KIFEJEZÉSGYŰJTEMÉNY

(Társ)előadó : A tudományos testületnek egy konkrét feladathoz kapcsolódó munkák (társ)irányítására és koordinációjára kinevezett tagja (pl. egy gyógyszeripari termék értékelése, egy adott termékhez kapcsolódó tanácsadás, vagy általános, pl. iránymutatások, adatgyűjtést stb. érintő szaktanácsadás).

ADol : Éves érdekeltségi nyilatkozat

Akkreditációs tevékenységek (EASA) : Az EASA az akkreditációs folyamat során értékeli azokat a tagállami légiközlekedési hatóságokat vagy minősített szervezeteket, amelyek kérték, hogy bizonyos típusalkalmassági vizsgálati feladatokat az Ügynökség nevében végezhessenek és az értékelés alapján engedélyezi ezeket.

Az érdekeltek konzultatív platformja (EFSA) : Az érdekeltek konzultatív platformja az élelmiszerlánccal összefüggő területeken tevékenykedő, Unió-szerte működő szervezetekből áll, amelyek az Ügynökség munkaprogramjához kapcsolódó általános témákban segítik tanácsokkal az EFSA-t, pl. a kockázatértékelési módszereket illetően.

DoI : Érdekeltségi nyilatkozat

EASA : Európai Repülésbiztonsági Ügynökség

EB : Európai Bizottság

ECHA : Európai Vegyianyag-ügynökség

EFSA : Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság

EMA (korábban EMEA) : Európai Gyógyszerügynökség

Fellebbezési tanács (EASA és ECHA) : A fellebbezési tanács felelős az ügynökség határozataival szemben benyújtott fellebbezésekkel kapcsolatos döntéshozatalért. A fellebbezési tanács egy elnökből, két tagból és ugyanennyi póttagból áll.

OECD : Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet

Összeférhetetlenség (látszólagos) : "… látszólagos összeférhetetlenség állítható akkor, amikor egy köztisztviselő magánérdekei látszólag helytelenül befolyásolhatnák feladatainak ellátását, ám ez mégsem következik be" [1].

Összeférhetetlenség (potenciális) : "Potenciális összeférhetetlenség keletkezik akkor, ha egy köztisztviselőnek olyan magánérdekei vannak, amelyek összeférhetetlenséget eredményeznének, ha a köztisztviselő később adott (azaz összeférhetetlenséget jelentő) hivatali felelősséget kapna" [2].

Összeférhetetlenség (tényleges) : "… a köztisztviselő közfeladatai és magánérdekei között fennálló összeütközés, amikor a köztisztviselőnek magánemberként olyan érdekei állnak fenn, amelyek helytelenül befolyásolhatják hivatali feladatainak és kötelezettségeinek ellátását" [3].

REACH rendelet : A REACH a vegyi anyagokról és azok biztonságos felhasználásáról szóló uniós rendelet (Az Európai Parlament és a Tanács 1907/2006/EK rendelete ( 2006. december 18 .) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.)). A rendelet a vegyi anyagok regisztrálását, értékelését, engedélyezését és korlátozását szabályozza. A REACH célja, hogy az emberi egészséget és a környezetet védje a vegyi anyagok által okozott kockázatoktól, ugyanakkor elősegítse az uniós vegyiparon belüli innovációt és versenyképességet.

SDoI (EFSA) : Az egyedi érdekeltségi nyilatkozat egy adott ülésen tárgyalt konkrét témakörhöz vagy témakörök csoportjához (pl. anyagok/termékek), illetve egy vagy több ülésen betöltött konkrét megbízatáshoz kapcsolódik.

Szabályozó tevékenységek (EASA) : A szabályozási folyamat a légi közlekedés biztonságára és környezeti összeegyeztethetőségére vonatkozó uniós jogszabályok készítésére vonatkozik.

Szabványosítási tevékenységek (EASA) : A szabványosítási tevékenységek az EASA által a tagállami légiközlekedési hatóságoknál végzett olyan ellenőrzésekre vonatkoznak, amelyek az uniós légiközlekedés-biztonsági jogszabályok megfelelő, egységes és következetes betartásának biztosítását célozzák.

Tanácsadó testület (EASA) : Az igazgatóság létrehoz egy tanácsadó testületet, amellyel adott konkrét területeken a döntéshozatal előtt konzultálnia kell. Az igazgatóságot munkájában nem köti a tanácsadó testület véleménye (az EASA-t alapító rendelet 33. cikkének (4) bekezdése). A tanácsadó testület a légiközlekedésben dolgozókat, a gyártókat, a kereskedelmi és általános légi fuvarozókat, a karbantartási ágazatot, a képzési szervezeteket és a légi sportokat képviselő szervezetekből áll. A tanácsadó testület összesen 26 tagból és ugyanennyi póttagból áll.

Tanúsítási tevékenységek (EASA) : Minden, az uniós tagállamok szabályozási felügyelete alatt álló személyek által tervezett, karbantartott és felhasznált légiközlekedési termék, alkatrész és eszköz EASA-tanúsítása.

ÖSSZEFOGLALÓ

I. Ellenőrzésünk célja az volt, hogy értékelje, milyen politikák és eljárások szolgálják az összeférhetetlenséget előidéző helyzetek kezelését a következő négy, a fogyasztók biztonságára és egészségére nézve létfontosságú döntéseket hozó európai ügynökségnél (a továbbiakban: kiválasztott ügynökségek): Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (EASA), Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA), Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) és Európai Gyógyszerügynökség (EMA). A Számvevőszék helyszíni ellenőrzésének lezárulta (2011. október) után életbe léptetett politikák és eljárások nem kerültek értékelésre.

II. Az összeférhetetlenségi helyzetnek különböző meghatározásai vannak. A számvevőszéki ellenőrzés céljára az OECD "Managing Conflict of Interest in the Public Service" [4] c. iránymutatásában adott meghatározást alkalmaztuk: "… vannak helyzetek, amelyekben a köztisztviselő magánérdekei és kötődései összeütközésbe kerülnek vagy kerülhetnek hivatali feladatainak megfelelő ellátásával".

III. Bizonyos összeférhetetlenségi helyzetek a kiválasztott ügynökségek szerkezetéből adódnak (pl. ugyanaz a szervezet egyszerre tölt be irányító szerepet és nyújt szolgáltatást), és abból, hogy az ügynökségek felhasználják az ágazati szereplők által végzett kutatásokat. Ennek tükrében elengedhetetlen, hogy a kiválasztott ügynökségek megbízható rendszerekkel kezeljék azt a magas eredendő kockázatot, amelyet az összeférhetetlenség jelent.

IV. Nem létezik olyan átfogó uniós összeférhetetlenségi keretszabályozás, amely a függetlenségre és átláthatóságra vonatkozóan olyan összehasonlítható minimumkövetelményeket szabna meg, amelyeket valamennyi uniós ügynökségre, illetve a stratégiát, a működést és a döntéshozatalt befolyásoló főbb szereplőre nézve érvényesíteni kellene. Ilyen keretszabályozás hiányában ellenőrzésünk során referenciaként használtuk fel többek között az OECD idevágó iránymutatását, amely nemzetközi viszonyítási alapként szolgál az átfogó összeférhetetlenségi koncepciók kidolgozásához.

V. A Számvevőszék megállapítása szerint a kiválasztott ügynökségek egyike sem kezelte megfelelően az összeférhetetlenséget előidéző helyzeteket. A feltárt hiányosságoknak azonban nem mindegyike esik egyforma súllyal latba.

VI. A kiválasztott ügynökségek közül az EMA és az EFSA dolgozták ki a legkorszerűbb politikákat és eljárásokat az összeférhetetlenség bejelentésére, értékelésére és kezelésére.

VII. Az ECHA ugyan ügynökségspecifikus politikákat és eljárásokat dolgozott ki az összeférhetetlenség kezelésére, ám az ECHA munkatársaira és a fellebbezési tanácsára vonatkozó politikákban és eljárásokban jelentős hiányosságok mutatkoznak.

VIII. A Számvevőszék megállapítása szerint az EASA-nak nincsen ügynökségspecifikus politikája és eljárásai az összeférhetetlenség kezelésére. Az EASA nem igényel érdekeltségi nyilatkozatot alkalmazottaitól, igazgatóságától, a fellebbezési tanácstól és a szakértőktől, vagy nem értékeli a kapott nyilatkozatokat.

IX. A Számvevőszék pozitívan értékeli, hogy különböző események, külső nyomás, illetve a számvevőszéki ellenőrzés hatására is valamennyi kiválasztott ügynökség folyamatosan fejleszti és tökéletesíti politikáit és eljárásait.

X. A Számvevőszék a következőket ajánlja:

a) az EASA dolgozzon ki átfogó ügynökségspecifikus politikát és eljárásokat az összeférhetetlenség kezelésére;

b) az ECHA hajtsa végre megfelelően a munkatársaira és a fellebbezési tanácsára vonatkozó politikáit és eljárásait;

c) a kiválasztott ügynökségek a következőképp tökéletesítsék összeférhetetlenségi politikájukat és eljárásaikat:

i) a jelölteket még kinevezésük előtt vessék alá összeférhetetlenségi szűrésnek;

ii) érvényesítsenek olyan összeférhetetlenségi politikákat és eljárásokat, amelyek biztosítják, hogy a kiszervezett feladatokat ellátó tagállami hatóságok hasonló normák szerint kezelik az összeférhetetlenséget előidéző helyzeteket (EASA és EMA);

iii) szabjanak meg egyértelmű és objektív értékelési kritériumokat az érdekeltségi nyilatkozatokra vonatkozóan, és azokat következetesen alkalmazzák;

iv) az ajándékokra és a meghívásokra nézve vezessenek be egységes politikát és eljárásokat az Ügynökség egészére kiterjedően (EASA, ECHA és EFSA);

v) a bizalommal való visszaélésre nézve dolgozzanak ki egyértelmű, átlátható és egységes politikát és eljárásokat az Ügynökség egészére kiterjedően;

vi) javítsanak az üléseken és a tudományos döntéshozatali folyamatok során adott érdekeltségi nyilatkozatok átláthatóságán;

vii) gondoskodjanak átfogó és kötelező képzésről az összeférhetetlenség témakörében;

viii) a kiválasztott ügynökségek a kinevező testületekkel együttműködve foglalkozzanak a szolgálati jogviszony megszűnését követő időszakra vonatkozó kérdésekkel;

d) az uniós jogalkotó, lehetőleg más uniós intézményekkel egyeztetve, fontolja meg az összeférhetetlenségi helyzetek kezelését segítő uniós szabályozási keret továbbfejlesztését, támaszkodva az OECD iránymutatásaira és a gyakorlatban jól bevált eljárásokra;

e) habár jelentésünk csak négy kiválasztott ügynökségre nézve von le következtetéseket, mégis valamennyi uniós intézmény és decentralizált szerv megvizsgálhatja, hogy ajánlásaink relevánsak és alkalmazhatóak-e az ő számukra is.

BEVEZETÉS

HÁTTÉR

1. Összeférhetetlenségi helyzetek szinte bármely munkahelyen, bármikor előfordulhatnak. Ha nem kezelik őket megfelelően, negatívan befolyásolhatják a döntéshozatali folyamatot, botrányokhoz vezethetnek és árthatnak az érintettek jó hírnevének. Ez főként akkor szembeszökő, ha közintézményről van szó, hiszen akkor csorbulhat az intézmények pártatlan, az össztársadalmi érdeket legjobban szolgáló működésébe vetett bizalom. Az összeférhetetlenségi helyzetnek különböző meghatározásai vannak. A számvevőszéki ellenőrzés céljára az OECD "Managing Conflict of Interest in the Public Service" [5] c. iránymutatásában (a továbbiakban: OECD-iránymutatások) adott meghatározást alkalmaztuk: "… vannak helyzetek, amelyekben a köztisztviselő magánérdekei és kötődései összeütközésbe kerülnek vagy kerülhetnek hivatali feladatainak megfelelő ellátásával". Ilyen értelemben az összeférhetetlenség lehet: tényleges, látszólagos vagy potenciális [6].

2. Az elmúlt években a sajtó egyes uniós ügynökségek kapcsán több ízben beszámolt állítólagos összeférhetetlenségi esetekről, és aggodalmának adott hangot e témában az Európai Parlament is. 2011-ben az Európai Parlament felhívta a Számvevőszéket, hogy "végezzen átfogó elemzést arról, milyen megközelítéssel kezelik az ügynökségek azokat a helyzeteket, amelyekben lehetséges összeférhetetlenségek állnak fenn" [7].

3. Az Európai Parlament az EMA és az EFSA 2010-es beszámolójára vonatkozó jóváhagyását részben azért napolta el, mert véleménye szerint nem megfelelő módon kezelték az összeférhetetlenségi helyzeteket [8].

4. A Számvevőszék úgy határozott, hogy négy olyan ügynökségre (EASA, ECHA, EFSA és EMA; a továbbiakban: a kiválasztott ügynökségek) összpontosít, amelyek a fogyasztók egészségére és biztonságára nézve létfontosságú területeken jelentős döntéshozatali hatáskörrel rendelkeznek, s ezért a leginkább ki vannak téve a részrehajlás kockázatának. A kiválasztott ügynökségek által hozott döntések személyesen érintenek minden uniós polgárt:

a) Az EASA-nak fenn kell tartania és tovább kell fejlesztenie a polgári repülés biztonságának egységesen magas szintjét Európában. E célkitűzéseinek elérése érdekében az EASA légi járművekre vonatkozó tanúsítási előírásokat bocsát ki, légialkalmassági és környezetvédelmi tanúsításra vonatkozó döntéseket hoz, szabványosítási vizsgálatokat végez a tagállamokban, valamint a polgári repülés biztonságának fejlesztése érdekében véleményeket és ajánlásokat fogalmaz meg a Bizottság számára;

b) Az ECHA az emberi egészséget és a környezet javát, valamint az innovációt és a versenyképességet szem előtt tartva fontos szabályozó szerepet játszik a vegyi anyagokra vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtásában. Az ECHA segít a vállalatoknak a jogszabályoknak való megfelelésben, elősegíti a vegyi anyagok biztonságos felhasználását, tájékoztatást nyújt a vegyi anyagokról, címkézi és osztályozza őket, és foglalkozik a különös aggodalomra okot adó vegyi anyagokkal;

c) Az EFSA-nak független információkat kell szolgáltatnia az élelmiszer- és takarmánybiztonságról, hozzájárulva ezzel az emberi és állati egészség magas szintű védelméhez. Az EFSA tudományos szakvéleményeket készít élelmiszer-összetevőkről, növényvédő szerekről, genetikailag módosított szervezetekről stb., továbbá elősegíti egységes kockázatértékelési módszerek alkalmazását az élelmiszereket és takarmányokat illetően;

d) Az EMA azon gyógyszerek tudományos értékelésével foglalkozik, amelyeket a gyógyszergyártók az Európai Unióban kívánnak forgalmazni. Az EMA ezenkívül tudományos tanácsot és segítséget nyújt vállalatoknak új gyógyszerek kidolgozásához, és iránymutatásokat tesz közzé minőségi, biztonsági és hatékonysági követelményekről. Az EMA gyakorlatilag a több mint 40 tagállami illetékes hatóságból álló európai gyógyszerügyi hálózat központja;

e) Összefoglalva: a kiválasztott ügynökségektől függ a légi járművek, a vegyi anyagok, az élelmiszer-összetevők és a gyógyszerek uniós engedélyezése. Az I. melléklet részletes áttekintést nyújt a kiválasztott ügynökségek céljairól és feladatairól.

