Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a Balti-tenger NOx-kibocsátásellenőrzési területté nyilvánítására vonatkozóan a HELCOM-ban és az IMO-ban képviselendő álláspont kialakításáról /* COM/2013/0300 final - 2013/0153 (NLE) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE A Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) és a hajókról történő szennyezés megelőzéséről szóló nemzetközi egyezménye (MARPOL, VI. melléklet) a hajókról történő levegőszennyezés mérséklése érdekében lehetőséget biztosít kibocsátás-ellenőrzési területek kijelölésére az érintett területen található parti államok kérésére. Egy észak-amerikai nitrogénoxid-kibocsátásellenőrzési területről (NECA) már megállapodás született, a Balti-tengerre vonatkozó kérelmet hamarosan benyújtják az IMO-hoz, míg az északi-tengeri NECA előkészítő munkái jelenleg zajlanak. A NECA-rendelkezések 2016-tól lépnek hatályba, és csak azokra a NECA-ba behajózó hajókra vonatkoznak, amelyeket e határidő után építettek. A NECA-ra irányuló javaslat benyújtásának előkészületeként a Balti-tengeri Környezetvédelmi Bizottság (HELCOM) átfogó elemzést készített a Balti-tengeren közlekedő hajók NOx-kibocsátásának és a kibocsátás hatásának megbecslésére. A várakozások szerint a Balti-tenger NOx-kibocsátásellenőrzési területté (NECA) nyilvánításával a hajók NOx-kibocsátása 2020-ra 16%-kal, 2030-ra pedig 46%-kal csökken. Várhatóan a Balti-tenger teljes hajóállománya csak 2040–50-re felel meg a NECA-követelményeknek és 2030-ra a hajók harmada lesz megfelelően felszerelve. A balti-tengeri NECA létrehozásához kapcsolódó költségek és haszon ezért fokozatosan fognak növekedni, a hajók hajótípustól függő, de viszonylag lassú ütemű cseréjének köszönhetően. A balti-tengeri NECA jelentősen hozzájárul majd a levegőszennyezés csökkenéséhez, különös tekintettel arra, hogy a térség több tagállama sem teljesíti a környezeti levegő minőségéről szóló irányelvben meghatározott kibocsátási előírásokat. Emellett a NECA az egészségre is kedvező hatást gyakorol, a Balti-tenger legnagyobb környezeti problémáját, az eutrofizációt is mérsékeli, illetve csökkenti a savasodás mértékét és az ózonképződést. A beruházási költségek mérsékeltek, mivel több hajótulajdonos már a NECA követelményeinek megfelelő motorral szerelte fel hajóit, hogy azok beléphessenek az észak-amerikai NECA-ba. Az ilyen hajók esetén csak kiegészítő működési költségek merülnek fel, amelyek a balti-tengeri közlekedési költségek fokozatos emelkedésében mutatkoznak meg 2040–50-ig. A balti-tengeri NECA-ból származó haszonra, illetve az EU-ra háruló költségekre vonatkozó bővebb információkat az 1999/32/EK irányelvnek a tengeri hajózásban használatos tüzelő- és üzemanyagok kéntartalma tekintetében történő felülvizsgálatára vonatkozó 2010-es bizottsági javaslatot kísérő hatásvizsgálat[1] tartalmazza. A hatásvizsgálat szerint az IMO-nak való teljes megfelelés előnyei, hogy minden elköltött euróból legalább 3–13 euró térül meg[2]. A Balti-tenger kibocsátás-ellenőrzési területté nyilvánításának költség/haszon aránya igen kedvezőnek tekinthető. A hajók NOx-kibocsátásának csökkentésére jelenleg rendelkezésre álló technológiák a kipufogógáz-visszakeringető rendszer (EGR), a cseppfolyósított földgáz (LNG) és a szelektív katalitikus redukció (SCR). 