EURÓPAI BIZOTTSÁG Strasbourg, 2018.12.11. COM(2018) 845 final A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI TANÁCSNAK ÉS A TANÁCSNAK Tizenhetedik eredményjelentés a hatékony és valódi biztonsági unió megvalósításáról



I. BEVEZETÉS Ez a hatékony és valódi biztonsági unió megvalósítása felé tett további előrehaladásról szóló tizenhetedik jelentés. Két fő pillér mentén vizsgálja a fejleményeket: a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelem, illetve az azokat támogató eszközök felszámolása; valamint e fenyegetésekkel szembeni védelmünk megerősítése és ellenálló képességünk kiépítése. Az Európai Parlament és a Tanács az elmúlt hónapok során jelentős előrehaladást ért el számos jogalkotási prioritással kapcsolatban. Ugyanakkor sok fontos kiemelt kezdeményezés esetében még nem született politikai megállapodás, és további erőfeszítésekre van szükség a társjogalkotók részéről. Mivel a következő európai parlamenti választásokat 2019 májusában tartják, az idő alapvető fontosságú abban a tekintetben, hogy a Bizottság által a biztonsági unió megvalósítása érdekében előterjesztett, függőben lévő kiemelt javaslatok elfogadásra kerüljenek, amelynek szükségességére Jean-Claude Juncker elnök az Unió helyzetéről szóló 2018. évi beszédében felhívta a figyelmet. Az Európai Tanács 2018. október 18-i ülésen az Unió vezetői újból megerősítették kötelezettségvállalásukat az Unió belső biztonságának megerősítésére, elismerve, hogy az elmúlt években valódi előrehaladást értek el a belső biztonság megerősítésében a jobb együttműködés, a helyszínen alkalmazott konkrét intézkedések, illetve számos jogi szöveg elfogadása révén. Erre építve az Európai Tanács a függőben lévő bizottsági javaslatok terén előrehaladást sürgetett a kibertámadások megelőzése, megválaszolása és elhárítása, a terrorista tartalom online terjesztésének megakadályozása, az elektronikus bizonyítékokhoz való határokon átnyúló gyors és hatékony hozzáférés biztosítása, a pénzügyi információkhoz való hozzáférés megkönnyítése, valamint az információs rendszerek és adatbázisok interoperabilitásának javítása érdekében. E jelentés a fenti fontos kezdeményezésekről folytatott tárgyalások jelenlegi állását tekinti át, és felszólítja a társjogalkotókat, hogy törekedjenek azok gyors elfogadására (lásd továbbá a biztonsági unióra vonatkozó összes kezdeményezés felsorolását az I. mellékletben). Az Európai Tanács továbbá sürgette az Európai Ügyészség hatáskörének a határokon átnyúló terrorista bűncselekményekre való kiterjesztésére irányuló bizottsági kezdeményezés vizsgálatát; a Bizottság számára fontos e megközelítés előnyeinek feltárása. Ezen túlmenően az állam-, illetve kormányfők hangsúlyozták az Unió demokratikus rendszereinek biztosított védelem és a félretájékoztatással szembeni küzdelem fontosságát a közelgő európai választásokkal összefüggésben. Az Európai Tanács 2018. december 13–14-i következő ülése is foglalkozik a félretájékoztatási kampányok terjedésével mint a demokratikus rendszerek előtt álló súlyos kihívással, amely elsősorban azért igényel sürgős fellépést, hogy biztosítani lehessen a szabad és tisztességes európai és nemzeti választásokat. Ennek fényében e jelentés figyelembe veszi az Unióban a választási ellenálló képesség biztosítása terén elért előrehaladást. Az EU 2018–2019. évi jogalkotási prioritásairól szóló együttes nyilatkozatában az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság elnöke az uniós polgárok biztonságának védelmét a legfontosabb prioritások közé sorolta. A három intézmény kötelezettséget vállalt arra, hogy a biztonsági unió keretében tett javaslatokat sürgős kiemelt kezdeményezésekként kezeli, melyeket a jelenlegi parlamenti ciklus vége előtt el kell fogadni. Az elmúlt évben már elért előrehaladásra alapozva folytatni kell a munkát, és a Bizottság arra ösztönzi a társjogalkotókat, hogy tegyenek fokozottabb erőfeszítéseket a tárgyalások során. A Bizottság várakozással tekint a terrorizmussal foglalkozó különbizottság megállapításairól és ajánlásairól szóló jelentés Európai Parlament által történő elfogadása elé, melyre a tervek szerint 2018. december 12-én kerül sor. A jelentés jelentősen hozzájárul a terrorizmus elleni harc érdekében folytatott munkához és a biztonsági unió továbbfejlesztéséhez. II. A JOGALKOTÁSI PRIORITÁSOK TERÉN TETT ELŐRELÉPÉSEK A társjogalkotók az elmúlt hónapok során jelentős előrehaladást értek el számos jogalkotási prioritással, különösen a megerősített Schengeni Információs Rendszerrel, a kiberbiztonsági jogszabállyal és a készpénz-helyettesítő fizetési eszközökkel kapcsolatban. Ugyanakkor számos fontos kiemelt kezdeményezés esetében még nem született politikai megállapodás, és további erőfeszítésekre van szükség ahhoz, hogy azokat az európai parlamenti választások előtt el lehessen fogadni (lásd továbbá a biztonsági unióra vonatkozó összes kezdeményezés felsorolását az I. mellékletben). 