Az egy évtizedes görög válság számos hatást hagyott örökül, amit nemcsak a munkanélküliség, hanem az állami és a magánszektor adósságállománya és a nemteljesítő kitettség is jelez. A mérleg- és adósságproblémák felszámolásához még több év tartós növekedés szükséges, valamint az, hogy ezt megalapozza a túlzott eladósodás csökkentésére irányuló strukturális reformok folytatódó végrehajtása, mely időszak alatt Görögország valószínűleg továbbra is ki lesz téve a gazdasági megrázkódtatásoknak.

Görögország jelenleg a stabil növekedés időszakában jár. A reál-GDP várható növekedése 2018-ban 2 %, 2019-ben 2,2 %, 2020-ban pedig 2,3 % lesz. 2019-ben a növekedést várhatóan támogatja a 2019. évi költségvetés, amely az elfogadott céloknak megfelelő, a GDP 3,5 %-ában meghatározott elsődleges államháztartási többlet elérésére irányuló diszkrecionális intézkedéseket is tartalmaz. Az elkövetkező években várhatóan a belföldi kereslet és különösen a magánberuházások válnak a növekedés hajtóerejévé, miközben a kivitel stabil növekedését ellensúlyozza a behozatalnak a beruházások erőteljes fokozódásán alapuló növekedése. A gazdasági tevékenység erősödésével párhuzamosan várhatóan folytatódik a munkaerőpiac élénkülése, és ezt a program keretében elfogadott reformok is támogatják. A munkanélküliségi ráta 2018 augusztusában 18,9 %-ra esett vissza, míg egy évvel korábban 20,8 %, 2015. augusztusában, az ESM-program kezdetén pedig 24,5 % volt. E kedvező tendencia ellenére a munkanélküliségi ráta még mindig nagyon magas, különösen a fiatalok körében, ahol a 25 év alattiak 38 %-a munkanélküli, és négy munkanélküli közül három tartósan munkanélküli. A görög szociális jóléti rendszer hatékonyságának, eredményességének és megfelelőségének javítására irányuló szociális jóléti reformok teljes körű megvalósítása elősegítheti a szociális helyzet javulását az elkövetkező években. A béremelkedés mérsékelt volt, és a jövőre nézve kulcsfontosságú, hogy a szociális partnerek és a görög hatóságok gondoskodjanak a béremelkedés és a termelékenységnövekedés közötti összhangról, hogy megőrizzék a program keretében a bérek versenyképességének javulása és a pozitív munkahelyteremtés tekintetében elért eredményeket.

A megerősített felügyelet átfogó keretet nyújt a gazdasági fejlemények és a fenntartható gazdasági fellendülés biztosításához szükséges szakpolitikák megvalósításának nyomon követéséhez. Magában foglalja a görög gazdasági és pénzügyi feltételek értékelését, valamint a Görögország által európai partnerei irányában tett reformvállalások végrehajtásának értékelését is . A kulcsfontosságú strukturális reformok végrehajtására vonatkozó, az elfogadott határidők szerint 2022 közepéig megvalósítandó konkrét vállalások hat fő területre irányulnak, melyek a következők: i. költségvetési és fiskális-strukturális szakpolitikák, ii. szociális jólét, iii. pénzügyi stabilitás, iv. munkaerő- és termékpiacok, v. privatizáció és vi. a közigazgatás korszerűsítése. Végül a megerősített felügyeletről szóló jelentés az államadósság-finanszírozási feltételekre vonatkozó frissítést és az adósságfenntarthatósági elemzés technikai jellegű aktualizálását is tartalmazza.

A megerősített ellenőrzésről szóló első jelentés kiadására a 2018. őszi szemeszterhez kapcsolódó csomaggal egyidejűleg kerül sor. Ez utóbbi tartalmazza a görög hatóságok által 2018. október 15-én a Bizottságnak eljuttatott 2019. évi költségvetésiterv-javaslat értékelését is. A költségvetésiterv-javaslat benyújtását követően került sor a 2019. évi költségvetésbe belefoglalandó diszkrecionális intézkedésekből álló csomag véglegesítésére, amely biztosítja a kitűzött cél, a GDP 3,5 %-ában meghatározott elsődleges államháztartási többlet elérését. A Bizottság szerint a végleges csomag kiegyensúlyozott megközelítést érvényesít az elfogadott költségvetési és gazdasági célok oly módon történő teljesítése érdekében, amely a társadalmi befogadást is támogatja.