2. Legújabb fejlemények A Balti-tenger térsége tengeri környezetének védelméről szóló egyezmény 2010-es miniszteri találkozóján úgy határoztak, hogy „azon munkálkodnak, hogy a balti-tengeri országok lehetőség szerint 2011-ig közös javaslatot nyújtsanak be az IMO-nak a balti-tengeri NOx-kibocsátásellenőrzési területről (NECA). A Balti-tengeri Környezetvédelmi Bizottság 2011. március 9–11-i ülésén megállapodott arról, hogy a Balti-tengert NOx-kibocsátásellenőrzési területté kell nyilvánítani. A bizottság megjegyezte ugyanakkor, hogy egyes felek még nem készek azonnali döntést hozni. A Balti-tengeri Környezetvédelmi Bizottság 2012. március 6–7-i ülésén úgy ítélte meg, hogy a HELCOM által előkészített NECA-kérelem megfelel az IMO által meghatározott kritériumoknak. A HELCOM küldöttségvezetői 2012. június 14–15-i ülésükön hangsúlyozták, hogy már csak a kérelem IMO-hoz való benyújtásának ütemezéséről kell dönteni. A HELCOM küldöttségvezetői 2012. december 3-4-i ülésükön úgy határoztak, hogy 2013. március 4-én az érdekelt felek részvételével találkozót rendeznek a balti-tengeri NECA létrehozására irányuló kérelemről. Megállapodtak abban, hogy a 2013. októberi miniszteri találkozó előtt meg kell határozni a kérelem IMO-hoz való benyújtásának végső időpontját. Megegyeztek arról is, hogy erről beszámolnak a minisztereknek. 2013. március 4-én került sor az érdekelt felek kifejezetten a balti-tengeri tengeri közlekedési iparágra irányuló találkozójára. Azt követően, hogy a HELCOM-ban megszületik a megállapodás a kérelem benyújtásának időpontjáról, a balti-tengeri parti államok jóváhagyásra benyújtják az IMO Tengerikörnyezet-védelmi Bizottságához (MEPC) a NECA létrehozására irányuló kérelmet. Az IMO ezt követően megvizsgálja, hogy a MARPOL VI. melléklete értelmében teljesülnek-e a NOx-kibocsátásellenőrzési területre vonatkozó követelmények. Amennyiben az említett követelmények teljesülnek, jóváhagyják a balti-tengeri NECA létrehozását. Ugyanakkor a MEPC-ben nem folytatnak a kérdésről érdemi vitát. 3. Az EU álláspontja Az EU elvben támogatta a Balti-tenger NOx-kibocsátásellenőrzési területté nyilvánítását, ahogy arról a Tanács hajózási munkacsoportjának 2011. november 7-i ülésén megállapodás született. A munkacsoport úgy ítélte meg továbbá, hogy a Balti-tengert NOx-kibocsátásellenőrzési területté nyilvánítása a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelvben előírt NOx-kibocsátás csökkentésének, valamint a környezeti levegő minőségére vonatkozó előírások és az eutrofizáció tekintetében a jó környezeti állapot teljesítésének leginkább költséghatékony módja. Az EU tudomásul vette a hajózási munkacsoport részletes hatásvizsgálat iránti 2010. november 8-i kérelmét, elismerte, hogy az IMO elé terjesztendő, a Balti-tengert NOx-kibocsátásellenőrzési területté nyilvánítására irányuló átdolgozott beadványtervezet a modális váltásra vonatkozó kockázatokat is tartalmaz, azonban kibocsátás-ellenőrzési területre vonatkozó kérelem benyújtásakor elvben az IMO nem kér költség-haszon elemzést, és a kérelemben szereplő gazdasági elemzés megfelel az IMO által támasztott követelményeknek. A munkacsoport 2012. október 12-én tudomásul vette a balti-tengeri NECA terén tett előrelépéseket és megjegyezte, hogy abban az esetben, ha az IMO a Balti-tengert