[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 30.9.2008

COM(2008)591 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

az európai részvénytársaság statútumának a munkavállalói részvételre vonatkozó kiegészítéséről szóló, 2001. október 8-i 2001/86/EK tanácsi irányelv felülvizsgálatáról

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

az európai részvénytársaság statútumának a munkavállalói részvételre vonatkozó kiegészítéséről szóló, 2001. október 8-i 2001/86/EK tanácsi irányelv felülvizsgálatáról

BEVEZETÉS

A 2157/2001/EK tanácsi rendelet[1] (a továbbiakban: rendelet) megállapítja az európai részvénytársaság (a továbbiakban: SE) statútumát egy olyan egységes jogi keretet létrehozása céljából, amelyen belül a különböző tagállamokban bejegyzett gazdasági társaságok közösségi szinten képesek megtervezni és végrehajtani üzleti vállalkozásuk átszervezését. A 2001/86/EK tanácsi irányelv[2] (a továbbiakban: irányelv) kiegészíti az említett rendeletet a munkavállalói részvételre[3] vonatkozóan annak biztosítása érdekében, hogy az SE-k létrehozása ne vonja maga után az SE-k létrehozásában részt vevő gazdasági társaságokon belül már meglévő munkavállalói részvételre vonatkozó gyakorlatok csökkenését. Az említett irányelv 15. cikkében előírtak szerint a Bizottság e közleményében felülvizsgálja az irányelv alkalmazását azzal a céllal, hogy szükséges esetén megfelelő módosításokat javasoljon.

E felülvizsgálat előkészítéséhez a Bizottság független szakértőket bízott meg egy jelentés elkészítésével, és a jelentéstervezettel együtt kérdőívet juttatott el a tagállamokhoz, valamint az európai szociális partnerekhez.

AZ IRÁNYELV ÁTÜLTETÉSE

A Tanács kérésére a Bizottság létrehozott egy nemzeti szakértőkből és szociális ügyekkel foglalkozó tanácsosokból álló szakértői csoportot annak érdekében, hogy megfelelő platformot biztosítson az irányelv nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó megállapodások megvitatására. A csoport 2001 decembere és 2003 júniusa között több ízben is ülésezett, és az ülések során részletesen megvitatták az irányelv végrehajtásával kapcsolatban felmerült főbb kérdéseket[4].

Az előkészítő munka ellenére csak hat tagállam ültette át az irányelvet saját nemzeti jogába az irányelvben meghatározott időn belül (2004. október 8.), és több mint két évig tartott, míg valamennyi tagállamban[5] megtették a szükséges intézkedéseket. Ami a végrehajtás minőségét illeti, a fent említett, független szakértők által készített jelentésből[6] kiderül, hogy több kérdés is további pontosítást, illetve felülvizsgálatot igényelne a Bizottság részéről (lásd lent a 3.6 pontot).

AZ IRÁNYELV TARTALMA

A fő elv

Az irányelv alapelve és kinyilvánított célja, hogy biztosítsa a munkavállalóknak a gazdasági társaság döntéseiben való részvételhez kapcsolódó jogait. Az SE létrehozása előtt hatályban lévő munkavállalói jogoknak ezért az SE-ben való részvételre vonatkozó munkavállalói jogok alapjául kell szolgálniuk („előtte és utána” elv). Ezt a célt elsősorban az érintett gazdasági társaságok irányítói és a munkavállalók képviselői közötti megállapodás útján kívánják elérni. Amennyiben hat hónapon belül nem kerül sor megállapodásra (ez az időszak legfeljebb 12 hónapra meghosszabítható), az irányelv szubszidiaritási szabályrendszert határoz meg. Ezen túlmenően a munkavállalók képviselői úgy is határozhatnak, hogy nem kezdik meg az egyeztetést, vagy lezárják a már megkezdett egyeztetéseket, és a munkavállalói tájékoztatás és konzultáció azon szabályaira támaszkodnak, amelyek érvényben vannak azokban a tagállamokban, ahol az SE munkavállalókkal rendelkezik

Az egyeztetési eljárás

Az egyeztetési eljárásra annak a tagállamnak a jogszabályai vonatkoznak, amelyben az SE székhelye található.