Görögország 2018. augusztus 20-án sikeresen lezárta az Európai Stabilitási Mechanizmus szerinti gazdasági kiigazítási programját. E program végét követően Görögországra az euróövezeti tagállamokra a gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere értelmében vonatkozó szokásos gazdasági felügyeleti keret alkalmazandó. A Görögország sajátos szükségleteihez és kihívásaihoz nyújtandó segítség érdekében a Bizottság 2018. augusztus 21-i hatállyal a 472/2013/EU rendelet szerinti megerősített felügyelet alá vonta Görögországot. A vonatkozó határozat elismeri, hogy középtávon Görögországnak továbbra is intézkedéseket kell elfogadnia a nehézségek forrásainak vagy potenciális forrásainak kezelésére, valamint továbbra is strukturális reformokat kell végrehajtania a szilárd és fenntartható gazdasági fellendülés támogatására.

·az intézkedéscsomag az elfogadott célkitűzésekkel összhangban álló, a GDP 3,5 %-át kitevő elsődleges többletet eredményez;

·az előzetesen jogszabályba foglalt nyugdíjcsökkentések végrehajtása középtávon nem szükséges a GDP 3,5 %-át kitevő elsődleges többletcél eléréséhez vagy fenntartásához. Továbbá a 2022-ig tartó javasolt nyugdíjbefagyasztás várhatóan ugyanolyan hatást gyakorol a kiegyensúlyozott időszakban a nyugdíjkiadások GDP-arányos szintjére, mint az előzetesen jogszabályban foglalt nyugdíjcsökkentések 2019-es teljes körű végrehajtása. Amennyiben a 2015-ben és 2016-ban bevezetett reformok teljes körű végrehajtása folytatódik, a nyugdíjkiadások a GDP 17 %-át kitevő 2016-os szintről 2027-re az euróövezet átlagának megfelelő 13 %-ra csökkennek;

·a becslések szerint az előzetesen jogszabályba foglalt nyugdíjcsökkentések végrehajtása átlagosan 14 %-kal csökkentené mintegy 1,4 millió nyugdíjas elsődleges nyugdíját. Az eloszlási elemzés rámutat, hogy az előzetesen jogszabályba foglalt nyugdíjcsökkentések végrehajtása jelentősen növelné a szegénység kockázatának kitett nyugdíjasok számát;

·a 2019. évi költségvetés-tervezet lehetővé teszi az előzetesen jogszabályba foglalt intézkedések részleges végrehajtását annak érdekében, hogy növeljék a gyermekek és a munkaképes korú családok szegénységének kockázatát kezelni kívánó egyéb szociális ellátásokra fordított kiadásokat. A családi ellátások 2018 elején indult reformja alapján a Bizottság örömmel fogadja a lakhatási támogatás 2019-re tervezett bevezetését, amely 400 millió EUR költséggel jár: az Euromod szimulációja szerint ez az intézkedés – megfelelő célzottságának köszönhetően – várhatóan jelentős hatást fejt ki a fiatalok szegénysége kockázatának csökkentésében, és az alacsony jövedelmű csoportokra összpontosít. Ezek az intézkedések együttesen a nyugdíjaktól eltérő szociális ellátásokra irányuló, a GDP 0,35 %-át kitevő további kiadást jelentenek, amely a 2017-ben előzetesen jogszabályba foglalt csomagban előirányzott emelés felének felel meg;

