[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 8.10.2007

SEC(2007) 907

A BIZOTTSÁG SZERVEZETI EGYSÉGEINEK MUNKADOKUMENTUMA kísérő dokumentum a következőhöz

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK Kicsi, környezetbarát és versenyképes A kis- és középvállalkozásokat a környezetvédelmi jogszabályoknak való megfelelésben segítő program Hatásvizsgálat összefoglalása {COM(2007) 379 véglegesSEC(2007) 906SEC(2007) 908}

A kis- és középvállalkozások (kkv-k), vagyis a kevesebb mint 250 főt foglalkoztató vállalatok, Európa gazdaságának igen jelentős részét teszik ki. A nagyvállalatokhoz hasonlóan a kkv-k is lényeges hatással lehetnek a környezetre. Ez nem feltétlenül a környezetre egyénileg gyakorolt terhelés révén valósul meg, hanem a több ágazatban, együttesen kifejtett összhatáson keresztül jelentkezik (habár némely esetben az egyes kkv-k környezetre gyakorolt hatása is számottevőnek bizonyulhat helyi vagy regionális szinten). Noha kevés adat áll rendelkezésre a környezetre gyakorolt konkrét hatásukat illetően, kutatások alapján általános az egyetértés arra vonatkozóan, hogy a kkv-k a környezetvédelmi jogszabályok betartása szempontjából különösen problematikus csoportot jelentenek.

A szakirodalomban széles körben elfogadott az a nézet, miszerint a vállalatok és a hatóságok számára túl bonyolult és megterhelő feladat volna tagállamonként részletesen meghatározni, hogy a kkv-k milyen mértékben járulnak hozzá a szennyezéshez (pl. a légszennyezéshez) a különböző szennyezőanyagok (pl. CO2, SOx, NOx stb.) által okozott környezeti terhelés szerint. Számos esetben valóban nem áll rendelkezésre ilyen adat. Azonban elég megbízhatónak tűnik az a becslés, hogy a kkv-k hozzájárulása az Európát sújtó ipari szennyezéshez durván 70%-ban állapítható meg, és számos tanulmány tűzte ki céljául, hogy mélyrehatóbb elemzést nyújtson az egyes országokban a kkv-k által okozott konkrét környezeti problémákról. Egy brit jelentés becslése alapján például az egyesült királyságbeli kkv-k okolhatók a vállalkozások által összesen kibocsátott szén-dioxid-mennyiség 60%-áért, és a jelentés megállapítása szerint bőven van mit tenni a kkv-k energiahatékonyságának javítása és kibocsátásaik csökkentése terén. Hollandiából és az Egyesült Királyságból érkező becslések ugyancsak arra utalnak, hogy a kkv-k által termelt kereskedelmi és ipari hulladék átlagosan az összmennyiség 50%-ának felel meg. Ezek a tanulmányok szintén azt a megállapítást erősítik, hogy a kkv-k jelentős mértékben terhelik a környezetet.

Számos regionális és országos tanulmány tanúskodik arról, hogy a kkv-k többsége nemigen van tisztában azzal, hogy milyen hatásokat fejt ki a környezetre, illetve hogyan kezelje azokat. Az Egyesült Királyságban a NetRegs által nemrégiben készített, alaposan dokumentált tanulmány arra világított rá, hogy az Egyesült Királyságban a vállalkozások csupán 7%-a vélte úgy, hogy a környezetre potenciálisan káros tevékenységeket folytat, míg az ilyen tevékenységeket felsoroló lista használatával ez az arány 41%-ra ugrott.

A legtöbb kkv „kiszolgáltatott” a megfelelés szempontjából, hiszen nem minden esetben ismerik eléggé a jogszabályokat ahhoz, hogy biztosítani tudják azok betartását. Egy az Institute of Directors (IoD, UK) által készített felmérés arról számolt be, hogy a környezetvédelmi szabályozásnak „különösen kitett” ágazatokban – mint az építőipar, a bányászat, a közlekedés vagy a feldolgozóipar – tevékenykedő vállalkozások viszonylag csekély mértékű tudatosságról tettek tanúbizonyságot: a feldolgozóiparban 59% „nem túl sokat” vagy még annyit se tudott; az építőipar, a bányászat vagy a közlekedés esetében ez az arány 52%-ot tett ki. Ugyanez a tanulmány rámutatott arra, hogy a feldolgozóipari vállalkozások pusztán 26%-a ismeri „meglehetősen jól” vagy „elég jól” a REACH-szabályozást.

