ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
17.

üdvözli ezért az antimikrobiális rezisztenciát felügyelő európai rendszer (EARSS) és az Európai Állat-egészségügyi Antibiotikumfelhasználási Felügyelet (ESVAC) által megkezdett és most az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC) által folytatott munkát, amelynek célja, hogy jó minőségű és összehasonlítható adatokat gyűjtsön – uniós szinten – az antimikrobiális rezisztenciáról, elismerve egyúttal, hogy egyes országokban továbbra is komoly nehézségek állnak fenn az adatokhoz való hozzáférés tiszteletben tartása, valamint ezen adatok minősége tekintetében; ugyancsak üdvözli az antimikrobiális fogyasztás európai felügyeletét célzó projekt keretében megkezdett, és most az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC) által folytatott munkát, amelynek célja, hogy jó minőségű és – uniós szinten – összehasonlítható adatokat gyűjtsön az antimikrobiális fogyasztásról;
L.

mivel azóta, hogy Szíriában 2010 márciusa óta erőszakot alkalmaznak a békés tüntetőkkel szemben, drámai módon elterjedtek a módszeres kivégzések, az erőszak és a kínzások, a szíriai hadsereg pedig továbbra is célzott gyilkosságokkal, kínzásokkal és tömeges letartóztatásokkal lép fel; mivel az ENSZ becslései szerint 3 000-nél is több ember vesztette életét, ennél jóval többen sérültek meg, és ezreket börtönöztek be; mivel számos szíriai humanitárius helyzete az erőszak és lakóhelyük kényszerű elhagyása miatt romlik;
12.

sajnálattal tölti el, hogy sok munkavállaló számára továbbra is nehéz feladat a munka és a családi élet összeegyeztetése; felhívja a tagállamokat, hogy minden szülőnek – és különösen a nőknek, az egyszülős családoknak, valamint a hátrányos helyzetű vagy fogyatékos személyeknek– adjanak lehetőséget az integrációra, ne csak a munkában, hanem az egész életen át tartó tanulási folyamatokban is; hangsúlyozza, hogy ennek előfeltételeként a munkaszervezést és a képzési lehetőségeket össze kell egyeztetni a szülői feladatokkal, a gyermekgondozási struktúrákat hatékonyabbá és elérhetőbbé kell tenni, és a szülőket megfelelő támogatásban kell részesíteni; továbbá felhívja a tagállamokat, hogy vezessenek be a családi gondozókat támogató politikákat és programokat;
12.

véleménye szerint az áruk és szolgáltatások – beleértve az azokra vonatkozó releváns és hozzáférhető információkat is – megszerzésének megfelelő (online) vásárlási megoldásokat, valamint az áruknak és szolgáltatásoknak hosszú távon akadálymentesen hozzáférhetőeknek kell lenniük; felhívja a figyelmet arra, hogy a fogyatékossággal élő emberek által használt termékeket európai és nemzetközi szabványok szerint is jóvá kell hagyatni; felszólítja a Bizottságot, hogy a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 29. cikkében foglaltaknak megfelelően tegyen további megfelelő lépéseket az egyetemesen megtervezett áruk és szolgáltatások fejlesztésének, valamint az azokhoz való hozzáférésnek az előmozdítására, beleértve a legjobb gyakorlatok cseréjét is;
59.

elismeri és hangsúlyozza az állami foglalkoztatási szolgálatok, és különösen az EURES-rendszer és hálózat abban a tekintetben betöltött jelentőségét, hogy szerte az EU-ban, és különösen a határ menti régiókban előmozdítják a munkavállalói mobilitást azáltal, hogy tájékoztatást nyújtanak megüresedett álláshelyekről, bevándorlással, illetve migrációval és határ menti munkavállalással kapcsolatos jogokról és kötelezettségekről, oktatási és szakképzési lehetőségekről és munka-és életkörülményekről; hangsúlyozza a határ menti társulások keretében a szociális partnerek különleges szerepet töltenek be a munkavállalói tanácsadás terén; hangsúlyozza, hogy az EURES továbbra is maradjon a tisztességes mobilitás támogatásának eszköze, és ezért felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is bocsássa rendelkezésre a pénzügyi eszközöket a szociális partnerek határ menti régiókban végzett munkájának támogatásához;
—

tekintettel a Nordregio által készített „Strong, Specific and Promising – Towards a Vision for the Northern Sparsely Populated Areas in 2020” című, 2009. évi 2. jelentésre,
D.

