[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2011.4.1.

COM(2011) 167 végleges

2009/0059 (COD)

A BIZOTTSÁG VÉLEMÉNYEaz Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (7) bekezdésének c) pontja alapján az iparosodott és egyéb, magas jövedelmű országokkal és területekkel folytatott együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló 1934/2006/EK rendelet módosításáról szóló

EURÓPAI PARLAMENTI ÉS TANÁCSI RENDELET javaslatára vonatkozó tanácsi állásponthoz fűzött európai parlamenti módosításokról

2009/0059 (COD)

A BIZOTTSÁG VÉLEMÉNYEaz Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (7) bekezdésének c) pontja alapján az iparosodott és egyéb, magas jövedelmű országokkal és területekkel folytatott együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló 1934/2006/EK rendelet módosításáról szóló

EURÓPAI PARLAMENTI ÉS TANÁCSI RENDELET javaslatára vonatkozó tanácsi állásponthoz fűzött európai parlamenti módosításokról

1. BEVEZETÉS

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (7) bekezdésének c) pontja előírja, hogy a Bizottság nyilvánítson véleményt az Európai Parlament által második olvasatban javasolt módosításokról. A Parlament által javasolt módosításokról a Bizottság véleménye a következő:

2. ELőZMÉNYEK

A javaslat megküldése a Parlamentnek és a Tanácsnak: 2009. április 21.

COM(2009) 197 végleges – 2-2009/0059 COD dokumentum, helyesbítés: 2009. november 30., módosítás: 2009. december 1. (a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése)

Az Európai Parlament véleménye (első olvasat): 2010. október 21.

A módosított javaslat megküldése a Parlamentnek és a Tanácsnak: nem volt

Politikai megállapodás a Tanács álláspontjáról: nem volt

A tanácsi álláspont hivatalos elfogadása: 2010. december 10.

Az Európai Parlament véleménye (második olvasat): 2011. február 3.

3. A BIZOTTSÁG JAVASLATÁNAK CÉLJA

Ezt a javaslatot a Bizottság a külső fellépésekre vonatkozó pénzügyi eszközök félidős értékelése keretében, azon jogalkotási hiányosság megszüntetése érdekében tette, amely miatt az EU világszerte 46 partnerországában nem finanszírozhat olyan tevékenységeket, amelyek nem tartoznak egyértelműen a hivatalos fejlesztési támogatás (a továbbiakban: ODA) kategóriájába.

Ennek oka az, hogy a fejlesztési együttműködési eszközről szóló rendelet (2. cikkének (4) bekezdése) – néhány kivételtől eltekintve – kizárja azon intézkedések jelentős részét, amelyek nem teljesítik a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet Fejlesztési Segítségnyújtási Bizottsága (OECD/DAC) által meghatározott hivatalos fejlesztési támogatás kritériumait. Nincsenek olyan jogi rendelkezések, amelyek a hivatalos fejlesztési támogatásnak nem minősülő intézkedések finanszírozását lehetővé tennék a fejlesztési együttműködési eszköz hatálya alá tartozó országokban.

A Bizottság és a Parlament számos területen eltérő álláspontot képvisel egyes fellépések hivatalos fejlesztési támogatásnak minősülését illetően. Az Európai Parlament a demokratikus ellenőrzési folyamat során (amikor a Bizottság stratégiai dokumentumokról és többéves programokról folytat konzultációt az Európai Parlamenttel) és a komitológiai eljárás alkalmával is (az éves cselekvési programok ellenőrzésekor) számos olyan problémás esetet talált, amelyek álláspontja szerint nem minősülnek hivatalos fejlesztési támogatásnak. Ennek eredményeképpen olyan állásfoglalásokat fogadott el, amelyekben elítélte, hogy a Bizottság a fejlesztési együttműködési eszközről szóló rendelet keretében megvalósuló ilyen projektek elfogadásakor túllépte hatáskörért, és ezek visszavonására szólított fel.

Következésképpen bizonyos típusú fellépések finanszírozása nem a fejlesztési együttműködési eszköz keretében történt, hanem az Európai Parlament által e célból (vagyis az Indiával és Kínával az üzleti és tudományos élet terén folytatott cserék , valamint az ázsiai és latin-amerikai közepes jövedelmű országokkal való együttműködés céljából) létrehozott előkészítő intézkedések keretében. Az előkészítő intézkedések 2009-ben véget értek. Megállapodás született Ferrero-Waldner biztos és az Európai Parlament illetékes bizottságainak elnökei között arról, hogy az Erasmus Mundus külső részében részt vevő európai diákokat és tanárokat csak 2009 végéig finanszírozzák a fejlesztési együttműködési eszközből. Emellett a jogalkotási hiányosság megszüntetése néhány olyan energiaügyi projekt és a diplomáciai tevékenység finanszírozását is lehetővé tenné, amelyekre nem nyújtható hivatalos fejlesztési támogatás (például Ázsiában, Közép-Ázsiában, Irakban és Iránban).

