[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.9.30.

COM(2010) 535 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

a gazdasági szektoronkénti negyedéves, nem pénzügyi számlák összeállításáról szóló 2005. július 6-i 1161/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról

A BIZOTTSÁG JELENTÉSEAZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

a gazdasági szektoronkénti negyedéves, nem pénzügyi számlák összeállításáról szóló 2005. július 6-i 1161/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról

TARTALOMJEGYZÉK

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK a gazdasági szektoronkénti negyedéves, nem pénzügyi számlák összeállításáról szóló 2005. július 6-i 1161/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról 1

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK a gazdasági szektoronkénti negyedéves, nem pénzügyi számlák összeállításáról szóló 2005. július 6-i 1161/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról 2

1. Bevezetés 3

2. Jelentési kötelezettségek betartása 3

2.1 A jelentési kötelezettségek 3

2.2 Jelentési kötelezettségek betartása 4

2.3 Egyezőség a kapcsolódó adatállományokkal 5

3. A feldolgozott statisztikai adatok minősége 5

3.1 Relevancia 6

3.2 Pontosság 7

3.3 Időszerűség és pontosság 8

3.4 Hozzáférhetőség és áttekinthetőség 10

3.5 Koherencia és összehasonlíthatóság 10

4. Haszon és lehetséges javítások 13

4.1. A költségekhez viszonyított haszon 13

4.2. Esetleges javítások 14

Időszerűség 15

Megbízhatóság 15

Lefedettség 15

1. BEVEZETÉS

Az Európai Parlament és a Tanács 1161/2005/EK rendelete (a továbbiakban: „QSA-rendelet”) meghatározta a gazdasági szektoronkénti negyedéves, nem pénzügyi számlák („QSA”) összeállításához szükséges jogi kereteket.

Az ECOFIN Tanács által 2000 szeptemberében elfogadott, a Gazdasági és Monetáris Unió statisztikai követelményeire vonatkozó cselekvési terv elsődleges feladatként határozza meg az euróövezetben a QSA összeállítását. A cselekvési terv előírja, hogy a QSA-kat sürgősen össze kell állítani és az adott negyedév végétől számított 90 napon belül elérhetővé kell tenni.

Amint azt a QSA-rendelet harmadik preambulumbekezdése megállapítja, az Európai Unió gazdaságában lejátszódó ciklikus mozgások elemzése és az EMU-n belüli monetáris politika folytatása valóban szükségessé teszi az egyes gazdasági szektorok gazdasági magatartására és kölcsönhatására vonatkozó makrogazdasági statisztikákat, amelyek a gazdaság egészére vonatkozóan az összegyűjtött adatok alapján nem azonosíthatók.

Ez a jelentés a QSA-rendelet végrehajtásáról szól, a rendelet 9. cikkében előírtaknak megfelelően:

„E rendelet hatálybalépésétől számított öt éven belül a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet végrehajtásáról. A jelentés különösen a következőkre terjed ki:

a) tájékoztatás a feldolgozott statisztikai adatok minőségéről;

b) a Közösség, a tagállamok, valamint a statisztikai adatok szolgáltatóinál és felhasználóinál jelentkező, költségeikhez viszonyított haszon értékelése;

c) a kapott eredményekre tekintettel azon területek meghatározása, ahol esetleges javítások és módosítások szükségesek.”

A jelentés az alábbi rendszer szerint nyújt tájékoztatást ezekről a kérdésekről: 2. szakasz; a tagállamok miként teljesítik jogszabályi kötelezettségeiket, 3. szakasz, a feldolgozott nemzeti és európai statisztikai adatok minősége, valamint; 4. szakasz; az adatgyűjtés/összeállítás költségeihez viszonyított jelenlegi haszon a felhasználók számára, a jövőbeli javításokra vonatkozó tervekkel együtt.

2. Jelentési kötelezettségek betartása

2.1 A jelentési kötelezettségek

A QSA-rendelet rendelkezik olyan gazdasági műveletek korlátozott körének továbbításáról, amelyek még lefedik a nem pénzügyi számlák teljes sorozatát. Azon országok esetében, amelyek GDP-je meghaladja az európai összesített GDP 1 %-át, az előírt szektoronkénti lebontás a következő: Nem pénzügyi vállalatok (S11) / Pénzügyi vállalatok (S12) / Államháztartás (S13) / Háztartások és a háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S1M) / Külföld (S2). A küszöbérték alatti országok jelentési kötelezettségei az államháztartási és a Külföld szektorokra korlátozódnak.

A QSA-adatokat 2008 augusztusáig legkésőbb a tárgynegyedév után 95 nappal, azt követően pedig a tárgynegyedév után legfeljebb 90 nappal kellett továbbítani. Az adatokat 1999 első negyedévétől kezdődően, visszamenőleg kell továbbítani.

Miközben a QSA-rendelet elfogadásakor, valamint az EU későbbi bővítései során átmeneti eltéréseket engedélyeztek egyes tagállamok számára, ezek határideje mostanra lejárt, és a QSA-rendelet valamennyi EU-tagállamra, továbbá – az EGT-megállapodás értelmében – Norvégiára és Izlandra is vonatkozik.

