HU    HU HU 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 30.9.2009 
SEC(2009) 1212 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A városi mobilitás cselekvési terve  
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
{COM(2009) 490} 
{SEC(2009) 1211} 
HU 2   HU 1. B EVEZETÉS  
A városi mobilitás cselekvési tervének el őzménye a városi mobilitásról szóló, 2007. 
szeptember 25-i zöld könyv1 elfogadása volt. A csele kvési terv a 2008/TREN/036 
hivatkozási szám alatt a Bi zottság, 2008-ra szóló munkapr ogramjának részét alkotja. 
A városi mobilitás terén jelentkez ő öt legfontosabb kihívást felvázoló zöld könyv 
elfogadásával kezdetét ve tte a vita azon EU-szint ű fellépés hozzáadott értékér ől, amely 
a helyi, a regionális és a nemzeti hatóságoka t támogatná e kihívások kezelésében. Noha 
e kihívások kezelése els ősorban a helyi, a regionális és a nemzeti hatóságok hatáskörébe 
tartozik, a városi mobilitással kapcsolatban az EU jogszabályi és szakpolitikai keretében 
is születnek döntések, és ezeknek globális környezeti hatásai lehetnek, valamint 
befolyásolhatják a személyek, áruk és szol gáltatások Európai Unión belüli szabad 
mozgását. A hatásvizsgálat arra a kérdésre keresi a választ, hogy miben állhat pontosan 
az EU-fellépés hozzáadott értéke.  
A hatásvizsgálatot az Európai Bizotts ág Energiaügyi és Közlekedési F őigazgatósága 
készítette, és kidolgozásában a cselekvési  tervben érdekelt bizottsági szolgálatok 
képviselőiből álló szolgálatközi csoport is részt vett. Komoly segítséget jelentett a 
tárgyban elkészült tanulmány. A hatásviz sgálati bizottság 2008. július 23-án, 2008. 
október 1-jén és 2008. november 4-én véle ményt nyilvánított a hatásvizsgálat 
tervezeteir ől.  
A városi mobilitásról szóló cselek vési terv kerettel szolgál a jöv őben esetlegesen 
megvalósuló uniós szint ű beavatkozáshoz, és olyan nem jogalkotási intézkedéseket 
hirdet meg, amelyek célja az ismeretek növelé se, a párbeszéd és a bevált gyakorlatok 
cseréjének el őmozdítása, és ösztönz ők nyújtása a városok számára. Ezen intézkedések 
segíteni fognak a politikai döntéshozóknak abban, hogy tájékozottabban hozzák meg döntéseiket, és valamennyi szinten javí tani fogják a városi mobilitást érint ő politika 
kialakítását és végrehajtását. Ezen  intézkedések mennyiségi és min őségi hatásait nehéz 
pontosan megbecsülni. 
2. A
Z ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓ  
Az érdekelt felekkel folytatott konzu ltáció két szakaszban zajlott. A 2007 els ő hat 
hónapjában zajló els ő szakaszban a városi mobilitásról  szóló zöld könyv összeállításáról 
folytak egyeztetések. A második szakaszra a zöld könyv elfogadását követ ően, 2007. 
szeptember 25. és 2008. március 15. között került sor.  
A városi mobilitásról szóló zöld könyv 25 kérdésre tért ki, amelyek megszabták a 
konzultáció irányát, és konkrét  ügyekre összpontosították az  érdekeltek figyelmét. Az 
érintettek és az érdekeltek azonban a zöld könyv által felvetett általános kérdésekre is 
reagálhattak. Összesen 431 írásos véle mény érkezett. A konzultáció keretében 
                                                 
1 Zöld könyv - A városi mobilitás új kultúrája felé, COM(2007) 551. 
HU 3   HU beérkezett hozzászólásokat gondosan megvi zsgáltuk. Az egyeztetés eredményeit 
nyilvánosan elérhet ővé tettük2, és beépítettük a hatásvizsgálatba.  
