– olyan célzott városfejlesztési pénzügyi eszközt vezet be, amely mozgósítja az uniós és magánberuházásokat az új európai Bauhaus-projektek támogatására a tagállamokban. Az eszköz a projektfinanszírozáson túl a képzéshez és a projektvégrehajtáshoz is támogatást nyújt.

Az Európai Bizottság a részvételen alapuló megközelítés elkötelezett híve, amint azt az Európa jövőjéről szóló, folyamatban lévő konferencia is bizonyítja, amely a polgárokkal való együttműködést hivatott elmélyíteni és fenntartani. A Bizottság továbbra is meg fogja hallgatni a helyi szereplőket, és együtt fog dolgozni velük annak feltárásában, hogy a szakpolitikák, a finanszírozás és az egyéb eszközök hol, mely területeken hoznak legtöbb változást. Erre elsősorban az új európai Bauhaus laborjában kerül sor. A részvételen alapuló megközelítés azt jelenti, hogy a diverzitást mint értéket kezelve bevonják a civil társadalmat és a különféle korosztályokat, köztük a nőket (akik alulreprezentáltak bizonyos kulcsfontosságú ágazatokban) és a hátrányos helyzetű csoportokat is. A befogadásra való szükségszerű összpontosítás célja, hogy senki ne maradjon ki, és elismeri, hogy a legkreatívabb megoldások a kollektív gondolkodásból születnek. Az új megoldásoknak mindennapi problémákat kell megoldaniuk, és mindenki számára javítaniuk kell az életminőséget.

Csakúgy, mint száz éve, továbbra is kulcsfontosságú az innovatív anyagok kérdése. Míg akkoriban a cement és az acél volt a megoldás, most fenntarthatóbb forrásból származó, természetalapú anyagokat kell kipróbálnunk, és valamennyi anyag esetében alacsony szén-dioxid-kibocsátású termelési megoldásokat kell kifejlesztenünk. Ez az építőipar mellett a divatra, a tervezésre, a bútorokra, a közlekedésre és az energiára is vonatkozik. Az értékek háromszöge

A legtöbb tevékenységre uniós országokban került sor, de a világ más részeiben is egyre nagyobb az érdeklődés, legyen szó akár a közeli szomszédságról, akár Dél- és Észak-Amerikáról. A projekt globális dimenziójának hangsúlyozása érdekében a Bizottság az EU-n kívüli résztvevőket is meghívott a magas szintű kerekasztalra.

EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2021.9.15. COM(2021) 573 final A közös tervezési szakaszról szóló jelentés MELLÉKLET

a következőhöz: A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának

Az új európai Bauhaus: szép, fenntartható, közös



Tartalomjegyzék 1. A közös tervezési szakasz ütemterve 2. Alapelvek: 2.1. az értékek az első helyen 2.2. Merítsünk ihletet a meglévő projektekből és ötletekből 2.3. A Beszélgetések mint kulcsfontosságú eszközök terjesztése 2.4. A közösség gyarapítása 2.4.1. Partnerek 2.4.2. Magas szintű kerekasztal 3. Módszertan és eszközök 3.1. Az új európai Bauhaus honlapja mint a részvétel első eszköze 3.1.1. A rövid történetek gyűjteménye 3.1.2. A szabad formátumú gyűjtemény 3.1.3. A beszélgetések összegyűjtése 3.2. Az adatok elemzése: általános megközelítés 3.2.1. Általános elvek 3.2.2. Támogató eszközök és léptékek: egy mátrix 4. Tevékenységek és megállapítások 4.1. Tevékenységek

4.2. Tájékoztatás 4.2.1. Digitális kommunikáció 4.2.2. Az új európai Bauhaus hivatalos partnerei 4.2.3. Összegyűjtött történetek 4.2.4. Földrajzi és ágazati egyensúly 4.3. Megállapítások 5. Új tengelyek 5.1. A természettel való kapcsolat helyreállítása 5.2. Az összetartozás érzésének újbóli megtalálása 5.3. Azoknak a helyeknek és embereknek az előnyben részesítése, amelyeknek/akiknek a legnagyobb szükségük van a kezdeményezésre 5.4. A hosszú távú, életcikluson alapuló és integrált gondolkodás szükségessége az ipari ökoszisztémában 6. Intézkedési ötletek 6.1. Figyelem a kisebb léptékű beavatkozásokra 6.2. Munkavégzés egyszerre több szinten 6.3. Transzdiszciplináris munkavégzés az integrált megközelítés érdekében 6.4. Kiindulás a részvételen alapuló megközelítésből 6.5. Innováció a technológiai tólőerőn túl 6.6. A múlt és a jelen között 6.7. Új finanszírozási formák 7. Következtetés és következő lépések



A KÖZÖS TERVEZÉSI SZAKASZRÓL SZÓLÓ JELENTÉS Az új európai Bauhaus kezdeményezés esetében a Bizottság szokatlan megközelítést választott: alulról építkező, részvételen és befogadáson alapuló projektet dolgozott ki. Miután a Bizottság elnöke, Ursula von der Leyen 2020 szeptemberében elindította a projektet, a Bizottság meghallgatta az érdekelteket, és lehetőséget adott arra, hogy megosszák egymással elképzeléseiket, példáikat, jövőképeiket és kihívásaikat, amelyeket a projekt során figyelembe kell venni. Ebben a mellékletben erről a „közös tervezési szakaszról” szóló jelentés található, amely a mai napon a bizottsági közleményben ismertetett új európai Bauhaus koncepció alapjául szolgált. A Bizottság hat hónapos széles körű együttműködésbe kezdett a polgárokkal, a szakemberekkel és a szervezetekkel, és ebből gyűjtötte össze azokat a legfontosabb kihívásokat és elképzeléseket, amelyek az új európai Bauhaust rövid és hosszú távon vezérelni fogják. Összesen több mint 200 multidiszciplináris beszélgetésre került sor, és több mint 2 000 válaszadó osztotta meg ötleteit, a kihívásokat és elképzeléseit közvetlenül az Új Európai Bauhaus weboldalon keresztül. Emellett mintegy 12 000 ember követte a kezdeményezést az Instagramon, és több mint 8 500 néző követte az interneten az új európai Bauhaus-konferenciát. Ebben a szakaszban mind az új európai Bauhaus hivatalos partnereinek, mind pedig a magas szintű kerekasztal résztvevőinek támogatása alapvető fontosságú volt, mivel hálózataik révén erősítőként működtek és új beszélgetéseket ösztönöztek. Ez a dokumentum a közös tervezési szakasz főbb megállapításait összesíti, továbbá felvázolja az alkalmazott módszereket és eszközöket. 1.A közös tervezési szakasz ütemterve ·Januártól február közepéig: A kezdeményezés hivatalos megnyitása 2021. január 18-án, az erre a célra kialakított honlap elindításával. Stratégia kidolgozása a kezdeményezéssel kapcsolatos beszélgetések (információs webináriumok, partnerek felhívása, hálózatok elérése) ösztönzésére. A magas szintű kerekasztal résztvevőinek kiválasztása. ·Február közepe – március közepe: Heti webináriumok és munkaértekezletek a szervezetek és közösségek bevonásának fokozása érdekében; megalakul a magas szintű kerekasztal. Kiválasztásra kerül a partnerek első csoportja. ·Március közepe – április közepe: A beérkező hozzájárulások átvilágításának megkezdése: a tendenciák, fő témák, kihívások meghatározása az összegyűjtött adatokból; az új európai Bauhaus-konferencia (április 22–23.) megszervezése. A magas szintű kerekasztal első ülései; a partnerszervezetek tevékenységei. ·Április közepe – június vége: A hozzájárulások összegyűjtése és átvilágítása. A magas szintű kerekasztal kéthetente ül össze. Hetente új partnercsoport kiválasztása. A honlap hozzájárulásainak értelemadásából származó első eredményeket megosztják, megvitatják, tesztelik és gazdagítják a partnerek és más független érdekelt felek által szervezett számos rendezvényen. ·Június vége: A közös tervezési szakasz lezárása. 2.Alapelvek: 2.1.az értékek az első helyen Az új európai Bauhaus a kezdetektől fogva három alapértékhez – az esztétikához, a fenntarthatósághoz és a befogadáshoz – kapcsolódik, nagy hangsúlyt fektetve a lakókörnyezetekre és az életmódra. Az a törekvés, hogy a zöld megállapodás kulturális, emberközpontú és pozitív, kézzelfogható tapasztalattá váljon, pontosan ezekre az értékekre épül. A szép – fenntartható – közös háromszögből következően a közös tervezési szakasz célja az alábbi kulcsfontosságú kérdések megválaszolása volt:

·Mit jelent az esztétika, a fenntarthatóság és a befogadás fogalma az emberek számára a terekkel és az életformákkal kapcsolatban? ·Melyek azok a legsürgetőbb kihívások, amelyekkel a polgárok szembesülnek lakókörnyezetük tekintetében? ·Melyek azok a konkrét elképzelések, amelyek támogathatnák az új európai Bauhaus-mozgalmat? ·Mi legyen az új európai Bauhaus kezdeményezés végső célja és fő prioritásai? 2.2.Merítsünk ihletet a meglévő projektekből és ötletekből Már most is számos jó kezdeményezés létezik a fenntarthatóság, a befogadás és az esztétika kölcsönhatásában. Ez igaz a fenntartható építészetre, amint azt a 2021. évi Pritzker-díj nyertesei is szemléltetik, amit a Bordeaux-ban található szociális bérlakás-lakótelep átalakításáért kaptak. Ez tükröződik továbbá például a közösségi kertek növekvő számában is, ahol a szomszédok részt vesznek a zöld közterületek átalakításában, vagy a kulturális fesztiválokban, amelyek a művészet révén hívják fel a figyelmet a környezetvédelmi kérdésekre. Annak érdekében, hogy mozgósítsa mindazokat, akik már most is az új európai Bauhaus dimenzióin dolgoznak, értékelje projektjeiket és begyűjtse ötleteiket, a közös tervezési szakasz olyan, már meglévő projektekre helyezte a hangsúlyt, amelyek ösztönzőleg hathatnak a kezdeményezésre. A honlapra összesen mintegy 1 800 példát nyújtottak be. A 2021. évi Új Európai Bauhaus-díjak megerősítették ezt a megközelítést. Tíz különböző kategóriát hoztak létre az új európai Bauhaus szempontjából releváns sokféle dimenziók lefedésére. Minden kategóriában különdíjat ítéltek oda a fiatalabb generációnak: 1.Építési és tervezési technikák, anyagok és eljárások 2.A körforgásosság szellemében felújított épületek 3.Megoldások az épített környezet és a természet együttes fejlődésére 4.Újjászületett városi és vidéki területek 5.Termékek és életmód 6.Megőrzött és átalakított kulturális örökség 7.A találkozások és a közösségi élet új helyszínei 8.A kultúra, a művészetek és a közösségek mozgósítása 9.Moduláris, adaptálható és mobil lakóterek 10. Interdiszciplináris oktatási modellek

A reakció figyelemreméltó volt: az egy hónapos határidőn belül több mint 2 000 pályázat érkezett EU-szerte. A kiválasztási folyamat szintén részvételi jellegű volt, nyilvános szavazással és az új európai Bauhaus hivatalos partnerei által végzett értékeléssel. A végső nyerteseket szeptember 16-án, Brüsszelben egy díjátadó ünnepség keretében hirdetik ki. 2.3.A Beszélgetések mint kulcsfontosságú eszközök terjesztése Mindannyian tudjuk a közös vacsoráknak és az irodai üléseknek köszönhetően, hogy a legjobb ötletek beszélgetésekből származnak. És ezek az ötletek még jobbak lesznek, ha különböző hátterű és eltérő véleménnyel rendelkező embereket ültetünk egymás mellé. Ez az oka annak, hogy a közös tervezési szakasz kulcsfontosságú eszközei a különböző szinteken folytatott beszélgetések voltak. A különböző ágazatok, intézményi szereplők és csoportok lehető legszélesebb köre közötti együttműködésre helyeztük a hangsúlyt annak érdekében, hogy megtörjük a kialakult „silókat” és új, a közös célkitűzések elérésére irányuló együttműködésen alapuló kapcsolatokat alakítsunk ki. A Bizottság egy, a honlapon közzétett eszközkészlettel, valamint a bennük való részvétellel támogatta ezeket a beszélgetéseket. A beszélgetések a helyi szinten, illetve a nemzeti kormányok által szervezettektől a páneurópai kezdeményezésekig terjedtek. E megbeszélések eredményeit megosztották a Bizottsággal. Áprilisban a Bizottság egy globális beszélgetést szervezett: az új európai Bauhaus-konferenciát, amely egy hibrid rendezvény volt több mint 40 nemzetközi előadó és közvetítő részvételével. A konferencián 85 országból több mint 8 500 néző vett részt. A panelbeszélgetések és a nyolc munkaértekezlet gyümölcsöző párbeszédet tettek lehetővé a résztvevők között. Az ülések alatt összegyűjtötték a munkaértekezletek eredményeit és az értelemadás során hasznosították azokat. 2.4.A közösség gyarapítása Az új európai Bauhaus a mozgalmat inspiráló kettő fellépés mentén növekvő közösségre épül, ezek: a hivatalos partnereknek kiírt pályázati felhívás és a magas szintű kerekasztal. 2.4.1.Partnerek A Bizottság a közös tervezési szakasz kezdetétől pályázati felhívást tett közzé honlapján az új európai Bauhaus hivatalos partnerei számára. A hivatalos partnerek olyan nonprofit szervezetek, amelyek osztják az új európai Bauhaus értékeit, és konkrét fellépéseket – például rendezvényeket, jelentéseket, beszélgetéseket – javasoltak az új Bauhaus továbbfejlesztésének és végrehajtásának támogatására. A hivatalos partnerek közössége a 20 partnerből álló, március 25-i első csoportból a közös tervezési szakasz végére több mint 200 partnerre gyarapodott. A partnerekre vonatkozó felhívás továbbra is aktív marad a végrehajtási szakaszban, hogy a közösség tovább tudjon növekedni. 2.4.2.Magas szintű kerekasztal A kezdeményezés magas szintű kerekasztalának létrehozására a Bizottság által kijelölt, közel 80 szakértőből álló kezdeti csoportból 18 tagot választottak ki az új európai Bauhaus különböző dimenzióit lefedő személyes tapasztalataik és szakértelmük alapján. A tagok nem szervezeteket vagy országokat képviselnek. A kiválasztási folyamat során különös figyelmet fordítottak a földrajzi, ágazati és nemek közötti egyensúlyra. A magas szintű kerekasztal feladata, hogy megossza és kifejezésre juttassa a kulcsfontosságú témákkal, innovatív elképzelésekkel és kihívásokkal kapcsolatos elképzeléseit. A tagok rendszeresen eszmét cseréltek az elnökkel és a két témavezető biztossal, és több munkaértekezlet és találkozó során dolgoztak együtt. Emellett közösségi nagykövetként jártak el, együttműködésben hálózataikkal a párbeszéd terjesztése és az ismeretek összegyűjtése érdekében hazájukban és azon kívül. Beszélgetéseikre építve a magas szintű kerekasztal résztvevői stratégiai dokumentumban osztották meg elképzeléseiket és intézkedési ötleteiket. 3.Módszertan és eszközök 3.1.Az új európai Bauhaus honlapja mint a részvétel első eszköze Tekintettel a világjárvány által okozott korlátozásokra, ahhoz, hogy a nyilvánosság számára közvetlen hozzáférést biztosítsunk a közös tervezési szakaszhoz, egy olyan digitális platformot kellett létrehozni, ahol az emberek könnyen megoszthatják ötleteiket és tapasztalataikat. 2021. január 18-i elindítása óta a honlap két fő belépési pontot kínált: az egyik rövid történetek, a másik pedig szabad formátumú hozzájárulások összegyűjtésére szolgál.

