[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 2006.5.24.

COM(2006) 245 végleges

2004/0154 (COD)

Módosított javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a transzeurópai közlekedési és energiahálózatok területén történő közösségi pénzügyi támogatás nyújtásának általános szabályairól és a 2236/95/EK tanácsi rendelet módosításáról

a 2007-2013 közötti pénzügyi keret 2006. május 17-i megállapodást követő kiigazítása

(előterjesztette a Bizottság az EK-Szerződés 250. cikke (2) bekezdésének megfelelően)

INDOKOLÁS

1. A JAVASLAT HÁTTERE

- A javaslat indokai és célkitűzései

A javaslat felülvizsgálja a Bizottságnak a transzeurópai közlekedési és energiahálózatok területén történő közösségi pénzügyi támogatás nyújtásának általános szabályairól és a 2236/95/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló kezdeti javaslatát, amelyet a két intézménynek együttdöntésre benyújtottak (hivatkozási szám: 2004/0154 (COD)). Az Európai Parlament megtartotta az első olvasatot és 2005. október 26-án jogalkotási állásfoglalást fogadott el. Azóta nem történt további előrelépés az együttdöntési eljárásban.

A javaslat hatást gyakorol a költségvetésre, és a 2007–2013-as időszakra vonatkozó közösségi pénzügyi keret függvénye, amely vonatkozásában 2006 áprilisában intézményközi megállapodást kötöttek. A Bizottságnak (az igények alapos értékelésével alátámasztott) kezdeti javaslatában meghatározott költségvetési források jelentősen meghaladják a 2007–2013-as pénzügyi keretben a transzeurópai hálózatok vonatkozásában – mind a közlekedés, mind pedig az energia területén – megállapított összegeket. A „transzeurópai hálózatokra vonatkozó pénzügyi rendeletre” irányuló kezdeti javaslat felülvizsgálata ezért annak eredménye, hogy a rendeletet a 2006 áprilisában megerősített költségvetési forrásokhoz kell igazítani.

A pénzügyi keretben megállapított források a kezdetben a közlekedési ágazat számára javasolt összegnek mindössze 40%-át, az energiaágazat számára javasolt összegnek pedig 45%-át képviselik. Ez a támogatás nyújtási módjainak (különösen a projektkiválasztás módjainak és a támogatás mértékeinek) kiigazítását is szükségessé teszi. Ezen túlmenően az Európai Parlament által az első olvasatban tett megjegyzéseket is figyelembe vették a felülvizsgált javaslatban. Végül pedig számos, a megszövegezést érintő javítást vettek be a javaslatba.

- Általános összefüggés

Az Európai Közösséget létrehozó szerződés előírja, hogy a Közösség támogathatja a transzeurópai hálózatban meghatározott közös érdekű projekteket (155. cikk). Ezen az alapon 1995 óta (az 1999. július 19-i 1655/1999/EK, a 2004. április 21-i 788/2004/EK, a 2004. április 21-i 807/2004/EK és a 2005. július 6-i 1159/2005/EK rendelettel módosított) 2236/95/EK rendelet az irányadó a transzeurópai hálózatokkal kapcsolatos projektekre vonatkozó közösségi pénzügyi támogatás nyújtására. 2005-ig (a források túlnyomó részét igénybe vevő) közlekedési ágazatban nagyjából 5,5 milliárd eurót juttattak infrastrukturális projektekre és intelligens közlekedési rendszerekre (mint például a Galileóra), amelyek összességében hozzájárultak vagy – miután működésbe léptek – hozzá fognak járulni a teljes európai közlekedési rendszer hatékonyabbá tételéhez, a belső piac működésének és a személyek szabad mozgásának megkönnyítéséhez, valamint a fenntartható feltételek mellett megvalósuló mobilitás biztosításához.

A transzeurópai hálózatok költségvetése alapján közösségi támogatást olyan projektekre nyújtanak, amelyeket a tagállamok hatóságai, nemzetközi szervezetek (például az Európai Űrügynökség), köz- vagy magánjogi szervezetek/társaságok dolgoznak ki, finanszíroznak és hajtanak végre. A transzeurópai hálózattal kapcsolatos projekteket végrehajtó magán(jogi) társaságok számos esetben a tagállamok felelőssége és/vagy állami közfinanszírozás mellett működnek. Az energiaágazatban általánosságban, és bizonyos esetekben a közlekedési ágazatban a transzeurópai hálózattal összefüggésben finanszírozott projekteket magántársaságok dolgozzák ki, finanszírozzák és hajtják végre. A közösségi finanszírozás a projektek korai szakaszában felmerülő veszélyek kiküszöbölésében való segítségnyújtás érdekében támogathatja a tanulmányozás szakaszát (a megfelelő költségek 50%-áig), vagy hozzájárulhat a projektvégrehajtás finanszírozásához. Növekvő figyelmet fordítanak a közösségi támogatás olyan formáira és eszközeire, amelyek a magánfinanszírozás részvételét ösztönzik.

A közösségi finanszírozásnak az érintett projektek költségeihez viszonyított alacsony aránya ellenére (a transzeurópai közlekedési hálózat teljes befejezésének költségeit kb. 600 milliárd euróra becsülték, amit 2020-ig kellett befektetni), a transzeurópai hálózatok költségvetése alapján tett hozzájárulások létfontosságúak számos projekt (mint például a Galileo) puszta meglétéhez, és döntő jelentőséggel bírnak a megvalósítási célok elérése, a különféle befektetők összevonása vagy más projekteknél a magas szintű technikai normák biztosítása tekintetében. Az általános szükségletekhez képest elégtelen mennyiségű költségvetési juttatásokat mindig az a cél vezette, hogy a hálózat egésze számára a lehető legnagyobb európai hozzáadott-értéket biztosítsák.

Csak a kezdeti javaslatban megállapított költségvetési források teljes biztosítása (20,350 milliárd euró a közlekedési és 0,34 milliárd euró az energiaágazat számára) tette volna lehetővé a Közösség számára azt, hogy hatékonyan ösztönözze a megvalósítási célok – különösen a transzeurópai közlekedési hálózat tekintetében meghatározott célok – eléréséhez szükséges befektetéseket. A drasztikus csökkentés (8,013 milliárd euróra a közlekedési és 0,155 milliárd euróra az energiaágazat tekintetében) megerősíti a tagállamoknak a megfelelő befektetési erőfeszítésekre vonatkozó felelősségét, hogy még így is biztosíthassák az Európai Parlament és a Tanács által elfogadott hálózatfejlesztési „iránymutatásokban” meghatározott megvalósítási célkitűzések maradéktalan teljesítését. Ugyanakkor a források csökkentése még fontosabbá teszi a magánbefektetők arra történő ösztönzését, hogy – a gazdasági térségekhez és a fogyasztói központokhoz, valamint a külső régiókhoz való hozzáférés javulásától várható előnyökért cserébe – aktívabban vegyenek részt a transzeurópai hálózat finanszírozásában. A Bizottság a csökkentett költségvetés végrehajtása során a legmegfelelőbb értékelési módszereket fogja alkalmazni, biztosítva azt, hogy a korlátozott közösségi finanszírozás a lehető legnagyobb értéket teremti meg a közösségi transzeurópai hálózat számára.

- A javaslat területén meglévő rendelkezések

Az 1999. július 19-i 1655/1999/EK, a 2004. április 21-i 788/2004/EK, a 2004. április 21-i 807/2004/EK és a 2005. július 6-i 1159/2005/EK rendelettel módosított, a közösségi pénzügyi támogatás a transzeurópai hálózatok területén történő nyújtásának általános szabályairól szóló, 1995. szeptember 18-i 2236/95/EK tanácsi rendelet.

A javasolt rendelet alapvetően az energia és a közlekedés tekintetében a 2007–2013-as időszakban biztosítja a transzeurópai hálózatok területén a közös érdekű projektek közösségi finanszírozásának folytatását. A transzeurópai hálózat finanszírozásának a jelenleg a 2236/95/EK rendeletben szabályozott kulcsfontosságú elvei a javasolt rendelet értelmében továbbra sem változnak. A bevezetett változások három főbb területre vonatkoznak: 1) költségvetési források létrehozása, 2) a finanszírozási módok felülvizsgálata a következők alapján: a) a transzeurópai hálózatok fejlesztésére és finanszírozására vonatkozó prioritások, valamint a vonatkozó technikai előírások alakulása az elmúlt évtizedben, b) a költségvetési források rendelkezésre állása és c) a transzeurópai hálózat finanszírozása által az állami és magánbefektetések mobilizálására gyakorolt hatás megerősítésének általánosan elismert szükségessége, valamint 3) a jogi/közigazgatási keret alakulásának kiigazítása, különösen a közösségi költségvetés irányítása esetében.

Noha a 2007–2013-as időszakra rendelkezésre álló költségvetési források – az előző időszakéhoz képest – jelentősen alacsonyabbak a becsült szükségleteknél, mégis nagymértékben kiterjesztik a transzeurópai hálózat finanszírozására vonatkozó lehetőségeket. A közlekedésben a 4,4 milliárd euróról 8,1 milliárd euróra történt növekedés ténylegesen a források megkétszerezését jelenti, mivel a Galileo-projekt (amely a 2000–2006-os időszak során rendelkezésre álló források 15%-át használta fel) a jövőben önálló költségvetési tételből fog részesülni. A transzeurópai közlekedési hálózat megnövekedett forrásainak hatékony kezelése érdekében a Bizottság egy végrehajtó hivatal létrehozását tervezi, amit a végrehajtó hivatalokkal foglalkozó szabályozási bizottság 2005. november 16-án jóváhagyott.

- Az Unió más politikáival és célkitűzéseivel való összhang

A javaslat összhangban van az Unió más politikáival és célkitűzéseivel, különösen az alábbi területek tekintetében:

1. A belső piac működése: az áruk, a szolgáltatások és a munkavállalók szabad mozgásának megkönnyítése a nemzeti hálózatok összekapcsolásával – azaz a nemzeti határokon a hiányzó kapcsolatok pótlása, valamint a technológiai akadályok eltörlésével az átjárhatóság biztosítása; a főbb európai tengelyeken a kapacitással kapcsolatos szükségleteknek való folyamatos megfelelés biztosítása – az infrastruktúra használatának optimálissá tétele érdekében mind a fizikai torlódások megszüntetésén, mind pedig az intelligens rendszerek széles körű használatán keresztül.

2. Fenntartható fejlődés: a széndioxid-kibocsátás és a mérgezőrészecske-kibocsátás csökkentéséhez való hozzájárulás a következőkön keresztül: a főbb európai tengelyek folyamatos fejlesztésének előmozdítása (közlekedési és energiai prioritásokra irányuló projektek) például a torlódások elleni küzdelem, a nemzetközi forgalmi áramlások koncentrációjának ösztönzése, a tisztább városokhoz való hozzájárulás és ekként az állampolgárok életminőségének növelése érdekében; a közlekedési módok közötti kapcsolatok kialakítása a kapcsolt jellegű közlekedési megoldások kifejlesztésének ösztönzése és a távolsági közúti közlekedésből származó kibocsátások csökkentése érdekében.

3. Regionális politika: hatékony infrastrukturális kapcsolatok kialakítása révén – gazdasági integrációjuk fellendítése érdekében – különösen az olyan régiókhoz való hozzáférés javítása, amelyek strukturális hátrányoktól szenvednek és/vagy távoli helyeken vannak.

4. Bővítési és szomszédpolitika: az energiai és közlekedési kapcsolatoknak (különösen a vasúti és a vízi közlekedés vonatkozásában) a jelenlegi uniós határokon túlra történő kiterjesztése – a hatékony szolgáltatások és a zavartalan kereskedelmi forgalom alapjaként – az Európa egészére kiterjedő folyosók kialakításának megkönnyítése érdekében.

Horizontális értelemben a javaslat hozzájárul a lisszaboni menetrendben megfogalmazott célok eléréséhez (a fent említett célkitűzéseken túl például a közlekedésirányítással kapcsolatos innovatív technológiák előmozdításához), valamint teljes egészében tükrözi a közösségi költségvetés ésszerű és hatékony kezelésére való törekvést.

2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓ ÉS HATÁSVIZSGÁLAT

- Az érdekelt felekkel folytatott konzultáció

219

A javaslat közvetlenül kapcsolódik a transzeurópai közlekedési, illetve energiahálózatok fejlesztésére vonatkozó közösségi iránymutatásokhoz. 2003-ban az „Iránymutatások” felülvizsgálata során hatásvizsgálatot végeztek és konzultáltak az érdekelt felekkel a közlekedési ágazatban (2004-ben elfogadták a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó közösségi iránymutatásokról szóló 1692/96/EK határozat módosításáról szóló, 2004. április 29-i 884/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozatot). Az eredményeket a SEC (2003) 1060. sz. dokumentumban tették közzé. Az energiaágazat vonatkozásában a SEC (2003) 1369. sz. dokumentumban tették közzé egy kiterjedt hatásvizsgálat eredményeit. Mindkét vizsgálat hangsúlyozta a közösségi költségvetésből nyújtandó megfelelő pénzügyi támogatás szükségességét a nemzeti (állami és magán-) befektetések ösztönzése, valamint a hálózatok időben történő befejezésének biztosítása érdekében. A transzeurópai hálózatra vonatkozó pénzügyi rendeletre irányuló felülvizsgált javaslat keretében ezért nem szükséges az érdekelt felekkel külön konzultációt folytatni, illetve hatásvizsgálatot végezni.