2.2 Jelentési kötelezettségek betartása

Teljes körű jelentési kötelezettséggel tartozó országok

Annak megállapítása érdekében, hogy egy országnak a QSA-adatok teljes állományát kell-e továbbítania, a Bizottság meghatározza az adott ország GDP-jét az európai GDP százalékában, a legutóbbi három év adatainak számtani átlaga alapján (vö. a QSA-rendelet 3. cikkének 2. bekezdése).

2009 decemberében a teljes körű jelentési kötelezettséggel tartozó 17 ország a következő volt: Belgium (BE), Csehország (CZ), Dánia (DK), Németország (DE), Írország (IE), Görögország (EL), Spanyolország (ES), Franciaország (FR), Olaszország (IT), Hollandia (NL), Ausztria (AT), Lengyelország (PL), Portugália (PT), Finnország (FI), Svédország (SE), Egyesült Királyság (UK) és Norvégia (NO).

A 2009. évre vonatkozó utolsó adatok (2009 3. negyedévére vonatkozó adatok) benyújtását illetően a tagállamok nagyrészt betartották a t+90 nap (december. 29-i) határidőt.

A legtöbb ország a teljes adatállományt benyújtotta, míg NO, SE és PL részleges adatokat szolgáltatott, illetve NO csak a háztartási szektorra vonatkozó adatokat továbbította. A helyzet azonban javult a legutóbbi adattovábbításkor, és Norvégia bejelentette, hogy 2010 szeptemberéig továbbítja az összes szektorra vonatkozó QSA-adatokat.

Visszamenőleges adatsorozatok EL és ES (1999. évi adatok), valamint IE (1999–2001) esetében hiányoztak. Ennek oka általában az éves szektorszámlák hiánya volt, amelyeket jelenleg állítanak össze, és amelyeket 2010 szeptemberéig a negyedéves számlákkal együtt kell az Eurostathoz továbbítani.

Részleges jelentési kötelezettséggel tartozó országok

2009 decemberében a részleges jelentési kötelezettséggel tartozó 12 ország a következő volt: Bulgária (BG), Észtország (EE), Ciprus (CY), Lettország (LV), Litvánia (LT), Luxemburg (LU), Magyarország (HU), Málta (MT), Románia (RO), Szlovénia (SI), Szlovákia (SK) és Izland (IC).

A részleges jelentési kötelezettséggel tartozó tagállamok közül csak LU nem nyújtott be egyáltalán adatokat, azonban kötelezettséget vállalt arra, hogy ezt 2010 decemberéig megteszi. RO önként továbbította a teljes QSA-t, ezzel előkészítve az 1 %-os küszöbérték átlépését, amellyel teljes körű QSA-jelentéstevővé válik.

Az időszerűségre vonatkozó előírások nagy általánosságban teljesültek, míg néhány ország nem nyújtott be néhány gazdasági műveletre vonatkozó adatot.

2.3 Egyezőség a kapcsolódó adatállományokkal

A QSA-rendelet előírja a makrogazdasági statisztikai adatok különböző területei közötti egyezőséget. A QSA-rendelet negyedik preambulumbekezdése szerint: „E számlák készítése része annak az általános célnak, hogy összeállítsák az Európai Unióra és az euróövezetre vonatkozó éves és negyedéves számlák rendszerét. A rendszer magában foglalja a fő makrogazdasági aggregátumokat és a gazdasági szektoronkénti pénzügyi és nem pénzügyi számlákat. Célja, hogy mindezen számlák, illetve – tekintettel a külföldi számlákra – a fizetésimérleg-adatok és a nemzeti számlák adatai összeegyeztethetők legyenek egymással.

Továbbá, a QSA-rendelet 5. cikke előírja, hogy a tagállamok által e rendelet alkalmazásában továbbított adatoknak összeegyeztethetőknek kell lenniük az államháztartás negyedéves nem pénzügyi számláival, a teljes gazdaság negyedéves fő aggregátumaival és az ezeknek megfelelő éves adatokkal, amelyeket az ESA rendelet adattovábbítási programja keretében továbbítottak a Bizottságnak.[1]

Az adateltérések általában kismértékűek, kivéve a fizetésimérleg-adatokat, ahol az eltérések meglehetősen nagyok lehetnek (a részleteket lásd a 3.5. pontban). Korábban néhány esetben előfordult, hogy eltéréseket találtak a negyedéves fő aggregátumokkal (QNA) és az éves szektorszámlákkal (ASA) kapcsolatban, azonban ezek az eltérések „kismértékűre” csökkentek a legutóbbi adattovábbításkor. További javulások várhatók az ESA adattovábbítási program átdolgozásának eredményeként, amelynek össze kell hangolnia a nemzeti számlákat tartalmazó táblázatok és – lehetőség szerint – a fizetésimérleg-adatok megjelenési és felülvizsgálati időpontjait.

3. A feldolgozott statisztikai adatok minősége

A feldolgozott statisztikai adatok minőségének értékelésekor az első lépés a tagállamok és az európai intézmények által a nemzeti és az európai számlák összeállításához használt források és módszerek dokumentálása. Ezt a jegyzéket 2010 márciusában állították össze és osztották szét az adatállományokat összeállító szervezetek között a legjobb gyakorlatok átadása és alkalmazásuk elősegítése érdekében. A jegyzéket a tervek szerint 2010 végéig teszik közzé az Eurostat honlapján (http://ec.europa.eu/eurostat/sectoraccounts).

