[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 2009.6.3.

COM(2009) 254 végleges

2009/0072 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az önkéntesség európai évéről (2011) {SEC(2009)725}

INDOKOLÁS

1. Bevezetés

Az önkéntesség a demokráciában való állampolgári részvétel egyik legfontosabb kifejeződése, amely olyan európai értékeket helyez át a gyakorlatba, mint a szolidaritás és a megkülönböztetésmentesség, valamint hozzájárul társadalmaink harmonikus fejlődéséhez. Jelentős szerepet játszik olyan különböző ágazatokban, mint az oktatás, az ifjúság, a kultúra, a sport, a környezet, az egészségügy, a szociális ellátás, a fogyasztóvédelem, a humanitárius segély, a fejlesztéspolitika, az esélyegyenlőség és a külkapcsolatok. Az önkéntesség egyben fontos tanulási lehetőség is, hiszen az önkéntes munkában való részvétel új képességekkel ruházza fel a polgárokat, és erősíti bennük a társadalomhoz való tartozás érzését.

Az önkéntesség előnye tehát kettős: az elért eredményekkel és az általa teremtett szolidaritási kötelékekkel hozzájárul a társadalom kohéziójához, és magukat az önkénteseket is segíti készségeik fejlesztésében és személyes fejlődésükben. E kettős hatás ténylegesen hozzájárul az EU szociális menetrendjéhez, amelynek célja az, hogy az uniós polgároknak több lehetőséget biztosítson, javítsa a minőségi szolgáltatásokhoz való hozzáférést, és közösségvállalást tanúsítson azok felé, akiket a változások hátrányosan érintenek. A gazdasági szempontból nehéz időkben az Európai Unió számára kiemelten fontos az önkéntesség értékének elismerése. Nemzetközi szempontból emellett az önkéntesség közösségvállalást jelent a fejlődő országokkal, illetve az egyre globalizáltabb világban a közösségek kölcsönös egymásrautaltságának elismerését.

Európában mélyen gyökerezik az önkéntesség hagyománya, amely gyakran civil társadalmi szervezetekben való tagságra épül. Az elmúlt évtizedekben a civil részvétel jelentős változásokon ment keresztül, ahogyan a társadalmakban egyre fontosabbá vált az individualizmus, egyre nagyobb hangsúlyt kapott az önrendelkezés és az önkifejezés. Ez kihívást jelent az önkéntesség számára, hiszen alkalmazkodnia kell a részvétel új fajtáihoz és megjelenési formáihoz, amelyet gyakran szelektív, rövid távú elkötelezettség jellemez. Nemzeti szinten a tagállamoknak és más érdekelt feleknek korszerűsíteniük kell politikáikat és infrastruktúrájukat azért, hogy több ember számára tegyék lehetővé az önkéntességet különböző módokon és életük különböző szakaszaiban. Ki kell alakítani a munkáltatók által támogatott önkéntességet, új módszereket kell találni a fiatalok bevonására, és meg kell ismerni az idősebbek mozgósításának eszközeit.

Az önkéntesség európai éve arra fog törekedni, hogy támogassa a tagállamok hatóságai és érdekelt felei közötti mélyrehatóbb és strukturáltabb párbeszédet és a helyes gyakorlatok átadását e témában. Ezáltal segíteni fog az önkéntesség feltételeinek javításán az Európai Unióban.

2. Az önkéntesség európai éve

2.1. Kihívások és lehetőségek

Az Európai Unió tagállamainak az önkéntességgel kapcsolatos hagyományai, felfogása, kultúrája, és jogszabályi kerete igen sokféle. A nemzeti különbségek ellenére azonban az emberek alapvetően ugyanazon értékek és okok alapján szegődnek el önkéntesnek. Mások segítése fontos számukra, és világosan látják annak a társadalmi előnyeit. Az önkéntes tevékenységek csökkentik a fajgyűlöletet és az előítéleteket, és hozzájárulnak a kultúrák és a vallások közötti párbeszédhez. Az önkéntesség valamennyi korcsoportra kiterjed, így alkalmas a nemzedékek közötti szolidaritás erősítésére is. Az önkéntességgel fokozható a fiatalok társadalmi szerepvállalása. Jó lehetőség rejlik benne az aktív időskor támogatására és a demográfiai változás kezelésére is, hiszen alkalmat ad rá, hogy az idősebbek tapasztalatát felhasználják a társadalom javára.

A vállalatok számára is értékes az önkéntes tevékenység támogatása, gyakran a vállalati szociális felelősség részeként. Tanulási aspektusának, és a rajta keresztül elsajátítható készségeknek köszönhetően az önkéntesség javítja az emberek foglalkoztathatóságát. Utat jelenthet az aktív elfoglaltsághoz az esetleges munkanélküliség időszakaiban, segíthet elkerülni a marginalizálódást, gazdagítani a munkakeresői profilt és megkönnyíteni a munkaerő-piaci visszailleszkedést. Ez különösen értékes tulajdonság most, amikor a társadalmaknak a gazdasági válság következményeivel kell szembenézniük.

Ám a társadalmak változásával változnak az emberekkel szemben támasztott elvárások is az oktatás, a szakmai pályafutás és a családdal eltöltött vagy szabadidővel kapcsolatban. E változások kihatnak arra, hogy az emberek mennyi időt tudnak az önkéntes tevékenységnek szentelni, mikor és hogyan akarnak önkéntesek lenni, és hogy milyen elvárásaik vannak a szervezettel szemben, ahol ezt meg kívánják tenni. Az illetékes hatóságok és a civil társadalom változó mértékben ugyan, de valamennyi tagállamban ugyanazokkal a kihívásokkal szembesül: hogyan ösztönözzenek több embert önkéntes tevékenységre, hogyan könnyítsék meg számukra a hozzájárulást, hogyan biztosítsák az elvégzett tevékenységek megfelelő színvonalát? Megfelelő ösztönzőket kell biztosítani az egyének és a vállalatok számára. Megfelelő egyensúlyt kell teremteni a magasabb szintű szakmaiság és a szabadság, illetve rugalmasság megőrzése között, amelyek ezen ágazat igen nagyra becsült tulajdonságai. Valamennyi tagállamban vannak valós akadályok is az önkéntesség pozitív hatásainak teljes érvényesülése útjában: a tájékozatlanság, az információs és támogatási rendszerek (képzés stb.) hiánya, visszatartó erejű jogszabályi előírások, a nemzetközi cserekapcsolati rendszerek korlátozottsága és a jogi státusz hiánya.

Az európai önkéntes szervezetek jól tudják, hogy az önkéntesek készségei és képesítései nem mindig vágnak egybe a fejlődő országok szükségleteivel. Azonban ott, ahol gondoskodnak arról, hogy egy meghatározott csoport vagy közösség fejlesztési igényeinek megfelelő készségekkel és tapasztalattal rendelkező önkénteseket válogassanak ki, az önkéntesek gyakran képesek jelentősen hozzájárulni a közösség életminőségének javításához vagy a lehetőségek bővítéséhez az egyre inkább globalizált világban.