- A tapasztalat megszerzése és felhasználása

Az érintett tudományos/szakértői tárgykörök

Az infrastruktúrába való beruházás szükségességét – különösen a közlekedési ágazatban – európai szinten jó néhány átfogó tanulmányon keresztül vizsgálták, amely tanulmányok között szerepelt egy, „A transzeurópai hálózat forgatókönyvei, közlekedési előrejelzései és folyosóinak elemzése” címet viselő tanulmány is, amelyet 2004-ben az Európai Bizottság nevében végeztek. E tanulmány és a Bizottság által a tagállamokkal szoros együttműködésben elvégzett további elemzés ténymegállapításai lehetővé tették a 2020-ig a transzeurópai közlekedési hálózatba, valamint e hálózat 30 kiemelt fontosságú projektjébe történő beruházásokra vonatkozó igények értékelését, amint azt az iránymutatásokról szóló határozat (az 1692/1996/EK határozatot módosító 884/2004/EK határozat) előírta. Ez az elemzés ugyanakkor lehetővé tette a Bizottság számára a transzeurópai közlekedési hálózatra vonatkozó költségvetési tétel alapján a közösségi költségvetésből származó forrásokra vonatkozó igények felmérését a transzeurópai hálózatra vonatkozó pénzügyi rendeletre irányuló kezdeti javaslatban foglaltaknak megfelelően.

Az alkalmazott módszertan

A közlekedési előrejelzések és a tagállamokban folytatott vizsgálatok vonatkozásában megállapított módszerek a transzeurópai hálózatokkal foglalkozó bizottságokon keresztül.

A konzultációban részt vett főbb szervezetek/szakértők

Az e területre szakosodott tanácsadó cégek, valamint a tagállamok kormányainak szakértői.

A kapott és felhasznált tanácsok összefoglalása

Nem említették visszafordíthatatlan következményekkel járó, potenciálisan súlyos veszélyek meglétét.

A megfelelő mértékű közösségi támogatás nyújtása létfontosságú az érintett transzeurópai hálózatok időben történő befejezésének biztosításához szükséges befektetések mobilizálásához.

A szakértői tanácsoknak a nyilvánosság számára való rendelkezésre bocsátásához felhasznált eszközök

A szakértők következtetéseit beépítették a Bizottság által közzétett jelentésekbe, valamint figyelembe vették a közösségi iránymutatásokra és a transzeurópai hálózatokról szóló pénzügyi rendeletre irányuló javaslatokban.

- Hatásvizsgálat

Mivel a javaslat közvetlenül kapcsolódik a transzeurópai közlekedési és energiahálózatok fejlesztéséről szóló közösségi iránymutatásokhoz, és mivel ezen iránymutatások keretében hatásvizsgálatokat végeztek, nem volt szükség külön hatásvizsgálatra.

Általánosságban véve megismételhető, hogy a közös érdekű projektekre nyújtott közösségi pénzügyi támogatás lehetővé teszi, hogy az energia és a közlekedés területén a transzeurópai hálózatok leglényegesebb prioritásait gyorsabban és hatékonyabban valósítsák meg, mint ahogyan az e támogatás nélkül történne. Ez a közösségi közlekedési és energetikai rendszerek egésze számára óriási előnyök megteremtésével jár, és következésképpen hozzájárul a gazdasági növekedéshez, új munkahelyek teremtéséhez (ideiglenes munkahelyek az építés időszakában és állandó munkahelyek hosszútávon), valamint az állampolgárok jólétének növeléséhez (például az utazási idő lerövidülésével), továbbá – a kibocsátások csökkentésével – környezeti előnyöket eredményez.

3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI

- A javasolt intézkedés összefoglalása

A Bizottság 2004. júliusi kezdeti javaslatát felülvizsgáló javaslat megállapítja a transzeurópai közlekedési és energiahálózatok területén a 2007–2013-as időszakban nyújtható közösségi pénzügyi támogatásra vonatkozó általános szabályokat. A 2006 áprilisában az ezen időszak vonatkozásában megállapított pénzügyi keret alapján meghatározza az e két infrastrukturális ágazat közös érdekű projektjeire nyújtható támogatások költségvetési forrásait.

A rendelkezésre álló költségvetési forrásokra, a transzeurópai hálózatfejlesztésre és annak finanszírozására vonatkozó politikai prioritásokra, valamint a közösségi költségvetés kezelésére vonatkozó jogi/közigazgatási keretre figyelemmel megállapítja a közösségi pénzügyi támogatás nyújtásának módjait. E tekintetben a javaslat különösen a következőket állapítja meg: a projektek kiválasztásának módjai, a közösségi támogatás formái (két új formát is beleértve – egy garanciaeszközben való részvételt és az Európai Közösséget létrehozó szerződés 171. cikke szerinti közös vállalkozások tevékenységeihez történő hozzájárulást), valamint a közösségi támogatás maximális arányai (a kiemelt prioritással rendelkező, meghatározott projektkategóriákban megnövelt arányok a különféle állami és magánforrásokból érkező befektetések mobilizálására irányuló befolyás növelése érdekében). Fokozza a támogatásnyújtásra és a megfelelő bizottsági határozatok végrehajtására vonatkozó rendelkezések (beleértve a szabálytalanságok esetén meghozandó intézkedések) egyértelműségét, valamint az érintett tagállamok szerepét. Jobban meghatározza a transzeurópai hálózatok területén meglévő közösségi támogatások potenciális kedvezményezettjeinek kategóriáit, valamint a javasolt rendelkezés hatálya alá tartozó más kulcsfontosságú fogalmakat. Általánosságban véve, a javasolt módok és rendelkezések támogatják a közösségi támogatásnak a hálózatfejlesztés legkiemelkedőbb prioritásaira való fokozottabb összpontosítására vonatkozó célkitűzést.

- Jogalap

Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 155. cikke.

- A szubszidiaritás elve

A szubszidiaritás elvét akkor kell alkalmazni, ha a javaslat nem tartozik a Közösség kizárólagos hatáskörébe.

A javaslat célkitűzéseit a tagállamok a következő ok(ok) miatt nem tudják kielégítő mértékben megvalósítani:

A transzeurópai hálózatok költségvetése alapján nyújtható közösségi pénzügyi támogatás e hálózatok egészének legkiemelkedőbb prioritásait – azaz a közösségi szinten azonosított és az e hálózatok fejlesztéséről szóló közösségi iránymutatásokban megállapított prioritásokat – célozza. E prioritások (mint például a prioritást élvező projektek megvalósítása, illetve az ezekkel kapcsolatos fennakadások megszüntetése, a nemzeti határokon átnyúló projektszakaszok megvalósítása, az infrastruktúra felhasználásának optimálissá tételéhez hozzájáruló projektek megvalósítása – különösen a különféle közlekedési módokra vonatkozó, innovatív irányítási technológiák kidolgozásán és végrehajtásán, a közlekedési módok kiegyenlítésének a leginkább környezetbarát módok javára történő elősegítésén, a biztonságnak, a szolgáltatások minőségének és a transzeurópai hálózatok átjárhatóságának növeléséhez hozzájáruló projekteken keresztül) túlmennek a nemzeti szempontból megállapított prioritásokon. E prioritások megvalósítása a „nemzeti prioritásokból” származtatott előnyökön túlmutató európai hozzáadott-értékhez vezet. A transzeurópai hálózatok e prioritásainak lehető leggyorsabb és leghatékonyabb végrehajtása érdekében létfontosságú, hogy a Közösség megfelelő támogatás nyújtásával ösztönözze a nemzeti befektetési erőfeszítéseket.

A tagállamok önállóan – a koordinált erőfeszítések ellenére is – képtelenek lennének a közösségi szinten végrehajtott intézkedéstől várható teljes előny elérésére.

A javaslat célkitűzéseit közösségi fellépéssel jobban meg lehet valósítani a következő ok(ok) miatt:

A transzeurópai hálózatok területén megvalósítandó közös érdekű projektek finanszírozásának ösztönzésére irányuló közösségi intézkedés szükségessége közvetlenül a Közösség e hálózatok kifejlesztésére vonatkozó felelősségéből ered, hiszen e hálózatok – jellegüknél fogva – közösségi léptékűek.

A transzeurópai hálózatokkal kapcsolatos projektekre nyújtott közösségi támogatás várhatóan hozzá fog járulni pozitív hatások előidézéséhez a gazdasági növekedés (a belső piac működésének megkönnyítése, az ideiglenes és állandó munkahelyek megteremtéséhez való hozzájárulás), a jólét és a környezet tekintetében.

A tagállamok lesznek továbbra is felelősek a saját területeiken megvalósuló projektek – nemzeti jogszabályaik teljes betartása mellett történő – kidolgozásáért, finanszírozásáért és végrehajtásáért. Az Unió ösztönzi a tagállamok infrastruktúrára fordított befektetéseit annak biztosítása érdekében, hogy az európai prioritások nemzeti szinten is megfelelő prioritást élvezzenek.

A javaslat ennélfogva megfelel a szubszidiaritás elvének.

- Az arányosság elve

A javaslat a következő ok(ok) miatt megfelel az arányosság elvének:

A javasolt intézkedések célja, hogy ösztönözze és a Közösség egésze tekintetében kiemelkedő előnyök elérése felé irányítsa az infrastruktúrára fordított nemzeti befektetéseket, miközben a közös érdekű infrastrukturális projektek kidolgozására, finanszírozására és végrehajtására irányuló döntéshozatali folyamat továbbra is a nemzeti jog és eljárások hatálya alá tartozik.

A Bizottság és a nemzeti kormányok osztoznak a transzeurópai hálózattal kapcsolatos projektekre nyújtott támogatások kezelésére vonatkozó felelősségben.

- Az eszközök megválasztása

Javasolt eszköz: rendelet.

Egyéb eszközök a következő ok(ok) miatt nem volnának megfelelők:

A javaslat egy meglévő rendelet felülvizsgálatára vonatkozik.

4. KÖLTSÉGVETÉSI HATÁS

A javaslat a 2007–2013-as időszakra megállapított közösségi pénzügyi kerettől függ.

5. KIEGÉSZÍTő INFORMÁCIÓK

- Egyszerűsítés

A javaslat előírja az (uniós vagy nemzeti) hatóságokra vonatkozó közigazgatási eljárások egyszerűsítését, valamint a magánfelekre vonatkozó közigazgatási eljárások egyszerűsítését.

A javaslat hozzájárul a támogatás nyújtásával kapcsolatos eljárások egyértelművé tételéhez és egyszerűsítéséhez, valamint az adminisztratív terhek enyhítéséhez.

2004/0154 (COD)

Módosított javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a transzeurópai közlekedési és energiahálózatok területén történő közösségi pénzügyi támogatás nyújtásának általános szabályairól és a 2236/95/EK tanácsi rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 156. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[1],

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[2],

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[3],

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően[4],

mivel:

(1) Az Európai Tanács 2002. március 15-i és 16-i barcelonai ülésének következtetései kiemelték, hogy az energia- és közlekedési szektorban létesített nagy teherbírású és jól integrált hálózatok az európai belső piac alappillérét képezik, és hogy a meglévő hálózatok jobb kihasználása és a hiányzó szakaszok pótlása kulcsfontosságú a hatékonyság és versenyképesség növelése, a megfelelő minőségi szint garantálása, valamint a torlódások csökkentése, és ezáltal az életképesség hosszú távú fenntartása szempontjából. E célkitűzések az állam- és kormányfők által a lisszaboni csúcstalálkozón elfogadott, és a későbbiek során rendszeresen hivatkozott stratégia részét képezik.

(2) A 2003. december 12-i és 13-i Európai Tanács kezdeményezte a növekedés érdekében történő közösségi fellépést, és felszólította a Bizottságot, hogy a jövőben a kiadásokat a szükséghez képest az infrastrukturális eszközökre, többek között a transzeurópai hálózatok infrastruktúrájába történő beruházásokra összpontosítsa, amelynek elsőbbséget élvező projektjei a belső piac kohéziójának erősítése szempontjából kulcsfontosságúak.

(3) A hatékony transzeurópai összeköttetések, különösen a határokon átnyúló szakaszok megvalósításában tapasztalható késés komolyan veszélyezteti a Közösség, a tagállamok és a peremterületek versenyképességét, amelyek nem lesznek képesek vagy nem lesznek többé képesek teljes mértékben élvezni az egységes piac előnyeit.

(4) A transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó közösségi iránymutatásokról szóló 1692/96/EK európai parlamenti és tanácsi határozat[5] a transzeurópai közlekedési hálózat bővítésének költségeit a 2020-ig tartó időszakra 600 milliárd euróra becsülte. Az említett határozat III. melléklete értelmében az ott felsorolt elsőbbséget élvező projektekhez szükséges beruházások költsége közel 140 160 milliárd euró lesz a 2007-2013 közötti időszakban.