A feldolgozott statisztikai adatok minőségét az európai statisztikákról szóló 2009. március 11-i 223/2009 rendeletben[2] meghatározott alábbi szempontok alapján értékelték: relevancia, pontosság, időszerűség és pontosság, elérhetőség és áttekinthetőség, koherencia és összehasonlíthatóság.

3.1 Relevancia

A relevancia egy minőségi szempont, amely azt jellemzi, hogy egy statisztikai termék mennyire elégíti ki a felhasználók szükségleteit. Ez magában foglalja a felhasználók azonosítását, valamint igényeik és elvárásaik ismeretét. A QSA-rendelet harmadik preambulumbekezdése meghatározza a QSA elkészítésének főbb céljait az alábbiak szerint:

„Az Európai Unió gazdaságában lejátszódó ciklikus mozgások elemzése és az EMU-n belüli monetáris politika folytatása valóban szükségessé teszi az egyes gazdasági szektorok gazdasági magatartására és kölcsönhatására vonatkozó makrogazdasági statisztikákat, amelyek a gazdaság egészére vonatkozóan összegyűjtött adatok alapján nem azonosíthatók. Ezért szükséges a gazdasági szektoronkénti negyedéves számlák elkészítése az Európai Unió egészére és az euro-övezetre vonatkozóan.”

Ennek megfelelően a QSA-adatok mindenek előtt az intézményi felhasználók, mint például az EKB és a Bizottság Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatósága számára, továbbá gazdasági irányítási célok szempontjából fontosak.

Európai számlák

Az euróövezetre vonatkozóan az Eurostat és az EKB nem pénzügyi számlákat is magukba foglaló, teljes körű negyedéves szektorszámlákat, valamint pénzügyi számlákat és mérlegeket tesz közzé. Az Eurostat negyedéves nem pénzügyi számlákat is közzétesz az Európai Unióra vonatkozóan.

Az Eurostat negyedévente sajtóközleményt tesz közzé, amelynek középpontjában egy sor, az euróövezetre és az EU-ra vonatkozó, szezonálisan kiigazított fő mutatószám áll. Ezek a nem pénzügyi mutatók, amelyek célja bemutatni a nem pénzügyi vállalatok és háztartások viselkedését, a következők:

- Nem pénzügyi vállalatok profitrészesedése , amely a meghatározás szerint a bruttó működési eredmény elosztva a bruttó hozzáadott értékkel. Ez a nyereségesség típusú mutató jelzi a tőke-ellentételező termelési folyamat során létrehozott hozzáadott érték arányát.

- Nem pénzügyi vállalatok bruttó beruházási aránya , amely a bruttó állótőke-felhalmozás elosztva a bruttó hozzáadott értékkel. A nem pénzügyi vállalkozások állóeszközökbe (épületek, berendezések, szoftverek, állóeszközök nagyobb fejlesztései stb.) történő befektetéseinek aránya a termelési folyamat során előállított hozzáadott értékhez képest.

- Háztartások bruttó megtakarítási aránya : bruttó megtakarítás elosztva a bruttó rendelkezésre álló jövedelemmel.[3]

- Háztartások bruttó befektetési aránya : háztartások bruttó állótőke-felhalmozása elosztva a bruttó rendelkezésre álló jövedelemmel.[4]

Az EKB sajtóközleményt ad ki az euróövezet negyedévi pénzügyi és nem pénzügyi szektorszámláiról egyaránt. Az EKB sajtóközleménye elemzi a főbb gazdasági műveletekben bekövetkező évi százalékos változásokat, amelyek alátámasztják a különböző gazdasági ágazatok döntéseit. Emellett rendszeresen készít részletesebb tájékoztató anyagokat az Igazgatóság és a Kormányzótanács részére. Ez az anyag képezi az euróövezetben bekövetkező negyedéves fejlemények átfogó elemzésének alapját, amelyet az EKB a havi közlönyében jelentet meg.

Országonkénti lebontás

A nem intézményi felhasználóktól (banki elemzők, tanácsadók, újságírók stb.) érkező visszajelzések megerősítik a gazdasági szektor által közölt rövid távú adatok iránti számottevő érdeklődést. Az európai aggregátumok mellett azonban a felhasználóknak további információkra van szüksége az egyes országokról.

Az elmúlt néhány évben megnőtt azon országok száma, amelyek az államháztartási és a külföld szektorok mellett egyéb QSA-adatokat is közölnek. 2010-ben a teljes körű jelentési kötelezettséggel tartozó tizenhét ország közül nyolc tesz közzé szezonálisan kiigazított (FR, UK) vagy nem kiigazított (CZ, DK, ES, NL, PT és SE) QSA-adatokat. Négy további ország (AT, DE, IT és NO) bizonyos mutatókat tesz közzé a háztartásokról, továbbá, IT esetében, a nem pénzügyi vállalatokról. A maradék öt ország közül egy (BE) mérlegeli ezen adatok esetleges közzétételét a közeljövőben.