1.A biztonság, a határigazgatás és a migrációkezelés területén használt szilárdabb és intelligensebb információs rendszerek A Bizottság üdvözli az Európai Parlament és a Tanács által a biztonsági, határigazgatási és migrációkezelési uniós információs rendszerek közötti interoperabilitás megteremtésére irányuló jogalkotási javaslatokkal kapcsolatban elért jelentős előrelépést. A javaslatok pontos és megbízható információkat biztosítanának a tagállami határőröknek, bevándorlási tisztviselőknek és bűnüldöző szervek tagjainak, és lehetővé tennék számukra a többszörös személyazonosság kimutatását, valamint a személyazonossággal való visszaélés elleni küzdelmet. A háromoldalú egyeztetésekre 2018. október 24-én, 2018. november 15-én és 2018. november 27-én került sor. Az együttes nyilatkozattal összhangban a Bizottság arra ösztönzi a társjogalkotókat, hogy jussanak politikai megállapodásra a 2018. december 13-i következő háromoldalú egyeztetésen. Az információs rendszerek interoperabilitása a Vízuminformációs Rendszert is magában foglalná. A 2018. májusi jogalkotási javaslat tekintetében folyamatos munka zajlik az Európai Parlamenten és a Tanácson belül a vízumkérelmezők alaposabb háttérellenőrzésének, a biztonsági információs hézagok tagállamok közötti jobb információcsere révén történő megszüntetésének, valamint az uniós szintű adatbázisokkal való teljes interoperabilitás biztosításának lehetővé tétele érdekében. A Bizottság felszólítja a társjogalkotókat tárgyalási megbízatásuk lehető leghamarabb történő elfogadására annak érdekében, hogy e kezdeményezésről még az Európai Parlament jelenlegi ciklusa alatt megállapodás szülessen. A megállapodást követően az információs rendszerek interoperabilitása lehetővé tenné a társjogalkotók által 2018. november 28-án elfogadott megerősített Schengeni Információs Rendszer biztosította előnyök teljes kiaknázását. Az interoperabilitás magában foglalná az Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszer harmadik országbeli állampolgárokra való javasolt kiterjesztését is. A javaslat olyan központosított adatbázis létrehozására irányul, amely lehetővé tenné annak gyors ellenőrzését, hogy rendelkezik-e valamely tagállam egy nem uniós állampolgár büntetőjogi felelősségét megállapító ítéletre vonatkozó információval. A Bizottság felszólítja a társjogalkotókat, hogy a 2018. december 11-i következő háromoldalú egyeztetésen zárják le a prioritást élvező e jogalkotási kezdeményezésről szóló tárgyalásokat. Az információs rendszerek interoperabilitása az Eurodac-ot is magában foglalná. Az Eurodac megerősítéséről szóló bizottsági javaslat a rendszer feladatkörét olyan módon bővítené ki, hogy az ne csak a menedékkérők azonosítására, hanem a jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok és az EU területére szabálytalanul belépő személyek azonosítására is kiterjedjen. A Bizottság nemrég meghatározta, milyen előnyökkel járna e javaslat elfogadása, amely a közös európai menekültügyi rendszerre vonatkozó, a megállapodáshoz közel álló öt javaslat egyike. E javaslatokat az európai parlamenti választások előtt el kell fogadni.



A szilárdabb és intelligensebb biztonsági, határigazgatási és migrációkezelési információs rendszerek elérése érdekében a Bizottság a következőkre kéri fel az Európai Parlamentet és a Tanácsot: Az együttes nyilatkozatban elfogadott prioritások: ·az idei év végéig jussanak megállapodásra az interoperabilitásra irányuló jogalkotási javaslatokról; ·2018 decemberéig jussanak megállapodásra az Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszer harmadik országbeli állampolgárokra való kiterjesztésére irányuló jogalkotási javaslatról; ·az Eurodac-ról szóló, megállapodáshoz közel álló jogalkotási javaslatot fogadják el az európai parlamenti választások előtt. Egyéb: ·mihamarabb fogadják el a Vízuminformációs Rendszer megerősítésére irányuló jogalkotási javaslatra vonatkozó tárgyalási megbízatásukat. 2.A biztonság megerősítése a külső határok igazgatásának fejlesztésével A külső határok szilárd és megbízható védelme a belső határellenőrzés nélküli szabad mozgást biztosító térség biztonságának előfeltétele. Ennek biztosítása a tagállamok közös feladata, amelyeknek – az Európai Határ- és Parti Őrség segítségével – saját érdekükben és az összes tagállam közös érdekében gondoskodniuk kell külső határaik igazgatásáról. Az Európai Tanács 2018. júniusi következtetéseire válaszul a Bizottság 2018 szeptemberében az Európai Határ- és Parti Őrség további megszilárdítását javasolta, hogy megbízhatóbb és állandó támogató kapacitást biztosítsanak az Ügynökség számára. A Bizottság javaslata fenntartja a külső határok védelméért viselt elsődleges tagállami felelősséget, azonban eszközöket biztosít az Ügynökségnek ahhoz, hogy 10 000 európai határőrből álló készenléti alakulattal támogassa ezt. Az alakulat fokozatos, de gyors létrehozása azonnal javítaná az EU közös képességét a külső határok védelmére és az EU-ból történő visszatérések hatékony lebonyolítására. A Bel- és Igazságügyi Tanács 2018. december 6-án részleges általános megközelítést alakított ki a bizottsági javaslat visszatéréssel és külső dimenzióval kapcsolatos szempontjaira vonatkozóan. Ugyanakkor a munkát fokozni kell a javaslat valamennyi szempontja tekintetében, hogy az Európai Parlamenttel való háromoldalú egyeztetések megkezdéséhez szükséges megbízatást januárban a lehető leghamarabb meg lehessen szerezni. Az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentését várhatóan 2019 januárjában fogadják el az Európai Parlamentben. E javaslatot az Európai Unió egyértelmű prioritásnak tekinti, ezért a Bizottság felkéri az Európai Parlamentet és a Tanácsot, hogy az Európai Parlament jelenlegi ciklusa alatt fogadják el a javasolt jogszabályt. A biztonságnak a külső határok igazgatásának továbbfejlesztése révén történő megszilárdítása érdekében a Bizottság a következőkre kéri fel az Európai Parlamentet és a Tanácsot: Az Unió helyzetéről szóló 2018. évi beszédben meghatározott kezdeményezések: ·a lehető leghamarabb fogadják el az Európai Határ- és Parti Őrség megerősítéséről szóló jogalkotási javaslatra vonatkozó teljes tárgyalási megbízatásukat annak érdekében, hogy az Európai Parlament jelenlegi ciklusa alatt elfogadják a jogszabályt. 3.A radikalizálódás megelőzése

