[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 20.10.2005

SEC(2005) 1305 végleges

Ajánlás:

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Közösséget létrehozó szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével összhangban tett 2005. március 8-i tanácsi ajánlás eredményeként Magyarország által foganatosított intézkedések elégtelenségének 104. cikk (8) bekezdésével összhangban történő megállapításáról

(a Bizottság előterjesztése)

INDOKOLÁS

Háttérinformáció

A túlzott hiány esetén követendő eljárást (EDP) a Szerződés 104. cikke, valamint a 2005. június 27-i 1056/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet szabályozza, amely a Stabilitási és Növekedési Paktum részét képezi.

Magyarország 2004. május 1-jén történt közösségi csatlakozását követően a Bizottság – a 2004 márciusában Magyarország által szolgáltatott adatok és a Bizottság szolgálatainál készült 2004. tavaszi gazdasági előrejelzések figyelembevételével – túlzott hiány esetén követendő eljárást indított Magyarország ellen, mivel 2003. évi hiánya meghaladta a GDP 3 %-át. A Tanács a Bizottság ajánlására 2004. július 5-én megállapította, hogy Magyarország túlzott hiánnyal rendelkezik, és ezzel egyidejűleg a hiány korrekciója érdekében a 104. cikk (7) bekezdése szerint ajánlást intézett hozzá. Ebben az szerepelt, hogy a magyar hatóságok hozzanak középtávú intézkedéseket azért, hogy a hiány 2008-ra hiteles és fenntartható módon a GDP 3 %-a alá csökkenjen, azzal a hiánycsökkentési pályával összhangban, amelyet a Magyarország 2004. májusában benyújtott konvergenciaprogramjáról szóló, 2004. július 5-i tanácsi vélemény határozott meg. A Tanács különösen azt ajánlotta, hogy a magyar hatóságok 2004. november 5-ig tegyenek hatékony lépéseket a 2005. évre tervezett hiány elérésére előirányzott intézkedések kapcsán.

A Tanács 2005. január 18-án a Szerződés 104. cikkének (8) bekezdése alapján a Bizottság ajánlására megállapította, hogy Magyarország nem tette meg a hatékony lépéseket az ajánlás nyomán, és várhatóan nagymértékben túllépi a 2005. évre tervezett hiányt. Magyarország eltéréssel rendelkező tagállam, ami azt jelenti, hogy a Szerződés 104. cikkének (9) bekezdése és 104. cikkének (11) bekezdése rá nézve nem alkalmazható, noha Magyarország köteles elkerülni a túlzott hiányt. Ekképpen Magyarországhoz csak a 104. cikk (7) bekezdése alapján lehet a túlzott hiány esetén követendő eljárás szerinti további ajánlásokat intézni.

A Tanács a Bizottság ajánlására a 104. cikk (7) bekezdésének megfelelően 2005. március 8-án új ajánlást[1] fogadott el Magyarország számára. Ebben az szerepelt, hogy a magyar hatóságok hozzanak középtávú keretbe foglalt intézkedéseket annak érdekében, hogy a hiányt 2008-ra hiteles és fenntartható módon a GDP 3 %-a alá csökkentsék. Az ajánlást a Tanács a 2004. decemberében benyújtott aktualizált konvergenciaprogramról szóló, 2005. március 8-i tanácsi véleményben meghatározott módosított hiánycsökkentési pálya alapján készítette, és hangsúlyozta hozzájárulását a hiánycsökkentéshez és a külső mérleg javításához. Ez a 2004. és 2008. közötti időszakra az államháztartási hiányokra vonatkozóan a következő éves célokat tartalmazza: a GDP 4,4 %-a, 3,6 %-a, 2,9 %-a, 2,2 % illetve 1,6 %-a[2]. Ezért Magyarország számára a Tanács különösen ajánlotta, hogy 2005. július 8-ig tegyen hatékony lépéseket további, lehetőleg strukturális jellegű intézkedések meghozatalára azért, hogy a 2005. évi hiány ne haladja meg a kitűzött mértéket, azaz a GDP 3,6 %-át[3]. A Tanács azt is ajánlotta, hogy a magyar hatóságok bármely adócsökkentés ütemezését és végrehajtását tegyék függővé a 2004 decemberében benyújtott aktualizált konvergenciaprogramban feltüntetett tervezett hiány elérésétől. Ezenkívül felkérte a magyar hatóságokat, hogy vállalásuknak megfelelően folytassák a közigazgatási, egészségügyi és oktatási rendszer tervezett reformját, hogy ezzel is javuljon az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága, valamint hogy ragadjanak meg minden lehetőséget a költségvetési kiigazítás felgyorsítására.