5. Világos, hogy valamennyi ügynökség, uniós intézmény és decentralizált szerv (pl. a közös vállalkozások stb.) ki lehet téve az összeférhetetlenség kockázatának, s bár jelentésünk csak a kiválasztott ügynökségekre nézve tartalmaz következtetéseket és ajánlásokat, mégis más ügynökségek és uniós intézmények is megvizsgálhatják, hogy ajánlásaink az ő számukra is relevánsak-e.

EREDENDŐ ÖSSZEFÉRHETETLENSÉGI KOCKÁZATOK

6. Tekintettel a kiválasztott ügynökségek jelentőségére és döntéseikre, az ő esetükben a legnagyobb az összeférhetetlenséget előidéző helyzetek rossz kezelésének kockázata. Múltbeli, jelenlegi vagy jövőbeli érdekekkel kapcsolatos egyes összeférhetetlenségi helyzetek elkerülhetetlenek, és ezeket nem feltétlenül helytelen magatartás vagy korrupció okozza. Ez gyakran fordul elő nagyon magas szaktudást igénylő vagy egyedi szervezeteknél, ahol a terület szakértőinek száma korlátozott, és az ágazat is szeretné "megszerezni" ugyanezeket a szakértőket.

7. A kiválasztott ügynökségek felépítése és működése (pl. irányításuk, interakciójuk harmadik felekkel, ügyfelekkel, szállítókkal stb.) megköveteli a szoros együttműködést a tagállami hatóságokkal és az ágazattal. Ez azonban eredendő összeférhetetlenségi kockázatokkal jár:

- Igazgatóság: Az EASA, ECHA és EMA igazgatósága nagyrészt a tagállami hatóságok vagy a tagállamok képviselőiből áll. Ugyanakkor az EASA és az EMA tevékenysége egy részét kiszervezi az illetékes tagállami hatóságokhoz, és a tagállami hatóságokat érintő más határozatokat is hoznak (lásd: 1. háttérmagyarázat). Az EFSA-ban az igazgatóság tagjait tapasztalatuk és tudományos hátterük alapján választják ki. Az EFSA alapító rendelete szerint azonban az EFSA 15 igazgatósági tagja közül négyen korábban (vagy akár jelenleg is) fogyasztókat képviselő szervezetekben tevékenykedtek, és más érdekeltségekkel is rendelkeztek az élelmiszer-ágazatban. Ezenkívül az EFSA pártatlan munkáját és döntéshozatalát veszélyeztetheti az is, hogy az igazgatóságban képviselt szervezetek közül három az érdekeltek konzultatív platformjában is képviselteti magát [9];

- Külső szakértők (a továbbiakban: szakértők) bevonása: Tudományos tevékenysége során az ECHA, az EFSA és az EMA szakértőkkel működik együtt, akik szakterületük kiváló ismerőjeként tartottak vagy tartanak fenn kapcsolatokat az ágazaton belül (foglalkoztatás, kutatásfinanszírozás stb.). Az EMA például mintegy 3800 szakértőt von be tevékenységeibe, az EFSA pedig kb. 1200-at. Ennél a három ügynökségnél a szakértők tagjai olyan tudományos bizottságoknak és testületeknek, amelyek közvetlenül érintettek a fogyasztók egészségére és biztonságára nézve létfontosságú döntések alapját képező (pl. a gyógyszerekről, élelmiszerekről, vegyi anyagokról szóló) tudományos vélemények megfogalmazásában. Az EASA-nál a szakértők főként szabályozási tevékenységekben, a tagállamokban végzendő szabványosítási vizsgálatokban és kisebb mértékben a tanúsítási feladatokban vesznek részt;

- Partnerség az érdekelt felekkel: Tudományos és felügyeleti szerepkörükre tekintettel a kiválasztott ügynökségek szorosan együttműködnek az ágazat vagy a fogyasztók képviselőivel (pl. gyártókkal, szolgáltatókkal, forgalmazókkal stb.). Jelentős kockázati tényező például, hogy a kiválasztott ügynökségek által előkészített legtöbb tudományos szakvélemény és döntés az ágazat által elvégzett vagy finanszírozott kutatást is felhasználja.

8. Ennek tükrében elengedhetetlen, hogy a kiválasztott ügynökségek képesek legyenek kezelni az ilyen eredendő összeférhetetlenségi kockázatokat.

1. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

AZ ÜGYNÖKSÉGEK FELÉPÍTÉSÉBŐL EREDŐ ÖSSZEFÉRHETETLENSÉGI KOCKÁZATOK: NÉHÁNY PÉLDA

Az EMA-nál a főként a tagállami hatóságok képviselőiből álló igazgatóság dönt a tagállami hatóságok által az Ügynökségnek nyújtott tudományos szolgáltatásokért járó díjazásról. A Számvevőszék külön éves jelentésében [10] jelezte, hogy a tagállami hatóságok tényleges költségein alapuló rendszer bevezetésére van szükség. Ilyen rendszert mindmáig nem vezettek be, a legutóbbi javaslatot pedig az EMA igazgatósága elutasította [11].

Az ellenőrzés időpontjában az EASA-nál pályázati eljárás folyt azzal a céllal, hogy tanúsítási feladatokat minősített szervezetekhez [12] helyezzenek ki. Eddig tanúsítási feladatokat az EASA csak akkreditált tagállami hatóságokra ruházott át, pályázati eljárás nélkül létrejött keretszerződések alapján. Az EASA által a kijelölt feladatokért fizetett díjakat keretszerződésekben határozzák meg. Ugyanazon feladatokért a tagállami hatóságok eltérő átalánydíjakat számolnak fel, s ezek nem a tényleges költségeken alapulnak.

Az EASA jogi keretrendszere értelmében a tagállami hatóságokat az ügynökség ellenőrzi a szabványosítási és akkreditálási folyamat keretében, míg érdekeik képviselete az igazgatóság szintjén történik.

REFERENCIAKERET

9. Az összeférhetetlenséget előidéző helyzetek eredményes kezeléséhez a kiválasztott ügynökségeknek megfelelő referenciakerettel kell rendelkezniük.

10. Az uniós intézményekre és decentralizált szervekre vonatkozó szabályozási keret (a továbbiakban: uniós keretszabályozás) a következőkből áll: az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata és az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek (a továbbiakban: személyzeti szabályzat), egyéb közösségi határozatok, valamint az összeférhetetlenség kezelésére vonatkozó iránymutatások. Az összeférhetetlenségre vonatkozó referenciakeretet részletes felsorolással ismerteti a II. melléklet.

11. A személyzeti szabályzat egy sor igen általános jellegű, az etikai elvekkel kapcsolatos követelményt tartalmaz, amelyeket a közhivatalnokoknak be kell tartaniuk [13]: ilyenek a függetlenség, az integritás, a tárgyilagosság, a pártatlanság és a lojalitás. A Bizottság határozatokat [14] és iránymutatásokat bocsátott ki ezek átültetéséről a gyakorlatba.

12. A Bizottság 2. sz., "Etikai és szervezeti értékek" c. belső ellenőrzési standardja előírja azt biztosító eljárások működtetését, hogy minden alkalmazott tisztában van a vonatkozó etikai és szervezeti értékekkel, különösen az etikus magatartással, az összeférhetetlenség elkerülésével, a csalás megelőzésével és a szabálytalanságok bejelentésével.

13. A fentiek mellett a négy kiválasztott ügynökség közül három saját ügynökségspecifikus összeférhetetlenségi politikát és eljárásokat is kidolgozott (az ügynökségek politikáját és eljárásait a III. melléklet mutatja be).

14. Ami a közszféra egészét illeti, széles körben elfogadott OECD-iránymutatások állnak rendelkezésre. Az OECD a munkaviszony megszűnése után felmerülő kérdésekről külön iránymutatásokat is tett közzé: "Post Public Employment-Good Practices for Preventing Conflict of Interest" (Közhivatali állás után: helyes gyakorlat az Összeférhetetlenség megelőzése terén) [15].

AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE ÉS MÓDSZERE

AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE

15. Ellenőrzésünk a következő négy, a fogyasztók biztonságára és egészségére nézve alapvető fontosságú döntéseket hozó ügynökségnél értékelte az összeférhetetlenséget előidéző helyzetek kezelését szolgáló politikákat és eljárásokat:

- Az EASA polgári repülési biztonsági tanúsítványokat állít ki; munkatársainak ehhez magas szintű technikai tudással kell rendelkezniük, amelyre jellemzően vagy az ágazatban, vagy tagállami hatóságnál dolgozva tesznek szert. Fennáll az a kockázat, hogy az ilyen szakmai előéletű ügynökségi alkalmazottak a korábbi (és esetleges jövőbeni) munkáltatójuk számára kedvező döntések meghozatalában vesznek részt;

- Az ECHA foglalkozik a REACH-rendelettel, amelynek célja az emberi egészség és a környezet magas szintű védelmének biztosítása. Tudományos és technikai tanácsokkal szolgál az olyan vegyi anyagokról, amelyek jelentős pénzügyi hatással lehetnek az ágazatban működő vállalkozásokra;

- Az EFSA információkat szolgáltat az élelmiszer-biztonsággal kapcsolatos kockázatokról. Tudományos és technikai tanácsokkal szolgál az élelmiszerekről, amelyek jelentős pénzügyi hatással lehetnek az ágazatban működő vállalkozásokra;

- Az EMA koordinációs szerepet tölt be az Unióban forgalomban lévő gyógyászati készítmények engedélyezésében és az engedélyek fenntartásában. Az ügynökség kénytelen olyan szervezetek és vállalkozások által lefolytatott vizsgálatokra támaszkodni, amelyeknek érdekeik fűződnek a szóban forgó készítményekhez.

16. Az ellenőrzés egyes kulcsszereplőkre összpontosított, köztük a kiválasztott ügynökségekkel együttműködő, a tudományos döntéshozatali folyamatban és az operatív tevékenységekben fontos szerepet játszó szervezetekre. Ilyenek:

- az igazgatóság tagjai;

- a tudományos tanácsadó bizottságok, testületek és fórumok tagjai, egyéb szakértők;

- az ügynökségek alkalmazottai, különösen az igazgatók és a tudományos döntéshozatalban kulcsszerepet játszó munkatársak;

- a fellebbezési tanács tagjai (az EASA és az ECHA esetében);

- az érdekelt felek szervezetei.

17. Az ellenőrzés nem terjedt ki a beszerzési és felvételi eljárások során esetleg felmerülő összeférhetetlenségi helyzetekre. Ezek az eljárások a Számvevőszék éves ellenőrzéseinek képezik tárgyát.

18. A Számvevőszék nem egyes összeférhetetlenségi helyzetekről adott konkrét értékelést, hiszen ehhez mélyrehatóbban kellett volna vizsgálnia a körülményeket, és fennállt volna az önkényes ítélkezés kockázata. A Számvevőszék nem tudja megítélni azon módszerek érvényességét sem, amelyeket a kiválasztott ügynökségek az ágazat által finanszírozott kutatások eredményeinek értékelésére alkalmaznak.

19. Megjegyzendő, hogy különböző események, külső nyomás, illetve a számvevőszéki ellenőrzés hatására is valamennyi kiválasztott ügynökség folyamatosan fejleszti és tökéletesíti politikáit és eljárásait. A Számvevőszék helyszíni ellenőrzésének lezárulta (2011. október) után életbe léptetett politikák és eljárások nem kerültek értékelésre.

AZ ELLENŐRZÉS MÓDSZERE

20. A Számvevőszék a következő fő ellenőrzési kérdésre kereste a választ:

- Megfelelően kezelik-e a kiválasztott ügynökségek az összeférhetetlenséget előidéző helyzeteket?

valamint két konkrétabb kérdésre:

- Megfelelőek-e az összeférhetetlenséget előidéző helyzetek kezelésére szolgáló politikák és eljárások?

- Megfelelően hajtották-e végre a kiválasztott ügynökségek az összeférhetetlenséget előidéző helyzetek kezelésére szolgáló politikájukat és eljárásaikat?

21. Az egyes ügynökségekre vonatkozó konkrét jogszabályi előírások alapján készített ügynökségspecifikus politikákat és eljárásokat, valamint azok végrehajtását az uniós intézményekre és decentralizált szervekre vonatkozó keretszabályozás (lásd: II. melléklet), az átfogóbb OECD-iránymutatások, valamint a kiválasztott ügynökségeknél észlelt követendő példák alkalmazásával értékeltük. Átfogó uniós keretszabályozás hiányában ellenőrzésünk során referenciaként használtuk fel többek között az OECD iránymutatását, amely nemzetközi viszonyítási alapként szolgál az átfogó összeférhetetlenségi koncepciók kidolgozásához. Minden olyan esetben, amelyre az uniós keretszabályozás nem (vagy nem kellően) terjedt ki, az OECD iránymutatását alkalmaztuk. Az összeférhetetlenségi politika hatékony megvalósításához segítséget nyújtó OECD-iránymutatások címzettjei legáltalánosabban véve a kormányok és a közintézmények.