Jó úton haladnak a Tanácsban az online terrorista tartalomról szóló rendeletre irányuló, a Bizottság által az Unió helyzetéről szóló 2018. évi beszéddel egy időben előterjesztett javaslattal kapcsolatos tárgyalások. A javaslat célja egyértelmű és harmonizált jogi keret biztosítása a tárhelyszolgáltatók terrorista tartalom terjesztésére való felhasználásának megakadályozása céljából, az alapvető jogok teljes körű védelmének biztosítása mellett. A javasolt rendelet az Európai Tanács és az Európai Parlament sürgős felhívásaira reagál. A Bizottság üdvözli, hogy a Bel- és Igazságügyi Tanács 2018. december 6-án általános megközelítést fogadott el. A Bizottság felszólítja az Európai Parlamentet, hogy gyorsítsa fel a javaslatra irányuló munkáját, hogy azt még ebben a parlamenti ciklusban el lehessen fogadni. Ezzel párhuzamosan a Bizottság továbbra is teljes mértékben elkötelezett a tagállamok és tárhelyszolgáltatók online terrorista tartalom elleni küzdelmére irányuló erőfeszítéseinek támogatása mellett. Az uniós internetfórum továbbra is ösztönzi a tagállamok és tárhelyszolgáltatók önkéntes együttműködését és a terrorista tartalom online hozzáférhetőségének csökkentésére irányuló fellépéseket, valamint elősegíti, hogy a civil társadalom növelje az interneten megjelenő hatékony alternatív narratívák mennyiségét. A negyedik miniszteri szintű uniós internetfórumra 2018. december 5-én került sor. A fórum áttekintette a terrorista tartalom internetről való eltávolítása terén az elmúlt tizenkét hónapban elért előrehaladást. A Bizottság emellett továbbra is támogatja a radikalizálódás megelőzését a tagállamokban. A radikalizálódás megelőzését és leküzdését célzó uniós tevékenységek irányítóbizottsága 2018. október 24-i bécsi nyitóülésén megegyezett az uniós szintű, 2019. évi fellépések és kezdeményezések éves stratégiai irányvonalairól. A stratégiai prioritások a szakemberek (az uniós radikalizálódástudatossági hálózat magas szintű konferenciája és az uniós radikalizálódástudatossági hálózat 2018. október 11–12-i plenáris ülése), a kutatók (az uniós radikalizálódástudatossági hálózat 2018. október 17-i kutatási konferenciája), illetve egyéb uniós hálózatok és kezdeményezések (például különösen az Európai Stratégiai Kommunikációs Hálózat) meglátásaira, valamint a politikai döntéshozók hozzájárulásaira épülnek. A Belső Biztonsági Alap rendőrségi együttműködésre és bűnmegelőzésre vonatkozó 2018. évi munkaprogramjának részeként a Bizottság 2018. november 28-án 5 millió EUR összegű pályázati felhívást tett közzé kifejezetten a radikalizálódás megelőzését és az azzal szembeni fellépést célzó finanszírozásra, ami a radikalizálódással foglalkozó magas szintű bizottsági szakértői csoport által meghatározott alábbi kiemelt területeket célozza meg: közösségi szerepvállalás, helyi dimenzió, több ügynökségen keresztül megvalósuló megközelítés és fiatalok. Ezenkívül a terrorista propaganda ellen pozitív narratívákkal fellépni kívánó társadalmi szervezeteket a civil társadalom szerepvállalását támogató programból származó uniós forrásokból támogatják, melynek keretében 12 millió EUR-t különítettek el a civil társadalmi partnerek számára a terroristaellenes narratívákat népszerűsítő online kampányok elindítása céljából. A radikalizálódás megakadályozása érdekében a Bizottság a következőkre kéri fel az Európai Parlamentet: Az Unió helyzetéről szóló 2018. évi beszédben meghatározott kezdeményezés: ·prioritásként fogadja el tárgyalási megbízatását az online terrorista tartalom terjesztésének megakadályozására irányuló jogalkotási javaslatra vonatkozóan annak érdekében, hogy az Európai Parlament jelenlegi ciklusa alatt elfogadják a jogszabályt. 4.A félretájékoztatás kezelése és a választási ellenálló képesség biztosítása Az Európai Tanács 2018. júniusi felszólítását követően a Bizottság és a főképviselő – a tagállamokkal együttműködésben – 2018. december 5-én cselekvési tervet mutatott be, mely további konkrét javaslatokat tartalmazott a félretájékoztatás jelentette kihívásra adandó koordinált uniós válaszintézkedésekre vonatkozóan, ideértve az Európai Külügyi Szolgálat illetékes stratégiai kommunikációs csoportjainak adandó megfelelő megbízatásokat és megnövelt erőforrásokat. A Bizottság továbbá szorosan nyomon követi a félretájékoztatás elleni küzdelemre irányuló, az online félretájékoztatás kezeléséről szóló, 2018. áprilisi közleményében bejelentett fellépések végrehajtását. Az eredeti aláírók 2018. október 16-án csatlakoztak az online platformok és az online reklámágazat félretájékoztatással kapcsolatos gyakorlati kódexéhez. Az aláírók között volt három jelentős platform (Facebook, Google/YouTube, Twitter) és a Mozilla internetböngésző-szolgáltató, valamint az egyéb online platformokat és a reklámágazatot képviselő szakmai szövetségek. A kódex 15 kötelezettségvállalást tartalmaz, melyek öt fejezet köré szerveződnek: 1. a reklámok elhelyezésének ellenőrzése; 2. politikai hirdetések és közérdekű hirdetések; 3. a szolgáltatások integritása; 4. a tudatos fogyasztói magatartás megerősítése; és 5. a kutatói közösség szerepének erősítése. A Bizottság az első 12 hónapban szorosan és folyamatosan nyomon követi a kódex végrehajtását, különösen a 2019-es európai parlamenti választások fényében. Amennyiben a gyakorlati kódex végrehajtása és hatása elégtelennek bizonyul, a Bizottság további