·a 2019. évi költségvetésben szereplő diszkrecionális intézkedések csomagja olyan intézkedéseket is tartalmaz, amelyek csökkentik a munkát, a vállalatokat és az ingatlanokat terhelő adókat, és e tekintetben a 2020-ra vonatkozóan előzetesen jogszabályba foglalt csomagban szereplő intézkedésekkel azonos irányba haladnak. Ezek az intézkedések támogathatják a növekedést, bár nagyságrendjükből és összetételükből adódóan hatásuk viszonylag szerény lesz. Ugyanakkor az önfoglalkoztatók társadalombiztosítási járulékainak csökkentésére irányuló, egyes szakmai kategóriák esetében jelentősebb csökkentéseket bevezető intézkedés kialakítása megkérdőjelezi a 2016. évi nyugdíjreform célját, amely egységes megközelítést kívánt érvényesíteni a különböző típusú járulékfizetők körében. Az alacsonyabb kiadási plafonok nem szükségszerűen gyakorolnak hatást a közberuházások tényleges szintjére 2019-ben, figyelembe véve az évek óta jellemző folyamatos alulköltekezést. Továbbá a Strukturálisreform-támogató Szolgálat technikai segítségnyújtást biztosít ahhoz, hogy orvosolják a közberuházási projektek pénzügyminisztérium általi meghatározásának és nyomonkövetésének strukturális hiányosságait.

A költségvetési előrejelzéseket bizonytalanság övezi. Az elmúlt években a kiadási oldal alulteljesítése hozzájárult a költségvetési célok túlteljesítéséhez, bár ez nem tartozik a kívánatos eredmények közé a költségvetési folyamat vagy a növekedésre gyakorolt hatás tekintetében. A beruházások kiadási plafonjának csökkentése visszafogta a költségvetési előrejelzést érintő, esetleges túlköltekezéssel kapcsolatos felfelé mutató kockázatot. Ami a lefelé mutató kockázatokat illeti, sajátos problémát jelentenek – bár a görög kormány közvetlen felelősségi körén kívül esnek – azok a közelmúltbeli bírósági ügyek és ítéletek, amelyek az ESM és más programok keretében elfogadott reformok bizonyos vonatkozásait érvénytelenné tették vagy potenciálisan azzá tehetik. Ezek közé tartoznak a 2012-ben, 2015-ben és 2016-ban elfogadott reformokkal, valamint a közalkalmazottak 13. és 14. havi fizetését eltörlő, 2012-ben elfogadott intézkedésekkel kapcsolatos ügyek/ítéletek. Az ítéletek tényleges hatása – és ezen belül költségvetési hatása – nagyrészt a bíróság indokolásaitól függ majd, és korrektív intézkedéseket tehet szükségessé annak érdekében, hogy a reformok strukturális elemeit a továbbiakban is érvényesítsék, és a költségvetési célok ne sérüljenek. Felkérjük a görög hatóságokat, hogy kövessék nyomon a költségvetési kockázatokat, a bírósági ítéleteket is ideértve, és szükség szerint tegyenek ellensúlyozó intézkedéseket a középtávú költségvetési célok teljesítése érdekében a középtávú költségvetési stratégia és annak éves frissítéseinek keretében.

A görög hatóságok egyszeri intézkedéseket kívánnak elfogadni a 2018-ra vonatkozó, a GDP 3,5 %-ában meghatározott elsődleges többletcél várható túlteljesítéséből fennmaradó összeg egy részének felhasználása érdekében, de konkrét javaslatokat nem nyújtottak be erre vonatkozóan. Ilyen intézkedéseket csak akkor ajánlatos mérlegelni, ha a költségvetési eredményre vonatkozó esetleges jövőbeli adathelyesbítésekre való tekintettel megfelelő biztonsági ráhagyást alkalmaznak. Ha ilyen intézkedések mérlegelésére kerül sor, prioritást kell biztosítani a bírósági határozatokból eredő esetleges fennmaradó kötelezettségekkel való elszámolásnak, továbbá biztosítani kell a megerősített felügyelet keretében nyomon követett politikákkal való teljes összhangot.

Költségvetési strukturális reformok: előrelépések a reformvállalások terén

A hatóságok haladnak az ENFIA ingatlanadó reformjával, amelynek célja a zónaértékekre vonatkozó értékelésnek a piaci árakkal való fokozatos összehangolása. Folyamatban van az adminisztratív kapacitás kialakítása, amely technikai segítségnyújtásban részesül, és készül az értékmegállapításra vonatkozó állandó kerettörvény.