Az önkéntesség korántsem meríti ki lehetőségeinek teljes tárházát. Noha minden tíz európai közül csak három végez aktív önkéntes tevékenységet, tízből nyolcan gondolják úgy, hogy mások segítése életük fontos része. A tényleges és potenciális önkéntesek közötti rés a fiatalok esetében még nagyobb: noha az európai fiataloknak csak 16%-a vesz részt önkéntes tevékenységben, négyből majdnem hárman támogatják az önkéntes munka elérhetőségének fokozását célzó programok indítását. Az országok közötti nagy különbségek bizonyítják: szükség és lehetőség is van az egymástól való tanulásra. Igazi potenciált lehet felszabadítani az önkéntesek Unión belüli mobilitásának fokozásával is.

Ezért Európa-szerte meg kell könnyítenünk a társaktól való tanulást és az önkéntességgel kapcsolatos ismeretek terjesztését annak érdekében, hogy az ágazatba egyre több szakember kerüljön, miáltal a tagállamok és a civil társadalom jobban megfelelhet a fenti kihívásoknak. Ez segíteni fog az önkéntességben rejlő lehetőségek feltárásában Európában, és javítani fogja az Unió szociális célkitűzései terén elért eredményeket.

2.2. Célok és tevékenységek

Az Európai Unió megújított szociális menetrendjével összhangban az európai év általános célja az lesz, hogy – elsősorban a tapasztalatok és a helyes gyakorlat egymásnak való átadásával – bátorítsa és támogassa a tagállamokat, a helyi és regionális hatóságokat valamint a civil társadalmat az Európai Unióban az önkéntes tevékenység vonzó feltételeinek megteremtésében. Négy célkitűzést javaslunk:

1. Az önkéntességet támogató környezet kialakítása az EU-ban – az önkéntesség meghonosítása uniós kontextusban, mint a civil részvétel és az emberek közösségi tevékenységének egyik támogatási eszköze;

2. Az önkéntes szervezetek megerősítése és az önkéntesség minőségének javítása – az önkéntes munka megkönnyítése és a hálózatépítés, a mobilitás, az együttműködés és az önkéntes szervezetek és más ágazatok közötti szinergiák uniós szintű ösztönzése;

3. Az önkéntes tevékenységek jutalmazása és elismerése – a megfelelő ösztönzők támogatása magánszemélyek, vállalatok és önkéntes szervezetek számára, továbbá rendszeresebb elismerés kivívása az önkéntesség során szerzett készségek és kompetenciák számára a politikaalkotók, civil társadalmi szervezetek és munkáltatók részéről.

4. Az önkéntesség értékével és fontosságával kapcsolatos tájékoztatás – figyelemfelkeltés az önkéntességre általában, mint a civil részvétel megnyilvánulására és az emberek közösségi tevékenységének példájára, amely hozzájárul valamennyi tagállam közös érdekében álló témákhoz, mint a harmonikus társadalmi fejlődés és a gazdasági kohézió.

E célkitűzésekkel összhangban az európai év európai szinten a helyes gyakorlatok cseréjére és a kommunikációs és figyelemfelkeltő intézkedésekre fog összpontosítani, mint pl. a valamennyi érdekelt felet bevonó, fokozott nyilvánossággal zajló rendezvények. A tagállamokban a nemzeti koordinációs struktúrák útján hasonló tevékenységekre fog sor kerülni. Fontos szempont lesz az önkéntes szervezetek és más érdekelt felek mozgósítása, hogy az európai évben programokat indítsanak és folytassanak.

Az önkéntesség számos olyan közösségi program központi része, amelyek elsősorban az önkéntesek mobilitását támogatják – pl. a „Fiatalok lendületben” program – elsősorban az Európai Önkéntes Szervezet révén – az egész életen át tartó tanulási program és az Európa a polgárokért program keretében. Az e területen tevékenykedő szervezetek a humanitárius segély, a fejlesztéspolitika, az emberi jogok, az egészségügy, környezet és fogyasztóvédelem területén is részesülnek uniós támogatásból. E javaslat tehát a más uniós programok keretében tett erőfeszítések mobilizálására épít, amelyek fontos eszközei lesznek az európai év végrehajtásának. Az európai év kommunikációs és figyelemfelkeltési programjait a számos ágazatban megvalósuló, önkéntességhez kapcsolódó konkrét projektek kritikus tömegével fogják kiegészíteni. A projektek (és az őket támogató programok) használhatják „az önkéntesség európai éve” címkét, illetve élvezhetik a tájékoztató kampánnyal járó további figyelem előnyeit.

3. Konzultációk

A Bizottság egy ideje mérlegeli, hogyan játszhatna Európa nagyobb szerepet az önkéntesség terén. Az Európai Önkéntes Szolgálatot 1996-ban hozták létre. 2002 óta az önkéntesség az ifjúságpolitika kulcsfontosságú részévé vált, és az ifjúsági politikák nyitott koordinációs módszerén belül a jóváhagyott közös célkitűzések egyike. A Bizottság 2006 áprilisában konzultált az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal (EGSzB) is az önkéntesség jövőbeli irányáról. 2006. decemberi véleményében[1] az EGSzB európai szintű tevékenységekre tett javaslatot, amelyek felhívnák a figyelmet az önkéntesség fontosságára. Az ötletet a legfontosabb érdekelt felek és az Európai Parlament is támogatták. Ez utóbbi határozatot[2] fogadott el 2008. július végén, amelyben 2011-nek az önkéntesség európai évévé nyilvánítását szorgalmazta.

A Bizottság a kezdeményezésről rendszeres, nyitott és átlátható megbeszéléseket tartott a főbb érdekelt felekkel. Ezenfelül számos közelmúltbeli konzultáció foglalkozott az önkéntességgel kapcsolatos témákkal:

- a Bizottság az aktív polgársággal, ifjúsággal, kultúrával és egész életen át tartó tanulással (oktatás és képzés) kapcsolatos jelenlegi programjaival kapcsolatos konzultációk,

- a 2008 őszén az ifjúságpolitikai együttműködés új európai kerete előkészítésének részeként megtartott konzultációs folyamat.

A konzultációk eredményei jól mutatják, hogy valamennyi érdekelt fél üdvözölné az önkéntesség európai évére vonatkozó javaslatot. Az érdekelt felek hangsúlyozták, hogy kommunikációs és mobilizációs szempontból egy ilyen európai évben nagy lehetőségek rejlenek, és egyúttal hasznos javaslatokkal is szolgáltak a kezdeményezés céljára és tervezésére vonatkozóan. Az érdekelt felekkel való megbeszélések eredményét felhasználták az európai év célkitűzéseinek és fellépéseinek meghatározásához. Az európai évre való felkészülés további lehetőségeket hordoz magában az érdekelt felek széles köre számára, hogy hozzájáruljanak megtervezéséhez és előkészítéséhez.

4. A javasolt eszköz megfelelősége, a szubszidiaritás és az EU közreműködésének hozzáadott értéke

Az Európai Unió hatásköre az önkéntesség terén korlátozott, így fellépése a tagállamok erőfeszítéseinek támogatásában merül ki. Az önkéntesség európai éve a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartásával megfelelő eszköz a fentiekben bemutatott kihívásoknak való megfelelésre.