Az értintett országok általában t+90 napon vagy közvetlenül ezután teszik közzé a QSA-adatokat (maximum t+93 nap CZ, t+97 nap NL, t+98 nap IT, illetve 90 és 100 nap között ES esetében).

Európai viszonylatban az Eurostat elkezdte az egyes fent említett főbb mutatószámokra és az azokhoz tartozó komponensekre vonatkozó országonkénti adatok közzétételét. Mivel a tagállamok többsége még nem állít össze szezonálisan kiigazított QSA-kat, ezeket a mutatókat négy negyedévenkénti kumulált összegekként teszik közzé.

3.2 Pontosság

Az európai statisztikákról szóló 223/2009 rendeletben említetteknek megfelelően a statisztikai adatoknak pontosan és megbízhatóan kell tükrözniük a valóságot. A statisztikák pontossága és megbízhatósága számos változótól függ. Ebben a tekintetben az egyik fontos tényező, hogy milyen mértékben használnak közvetlen adatforrásokat a korábbi tendenciákon és modell-feltételezéseken alapuló közvetett módszerekhez képest. A nemzeti QSA készítése nagymértékben három statisztikai bemeneti forráson alapul, nevezetesen a teljes gazdaságra vonatkozó negyedévi fő aggregátumokon, a negyedévi államháztartási számlákon, valamint a negyedévi fizetési mérlegeken. Ezeket közigazgatási adatforrásokkal (pl. adónyilvántartásokkal, az ágazati felügyeleti hatóságoktól származó egyéb információkkal) egészítik ki, amelyek általában egy adott ágazatot/gazdasági műveleteket érintő rövid távú fejlemények mutatóiként szolgálnak.

Meglehetősen jó éven belüli statisztikai információk állnak rendelkezésre a pénzügyi vállalatok tevékenységére vonatkozóan (eredménykimutatások, részletes mérleginformációk résztvevők szerinti bontásban, kamatlábakra vonatkozó statisztikák, negyedéves pénzügyi beszámolók), amelyeket számos országban használnak a QSA összeállításának folyamata során. Ezek a források elsősorban monetáris pénzügyi intézményeket, befektetési alapokat, valamint – kisebb mértékben – biztosítókat és nyugdíjpénztárakat fednek le. Sok esetben a hivatalos felügyeleti szervek, iparági szervezetek és tőzsdék adatait is felhasználják.

Azonban csak néhány, teljes QSA-adatokat közlő országban (pl. CZ és UK, valamint NL a nem pénzügyi vállalati szektor esetében) alkalmaznak közvetlen forrásokból származó adatokat a háztartási és nem pénzügyi vállalati szektorokra vonatkozó egyedi becslések alátámasztására, különösen a jövedelmi számlák elkészítését és előállítását illetően.

A többi ország többségében széles körben használnak közvetett módszereket, amelyek referenciaértékként éves adatok, valamint negyedévi mutatók segítségével követik nyomon a rövid távú mozgásokat, beleértve a szezonális összetevőt is. Ilyen esetekben a QSA minősége közvetlenül az ASA pontosságától függ. Jóllehet az éves beszámolók szélesebb körű forrásokon alapulnak, a vállalatok és háztartások közötti jövedelemáramlásokat nem mindig tudják jól nyomon követni, ami pl. valószínűtlen háztartási megtakarítási arányokhoz vagy üzleti profitrészesedésekhez vezet. Az Eurostat által közzétett éves fő mutatószámok hatékony eszköznek bizonyultak az ilyen valószínűtlen szintek / mozgások azonosításában, amelyeket ezután az érintett országgal együtt kivizsgálnak (lásd 3.5. pont – „összehasonlíthatóság”). Végül, néhány esetben az országok tisztán modell alapú becsléseket alkalmaznak, amelyeket nem támasztanak alá közvetlen vagy közvetett negyedévi adatokkal. Ezek a (modell alapú) módszerek azonban általában a számlákban jelentéktelen szerepet játszó műveletekre korlátozódnak.

3.3 Időszerűség és pontosság

Az európai statisztikákat időszerűen kell terjeszteni, különösen abban az esetben, ha azokat gazdaságpolitikai célokra használják. Ez érvényes az európai QSA-ra, amely fontos információkat tartalmaz a monetáris politika végrehajtása szempontjából az euróövezetben, továbbá a költségvetési politikák összehangolása szempontjából az EU-n belül. 2007 közepe óta az európai QSA-kat pontos időben, a tárgynegyedévet követő 120 napon belül teszik közzé.

Az európai statisztikák előállításának gyakoriságát illetően, lehetőség szerint figyelembe kell venni a felhasználói igényeket. Az intézményi felhasználók részéről határozott igény van a QSA-adatok összeállításának és terjesztésének felgyorsítására annak érdekében, hogy időben fel lehessen azokat használni a döntéshozatal előkészítésére. A jelenlegi t+120 napos közzétételi határidő még mindig nem valósítja meg az ECOFIN Tanács által 2000 szeptemberében meghatározott t+90 napos célt. Ez a jobb időszerűség különösen szükséges az euróövezet monetáris politikájáról döntéseket hozó EKB Kormányzótanácsa igényeinek kielégítésére. Az euróövezeti számlák jobb időszerűsége azonban elsősorban a bemeneti adatok, mint például a negyedéves államháztartási statisztikák, fizetési mérlegek és negyedéves pénzügyi beszámolók (MUFA) korábbi hozzáférhetőségétől függ.