Továbbá az Európai Parlament 2008. július 9- én elfogadta a zöld  könyvvel kapcsolatos 
állásfoglalását3, 2009. április 23-án pedig a városi mobilitás cselekvési tervér ől szóló, 
saját kezdeményezés ű jelentését4. Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. 
május 29-én5, a Régiók Bizottsága pedig 2008. április 9-én6 fogadta el véleményét. A 
Régiók Bizottsága 2009. április 21-én nyilv ánított véleményt a Európai Parlament 
jelentésér ől7. A Tanács nem hivatalos tárgyalások keretében szintén megtárgyalta ezt a 
témát8.  
A konzultáció alapján azt az általános következtetést vonha tjuk le, hogy az érintettek és 
az érdekeltek körében széles kör ű egyetértés uralkodik a bban a tekintetben, hogy az 
EU-nak szerepet kell vállalnia a városi mobilitás terén, mégpedig a hatóságok, az 
üzemeltet ők és más érdekeltek támogatására irá nyuló fellépések formájában helyi, 
regionális és nemzeti szinten egyaránt. Bár arról megoszlottak a vélemények, hogy 
konkrétan mely uniós fellépések bírnán ak hozzáadott értékkel, a konzultáció el ősegítette 
a „közös nevez ők” meghatározását.  
Az érdekelt felekkel folytatott konz ultációra vonatkozó minimumkövetelmények 
teljesültek9.  
3. A  PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA  
Miért van szükség európai uniós szinten a városi mobilitásról szóló cselekvési tervre? 
Azért, mert a fenntartható városi mobilitás vonatkozásában Unió-szerte számos város küzd azonos problémákkal, így az utak zsúfol tságával, a károsanyag- kibocsátással és az 
egyenlőtlen fejlődéssel, mely kihat a társadalmi ki rekesztés kérdésére és a gazdasági 
növekedésre. Ezek mindegyike komoly pr obléma, és a szubszidiaritás elvével 
összhangban helyi, regionális és ne mzeti szinten kell velük foglalkozni. 
Az EU-hoz az elmúlt néhány évben csatlakozott tagállamok politikai döntéshozói 
további sajátos kihívásokkal is szembesülnek. A gazdasági fejl ődés eredményeképpen 
egyre többen vásároln ak autót, és n ő a gépkocsihasználat. A körülményekhez szabott, 
megfelelő eszközök hiányában a városi közleke dés növekedése nem mindig jár együtt a 
fenntartható fejl ődés és a társadalmi kohézió biztosításához szükséges 
minimumel őírások betartásával. 
Az Unió-szerte helyi szinten megvalósuló kezdeményezéseket vizsgálva elmondható, 
hogy a városi mobilitással és közlekedéssel  kapcsolatos problémák orvoslására a 
hatóságok által életbe léptetett szakpolitikák, intézkedések és fina nszírozási megoldások 
                                                
 
2 Lásd: http://ec.europa.eu/transport/urban/urb an_mobility/green_paper/green_paper_en.htm. 
3 INI/2008/2041. 
4 INI/2008/2217. 
5 TEN/320 - CESE 982/2008. 
6 CdR 236/2007. 
7 CdR 417/2008. 
8 www.ue2008.fr/PFUE/lang/ en/accueil/PFUE-09_2008/PFUE-
01.09.2008/Informelle_Transports. 
9 COM(2002) 704 végleges. 
HU 4   HU igen változatosak. A stratégiák szétforgács oltsága mellett a hatóságok tétlensége vagy 
nem megfelel ő fellépése határokon átnyúló hatást  is eredményezhet. Ez a helyzet 
párhuzamos intézkedéseket, és í gy további költségeket jelenthet. 
A felhasználók együtt nem m űködő informatikai rendszerekkel és össze nem hangolt 
megoldásokkal kénytelenek szembesülni. A csökkent mobilitású személyek számára 
nincs mindig biztosítva az, hogy a lakosság több i tagjával azonos alapon férjenek hozzá 
a városi közlekedéshez. 