A tanulmányok azt igazolják, hogy a kkv-k nem kielégítő megfelelése a környezetvédelmi jogszabályoknak annak tulajdonítható, hogy nincsenek tisztában saját tevékenységeik környezeti hatásaival, nem ismerik a környezetvédelmi jogszabályokat, nem rendelkeznek a környezeti hatások kezeléséhez szükséges kapacitással, és némely esetben túlzott a megfeleléssel járó adminisztrációs és pénzügyi teher. A jogszabályok betartását tovább gátolja az a nézet, miszerint a környezetvédelem költséges, és nem sok előnnyel jár a vállalkozás számára.

Az EU Bizottságának Környezetvédelmi Főigazgatósága hatásvizsgálatot készített a kkv-kat a környezetvédelmi jogszabályoknak való megfelelésben segítő program megalapozásaként (COM (2007) 379 végleges). A program fő vonásait egy 2005-ben tartott konzultációs tanácskozás, majd 2006-ban további eseti ülések keretében megvitatták az érdekelt felekkel is.

A hatásvizsgálat azt mutatja, hogy a jelenlegi helyzet három fő okból problematikus.

1. Mivel nincsenek tisztában saját tevékenységeiknek a környezetre gyakorolt hatásaival és a rájuk vonatkozó környezetvédelmi jogszabályokkal, a kkv-k nagymértékben veszélyeztethetik a környezetet, és aláaknázhatják számos közösségi környezetvédelmi intézkedés hatékonyságát.

2. A környezetvédelmi szabályok betartásának elmulasztása a kkv-k valamennyi alkalmazottja számára jelentős és közvetlen veszélyforrást jelent.

3. A jobb környezetvédelmi magatartás a kkv-k részére gazdasági és/vagy pénzügyi előnyökkel járhat (a nagyobb fokú ökohatékonyság és az ökoinnováció okán), de ennek a lehetőségnek számos kkv nincs tudatában.

Cselekedni kell, máskülönben továbbra sem alakul ki a kkv-k és a környezet tekintetében következetes politika, és a jelenlegi helyzetben nem várható javulás.

Az utóbbi néhány évben a Bizottság számos kezdeményezést indított azzal a céllal, hogy segítsen a kkv-knak környezetvédelmi problémáik kezelésében, elsősorban környezetvédelmi vezetési rendszerek, az ökocímkézés, a tiszta technológiák és pénzügyi támogatás révén. Emellett számos olyan kezdeményezés létezik már nemzeti szinten, amelyek segítik a kkv-kat a jogszabályi előírások betartásában és környezeti teljesítményük javításában. Egy a Bizottság részére a hatásvizsgálathoz készített tanulmány 15 EU-tagállamban összesen 92 ilyen nemzeti és regionális szintű kezdeményezést tárt fel.

A Bizottságnak mindezek ellenére továbbra is folytatnia kell a helyi és nemzeti kezdeményezéseket kiegészítő tevékenységét, hiszen jó néhány tagállam még mindig nem rendelkezik kimondottan a kkv-kat célzó kezdeményezésekkel sem regionális, sem nemzeti szinten. A kkv-k számára rendelkezésre álló támogatás nem szükségszerűen kapcsolódik a környezetvédelmi előírások betartásához, és gyakran nem is kifejezetten a kkv-kat célozza meg. Sőt mi több, úgy tűnik, hogy a tagállamok nem törekednek aktívan sem más tagállamok tapasztalatainak hasznosítására, sem a velük folytatott együttműködésre, így EU-szerte szórványos kezdeményezések léteznek, amelyeknek nincs átfogó struktúrájuk. Ez a program – a kkv-kat a környezetvédelmi jogszabályoknak való megfelelésben segítő program – e szerep betöltésének lehetőségét és finanszírozását egyaránt biztosítja. Várhatóan javítja a környezeti teljesítményt a tagállamokban, és a Közösségben szélesebb körű környezetvédelmi, társadalmi és gazdasági előnyöket eredményez. A belső piac működését azáltal fogja javítani, hogy a környezetvédelmi előírásokat az egész EU-ban következetesen és összehangoltan végrehajtó, kiegyensúlyozott piacot teremt. További előnyei, hogy a helyes gyakorlatok cseréjével, a környezetvédelmi előírások jobb megértésével és a költséghatékony környezetvédelmi vezetési rendszerek bevezetésével pozitívan befolyásolhatja a kkv-k piacra jutását és versenyképességét.

