A közönséges tőkehal halászati mortalitása a becslések szerint meghaladja a Flim értéket. A szaporodóképes állomány biomasszája 2015 óta csökkent, és a becslések szerint a Blim alatt van. Az Északi-tengerre vonatkozó többéves terv 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően, amennyiben a tudományos szakvélemények azt jelzik, hogy a terv 1. cikkének (1) bekezdésében említett bármely állomány szaporodóképes biomasszája a Blim alatt van, további korrekciós intézkedéseket kell hozni annak biztosítására, hogy az állomány gyorsan visszaálljon a maximális fenntartható hozamot biztosító szint fölé. Ezek a korrekciós intézkedések magukban foglalhatják különösen az érintett állomány célzott halászatának felfüggesztését, valamint a szóban forgó állományokra és/vagy – azon halászati tevékenységek esetében, amelyeknél előfordulnak a közönséges tőkehal járulékos fogásai – más állományokra vonatkozó halászati lehetőségek megfelelő csökkentését. A Norvégiával fennálló halászati kapcsolatokra vonatkozó megállapodásokban, illetve jegyzőkönyvekben előírt eljárásokkal összhangban az Unió konzultációkat folytatott Norvégiával a halászati jogokról. A felek megállapodtak abban, hogy javasolják hatóságaiknak, hogy vezessenek be további korrekciós intézkedéseket a 2019 decemberében már elfogadott teljes kifogható mennyiség kiegészítésére annak érdekében, hogy 2020-ban ideiglenes jelleggel további védelmet biztosítsanak mind a fiatal, mind a kifejlett közönségestőkehal-egyedek számára. Ezeknek az intézkedéseknek magukban kell foglalniuk a közönséges tőkehal védelmét szolgáló valós idejű halászati tilalmak, a fiatal egyedek védelmét szolgáló szezonális halászati tilalmak, a különleges hozzáférési feltételekkel rendelkező területekkel kapcsolatos korlátozások, valamint új, halászeszközökön alapuló intézkedések bevezetését. E korrekciós intézkedések közül az első – az ívó közönséges tőkehal védelmét szolgáló területlezárások – már bevezetésre került; noha e területlezárásokat úgy tervezték meg, hogy védelmet nyújtsanak az ívási időszakban, nem nyújtanak védelmet a fiatal egyedek számára vagy az ívási időszakon kívül, amely általában csak néhány hétig tart. Míg az ívási időszakok és helyszínek jól meghatározottak, és ezért a vonatkozó tilalmak gyorsan végrehajthatók, a meghatározott halászeszköz-típusok alkalmazásának korlátozására és a szelektívebb halászeszközök bevezetésére irányuló intézkedések részletesebb konzultációt igényelnek az érdekelt felekkel. Ezeknek az intézkedéseknek a halászati lehetőségekről szóló rendelet e módosításába történő beillesztéséről tehát az említett konzultációk alapján kell dönteni.

A Bizottság a halászati lehetőségek első módosítása keretében javaslatot terjesztett elő a második intézkedéscsomagra vonatkozóan. Azonban akkoriban az érintett tagállamok közös ajánlás kidolgozására törekedtek, amelyben további intézkedésjavaslatokat kívántak tenni. Ezért a Tanács és a Bizottság a következő együttes nyilatkozatot tette:

„A Bizottság és a Tanács hangsúlyozza, hogy sürgősen további korrekciós intézkedéseket kell bevezetni az Északi-tengerben és a Skagerrakban élő közönségestőkehal-állomány helyreállításának támogatására. Tekintettel az állomány biológiai állapotára, az Északi-tengerre vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló (EU) 2018/973 rendelet 7. cikkének (2) bekezdésének megfelelően ilyen intézkedések elfogadása szükséges, és összhangban van a Norvégiával az ilyen intézkedésekről kötött megállapodással. A Bizottság mérlegelni fogja megfelelő javaslatok benyújtását, figyelembe véve az érintett regionális csoportban végzett munkát, és a Tanács sürgősséggel meg fogja vizsgálni azokat.”

Az érintett tagállamok mindeddig nem tettek kellő mértékű előrelépést, ami lehetővé tenné, hogy az EU–Norvégia kötelezettségvállalással összhangban 2020 folyamán bevezessék ezeket az intézkedéseket. A Bizottság tehát azt javasolja, hogy a vonatkozó intézkedések a halászati lehetőségekről szóló rendelet második módosításába kerüljenek bele. A második módosítás ugyanazt a megközelítést követi, mint az előző, amely különleges hozzáférési feltételekkel rendelkező, nagy elővigyázatossági területeket ír elő. A javaslat kiigazításra került annak érdekében is, hogy két kérdéssel kapcsolatban figyelembe vehetővé váljanak a tagállami vélemények. Így most tartalmazza azoknak az előre meghatározott halászeszközöknek a jegyzékét, amelyeket korábban vagy a HTMGB értékelt, vagy tudományos szakértői értékelés tárgyát képezték. A javaslat továbbra is rugalmasabb megközelítést tartalmaz a meghatározott kritériumoknak megfelelő halászeszközökre vonatkozóan, és módosítja HTMGB általi értékelésük folyamatát is.