intézkedéseket terjeszthet elő, amelyek szabályozási jellegűek is lehetnek. A választási ellenálló képesség biztosításának elősegítése érdekében a Bizottság számos kezdeményezést terjesztett elő a választási infrastruktúra és kampányok információs rendszerei elleni támadások jelentette fenyegetések és a személyes adatokkal az európai választások kimenetelének szándékos befolyásolása céljából való visszaélés jelentette kockázat kezelése érdekében. A Bizottság 2018. szeptember 12-én elfogadta a szabad és tisztességes választások biztosításáról szóló közleményt, illetve az európai parlamenti választásokkal összefüggésben a választási együttműködési hálózatokról, az online átláthatóságról, a kiberbiztonsági eseményekkel szembeni védelemről és a félretájékoztatási kampányok elleni küzdelemről szóló ajánlást. Az európai választási együttműködési hálózatok fórumként szolgálnak az ajánlás végrehajtásának összehangolására; az ezen intézkedésekre vonatkozó tanácsi következtetések elfogadására a tervek szerint 2019 elején kerül sor. A Bizottság a közlemény és az ajánlás mellett az uniós adatvédelmi jog alkalmazására vonatkozó iránymutatást is előterjesztett azzal a céllal, hogy segítséget nyújtson az érintett szereplőknek az uniós jogban meghatározott adatvédelmi kötelezettségeik választásokkal összefüggésben történő alkalmazásához. A Bizottság továbbá előterjesztette a pártfinanszírozásról szóló 2014-es rendelet célzott módosítására vonatkozó jogalkotási javaslatot. Az Európai Parlament Alkotmányügyi Bizottsága 2018. december 6-án szavazott jelentéséről, és az Európai Parlament plenáris ülése várhatóan 2018. decemberi ülésszakán fogadja el tárgyalási megbízatását. A Bizottság felszólítja a Tanácsot, hogy 2018 decemberében fogadja el tárgyalási megbízatását, hogy a társjogalkotók haladéktalanul meg tudják kezdeni a háromoldalú egyeztetéseket annak biztosítása érdekében, hogy a javasolt célzott módosítások a 2019-es európai parlamenti választásokig kellő időben bevezetésre kerüljenek. A Bizottság október 15–16-án rendezte meg a választásokat érintő számítógépes fenyegetésekről szóló magas szintű konferenciát, amelynek célja a választási folyamatok folyamatosan fejlődő számítógépes fenyegetésekkel szembeni biztonságának és ellenálló képességének fejlesztésére irányuló európai bizottsági munkáról való tájékoztatás volt. Az eseményre a világ minden részéről érkeztek vezető szakértők, hogy megtárgyalják, miként lehetne a legjobban nyomon követni a meglévő kezdeményezéseket. A konferenciát magas szintű tagállami munkaértekezlet követte, mely találkozási lehetőséget biztosított a nemzeti választási bizottságok és kiberbiztonsági tisztviselők számára. Ez volt az első alkalom, hogy a választási és kiberbiztonsági hatóságok összejöttek annak megvitatására, hogyan lehetne legjobban kezelni a választásokat érintő számítógépes fenyegetéseket. A 2018. november 26–27-én megrendezett Éves Alapjogi Kollokviumon magas szintű nemzeti és európai politikai döntéshozók, tudományos dolgozók, valamint a civil társadalom, sajtó, nemzetközi szervezetek és magánszektor képviselői vettek részt az Unión belüli demokrácia tágabb kérdéskörének megvitatása céljából. A Kollokvium következtetései iránymutatásul szolgálnak a Bizottság által első alkalommal januárban összehívott európai választási együttműködési hálózatban végzett munkához. A félretájékoztatás kezelése és a választási ellenálló képesség biztosítása érdekében a Bizottság a következőkre kéri fel az Európai Parlamentet és a Tanácsot: Az Unió helyzetéről szóló 2018. évi beszédben meghatározott kezdeményezések: ·biztosítsák, hogy a pártfinanszírozásról szóló rendelet javasolt célzott módosításai a 2019. évi európai parlamenti választások előtt kellő időben bevezetésre kerüljenek. 2018. évi szándéknyilatkozat: ·gyorsan és határozottan valósítsák meg az Európai Bizottság által 2018. december 5-én előterjesztett félretájékoztatás elleni közös cselekvési terv intézkedéseit. 5.A kiberbiztonság megerősítése Az „Ellenálló képesség, elrettentés, védelem: az Unió erőteljes kiberbiztonságának kiépítése” című, 2017. szeptemberi közös közleménybenmeghatározott intézkedések részeként a társjogalkotók 2018. szeptember 13. és 2018. december 10. között öt háromoldalú egyeztetést tartottak a kiberbiztonsági jogszabályra irányuló javaslatról, és politikai megállapodásra jutottak. A hamarosan hivatalosan is elfogadott és a lehető leghamarabb hatályba lépő jogszabály megerősíti az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség megbízatását. A jogszabály továbbá létrehozza az információs és kommunikációs technológiai termékek, szolgáltatások és folyamatok uniós kiberbiztonsági tanúsítási keretét. A Bizottság üdvözli a készpénz-helyettesítő fizetési eszközökről szóló jogszabályi javaslata terén elért előrehaladást. A javasolt szabályok korszerűsítik a készpénz-helyettesítő fizetési eszközökkel összefüggő csalás és hamisítás elleni küzdelem uniós jogi keretét, kezelve az új kihívásokat és technológiai fejleményeket, így például a virtuális fizetőeszközöket és a mobilfizetést, felszámolva az operatív együttműködés akadályait és javítva a megelőzési intézkedéseket és az áldozatoknak nyújtott segítséget. A háromoldalú egyeztetések 2018 szeptemberében kezdődtek; a legutolsó, ideiglenes megállapodást eredményező egyeztetésre 2018. november 28-án került sor. A Bizottság felszólítja a társjogalkotókat, hogy a 2018. december 12-i következő háromoldalú egyeztetésen zárják le az e kezdeményezésről szóló tárgyalásokat.