A városi közlekedés a szállítási lánc  egésze szempontjából is kritikus tényez ő mind a 
személy-, mind a teherszállítás esetében. (Ennek oka pl. az „utolsó kilométer” 
problémája és a gyakran a városi övezetekbe n vagy azok közelében található hatékony 
intermodális kapcsolódási pontok iránti ig ény). A városi mobilitással kapcsolatban 
helyi, regionális és nemzeti szinten kidol gozott szakpolitikák ha tékonysága ily módon 
hatással van az európai közle kedési rendszer egészére, miközben a hatóságok ezt a 
szempontot nem szükségképpen tudják vagy akarják figyelembe venni. 
A kipróbált és bevált gyakorlati megoldások megfelel ő cseréje és terjesztése nélkül 
fennáll a veszélye annak, hogy a szakpolitikai döntéshozók szükségtelenül magas költségek mellett dolgozzák ki saját me goldásaikat, vagy olyan megoldásokat 
dolgoznak ki, amelyek nem veszik kell őképpen figyelembe a máshol szerzett 
tapasztalatokat, illetve olyan megoldásokat javasolnak, amelyek ellentétesek az uniós elvekkel vagy jogszabályokkal. 
4. A
Z UNIÓ FELLÉPÉSI JOGA  
Az EU hatásköreit a Szerz ődések rögzítik. A városi mobilitás kérdése a Szerz ődés 
közös közlekedéspolitikáról rendelkez ő, 70. cikkének hatálya alá tartozik10. A városi 
mobilitás és közlekedés szempontjából a 71. cikk c) és d) pontja irányadó. Ezek kimondják, hogy a 70. cikk végrehajtása céljá ból a Tanács és az Európai Parlament 
meghatározza a közlekedés biztonságát javító  intézkedéseket és az egyéb megfelel ő 
rendelkezéseket. A közlekedéssel kapcsolatos felel ősségi körök megoszlanak az 
Európai Unió és a tagállamok között. Az al ábbiakban felvázolt érvek alátámasztják, 
hogy a szóban forgó problémát a tagállamok önállóan nem tudják kielégít ően megoldani 
(indokoltsági vizsgálat), illetve hogy a célkit űzéseket európai uniós szinten 
hatékonyabban lehet megvalósítani (hozzáadottérték-vizsgálat).  
A városi mobilitás terén való uniós szint ű fellépés joga a Bizottság azon 
kötelezettségéb ől fakad, amely szerint el kell érnie és meg kell védenie a Szerz ődésben 
lefektetett alapvet ő célokat . Az európai uniós jogszabályok és pénzügyi eszközök 
közvetlenül befolyásolják a városi mobilitás terén helyi, regionális és nemzeti szinten 
hozott döntéseket. A Bizottság tehát jogos ult biztosítani, hogy e döntések összhangban 
álljanak az uniós jogszabályokkal, illet ve arra, hogy segítse a hatóságokat az uniós 
szakpolitikák végrehajtásában és az uniós finanszírozás minél hatékonyabb 
                                                 
10 A Bizottság azonban a 70. cikken kívül más cikkek alapján is tehet konkrét javaslatokat. A 
városi mobilitáshoz és közlekedéshez kapcsolódó egyes konkrét problémák megoldására például a környezetvédelmi politikáról  szóló cikkek (174. és 175. cikk)  vagy a gazdasági és társadalmi 
kohézióról szóló cikk (158. cikk) alapján kerülhet sor intézkedésre. 
HU 5   HU felhasználásában. Ezenkívül a városi mobilitás terén helyi, regionális és nemzeti szinten 
tett intézkedések a teherszállítás üzemeltet őire és a más országokból érkez ő utazókra is 
közvetlen hatással vanna k. Ez a határokon átível ő hatás indokolja az uniós fellépést, 
hiszen ily módon biztosíthat ó az egységes piac zökken őmentes m űködése és az uniós 
szakpolitikák és jogszabályok megfelel ő végrehajtása, többek között a 
környezetvédelem, az állami támogatások, a sz ociális kérdések és a kutatás-fejlesztés 
területén.  