2005. július 13-án a Bizottság az akkoriban rendelkezésre álló információk alapján elfogadott egy a Tanácsnak szóló közleményt[4], amely figyelembe vette a kormány által márciusban és júniusban meghatározott, összesen a GDP 1½ %-ára vonatkozó, a csúszások ellentételezésére irányuló kiigazító intézkedéseket, továbbá a magyar kormány határozott kötelezettségvállalását is arra nézve, hogy szükség esetén további intézkedéseket hajt végre. Mindezt figyelembe véve úgy tűnt, hogy a 2005. évi, a GDP 3,6 %-át kitevő hiánycél elérhető, és a magyar kormány a 2005. március 8-i tanácsi ajánlás nyomán a 2005. július 8-i határidőre megtette a hatékony lépéseket a 2005. évi tervezett hiány elérésére szolgáló intézkedések tekintetében. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a túlzott hiány esetén követendő eljárás keretében jelenleg nem szükségesek további lépések. Kiemelte azonban, hogy Magyarország költségvetési helyzete továbbra is ingatag. Különösen hangsúlyozta, hogy a 2005. évi hiánycél eléréséhez (i) az összes tervezett intézkedést hatékonyan végre kell hajtani, és (ii) amennyiben az év folyamán túlköltekezés lépne fel, kiegészítő intézkedéseket kell tenni, amire a kormány kötelezettséget vállalt. Ezen túlmenően kiemelte, hogy 2006-ban a GDP 2,9 %-át kitevő célkitűzés eléréséhez fontos kiigazításokra és döntő hatású intézkedésekre lesz szükség, beleértve azt, hogy ésszerű költségvetést kell elfogadni 2006-ra. A közlemény jelezte, hogy amennyiben a későbbiekben mulasztások történnek a tervezett kiigazítás végrehajtása során, úgy a Bizottságnak javasolnia kell a Tanácsnak a költségvetési felügyelet megerősítését és a szükséges intézkedés meghozatalát a túlzott hiány esetén követendő eljárás keretében.

A költségvetési helyzetet és a kilátást jelentősen rontó jelenlegi fejlemények

A magyar hatóságok 2005. szeptember 20-án a túlzott hiány esetén követendő eljárást illetően benyújtottak egy felülvizsgált értesítést, amely 2005-re a GDP 6,1 %-át kitevő hiányt jelentett be a tervezett 3,6 % helyett, annak ellenére, hogy a makrogazdasági helyzetben nem történt jelentős változás. E felülvizsgált értesítés figyelembe vette, hogy a meglévő és a 2005 végéig építés alatt álló autópályák Állami Autópálya Kezelő Rt-nek (ÁAK) történő tervezett eladása nem tekinthető hiánycsökkentő intézkedésnek, továbbá a közalkalmazottak 13. havi fizetését még abban az évben kell feltüntetni, amelyre vonatkozik, annak ellenére, hogy a következő év elején fizetik ki[5], a 2005-ös hiány ezek miatt a GDP 1,9 illetve 0,1 %-ával romlik. Az értesítés még egy, a GDP 0,5 %-át kitevő kiegészítő csúszást is tartalmazott. A csúszás mintegy fele a HÉA-bevételek csökkenéséből adódik, amely részben politikai lépések következménye[6]. A csúszás másik fele a kiadások túllépésének köszönhető. A kormány arról értesítette a Bizottságot, hogy – korábbi kötelezettségvállalásaival ellentétben – nem áll szándékában kiigazítani ezeket a változásokat. A statisztikai helyreigazításoktól és az elismert kiegyenlítetlen csúszásoktól eltekintve azt is érdemes megjegyezni, hogy a márciusi értesítéshez képest a 2005-re vonatkozó második pilléres nyugdíjrendszer-járulékok a GDP 0,2 %-ával növekedtek (a GDP 1,1 %-áról a GDP 1,3 %-ára), így a GDP 6,1 %-át kitevő hiányra vonatkozóan bejelentett számadat romlása a Tanács 2005. márciusi ajánlásában lévő, a GDP 3,6 %-át kitevő célkitűzéshez képest valójában a GDP 2,7 %-át teszi ki[7]. A 2005. évi eredmény rosszabb lesz, amennyiben további csúszások történnek (ez különösen a kiadási oldalon várható) és azokat nem kompenzálják kiigazító intézkedésekkel. A szeptemberi értesítés szerint az adósság GDP-hez viszonyított aránya 2005-ben a 60 %-os küszöb alatt marad (57,1 %). Az adósságnak azonban csaknem az egyharmada valutában van megadva, ezért a GDP-hez viszonyított aránya nagyban függ a devizaárfolyamtól.