Ami az egyeztetéseket illeti, az SE létrehozásában közreműködő gazdasági társaságok cégvezetői felelősek a szükséges lépések megtételéért, amint az SE létrehozásáról döntés született.

Az egyeztetések céljából a munkavállalók képviseletére létre kell hozni egy különleges egyeztető testületet (a továbbiakban: különleges egyeztető testület). A különleges egyeztető testület tagjait a résztvevő gazdasági társaságok, illetve az érintett leányvállalatok és szervezetek által a valamennyi tagállamban alkalmazott munkavállalók számaránya szerint kell megválasztani vagy kinevezni. A saját területükön megválasztandó vagy kinevezendő tagok megválasztáshoz, illetve kinevezéshez alkalmazandó módszerről a tagállamok szabadon dönthetnek. Az irányelv foglalkozik ugyan az egyeztetések megkezdése körüli helyzettel, azonban nem tartalmaz rendelkezéseket azokra az esetekre, amelyekben a kezdeti helyzethez képest változások következtek be, még mielőtt az egyeztetések lezárultak volna. Ettől függetlenül azonban több tagállam[7] is rendelkezéseket fogadott el a megváltozott helyzet kezelése érdekében.

A különleges egyeztető testület alapvető szerepe, hogy a résztvevő gazdasági társaságok illetékes testületeivel egyeztessen a munkavállalók SE-n belüli részvételével kapcsolatos jogainak tartalmáról. Ugyanakkor úgy is határozhat, hogy nem kezd egyeztetéseket vagy lezárja a már folyamatban lévőket. Míg a különleges egyeztető testület által elfogadott döntésekhez alapvetően kettős abszolút többségre van szükség (a tagok abszolút többsége, úgy hogy ez a többség a munkavállalók többségét is képviselje), addig abban az esetben, ha a különleges egyeztető testület úgy határoz, hogy nem kezd egyeztetéseket vagy lezárja a már megkezdetteket, háromszoros minősített többség szükségeltetik (a munkavállalóknak legalább kétharmadát képviselő tagok kétharmados arányú szavazata, ideértve a legalább két tagállamban alkalmazott munkavállalókat képviselő tagok szavazatait is). Háromszoros többségre van szükség (bizonyos kiegészítő feltételekkel) abban az esetben, ha az egyeztetés eredménye a részvételi jogok csökkenése.

Az egyeztetésekkel kapcsolatos kiadásokat a részt vevő gazdasági társaságok viselik. A legtöbb tagállam rendelkezései tartalmazzák az ésszerű kiadások vizsgálatát is, míg más tagállam rendelkezései a résztvevő gazdasági társaságok által fedezendő költségek tájékoztató jellegű listáját foglalják magukban.

Az egyeztetésekhez a különleges egyeztető testület az általa kiválasztott szakértők támogatását kérheti. A legtöbb tagállam egy személyre korlátozta a résztvevő gazdasági társaságok által finanszírozandó szakértők számát; kizárólag néhány tagország[8] rendelkezései nem tartalmaznak hasonló jellegű korlátozást.

A megállapodás tartalma

Az irányelv egyik fő elve, hogy a felek szabadon dönthetnek az őket kötelező szabályokról, amennyiben a munkavállalók részvételéről van szó. A felek autonómiáját érintő egyetlen korlátozást a 4. cikk (4) bekezdése határozza meg arra az esetre, ha az SE-t átalakulással hozzák létre: a megállapodás rendelkezik a munkavállalói részvétel összes elemének legalább azzal a megegyező szintjéről, amely az SE-vé átalakuló gazdasági társaságon belül létezik.