A városi mobilitás területén tapasztalható piaci hiányosságok orvoslásához állami 
beavatkozásra van szükség, ha meg akarjuk oldani a zsúfoltság, a szennyezés és az 
egyenlőtlen fejlődés problémáját. Az EU-nak joga van arra, hogy ellen őrizze, hogy az 
állami beavatkozás összhangban áll-e az  uniós jogszabályokk al és az uniós 
szakpolitikákkal.  A közlekedés területén kívül – így a környezetvédelem, a regionális 
politika és az energiaügy terén – kialakítot t szakpolitikák keretében már születtek olyan 
intézkedések, amelyek kapcsolódnak a váro si mobilitáshoz, az azonban nem kapott 
kellő figyelmet, hogy ezen szakpolitikák milyen  hatással lehetnek a városi mobilitásra 
és közlekedésre. El őfordult, hogy a hatóságok támo gatására szolgáló megfelel ő 
eszközök nem álltak rendelkezésre, nem kerültek elfogadásra vagy nem vették kell ő 
mértékben figyelembe a városi mobilitás sz empontjait. Egyes konkrét estekben fontos 
tehát olyan intézkedéseket javasolni, amelyek javítják a korábban megvalósult és a jelenlegi uniós kezdeményezésekkel fennálló összhangot, illetve el ősegítik azok 
végrehajtását.  
Az EU-nak az is jogában áll, hogy fellépjen  az olyan problémák kezelése érdekében, 
amelyek esetében az uniós szint ű beavatkozás hozzáadott értéket képvisel.  Anélkül, 
hogy az illetékes helyi, regionális és nem zeti hatóságok hatáskörébe beavatkozna, az 
EU többféle módon is hozzáadott értékkel gazdagíthatja a helyi fellépéseket11. A helyi, 
a regionális és a nemzeti megközelítések szétforgácsoltságából származó kockázatok kezelésére például a kipróbált és bevá lt megoldások eszköztárát a hatóságok 
rendelkezésére bocsáthatja. Az EU segíthet az olyan szabályozási hiányosságok orvoslásában, mint a piaci adatok nem megfelel ő módon való gy űjtése és megosztása, 
ami útjában áll a számottev ő tendenciák átfogó nyomon követ ésének. Segítheti az adat- 
és információcserét, pénzügyi támogatást nyújth at és kutatási és technológiafejlesztési 
(KTF) tevékenységeket indíthat uniós szinten. Hozzájárulhat az állami er őforrások 
hatékony felhasználásának el őmozdításához, például segíthet annak kiküszöbölésében, 
hogy hasonló tevékenységek vonatkozásában párhuzamos megoldások szülessenek, 
vagy abban, hogy az egyes szerepl ők egyesítsék er őiket a teljesítményértékelés, a 
beszerzések vagy az informáci ószolgáltatás terén. Végül segíthet az innováció és a 
szabványok térnyerésének el őmozdításában és az ipar számára szükséges piacok 
megteremtésében.  
5. C
ÉLKITŰZÉSEK  
A városi mobilitásról szóló cselekvési tervnek szakpolitikai szempontból két f ő 
célkitűzése van: 
                                                 
11 A városi térségekkel kapcsolatos uniós fellépés alapját a Tanácstól és az Európai Parlamentt ől a 
hatodik környezeti cselekvési program keretébe n kapott felhatalmazás nyomán elfogadott, a 
városi környezetre vonatkozó tematikus stratégia (COM(2005) 718) is meger ősíti.  