A 2017-ben meghirdetett ambiciózus kiberbiztonsági kezdeményezésekre építve a Bizottság 2018 szeptemberében rendeletjavaslatot terjesztett elő az Európai Kiberbiztonsági Ipari, Technológiai és Kutatási Kompetenciaközpont és a nemzeti koordinációs központok hálózatának felállításáról. A rendelet célként a kiberbiztonsági technológiai és ipari kapacitások támogatását tűzte ki, és a védelmet nyújtó Európa sarokkövét képezi. Ez kéz a kézben jár azzal a kulcsfontosságú célkitűzéssel, hogy fokozzák az uniós kiberbiztonsági ágazat versenyképességét, illetve a kiberbiztonságot más európai iparágak versenyelőnyévé alakítsák. A Bizottság felkéri az Európai Parlamentet és a Tanácsot, hogy gyorsan fogadják el vonatkozó tárgyalási megbízatásukat annak érdekében, hogy a lehető leghamarabb el lehessen kezdeni a háromoldalú egyeztetéseket, figyelembe véve a Digitális Európa programról jelenleg folytatott tárgyalásokat. A számítógépes fenyegetések globális természetére tekintettel nélkülözhetetlen a kiberbiztonsággal kapcsolatos nemzetközi együttműködés. Az Egyesült Államok Belbiztonsági Minisztériumának és az Európai Bizottságnak a képviselői 2018. október 23–24-én találkoztak a kiberbiztonsági szakpolitikai megközelítésekről szóló műhelytalálkozó keretében annak megvizsgálására, hogy miként lehetne fokozni az együttműködést. A résztvevők több lehetőséget is azonosítottak a kétoldalú elköteleződés elősegítésére, és a munkakapcsolatok szintjén további eszmecserére ösztönöztek az információk megfelelő tanúsítása, az ellátási láncra vonatkozó kockázatkezelés, a munkaerő- és készségmenedzsment, valamint a kiberbiztonsággal kapcsolatos kutatási-fejlesztési prioritások tekintetében. Az Európai Külügyi Szolgálat – a Bizottsággal együttműködve – az elmúlt hónapokban újabb fordulót szervezett a kiberpárbeszédek terén az Egyesült Államokkal (2018. szeptember 10.) és Kínával (2018. november 16.), és a tervek szerint 2018. december 12-én sor kerül az Indiával folytatott párbeszédre is. A párbeszédek a kibernormák végrehajtásával, a kiberbiztonsági bizalomépítő intézkedésekkel és a nemzetközi jogszabályok kibertérben való alkalmazásával foglalkoztak. Az elmúlt hónapokban jelentős előrehaladásra került sor a rossz szándékú kibertevékenységekkel szembeni közös uniós diplomáciai intézkedések keretének (a „kiberdiplomáciai eszköztár”) végrehajtása terén, amint arra az Európai Tanács a kibertámadásokkal szembeni uniós korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 2018. júniusi és 2018. októberi következtetéseiben felszólított. A kiberbiztonság növelése érdekében a Bizottság a következőkre kéri fel az Európai Parlamentet és a Tanácsot: Az Unió helyzetéről szóló 2018. évi beszédben meghatározott kezdeményezések: ·a lehető leghamarabb fogadják el tárgyalási megbízatásukat az Európai Kiberbiztonsági Ipari, Technológiai és Kutatási Kompetenciaközpontról és a nemzeti koordinációs központok hálózatáról szóló jogalkotási javaslat tekintetében, annak érdekében, hogy az Európai Parlament jelenlegi ciklusa alatt minél nagyobb előrelépést lehessen elérni. Egyéb: ·2018 decemberében véglegesítsék a készpénz-helyettesítő fizetési eszközökről szóló jogszabályi javaslatot. 6.A terroristák mozgásterének megszüntetése A bűncselekményekkel kapcsolatos nyomozás, büntetőeljárás alá vonás és ítéletkiszabás nagymértékben támaszkodik az elektronikus bizonyítékokra. E bizonyítékok rendelkezésre állása különösen fontos az olyan határokon átnyúló bűncselekményekkel kapcsolatos büntetőeljárás alá vonás esetében, mint például a terrorizmus vagy a kiberbűnözés. A Bizottság üdvözli, hogy a Bel- és Igazságügyi Tanács 2018. december 7-én általános megközelítést fogadott el a bűnügyi nyomozások során felhasznált elektronikus bizonyítékok határon átnyúló hozzáférésének javításáról szóló, 2018. áprilisi bizottsági rendeletjavaslatról. Az elektronikus bizonyítékoknak a bűncselekmények szinte minden típusával kapcsolatos nyomozásban betöltött fontosságára tekintettel és az együttes nyilatkozatot figyelembe véve, a Bizottság felszólítja az Európai Parlamentet, hogy gyorsítsa fel a javaslatra irányuló munkáját, hogy azt még ebben a parlamenti ciklusban el lehessen fogadni. Az elektronikus bizonyítékokkal kapcsolatos nemzetközi fejlemények tekintetében a Bizottság szorosan nyomon követi az Európa Tanács számítástechnikai bűnözésről szóló Budapesti Egyezményének az elektronikus bizonyítékokhoz való hozzáférésre vonatkozó második kiegészítő jegyzőkönyvéről jelenleg folytatott tárgyalás fejleményeit is. Ezenkívül az Egyesült Államokkal való megállapodás jogi egyértelműséget biztosítana mindkét fél bűnüldöző hatóságai számára, és kivédené a szolgáltatókra vonatkozó ellentmondásos jogi kötelezettségeket. A 2018. november 8–9-én, Washingtonban tartott EU–USA bel- és igazságügyi miniszteri találkozó során az EU és az Egyesült Államok képviselői is hangsúlyozták, hogy – a bűnüldöző és igazságügyi hatóságok számára – milyen jelentőséggel bír az elektronikus bizonyítékokhoz való gyors, határon átnyúló hozzáférés. A Bizottság közösen és a lehető leghamarabb javaslatot kíván tenni az e két nemzetközi vonatkozással kapcsolatos tárgyalási irányelvekről szóló két ajánlás elfogadására, figyelembe véve az elektronikus bizonyítékokról szóló javaslatokról folytatott egyeztetések terén elért előrehaladást, valamint a jövőbeli uniós belső szabályok paramétereinek és biztosítékainak megfelelő tisztázására vonatkozó igényt. A bűnüldöző hatóságok pénzügyi információkhoz való hozzáférésének jelentőségére tekintettel a Bizottság 2018 áprilisában jogalkotási javaslatot fogadott el a pénzügyi és egyéb információk súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása és a vádeljárás lefolytatása