Az egyeztetésben résztvevő felek támogatására az irányelv tartalmazza azon elemek listáját, amelyeknek a megállapodásban szerepelniük kell. Másrészt azonban az irányelv 4. cikkének (3) bekezdése pontosítja, hogy a megállapodásra, amennyiben nem tartalmaz ettől eltérő értelmű rendelkezést, nem vonatkoznak a mellékletben említett általános szabályok.

Egy, a bejegyzés szerinti tagállam szabályai értelmében létrejött megállapodás az SE egész vállalatcsoportjára, illetve a vállalatcsoport valamennyi helyi irányító testületére és munkavállalójára nézve kötelező érvényű.

Általános szabályok

Az általános szabályok alkalmazásának feltételei

Az általános szabályok csupán kiegészítő jelleggel alkalmazandók, azaz: a) abban az esetben, ha a felek erről külön megállapodtak; vagy b) ha a hat hónapos (bizonyos körülmények között 1 éves) határidőn belül nem született megállapodás, és a résztvevő gazdasági társaságok részéről az illetékes testületek az SE bejegyzésének folytatása mellett döntenek, valamint a munkavállalói oldalon a különleges egyeztető testület még nem döntött arról, hogy nem kezdeményez tárgyalásokat vagy befejezi a már megkezdetteket.

Mindezen túl, a munkavállalók részvétele tekintetében az irányelv minimális százalékarányokat állapít meg a munkavállalói részvétel által lefedett munkavállalókra vonatkozóan (egyesülés esetén 25% és holdingtársaság vagy leányvállalat alapítása során 50%) azokra az esetekre, amikor az általános szabályok alkalmazandók. Amennyiben azonban e százalékarány az előírtnál alacsonyabb, úgy elegendő a különleges egyeztető testület döntése az általános szabályok alkalmazásához.

A munkavállalói képviseleti testület összetétele

A melléklet első részében található általános szabályokkal összhangban a képviseleti testület ( a továbbiakban: képviseleti testület) olyan munkavállalókból áll, akiket a munkavállalói képviselők választanak meg vagy jelölnek ki az SE, valamint leányvállalatai és szervezetei munkavállalói közül, a valamennyi tagállamban, a résztvevő gazdasági társaságoknál, valamint leányvállalataiknál és szervezeteiknél foglalkoztatott munkavállalók számaránya szerint. A munkavállalók a képviseleti testületen keresztül gyakorolják az SE-n belüli részvétellel kapcsolatos jogaikat.

A képviseleti testület elvileg átmeneti jelleggel működik, mivel létrehozása után négy évvel határoznia kell arról, hogy egyeztetéseket kezd-e egy megállapodás megkötéséről, vagy továbbra is az általános szabályok alkalmazása mellett dönt.

Tájékoztatás és konzultáció

A tájékoztatást és a konzultációt illetően a képviseleti testület hatásköre határokon átnyúló jellegű kérdésekre korlátozódik. Hatásköre gyakorlásához a képviseleti testületnek jogában áll, hogy az SE illetékes szervezeti egysége által az SE üzleti vállalkozásának alakulásáról összeállított rendszeres jelentések alapján évente legalább egyszer találkozzon az SE illetékes testületével. A találkozón az alábbi témákra térnek ki: szervezeti felépítés, gazdasági és pénzügyi helyzet és az üzleti vállalkozás, a termelés és az értékesítés lehetséges fejlődése, a foglalkoztatottság helyzete és lehetséges tendenciái, befektetések, a szervezetet érintő jelentős változtatások, új munkamódszerek vagy gyártási folyamatok bevezetése, a termelés áthelyezése, egyesülések, vállalkozások leépítése vagy bezárása, a cégek vagy azok fontos részei és kollektív létszámleépítések. A rendszeres jelentések és a fent említett ülés során nyújtott tájékoztatás mellett a képviseleti testületnek jogában áll: a) tájékoztatást kapni olyan kivételes körülményekről, amelyek jelentős mértékben érintik a munkavállalók érdekeit; b) soron kívüli találkozót kérni tájékoztatás és konzultáció céljából; és c) véleményét kinyilvánítani; amennyiben az SE nem cselekszik e kinyilvánított véleménnyel összhangban, a képviseleti testület újabb találkozót kérhet.