Az új megközelítés két lehetséges utat kínál a tagállamok és az ágazati szereplők számára: vagy az előre meghatározott halászeszközök valamelyikét használhatják (ez új elem), vagy újfajta eszközöket alkalmazhatnak, és ezzel párhuzamosan a Bizottság kikérné a HTMGB véleményét a halászeszközökről. Amennyiben a HTMGB negatív véleményt adna, a szóban forgó halászeszközöket visszavonnák. Hasonlóképpen, a javaslat fenntartja a tagállamok számára azt a lehetőséget, hogy a közönséges tőkehal fogásának elkerülésére irányuló terveket dolgozzanak ki, de ahelyett, hogy a végrehajtással megvárnák a HTMGB szakvéleményét, ezt a szakvéleményét a végrehajtással párhuzamosan kérnék ki. Negatív értékelés esetén a tagállamok kötelesek lennének ennek megfelelően módosítani tervüket.

A norvég garnélának az ICES 3a és 4a körzetben élő állománya

Az ICES 2020. március 9-én szakvéleményt bocsátott ki a norvég garnélának (Pandalus borealis) az ICES 3a és 4a körzet keleti részéből (a Skagerrak és a Kattegat területe, az Északi-tenger északi része és a Norvég-árok) származó fogásaira vonatkozóan. A Norvégiával folytatott konzultációkat követően a norvég garnéla skagerraki fogásai tekintetében az uniós részesedés 3 266 tonnában került megállapításra.

Az Északi-tengerben és 3a körzetben élő spratt

A 3a körzetben élő spratt (Sprattus sprattus) rövid élettartamú faj, amelyről az ICES 2020. április 14-én teszi közzé éves tudományos szakvéleményét. 2019 áprilisa óta az ICES egyetlen szakvéleményt ad ki a 3a körzetben és az Északi-tengerben élő sprattra vonatkozóan, mivel ezeket egyazon biológiai állományhoz tartozónak tekintik. A 2020/123/EK tanácsi rendelet a 3a körzetben élő spratt tekintetében a 2020. január 1. és június 30. közötti időszakra állapította meg a teljes kifogható mennyiséget. Az (EU) 2020/123 tanácsi rendeletben a teljes kifogható mennyiségre (TAC) vonatkozó értékek a 2020. július 1. és 2021. június 30. közötti időszakra nullában kerültek megállapításra. Ezért az Északi-tengerben élő spratt fogásait az ICES legutóbbi tudományos szakvéleményével összhangban és a Norvégiával folytatott konzultációt követően módosítani kell.

A 3a körzetben élő sprattra vonatkozó teljes kifogható mennyiséget a 2020. július 1-jétől 2021. június 30-ig tartó időszakra kell megállapítani az ICES legújabb tudományos szakvéleményével összhangban és az abban foglalt időszaknak megfelelően, valamint a Norvégiával folytatott konzultációt követően. Erre a célra a 3a körzetben élő sprattra és a kapcsolódó járulékos fogásokra vonatkozóan ideiglenesen egy külön jelentéstételi kód alkalmazandó.

Az Északi-tengerben élő spratt (Sprattus sprattus) rövid élettartamú faj, amelyről az ICES 2020. április 14-én teszi közzé éves tudományos szakvéleményét.

Szardella

A szardellának (Engraulis encrasicolus) az ICES 9 és 10 alterületen és a Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottság (CECAF) illetékességi területének 34.1.1 övezete uniós vizein élő állományára vonatkozó TAC a 2020. július 1. és 2021. június 30. közötti időszakra az ezen időszakra vonatkozó tudományos szakvélemény kibocsátásáig nullában került megállapításra. Az ICES az erre az állományra vonatkozó szakvéleményét csak 2020. június végén teszi közzé. Annak érdekében, hogy a halászati tevékenységet addig is folytatni lehessen, amíg a TAC a legfrissebb tudományos szakvélemény alapján megállapításra nem kerül, a 2019 harmadik negyedévében ejtett fogások alapján 4 018 tonna mennyiségben ideiglenes TAC-ot kell meghatározni. Ez a TAC az ICES tudományos szakvéleménye alapján módosításra kerülne.

Az északi-tengerben élő hering

Az Európai Unió és Norvégia között 2019. december 19-én létrejött, 2020-ra szóló, kölcsönösen elfogadott jegyzőkönyvben a felek megállapodtak abban, hogy a megállapodás szerinti 50 000 tonna hering (Clupea harengus) mellett, amelyet Norvégia a 4a és a 4b körzet uniós vizein a kvótájából lehalászhat, és amelyet az EU a norvég vizeken halászhat, további legfeljebb 10 000 tonna mennyiség ítélhető oda, amennyiben mindkét fél ilyen növelést kér. Ennek a megállapodásnak tükröződnie kell az uniós jogban.

SPRFMO

2020 februárjában tartott éves ülésszakán a Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezet (SPRFMO) új fogási korlátokat fogadott el a chilei fattyúmakrélára (Trachurus murphyi) vonatkozóan. Az alkalmazandó intézkedéseket végre kell hajtani az uniós jogban.

NAFO

2019. szeptember 23. és 27. között tartott éves ülésszakán az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet (NAFO) úgy határozott, hogy az állomány esetleges kimerülése miatt betiltja a díszes nyálkásfejű hal (Beryx splendens) halászatát a NAFO 6 alterületen. Ezeket az intézkedéseket végre kell hajtani az uniós jogban. A tilalom figyelmebevétele érdekében a tilalom hatálya alatt álló fajok jegyzékét ennek megfelelően módosítani kell.

ICCAT