Előrehaladási jelentés a transzeurópai közlekedési hálózat 2018-ban és 2019-ben történt megvalósításáról

1.Bevezetés

Az 1315/2013/EU rendelet (a továbbiakban: TEN-T rendelet) meghatározza a transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T) fejlesztésére vonatkozó iránymutatásokat. Ez a rendelet képezi az EU-ban a közlekedés valamennyi formájára vonatkozó, infrastruktúrával kapcsolatos intézkedések fő jogalapját, és célja olyan multimodális hálózat létrehozása, amely EU-szerte városi csomópontokhoz, tengeri és belvízi kikötőkhöz, repülőterekhez és terminálokhoz kapcsolódó vasutakból, belvízi utakból, rövid távú tengeri fuvarozási útvonalakból és közutakból áll. A TEN-T tehát a fenntartható közlekedési formákat lehetővé tevő infrastrukturális fellépés központi eleme, amely fejlett multimodális és interoperábilis közlekedési megoldásokat, valamint a teljes logisztikai lánc erős intermodális integrációját biztosítja.

Az intelligens, fenntartható és teljesen összekapcsolt közlekedési hálózat az európai egységes piac kiteljesedésének és jó működésének, valamint Európa és a világ piacai közötti összeköttetésnek is kulcsfontosságú feltétele. Hozzájárul tehát a gazdasági növekedés, munkahelyteremtés és versenyképesség európai programjához. Ezenfelül a tisztább közlekedési módok, például a vasúti, a belvízi és a rövid távú tengeri szállítás fejlesztésén, valamint az alternatív üzemanyagoknak a közúti és tengeri közlekedésben történő bevezetésén keresztül központi szerepet játszik az európai zöld megállapodás és a fenntartható és intelligens mobilitási stratégia céljainak elérésében is.

A TEN-T rendelet az európai multimodális közlekedési rendszer átfogó célját négy konkrét célkitűzésben fejezi ki: 1. az Unió kohéziójához való hozzájárulás; 2. a közlekedési hálózat hatékonyságához való hozzájárulás; 3. a közlekedési hálózat fenntarthatóságához való hozzájárulás; 4. az előnyök számának növelése a közlekedési hálózat valamennyi felhasználója számára. E célkitűzések elérése érdekében a TEN-T rendelet világos határidőket szab a törzshálózat 2030-ig történő és az átfogó hálózat 2050-ig történő kiépítésére. Ehhez valamennyi közlekedési módra vonatkozó, ambiciózus és kötelező infrastrukturális szabványok és követelmények társulnak a hálózat interoperabilitásának és minőségének elérése érdekében, mind az átfogó, mind a törzshálózat tekintetében.

Az 1316/2013/EU rendelettel létrehozott Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) elnevezésű pénzügyi eszköz és annak a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó utódja ((EU) 2021/1153 rendelet) támogatja a TEN-T megvalósítását. Ezenfelül uniós szinten jelentős beruházások valósulnak meg a TEN-T hálózatban az európai strukturális és beruházási alapokból (esb-alapok) nyújtott társfinanszírozáson, valamint az Európai Beruházási Bank (EBB) különböző pénzügyi eszközein keresztül. A beruházások többségét azonban a tagállamok állják.

Annak érdekében, hogy az európai polgárokat és a döntéshozókat tájékoztatni lehessen a TEN-T politika eredményességéről, fel kell mérni és jelenteni kell a köztes eredményeket. Ennek érdekében a TEN-T rendelet 49. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a Bizottságnak minden második évben előrehaladási jelentést kell közzétennie a transzeurópai közlekedési hálózat megvalósításáról, és be kell azt nyújtania az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának. Ez az előrehaladási jelentés a harmadik ilyen kétéves jelentés.

