Ajánlás A TANÁCS VÉLEMÉNYE az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikke harmadik bekezdésének megfelelően Szlovénia konvergencia-programjáról (2004-2007)

(a Bizottság előterjesztése)

MAGYARÁZÓ FELJEGYZÉS

A költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásnak megerősítéséről szóló 1466/97/EK tanácsi rendelet [1] kimondja, hogy a kívülálló tagállamoknak, amelyek nem vezették be a közös valutát, a Szerződés 99. cikkének értelmében a többoldalú felügyelet céljából rendszeres időközönként konvergencia-programokat kell a Tanácshoz és a Bizottsághoz benyújtaniuk.

[1] HL L 209. szám, 1997.08.02., Valamennyi, a szövegben említett dokumentum a következő internetes címen érhető el: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

E rendelet 9. cikkének megfelelően a Tanácsnak a Bizottság és a Szerződés 114. cikkével létrehozott bizottság (a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság) értékelése alapján minden egyes konvergencia-programot meg kell vizsgálnia. A Tanácsnak, a programok megvizsgálása után, a Bizottságtól kapott ajánlás alapján és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően azokat véleményeznie kell. A rendelet értelmében a tagállamoknak évente be kell nyújtaniuk konvergencia-programjuk naprakésszé tett változatát, amelyet a Tanács ugyanezen eljárásoknak megfelelően szintén megvizsgálhat.

Az Európai Unióhoz 2004. május 1-jén csatlakozott tíz ország eltéréssel rendelkezik, és így a közös valutát még nem vezette be. Az új tagállamok kötelezettséget vállaltak arra, hogy konvergencia-programjukat 2004. május 15-éig, annak első naprakésszé tett változatát pedig 2004 végéig benyújtják.

Szlovénia a 2004-től 2007-ig terjedő időszakra szóló konvergencia-programját 2004. május 14-én nyújtotta be. A 2004-es tavaszi előrejelzés eredményeit figyelembe véve, és tekintettel a magatartási kódexre [2], valamint a költségvetési politikák szorosabb összehangolásáról szóló, 2002. november 27-i, a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez címzett bizottsági közleményben megállapított elvekre [3], a Bizottság szolgálatai elvégezték e program technikai értékelését. Az értékelés eredményei a következők:

[2] A Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak a stabilitási és konvergencia-programok tartalmáról és formájáról szóló felülvizsgált véleménye, az ECOFIN 2001. július 10-i megjegyzésével.

[3] COM(2002) 668 végleges, 2002.11.27.

2004. május 14-én Szlovénia benyújtotta első, a 2004-től 2007-ig terjedő időszakra szóló konvergencia-programját. Szlovénia mielőbb, legkésőbb 2004 végén be kíván lépni az ERM II-be, hogy az eurót 2007 elején bevezethesse.

A program nagymértékben eleget tesz a stabilitási és konvergencia-programok tartalmáról és formájáról szóló, felülvizsgált magatartási kódex adatszolgáltatási követelményeinek [4].

[4] Az államháztartás nem kellően körülhatárolva, az eredményelszámoláson pedig még javítani kell.

A konvergencia-program alapját képező makrogazdasági forgatókönyvet a 2003-as előcsatlakozási gazdasági programhoz képest lefelé korrigálták, de a 2005-ig terjedő időszak vonatkozásában még így is optimistább, mint a Bizottság 2004-es tavaszi előrejelzése. Különösen a 2004-re tervezett növekedés üteme került a jelenlegi előrejelzési tartomány erősebbik felére. A prognosztizált időszak fennmaradó részében a növekedés lehetségesnek tűnik - megközelítve a nemzeti hatóságok által 3,7%-osra becsült potenciális növekedést, majd 2006-tól azt kismértékben meghaladva -, és alapvetően összhangban van a Bizottság által készített prognózisokkal. Az inflációra vonatkozó előrejelzés - amely 2004-ben elérné a 3,3%-ot, majd 2005 végére 3,0% alá mérséklődne - az árak jövőbeni alakulásával kapcsolatos inkább kedvező várakozásokat tükröz, míg a Bizottság szolgálatai a dezinflációs folyamatról óvatosabb becsléseket készítettek.

Az infláció 2001-ben kezdődött fokozatos mérséklődése 2003 második felében felgyorsult. A fogyasztói árak éves növekedése az év végére elérte a 4,6%-ot, ezzel az éves rátát az előző évi 7,5%-ról 5,7%-ra csökkentette. A dezinfláció 2004-ben is folytatódott; májusban ugyanakkor a fogyasztói árindex éves növekedése elérte a 3,9%-ot, ami az előző hónaphoz képest 0,3 százalékpontos emelkedést jelentett. A még viszonylag magas, tizenkét havi mozgó átlagban 4,7%-os infláció fenntartható csökkentését a jövőben is biztosítani kell. A gazdaságpolitikák megfelelő összehangolása kulcsfontosságú ahhoz, hogy az inflációt tartósan alacsonyan tartsák. A dezinflációs folyamat támogatásában különösen a bérvisszafogást és a bérindexálási rendszer átalakítását tekintik meghatározó tényezőnek. A bérfelzárkóztatás 2004-2005-re alkalmazandó új módszerének, amely előre tekintő indexálási mechanizmusokat vezet be - az inkább tervezett, mint tényleges hazai infláció mellett és az uniós inflációval, illetve az euró/tolár árfolyammal kapcsolatos várakozásokat is figyelembe véve - vissza kellene fognia a bérnövekedést és annak enyhe inflációs nyomását. A szlovén jegybank legfontosabb célkitűzésének az árstabilitás biztosítását tekinti, és monetáris politikájában a kamatpolitikát és az árfolyamkezelést egyidejűleg alkalmazza. 2003 óta a kamatokat összesen 350 bázisponttal csökkentették - ami a jelenlegi 2%-os rövid távú reálkamatszinthez vezetett -, miközben az árfolyam euróval szembeni leértékelését havi mintegy 0,1%-kal lassították.