mivel a keresztény közösségek elleni támadások, valamint az istenkáromlás vádjával indított bírósági perek és az ilyen indoklással kiszabott, gyakran nőket érintő halálos ítéletek száma 2010-ben világszerte megnövekedett; mivel a vallásszabadsággal kapcsolatos, utóbbi évekre vonatkozó statisztikák szerint a vallási indíttatású erőszakos cselekmények többsége keresztények ellen irányult, amint az az „Aid to the Church in Need” (Segítségnyújtás a Rászorult Egyház számára) szervezet által készített, „Vallásszabadság a világban” című 2009. évi jelentésében is szerepel; mivel bizonyos esetekben a keresztény közösségek olyan helyzetben vannak, amely veszélyezteti fennmaradásukat, és eltűnésük az adott ország vallási öröksége egy fontos részének elvesztéséhez vezetne,
34.

támogatásáról biztosítja a RECOM-kezdeményezést (Regional Commission for Truth Seeking and Truth Telling about War Crimes and Other Serious Violations of Human Rights in the former Yugoslavia – A volt Jugoszláviában elkövetett háborús bűncselekményeket és az emberi jogok megsértésének más súlyos eseteit vizsgáló regionális tényfeltáró bizottság) a tudatosság fokozása és a békefolyamat folytatása érdekében a Nyugat-Balkánon, és felhívja Szerbia és más érintett országok hatóságait is, hogy támogassák azt;
49.

emlékeztet arra, hogy a pénzügyi beszámolás minősége kulcsfontosságú az adókijátszás elleni eredményes küzdelemhez; úgy véli, hogy az országonkénti jelentéstétel a nyersanyag-kitermelő iparágak számára rendkívül fontos, de emlékeztet arra is, hogy hasonlóan előnyös lenne valamennyi ágazatban a befektetők számára, ezáltal hozzájárulva általában a jó kormányzáshoz; kéri ezért a Bizottságot, hogy mozdítsa elő e követelménynek az IASB azon nemzetközi pénzügyi beszámolási standardjába történő felvételét, hogy minden multinacionális vállalatnak országonkénti bontásban is be kell számolnia jövedelméről és a fizetett adóról; emlékeztet rá, hogy ez a kérés összhangban van a multinacionális vállalatok társadalmi felelősségvállalása fokozásának szükségességével; felhívja a Bizottságot, hogy az országonkénti bontásban történő jelentéstételt foglalja bele a számviteli irányelvek átalakításába;
15.

komoly aggodalmát fejezi ki a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) legutóbbi jelentésében szereplő állítások miatt, miszerint Irán előrelépéseket tett azon a téren, hogy megszerezze az atomfegyver megtervezéséhez és megépítéséhez szükséges know-how-t;sajnálatának ad hangot amiatt, hogy Irán – annak dacára, hogy rendre azt állítja, hogy atomprogramja kizárólag békés, polgári, energiatermelés célú felhasználást szolgál – nem működik teljes mértékben együtt a NAÜ-vel; úgy véli, hogy az EU-nak és az Egyesült Államoknak továbbra is szorosan együtt kell működnie, és a P5+1 keretében minden politikai és diplomáciai eszközt – köztük szankciókat is – bevetve továbbra is erőteljes nyomást kell gyakorolnia Iránra, hogy meggyőzze a fegyverek elterjedésének megakadályozására vonatkozó nemzetközi kötelezettségeinek betartásáról, illetve elrettentse és visszatartsa a nemzetközi biztonság veszélyeztetésétől;
J.