Közbenső lépésként, a hitelesítést és összeállítást a nemzeti QSA továbbításától számított 10 (naptári) napra csökkentették, ami lehetővé teszi az euróövezeti előzetes becslések és európai uniós nem pénzügyi számlák belső rendelkezésre állását a tárgynegyedévtől számított 100 napon belül.

3.4 Hozzáférhetőség és áttekinthetőség

Az európai statisztikákat világos, érthető formában kell bemutatni és alkalmas módon kell közzétenni. A statisztikáknak alátámasztó metaadatokkal és útmutatóval ellátva, pártatlan alapon kell elérhetőnek és hozzáférhetőnek lennie.

- Euróövezet/európai aggregátumok

Az Eurostat 1999 első negyedévétől kezdve közzéteszi az euróövezetre és az EU-ra vonatkozó teljes körű (nem szezonálisan kiigazított) QSA-adatsorozatokat, továbbá a nem pénzügyi vállalati és a háztartási szektorra összpontosító fő mutatószámokat (nyers és szezonálisan kiigazított adatokat) tesz közzé, a fenti 3.1. pontban foglaltaknak megfelelően.

Az adatokat különféle csatornákon keresztül teszik közzé: sajtóközlemények, statisztikai adatbázisok és az Eurostat honlapjának szektorszámlákkal foglalkozó része.[5] A honlap említett része integrált negyedéves nem pénzügyi és pénzügyi szektorszámlákat mutat be az euróövezetre, illetve nem pénzügyi QSA-kat az EU-ra vonatkozóan, az ESA95-ben meghatározott számlasorozatok formájában. Ez a forma segít a felhasználóknak megérteni és elemezni a különböző szektorok és műveletek közötti összefüggéseket.

Az adatokat az európai QSA összeállítására és az ESA95 számlasorozatokra vonatkozó módszertani információk kísérik. Emellett, az Eurostat által kiadott QSA sajtóközlemények gyűjteményét egy Excel fájllal együtt biztosítják, amely tartalmazza az alapadatokat. Végül, hozzávetőleg 30 analitikai grafikonból és táblázatból álló állományt frissítenek negyedévente annak érdekében, hogy a felhasználók könnyen viszonyíthassák a teljes gazdaságban bekövetkező változásokat az egyes gazdasági szektorokban tapasztalható fejleményekhez.

Ezenkívül, az EKB részletes sajtóközleményt is kiad az integrált euróövezeti számlákról (EAA), valamennyi EAA adatot elérhetővé teszi a Statisztikai Adattárházon (SDW)[6] keresztül, valamint a főbb mutatókat publikálja a havi közlönyében és a Statisztikai Zsebkönyvében. Módszertani információk az EKB honlapján is elérhetők.

- Országonkénti lebontás

Az Eurostat minden egyes országra vonatkozóan közzéteszi az éves szektorszámlákat, az euróövezetre és az EU-ra vonatkozó QSA mellett és ugyanabban az ESA95 formátumban. Emellett, a 3.1. pontban felsorolt negyedéves fő mutatószámokat is – egészben van részben – közzétették minden egyes, a teljes QSA-t közlő tagállamra vonatkozóan, kivéve BE-t, EL-t, IE-t és FI-t, amely országok bevonását a közeljövőben tervezik.

3.5 Koherencia és összehasonlíthatóság

Koherencia

A kapcsolódó statisztikai területek közötti egyezőség a meghatározás szerint egyike a statisztikai eredmények lényeges minőségi szempontjainak (lásd a dokumentum 2.3. pontját). A QSA esetében ez az éves szektorszámlákra (ASA), fő aggregátumokra (QNA), negyedéves nem pénzügyi államháztartási számlákra (STPFS), negyedéves pénzügyi számlákra (MUFA) és fizetésimérleg-statisztikákra vonatkozik.

A QSA-k általában megfelelő egyezőséget mutatnak az egyéb kapcsolódó statisztikákkal, különösen az STPFS-ekkel (kivéve UK) és a QNA-kkal.

A QSA-k és a fizetési mérlegek közötti egyezőséget illetően, egyes országokban meglehetősen nagy eltérések vannak a két területen eltérően értelmezett fogalmak miatt. Például a nemzeti számlák tekintetében számos tagállam az árukereskedelem nemzeti fogalmát alkalmazza, kizárva különösen a kvázi-tranzitkereskedelmet, miközben a fizetési mérleg esetében az európai uniós fogalmat alkalmazzák.

A QSA és a fizetési mérleg közötti egyéb eltérések a vonatkozó kézikönyvek, a Fizetési mérlegekről szóló kézikönyv ötödik kiadása – BPM5 és az Európai számlák rendszere – és az ESA95 közötti különbségekből erednek. Ez a pénzügyi közvetítési szolgáltatások közvetett módon mért díjának (FISIM) kiigazítását érinti a nemzeti számlákban az import, az export és a kamatforgalom tekintetében, továbbá az építési és állami szolgáltatások, valamint a befektetési alapokból származó jövedelem eltérő kezelését. Ezek a fogalmi különbségek várhatóan eltűnnek a kézikönyvek (BPM6 és ESA2008) új változatainak kiadásakor.