A program, bár a Stabilitási és növekedési paktumra nem hivatkozik, a stabil, egyensúly közeli költségvetési helyzet elérésére törekszik. A GDP arányában 2007-re 0,9%-osra prognosztizált hiánnyal ugyanakkor az egyensúly közeli helyzet elérését csak a program időtartamának végére tervezi, az államháztartás hiányának fokozatos csökkentésével. A 2003-as előcsatlakozási gazdasági programhoz képest némileg lassabb pályát követve a konvergencia-program az utolsó évekre összpontosító költségvetési konszolidációt irányoz elő azzal, hogy a hiány csökkentését a program horizontjának túlsó végébe helyezi át, minélfogva a korrekció főként a kiadások arányának csökkentésével valósul meg.

A konszolidációs pálya hitelesnek tűnik, a költségvetési célok meghatározásában azonban kevésbé ambiciózus. A konvergencia-program nem enged betekintést a részletekbe, és különösen a tervezett költségvetési intézkedések kvantitatív hatása hiányzik belőle. A konszolidációs stratégia ugyanakkor alapvetően változatlan maradt a 2003-as előcsatlakozási gazdasági programhoz képest. A költségvetés rugalmasságának növelése érdekében kilátásba helyezi a kiadási és bevételi oldal átrendezését. Különösen a kötelező költségvetési kiadások csökkentését tekinti szükségesnek ahhoz, hogy az ország eleget tegyen az EU- és NATO-tagsággal járó pénzügyi kötelezettségeinek; ezt a hatóságok, úgy tűnik, a költségvetésre nehezedő további teherként értékelik, amíg a kötelező kiadások a költségvetésnek több mint 80%-át teszik ki. A kormány kötelezettséget vállalt arra, hogy a célokat a ciklikusan igazított hiány fokozatos csökkentésével éri el, és kedvezőtlen körülmények között lehetővé teszi az automatikus stabilizátorok működését, igaz, csak korlátozott mértékben (a 2004-es költségvetés végrehajtásáról szóló törvényjavaslat szerint a GDP 0,2%-os arányában). Mivel 2004-ben és 2005-ben a költségvetés tervezett hiánya csak kevéssel marad el a GDP 2%-ától, lehet, hogy nem nyújt elégséges biztonsági tartalékot ahhoz, hogy a hiányt a GDP 3%-ában meghatározott küszöbérték alatt tartsa, amennyiben a hatóságoknak nem sikerül korlátozni a költségvetési stabilizátorok hatását. Mivel a kedvezőtlen gazdasági folyamatok hatására a potenciális visszaesések lehetőségét sem lehet kirázni - amelyhez hasonlóak a közelmúltban is bekövetkeztek -, a költségvetési folyamatok a vártnál rosszabbul is alakulhatnak.

A bruttó államadósság viszonylag alacsony, és a program időtartama alatt végig az marad. 2003-ban az államadósság GDP-hez viszonyított aránya 28,6%-ra emelkedett. Az állandósult elődleges hiány miatt a kormány az első két évben az adósságráta további emelkedését prognosztizálja, amely így 2005-ben eléri a GDP 29,5%-át. 2007-re az előrejelzések szerint az államadósság ismét 28,4%-ra mérséklődik, mivel a GDP növekedésének tervezett üteme meghaladja annak kamatait, ezáltal megkönnyíti az adósság stabilizálását. A hatóságok továbbá megfelelőnek ítélik az adósságportfolió lejárati és árfolyamszerkezetét, mivel a hosszú távú visszafizetési profil időben egyenletesen oszlik meg, növekvő arányú toláradóssággal és túlnyomórészt euróban denominált külföldi adóssággal.

A program röviden áttekinti a kormány strukturális reformjainak menetrendjét, amely a kutatás-fejlesztésre fordított kiadások költségvetési arányának növelésével a gazdaság versenyképességének fokozására összpontosít. A program további, a gazdasági növekedés fenntartását célzó intézkedésekről is számot ad, úgymint a munkahelyteremtő beruházások elősegítését és a munkaerőpiac strukturális merevségeinek felszámolását célzó intézkedésekről. A program az átszervezési folyamat részleteire azonban már nem tér ki; a politikai célok meglehetősen általánosnak tűnnek, és azokat csak kivételes esetben kísérik jól kidolgozott intézkedések. A reformok költségvetési hatását nem lehet egyértelműen megállapítani, mivel a főbb fiskális aggregátumokra vonatkozó előrejelzéseknél a program nem tesz kísérletet a tervezett strukturális reformok számszerűsítésére.