HU 6   HU • ösztönzőket és támogatást biztosítani a városok, a regionális és a nemzeti 
hatóságok számára az éghajla tváltozás elleni küzdel em, a vállalkozások és a 
polgárok számára egyaránt el őnyöket kínáló m űködőképes bels ő piac 
létrehozása, valamint a hatékony európa i közlekedési rendszer, a társadalmi 
kohézió és a jóllét el őmozdítása mint közös célkit űzések elérésére irányuló 
városi mobilitási terveik kidol gozásában és végrehajtásában; 
• a politikai döntéshozók rendelkezésére álló tudásanyag b ővítése a 
folyamatok minden szintjén annak el ősegítése érdekében, hogy integrált, 
tudás szempontjából jól megalapozott és  innovatív szakpolitikákat tudjanak 
kidolgozni, mivel a városi mobilitást érint ő, jelenleg el őttünk álló összetett 
és többdimenziós problémák megol dása csak így lehetséges.  
6. S ZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK  
E két fő célkitűzés megvalósításához a lehetséges szakpolitikai lehet őségek széles 
skáláját vizsgáltuk meg. A szakpolitikai lehet őségek kiválasztásának és értékelésének 
első lépéseként egy 31 különböz ő lehetőséget felsorakoztató, különböz ő forrásokra 
támaszkodó kiindulási listát állítottunk öss ze. A források között említhetjük a városi 
mobilitásról szóló zöld könyv ké szítése és az érdekeltekkel ennek kapcsán folytatott 
konzultáció során érkezett hozzá szólásokat, az uniós finanszírozásban részesült korábbi 
KTF-tevékenységek és a be vált gyakorlati megoldások cs eréjére irányuló programok 
keretében megvalósult munkát, a zöld könyv kapcsán az uniós intézményeken belül 
lezajlott eszmecseréket és a bizottsági szolgá latoktól érkezett javasl atokat. Ezen átfogó 
megközelítés lehet ővé tette, hogy a szakpolitikai lehet őségek széles skáláját tekintsük 
át, így stratégiai jelleg ű megoldásokat csakúgy, mint prag matikusabbakat. A lista olyan 
lehetőségeket is tartalmaz, amelyek megvalósítása nem valószín ű és nem is kívánatos, 
azonban az érdekeltek javaslatai  között szerepeltek. Ez azt jelenti, hogy a szakpolitikai 
lehetőségek némelyike problematikus: vagy a szubszidiaritás elvének szempontjából, 
vagy azért, mert nem t űnnek eredményesnek vagy hatékonynak. Az átláthatóság 
kedvéért azonban ezeket a javaslatokat nem zártuk ki eleve.  
Nyolc olyan lehetséges eszközt azonosítottunk,  amelyek alkalmasak lehetnek az adott 
szakpolitikai lehet őségek európai uniós szint ű végrehajtására. Ezek között említhetjük 
az önszabályozás folyamatos ellen őrzését, az információterjesztést, útmutatások 
kidolgozását, pénzügyi ösztönz ők biztosítását és a szabályozási intézkedéseket. 
Az egyes szakpolitikai lehet őségekhez rendelhet ő valamennyi, a végrehajtás során 
elméletileg alkalmazható eszközt el őször szubszidiaritási vizsgá latnak vetettük alá. Azt 
a lehetőséget, amely nem felelt meg a szubszidi aritás követelményének, a továbbiakban 
nem vettük figyelembe, és nem elemeztük tová bb. A szubszidiaritási vizsgálaton sikeres 
túljutó lehet őségeken ezután hatékonysági, eredmé nyességi és következetességi 
vizsgálatot végeztünk. A hatékonysági, ered ményességi és következetességi vizsgálat 
eredményeképpen az eredetileg 31 lehet őséget tartalmazó listán 18 lehet őség maradt.  
A következ ő lépésben azonosítottuk a 18 fennmaradó szakpolitikai lehet őség 
valószínűsíthető hatásait. Ehhez a mobilitáshoz, a zsúfoltsághoz, az energetikai és 
környezeti hatásokhoz, a gazdaság i és szociális kérdésekhez és a politikaformáláshoz 
kapcsolódó mutatókat haszná ltunk. Ezután mind a 18 lehet őség esetében meghatároztuk 
HU 7   HU a végrehajtásukra legalkalmasabb eszközt.  Ennek során a költséghatékonyságot, az 
arányosságot, a többi kezdeményezéssel való  összhangot és az igazgatási terheket 
vettük figyelembe.  