A Bizottság javaslata a probléma gyakorlati, ad hoc megoldását jelenti, amely a fejlesztési együttműködési eszköz kedvezményezett országait egyszerűen bevonja az iparosodott országokkal való együttműködés eszközébe. Ezen eszközt tekintették ugyanis a leginkább megfelelőnek, mivel ezt az EU a fejlesztésen kívüli célkitűzések kapcsán folytatott együttműködés finanszírozására használja. Az eszköznek általános politikai célja a fejlesztési együttműködési eszköz kedvezményezett országaira is vonatkozik: „konkrét választ adjon a kapcsolatok megerősítésének szükségességére, valamint hogy kétoldalú, regionális és többoldalú alapon egyaránt tovább mélyítse a kapcsolatokat a Közösség ezen országokkal és területekkel folytatott kapcsolatainak fejlesztéséhez szükséges kedvező környezet kialakítása, továbbá a párbeszéd és az Unió érdekeinek egyidejű előmozdítása érdekében.”

A javaslat időben a 2010–2013 közötti időszakra, hatályát tekintve pedig szakpolitikai tartalmára és a költségvetési vonzatára tekintettel korlátozott. Nem befolyásol semmilyen, a külső fellépésekre vonatkozó pénzügyi eszközök új generációjára vonatkozó jövőbeli javaslatot a következő pénzügyi keretet illetően.

Az Európai Parlament költségvetési szempontból már elfogadta a Bizottság javaslatát: A javaslat hivatalos elfogadásáig az előkészítő intézkedések helyettesítése és a hivatalos fejlesztési támogatástól eltérő intézkedések finanszírozása érdekében megfelelő előirányzatokkal felruházott új költségvetési tételt hoztak létre a 2010. évi költségvetésben. A költségvetési előirányzatok a javaslat elfogadásának hiányában és így jogalap nélkül nem hajthatóak végre.

4. A BIZOTTSÁG VÉLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAIRÓL

4.1 A Bizottság által elfogadott módosítások

A Bizottság szerint elfogadható a három intézmény közötti, 2010 októberében és novemberében tartott háromoldalú egyeztetéseken elfogadott szöveg: (1), (2), (3), (4), (5), (6), (7), (8), (9) preambulumbekezdés és 1., 2., 3., 4. cikk, 5. cikk (2) bekezdés, 7., 8. cikk, 9. cikk (1) bekezdés, 12., 13. és 14. cikk. Megjegyzendő, hogy a Tanács első olvasatban már jóváhagyta e preambulumbekezdéseket és cikkeket.

4.2 A Bizottság által elutasított módosítások

A Bizottság szerint nem elfogadhatóak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra és a komitológiai kérdésekre vonatkozó cikkek: (8a) preambulumbekezdés, 6. cikk (1) bekezdés, 14a., 14b. és 14c. cikk (felhatalmazáson alapuló jogi aktusok), 6. cikk (3) bekezdés, a 15. cikk elhagyása (komitológia)).

A Bizottság szerint nem elfogadható a pénzügyi rendelkezésekről szóló 16. cikk, amely értelmében a fejlesztési együttműködési eszköz (DCI) forrásai nem használhatóak fel az iparosodott és egyéb, magas jövedelmű országokkal és területekkel folytatott együttműködés finanszírozási eszköz finanszírozására (ICI Plus). E módosítás nem fogadható el. A költségvetési hatóságok előjoga meghozni a finanszírozási forrásról szóló határozatot az éves költségvetés elfogadásakor, ami nem képezheti jogalkotási aktus részét. A fenti cikknek meg kell felelnie a pénzügyi eszközökre vonatkozó általános rendelkezéseknek. A Bizottság azonban a megállapodás elősegítése és az intézmények kételyeinek eloszlatása érdekében készen áll nyilatkozatba foglalni, hogy a 16. cikkben a II. mellékletben felsorolt országokra vonatkozóan meghatározott pénzügyi referenciaösszeget a hivatalos fejlesztési támogatástól eltérő intézkedésekre elkülönített költségvetési tételből fogják végrehajtani.

5. KÖVETKEZTETÉS

A második olvasatot követően folytatni kell a megbeszéléseket a társjogalkotókkal annak érdekében, hogy konszenzuson alapuló megoldás szülessen, amely lehetőleg ellenőrzési jogot biztosít az Európai Parlamentnek a jelenlegi többéves programozási időszak hátralevő részére vonatkozóan, miközben nem határolja be a lehetőségeket a következő időszakra vonatkozóan, beleértve a felhatalmazáson alapuló jogi aktushoz való folyamodás lehetőségét is, az EUMSZ 290. cikkében meghatározott kritériumok teljes mértékű tiszteletben tartása mellett.