(4a) A Naïades közleménnyel[6] összhangban, valamint tekintettel a belvízi utak fenntarthatóságára, az elsőbbséget élvező folyami projekteket, a határokon átnyúló szakaszok mintájára, ösztönző mértékben kell finanszírozni.

(4b) Az Európai Parlament a kibővített Unió 2007-2013 közötti politikai kihívásairól és költségvetési forrásairól szóló, 2005. június 8-i állásfoglalásában kiemelte a közlekedési hálózatok stratégiai fontosságát az egységes piac megteremtése, valamint a tagjelölt, az elő-tagjelölt illetve a „baráti körhöz tartozó” országokkal való szorosabb kapcsolatok fejlesztése szempontjából. Kifejezte továbbá, hogy meg kívánja vizsgálni az új finanszírozási eszközöket, mint például a hitelgaranciákat, az európai koncessziókat, az európai kölcsönöket, valamint a kamattámogatási alapot.

(5) E célkitűzések megvalósításában a Tanács és a Parlament egyaránt kiemelt fontosságot tulajdonít a pénzügyi eszközök bővítésének és korszerűsítésének, mégpedig a közösségi társfinanszírozás szintjének növelése által, felvetve a lehetőséget, hogy egyes esetekben, többek között a határokon átnyúló, tranzit funkciót betöltő vagy természeti akadályokat átszelő jellegük miatt kiemelt projektek esetében felemelje a közösségi pénzügyi hozzájárulás mértékét.

(6) Figyelemmel a 2007-2013-as időszak több évre szóló pénzügyi keretének megfelelően a transzeurópai közlekedési és energiahálózatoknak (a továbbiakban TEN-T és TEN-E) nyújtott összegekre, lehetetlen valamennyi, az 1692/1996/EK határozatban (TEN-T) és a(z) [ .../.../EK határozatban] (TEN-E) meghatározott prioritás megvalósításához kapcsolódó összes igény teljesítése . Következésképpen a nemzeti állami és magánfinanszírozások kiegészítéseképpen ezeket az erőforrásokat a teljes hálózat szempontjából a legnagyobb hozzáadott értéket biztosító projektkategóriákra kell összpontosítani, többek között a határokon átnyúló szakaszokra és a szűk keresztmetszetek megszűntetésére irányuló projektekre, így biztosítva a TEN-T és a TEN-E infrastruktúra folyamatosságát.

(7) A transzeurópai energiahálózatokra vonatkozó iránymutatások megállapításáról, valamint a 96/391/EK és az 1229/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló ...-i [.../.../EK határozat] [7] [8] meghatározza e hálózatok bővítésének és fejlesztésének célkitűzéseit, cselekvési prioritásait és közös érdekű projektjeit, beleértve az elsőbbséget élvező projekteket, valamint megfelelő prioritást nyújt az európai érdekűnek minősített projekteknek. A valamennyi tagállamnak a belső piacba történő maradéktalan bekapcsolásához és a szomszédos országokkal, tagállamokkal vagy harmadik országokkal való összeköttetések bővítéséhez szükséges beruházások várható nagyságrendje a prioritást élvező projektek esetében a 2013-ig tartó időszakra 28 milliárd euró. Ez az összeg magában foglal körülbelül 8 milliárd euró nagyságú, harmadik országokban megvalósítandó beruházást is. A transzeurópai energiahálózatokra vonatkozó iránymutatások megállapításáról és az 1254/93/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. június 26-i 1229/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozat meghatározza e hálózat bővítésének új célkitűzéseit, cselekvési prioritásait és közös érdekű projektjeit, felsorolva a prioritást élvező projekteket is. A valamennyi tagállamnak a belső piacba történő maradéktalan bekapcsolásához és a szomszédos országokkal való összeköttetések bővítéséhez szükséges beruházások várható nagyságrendje a prioritás élvező projektek esetében a 2013-ig tartó időszakra 28 milliárd euro lesz. Ez az össze magában foglal körülbelül 8 milliárd euró, harmadik országokban megvalósítandó beruházást is.

(8) A 2003. december 12-i és 13-i Európai Tanács emellett felszólította a Bizottságot, hogy további tanulmányokat készítsen egy sajátos közösségi garanciavállalási eszköz létrehozásának szükségszerűségéről, mely eszköz alkalmas lenne bizonyos, a transzeurópai közlekedési hálózatok kiépítésével kapcsolatos, utólag jelentkező kockázatok kiküszöbölésére. Ami az energiaszektort illeti, a Tanács felhívta a Bizottságot, hogy a jövőben a támogatások nyújtásakor a növekedés ösztönzése érdekében az infrastruktúrába történő beruházásokat részesítse előnyben.A közösségi pénzügyi támogatás transzeurópai hálózatok területén történő nyújtásának szabályairól szóló, 1995. szeptember 18-i 2236/95/EK tanácsi rendelet[9] az 1655/99/EK rendelet és a 807/2004/EK rendelet által módosított formájában valódi előrelépést jelent, mert az elsőbbséget élvező projektnek minősített projektek esetében engedélyezi a magasabb, 20%-ra felemelt támogatási mérték alkalmazását[10]. E rendelethez ugyanakkor továbbra is egyszerűsítésre szoruló végrehajtási szabályok, valamint egy behatárolt forrásokkal rendelkező költségvetési keret tartozik. Szükség van tehát a nemzeti állami és magánfinanszírozásokat kiegészítő közösségi támogatás megnövelésére mind a finanszírozás összege, mind a támogatás mértéke tekintetében, annak érdekében, hogy erősíteni lehessen a közösségi pénzeszközök ösztönző hatását, lehetővé téve az előirányzott elsőbbséget élvező projektek megvalósítását. A transzeurópai hálózatok egyes területeinek – közlekedés és energiaszektor–fejlődési irányai és az egyes területek sajátos jellege fényében valamint az egyes programok hatékonyabb irányítása érdekében helyénvaló, hogy különálló rendelet határozza meg a mindezidáig a 2236/95/EK tanácsi rendelet hatálya alá tartozó különböző területekre vonatkozó szabályokat. E rendelet feladata az, hogy kialakítsa a közösségi pénzügyi támogatásnak a transzeurópai közlekedési és energiahálózatok területén történő nyújtására vonatkozó általános szabályokat meghatározó programot. Ennek a programnak a többek között a környezetvédelem terén elért közösségi vívmányok tiszteletben tartása mellett a belső piac erősödését kell szolgálnia, és ösztönző hatást kell gyakorolnia a Közösség versenyképességére és a növekedésre.Mivel a transzeurópai közlekedési és energiahálózatok megvalósításának célkitűzéseihez – többek között a nemzeti fellépések összehangolásának szükségszerűsége miatt – a tagállamok eszközei nem bizonyulnak elégségesnek, és ennélfogva ezek a célkitűzések közösségi szinten hatékonyabban megvalósíthatók, a Szerződés 5. cikkében kinyilatkoztatott szubszidiaritás elve szerint a Közösség meghozhatja a megfelelő intézkedéseket. Az arányosság elvének az említett cikkben lefektetett feltételei értelmében ez a rendelet nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések teljesítéséhez szükséges mértéket.

(9) A transzeurópai hálózatok költségvetéséből nyújtott közösségi pénzügyi támogatást azokra a projektekre vagy részprojektekre kell összpontosítani , amelyek a legnagyobb európai hozzáadott értéket képviselik, és arra kell ösztönöznie az érdekelt feleket, hogy gyorsítsák fel az 1692/96/EK és a [.../.../EK] 1229/2003/EK határozat szerint elsőbbséget élvező projektek megvalósítását. A támogatásnak ugyanakkor lehetővé kell tennie az említett határozatokban meghatározott egyéb európai közös érdekű infrastrukturális projektek finanszírozását is.

(10) A közösségi pénzügyi támogatás nyújtásának célja a transzeurópai közlekedési és energiahálózatokba történő beruházásokra irányuló projektek fejlesztése, a szilárd pénzügyi elkötelezettség kialakítása, az intézményi befektetők mozgósítása, valamint a köz- és magánszféra közötti finanszírozási partnerségek kialakulásának ösztönzése. Az energiaszektorban a pénzügyi támogatás elsődleges szerepe a projektek előkészítése, illetve a megvalósításukat megelőző fejlesztés során felmerülő pénzügyi akadályok elhárítása; a támogatásnak az elsőbbséget élvező projektek határokon átnyúló szakaszára, valamint a szomszédos országokkal való összeköttetésekre kell összpontosulnia.

(10a) Az ERTMS/ETCS vasúti jelzőberendezések európai rendszerének telepítéséről szóló, 2005. július 4-i, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak szóló közleményében[11] a Bizottság kiemelte, hogy a transzeurópai hálózatok interoperabilitásának biztosításához fontos az e rendszerre történő gyors és összehangolt áttérés biztosítása. Ennek érdekében célzott és a szükséges időre korlátozott közösségi támogatásra van szükség, egyrészt az infrastruktúrához kapcsolódó, másrészt a fedélzeti elemekhez.

(11) Bizonyos projektek estében a tagállamot vagy a tagállamokat nemzetközi szervezetek is képviselhetik. Egyes projektek esetében a Bizottság a végrehajtást az Európai Közösséget létrehozó szerződés 171. cikke értelmében közös vállalkozásokra bízza. Ezek a különleges helyzetek e rendelet céljainak megfelelően szükségessé teszik a közösségi pénzügyi hozzájárulás kedvezményezettje fogalom kiszélesítését.

(12) A közösségi pénzügyi támogatás több lehetséges formát ölthet, nevezetesen lehet közvetlen szubvenció (tanulmányok és munkák) , a hitelkamatok támogatása, hitelgaranciák vagy kockázatitőke-részesedés; a támogatásnak lehetőséget kell biztosítania a hálózat kiépítése után felmerülő sajátos kockázatok fedezésére is. Bármilyen formájú legyen is, a közösségi pénzügyi támogatást az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló , 2002. június 25-i 1605/2002/EK, EURATOM tanácsi rendelet [12] rendelkezéseinek és végrehajtási szabályainak megfelelően kell nyújtani, kivéve, ha e rendelet kifejezetten eltér ezektől a szabályoktól.

A közösségi pénzügyi támogatás több lehetséges formát ölthet, nevezetesen lehet közvetlen támogatás, a hitelkamatok támogatása, hozzájárulás a hitelek garanciadíjaihoz vagy részvétel a kockázati tőkében; a támogatásnak tudnia kell fedezni a hálózat kiépítése után felmerülő sajátos kockázatokat is.

(13) A nagy volumenű, többéves időszakra kiterjedő projektek közösségi pénzügyi támogatásának megvalósítása érdekében helyénvaló, hogy a Közösség többéves időszakokra is elkötelezhesse magát, finanszírozott projektenként megkülönböztetve a több évre szóló program engedélyezését és az évente engedélyezett kötelezettségvállalási előirányzatokat. Kizárólag a határozott, vonzó és a Közösségre hosszú távon is kötelező jellegű pénzügyi kötelezettségvállalás lehet valóban alkalmas az ilyen projektek megvalósítása körüli bizonytalanságok megszüntetésére és mind a köz-, mind a magánszféra befektetőinek mozgósítására.

(13a) Olyan intézményi vagy szerződéses, a köz- és magánszféra által történő finanszírozás elősegítését célzó eszközökről kell gondoskodni, amelyek már bizonyították hatékonyságukat, és amelyekhez a versenyjoggal és a belső piaccal összeegyeztethető jogi garanciák kapcsolódnak, miközben hozzájárulnak a helyes gyakorlat tagállamok közötti elterjedéséhez.

(14) A támogatás nyújtása során különös figyelmet kell szentelni a transzeurópai hálózatokra kihatással bíró valamennyi közösségi fellépés, többek között a strukturális alapokból, a Kohéziós Alapból valamint az Európai Beruházási Bankból származó finanszírozások hatékony összehangolására.

(15) E rendelet végrehajtása teljes időtartamára meghatározza azt a pénzügyi keretet, amelyet az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről és az eljárás hatékonyabbá tételéről szóló, 1999 2006 . május 6 17 -i intézményközi megállapodás[13]. 33 37 . pontja értelmében a költségvetési hatóságoknak fő hivatkozási pontnak kell tekinteniük.

(16) Mivel a transzeurópai közlekedési és energiahálózatok megvalósításának célkitűzéseihez – többek között a nemzeti fellépések összehangolásának szükségszerűsége miatt – a tagállamok eszközei nem bizonyulnak elégségesnek, és ennélfogva ezek a célkitűzések közösségi szinten hatékonyabban megvalósíthatók, a Szerződés 5. cikkében kinyilatkoztatott szubszidiaritás elve szerint a Közösség meghozhatja a megfelelő intézkedéseket. Az arányosság elvének az említett cikkben lefektetett feltételei értelmében ez a rendelet nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések teljesítéséhez szükséges mértéket.

(17) Tekintetbe véve a 2236/95/EK rendelet alkalmazása során szerzett tapasztalatokat valamint az e rendeletben a Bizottságra ruházott hatáskörök jellegét , A Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak[14] megfelelően meg kell határozni az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket.