A 2006-os hiány tekintetében a 2005. júliusi közlemény már jelezte, hogy még ha 2005-re teljesülne is a GDP 3,6 %-át kitevő célkitűzés, akkor is nehéz lenne 2006-ra a GDP 2,9 %-át kitevő célkitűzés elérése, különösen figyelembe véve az autópályákhoz kapcsolódó fent említett egyszeri intézkedések lejáratát és a fenti tervezett adócsökkentéseket (az utóbbi intézkedés következtében beálló várható bevételkiesés a becslések szerint a GDP 1,1 %-a). Azonban ekkor még úgy vélték, hogy a kiigazító intézkedéseket a kormány kötelezettségvállalásainak megfelelően meg lehet hozni. A kormány szeptember 30-án benyújtott 2006-ra szóló költségvetési javaslatában a hiánycél a GDP 4,7 %-át teszi ki. Azonban úgy tűnik, hogy ennél a hiánycélnál nem számolták el teljes mértékben a 2005-ben szállítandó katonai repülőgépeket. Az ESA95 számviteli szabályok értelmében ezt a kiadást 2005-re kell elszámolni, bár a tényleges kifizetések nagyrészt később történnek. A felülvizsgált új hiánycél a GDP 5,2 %-át teszi ki (a szállított katonai repülőgépek elszámolásával), ami lényegesen magasabb annál a GDP 2,9 %-át kitevő célkitűzésnél, amelyet a (2004 decemberében aktualizált konvergencia-programot illető tanácsi véleményben és ajánlásban megerősített) a 104. cikk (7) bekezdésén alapuló 2005 márciusi tanácsi vélemény említett. Feltételezve a nyugdíjalap-járulék hasonló növekedését, mint ahogy azt 2005-re nemrégiben bejelentették, az eredeti és az új célkitűzés között fennálló eltérés várhatóan a GDP 2,3 %-ánál is magasabb lesz.

Ezen túlmenően még a jelentősen magasabb 2006-os hiánycél is veszélyben van: A 2005. évi magasabb hiányszinten felül (amely tükrözi, hogy az autópályák értékesítése a határozat értelmében nem tartozik a 2005. évi államháztartási bevételbe), amely bázishatást okoz 2006-ra nézve, és azon túl, hogy a katonai repülőgépek megvásárlását az ESA95 szabályok értelmében a szállítás évében kell elszámolni – ez 2006-ban a GDP további 0,5 %-át jelenti –, az alábbi elemek jelentkeznek: (i) az adóreform negatív hatása a bevételre nézve (ami a GDP 1,1 százalékpontját teszi ki), (ii) a „100 lépés” reformprogram keretében a családi pótléknak a GDP 0,4 %-ával történő növelését illető határozat hatása. Mindez arra utal, hogy a hiány 2006-ban jelentősen a felülvizsgált célkitűzés fölé emelkedhet, hacsak nem hoznak kiigazító intézkedéseket. A kormány már jelezte, hogy – az aktualizált konvergenciaprogramban lévő tervekkel ellentétben – a tervezett autópálya-építések kiadását PPP-jellegű keretbe csoportosítaná át, ami által a GDP 1,2 %-ával csökkenne a 2006. évi államháztartási beruházási kiadás, és ez az átcsoportosítás az ESA-szabályokkal összeegyeztethető módon történne. Még akkor is, ha ezen összeegyeztethetőség bebizonyosodik (ami azonban megkérdőjelezné a kiigazítás fenntarthatóságát), a GDP 2 %-át kitevő további kiigazításra lenne szükség annak érdekében, hogy elérhető legyen a felülvizsgált 2006-os hiánycél. A kormány által nemrég elfogadott költségvetés-tervezet azonban nem tartalmaz olyan strukturális jellegű intézkedéseket, amelyek ilyen jelentős csökkentést elősegítenének.