NOx-kibocsátásellenőrzési területté nyilvánítja, a Bizottság felméri, hogy szükséges-e a rendelkezést átültetni az uniós jogba, továbbá jelezte, hogy ehhez a döntéshozatali eljáráshoz újabb hatástanulmányokra lehet szükség. A TFEU 218. cikkének (9) bekezdése értelmében most a Tanácsnak el kell fogadnia az EU által a balti-tengeri NECA-beadvány MEPC-hez terjesztésének időpontjában elfoglalandó álláspontot , még a HELCOM küldöttségvezetőinek következő, 2013. június 17-i ülését megelőzően. Az IMO vonatkozó szabályai[3] értelmében a NECA-szabályok 2016-tól alkalmazandók, függetlenül attól, hogy mikor nyújtották be a terület NOx-kibocsátásellenőrzési területté nyilvánítására vonatkozó javaslatot. A tengeri közlekedési iparág és a motorgyártók érdeke a kérelem gyors benyújtása, mivel a szabályokhoz való alkalmazkodáshoz és az utólagos átalakítás adott esetben magasabb költségeinek elkerüléséhez megfelelő időre van szükségük. . A fentiekre tekintettel az Uniónak támogatnia kellene, hogy a balti-tengeri parti államok legkésőbb az IMO Balti-tengeri Környezetvédelmi Bizottságának 2014 márciusában megrendezendő 66. üléséig benyújtsák az IMO Tengerikörnyezet-védelmi Bizottságához a HELCOM-nak a Balti-tenger NOx-kibocsátásellenőrzési területté nyilvánítására irányuló javaslatát. Ezért szükséges továbbá, hogy az EUMSZ 218. cikke (9) bekezdésének értelmében a Tanács elfogadja az EU álláspontját, amit a tagállamok az IMO-ban képviselnek. 2013/0153 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a Balti-tenger NOx-kibocsátásellenőrzési területté nyilvánítására vonatkozóan a HELCOM-ban és az IMO-ban képviselendő álláspont kialakításáról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 191. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, mivel: (1) A Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) és a hajókról történő szennyezés megelőzéséről szóló nemzetközi egyezménye (MARPOL, VI. melléklet) a hajók nitrogénoxid-kibocsátásának (NOx) megelőzése, mérséklése és ellenőrzése érdekében az érintett területen található parti államok kérésére lehetőséget biztosít kibocsátás-ellenőrzési területek (NECA) kijelölésére. (2) Az Európai Unió részes fele a Balti-tenger térségének védelméről szóló egyezménynek (HELCOM). Ennek keretében vitatják meg a balti tengeri NOx-kibocsátásellenőrzési területre vonatkozó javaslat benyújtását az IMO-nak. (3) A HELCOM égisze alatt folytak a Balti-tenger nitrogénoxid-kibocsátásellenőrzési területté nyilvánítására vonatkozó, az IMO-nak benyújtandó javaslattervezet előkészületei. Azt követően, hogy a HELCOM-ban megszületik a megállapodás a kérelem benyújtásának időpontjáról, a balti-tengeri parti államok benyújtják az IMO Tengerikörnyezet-védelmi Bizottságához jóváhagyásra a NECA létrehozására irányuló kérelmet. Az IMO ezt követően megvizsgálja, hogy a MARPOL VI. melléklete értelmében teljesülnek-e a NOx-kibocsátásellenőrzési területre vonatkozó követelmények. Amennyiben az említett követelmények teljesülnek, jóváhagyják a balti-tengeri NECA létrehozását. Ugyanakkor a MEPC-ben nem folytatnak a kérdésről érdemi vitát. (4) A környezeti levegő minőségéről szóló, 2008/50/EC és a nemzeti kibocsátási határértékekről szóló 2001/81/EK uniós irányelvek kibocsátási előírásokat állapítanak meg a légszennyező anyagokra