22. Az ellenőrzési munka keretében a következőkre került sor:

- a kiválasztott ügynökségek keretszabályozásának elemzése;

- találkozók a kiválasztott ügynökségek vezetésével, az ügynökségek munkatársaival és különböző testületekkel (igazgatóság, tanácsadó testület, fellebbezési tanács);

- a kiválasztott ügynökségek által kitöltött kérdőív elemzése;

- a kiválasztott ügynökségek politikáinak, eljárásainak, belső iránymutatásainak, érdekeltségi nyilatkozatainak, a tudományos tanácsadói testületi / bizottsági ülések jegyzőkönyveinek, az alkalmazottak személyi aktáinak dokumentációs áttekintése;

- annak vizsgálata, hogy a kiválasztott ügynökségek hogyan alkalmazták politikáikat és eljárásaikat konkrét esetekben (pl. alkalmazottaikra, szakértőkre, igazgatósági tagokra nézve), többek között egyes közzétett összeférhetetlenségi esetekben (civil szervezetek, az Európai Ombudsman, a média stb.).

23. A Számvevőszék időrendi alapon mutatja be észrevételeit, vagyis a kulcsszereplőkre nézve a politikákat és eljárásokat aszerint elemzi, hogy ezeket milyen pályaszakaszra kell vonatkoztatni: az eredeti kinevezésre (pl. szakértőknél: kinevezésük a Tudományos Bizottságba), az ügynökségnél történő foglalkoztatásra (pl. a képzésre és ajándékok elfogadására nézve), illetve a távozásra (pl. új állás betöltésekor az összeférhetetlenség elkerüléséhez figyelembe veendő kötelezettségek).

ÉSZREVÉTELEK

AZ UNIÓS KERETSZABÁLYOZÁS

24. A kiválasztott ügynökségeket köti a személyzeti szabályzat (lásd: 2. háttérmagyarázat).

25. A személyzeti szabályzatnak és a Bizottság iránymutatásainak a függetlenségre vonatkozó követelményei azonban csak az alkalmazottakra vonatkoznak, a döntéshozatali folyamatokba bevont más kulcsszereplőkre, például az igazgatóság tagjaira és a szakértőkre viszont nem.

26. Függetlenségről és átláthatóságról szóló rendelkezésekkel valamennyi kiválasztott ügynökség alapító rendeletében találkozunk, de e rendelkezések érvényességi köre ügynökségről ügynökségre jelentős mértékben eltér (lásd: IV. melléklet). A rendelkezések előírják többek között éves és egyedi érdekeltségi nyilatkozatok kitöltését és közzétételét, a tudományos és különböző más testületek (pl. igazgatóság, fellebbezési tanács) ülései napirendjének és jegyzőkönyvének nyilvánossá tételét, a tudományos vizsgálatok eredményeinek közzétételét stb. Amint a IV. mellékletben látható, a függetlenségre és átláthatóságra vonatkozó jogi előírások szigorúbbak az EFSA-nál és az EMA-nál, kevésbé szigorúak az ECHA-nál (ahol pl. nem kötelező közzétenni az érdekeltségi nyilatkozatokat) és a legkevésbé az EASA-nál kötöttek (itt pl. nem kötelező az érdekeltségi nyilatkozatot kitölteni).

2. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

A SZEMÉLYZETI SZABÁLYZAT ÖSSZEFÉRHETETLENSÉGRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEI

a tisztviselőnek tájékoztatást kell adnia bármely olyan személyes érdekeltségéről, amely csorbíthatja függetlenségét [16];

kockázatcsökkentési intézkedéseket kell tenni [17];

a tisztviselőnek külső tevékenységekhez engedélyt kell beszereznie, és be kell jelentenie, ha házastársa jövedelemszerző alkalmazásban áll [18];

A tisztviselő a szolgálati jogviszonyának megszűnését követően is köteles tisztességes és körültekintő magatartást tanúsítani bizonyos megbízatások vagy előnyök elfogadásával kapcsolatban, és tájékoztatást kell adnia a szolgálati jogviszonya megszűnését követő két évben megkezdett keresőtevékenységéről [19].

27. Más szóval az összeférhetetlenségre nézve nincsen olyan átfogó uniós keretszabályozás, amely biztosítaná, hogy valamennyi uniós ügynökségre és a stratégiát, működést és döntéshozatalt befolyásoló valamennyi kulcsszereplőre nézve összehasonlítható függetlenségi és átláthatósági minimumkövetelményeket alkalmazzanak. Az V. melléklet összehasonlítja az uniós keretszabályozást (az ügynökségek alapító rendeleteit, valamint az ügynökségspecifikus politikákat és eljárásokat kivéve) az OECD iránymutatásával.

AZ ÜGYNÖKSÉGNÉL TÖRTÉNŐ FOGLALKOZTATÁS MEGKEZDÉSE ELŐTT

A JELÖLTEK SZŰRÉSE NEM MEGFELELŐ

28. Általában az EASA, az ECHA [20] és az EMA jelölési és kinevezési eljárásai során nem szűrik meg kellően a jelölteket (pl. a szakértőket, az igazgatóság és a fellebbezési tanács tagjait) az összeférhetetlenségi helyzetek vonatkozásában. A igazgatósági tagokat és számos szakértőt (ECHA és EMEA) azonban a tagállamok, a tagállami szervek vagy az uniós intézmények (azaz a Bizottság, a Tanács stb.) jelölnek vagy neveznek ki és a kiválasztott ügynökségeknek nincs, vagy csak kis ráhatásuk van a kinevezésekre.

29. Az EFSA-nál a szakértők kinevezésének szabályai értelmében a jelöltek érdekeltségi nyilatkozatait szűrésnek kell alávetni. Az összeférhetetlenségi helyzeteknél azonban a szűrés nem egyértelműen körülírt kritériumokon alapszik.

30. Az esetek többségében ezért csak a jelöltek kinevezése után derül fény az összeférhetetlenségükre. Ráadásul a kiválasztott ügynökségeknek nincs jogosultságuk leváltani az olyan igazgatósági tagokat, illetve szakértőket, akiknek érdekei az értékelés szerint összeegyeztethetetlenek az Ügynökségben betöltött szerepükkel (lásd: 3: háttérmagyarázat).

3. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

NEM SZŰRIK A JELÖLTEKET: EGY PÉLDA

Miután a Bizottság kinevezte a tudományos bizottság egy tagját, az érintett [21] érdekeltségi nyilatkozatát az EMA csak a kinevezés után értékelte. Az értékelés tanúsága szerint az érintettet érdekellentét fennállása miatt nem lett volna szabad kinevezni, ám az EMA mégsem menthette fel pozíciójából.

31. Az OECD iránymutatásainak ajánlása szerint a kiválasztási folyamatba szűrési eljárást is kell illeszteni, hogy már korai szakaszban fel lehessen tárni és kezelni lehessen az összeférhetetlenségi helyzeteket [22].

AZ EMA-NÁL NEM TELJES KÖRŰEK AZ ÉRDEKELT FELEK SZERVEZETEINEK JOGOSULTSÁGI FELTÉTELEI

32. A kiválasztott ügynökségek általában megfelelő intézkedésekkel biztosítják a munkájukban érdekelt felek szervezeteinek bevonását. Ahhoz, hogy képviseltethessék magukat a kiválasztott ügynökségek különböző testületeiben, e szervezeteknek bizonyos jogosultsági feltételeknek kell eleget tenniük.

33. Ezek a feltételek azonban nem mindig támasztanak egyértelmű követelményeket. Az átláthatósági feltételek között szerepel az EMA-nál, hogy a betegképviseleti és fogyasztói szervezetek finanszírozási forrásait évente nyilvánosságra hozzák. Mivel azonban az elfogadható finanszírozási struktúrára nézve nincsenek minimumkövetelmények, így potenciálisan olyan betegképviseleti és fogyasztói szervezetek is részt vehetnek az EMA tevékenységében, amelyeket teljes mértékben egy bizonyos gyógyszergyártó vállalat finanszíroz.

34. Ezenkívül az EMA-nál az ügynökség tevékenységeibe bevonható egészségügyi érdekképviseleti szervekre nézve nem voltak meghatározva jogosultsági feltételek úgy, ahogyan például a betegképviseleti és fogyasztói szervezetek esetében.

NEM MEGFELELŐ A KISZERVEZETT TUDOMÁNYOS, ILLETVE OPERATÍV TEVÉKENYSÉGEK FELÜGYELETE

35. Az összeférhetetlenség kezelése különösen fontos akkor, amikor a kiválasztott ügynökségek egyes tevékenységei ki vannak helyezve, mivel ezek a tevékenységek nem állnak a kiválasztott ügynökségek közvetlen irányítása alatt. Az EASA és az EMA tudományos, illetve operatív tevékenységük jelentős részét tagállami hatóságokhoz helyezik ki.

36. Az EASA a tagállami hatóságok viszonylatában keretszerződéseket alkalmaz; e hatóságoknak kell biztosítaniuk, hogy a kiszervezett feladatok szintjén nem áll fenn összeférhetetlenség. Az EASA-nak azonban nincsenek egyértelmű kritériumai és módszerei a tagállami hatóságok összeférhetetlenségi politikáinak és eljárásainak, valamint azok végrehajtásának ellenőrzésére. Nincs bizonyíték arra nézve, hogy az EASA végezne ilyen ellenőrzést.

37. Az EMA összeférhetetlenségi politikái és eljárásai nem vonatkoznak a tagállami hatóságokhoz kiszervezett feladatokban közreműködő tagállami szakértőkre. Az EMA semmilyen ellenőrzést nem végez a tagállami hatóságok összeférhetetlenségi politikáira és eljárásaira nézve.

FOGLALKOZTATÁS AZ ÜGYNÖKSÉGNÉL

AZ EMA, AZ ECHA ÉS AZ EFSA ÜGYNÖKSÉGSPECIFIKUS POLITIKÁKAT ÉS ELJÁRÁSOKAT DOLGOZNAK KI…

38. A kiválasztott ügynökségek közül az EMA és az EFSA dolgozták ki a legkorszerűbb keretrendszereket arra, hogy az ágazattal kapcsolatos konkrét kockázatok kezelése során be lehessen jelenteni, értékelni és kezelni lehessen az összeférhetetlenségi helyzeteket.

39. Az összeférhetetlenség kezelésében kulcsszerepet játszik az érdekeltségi nyilatkozat, amelyben az egyes személyek – a kiválasztott ügynökségek politikái és eljárásai szerint meghatározott összeférhetetlenséggel kapcsolatban – beszámolnak személyes körülményeikről.

40. Az ECHA, az EMA és az EFSA összeférhetetlenségi politikái és eljárásai értelmében érdekeltségi nyilatkozatot kell adnia (rendszerint évente) az alkalmazottaknak, valamint az igazgatóság, a fellebbezési tanács, a tudományos tanácsadó bizottságok, testületek és fórumok tagjainak.

41. Az ECHA már létrejötte után nem sokkal összeférhetetlenségi politikát dolgozott ki. Az ECHA igazgatósága 2011. szeptember 30-án új politikát fogadott el a potenciális összeférhetetlenség kezelésére nézve, amely politika az egész ügynökségre és annak valamennyi tevékenységére alkalmazandó [23]. Ennek keretében átfogóbb formát kapott az érdekeltségi nyilatkozat, és az alkalmazottaknak évente kell kitölteniük azt.

42. Az EMA egy sor egyértelmű és reális leírást dolgozott ki arra nézve, hogy milyen körülmények eredményezhetnek összeférhetetlenséget. A szakértők értékelésének céljára az EMA és az EFSA külön kritériumokat dolgozott ki, többek között ezeket: milyen esetben eredményezhet összeférhetetlenséget pénzügyi érdekeltség, alkalmazási helyzet, tudományos testületi tagság, szaktanácsadói tevékenység, támogatott kutatás végzése, szellemi tulajdonjogok, közeli családtagok, ajándékok és meghívások stb. Attól függően, hogy milyen típusú tevékenységről van szó, és hogy az jelenleg is folyamatban van vagy korábban (az utóbbi öt évben) zajlott, a politikák és eljárások bizonyos korlátozásokat írnak elő egyes pozíciók betöltését, illetve a döntéshozatali folyamat különböző szakaszaiban történő részvételt illetően. Az EMA egyértelmű mátrixot dolgozott ki, amelyben a bejelentett érdekeltségekhez egy sor normatív következmény kapcsolódik (lásd: VI. melléklet).

43. Az éves érdekeltségi nyilatkozatok EFSA-féle rendszeréhez a szakértőket illetően az ügynökség egy további réteget is hozzáadott. A szakértőknek:

- a tudományos bizottság, testületek és munkacsoportok minden ülése előtt egyedi érdekeltségi nyilatkozatot kell tenniük;

- az ülés alatt szóban be kell jelenteniük, ha valamely napirendi ponthoz korábban előre nem látott érdekeltségük fűződik.

44. Az EFSA az értékelési folyamat nyomon követhetőségének biztosítása érdekében már 2008 májusa óta speciális szoftverrel dolgozza fel az érdekeltségi nyilatkozatokat. Az érdekeltségi nyilatkozatok értékelési folyamatának jobb kezelésére az EMA is kidolgozott bizonyos alkalmazásokat/adatbázisokat. Az ECHA-nál nincsen az érdekeltségi nyilatkozatok feldolgozását és értékelését támogató szoftver.

…AZ EASA VISZONT NEM

45. Az EASA-nak – a jóváhagyási és szabványosítási részlegén kívül –nincsenek ügynökségspecifikus összeférhetetlenségi politikái és eljárásai. Az EASA nem szerez be és nem értékel rendszeresen érdekeltségi nyilatkozatokat.

AZ ECHA-NÁL JELENTŐS HIÁNYOSSÁGOK MUTATKOZNAK A POLITIKÁK ÉS ELJÁRÁSOK VÉGREHAJTÁSÁBAN

AZ ECHA AZ ALKALMAZOTTAK FELADATAINAK KIJELÖLÉSE ELŐTT NEM VIZSGÁLJA MEG BEJELENTETT ÉRDEKELTSÉGEIKET

46. Az ECHA korábbi politikája és eljárásai értelmében az alkalmazottaknak a kinevezésük időpontjában kellett kitölteniük egy nyilatkozatot [24]. Az eredeti nyilatkozatot akkor kellett aktualizálni, ha változás történt.