Ezen túlmenően mind a 2005., mind a 2006. évre szóló hiánycélok módosítása nyilvánvalóan sérti a márciusi tanácsi ajánlás másik elemét, amely szerint bármely adócsökkentés ütemezését és végrehajtását függővé kell tenni az aktualizált konvergenciaprogramban feltüntetett tervezett hiány elérésétől. A 2006. évi költségvetés nemcsak hogy jelentős adócsökkentést tartalmaz, de a HÉA-csökkentést még előre is hozzák 2005 októberére (a benzin esetében).

Következtetés:

(i) a magyar hatóságoknak a 2005. márciusi tanácsi ajánlásra – amely 2005-ös hiánycél elérésére irányul – válaszként hozott intézkedése nem bizonyult megfelelőnek, mivel a 2005. márciusi tanácsi ajánlásban megállapított célkitűzéstől várhatóan jelentős eltérést mutat. Ennek oka az autópályák eladásának megfelelő statisztikai kezelése, valamint a GDP ½ %-át kitevő csúszások. A kormány úgy döntött, hogy korábbi kötelezettségvállalásai ellenére nem tesz lépéseket e fejlemények ellen. Megjegyzendő, hogy a 2005. évi 3,6 %-os célkitűzés szerepelt a 2004. decemberi aktualizált konvergenciaprogramban[8], amelyet a Tanács véleményében jóváhagyott.

(ii) az aktualizált konvergenciaprogramban és a 2005. márciusi tanácsi ajánlásban lévő 2006-ra szóló célkitűzéstől elálltak a 2006. évre vonatkozó nemrégiben elkészített költségvetésben. Sőt, a jóval magasabb új célkitűzés teljesülése sem biztos;

(iii) az adócsökkentések végrehajtása különösen 2006-ban ellentétben áll a Tanács ajánlásával, amely szerint bárminemű adócsökkentés időzítését és végrehajtását a 2004. decemberben benyújtott aktualizált konvergenciaprogram tervezett hiányainak várható elérésétől kell függővé tenni; valamint

(iv) mivel Magyarország 2005-ben és 2006-ban lényegesen eltér attól a túlzott hiány 2008-ig történő kiigazítása érdekében – a magyar kormány által – tervezett kiigazítási pályától, amelyet a 2005. márciusi tanácsi ajánlás megerősített, megkérdőjeleződik a kiigazítás hitelessége, a strukturális reformok lassú előrehaladásával pedig tovább mélyül a makrogazdasági egyensúlyhiány.

A Szerződés 104. cikke (8) bekezdésének és az 1056/2005/EK tanácsi rendelettel módosított 1467/97/EK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének rendelkezései szerint, amennyiben a Tanács úgy ítéli meg, hogy a 104. cikk (7) bekezdésének értelmében tett ajánlásai eredményeként nem foganatosítottak hatékony intézkedéseket, azok megvalósulása céljából határozatot kell hoznia. Ezen megállapítások alapján a Bizottság véleménye szerint a 104. cikk (7) bekezdésével összhangban tett 2005. márciusi tanácsi ajánlás eredményeként nem foganatosítottak hatékony intézkedéseket az ajánlásban meghatározott időszakon belül, s javasolja, hogy a Tanács ennek megfelelően határozzon.