3.1.1.A rövid történetek gyűjteménye Ezt a belépési pontot arra hoztuk létre, hogy rövid (átlagosan körülbelül 2 000 karakteres) hozzájárulásokat gyűjtsünk össze. Ezeket három külön csatornán keresztül lehetett megosztani, amelyek mindegyike más dimenzióval foglalkozik: ·Meglévő példák és projektek: amelyek már megvalósultak és végrehajtották őket. ·Elképzelések és ötletek: még végre nem hajtott projektjavaslatok. ·Kihívások: a polgárok kívánságai és igényei. 3.1.2.A szabad formátumú gyűjtemény A másik belépési pont arra kínált lehetőséget a hozzájárulás beküldője számára, hogy kitöltsön egy négy nyitott kérdéssel strukturált űrlapot, segítve ezzel a hozzájárulásnak az új európai Bauhaus kezdeményezésen belüli elhelyezését. 3.1.3.A beszélgetések összegyűjtése A közös tervezési szakasz alatt számos beszélgetés szerveztek az új európai Bauhaus kezdeményezésről. Különösen az első hetekben a Bizottság több tucat „aktiváló ülést” szervezett meghatározott hálózatok részvételének ösztönzésére. Míg ezeket az első üléseket az új európai Bauhaus csoport saját maga követte nyomon, illetve felügyelte szorosan, hétről hétre egyre több egymást megtermékenyítő esemény kezdett önállóan felbukkanni, különösen az áprilisi új európai Bauhaus-konferencia után. A rendezvényszervezők sok esetben megosztották a honlapon a beszélgetések eredményét. 3.2.Az adatok elemzése: általános megközelítés 3.2.1. Általános elvek A közös tervezési szakasz, és különösen a hozzájárulások összegyűjtéséhez kapcsolódó tevékenységek több meghatározó elvre épültek. 3.2.1.1. Átláthatóság Ahhoz, hogy a folyamat teljesen nyitott és részvételen alapuló legyen, következetesen átláthatónak kell lennie. Ezt az elvet az új európai Bauhaus honlapja biztosítja, ahol a részvételi eszközökre mutató fontos hivatkozások mellett információkat lehet találni a magas szintű kerekasztalról és a partnerekről, valamint egy naptárat a kezdeményezéssel kapcsolatos főbb események nyomon követésére. Ezenkívül valamennyi hozzájárulást fokozatosan hozzáférhetővé tették a nyilvánosság számára egy vizualizációs rendszer kifejlesztése révén. Ennek az eszköznek és kutatási funkcióinak köszönhetően az érdeklődő felhasználóknak vagy szervezeteknek lehetőségük van arra, hogy saját maguk végezzék el az „értelemadást” és az elemzést. 3.2.1.2. Sokszínűség és egyenlő bánásmód A hozzászólók profilja igazán sokszínű, és a rövid beszámolóktól kezdve az eseménysorozatok hosszú összefoglalóin át egészen az értekezésekig, állásfoglalásokig vagy kutatási cikkekig terjed. Az összetettség, a megfogalmazás és a terjedelem különbségei ellenére fontos volt, hogy minden bejegyzést azonos szintű figyelemmel olvassanak végig. 3.2.1.3.Csoportosítás Egy másik alapvető pont, amely az előszűrést vezérelte, az volt, hogy elkerüljük a hozzájárulások kijelölt, előre meghatározott kategóriákba kényszerítését, amelyet egy olyan mennyiségi megközelítés alkalmazása követ, amely az elemzést arra korlátozta volna, hogy hány bejegyzés foglalkozik egy adott témával. A módszert folyamatosan kiigazítottuk az idők során összegyűjtött tartalmak függvényében, a történeteket és ötleteket különböző tematikus csoportokba és az általuk megválaszolható kérdések szerint rendezve.

Azt követően, hogy azonosítottuk az egyes tendenciákat, alapvető fontosságú volt, hogy ne veszítsünk el a magányos hangokat a „hangzavarban”, és különös odafigyeléssel értékeljük az egyedi bejegyzéseket, ellensúlyozandó a hasonló hozzájárulások nagy csoportjainak súlyát. 3.2.2.Támogató eszközök és léptékek: egy mátrix A tendenciák és kiugró minták azonosításán túl a csoportosítási folyamat célja volt továbbá, hogy azonosítsa a támogató eszközök körét, vagyis az átalakulás támogatásához szükséges erőforrások típusait (hálózatok, kultúra, oktatás, kutatás, infrastruktúrák, helyek, technológia, politikák és szabályozási keret, stratégiák és programok). A támogató eszközök listáját kereszteztük az alkalmazás léptékével, a helyi dimenziótól kezdve egészen a globális kontextusig távolodva (épület, szomszédság, falu & város, regionális, nemzeti, Európa, világ és összetett). A támogató eszközök és a léptékek mátrixban való egyesítése fontos lépés volt afelé, hogy összekapcsoljuk a törekvések általános tendenciáit a kívánt átalakulás irányába történő előrehaladásra vonatkozó konkrétabb elképzelésekkel. 4.Tevékenységek és megállapítások 4.1.Tevékenységek A tevékenységek köre igen sokféle és változatos volt. A Bizottság nem ellenőrizte azokat a tevékenységeket, amelyeket más szervezetek javasoltak, hogy a párbeszéd a lehető leginkluzívabb és legnyitottabb legyen. Lehetetlen ebben a dokumentumban minden szervezetet és tevékenységet megemlíteni. A példák csak egy kis részét fedik le a teljes választéknak. Számos különböző közönséget sikerült elérni: az építészektől és a tudósoktól a szociális lakhatással foglalkozó szervezeteken, az iparon és a gyermekeken át a művészeti hallgatókig és a hatóságokig. A helyi önszerveződő szervezetek összefogtak és saját rendezvényeket tartottak a környékükön vagy régiójukban (Spanyolországban Galíciában, Lengyelország Gdyniában). Más esetekben a partnerek európai hálózataikhoz fordultak, hogy európai szintű beszélgetéseket kezdeményezzenek egy bizonyos témáról (Housing Europe, The Bureau of European Design Associations [BEDA], IFLA Europe [International Federation of Landscape Architects], New European Bauhaus Collective, Europeana, Europa Nostra, Triennale Milano, Wood4Bauhaus Alliance). Egyes tagállamokban (Dánia, Észtország, Litvánia, Németország, Olaszország, Spanyolország, Svédország, Szlovénia stb.) a nemzeti szereplők vagy minisztériumok csatlakoztak a kezdeményezéshez. Más városok és tagállamok



felvették a kapcsolatot a szomszédos országokbeli társaikkal regionális beszélgetések szervezése céljából (Nordic Bauhaus, Bauhaus of the Sea, illetve a hat egyetem építészmérnöki tanszékét összehozó „NEB goes South” platform). Az új európai Bauhaus hivatalos partnerei és a magas szintű kerekasztal résztvevői nagyon gyakran döntő szerepet játszottak ezekben a kezdeményezésekben. Az új európai Bauhaus számos, gyermekeket és fiatalokat bevonó tevékenység kidolgozását ösztönözte, gyakran azzal a céllal, hogy kreativitásukkal hozzájáruljanak a közös tervezési szakaszhoz. Például a bajorországi lakásügyi, építési és közlekedési minisztérium versenyt hirdetett 14 év alatti gyerekek számára, arra kérve őket, hogy küldjenek be képeket, amelyek inspirációul szolgálhatnak az otthonépítés és az együttélés jövőjéhez. Szászország igazságügyért, demokráciáért, Európáért és egyenlőségért felelős minisztériuma Chemnitz városával, valamint az iskoláért és oktatásért felelős állami hivatalával közösen szintén hasonló versenyt szervezett, amely a 14 és 18 év közötti fiatalokat díjazta a legjobb jövőképért, amelyet rajzokkal, festményekkel, grafikonokkal, grafikákkal vagy makettekkel kellett ábrázolni. Az Arkki nevű finn kulturális platform hasonló művészeti pályázatot hirdetett az új európai Bauhaus kezdeményezésre való reflektálásra, míg az Architektūros Fondas nevű litván nonprofit szervezet ötnapos műhelytalálkozókat szervez az ország hét kisvárosában, hogy a fiatalok jobban megismerjék lakókörnyezetüket, valamint hogy ösztönözze a kreativitást és előmozdítsa a személyes felelősségérzetet. Az új európai Bauhaus nagy érdeklődést váltott ki az ipari közösségen belül is. Számos ágazati szervezet jelentkezett partnernek az új európai Bauhaus kezdeményezéshez, rendezvényeket és műhelytalálkozókat szervezve (pl. a Fashion Council Germany, a LafargeHolcim alapítvány vagy a konkrét kezdeményezés. Az európai faipar létrehozta a Wood4Bauhaus szövetséget: ez volt az első alkalom, hogy az ágazat megpróbálja egyesíteni erőit egy közös projekt keretében. Az európai ipari kerekasztal két ülést szervezett az új európai Bauhausról, elsősorban az építőiparra összpontosítva. A megújulóenergia-közösség szintén csatlakozott a beszélgetésekhez, és érdekes információkkal járult hozzá a folyamathoz.

Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) mozgósította az EU-ban található partnerekből álló ökoszisztémáját, hogy ráirányítsa a figyelmet az új európai Bauhausra, és hogy a városokban és a vidéki térségekben interdiszciplináris tevékenységeket hozzanak közösen létre a zöld átállástól kezdve az építészeti, kulturális és történelmi helyszíneken, a körforgásosságon és a városi ellenálló képességen át a társadalmi befogadás kulcsfontosságú támogató eszközét jelentő egyetemes mobilitásig terjedő témák kapcsán. A nemzeti kormányok és a regionális szervezetek aktívan részt vettek a közös tervezés szakaszában. Például a spanyol közlekedési, mobilitási és városfejlesztési minisztérium konferenciát szervezett, hogy megvizsgálja, Spanyolország milyen szerepet játszhat az új európai Bauhaus meghatározásában és végrehajtásában, valamint intézményi párbeszédet és tapasztalatcserét kezdeményezett az érintett projektek és szereplők között. Hasonló a helyzet a „Nordic Bauhaus” esetében is, ahol a finn környezetvédelmi minisztérium irányítása alatt több mint 1 600, különböző skandináv országokból származó személy vitatott meg a skandináv éghajlat szempontjából fontos témákat, a hagyományos helyi faházas városokból és az északi jóléti államból merítve inspirációt. Németországban a belügyminisztérium munkaértekezletet szervezett, hogy összegyűjtse a helyszínen jelen lévő különböző szereplők véleményét. Litvániában a környezetvédelmi minisztérium a kulturális minisztériummal közösen az új európai Bauhaussal kapcsolatos nemzeti vitát szervezett. Az új európai Bauhaus nagy érdeklődést váltott ki az Európai Parlamentben: a Kulturális és Oktatási Bizottság (CULT) és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság (ITRE) számos rendezvényt szervezett a Bauhaus kapcsán a Bizottsággal folytatott informális eszmecseréktől kezdve egy a különböző tagállamok szakértőivel folytatott hivatalos meghallgatásig. Megalapították egy pártokon és bizottságokon átívelő baráti csoportot, amely tükrözi az új európai Bauhaus holisztikus megközelítését, és amelyhez több mint 30 európai parlamenti képviselő csatlakozott. Részt vettek a közös tervezés szakaszban, és nyilvános rendezvényt szerveztek a civil társadalom bevonásával. A Régiók Bizottsága az Európai Bizottság támogatásával és részvételével beszélgetést szervezett Európa kulturális fővárosainak és Európa innovációs fővárosainak polgármesterei és saját tagjai között. Az Európai Bizottság az új európai Bauhausról szóló konferencia mellett webináriumsorozatot szervezett, hogy tájékoztassa a különböző közösségeket és összegyűjtse véleményeiket. A Bizottság különböző szervezeti egységei, amelyek az új európai Bauhaus egyes vonatkozásaival foglalkoznak, megszólították saját közösségeiket, és munkaértekezleteket és rendezvényeket szerveztek például a fiatalok vagy a szénorientált régiók képviselői számára annak feltárása érdekében, hogy az új európai Bauhaus hogyan segíthetné elő a szemléletváltást. A beszélgetések és események többsége az európai közönségre összpontosított, ugyanakkor sor került EU-n kívüli tevékenységekre is, például Törökországban, Dél-Amerikában és az Egyesült Államokban. A Bizottság úgy döntött, hogy a projekt globális ambíciójának hangsúlyozása érdekében tudatosan bevon nem európaiakat is a magas szintű kerekasztalba. Emellett több Európán kívüli partner is szervezett olyan rendezvényeket, amelyeken európai partnerekkel léptek kapcsolatba. 4.2.Tájékoztatás 4.2.1.Digitális kommunikáció A kommunikációs stratégia alapelvei a nyitottság, a szerepvállalás és a közös alkotás, amely az emberek által megosztott történeteken alapul. A közös tervezési szakasz vizuális identitása nagyon egyszerű volt, vázlatok köré csoportosult. A cél az volt, hogy lehetőséget adjunk az embereknek arra, hogy magukénak érezzék a koncepciót, és kibontakoztathassák kreativitásukat. 2021 januárja óta a kampány Európa-szerte jelentős közönséget ért el és vont be: ·Az Instagramon: A felhasználói fiók (amelyet vizuális jellege miatt fő kommunikációs platformnak választottak) több mint 12 000 követőt ért el. ·A Twitteren: A #NewEuropeanBauhaus hashtaget használó beszélgetések dedikált Twitter fiók nélkül is mintegy 23 000 aktivitást generáltak. ·A hivatalos honlapon több mint 350 000 látogatást regisztráltak ·A hírlevélre több mint 20 000-en iratkoztak fel. ·Elindítottak egy Pinterest oldalt. ·A webináriumokon 4 300 fő vett részt. 4.2.2.Az új európai Bauhaus hivatalos partnerei A tervezési szakasz végére 750 szervezet nyújtott be hivatalos partnerségi kérelmet, és közülük 270-et fogadtak el és tettek közzé a honlapon.

A hivatalos partnerekből álló közösség a helyi szinten tevékenykedő szervezetektől a több entitást magában foglaló uniós szintű hálózatokig terjed. A mostanáig hivatalos partnerként csatlakozott szervezetek összesített hatóköre milliós nagyságrendűre tehető. (A hálózatok olyan partnerszervezetekre utalnak, amelyek tagjai különböző országokban vannak, míg a tevékenységek olyan partnerekre vonatkoznak, amelyek csak egy államban rendelkeznek székhellyel, de tevékenységeik egy részét más országokban végzik.) A partnerek az ágazatokat és a szakterületeket tekintve nagy változatosságot mutatnak. A közösség a legtöbb tagállamban rendelkezik partnerekkel, a partnerek 36 %-a pedig transznacionális hálózat, amelynek számos tagállamban és a tagállamokon kívül is rendelkeznek tagokkal, ami javítja a földrajzi hatókört és a kiegyensúlyozottságot. A partnerek földrajzi eloszlása, beleértve a hálózatok lefedettségét is 4.2.3.Összegyűjtött történetek 4.2.3.1.A rövid történetek gyűjteménye Összesen mintegy 1 800 hozzájárulást gyűjtöttek össze a rövid történetek gyűjteményén keresztül. Néhány hosszú magyarázattal szolgált különböző kutatásokhoz; mások rövid észrevételeket tartalmaztak egy idillikus helyről, egy emlékről, illetve egy bizonyos épületről vagy technikáról. Hozzájárulók száma: Példák (1 145), Ötletek (452), Kihívások (167) 4.2.3.2.A szabad formátumú gyűjtemény Mintegy 200 hozzájárulást osztottak meg a szabad formátumú gyűjteményen keresztül. Ez a belépési pont a résztvevők széles körét érte el: szakembereket, kutatókat és kutatócsoportokat, magánvállalkozásokat, iskolákat és egyetemeket, kulturális szervezeteket, kormányzati és nem kormányzati szervezeteket, regionális és nemzeti ügynökségeket, hálózatokat és központokat. A hozzájárulást benyújtó csoportok és szövetségek szerepvállalásának mértéke is változó, a helyi dimenziótól a nemzetközi és globális szintig terjed. 4.2.4.Földrajzi és ágazati egyensúly A Bizottság különös figyelmet fordított a földrajzi és ágazati egyensúlyra: a gyűjtés első heteiben a legtöbb adatszolgáltató és tevékenység Olaszországból, Spanyolországból és Németországból érkezett. A Bizottság, a partnerszervezetek, a magas szintű kerekasztal résztvevői és mások közreműködései által ösztönzött projekt rendezvények, beszélgetések és aktivizálási ülések révén szélesebb közönséget érhet el. Ami a hozzájárulók szerepét illeti, az új európai Bauhaus természetesen nagy érdeklődést váltott ki az építőipar (építészek és mérnökök) körében, elsősorban az építészet világára történő kifejezett utalás miatt a projekt nevében. A képviselettel nem rendelkező (vagy kevésbé képviselt) ágazatok elérését a közvetlenül a szervezetek meghatározott csoportjaival és számukra tervezett tematikus események egész sora támogatta. Ez – a különböző területekről származó partnerek integrációjával együtt – javította az ágazati sokszínűséget.