Munkavállalói részvétel

A munkavállalói részvételt illetően az általános szabályok főként arról rendelkeznek, hogy az SE-n belüli részvétel szintjét a résztvevő társaságokban az SE létrehozása előtti részvételi szint határozza meg. Ezért, ha az SE bejegyzése előtt a résztvevő gazdasági társaságok egyikére sem vonatkoztak részvételi szabályok, az előbbi számára nem kötelező, hogy rendelkezéseket állapítson meg a munkavállalók részvételére vonatkozóan.

Fenntartás és titoktartás, együttműködésre való törekvés és a munkavállalói képviselők védelme

Az irányelv arra kötelezi a különleges egyeztető testület és a képviseleti testület tagjait, illetve az általuk megválasztott szakértőket, hogy ne fedjenek fel semmilyen, a tudomásukra jutott bizalmas információt. Ez a kötelezettség hivatali megbízatásuk lejártával sem szűnik meg.

Az irányelv arról is rendelkezik továbbá, hogy különleges esetekben az SE ügyvezető szerve nem köteles információt továbbítani akkor, ha az információ jellege objektív kritériumok szerint olyan, hogy ennek megtétele súlyos kárt okozna az SE működésében, vagy sértené azt.

Az irányelv egyik alapelve, hogy a munkavállalók részvételét illetően a munkavállalók képviselői és az SE illetékes szerve közötti kapcsolatot az együttműködésre való törekvés jellemzi.

A munkavállalók gazdasági társaságok döntéseiben való részvételével foglalkozó más irányelvekben foglaltakhoz hasonlóan a munkavállalók képviselői funkcióik gyakorlása közben ugyanazt a védelmet és garanciákat élvezik, mint amelyeket a foglalkoztatási ország nemzeti jogszabályai biztosítanak a munkavállalói képviselők számára. Ez különösen a képviselők ülésen való részvételére és a feladatuk ellátásához szükséges időre biztosított munkabérfizetésre vonatkozik.

Visszaélés az eljárások során

Az irányelv arra kötelezi a tagállamokat, hogy hozzanak megfelelő intézkedéseket annak megakadályozása érdekében, hogy egy olyan SE-t hozzanak létre, amely meg akarja fosztani a munkavállalókat a már meglévő munkavállalói részvételi jogaiktól, vagy vissza akarja tartani azokat. A fent említett független szakértői jelentésnek szerint több tagállam semmilyen intézkedést nem fogadott el e tekintetben. A Bizottság ezt aggasztónak tartja.

A TAGÁLLAMOK ÉS AZ EURÓPAI SZOCIÁLIS PARTNEREK RÉSZÉRőL A KONZULTÁCIÓ SORÁN FELMERÜLT KÉRDÉSEK

Általános kérdések

A tagállamok és az európai szociális partnerek túlnyomó többsége úgy véli, hogy jelenleg nincs szükség az irányelv módosítására vagy pontosítására. Mivel az irányelvet átültető nemzeti rendelkezések alkalmazása terén egyelőre hiányoznak a tapasztalatok, még több időre van szükség annak megállapításához, hogy szükség van-e az irányelv módosítására. Másrészt azonban néhány olyan kérdés is felmerült, amely a Bizottság véleménye szerint további figyelmet érdemelne.

A munkavállalók csoportszintű részvétele

Néhány tagállam és az Európai Szakszervezetek Szövetsége (ESZSZ) az irányelv pontosítását kérte a munkavállalók csoportszintű részvételének tekintetében.

