3.

Az Európai Parlament 2007. április 24-i állásfoglalása az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének végrehajtására alóli mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel (C6-0401/2006 - 2006/2168(DEC))

Az Európai Parlament,

- tekintettel az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójára [1],

- tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójáról szóló éves jelentésére, az Ügynökség válaszaival együtt [2],

- tekintettel a Tanács 2007. február 27-i ajánlására (5711/2007 - C6-0080/2007),

- tekintettel az EK-Szerződésre, és különösen annak 276. cikkére,

- tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre [3], és különösen annak 185. cikkére,

- tekintettel az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2004. március 10-i 460/2004 /EGK európai parlamenti és tanácsi rendeletre [4], és különösen annak 17. cikkére,

- tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre [5], és különösen annak 94. cikkére,

- tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére, valamint V. mellékletére,

- tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A6-0102/2007),

A. mivel a Számvevőszék kijelentette, hogy kellő mértékben megbizonyosodott a 2005. december 31-én zárt pénzügyi év éves beszámolójának megbízhatóságáról, valamint arról, hogy az alapjául szolgáló ügyletek egészében véve jogszerűek és szabályszerűek;

Általános észrevételek az egyedi mentesítést igénylő EU-ügynökségek többségével kapcsolatban

1. úgy véli, hogy a közösségi ügynökségek folyamatosan növekvő száma, valamint számos ügynökség tevékenysége nem illeszkedik egy átfogó orientációs keretbe; úgy véli, hogy egyes ügynökségek feladatköre nem mindig tükrözi az Unió valós igényeit, sem pedig a polgárok elvárásait, valamint megállapítja, hogy nem mindig rendelkeznek jó hírnévvel és sajtónyilvánossággal;

2. felkéri a Bizottságot ezért, hogy határozzon meg az új közösségi ügynökségek létrehozására vonatkozó átfogó orientációs keretet; bármilyen új ügynökség létrehozása előtt nyújtson be költség-haszon tanulmányt, az ügynökségek, illetve az egyéb európai szervezetek képviseletei közötti párhuzamos tevékenységek elkerülése érdekében;

3. felhívja a Számvevőszéket, hogy a Parlament határozatát megelőzően nyilvánítson véleményt a költséghaszon tanulmányról;

4. felhívja a Bizottságot, hogy ötévente készítsen tanulmányt az egyes ügynökségek által generált hozzáadott értékről; felhívja az összes érintett intézményt, hogy amennyiben egy ügynökség hozzáadott értékéről negatív értékelés születik, tegyék meg a szükséges lépéseket az ügynökség megbízatásának újrafogalmazására vagy az ügynökség bezárására;

5. figyelembe véve a szabályozó ügynökségek folyamatosan növekvő számát, sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az ügynökségek irányításáról szóló intézményközi megállapodás-tervezetre vonatkozó tárgyalások nem vezettek eredményre, és felkéri a Bizottság illetékes szolgálatait, hogy a Számvevőszékkel együttműködésben tegyenek meg minden intézkedést egy ilyen megállapodás gyors létrehozására;

6. megállapítja, hogy a Bizottság költségvetési felelőssége az ügynökségek és a Bizottság közötti kapcsolat szorosabbá tételét teszi szükségessé; felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy tegyenek meg minden szükséges lépést, hogy a Bizottság számára 2007. december 31-ig biztosítsanak blokkoló kisebbséget a szabályozó ügynökségek felügyelő testületeiben és erről a kisebbségről új ügynökségek felállításakor a kezdetektől fogva rendelkezzenek;

7. felhívja a Számvevőszéket, hogy éves jelentésében hozzon létre további fejezetet a Bizottság elszámolása alatt mentesítésben részesülő ügynökségek számára annak érdekében, hogy sokkal tisztább képet lehessen kapni az uniós források ügynökségek által történő felhasználásáról;

8. emlékeztet arra az elvre, amelynek értelmében a Parlament általi mentesítés valamennyi közösségi ügynökségre vonatkozik - függetlenül attól, hogy részesülnek-e támogatásban vagy nem -, még abban az esetben is, ha alapszabályzatuk alapján egy másik mentesítő hatóság is közreműködik;

9. felhívja a Számvevőszéket, hogy minden ügynökség esetében végezzen teljesítményértékelést, és készítsen erről jelentést a Parlament illetékes bizottsága számára, beleértve a Költségvetési Ellenőrző Bizottságot is;