47. A munkatársaknak a Számvevőszék által megvizsgált nyilatkozatait addig a személyi akták között, zárt borítékban tartották; az ECHA nem vizsgálta meg és nem értékelte ki azokat összeférhetetlenségi szempontból. Az ECHA kizárólag arra támaszkodott, hogy munkatársaik kötelesek önállóan eljárva tájékoztatni feletteseiket, ha a korábban benyújtott nyilatkozattól függetlenül összeférhetetlenségi eset jut tudomásukra. A lezárt érdekeltségi nyilatkozatok vizsgálata olyan eseteket hozott napvilágra, amelyekkel a vezetésnek foglalkoznia kellett volna (lásd: 4. háttérmagyarázat).

AZ ECHA FELLEBBEZÉSI TANÁCSÁNÁL NEM MEGFELELŐEK AZ ÖSSZEFÉRHETETLENSÉGET ELŐIDÉZŐ HELYZETEK ÉRTÉKELÉSÉRE ÉS KEZELÉSÉRE SZOLGÁLÓ POLITIKÁK ÉS ELJÁRÁSOK

48. A fellebbezési tanács olyan fellebbezésekkel foglalkozik, amelyeket az ügynökségnek a döntései által érintett bármely természetes vagy jogi személy nyújt be. A tanács tagjai: az elnök és két másik állandó tag, akik az ECHA alkalmazottai, valamint további tagok és póttagok, akik nem ECHA-alkalmazottak. A tanács az ECHA-n belül független testületként működik, és saját magatartási kódexszel bír.

4. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

AZ ECHA ÁLTAL NEM VIZSGÁLT LEZÁRT ÉRDEKELTSÉGI NYILATKOZATOK: NÉHÁNY PÉLDA

Egy magasabb beosztású munkatárs bejelentette, hogy olyan vállalkozásnak ad bérbe lakást, amely nagy számú pályázatot nyújtott be az ECHA-hoz.

Egy magasabb beosztású munkatárs bejelentette, hogy korábban egy olyan nagyvállalat alkalmazásában állt, amelynek számos pályázatát éppen az ő egysége dolgozza fel.

Egy alacsonyabb beosztású munkatárs bejelentette: korábban olyan projekteken dolgozott, amelyeket egy az ECHA-nál számos függőben lévő kérelemmel bíró vállalat támogatott, házastársa pedig ennek a vállalatnak az alkalmazásában áll.

49. A fellebbezési tanács állandó tagjainak éves érdekeltségi nyilatkozatot kell tenniük. A fellebbezési tanács póttagjainak és további tagjainak éves érdekeltségi nyilatkozatot kell tenniük, egy adott ügyre való kijelölésük előtt pedig egyedi érdekeltségi nyilatkozatot kell beadniuk.

50. Az érdekeltségi nyilatkozatok felülvizsgálata és a konfliktushelyzetek kezelése terén a felelősség a titkárságé és az elnöké. Azonban amikor a fellebbezési tanács dolgozni kezd egy adott ügyön, nem követnek formális eljárást és nem dokumentálják az elvégzett vizsgálatokat; teljes mértékben a tanács állandó tagjainak nyilatkozataira hagyatkoznak.

51. A Számvevőszék megállapítása szerint a fellebbezési tanács elegendő információ híján nem tud megalapozott döntést hozni arról, hogy fennáll-e összeférhetetlenséget előidéző helyzet. Csak a fellebbező társaságról áll rendelkezésre információ, azokról a vállalatokról viszont nem, amelynek közvetlen érdeke fűződik a fellebbezett ügyhöz, pl. mert a vegyi anyagot bejegyeztető (egyik) vállalatról van szó.

52. A fellebbezési tanács tagjai érdekeltségi nyilatkozatukban nem hoznak nyilvánosságra minden részletet azokról az anyagokról és esetekről, amelyeken az ECHA-hoz kerülésük előtt dolgoztak (lásd: 5. háttérmagyarázat).

5. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

ÖSSZEFÉRHETETLENSÉGET ELŐIDÉZŐ HELYZETEK NEM MEGFELELŐ KEZELÉSE AZ ECHA FELLEBBEZÉSI TANÁCSÁNÁL: EGY PÉLDA

A fellebbezési tanács két tagja tulajdoni részesedésről és/vagy munkaviszonyról számolt be a REACH rendelettel kapcsolatos területen [25]. Az érvényes politikák és eljárások révén azonban nem lehet megelőzni, hogy olyan eseteket kelljen vizsgálniuk, amelyekhez régebbi vagy jelenlegi szálak fűzik őket.

A BEJELENTETT ÉRDEKELTSÉGEK ÉRTÉKELÉSE ÉS KEZELÉSE NEM MINDIG MEGFELELŐ

53. Az OECD iránymutatás értelmében a szervezeteknek világosan meg kellene határozniuk, hogy milyen körülmények és viszonyok eredményezhetnek összeférhetetlenségi helyzetet [26]. Saját érdekeltségének bejelentése továbbra is az adott személyt terheli. A szervezetek adminisztratív eljárásainak pusztán arra kellene irányulniuk, hogy a közzétett információkat megfelelően értékeljék és frissítsék. Az összeférhetetlenséget előidéző helyzetek megoldására a politikáknak és eljárásoknak egyértelmű intézkedéseket kellene rögzíteniük, pl.: az érdekeltségi helyzet megszüntetése, korlátozott hozzáférés bizonyos információkhoz, a tisztviselő áthelyezése olyan állásba, ahol nem áll fenn összeférhetetlenség, lemondás a magánszemélyként betöltött funkcióról, stb.

AZ IGAZGATÓSÁGI TAGOK ÖSSZEFÉRHETETLENSÉGI ÉRTÉKELÉSE NINCS MEGFELELŐEN DOKUMENTÁLVA

54. Az igazgatósági tagok érdekeltségi nyilatkozatának vizsgálatát, illetve az ezzel kapcsolatos döntéseket egyik kiválasztott ügynökségnél sem dokumentálták megfelelően.

A HOZZÁFÉRHETŐ INFORMÁCIÓKAT NEM MINDIG AKNÁZZÁK KI

55. A kiválasztott ügynökségek az érdekeltségi nyilatkozatok ellenőrzésekor nem mindig aknázzák ki az érintettől származó információkat és a könnyen hozzáférhető további információkat (önéletrajzok, korábbi érdekeltségi nyilatkozatok, a médiában található információk stb.). Az ellenőrzés több olyan esetre mutatott rá, amikor az ilyen információk futó ellenőrzése is problémákat tárt volna fel (lásd: 6. háttérmagyarázat).

EGYÉRTELMŰ ÉRTÉKELÉSI KRITÉRIUMOK HIÁNYA, KÖVETKEZETLEN ALKALMAZÁS

56. Az ECHA esetében, noha politikája [27] szerint minden potenciálisan konfliktust okozó érdekeltséget fel kell tüntetni a nyilatkozatokban, mégsem foglalkoznak konkrétabban a jelenlegi pénzügyi érdekeltségből, korábbi munkaviszonyokból, korábbi tanácsadásból és hasonló tevékenységekből adódó helyzetekkel. Az EMA-val és az EFSA-val ellentétben nincs meghatározva, hogy milyen egyéni érdekeltségek összeegyeztethetetlenek az ECHA-ban betöltött szereppel, sem az, hogy milyen kockázatcsökkentési intézkedések teendők a leggyakoribb kockázatok esetében. Az összeférhetetlenségi helyzetek megítélése tehát a felelős személy megítélésén múlik.

6. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

AZ ÉRDEKELTSÉGI NYILATKOZATOK ELLENŐRZÉSÉNÉL FEL NEM HASZNÁLT INFORMÁCIÓK

Az EMA-nál és az EFSA-nál egyes szakértők érdekeltségi nyilatkozatai nyilvánvaló ellentmondásokat tartalmaztak a korábbi nyilatkozataikhoz képest. Az ügynökségek nem minden esetben kértek felvilágosítást a szakértőktől.

Az ECHA egy alkalmazottja nem jelentette be az előző öt évben betöltött összes munkaviszonyát, pedig ezt a szabályozás előírja. Ennek feltárásához elég lett volna pusztán összevetni az alkalmazott érdekeltségi nyilatkozatát és önéletrajzát.

Amint az EMA megállapította, egy tudományos bizottsági tagjának magánérdekei összeférhetetlenségi helyzetet okoztak.Az EMA arra a következtetésre jutott, hogy a szakértő nem lehet a Tudományos Bizottság tagja. A szakértő ennek ellenére továbbra is részt vett a Tudományos Bizottság ülésein, a Bizottság pedig újabb hároméves időszakra kinevezte. A szakértő aktualizált érdekeltségi nyilatkozata már nem tett említést az említett szervezethez fűződő érdekeltségéről. Ez ellentmondásban volt a korábbi értékeléssel és a közzétett önéletrajzzal.

57. Az EFSA tudományos szakértői esetében nem kellően egyértelműek az összeférhetetlenség megítélésének kritériumai, és ez esetenként megkérdőjelezhető értékelésekhez vezetett, amint az a 7. háttérmagyarázatban látható.

7. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

AZ EGYÉRTELMŰSÉG HIÁNYA MIATT MEGKÉRDŐJELEZHETŐ ÖSSZEFÉRHETETLENSÉGI ÉRTÉKELÉSEK AZ EFSA-NÁL: NÉHÁNY PÉLDA

Tudományos szakértők szerepkonfliktusa: ugyanazt a koncepciót bírálják el, amelyre korábban javaslatot tettek

Az EFSA-nál az Ügynökség egy tudományos testülete tagjainak többsége (korábbi publikációkban, illetve szakmai műhelyek és szakértői csoportok részvevőiként) egy bizonyos koncepció hívének mutatkozott, majd később a tudományos testület keretében ugyanezt a koncepciót tették elemzésük tárgyává.

Egy másik esetben az EFSA két szakértője egy időben konzulensként/tanácsadóként segített egy magánszervezetet, illetve az EFSA tudományos testületének tagjaiként is vizsgálták ugyanazt a koncepciót.

Az EFSA mindkét esetben arra a következtetésre jutott, hogy nem merült fel összeférhetetlenség.

Az összeférhetetlenség kérdésének következetlen kezelése

Az EFSA-nál az igazgatóság tagjai, illetve a szakértők esetében eltérően kezelték az abból adódó összeférhetetlenségi helyzetet, hogy az érintettek tagjai voltak egy, elsősorban az élelmiszer-ipari ágazat által finanszírozott non-profit világszervezetnek, amely széles körben részt vesz az EFSA tevékenységében.

Az EFSA igazgatóságának esetében, miután a média bírálta ezt az összeférhetetlenségi helyzetet, két tag lemondott a szervezetben betöltött pozíciójáról.

Hat szakértő azonban továbbra is szoros kapcsolatban áll a szervezettel (pl. kuratóriumi tagok, tudományos bizottsági tagok).

58. A Számvevőszék véleménye szerint a kiválasztott ügynökségek közül az EMA-nál a legegyértelműbbek a szakértőkre alkalmazott értékelési kritériumok. A VI. melléklet bemutatja, hogy az EMA milyen követendő módszerekkel értékeli a szakértőknél előforduló legjellemzőbb helyzeteket, és hogyan rendel azokhoz (adott esetben) egyértelmű következményként korlátozásokat a szakértőnek az EMA-nál kifejtett tevékenységére nézve. A Számvevőszék azonban feltárt olyan eseteket, amikor ezeket a kritériumokat nem alkalmazták megfelelően (lásd: 8. háttérmagyarázat).

59. Az OECD-iránymutatás ajánlása szerint minden összeférhetetlenségi politikának számításba kell vennie azokat a különös kockázatokat, amelyek bizonyos kategóriákba tartozó személyekhez kapcsolódnak. Az iránymutatás előírja, hogy a szervezetek állapítsák meg, milyen helyzetek idéznek elő összeférhetetlenséget, és hozzanak ezekre nézve kockázatcsökkentő intézkedéseket [28].

8. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

AZ EMA TUDOMÁNYOS BIZOTTSÁG TAGJAIRA VONATKOZÓ NEM MEGFELELŐ KOCKÁZATÉRTÉKELÉS: KÉT PÉLDA

Két szakértőt az EMA tévesen a legalacsonyabb kockázati szintre sorolt be annak dacára, hogy korábban olyan gyógyszergyártó vállalatok alkalmazásában álltak, amelyek tevékenysége az EMA összeférhetetlenségi politikája értelmében magasabb kockázati szintet indokolt volna. E miatt az érdekeltségük miatt korlátozni kellett volna részvételüket a bizottság tevékenységében. Az EMA csak később, egy új szabályzattervezet bevezetésekor emelte meg a kockázati szintet.

Az egyik szakértő 2007 augusztusáig tevékenykedett gyógyszergyártó vállalatok tanácsadójaként. Az új összeférhetetlenségi politika értelmében e szakértő értékelésének termék- vagy vállalati szintű korlátozást kellett volna eredményeznie a személyére nézve, ha valamilyen konkrét termékre vagy termékek egy csoportjára vonatkozó összeférhetetlenség áll fenn (pl. egyes gyógyászati készítmények minőség-ellenőrzésénél). Az EMA azonban nem kért további információkat a szakértőtől, és a szakértő által benyújtott nyilatkozat pedig tévesen olyan értékelést kapott, mint amely nem követeli meg korlátozások megállapítását.

60. Egyes esetekben azonban a kiválasztott ügynökségek politikáiban és eljárásaiban hiányosságok, sőt szembeszökő aránytalanság mutatkozik egyfelől a tényleges vagy vélt összeférhetetlenségi kockázat, másfelől az alkalmazott korlátozások szintje és a kockázatcsökkentő intézkedések között (lásd: 9. háttérmagyarázat).

9. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

A POLITIKA KÖVETKEZETLENSÉGE ÉS HIÁNYOSSÁGAI: NÉHÁNY PÉLDA

EMA

A munkatársaknak nem lehetnek pénzügyi érdekeltségeik, illetve nem birtokolhatnak szabadalmat, családtagjaik számára viszont ugyanez megengedett. A munkatársak egy kategóriája (pl. a tudományos bizottság tudományos titkára) számára a családtagjuk érdekeltsége semmilyen módon nem korlátozza az érintett alkalmazott részvételét a termékkel kapcsolatos tevékenységekben. Az érintettel közös háztartásban élők közvetlen (pl. jelenlegi pénzügyi) érdekeltségét nem veszik figyelembe annak meghatározásakor, hogy a szakértő milyen szintű részvétele elfogadható az ügynökség tevékenységében, még akkor sem, ha egy tudományos bizottsági tag házastársa jelentős részesedéssel bír egy gyógyszergyártó vállalatban.