Ajánlás:

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Közösséget létrehozó szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével összhangban tett 2005. márciusi tanácsi ajánlás eredményeként Magyarország által foganatosított intézkedések elégtelenségének a 104. cikk (8) bekezdésével összhangban történő megállapításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 104. cikkének (8) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

mivel:

1. A Szerződés 104. cikke értelmében a tagállamoknak a túlzott költségvetési hiány elkerülésére kell törekedniük.

2. A Stabilitási és Növekedési Paktum a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul, az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés eszközeként. A Stabilitási és Növekedési Paktum magában foglalja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendeletet[9], amely a túlzott államháztartási hiány korrekciójának további elősegítése érdekében jött létre.

3. Az amszterdami Európai Tanács Stabilitási és Növekedési Paktumról szóló, 1997. június 17-i állásfoglalása[10] ünnepélyesen felkéri valamennyi részes felet – azaz a tagállamokat, a Tanácsot és a Bizottságot – a Szerződés, valamint a Stabilitási és Növekedési Paktum szigorú és időben történő végrehajtására.

4. A 2004. július 5-i 2004/918/EK határozatában a 104. cikk (6) bekezdésével összhangban a Tanács úgy határozott, hogy Magyarország túlzott hiánnyal rendelkezik[11].

5. A Szerződés 104. cikke (7) bekezdésével és az 1467/97/EK tanácsi rendelet 3. cikke (4) bekezdésével összhangban a Tanács 2004. július 5-én elfogadott egy a magyar hatóságoknak címzett ajánlást[12] is, amelyben felszólítja őket, hogy a túlzott hiányt a lehető legrövidebb időn belül szüntessék meg, valamint foganatosítsanak középtávú intézkedéseket annak megvalósítása érdekében, hogy 2008-ra a hiányt hiteles és fenntartható módon a GDP kevesebb mint 3%-ára csökkentsék, a hatóságok által benyújtott, s a Tanács 2004. július 5-i véleményében[13] megerősített konvergencia-programban meghatározott hiánycsökkentő pályával összhangban. Ezen ajánlás a magyar kormány számára 2004. november 5-ét jelölte ki határidőül a GDP 4,1%-át kitevő eredeti 2005. évi tervezett hiány megvalósításának érdekében tervezett hatékony intézkedések foganatosítása tekintetében.

6. A 104. cikk (8) bekezdésével összhangban a Tanács a bizottsági ajánlás alapján 2005. január 18-án elismerte, hogy Magyarország a 2004. november 5-i határidőig számos intézkedést hozott a 2004. és 2005. évi államháztartási hiány csökkentésére. Azonban úgy ítélte meg, hogy azok nem elégségesek a célok eléréséhez, és nem tennék lehetővé a 2004. májusi magyar konvergenciaprogram tervezett kiigazítási pályájától való eltérés elkerülését. Ezen túlmenően úgy ítélte meg, hogy a kormánynak a túlzott hiány 2008-ra történő kiigazítására irányuló kötelezettségvállalását a további költségvetési konszolidáció határozott intézkedéseivel és a strukturális reformok eltökéltebb folytatásával kell alátámasztani. Mindezt figyelembe véve a Tanács úgy határozott, hogy Magyarország 2004. november 5-ig nem hozott hatékony intézkedéseket a 2004. július 5-i ajánlást követően.

7. A Szerződés 104. cikke (7) bekezdésével és az 1467/97/EK tanácsi rendelet 3. cikke (4) bekezdésével összhangban a Tanács 2005. március 8-án elfogadott egy második ajánlást[14], amelyet a magyar hatóságoknak címzett, felszólítva őket, hogy a túlzott hiányt a lehető legrövidebb időn belül szüntessék meg, valamint hogy foganatosítsanak középtávú intézkedéseket annak megvalósítása érdekében, hogy 2008-ra a hiányt hiteles és fenntartható módon a GDP kevesebb mint 3%-ára csökkentsék, a magyar hatóságok által 2004 decemberében benyújtott, s a Tanács 2005. március 8-i véleményében megerősített aktualizált konvergencia-programban meghatározott hiánycsökkentő pályával összhangban. Ezen ajánlás többek között 2005. július 8-át jelölte ki határidőül a magyar kormány számára a GDP 3,6%-át kitevő 2005. évi tervezett hiány megvalósításának érdekében tervezett hatékony intézkedések foganatosítása tekintetében[15].