mivel a vallási kisebbségekre, legfőképpen a bahá'i hitűekre, a más hitre áttérőkre és a szakadár síita tudósokra gyakorolt nyomás egyre nő; mivel annak ellenére, hogy bahá'i hitűek alkotják a legnagyobb nem muzulmán vallási kisebbséget, jelentős mértékű megkülönböztetésnek vannak kitéve – például megtagadják tőlük az oktatáshoz való hozzáférést –, és mivel hét bebörtönzött vezetőjük ellen jogi eljárás folyik, és a közösség több mint 100 tagja van fogságban; mivel bizonyos értesülések szerint 2011 első felében legalább 207 keresztényt tartóztattak le; mivel a szunnita muzulmánok ellen továbbra is jogi és gyakorlati értelemben is megkülönböztetés folyik, és nem élhetnek teljes körűen a szabad vallásgyakorlás jogával; mivel az állam által is támogatott rágalomhadjárat folyik a síita Nematulláhi Szufi rend ellen, amely hadjárat keretében a miszticizmus valamennyi formáját sátánizmusként írják le, és üldözik a híveit, aminek a legkirívóbb példája a 2011. szeptemberi fegyveres támadás Kavarban, melyben egy ember meghalt és számosan súlyosan megsebesültek;
I.

mivel fel kell hívni a figyelmet a társfertőzések problémájára is, különösen a TBC-re és a Hepatitis B vagy C vírusra, továbbá az ezeket kísérő komplikációkra; mivel a tuberkulózis és a vírusos hepatitis nagyon gyakori, gyorsabb lefolyású, valamint magasabb megbetegedési és halálozási arányt eredményez a HIV-pozitív személyek körében, mivel például Nyugat-Európában a HIV-pozitív személyek 30 %-a Hepatitis C-vel is fertőzött, Kelet-Európában pedig ennél is magasabb a fertőzöttek aránya;
28.

megjegyzi, hogy továbbra is hiányosságok vannak az ágazati és nem piaci alapú megközelítésben, és különösen hangsúlyozza, hogy a fluorozott szénhidrogének (HFC) előállítását és fogyasztását a Montreali Jegyzőkönyv keretében kell kezelni; megállapítja, hogy átfogó nemzetközi megközelítésre van szükség a szén-dioxidtól eltérő gázok által okozott, éghajlatot befolyásoló emberi eredetű kibocsátások tekintetében, nem utolsósorban azért, mert az ilyen kibocsátások csökkentésének költségei még a jelenlegi szénár mellett sem érik el a szénágazatban tervezett kibocsátáscsökkentések költségeit; felszólít a projektalapú mechanizmusok, úgymint a tiszta fejlesztési mechanizmus (CDM) és az együttes végrehajtás (JI) reformjára, mindeközben megelőzve a magas szén-dioxid-igényű infrastruktúra tekintetében a rugalmas mechanizmusok nem megfelelő felhasználásából adódóan kialakuló – a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére irányuló célkitűzés elérése tekintetében magasabb összköltséghez vezető – kötöttség létrejöttét, az emberi jogok tiszteletben tartását, valamint a megbízható, ellenőrizhető és ténylegesen megvalósuló további kibocsátáscsökkentést biztosító, egyúttal a fejlődő országok fenntartható fejlesztését is támogató, szigorú minőségi előírások bevezetése révén; továbbá támogatja a Bizottság azon nézetét, miszerint a gazdaságilag fejlettebb fejlődő országok ágazati mechanizmusairól meg kell állapodni a 2012 utáni időszakra vonatkozóan, a jó minőségű tiszta fejlesztési mechanizmust pedig továbbra is elérhetővé kell tenni a legkevésbé fejlett országok számára; felszólít arra, hogy bármely új, nemzetközi ágazati kompenzációs mechanizmus biztosítsa a környezetvédelmi integritást és foglaljon magában a korábbitól eltérő, 15–30 %-os eltérést meghaladó éghajlati előnyt;
F.