Ha egy szakértő (pl. tudományos bizottsági tag) korábban egy gyógyszergyártó vállalat alkalmazásában állt, rá kevésbé szigorú korlátozások vonatkoznak, mint azonos feltételek mellett más munkatársakra, pedig a szakértők fontosabb szerepet játszanak az ügynökség tudományos életében.

Az EMA összeférhetetlenségi ellenőrzést végez, mielőtt egy emberi felhasználásra szánt gyógyszerek, illetve állatgyógyászati készítmények forgalombahozatali engedélyének első ízben történő kiadását célzó termékcsoport vezetőjét/tagjait kinevezné. Nincsen azonban ehhez hasonló eljárás a Tudományos Bizottság tagjait illetően, mielőtt (társ)előadónak neveznék ki őket.

Nem megfelelőek azok a korlátozások, amelyeknek a gyógyszeripartól egyénileg vagy valamely szervezeten át támogatást kapó szakértőket vetik alá: például valamely vállalati támogatás jelenlegi kedvezményezettjét nem akadályozzák meg abban, hogy egy attól a vállalattól származó gyógyszer (társ)előadójaként lépjen fel.

EFSA

Az EFSA előírja, hogy az egy háztartásban élő, vagy a háztartás valamely tagjának gondjaira bízott családtagok és rokonok érdekeltségeit nyilvánosságra kell hozni az érdekeltségi nyilatkozatokban [29]. Az EMA-val ellentétben az EFSA politikája nem tisztázza, hogy közeli családtagok milyen érdekeltségei megengedhetőek, és hogy milyen korlátozások alkalmazandóak.

NEM MINDIG LÉTEZNEK, ILLETVE NEM TELJES KÖRŰEK AZ AJÁNDÉKOKKAL ÉS MEGHÍVÁSOKKAL KAPCSOLATOS POLITIKÁK ÉS ELJÁRÁSOK

61. Az ECHA és az EMA iránymutatást adtak ki az ajándékokra és meghívásokra vonatkozóan. Az ECHA-nál a politikák és eljárások csak az alkalmazottakra vonatkoznak, a bizottsági, fórum- és igazgatósági tagokra nem. A meghívásokat illetően az EFSA-nál csak az alkalmazottakra vonatkozó politika van, az EASA-nál nincs ügynökségspecifikus politika az ajándékokról és meghívásokról, de az alkalmazottakat illetően utalnak az ajándékokra és meghívásokra vonatkozó bizottsági útmutatásra. Az OECD-iránymutatás értelmében az összeférhetetlenségi politikáknak ki kell terjedniük a mindenfajta ajándékok kapcsán adódó helyzetekre is [30].

NEM LÉTEZNEK A BIZALOMMAL VALÓ VISSZAÉLÉSRE VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK, ILLETVE OBJEKTÍV ÉRTÉKELÉSI KRITÉRIUMOK

62. Bizalommal való visszaéléssel kapcsolatos politikákról és eljárásokról van szó olyan helyzetekben, amikor egy személy szándékosan vagy gondatlanságból elmulasztja teljesíteni azt a kötelezettségét, hogy teljes körűen és időben bejelentse azon érdekeltségeit, amelyek csorbíthatják függetlenségét. A politikáknak és eljárásoknak egyértelműen meg kell határozniuk, milyen következményekkel és szankciókkal járjon az érdekeltségek bejelentésének elmulasztása.

63. A személyzeti szabályzat előírja, hogy az intézménynek meg kell tennie a megfelelő intézkedéseket, ha egy tisztviselő a feladatai teljesítése során elmulasztja, hogy összeférhetetlenségi ügyben eljárjon. Azt azonban nem határozza meg a szabályzat, hogy milyen konkrét intézkedéseket és szankciókat kell alkalmazni azokkal a tisztviselőkkel szemben, akik kötelezettségüket megszegve nem jelentik be valamely összeférhetetlenség fennállását.

64. A kiválasztott ügynökségeknek nincsenek a bizalommal való visszaélésre vonatkozó egyedi politikái és eljárásai az olyan esetekre, amikor egy alkalmazott nem jelenti be minden figyelembe veendő (pl. családi, pénzügyi stb.) érdekeltségét. Ezenkívül az EMA-nál és az EASA-nál nincsenek politikák és eljárások a bizalommal való visszaélésre az igazgatósági tagok, a szakértők és a fellebbezési tanács tagjai (csak az EASA-ra vonatkozik) vonatkozásában.

65. A bizalommal való visszaélést illetően az ECHA a 2011. szeptember 30-án elfogadott új "A potenciális összeférhetetlenségek kezelésének politikája" című dokumentummal [31] új általános rendelkezéseket vezetett be az alkalmazottak, a szakértők, az igazgatósági tagok és a fellebbezési tanács tagjai vonatkozásában.

66. Az EFSA érdekeltségi nyilatkozatokra vonatkozó politikájában szerepelnek előírások a bizalommal való visszaélésre nézve, a tudományos bizottságok és testületek szakértőit illetően [32]. Az ő esetükben azon kötelezettség teljesítésének elmulasztása, hogy az érdekeltségeket időben és teljes körűen bejelentsék, az Ügynökséggel szembeni "prima facie bizalommal való visszaélésnek" [33] minősül, amely a szükséges lépéseket vonja maga után, akár az elbocsátást is. Az igazgatóság tagjaira, a szakértői munkacsoportok tagjaira és az ügynökség saját alkalmazottaira nézve azonban az érvényes politika nem ír elő egyenértékű szankciókat.

67. Két esetben az EFSA a bizalommal való visszaéléssel kapcsolatos eljárást kezdeményezett, ami az adott szakértők lemondásához vezetett a tudományos testületekből. Ezekben az esetekben az EFSA megvizsgálta, hogy a szakértők milyen tudományos eredmények elérésében működtek közre. A vizsgálat azt igyekezett értékelni, hogy a szakértő mennyiben működött közre a végső tudományos teljesítményben/döntésben, illetve milyen hatást gyakorolt arra, és hogy megállapítsa az esetleges összeférhetetlenség miatti elfogultságát. Az eljárásokat azonban nem támasztják alá azt meghatározó egyértelmű és objektív kritériumok, hogy milyen helyzet fennállása vezessen szankciókhoz, akár ahhoz is, hogy egy tudományos bizottság/testület egy tagja lemondjon.

68. Az OECD iránymutatásai számos különböző lehetséges következményt sorolnak fel: fegyelmi eljárás és büntetőeljárás, sőt akár a téves határozatok és szerződések megsemmisítése. Az összeférhetetlenség feltárásának elmulasztása rendszerint súlyos kötelességszegésnek minősül, amelynek következménye lehet fegyelmi eljárás, büntetőeljárás vagy egyes országokban akár büntetőjogi büntetés is [34].

JAVÍTANI KELL A BEJELENTETT ÉRDEKELTSÉGEK ÉS A TUDOMÁNYOS DÖNTÉSHOZÁSI FOLYAMAT ÁTLÁTHATÓSÁGÁT

69. A döntéshozási folyamatnak és az összeférhetetlenség kezelésének átláthatóságára vonatkozó előírás szerepel mind a kiválasztott ügynökségek alapító rendeleteiben, mind az összeférhetetlenség kezelésére vonatkozó ügynökségspecifikus (kivéve az EASA-t) politikákban és eljárásokban. Az átláthatóságot illetően a kiválasztott ügynökségeket különböző jogi előírások és eltérő gyakorlat jellemzi – ezeket a IV. és a VII. melléklet foglalja össze.

70. Az OECD iránymutatásai az átláthatóságot az összeférhetetlenséget előidéző helyzetek kezelésének egyik alapvető elveként határozzák meg [35]. Az iránymutatások előírják, hogy mind a magánérdekeltségekről szóló nyilatkozatokat, mind a konfliktusok megoldására irányuló intézkedéseket egyértelműen rögzíteni kell: a szervezet így később is tanúsítani tudja, hogy egy adott konfliktust megfelelően észlelt és kezelt.

AZ ÉVES ÉRDEKELTSÉGI NYILATKOZATOK ÁTLÁTHATÓSÁGA

71. Az EASA nem igényel érdekeltségi nyilatkozatot. A három másik kiválasztott ügynökség évente nyilvánosságra hozza a vezetőség (ügyvezető igazgató), a tudományos szakértők (tudományos bizottságok, testületek és munkacsoportok tagjai) és az igazgatósági tagok érdekeltségi nyilatkozatait.

AZ EGYEDI ÉRDEKELTSÉGI NYILATKOZATOK ÁTLÁTHATÓSÁGA

72. Valamennyi kiválasztott ügynökség közzéteszi honlapján az igazgatósági ülések jegyzőkönyvét. Az EFSA még hanganyagként is sugározza az igazgatósága üléseiről készülő felvételeket. A jegyzőkönyvben azonban utalás sem található az összeférhetetlenség értékelésére.

73. Az EFSA és az ECHA szintén közzéteszi honlapján tudományos testületei és bizottságai üléseinek jegyzőkönyvét. Az EFSA politikája által megkövetelt külön érdekeltségi nyilatkozatokat (lásd: 43. bekezdés) nem teszik közzé, de az üléseknek az EFSA honlapján olvasható jegyzőkönyve tömören rögzíti az összeférhetetlenségi értékelés következtetéseit. Ezekből kiderül, hogy milyen fajta összeférhetetlenségre bukkantak, és milyen lépéseket tettek (pl. szavazati jog nélküli megfigyelővé fokozták le az érintettet, kizárták az egy bizonyos témáról szóló vitákból, kizárták a testület/munkacsoport tevékenységéből stb.). Az EASA közli a tanácsadó testületek szabályozási tevékenységekkel foglalkozó üléseinek jegyzőkönyvét. Nem teszi azonban közzé az olyan ülések jegyzőkönyvét, ahol a szabályozási, szabványosítási és tanúsítási tevékenységekben részt vevő ügynökségi alkalmazottak és szakértők összeférhetetlenségi értékeléséről lenne szó. Az EMA nem teszi közzé tudományos testületei azon üléseinek jegyzőkönyvét, ahol az összeférhetetlenségi értékeléséről esik szó.

A TUDOMÁNYOS DÖNTÉSHOZATALI FOLYAMAT ÁTLÁTHATÓSÁGA

74. A tudományos döntéshozatali folyamatot illetően a kiválasztott ügynökségeket eltérő átláthatósági fok jellemzi. Ez az eltérés részben abból adódik, hogy az egyes kiválasztott ügynökségek más-más szakterületen tevékenykednek, részben a szükséges bizalmasság szintjének eltéréséből, illetve az ügynökségek belső és működési szabályzatából.

75. Az EFSA alapító rendelete, valamint tudományos bizottságainak, testületeinek és munkacsoportjainak belső működési szabályai értelmében megfigyelőket is meg lehet hívni a szakértői ülésekre. Az EFSA azonban nem teszi közzé előzetesen munkacsoportjainak napirendjét, sőt a munkacsoportok eredményeiről sem ad tájékoztatást. A nyilvánosságnak ilyetén hiánya gátolja a megfigyelők tényleges részvételét az üléseken.

76. A szakértői ülések közzétett jegyzőkönyveiben különböző hiányosságok mutatkoztak (ECHA, EFSA), ami csökkenti tevékenységük átláthatóságát:

- a közzétett jegyzőkönyvek nem mindig közlik pontosan, hogy a bejelentett érdekeltségek milyen napirendi pontra vagy lényeges témára vannak kihatással;

- egyes ülésekre vonatkozóan a jegyzőkönyvek csak korlátozottan számolnak be a vitákról és azok végkövetkeztetéseiről.

ERŐSÍTENI KELL AZ ÖSSZEFÉRHETETLENSÉGGEL KAPCSOLATOS KÉPZÉST

77. Az ECHA kétféle képzést szervez az összeférhetetlenség kezelésére vonatkozóan:

- a "Munkahelyi etika és helyes viselkedés" című képzés általános tájékoztatással szolgál arról, hogy a munkatársaknak milyen kötelezettségeik vannak az összeférhetetlenséggel, az integritással, az ajándékokkal és a magatartási kódex egyéb témáival kapcsolatban. Ez a képzés minden munkatárs számára önkéntes és a részvétel korlátozott volt;

- az "Alkalmazottak nyilatkozatai, iránymutatás" c. képzés részletesebben tájékoztat az érdekeltségi nyilatkozatokról, az ajándékokkal kapcsolatos politikáról, valamint az összeférhetetlenségi politikák és eljárások egyéb aspektusairól. Ez a képzés kötelező, de a Számvevőszék nem tudta megállapítani a részvételi szintet.

78. Az EMA-nál és az EFSA-nál képzéseket szerveznek az összeférhetetlenségről az újonnan érkezettek (munkatársak) számára, így szélesebb körben ismertté válnak a bejelentendő érdekeltségekre és az összeférhetetlenségre vonatkozó tudnivalók.

79. Az EASA-nál csak etikai témákról és a személyzeti szabályzat kapcsolódó témáiról tartanak képzéseket az újonnan érkezettek (munkatársak) számára, de magát az összeférhetetlenséget nem tárgyalják.

80. Az OECD iránymutatásai kifejezetten utalnak rá, hogy a képzés olyan gyakorlati példákat, illetve olyan konkrét lépéseket mutat be, amelyek révén fel lehet tárni és meg lehet oldani összeférhetetlenséget előidéző helyzeteket [36].

ÉLET AZ ÜGYNÖKSÉG UTÁN – "FORGÓAJTÓ" ÉS "BENNFENTES INFORMÁCIÓK"

81. Amennyiben egy tisztviselő vagy szakértő a közszolgálatot elhagyva a magánszektorban vállal munkát, mindig fennáll annak kockázata, hogy helyzetével visszaélve a közfeladatai ellátása közben tudomására jutott "bennfentes információt" hasznosít annak a magánvállalatnak a javára, amelynek alkalmazásába lépett. Ha ezt a kockázatot nem kezelik megfelelően, az komolyan árthat a szervezetekbe vetett közbizalomnak. A legfontosabb alkalmazottaknak a közszféra és a magánszektor közötti ilyen mozgása "forgóajtó" jelenségként is ismert.