Az önkéntesség, mint a civil részvétel egy megvalósulási formája potenciáljának jobb kihasználása segíteni fogja az EU-t célkitűzései – pl. az életszínvonal és az életminőség javítása, a magas fokú foglalkoztatáshoz való hozzájárulás, a társadalmi kohézió javítása és a társadalmi kirekesztődés elleni küzdelem – elérésében.

E célok és a fent említett közösségi célkitűzések elérése érdekében összehangolt intézkedéseket kell hozni, amelyek valamennyi korcsoportot bevonják, és amelyek visszaadják az önkéntesség – az oktatás vagy a társadalmi befogadás aspektusain túlmutató – többdimenziós természetét. A Szerződés azonban kifejezetten nem rendelkezik az e fellépés támogatásához szükséges jogkörről. Ezért a Bizottság azt javasolja, hogy az önkéntesség európai évének a Szerződés 308. cikke legyen a jogalapja, amely szerint a Tanács a Bizottság javaslata alapján és az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően egyhangúlag meghozhatja a megfelelő rendelkezéseket.

Az európai év végrehajtására a tagállamokkal, az Európai Parlamenttel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal, a Régiók Bizottságával és a különböző szintű civil társadalmi szervezetekkel való szoros együttműködésben kerül sor.

A javaslat által kitűzött célokat pusztán tagállami intézkedések által nem lehet kellő mértékben megvalósítani, hiszen a nemzeti szintű tevékenységek önmagukban elesnének a helyes gyakorlatok és tapasztalatok tagállamok közti cseréjének európai dimenziója nyújtotta előnyöktől. Az EU-szintű koordináció európai dimenzióval gazdagítja a kezdeményezést, és segít az európai év hatásának fokozásában a figyelemfelkeltés, a láthatóság, valamint az ötletek és helyes gyakorlatok transznacionális cseréje terén.

Az önkéntesség európai éve irányadó vitákat eredményezhet, ösztönözheti az önkéntes szervezetek egymástól való tanulását és lendületet adhat a helyes gyakorlatok cseréjének a tagállamok között annak érdekében, hogy megteremtsék az önkéntesség vonzó feltételeit: így az embereknek az önkéntes tevékenység vállalására való hajlandóságához jobb és hozzáférhetőbb lehetőségek társulnának.

Az európai év fel fogja hívni a figyelmet az önkéntességnek a társadalmi kohézió és a foglalkoztathatóság javítása terén képviselt értékére. Ebben az összefüggésben valamennyi tagállamot érintő problémákkal foglalkozik. Növelni fogja a polgárok az adott társadalomhoz való tartozásának érzését valamennyi – helyi, regionális, nemzeti és európai – szinten. Az ötletek transznacionális cseréje és az együttműködés révén az európai év hangsúlyozni fogja: kapcsolat áll fenn a helyi szintű önkéntes elköteleződés és annak tágabb európai összefüggésben vett jelentősége között.

Az európai évben való részvétellel az önkéntes szervezetek és más, helyi, regionális, nemzeti és európai szintű érdekelt felek nagyobb hatást érhetnek el, és erőfeszítéseik nagyobb elismerésben részesülhetnek. Az európai év a tevékenységek kritikus tömegét fogja generálni, és ezáltal hozzájárul az önkéntességgel kapcsolatos meglévő szakpolitikák hatásának fokozásához.

5. Költségvetés és végrehajtás

E határozatot közösségi szinten a Bizottság hajtja végre. A tagállamok közösségi társfinanszírozásban részesülő nemzeti koordinációs testületeik révén jelentős mértékben közreműködnek az európai év végrehajtásában. A Bizottság a végrehajtás koordinálásának érdekében nemzeti koordinátori üléseket is összehív. Az alacsony költségvetésre tekintettel a javaslat nem rendelkezik a végrehajtásban részt vevő külön bizottságról.

Közösségi szinten az Európai Parlament, a Gazdasági és Szociális Bizottság, valamint a Régiók Bizottsága társulni fog az európai év tevékenységeihez.

A 2011-es európai év költségvetése 6 000 000 EUR. Ezenfelül a Bizottság 2 000 000 EUR-s előirányzatra tett javaslatot a 2010. évi előzetes költségvetési tervezetben az előkészítő munka elvégzésére.

2009/0072 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az önkéntesség európai évéről (2011)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 308. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[3],

tekintettel az Európai Parlament véleményére[4],

Mivel:

(1) A Közösség és a tagállamok a magas fokú foglalkoztatás és a társadalmi kirekesztődés elleni küzdelem érdekében támogatni kívánják a humánerőforrás-fejlesztést.

(2) A Szerződés 3. cikke (1) bekezdése q) pontja értelmében a Közösség hozzájárul a minőségi oktatáshoz és képzéshez.

(3) Az önkéntesség olyan nemformális tanulási tapasztalatot nyújt, amely egyaránt kedvez a szakmai készségek és kompetenciák kialakításának, illetve az aktív civil részvétel egyik legfőbb megnyilvánulási formája. A valamennyi korosztályból kikerülő önkéntesek által végzett tevékenységek kulcsfontosságúak a demokrácia – az Európai Unió egyik alapelve – fejlődése szempontjából, és hozzájárulnak a humánerőforrás-fejlesztéshez, továbbá a társadalmi kohézióhoz.

(4) A gyorsan változó társadalmakban biztosítani kell az önkéntes infrastruktúrák hatékonyságát, hogy több ember számára tegyék lehetővé önkéntes tevékenység vállalását. Ezért fontos támogatni az egymástól való tanulást és a helyes gyakorlatok cseréjét közösségi szinten.

(5) Az 1997-es kormányközi konferencia elfogadta a 38. nyilatkozatot[5] az önkéntességről, amelyet az Amszterdami Szerződés záróokmányához csatoltak; elismerte továbbá, milyen fontos az önkéntes szolgálatok tevékenységeinek hozzájárulása a társadalmi szolidaritás fejlesztéséhez.

(6) „Az önkéntes szervezetek és alapítványok szerepének erősítéséről Európában” című, 1997-es közleményében[6] a Bizottság az önkéntes szervezetek és alapítványok három szempontját emelte ki: a munkahelyteremtés gazdasági, a szociálpolitikák meghatározásának és ezzel a társadalmi haladáshoz való hozzájárulásnak a társadalmi, illetve a demokrácia, a polgárság és a civil részvétel megerősítésének politikai aspektusát.

(7) A fiatalokról szóló 2001-es fehér könyvet[7] követően a tagállamok 2002-ben az önkéntességet az ifjúságpolitika kulcsfontosságú összetevőjeként ismerték el, és a fiatalokra vonatkozó nyitott koordinációs módszer keretében megállapodtak a fiatalok önkéntes tevékenységének közös célkitűzéseiről[8].

(8) 2006 decemberében az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság felkérte az Európai Bizottságot: hogy „hirdesse meg az Önkéntesek Évét, majd mihamarabb tegyen közzé egy fehér könyvet az önkéntes tevékenységről és az aktív polgárságról Európában”[9].

