A kezdeti beruházási időszakhoz hasonlóan a magánberuházásokat a lehető legnagyobb mértékben kell mozgósítani, és a kkv-k kulcsfontosságú kedvezményezettjei lesznek a jelen javaslat keretében nyújtott támogatásnak. Kiemelt figyelemben részesülnek a párizsi megállapodás (COP21) keretében meghatározott célkitűzések eléréséhez hozzájáruló projektek is. Az ESBA időtartamának meghosszabbítása nemcsak egy sikeres alap meghosszabbítását jelenti, hanem fontos üzenetet közvetít a projektgazdáknak, és ösztönözni fogja őket arra, hogy projekteket nyújtsanak be az EBB-hez.

Fenn kell tartani a beruházási terv által generált kedvező lendületet, és további erőfeszítéseket kell tenni annak érdekében, hogy visszaálljon a hosszú távon fenntartható beruházási tendencia. A beruházási terv mechanizmusai működnek, és azokat meg kell erősíteni annak érdekében, hogy továbbra is mozgósítani lehessen a magánberuházásokat az olyan ágazatokban, amelyek Európa jövője szempontjából fontosak, és amelyekben továbbra is fennállnak piaci hiányosságok vagy nem megfelelő beruházási helyzetek. Az ESBA célja továbbra is az olyan beruházások támogatása, amelyeket nem lehetett volna végrehajtani ugyanazon időszak alatt vagy ugyanolyan mértékben az EBB, illetve az EBA által, vagy a meglévő uniós pénzügyi eszközök alapján az ESBA támogatása nélkül.

Az elindítása óta eltelt egy évben a Bizottság beruházási stratégiai partnere, az Európai Beruházási Bank (EBB) csoport által működtetett és társfinanszírozott ESBA a legjobb úton halad célja megvalósítása felé, nevezetesen, hogy legalább 315 milliárd EUR-nyi további beruházást mozgósítson a reálgazdaságban 2018 közepéig a magánszektorbeli hozzájárulások maximalizálása mellett. A kis- és középvállalkozásokra (kkv) vonatkozó ablak piaci felhasználása kiemelkedően gyors volt – az ESBA teljesítménye e területen messze felülmúlja a várakozásokat. Annak biztosítása érdekében, hogy a kkv-k számára továbbra is lehessen finanszírozást nyújtani ESBA-támogatásból, 2016 júliusában 500 millió EUR-val növelték a kkv-ablakot az (EU) 2015/1017 rendeletben meghatározott paramétereken belül. Az EBB csoport által ESBA-finanszírozásra 2016 júliusáig jóváhagyott projektek várhatóan összesen 115,7 milliárd EUR-nyi beruházást mozgósítanak a 26 tagállamban mintegy 200 000 kkv támogatására, ezáltal hozzájárulva Európa jövőbeni munkahelyteremtéséhez, ideértve az ifjúsági foglalkoztatást, a növekedést és a versenyképességet. Az Európai Beruházási Tanácsadó Platform (a továbbiakban: EBTP) és a Beruházási Projektek Európai Portálja is biztatóan indult. Az EBTP már 27 tagállam mintegy 230 kérdésével foglalkozott, a Beruházási Projektek Európai Portálja 2016. június 1-jei elindítása óta eddig több mint 100 beruházási projektet tett közzé, a beruházóknak azonnali hozzáférést biztosítva a beruházási lehetőségekhez egész Európában.

Az európai beruházási terv 2014. novemberi közzététele óta eltelt időszakban javultak a beruházások bővülésének feltételei, és visszatérőben van az európai gazdaságba és növekedésbe vetett bizalom. Az Unióban immár negyedik éve tart a szerény gazdaságélénkülés, és a GDP 2015-ben 2 %-kal növekedett. Az európai beruházási terv révén mozgásba hozott átfogó erőfeszítések máris kézzelfogható eredményeket hoznak, még ha a nagyberuházási projektek makrogazdasági hatásait nem is lehet azonnal érzékelni. A beruházások 2016 és 2017 egészében várhatóan fokozatosan nőnek, azonban továbbra is a korábbi szintek alatt maradnak.