Az eltérések jól felismerhető okai a következők:

- az adatszolgáltatási követelmények közötti különbségek;

- a vonatkozó statisztikák időszerűsége és/vagy átdolgozási módszerei közötti különbségek (ún. évjárati különbségek);

- intézményi intézkedések (a különböző statisztikakészítő egységek különböző adatforrásokat használnak, ami különösen a fizetési mérlegek és a pénzügyi számlák esetében fontos);

- a határokon átnyúló folyamatok aszimmetrikus nyilvántartása.

A különböző adatszolgáltatási követelmények miatti eltéréseket a bruttó hazai össztermékre vonatkozó termelési és kiadási megközelítések közötti statisztikai különbözőség eltérő kezelése okozhatja. A QNA adatszolgáltatásokkal ellentétben, ahol a statisztikai eltéréseket külön közölni lehet, a QSA-k esetében egyenlő hangsúlyt fektetnek a felhasználási területekre és az erőforrásokra. Emiatt a kimeneti oldalon az eltérést tipikusan a bruttó hozzáadott értékre (B.1G) allokálják, míg a kiadási oldalon az eltérés tipikusan a készletekben/értéktárgyakban (P.5N) bekövetkező változásokban jelentkezik.

Évjárati különbségek alkalmanként előfordulhatnak az év bizonyos időszakaiban az eltérő éves adat-felülvizsgálati módszerek miatt. Az ANA-t általában a QNA alapján frissítik és t+3 hónapos határidővel teszik elérhetővé, míg az ASA-t t+6 és t+9 hónap közötti idő alatt vizsgálják felül. Eközben a QSA, amelyet általában az ASA-hoz viszonyítanak, eltérhet a QNA-tól. Emellett, az éves közfinanszírozási statisztikáknak (APFS) egyezőséget kell mutatniuk a t+3 és t+9 hónapra kiadott, túlzott hiány esetén követendő eljárásra (EDP) vonatkozó értesítésekkel. Amennyiben az ASA adatokat nem állítják össze / vizsgálják felül pontosan ezekben az időpontokban, eltérések jelentkezhetnek az ASA-hoz viszonyított QSA és az STPFS/APFS adatok között, főleg márciusban és szeptemberben.

Évjárati különbségek minden negyedévben megismétlődhetnek az egyes statisztikai területeken az időszerűségre vonatkozó követelmények és/vagy felülvizsgálati módszerek közötti eltérések miatt. Például a QNA t+70 napon válik elérhetővé, míg az STPFS-t és a QSA-t t+90 napon továbbítják, felhasználva a t+70 és t+90 nap között elérhetővé tett kiegészítő információkat. Mivel a QSA és az STPFS közötti összhangra nagyobb hangsúlyt fektetnek, ez évjárati különbséget vált ki a korábban elkészített QNA mutatókban.

Továbbá, az országonként eltérő intézményi rendszerek miatt gyakran különbségek vannak az adatforrások és a módszertani megközelítések, valamint az egyes statisztikai területekre vonatkozó felülvizsgálati módszerek között. Ez mindenekelőtt a fizetésimérleg-adatok és a MUFA-adatok közötti eltéréseket érinti (a fent tárgyalt fogalmi és évjárati különbségek mellett). Az országok többségében a nem pénzügyi számlákra – ideértve a RoW-t – vonatkozó becsléseket a nemzeti statisztikai hivatalok (NSI) készítik, a nemzeti központi bankok (NCB-k) pedig jellemzően a fizetési mérlegekért és a pénzügyi számlákért felelősek. A különböző intézmények által használt adatforrások egyeztetése, a bemeneti adatok tekintetében szükséges részletességről szóló kölcsönös megállapodások, valamint a módszertani kérdéseket illetően az NSI-k és NCB-k közötti rendszeres kommunikáció elsődlegesen fontos a statisztikai koherencia szempontjából.

Európai szinten nem csupán a nemzeti bemeneti adatokból, hanem a tagállamok közötti határokon átnyúló folyamatok aszimmetrikus nyilvántartásából is származnak eltérések. Elméletben a belső forgalomnak azonosnak kell lennie a felhasználási és az erőforrás oldalon (pl. az összes tagállam által a Közösségen belül exportált áruknak meg kell egyeznie a teljes importtal). Ez azonban a gyakorlatban nincs így az úgynevezett „aszimmetriák” miatt. Az aszimmetriák kiigazításához az európai számlák kiegyensúlyozására van szükség, ami bizonyos különbségeket eredményezhet az egyéb közzétett nemzeti számlákhoz képest, amelyekből az érintett területen belüli, határokon átnyúló forgalom még nem került eltávolításra.

Összehasonlíthatóság

Az összehasonlíthatóság fogalmi és empirikus szempontból egyaránt elemezhető.

A QSA-rendelet 4. cikke megállapítja, hogy fogalmi szempontból az összehasonlíthatóságot az ESA rendeletben megállapított egységes előírások, fogalommeghatározások, besorolási és számviteli szabályok biztosítják.