mivel az OECD elismeri azon globális trend fennállását, amely a közvetlen adózásról a közvetett adózásra való átállást jelzi, ahol egyre nagyobb jelentősége van a héarendszereknek; mivel a Parlament szintén elismeri ezt a trendet, ám egyidejűleg hangsúlyozza, hogy a közvetett adózás is fontos az adórendszerek progresszivitása szempontjából; mivel a héa hatékonysága az OECD megállapítása szerint is nagymértékben eltérő az egyes OECD-országokban, vagyis tág tér nyílik a héa hatékonyságának növelése előtt; mivel ugyanakkor a héa hatékonyságának növelését célzó bármiféle intézkedést adócsalás elleni intézkedéseknek is kell kísérniük, illetve – a következmények elemzését követően – meg kell fontolni a pénzügyi tranzakciók héa alóli mentességének megszüntetését, figyelemmel a tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (2007/0267(CNS)),
14.

felkéri a Bizottságot, hogy bármelyik önkéntes partnerségi megállapodás hatálybalépésétől számított hat hónapon belül nyújtson be jelentést az arra irányuló intézkedésekről, hogy az érintett felek és a civil társadalom – beleértve a helyi és őslakos közösségeket – közötti, a tárgyalások keretében elindított párbeszéd a megvalósítás ideje alatt is folytatódik és fennmarad; azt a nézetet vallja, hogy ennek a jelentésnek ki kell térnie az önkéntes partnerségi megállapodások következményeinek és tényleges eredményeinek értékelésére is az EU és az aláíró országok környezetvédelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó nemzetközi vállalásaival összefüggésben, különös tekintettel az erőforrások és a biológiai sokféleség megőrzésére és fenntartható kezelésére;
28.

hangsúlyozza, hogy mind az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodásnak, mind az átfogó gazdasági partnerségi megállapodásnak felülvizsgálati záradékot is tartalmaznia kell, amely a végrehajtás gazdasági, szociális és környezeti hatására, valamint költségeire és egyéb következményeire is kiterjedő átfogó hatásvizsgálatot irányoz elő, amelyet a megállapodás aláírását követően három-öt évvel kell elvégezni; hangsúlyozza, hogy az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás – és ezt követően az átfogó gazdasági partnerségi megállapodás – felülvizsgálati záradékának tartalmaznia kell azt a rendelkezést, hogy a fent említett hatásvizsgálat alapján minden aláíró fél jogosult a fent említett záradékhoz folyamodni; kéri, hogy az Európai Parlamentet és a csendes-óceáni államok parlamentjeit vonják be a megállapodás bárminemű felülvizsgálatába;
27.

kéri a Bizottságot, hogy a nyilvánosan hozzáférhető adatok és a tagállamok által az EUMSZ 70. cikkével összhangban szolgáltatott tájékoztatás alapján végezzen teljes és részletes értékelést, amely magában foglalja legalább az alábbi területeket: a) a terrorista fenyegetésre adandó válasz világos elemzése – a terrorizmus elleni küzdelemről szóló, 2002. június 13-i 2002/475/IB tanácsi kerethatározatban foglalt meghatározás alapján –, valamint az ilyen fenyegetések kezelése érdekében hozott terrorizmusellenes intézkedések keretének mélyreható vizsgálata az eredményesség, a megelőzés, a büntetőeljárások és Európa fokozott biztonsága szempontjából, ideértve az uniós ügynökségek hatékonyságát és az arányosság kérdését is; b) a terrorista, illetve a terrorizmusellenes tevékenységekhez kötődő tények, számadatok és trendek; c) a terrorizmusellenes intézkedések polgári szabadságjogokra és alapvető jogokra gyakorolt összesített hatásának maradéktalan áttekintése, beleértve az Unióban közvetlen hatást kifejtő harmadik országbeli intézkedéseket és az e téren a külkapcsolatokkal összefüggésben hozott valamennyi intézkedést, valamint az EJEB, az Európai Unió Bírósága és a nemzeti bíróságok ítélkezési gyakorlatát is;
11.