(1)Az európai beruházási terv 2014. novemberi közzététele óta eltelt időszakban javultak a beruházások bővülésének feltételei, és visszatérőben van az európai gazdaságba és növekedésbe vetett bizalom. Az Unióban immár negyedik éve tart a szerény gazdaságélénkülés, és a bruttó hazai termék 2015-ben 2 %-kal növekedett. Az európai beruházási terv révén mozgásba hozott átfogó erőfeszítések máris kézzelfogható eredményeket hoznak, még ha a nagyberuházási projektek makrogazdasági hatásait nem is lehet azonnal érzékelni. A beruházások 2016 és 2017 egészében várhatóan fokozatosan nőnek, azonban továbbra is a korábbi szintek alatt maradnak.

(2)Fenn kell tartani ezt a kedvező lendületet, és további erőfeszítéseket kell tenni annak érdekében, hogy visszaálljon a hosszú távon fenntartható beruházási tendencia. A beruházási terv mechanizmusai működnek, és azokat meg kell erősíteni annak érdekében, hogy továbbra is mozgósítani lehessen a magánberuházásokat az olyan ágazatokban, amelyek Európa jövője szempontjából fontosak, és amelyekben továbbra is fennállnak piaci hiányosságok vagy nem megfelelő beruházási helyzetek.

(3)A Bizottság 2016. június 1-jén közleményt tett közzé „Európa ismét beruház: Az európai beruházási terv mérlege és a következő lépések” címmel, amelyben ismertette a beruházási terv eddigi eredményeit és a tervbe vett következő lépéseket, ideértve az Európai Stratégiai Beruházási alap (ESBA) eredetileg három évre meghatározott időtartamának meghosszabbítását, a kis- és középvállalkozásokra (kkv) vonatkozó ablak összegének meglévő kereten belüli növelését és az Európai Beruházási Tanácsadó Platform (EBTP) javítását.

(4)Az EBB csoport által működtetett és társfinanszírozott ESBA a legjobb úton halad célja megvalósítása felé, nevezetesen, hogy legalább 315 milliárd EUR-nyi további beruházást mozgósítson a reálgazdaságban 2018 közepéig. A kkv-ablak piaci felhasználása kiemelkedően gyors volt – az ESBA teljesítménye e területen messze felülmúlja a várakozásokat. 2016 júliusában ezért 500 millió EUR-val növelték a kkv-ablakot az (EU) 2015/1017 rendeletben meghatározott paramétereken belül. Több forrás irányul majd a kkv-kba, tekintettel az ESBA keretében történő kkv-finanszírozás iránti rendkívüli piaci keresletre: az ESBA megnövelt kockázatviselési képességének 40 %-át a kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférésének javítására kell fordítani.

(5)Az Európai Tanács 2016. június 28-án arra a következtetésre jutott, hogy „az európai beruházási tervnek, és különösen az Európai Stratégiai Beruházási Alapnak (ESBA) köszönhetően már kézzel fogható eredményeket sikerült elérni, továbbá azok meghatározó jelentőségűek abból a szempontból is, hogy a szűkös költségvetési források intelligens felhasználása mellett hozzájárulnak a magánberuházások mozgósításához. A Bizottság a tervek szerint rövid időn belül az ESBA jövőjére vonatkozó javaslatokat fog közzétenni, amelyeknek a vizsgálatát az Európai Parlamenten és a Tanácson belül sürgősséggel kell lefolytatni.”

(6)Az ESBA-t eredetileg hároméves időtartamra hozták létre azzal a céllal, hogy legalább 315 milliárd EUR-nyi beruházást mozgósítson. A sikerére tekintettel a Bizottság elkötelezett amellett, hogy kétszeresére növelje az ESBA időtartamát és pénzügyi kapacitását. Az időbeni meghosszabbításra irányuló javaslat a jelenlegi többéves keret időszakát fedi le és a várakozások szerint összesen legalább félbillió EUR-nyi beruházást fog biztosítani 2020-ig. Ahhoz, hogy az ESBA még ütőképesebbé váljon, és megvalósíthassa a beruházások megkétszerezésére vonatkozó célt, a tagállamoknak is prioritásként kell kezelniük az ebben való részvételt.