Ez a harmadik előrehaladási jelentés olyan műszaki és pénzügyi adatokat mutat be, amelyek a TEN-T hálózat 2018. és 2019. évi állapotát tükrözik. Így fontos betekintést nyújt a TEN-T megvalósítása terén elért előrehaladásba, különösen egy olyan kritikus időszakban, amikor folyamatban van a TEN-T rendelet felülvizsgálata. A célkitűzések és célok, valamint a jövőbeli TEN-T rendeletre vonatkozó új és ambiciózusabb követelmények meghatározásakor valóban fontos tudni, hogy milyen mértékű előrelépés történt a hálózat technikai megfelelése tekintetében. Ez az előrehaladási jelentés tehát a felülvizsgált TEN-T rendeletre irányuló bizottsági jogalkotási javaslatot kíséri.

A jelenlegi rendelet 2013-as hatálybalépése óta eltelt évek során a TEN-T fejlesztése terén elért jelentős előrehaladás – amit ez a jelentés is bizonyít – kedvező kilátásokkal kecsegtet e tekintetben és megerősíti a TEN-T központi szerepét egy olyan hatékony multimodális hálózat megvalósításában, amely az Unió gazdaságának és belső piacának is javára szolgál, és amely hozzá fog járulni az európai zöld megállapodás célkitűzéseinek eléréséhez.

2.Főbb eredmények

A TENtec információs rendszer alapján a TEN-T infrastruktúra megvalósításának állapota a törzshálózati folyosók (CNC) szintjén a TEN-T rendeletben foglalt követelmények teljesítése szempontjából a rendelkezésre álló mutatók többségénél (14-ből 11-nél) 2019-ben 70 % és 99 % közötti szintet ért el. A fennmaradó három követelmény vonatkozásában a megfelelési arány 16 % és 53 % között mozog.

Az előző jelentéshez hasonlóan azonban elöljáróban ki kell emelni, hogy az infrastruktúra-hálózatnak a TEN-T normáknak való magas megfelelési aránya a közlekedési hálózat minőségét vagy működési funkcióit tekintve nem mindig tükrözi pontosan a valóságot. Ezt az elemzést lényegében úgy kell tekinteni, mint a részben korlátozott műszaki TEN-T normáknak a valódi helyszíni igényekkel történő összehasonlítását. A felülvizsgált TEN-T rendeletre irányuló jogalkotási javaslat – amelyet az azt kísérő hatásvizsgálatban szereplő elemzése is alátámaszt – ezért a TEN-T normák és követelmények javítására törekszik, hogy jobban megragadják a hálózat tényleges potenciálját és korlátait, és jobban tükrözzék a valós helyszíni igényeket.

Például a törzshálózati folyosókon a vasúti infrastruktúra hálózat esetében a megfelelési arány 2018-ban és 2019-ben elég ígéretes, mivel a megfelelés magas szintet ért el a villamosítás (90 %), a nyomtávolság (84 %), a tehervonalak sebessége (86 %) és a tehervonatok tengelyterhelése (90 %) terén, míg a tehervonatok hossza (53 %), és különösen az ERTMS üzembe helyezése (16 %) terén még jelentős elmaradás tapasztalható. Előfordulhat azonban, hogy egy vonal alkalmas a 740 méteres vonathosszra, de nem rendelkezik elég mellékvonallal ahhoz, hogy a gyakorlatban biztosítsa a teljes átjárhatóságot. Ez egy fontos szempont, amely a TEN-T felülvizsgálata során is figyelmet kapott.

Hasonlóképpen, a hálózat csak akkor tudja teljes mértékben kiaknázni a benne rejlő lehetőségeket, ha a vasúti árufuvarozási rendszer a valós piaci igényeit is kielégíti. A TEN-T rendelet jelenlegi követelményei valóban nem feltétlenül elegendőek a multimodális közlekedés támogatásához: a nagy távolságra történő közúti árufuvarozás tekintetében a félpótkocsik tekinthetők de facto normának, amelyek a forgalom több mint 95 %-át teszik ki. A TEN-T vasúti hálózatra vonatkozóan azonban jelenleg nincs olyan követelmény, amely lehetővé tenné a P400-as méretű félpótkocsik közlekedését . A TEN-T jelentős részén jelenleg nem lehetséges a P400-as intermodális rakodóegységek szabványos vasúti kocsikon való közlekedése (a P400-as vagy annál nagyobb méret esetében ez a törzshálózati folyosóhálózatnak csupán 40 %-án lehetséges). Tekintettel arra, hogy a közúti fuvarozásban túlsúlyban vannak a félpótkocsik, a további modális váltás tekintetében továbbra is jelentős potenciál marad kiaknázatlan. Ezért ez a jelentés a P400-as követelmény tekintetében is bemutatja a hálózat 2019-es állapotát, jóllehet ez a követelmény (még) nem képezi részét a 2013. évi TEN-T rendelet formális követelményeinek.