(9) 2008 márciusában az Európai Parlament jelentést[10] fogadott el „az önkéntességnek a gazdasági és társadalmi kohézióban betöltött szerepéről”, amelyben arra buzdította a tagállamokat, a regionális és helyi hatóságokat, hogy ismerjék el az önkéntességnek a gazdasági és társadalmi kohézióban betöltött szerepét.

(10) 2008 júliusában az Európai Parlament írásbeli nyilatkozatot[11] fogadott el, amely 2011-nek az önkéntesség európai évévé nyilvánítását szorgalmazta.

(11) 2008. november 20-án a Tanács ajánlást[12] fogadott el a fiatal önkéntesek európai mobilitásáról, amelynek célja a fiatalok EU-n belüli, határokon átnyúló önkéntes tevékenységének fokozása.

(12) Az önkéntességet számos olyan közösségi program támogatja, amelyek elsősorban az önkéntesek mobilitására összpontosítanak – pl. a „Fiatalok lendületben” program Európai Önkéntes Szolgálata, az egész életen át tartó tanulási program és az Európa a polgárokért program.

(13) Az önkéntes tevékenységek palettája Európa-szerte változatos: ezeket meg kell őrizni és tovább kell fejleszteni.

(14) Az önkéntesség hozzájárulhat az európai társadalmak harmonikus fejlődéséhez. Az önkéntes tevékenységek gazdag nemformális tanulási tapasztalatot jelentenek, amely erősíti a fiatalok szakmai készségeit és kompetenciáit, hozzájárul foglalkoztathatóságukhoz, szolidaritásérzékükhöz, fejleszti szociális készségüket és megkönnyíti társadalmi beilleszkedésüket, továbbá fokozza az aktív polgári szerepvállalást.

(15) Ennek ellenére az önkéntesség potenciálját nem használják ki teljeskörűen. Az önkéntesség európai éve lehetőséget fog biztosítani annak európai kontextusban történő bemutatására, hogy az önkéntesség fokozza a civil részvételt. Megerősítheti a polgárok az adott társadalomhoz való tartozásának érzését valamennyi – helyi, regionális, nemzeti és európai – szinten.

(16) A 2011. év az ENSZ 2001-es nemzetközi önkéntes évének 10. évfordulója.

(17) Ez a határozat pénzügyi keretet határoz meg, amelynek az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás[13] 37. pontja értelmében a költségvetési hatóság számára első számú hivatkozási pontként kell szolgálnia.

(18) A javasolt európai év célkitűzéseit tagállami szinten nem lehet teljes mértékben megvalósítani, mivel ehhez transznacionális információcserére és a helyes gyakorlat közösségi szinten történő terjesztésére van szükség, ezért átfogó jellegükből adódóan közösségi szinten jobban teljesíthetők. Az EK-Szerződés 5. cikkében foglalt arányosság elvével összhangban e határozat nem haladja meg az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Tárgy

A 2011. évet „az önkéntesség európai évének” (a továbbiakban: európai év) kell kijelölni.

2. cikk

Célkitűzések

Az európai év általános célja, hogy – elsősorban a tapasztalatok és a helyes gyakorlat egymásnak való átadásával – bátorítsa és támogassa a tagállamokat, a helyi és regionális hatóságokat, valamint a civil társadalmat az Európai Unióban az önkéntes tevékenység vonzó feltételeinek megteremtésében.

Az európai év célkitűzései a következők:

1. Az önkéntességet támogató környezet kialakítása az EU-ban – az önkéntesség meghonosítása uniós kontextusban, mint a civil részvétel és az emberek közösségi tevékenységének egyik támogatási eszköze.

2. Az önkéntes szervezetek megerősítése és az önkéntesség minőségének javítása – az önkéntes munka megkönnyítése és a hálózatépítés, a mobilitás, az együttműködés és az önkéntes szervezetek és más ágazatok közötti szinergiák uniós szintű ösztönzése.

3. Az önkéntes tevékenységek jutalmazása és elismerése – a megfelelő ösztönzők támogatása magánszemélyek, vállalatok és önkéntes szervezetek számára, továbbá rendszeresebb elismerés kivívása uniós szinten és a tagállamokban az önkéntesség során szerzett készségek és kompetenciák számára a politikaalkotók, civil társadalmi szervezetek és munkáltatók részéről.

4. Az önkéntesség értékével és fontosságával kapcsolatos tájékoztatás – figyelemfelkeltés az önkéntességre általában, mint a civil részvétel megnyilvánulására, amely hozzájárul valamennyi tagállam közös érdekében álló témákhoz, mint a harmonikus társadalmi fejlődés és a gazdasági kohézió.

3. cikk

Érintett kezdeményezések

1. A 2. cikkben kitűzött célok eléréséhez szükséges intézkedések az európai év célkitűzéseihez kapcsolódó, következő közösségi, nemzeti, regionális és helyi szinten szervezett kezdeményezésekre terjednek ki:

- a tapasztalatcsere és a helyes gyakorlatok cseréje;

- a kapcsolódó tanulmányok és kutatás eredményeinek terjesztése;

- konferenciák, rendezvények és kezdeményezések szervezése a vita serkentése és az önkéntesség fontosságára és értékére való figyelemfelkeltés, valamint az önkéntesek erőfeszítéseinek üdvözlése érdekében;

- tájékoztatási és promóciós kampányok a kulcsfontosságú üzenetek terjesztésére;

2. Az (1) bekezdésben említett kezdeményezések részletei a mellékletben találhatók.

4. cikk

Együttműködés a tagállamokkal

Minden tagállam kijelöl egy, a tagállam az európai évben való részvételének szervezéséért felelős testületet (a továbbiakban: nemzeti koordináló testület). A tagállamok az e határozat elfogadását követő egy hónapon belül tájékoztatják a Bizottságot a testület kijelöléséről.

Minden tagállam biztosítja, hogy a fent említett testület megfelelő mértékben bevonja az érdekelt felek széles körét országos, regionális és helyi szinten.

A nemzeti koordináló testület felelős az európai év nemzeti programjának/fellépéseinek és prioritásainak megtervezéséért a 2. cikkben felsorolt célkitűzésekkel összhangban és a melléklet leírásának megfelelően.

5. cikk

Közösségi szintű koordináció és végrehajtás

A Bizottság üléseket hív össze a nemzeti koordinátorokkal, hogy az európai év végrehajtását összehangolják, és információt cseréljenek nemzeti szintű végrehajtásáról.

A Bizottság üléseket hív össze az önkéntes tevékenységet végző európai szervezetek vagy testületek képviselőivel, valamint az érdekelt felekkel is, hogy segítsék a Bizottságot az európai év közösségi szintű végrehajtásában.

E határozatot közösségi szinten a Bizottság hajtja végre.

A tagállamok, az Európai Parlament, a Gazdasági és Szociális Bizottság, valamint a Régiók Bizottsága társulni fog a tevékenységekhez.

6. cikk

Pénzügyi rendelkezések

1. A melléklet A. részében előírt közösségi hatályú intézkedésekkel kapcsolatban közbeszerzési eljárást kell lefolytatni, illetve az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott támogatások ítélhetők meg.

2. A melléklet B. részében előírt közösségi hatályú intézkedések az Európai Közösségek általános költségvetéséből támogathatók.