Ami az állami bevételekkel foglalkozó független hatóságot (IAPR) illeti, vegyesek az eredmények. Az adókövetelések behajtására vonatkozó fő teljesítménymutatók tekintetében továbbra is megfelelőek az eredmények. Ugyanakkor egyes fontos területeken késedelmek és hiányosságok tapasztalhatók. Elsősorban az érdemel figyelmet, hogy az IAPR személyi állományának 2018 végére vonatkozó célszáma esetleg nem teljesül az adóügyi tisztviselőknek/vámtisztviselőknek szóló versenyvizsgák késései miatt és a mobilitási program végrehajtása kapcsán. Ráadásul továbbra is késések figyelhetők meg az IAPR reformjára irányuló, az IAPR kapacitásainak további megerősítéséhez szükséges beruházásokat meghatározó cselekvési terv véglegesítése terén, valamint a humánerőforrásokra vonatkozó reform végrehajtásához szükséges jogszabály elfogadása tekintetében, amely az IAPR-hez igazított besorolásokat, javadalmazást és teljesítményértékelést vezet majd be.

A hátralékok rendezésének üteme szintén elmarad a tervezettől. A hatóságok strukturális intézkedéseket hajtanak végre, hogy kezeljék a hátralékok felhalmozódásának forrásait, valamint rendezzék a hátralékokat. Ennek ellenére a hátralékok rendezése nem haladt teljes mértékben a várakozások szerint, mivel 2018 augusztusának végén a hátralékállomány értéke a program meghatározása szerint még mindig 3,2 milliárd EUR-t tett ki. A hátralékoknak a megerősített felügyelet céljából pontosított meghatározása szerint a nettó hátralékállomány 1,7 milliárd EUR, figyelembe véve az új részletes adatokat, valamint azokat az elemeket, amelyeket ellentételezéssel rendeznek, vagy amelyek a hatóságok által nem befolyásolható jogi vagy technikai korlátok miatt nem rendezhetők. Hátralékrendezési célból mintegy 1,1 milliárd EUR értékű finanszírozást utaltak át a kormányzati szervek számláira, ám ezek 2018 augusztusának végéig ott maradtak a források továbbításának késései miatt, és így korlátozott idő állt csak a szervezetek rendelkezésére a források felhasználására. E forrásokat késedelem nélkül továbbítani kell a végső címzetteknek. Távolabbra tekintve továbbra is alapvetően fontos az elfogadott cselekvési tervek időben történő, teljes körű végrehajtása, Görögország kötelezettségvállalásaival összhangban.

Indokolt lenne, hogy a hatóságok intézkedéseket tegyenek a bankok által az államilag garantált hitelek kapcsán benyújtott igények felhalmozódásának felszámolására. Ezzel összefüggésben felkérjük a hatóságokat, hogy vizsgálják felül a belső eljárásokat és kapacitást, hogy biztosítsák az államilag garantált hitelekhez kapcsolódó igények időben történő, eredményes értékelését és kifizetését legkésőbb 2019 első félévének végéig.

Korszerű és fenntartható szociális jóléti rendszer: előrelépések a reformvállalások terén

Az elmúlt években jelentős reformokat indítottak a görögországi szociális jóléti rendszer valamennyi aspektusának korszerűsítése érdekében, amelynek keretében a nyugdíjak, az egészségügyi ellátás és más szociális ellátások átfogó reformjaira került sor. E reformok a Bizottság Strukturálisreform-támogató Szolgálatán keresztül technikai támogatást kaptak az Egészségügyi Világszervezettől és a Világbanktól.

Előrelépések történtek a 2016-os nyugdíjreform végrehajtása terén, és a nyugdíjak újraszámítása a terveknek megfelelően halad. Az egységes fő nyugdíjalapra (EFKA) vonatkozó cselekvési tervet frissítették annak érdekében, hogy a kötelezettségvállalásokkal összhangban 2020 közepéig teljes mértékben megvalósuljon annak kialakítása.

Az egészségügyi ellátásra vonatkozó reformok terén nem ilyen egyértelmű az elért haladás. Bár a hatóságok továbbra is számos intézkedést hajtanak végre, fékező hatást gyakorol az érdekelt felek ellenállása/tiltakozása, valamint a források és a kapacitások szűkössége. E tényezők lassították az előrehaladást a visszakövetelések ellentételezése és behajtása, az alapellátást nyújtó egészségügyi központok létrehozása, valamint a centralizált egészségügyi közbeszerzésért felelős szerv (EKAPY) állandó kialakítása és személyzete terén. A visszakövetelések behajtására vonatkozó, már eleve hosszú határidő tervezett meghosszabbítása vagy a félévesről az éves gyógyszerátárazásra való átállással kapcsolatos tervek rossz irányba mutató lépések lennének. Az alapellátást nyújtó egészségügyi központok létrehozása és a centralizált közbeszerzés kialakítása folyamatban van, de a tervezetnél lassabb ütemű. E reformokat eltökélten folytatni kell.

