredményeként határozott és széles körű egyetértés született arról, hogy a 2002-ben megkezdett folyamatot úgy kell befejezni, hogy az EASA-ra bízott feladatok közé a repülőterek és az ATM/ANS biztonsági szempontjainak ellenőrzése is bekerüljön, és így az Ügynökség legyen az európai légi közlekedés biztonsági szabályainak betartása felett őrködő szervezet. Hangsúlyozták az egységes európai égbolt keretei között kifejlesztett megoldások közötti hatékony átjárhatóság megvalósításának szükségességét is.

4. Hatásvizsgálat

A rendelettervezet elkészítése előtt a Bizottság hatásvizsgálatot készített. A hatásvizsgálat a Bizottság által 2005-ben útjára indított és egy független tanácsadó cég által összeállított előzetes hatásvizsgálaton, valamint az EASA által elkészített szabályozási hatásvizsgálaton (RIA) alapult. A hatásvizsgálat több lehetőséget vizsgált:

A Nincs intézkedés

B Az EASA hatáskörének kiterjesztése

C A meglevő rendelkezések hatályának kiterjesztése és ezáltal a Eurocontrol felhatalmazása bizonyos feladatokra

D Egy új ügynökség létrehozása

E Az EASA hatáskörének kiterjesztése és a B változaton túlmenően további hatáskörök átruházása az Ügynökségre.

A biztonsági, gazdasági, környezeti, társadalmi és egyéb hatások elemzése céljából ezeket a változatokat külön-külön az intézkedés nélküli lehetőséghez viszonyították . A hatások összehasonlítása egyértelműen azt mutatta, hogy a kívánt intézkedés az EASA hatáskörének kiterjesztése oly módon, hogy az magában foglalja a repülőterekkel és az ATM/ANS ügyeivel kapcsolatos szabályozási felelősséget. A vizsgálat szerint ez a lehetőség nem jár káros hatással a fent említett területeken.

A hatásvizsgálati testület jóváhagyása 2008. április 28-án érkezett meg.

5. Rendelettervezet:

5.1. Eszköz és módszer

A 216/2008/EK rendelet hatáskörének kibővítése a legmegfelelőbb módszer a közös szabályok olyan kiterjesztésére, hogy azok magukban foglalják a repülőterek, a légiforgalmi szolgáltatás (ATM) és a léginavigációs szolgálat (ANS) biztonságának kérdéseit is; hiszen az EASA-ra is új feladatok hárulnak ezen a téren, különösen a szabályalkotás, a szabványosítási ellenőrzés és – bár korlátozott mértékben, de – az engedélyezés terén is.

A repülőterek kérdését tekintve a cél annak biztosítása, hogy a repülőterekre, azok felszereléseire, a szervezetekre, az üzemeltetésre és a személyzetre vonatkozó alapvető követelmények és a kapcsolódó végrehajtási szabályok mind a megfelelő ICAO előírásokon alapuljanak. Továbbá a repülőterek felszereléseit illetően a létező szabályok párhuzamosságait elkerülendő új eljárások és követelmények kerülnek bevezetésre vagy az "új megközelítés” szerinti irányelvnek vagy az „egységes európai égbolt” (SES) végrehajtási szabályainak keretein belül. Végül adott esetben alkalmazásra kerülnek az elismert szabványügyi testületek, mint például az ISO, a CEN, a CENELEC, az ETSI és az EUROCAE által kiadott szabványok.

Az ATM/ANS esetében szükség lesz az alapvető követelményeket és végrehajtási szabályokat megfelelően összehangolni az egységes európai égbolt rendeleteivel és a kapcsolódó végrehajtási szabályokkal. A cél annak biztosítása, hogy az EASA jövőbeli végrehajtási szabályai az egységes európai égbolt létező előírásain – különösen az átültetett ESARR-okon – alapuljanak. Ezért az egységes európai égbolt szabályai szerint kiadott jóváhagyások folytonosságának biztosítására átmeneti mechanizmusok kerülnek kialakításra.

5.2. Tartalom

5.2.1. Az Ügynökség véleményének kiegészítése

A Bizottság nagy részben követte az Ügynökség két szakvéleményét. Ezek nyilvánvalóan bizonyos esetekben több lehetőséget is kínálnak a biztonsági célkitűzések eléréséhez. A Bizottság a jó kormányzás – a rendelkezésre álló erőforrások lehető legjobb kihasználása –, a szubszidiaritás és az arányosság elvét szem előtt tartva választott e lehetőségek közül.

5.2.2. A rendelet tárgyi hatályának kiterjesztése

A 216/2008/EK rendelet meghatározza a közös fellépés hatáskörét. A rendelet bármilyen kiterjesztésének egyértelműen rá kell mutatnia, hogy mely infrastruktúrákat, termékeket, rendszereket, szolgáltatásokat, személyeket vagy szervezeteket érinti, és következésképpen kire vonatkoznak a rendelet által megállapított követelmények és adott esetben az elfogadott végrehajtási szabályok. Azonban a közösségi hatáskörök által nem lefedett fenti hatáskörök a tagállamok felelősségi körében maradnak, és a tagállamoknak meg kell hozniuk a megfelelő intézkedéseket a polgáraik által elvárt védelmi szint biztosítására.

5.2.2.1. Repülőterek

A repülőterek és környezetük biztonságának jelentős növelésére a javasolt rendelet kiterjesztené a közös szabályokat a repülőterekre. A főbb pontok az alábbiak:

- Közösségi jogszabályok hatálya alá kell tartoznia az IFR forgalmat és adott súlykorlátnál nehezebb légi járműveket kiszolgálni képes minden nyilvános repülőtérnek.

- Az alaprendeletet ki kell egészíteni egy melléklettel a fizikai jellemzőkre, az infrastruktúrára, a repülőtér felszerelésére, üzemeltetésére, irányítására és a repülőterek közvetlen környezetét érintő veszélyek csökkentésére vonatkozó, kijelölt közös alapvető követelményekkel.

- A tagállamok felügyelete alatt a repülőtér tulajdonosai, üzemeltetői, valamint a repülőtér üzemeltetésének biztonságát befolyásolni képes szolgáltatásokat vagy berendezéseket rendelkezésre bocsátó szervezetek vagy személyek lennének felelősek ezen alapvető követelmények végrehajtásáért.

- A biztonság szempontjára is tekintettel a repülőtér üzemeltetője hagyná jóvá és hozná létre az igazgatási rendszereket.

- Az Ügynökség feladatai közé tartozna a tervezett végrehajtási szabályok és engedélyezési előírások megalkotása, valamint biztonsági elemzések és szabványosítási vizsgálatok elvégzése.

- A Bizottság hatáskörébe tartozna a fent említett szervezetek és személyek által teljesítendő részletes követelményeket megállapító végrehajtási szabályok, valamint az alkalmazandó engedélyezési eljárás elfogadása.

- Ezek a végrehajtási szabályok arányosak lennének a repülőtér összetettségével, valamint figyelembe vennék a repülőtér tevékenységeinek jellegét és mennyiségét; továbbá összhangban kell lenniük az ICAO kötelező vagy ajánlott vonatkozó gyakorlataival (SARP).

- Fel kell hatalmazni az Ügynökséget az engedélyezési eljárásban használandó engedélyezési előírások elfogadására; ez lehetővé tenné az alapvető követelmények rugalmas megvalósítását és a biztonság egységes szintjének kialakulását.

- A repülőterek kialakítása és üzemeltetése külön engedélyhez lenne kötve, de amennyiben a repülőtér tulajdonosa és üzemeltetője ugyanaz a személy, akkor lehetséges lenne egyetlen engedélyt kiadni.

- Több repülőtér üzemeltetője, aki az üzemeltetési feladatokat már megfelelő módon központosította, kérelmezhet egyedi engedélyt, amely a felelősségi köre alá tartozó összes repülőtér üzemeltetési és irányítási feladataira kiterjed.

- Miközben a repülőtéri felszerelések megfelelésének ellenőrzése a repülőtér kialakításának vagy üzemeltetőjének engedélyezési eljárása keretében történik, a biztonság szempontjából kritikus felszerelésekre – a tervezett használattól függően – kifejezetten erre a célra létrehozott engedélyezési rend vonatkozhat; ez esetlegesen, ha a végrehajtási szabályok úgy rendelkeznek, a biztonsági és gazdasági előnyök gondos mérlegelése után a tervező és a gyártó képességeinek bizonyítását is magába foglalhatja.

5.2.2.2 ATM/ANS

A rendeletjavaslatnak jogalapot kell biztosítania ahhoz, hogy légiforgalmi szolgáltatás és a léginavigációs szolgálat biztonsága, valamint a légi/földi interoperabilitás az EASA égisze alatt szerveződjön. Ennek érdekében a Bizottság javaslata szerint:

- Minden légtér, amelyre a Szerződés vonatkozik, továbbá az 551/2004/EK rendelet által érintett bármely további légtér közösségi jogszabályok alá tartozna.

- Az alaprendelet kiegészítő mellékleteként bevezetnék a légtérhasználattal kapcsolatos valamennyi biztonsági kockázatot csökkentő kijelölt közös alapvető követelményeket.

- A légtér bármely részének használatát a légi járművek közötti, valamint a légi járművek és a föld közötti ütközés kockázatainak csökkentésére irányuló üzemeltetési elvek irányítanák.

- A légtérhasználók az általuk használt légtérben alkalmazandó üzemeltetési elvek megvalósítására hozott szabályokat alkalmaznák, és az adott légtérért felelős szolgálatok szolgáltatásait vennék igénybe.

- Az ATM/ANS rendelkezésre bocsátásában részt vevő szervezetek és személyzet lenne felelős az alkalmazandó alapvető követelmények végrehajtásáért.

- A légiforgalmi irányítók és az ő képzésükben részt vevő szervezetek munkája is engedélyköteles lenne.

- Ha a folyamatban betöltött kritikus szerepük miatt indokolt, az ATM/ANS szolgáltatás rendelkezésre bocsátása során használt rendszereknek és rendszerelemeknek teljesíteniük kell a megfelelő biztonsági követelményeket.

- A Bizottság hatáskörébe tartozna a fent említett szervezetek, személyzet, rendszerek és rendszerelemek által teljesítendő részletes követelményeket megállapító végrehajtási szabályok, valamint az alkalmazandó engedélyezési eljárás elfogadása, amennyiben szükség van ilyenre.

- Ezek a végrehajtási szabályok arányosak lennének a szabályozott tevékenység összetettségével, illetve az érintett rendszer vagy rendszerelem szerepének kritikus voltával; és az egységes európai égbolt jelenlegi előírásain, különösen az átültetett ESARR-okon alapulnának. Ezért az egységes európai égbolt szabályai szerint kiadott jóváhagyások folytonosságának biztosítására átmeneti mechanizmusok kerülnének kialakításra.

- A tagállamok illetékes hatóságai ellenőriznék, hogy a szervezetek megfelelnek-e az alapvető követelményeknek és a kapcsolódó végrehajtási szabályoknak; azonban a harmadik országok szervezetei, illetve a több mint három tagállam légterében szolgáltatásokat biztosító szervezetek felügyeletét az Ügynökség látná el.

- Az Ügynökség feladatai közé tartozna a tervezett végrehajtási szabályok és engedélyezési előírások megalkotása, valamint biztonsági elemzések és az illetékes nemzeti hatóságok szabványosítási vizsgálatainak elvégzése.

- A biztonság szempontjára is tekintettel az ATM/ANS szolgáltató hagyná jóvá és hozná létre az irányítási rendszereket, működésük engedélyköteles lenne; kivéve a kizárólag repüléstájékoztatást nyújtó vagy a repülőtér előterén irányító szervezeteket, amelyeknek csak be kellene jelenteniük szolgáltatásaikat.

- Miközben a rendszerek és rendszerelemek megfelelésének ellenőrzése az ATM/ANS szolgáltatók engedélyezési eljárása keretében történik, a biztonság szempontjából kritikus felszerelésekre kifejezetten az erre a célra létrehozott engedélyezési rend vonatkozhat; amely esetlegesen, ha a végrehajtási szabályok úgy rendelkeznek a biztonsági és gazdasági előnyök gondos mérlegelése után a tervező és a gyártó képességeinek bizonyítását is magába foglalhatja.

5.2.3. A rendelet egyéb módosításai

A repülőtereket, az ATM-et, az ANS-t érintő új cikkeken és kapcsolódó mellékleteken túl néhány további cikket is módosítani kellett, hogy az új feladatokat megfelelően figyelembe lehessen venni.