Az ESA rendelet konkrétan meghatározza a szervezeti egységeket, szektorokat, valamint a számlasorozathoz tartozó minden egyes művelet tartalmát. Az előírások megfelelő alkalmazásának elősegítése érdekében a QSA (és ASA) kérdőíveket úgy állították össze, hogy azok csak a releváns szektorok/műveletek kombinációinak továbbítását tegyék lehetővé. Ezenkívül, az ESA kódokat és számviteli szabályokat az Eurostat szisztematikusan ellenőrzi a QSA-adatok beérkezését követően.

Empirikus szempontból az időbeli összehasonlíthatóságot az egymást követő adatszolgáltatások ellenőrző felülvizsgálatai, valamint a tagállamoknál a főbb változókban esetlegesen tapasztalható hirtelen ugrások iránti érdeklődés révén ellenőrzik.

Az ESA rendelet a műveletek számbavételének időpontjára vonatkozó szabályokat is meghatároz. Ezek a szabályok, amelyek bevezetik az eredményszemléletű számbavétel fogalmát, különösen fontosak a QSA kontextusában, ahol valamennyi kapcsolódó műveletet egy időben kell számba venni mindegyik fél esetében. Annak érdekében, hogy ellenőrizni lehessen az időbeli összehasonlíthatóságot és a számbavételi szabályok időpontjának egységes alkalmazását az egyes országokban, a gazdaságilag használható grafikonok listáját negyedévente frissítik és benyújtják a QSA összeállító szerveknek szakvéleményezés céljából. Ez lehetővé teszi a valószínűtlen negyedéves összefüggések azonosítását, amelyek a vonatkozó folyamatok következetlen számbavételére utalhatnak.

A térbeli összehasonlíthatóságot az ASA fő mutatószámai, így például a háztartások megtakarítási aránya és a háztartások rendelkezésre álló jövedelme közötti összefüggés országok közötti összevetésével követik nyomon.

4. Haszon és lehetséges javítások

4.1. A költségekhez viszonyított haszon

Költségek

A QSA-adatok összeállítása főként a már meglévő éves szektorszámlákra, valamint az államháztartás és külföld szektorok negyedéves (fizetésimérleg) adataira épül.

Ezeket az adatokat általában meglévő felmérések és közigazgatási adatok felhasználásával állítják elő. Néhány esetben további felméréseket vezettek be a QSA követelmények teljesítése érdekében.

Ez történik Hollandiában, ahol felmérik a nem pénzügyi szektor 300 legnagyobb vállalatát, ezzel lefedve a mérlegfőösszeg mintegy 50 %-át, valamint a pénzügyi vállalatok ágazatához tartozó egységek jelentős hányadát.[7] PT és FI is további felméréseket vezetett be a nem pénzügyi vállalatok ágazatára vonatkozóan.

Az UK esete rendkívül sajátos, mivel itt negyedéves szektorszámlákat állítanak össze, majd ezekből számítják ki az éves szektorszámlákat. A QSA főleg egy sor negyedéves felmérésen alapul, így a háztartások esetében: „bérek és fizetések” felmérés; a nem pénzügyi vállalatok esetében: „negyedéves profit felmérése”, valamint a pénzügyi vállalatok esetében: a Bank of England, illetve a nyugdíjpénztárakra, biztosítótársaságokra és alapokra vonatkozóan az Office for National Statistics (ONS) által végzett felmérések.

A háztartásokra és a vállalati szektorra vonatkozó QSA-adatok összeállításához kiegészítő személyzetre is szükség volt. A többletmunkát[8] teljes munkaidős egyenértékben becsülték meg az alábbiak szerint: Eurostat (5), EKB (2,5), BE (0,6), CZ (1,5), DK (1), DE (1,5), IE (2), EL (0,3), ES (2), FR (1), IT (1,5), NL (3), AT (2), PL (1,5), PT (2), RO(2), FI (1), SE (2), NO (1).

Haszon

A QSA-rendelet elősegítette a tagállamokban a nemzeti számlák bevételi oldalára vonatkozó negyedéves számlasorozatok előállítását. Ezek az adatok kiegészítik a kibocsátásra és kiadásokra vonatkozó negyedéves számlasorozatokat, amelyeket az ESA adattovábbítási program keretében már beszereztek. Európai szinten a QSA-adatok összeállítása módszertani fejlesztéseket mozdított elő, miközben új statisztikai termékek széles körének előállításához vezetett.

A módszertani oldalon felül kellett vizsgálni az európai aggregátumok összeállítását annak érdekében, hogy azok az euróövezetet (EA) / EU-t mint egészet jellemezhessék. A tagállamok QSA-ját először kiegészítették az európai uniós intézmények és az EKB számláival. Másodszor, a külföld szektor számláját megbecsülték az EA-n / EU-n kívüli fizetésimérleg-adatok alapján, mivel annak kizárólag a harmadik országokkal szemben keletkezett folyamatokat kell számba vennie. Harmadszor, a számlák egyensúlyát helyreállították, hogy a hazai szektorok megegyezzenek az újrabecsült külföld szektorszámlával.