(18) A transzeurópai hálózatok egyes területeinek – közlekedés, energiaszektor –fejlődési irányai és az egyes területek sajátos jellege fényében, valamint a hatékonyabb irányítás érdekében helyénvaló, hogy több különálló rendelet határozza meg a mindezidáig kizárólag a 2236/95/EK rendelet hatálya alá tartozó különböző területekre vonatkozó szabályokat.

(19) E rendelettel meg kell határozni a közösségi támogatásnak a transzeurópai közlekedési és energiahálózatok területén történő nyújtására vonatkozó általános szabályokat a közösségi jogszabályokkal összhangban és a közösségi politikáknak megfelelően, nevezetesen a verseny, a környezetvédelem, az egészség, a fenntartható fejlődés, a közbeszerzési szerződések odaítélése, valamint a közösségi politikának az interoperabilitás területén történő tényleges alkalmazása tekintetében.

E rendelet feladata az, hogy kialakítsa a transzeurópai közlekedési- és energiahálózatok területén történő közösségi pénzügyi támogatás nyújtásának általános szabályait meghatározó programot. Ennek a programnak a Közösség által – nevezetesen a környezetvédelem terén – elért vívmányok tiszteletben tartása mellett a belső piac erősödését kell szolgálnia, és ösztönző hatást kell gyakorolnia a Közösség versenyképességére és a növekedésre.

Tekintetbe véve a 2236/95/EK rendelet alkalmazása során szerzett tapasztalatokat, valamint az e rendeletben a Bizottságra ruházott hatáskörök jellegét, A Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak [15] megfelelően meg kell határozni a szükséges intézkedéseket.

(20) Az előzőek fényében, valamint figyelemmel a közlekedés és az energiaszektor területére vonatkozó különös rendelkezések e rendelettel, valamint a műholdas helymeghatározási és navigációs rendszerekre vonatkozó rendelkezések ....-i ..../EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel[16] történő elfogadására, módosítani kell a 2236/95/EK rendeletet annak érdekében, hogy annak hatálya a távközlés területére korlátozódjon,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. fejezet Általános rendelkezések

1. cikk Tárgy

Ez a rendelet a Szerződés 155. cikke (1) bekezdésének megfelelően a transzeurópai közlekedési és energiahálózatok területén megvalósítandó közös érdekű projektekhez nyújtható közösségi pénzügyi támogatásra vonatkozó feltételeket, szabályokat és végrehajtási eljárásokat határozza meg.

2. cikkFogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

1. „közös érdekű projekt”: a közlekedés területén az 1692/96/EK határozat keretében, illetve az energiaszektor területén a(z) [.../.../EK határozat] 1229/2003/EK határozat keretében a Közösség számára közös érdekűként azonosított projekt vagy részprojekt;

2. „elsőbbséget élvező projekt”: egy adott tengelyhez kapcsolódó közös érdekű projekt vagy a közlekedés területén az 1692/96/EK határozat III. mellékletének keretében, az energiaszektor területén a [.../.../EK határozat] 1229/2003/EK határozat keretében a Közösség számára elsőbbséget élvezőnek minősített projekt;

3. „részprojekt”: egy projekt megvalósítására irányuló minden pénzügyileg, technikailag vagy időben független tevékenység;

3a. „határokon átnyúló szakasz”: az 1692/96/EK határozat 19b. cikkében említett határokon átnyúló szakaszok, amelyekbe olyan határokon átnyúló szakaszok is beletartoznak, amelyek egy harmadik államon át biztosítják a két tagállam közötti, elsőbbséget élvező projekt folytonosságát;

4. „szűk keresztmetszet”: a gyorsasággal és/vagy a kapacitással kapcsolatos akadályok, amelyek gátolják a közlekedés áramlásának folyamatosságát, különösen az elsőbbséget élvező projektek keretében;

5. „kedvezményezett”: egy vagy több tagállam, nemzetközi szervezetek, a Szerződés 171. cikke szerinti közös vállalkozások, köz- vagy magánvállalkozások és szervezetek, amelyek egy adott projektért teljes felelősséggel tartoznak, valamint saját tőkét vagy harmadik féltől származó tőkét ruháznak be a projekt megvalósítása érdekében; olyan köz- vagy magánszervezet, mely felelős a projekt kivitelezéséért és saját tőkét vagy harmadik személytől származó tőkét ruház be a projekt megvalósítása érdekében;

6. „tanulmányok”: a projekt meghatározásához szükséges tanulmányok, beleértve az előkészületi, megvalósíthatósági, értékelő és megerősítő tanulmányokat, valamint minden más technikai támogató intézkedést, beleértve a munkálatokat megelőző, a projekt végleges meghatározásához és a finanszírozására vonatkozó döntésekhez szükséges olyan intézkedéseket, mint például a helykiválasztásra vagy a finanszírozási konstrukció előkészítésére vonatkozó lépések;

7. „munkálatok”: az alkatrészek, rendszerek és szolgáltatások beszerzése és leszállítása, a projekthez kapcsolódó építési és telepítési munkálatok megvalósítása, beleértve a létesítmények átadását és a projekt üzembe helyezését;

8. „a kivitelezési szakasz után felmerülő kockázatok”: a kivitelezési munkálatok befejezése utáni első években felmerülő, meghatározott tényezőkből következő kockázatok, amelyek következtében a működtetésből eredő bevételek az előzetes becslésekhez képest alacsonyabbak lesznek

9. „a projekt költsége”: a projekt megvalósításához közvetlenül kapcsolódó és szükséges, a tanulmányokból és / vagy a munkálatokból eredő, a kedvezményezett által ténylegesen viselt összes költség;

10. „támogatható költség”: a projekt költségének az a része, amelyet a Bizottság a közösségi pénzügyi támogatás kiszámítása során figyelembe vesz.

II. fejezet Támogatható projektek, a beavatkozás pénzügyi támogatás formái és szabályai , a finanszírozások halmozódása

3. cikk A projektek és a közösségi pénzügyi támogatás iránti kérelmek jogosultsága

1. E rendeletnek megfelelően közösségi pénzügyi támogatásban kizárólag az 1692/96/EK és a(z) [.../.../EK] 1229/2003/EK határozat keretében azonosított közös érdekű projektek részesülhetnek.

Az ezekre a projektekre vonatkozó közösségi pénzügyi támogatási kérelmek jogosultságának feltétele a közösségi jogszabályok betartása és a közösségi politikák megvalósítása.

A jogosultság feltétele a közösségi jogszabályok tiszteletben tartása és a közösségi rendelkezések tényleges megvalósítása, különösen a szabad verseny, a környezetvédelem, a közbeszerzési eljárások odaítélése valamint – nevezetesen a vasúti hálózatok esetében – a hálózatok kölcsönös átjárhatósága terén.

3.2 Kizárólag a közlekedés területén a jogosultság feltétele az is, hogy a közösségi pénzügyi támogatást kérelmező és adott esetben az érintett tagállam vagy tagállamok kötelezettséget vállaljanak a közösségi pénzügyi támogatásra pályázó projekthez való pénzügyi hozzájárulásra, adott esetben magántőke mozgósításával.

Kizárólag a közlekedés területén a jogosultság feltétele az is, hogy a közösségi pénzügyi támogatásra pályázó projekt által érintett valamennyi tagállam elkötelezze magát a projektben való pénzügyi részvétel mellett, adott esetben magántőke-források mozgósításával.

A közlekedési területen a határokon átnyúló szakaszokra vagy e szakaszok egy részére vonatkozó projektek akkor részesülhetnek közösségi pénzügyi támogatásban, ha az érintett két tagállam között, a határokon átnyúló projekt saját nemzeti területeiken történő teljes megvalósítására vonatkozóan létezik kétoldalú megállapodás.

4. cikk A pénzügyi támogatás iránti kérelmek benyújtása

A pénzügyi támogatás iránti kérelmeket egy vagy több tagállam, nemzetközi szervezetek, közös vállalkozások, illetve az érintett tagállammal vagy tagállamokkal egyetértésben köz- vagy magánvállalkozások vagy szervezetek nyújtják be a Bizottsághoz.

A közösségi pénzügyi támogatásra irányuló kérelmeket a projektben érintett tagállam vagy tagállamok nyújtják be a Bizottságnak. Az energiaszektor területén a kérelmeket a tagállam(ok) jóváhagyásával a közvetlenül érintett magán- illetve közvállalkozások vagy -szervek is benyújthatják.

5. cikk A projektek kiválasztása

1. A közös érdekű projektek annak megfelelően részesülnek közösségi pénzügyi támogatásban, hogy milyen mértékben járulnak hozzá az 1692/1996/EK és a(z) [.../.../EK] határozat keretében meghatározott célkitűzésekhez és prioritásokhoz.

2. A közlekedés területén a következő projektek és programok különös figyelmet kapnak:

a) legalább két tagállam által közösen benyújtott projektek, különösen a határokon átnyúló szakaszok projektek esetében;

b) az elsőbbséget élvező projekteket érintő szűk keresztmetszetekre vonatkozó projektek;

c) a hálózat folyamatosságához és kapacitásának optimalizálásához hozzájáruló projektek;

d) azok az elsőbbséget élvező projektek, amelyek hozzájárulnak a kibővített Közösség belső piacának integrációjához és a szállítási módok közötti egyensúly megteremtéséhez a leginkább környezetbarát közlekedési módok előnyben részesítésével, többek között a távolsági áruszállítás esetében; e célból a nagysebességű vasútvonalak finanszírozási kérelméhez mellékelni kell a személyszállításnak a nagysebességű vonalra való áthelyezése nyomán a hagyományos hálózaton az áruszállítás javára felszabaduló kapacitásra vonatkozó részletes elemzést;

e) azok a projektek, melyek hozzájárulnak a transzeurópai hálózaton kínált szolgáltatás minőségének javításához, és amelyek, többek között az infrastruktúra korszerűsítése révén, előmozdítják a felhasználók biztonságát és a megbízhatóságot, valamint biztosítják a nemzeti hálózatok kölcsönös átjárhatóságát;

f) az Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszer (ERTMS, European Rail Traffic Management System) telepítéséhez kapcsolódó projektek, valamint a légi, tengeri, folyami és parti forgalmi szolgáltatások rendszerei, amelyek biztosítják a nemzeti hálózatok kölcsönös átjárhatóságát.

a vasúti forgalomirányítási rendszerek – illetve bármely alkotóelemük – valamint a kölcsönös átjárhatóságot biztosító légi és tengeri közlekedésirányítási rendszerek kiépítését vonatkozó programok.

3. Az energiaszektor területén a Közösség különös figyelmet fordít azokra a projektekre, amelyek hozzájárulnak:

a) a hálózat folyamatosságához és kapacitásának optimalizálásához,

b) a belső energiapiac, különösen a határokon átnyúló szakaszok integrációjához,

c) az energiaellátás, különösen a harmadik országokkal összeköttetést biztosító rendszerek biztonságához,

d) a megújuló energiaforrások összekapcsolásához és/vagy

e) az összekapcsolt hálózatok biztonságához, megbízhatóságához és kölcsönös átjárhatóságához.

6. cikk A támogatás tárgya

A közösségi pénzügyi támogatás tárgya a tanulmányok és a munkálatok valamint a kivitelezési szakasz után felmerülő kockázatok finanszírozása.

6. cikk A beavatkozás közösségi pénzügyi támogatás formái és szabályai

1. A 3. cikk (1) bekezdésében említett projektekre vonatkozó tanulmányokra és munkálatokra irányuló közösségi pénzügyi támogatás a következő formák valamelyikét veheti fel:

a) tanulmányokhoz vagy munkálatokhoz nyújtott szubvenció;

b) az Európai Beruházási Bank (EBB) vagy más köz- vagy magántulajdonban lévő pénzügyi szervezet által nyújtott kölcsönök kamatainak támogatása;

c) hitelgaranciák, a kivitelezési szakasz után felmerülő kockázatok fedezésére;

d) kockázatitőke-részesedés;

e) adott esetben, a mozgósított költségvetési források maximális ösztönző hatása érdekében az a)–d) pontokban említett közösségi támogatások kombinációja;

f) hozzájárulás a közös vállalkozások tevékenységéhez

2. A közösségi pénzügyi támogatás nem lépheti túl a következő mértékeket:

a) ami a tanulmányokat illeti, a tanulmányok támogatható költségének 50%-a, az érintett közös érdekű projekt jellegétől függetlenül;

b) ami a munkálatokat illeti:

i. a közlekedés területén az elsőbbséget élvező projektekre vonatkozóan:

- a munkálatok támogatható költségének maximum 20%-a;

- az e projektek határokon átnyúló szakaszaihoz kapcsolódó költségek, valamint a belvízi utakra vonatkozó elsőbbségi projektek munkálataihoz kapcsolódó támogatható költségek maximum 30%-a, feltéve hogy az üzembehelyezési szakasz 2010 előtt megkezdődik, és hogy az érintett tagállamok a Bizottság számára minden, a projekt pénzügyi életképességére és az üzembe helyezés ütemtervére vonatkozó garanciát biztosítottak;

ii . az energiaszektor területén az elsőbbséget élvező projektek esetében a munkálatok támogatható költségének maximum 20%-a;

iii. a közlekedés és az energiaszektor területén az elsőbbséget élvező projekteken kívüli projektek esetében a munkálatok támogatható költségének maximum 10%-a;

c) ami az Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszert, az ERTMS-t illeti:

i. a pályamenti elemekre vonatkozóan a tanulmányok és a munkálatok támogatható költségének maximum 50%-a;

ii. a fedélzeti elemekre vonatkozóan:

- az ERTMS meglévő járművekre történő telepítéséhez a prototípusok fejlesztési és kivitelezési költségének maximum 50%-a, feltéve, hogy a prototípus legalább két tagállamban tanúsításra került;

- az ERTMS-nek az új és a meglévő járművekre történő telepítésére vonatkozóan a szériaberendezések felszereléséhez kapcsolódó munkálatok költségének maximum 50%-a; ilyen korlátok között a Bizottság vontatási egységenként meghatározhatja a támogatás maximális összegét;

d) az egységes európai égbolt megvalósítását, többek között a SESAR (Single European Sky Air Traffic Management Research) projektet illetően ez a mérték a tanulmányok és a munkálatok támogatható költségének maximum 50 %-át érheti el.