Ami a közutakat illeti, a gyorsforgalmi utakra/autópályákra vonatkozó megfelelési kritériumok teljes mértékben teljesültek (99 %). Ugyanakkor a fentiek szerint szem előtt kell tartani azt is, hogy a TEN-T rendeletben alkalmazott útkategória-definíciók nem azonosak az ENSZ EGB/EUROSTAT/ITF által használt meghatározásokkal, ezért nem mindig derül ki, hogy az utak helyenként nem érik el a megfelelő minőséget, különösen ami a közúti közlekedésbiztonságot, valamint az elegendő biztonságos és védett parkoló- és pihenőhelyek rendelkezésre állását illeti. Az is előfordulhat, hogy a hálózat egyes részeit bizonyos ideig nem tartották megfelelően karban, így egy névlegesen megfelelő út nem felel meg az üzemeltetési és biztonsági előírásoknak. Ezek azok az egyéb szempontok, amelyek a TEN-T rendelet felülvizsgálata során figyelmet kaptak.

A belvízi utak szinte teljes mértékben megfelelőek a folyami információs szolgáltatások megvalósítása (94 %) és a IV. vagy annál magasabb osztályra vonatkozó ECMT-követelmények (96 %) tekintetében. A megfelelés mind a 2,5 méteres vagy annál nagyobb megengedett merülés, mind a hidak alatti 5,25 méteres vagy annál nagyobb megengedett magasság tekintetében már magas, 84 %-os, illetve 83 %-os szinten áll. Ez azonban nem kendőzheti el azt a tényt, hogy a névlegesen megfelelő helyeken is előfordulhatnak olyan rövidebb szakaszok, amelyek nem teljesítik a feltételeket, de komolyan befolyásolják egy szélesebb szakasz hajózhatóságát. Nyilvánvaló, hogy a TEN-T helyi víziút-szakaszai, ahol nem elegendő a megengedett merülés és a hidak alatti magasság, akadályozhatják, hogy a belvízi hajózás hatékony, megbízható és pontos szolgáltatásokat nyújtson. A TEN-T normák meghatározásakor azonban nem vették kellőképpen figyelembe a belvízi utak sajátosságait és hidromorfológiáját, ami olyan normák megállapításához vezetett, amelyek valószínűleg nem reálisak a folyók teljes szakaszán. A Dunán például pontosan ez a helyzet.

Végül a tengeri kikötők 88 %-a rendelkezik vasúti összeköttetéssel, míg a repülőterek ettől némileg elmaradnak, mivel csak 70 %-uk rendelkezik ilyen összeköttetéssel. A kedvező adatok tehát időnként kevésbé kedvező helyzetet is takarhatnak bizonyos csomópontok, különösen kikötők esetében: a meglévő vasúti összeköttetés kapacitása vagy minősége sok esetben nem elegendő, vagy egyszerűen hiányzik az első és az utolsó mérföld. Ez egy újabb korlát, amelyre a TEN-T felülvizsgálata kitér.

A TEN-T technikai megvalósításának állapota mellett ez a jelentés a TEN-T egészére vonatkozó pénzügyi beruházásokkal kapcsolatos erőfeszítéseket is elemzi. 2018 és 2019 folyamán a TEN-T hálózatra fordított beruházások teljes összege közel 111 milliárd EUR-t tett ki, ami lényegesen, 20 milliárd EUR-val több, mint 2016-ban és 2017-ben. Ez egyértelműen mutatja a tagállamok által a transzeurópai közlekedési hálózattal kapcsolatos közös érdekű projektek végrehajtása terén elért komoly előrehaladást.