felhívja az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy az egyes partnerországok gazdasági és társadalmi szükségleteinek és fejlettségi szintjeinek figyelembevételével továbbra is támogassanak minden politikai reformot az új, teljesítményen alapuló megközelítés, a „többért többet” elv értelmében; felhívja őket, hogy gondoskodjanak világos és megfelelő módszerekről és részletes referenciaértékekről az európai szomszédságpolitika országai szintjének felmérésére a demokrácia és az emberi jogok tiszteletben tartása és előmozdítása tekintetében (ideértve különösen a szólás-, a lelkiismereti és a vallásszabadságot, valamint az egyesülés szabadságát és a sajtószabadságot), és hogy készítsenek rendszeres és kellően részletes jelentéseket, amelyek az új, teljesítményen alapuló megközelítés, a „többért többet” elv értelmében a források odaítélésének alapjául szolgálnának; kéri, hogy ezeket az értékeléseket foglalják bele az európai szomszédságpolitika országainak elért eredményeiről szóló jelentésekbe, és éves rendszerességgel nyújtsák be a Külügyi Bizottságnak; ragaszkodik ahhoz, hogy a felülvizsgálati folyamat valamennyi szintjén szükség van a civilszervezetek következetes bevonására; véleménye szerint a teljesítményen alapuló megközelítés azt is jelenti, hogy „kevesebbet kevesebbért”, és megismétli az emberi jogi és demokráciazáradéknak az EU harmadik országokkal között megállapodásaiban történő hatékony végrehajtására irányuló felhívását;
H.

mivel az azerbajdzsáni hatóságok nem ítélték el egyértelműen a fatvát és azokat a nyilvános halálos fenyegetéseket, amelyeket Rafig Tagi a „vallási gyűlöletkeltés” miatt ellene folytatott per során 2007-ben kapott; továbbá mivel az államilag felügyelt televíziók az író haláláról is csak minimális terjedelemben számoltak be, és a hatóságok még nem ítélték el nyilvánosan a gyilkosságot;
D.

mivel Zakaría Búgirrát önkényesen őrizetben tartották és ezalatt többször is olyan erőszakos cselekményeket és megfélemlítést alkalmaztak vele szemben, amelyek embertelen és megalázó bánásmódnak tekinthetők; mivel az őrizet idején a fiatalember tanúja lehetett azoknak a körülményeknek is, amelyek között a többi fiatal marokkóit őrizték, valamint annak, hogy ők is milyen embertelen vagy megalázó bánásmódban részesültek;
31.

a légi közlekedés tekintetében kéri, hogy — a Bizottság és a tagállamok mozdítsák elő az egységes európai égbolt II. megvalósítását, amelyben a SESAR kiépítése fontos szerepet fog játszani, és felszólítja a Bizottságot, hogy 2013-ig terjesszen elő javaslatot az egységes európai légtér létrehozására a funkcionális légtérblokkok számának csökkentésén keresztül; — a Bizottság eredményesebb energiahatékonysági és ÜHG-kibocsátáscsökkentési intézkedések megvalósítása érdekében erősítse meg a koordinációt az egységes európai égbolt szabályozása, a SESAR és Galileo projektek, valamint a Tiszta Égbolt kezdeményezés között; — a piac megnyitására irányuló további javaslatok során tartsák előtérben a szolgáltatások minőségét és a nemzetközi előírásokkal való koordinációt, — a Bizottság és a tagállamok mindent tegyenek meg annak érdekében, hogy 2012-ig az európai kibocsátáskereskedelmet nemzetközi szinten is elfogadtassák, és ezáltal szavatolva nemzetközi szinten az egyenlő versenyfeltételeket; — tevőlegesen dolgozzanak a „Checkpoint of the Future” (a jövő ellenőrző pontja) fejlesztésén, az áru- és személyszállítás biztonsági ellenőrzése érdekében;
D.