3. A Bizottság a melléklet C. részében említett eljárással összhangban támogatást nyújthat a 4. cikk szerinti nemzeti koordinátoroknak.

.

7. cikk

Költségvetés

1. A határozat 2011. január 1. és 2011. december 31. közötti végrehajtására rendelkezésre álló költségvetés 6 000 000 EUR.

2. Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi a pénzügyi keret határain belül.

8. cikk

Nemzetközi együttműködés

Az európai év céljából a Bizottság együttműködhet a megfelelő nemzetközi szervezetekkel, különösen az ENSZ-szel és az Európa Tanáccsal, ügyelve az EU részvételének észlelhetőségére.

9. cikk

Összhang és kiegészítő jelleg

A Bizottság a tagállamokkal együtt biztosítja az e határozatban és más közösségi, nemzeti és regionális programokban és kezdeményezésekben hozott, az európai év célkitűzéseinek elérését segítő intézkedések közötti összhangot.

10. cikk

A Közösség pénzügyi érdekeinek védelme

1. A Bizottság biztosítja, hogy az e határozat keretében finanszírozott cselekvések végrehajtása során a Közösség pénzügyi érdekei védelmet élvezzenek a csalás, a korrupció és az egyéb jogellenes tevékenységek elleni megelőző intézkedések alkalmazása, hatékony ellenőrzések, a jogosulatlanul kifizetett összegek visszafizettetése, és – szabálytalanság észlelése esetén – hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók révén, összhangban az Európai Közösség pénzügyi érdekeinek védelméről szóló 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel[14], az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló 1996. november 11-i 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendelettel[15], valamint az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel[16].

2. Az e határozat keretében finanszírozott közösségi fellépések tekintetében a 2988/95/EK, Euratom rendelet 1. cikkének (2) bekezdése értelmében említett szabálytalanság a közösségi jog valamely rendelkezésének egy gazdasági szereplő általi, annak cselekménye vagy mulasztása útján történő megsértése, amelynek eredményeként a Közösségek általános költségvetése vagy a Közösségek által kezelt költségvetések kárt szenvednek vagy szenvednének indokolatlan kiadási tétel miatt.

3. A Bizottság az adott fellépésre odaítélt pénzügyi támogatást csökkenti, felfüggeszti vagy visszafizetteti, amennyiben szabálytalanságot – különösen az e határozat, az egyedi határozat, illetve a szóban forgó támogatást megítélő szerződés rendelkezéseitől való eltérést – állapít meg, vagy ha megállapítást nyert, hogy a Bizottság jóváhagyásának kérése nélkül a fellépés olyan jelentős módosításon ment keresztül, amely összeegyeztethetetlen az említett fellépés jellegével, illetve végrehajtásának feltételeivel.

4. Amennyiben a határidőket nem tartották tiszteletben, vagy egy fellépés végrehajtásában elért haladás az odaítélt támogatás csupán egy részét indokolja, a Bizottság a kedvezményezettet meghatározott időn belül észrevételei beterjesztésére kéri fel. Amennyiben a kedvezményezett nem ad kielégítő választ, a pénzügyi támogatás fennmaradó részét a Bizottság visszavonhatja, és követelheti a már folyósított összeg visszafizetését.

5. Minden jogosulatlanul kifizetett összeget vissza kell fizetni a Bizottságnak. A kellő időben vissza nem fizetett összegeket a költségvetési rendeletben meghatározott feltételek szerinti kamat terheli.

11. cikk

Monitoring és értékelés

A Bizottság 2012. december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az e határozatban foglalt kezdeményezések végrehajtásáról, eredményeiről és átfogó értékeléséről.

12. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, -án/-én.[…]

a Tanács részéről

az elnök

[…]

MELLÉKLET

A 3. CIKKBEN EMLÍTETT INTÉZKEDÉSEK

Vezérelvként az önkéntesség európai éve a civil társadalom és más érdekelt felek felelős szerepvállalására, széles körű mozgósítására és aktív közreműködésére fog épülni. Emellett a végrehajtás a következő intézkedések révén történik:

A. KÖZVETLEN KÖZÖSSÉGI KEZDEMÉNYEZÉSEK

A finanszírozás általánosságban az áruk és szolgáltatások közvetlen beszerzésének formájában valósul meg, a hatályos keretszerződések keretében.

1. Tájékoztatási és promóciós kampányok, melyek tartalmazzák a következőket:

- nagyszabású események és fórumok a tapasztalatok és a helyes gyakorlatok cseréjére;

- versenyek díjazással vagy anélkül;

- a magánszférával, műsorszolgáltatókkal és más médiapartnerekkel való együttműködés az önkéntesség európai évével kapcsolatos információk terjesztésére;

- a közvélemény érdeklődését felkeltő, és a Közösség egész területén hozzáférhető médiaanyagok és -eszközök létrehozása;

- az eredmények megismertetését, és az önkéntesség európai évének céljaihoz hozzájáruló közösségi programok, támogatások és kezdeményezések jobb megismertetése;

- az „Europa” portálon egy információs weboldal létrehozása, az önkéntességi projektek támogatóinak szánt portállal, amely segíti a különböző közösségi programok és kezdeményezések közötti tájékozódást.

2. Egyéb kezdeményezések:

- közösségi szintű felmérések és tanulmányok készítése az önkéntesség európai évének előkészületeiről, hatékonyságáról, hatásáról és hosszú távú monitoringjáról.

B. KÖZÖSSÉGI KEZDEMÉNYEZÉSEK TÁRSFINANSZÍROZÁSA

A fokozott nyilvánosságot élvező európai szintű rendezvények, amelyek segítenek felhívni a figyelmet az önkéntesség európai évének célkitűzéseire, és amelyeket esetleg a 2011-ben hivatalban lévő EU-elnökségekkel együttműködésben lehet megrendezni, a teljes költség legfeljebb 80%-áig részesülhetnek közösségi támogatásban.

C. NEMZETI TEVÉKENYSÉGEK TÁRSFINANSZÍROZÁSA

Minden nemzeti koordinátor egyetlen kérelmet nyújt be közösségi finanszírozásra. Ez a támogatási kérelem leírja a koordinátor munkaprogramját vagy az európai évet promotáló, finanszírozandó fellépést A támogatási kérelemhez mellékelni kell egy részletes költségvetést a javasolt kezdeményezések/munkaprogram teljes költségéről, valamint a társfinanszírozás összegét és annak forrásait. A közösségi támogatás a teljes költség legfeljebb 80%-át fedezi.

A Bizottság minden nemzeti koordinátor esetében meghatározza a támogatásra jogosult indikatív összegeket, és a kérelmek végső benyújtási határidejét. A kritériumoknak figyelembe kell venniük a lakosságot, a megélhetési költséget és egy fix összeget tagállamonként, amely biztosítja a tevékenységek minimális szintjét.

A végleges összegeket a nemzeti koordináló testület által benyújtott egyedi támogatási kérelmek alapján határozzák meg. A Közösség a teljes elszámolható költség legfeljebb 80%-át társfinanszírozza.