A szociális védőhálóra vonatkozóan az ESM-program keretében indított reformok továbbvitele terén eredmények születnek. A hatóságok üdvözlendő lépéseket tettek a szociális szolidaritási jövedelem rendszerének kiépítése felé, különösen a munkaerőpiaci reintegrációval kapcsolatos pillér tekintetében; ugyanakkor e pillér teljes körű működéséhez be kell fejezni az aktív munkaerőpiaci intézkedések folyamatban lévő reformját, olyan új teljesítési modellt vezetve be, amely lehetővé teszi az álláskeresőknek szóló egyénre szabott szolgáltatások nyújtását és a szociális szolgáltatások nyújtását. A hatóságok a rokkantsági ellátásra és a közlekedési támogatásokra irányuló reformok megvalósítása terén is előrelépéseket tesznek. A 2019-es költségvetés részeként évi 400 millió EUR értékű költségvetéssel lakhatási támogatást vezetnek be.

A pénzügyi szektor: előrelépések a reformvállalások terén

Az ESM-program folyamán jelentős intézkedéseket tettek a bankszektor megerősítésére. 2018 első felében a görög bankok átlagos CET1 tőkemegfelelési mutatója összességében stabil maradt, hozzávetőlegesen 16 %-os szinten. A bankok tovább csökkentették az eurórendszer általi finanszírozásra való ráutaltságukat: a magánszektorbeli betétek emelkedtek, ami lehetővé tette 2018. október 1-jétől a tőkekorlátozások további enyhítését. A bankok általában teljesítették a nemteljesítő kitettség csökkentésére vonatkozó céljaikat, ugyanakkor a 2019-es célok teljesítéséhez jelentős további erőfeszítéseket kell tenniük, hogy felgyorsítsák a nemteljesítő kitettségek szanálását. Összességében nézve a bankrendszert továbbra is terheli a válság súlyos öröksége. A nemrégiben elért javulás ellenére továbbra is erőfeszítéseket igényel a bankok mérlegének megtisztítása, mivel a nemteljesítő kitettség még most is a teljes kitettség közel 48 %-át teszi ki, valamint a bankok és az állam közötti visszacsatolási spirál továbbra is erős, és e két tényező folyamatos kedvezőtlen hatást gyakorol a bankok nyereségességére. A bankok hitelezési tevékenysége továbbra is mérsékelt, és ez kulcsfontosságú tényező. A bankoknak hitelezési tevékenységük bővítésére kell összpontosítaniuk, hogy elegendő nyereséget termeljenek a nemteljesítő kitettség költségeinek fedezéséhez. A mintegy 2,5 %-os nettó kamatrések megfelelő szintűek, ám nyomásnak vannak kitéve.

A nemteljesítő kitettség csökkentésének eszközei közül a bankok eddig főként a leírást és a nemteljesítő kitettségek értékesítését alkalmazták. Az elektronikus árverés alkalmazása erősödik, ám a válság előtti szinthez képest alacsony szinten áll, mivel a vevői oldalon korlátozott a harmadik felek érdeklődése. Az árverés révén értékesített eszközök 80 %-a a bankok mérlegében marad. Az elektronikus árverés keretének hatékonyságát folyamatosan ellenőrizni kell, és az esetlegesen azonosított akadályokra megfelelő megoldásokat kell találni. Az új vállalati eljárás terjedése továbbra is lassú, akárcsak a háztartások fizetésképtelenségével kapcsolatos ügyek feldolgozása, bár ez utóbbi terén a hatékonyság fokozására és a stratégiai nemteljesítéshez való folyamodástól való visszatartásra irányuló közelmúltbeli intézkedéseket követően javulás várható. A peren kívüli megoldások mennyisége és az ebből származó bevétel továbbra is igen szerény a kezdeti várakozásokhoz képest, és a rendszer teljesítményének javítása érdekében szabályozási és technikai intézkedésekre egyaránt sor kerül.