Az euróövezetre vonatkozó integrált (nem pénzügyi és pénzügyi) intézményi szektorszámlák és az EU-ra vonatkozó nem pénzügyi szektorszámlák teljes állományának közzététele nagy sikernek örvendett az adatokat összeállító szervezetek és az intézményi felhasználók körében.[9] A projekt specifikációjában rögzítetteknek megfelelően, a nem pénzügyi szektor negyedéves számlái ma már lehetővé teszik a gazdasági szervezetek magatartásának, valamint a reálgazdaságban zajló kölcsönhatásaiknak az elemzését. A negyedéves pénzügyi számlákkal együtt így egy teljesebb kép áll össze.

4.2. Esetleges javítások

Noha az ECOFIN tanács által 2000 szeptemberében elfogadott, a Gazdasági és Monetáris Unió statisztikai követelményeire vonatkozó cselekvési tervben meghatározott alapvető igényeket a QSA kielégíti, javasolni lehet bizonyos javításokat a felhasználásuk további kiterjesztése érdekében.

Időszerűség

Elsődleges prioritásként a tagállamok és az Eurostat / EKB igyekeznek javítani az euróövezetre / EU-ra vonatkozó számlák időszerűségét. A fenti 3.3. pontban említettek szerint azonban az euróövezetre vonatkozó számlák jobb időszerűsége a bemeneti adatok korábbi elérhetőségétől függ.

Ennek megfelelően, az átdolgozott ESA adattovábbítási program folyamatban lévő átdolgozása során előreláthatólag lerövidítik a QSA-adatszolgáltatásokra meghatározott határidőket, hogy az euróövezetre/EU-ra vonatkozó számlák összeállítása/közzététele t+120 nap helyett t+90 napon megtörténhessen.

Megbízhatóság

Az esetleges javítás további forrása a háztartási és a nem pénzügyi vállalati szektorra vonatkozó negyedéves adatforrások javításában rejlik. Néhány esetben az országok tisztán modell alapú becsléseket alkalmaznak, amelyeket nem támasztanak alá közvetlen vagy közvetett negyedévi adatokkal. Fontos, hogy az utóbbi (modell alapú) módszert csak a számlákban jelentéktelen szerepet játszó tranzakciókra alkalmazzák.

Másrészt, egyes országok már elkezdték a közvetlen adatok gyűjtését, például vállalati beszámolókból. Ideális esetben a statisztikákat a vállalkozások rendszeres számvitelének melléktermékeként állítanák elő, legalábbis a tőzsdén jegyzett vállalatok, illetve közigazgatási adatok / bérlisták melléktermékeként a háztartások esetében.

Az Eurostat továbbra is nyomon követi és javítja a negyedéves szektorszámlák minőségét, szisztematikus adatellenőrzések révén, ideértve az országok közötti összevetéseket is. Ez elősegíti a legjobb adatfeldolgozási gyakorlatok terjedését a CMFB gazdasági szektoronkénti negyedéves számlákkal foglalkozó munkacsoportjának irányítása mellett.

Lefedettség

A dokumentum 2.1. pontjában foglaltaknak megfelelően, a QSA-adatok felhasználói rendszeresen kifejezik érdeklődésüket a nemzeti QSA-adatok rendelkezésre állása iránt. Következésképpen, nemzeti adatok összehangolt állományának közzététele, ideértve a szezonálisan kiigazított mutatószámokat is, egyike a közeljövőbeli QSA fejlesztési prioritásoknak.

Ugyanígy, rendkívül hasznos lenne a reálértékben számított fő mutatószámok körének kiterjesztése. A háztartásokra és üzleti beruházásokra vonatkozó ilyen volumenadatok kiegészítenék a háztartási reáljövedelmekről és fogyasztásról szóló publikációkat. Egy országonkénti lebontást is ki lehetne adni a megfelelő európai mutatók megjelenésével egyidejűleg.

A mutatók egy korlátozott körére vonatkozó, reálértéken, szezonálisan kiigazított adatok szolgáltatásáról jelenleg tárgyalnak az ESA adattovábbítási program felülvizsgálatának keretében.

[1] 2223/96/EK rendelet

[2] A HL L87., 2009.3.31-i számában kihirdetve

[3] Magánnyugdíjpénztárak nettó vagyonváltozása miatti korrekció után.

[4] Ua.

[5] Lásd: http://ec.europa.eu/eurostat/sectoraccounts

[6] Lásd: http://sdw.ecb.europa.eu

[7] A felmért egységek a monetáris és pénzügyi intézmények mérlegfőösszegének 90 %-át (teljes S12 35 %-a), a befektetési alapok mérlegfőösszegének 100 %-át (S12 1 %-a), valamint a biztosítótársaságok és nyugdíjpénztárak mérlegfőösszegének 85 %-át (S12 15 %-a) fedik le.

[8] Mivel az UK az éves szektorszámlákat (ASA) a QSA-k összegeként állítja össze, a QSA-specifikus munkamennyiség nem becsülhető meg.

[9] Lásd a monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó bizottság (CMFB) 34. üléséről készült jegyzőkönyv 6.1.4. pontját: http://www.cmfb.org/reports/meetings.htm, valamint a 2007. június 1-én tartott sajtótájékoztató archívumát: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/sector_accounts/introduction.