A munkaprogramban szerepelnie kell a következőknek:

a) az európai év célkitűzéseihez kapcsolódó találkozók és rendezvények, beleértve az európai év elindítására és népszerűsítésére vonatkozó nemzeti rendezvényeket is, amelyek ösztönző hatásúak, és teret adnak a konkrét intézkedésekkel kapcsolatos vitáknak;

b) kölcsönös tanulási szemináriumok nemzeti, regionális és helyi szinten;

c) tájékoztató, oktatási és népszerűsítő kampányok nemzeti, regionális és helyi szinten, beleértve díjak és versenyek szervezését is;

d) együttműködés a médiával.

D. KÖZÖSSÉGI PÉNZÜGYI TÁMOGATÁSBAN NEM RÉSZESÜLŐ KEZDEMÉNYEZÉSEK

A Közösség nem pénzügyi támogatásban – ideértve a megtervezett logó használatának írásbeli engedélyezését – és az önkéntesség európai évével kapcsolatos egyéb eszközökben részesíti a magán- illetve állami szervezetek kezdeményezéseit, amennyiben ez utóbbiak garantálják a Bizottságnak, hogy a szóban forgó kezdeményezések végrehajtása már folyamatban van, vagy arra 2011-ben sor kerül, és e kezdeményezések várhatóan számottevően hozzájárulnak az önkéntesség európai éve célkitűzéseinek eléréséhez.

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

1. A JAVASLAT CÍME:

Az önkéntesség európai éve

2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ IRÁNYÍTÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERET

Szakpolitikai terület: Oktatás és kultúra

Tevékenység: Az önkéntesség európai éve

3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK

3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek [korábban: BA-tételek]), beleértve a következő megnevezéseket:

15 06 11

3.2. A fellépés és a pénzügyi hatás időtartama:

2011.01.01. – 2011.12.31.

3.3. Költségvetési jellemzők:

Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Csatlakozni kívánó országok hozzájárulásai | A pénzügyi keret fejezete |

15 06 11 | nem kötelező | diff.[17] | IGEN | NEM | NEM | [3B] |

4. FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE

4.1. Pénzügyi források

4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintése

millió EUR (3 tizedesjegyig)

Kiadás típusa | Szakasz száma | 2011. év | 2012 | n + 2. év | n + 3. év | n + 4. év | n + 5. és későbbi évek | Összesen |

Működési kiadások[18] |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | 8.1. | a | 6,000 | 6,000 |

Kifizetési előirányzatok | b | 4,000 | 2.000 | 6,000 |

A referenciaösszegbe beletartozó igazgatási kiadások[19] |

Technikai és igazgatási segítségnyújtás (NDE) | 8.2.4. | c |

TELJES REFERENCIAÖSSZEG |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | a+c | 6,000 | 6,000 |

Kifizetési előirányzatok | b+c | 4,000 | 2,000 | 6,000 |

A referenciaösszegbe bele nem tartozó igazgatási kiadások[20] |

Személyi és kapcsolódó kiadások (NDE) | 8.2.5. | d | 0,674 | 0,186 | 0,860 |

A referenciaösszegbe bele nem tartozó igazgatási kiadások, a személyi és kapcsolódó költségek kivételével (NDE) | 8.2.6. | e | 0,106 | 0,019 | 0,125 |

A fellépés indikatív összköltsége[21] |

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | a+c+d+e | 6,780 | 0,205 | 6,985 |

TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | b+c+d+e | 4,780 | 2,205 | 6,985 |

A társfinanszírozás részletezése

Ha a javaslat tagállamok vagy más szervek (kérjük, nevezze meg) által biztosított társfinanszírozást tartalmaz, az alábbi táblázatban adja meg a társfinanszírozás becsült szintjét (a táblázat további sorokkal bővíthető, ha a társfinanszírozást várhatóan több szerv nyújtja):

millió EUR (3 tizedesjegyig)

Társfinanszírozó szerv | 2011. év | 2012. év | n + 2. év | n + 3. év | n + 4. év | n + 5. és későbbi évek | Összesen |

Tagállamok | f | 0,675 | 0,000 | 0,675 |

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT társfinanszírozással együtt | a+c+d+e+f | 7,455 | 0,205 | 7,660 |

4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőség

X A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással.

( A javaslat miatt a pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.

( A javaslat miatt szükség lehet az intézményközi megállapodás[22] rendelkezéseinek alkalmazására (azaz a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a pénzügyi terv módosítására).

4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás

X A javaslatnak nincs hatása a bevételre.

( A javaslatnak van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:

4.2. Teljes munkaidős egyenértékben kifejezett személyi állomány (beleértve a tisztviselőket, az ideiglenes és a külső személyi állományt) – a részleteket lásd a 8.2.1. pontnál.

Éves szükségletek | 2011 | 2012 | n + 3. év | n + 4. év | n + 5 és későbbi évek |

A személyi állomány teljes létszáma | 6 | 2 |

5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK

5.1. Rövid vagy hosszú távon megvalósítandó célkitűzések

Mivel a civil részvétel egyik gyakori megnyilvánulási formájáról van szó, az önkéntesség képes hozzájárulni az európai társadalmak harmonikus fejlődéséhez.

Európában nagy hagyománya van az önkéntességnek, ami gyakran a civil szervezeti tagságra épül. Az elmúlt évtizedek során a társadalmaknak a nagyobb individualizmus irányába való elmozdulásával a civil részvétel jelentős változásokon ment keresztül. Ez a jelenség kihívást jelent az önkéntességnek, mivel az ágazatnak most hozzá kell igazodnia a részvétel új típusaihoz és formáihoz.

5.2. A közösségi részvételből adódó többletérték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiája

Mivel a nemzeti szintű fellépés nem részesülne a tapasztalatcsere és az önkéntességet előmozdító helyes gyakorlatok tagállamok közötti megosztásának európai dimenziója nyújtotta előnyökből, így kizárólag a tagállamok fellépéseire támaszkodva az európai év célkitűzéseit nem lehet kellő mértékben megvalósítani.

Az európai év lehetőséget kínál olyan kapcsolódó közösségi programok és intézkedések igénybevételére, mint az Európa a polgárokért, a Fiatalok Európáért vagy az Egész életen át tartó tanulás, illetve továbbiak igénybevételére 2011-ben, amelyek révén az év keretében megvalósított fellépések nagyobb visszhangot kapnak és fokozott hatást érhetnek el. Ennek segítségével egységes kép alakítható ki az önkéntességgel kapcsolatos közösségi projektek sokféleségéről a Közösségen belül és kívül egyaránt, valamint a lehető legtöbb szinergiát lehet kialakítani a programok között.