2. A közösségi pénzügyi támogatás nem lépheti túl a következő arányokat:

a) ami a tanulmányokat illeti, a tanulmányok elszámolható összköltségének 50%-át, a közös érdekű projekt jellegétől függetlenül;

b) ami a munkálatokat illeti:

i) a közlekedés területén a prioritást élvező projektek esetében a munkálatok elszámolható összköltségének maximum 30%-át; kivételes esetben e projektek határokat átszelő szakaszaira vonatkozólag a munkálatok elszámolható összköltségének 50%-át, azzal a feltétellel, hogy megvalósításuk 2010 előtt elkezdődjön, és hogy az érintett tagországok benyújtottak a Bizottságnak egy olyan tervet, amely tartalmazza a tagállamok pénzügyi részvételére és a projekt megvalósításának ütemezésére vonatkozó szükséges garanciákat: a közösségi részvétel mértékét ez esetben a többi tagállamban várható előnyök határozzák meg;

ii) az energiaszektor területén az elsőbbséget élvező projektek esetében a munkálatok támogatható költségének maximum 20%-a;

iii) a közlekedés területén az egyéb projektek esetében a munkálatok elszámolható összköltségének maximum 15 %-á t; kivételes esetben, a kölcsönös átjárhatóságra, a biztonságra és az utasbiztonságra vonatkozó projektek esetében a munkálatok elszámolható összköltségének maximum 50 %-át: a közösségi részvétel mértékét ez esetben a többi tagállamban várható előnyök határozzák meg;

iv) az energiaszektor területén az egyéb projektek esetében a munkálatok elszámolható összköltségének maximum 10%-át.

3. A Bizottság a 17. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően meghatározza az e cikk (1) bekezdése b), c) és d) pontjában említett támogatási formákra vonatkozó szabályokat, az ütemezést és a folyósítások összegét.

7. cikk A közösségi pénzügyi támogatások halmozódása

1. A tanulmányokra vonatkozó és a munkálatokra vonatkozó pénzügyi támogatások halmozhatók.

2. Az EBB beavatkozása összefér az e rendeletnek megfelelően nyújtott közösségi pénzügyi támogatással.

1. E rendelet alapján nem nyújtható közösségi pénzügyi támogatás a projekt azon részeinek, amelyek a közösségi költségvetést terhelő egyéb finanszírozási forrásokból részesülnek.

2. Az EBB beavatkozása összeegyeztethető az e rendeletnek megfelelően nyújtott közösségi pénzügyi támogatással.

8. cikkA közösségi politikákkal való összegyeztethetőség és összehangolás

1. Az e rendeletnek megfelelően támogatott közös érdekű projekteknek meg kell felelniük a Szerződés rendelkezéseinek, a Szerződés értelmében elfogadott jogi aktusoknak valamint a közösségi politikáknak, beleértve a környezetvédelmet, a fenntartható fejlődést, a kölcsönös átjárhatóságot, a versenyt, illetve a közbeszerzési szerződések odaítélését.

A Bizottság feladata, hogy felügyelje az e rendelet keretében társfinanszírozott vállalt projektek összehangolását és koherens jellegét az egyéb, közösségi költségvetési hozzájárulással, az EBB beavatkozásával vagy más közösségi pénzügyi eszközök segítségével kezdeményezett intézkedésekkel.

III. fejezet Programozás, végrehajtás, ellenőrzés

9. cikk Végrehajtási szabályok

E rendelet végrehajtásáért a Bizottság a felelős. A Bizottság az egyes közös érdekű projektek végrehajtásának módját és feltételeit a pénzügyi támogatás odaítéléséről szóló határozatában pontosítja.

9. cikk Többéves programozás és éves program

1. A Bizottság a 15. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően többéves programozást és éves programot alakít ki.

2. A többéves programozás az elsőbbséget élvező projektekre, valamint az ERTMS és SESAR projektekre vonatkozik, valamint meghatározza a közösségi pénzügyi támogatás nyújtásának kritériumait és a pénzügyi keretet a 2007 és 2013 közötti időszakra. E keret összegének a 18. cikkben említett költségvetési források 65-85%-a közé kell esnie.

3. Az éves program a többéves programozásban nem szereplő közös érdekű projektekre vonatkozó pénzügyi támogatás nyújtásának feltételeit határozza meg. A TEN többéves ütemterve keretében felhasználatlanul maradt források minden évben átcsoportosításra kerülnek az éves programban szereplő közös érdekű projektek finanszírozásába.

10. cikk Közösségi pénzügyi támogatás nyújtása

1. A Bizottság dönt a kiválasztott támogatható projektekre vagy részprojektekre megítélt pénzügyi támogatás összegéről, és meghatározza azok végrehajtásának feltételeit és szabályait.

2. A Bizottság a kedvezményezetteknek és az érintett tagállamoknak a pénzügyi támogatás nyújtásáról értesítést küld.

A Bizottság a 17. cikk 2. bekezdésének megfelelően, egyszeri határozattal dönt a többéves ütemtervnek megfelelően kiválasztott közös érdekű projekteknek nyújtandó támogatásról. A támogatás éves részleteiről szóló költségvetési kötelezettségvállalást a Bizottság a támogatás nyújtására vonatkozó határozat alapján valósítja meg, tekintetbe véve a projekt előrehaladottságára vonatkozó becslést, a várható szükségleteket valamint a költségvetési források rendelkezésre állását.

Az 1. bekezdésben említett projekteken kívüli, egyéb közös érdekű projektek esetében a támogatásnyújtás illetve a költségvetési kötelezettségvállalás minden esetben külön bizottsági határozat tárgyát képezi.

A Bizottság a támogatás nyújtására valamint a pénzügyi beavatkozás módozataira vonatkozó határozatot megküldi az érintett tagállamoknak és értesíti arról a kedvezményezetteket.

11. cikk Pénzügyi rendelkezések

1. A többéves programozással lefedett projektekre vonatkozó költségvetési elkötelezettségek éves részletekre oszthatók. A Bizottság a különböző éves részleteket a pénzügyi támogatásban részesülő projektek vagy projektszakaszok előrehaladásának, a becsült igényeknek és a költségvetési források rendelkezésre állásának figyelembevételével határozza meg.

A kedvezményezett megkapja a különböző éves részletekre vonatkozó elkötelezettség tájékoztató ütemtervét.

2. A közösségi pénzügyi támogatás kizárólag a projekttel kapcsolatos, a kedvezményezettnél vagy kedvezményezetteknél vagy a projekt végrehajtásáért felelős harmadik félnél felmerülő támogatható költségeket fedezheti.

Nem támogathatók többek között azok a költségek, amelyek a pénzügyi támogatás iránti kérelem benyújtását megelőzően merültek fel. A hozzáadottérték-adó nem támogatható költség.

3 . A kifizetések adott esetben több részletre bontva előleg, előfinanszírozás, illetve időközi kifizetések és maradvány kifizetése formájában történnek.

A fizetési módozatok azonban többek között az infrastruktúrát érintő projektek több éven át tartó végrehajtásának figyelembevételével kerülnek meghatározásra.

Az előfinanszírozás, vagy adott esetben annak első részlete a pénzügyi támogatás odaítélésekor kerül kifizetésre.

Az időközi kifizetések kifizetés iránti kérelem alapján történnek, e rendelet 13. cikke rendelkezéseinek betartására is figyelemmel.

A végső kifizetés a kedvezményezett által benyújtott és az érintett tagállam által igazolt, a projektre vonatkozó záróbeszámoló elfogadását követően történik meg. A záróbeszámoló különösen a ténylegesen felmerült költségeket tartalmazza.

1. A közösségi támogatás kizárólag a projekttel kapcsolatos, a kedvezményezettnél vagy a projekt végrehajtásáért felelős harmadik félnél jelentkező költségeket fedezheti 2. A közösségi támogatás nem terjed ki azokra a költségekre, amelyek azt megelőzően merültek fel, hogy a Bizottság kézhez kapta a pénzügyi támogatás iránti kérelmet. 3. A Bizottság a 12. cikk szerinti, a támogatás nyújtására vonatkozó határozatai, mint a költségvetés által engedélyezett költségekre vonatkozó kötelezettségvállalások, kötelező erejűek. 4. Általános szabályként a kifizetéseket előleg, köztes kifizetés és végső kifizetés formájában teljesítik. Az előleg, amely rendes esetben nem haladja meg az első éves összeg 50 %-át, a kérelem jóváhagyásakor kerül kifizetésre. A köztes kifizetéseket a kifizetési kérelmek alapján teljesítik, a projekt vagy tanulmány végrehajtásának előrehaladását is figyelembe véve, illetve szükség esetén szigorúan és átlátható módon figyelembe véve az átdolgozott pénzügyi terveket. 5. A kifizetéseknél figyelembe kell venni azt a tényt, hogy az infrastrukturális projekteket egy többéves időszak során fogják végrehajtani, és hogy ennek megfelelően többéves finanszírozásról kell rendelkezni. 6. A Bizottság a végső kifizetést a projektről vagy tanulmányról szóló, a kedvezményezett által benyújtott és a tagállam által hitelesített, a ténylegesen felmerült költségeket tartalmazó végső jelentés elfogadását követően teljesíti.

12. cikkA tagállamok felelőssége

1. A tagállamok saját felelősségi körükben mindent megtesznek az e rendelet keretében nyújtott közösségi pénzügyi támogatásban részesülő közös érdekű projektek végrehajtásának érdekében.

2. A tagállamok a Bizottsággal szoros együttműködésben biztosítják a projektek technikai felügyeletét és pénzügyi ellenőrzését, valamint igazolják a projekttel vagy a projekt részével kapcsolatosan felmerülő költségek valódiságát és indokoltságát. A kedvezményezettek kérelmezhetik a Bizottság helyszíni ellenőrzésekben való részvételét.

3. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a (2) bekezdésnek megfelelően hozott intézkedésekről, valamint megküldik a Bizottság számára többek között a projektek hatékony végrehajtása érdekében kialakított ellenőrzési, irányítási és felügyeleti rendszerek leírását.

12a. cikk A közösségi jogszabályokkal és a közösségi politikákkal való összegyeztethetőség

Az e rendeletnek megfelelően finanszírozott projektek vagy részprojektek megvalósítása a közösségi jogszabályoknak és a közösségi politikáknak megfelelően történik, többek között a verseny, a környezetvédelem, az egészség, a fenntartható fejlődés, a közbeszerzési szerződések odaítélése és az interoperabilitás tekintetében.

13. cikk A támogatás törlése, csökkentése, felfüggesztése és megszüntetése

1. A Bizottság megfelelő ellenőrzést követően, valamint azután, hogy a kedvezményezett, valamint adott esetben az érintett tagállam vagy tagállamok számára lehetővé tette észrevételeik egy meghatározott határideig történő megtételét,

a) a megfelelő formában igazolt eseteket kivéve törli az olyan projektek vagy a közös érdekű projektekhez kapcsolódó olyan részprojektek számára nyújtott pénzügyi támogatást, amelyek megvalósítása a támogatás nyújtására vonatkozó határozatban megjelölt kezdési időpontot követő két éven belül nem kezdődött el.

b) felfüggesztheti, csökkentheti vagy megszüntetheti a pénzügyi támogatást a következő esetekben:

i. ha a pénzügyi támogatás vagy annak egy része már nem igazolható;

ii. a közösségi jogszabályok és a közösségi politikák tekintetében a projekt vagy a projekt egy részének megvalósítása során elkövetett szabálytalanságok esetén;

iii. a pénzügyi támogatás nyújtása során meghatározott valamely feltétel be nem tartása esetén, különösen, ha a Bizottság jóváhagyása nélkül a projekt jellegét vagy a végrehajtási eljárást érintő jelentős változtatásra került sor;

c) valamennyi vonatkozó tényező figyelembevételével kérheti a pénzügyi támogatás visszafizetését, ha az adott projekt támogatásban részesült része a támogatás nyújtását követő tíz éven belül nem került befejezésre.