10. megjegyzi, hogy az ügynökségek száma egyre nő, valamint összhangban a Bizottság ügynökségek működésére vonatkozó politikai felelősségével, mely felelősség jelentősen túlmegy egyfajta egyszerű logisztikai támogatásnál, még nagyobb szükség van arra, hogy a Bizottság ügynökségek felállításával és ellenőrzésével megbízott főigazgatóságai közös megközelítést dolgozzanak ki az ügynökségekkel kapcsolatban; az ügynökségekkel kapcsolatos valamennyi ügyre vonatkozó közös bizottsági megközelítés kialakítása felé pragmatikus lépés lenne egy olyan struktúra kidolgozása, amely hasonló ahhoz, amelyet az ügynökségek hoztak létre az illetékes főigazgatóságok közötti koordináció érdekében;

11. felszólítja a Bizottságot, hogy javítsa az ügynökségeknek nyújtott adminisztratív és technikai segítséget tekintettel a Közösség egyre összetettebb adminisztratív szabályaira és technikai problémáira;

12. megállapítja az összes ügynökségben a felügyeleti szerv hiányát, és felkéri a Bizottság szolgálatait, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket egy ilyen mechanizmus lehető leggyorsabban történő létrehozására;

13. üdvözli az ügynökségek közötti koordinációban bekövetkezett jelentős javulást, amelynek köszönhetően az ügynökségek kezelni tudják az ismétlődő problémákat, és hatékonyabban tudnak együttműködni a Bizottsággal és a Parlamenttel;

14. úgy véli, hogy a több ügynökség által létrehozandó közös támogató szolgálat, melynek célja a pénzügyi gazdálkodás informatikai rendszerének a Bizottság rendszerével történő összehangolása, olyan intézkedés, amelyet folytatni és bővíteni kell;

15. felszólítja az ügynökségeket az adott terület kulcsszereplőivel való fokozottabb együttműködésre és összehasonlító teljesítményértékelésük (benchmarking) javítására; kéri a Bizottságot az általa szükségesnek ítélt olyan eszközök elfogadására, amelyek segítik az ügynökségeket abban, hogy javítsák hírnevüket és megerősítsék tevékenységeik láthatóságát;

16. felszólítja a Bizottságot, tegyen javaslatot az ügynökségek által készítendő éves jelentések formátumának összehangolására, és fejlesszen ki teljesítménymutatókat, amelyek segítségével az ügynökségek hatékonysága összehasonlíthatóvá válik;

17. felszólítja az ügynökségeket, hogy minden év elején határozzanak meg mutatókat, amelyek alapján teljesítményük mérhető lesz;

18. felszólítja az ügynökségeket, hogy a reális tervezés és a kitűzött célok végrehajtása érdekében fokozottabban alkalmazzák a SMART célokat;

19. egyetért abban a Számvevőszékkel, hogy a Bizottság felelősséggel tartozik az ügynökségek (pénz) gazdálkodásáért; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy ellenőrizze, illetve ahol szükséges irányítsa és segítse a különböző ügynökségek vezetőségét, különösen a pályázati eljárások megfelelő alkalmazása, a felvételi eljárások átláthatósága, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás (alulköltés és az túlzott költségvetés)vonatkozásában és, és leginkább az integrált belső ellenőrzési keretre vonatkozó szabályok megfelelő alkalmazásában;

20. úgy véli, hogy az ügynökségeknek munkaprogramjukban operatív és mérhető módon kell kifejezni tevékenységüket, és kellő figyelmet kell fordítaniuk a Bizottság belső ellenőrzési szabványaira;

Egyedi észrevételek

21. megjegyzi, hogy a 2005-ös pénzügyi év költségvetésének végrehajtását a kötelezettségvállalások alacsony aránya (70%) és jelentős átviteli arány (átlagosan több mint 40%, de a működési kiadások tekintetében 80%) jellemezte, és hogy ez a helyzet részben azokkal a problémákkal áll összefüggésben, amelyek az Ügynökség működésének kezdeti időszakában jelentkeztek, valamint azzal, hogy az Ügynökség csak 2005 második félévében vált operatívvá;

22. megállapítja, hogy nem vezették be a tevékenységalapú irányítást, holott az Ügynökség pénzügyi szabályzata - az általános költségvetésre alkalmazottaknak megfelelően - ezt írja elő az ellenőrzés teljesítményének javítása céljából.

[1] HL C 266., 2006.10.31., 16. o.

[2] HL C 312., 2006.12.19., 1. o.

[3] HL L 248., 2002.9.16., 1. o. Az 1995/2006/EK, Euratom rendelettel módosított rendelet. (HL L 390., 2006.12.30., 1. o.)

[4] HL L 77., 2004.3.13., 1. o.

[5] HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

--------------------------------------------------