Mi az Ön szerepe? A legtöbb hozzájárulás a helyi szintről érkezett. 4.3.Megállapítások A megállapítások elemzése a rövid történetek gyűjteményéből, a szabad formátumú gyűjteményből, az összegyűjtött beszélgetésekből és az Európai Bizottság által szervezett és/vagy annak részvételével zajló eseményeken során begyűjtött adatokon alapul. Annak vizsgálatához, hogy mit jelent az esztétika, a fenntarthatóság és a társadalmi befogadás az emberek számára a helyekkel és az életformákkal kapcsolatban, szét kellett választani a bejegyzéseket és a különböző dimenziókat. A fenntarthatóságot leginkább a „zöld” szempontokhoz társították, például a körforgásos gazdasághoz, az energiahatékonysághoz és az anyagok újrafelhasználásához. A befogadás alatt a hozzájárulók a marginalizált vagy veszélyeztetett csoportok szükségleteire fordított nagyobb figyelmet, a társadalom valamennyi csoportjának a döntéshozatalban való részvételét, a lakásállomány megfizethetőségének és hozzáférhetőségének javítását, az emberek közötti különbségek áthidalását és a kapcsolatteremtést értették. Az esztétikát általában a történelem és az építészeti örökség, az ismerősnek tűnő, illetve a természeti világgal összhangban lévő helyek, az emberek kreativitását és képzelőerejét megmozgató helyek és formák újrafelfedezésével hozták összefüggésbe. „Az újdonságba vetett bizalom azonban nem jelentheti azt, hogy vakon, gyökerek nélkül rohanunk a jövőbe, hanem hogy feltárjuk egy ország identitásának (genius loci-jának) a mai világ nyelveivel, anyagaival, technikai és termelési módjával való pozitív kölcsönhatását.” „A lakók nemcsak a felújítási munkálatokkal kapcsolatos gyakorlati ismeretekkel foglalkoznak. Érzelmileg is érintettek, és úgy érzik, hogy ezen átmeneti időszakok alatt költői és érzékeny kapcsolatra van szükségük azokkal a helyekkel, ahol élnek.”

(új európai Bauhaus weboldal, rövid történetek gyűjteménye) A témák többsége összeköttetésben áll egymással: például a zöldterületekhez való hozzáférés az embereket is összehozhatja; a megfizethető lakhatási lehetőségeknek a munkaerőpiac közelségében kell lenniük ahhoz, hogy egészséges és működőképes életkörnyezetet hozhassanak létre. Egy hely lokális fejlesztése nem végezhető el a hely DNS-ének figyelembevétele nélkül.

5.Új tengelyek A bejegyzések csoportosítása négy alapvető tengely mentén történt, amint azt e közlemény kifejti: ·A természettel való kapcsolat helyreállítása ·A közösség és az összetartozás érzésének újbóli megtalálása ·Azoknak a helyeknek és embereknek az előnyben részesítése, amelyeknek/akiknek a legnagyobb szükségük van a kezdeményezésre ·A hosszú távú, életcikluson alapuló és integrált (körforgásos) gondolkodás szükségessége az ipari ökoszisztémában 5.1.A természettel való kapcsolat helyreállítása A bejegyzésekből egyre-másra kitűnt, hogy az emberek egyik alapvető szükséglete és törekvése, hogy helyreállítsák, illetve újból kialakítsák a természettel való kapcsolatukat. Az általános tendencia egy olyan holisztikus gondolkodásmódhoz való visszatérésben áll, amely ökocentrikus megközelítésben szemléli azt, ahogyan élünk és gondolkodunk, valamint gazdaságunkat, társadalmunkat és bolygónk tűrőképességének határait. „A városközpontok lakosai elidegenedtek a természettől az évtizedek során. Napjainkban a nyílt zöldterületek iránti igény fontosabb, mint valaha.” „A természeten belül (függőleges zöld, zöld épületek, zöld plázák, városi konyhakertek.... többé nem kell, hogy a zöld a városon kívüli és attól eltérő valami legyen, hanem lehet annak egyik alapvető anyaga)” „A Barcelonai Superblocks program célja, hogy egészségesebb, élhetőbb és rövid távolságok jellemezte városokat hozzon létre. Ennek érdekében előtérbe helyezi az emberek egészségét, átszervezi a mobilitást, hatékonyabbá és biztonságosabbá téve azt, miközben előmozdítja az aktív és fenntartható mobilitást, teret nyit a társadalmi kapcsolatoknak, és arra törekszik, hogy környezetbarátabbá és természetközelibbé tegye a várost, amely gazdag biológiai sokféleséggel rendelkezik.” „Javaslatom az iskolákban a gyermekeknek szóló állandó oktatási programok kidolgozásán alapul, hogy már fiatal kortól bevonjuk őket a környezet fejlesztésébe és védelmébe.” „Mi nem találtunk fel semmit. Csak őseink jövőképét követjük, tiszteletben tartva a természetet és lehetővé téve, hogy együtt éljen velünk.”

(új európai Bauhaus weboldal, rövid történetek gyűjteménye) Többen úgy érveltek, hogy az épített és a természeti környezetet nem különálló elemekként, hanem ugyanazon ökoszisztéma egymással összefüggő részeiként kell kezelni. A természetnek a város „szövetének” szerves részét kell képeznie, a kisebb kertektől a nagyobb projektekig terjedő beavatkozások révén, azon közös cél jegyében, hogy a várost „visszazöldítsük” és átengedjük a természetnek. Az egyik gyakran említett ötlet, hogy kezdeni kell valamit a leromlott minőségű városi területekkel, különösen ott, ahol a megmaradt terek jó minőségű élő, aktív terekké változtathatók, amelyek képesek előmozdítani a biológiai sokféleséget és a rehabilitációt. Területrendezési szempontból a várostervezésnek egyszerre több dimenzióra is egyenlő figyelmet kell fordítania. Az egészségesebb és élhetőbb városok kialakítása érdekében a biológiai sokféleség és az élőhelyek helyreállítását egybe kell kötni a mobilitási minták oly módon történő megváltoztatásával, hogy a gépkocsik uralmát egyre inkább a gyalogosan bejárható és összekapcsolt közlekedési minták váltsák fel. A levegő- és vízminőségnek az erőforrások fenntarthatatlan használatának és a hulladékgazdálkodásnak a kezelése révén történő javítása a városi lakosság életminőségének és egészségének és a természetnek a javulásához is vezet. „A tér zöldövezetét egy városi erdő kezdeteként, a város egészéről mint városi ökoszisztémáról való gondolkodás kiindulópontjaként kezelték.” (Skanderbeg tér, Tirana, Albánia – új európai Bauhaus weboldal, rövid történetek gyűjteménye) A városokon kívül pedig a biológiai sokféleség visszaszorulása, a környezeti sebezhetőség, a helyi tudás elvesztése és a gazdaságok csökkenő száma azok a kihívások, amelyek sok vidéki területet érintenek. Ezekben az esetekben a javasolt megoldások főként fenntartható idegenforgalmi módszerekre, permakultúrás vagy agrárerdészeti modellekre, intelligens vagy ökológiai falvakra, a biológiai sokféleség helyreállítására és a vidéki-városi dinamikák integrálására vonatkoznak.