6. A 216/2008/EK rendelet cikkeinek és módosításainak korábbi és új számozását bemutató, összehasonlító táblázat

Új számozás | Korábbi számozás | Változások |

1 | 1 | Hatály kiterjesztése a repülőterekre és az ATM/ANS-re |

2 | 2 | Változatlan marad |

3 | 3 | Néhány új meghatározás hozzáadása, és néhány meghatározás módosítása |

4 | 4 | A (3) bekezdés módosul |

5 | 5 | A (2) bekezdés b) és c) pontja módosul |

6 | 6 | Változatlan marad |

7 | 7 | A (4) bekezdés módosul |

8 | 8 | Az (1) bekezdés, az (5) bekezdés a) és g) pontja, valamint a (6) bekezdés módosul |

8a | Nincs előzménye | Repülőterek |

8b | Nincs előzménye | ATM és ANS |

8c | Nincs előzménye | Légiforgalmi irányítók |

8d | Nincs előzménye | Akkreditált testületek |

9 | 9 | Az (1) és az (5) bekezdés módosul |

10 | 10 | Az (1) bekezdés módosul |

11 | 11 | A (4) bekezdés módosul, és az (5) bekezdés a) és b) ponttal egészül ki |

12 | 12 | Változatlan marad |

13 | 13 | Változatlan marad |

14 | 14 | Változatlan marad |

15 | 15 | Változatlan marad |

16 | 16 | Változatlan marad |

17 | 17 | Változatlan marad |

18 | 18 | A c) és d) pont módosul |

19 | 19 | A (2) bekezdés a) pontja módosul |

20 | 20 | Változatlan marad |

21 | 21 | Változatlan marad |

22 | 22 | Változatlan marad |

22a | Nincs előzménye | Repülőtér-üzemeltetők engedélyei |

22b | Nincs előzménye | ATM/ANS |

22c | Nincs előzménye | Légiforgalmi irányítók engedélyei |

22d | Nincs előzménye | Akkreditált testületek |

23 | 23 | Változatlan marad |

24 | 24 | Változatlan marad |

25 | 25 | Változatlan marad |

26 | 26 | Változatlan marad |

27 | 27 | Változatlan marad |

28 | 28 | Változatlan marad |

29 | 29 | Változatlan marad |

30 | 30 | Változatlan marad |

31 | 31 | Változatlan marad |

32 | 32 | Változatlan marad |

33 | 33 | A (2) bekezdés c) pontja módosul |

34 | 34 | Változatlan marad |

35 | 35 | Változatlan marad |

36 | 36 | Változatlan marad |

37 | 37 | Változatlan marad |

38 | 38 | Változatlan marad |

39 | 39 | Változatlan marad |

40 | 40 | Változatlan marad |

41 | 41 | Változatlan marad |

42 | 42 | Változatlan marad |

43 | 43 | Változatlan marad |

44 | 44 | Az (1) bekezdés módosul |

45 | 45 | Változatlan marad |

46 | 46 | Változatlan marad |

47 | 47 | Változatlan marad |

48 | 48 | Változatlan marad |

49 | 49 | Változatlan marad |

50 | 50 | A (2) bekezdés módosul |

51 | 51 | Változatlan marad |

52 | 52 | Az (1) és az (2) bekezdés módosul |

53 | 53 | Változatlan marad |

54 | 54 | Változatlan marad |

55 | 55 | Az (1) bekezdés módosul |

56 | 56 | Változatlan marad |

57 | 57 | Változatlan marad |

58 | 58 | Változatlan marad |

59 | 59 | Változatlan marad |

60 | 60 | Változatlan marad |

61 | 61 | Változatlan marad |

62 | 62 | Változatlan marad |

63 | 63 | Változatlan marad |

64 | 64 | Változatlan marad |

65 | 65 | Változatlan marad |

65a | Nincs előzménye | Módosítások |

66 | 66 | Változatlan marad |

67 | 67 | Változatlan marad |

68 | 68 | Változatlan marad |

69 | 69 | Változatlan marad |

70 | 70 | Változatlan marad |

I. melléklet | I. melléklet | Változatlan marad |

II. melléklet | II. melléklet | Változatlan marad |

III. melléklet | III. melléklet | Változatlan marad |

IV. melléklet | IV. melléklet | Változatlan marad |

V. melléklet | V. melléklet | A cím módosul |

Va. melléklet | Nincs előzménye | A repülőterekre vonatkozó alapvető követelmények |

Vb. melléklet | Nincs előzménye | A légiforgalmi szolgáltatásra és a léginavigációs szolgálatra vonatkozó alapvető követelmények |

7. Szubszidiaritás és arányosság

A tagállamok már megegyeztek abban, hogy csak közösségi szintű fellépéssel lehet a biztonság egységesen magas szintjét elérni.

Így az 1592/2002/EK és a 216/2008/EK rendelet a tagállamok bizonyos hatásköreit fokozatosan átadta a Közösségnek.

Közösségi szintű cselekvésre van szükség a repülőterek, a légiforgalmi szolgáltatás és a léginavigációs szolgálat közös szabályainak megállapításaként és egységes alkalmazásaként meghatározott cél eléréséhez. Ez a rendeletjavaslat nem lépi túl a fenti cél eléréséhez szükséges mértéket. A hatálya például ezért korlátozódik az IFR forgalmat és adott súlykorlátnál nehezebb légi járműveket kiszolgálni képes nyilvános repülőterekre.

Ebből a rendeletből továbbá nem követezik, hogy az EASA szolgáltatásokat fog nyújtani. Csak a főként a szabályalkotásra és a szabványosítási vizsgálatra kiterjedő felelősségi köröket rendezi át, miközben az üzemeltetési tevékenységekkel kapcsolatos felelősség továbbra is a tagállamoké marad. Így teljesíti a szubszidiaritásnak és az arányosságnak az Európai Közösséget létrehozó szerződés 5. cikkében meghatározott elvét.

8. Értékelés

Az e rendelet és végrehajtási szabályai által bevezetett intézkedéseket a 216/2008/EK rendelet 62. cikkével összhangban értékelni kell.

2008/0128 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a 216/2008/EK rendeletnek a repülőterek, a légiforgalmi szolgáltatás és a léginavigációs szolgálatok tekintetében történő módosításáról és a 2006/23/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 80. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[5],

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[6],

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[7],

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak[8] megfelelően,

mivel:

(1) A Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett „az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség feladatkörének kiszélesítéséről — 2010-ig szóló menetrend” című 2005. november 15-én kelt közleményében[9] a Bizottság bejelentette szándékát az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (a továbbiakban: Ügynökség) feladatainak „átfogó rendszerszemlélettel” történő fokozatos kiszélesítésére, hogy az a repülőterek biztonságára és interoperabilitására, a léginavigációs szolgálatokra (a továbbiakban: ANS) és a légiforgalmi szolgáltatásra (a továbbiakban: ATM) is kiterjedjen.

(2) Az európai légi forgalom folyamatos növekedése számos kihívást jelent, különösen a repülőterek és az ATM/ANS biztonsági szempontból kulcsfontosságú területein. Ezért ki kell alakítani a szükséges kockázatcsökkentő intézkedéseket, hogy a biztonságot a tagállamokon átívelő összehangolt és a teljes rendszert figyelembe vevő szabályozással biztosítani lehessen.

(3) Az egységes európai égbolt kezdeményezéssel elért eredményeket ki kell egészíteni a biztonságnak a repülőterekre és az ATM/ANS-re alkalmazandó összehangolt elemeivel.

(4) A Bizottságnak a Chicagói Egyezmény előírásaival és ajánlott gyakorlataival összhangban meg kell határoznia a termékekre, alkatrészekre, berendezésekre, repülőterekre és ATM/ANS rendelkezésre bocsátására vonatkozó alapvető követelményeket; a repülőterek üzemeltetésében és az ATM/ANS rendelkezésre bocsátásban részt vevő személyekre és szervezetekre vonatkozó alapvető követelményeket; valamint a légiforgalmi irányítók képzésében és orvosi vizsgálatában részt vevő személyekre és termékekre vonatkozó alapvető követelményeket. A Bizottságot fel kell hatalmazni a szükséges kapcsolódó végrehajtási szabályok kidolgozására.

(5) Nem lenne megfelelő minden repülőteret a közös szabályok hatálya alá vonni. Különösen a nem nyilvános, illetve nagy részben szabadidős célú repülési tevékenységnek otthont adó repülőtereknek továbbra is a tagállamok szabályozási felügyelete alatt kell maradniuk, és e rendelet keretein belül nem kell kötelezni a többi tagállamot az ilyen nemzeti szabályozás elismerésére. Ugyanakkor a tagállamoknak arányos intézkedéseket kell hozni a szabadidős repülés biztonsági szintjének általános javítása érdekében. A Bizottság kellő időben modulárisan felül fogja vizsgálni a rendelet hatályának a jelenleg kizárt repülőterekre történő kiterjesztését teljes mértékben figyelembe véve azt, hogy ez milyen hatással lehet ezekre a repülőterekre.

(6) Repüléstechnikai termékeknek, alkatrészeknek és berendezéseknek, a repülőtereknek és felszereléseiknek, kereskedelmi légi szállításban vagy repülőtér üzemeltetésében részt vevő üzemeltetőknek, az ATM/ANS rendszereknek és az ATM/ANS rendelkezésre bocsátóinak, a pilótáknak és légiforgalmi irányítóknak, illetve az ezek képzésében és orvosi vizsgálataiban részt vevő személyeknek, termékeknek és szervezeteknek szakszolgálati vagy egyéb engedélyt kell kiadni, amennyiben megállapítást nyer, hogy a Közösség által a Chicagói Egyezményben megállapított előírásokkal és ajánlott gyakorlattal összhangban meghatározott alapvető követelményeknek megfelelnek. A Bizottságot fel kell hatalmazni az engedély kiadási feltételeinek vagy annak képességnyilatkozattal történő felváltására vonatkozó feltételeinek a megállapításához szükséges végrehajtási szabályok kidolgozására, figyelembe véve a különböző típusú, üzemeltetéssel és szolgáltatásokkal kapcsolatos kockázatokat.

(7) A közösségi intézményrendszer keretében a közösségi jogszabályok végrehajtása alapvetően a tagállamok feladata. Ezért az e rendeletben és végrehajtási szabályaiban megkövetelt engedélyezési feladatokat nemzeti szinten kell elvégezni. Egyes jól meghatározott esetekben azonban az Ügynökségnek is felhatalmazást kell kapnia az e rendeletben megállapított engedélyezési feladatok elvégzésére. Az Ügynökség számára ugyanezen okból engedélyezni kell, hogy az e rendelet által érintett területekhez kapcsolódó szükséges intézkedéseket meghozza, amennyiben ez a legjobb eszköz az egységesség biztosítására és a belső piac működésének megkönnyítésére.

(8) Az Ügynökség által az ATM/ANS területén kidolgozandó végrehajtási szabályokat az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról szóló, 2004. március 10-i 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[10], a léginavigációs szolgálatoknak az egységes európai égbolt keretében történő ellátásáról szóló, 2004. március 10-i 550/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[11], a légtérnek az egységes európai égbolt keretében történő szervezéséről és használatáról szóló, 2004. március 10-i 551/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[12], valamint az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat átjárhatóságáról szóló, 2004. március 10-i 552/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[13] előírásaira és különösen az átültetett ESARR-okra kell alapozni. Ezért az e rendeletek szerint kiadott jóváhagyások folytonosságának biztosítására átmeneti mechanizmusokat kell kialakítani.

(9) Általános cél, hogy a teendők és feladatok átruházását a tagállamokról az Ügynökségre – beleértve azokat, amelyek az Eurocontrol biztonságszabályozási bizottságával való együttműködésből származnak – hatékonyan, a biztonság jelenlegi magas szintjeinek csökkenése nélkül, valamint az engedélyezések ütemezésére gyakorolt negatív hatások nélkül hajtsák végre. Megfelelő intézkedéseket kell elfogadni a szükséges átmenet biztosítása érdekében.

(10) E rendelet megfelelő és átfogó keretet hoz létre a polgári repülés terén a közös műszaki követelmények és igazgatási eljárások meghatározására és végrehajtására. A közösségi légiforgalmi irányítói szakszolgálati engedélyről szóló, 2006. április 5-i 2006/23/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet[14] ezért hatályon kívül kell helyezni, a termékek, személyek vagy szervezetek e rendelet szerint kiadott engedélyeinek sérelme nélkül.

(11) Ez a rendelet megfelelő és átfogó keretet hoz létre a repülőterek, a légiforgalmi szolgáltatás és a léginavigációs szolgálat biztonsági szabályozására, valamint a polgári légi közlekedés biztonságának átfogó rendszerszemlélettel történő megközelítésére. Az 549/2004/EK, az 550/2004/EK, az 551/2004/EK és az 552/2004/EK rendeleteket ezért módosítani kell, hogy ezzel a rendelettel összhangba kerüljenek. A Bizottságot fel kell hatalmazni e módosítások végrehajtására. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak, és e rendelet nem lényegi elemeinek módosítása a céljuk, ezért ezeket az intézkedéseket az 1999/468/EK határozat 5. cikkének a) pontjában lefektetett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(12) A Bizottságot fel kell hatalmazni arra is, hogy elfogadja a légiforgalmi irányítók szakszolgálati engedélyeire és az ezekkel kapcsolatos jóváhagyásokra, a repülőterekre és a repülőtér üzemeltetésre, a légiforgalmi szolgáltatásra és a léginavigációs szolgálatra, valamint a kapcsolódó engedélyekre, felügyeletre és betartatásra vonatkozó végrehajtási szabályokat, valamint az Ügynökség illetékeire és díjaira vonatkozó rendeletet. Mivel az említett intézkedések általános hatályúak, és céljuk ezen rendelet nem lényegi elemeinek módosítása, többek között a rendelet új, nem lényegi elemekkel történő kiegészítése útján, ezeket az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással kell elfogadni.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 216/2008/EK rendelet a következőképpen módosul:

1. Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk Alkalmazási kör

(1) E rendeletet a következőkre kell alkalmazni:

1. a repüléstechnikai termékek, alkatrészek és berendezések tervezése, előállítása, karbantartása és üzemeltetése, valamint az ilyen termékek, alkatrészek és berendezések tervezésében, előállításában és karbantartásában részt vevő személyzet és szervezetek;

2. légi jármű üzemeltetésében részt vevő személyzet és szervezetek;

3. repülőterek tervezése, karbantartása, üzemeltetése és környezetének védelme, valamint az ebben résztvevő személyek és szervezetek;

4. repülőterek felszerelésének tervezése, gyártása és karbantartása, valamint az ebben résztvevő személyek és szervezetek;

5. a légiforgalmi szolgáltatás és a légiforgalmi szolgálatok (a továbbiakban: ATM/ANS) rendszereinek, alkatrészeinek és berendezéseinek tervezése, gyártása és karbantartása, valamint az ebben résztvevő személyek és szervezetek;

6. az ATM/ANS és ennek üzemeltetésben érintett személyek és szervezetek.