Egyes tagállamokban a munkavállalói részvétel csoportszinten is megvalósul, azaz a leányvállalatok munkavállalóinak jogában áll részt venni a döntésekben az irányítást gyakorló gazdasági társaság szintjén is.

Az irányelv 3. cikke (4) bekezdésének második albekezdése, 7. cikkének (2) bekezdése, valamint melléklete 3. részének b) pontja a résztvevő társaságokban (azaz a 2. cikk b) pontjával összhangban az SE létrehozásában közvetlenül részt vevő gazdasági társaságokban) való munkavállalói részvétel szintjét referenciaértéknek tekinti az „előtte és utána” elvnek a munkavállalói részvétel tekintetében történő alkalmazása tekintetében. Ebből az következik, hogy az „előtte és utána” elv alkalmazása szempontjából csak az említett részt vevő gazdasági társaságok szervezeti egységeiben már meglévő részvételi rendszerek lennének relevánsak. A fent említett rendelkezések szó szerinti értelmezése így azt eredményezné, hogy a gazdasági társaságok alkalmazottai, akik csoportszinten gyakorolhatják részvételi jogaikat, az SE létrehozását követően meg lennének fosztva ezen jogaiktól, mivel az irányelv értelmében a gazdasági társaság, amelyben dolgoznak, nem részt vevő társaságnak, hanem csupán egy részt vevő társaság leányvállalatának számít.

Ezen túlmenően a 3. cikk (4) bekezdésének és a 7. cikk (2) bekezdésének értelmében a százalékarányok kiszámításakor figyelembe veendő munkaerő létszámának meghatározása tekintetében az irányelv szintén a részvételi rendszerbe tartozó részt vevő gazdasági társaságokra hivatkozik. Ennek eredményeképpen azok a munkavállalók, akik egy leányvállalaton belül az irányító gazdasági társaság szintjén részvételi joggal rendelkeznek, nem vehetők figyelembe a százalékarányok kiszámításakor.

A létrehozását követő változások az SE-ben

Néhány tagállam felvetette, hogy az irányelv nem tartalmaz olyan rendelkezéseket, amelyek a SE-ben, létrehozását követően bekövetkező változásokra vonatkoznának. Különösen hangsúlyozták az alkalmazottak vagy a tevékenységi körök meghatározása nélkül[9] bejegyzett SE-k problémáját, valamint azokat az eseteket, amelyek során a munkavállalói részvétel megszűnik, amikor egy SE megkezdi tevékenységét és alkalmazottakat vesz fel.

A (18) preambulumbekezdéssel összhangban az „előtte és utána” elvet „nemcsak az SE kezdeti létrehozásakor kell alkalmazni, hanem egy meglévő SE szerkezetváltása, illetve a szerkezetváltási folyamatok által érintett gazdasági társaságok esetében is”. Az irányelv melléklete 1. részének b) pontja kimondja, hogy a tagállamok „biztosítják, hogy a képviseleti testület tagjai számának a megállapításakor és helyeinek elosztásakor figyelembe vegyék az SE-ben, valamint annak leányvállalatain és szervezetein belül bekövetkezett változásokat”. Ezen felül az egyeztető felek autonómiája lehetővé teszi számukra olyan mechanizmusok bevezetését, amelyek figyelembe veszik az SE-ben bekövetkezett változásokat. Ugyanakkor azonban a munkavállalók részvételi jogát illetően az irányelv nem rendelkezik semmiféle hasonló mechanizmusról olyan esetekre, amelyekben például egy bejegyzésekor kevés alkalmazottal rendelkező (vagy alkalmazottak nélküli) SE fokozatosan növeli alkalmazottai létszámát, vagy amikor egy SE, amelyben a munkavállalók gyakorolhatják részvételi jogaikat, székhelyét máshová helyezi át és beolvad egy másik gazdasági társaságba, amelyben a munkavállalói részvétel nem (vagy csekélyebb mértékben) biztosított. Ezekben a helyzetekben a munkavállalói részvételi jogok elveszhetnek vagy csökkenhetnek.