5.3. A javaslat céljai, az attól várt eredmények, valamint a kapcsolódó mutatók a tevékenységalapú irányítás keretében

Célkitűzések | Várt eredmények | Indikatív mutatók |

Az önkéntességet támogató európai uniós környezet megteremtésére irányuló munka | Az önkéntesség európai éve inputokat szolgáltat a szakpolitika továbbfejlesztéséhez; Az önkéntességgel kapcsolatos kérdésekről párbeszéd indul a tagállamokban; Az önkéntességgel kapcsolatos kérdésekről párbeszéd indul az EU tagállamai és fejlődő világbeli partnerei között. | Az önkéntesség európai éve segítségével létrejött új ismeretek és ötletek mértéke; Feltárt helyes gyakorlatok száma; Az önkéntességről a tagállamokon belül és tagállamok között folyó új párbeszéd szintje; A lebonyolított ülések és a feltárt helyes gyakorlatok száma. |

Az önkéntes szervezetek megerősítése és az önkéntesség minőségének javítása | Az önkéntesség (és az önkéntességhez való hozzáférés) egyszerűbbé válik; Az önkéntes szervezetek és egyéb ágazatok közötti hálózatépítésre irányuló együttműködés, tapasztalatcsere és szinergiák ösztönzése; Új inputok az önkéntes szervezetek részére; | Azon szervezetek száma, amelyek új indíttatást kaptak arra, hogy az önkéntes programok minőségének javítására irányuló kezdeményezéseket tegyenek; Az önkéntes szervezetek és egyéb ágazatok közötti hálózatépítésre irányuló együttműködés és a szinergiák intenzitásának foka; Azon önkéntes szervezetek száma, amelyek új partnereket találtak; |

Az önkéntes tevékenységek jutalmazása és elismerése | A politikai döntéshozók, a civil társadalmi szervezetek, a lehetséges munkaadók és általában a közvélemény (jobban) elismeri az önkéntességet; Az önkéntességnek az önkéntesek készségeire és képességeire kifejtett hatása nagyobb elismertséget kap; | A politikai döntéshozók, a civil társadalmi szervezetek és a munkáltatók kezdeményezéseinek száma az önkéntesség nagyobb elismertségét tükrözi; Az önkéntességen keresztül szerzett készségek és képességek elismerésére szolgáló rendszerek használatának mértéke; |

Az önkéntességgel, mint a civil részvétel egyik megnyilvánulásával kapcsolatos tájékozottság növelése | Az önkéntesség és az általa az egyén és az európai társadalom számára létrehozott érték érzékelhetősége nő; Az önkéntesség értéke jobban tudatosul Európában és a partnerországokban egyaránt. | Azok aránya az európai év résztvevői között, akik úgy vélik, hogy az európai év hatására számukra jobban észlelhetővé vált az önkéntesség; Magának az évnek és a támogatott eseményeknek, kezdeményezéseknek sajtó- és médialefedettsége, ezek mértéke és hangvétele (mennyiségi és minőségi mutatók). |

- 5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)

Centralizált irányítás: a támogatásokat és a közbeszerzéseket a Bizottság irányítja. A nemzeti állami szerveknek / közfeladatot ellátó szerveknek a Bizottság pályázati felhívás nélkül közvetlenül odaítélhet támogatásokat.

6. MONITORING ÉS ÉRTÉKELÉS

6.1. Monitoring rendszer

A monitoring kereteinek megtervezése főként a Bizottság feladata, amihez a tagállamokkal konzultál. A monitoring rendszernek összeegyeztethetőnek kell lennie az indikátorokhoz szükséges adatokkal.

2009-ben az európai önkéntességről külső tanulmány készül, amelyben olyan alapvető adatokat gyűjtenek össze, amelyek felhasználhatók az európai év végrehajtásának és hatásainak monitorozásához.

6.2. Értékelés

6.2.1. Előzetes értékelés

2009 első harmadában előzetes értékelés készült. Az értékelés szerint a 2011 az önkéntesség európai éve program célja, hogy növelje az önkéntesség hozzáadott értékével kapcsolatos tájékozottságot minden, azaz a közösségi, a nemzeti, a regionális és a helyi szinten is, továbbá javítsa az önkéntesség minőségét és politikai keretét. Ezáltal az európai társadalmak előtt álló aktuális kihívásokra reagál.

A végrehajtás különböző lehetőségeinek összehasonlítása alapján az előzetes értékelés a centralizált közösségi szintű fellépést javasolja a tagállamok részvételével. Az értékelés ösztönzi továbbá a civil társadalom bekapcsolódását is.

Ez a megoldás lehetővé teszi, hogy jelentős politikai hatást lehessen elérni nemzeti és európai szinten, hozzájárulva az önkéntességet támogató európai uniós környezet megteremtésére irányuló erőfeszítésekhez.

6.2.2. Az időközi/utólagos értékelés nyomán hozott intézkedések (hasonló, korábbi tapasztalatok tanulsága)

A korábbi tapasztalatok – mint a sporton keresztül történő nevelés európai éve utólagos értékelésében[23] is szerepel – azt mutatják, hogy az európai évek:

- hatékony eszköznek bizonyultak az európai politikai kérdéseknek az előtérbe helyezéséhez. A széles körű részvétel a korlátozott időkeretben segített politikai támogatást nyerni és utat nyitott az erősebb politikai elkötelezettség felé.

- megtervezésekor fontos szempont az érdekelt felek széles körű bevonása egy adott témának a megismertetése, megvitatása és a témával kapcsolatos eszmecsere folytatása céljából. Az európai év tehát hatékony eszköze a figyelemfelkeltésnek ;

- az uniós, a tagállami és a regionális/helyi szintű kezdeményezések különböző területei közötti szinergiák kialakításának;

- jellemzően nagyobb hozzáadott értékkel bír, mint a tagállamok önálló kezdeményezései. Mindez fontos volt a politikai akarat megteremtése és a politikaformálásához való hozzájárulása szempontjából is.

6.2.3. A későbbi értékelések feltételei és gyakorisága

A megvalósítást folyamatos értékelésnek fogják alávetni, amelyet az év végrehajtásának és hatásának kiértékelése követ.

Az értékelés eredményei 2012 közepére lesznek elérhetők. A Bizottság így 2012 végére elkészítheti jelentését az EU intézményei számára.

7. CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEK

Az e határozat alapján finanszírozott fellépések végrehajtása során a Bizottság megfelelő megelőző intézkedésekkel, hatékony ellenőrzések lefolytatásával és a jogosulatlanul kifizetett összegek visszafizettetésével, szabálytalanság észlelése esetén pedig arányos és elrettentő hatású büntetések alkalmazásával köteles gondoskodni a Közösség pénzügyi érdekeinek csalás, korrupció és minden egyéb jogellenes cselekedet elleni védelméről a 2988/95/EK, Euratom és 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendelet, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint.

Az e határozat alapján finanszírozott közösségi fellépések tekintetében a 2988/95/EK, Euratom rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett szabálytalanság a közösségi jog bármely rendelkezésének, illetve valamely szerződéses kötelezettségnek egy gazdálkodó szervezet cselekedetéből vagy mulasztásából fakadó megszegését jelenti, amelynek eredményeként a Közösségek általános költségvetése vagy a Közösségek által kezelt költségvetések kárt szenvednek, vagy szenvednének, jogosulatlan kiadási tételek miatt.

8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE

8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségei

Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig)

(Fel kell tüntetni a célkitűzésekre, a fellépésekre és a teljesítésekre vonatkozó megnevezéseket) | Teljesítések típusa | Átlagos költség | 2011. év | n+1. év | n+2. év | ÖSSZESEN |

2011. év | 2012. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. év |

A 15 01 04/05. jogcímcsoportból finanszírozott egyéb állomány[26] |

ÖSSZESEN | 6 | 2 |

8.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírása

„A” besorolású tisztviselők: az európai év európai szintű népszerűsítése, kapcsolódva a nemzeti koordinátorokhoz, szakbizottsághoz, pályázati felhívás kiírása, a tagállamoknak juttatott támogatás monitoringja, a tájékoztató kampány, rendezvények, tanulmányok, a kommunikáció és a szakpolitika nyomonkövetése.