82. Az uniós tisztviselőkre és egyéb alkalmazottakra vonatkozó, a szolgálati jogviszony megszűnését követően fennálló kötelezettségeket a személyzeti szabályzat határozza meg. "Az a tisztviselő, aki a szolgálati jogviszony megszűnését követő két évben keresőtevékenységbe kíván kezdeni – függetlenül attól, hogy az jövedelemszerző-e vagy sem –, erről tájékoztatja intézményét." [37]. Különleges körülmények esetén a személyzeti szabályzat 16. cikke alapján az uniós intézmény vagy ügynökség az említett keresőtevékenység végzését akár meg is tilthatja. Az adott személy felelőssége, hogy a szolgálati jogviszonya megszűnését követően tájékoztatást nyújtson. Az OECD iránymutatása szerint erről a felelősségről egyértelműen tájékoztatni kell az érintett személyeket, továbbá azt munkaügyi megállapodásban meg kell erősíteni [38].

83. Ezenkívül az OECD külön iránymutatásokat tett közzé a munkaviszony megszűnése után felmerülő kérdésekről, azok megoldásáról és a követendő példákról [39]. Az említett iránymutatások szerint akkor merül fel lényeges, a munkaviszony megszűnése utáni összeférhetetlenség, ha a köztisztviselő:

- a közszolgálaton kívül keres új munkahelyet;

- közintézményeknél végzett lobbitevékenységben vesz részt;

- egy adott folyamatban a korábbival ellentétes szerepet tölt be; valamint

- "bennfentes információkat" használ fel.

84. Az OECD iránymutatása hangsúlyozza, hogy ha egy köztisztviselő a szolgálati jogviszonyának megszűnése előtt már jövőbeni munkaviszonyról folytat tárgyalásokat, azt széles körben összeférhetetlenségnek tekintik [40].

85. A szakértőket, az igazgatóság és a fellebbezési tanács külső tagjait nem köti a személyzeti szabályzat, ezért a szolgálati jogviszony megszűnését követő időszakra vonatkozó rendelkezések sem vonatkoznak rájuk, továbbá jogi korlátok merülnek fel a megbízásuk lejárta utáni kötelezettségek végrehajtására vonatkozóan. A kiválasztott ügynökségek összeférhetetlenség kezelésére szolgáló politikái és eljárásai nem rendelkeznek a szolgálati jogviszony megszűnését követő időszakra vonatkozó kötelezettségekről és korlátozásokról.

86. A szolgálati jogviszony megszűnését követő időszakra vonatkozó rendelkezések vannak a személyzeti szabályzatnak – a kiválasztott ügynökségek által elfogadott és a bizottsági szabályokhoz hasonló – végrehajtási szabályaiban (a külső tevékenységekre vonatkozó szabályok). Ezenkívül az EFSA 2010 végén a szolgálati jogviszony megszűnését követő időszakra vonatkozó ügynökségspecifikus végrehajtási szabályokat adott ki.

87. A kiválasztott ügynökségek előírják alkalmazottaik számára, hogy engedélykérelmet töltsenek ki az ügynökség elhagyását követően létesítendő foglalkoztatási jogviszonyra vonatkozóan. Nincsenek azonban szabályok és kritériumok arra nézve, hogy ezeket a kérelmeket miként kellene kiértékelni, valamint hogy a szolgálati jogviszony megszűnését követően milyen tevékenységek minősülnének az adott ügynökségben betöltött szerepükkel összeegyeztethetetlennek.

88. A kiválasztott ügynökségek általában véve nem végezték el a szolgálati jogviszony megszűnését követően fellépő esetek alapos értékelését a "forgóajtó" típusú összeférhetetlenségi helyzetek előrejelzése és megelőzése érdekében. A hiányosságokra a 10. háttérmagyarázat hoz példát.

10. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

PÉLDA A SZOLGÁLATI JOGVISZONY MEGSZŰNÉSÉT KÖVETŐ TEVÉKENYSÉGEK ÉRTÉKELÉSÉBEN MUTATKOZÓ HIÁNYOSSÁGOKRA

Az EFSA esetében az Európai Ombudsman vizsgált egy 2008-ban felmerült "forgóajtó" esetet [41], és ajánlástervezetében a következőket jelentette ki:

a) az EFSA tegye egyértelművé, hogy az ügynökséget elhagyó alkalmazottak által a "forgóajtó" típusú jövőbeni munkahelyekkel kapcsolatban folytatott tárgyalások összeférhetetlenséghez vezethetnek. E tekintetben megállapította, hogy az említett tárgyalások ténye már önmagában is összeférhetetlenséget okozhat.

b) Az EFSA nem tartotta be a vonatkozó eljárási szabályokat és nem végezte el az abból eredő összeférhetetlenség kellően alapos értékelését, hogy korábbi alkalmazottja az EFSA szakterületén tevékenykedő vállalatnál kezdett dolgozni.

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

89. A Számvevőszék megállapítása szerint a kiválasztott ügynökségek egyike sem kezelte megfelelően az összeférhetetlenséget előidéző helyzeteket. Számos, eltérően súlyos hiányosságra derült fény az ügynökségspecifikus politikák és eljárások, valamint azok végrehajtása terén (lásd: Táblázat).

TÁBLÁZAT

AZ ÖSSZEFÉRHETETLENSÉGET ELŐIDÉZŐ HELYZETEK KEZELÉSE A KIVÁLASZTOTT ÜGYNÖKSÉGEKNÉL [1111]

| Szakértők | Munkatársak | Igazgatóság | Fellebbezési tanács |

EASA | | | | |

ECHA | | | | |

EFSA | | | | n.a. |

EMA | | | | n.a. |

Jelmagyarázat | |

Az összeférhetetlenséget előidéző helyzetek kezelése nem megfelelő, nincsenek ügynökségspecifikus politikák és eljárások | |

Az összeférhetetlenséget előidéző helyzetek kezelése nem megfelelő, mert az ügynökségspecifikus politikák és eljárások és/vagy azok végrehajtása terén lényeges hiányosságok vannak | |

Az összeférhetetlenséget előidéző helyzetek kezelése nem megfelelő, mert az ügynökségspecifikus politikák és eljárások és/vagy azok végrehajtása terén hiányosságok vannak | |

Az összeférhetetlenséget előidéző helyzetek kezelése megfelelő | |

Nem alkalmazandó, mivel az ügynökségnek nincsen fellebbezési tanácsa | n.a. |

90. A kiválasztott ügynökségek közül az EMA és az EFSA dolgozták ki a legkorszerűbb politikákat és eljárásokat az összeférhetetlenség kezelésére. Az ECHA politikái és eljárásai kevésbé precízek, az EASA pedig nem rendelkezik ilyenekkel.

1. AJÁNLÁS

Az EASA hozzon létre átfogó, ügynökségspecifikus politikákat és eljárásokat az összeférhetetlenség kezelésére. Az ECHA a bejelentett érdekeltségekre vonatkozó egyértelmű vizsgálati és értékelési kritériumok bevezetésével javítson az általa alkalmazott politikán. Minden kiválasztott ügynökség folytassa (vagy kezdje el) a specifikus kockázatait eredményesen kezelő politikák és eljárások kidolgozását az összeférhetetlenség kezelésére.

91. A kiválasztott ügynökségek nem rendelkeznek az összeférhetetlenségnek a jelölt (azaz szakértők, igazgatósági tagok és a fellebbezési tanács tagjai) kinevezése előtti feltárására szolgáló megfelelő politikákkal és eljárásokkal.

2. AJÁNLÁS

A kiválasztott ügynökségeknél a jelölteket még kinevezésük előtt vessék alá összeférhetetlenségi szűrésnek. Tegyenek kockázatcsökkentési intézkedéseket, amennyiben összeférhetetlenségi helyzet esetén is úgy döntenek, hogy a jelöltet kinevezik.

92. Az EASA és az EMA által kiszervezett feladatokhoz kapcsolódó összeférhetetlenség kívül esik az ügynökségek közvetlen ellenőrzésén, és azt nem felügyelik megfelelően.

3. AJÁNLÁS

Az EASA és az EMA érvényesítsen olyan összeférhetetlenségi politikákat és eljárásokat, amelyek biztosítják, hogy a kiszervezett feladatokat ellátó szervezetek hasonló normák szerint kezelik az összeférhetetlenséget előidéző helyzeteket.

93. Az összeférhetetlenség kezelése számos, ügynökségenként eltérő intézkedéseket igényel, de az érdekeltségi nyilatkozatok minden esetben kulcsfontosságú szerepet játszanak. E nyilatkozatok értékelésében és az összeférhetetlenséget előidéző helyzetek kezelésében minden kiválasztott ügynökség esetében hiányosságok mutatkoznak, különösen ilyen az egyértelmű értékelési kritériumok hiánya, illetve azok következetlen alkalmazása. Az ECHA esetében az alkalmazottakra és a fellebbezési tanácsra vonatkozó politikák és eljárások végrehajtása terén lényeges hiányosságok mutatkoznak.

4. AJÁNLÁS

A kiválasztott ügynökségek dolgozzanak ki egyértelmű és objektív kritériumokat az érdekeltségi nyilatkozatok értékelésére és alkalmazzák azokat következetesen az adott ügynökség számára könnyen hozzáférhető minden információ felhasználásával. Ezenkívül az ECHA jelentős mértékben javítson az alkalmazottakra és a fellebbezési tanácsra vonatkozó összeférhetetlenségi politikák és eljárások végrehajtásán.

94. A kiválasztott ügynökségek közül egyedül az EMA rendelkezik az ajándékokkal és meghívásokkal kapcsolatos, az ügynökség egészére vonatkozó politikával.

5. AJÁNLÁS

Az EASA, ECHA és EFSA rendelkezzen az ügynökség egészére vonatkozó, az ajándékokkal és meghívásokkal kapcsolatos politikával.

95. A kiválasztott ügynökségek a bizalommal való visszaélésre nézve nem rendelkeznek az ügynökség egészére vonatkozó megfelelő politikával.

6. AJÁNLÁS

A kiválasztott ügynökségek a bizalommal való visszaélésre nézve dolgozzanak ki egyértelmű, átlátható és következetes, az ügynökség egészére vonatkozó politikát.

96. Az EASA kivételével minden kiválasztott ügynökség megfelelően foglalkozik az átláthatóság kérdésével az éves érdekeltségi nyilatkozatok közzététele kapcsán. A kiválasztott ügynökségek azonban kevésbé ügyelnek az átláthatóságra az igazgatóság és a tudományos testületek ülésein, valamint a tudományos döntéshozatali folyamat során bejelentett összeférhetetlenségek nyilvánosságra hozatala tekintetében.

7. AJÁNLÁS

A kiválasztott ügynökségek tegyék közzé az üléseken és a tudományos döntéshozatali folyamat során bejelentett érdekeltségeket. Az EASA vezessen be az érdekeltségi nyilatkozatokra vonatkozó rendszert, és a honlapján való közzététellel gondoskodjon az átláthatóságról.

97. A kiválasztott ügynökségek mindegyike nyújt képzést az összeférhetetlenségre vonatkozóan, de az ECHA és az EASA esetében különböző mértékű hiányosságokra derült fény.

8. AJÁNLÁS

A kiválasztott ügynökségek nyújtsanak átfogó és kötelező jellegű képzést az összeférhetetlenségre vonatkozóan. Különösen az EASA vezessen be speciális összeférhetetlenségi képzést az összes érintett fél (pl. az alkalmazottak, az igazgatóság tagjai és a fellebbezési tanács tagjai) számára.

98. A Számvevőszék több lényeges hiányosságot talált a kiválasztott ügynökségeknél a szolgálati jogviszony megszűnését követő időszakra vonatkozó politikák és eljárások terén:

a) Nincsenek a szakértőknek, valamint az igazgatóság és a fellebbezési tanács tagjainak a szolgálati jogviszony megszűnését követően folytatott tevékenységeihez kapcsolódó kockázatokkal foglalkozó rendelkezések;

b) Nincsenek objektív kritériumok arra vonatkozóan, hogy milyen helyzetek jelentenek összeférhetetlenséget;

c) A kiválasztott ügynökségek jelenlegi politikái és eljárásai nem terjednek ki a jövőbeni alkalmazásra irányuló tárgyalásokra.

9. AJÁNLÁS

A kiválasztott ügynökségek a kinevező testületekkel együttműködve foglalkozzanak a szolgálati jogviszony megszűnését követő időszakra vonatkozó kérdésekkel.

99. Nem létezik olyan átfogó uniós összeférhetetlenségi keretszabályozás, amely a függetlenségre és átláthatóságra vonatkozóan olyan összehasonlítható minimumkövetelményeket szabna meg, amelyeket valamennyi uniós ügynökségre, illetve a stratégiát, a működést és a döntéshozatalt befolyásoló főbb szereplőre nézve érvényesíteni kellene.

10. ÉS 11. AJÁNLÁS

Az uniós jogalkotó, lehetőleg más uniós intézményekkel egyeztetve, fontolja meg az összeférhetetlenségi helyzetek kezelését célzó uniós szabályozási keret továbbfejlesztését, támaszkodva az OECD iránymutatásaira és a gyakorlatban jól bevált eljárásokra.

Valamennyi uniós intézmény és decentralizált szerv vizsgálja meg, hogy a kiválasztott ügynökségeknek tett ajánlások relevánsak és alkalmazhatóak-e az ő számukra is.

Ezt a jelentést Louis GALEA számvevőszéki tag elnökletével a IV. kamara a 2012. szeptember 5-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

elnök

[1] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences ("Az összeférhetetlenség kezelése a közszférában: OECD-iránymutatások és az egyes országok tapasztalatai"), OECD, Párizs, 2003., 24. o.

[2] Lásd: 1. lábjegyzet.

[3] Lásd: 1. lábjegyzet.

[4] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences ("Az összeférhetetlenség kezelése a közszférában: OECD-iránymutatások és az egyes országok tapasztalatai"), OECD, Párizs, 2003., 28. o.

[5] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences ("Az összeférhetetlenség kezelése a közszférában: OECD-iránymutatások és az egyes országok tapasztalatai"), OECD, Párizs, 2003., 28. o.

[6] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences ("Az összeférhetetlenség kezelése a közszférában: OECD-iránymutatások és az egyes országok tapasztalatai"), 24. o.

[7] Az Európai Parlament állásfoglalása ( 2011. május 10.) a 2009. évi mentesítésről: az ügynökségek teljesítménye, pénzgazdálkodása és ellenőrzése (HL L 250., 2011.9.27. 269. o.).