A későbbi, tagállamon belüli egyesülésre vonatkozóan már létezik közösségi jogszabály (a 2005/56/EK irányelv[10] 16. cikkének (7) bekezdése), amely arra kötelezi az egyesülés útján létrejött társaságot, hogy biztosítsa, hogy az egyesülést követő három év alatt a munkavállalói részvételi jogok védelmet élvezzenek. E célból a határokon átnyúló egyesülés útján létrejövő társaságban a munkavállalói részvételre vonatkozó szabályokat értelemszerűen kell alkalmazni.

A munkavállalói részvételi jogok egy SE részvénytársasággá alakulása esetén

Németország és az ESZSZ kifejtették, hogy miután az irányelv nem tartalmaz semmiféle korlátozást e tekintetben, egy SE részvénytársasággá alakulása (amelyet az SE-rendelet 66. cikke tesz lehetővé) a részvételi jogok elvesztéséhez vagy csökkenéséhez vezethet, amennyiben az új társasági formára nem vonatkozik a munkavállalói részvétel, illetve ha a munkavállalói részvételi szint lecsökken.

Már létezik olyan közösségi jogszabály (a 2005/56/EK irányelv 16. cikkének (6) bekezdése), amely hasonló problémakörrel foglalkozik, s amely kimondja, hogy az így létrejött társaságnak kötelező olyan társasági formát választania, amely lehetővé teszi a vállalatirányításban való részvétel gyakorlását.

A munkavállalói részvételére vonatkozó eljárás összetettsége

Néhány tagállam rámutatott arra, hogy szükség lenne a munkavállalók tájékoztatására, részvételére és a velük folytatott konzultációra vonatkozó különböző irányelvek egyszerűsítésére és harmonizálására.

A BusinessEurope véleménye szerint a munkavállalói részvételre vonatkozó rendelkezések túlságosan bonyolult és strukturált jellege, valamint a különleges egyeztető testület létrehozása lényeges akadályokat gördít a gazdasági társaságok elé, és visszatartja őket az európai részvénytársaság statútumának gyakoribb használatától. A BusinessEurope szerint nagyobb rugalmasságra lenne szükség a szociális partnerek tárgyalási vonatkozó autonómiájának erősítése érdekében; így mind a gazdasági társaság, mind pedig alkalmazottai igényeire szabott, mindkét fél által elfogadott megoldások születhetnének.

Egyéb kérdések

Németország úgy véli, hogy „a munkavállalói részvétel összes eleme” kifejezés, melyet az irányelv a 4. cikk (4) bekezdésében és a melléklet 3. részének a) pontjában említ, túlságosan tágan értelmezhető, és magában foglalja például a felügyelő bizottság vagy az igazgatói tanács munkavállalói képviselőit is.

Az ESZSZ úgy véli ugyan, hogy az irányelv felülvizsgálata egyelőre túl korai lenne, azonban az alábbiakra hívja fel a figyelmet: a) a tárgyalásokból nem kellene kizárni a munkavállalói részvételt biztosító szerv nagyságára vonatkozó kérdést; b) a részvételi szintnek az „előtte és utána” elv alkalmazása céljából történő megállapításakor ne csak a már gyakorolt részvételi jogokat, hanem a nemzeti jogszabályok által biztosított, ám nem gyakorolt jogokat is figyelembe kellene venni; c) az SE-ben a munkavállalói képviselők számára egységes védelmet kellene biztosítani, d) a képviselői testületet legkésőbb akkor kell bevonni, ha a nemzeti jogszabályok megkövetelik a tájékoztatást és konzultációt; e) a fiatal munkavállalók vagy a fogyatékkal élő alkalmazottak sajátos érdekeinek képviseletét európai szinten kellene biztosítani.