(2) Ez a rendeletet nem vonatkozik a következőkre:

7. az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett olyan termékek, alkatrészek, berendezések, személyek és szervezetek, amelyek katonai, vámügyi, rendőrségi, kutatás-mentési, tűzoltási tevékenységekben, illetve a parti őrség feladataiban vagy hasonló tevékenységekben vesznek részt. A tagállamok vállalják annak biztosítását, hogy az ilyen tevékenységek vagy szolgáltatások, amennyire gyakorlatban lehetséges, figyelembe vegyék e rendelet céljait.

8. az (1) bekezdés c) és d) pontjában említett repülőterek, vagy azok részei, illetve felszerelések, személyek és szervezetek, amennyiben azokat kizárólag az e bekezdés a) pontjának hatálya alá tartozó légi jármű használja;

9. az (1) bekezdés e) és f) pontjában említett ATM/ANS, beleértve a rendszereket, alkatrészeket, berendezéseket, személyeket és szervezeteket, amennyiben kizárólag az e bekezdés a) pontjában említett légi járműveknek nyújtanak szolgáltatásokat. A tagállamok biztosítják, hogy az a) pontban említett légi járművek elkülönüljenek a többi légi járműtől.”

2. A 3. cikk a következőképpen módosul:

a) A d) pont helyébe a következő szöveg lép:

„d) »alkatrészek és berendezések«: minden olyan eszköz, berendezés, mechanizmus, alkatrész, készülék, tartozék, szoftver vagy kiegészítő, beleértve a kommunikációs berendezéseket, amelyet a közlekedő légi járművek üzemeltetéséhez vagy irányításához használnak vagy szándékoznak használni; magában foglalja a sárkányszerkezet, a hajtómű és a légcsavar alkatrészeit, valamint a légi jármű földön történő mozgatásához használt felszereléseket, és az 549/2004/EK rendelet* 2. cikke 19. pontjában meghatározott rendszerelemeket;

__________________

* HL L 96., 2004.3.31., 1. o.”

b) A h) pont helyébe a következő szöveg lép:

„h) »üzemeltető«: bármely jogi vagy természetes személy, amely/aki egy vagy több légi járművet vagy repülőteret üzemeltet, vagy szándékozik üzemeltetni;”

c) A pont a következő m)-t) ponttal egészül ki:

„

m) »repülőtér«: bármely olyan terület a föld, a víz, ember által létrehozott építmény vagy vízi jármű felületén, amelyet kifejezetten légi járművek leszállásához, felszállásához és manőverezéséhez alakítottak ki;

n) »repülőtéri felszerelés«: bármely olyan berendezés, készülék, tartozék, szoftver vagy kiegészítő, amelyet repülőtér üzemeltetése során használnak vagy használni szándékoznak;

o) »előtér-irányítói szolgáltatás«: légi és egyéb járművek mozgásának és egyéb tevékenységeinek előtéren történő irányítását biztosító szolgáltatás;

p) »előtér«: az a kijelölt terület, ahol a légi jármű az utasok ki- és beszállítása, a posta vagy áru ki- és berakodása, tüzelőanyag-felvétel, parkolás vagy karbantartás során tartózkodhat;

q) »nyilvános repülőterek«: a légiforgalmi tájékoztató szolgálat (AIS) hivatalos kiadványában szereplő repülőterek, amelyek megkülönböztetés nélkül minden felhasználónak rendelkezésre bocsátják szolgáltatásaikat;

r) »ATM/ANS«: az 549/2004/EK rendelet 2. cikkének 10. pontjában meghatározott légiforgalmi szolgáltató funkciók, és az e rendelet 2. cikkének 4. pontjában meghatározott léginavigációs szolgálatok, valamint a légtérfelhasználóknak léginavigáció céljaira adatokat létrehozó, feldolgozó, formázó és rendelkezésre bocsátó szolgálatok;

s) »repüléstájékoztató szolgálat (FIS)«: a repülések biztonságos és hatékony végrehajtását segítő tanácsadás és információnyújtás céljából nyújtott szolgáltatás;

t) »rendszer«: a felszerelések és az 549/2004/EK rendelet 2. cikkének 19. pontjában meghatározott rendszerelemeknek bármilyen kombinációja.”

3. A 4. cikk szövege kiegészül a következő (3a) és (3b) bekezdéssel:

„(3a) A Szerződés rendelkezéseinek hatálya alá tartozó területen fekvő olyan nyilvános repülőtereknek, amelyek képesek műszeres repülési szabályok szerint végrehajtott repüléseket vagy 2730 kg vagy annál nagyobb maximális felszállótömegű légi járműveket kiszolgálni, felszereléseikkel együtt meg kell felelniük e rendeletnek. E repülőterek üzemeltetésében részt vevő személyeknek és szervezeteknek is meg kell felelniük e rendeletnek.

(3b) A Szerződés rendelkezéseinek hatálya alá tartozó területhez tartozó légtérben, vagy bármely más, az 551/2004/EK rendelet hatálya alá tartozó légtérben nyújtott ATM/ANS-nek meg kell felelnie e rendeletnek. Az ilyen ATM/ANS rendelkezésre bocsátásában részt vevő rendszereknek, alkatrészeknek, berendezéseknek, személyeknek és szervezeteknek is meg kell felelniük e rendeletnek.”

4. Az 5. cikk (2) bekezdésének b) és c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b) Az (5) bekezdésben említett intézkedések meghatározhatják az alkatrészek és berendezések engedélyezésének követelményeit. Az alkatrészek és berendezések típusalkalmassági bizonyítványa akkor adható ki, ha a kérelmező bizonyította, hogy az alkatrészek és berendezések megfelelnek az (1) bekezdésben említett alapvető követelmények teljesítését biztosító részletes típusalkalmassági előírásoknak;

c) Minden egyes légi járművet egyéni légialkalmassági bizonyítvánnyal látnak el. Ezt a bizonyítványt akkor adják ki, ha a kérelmező bizonyította, hogy a légi jármű megfelel a típusalkalmassági bizonyítványában jóváhagyott típustervnek, valamint ha a vonatkozó dokumentumok, vizsgálatok és tesztek bizonyítják, hogy a légi jármű a biztonságos üzemeltetéshez megfelelő állapotban van. E légialkalmassági bizonyítvány érvényes marad mindaddig, amíg azt fel nem függesztik, vissza nem vonják vagy meg nem szüntetik, és amíg a légi járművet az I. melléklet 1. pontja d. alpontjában meghatározott, folyamatos légi alkalmassággal kapcsolatos alapvető követelményeknek és az (5) bekezdés szerint elfogadott intézkedéseknek megfelelően tartják karban.”

5. A 7. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„4. A pilóták képzésére használt minden repülésszimulációs oktatóeszköznek bizonyítvánnyal kell rendelkeznie. A bizonyítvány akkor állítható ki, ha a kérelmező bizonyítja, hogy az eszköz eleget tesz a III. mellékletben meghatározott vonatkozó alapvető követelményeknek való megfelelés biztosítása érdekében meghatározott szabályoknak.”

6. A 8. cikk a következőképpen módosul:

a) Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1) A 4. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett légi járművet a IV. és Vb. mellékletben meghatározott alapvető követelmények szerint kell üzemeltetni.”

b) Az (5) bekezdés a következőképpen módosul:

i. az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a) azokat a körülményeket, amelyek esetén a légi járművet a IV. és Vb. mellékletben meghatározott alapvető követelmények szerint kell üzemeltetni;”

ii. a g) pont helyébe a következő szöveg lép:

„g) a II. melléklet a) pontjának ii. alpontjában, valamint d) és h) pontjában említett, kereskedelmi légi szállításban használt légi járművek üzemeltetése hogyan felel meg a IV. és Vb. mellékletben foglalt vonatkozó alapvető követelményeknek.”

c) A (6) bekezdés a következő franciabekezdéssel egészül ki:

„- figyelembe veszik az ATM/ANS-szel kapcsolatos biztonsági szempontokat;”

7. A rendelet a következő 8a–8d. cikkekkel egészül ki:

„8a. cikk Repülőterek

(1) A repülőtereknek és a repülőtéri felszereléseknek meg kell felelniük az Va. mellékletben meghatározott alapvető követelményeknek, és a repülőtereket is ezek szerint kell üzemeltetni.

(2) Az alábbiaknak megfelelően kell megállapítani, hogy a repülőterek és a repülőtéri felszerelések megfelelnek-e az alapvető követelményeknek, valamint hogy a repülőtereket ezek szerint üzemeltetik-e:

a) Minden repülőtérnek engedéllyel kell rendelkeznie. Az engedély és ezen engedély módosításáról szóló igazolások akkor adhatók ki, ha a kérelmező bizonyította, hogy a repülőtér megfelel a b) pontban meghatározott repülőtér-engedélyezési feltételeknek, és a repülőtér nem rendelkezik olyan jellemzővel, amely az üzemeltetését veszélyessé teszi. Az engedély a repülőtérre és felszerelésére is vonatkozik.

b) Az engedélyezés alapja a következő:

i. a repülőterekre vonatkozó, megfelelő engedélyezési előírások,

ii. azon intézkedések, amelyek elfogadott módon biztosítják a biztonság egyenértékű szintjét, valamint

iii. a konkrét részletes műszaki előírások amelyek akkor szükségesek, ha az adott repülőtér kialakítási jellemzői vagy az üzemeltetési tapasztalatok fényében az i. pontban említett bármely előírás nem megfelelő vagy nem alkalmas az Va. mellékletben meghatározott alapvető követelményeknek való megfelelés biztosítására.

c) A (3) bekezdésben említett intézkedések előírhatják az engedélyezés szükségességét a repülőtéri felszerelés tekintetében is. A repülőtéri felszerelés engedélye akkor adható ki, ha a kérelmező bizonyította, hogy a felszerelés megfelel az (1) bekezdésben említett alapvető követelményeknek való megfelelés biztosítására hozott részletes előírásoknak.

d) A repülőtér üzemeltetéséért felelős szervezeteknek igazolniuk kell, hogy képesek a jogosultságaikkal járó kötelezettségeknek megfelelni, és rendelkeznek a felelősségi körük teljesítéséhez szükséges eszközökkel. E képesség és eszközök meglétét engedély kiadásával ismerik el. Az engedély meghatározza a jóváhagyott szervezetnek adott jogosultságokat és a jóváhagyás érvényességi területét.

(3) Az ebben a cikkben említett követelmények nem lényegi elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányuló intézkedéseket a 65. cikk (4) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

Ezen intézkedések különösen a következőket határozzák meg:

a) a repülőtérre vonatkozó engedélyezési alap megállapítását és a kérelmező erről történő értesítését érintő feltételek;

b) a repülőtéri felszerelésre vonatkozó részletes előírások megállapítását és a kérelmező erről történő értesítését érintő feltételek;

c) a repülőtéri engedélyek és a repülőtéri felszerelés engedélyeinek kiadási, fenntartási, módosítási, felfüggesztési vagy visszavonási feltételei, beleértve a repülőtér különleges kialakításából adódó üzemeltetési korlátozásokat;

d) a repülőterek üzemeltetésének feltételei a Va. mellékletben található alapvető követelményeknek megfelelően;

e) a (2) bekezdés d) pontjában említett engedélyek kiadására, meghosszabbítására, módosítására, felfüggesztésére vagy visszavonására vonatkozó feltételek;

f) az engedélyek tulajdonosainak felelőssége;

g) azon feltételek, amelyek esetén az üzemeltetést meg kell tiltani, korlátozni kell, valamint amelyek esetén a biztonság érdekében az üzemeltetésre egyedi feltételek vonatkoznak;

h) az illetékes hatóságok által a repülőterek védelmében hozandó intézkedések a repülőterek környezetében esetlegesen a légi közlekedésre nézve elfogadhatatlan kockázatot jelentő tevékenységek és fejlemények ellen.

(4) A (3) bekezdésben említett intézkedések:

a) legyenek korszerűek, és tükrözzék a repülőterekkel kapcsolatos legjobb gyakorlatot;

b) igazodjanak a repülőtér méretéhez és összetettségéhez, valamint az ott folyó tevékenységek típusaihoz;

c) vegyék figyelembe a repülőterek üzemeltetésével kapcsolatban világszerte felhalmozódott tapasztalatot, valamint a tudományos és műszaki fejlődést;

d) tegyék lehetővé az azonnali intézkedést a balesetek és a komoly repülőesemények bizonyított okaival kapcsolatban.