[8] http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2012-0173+0+DOC+XML+V0//EN&language=EN#BKMD-70 http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2012-0175+0+DOC+XML+V0//EN&language=EN#BKMD-77

[9] Az érdekeltek konzultatív platformja az élelmiszerlánccal összefüggő területeken tevékenykedő, Unió-szerte működő szervezetekből áll, amelyek az Ügynökség munkaprogramjához kapcsolódó általános témákban segítik tanácsokkal az EFSA-t, pl. a kockázatértékelési módszereket illetően.

[10] Jelentés az Európai Gyógyszerügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival, 16. bekezdés (HL C 366., 2011.12.15., 27. o.).

[11] Jelentés az Európai Gyógyszerügynökség 2010-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, az Ügynökség válaszaival, 16. bekezdés, válasz.

[12] Minősített szervezet a meghatározás szerint "olyan szerv, […] amelyet az Ügynökség vagy egy nemzeti légiközlekedési hatóság meghatározott típusalkalmassági vizsgálati feladattal bíz meg, és amely a rábízott feladatot az Ügynökség vagy egy nemzeti légiközlekedési hatóság ellenőrzése és felelősségvállalása mellett végzi el". Az Európai Parlament és a Tanács 216/2008/EK rendelete ( 2008. február 20.) a polgári repülés területén közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról, valamint a 91/670/EK tanácsi rendelet, 1592/2002/EK rendelet és a 2004/36/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (az EASA alapító rendelete), 3. cikk, (f) bekezdés (HL L 79., 2008.3.19., 1. o.).

[13] Ebben az összefüggésben a "tisztviselő" szót tágabb jelentésben használjuk, az állandó alkalmazottakon kívül ideértve a más uniós kategóriájú, például az ideiglenes, a kisegítő és a szerződéses alkalmazottakat is.

[14] Például a 85-2004 sz. Közigazgatási Tájékoztató / A Bizottság C(2004) 1597/10 határozata a külső tevékenységekről és megbízásokról ( 2004.6.29.).

[15] OECD, Párizs, 2010.

[16] A személyzeti szabályzat 11a. cikke.

[17] A személyzeti szabályzat 11a. cikke.

[18] A személyzeti szabályzat 12b. és 13. cikke.

[19] A személyzeti szabályzat 16. cikke.

[20] Az ECHA 2011 szeptemberében elfogadott politikája (MB/45/2011/D) értelmében a kockázatértékelési bizottságba (RAC) és a társadalmi-gazdasági elemzési bizottságba (SEAC) jelölt személyeknek érdekeltségi nyilatkozatot kell kitölteniük, mielőtt az igazgatóság kinevezné őket.

[21] E jelentés angol eredetije az egyszerűség kedvéért bármilyen nemű személyre nézve hímnemű nyelvtani formát alkalmaz.

[22] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences ("Az összeférhetetlenség kezelése a közszférában: OECD-iránymutatások és az egyes országok tapasztalatai"), 34. o.

[23] Az ECHA új politikáját az ellenőrzés idején még nem ültették át a gyakorlatba, ezért a Számvevőszék a korábbi politikák és eljárások végrehajtását vizsgálta.

[24] Az ECHA új politikáját az ellenőrzés idején még nem ültették át a gyakorlatba, ezért a Számvevőszék a korábbi politikák és eljárások végrehajtását vizsgálta. Lásd még: 41. bekezdés.

[25] Például segítségnyújtás a vegyi anyagok regisztrációjához, általános tanácsadás a REACH-rendelettel kapcsolatban.

[26] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences ("Az összeférhetetlenség kezelése a közszférában: OECD iránymutatások és az egyes országok tapasztalatai"), 28–30. o.

[27] Az igazgatóság 2011. szeptember 30-án elfogadott politikája a potenciális összeférhetetlenség kezelésére (MB/45/2011/D).

[28] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences ("Az összeférhetetlenség kezelése a közszférában: OECD-iránymutatások és az egyes országok tapasztalatai"), 28–29. o.

[29] Összeférhetetlenségi politika: végrehajtási szabályzat – Útmutató az érdekeltségi nyilatkozatokhoz ( 2009. szeptember 8.), 2012. február 21-ig hatályos.

[30] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences ("Az összeférhetetlenség kezelése a közszférában: OECD-iránymutatások és az egyes országok tapasztalatai"), 33. o.

[31] Az igazgatóság 2011. szeptember 30-án elfogadott politikája a potenciális összeférhetetlenség kezelésére (MB/45/2011/D).

[32] Összeférhetetlenségi politika: az EFSA végrehajtási szabályzata – Útmutató az érdekeltségi nyilatkozatokhoz ( 2009. szeptember 8.), 2012. február 21-ig hatályos.

[33] Uo.

[34] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences ("Az összeférhetetlenség kezelése a közszférában: OECD-iránymutatások és az egyes országok tapasztalatai"), 75–76. o.

[35] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences ("Az összeférhetetlenség kezelése a közszférában: OECD-iránymutatások és az egyes országok tapasztalatai"), 16., 26. és 31. o.

[36] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences ("Az összeférhetetlenség kezelése a közszférában: OECD-iránymutatások és az egyes országok tapasztalatai"), 17. o.

[37] Az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata, 16. cikk, valamint az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételei, 11., 54. és 81. cikk.

[38] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences ("Az összeférhetetlenség kezelése a közszférában: OECD-iránymutatások és az egyes országok tapasztalatai"), 29. és 30. o.

[39] Post Public Employment-Good Practices for Preventing Conflict of Interest ("Közhivatali állás után: helyes gyakorlat az összeférhetetlenség megelőzése terén").

[40] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences ("Az összeférhetetlenség kezelése a közszférában: OECD-iránymutatások és az egyes országok tapasztalatai"), 24. o.

[41] Az Európai Ombudsman ajánlástervezete az Európai Élelmiszerbiztonsági Ügynökség elleni 775/2010/ANA panasz alapján megindított vizsgálatát követően. Közzétéve 2011. december 7-én az Európai Ombudsman honlapján.

[1111] Lásd: 15–23. bekezdés (Az ellenőrzés hatóköre és módszere).

--------------------------------------------------

I. MELLÉKLET

A KIVÁLASZTOTT ÜGYNÖKSÉGEK FELÉPÍTÉSE ÉS IRÁNYÍTÁSA – ECHA

| Európai Vegyianyag-ügynökség (Helsinki) |

| ECHA |

Jogalap (alapító rendelet) | Az Európai Parlament és a Tanács 1907/2006/EK rendelete ( 2006. december 18.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) és az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról. |

Célkitűzések | A REACH rendelet célja, hogy a versenyképesség és az innováció javítása mellett biztosítsa az emberi egészség és a környezet magas szintű védelmét – többek között az anyagokkal kapcsolatos veszélyek felmérésére szolgáló alternatív vizsgálati módszerek előmozdításával –, valamint biztosítsa az anyagoknak a belső piacon történő szabad mozgását. Annak biztosítása, hogy a vegyi anyagokkal kapcsolatos jogszabályok, valamint az azokat megalapozó döntéshozatali folyamatok és tudományos háttér megfelelő hitelességgel rendelkezzenek minden érdekelt fél és a nyilvánosság szemében. A REACH rendelettel és végrehajtásával kapcsolatos kommunikáció koordinálása. |

Feladatok | A REACH rendelettel kapcsolatos műszaki, tudományos és igazgatási feladatok irányítása és végrehajtása.A rendelet következetes végrehajtásának biztosítása az Unió szintjén.Tudományos és műszaki tanácsadás, valamint tudományos iránymutatás nyújtása a tagállamok és az Európai Unió intézményei számára.Az 1272/2008/EK rendelet értelmében a vegyi anyagok osztályozásával és címkézésével kapcsolatos feladatok ellátása. |

Igazgatóság | 27 tag az EU tagállamaiból,a Bizottság 6 képviselője, beleértve 3 szavazati joggal nem rendelkező tagot, akik az érdekelt feleket képviselik,az Európai Parlament 2 képviselője. |

Fellebbezési tanács | A fellebbezési tanács garantálja az ECHA határozatai által érintett felek fellebbezésének feldolgozását és dönt a fellebbezésekről. A fellebbezési tanács egy elnökből és két tagból áll, akik az ECHA alkalmazottai. Ezenkívül az igazgatóság további tagokat és póttagokat nevezett ki a fellebbezési tanácsba, akik nem ECHA-alkalmazottak. |

Bizottságok / testületek; tanácsadó testületek / fórumok | kockázatértékelési bizottságtagállami képviselők bizottságatársadalmi-gazdasági elemzésekkel foglalkozó bizottsága végrehajtással kapcsolatos információcseréért felelős fórum, amely koordinálja a REACH rendelet végrehajtásáért felelős tagállami hatóságok hálózatát. |

A KIVÁLASZTOTT ÜGYNÖKSÉGEK FELÉPÍTÉSE ÉS IRÁNYÍTÁSA – EASA

| Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (Köln) |

| EASA |

Jogalap (alapító rendelet) | Az Európai Parlament és a Tanács 216/2008/EK rendelete ( 2008. február 20.) a polgári repülés területén közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról. |

Célkitűzések | A polgárirepülés-biztonság egységesen magas szintjének fenntartása Európában és a polgárirepülés-biztonság megfelelő működésének és fejlesztésének biztosítása. |

Feladatok | Szakvélemények és ajánlások megfogalmazása a Bizottság számára.Típusalkalmassági előírások – beleértve a légialkalmassági szabályzatokat és a megfelelés elfogadható eszközeit –, valamint az alaprendeletnek és végrehajtási szabályainak alkalmazására vonatkozó útmutatók kiadása.Az alábbiakkal kapcsolatos döntések meghozatala: légialkalmassági és környezetvédelmi bizonyítványok, pilótabizonyítványok, légiüzemeltetési bizonyítványok, harmadik országbeli üzemeltetők, tagállami vizsgálatok és egyes vállalkozások vizsgálata.Szabványosítási vizsgálatok elvégzése az illetékes tagállami hatóságoknál. |

Igazgatóság | 27 tag az EU tagállamaiból,a Bizottság 1 képviselője. |

Fellebbezési tanács | A fellebbezési tanács felelős az ügynökség határozataival szemben benyújtott fellebbezésekkel kapcsolatos döntéshozatalért. A fellebbezési tanács egy elnökből, két tagból és ugyanennyi póttagból áll, akiket az igazgatóság nevez ki az Európai Bizottság által elfogadott, a megfelelő képesítéssel rendelkező jelölteket felsoroló listából. A tagok közül kettő műszaki végzettséggel rendelkezik, egy pedig jogi végzettséggel, ez utóbbi a tanács elnöke. E tagok nem az EASA alkalmazottai. |

Bizottságok / testületek; tanácsadó testületek / fórumok | Tanácsadó testület: az igazgatóság munkáját segíti, a légiközlekedésben dolgozókat (5), a gyártókat (5), a kereskedelmi és általános légi fuvarozókat (9), a karbantartási ágazatot (1), a képzési szervezeteket (1), a légi sportokat (1), a repülőtereket (1), a légiforgalmi irányítást (1) képviselő szervezetek és az IFATCA (1) képviselőiből, valamint egy ügyvezető titkárból áll. A tanácsadó testület összesen 26 tagból és ugyanennyi póttagból áll. A tagállami hatóságok tanácsadó csoportja (AGNA) tagállamonként egy tagból áll, és a tagállami hatóságok szabályozási folyamatba való bevonására szolgáló mechanizmust biztosít. A biztonsági szabványok tanácsadó bizottsága (SSCC) tanácsokat ad az EASA számára az Ügynökség szabályozási programjának tartalmával, prioritásaival és végrehajtásával kapcsolatban. Az SSCC az érintett ágazatokat, szakmákat és végfelhasználói csoportokat képviselő szervezetek és szakmai szövetségek képviselőiből áll. |

A KIVÁLASZTOTT ÜGYNÖKSÉGEK FELÉPÍTÉSE ÉS IRÁNYÍTÁSA – EMA

| Európai Gyógyszerügynökség (London) |

| EMA |

Jogalap (alapító rendelet) | Az Európai Parlament és a Tanács 726/2004/EK rendelete ( 2004. március 31.) az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról. |

Célkitűzések | A tagállamok illetékes hatóságai által az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek és állatgyógyászati készítmények engedélyezéséhez és felügyeletéhez az Ügynökség rendelkezésére bocsátott tudományos források összehangolása. Tudományos tanácsadás a tagállamok és az Európai Unió intézményei számára az emberi felhasználásra szánt gyógyszerekről és az állatgyógyászati készítményekről. |

Feladatok | Az uniós forgalomba hozatali engedélyezési eljárás alá tartozó gyógyszerkészítményekre vonatkozó tudományos értékelés összehangolása.Az Unión belül engedélyezett gyógyszerek felügyeletének (farmakovigilancia) összehangolása.Tanácsadás az állatgyógyászati készítmények szermaradékainak azon maximális szintjére vonatkozóan, amelyek az állati eredetű élelmiszerekben elfogadhatóak.A helyes gyártási gyakorlat, a helyes laboratóriumi gyakorlat és a helyes klinikai gyakorlat elveinek betartására vonatkozó ellenőrzés összehangolása.A gyógyszerekre kiadott forgalomba hozatali engedélyek státusának nyilvántartása. |

Igazgatóság | 27 tag az EU tagállamaiból,az Európai Bizottság 2 képviselője,az Európai Parlament 2 képviselője,a betegek szervezeteinek 2 képviselője,az orvosok szervezeteinek 1 képviselője,az állatorvosok szervezeteinek 1 képviselője. |

Fellebbezési tanács | Nem vonatkozik |

Bizottságok / testületek; tanácsadó testületek / fórumok | emberi felhasználásra szánt gyógyszerkészítmények bizottságaállatgyógyászati készítmények bizottságaritka betegségek gyógyszereivel foglalkozó bizottságnövényi gyógyszerekkel foglalkozó bizottsággyermekgyógyászati bizottságfejlett terápiákkal foglalkozó bizottságmunkacsoportok és más csoportok |

A KIVÁLASZTOTT ÜGYNÖKSÉGEK FELÉPÍTÉSE ÉS IRÁNYÍTÁSA – EFSA

| Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (Parma) |

| EFSA |

Jogalap (alapító rendelet) | Az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendelete ( 2002. január 28.) az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról. |