A népesség elöregedésének költségei Szlovénia költségvetésének egyensúlyi problémáihoz vezethetnek. A nyugdíjreform maradéktalan végrehajtása, stabil egészségügyi ellátó rendszer kialakítása, valamint a megfelelő elsődleges többlet biztosítása alapvető fontosságú ahhoz, hogy az államháztartás fenntartható alapokra kerüljön.

Táblázat: A legfontosabb makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

>TABELPOSITION>

Ezen értékelés alapján a Bizottság elfogadta csatolt ajánlását a Szlovénia konvergencia-programjáról szóló tanácsi véleményre, és azt a Tanácsnak megküldte.

Ajánlás A TANÁCS VÉLEMÉNYE az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikke harmadik bekezdésének megfelelően Szlovénia konvergencia-programjáról (2004-2007)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásának megerősítéséről szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre [5], és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

[5] HL L 209. szám, 1997.08.02., 1. o. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

ELFOGADTA EZT A VÉLEMÉNYT:

[2004. július 5-én] a Tanács megvizsgálta Szlovénia konvergencia-programját, amely a 2004-től 2007-ig terjedő időszakra szól. A program nagymértékben eleget tesz a stabilitási és konvergencia-programok tartalmára és formájára vonatkozó, felülvizsgált magatartási kódex adatszolgáltatási követelményeinek.

A program alapját képező költségvetési stratégia célja a rendezett állami pénzügyek kialakítása és a költségvetés egyensúly közeli helyzetének elérése. Ennek érdekében a program az érintett időszakban az államháztartás hiányának fokozatos mérséklését irányozza elő összeegyeztetve a bevételek és az elsődleges kiadások GDP-hez viszonyított arányának csökkenésével, az utóbbit a kötelező kiadások csökkentésén keresztül valósítva meg. A korrekciós pálya szerint a hiány az elkövetkező négy évben a felére csökken, és 2007-re kevéssel 1% alá esik. Bár a hatóságok a strukturális hiány fokozatos csökkentésének politikája mellett döntöttek, kedvezőtlen gazdasági feltételek mellett nem zárják ki az automatikus stabilizátorok hatásának érvényesülését sem - igaz, csak korlátozott mértékben.

A 2005 utáni években a program alapját képező makrogazdasági forgatókönyv valószínűsíthető növekedési feltételezéseket tükröz, a GDP reálnövekedését kismértékben a potenciális növekedési ütem fölé tervezve. A 2004-es növekedésre vonatkozó feltételezések azonban már inkább optimistának tűnnek. Az inflációra vonatkozó prognózis a 2004-es előrejelzések jelenlegi sávjának gyengébbik felén marad, az azt követő évek viszonylatában azonban már reálisabbnak tűnik, feltéve, hogy az infláció tartós visszafogása céljából a gazdaságpolitikák összehangolását a jövőben is folytatják.

A 2004-ben kismértékben, a GDP 1,9%-ára emelkedő, majd 2007-re fokozatosan a GDP 0,9%-ára mérséklődő államháztartási hiány a várakozások szerint minden évben a GDP 3%-ában meghatározott referenciaértéken belül marad. A programban ismertetett költségvetési célok nem elégségesek ahhoz, hogy biztosítsák a Stabilitási és növekedési paktum egyensúly közeli költségvetési helyzetre vonatkozó középtávú célkitűzésének megvalósítását; a középtávú célkitűzést valószínűleg csak a program utolsó időszakában sikerül megközelíteni. Emellett a költségvetési eredmények a vártnál kedvezőtlenebbül alakulhatnak, különösen mivel a kedvezőtlen makrogazdasági folyamatok - a 2004-es növekedés már említett, optimista előrejelzésével összefüggésben - a múltban már tapasztalt túlköltekezéshez vezethetnek. A programban felvázolt költségvetési politika hatása így lehet, hogy nem nyújt elegendő biztonsági tartalékot ahhoz, hogy a rendes makrogazdasági fluktuációk mellett, különösen a program első éveiben, a hiány mértékét a GDP 3%-ában meghatározott küszöbértéken belül tartsa.

A bruttó államadósság viszonylag alacsony, és a jövőben is az marad. Miután 2005-ben eléri a GDP 29,5%-át, az adósságráta 2007-re várhatóan a GDP 28,4%-ára esik vissza. A népesség elöregedésének költségei Szlovénia költségvetésének egyensúlyi problémáihoz vezethetnek. A nyugdíjreform maradéktalan végrehajtása, stabil egészségügyi rendszer kialakítása, valamint a megfelelő elsődleges többlet biztosítása alapvető fontosságú ahhoz, hogy az államháztartás fenntartható alapokra kerüljön.

Szlovénia konvergencia-programjának legfontosabb előrejelzései

>TABELPOSITION>