8. A Bizottság 2005. július 13-án közleményt fogadott el Magyarországról. A rendelkezésre álló információk alapján – amelyek többek közt a kormány által márciusban és júniusban elhatározott, a GDP 1 1/2 %-át kitevő, a csúszásokat kiigazító intézkedésekre és a magyar kormány szükség esetén további intézkedésekre irányuló szilárd kötelezettségvállalására vonatkoztak – megállapítja, hogy a magyar hatóságok hatékony lépéseket tettek a 2005. július 8-i határidőig, habár a helyzet továbbra is ingatag, és a jövőben további intézkedésekre lesz szükség.

9. Azonban az alábbi újabb fejlemények azt támasztják alá, hogy a magyar hatóságok intézkedései nem elégségesek:

10. A tanácsi ajánlásban szereplő (és a 2004. decemberi aktualizált konvergencia-programról szóló 2005. márciusi tanácsi véleményben jóváhagyott), a GDP 3,6 %-át kitevő 2005. évi célkitűzés távolról sem érhető el, és a kormány a korábbi kötelezettségvállalásai ellenére úgy határozott, hogy nem tesz kiigazító lépéseket; ezt megerősíti a magyar hatóságoknak a túlzott hiány esetén követendő eljárásra vonatkozó 2005. szeptember 20-i felülvizsgált értesítése, amelyben 2005-re a GDP 6,1 %-át kitevő hiány szerepel. A 2005. évi eredmény további (különösen a kiadási oldalon várható) csúszások esetén tovább romlik, ha azokat sem egyenlítik ki korrekciós intézkedésekkel. Az értesítés szerint az adósság GDP-hez viszonyított aránya 2005-ben a 60 %-os küszöb alatt marad (57,1 %). Azonban az adósság csaknem egyharmada valutában szerepel, és az árfolyamváltozások függvényében nagyban változhat.

11. Az aktualizált konvergenciaprogramban és a 2005. március 8-án elfogadott tanácsi ajánlásban lévő, 2006-ra szóló, a GDP 2,9 %-át kitevő célkitűzéstől elálltak a hatóságok. Még a 2006. évre vonatkozó költségvetési tervezetben lévő, lényegesen magasabb, a GDP 5,2 %-át kitevő új célkitűzés[16] teljesülése sem biztos, mivel a tervezett adóreform a GDP 1,1 %-ával csökkenteni fogja a bevételeket, és az újonnan elfogadott 2006. évi költségvetés-tervezet nem tartalmaz a kiadásokat jelentősen csökkentő strukturális intézkedéseket.

12. Az adócsökkentések végrehajtása különösen 2006-ban ellentétben áll a Tanács ajánlásával, amely szerint bárminemű adócsökkentés időzítését és végrehajtását a 2004. decemberében benyújtott aktualizált konvergenciaprogram tervezett hiányainak várható elérésétől kell függővé tenni.

13. A magyar kormány részéről tervezett és a 2005. március 8-i tanácsi ajánlásban jóváhagyott kiigazítási pályától – amelynek célja a túlzott hiány 2008-ig történő korrekciója – való 2005-ös és 2006-os lényeges eltérés kérdésessé teszi, hogy hiteles-e a korrekció megvalósítása, a strukturális reformok lassú előrehaladásával pedig tovább mélyíti a makrogazdasági egyensúlyhiányt.