Célkitűzések | Tudományos szakvélemények kialakítása, valamint tudományos és szakmai segítségnyújtás azon jogszabályokhoz és szakpolitikákhoz, amelyek közvetlen vagy közvetett hatást gyakorolnak az élelmiszerek és takarmányok biztonságára. Független információk szolgáltatása az élelmiszer-biztonsággal kapcsolatos kockázatokról. Hozzájárulás az emberi élet és egészség magas szintű védelmének kialakításához. A kockázatok jellemzéséhez és monitorozásához szükséges adatok gyűjtése és elemzése. |

Feladatok | Tudományos szakvélemények és tanulmányok kiadása.Egységes kockázatértékelési módszerek kialakítása.Segítségnyújtás a Bizottságnak.A szükséges tudományos és szakmai adatok kutatása, elemzése és összegzése.Az új kockázatok felismerése és jellemzése.A hasonló területeken tevékenykedő szervezetek hálózatának létrehozása.Tudományos és szakmai segítségnyújtás válságkezelés során.A nemzetközi együttműködés javítása.Megbízható, objektív és könnyen érthető információk nyújtása a nyilvánosság és az érdekelt felek részére.Részvétel a Bizottság sürgősségi riasztórendszerében. |

Igazgatóság | A Tanács által az Európai Parlamenttel folytatott konzultáció után (a Bizottság által előválogatott jelöltek listájáról) kinevezett 14 tag. E tagok közül négy tapasztalattal rendelkezik fogyasztóvédelmi és az élelmiszerláncban tevékenykedő egyéb érdekképviseleti szervezetekben.a Bizottság 1 képviselője.- - |

Fellebbezési tanács | Nem vonatkozik |

Bizottságok / testületek; tanácsadó testületek / fórumok | a)Tudományos Bizottság és 10 tudományos testülettakarmányban használt adalékanyagok, termékek és anyagok tudományos testülete (FEEDAP)állat-egészségügyi és állatjóléti tudományos testület (AHAW)biológiai veszélyek tudományos testülete (BIOHAZ), beleértve a BSE-TSE-hez kapcsolódó kockázatokataz élelmiszerláncba bekerülő szennyezőanyagok tudományos testülete (CONTAM)diétás termékek, táplálkozás és allergiák tudományos testülete (NDA)élelmiszer-adalékanyagokkal és élelmiszerekhez adott tápanyagforrásokkal foglalkozó tudományos testület (ANS)az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok, enzimek, aromaanyagok és technológiai segédanyagok tudományos testülete (CEF)géntechnológiával módosított szervezetek tudományos testülete (GMO)növény-egészségügyi tudományos testület (PLH)növényvédelmi termékek és szermaradékaik tudományos testülete (PPR)Az EFSA tudományos testületei az EFSA kockázatértékelési munkájáért felelősek, beleértve a tudományos szakvélemények elkészítését.b)Tanácsadói fórum: az EFSA és a nemzeti élelmiszer-biztonsági hatóságok közötti kapcsolódási pont, tudományos ügyekben, a munkaprogrammal és prioritásokkal kapcsolatban ad tanácsot az EFSA számára.(c)Az érdekeltek konzultatív platformja: az élelmiszerlánccal összefüggő területeken tevékenykedő, Unió-szerte működő szervezetekből áll, és az Ügynökség munkaprogramjához kapcsolódó általános témákban segíti tanácsokkal az EFSA-t, pl. a kockázatértékelési módszereket illetően. |

--------------------------------------------------

II. MELLÉKLET

ETIKAI ÉS ÖSSZEFÉRHETETLENSÉGRE VONATKOZÓ REFERENCIAKERET

UNIÓS SZABÁLYOZÁSOK ÉS IRÁNYMUTATÁSOK

az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata, valamint az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételei – a többször módosított, a tisztviselők személyzeti szabályzatáról, valamint az Európai Gazdasági Közösség és az Európai Atomenergia-közösség egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről szóló 31/62/EGK, Euratom, ESZAK rendelet (CEOS) [1]. A függetlenséggel és az összeférhetetlenség megelőzésével kapcsolatos vonatkozó cikkek: A személyzeti szabályzat 11., 11a., 12b., 13., 15., 16. és 17. cikke, valamint a CEOS 11., 54., 81. és 124. cikke;

A helyes hivatali magatartás európai kódexe – az eljárási szabályzatának módosításáról szóló, 2000. október 17-i 2000/633/EK, ESZAK, Euratom bizottsági rendelet [2];

Az EK etikai és összeférhetetlenségre vonatkozó iránymutatásai, amelyek a következő témakörökre terjednek ki: ajándékok, kitüntetések, érdemrendek, házastárs vagy partner tevékenységei, külső tevékenységek;

Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet [3] (52. cikk);

Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet [4] (32. cikk).

A KIVÁLASZTOTT ÜGYNÖKSÉGEK ALAPÍTÓ RENDELETEI

A polgári repülés területén közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2008. február 20-i 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet;

A vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) és az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (különösen a 88. cikk (2) bekezdése, a 88. cikk (3) bekezdése, valamint a 90. cikk (5) bekezdése és a 90. cikk (6) bekezdése);

Az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (különösen a 25. cikk (1) bekezdése, a 28. cikk (3) bekezdése, a 28. cikk (4) bekezdése, a 32. cikk (1) bekezdése, továbbá a 37., 38., 42. és 48. cikk);

Az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló, 2004. március 31-i 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a 63. cikk (2) bekezdése).

A KIVÁLASZTOTT ÜGYNÖKSÉGEKNEK AZ ETIKAI ÜGYEKRE, A MAGATARTÁSI KÓDEXRE ÉS AZ ÖSSZEFÉRHETETLENSÉG KEZELÉSÉRE SZOLGÁLÓ FŐ POLITIKÁI ÉS ELJÁRÁSAI

EURÓPAI REPÜLÉSBIZTONSÁGI ÜGYNÖKSÉG (EASA)

EASA gyakorlati kódex a személyzet társadalmi kapcsolatai során tanúsított helyes hivatali magatartására vonatkozóan (2009/078/ED határozat);

Szabványügyi ellenőrök magatartási kódexe (WI.STDI.00015-001/ 29/07/2010);

Az EASA igazgatóságának 06-2011 határozata az igazgatóság eljárási szabályzatának elfogadásáról;

Az EASA igazgatóságának 01-2011 határozata a tagállami légiközlekedési hatóságok és minősített szervezetek típusalkalmassági vizsgálati feladatok elvégzésére való megbízására vonatkozó iránymutatások elfogadásáról;

Az ügyvezető igazgató 2007/006/A határozata a külső tevékenységről és megbízásokról ( 2007. február 2.);

Az ügyvezető igazgató 2009/169/E határozata a tagállami szakértőknek az Európai Repülésbiztonsági Ügynökséghez történő kirendeléséről szóló szabályok meghatározásáról ( 2009. december 11.).

EURÓPAI VEGYIANYAG-ÜGYNÖKSÉG (ECHA)

Az igazgatóság 2011. szeptember 30-án elfogadott politikája a potenciális összeférhetetlenség kezelésére (MB/45/2011/D) [5];

Iránymutatás az összeférhetetlenségről, meghívásokról, ajándékokról, valamint a kötelezettségvállalási-, titoktartási- és érdekeltségi nyilatkozatokról (az ügyvezető igazgató 2007. október 31-én elfogadott ED/01/2007 határozata);

ECHA-iránymutatás az ECHA bizottsági és fórumtagok, tanácsadóik és meghívott szakértői számára az összeférhetetlenségről;

Helyes hivatali magatartás kódexe az Európai Vegyianyag-ügynökség munkatársai számára – külső kapcsolatok (az igazgatóság 2008. február 13– 14-én fogadta el, MB/11/2008).

A fellebbezési tanács (rendes/pót/további) tagjainak magatartási kódexe (a fellebbezési tanács 2010. június 22-én elfogadott BoA/02/2010 határozata) [6];

Az igazgatóság 2009. szeptember 30-án elfogadott MB/02/2007 határozata az igazgatóság eljárási szabályzatáról [7];

Az igazgatóság 2010. szeptember 30-án elfogadott MB/50/2010 határozata a tagállami képviselők bizottsága eljárási szabályzatáról [8];

Az igazgatóság 2010. március 4-én elfogadott MB/05/2010 határozata a kockázatértékelési bizottság eljárási szabályzatáról [9];

Az igazgatóság 2010. március 4-én elfogadott MB/06/2010 határozata a társadalmi-gazdasági elemzésekkel foglalkozó bizottság eljárási szabályzatáról [10];

Az igazgatóság 2011. június 21-én elfogadott MB/35/2011 határozata a végrehajtással kapcsolatos információcseréért felelős fórum eljárási szabályzatáról [11];

Az ECHA által 2008-ban mintaként elfogadott, a külső tevékenységekről és megbízásokról szóló 2004. április 28-i bizottsági határozat (C(2008) 3471);

Az ECHA 2007. június 28-i szabályzata a kirendelt nemzeti szakértőkről (MB/08/2007);

Az igazgatóság 2009. április 23-i határozata a csalás és korrupció megelőzésével kapcsolatos belső vizsgálatokról (MB/30/2009).

EURÓPAI ÉLELMISZER-BIZTONSÁGI HATÓSÁG (EFSA)

Az igazgatóság által 2003. szeptember 16-án elfogadott EFSA helyes hivatali magatartási kódex;

EFSA gyakorlati útmutató a személyzet által követendő etikai és magatartási normákról (2010);

Az EFSA igazgatóságának az igazgatóság által 2011. június 16-án elfogadott magatartási kódexe;

Az EFSA igazgatóságának az igazgatóság által 2009. március 31-én elfogadott és 2011. október 20-án módosított eljárási szabályzata;

Az EFSA az igazgatóság által 2007. szeptember 11-én elfogadott politikája az érdekeltségi nyilatkozatokra vonatkozóan [12];

Az érdekeltségi nyilatkozatokra vonatkozó politika végrehajtási szabályzata. Útmutató az érdekeltségi nyilatkozatokhoz (az ügyvezető igazgató által elfogadva 2009. szeptember 8-án);

Az érdekeltségi nyilatkozatokra vonatkozó politika végrehajtási szabályzata. Eljárás potenciális összeférhetetlenség azonosítására és kezelésére (elfogadta az ügyvezető igazgató 2009. szeptember 8-án);

Az igazgatóság 2009. december 17-i határozata a tudományos bizottság, tudományos testületek és munkacsoportjaik létrehozásáról és működéséről;

Az ügyvezető igazgató 2011. március 14-én elfogadott határozata az EFSA tudományos munkáját segítő tudományos bizottság, tudományos testületek és munkacsoportjaik tagjainak kiválasztásáról;

Az EFSA érdekelt feleinek konzultatív platformja: Az igazgatóság által 2010. június 17-én elfogadott feladatmeghatározás.

Az ügyvezető által 2009. január 27-én elfogadott és 2011. október 26-án módosított, "A munkakörök érzékenységének értékelése és kezelése az EFSA-n belül" című dokumentum.

Az ügyvezető igazgató által 2010. december 7-én elfogadott határozat a személyzeti szabályzat 16. cikke, 17. cikke (2) bekezdése és 19. cikke, valamint az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételeinek 11. cikke és 91. cikke végrehajtásáról;

Az ügyvezető igazgató által 2011. április 5-én elfogadott határozat az EFSA közbeszerzési szerződései és támogatásai kapcsán benyújtandó érdekeltségei nyilatkozatokról.

EURÓPAI GYÓGYSZERÜGYNÖKSÉG (EMA)

Az EMEA magatartási kódexe (EMEA/6470/03/2368, 2006. augusztus 18.) [13];

Az Európai Gyógyszerügynökségnek a tudományos bizottság tagjaira és szakértőire vonatkozó politikája az összeférhetetlenség kezeléséről (EMA/513078/2010, 2010. október 13.) [14];

Az EMA tudományos tevékenységei során megengedhető érdekeltségek áttekintése (EMA/358101/2010, 2010. október 13.) [15];

Az igazgatóság határozata a külső tevékenységekre vonatkozó végrehajtási szabályok elfogadásáról (EMEA/MB/143750/2007);

A személyzeti szabályzat 11a. és 13. cikkének végrehajtási rendelkezései az Európai Gyógyszerügynökség alkalmazottai által bejelentett érdekeltségekre vonatkozóan (EMA/565945/2009, 2011. június 9.);

Közlemény az EMA személyzetének szakmai feddhetetlenségről – a személyes kapcsolatokból eredő összeférhetetlenség (EMA/511563/2010, 2010. szeptember 7.);

Az ügyvezető igazgató határozata a tagállami szakértőknek az Ügynökséghez történő kirendeléséről (EMA/545578/2011, 2011. augusztus 1.) [16];

Az Európai Gyógyszerügynökség (EMA) munkájában résztvevő betegképviseleti és fogyasztói szervezetek által teljesítendő felülvizsgált kritériumok (EMA/MB/24913/2005, 1. átdolgozott kiadás, 2011. szeptember 13.).

OECD-IRÁNYMUTATÁSOK

Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences ("Az összeférhetetlenség kezelése a közszférában: OECD-iránymutatások és az egyes országok tapasztalatai"), OECD, Párizs, 2003;

A szolgálati jogviszony megszűnése után: Post Public Employment: Good Practices for Preventing Conflict of Interest ("Közhivatali állás után: helyes gyakorlat az összeférhetetlenség megelőzése terén"), OECD, Párizs, 2010.

[1] HL P 45., 1962.6.14., 1385. o.

[2] HL L 267., 2000.10.20., 63. o.

[3] HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

[4] HL L 357., 2002.12.31., 1. o.

[5] http://echa.europa.eu/documents/10162/17208/mb_45_2011_d_policy_conflict_i nterest_en.pdf

[6] http://echa.europa.eu/documents/10162/13573/code_of_conduct_en.pdf

[7] http://echa.europa.eu/documents/10162/17208/mb_02_2007_final_rules_of_pro cedure_en.pdf

[8] http://echa.europa.eu/documents/10162/13578/mb_50_2010_rop_msc_en.pdf

[9] http://echa.europa.eu/documents/10162/13608/mb_04_06_2010_revison_rop_comittees_en.pdf (16–30. oldal)

[10] http://echa.europa.eu/documents/10162/13608/mb_04_06_2010_revison_rop_comittees_en.pdf (3