céljából történő felhasználásának megkönnyítéséről. A kezdeményezés arra irányul, hogy a kijelölt bűnüldöző hatóságok és vagyon-visszaszerzési hivatalok számára közvetlen hozzáférést biztosítson a bankszámlákra vonatkozó nemzeti központi nyilvántartásokban szereplő, bankszámlával kapcsolatos információkhoz, valamint megerősítse a nemzeti pénzügyi információs egységek és bűnüldöző hatóságok közötti együttműködést. A Tanács 2018. november 21-én általános megközelítést fogadott el a kezdeményezésről. Miután az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság 2018. december 3-án elfogadta a jelentést, az Európai Parlament várhatóan a 2018. decemberi plenáris ülésszaka során fogadja el tárgyalási megbízatását. A Bizottság üdvözli az eddigi eredményeket, és arra ösztönzi a társjogalkotókat, hogy az európai választásokat megelőző megállapodás kialakítása érdekében haladéktalanul tegyenek előrelépést az intézményközi tárgyalásokban. A házilag készített robbanóanyagok előállítására felhasználható veszélyes robbanóanyag-prekurzorokhoz való hozzáférés korlátozása érdekében a Bizottság 2018 áprilisában előterjesztette a robbanóanyag-prekurzorok forgalmazására és felhasználására vonatkozó korlátozásokról szóló jogalkotási javaslatot. A javaslat számos intézkedést kíván bevezetni a biztonsági rések felszámolása érdekében, így például további vegyi anyagokra vonatkozó tilalmat, a korlátozott anyagok megvásárlására vonatkozó engedélyt kérő személyek bűnügyi előéletének kötelező ellenőrzését, valamint annak egyértelművé tételét, hogy a gazdasági szereplőkre vonatkozó szabályok az interneten működő vállalkozásokra is alkalmazandók. Az Európai Parlament Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottsága várhatóan 2018. december 10-én fogadja el jelentését. A kezdeményezés terén elért előrehaladásra tekintettel a Bizottság felkéri a Tanácsot, hogy még 2018 decembere során fogadja el tárgyalási megbízatását; továbbá felkéri mindkét társjogalkotót, hogy az Európai Parlament jelenlegi ciklusa alatt egyezzenek meg. A Bizottság 2018 áprilisában további jogalkotási javaslatot terjesztett elő az uniós polgárok személyazonosító igazolványai és a tartózkodási okmányok biztonságának megerősítéséről. A javaslat elsősorban minimális biztonsági elemeket vezet be a személyazonosító igazolványok tekintetében, melyeknek biometrikus azonosítókat (arcképmást és két ujjnyomatot) kell tartalmazniuk egy kapcsolat nélküli chipen. A Bizottság 2019-es munkaprogramjában a javaslat az előterjesztett, tárgyalási szakaszban lévő kiemelt javaslatok között szerepel. A Tanács 2018. november 14-én elfogadta a megbízatást, hogy tárgyalásokat kezdjen a javaslatról a Parlamenttel. Az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentése alapján a Parlament 2018. december 3-án beleegyezett a tárgyalások megkezdésébe. A háromoldalú egyeztetések hamarosan megkezdődnek, és a Bizottság elkötelezett amellett, hogy támogatást nyújtson a társjogalkotóknak ahhoz, hogy a javaslatot az immár karnyújtásnyira lévő következő európai parlamenti választások előtt elfogadják.



A terroristák mozgásterének megszüntetése érdekében a Bizottság a következőkre szólít fel: Az együttes nyilatkozatban elfogadott prioritások: ·az Európai Parlament sürgősen fogadja el tárgyalási megbízatását az elektronikus bizonyítékokkal kapcsolatos jogalkotási javaslatokra vonatkozóan, és haladéktalanul kezdje meg a háromoldalú egyeztetéseket a Tanáccsal; ·az Európai Parlament és a Tanács az európai parlamenti választások előtt jusson megállapodásra a pénzügyi információk felhasználásának megkönnyítéséről szóló jogalkotási javaslatról. Egyéb: ·az Európai Parlament és a Tanács 2018 végéig fogadja el tárgyalási megbízatását a robbanóanyag-prekurzorok forgalmazására és felhasználására vonatkozó korlátozások szigorítására irányuló jogalkotási javaslat tekintetében; ·az Európai Parlament és a Tanács az európai parlamenti választások előtt jusson megállapodásra a nemzeti személyazonosító igazolványok és a tartózkodási okmányok biztonsági elemeinek megerősítéséről szóló jogalkotási javaslat elfogadásáról. III. A BIZTONSÁGGAL KAPCSOLATOS TOVÁBBI KIEMELT KEZDEMÉNYEZÉSEK VÉGREHAJTÁSA 1.A biztonsági unió jogalkotási intézkedéseinek végrehajtása A hatékony és valódi biztonsági unió előnyeinek biztosítása érdekében az elfogadott intézkedések maradéktalan és helyes végrehajtása kiemelt prioritást élvez. A Bizottság aktívan támogatja a tagállamokat, többek között finanszírozás és a bevált gyakorlatok cseréjének elősegítése révén. A Bizottság szükség esetén teljes mértékben él a Szerződések által az uniós jog érvényesítéséhez ráruházott hatáskörökkel, ideértve megfelelő esetekben a kötelezettségszegési eljárást is. Mivel az uniós utas-nyilvántartási adatállományról szóló irányelv végrehajtásának határideje 2018. május 25-én lejárt, a Bizottság 2018. július 19-én 14 tagállam ellen kötelezettségszegési eljárást indított amiatt, hogy nem jelentették be az irányelvet – a terrorizmus és a súlyos bűncselekmények elleni küzdelem alapvető eszközét – teljeskörűen átültető nemzeti jogszabályok elfogadását. Azóta öt tagállam jelentette be az irányelv teljes körű átültetését. Ezzel párhuzamosan a Bizottság továbbra is támogatást nyújt minden tagállamnak az utas-nyilvántartási adatállomány kezelésére szolgáló saját rendszereik kialakításához, többek között az információk és bevált gyakorlatok cseréjének elősegítésével. A terrorizmus elleni küzdelemről szóló irányelv átültetésének határideje 2018. szeptember 8-án járt le. A Bizottság 2018. november 21-én 16 tagállammal szemben kötelezettségszegési eljárást indított amiatt, hogy nem jelentették be az irányelvet teljeskörűen átültető nemzeti jogszabályok elfogadását.

A fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzéséről szóló irányelv átültetésének határideje 2018. szeptember 14-én járt le. A Bizottság ezért 2018. november 22-én 25 tagállammal szemben kötelezettségszegési eljárást indított amiatt, hogy nem jelentették be az irányelvet teljeskörűen átültető nemzeti jogszabályok elfogadását. A kötelezettségszegési eljárás megindítását követően még egy tagállam jelentette be az intézkedések teljes körű átültetését. A bűnüldözésben érvényesítendő adatvédelemről szóló irányelv nemzeti jogba való átültetésének határideje 2018. május 6-án járt le. A Bizottság 2018. július 19-én 19 tagállammal szemben kötelezettségszegési eljárást indított amiatt, hogy nem jelentették be az irányelvet teljeskörűen átültető nemzeti jogszabályok elfogadását. A tagállamok Bizottságnak tett bejelentései alapján a hálózati és információs rendszerek biztonságáról szóló irányelvet 21 tagállamban ültették át teljeskörűen és 3 másik tagállamban ültették át részlegesen. A Bizottság 21 tagállamból 18 esetében végzett prima facie vizsgálatokat, melyek megerősítették, hogy az átültetés teljes körűnek tűnik. A Bizottság 2018. július 19-én kötelezettségszegési eljárást indított a teljes körű átültetés bejelentésének elmaradása miatt azzal a 17 tagállammal szemben, amelyek az átültetésre vonatkozó 2018. május 9-i határidőig nem tettek bejelentést. A tagállamoknak – a hálózati és információs rendszerek biztonságáról szóló irányelv átültetésének részeként – 2018. november 9-ig kellett a Bizottságnak információt szolgáltatniuk a területükön belül azonosított úgynevezett alapvető szolgáltatásokat nyújtó szereplőkről. Ezek köz- és magánjogi szervezetek, melyeknek az irányelv követelményei szerint biztosítaniuk kell hálózatukat és információs rendszereiket, illetve jelenteniük kell a súlyos eseményeket. Eddig 19 tagállam nyújtott visszacsatolást és 16 tagállam nyújtotta be a vonatkozó információkat a Bizottságnak. A Bizottság most megvizsgálja a beérkezett információkat a tagállamok által az azonosítási folyamat során alkalmazott megközelítés következetességével kapcsolatos jelentés összeállítása céljából. A Bizottság a negyedik pénzmosási irányelv átültetését is értékeli, és azon dolgozik, hogy biztosítsa a szabályok gyakorlati végrehajtását. A Bizottság 21 tagállammal szemben kötelezettségszegési eljárást indított amiatt, hogy nem jelentették be az irányelvet átültető nemzeti jogszabályok elfogadását. A továbbiakban is élni fog hatáskörével, amennyiben erre az említett irányelv teljes körű végrehajtásához szükség lesz. Ezen irányelvet kiegészítve 2018. december 3-án a pénzmosással szemben új büntetőjogi intézkedések léptek hatályba az Unión belül. Az új irányelv harmonizálja a bűncselekményeket és a pénzmosásért járó szankciókat azáltal, hogy az egész Unión belül azonos súlyú – minimum 4 év börtönbüntetéssel járó – büntetéseket ír elő. A tagállamoknak 24 hónapjuk van az irányelv átültetésére és a Bizottság erről történő értesítésére. A Bizottság felszólítja az összes tagállamot, hogy teljeskörűen hajtsák végre és alkalmazzák a biztonsági unióval kapcsolatban elfogadott összes uniós intézkedést és eszközt. Az átültetési határidők lejárta miatt a Bizottság elindította a kötelezettségszegési eljárásokat, és felszólítja a tagállamokat, hogy sürgősen tegyék meg az alábbi irányelveknek a nemzeti jogba való átültetéséhez szükséges intézkedéseket, és mindezt jelentsék be a Bizottságnak: ·az uniós utas-nyilvántartási adatállományról szóló irányelv tekintetében 6 tagállamnak kell még bejelentenie a nemzeti jogba való átültetést, 3 tagállamnak pedig még teljes körűvé kell tennie az átültetésről szóló bejelentést; ·a hálózati és információs rendszerek biztonságáról szóló irányelv tekintetében 4 tagállamnak kell még bejelentenie a nemzeti jogba való átültetést, 3 tagállamnak pedig teljes körűvé kell tennie az átültetésről szóló bejelentést; ·a terrorizmus elleni küzdelemről szóló irányelv tekintetében 7 tagállamnak kell még bejelentenie a nemzeti jogba való átültetést, 9 tagállamnak pedig teljes körűvé kell tennie az átültetésről szóló bejelentést; ·a fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzéséről szóló irányelv tekintetében 19 tagállamnak kell még bejelentenie a nemzeti jogba való átültetést, 5 tagállamnak pedig teljes körűvé kell tennie az átültetésről szóló bejelentést; ·a bűnüldözésben érvényesítendő adatvédelemről szóló irányelv tekintetében 11 tagállamnak kell még bejelentenie a nemzeti jogba való átültetést, 2 tagállamnak pedig teljes körűvé kell tennie az átültetésről szóló bejelentést; valamint ·a 4. pénzmosási irányelv tekintetében 3 tagállamnak kell még teljes körűvé tennie az átültetésről szóló bejelentést. 2.Felkészültség és védelem Egy évvel a nyilvános terek védelméről szóló, 2017. évi bizottsági cselekvési terv elfogadását követően jelentős előrehaladás történt a cselekvési terv valamennyi területen történő végrehajtása, különös tekintettel a tagállamok támogatása érdekében nyújtott iránymutatás és uniós finanszírozás terén. Hat találkozóra került sor a hatóságokkal és magánszektorbeli üzemeltetőkkel az azzal kapcsolatos bevált gyakorlatok és információk megosztása céljából, hogy az üzemeltetők és a hatóságok miként erősíthetnék meg a különböző típusú nyilvános terek biztonságát, ideértve a szállodákat, bevásárlóközpontokat, közlekedési helyszíneket, sportstadionokat és kulturális helyszíneket. Bár mind a hatóságok, mind az üzemeltetők részéről történtek kezdeményezések helyszíneik biztonságának megerősítése érdekében, a találkozók rávilágítottak a fennmaradó kihívásokra és