mivel a vámrendszer továbbra is fontos szerepet tölt be az EU pénzügyi érdekeinek védelmében, még ha az elmúlt években csökkent is a vámbeszedés szerepe;
—

tekintettel az európai szemeszter hatékonyságáról és legitimitásáról és az Európai Parlament szerepének növeléséről szóló, „How effective and legitimate is the European Semester? Increasing the role of the European Parliament” című tájékoztató dokumentumra (3),
11.

felkéri a Bizottságot, a tagállamokat és az érintett feleket a bevált gyakorlatok cseréjére az illetékes fórumok és platformok – például az EU Retail Forum on Sustainability (az uniós kiskereskedelmi fórum a fenntarthatóságról), a European Food Sustainable Consumption and Production Roundtable (a fenntartható fogyasztás és termelés uniós kerekasztala), a High Level Forum for a Better Functioning Food Supply Chain (magas szintű fórum egy jobban működő élelmiszer-ellátási láncért), „a fenntartható élelmiszer barátai” elnevezésű informális tagállami hálózat és a Consumer Goods Forum (fogyasztási cikkek fóruma) stb. tudását ötvözve;
9.

aggodalmát fejezi ki más ellenőrző szervek – például az Afganisztán újjáépítéséért felelős különleges főfelügyelő, az Egyesült Államok Számvevőszéke (GAO), a háború alatti közbeszerzéseket vizsgáló bizottság és az Egyesült Államok Nemzetközi Fejlesztési Ügynöksége (USAID) – jelentései miatt, amelyek a következő hiányosságokat tárták fel: — az országban magas a korrupció és a csalás kockázata, ahogyan azt a Kabul Bank közelmúltbeli botránya és a háború alatti közbeszerzéseket vizsgáló bizottság végleges jelentése is bizonyítja, amelynek becslése szerint az Egyesült Államoktól érkező, Irakban és Afganisztánban elköltött összes támogatás 5-9 százaléka esetében történt csalás; emellett az Integrity Watch szervezet jelentése szerint 2009-ben Afganisztánban több mint egymilliárd dollárnyi vesztegetési pénzt fizettek ki, egyharmadrészt valamilyen közszolgáltatásért (nyilvántartás, oktatás, egészségügy), a legkorruptabb szerv pedig a rendőrség; — az afgán minisztériumok többsége – a magas írástudatlansági arány és az alacsony képzettségű személyzet miatt – nem képes pályáztatásra és szerződések kezelésére; — az Afgán Nemzeti Rendőrség adatbázisai megbízhatatlanok, ugyanis a számadatokban 111 774 – 125 218 között változik a rendőrök száma: ez kétséget vet fel az afgán rendőröknek fizetett bérek jogszerűségével és szabályszerűségével kapcsolatban, ami az egyetlen és legnagyobb uniós finanszírozású projekt, a Jogrend Alap Afganisztánért (Law and Order Trust Fund; LOTFA) legfontosabb célkitűzése; — az országban magas a támogatások elpazarlásának kockázata, amint azt a háború alatti közbeszerzéseket vizsgáló bizottság végleges jelentése is bizonyítja, amelynek becslése szerint az Egyesült Államoktól érkező, Irakban és Afganisztánban elköltött összes támogatás 10-20 százalékát elpazarolták; — alvállalkozói hálózatok, amelyek késedelmeket és halmozódó általános költségeket keletkeztetnek, és korlátozzák a fővállalkozó feletti felügyelet gyakorlását, valamint az afgán lakosság e projektekből való részesedésének arányát; — a hosszú távú fenntarthatóságra csak korlátozott esélyű, rövid távú projektek finanszírozása; — az afganisztáni számvevőszék nem teljesen független az Afgán Iszlám Köztársaság kormányától;
45.