2. A Bizottság a már kifizetett összegeket vagy azok egy részét visszafizetteti:

a) ha ez szükséges, nevezetesen a pénzügyi támogatás törlése, felfüggesztése, csökkentése vagy visszafizetési kérelem esetén;

b) közösségi pénzügyi támogatások halmozódása esetén.

1. Eltekintve a Bizottság felé megfelelő formában igazolt esetektől, a Bizottság megszünteti a közösségi pénzügyi támogatást, amennyiben a kérdéses közös érdekű projektek megvalósítása nem kezdődik meg a támogatás nyújtására vonatkozó határozatban megjelölt, tervezett kezdési időpontot követő két év során.

2. Amennyiben valamely projekt végrehajtása láthatóan nem indokolja az arra előirányzott pénzügyi támogatást vagy annak egy részét, a Bizottság elvégzi az ügy megfelelő vizsgálatát, és nevezetesen felkéri a tagállamot és/vagy a kedvezményezettet, hogy meghatározott határidőn belül nyújtsák be megjegyzéseiket.

3. A (2) bekezdésben említett vizsgálatot követően a Bizottság csökkentheti, felfüggesztheti vagy megszüntetheti a szóban forgó műveletre vonatkozó támogatást, amennyiben a vizsgálat szabálytalanságot tár fel, vagy kimutatja, hogy nem teljesítették a támogatás nyújtásáról szóló határozatban megállapított feltételeket és különösen bármely, a projekt jellegét vagy kivitelezésének feltételeit befolyásoló jelentős változás esetén, amelyhez nem kérték a Bizottság jóváhagyását.

4. A támogatások indokolatlan halmozása az illetéktelenül kifizetett összegek visszatérítéséhez vezet.

5. Amennyiben 10 évvel a támogatás odaítélése után a kérdéses műveletek nem fejeződtek be, a Bizottság az arányosság elvét tiszteletben tartva követelheti a kifizetett támogatás visszatérítését valamennyi vonatkozó tényező figyelembevételével.

6. A megfelelő jogosultság hiánya miatt visszatérítendő valamennyi összeget a Bizottság részére kell visszafizetni.

14. cikk A közösségi pénzügyi érdekek védelme

1. Az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelet[17] értelmében helyszíni ellenőrzéseket végezhet.

2. Az e rendelet alapján finanszírozott közösségi fellépések esetében a 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet [18] 1. cikke (2) bekezdésében említett szabálytalanság fogalma a közösségi jogszabályok valamely rendelkezésének egy jogalany cselekedete vagy mulasztása nyomán keletkező megsértését, vagy a szerződéses kötelezettség közösségi pénzügyi támogatás nyújtása során meghatározott feltételek figyelmen kívül hagyását jelenti, amelynek következtében a Közösségek általános költségvetése vagy az általuk kezelt költségvetések az indokolatlan kiadás miatt sérelmet szenvednek vagy szenvednének.

3. A közösségi pénzügyi támogatás nyújtására vonatkozó feltételek Az e rendelet alapján hozott döntések többek között előírják a Bizottság által – vagy bármely általa felkért képviselő által – gyakorolt pénzügyi felügyeletet és ellenőrzést, valamint a Számvevőszék által adott esetben a helyszínen végzett pénzügyi ellenőrzést.

4. Az érintett tagállam és a Bizottság haladéktalanul továbbítanak egymásnak minden, az elvégzett ellenőrzések eredményeivel kapcsolatos szükséges információt.

IV. fejezetZárórendelkezések

15. cikkBizottság

1. A Bizottság munkáját egy bizottság segíti.

2. Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK tanácsi határozat 3. és 7. cikke alkalmazandó, az említett rendelet 8. cikke rendelkezéseinek betartása mellett.

3. A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

4. Az EBB a bizottságba egy képviselőt jelöl, aki a szavazásban nem vesz részt.

16. cikkÉrtékelés

1. A Bizottság és a tagállamok a kedvezményezett segítségével értékelhetik a közös érdekű projektek és programok végrehajtási eljárását, valamint azok megvalósításának hatását, annak érdekében, hogy eldönthessék, hogy a meghatározott célok, beleértve a környezetvédelemmel kapcsolatos célokat is, teljesültek-e.

2. A Bizottság kérheti a kedvezményezett tagállamot, hogy bocsássa rendelkezésre az e rendelet keretében támogatott közös érdekű projektek egyedi értékelését, vagy adott esetben biztosítsa számára az ilyen projektek értékeléséhez szükséges információkat és segítséget.

17. cikkTájékoztatás és nyilvánosság

1. A Bizottság háromévente jelentést nyújt be az e rendelet keretében végzett tevékenységről az Európai Parlament, a Tanács, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága részére. Ez a jelentés tartalmazza a különböző alkalmazási területeken közösségi támogatással elért eredmények értékelését az eredeti célkitűzésekhez képest, valamint tartalmaz egy fejezetet a jelenlegi többéves programozás tárgyáról és végrehajtásáról. Ez a jelentés az egyes projektek finanszírozási forrásaira vonatkozó tájékoztatást is tartalmazza.

2. Az érintett tagállamok, és adott esetben a kedvezményezettek biztosítják, hogy az e rendelet szerinti támogatás megfelelő nyilvánosságot kapjon annak érdekében, hogy a nyilvánosságot tájékoztassák a Közösségnek a közös érdekű projektek végrehajtásában játszott szerepéről.

18. cikkKöltségvetési források

1. Az e rendelet 2007 és 2013 közötti időszakban történő végrehajtására rendelkezésre álló pénzügyi referenciaösszeg folyó áron 20 690 8 168 millió euró, amelyből 20 350 8 013 millió a közlekedésre és 340 155 millió az energiaszektorra vonatkozik.

2. Az éves előirányzatokat a többéves pénzügyi kereten belül a költségvetési szerv engedélyezi.

19. cikk Technikai és ügyviteli segítségnyújtás

A 3. cikkben említett projektekre vonatkozó közösségi pénzügyi támogatás fedezheti a transzeurópai hálózatok irányításához és azok célkitűzéseinek megvalósításához közvetlenül szükséges, az előkészítéssel, a felügyelettel, a pénzügyi ellenőrzéssel és az értékeléssel összefüggő tevékenységek során felmerülő kiadásokat is, többek között a tanulmányokhoz, megbeszélésekhez, tájékoztató kampányokhoz és közzétételekhez, az információcseréhez szükséges informatikai hálózatokhoz kapcsolódó kiadásokat, valamint minden olyan egyéb ügyviteli és technikai segítségnyújtási kiadást, amelyhez a Bizottság a transzeurópai hálózatok irányítása során folyamodik. Fedezheti továbbá azokat a technikai és ügyviteli segítségnyújtási kiadásokat is, amelyek a transzeurópai hálózatok e rendelet szerinti megvalósítása és a 2236/95/EK rendelet szerint hozott intézkedések közötti átmenethez szükségesek. Szükség esetén 2013-at követően a 2013. december 31-ig nem megvalósított intézkedések irányításához szükséges kiadások fedezetére a költségvetést további előirányzatokkal is ki lehet egészíteni.

20. cikkFelülvizsgálati záradék

2010 vége előtt a Bizottság általános jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a közösségi támogatás nyújtására vonatkozó, e rendelet szerint meghatározott mechanizmusokból nyert tapasztalatokról.

A Szerződés 156. cikke első albekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően az Európai Parlament és a Tanács megvizsgálja, hogy az ebben a rendeletben előírt intézkedéseket a 18. cikkben említett időszakot követően fenn kell-e tartani vagy módosítani kell-e, és milyen feltételek mellett.

21. cikkA 2236/95/EK rendelet módosítása

A 2236/95/EK rendelet az alábbiak szerint módosul:

1. A cím helyébe a következő cím lép:

„A Tanács 2236/95/EK rendelete (1995. szeptember 18.) a közösségi pénzügyi támogatás transzeurópai távközlési hálózatok területén történő nyújtásának általános szabályairól”

2. Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikkFogalommeghatározás és hatály

Ez a rendelet a Szerződés 155. cikke (1) bekezdésének megfelelően a transzeurópai távközlési hálózatok területén megvalósítandó közös érdekű projektekhez nyújtható közösségi támogatásra vonatkozó feltételeket, szabályokat és végrehajtási eljárásokat határozza meg.”

3. A 4. cikk (3) bekezdését el kell hagyni.

4. Az 5. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3) A közösségi pénzügyi támogatás mértékét a(z) ..../…/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet* 6. cikkének (2) bekezdése határozza meg

* HL L..,.., …o.”.

5. Az 5a. cikket el kell hagyni.

6. A 9. cikk (1) bekezdése a) pontjának negyedik francia bekezdését el kell hagyni.

7. A 10. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„10. cikkKözösségi pénzügyi támogatás nyújtása

A Szerződés 274. cikkének megfelelően a Bizottság az e rendeletben meghatározott pénzügyi támogatás nyújtásáról a kérelmek értékelése alapján a kiválasztási kritériumoknak megfelelően határoz.”

8. A 11. cikk (7) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(7) A Bizottság a 17. cikk (3) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően meghatározza a garanciadíjakkal kapcsolatos szubvenciók, illetve a kamattámogatások folyósításának szabályaira, ütemezésére és összegére vonatkozó keretet, valamint a kockázatitőke-részesedés formájában nyújtott támogatást a befektetési alapokat vagy a hasonló pénzügyi intézményeket illetően, elsődlegesen a transzeurópai hálózati projektek számára szükséges kockázati tőke biztosítására összpontosítva.”

9. A 14. cikket el kell hagyni.

10. A 15. cikk (3) bekezdésének első mondatában az 5. és 6. cikkre történő utalás helyébe az 5. cikk (1) és (2) bekezdésére és a 6. cikkre történő utalás lép.

11. A 16. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1) A Bizottság minden évben éves jelentést nyújt be az e rendelet szerint végzett tevékenységről az Európai Parlament, a Tanács, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága részére. Ez a jelentés tartalmazza a különböző alkalmazási területeken közösségi támogatással elért eredmények értékelését az eredeti célkitűzésekhez képest.”

12. A mellékletet el kell hagyni.

22. cikkHatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2007. január 1-jétől kell alkalmazni.

A közlekedés és az energiaszektor területén az e rendelet hatálybalépése időpontjában folyamatban lévő intézkedésekre a 2236/95/EK rendelet 2006. december 31-én hatályban lévő változatának rendelkezései az irányadók.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

az Európai Parlament részéről a Tanács részéről

az elnök az elnök […]

FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE

Domaine(s) politique(s): Promotion de la compétitivité, de la sécurité et de la soutenabilité en matière environnementale des réseaux transeuropéens. Activité(s): Réseau Transeuropéen de Transport et d’Energie |

Dénomination de l’action: Soutien financier pour des projets d’interet commun dans le reseau transeuropeen de transport et d’energie |

1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S)

06.0301 : Soutien financier aux projets d’intérêt commun du réseau transeuropéen de transport

060303 : Soutien financier aux projets d’intérêt commun du réseau transeuropéen de transport

06.01.04.04 : Soutien financier aux projets d'intérêt commun du réseau transeuropéen de transport — Dépenses pour la gestion administrative

06.03.02 : Soutien financier aux projets d’intérêt commun du réseaux transeuropéen de l’énergie

060304 : Soutien financier aux projets d’intérêt commun du réseaux transeuropéen de l’énergie

06.01.04.05 : Soutien financier aux projets d'intérêt commun du réseau transeuropéen de l'énergie — Dépenses pour la gestion administrative

06010431 : Agence exécutive RTE

2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES

2.1 Enveloppe totale de l’action (partie B): millions d'euros en CE

29.690 8.074,8 millions d’€ en crédits d’engagement.

La décision de l’autorité législative est prise sans préjudice des décisions budgétaires prises dans le cadre de la procédure annuelle.

2.2 Période d’application:

2007-2013

2.3 Estimation globale pluriannuelle des dépenses:

a) Échéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière) (cf. point 6.1.1)

Millions d'euros (à la 3e décimale)

DNO | CD | NON | NON | NON | N° 1A |

4. BASE JURIDIQUE

L’article 156 du traité.

Le règlement (CE) n° 2236/95 du Conseil du 18 septembre 1995 déterminant les règles générales pour l'octroi d'un concours financier communautaire dans le domaine des réseaux transeuropéens, modifié par le règlement (CE) nº 1655/1999 du Parlement européen et du Conseil du 19 juillet 1999 modifié par le règlement (CE) n° 788/2004 du 21 avril 2004 , le règlement n° (CE) n° 807/2004 du 21 avril 2004, et le règlement (CE) n° 1159/2005 du 6 juillet 2005.

La décision n° 1692/96/CE du Parlement européen et du Conseil du 23 juillet 1996 sur les orientations pour le développement du réseau transeuropéen de transport, telle qu’elle a été modifiée par la décision n° 884/2004/CE, et son rectificatif (JO L 201 du 7.6.2004.