(7)A 2020 utáni időszak tekintetében a Bizottság azt tervezi, hogy benyújtja azokat a szükséges javaslatokat, amelyek biztosítják a stratégiai beruházások fenntartható szinten tartását.

(8)A meghosszabbított ESBA-nak a továbbra is fennálló piaci hiányosságokat és nem megfelelő beruházási helyzeteket kell kezelnie, és megerősített addicionalitás mellett folytatnia kell a magánszektor mozgósítását az olyan beruházásokba, amelyek döntő fontosságúak Európa jövőbeni – többek között a fiatalokat célzó – munkahelyteremtése, növekedése és versenyképessége szempontjából. Ezek magukban foglalják az energiaügy, a környezetvédelem és az éghajlat-politika, a szociális és a humántőke, valamint az ezekhez kapcsolódó infrastruktúra, az egészségügy, a kutatás és innováció, a határon átnyúló és fenntartható közlekedés, valamint a digitális transzformáció területére irányuló beruházásokat. Meg kell erősíteni az ESBA által támogatott műveletek hozzájárulását az Unió párizsi éghajlatváltozási konferencia (COP21) keretében meghatározott ambiciózus céljainak megvalósításához. Fokozottan kell összpontosítani az energiahálózatok összekapcsolására irányuló kiemelt projektekre és az energiahatékonysági projektekre is. Továbbá elkerülendő az autópályák ESBA-forrásokból való támogatása, hacsak erre a közlekedés területén kohéziós országokban, vagy legalább egy kohéziós országot magában foglaló, határon átnyúló közlekedési projektek keretében megvalósítandó magánberuházás támogatására van szükség. Az egyértelműség érdekében kifejezetten rögzíteni kell, hogy a mezőgazdaság, a halászat és az akvakultúra területén megvalósítandó projektek – bár már most is jogosultak – az ESBA-támogatásra jogosult általános célkitűzések közé tartoznak.

(9)A projektek kiválasztása során erősíteni kell az addicionalitást, mely az ESBA egyik kulcsfontosságú jellemzője. Konkrétan, csak azok a műveletek lehetnek jogosultak ESBA-támogatásra, amelyek egyértelműen azonosított piaci hiányosságok vagy nem megfelelő beruházási helyzetek kezelésére irányulnak. A két vagy több tagállamot összekapcsoló, az infrastruktúra és innováció ablakba tartozó infrastruktúra-műveletek, ideértve az e-infrastruktúrát, addicionalitást biztosítónak tekintendők, tekintettel az ilyen projektekkel járó nehézségekre és azok magas uniós hozzáadott értékére.

(10)Tekintettel az ESBA-beavatkozás hatékonyságát növelő potenciáljukra, ösztönözni kell a vissza nem térítendő támogatási formákat és/vagy az uniós költségvetés olyan pénzügyi eszközeit, mint pl. az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében rendelkezésre álló eszközöket az EBB csoport által, ideértve az ESBA keretében az EBB által vagy más beruházók által nyújtott finanszírozással ötvöző műveleteket. A forrásötvözés célja az uniós kiadások hozzáadott értékének növelése magánberuházóktól származó további források bevonása révén és annak biztosítása, hogy a támogatott projektek gazdasági és pénzügyi tekintetben életképessé váljanak.

(11)Az ESBA kevésbé fejlett régiókban és átmeneti régiókban való igénybe vételének növelése érdekében ki kell bővíteni az ESBA-támogatásra jogosult általános célkitűzések körét.

(12)Annak érdekében, hogy az ESBA támogatni tudja a beruházásokat, az Uniónak uniós garanciát kell nyújtania, mely bármely időpontban nem haladhatja meg a 26 000 000 000 EUR-t, melyből maximum 16 000 000 000 EUR fog 2018. július 6. előtt rendelkezésre állni.