vonatkozóan. Ezen belül is a 2001/81/EK irányelv előírja, hogy a Bizottság és adott esetben a tagállamok a Szerződés 218. cikkének sérelme nélkül, a kibocsátáscsökkentés elősegítése alapjainak fejlesztése érdekében kétoldalú és többoldalú együttműködést folytatnak harmadik országokkal és a megfelelő nemzetközi szervezetekkel, többek között a Nemzetközi Tengerészeti Szervezettel (IMO). (5) A 2010-es HELCOM balti-tengeri miniszteri nyilatkozatban megállapodtak a Balti-tengert lehetősége szerint 2011-ig NOx-kibocsátásellenőrzési területté nyilvánítják. (6) 2010. november 8-i ülésén a hajózási munkacsoport részletes hatásvizsgálatot kért, mivel elismerte, hogy az IMO elé terjesztendő, a Balti-tengert NOx-kibocsátásellenőrzési területté nyilvánítására irányuló beadványtervezet a modalitás visszaesésére vonatkozó kockázatokat is tartalmaz. Azt is elismerte ugyanakkor, hogy az IMO nem kér a leendő uniós jogszabályok előkészítéséhez hasonló költség-haszon elemzést a kibocsátás-ellenőrzési területre vonatkozó kérelem benyújtásakor, és a kérelemben szereplő gazdasági elemzés megfelel az IMO által támasztott követelményeknek. A Balti-tengeri Környezetvédelmi Bizottság 2011. március 9–11-i ülésén megállapodott arról, hogy a Balti-tengert NOx-kibocsátásellenőrzési területté kell nyilvánítani. A bizottság megjegyezte ugyanakkor, hogy egyes felek még nem készek azonnali döntést hozni. (7) A Balti-tengeri Környezetvédelmi Bizottság 2012. március 6–7-i ülésén megállapodott arról, hogy a bizottságban előkészített NECA-kérelem megfelel az IMO által meghatározott kritériumoknak. (8) A HELCOM küldöttségvezetői 2012. június 14–15-i ülésükön hangsúlyozták, hogy már csak a kérelem IMO-hoz való benyújtásának ütemezéséről kell dönteni. (9) A HELCOM küldöttségvezetői 2012. december 3-4-i ülésükön Megállapodtak abban, hogy a 2013. októberi miniszteri találkozó előtt meg kell határozni a kérelem IMO-hoz való benyújtásának végső időpontját. (10) Ha a HELCOM-ban úgy határoznak, hogy a Balti-tenger NOx-kibocsátásellenőrzési területté nyilvánítására irányuló javaslatot nyújtanak be az IMO-hoz, a tagállamoknak támogatniuk kellene a javaslatot. (11) Mivel 2016-tól lép életbe az IMO NECA-ra vonatkozó III. szintjében meghatározott kötelezettségek fontos, hogy a gazdasági szereplőknek az ehhez való alkalmazkodáshoz megfelelő idő álljon rendelkezésére. ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk A HELCOM-ban kialakított európai uniós álláspontnak támogatnia kell, hogy a balti tengeri parti államok legkésőbb az IMO Balti-tengeri Környezetvédelmi Bizottságának 2014 márciusában megrendezendő 66. üléséig benyújtsák az IMO Tengerikörnyezet-védelmi Bizottságához a HELCOM-nak a Balti-tenger NOx-kibocsátásellenőrzési területté nyilvánítására irányuló javaslatát. 2. cikk Az HELCOM-ban meghozott, az 1. cikkben említett határozatot követően a tagállamok az Európai Unió érdekeit képviselve közösen mutatják be és támogatják a határozatot az IMO-ban. Kelt Brüsszelben, a Tanács részéről az elnök [1] SEC(2011) 919. [2] A Környezetvédelmi Főigazgatóság egyik jelenleg készülő tanulmánya szerint a balti-tengeri NECA-hoz kapcsolódó költség/haszon arány 2,3–8,6 EUR minden elköltött elköltött eurónként.. [3] Az IMO MARPOL-egyezményének felülvizsgált VI. mellékletének 13. szabálya.