8b. cikk ATM/ANS

(1) Az ATM/ANS-t az Vb. mellékletben foglalt alapvető követelményeknek megfelelően kell rendelkezésre bocsátani.

(2) Az ATM/ANS szolgáltatóknak engedéllyel kell rendelkezniük. Az engedélyt akkor lehet kiadni, ha a szolgáltató bizonyította, hogy képes a jogosultságaival járó kötelezettségeknek megfelelni, és rendelkezik a felelősségi körének teljesítéséhez szükséges eszközökkel. Az engedélyben meg kell határozni a szolgáltató jogosultságait és a nyújtott szolgáltatás érvényességi területét.

(3) A (2) bekezdéstől eltérően a repüléstájékoztató szolgálatoknak és az előtér-irányítói szolgálatoknak nyilatkozniuk kell arról, hogy képesek a jogosultságaikkal járó kötelezettségeknek megfelelni, és rendelkeznek a felelősségi körük teljesítéséhez szükséges eszközökkel.

(4) A (6) bekezdésben említett intézkedések előírhatnak engedélyezési követelményeket az ATM/ANS rendszerek, alkatrészek vagy berendezések tervezésében, gyártásában vagy karbantartásában érintett szervezetek számára. Az engedélyt akkor lehet kiadni e szervezetek számára, ha bizonyították, hogy képesek a jogosultságaikkal járó kötelezettségeknek megfelelni, és rendelkeznek a felelősségi körük teljesítéséhez szükséges eszközökkel. Az engedélyen fel kell tüntetni az engedély által biztosított jogosultságokat.

(5) A (6) bekezdésben említett intézkedések követelményeket írhatnak elő az ATM/ANS rendszerek, alkatrészek és berendezések engedélyezésére. E rendszerek, alkatrészek és berendezések engedélye akkor adható ki, ha a kérelmező bizonyította, hogy a rendszerek, alkatrészek és berendezések megfelelnek az (1) bekezdésben említett alapvető követelmények teljesítését biztosító részletes előírásoknak. Az engedélyt kiadhatják a 8d. cikkben említett akkreditált testületek is.

(6) Az ebben a cikkben említett követelmények nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányuló intézkedéseket a 65. cikk (4) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

Ezen intézkedések különösen a következőket határozzák meg:

a) az ATM/ANS rendelkezésre bocsátásának feltételei a Vb. mellékletben meghatározott alapvető követelményeknek megfelelően;

b) az ATM/ANS rendszereire, alkatrészeire és berendezéseire vonatkozó részletes előírások megállapítását és a kérelmező erről történő értesítését érintő feltételek;

c) a (2) és (4) bekezdésben, valamint a 8d. cikk (2) bekezdésében említett engedélyek kiadására, meghosszabbítására, módosítására, felfüggesztésére vagy visszavonására vonatkozó feltételek;

d) azon feltételek, amelyek teljesülése esetén a 8d. cikkben említett akkreditált testületek kiadhatják az (5) bekezdésben említett engedélyeket;

e) az engedélyek tulajdonosainak felelőssége;

f) a (3) bekezdésben említett szolgáltatók nyilatkozattételének és felügyeletének feltételei és eljárásai;

g) azon feltételek, amelyek esetén az üzemeltetést meg kell tiltani, korlátozni kell, valamint amelyek esetén a biztonság érdekében az üzemeltetésre egyedi feltételek vonatkoznak.

(7) A (6) bekezdésben említett intézkedések:

a) legyenek korszerűek, és tükrözzék az ATM/ANS-szel kapcsolatos legjobb gyakorlatot;

b) igazodjanak a nyújtott szolgáltatás típusához és összetettségéhez;

c) vegyék figyelembe az ATM/ANS-szel kapcsolatban világszerte felhalmozódott tapasztalatot, valamint a tudományos és műszaki fejlődést;

d) az 549/2004/EK, az 550/2004/EK**, 551/2004/EK*** és az 552/2004/EK**** európai parlamenti és tanácsi rendelet előírásai alapján dolgozzák ki őket, és alakítsanak ki átmeneti mechanizmusokat az e rendeletek szerint kiadott jóváhagyások folytonosságának biztosítására.

e) tegyék lehetővé az azonnali intézkedést a balesetek és a komoly repülőesemények bizonyított okaival kapcsolatban.

(8) Az 549/2004/EK rendelet végrehajtásakor a tagállamok és a Bizottság vegye figyelembe az alábbiakat:

a) Bármely adott nagyságú légtér irányítása vegye figyelembe a légtér összetettségét és a forgalom várható jellemzőit, úgy mint a forgalom sűrűségét és természetét, illetve bármely más vonatkozó üzemeltetési megfontolást. Különösen:

i. határozza meg a légtér kialakítását, beleértve annak funkcionális szerkezetét és a kapcsolódó eljárásokat;

ii. határozza meg a nyújtandó és használandó ATM/ANS szolgáltatásokat és rendelkezésre állásukat.

iii. csökkentse a lehető legkisebbre a légi járművek közti, illetve a légi járművek és bármely földi akadály közti elégtelen elkülönítés kockázatát;

iv. csökkentse az ATM/ANS biztonságos üzemeltetéséhez létfontosságú szolgáltatások teljes vagy részleges kimaradásának kockázatát;

v. a fenti kritériumok alapján határozza meg a légtér maximális kapacitását valamint az engedélyezett üzemeltetési módokat, és térjen ki a légi forgalom biztonságos irányításához szükséges valamennyi összetevőre;

vi. határozzon meg olyan mechanizmusokat, amelyekkel elkerülhetővé válik, hogy a légi forgalom nagysága meghaladja a légtér maximális kapacitását;

vii. tisztázza a különböző felek szerepét és felelősségét; valamint

viii. folytasson párbeszédet az eltérő üzemeltetési elvek szerint irányított szomszédos légterek, illetve repülőterek képviselőivel.

b) Az alkalmazandó üzemeltetési elv alapjaként elégséges és megfelelően védett elektromágneses spektrumot kell biztosítani a légiközlekedési kommunikáció, a navigáció és a légtérellenőrzés céljaira.

c) A légiforgalmi áramlásszervezés taktikai irányítása – amennyiben ezt közösségi vagy kormányszinten biztosítják – elegendően pontos és aktuális információkat használjon, és bocsásson rendelkezésre a szolgáltatásnyújtást befolyásoló tervezett légi forgalom nagyságáról és természetéről, és hangolja össze, illetve tárgyalja meg a légi forgalom új útvonalakra történő áthelyezését vagy késleltetését; így megakadályozandó a légtér és a repülőterek túltelítettségét.

d) Ha kormányszinten jelölnek ki adott nagyságú légtereket egy bizonyos használatra, akkor ezeket folyamatosan ellenőrizni, használatukat összehangolni és meglétüket időben kihirdetni szükséges, hogy a légi járművek közötti elkülönítés folyamatosan, minden körülmények között biztosított legyen.

e) Ki kell alakítani az Ügynökséggel a koordináció megfelelő formáját, annak érdekében, hogy a végrehajtás előtt az a)–d) pontok minden biztonsági szempontját megfelelően tekintetbe vegyék, és érvényesítsék.

8c. cikk Légiforgalmi irányítók

(1) A légiforgalmi irányítóknak, illetve az ő képzésükben, vizsgáztatásukban, ellenőrzésükben és orvosi vizsgálatukban részt vevő személyeknek és szervezeteknek meg kell felelniük a Vb. mellékletben meghatározott követelményeknek.

(2) A légiforgalmi irányítóknak rendelkezniük kell a szolgálatuknak megfelelő szakszolgálati engedéllyel és orvosi alkalmassági bizonyítvánnyal.

(3) A (2) bekezdésben említett szakszolgálati engedély akkor adható ki, ha a szakszolgálati engedély kérelmezője bizonyítja, hogy megfelel a Vb. mellékletben meghatározott elméleti tudással, gyakorlati képességekkel, nyelvtudással és szakmai tapasztalattal kapcsolatos követelményeket előíró alapvető követelményeknek való megfelelés biztosítása céljából hozott szabályoknak.

(4) A (2) bekezdésben említett orvosi alkalmassági bizonyítvány akkor adható ki, ha a légiforgalmi irányító megfelel az orvosi alkalmasság Vb. mellékletben meghatározott alapvető követelményeinek való megfelelés biztosítására hozott szabályoknak. Az orvosi bizonyítványt repülőorvos-szakértők vagy repülőorvosi központok állíthatják ki.

(5) A szakszolgálati engedélyben fel kell tüntetni a légiforgalmi irányító jogosultságait, a szakszolgálati engedély alkalmazási körét és azonosítani kell a vonatkozó orvosi alkalmassági bizonyítványt.

(6) A légiforgalmi irányítók képzését végző szervezetek képességét arra, hogy a jogosultságaikkal járó – szakszolgálati engedélyek kiadására vonatkozó – kötelezettségeknek eleget tegyenek, jóváhagyás kiadásával kell elismerni.

(7) A légiforgalmi irányítók képzését végző szervezeteknek jóváhagyást kell kiadni, ha azok bizonyították, hogy eleget tesznek a Vb. mellékletben meghatározott vonatkozó alapvető követelményeknek való megfelelés biztosítása érdekében meghatározott szabályoknak. A jóváhagyáson fel kell tüntetni a jóváhagyás által biztosított jogosultságokat.

(8) Gyakorlati képzést tartó vagy a légiforgalmi irányítók képességeit felmérő személyeknek engedéllyel kell rendelkezniük. Az engedély akkor állítható ki, ha az érintett személy bizonyította, hogy eleget tesz a Vb. mellékletben meghatározott vonatkozó alapvető követelményeknek való megfelelés biztosítása érdekében meghatározott szabályoknak. Az engedélyen fel kell tüntetni az engedély által biztosított jogosultságokat.

(9) Az irányítószimulátoroknak (STD-k) meg kell felelniük az Vb. mellékletben meghatározott vonatkozó alapvető követelményeknek. A (10) bekezdésben említett intézkedések előírhatnak engedélyezési kötelezettséget a légiforgalmi irányítók képzésében használt irányítószimulátorok tekintetében. Az engedély akkor állítható ki, ha a kérelmező bizonyítja, hogy az eszköz eleget tesz az Vb. mellékletben meghatározott vonatkozó alapvető követelményeknek való megfelelés biztosítása érdekében hozott szabályoknak.

(10) Az e cikk nem alapvető fontosságú elemeinek új elemekkel való kiegészítéssel történő módosítására irányuló intézkedéseket a 65. cikk (4) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő bizottsági szabályozási eljárással összhangban kell elfogadni.

Ezen intézkedések különösen a következőket határozzák meg:

a) a légiforgalmi irányítók szakszolgálati engedélyeinek különböző minősítései és érvényességi köre;

b) a szakszolgálati engedélyek, minősítésük, érvényességi körük, valamint az orvosi alkalmassági bizonyítványok, jóváhagyások és engedélyek kiadására, meghosszabbítására, módosítására, korlátozására, felfüggesztésére vagy visszavonására vonatkozó feltételek, valamint azon körülmények, amikor nem szükséges ezen engedélyeket és jóváhagyásokat megkövetelni;

c) a szakszolgálati engedélyek tulajdonosainak jogosultságait és felelősségi körét, valamint a szakszolgálati engedélyek, jóváhagyások és engedélyek minősítéseit és az érvényességi körét.

(11) A (10) bekezdésben említett intézkedések legyenek korszerűek, és tükrözzék a légiforgalmi irányítók képzésével kapcsolatos bevált gyakorlatot, valamint a tudományos és a műszaki fejlődést.

8d. cikk Akkreditált testületek

(1) Azoknak a testületeknek, amelyeknek szolgáltatásai arra terjednek ki, hogy értékelik az ATM/ANS rendszerei, alkatrészei vagy berendezései megfelelnek-e az alkalmazandó követelményeknek, valamint kiadják a kapcsolódó engedélyeket (a továbbiakban: akkreditált testületek), meg kell felelniük az V. mellékletben meghatározott alapvető követelményeknek.

(2) Az akkreditált testületeknek akkreditációs tanúsítvánnyal kell rendelkezniük. A tanúsítványt akkor lehet kiadni, ha a testület bizonyította, hogy képes a jogosultságaival járó kötelezettségeknek megfelelni, és rendelkezik a feladatai teljesítéséhez szükséges eszközökkel. A tanúsítványon fel kell tüntetni az akkreditált testületnek biztosított jogosultságokat.

__________________

** HL L 96., 2004.3.31., 10. o.

*** HL L 96., 2004.3.31., 20. o.

**** HL L 96., 2004.3.31., 26. o.”

8. A 9. cikk a következőképpen módosul:

a) Az (1) bekezdésben az „I., III. és IV. mellékletben” szövegrész helyébe az „I., III., IV. és Vb. mellékletben” szöveg lép.

b) Az (5) bekezdés a következő e) ponttal egészül ki:

„e) az alkalmazandó ATM/ANS üzemeltetési elvvel kapcsolatos biztonsági szempontokat figyelembe vegyék;”

9. A 10. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„1. A tagállamok, a Bizottság és az Ügynökség együttműködnek egymással annak érdekében, hogy az e rendeletnek és végrehajtási szabályainak való megfelelést biztosítsák.”