( La décision n° 1346/2001/CE du Parlement européen et du Conseil du 22 mai 2001 modifiant la décision n° 1692/96/CE en ce qui concerne les ports maritimes, les ports de navigation intérieure et les terminaux intermodaux ainsi que le projet n° 8 de l’annexe III et amendée par la décision n° 884/2004/CE du 29 avril 2004).

La décision n° 1229/2003/CE du Parlement européen et du Conseil du 26 juin 2003 établissant un ensemble d'orientations relatif aux réseaux transeuropéens dans le secteur de l'énergie, et abrogeant la décision no 1254/96/CE

La décision 96/391/CE du Conseil du 28 mars 1996 déterminant un ensemble d’actions en vue d’établir un contexte plus favorable au développement des réseaux transeuropéens dans le secteur de l’énergie.

La [décision .../.../CE ] du Parlement européen et du Conseil établissant des orientations relatives aux réseaux transeuropéens d'énergie et abrogeant la décision 96/391/CE et la décision n° 1229/2003/CE

L'enveloppe financière du programme peut également couvrir les dépenses afférentes aux actions de préparation, de suivi, de contrôle, d'audit et d'évaluation, directement nécessaires à la gestion du programme et à la réalisation de ses objectifs, notamment, des études, des réunions, des actions d'information et de publication, (des dépenses liées aux réseaux informatiques visant l'échange d'informations), ainsi que toute autre dépense d'assistance administrative et technique à laquelle peut recourir la Commission pour la gestion du programme.

FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE

Domaine(s) politique(s): Promotion de la compétitivité, de la sécurité et de la soutenabilité en matière environnementale des réseaux transeuropéens. Activité(s): Réseau Transeuropéen de Transport et d’Energie |

Dénomination de l’action: Soutien financier pour des projets d’interet commun dans le reseau transeuropeen de transport et d’energie |

1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S)

06.0301 : Soutien financier aux projets d’intérêt commun du réseau transeuropéen de transport

060303 : Soutien financier aux projets d’intérêt commun du réseau transeuropéen de transport

06.01.04.04 : Soutien financier aux projets d'intérêt commun du réseau transeuropéen de transport — Dépenses pour la gestion administrative

06.03.02 : Soutien financier aux projets d’intérêt commun du réseaux transeuropéen de l’énergie

060304 : Soutien financier aux projets d’intérêt commun du réseaux transeuropéen de l’énergie

06.01.04.05 : Soutien financier aux projets d'intérêt commun du réseau transeuropéen de l'énergie — Dépenses pour la gestion administrative

06010431 : Agence exécutive RTE

2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES

2.1 Enveloppe totale de l’action (partie B): millions d'euros en CE

29.690 8.074,8 millions d’€ en crédits d’engagement.

La décision de l’autorité législative est prise sans préjudice des décisions budgétaires prises dans le cadre de la procédure annuelle.

2.2 Période d’application:

2007-2013

2.3 Estimation globale pluriannuelle des dépenses:

a) Échéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière) (cf. point 6.1.1)

Millions d'euros (à la 3e décimale)

DNO | CD | NON | NON | NON | N° 1A |

4. BASE JURIDIQUE

L’article 156 du traité.

Le règlement (CE) n° 2236/95 du Conseil du 18 septembre 1995 déterminant les règles générales pour l'octroi d'un concours financier communautaire dans le domaine des réseaux transeuropéens, modifié par le règlement (CE) nº 1655/1999 du Parlement européen et du Conseil du 19 juillet 1999 modifié par le règlement (CE) n° 788/2004 du 21 avril 2004 , le règlement n° (CE) n° 807/2004 du 21 avril 2004, et le règlement (CE) n° 1159/2005 du 6 juillet 2005.

La décision n° 1692/96/CE du Parlement européen et du Conseil du 23 juillet 1996 sur les orientations pour le développement du réseau transeuropéen de transport, telle qu’elle a été modifiée par la décision n° 884/2004/CE, et son rectificatif (JO L 201 du 7.6.2004.

( La décision n° 1346/2001/CE du Parlement européen et du Conseil du 22 mai 2001 modifiant la décision n° 1692/96/CE en ce qui concerne les ports maritimes, les ports de navigation intérieure et les terminaux intermodaux ainsi que le projet n° 8 de l’annexe III et amendée par la décision n° 884/2004/CE du 29 avril 2004).

La décision n° 1229/2003/CE du Parlement européen et du Conseil du 26 juin 2003 établissant un ensemble d'orientations relatif aux réseaux transeuropéens dans le secteur de l'énergie, et abrogeant la décision no 1254/96/CE

La décision 96/391/CE du Conseil du 28 mars 1996 déterminant un ensemble d’actions en vue d’établir un contexte plus favorable au développement des réseaux transeuropéens dans le secteur de l’énergie.

La [décision .../.../CE ] du Parlement européen et du Conseil établissant des orientations relatives aux réseaux transeuropéens d'énergie et abrogeant la décision 96/391/CE et la décision n° 1229/2003/CE

L'enveloppe financière du programme peut également couvrir les dépenses afférentes aux actions de préparation, de suivi, de contrôle, d'audit et d'évaluation, directement nécessaires à la gestion du programme et à la réalisation de ses objectifs, notamment, des études, des réunions, des actions d'information et de publication, (des dépenses liées aux réseaux informatiques visant l'échange d'informations), ainsi que toute autre dépense d'assistance administrative et technique à laquelle peut recourir la Commission pour la gestion du programme.

FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE : POINTS SP ÉCIFIQUES POUR LE RÉSEAU TRANSEUROPÉENS DE TRANSPORT

Dénomination de l’action: Soutien financier pour des projets d’interet commun dans le reseau transeuropeen de transport |

1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S)

voir ci-dessus

2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES

2.1 . Enveloppe totale de l’action (partie B): millions d'euros en CE

20,350 7.925,4 millions d’€ en crédits d’engagement.

2.2. Période d’application:

2007-2013

2.3 . Estimation globale pluriannuelle des dépenses:

a) Échéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière) (cf. point 6.1.1)

Millions d'euros (à la 3e décimale)

1) Assistance technique et administrative (ATA): |

a) Bureaux d’assistance technique (BAT) |

b) Autre assistance technique et administrative: - intra-muros: - extra-muros: dont pour la construction et la maintenance de systèmes de gestion informatisés: | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 2,0 |

Sous-total 1 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 2,0 |

2) Dépenses d’appui (DDA): |

a) Études | 3,5 4,5 | 2,3 5,0 | 2,3 6,0 | 2,3 8,5 | 2,3 8,5 | 4,6 17 |

b) Réunion d’experts |

c) Information et publications | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 1 |

d) Agence RTE-T | 8,617 | 8,669 | 8,597 | 8,489 | 8,489 | 16,978 |

Sous-total 2 | 12,617 5,0 | 11,469 5,5 | 11,397 6,5 | 11,289 9,0 | 11,289 9,0 | 22,578 18,0 |

TOTAL | 13,617 6,0 | 12,469 6,5 | 12,397 7,5 | 12,289 10,0 | 12,289 10,0 | 24,578 20,0 |

6.2. Calcul des coûts par mesure envisagée en partie B (pour toute la période de programmation) [24]

Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3e décimale)

Ventilation | Type de réalisations /outputs (projets, dossiers …) | Nombre de réalisations/ outputs (total pour années 1…n) | Coût unitaire moyen | Coût total (total pour années 1…n) |

1 | 2 | 3 | 4=(2X3) |

Etudes et travaux pour la réalisation des projets RTE-T | Etudes techniques, environnementales, économiques, financières Travaux | 40 160 | 5,57 48,14 | 223 7702,4 |

COÛT TOTAL | 200 | 7.925,4 |

(Si nécessaire, expliquer le mode de calcul.)

7. INCIDENCE SUR LES EFFECTIFS ET LES DÉPENSES ADMINISTRATIVES

7.1. Incidence sur les ressources humaines

Les besoins en ressources humaines et administratives seront couverts à l’intérieure de la dotation allouée à la DG gestionnaire dans le cadre de la procédure d’allocation annuelle.

L'allocation de postes dépendra d'une part de l'organisation interne de la prochaine Commission et d'autre part d'une éventuelle réallocation de postes entre services suite aux nouvelles perspectives financières.

Situation actuelle (jusqu'à fin 2007) Types d’emplois | Effectifs à affecter à la gestion de l’action par utilisation des ressources existantes et/ou supplémentaires | Total | Description des tâches découlant de l’action |

Nombre d’emplois permanents | Nombre d’emplois temporaires |

Fonctionnaires ou agents temporaires | A B C | 27 11 20 | 27 11 20 | (Si nécessaire, une description plus complète des tâches peut être annexée.) |

Autres ressources humaines |

Total | 58 | 58 70 |

Situation future Types d’emplois Variation par rapport à la situation actuelle | Effectifs à affecter à la gestion de l’action par utilisation des ressources existantes et/ou supplémentaires | Total | Description des tâches découlant de l’action |

Nombre d’emplois permanents | Nombre d’emplois temporaires |

Fonctionnaires ou agents temporaires | A B C | 37 (+ 10) 29 (+ 18) 27 (+ 7) | 37 (+ 10) 29 (+ 18) 27 (+ 7) | (Si nécessaire, une description plus complète des tâches peut être annexée.) |

Autres ressources humaines |

Total | 93 (+ 35) | 93 (+ 35) 26 (*) |

(*)70 personnes en 2007 puis diminution progressive à 26 personnes une fois l'agence RTE-T totalement opérationnelle.

7.2. Incidence financière globale des ressources humaines

Type de ressources humaines | Montants en euros | Mode de calcul * |

Fonctionnaires Agents temporaires | 10.044.000 | 108.000 € en moyenne par fonctionnaire et par an |

Autres ressources humaines (indiquer la ligne budgétaire) |

Total | 10.044.000 |

Type de ressources humaines en 2007 (70 pers) | Montants en euros | Mode de calcul * |

Fonctionnaires Agents temporaires | 7.560.000 | 108.000 € en moyenne par fonctionnaire et par an |

Autres ressources humaines (indiquer la ligne budgétaire) |

Total | 7.560.000 |

Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois.

Type de ressources humaines a partir de 2007 (26 pers) | Montants en euros | Mode de calcul * |

Fonctionnaires Agents temporaires | 2.808.000 | 108.000 € en moyenne par fonctionnaire et par an |

Autres ressources humaines (indiquer la ligne budgétaire) |

Total | 2.808.000 |

Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois.

7.3 . Autres dépenses de fonctionnement découlant de l’action

Ligne budgétaire (n° et intitulé) | Montants en euros | Mode de calcul |

Enveloppe globale (Titre A7) A0701 – Missions A07030 – Réunions A07031 – Comités obligatoires (1) A07032 – Comités non obligatoires (1) A07040 – Conférences A0705 – Études et consultations Autres dépenses (indiquer lesquelles) | 200.000 162.000 | 200 missions par an et 1.000 € par mission 4 réunions du comité réglementaire obligatoire RTE-T par an à 27 et 1.500 € par personne |

Systèmes d’information (A-5001/A-4300) |

Autres dépenses - partie A (indiquer lesquelles) |

Total | 362.000 |

Les montants correspondent aux dépenses totales de l’action pour 12 mois.

(1) Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient.

I. Total annuel (7.2 + 7.3) II. Durée de l’action III. Coût total de l’action (I x II) | 10.406.000 euros 7 années 72.842.000 euros |

En 2007

Ligne budgétaire (n° et intitulé) | Montants en euros | Mode de calcul |

Enveloppe globale (Titre A7) A0701 – Missions A07030 – Réunions A07031 – Comités obligatoires (1) A07032 – Comités non obligatoires (1) A07040 – Conférences A0705 – Études et consultations Autres dépenses (indiquer lesquelles) | 200.000 162.000 | 200 missions par an et 1.000 € par mission 4 réunions du comité réglementaire obligatoire RTE-T par an à 27 et 1.500 € par personne |

Systèmes d’information (A-5001/A-4300) |

Autres dépenses - partie A (indiquer lesquelles) |

Total | 362.000 |

A partir de 2007

Ligne budgétaire (n° et intitulé) | Montants en euros | Mode de calcul |

Enveloppe globale (Titre A7) A0701 – Missions A07030 – Réunions A07031 – Comités obligatoires (1) A07032 – Comités non obligatoires (1) A07040 – Conférences A0705 – Études et consultations Autres dépenses (indiquer lesquelles) | 30.000 | 30 missions par an et 1.000 € par mission |

Systèmes d’information (A-5001/A-4300) |

Autres dépenses - partie A (indiquer lesquelles) |

Total | 30.000 |

Les montants correspondent aux dépenses totales de l’action pour 12 mois.

(1) Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient.

I. Total annuel (en 2007) (7.2 + 7.3) II. Durée de l’action III. Coût total de l’action (I x II) | 7.922.000 euros 1 an 7.922.000 euros |

I. Total annuel (a partir de 2007) (7.2 + 7.3) II. Durée de l’action III. Coût total de l’action (I x II) | 2.838.000 euros 6 années 17.028.000 euros |

8. SUIVI ET ÉVALUATION

8.1 . Système de suivi

Le règlement prévoit la nécessité d'un suivi et l'évaluation de chaque action. Il est ainsi prévu que les décisions de la Commission incluent, le cas échéant, des indicateurs physiques établis en accord avec les États membres.