„Olyan fenntartható tervezési stratégiákat szeretnénk bevezetni, amelyeket az alpesi régiók helyi és regionális szereplői felhasználhatnak, amikor a korábbi ipari helyszíneket jó minőségű munka- és lakókörnyezetekké alakítják át. Egy ilyen összetett feladatnak figyelembe kell vennie a helyi gazdasági, ökológiai és társadalmi összefüggéseket, és ezt egyetlen szakértő sem tudja egyedül végrehajtani.” (Alpesi ipari vidékek átalakítását célzó project – új európai Bauhaus weboldal, szabad formátumú beviteli hozzájárulás)

5.2.Az összetartozás érzésének újbóli megtalálása A bejegyzésekből kiolvasható egyik fő téma, hogy elő kell segíteni az összetartozás érzését, és újra fel kell fedezni, hogy egy hely szellemisége újra összekapcsolhatja az embereket a lakókörnyezetükkel, valamint a helyi kultúrával és történelemmel. „A kreatív kulturális nyilvános terek hiánya. A művészetet és a társadalmat áthidaló terek. A kulturális társadalmi növekedés színterei. Nyilvános viták és beszélgetések helyszínei. A közös alkotásra és együttműködésre szolgáló terek. A készségfejlesztés és a munkaértekezletek helyszínei. Tér a teljes inkluzivitáshoz.” „Határozott igény mutatkozik a közösségi élet, valamint az iránt, hogy együtt legyünk és valaminek a részesei legyünk.” „A bevándorlók számára fontos, hogy visszataláljanak a családi dimenzióhoz, hogy közösen éljenek át bizonyos élményeket. Ezek az alkalmak általában az étkezések és a közös lakóhelyek közös terei köré szerveződnek.” „A kulturális tevékenységek hasznosak lesznek a közös tér környezetének tiszteletben tartásához kapcsolódó közös narratívák és értékek kialakításában, olyan fórumként, ahol az új kulturális megközelítések segíthetnek a társadalmi problémák megoldásában a közös jólét elérése érdekében. Mindannyian tudjuk, hogy a kulturális tevékenységek a fenntarthatóság négy tengelyét támogatják: a gazdasági, a társadalmi, a környezeti és mindenekelőtt a humántőke tengelyét.” „Egy közösség DNS-ének megragadása. A Bauhaus – megújított és korunk számára újragondolt – elvei által ihletett ötlet egy olyan kísérleti projektet javasol, amely a kutatást és a jövőkép megálmodását konzultatív módszerekkel ötvözi, hogy bevonja a közösséget saját egyedülálló tapasztalatainak meghatározásába. A javaslat célja, hogy hozzájáruljon egy olyan relevánsabb és jelentőségteljesebb architektúra és nyilvános tér kialakításához, amely tükrözi és újra megismerteti azokat az elemeket, amelyeket egy adott helyen vagy időben szeretnek és értékelnek, és amelyek meghatározzák annak identitását.” (új európai Bauhaus weboldal, rövid történetek gyűjteménye) Jó példa erre az átalakulóban lévő szénorientált régiók különböző érdekelt felei közötti beszélgetések. Felhívták a figyelmet arra, hogy az átállásra irányuló szakpolitikai intézkedések a fenntarthatóságra, az innovációra és az új munkahelyek teremtésére összpontosítanak, de gyakran figyelmen kívül hagyják a közösségépítés, valamint a kulturális és építészeti örökség dimenzióját és célját. Az átállásnak újra a közösségnek a környezetük átalakításával kapcsolatos szükségleteire és jövőképére kell összpontosítania. Az emberek által megnevezett másik jelentős kihívás, hogy nincsenek olyan minőségi helyek, amelyek lehetővé tennék számukra, hogy találkozzanak, párbeszédbe bocsátkozzanak és ismerkedjenek másokkal, ami negatívan hat mind a társadalmi összetartozásra, mind az egyéni jólétre. Ez a helyzet például a volt szovjet körzetek és épületek esetében, ahol a felújítási folyamatnak nemcsak a tényleges (újra)építésre kellene összpontosítania, hanem új identitástudat kialakítására és a jóllét előmozdítására is. „Emberivé kell tennünk a szovjet telepeket és városrészeket. Jelenleg nincsenek olyan nyilvános terek, amelyek ösztönözhetnék a közösségi szerepvállalást, a szabadidős tevékenységeket vagy a helyi vállalkozásokat. Ez a probléma innovatív, használatra kész várostervezési módok, eszközök és megoldások keresését teszi szükségessé. – „A városközpontokban vagy belvárosokban megszokott városi terek és tipológiák soha nem adaptálhatók a szovjet körzetekhez, mivel ez utóbbiak a lényegüket tekintve eltérő módon épültek. Ennek megfelelően majdhogynem újra fel kell találnunk ezeket a tereket, és új városi tereket kell létrehoznunk a közösségek számára, amelyeket használhatnak és belakhatnak.” (új európai Bauhaus honlap, szabad formátumú beviteli pont) A kultúra és a művészet kiemelkedő szerepet játszik abban, hogy az emberek újra kapcsolatba kerüljenek azokkal a jellegzetességekkel, történelemmel és hagyományokkal, amelyek egy hely sajátos „hangulatát” alkotják. Emellett a különböző nézőpontok és tapasztalatok megosztásának köszönhetően katalizátorként működnek abban a folyamatban, hogy összehozzák az embereket, és áthidalják a társadalmi távolságokat, és szerepet játszhatnak egyes városrészek, sőt egész területek újjáélesztésében is. A kultúra koncepciójának kiterjesztése, valamint az építészeti örökség és a kulturális mérföldkövek megőrzése jelentős szerepet játszhat, különösen az átépítési és felújítási projektek esetében. A helyi tudással és szakismeretekkel újra fel lehet kelteni az emberek érdeklődését a lakóhelyük iránt, de emellett akár a gazdaság fellendítésére is alkalmasak lehetnek. Az emberek kifejezték továbbá, hogy aktívan részt szeretnének venni a helyi üzleti ökoszisztéma támogatásában és számos ellátási lánc decentralizációjában, az élelmiszer-termeléstől kezdve a különféle termékek különböző helyszíneken folyó előállításáig terjedően. A „proximitásalapú gazdaság” és a „15 perces város” modell (vagy a „teljes közösségek” modellje) támogatása több helyi lehetőséget és élénk, vegyes használatú közösségeket teremthet, ahol mindenki számára elérhető közelségben van minden létszükséglet. 5.3.Azoknak a helyeknek és embereknek az előnyben részesítése, amelyeknek/akiknek a legnagyobb szükségük van a kezdeményezésre Az e területen kiemelkedő fő dimenziók a következők: ·A polgárok döntéshozatalban való egyenlő részvételének fontossága, valamint egy olyan inkluzív megközelítés szükségessége, amely figyelembe veszi a különböző csoportok tapasztalatait és szükségleteit mind a köz-, mind a magánszféra összefüggésében,