hiányosságokra. Míg egyes ágazatok jól fejlett biztonsági kultúrával rendelkeznek, mások csak most vezetnek be szisztematikusabb megközelítést helyszíneik védelmére. Az Üzemeltetői Fórum – a Bizottság vezetésével a köz- és a magánszektor közötti biztonsági partnerségek ösztönzése érdekében működő csoport – 2018. november 26-án valamennyi ágazatra kiterjedő ülést tartott. A résztvevők üdvözölték a bizottsági szolgálatok által nyújtott iránymutatást, mely meghatározta az üzemeltetők és a hatóságok által a nyilvános terek védelmének megerősítése céljából végrehajtandó intézkedésekre irányuló bevált gyakorlatokat. Az európai városokból érkező várostervezőkkel és helyi biztonsági tisztviselőkkel 2018 júniusában tartott bizottsági technikai műhelytalálkozót követően a Bizottság Közös Kutatóközpontja két jelentést készített, melyek számba veszik a nyilvános terek védelmi és akadályrendszerére vonatkozó meglévő útmutató anyagokat. Az akadályokkal kapcsolatos megfelelő megoldások kiválasztására vonatkozó első európai iránymutatás is megszövegezésre került; ez a várostervezők számára lehetővé teszi a városi biztonság növelését anélkül, hogy erődszerű városközpontokat hoznának létre. Uniós finanszírozás révén is támogatják e munkát. A rendőrségi együttműködést támogató eszköz 2017-es védelmi felhívása keretében nyolc, a nyilvános terek védelmére összpontosító projektet választottak ki, melyek a városbiztonsági elképzelésektől kezdve a beépített biztonság növelésén és a gázolásos támadásokkal szembeni védelmen át egészen a vasúti biztonság védelmi szintjének növelésig, képzési koncepciók kidolgozásáig, valamint tudatosságnövelő kampányokig terjedtek. A rendőrségi együttműködést támogató eszköz keretében 2018-ban kiírt pályázati felhíváson belül további fellépések kerülnek támogatásra. Az Európai Regionális Fejlesztési Alap részét képező innovatív városfejlesztési tevékenységek elnevezésű kezdeményezés keretében kiírt pályázati felhívás is nyitva áll azzal a szándékkal, hogy a városi biztonsággal kapcsolatos kihívásokkal foglalkozó innovatív megoldásokat biztosítson a városok számára. Ezenkívül a Horizont 2020 keretprogram biztonságos társadalmak témakörének 2018–2020 közötti munkaprogramja külön kutatási felhívást tartalmaz a nyilvános terek védelmével kapcsolatos innovatív megoldások kidolgozása érdekében. Amint azt az Európai Tanács 2018. márciusi és 2018. októberi ülésén kérte, a Bizottság megerősítette a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris biztonsági fenyegetésekkel szembeni fellépéseit és a tagállamokkal való együttműködését, különösen a vegyi fenyegetések vonatkozásában. A bizottsági és tagállami szakértők kidolgozták az aggodalomra okot adó vegyi anyagok közös jegyzékét, és most a gyártókkal dolgoznak együtt a felderítési képességek javításán. A Bizottság továbbá párbeszédet indított a magánszektorral annak érdekében, hogy feltérképezze, miként lehetne csökkenteni a terroristák hozzáférését a vegyi támadások során prekurzorokként felhasználható vegyi anyagokhoz. A Bizottság ezenkívül képzési kampányt is folytat külön Európai Nukleáris Védettségi Képzési Központjában, hogy a nemzeti bűnüldöző szervek számára képzést biztosítson a radiológiai és nukleáris anyagok felderítésével kapcsolatban. Több mint 100 rendőrtiszt részesül a képzésben, melynek keretében kifinomult berendezéseket és valódi nukleáris anyagokat használnak az esetleges piszkosbomba-támadásokra való jobb felkészítés érdekében. A 2018. júniusi Európai Tanács következtetéseinek nyomon követéseként a Külügyek Tanácsa 2018. október 15-én elfogadta a vegyi fegyverek használatának és elterjedésének visszaszorítását célzó korlátozó intézkedések új rendszerét. Ennek révén lehetővé válik az EU számára, hogy szankciókat alkalmazzon, melyek az Unióba való utazási tilalmat, valamint a vegyi fegyverek fejlesztésében és használatában bárhol részt vevő személyek és szervezetek vagyoni eszközeinek – azok nemzetiségére vagy tartózkodási-/telephelyére való tekintet nélkül történő – befagyasztását foglalják magukban. Az EU és a NATO 2018. november 5–23 között párhuzamos és koordinált gyakorlatként EU-NATO hibrid gyakorlatot hajtott végre. A cél az volt, hogy biztonságos környezetben javítsák és növeljék a hibrid jellegű, belső és külső dimenzióval is rendelkező összetett válságokra való uniós reagálási képességet, valamint javítsák a NATO-val való együttműködést. A gyakorlatba, amelyben 25 tagállam, továbbá Norvégia és nyolc uniós ügynökség vett részt, az illetékes uniós intézményeket és szerveket vonták be. Svájc megfigyelőként működött közre. A felkészültség és védelem tekintetében a Bizottság: ·felszólítja a tagállamokat, hogy törekedjenek a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris kockázatokkal szembeni felkészültség fokozásáról szóló cselekvési terv 2019 vége előtt történő teljes körű végrehajtására; ·felszólítja a tagállamokat és a magánszektort, hogy fokozzák a nyilvános terek védelmével kapcsolatos együttműködést, és törekedjenek a nyilvános terek védelméről szóló cselekvési terv teljes körű végrehajtására. 3.Biztonsági kutatás Az uniós biztonsági kutatás a biztonsági unió egyik építőeleme, mely lehetővé teszi a jelenlegi biztonsági kihívások kezelése, a jövőbeli fenyegetések előrejelzése és a versenyképesebb európai biztonsági ágazat előmozdítása által megkövetelt kapacitásfejlesztéshez elengedhetetlen technológiákkal és ismeretekkel kapcsolatos innovációt. Ez különösen fontos, mivel szükség van olyan stratégiai biztonsági kérdések figyelembevételére, mint a digitális infrastruktúra ellátási lánca és a technológiai elemek eredete.