D'autre part, selon les termes des décisions standard de la Commission, les bénéficiaires doivent fournir annuellement des informations sur le déroulement des actions (Project Status Report) qui alimentent les analyses permettant l'évaluation conjointe avec les États membres sur les modalités de réalisation des projets.

Les études, pour lesquelles des indicateurs ne peuvent pas être élaborés, seront évaluées conjointement avec les États membres, en fonction des objectifs poursuivis.

8.2 . Modalités et périodicité de l’évaluation prévue

Indicateurs d’impact selon les objectifs poursuivis

L’impact et les résultats vis-à-vis les objectifs spécifiques seront évalués autant que possible selon les effets dérivés :

- augmentation des capacités et de l’efficacité des infrastructures RTE-T;

- sécurité des transports (passagers, cargos dangereux etc.) et réduction du nombre d’accidents ;

- évolution d’indicateurs socio-économiques par rapport aux prévisions ex-ante;

- réduction de la congestion;

- réduction de pollution ;

- évaluation qualitative chez les utilisateurs des réseaux ;

- bénéfices retirés par d’autres États membres;

- avantages économiques engendrés par l’intervention communautaire (y compris justification des choix d’instruments financiers, en l’occurrence bonifications d’intérêt, subventions directes, primes de garantie, etc.).

Ces indicateurs seront chiffrés selon les types d’action évalués et après discussion avec les États membres.

Évaluation ponctuelle: pour un nombre limité d’actions, il est possible de lancer des évaluations de projets ou d’un ensemble de projets.

Par ailleurs, une évaluation à mi-parcours sera réalisée avant fin 2010 pour adapter le programme si nécessaire. Une évaluation générale des résultats de l'activité RTE-Énergie sera réalisée à la fin du programme.

Cette évaluation visera à mesurer les résultats des actions financées dans le cadre des RTE-transport et à voir dans quelle mesure ces actions ont contribué par leur impact à atteindre ou à s’approcher des objectifs politiques de l’Union. Elle permettra également l’adaptation future des orientations RTE-transport.

9. MESURES ANTI-FRAUDE

Les dispositions anti-fraude sont établies par le règlement modifié qui prévoit des dispositions renforcées par rapport au règlement en vigueur et définit que les États membres et la Commission, chacun dans son domaine de compétence, prennent les mesures nécessaires pour vérifier l’exécution des projets, prévenir et sanctionner les irrégularités et récupérer les fonds perdus suite à une irrégularité.

1. Afin de garantir l’opportunité, la légalité et la régularité des dépenses couvertes dans le cadre des projets financés au titre du présent règlement, les États membres et la Commission, chacun dans son domaine de compétence, prennent les mesures nécessaires pour:

- vérifier régulièrement que les projets et les études bénéficiant d’un soutien financier communautaire ont été exécutés correctement ;

- prévenir et sanctionner les irrégularités, récupérer les fonds perdus à la suite d’une irrégularité, y compris les intérêts y afférents.

2. L’ État membre effectue les contrôles nécessaires y inclus les contrôles sur place afin de vérifier et certifier la régularité et l’exactitude des demandes de paiements établies. L’ État membre peut demander la participation de la Commission lors des contrôles sur place.

L’Office de Lutte Anti-Fraude de la Commission (OLAF) peut également procéder à des contrôles et vérifications sur place en application du règlement (Euratom, CE) n° 2185/96 du Conseil.

Pour les actions communautaires financées par le présent règlement, la notion d’irrégularité visée à l’article 1, paragraphe 2, du règlement (CE, Euratom) n° 2988/95 s’entend comme toute violation d'une disposition du droit communautaire ou toute méconnaissance d'une obligation contractuelle résultant d'un acte ou d'une omission par une entité juridique qui a ou aurait pour effet de porter préjudice au budget général de l'Union européenne ou à des budgets gérés par celles-ci par une dépense indue.

Les décisions prises au titre du présent règlement prévoient notamment un suivi et un contrôle financier de la Commission (ou tout représentant autorisé par elle) et des audits de la Cour des comptes, le cas échéant sur place.

L’ État membre concerné et la Commission se transmettent immédiatement toutes les informations appropriées concernant les résultats des contrôles effectués.

3. L’ État membre est responsable du remboursement des sommes indûment payées.

Plus spécifiquement, la Commission a mis en place une série de mesures, destinées à réduire le risque de fraude, parmi lesquelles on peut citer :

- la mise en place de procédures financières et contractuelles dérivées des dispositions du règlement financier et de ses modalités d’application ; ces procédures permettent d’assurer une application homogène des règles ;

- la vérification de la réalité de la prestation sur la base de rapports techniques détaillés ainsi que la vérification systématique des décomptes financiers avant paiement en tenant compte des obligations contractuelles ainsi que des principes d’économie et de bonne gestion financière ;

- la réalisation d’audits financiers sur place, soit selon un programme basé sur l’analyse de risques, soit en cas de doute sur un contractant ;

- la revue de l’adéquation du système de contrôle interne par la capacité d’audit interne, sur base d’une analyse des risques.

FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE : POINTS SP ÉCIFIQUES POUR LE RÉSEAU TRANSEUROPÉENS D’ÉNERGIE

Dénomination de l’action: Programme RTE - Energie |

1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S)

2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES

2.1 . Enveloppe totale de l’action (partie B): 340 149,4 Mio € en CE

2.2 . Période d’application: 2007-2013

2.3 . Estimation globale pluriannuelle des dépenses:

a) Echéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière) (cf. point 6.1.1)

Mio € (à la 3ème décimale)

1 | 2 | 3 | 4=(2X3) |

Action 1 Action 2 | Etudes Projets | 30 60 28 60 | 0.5 0.6 4,8 5 | 15 36 134,4 300 |

COÛT TOTAL | 149,4 335 |

- 7. INCIDENCE SUR LES EFFECTIFS ET LES D ÉPENSES ADMINISTRATIVES

7.1. Incidence sur les ressources humaines

Les effectifs actuels pour la gestion des réseaux transeuropéens d’ Énergie sont de 2,5 personnes.

Types d’emplois | Effectifs à affecter à la gestion de l’action par utilisation des ressources existantes et/ou supplémentaires | Total | Description des tâches découlant de l’action |

Nombre d’emplois permanents | Nombre d’emplois temporaires |

Fonctionnaires ou agents temporaires | A B C | 3 1 | 3 1 | Si nécessaire, une description plus complète des tâches peut être annexée. |

Autres ressources humaines |

Total | 4 | 4 |

Les besoins en ressources humaines et administratives seront couverts à l’intérieure de la dotation allouée à la DG gestionnaire dans le cadre de la procédure d’allocation annuelle.

L'allocation de postes dépendra d'une part de l'organisation interne de la prochaine Commission et d'autre part d'une éventuelle réallocation de postes entre services suite aux nouvelles perspectives financières.

7.2. Incidence financière globale des ressources humaines

Type de ressources humaines | Montants € | Mode de calcul * |

Fonctionnaires Agents temporaires | 432.000 | 4*108.000 € |

Autres ressources humaines (indiquer la ligne budgétaire) |

Total | 432.000 € |

Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois.

7.3 . Autres dépenses de fonctionnement découlant de l’action

Ligne budgétaire (n° et intitulé) | Montants € | Mode de calcul |

Enveloppe globale (Titre A7) A0701 – Missions A07030 – Réunions A07031 – Comités obligatoires (1) A07032 – Comités non obligatoires (1) A07040 – Conférences A0705 – Etudes et consultations … Autres dépenses (indiquer lesquelles) | 10.000 10.285 81.000 | 10 missions / an 2 réunions/an x 27 experts x 1500 € |

Systèmes d’information (A-5001/A-4300) | 50.000 | PMS: systeme de gestion de projets |

Autres dépenses - partie A (indiquer lesquelles) |

Total | 141.285 91.000 |

Les montants correspondent aux dépenses totales de l’action pour 12 mois.

(1) Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient.

I. Total annuel (7.2 + 7.3) II. Durée de l’action III. Coût total de l’action (I x II) | 523.000 € 573.285 € 7 années 3.661.000 € 4.012.996€ |

(Dans l’estimation des ressources humaines et administratives nécessaires pour l’action, les DG/services devront tenir compte des décisions arrêtées par la Commission lors du débat d’orientation et de l’approbation de l’avant-projet de budget (APB). Ceci signifie que les DG devront indiquer que les ressources humaines peuvent être couvertes à l’intérieur de la pré-allocation indicative prévue lors de l’adoption de l’APB.

Dans des cas exceptionnels où les actions visées n’étaient pas prévisibles lors de la préparation de l’APB, la Commission devra être saisie afin de décider si et comment (à travers une modification de la pré-allocation indicative, une opération ad hoc de redéploiement, un budget rectificatif et supplémentaire ou une lettre rectificative au projet de budget) la mise en œuvre de l’action proposée peut être acceptée.)

8. SUIVI ET ÉVALUATION

8.1 . Système de suivi

Au cours de la période 2007-2013, l’activité “RTE-énergie” fera l’objet d’un monitorage annuel qui n’est ni une évaluation ni un audit mais vise essentiellement à donner une analyse indépendante et rapide de la mise en place du programme afin de pouvoir en corriger les éventuelles dérives ou faiblesses.

Il s’agira d’une analyse factuelle qui, en début de période 2007-2013, se concentrera sur les actions lancées et qui, au fur et à mesure de l’avancement des années, portera aussi sur les résultats et les impacts. Une partie de l’analyse sera consacrée à la valeur ajoutée européenne.

Les experts en charge du monitorage étudieront les volets suivants :

- efficacité et transparence de la conduite du programme (notamment appels à proposition, information des soumissionnaires, procédure d’évaluation et de sélection des offres, aspects contractuels) et de la coordination interne à la Commission ;

- cohérence des projets sélectionnés avec les objectifs du programme et avec les autres objectifs politiques de l’Union européenne;

- répartition géographique équilibrée des organisations et des entreprises retenues dans les appels d’offres, compte tenu des besoins identifiés par les orientations RTE-énergie.

Les rapports de monitorage seront adressés au Secrétariat général, à la DG BUDG, à la DG AUDIT et, le cas échéant, aux autres services intéressés de la Commission.

8.2 Modalités et périodicité de l’évaluation prévue

Une évaluation à mi-parcours sera réalisée avant fin 2010 pour adapter le programme si nécessaire.

Une évaluation générale des résultats de l'activité RTE-Énergie sera réalisée à la fin du programme, ainsi que le prévoit le règlement.

Cette évaluation visera à mesurer les résultats des actions financées dans le cadre des RTE-énergie et à voir dans quelle mesure ces actions ont contribué par leur impact à atteindre ou à s’approcher des objectifs politiques des RTE-énergie. Elle permettra également l’adaptation future des orientations en fonction de l’évolution technologique et des changements de la structure de production et de consommation d’énergie en Europe et chez ses voisins concernés par les RTE-énergie.

Les rapports d’évaluation seront adressés au Secrétariat général, à la DG BUDG et le cas échéant, aux autres services intéressés de la Commission. Ils seront également soumis aux autres Institutions communautaires.

9. MESURES ANTI-FRAUDE

voir point 9 des dispositifs pour les Réseaux transeuropéens de transport

[1] HL C … , … o.

[2] HL C … , … o.

[3] HL C … , … o.

[4] ….

[5] HL L 228., 1996.9.9. 1. o. A legutóbb a 884/2004/EK határozattal (HL L 167., 2004.4.30. 1. o.) módosított határozat

[6] COM(2006) 6.

[7] HL L…

[8] HL L 176., 2003.7.12. 11. o.

[9] HL L 228., 1995.9.23., 1. o. A legutóbb a 807/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 143., 2004.4.30., 46. o.) módosított rendelet.

[10] Az energiaszektor területén minden elsőbbséget élvező projektre ez a mérték vonatkozik, a közlekedés területén azonban kizárólag a határokon átnyúló vagy a természetes határokat átlépő szakaszokat érinti.

[11] COM(2005) 298 .

[12] HL L 248., 2002.9.16. 1. o. A legutóbb a(z) ....... módosított rendelet (HL L…).

[13] HL L

[14] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

[15] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

[16] HL L Lásd a Hivatalos Lapnak a műholdas helymeghatározási és navigációs rendszerről (GALILEO) szóló rendeletre vonatkozó oldalát .

[17] HL L 292., 1996.11.15. 2. o.

[18] HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

[19] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé.

[20] COM(2001) 370 : « La politique européenne des transports à l’horizon 2010 : l’heure des choix ».

[21] Trafic total : +70% du trafic fret pour EU-15 et +100% pour EUR-10.

[22] Plus de 65% du budget RTE est alloué aux projets ferroviaires, 20% aux systèmes de transport intelligents (ITS) et innovants, tels que les systèmes d’interopérabilité dans le domaine ferroviaire ou de la navigation aérienne. Un accent particulier est également mis sur le développement de