·A vidéki területek városokkal való összekapcsolásának, valamint a digitális szakadék áthidalásának szükségessége, ·A hajléktalanság kezelésének szükségessége, valamint a lakhatás megfizethetőségének és hozzáférhetőségének javítása a legkeményebb kihívásokkal szembenéző csoportok számára. „De (a Bauhaust idézve) a ház semmi szolgáltatások nélkül, társadalmi, kollektív és nyilvános tér nélkül. A lakhatás kérdésére való összpontosítás itt azt jelenti, hogy társadalmunk alapjain kell dolgoznunk: azt jelenti, hogy gondoskodni kell az emberekről, mindenkiről, függetlenül bőrszínüktől, származási helyüktől, nemüktől vagy vallásuktól, függetlenül attól, hogy itt születtek-e, vagy migránsok.” „Befogadás – egy szó, mely értelemmel rendelkezik, de több ezer módja van annak, hogy valóban befogadó legyen társadalmunk. A látás-, hallás- vagy mozgássérült személyeket nem sikerült teljes mértékben befogadni ezekben a modern időkben.” „Az olyan kisvárosok és falvak, amelyek nem tudtak megbirkózni a gazdasági változásokkal, a fiatalabb generációik távozásával, az idősebb lakóik elszigetelődésével és az épített környezetük fokozatos leromlásával szembesültek.” „Európában számos település, valamint a vidéki lakosság kis magjai vannak hanyatlóban és eltűnőben. Ugyanakkor sokan közülük nagy lehetőségeket rejtenek magukban azáltal, hogy egyesítik magukban a történelmi, kulturális, örökségi és természeti hitelesség esszenciáját.” „A fogyatékossággal élő személyekre erős önkéntes elszigetelődés jellemző az alábbiak miatt: a körülöttük élő emberek hozzáállása (az előítéletekhez kapcsolódó szubjektív tényező) – az épített környezet nincs akadálymentesítve (a mobilitást közvetlenül befolyásoló objektív tényező). Ez a jelenség már a gyermekkorban, a játszótereken megjelenik – azon a helyen, ahol a gyermekek öntudatossá válnak és ráébrednek a köztük lévő különbségekre.” „A fiatalok és az idősek különösen ki vannak zárva a jelenlegi [lakhatási] kínálatból. Az előbbiek főként a jövedelmük miatt, az utóbbiak számos tényező (akadálymentesség, a városközponttól való távolság, magányosság, szükségletek) miatt.” (új európai Bauhaus weboldal, rövid történetek gyűjteménye) A társadalmi befogadás javításához foglalkozni kell a marginalizált vagy kiszolgáltatott csoportok, például az idősek, a fogyatékossággal élők vagy a bevándorlók szükségleteivel, és mindenki számára egyenlő hozzáférést kell biztosítani a szolgáltatásokhoz, a zöld terekhez és a digitális eszközökhöz. Ez utóbbira számos bejegyzés úgy hivatkozik, mint az ahhoz szükséges megfelelő eszközökre, hogy az embereket aktív szerepvállalásra bírják, és demokratizálják a döntéshozatalban való részvételt. Számos vidéki területet sújt az elnéptelenedés, ami gazdasági és/vagy társadalmi nélkülözéshez, valamint a természeti és épített környezet leromlásához vezet. A vidéki területek gyakran szenvednek a (fizikai és digitális) hálózati összekapcsoltság hiányától és ebből következően a munkalehetőségek vagy az innovációs potenciál hiányától. A konnektivitás és az akadálymentesség biztosítása mint a társadalmi befogadás javításának egyik módja a városi területekre is érvényes, ahol bizonyos városrészek fizikailag és/vagy társadalmilag el vannak szigetelve, és így a marginalizálódás és a szolgáltatásokhoz való egyenlőtlen hozzáférés sújtja őket. A városi területeken a „zsugorodó” városok problémája szintén negatív gazdasági, társadalmi és infrastrukturális következményekkel jár, amelyek hosszú távú stratégiát tesznek szükségessé. Számos hozzászólás és beszélgetés erősíti meg azt, hogy nem csupán a lakhatásra és az épített környezetre kellene összpontosítani, hanem a szolgáltatásokhoz és infrastruktúrákhoz való hozzáférés megkönnyítésére is. 5.4.A hosszú távú, életcikluson alapuló és integrált gondolkodás szükségessége az ipari ökoszisztémában Sürgősen foglalkozni kell az erőforrások fenntarthatatlan felhasználásával és a hulladék kezelésével a különböző iparágakban (pl. építőipar, divat, feldolgozóipar).

„Ahogyan a Bauhaus megnyitotta a vitát az épületekről való gondolkodásról és azok megvalósításáról, az új mozgalomnak azt kell megvizsgálnia, hogy az építési folyamat milyen terhet ró az ökoszisztémákra, amelyekben élünk.” „A szárított neptunfű hőszigetelésként történő használata emlékeztet minket arra, hogy nem házban, hanem ökoszisztémában élünk.” „Az életciklus-adatok és -szabályozás mint a fenntartható ipar alapja – ennek példája a faanyag.” „A micélium (plutorus spp.) és a hulladék összetett anyaggá történő alakítását javasoljuk a jelenlegi rendkívül mérgező építőanyagok helyettesítése érdekében.” „Az értéknövelő újrahasznosítás csökkentheti az importfüggőséget, és hozzájárulhat a helyi gyártási gyakorlatokon belüli munkahelyteremtéshez.” „Az építészek által az új házak bútorprojektjeire alkalmazott megközelítésnek felforgatóbb jellegűnek és kreatívabbnak kell lennie, összeállítva és kombinálva a felújított bútordarabokat.” (új európai Bauhaus weboldal, rövid történetek gyűjteménye) Az építőiparban a fő üzenet a bontás elkerülése azáltal, hogy a régi épületek rehabilitációjára és adaptív hasznosítására összpontosítunk. A természetalapú megoldások és anyagok elengedhetetlenek az ipari ökoszisztémákban való új gondolkodásmódhoz. A természeti világ által ihletett megoldások hozzájárulhatnak az integráltabb és körforgásos megközelítéshez. Az épületeket és az ipari folyamatokat a természetes ökoszisztéma részének kell tekinteni. A körforgásos gyakorlatokra, a különböző hulladékfajták értéknövelő újrahasznosítására, újrafelhasználására, illetve a hulladéktermelés megelőzésére vonatkozó példák átadhatók és kiterjeszthetők. A városok felújítása vagy a lakóépületek rehabilitációja tekintetében az integrált, hosszú távú megközelítéshez több kulcsfontosságú elemet is figyelembe kell venni. „Flandriában és Európában az egyik legnagyobb kihívás a meglévő városi épületek felújítása. Belgiumban jellemzően sok magántulajdonos van. Emiatt kihívást jelent, hogy e meglévő épületek magántulajdonosaikkal együttműködésben történő megújítására és felújítására szolgáló megoldásokat találjunk. Hogyan ösztönözhetjük ezt azáltal, hogy eszközöket biztosítunk a magántulajdonosok bevonásához, részvételéhez és a felújítás módjainak megtalálásához? Hogyan dolgozhatjuk át a rendszert a belga sajátosságok figyelembevételével?” (új európai Bauhaus honlap, szabad formátumú beviteli pont) Az új technikák és anyagok hosszú távú megoldásokat kínálhatnak az építőiparban. Az értéknövelő újrahasznosításon átesett anyagok vagy a bontási hulladékok, valamint a bioalapú anyagok felhasználása a rehabilitációhoz a régi épületek szerkezeti integritásának megerősítése vagy hőszigetelésének javítása tekintetében. A természetalapú és körforgásos megoldások mellett más technológiák és innovációk is jelentős szerepet játszhatnak, például a hővisszanyerés és a megújuló energia, a 3D nyomtatás, az adatgyűjtési és -megosztási eszközök az energiahatékonyság, a vízfelhasználás és a hulladékgazdálkodás javítása érdekében. A digitális eszközök hatékony szerepet játszhatnak a közösségek „életének” meghatározásában, és elősegíthetik az együttműködést és a közösségi szerepvállalást a városfejlesztésben, vagy átfogó információkkal szolgálhatnak a lakókörnyezettel kapcsolatos lakossági igényekről. Egyes gazdasági ágazatok átalakulásához a munkaerő jobb képzésére és átképzésére van szükség az életciklus-szemléletnek és -gyakorlatoknak az ipari ökoszisztéma valamennyi dimenziójába és folyamatába való integrálása érdekében. Újra kell értékelni, hogy a nem fenntartható gyakorlatok milyen költségekkel járnak, és további kutatást kell végezni ezen a területen a prioritások meghatározása és a legkárosabb ciklusok megváltoztatása érdekében. Az életciklus-szemléletet minden szinten alkalmazni kell: a városrészek szintjén a helyi anyagok megmunkálása és újrafelhasználása révén, például a kidobott anyagok utcabútorokká vagy közös terekké való átalakításával, illetve nemzeti vagy nemzetközi szinten, a kulcsfontosságú iparágak értékláncában végbemenő változások kiváltása révén. 6.Intézkedési ötletek A hozzájárulók különböző igényeket emeltek ki, amelyek elősegíthetik az átállást és az új európai Bauhaus végrehajtását. Ezek a finanszírozástól a hálózatépítésen át az ígéretes projektek és termékek jobb láthatóságáig terjednek:

E horizontális javaslatokon túl néhány egyértelmű intézkedésre vonatkozó ajánlás állt össze a hozzájárulásokból. 6.1.Figyelem a kisebb léptékű beavatkozásokra Az új európai Bauhausnak különös figyelmet kell fordítania az egy-egy utcát vagy városrészt célzó intézkedésekre és változásokra, mivel még a kisebb fellépések is jelentős változást hozhatnak. Emellett saját városrészüknek a helyiek a legjobb szakértői. A sikeres kis léptékű projektek a változás küszöbértékét is csökkentik: a kisebb kezdeményezések már léteznek, csak meg kell erősíteni őket. A pályázati felhívások kialakítása miatt e kezdeményezések gyakran nehézségekbe ütköznek az uniós finanszírozás igénylése során. 6.2.Munkavégzés egyszerre több szinten Egyre inkább tudatában vagyunk annak, hogy az Európán belül végrehajtott intézkedések hatással vannak a világ többi részére is, illetve fordítva. Tisztában vagyunk azzal is, hogy a kisebb és nagyobb léptékek összekapcsolódnak, és hogy milyen lehetőségek rejlenek abban, ha különböző struktúrákon belül ugyanazokkal az elvekkel dolgozunk. Az új európai Bauhaus-beszélgetés és együttműködés ezért várhatóan globálissá válik, néhány hozzájárulás pedig konkrét ötleteket dolgozott ki ezen a területen. 6.3.Transzdiszciplináris munkavégzés az integrált megközelítés érdekében A helyek érdemi átalakulásához nemcsak számos különböző kompetenciára és ismeretre van szükség, hanem arra is, hogy transzdiszciplináris párbeszédek és kutatások révén mozgósítsuk azokat. Gyakran említik a multidiszciplináris munkamódszereket, de számos történet túlmutat az inter- vagy multidiszciplinaritás koncepcióján. Ezek esetében a valódi innováció abban rejlik, hogy ötvözik és elfogadják a szakértőktől és a nem szakértőktől származó tudástámogatást, ugyanolyan fontosságot tulajdonítva a „cselekvésnek”, mint a „gondolkodásnak”. Ideális esetben ehhez a kölcsönös bizalmon és együttműködésen alapuló, biztonságos környezetben végzett munka társul. 6.4. Kiindulás a részvételen alapuló megközelítésből A sikeres inkluzív tervezésnek és várostervezésnek azzal kell kezdődnie, hogy minden embert meghívnak a beszélgetésre. A hozzájárulók gyakran azt írták, hogy ebben a keretben a részvételi folyamat részleges, sőt szimbolikus. Annak biztosításához, hogy a megoldások a lehető legjobban illeszkedjenek az igényekhez és a beavatkozás helyéhez, kulcsfontosságú annak biztosítása, hogy a folyamatot azok az emberek irányítsák, akik aztán profitálnak annak megvalósulásából. A nagyobb részvétel elérését szolgáló eszközök között a hozzájárulók gyakran említik a közösségi finanszírozást és más, a polgárok számára rendelkezésre álló szövetkezeti finanszírozási lehetőségeket. 6.5.Innováció a technológiai tólőerőn túl Új innovációs paradigmára van szükség ahhoz, hogy túllépjünk a szigorúan vett technológiai modelleken, és harmonikus kapcsolatot teremtsünk a technológia és a társadalom között. A technológiai innovációnak nagy szerepe van az új európai Bauhaus-célkitűzés megvalósításában, a digitális eszközök intelligens használatától az új anyagokig. Az innováció hatása azonban nem feltétlenül az újdonságból vagy magából a technológiából ered: az innovációs kihívás származhat például új ipari módszerekből is, amelyek csökkentik a költségeket és megfizethetőbb megoldásokat tesznek elérhetővé, vagy abból, hogy az új technológiákat és a hagyományos kézműves és helyi alapú megoldásokat a sajátos körülményekhez vagy esztétikai döntésekhez igazítják. A „művészet és tudomány” területét szintén olyan ígéretes tengelyként említették, amely elősegíti az innováció szélesebb körű megközelítését. 6.6.A múlt és a jelen között A kulturális örökség, a helyi ismeretek és hagyományok jelentőségének, valamint a fenntartható jövő alakításában betöltött szerepük felismerése és megértése. Azon gyakorlatok újraértékelése, amelyek nem felelnek meg a jelenlegi társadalmi és környezeti kihívásoknak, figyelembe véve ugyanakkor a tudás régi formáit, amelyek hozzájárulhatnak új jövőbeli irányok kialakításához. 6.7. Új finanszírozási formák Az innováció finanszírozási megoldások formájában is megvalósulhat. A köz- és magánszféra közötti új partnerségek, a projektek eltérő irányítása, új lehetőségek, amelyek lehetővé teszik a polgárok és a kisebb vállalkozások nagyobb mértékű bevonását. 7.VII. Következtetés és Következő lépések A közös tervezési szakasz volt az új európai Bauhaus-kezdeményezés első fontos lépése. Kialakította identitását – mind a folyamat, mind a tartalom tekintetében. A következő szakaszokban az új európai Bauhaus egy részvételen alapuló megközelítéssel folytatódik, és tovább fog dolgozni a közös tervezési szakaszból kirajzolódó tengelyek elmélyítésén. A szélesebb közönség és a még inkluzívabb megközelítés biztosítása érdekében fokozni fogja az emberek megszólítására irányuló erőfeszítéseket. Tekintettel a világjárvány jelentette korlátokra, a tapasztalatok és elképzelések összegyűjtésére használt eszközök megfelelőek voltak. A digitális eszközök azonban bizonyos csoportokat vagy embereket kizárnak a véleményük megosztásából. A következő szakaszoknak különböző beállításokat és feltételeket kell lehetővé tenniük, amelyek révén helyben tudunk majd együtt dolgozni az emberekkel.

A partnerek közössége nőni fog és sokszínűbbé fog válni, és különös figyelmet kell fordítani az Európán kívüli partnerekre a kezdeményezés globális dimenziójának alakítása és megerősítése érdekében. A kezdeményezés emellett szorosabban be fogja vonni a politikai szereplőket és az ipart mint az ipari ökoszisztéma átalakítását lehetővé tevő kulcsfontosságú szereplőket. Köszönetnyilvánítás Szeretnénk kifejezni őszinte elismerésünket mindazoknak a személyeknek és szervezeteknek, akik erőfeszítéseket tettek a jelentések, nézetek és szakértelem megosztására, valamint a beszélgetések szervezésére és az azokban való részvételre. Ez a kezdeményezés közös érdemünk. Szerzői jogok 3. oldal ·Csigáspolip háza © Adobe Stock – Dean Pennala ·Levélerezet © Adobe Stock – Vera Kuttelvaserova ·A park pázsitján heverő emberek felülnézetből © Adobe Stock – Watman 8. oldal · https://www.nordicbauhaus.eu/digital-bauhaus#/page=1 · https://www.up.pt/neb-goes-south/ · https://bauhaus-mar.pt/en/conference/ · https://www.janvaneyck.nl/news/het-nieuwe-bauhaus · https://www.activehouse.info/wp-content/uploads/2021/02/Active-House-Newsletter-February-2021.pdf · https://www.daysoforis.com/en/homepage-spring-en/ · https://centrumdesignu.gdynia.pl/

· https://www.arcticdesignweek.fi/en/ · https://europa.eu/new-european-bauhaus/events/bauhaus-north-rhine-westphalia-focus-europe_en · https://wood4bauhaus.eu/ · https://www.dcci.ie/consumers/blog/new-european-bauhaus · https://www.uni-weimar.de/en/media/news/news/titel/open-call-for-a-new-european-bauhaus-weimar-2/ · https://triennale.org/bauhaus 15. oldal ·Wunderbugs / © Francesco Lipari ·Tree-House School / © Valentino Gareri ·The Arch / © O.S.T. & Constructlab ·Protegemos las escuelas (Védjük meg az iskolákat) © Barcelona város képviselő-testülete ·Palaluxottica / © Simone Bossi ·Utcai karnevál Clonakiltyben /© Cork megye közgyűlése ·UMAR unit / © Empa - Swiss Federal Laboratories for Materials Science and Technology ·Ljuba in Drago / © Ksenja Perko ·Esőkertek Rundelsgatanban (Vellinge) / © Forrás: edge ·Gyermely / © Danyi Balázs ·© Írország „Legzöldebb város” kezdeményezése ·House of Blivande / © Ketter Raudmets