(13)A várakozások szerint, ha az uniós garancia az EBB által nyújtandó 7 500 000 000 EUR-val társul, az ESBA támogatásával az EBB és az EBA 100 000 000 000 EUR értékű további beruházást generálhat. Az ESBA által támogatott 100 000 000 000 EUR várhatóan legalább 500 000 000 000 EUR-nyi további beruházásokat generál a reálgazdaságban 2020 végéig.

(14)A megvalósítandó további beruházások céljából az uniós garanciaalapba irányuló, az Unió általános költségvetéséből származó hozzájárulás részleges finanszírozása érdekében az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (a továbbiakban: CEF) rendelkezésre álló keretéből átcsoportosításra van szükség az 1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében. Továbbá, a CEF pénzügyi eszközeiből 1 145 797 000 EUR előirányzatot kell átcsoportosítani a CEF vissza nem térítendő támogatásokat nyújtó részébe az ESBA-forrásokkal való ötvözés megkönnyítése érdekében, vagy más érintett – különösen az energiahatékonyságot célzó – eszközökbe.

(15)AZ ESBA által támogatott beruházások keretében szerzett tapasztalatok alapján a megfelelő szintű védelem biztosítása érdekében a garancialap célösszegének el kell érnie a teljes uniós garanciakötelezettségek 35 %-át.

(16)Az ESBA keretében történő kkv-finanszírozás iránti rendkívüli – várhatóan fennmaradó – piaci kereslettel összefüggésben bővíteni kell az ESBA kkv-ablakát. Kiemelt figyelmet kell szentelni a szociális vállalkozásoknak, többek között új eszközök kidolgozása és bevezetése révén.

(17)Az EBB-nek és az EBA-nak biztosítaniuk kell a végső kedvezményezettek – így a kkv-k – létező ESBA-támogatásokról való tájékoztatását, ezáltal növelve az (EU) 2015/1017 rendelet szerinti uniós garancia láthatóságát.

(18)Az ESBA-műveletek átláthatóságának növelése érdekében a beruházási bizottság döntéseiben – melyeket nyilvánosságra kell hozni és hozzáférhetővé kell tenni – ki kell fejteni azokat az okokat, amelyek alapján úgy vélik, hogy egy adott műveletnek részesülnie kell az uniós garanciából, különös tekintettel az addicionalitás kritériumának való megfelelésre. A művelet uniós garanciával való finanszírozásának aláírását követően az eredménytáblát is közzé kell tenni.

(19)Az ESBA által támogatott műveleteknek meg kell felelniük az Unió jó adóügyi kormányzásra vonatkozó elveinek.

(20)Helyénvaló továbbá bizonyos technikai pontosításokat tenni az ESBA irányításáról és az uniós garancia nyújtásáról szóló megállapodás tartalmával, az általa lefedett eszközökkel és az árfolyamkockázatok bizonyos helyzetekben történő fedezésével kapcsolatban. Az EBB-vel kötött, az ESBA irányításáról és az uniós garancia nyújtásáról szóló megállapodást e rendeletnek megfelelően ki kell igazítani.

(21)Javítani kell az Európai Beruházási Tanácsadó Platformot (a továbbiakban: EBTP), amelynek azokra az igényekre kell fókuszálnia, amelyek a jelenlegi keretek között nincsenek megfelelően lefedve. Kiemelt figyelmet kell szentelnie a két vagy több tagállamot átfogó projektek és a COP21 célkitűzések megvalósításához hozzájáruló projektek előkészítésének. Függetlenül attól a célkitűzésétől, hogy az EBB és a Bizottság meglévő tanácsadó szolgálataira építve központi technikai tanácsadó platformként szolgáljon az Unión belüli projektfinanszírozás számára, az EBTP-nek aktívan hozzá kell járulnia az ESBA ágazati és földrajzi diverzifikációs céljához is és ahol az szükséges, segítséget kell nyújtania az EBB-nek a projektek kezdeményezéséhez. Ezen kívül aktívan hozzá kell járulnia beruházási platformok létrehozásához, és tanácsot kell adnia más uniós finanszírozási források ESBA-támogatással való ötvözésével kapcsolatban.