További érv a kezdeményezés európai szintre való emelése mellett az, hogy a nemzeti környezetvédelmi jogszabályok döntő többsége az uniós jogszabályokból ered.

A hatásvizsgálat tizenhat alternatív szakmai lehetőséget vett figyelembe, amelyek négy fő téma köré csoportosíthatók:

- a megfelelési kezdeményezések tagállamok általi koordinációja,

- a kkv-kra vonatkozó jelenlegi politikai intézkedések hatékonyságának növelése,

- a kommunikáció és a környezettudatosság javítása,

- a kkv-k fenntartható termeléséhez nyújtott pénzügyi támogatás emelése.

Nem mind a tizenhat politikai lehetőséget volt érdemes továbbgondolni. A végrehajtó hatóságok által végzett rendszeres ellenőrzés szükséges, azonban nem elegendő a célok eléréséhez. A tagállamok fellépésének ösztönzése megfelelési célok kitűzése vagy a kkv-k ellenőrzésének gyakorítása révén nem volna olyan hatékony, mint a hatásvizsgálatban fontolóra vett más lehetőségek, így ezek nem kerültek be a programba.

A szakirodalom szerint a legjobb több oldalról megközelíteni a problémát, mivel a kkv-k a nagyvállalatokkal szemben igen sokfélék lehetnek. Kizárólag a nem kielégítő megfelelés valamennyi okát kezelő kiegészítő intézkedések vezethetnek javuláshoz. Ide tartozik a felvilágosítás és a környezettudatosság erősítése, a helyszíni felmérés és a problémák helyszíni azonosítása, a célzott tanácsadás, az információk és a helyes gyakorlatok cseréje és az adminisztrációs nehézségek megszüntetése.

A kkv-kat a környezetvédelmi jogszabályoknak való megfelelésben segítő program célja az érvényben lévő környezetvédelmi jogszabályok tiszteletben tartásának és megfelelő végrehajtásának az ösztönzése, nem pedig az, hogy a kkv-k mentességet és kiváltságokat élvezzenek. A jelenlegi szabályozást és az általános politikai kezdeményezéseket fogja kiegészíteni, és nem jelenthet további jogszabályi terhet. Ennélfogva összhangban áll a jobb szabályozás elvével. A program a jobb szabályozás megközelítését a kkv-k általi megfeleléssel járó adminisztratív terhek minimalizálása szándékával alkalmazza. A Bizottság elkötelezett amellett, hogy a tagállamokkal együttműködve feltárja és módosítsa az uniós jogszabályok azon részeit, amelyek szükségtelenül bonyolulttá teszik egy adott politika megértését és alkalmazását. A megközelítés költséghatékony, mivel a legjobb politikai eszközöket és módszereket használja fel, szükség esetén javítva rajtuk, továbbá a kkv-k számára új finanszírozási lehetőségeket szorgalmaz, és együttműködik azokkal a vállalkozástámogató hálózatokkal és szervezetekkel, amelyek már foglalkoznak ezekkel a problémákkal.

A kkv-k által folytatott tevékenységek környezeti hatásaira vonatkozó adatok ismeretének és elérhetőségének növelése érdekében a program szerves részét képezi az információk és a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréje, valamint az intézkedések rendszeres nyomon követése a hatásukkal kapcsolatos adatok gyűjtése céljából. A Bizottság úgy véli, hogy a programnak már csak e tevékenységek nyomán is jelentős pozitív környezetvédelmi, gazdasági és társadalmi hatásai lesznek.

A program emellett középtávon a jobb ökohatékonysággal járó gazdasági előnyök és költségmegtakarítások tudatosításának és megértésének növelésével javítja a kkv-k környezeti teljesítményét. A várható környezetvédelmi előnyök közé tartozik a melléktermékek és a hulladék nagyobb fokú újrahasznosítása, az energia és a természeti erőforrások kisebb mértékű felhasználása és a minimális hulladéktermelés.