10. A 11. cikk a következőképpen módosul:

a) A (4) és (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„4. A 69. cikk (4) bekezdésének sérelme nélkül az 5. cikk (5) bekezdésében, a 7. cikk (6) bekezdésében és a 9. cikk (4) bekezdésében említett intézkedések alkalmazási időpontjáig, de legkésőbb 2012. április 8-ig az engedélyeket az alkalmazandó nemzeti szabályok szerint is ki lehet adni.

5. A 69. cikk (4) bekezdésének sérelme nélkül a 8. cikk (5) bekezdésében említett intézkedések alkalmazási időpontjáig, de legkésőbb 2012. április 8-ig az engedélyeket az alkalmazandó nemzeti szabályok szerint, illetve ahol alkalmazandó, a 3922/91/EGK rendelet vonatkozó követelményei alapján is ki lehet adni.”

b) A cikk a következő, (5a) és (5b) bekezdéssel egészül ki:

„(5a) A 69. cikk (4) bekezdésének sérelme nélkül az 8a. cikk (3) bekezdésében és a 8c. cikk (10) bekezdésében említett intézkedések alkalmazási időpontjáig, de legkésőbb 2012. december 31-ig az engedélyeket az alkalmazandó nemzeti szabályok szerint is ki lehet adni.

(5b) A 69. cikk (4) bekezdésének sérelme nélkül a 8b. cikk (6) bekezdésében említett intézkedések alkalmazási időpontjáig, de legkésőbb 2012. december 31-ig az engedélyeket az alkalmazandó nemzeti szabályok szerint, illetve ahol alkalmazandó, a 2096/2005/EGK bizottsági rendelet***** vonatkozó követelményei alapján is ki lehet adni.

_____________

***** HL L 335., 2005.12.21., 13. o.”

11. A 18. cikk (c) és (d) pontjai helyébe a következő szöveg lép:

„c) engedélyezési előírásokat ad ki és meghatározza a megfelelés elfogadható eszközeit, továbbá útmutató dokumentumokat ad ki az e rendeletnek és végrehajtási szabályainak alkalmazására vonatkozóan;

d) meghozza a 20., 21., 22., 23., 54. és 55. cikk alkalmazásához szükséges határozatokat;”

12. A 19. cikk (2) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a) az engedélyezési előírásokat és a megfelelés elfogadható eszközeit; valamint”

13. A rendelet a következő 22a.–22d. cikkekkel egészül ki:

„22a. cikk Repülőtér-üzemeltetők engedélyei

A 4. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett repülőtér-üzemeltetők tekintetében az Ügynökség:

a) önállóan, illetve nemzeti légiközlekedési hatóságok vagy minősített szervezetek révén vizsgálatokat és auditokat folytat le az általa engedélyezendő szervezeteknél;

b) kiadja és megújítja olyan szervezetek engedélyeit, amelyek székhelye nem a Szerződés hatálya alá tartozó területen fekszik, de amelyek a Szerződés hatálya alá tartozó területen fekvő repülőteret üzemeltetnek;

c) módosítja, felfüggeszti vagy visszavonja a vonatkozó engedélyt, amennyiben azon feltételek, amelyeknek megfelelően azt kiadták, a továbbiakban nem teljesülnek, vagy ha az engedély tulajdonosa elmulasztja az e rendelet vagy annak végrehajtási szabályai által ráruházott kötelezettségek teljesítését.

22b. cikk ATM/ANS

A légiforgalmi szolgáltatás és a léginavigációs szolgálat tekintetében az Ügynökség:

a) önállóan, illetve nemzeti légiközlekedési hatóságok vagy minősített szervezetek révén vizsgálatokat és auditokat folytat le az általa engedélyezendő szervezeteknél;

b) kiadja és megújítja a több mint három tagállamban ATM/ANS szolgáltatást biztosító szervezetek engedélyeit;

c) módosítja, felfüggeszti vagy visszavonja a vonatkozó engedélyt, amennyiben azon feltételek, amelyeknek megfelelően azt kiadták, a továbbiakban nem teljesülnek, vagy ha az engedély tulajdonosa elmulasztja az e rendelet vagy annak végrehajtási szabályai által ráruházott kötelezettségek teljesítését.

22c. cikk Légiforgalmi irányítók engedélyei

(1) A 8c. cikk (1) bekezdésében említett személyek és szervezetek tekintetében az Ügynökség:

a) önállóan, illetve nemzeti légiközlekedési hatóságok vagy minősített szervezetek révén vizsgálatokat és auditokat folytat le az általa engedélyezendő szervezeteknél, illetve adott esetben ezek személyzete tekintetében;

b) kiadja és megújítja a tagállamok területén kívül található és a légiforgalmi irányítóknak képzést nyújtó szervezetek engedélyeit, valamint adott esetben ezek személyzetének engedélyeit;

c) módosítja, felfüggeszti vagy visszavonja a megfelelő engedélyeket, amennyiben azon feltételek, amelyeknek megfelelően azt kiadták, már nem teljesülnek, vagy ha az engedéllyel rendelkező jogi vagy természetes személy nem teljesíti az e rendelet vagy annak végrehajtási szabályai által előírt kötelezettségeket.

(2) A 8c. cikk (1) bekezdésében említett irányítószimulátorok tekintetében az Ügynökség:

a) önállóan, illetve nemzeti légiközlekedési hatóságok vagy minősített szervezetek révén az általa engedélyezendő eszközöket műszakilag ellenőrzi;

b) kiállítja és megújítja azon irányítószimulátorok engedélyeit:

i. amelyeket az Ügynökség által engedélyezett oktatószervezetek használnak;

ii. amelyek a tagállamok területén találhatók, ha az érintett tagállam kéri;

iii. amelyek a tagállamok területén kívül találhatók;

c) módosítja, felfüggeszti vagy visszavonja a megfelelő engedélyeket, amennyiben azon feltételek, amelyeknek megfelelően azt kiadták, már nem teljesülnek, vagy ha az engedéllyel rendelkező jogi vagy természetes személy nem teljesíti az e rendelet vagy annak végrehajtási szabályai által előírt kötelezettségeket.

22d. cikk Akkreditált testületek

Az akkreditált testületekre való tekintettel az Ügynökség:

a) önállóan, illetve nemzeti légiközlekedési hatóságok vagy minősített szervezetek révén vizsgálatokat és auditokat folytat le az általa engedélyezendő szervezeteknél;

b) kiadja és megújítja az akkreditált testületek tanúsítványait;

c) módosítja, felfüggeszti vagy visszavonja a vonatkozó tanúsítványt, amennyiben azon feltételek, amelyeknek megfelelően azt kiadták, a továbbiakban nem teljesülnek, vagy ha a tanúsítvány tulajdonosa elmulasztja az e rendelet vagy annak végrehajtási szabályai által ráruházott kötelezettségek teljesítését;”

14. A 33. cikk (2) bekezdésének c) pontjában a „szeptember 30.” időpont helyébe „november 30.” lép.

15. A 44. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„1. Az Ügynökségnek a 20., 21., 22., 23., 55. vagy 64. cikknek megfelelően hozott határozatai ellen fellebbezés nyújtható be.”

16. A 50. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„2. Az Ügynökségnek a 20., 21., 22., 23., 55. vagy 64. cikk alapján elfogadott határozataira vonatkozó megsemmisítésre irányuló keresetet csak az Ügynökségen belüli valamennyi fellebbviteli eljárás lezárását követően lehet benyújtani az Európai Közösségek Bíróságához.”

17. A 52. cikk a következőképpen módosul:

a) Az (1) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„1. E rendelet hatálybalépése után az igazgatóság haladéktalanul kialakítja a 18. cikk a) és c) pontjában említett vélemények, engedélyezési előírások, a megfelelés elfogadható eszközei és útmutató dokumentumok kiadásának áttekinthető eljárásait.”

b) a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„2. Amennyiben az Ügynökség a 19. cikknek megfelelően a tagállamok által alkalmazandó véleményeket, engedélyezési előírásokat és útmutatókat dolgoz ki, valamint meghatározza a megfelelés elfogadható eszközeit, akkor eljárást kell kialakítania a tagállamokkal való tanácskozásra. E célból létrehozhat egy munkacsoportot, amelybe minden egyes tagállam jogosult képviselőt jelölni.”

18. A 55. cikk (1) bekezdése első mondatának helyébe a következő szöveg lép:

„A 7., 20., 21., 22., 23. cikk, valamint a 24. cikk (2) bekezdésével összhangban az Ügynökség önállóan, illetve kijelölt nemzeti légiközlekedési hatóságok vagy minősített szervezetek révén elvégezheti a vállalkozások bármilyen szükséges vizsgálatát.”

19. A szöveg a következő 65a. cikkel egészül ki:

„65a. cikk Módosítások

Az e rendeletben és a 8b. cikk (6) bekezdésében foglalt követelmények figyelembe vétele céljából a Bizottság módosítja az 549/2004/EK, az 550/2004/EK, az 551/2004/EK és az 552/2004/EK rendeleteket. A fenti rendeletek nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányuló intézkedéseket a 65. cikk (4) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”

20. Az V. melléklet címe helyébe a következő szöveg lép:

„A 8d. és a 13. cikkben említett minősített szervezetekre és akkreditált testületekre (a továbbiakban rendre: »minősített szervezet« vagy »szervezet«) vonatkozó követelmények”

21. A rendelet az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint Va. és Vb. melléklettel egészül ki.

2. cikk

A 2006/23/EK irányelv az e rendelettel módosított 216/2008/EK rendelet 8c. cikkének (10) bekezdésében említett intézkedések alkalmazási időpontjától kezdve hatályát veszti.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Az e rendelettel módosított 216/2008/EK rendelet 8a., 8b. és 8c. cikke a megfelelő kiegészítő intézkedések alkalmazási időpontjától, de legkésőbb 2013. január 1-jétől alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

az Európai Parlament részéről a Tanács részéről

az elnök az elnök

[…] […]

MELLÉKLET

„Va. melléklet

A repülőterekre vonatkozó alapvető követelmények

A – Fizikai jellemzők, infrastruktúra és felszerelés

Forgalmi terület

a) A repülőtereken léteznie kell egy kijelölt területnek a légi járművek le- és felszállására.

i. A fel- és leszállóterület méreteinek igazodniuk kell a létesítményt használni kívánó légi járművek méreteihez.

ii. A fel- és leszállóterületnek adott esetben megfelelő teherbíró képességgel kell rendelkeznie, hogy a használni kívánt légi járművek ismétlődő műveleteit lehetővé tegye. A nem ismétlődő műveletek céljaira használni kívánt területeknek csak a légi járművek megtartására kell alkalmasnak lenniük.

iii. A fel- és leszállóterületet adott esetben úgy kell kialakítani, hogy a vizet elvezesse, és meg kell akadályozni, hogy az összegyűlő víz a légi járművek műveleteire nézve elfogadhatatlan kockázatot jelentsen.

iv. A fel- és leszállóterület meredeksége és meredekségének változásai nem jelenthetnek elfogadhatatlan kockázatot a légi járművek üzemeltetésére nézve.

v. A felületi jellemzőknek megfelelőknek kell lenniük a használni tervezett légi járművekre tekintettel.

vi. A fel- és leszállóterületnek mentesnek kell lennie a légi járművek műveleteire nézve elfogadhatatlan kockázatot jelentő tárgyaktól.

b) Ha több fel- és leszállóterület van, akkor ezeket úgy kell kialakítani, hogy a légi járművek műveleteire nézve ne okozzanak elfogadhatatlan kockázatot.

c) A fel- és leszállóterületeket kijelölt területeknek kell határolniuk. E területek célja megvédeni a felszállási és leszállási műveletek során fölöttük elhaladó légi járműveket, enyhíteni a figyelmetlenségből rövid leszállási úthosszal történő földetérés, a pálya szélén vagy a fel- és leszállási terület végén való túlfutás következményeit.

i. E terület méreteinek igazodniuk kell a légi járművek tervezett műveleteihez.

ii. E területek meredekségei és meredekségeinek változásai nem jelenthetnek elfogadhatatlan kockázatot a légi járművek üzemeltetésére nézve.

iii. E területeknek mentesnek kell lenniük a légi járművek műveleteire nézve elfogadhatatlan kockázatot jelentő tárgyaktól. Ez nem zárja ki könnyen törő felszerelések elhelyezését e területeken, ha a légi járművek üzemeltetéséhez ezekre szükség van.

iv. Minden ilyen területnek az adott cél kiszolgálása szempontjából alkalmas teherbíró képességgel kell rendelkeznie.

d) A repülőtereknek a légi járművek gurulására vagy parkolására használt területeit a közvetlen környezetükkel együtt úgy kell kialakítani, hogy az adott létesítményt várhatóan használni szándékozó légi járművek biztonságos üzemelését minden tervezett körülmény esetén lehetővé tegyék:

i. E területeknek megfelelő teherbíró képességgel kell rendelkezniük, hogy a használni kívánt légi járművek ismétlődő műveleteit lehetővé tegyék, kivéve a csak esetenként használt területeket, ezeknek csak a légi járművek megtartására kell alkalmasnak lenniük.

ii. E területeket úgy kell kialakítani, hogy a vizet elvezessék, és meg kell akadályozni, hogy az összegyűlő víz a légi járművek műveleteire nézve elfogadhatatlan kockázatot jelentsen.

iii. E területek meredekségei és meredekségeinek változásai nem jelenthetnek elfogadhatatlan kockázatot a légi járművek üzemeltetésére nézve.

iv. E területek felületi jellemzőinek megfelelőnek kell lenniük a használni szándékozott légi járművekre tekintettel.

v. E területeknek mentesnek kell lenniük a légi járművekre nézve elfogadhatatlan kockázatot jelentő tárgyaktól. Ez nem zárja ki a parkoláshoz e területeken szükséges felszerelések jelenlétét a kifejezetten kijelölt helyeken vagy zónákban.

e) A légi járművek által használni szándékozott egyéb infrastruktúrát úgy kell kialakítani, hogy ezen infrastruktúra használata ne jelentsen elfogadhatatlan kockázatot a használó légi járművekre nézve.

f) Az építkezéseket, épületeket, felszereléseket és tároló területeket úgy kell elhelyezni és kialakítani, hogy ne jelentsenek elfogadhatatlan kockázatot a légi járművek műveleteire nézve.

g) Megfelelő eszközökkel meg kell akadályozni az illetéktelen személyek, járművek és a légi járművek műveleteire elfogadhatatlan kockázatot jelentő méretű állatok belépését a forgalmi területre, kivéve ha a vonatkozó kockázat más eszközökkel csökkenthető, és így a biztonsági egyenértékű szintje biztosítható.