KÖVETKEZTETÉSEK

Az irányelvet még csak 2007 óta alkalmazzák az EU valamennyi tagállamában. A hivatalos adatok[11] szerint 2008 júniusának közepéig 146 SE-t jegyeztek be. Csak 13 tagállam jegyzett be saját területén SE-ket, és ezek közül csak kettő (Németország és a Cseh Köztársaság) jegyzett be 10 SE-nél többet. A tagállamok nagy része és a szociális partnerek is úgy vélik, hogy az irányelv alkalmazásának tekintetében hiányoznak a gyakorlati tapasztalatok. A Bizottság egyetért velük abban, hogy az irányelv felülvizsgálata egyelőre korai lenne.

A Bizottság elismeri az irányelvben megállapított, a munkavállalói részvételre vonatkozó eljárás összetettségét. Ugyanakkor emlékeztet arra, hogy az irányelv elfogadása egy olyan, a tagállamok között nehezen kialkudott kompromisszum eredménye, amely több mint 30 évi tartó tárgyalásokat igényelt.

A közlemény néhány olyan kérdést is felvet, amelyek további figyelmet érdemelnek. Figyelembe véve azonban, hogy az irányelv kiegészíti a rendelet és azt, hogy az utóbbit 2009 végén felülvizsgálják, a Bizottság a felülvizsgálat alkalmával mérlegelni fogja, hogy helyénvaló-e a rendelet eszközeinek és hatályának módosítása.

A Bizottság mindeközben ellenőrizni fogja az irányelv helyes alkalmazását, és továbbra is támogatja a bevált gyakorlatok megosztását, valamint szemináriumok, tanfolyamok, tanulmányok, illetve a munkaadók és a munkavállalók által benyújtott projektek[12] pénzügyi támogatása révén javítani fogja az összes érdekelt fél kapacitását.

[1] Az európai részvénytársaság (SE) statútumáról szóló, 2001. október 8-i 2157/2001/EK tanácsi rendelet, HL L 294., 2001.11.10., 1. o.

[2] A Tanács 2001/86/EK irányelve (2001. október 8.) az európai részvénytársaság statútumának a munkavállalói részvételre vonatkozó kiegészítéséről, HL L 294., 2001.11.10., 22. o.

[3] A „munkavállalói részvétel”: minden olyan mechanizmus – a tájékoztatást, konzultációt és részvételt is ideértve –, amely révén a munkavállalói képviselők befolyást gyakorolhatnak a gazdasági társaságon belül meghozott döntésekre (az irányelv 2. cikkének h) pontja).

[4] A csoport munkadokumentumai az alábbi honlapon érhetők el: http://ec.europa.eu/employment_social/labour_law/docs/2007/merged_working_papers_en.pdf

[5] http://ec.europa.eu/employment_social/labour_law/docs/new_general_table_en.pdf.

[6] A végleges jelentés a következő honlapon érhető el: http://ec.europa.eu/employment_social/labour_law/docs/2008/synthesis_report86_en.pdf.

[7] BE, CZ, ES, LV, MT, PL, SI, SE, UK.

[8] DE, IE, LV, SE.

[9] Bejegyzésük pillanatában az SE-k több mint fele nem rendelkezik alkalmazottakkal. Forrás: http://www.worker-participation.eu/european_company/se_companies.

[10] A tőkeegyesítő társaságok határokon átnyúló egyesüléséről szóló, 2005. október 26-i 2005/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 310., 2005.11.25., 1. o.)

[11] Kiegészítés az Európai Unió Hivatalos Lapjához . http://www.ted.europa.eu /

[12] A Bizottság több ilyen célú tevékenységet is támogat, különösen a 04.030303 – A vállalatok képviselőinek tájékoztatása, konzultációja és részvétele című költségvetési fejezet alatt.