Végül húsz lehetséges uniós intézkedésre  vonatkozó javaslatot dolgoztunk ki. Ennek 
során az egyes lehet őségek, illetve az egyes eszközök közötti szinergiák kiaknázására 
törekedtünk. Tovább finomítottuk a lehets éges intézkedések azonosíthatóságát, 
láthatóságát és az igazgatásukra vonat kozó szempontokat. Azonnali jogalkotási 
fellépésre nem tettünk javaslatot. Meg ke ll azonban jegyezni, hogy a lehetséges 
intézkedések kiválasztásának és érté kelésének folyamata semmilyen módon nem 
befolyásolja a cselekvési program tartalmá t és azon hatásvizsgálatok eredményeit, 
amelyek esetleg a jöv őben készülnek konkrét javaslatok kapcsán.  
7. C SELEKVÉSI TERÜLETEK  
A cselekvési terv keretében az alábbi lehe tséges intézkedésekre kerülhetne sor: 
2009-ben:  
• Tanulmány a zöld övezetekhez való hozzáférés szabályairól 
• Internetes útmutató a tiszta és energiatakarékos gépjárm űvekről 
• Internetes portál a tömegközlekedési információkhoz való hozzáférés 
javítása érdekében  
• A tiszta járm űvekre vonatkozó demonstrációs projekt 
• Információcsere a városi díjszabási rendszerekr ől 
• Internetes útmutató a jogszabályokr ól, a finanszírozásról és a bevált 
gyakorlati megoldásokról  
• Városi mobilitási megfigyel ő központ létrehozása 
• A fenntartható városi mobilitási te rvek kidolgozásának felgyorsítása 
2010-ben: 
• Párbeszéd a városi tömegközlekedé st használó utasok jogairól 
• A jövőbeli finanszírozási források el őkészítése 
• A városi mobilitással foglalkozó fórum létrehozása  
• Az energiatakarékos gépjárm űvezetés beillesztése a gépjárm ű-vezetői 
tanfolyamok anyagába 
• Az adatok és a statisztikák naprakésszé tétele 
• Kampány a fenntartható mobilitást szolgáló közlekedési szokásokról 
• Részvétel a nemzetközi párbeszédben és információcserében 
2011-ben:  
• Útmutatás a biztonságos gyal ogos és kerékpáros közlekedésr ől 
• Útmutatás a fenntartható városi mobil itásról és a regionális politikáról 
• Tanulmány a küls ő költségek internalizálásán ak városi vonatkozásairól 
2012-ben: 
• Útmutatás az intelligens közlekedési rendszerek (ITS) alkalmazásáról a 
városi mobilitás érdekében  
• Útmutatás a városi teherszállításról  
HU 8   HU Ezen lehetséges fellépési javaslatok szolgált ak a városi mobilitásról szóló cselekvési 
terv kidolgozásának alapjául. A cselekvési terv kidolgozása során e fellépéseket tovább 
pontosítottuk, fontossági sorrendet állítottunk fel közöttük és szakpolitikai szempontból 
jóváhagyattuk őket, figyelembe véve többek között a rendelkezésre álló er őforrásokat.  
8. N YOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
A cselekvési terv általános  hatása és sikere azon mú lik, hogy a közlekedés üzemeltet ői 
és a többi érdekelt és érinte tt – helyi, regionális és nemze ti szinten egyaránt – aktívan 
közreműködjön annak végrehajtásába n. A Bizottság figyelemmel fogja kísérni a városi 
mobilitás és közlekedés terén az EU-ban végbemen ő változásokat és a cselekvési terv 
keretében elindított uniós fe llépések hatékonyságát. 2012-ben a Bizottság felülvizsgálja 
a fejleményeket, és ezután értékeli a csele kvési terv hatását és felméri az igényt az 
esetleges további felülvizsg álatra vagy fellépésekre.