Akadálymentesség

a) A repülőteret leszállás céljából megközelítő, vagy repülőteret elhagyó légi járművek védelme érdekében megközelítési és indulási útvonalakat vagy területeket kell kialakítani. Az ilyen útvonalaknak vagy területeknek biztosítaniuk kell a repülőtér környezetében fekvő akadályoktól való szükséges távolság meglétét.

b) Ennek az akadálymentességnek megfelelőnek kell lennie az adott repülési fázis és az elvégzett művelet szempontjából. Tekintettel kell lennie a légi jármű helyzetének meghatározására használt felszerelésre is.

Vizuális és nem vizuális segédeszközök, repülőtéri felszerelés

a) A segédeszközöknek felismerhetőknek és a céljuknak megfelelőnek kell lenniük, valamint minden megengedett üzemelési körülmény esetén egyértelmű információt kell szolgáltatniuk a felhasználóknak.

b) A repülőtéri felszerelésnek a tervezett üzemelési körülmények között rendeltetésszerűen kell működnie, és anélkül igénybe vehetőnek kell lennie, hogy különleges szakértelemre vagy erőre lenne szükség. A repülőtéri felszerelés sem az üzemeltetési körülmények, sem meghibásodás esetén nem jelenthet elfogadhatatlan kockázatot a légi közlekedés biztonságára nézve.

c) A segédeszközöket és áramellátásukat úgy kell kialakítani, hogy meghibásodás esetén a felhasználók ne kapjanak nem megfelelő, félrevezető vagy elégtelen információkat, és az alapvető szolgáltatás szünetmentes legyen.

d) Megfelelő védelmi eszközöket kell alkalmazni az ilyen segédeszközök károsodásának vagy zavarának elkerülése érdekében.

e) Sugárforrások és mozgó, vagy rögzített tárgyak jelenléte nem interferálhat a légiközlekedési kommunikációs, navigációs és légtérellenőrző rendszerekkel, valamint nem befolyásolhatja károsan működésüket.

f) Az érintett személyzetet tájékoztatni kell a repülőtéri felszerelés üzemeltetéséről és használatáról, világosan megjelölve azokat a körülményeket, amelyek a légi közlekedés biztonságára nézve elfogadhatatlan kockázatot jelenthetnek.

Repülőtéri adatok

a) Össze kell állítani és napra készen kell tartani a repülőtérre és a rendelkezésre álló szolgáltatásokra vonatkozó adatokat.

b) Ezen adatok legyenek pontosak, olvashatóak, hiánytalanok és egyértelműek. Az integritás megfelelő szintjeit fenn kell tartani.

c) Ezen adatokat megfelelő időben, a kommunikáció biztonságos és hatékony módjainak használatával a felhasználók rendelkezésére kell bocsátani.

B- Üzemeltetés és igazgatás

1. A repülőtér üzemeltetője felelős a repülőtér üzemeltetéséért. A repülőtér üzemeltetőjének felelőssége a következő:

a) A repülőtér üzemeltetője – közvetlenül vagy szerződések által – rendelkezzen a légi járművek repülőtéren történő biztonságos üzemeléséhez szükséges összes eszközzel. Ez magában foglalja például, de nem kizárólagosan, a szükséges létesítményeket, személyzetet, felszereléseket, eszközöket, a feladatok, felelősségi körök és eljárások dokumentálását, a vonatkozó adatokhoz és nyilvántartásokhoz való hozzáférést.

b) A repülőtér üzemeltetőjének meg kell bizonyosodnia róla, hogy az A. szakasz követelményei mindig teljesülnek, vagy megfelelő intézkedéseket kell hoznia a nem teljesülő követelményekből adódó kockázatok csökkentésére. Eljárásokat kell kialakítania és bevezetnie annak érdekében, hogy valamennyi felhasználó időben értesüljön ezekről az intézkedésekről.

c) A repülőtér üzemeltetője alakítson ki és vezessen be egy megfelelő intézkedéscsomagot a vadon élő állatok által jelentett kockázat kezelésére.

d) A repülőtér üzemeltetőjének igazolnia kell, hogy a járművek és személyek mozgása a forgalmi területen és az egyéb üzemeltetési területeken össze van hangolva a légi járművek mozgásával, és így elkerülhető a légi járművekkel történő ütközés vagy azok károsodása.

e) A repülőtér üzemeltetőjének igazolnia kell, hogy amennyiben alkalmazandó, léteznek kialakított és bevezetett eljárások a rossz időjárási körülményekkel, csökkent látótávolsággal vagy az éjszaki üzemeléssel kapcsolatos kockázatok csökkentésére.

f) A repülőtér üzemeltetőjének adott esetben megállapodásokat kell kötnie az egyéb érintett szervezetekkel, hogy biztosítsa a repülőterekre vonatkozó alapvető követelményeknek való folyamatos megfelelést. Ilyen szervezetek például, de nem kizárólagosan, a légi jármű üzemeltetők, a léginavigációs szolgáltatók, a földi kiszolgálást végző szolgáltatók és egyéb szervezetek, amelyeknek tevékenysége vagy termékei hatással lehetnek a légi járművek biztonságára.

g) A repülőtér üzemeltetőjének igazolnia kell, hogy ki vannak alakítva eljárások a légi járművek szennyeződésmentes és megfelelő összetételű tüzelőanyaggal való ellátására, és ezeket alkalmazzák is.

h) A repülőtéri felszerelés karbantartására vonatkozóan rendelkezésre kell állniuk a gyakorlatban is használt kézikönyveknek, ezeknek tartalmazniuk kell a karbantartási és javítási utasításokat, a szervizelési és hibaelhárítási információkat, valamint az ellenőrzési eljárásokat.

i) A repülőtér üzemeltetőjének ki kell alakítani és be kell vezetnie egy a repülőtérre vonatkozó vészhelyzeti tervet, amely kitér azokra a vészhelyzetekre, amelyek a repülőtéren vagy a környezetében előfordulhatnak. Ezt a tervet össze kell hangolni a helyi katasztrófaelhárítási tervvel.

j) A repülőtér üzemeltetőjének igazolnia kell, hogy a repülőteret induló- vagy célállomásként használni kívánó legkritikusabb repülőgép számára megfelelő mentési és tűzoltási szolgálat áll rendelkezésre. E szolgálatoknak megfelelő sürgősséggel kell reagálniuk egy repülési eseményre vagy balesetre, és legalább a megfelelő felszereléssel, oltóanyaggal, valamint elegendő nagyságú személyzettel kell rendelkezniük.

k) A repülőtér üzemeltetője csak képzett és minősített személyeket alkalmazhat a repülőtér üzemeltetésére és karbantartására, továbbá a vonatkozó személyzet képességeinek folyamatos szinten tartása végett képzési és ellenőrzési programokat kell bevezetnie és rendszeresen végrehajtania.

l) A repülőtér üzemeltetőjének igazolnia kell, hogy bármely személy, aki a forgalmi terültre vagy más üzemeltetési területre kíséret nélkül bejuthat, ehhez megfelelő képzéssel és minősítéssel rendelkezik.

m) A mentési és tűzoltási szolgálat személyzete legyen megfelelően képzett és minősített a repülőtéri környezetben való munkára. A repülőtér üzemeltetője vezessen be és rendszeresen hajtson végre képzési és ellenőrzési programokat e személyzet képességeinek folyamatos szinten tartása végett.

n) A mentési és tűzoltási szolgálatok esetlegesen légiközlekedési vészhelyzetben szolgálatot teljesítő valamennyi alkalmazottjának rendszeresen igazolnia kell egészségügyi alkalmasságát a feladatainak kielégítő végrehajtására, figyelembe véve az adott tevékenység típusát. Ebben az összefüggésben az egészségügyi alkalmasság, beleértve a fizikai és szellemi alkalmasságot is, azt jelenti, hogy az adott személy nem szenved olyan betegségben vagy fogyatékosságban, amely képtelenné tenné arra, hogy:

i. a légiközlekedési vészhelyzetekben adódó szükséges feladatokat végrehajtsa;

ii. bármikor végrehajtsa a rábízott feladatokat;

iii. a környezetét helyesen érzékelje.

Ha az egészségügyi alkalmasság nem bizonyítható teljeskörűen, a biztonság egyenértékű szintjét biztosító kockázatcsökkentési intézkedések alkalmazhatók.

2. Igazgatási rendszerek

a) A repülőtér üzemeltetője vezessen be és tartson fenn megfelelő igazgatási rendszert, ezzel biztosítva a repülőterekre vonatkozó alapvető követelményeknek való megfelelés folyamatosságát; célul tűzve ki a biztonság és a minőség folyamatos és kezdeményező fejlesztését. Az igazgatási rendszerhez tartozzon hozzá a szervezeti struktúrák, az elszámoltathatóság, a felelősségi körök, a politikák és az eljárások kialakítása.

b) Az igazgatási rendszer tartalmazzon egy a balesetek és repülési események megakadályozására irányuló programot, amely az esetek jelentését és elemzését is lehetővé teszi. Az elemzés adott esetben terjedjen ki a fenti 1. pont f) alpontjában felsorolt felekre is.

c) A repülőtér üzemeltetője dolgozzon ki egy repülőtéri kézikönyvet, és a repülőteret ennek megfelelően üzemeltesse. Ezeknek a kézikönyveknek tartalmazniuk kell minden szükséges utasítást, információt és eljárást, amelyekre a repülőtérnek, az igazgatási rendszernek és az üzemeltetésben részt vevő személyeknek a feladataik ellátásához szükségük van.

C - A repülőtér környezete

1. A repülőtér forgalmi területeit körülvevő légteret akadálymentesen kell tartani, hogy így a légi járműveknek a repülőtéren végrehajtani szándékozott műveletei lehetővé váljanak, anélkül hogy a repülőtér környezetében az akadályok megjelenése elfogadhatatlan kockázatot okozna. Ezért akadálymonitorozási felületeket kell kijelölni és folyamatosan ellenőrizni, hogy bármilyen szabálytalan behatolás azonnal azonosítható legyen.

a) E felületek bármilyen megsértése kapcsán elemzés elvégzése válik szükségessé, amely megállapítja, hogy az adott tárgy elfogadhatatlan kockázatot jelent-e. Bármilyen elfogadhatatlan kockázatot meg kell szüntetni vagy csökkenteni kell.

b) Bármely ilyen ott maradó tárgyról értesítést kell kiadni, és ha szükséges, meg kell jelölni, valamint szükség esetén fényekkel kell ellátni.

2. Az emberi tevékenységgel és földhasználattal kapcsolatos kockázatokat, úgy mint, de nem kizárólag a következő listán szereplő eseményeket monitorozni és ellenőrizni kell. Az általuk okozott kockázatot fel kell mérni, és adott esetben csökkenteni kell:

a) bármely fejlemény vagy változás a repülőtér környezetében fekvő területek felhasználásában;

b) építkezés okozta turbulencia lehetősége;

c) veszélyes, zavaró vagy megtévesztő fények használata;

d) nagykiterjedésű, erősen tükröződő felületek okozta káprázás;

e) olyan területek létrehozása, amelyek a repülőtér forgalmi területének környezetében ösztönzőleg hatnának a vadon élő állatok jelenlétére;

f) nem látható tartományban sugárzó források és mozgó, vagy rögzített tárgyak jelenléte, amelyek interferálhatnak a légiközlekedési kommunikációs, navigációs és légtérellenőrző rendszerekkel, valamint károsan befolyásolhatják működésüket.

3. Ki kell alakítani egy helyi, katasztrófaelhárítási tervet a repülőtér környezetében történő légiközlekedési vészhelyzetek kezelésére.