újra hangsúlyozza a szilárd, közös uniós álláspontok kialakításának elsőrendű fontosságát az EU és a tagállamok kollektív súlyának kihasználása érdekében; e tekintetben tudomásul veszi a Tanács Emberi Jogi Munkacsoportja (COHOM) kapacitásának növelését és a kulcsfontosságú prioritások megállapítására irányuló erőfeszítéseket, valamint az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy egyértelmű munkamegosztás jöjjön létre, amelyeknek segítségével nő a régiókon átívelő hatótávolság és erősödik az együttműködés, és lobbitevékenység folytatható minden mérsékelt állam körében, ideértve Genf és New York között; üdvözli, hogy a COHOM székhelye de facto Brüsszelben van és az arra irányuló javaslatot is, hogy évente tartson ülést Genfben; támogatja az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy „sok hangon egységes üzenet” érvényesüljön, de helyteleníti, hogy a közös alapvetés keresése túl gyakran a legkisebb közös nevező elfogadásához vezet, különösen a végleges tanácsi következtetések esetében, és felszólít a bátrabb és nagyra törőbb fellépésre; ezzel összefüggésben bátorítja az EKSZ-t, különösen az EU genfi és New York-i küldöttségét, hogy megfelelő időben tartott tartalmas konzultációk alapján fokozza koherenciáját és az EU fellépésének láthatóságát, hogy növelje hitelességét a világban;
34.

megjegyzi, hogy a Bizottság a közvetett, azaz egy adott projekt végrehajtásához nem közvetlenül kapcsolódó költségekhez való hozzájáruláson felül (ami a fellépés költségvetésének legfeljebb 7%-a lehet) a projekthez közvetlenül kapcsolódó többféle költséget (közvetlen költséget) is finanszíroz, beleértve a helyi irodák, személyzet és szállítás tevékenységekhez közvetlenül kapcsolódó támogatási költségét is; rámutat, hogy a támogatási költségek – mint a szállítás, tárolás és kezelés (pl. az élelmiszersegély esetében) – szintje tág határok között mozog; elismeri, hogy ennek oka a körülményektől függően országspecifikus lehet, de rámutat, hogy a műveletek nagyobb költséghatékonyságát célzó egyszerűsítésére is szükség lehet; javasolja, hogy a Bizottság egy szokásos értéktartományhoz vagy referenciaszinthez képest értékelje a támogatási költségek szintjét annak megállapítása érdekében, indokoltak-e az ésszerűség szempontjából;
17.

úgy véli, hogy a BRICS-országok és más feltörekvő hatalmak egyre fokozódó jelentőségének fényében és tekintettel a kialakulóban lévő többpólusú kormányzási rendszerre a G-20 a konszenzusépítés és a konvergencia (többek között a szabályozási konvergencia) előmozdítására alkalmas, befogadó, partnerségen alapuló döntéshozatali folyamat hasznos és különösen megfelelő fórumának bizonyulhat; úgy látja, hogy a G-20 fokozódó jelentőségének dacára a G-7 mint a hagyományos nagyhatalmak konzultációs, koordinációs és konszenzusépítő fóruma kulcsszerepet játszhat a BRICS-országokkal és más feltörekvő hatalmakkal folytatandó párbeszéd és a G-20-találkozók előkészítése terén; úgy véli, a közös kihívások összehangolt és sikeres leküzdése érdekében törekedni kell arra, hogy a G-8 létrejöttét használják fel arra is, hogy közelítsék az álláspontokat Oroszországgal; támogatja a G-20 parlamenti dimenzióját, és úgy gondolja, hogy azt a demokratikus párbeszéd és ellenőrzés megerősítése érdekében még inkább meg kell szilárdítani, és be kell vonni a döntéshozatali folyamatokba; támogatja továbbá, hogy ezzel párhuzamosan létrehozzanak egy G-20-as konzultációs fórumot is, amely összefogja a G-20 államokból származó nem kormányzati szervezeteket, illetve a civil társadalom és az üzleti élet vezető képviselőit;