„B” besorolású tisztviselők: az ajánlatok és támogatások pénzügyi ellenőrzése, segítségnyújtás az „A” besorolású tisztviselőknek minden feladatra kiterjedően.

„C” besorolású tisztviselők: segítségnyújtás a fent említett valamennyi feladathoz.

8.2.3. A Személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó személyi állomány eredete

(Több eredethely megjelölése esetén kérjük az álláshelyek számát minden eredethelyre vonatkozóan megadni).

6 Az érintett szolgálat állományán belül átcsoportosítandó álláshelyek (belső átcsoportosítás)

A humán és igazgatási erőforrásra irányuló igényt az a keretösszeg fedezi, amely az éves forráselosztási eljárás keretén belül a költségvetési korlátok figyelembevételével a lebonyolítást végző főigazgatóságnak odaítélhető.

8.2.4. A referenciaösszegbe beletartozó egyéb igazgatási kiadások (XX 01 04/05. – Igazgatási kiadások)

millió EUR (3 tizedesjegyig)

Költségvetési tétel (szám és megnevezés) | n. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. és későbbi évek | ÖSSZESEN |

Egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtás |

- belső |

- külső |

Technikai és igazgatási segítségnyújtás összesen |

8.2.5. A referenciaösszegbe bele nem tartozó személyi és kapcsolódó költségek

millió EUR (3 tizedesjegyig)

A személyi állomány típusa | 2011. év | 2012. év | n+2. év | n+3. és későbbi évek |

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (15 01 01.) | 0,610 | 0,122 |

A 15 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) (nevezze meg a költségvetési tételt) | 0,064 | 0,064 |

A (referenciaösszegbe bele NEM tartozó) személyi és kapcsolódó költségek összesen | 0,674 | 0,186 |

Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak |

Adott esetben hivatkozni kell a 8.2.1. pontra. |

2011-ben: 5 x 122.000 EUR/év = 610.000 EUR 2012-ben: 1 x 122.000 EUR/év = 122.000 EUR |

Számítás – A 15 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány |

Adott esetben hivatkozni kell a 8.2.1. pontra. |

2011-ben és 2012-ben: 1 x 64.000 EUR/év = 64.000 EUR |

A humán és igazgatási erőforrásra irányuló igényt az a keretösszeg fedezi, amely az éves forráselosztási eljárás keretén belül a költségvetési korlátok figyelembevételével a lebonyolítást végző főigazgatóságnak odaítélhető.

8.2.6. A referenciaösszegbe bele nem tartozó egyéb igazgatási kiadások

millió EUR (3 tizedesjegyig)

2011. év | 2012. év | n+2. év | n+3. és későbbi évek | ÖSSZESEN |

15 01 02 11 01 – Kiküldetések | 0,049 | 0,000 | 0,049 |

15 01 02 11 02 – Ülések és konferenciák | 0,057 | 0,019 | 0,076 |

15 01 02 11 03 – Bizottságok[28] | 0,000 | 0,000 | 0,000 |

15 01 02 11 04 – Tanulmányok és konzultációk | 0,000 | 0,000 | 0,000 |

15 01 02 11 05 – Információs rendszerek | 0,000 | 0,000 | 0,000 |

2. Egyéb irányítási kiadások összesen (15 01 02 11.) | 0,106 | 0,019 | 0,125 |

3. Egyéb igazgatási jellegű kiadások (a költségvetési tétel megadása mellett) | 0,000 | 0,000 | 0,000 |

A (referenciaösszegbe bele NEM tartozó) személyi és kapcsolódó költségeken kívüli igazgatási kiadások összesen | 0,106 | 0,019 | 0,125 |

Számítás – A referenciaösszegbe bele nem tartozó egyéb igazgatási kiadások |

Kiküldetések: 2 kiküldetés x 27 tagállam x 900 EUR = 48.600 EUR (100% 2011-ben) Ülések és konferenciák (nemzeti koordinátorok hálózata): 4 kiküldetés x 27 tagállam x 700 EUR = 75.600 EUR (75% 2011-ben, 25% 2012-ben) |

A humán és igazgatási erőforrásra irányuló igényt az a keretösszeg fedezi, amely az éves forráselosztási eljárás keretén belül a költségvetési korlátok figyelembevételével a lebonyolítást végző főigazgatóságnak odaítélhető.

[1] Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye: Az önkéntes tevékenység: szerepe az európai társadalomban és kihatásai, SOC/243 — CESE 1575/2006.

[2] 0030/2008 írásbeli nyilatkozat, 2008.7.15.

[3] HL C … o.

[4] HL C … o.

[5] 38. Nyilatkozat az önkéntes tevékenységekről, ld.: http://eur-lex.europa.eu/en/treaties/dat/11997D/htm/11997D.html.

[6] COM (97) 241 végleges, 1997.6.6.

[7] „Új lendület Európa fiataljai számára”, COM (2001) 681 végleges, 2001.11.21.

[8] COM(2004) 337 végleges.

[9] Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye: Az önkéntes tevékenység: szerepe az európai társadalomban és kihatásai, SOC/243 — CESE 1575/2006.

[10] A6/0070/2008, Az önkéntességnek a gazdasági és társadalmi kohézióban betöltött szerepéről szóló jelentés (2007/2149(INI)), </DocRef><Commission>Committee on Regional Development, jelentéstevő: Marian Harkin.

[11] 0030/2008 írásbeli nyilatkozat, 2008.7.15.

[12] A fiatal önkéntesek Európa-szerte megvalósuló mobilitásáról szóló, 2008. november 20-i tanácsi ajánlás (2008/C 319/03).

[13] HL L 139., 2006.6.14., 1. o.

[14] HL L 312., .1995.12.23., 1. o.

[15] HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

[16] HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

[17] Differenciált előirányzatok.

[18] Olyan kiadások, amelyek nem tartoznak az érintett 15. cím 15 01. alcíme alá.

[19] A 15.cím 15 01 04. jogcímcsoportja alá tartozó kiadások.

[20] A 15 01. alcím alá tartozó, a 15 01 04. vagy 15 01 05. jogcímcsoporton kívüli kiadások.

[21] A 2010. évi előzetes költségvetési tervezetben a Bizottság 2 millió EUR elkülönítését javasolta az év előkészítő tevékenységeire. Megfelelő emberi erőforrásokat kell biztosítani az előkészítő tevékenységekhez 2010-ben.

[22] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.

[23] „A 2004 a sporton keresztül történő nevelés európai éve (utólagos) külső értékelése”

[24] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.

[25] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.

[26] Amelynek költségét tartalmazza a referenciaösszeg.

[27] Hivatkozni kell az érintett végrehajtó ügynökség(ek)re vonatkozó pénzügyi kimutatásra.

[28] Nevezze meg a bizottság típusát és azt a csoportot, amelyhez a bizottság tartozik.