4. A repülőteret és részeit a repülőtér üzemeltetőjének hozzájárulása nélkül nem használhatják olyan légi járművek, amelyek rendes körülmények között történő használatát a repülőtér és az üzemeltetési eljárások kialakításakor nem tervezték, kivéve a vészhelyzetben lévő légi járműveket, a repülőteret kitérő repülőtérként használó légi járműveket vagy az olyan légi járműveket, amelyek adott egyedi esetében jól meghatározott körülmények érvényesülnek.

Vb. melléklet

A légiforgalmi szolgáltatásra és a léginavigációs szolgálatra vonatkozó alapvető követelmények

1. Légtérhasználat

a) Valamennyi légi járművet a repülés minden szakaszában és a repülőtér forgalmi területén is az általános, közös üzemeltetési szabályoknak és az alkalmazandó üzemeltetési elv szerint az adott légtér használatához meghatározott valamennyi eljárásnak megfelelően kell üzemeltetni.

b) Az összes légi járművet fel kell szerelni a szükséges berendezésekkel, és ezeknek megfelelően kell üzemeltetni. Az ATM/ANS rendszerben használt berendezéseknek meg kell felelniük a 3. pontban meghatározott követelményeknek.

2. Szolgálatok

a) Légiforgalmi tájékoztató adatok és információk légtérfelhasználóknak léginavigáció céljaira

i. A légiforgalmi tájékoztatásra használt adatok legyenek megfelelő minőségűek, teljesek, naprakészek és álljanak megfelelő időben rendelkezésre.

ii. Az ebből származó légiforgalmi tájékoztató információk legyenek pontosak, teljesek, egyértelműek és formájuk legyen felhasználóbarát.

iii. Az ilyen légiforgalmi tájékoztató információkat megfelelő időben és teljességben, elegendően biztonságos és hatékony, beavatkozástól védett és torzulásmentes kommunikációs csatornán keresztül kell a légtérfelhasználók rendelkezésére bocsátani.

b) Meteorológiai információk

i. A légiközlekedési meteorológiai információk nyújtására használt adatok legyenek megfelelő minőségűek, teljesek és naprakészek.

ii. Az ebből származó légiközlekedési meteorológiai információk a felhasználók szükségleteinek megfelelően legyenek elegendően pontosak, teljesek, naprakészek, és egyértelműek.

iii. Az ilyen légiközlekedési meteorológiai információkat megfelelő időben és teljességben, elegendően biztonságos és hatékony, beavatkozástól védett és torzulásmentes kommunikációs csatornán keresztül kell a légtérfelhasználók rendelkezésére bocsátani.

c) Légiforgalmi szolgálatok (ATS)

i. A légiforgalmi szolgálatok által használt adatok legyenek megfelelő minőségűek, teljesek és naprakészek.

ii. Az ebből származó, a légiközlekedési szolgálatok által biztosított információk a felhasználók szükségleteinek megfelelően legyenek elegendően pontosak, teljesek, naprakészek, és egyértelműek.

iii. A felhasználók számára információval vagy tanáccsal szolgáló automatizált eszközök tervezése, gyártása és karbantartása legyen alkalmas annak biztosítására, hogy ezek a tervezett használatra megfelelők.

iv. A légiforgalmi irányító szolgálat (ATC) és a kapcsolódó eljárásaik biztosítsák a megfelelő elkülönítést a légi járművek, az akadályok és a levegőben található egyéb veszélyforrások között, valamint gondoskodjanak az összes érintett légtérfelhasználó mozgásának és a szomszédos légtereknek időben történő összehangolásáról.

v. A légiforgalmi irányítás és a légi jármű, valamint a megfelelő légiforgalmi irányító egységek közötti kommunikáció történjen időben, és legyen világos, pontos, egyértelmű, beavatkozástól védett, továbbá az összes érintett szereplő számára közérthető és általuk nyugtázott.

vi. Rendelkezésre kell állniuk a megfelelő feltételeknek az esetleges vészhelyzetek felismerésére és adott esetben a hatékony kutatási és mentési tevékenység elindítására. Ezen feltételek foglalják magukban legalább a megfelelő riasztási mechanizmusokat, koordinálási intézkedéseket és eljárásokat, valamint a felelősségi körbe tartozó terület hatékony lefedéséhez szükséges eszközöket és személyzetet.

d) Kommunikációs szolgáltatások

A kommunikációs szolgáltatásokat folyamatosan kellően magas színvonalon kell biztosítani, megfelelve a rendelkezésre állás, az integritás, a folyamatosság és a időszerűség követelményeinek. Biztonságos, torzulásmentes és hatékony csatornán keresztül kell a szolgáltatást rendelkezésre bocsátani.

e) Navigációs szolgáltatás

Az irányítási, helymeghatározási és – adott esetben – az időzítési információkra tekintettel a navigációs szolgáltatást folyamatosan kellően magas színvonalon kell biztosítani. A színvonalas szolgáltatás ismérvei többek között a pontosság, az integritás, a rendelkezésre állás és a folyamatosság.

f) Légtérellenőrzés

A légtérellenőrzésnek kellően magas színvonalon kell megállapítania az egyes légi járművek helyzetét a légtérben, illetve a repülőtér területén lévő más légi járművekhez vagy földi járművekhez viszonyítva; a színvonalas szolgáltatás ismérvei többek között a pontosság, az integritás, a folyamatosság és az észlelés valószínűsége.

g) Légiforgalmiáramlás-szervezés

A légiforgalmiáramlás-szervezés közösségi szintű taktikai irányítása a szolgáltatásnyújtást befolyásoló tervezett légi forgalom nagyságáról és természetéről elegendően pontos és aktuális információkat használjon és bocsásson rendelkezésre; továbbá hangolja össze, illetve tárgyalja meg a légi forgalom új útvonalakra történő áthelyezését vagy késleltetését így megakadályozandó a légtér vagy a repülőterek túltelítettségét.

h) Légtérgazdálkodás

Folyamatosan ellenőrizni kell egy adott nagyságú légtér bizonyos használatra történő kijelölését, a légterek használatát össze kell hangolni és létrejöttüket időben ki kell hirdetni, hogy a légi járművek közötti elkülönítés folyamatosan, minden körülmények között biztosított legyen.

3. Rendszerek és rendszerelemek

a) Általános megjegyzések

A földön, illetve a légi járműről vagy a légi járműnek ATM/ANS-sel kapcsolatos információkat rendelkezésre bocsátó rendszereket és rendszerelemeket megfelelően kell tervezni, gyártani, beépíteni, karbantartani és üzemeltetni így biztosítva, hogy a tervezett céloknak megfeleljenek.

b) A rendszer és a rendszerelemek integritása, teljesítménye és megbízhatósága

Igazolni kell, hogy mind a légi járművön, mind a földön és a világűrben lévő rendszerek és rendszerelemek együttes, külön-külön vett és egymáshoz viszonyított integritása, valamint a biztonságot érintő teljesítménye a tervezett céloknak megfelel. Teljes élettartamuk alatt biztosítaniuk kell a valamennyi potenciális üzemeltetési körülményre vonatkozó üzemeltetési elv által megkövetelt teljesítményszintet.

c) A rendszerek és rendszerelemek tervezése

i. A rendszerek vagy rendszerelemek nem rendelkezhetnek olyan tervezési jellemzőkkel vagy részletekkel, amelyek a tapasztalatok alapján veszélyesek.

ii. A rendszereket és a rendszerelemeket együtt, külön-külön és egymáshoz viszonyítva is úgy kell megtervezni, hogy fordított arányosság álljon fenn annak valószínűsége, hogy bármely meghibásodás nem okozhatja a teljes rendszer meghibásodását vagy elvesztését, és a szolgáltatásra gyakorolt hatásának súlyossága között.

iii. A rendszereket és a rendszerelemeket külön-külön és egymáshoz viszonyítva is úgy kell megtervezni, hogy tekintettel legyenek az emberi képességek és teljesítmény korlátaira.

iv. A rendszereket és rendszerelemeket úgy kell megtervezni, hogy védettek legyenek a külső elemekkel történő nem szándékos, káros kölcsönhatásoktól.

v. A rendszerek és rendszerelemek gyártásához, beépítéséhez, üzemeltetéséhez és karbantartásához szükséges, illetve a veszélyes körülményekről szóló információt világos, összefüggő és egyértelmű módon a személyzet rendelkezésére kell bocsátani.

d) Folyamatos szolgáltatási színvonal

Rendelkezésre kell állni eszközöknek az integritás és biztonság folyamatos ellenőrzésére, valamint a rendszerek és rendszerelemek újrakonfigurálására, hogy a szolgáltatás színvonalát szinten lehessen tartani.

e) A rendszerek és rendszerelemek változtatása

A rendszereknek és rendszerelemeknek a változtatásuk után is meg kell felelniük az e szakasz által meghatározott alapvető követelményeknek. Ha a változtatásokat üzem közben hajtják végre, akkor a szolgáltatás minimális szintjének biztosítására átállási eljárást kell kidolgozni.

4. A légiforgalmi irányítók képzése

a) Általános megjegyzések

A légiforgalmi irányítói képzésre vállalkozó személynek képzettségében, valamint fizikailag és szellemileg kellően érettnek kell lennie a megfelelő elméleti és gyakorlati ismeretek elsajátításához, megőrzéséhez és meglétének bizonyításához.

b) Elméleti ismeretek

i. A légiforgalmi irányítónak el kell sajátítania és folyamatosan birtokában kell lennie a betöltött feladatainak megfelelő és az adott típusú szolgáltatáshoz kapcsolódó kockázatokkal arányos tudásszintnek.

ii. Az elméleti ismeretek megszerzését és állandó meglétét a képzés során történő folyamatos értékeléssel vagy megfelelő vizsgákkal kell bizonyítani.

iii. A légiforgalmi irányítónak folyamatosan birtokában kell lennie a megfelelő szintű elméleti ismereteknek. A követelményeknek való megfelelést rendszeres értékeléseken vagy vizsgákon kell bizonyítania. A vizsgák gyakoriságának arányosnak kell lennie a szolgálat típusához kötődő kockázatok nagyságával.

c) Gyakorlati ismeretek

i. A légiforgalmi irányítónak el kell sajátítania és folyamatosan birtokában kell lennie a feladatai ellátáshoz szükséges gyakorlati képességeknek. Ezeknek az ismereteknek arányosnak kell lenniük az adott típusú szolgálathoz kapcsolódó kockázatokkal és az alábbiakat kell tartalmazniuk, ha az irányító feladatait tekintve ezek relevánsak:

i. üzemeltetési eljárások;

ii. a feladatokkal kapcsolatos megfontolások;

iii. rendellenes és vészhelyzeti szituációk;

iv. emberi tényezők;

v. a fenyegetettség és a hibázás kezelése.

ii. A légiforgalmi irányítónak bizonyítania kell, hogy képes a kapcsolódó eljárásokat és feladatokat az adott ellátott feladatkörnek megfelelő színvonalon végrehajtani.

iii. A légiforgalmi irányítónak folyamatosan és kielégítő módon birtokában kell lennie a gyakorlati képességeknek. A követelményeknek való megfelelést rendszeres értékeléseken vagy vizsgákon kell bizonyítani. Az értékelések gyakoriságának arányosnak kell lennie a szolgálat típusának és az ellátott feladatoknak az összetettségével és a hozzájuk kötődő kockázatok nagyságával.

d) Nyelvtudás

i. A légiforgalmi irányítónak bizonyítania kell, hogy olyan szinten beszél és ért angolul, amely lehetővé teszi, hogy hatékonyan tudjon légi járművek személyzetével és egyéb érintett személyekkel kommunikálni mind a csak hallott (telefon/rádiótelefon) szövegek esetében, mind a szemtől-szemben helyzetekben, konkrét és a munkával kapcsolatos témákban, továbbá vészhelyzetekben is.

ii. Ha egy adott nagyságú légtérben történő ATC szolgáltatásnyújtás céljaira szükséges, akkor az ATC szolgáltatást nyújtó személynek képesnek kell lennie a helyi nyelv(ek)et a fent meghatározott szinten beszélni és megérteni.

e) Irányítószimulátorok (STD-k)

A helyzetfelismerő képesség vagy az emberi tényezőkre irányuló gyakorlati képzés során; illetve a megszerzett vagy meglévő képességek bizonyítása során használt irányítószimulátor olyan kiépítésű legyen, amely lehetővé teszi a munkakörnyezet és a képzés szempontjából releváns üzemeltetési helyzetek megfelelő utánzását.

f) Tanfolyam

i. A képzésnek tanfolyam keretében kell történnie, és tartalmazhat elméleti, valamint gyakorlati oktatást és adott esetben irányítószimulátoron történő képzést.

ii. A tanfolyamot minden képzéstípusra össze kell állítani és jóvá kell hagyatni.

g) Oktatók

i. Az elméleti oktatást megfelelően képzett oktatóknak kell tartaniuk. Ezek az oktatók

i. megfelelő ismeretekkel rendelkeznek az oktatott területen; valamint

ii. bizonyították, hogy képesek a megfelelő oktatási technikákat alkalmazni.