A hatásvizsgálat a környezetvédelmi jogszabályok tiszteletben tartásának és a környezeti kockázatok és hatások jobb kezelésének számos gazdasági előnyét felfedte. Ezek közül a legnyilvánvalóbb a környezetvédelmi vezetési rendszerek alkalmazásából következő költségcsökkenés (kisebb energia- és anyagfelhasználás) – ezek segítségével a fejlesztésre szoruló folyamatok is meghatározhatók –, valamint a zöld közbeszerzés és az innovatív gondolkodásmód ösztönzése révén megjelenő új üzleti lehetőségek. Jó néhány előny várható a vállalat arculatának javulásától, úgymint az ökocímkézés következtében az ügyfelekkel kialakuló jobb kapcsolatok és a környezettudatos befektetők által nyújtott tőkéhez való könnyebb hozzáférés. Egy másik fontos gazdasági előny az, hogy a környezeti kockázatok és hatások megfelelő kezeléséről tanúbizonyságot tevő cégek jobb minősítést kapnak a pénzügyi szervezetektől, ami javítja tőkéhez jutási esélyeiket.

A programban meghatározott valamennyi intézkedés támogatást nyújt a kkv-k részére, és mivel a részvétel önkéntes, az új jogszabályi előírásokat tekintve nem nehezedik adminisztratív teher e vállalkozásokra. A program kifejezetten törekszik arra, hogy a megfelelés elősegítése érdekében alacsony szinten tartsa az adminisztrációs költségeket.

Ezen felül a vállalatok bizonyos társadalmi előnyökre is számíthatnak. A környezetvédelmi információkhoz való jobb hozzáférés és a környezeti kockázatok és hatások érzékelése segíti a cég szervezetének fejlesztését, és az alkalmazottak nagyobb motiváltságot és elkötelezettséget éreznek a közös célkitűzések elérése iránt, ha a cég csatlakozik egy hitelesített környezetvédelmi vezetési rendszerhez, mint például az uniós EMAS (közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszer). További járulékos előny, hogy minél magasabb szintű a vezetés és az alkalmazottak tájékozottsága és környezettudatossága, annál nagyobb lesz a kölcsönös bizalom és megértés a kkv-k és szabályozóik (a hatóságok) között. Így lehetővé válik helyi szinten konstruktív párbeszéd folytatása a kkv-kra a környezetvédelem terén nehezedő túlzott adminisztratív terhek egyszerűsítéséről.

A kkv-kat a környezetvédelmi jogszabályoknak való megfelelésben segítő program olyan fellépésekre fog javaslatot tenni, amelyek erősítik a jelenlegi politikák és kezdeményezések kkv-s dimenzióját, és magukban foglalják a felvilágosítást és a kapacitásépítést annak érdekében, hogy a program átfogóvá és koherenssé váljon. Habár a program elsődleges célja a környezetvédelmi szabályok betartásának megvalósítása, magában rejti annak lehetőségét, hogy a puszta megfelelésen túlmenően is javítsa a kkv-k környezeti teljesítményét.

A hatásvizsgálatban kiválasztott szakpolitikai lehetőségek képezik a programban javasolt konkrét intézkedések alapját, amelyek az alábbi témák köré csoportosulnak:

- jobb szabályozás a politikák kialakítása és megvalósítása terén a kkv-k általi megfelelés elősegítése, az adminisztrációs teher minimalizálása és így a megfelelés javításához szükséges források felszabadítása érdekében;

- elérhetőbb, testre szabott környezetvédelmi vezetési rendszerek , hogy a környezetvédelmi szempontok következetesen és költséghatékony módon épüljenek be a kkv-k alaptevékenységeibe;

- célzott pénzügyi támogatás és többéves pénzügyi program a kkv-k környezetvédelmi szabályoknak való megfeleléséhez és fenntartható termeléséhez kapcsolódó intézkedések előmozdítása és támogatása érdekében;

- helyi környezetvédelmi szakértői hálózat kiépítése az ismeretek hiányának orvoslása céljából;

- jobb kommunikáció és célzottabb tájékoztatás a környezetvédelmi kérdésekkel kapcsolatos információhiány kezelése és a környezettudatosság erősítése érdekében.