14. Az Európai Tanács Stabilitási és Növekedési Paktumról szóló állásfoglalásával összhangban Magyarország hozzájárult a 2005. március 8-i tanácsi ajánlás közzétételéhez,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Taná cs 2005. március 8-i ajánlására adott válaszként Magyarország nem foganatosított elégséges intézkedéseket.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Magyar Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

[1] Lásd: http://register.consilium.eu.int/pdf/en/05/st07/st07145.en05.pdf

[2] A számadatok az összehasonlítás érdekében összhangban vannak a 2004. szeptember 23-i Eurostat-határozattal, amely lehetővé teszi a második pillért képező nyugdíjalapok államháztartáson belüli ideiglenes átsorolását a 2007. márciusi költségvetési adatbejelentésig; és amellyel a magyar hatóságok éltek is. Ez a második pillért képező nyugdíjalap-hozzájárulásokat a 2005. máricusi költségvetési adatbejelentésben (felfelé) igazítva, az alábbi értékeken adja meg: 2004-ben a GDP 0.9 %-a, 2005-ben a GDP 1.1 %-a és 2006-2008-ban a GDP 1.2 %-a. Ezeket a számadatokat a 2005 szeptemberi költségvetési adatbejelentés ismét felfelé módosította (lásd 7. lábjegyzet).

[3] A Bizottság szolgálatai ekkor még 2005-re a GDP 4,1 %-át kitevő hiánnyal számoltak.

[4] A Bizottság közleménye a Tanácsnak a Magyarország által a Szerződés 104. cikke (7) bekezdése értelmében a túlzott hiány esetén követendő eljárás szerinti, 2005. március 8-i tanácsi ajánlás nyomán foganatosított intézkedésekről (SEC(2005) 951) http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/com_actkhu_en.pdf

[5] A Magyar Alkotmánybíróság 2005 szeptemberében ezen áttolást (és azon tényt, hogy a munkájukat 2004 végén befejező közalkalmazottak nem jogosultak 13. havi fizetésre) alkotmányellenesnek nyilvánította.

[6] A GDP mintegy 0,015 százalékpontjának megfelelő bevételkiesés annak a nemrégiben meghozott döntésnek tulajdonítható, hogy a 2006. januárjától alkalmazandó általános HÉA-csökkentést a benzin esetében előrehozzák.

[7] A 2. lábjegyzetben említett, a második pillért képező nyugdíjalapok ideiglenes átsorolását illető hatósági határozattal összhangban a GDP 3,6 %-át kitevő 2005. évi célkitűzést a 2005. márciusban bejelentett, a GDP 1,1 %-át kitevő második pilléres nyugdíjrendszer-hozzájárulás figyelembe vételével számolták ki, míg a 2004. decemberi aktualizált konvergencia-programban szereplő referencia hiánycsökkentési pálya – beleértve a GDP 4,7 %-át kitevő eredeti célkitűzést – a nyugdíjalap-járulék nélkül szerepelt. Amennyiben az aktualizált konvergencia-programban megállapított eredeti célkitűzést össze kívánjuk hasonlítani a nemrégiben bejelentett hiánnyal, a szeptemberben bejelentett magasabb nyugdíjalap-járulékot (amely a GDP 1,3 %-át teszi ki) figyelmen kívül kell hagyni, aminek eredményeként a hiány a GDP 7,4 %-át teszi ki.

[8] Ide tartozik a második pilléres nyugdíjrendszer-hozzájárulás (amely a 2005. márciusi értesítés szerint a GDP 1,1 %-át teszi ki), amelyet a 2004. decemberi aktualizált konvergenciaprogram eredeti célkitűzése (a GDP 4,7 %-a) még figyelmen kívül hagyott.

[9] HL L 209., 1997.8.2., 6. o. Az 1056/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 5. o.) módosított rendelet.

[10] HL L 236., 1997.8.2., 1. o.

[11] http://ue.eu.int/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ecofin/81342.pdf#page=8 (HL L 389/27., 2004.12.30., 27. o.)

[12] http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11218.en04.pdf#page=2

[13] http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11194.en04.pdf#page=2

[14] http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/com_ass_hu_22_dec_en.pdf

[15] A GDP 3,8 %-át kitevő korábbi célkitűzéshez képest az eltérés arra vezethető vissza, hogy a második pilléres nyugdíjrendszer-hozzájárulás GDP 0,2 %-kal növekedett a 2005. márciusi költségvetési adatbejelentésben.

[16] Ebben szerepel a katonai repülőgépek vásárlásának egységes számbavétele, ami a GDP 0,5-ával növeli a GDP 4,7 %-át kitevő bejelentett új hiánycélt 2006-ban.