ii. A gyakorlati oktatást megfelelően képzett oktatóknak kell tartaniuk, akik:

i. teljesítik az adott oktatásnak megfelelő, elméleti ismeretekre és gyakorlati tapasztalatra vonatkozó követelményeket;

ii. bizonyították, hogy képesek a megfelelő oktatási technikákat alkalmazni;

iii. gyakorlatot szereztek az oktatni kívánt eljárások során alkalmazható oktatási technikák terén;

iv. bizonyították, hogy képesek az oktatni kívánt területen oktatást tartani; valamint

v. rendszeres ismeretfrissítő képzésen vesznek részt az oktatási képességeik szinten tartása érdekében.

iii. Gyakorlati oktató olyan személy lehet, aki fel van, vagy valamikor fel volt jogosítva légiforgalmi irányítói szerepkör betöltésére.

h) Vizsgáztatók

i. A légiforgalmi irányítók ismereteinek felméréséért felelős személyek:

i. bizonyították, hogy képesek felmérni a légiforgalmi irányítók teljesítményét, és őket vizsgáztatni, valamint ellenőrizni;

ii. bizonyították, hogy képesek az adott területen a képességeket felmérni; valamint

iii. rendszeres ismeretfrissítő képzésen vesznek részt a felmérések naprakészségének fenntartása érdekében.

ii. A gyakorlati képességeket olyan személy mérheti fel, aki fel van, vagy valamikor fel volt jogosítva légiforgalmi irányítói szerepkör betöltésére.

i. Légiforgalmi irányítók egészségügyi alkalmassága

i. Egészségügyi alkalmassági követelmények

i. Minden légiforgalmi irányítónak rendszeres időközönként igazolnia kell, hogy egészségügyileg alkalmas feladatainak kielégítő ellátására. A követelménynek való megfelelést a korral járó potenciális szellemi és fizikai leépülést figyelembe vevő alkalmas értékelésnek kell kimutatnia.

ii. A fizikai és szellemi alkalmasságot is felölelő egészségügyi alkalmasság bizonyítása magában foglalja annak igazolását, hogy az adott személynek nincs olyan betegsége vagy fogyatékossága, amely az ATC szolgáltatás nyújtására képtelenné teszi:

- a légiforgalmi irányítói szolgálat nyújtásához szükséges összes feladatot megfelelően ellátja; vagy

- bármikor végrehajtja a rábízott feladatokat; vagy

- helyesen érzékeli környezetét.

ii. Ha az egészségügyi alkalmasság nem bizonyítható teljeskörűen, a biztonság egyenértékű szintjét biztosító kockázatcsökkentési intézkedések alkalmazhatók.

5. Szolgáltatók és oktató szervezetek

a) Szolgáltatás csak a következő feltételek teljesülése esetén nyújtható:

i. A szolgáltatónak közvetlenül vagy közvetve, szerződések révén rendelkeznie kell a szolgáltatás kiterjedtsége és hatóköre által megkövetelt eszközökkel. Ezek az eszközök többek között, de nem kizárólag a következők: rendszerek, létesítmények, beleértve az energiaellátást, igazgatási szerkezet, személyzet, felszerelések és karbantartásuk, a feladatok, felelősségek és eljárások dokumentációi, a vonatkozó adatokhoz való hozzáférés és nyilvántartások vezetése;

ii. a szolgáltatónak össze kell állítania és naprakészen kell tartania a szolgáltatásaira vonatkozó kezelési és üzemeltetési kézikönyveket, és e kézikönyvek szerint kell működnie; ezeknek a kézikönyveknek tartalmazniuk kell minden szükséges utasítást, információt és eljárást, amelyekre az üzemeltetésnek, az igazgatási rendszernek és az üzemeltetésben részt vevő személyeknek a feladataik ellátásához szükségük van;

iii. a szolgáltatónak kockázatalapú igazgatási rendszert kell létrehoznia és fenntartania annak érdekében, hogy biztosítsa az e mellékletben foglalt alapvető követelményeknek való megfelelést, és törekedjen e rendszer folyamatos és kezdeményező fejlesztésére;

iv. a szolgáltatónak megfelelő képesítéssel és képzettséggel rendelkező személyzetet kell alkalmaznia, valamint képzési és ellenőrzési programokat kell bevezetnie és rendszeresen végrehajtania e személyzet képességeinek folyamatos szinten tartása végett;

v. ezen alapvető követelményeknek való megfelelés biztosítása érdekében a szolgáltatónak meg kell teremtenie a szolgáltatásnyújtás összes többi résztvevőjével való kapcsolattartás hivatalos lehetőségét;

vi. a szolgáltatónak a szolgáltatással kapcsolatban esetlegesen felmerülő rendellenes és vészhelyzetekre kiterjedően készenléti tervet kell összeállítania és bevezetnie;

vii. a szolgáltatónak létre kell hoznia és fenn kell tartania egy balesetmegelőzési és biztonsági programot, ezen belül egy, az események bekövetkeztének jelentésére és elemzésére vonatkozó programot, amelyet az igazgatási rendszernek fel kell használnia annak érdekében, hogy hozzájáruljon az üzemeltetés biztonságának folyamatos fejlesztésére vonatkozó célhoz; valamint

viii. a szolgáltatónak intézkedéseket kell hoznia annak igazolására, hogy valamennyi üzemeltetett rendszer és rendszerelem folyamatosan megfelel a biztonsági követelményeknek.

b) Az ATC szolgáltatás csak a következő feltételek teljesülése esetén nyújtható:

i. Az ATC szolgáltatást nyújtó személyzet kifáradását szolgálati beosztási rendszerrel kell megelőzni. Ez a szolgálati beosztási rendszer térjen ki szolgálati időszakokra és időkre, valamint az ehhez illesztett pihenőidőkre. A szolgálati beosztási rendszerben meghatározott korlátozásoknak figyelembe kell venniük a fáradtsághoz hozzájáruló minden tényezőt, így különösen az alváshiányt, a szokásos huszonnégy órás biológiai ciklus felborulását, az éjszakai munkavégzést, az adott időtartamok alatt összeadódó teljes szolgálati időt és a kijelölt feladatoknak a személyzet tagjai közötti megosztását is.

ii. Oktatási és megelőzési programokkal kell az ATC szolgáltatást nyújtó személyzet körében kialakuló stresszt kezelni.

iii. Az ATC szolgáltató rendelkezzen eljárásokkal annak ellenőrzésére, hogy az ATC szolgáltatást nyújtó személyzet maradéktalanul az ítélőképessége birtokában van, és egészségügyi alkalmassága is megfelelő.

iv. Az ATC szolgáltató a tervezés és üzemelés során vegye figyelembe az üzemeltetési és technikai korlátokat, valamint az emberi tényezőkre vonatkozó elveket is. Az ATC szolgáltató mindig korlátozza a légtérbe való belépést, ha ezek a korlátok vagy elvek esetlegesen sérülnek.

c) Kommunikációs (C), navigációs (N) és légtérellenőrzési (S) szolgáltatások csak a következő feltételek teljesülése esetén nyújthatók:

A szolgáltatónak rendszeresen és időben tájékoztatnia kell az érintett légtérfelhasználókat és ATS egységeket az ATS céljaira nyújtott szolgáltatás üzemelési állapotáról (és annak változásairól).

d) Oktató szervezetek

Az ATC szolgáltatást nyújtó személyzetet oktató szervezetnek meg kell felelnie az alábbi követelményeknek:

i. rendelkezzen a tevékenységéhez kapcsolódó kötelezettségekhez szükséges összes eszközzel. Ez – nem kizárólagosan – az alábbiakat foglalja magában: létesítmények, személyzet, felszerelések, módszertan, feladatok, felelősségi körök és eljárások dokumentációi, a vonatkozó adatokhoz való hozzáférés és nyilvántartások vezetése;

ii. hozzon létre és tartson fenn egy igazgatási rendszert a biztonságnak és az oktatás színvonalának biztosítására, és törekedjen e rendszer folyamatos továbbfejlesztésére; valamint

iii. adott esetben kössön megállapodást egyéb érintett szervezetekkel, hogy biztosítsa ezen alapvető követelményeknek való folyamatos megfelelést.”

1. A JAVASLAT CÍME:

Az Európai Parlament és a Tanács 2008. március 19-i rendelettervezete a polgári repülés területén közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló 216/2008/EK rendelet módosításáról.

2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ GAZDÁLKODÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉSTERVEZÉSI KERET

0602 – Belvízi, légi és tengeri közlekedés

3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK

3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek (korábban: BA-tételek)), beleértve a következő megnevezéseket:

06 02 01 (EASA)

3.2. A fellépés és a pénzügyi kihatás időtartama:

Korlátlan (évenkénti hozzájárulás)

3.3. Költségvetési jellemzők

Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Tagjelölt országok hozzájárulásai | A pénzügyi terv fejezete |

060201 | nem kötelező | diff[15]/ | NEM | IGEN[16] | NEM | 1A. sz. |

4. FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE

4.1. Pénzügyi források

4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintése

millió EUR (három tizedesjegyig)

Kiadás típusa | Szakasz száma | n. év[17] | n + 1. év | n + 2. év | n + 3. év | n + 4. év | n+5. és későbbi évek | Összesen |

Működési kiadások[18] |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | 8.1. | a | 2,240 | 4,283 | 4,660 | 4,753 | 4,848 | 4,944 | 25,728 |

Kifizetési előirányzatok | b | 2,240 | 4,283 | 4,660 | 4,753 | 4,848 | 4,944 | 25,728 |

A referenciaösszegbe beletartozó igazgatási kiadások[19] |

Technikai és igazgatási segítségnyújtás (NDE) | 8.2.4. | c | 0 |

TELJES REFERENCIAÖSSZEG |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | a+c | 2,240 | 4,283 | 4,660 | 4,753 | 4,848 | 4,944 | 25,728 |

Kifizetési előirányzatok | b+c | 2,240 | 4,283 | 4,660 | 4,753 | 4,848 | 4,944 | 25,728 |

A referenciaösszegbe nem beletartozó igazgatási kiadások[20] |

Személyi és kapcsolódó kiadások | 8.2.5. | d | 0,117 | 0,119 | 0,121 | 0,124 | 0,126 | 0,129 | 0,736 |

A referenciaösszegbe nem beletartozó, a személyi és kapcsolódó kiadásoktól eltérő kiadások | 8.2.6. | e | 0,026 | 0,053 | 0,054 | 0,055 | 0,056 | 0,057 | 0,301 |

A fellépés indikatív összköltsége |

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | a+c+d+e | 2,383 | 4,455 | 4,835 | 4,932 | 5,030 | 5,130 | 26,765 |

TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | b+c+d+e | 2,383 | 4,455 | 4,835 | 4,932 | 5,030 | 5,130 | 26,765 |

A társfinanszírozás részletezése

Ha a javaslat tagállamok vagy más szervek (kérjük, nevezze meg) által biztosított társfinanszírozást tartalmaz, az alábbi táblázatban adja meg a társfinanszírozás becsült szintjét (a táblázat további sorokkal bővíthető, ha a társfinanszírozást várhatóan több szerv nyújtja):

millió EUR (három tizedesjegyig)

Társfinanszírozó szerv | n. év | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n+5. és későbbi évek | Összesen |

Európai harmadik országok[21] | f | 0,054 | 0,103 | 0,112 | 0,114 | 0,116 | 0,118 | 0,617 |

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT társfinanszírozással | a+c+d+e+f | 2,437 | 4,558 | 4,947 | 5,046 | 5,146 | 5,248 | 27,382 |

4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőség

X A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással.

( A javaslat miatt a pénzügyi terv vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.

( A javaslat miatt szükség lehet az intézményközi megállapodás[22] rendelkezéseinek alkalmazására (azaz a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a pénzügyi terv módosítására).

4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás

X A javaslatnak nincs kihatása a bevételre

( A javaslatnak van pénzügyi kihatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:

millió EUR (egy tizedesjegyig)

A fellépést megelőzően [n-1. év] | A fellépés után |

A személyi állomány teljes létszáma | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |

5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK

5.1. A megvalósításra rövid vagy hosszú távon van-e szükség

Összehangolt, kötelező erejű szabályok kialakítása a polgári légi közlekedés biztonságának növelésére.

5.2. A közösségi részvétel által képviselt hozzáadott érték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiája

Az egységesen alkalmazott közösségi szabályok révén megvalósul a szükséges harmonizáció és növekszik a biztonság szintje.

5.3. A javaslat céljai, az attól várt eredmények, illetve az azzal összefüggő mutatók a tevékenységalapú irányítás keretében

Az intézkedés hatására az európai repülésbiztonság szabályozási rendszere fejlettebbé válik, ez pedig növeli a repülésbiztonságot. További előny az európai légiközlekedési ágazatra gyakorolt gazdasági hatás és társadalmi hozzájárulás.

5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)

X Központosított irányítás

X közvetlenül a Bizottság által

( közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:

( végrehajtó hivatalok

X a Közösségek által létrehozott, a költségvetési rendelet 185. cikkében említettek szerinti szervek

( tagállami közintézmények/közfeladatot ellátó szervek

( Megosztott vagy decentralizált irányítás

( a tagállamokkal

( harmadik országokkal

( Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg)

Megjegyzés:

A Bizottság és az EASA együttesen vesznek részt az e rendelet által bevezetett intézkedések végrehajtásában.

6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS

6.1. Felügyeleti rendszer

Az EASA munkája minden évben az évente (az előző évről) elkészített általános jelentés és a (következő évre elkészített) munkaprogram révén kerül monitorizálásra és értékelésre. Ez