P6_TA(2007)0053

Az Európai Beruházási Bank 2005-ös éves jelentése

Az Európai Parlament állásfoglalása az Európai Beruházási Bank 2005-ös éves jelentéséről (2006/2269(INI))

Az Európai Parlament,

- tekintettel az EK-Szerződés 266. és 267. cikkére, amelyek létrehozták az Európai Beruházási Bankot (EBB), valamint a bank alapokmányáról szóló, a Szerződéshez csatolt jegyzőkönyvre,

- tekintettel az EBB-csoport 2005. évi tevékenységeiről és 2006-2008. évi ügyviteli tervéről szóló jelentésre, az Európai Beruházási Alap (EBA) 2005. évi éves jelentésére, valamint a 2005. évi költségvetést ellenőrző bizottság éves jelentéseire és az igazgatási bizottság válaszaira, a működés értékeléséről szóló, 2005. évi általános jelentésre, valamint az EBB elnökének 2005. június 20-án az illetékes parlamenti bizottság általi meghalhatására,

- tekintettel a 2003. december 12- 13-i brüsszeli Európai Tanács elnökségi következtetéseiben jóváhagyott a növekedés érdekében történő közösségi fellépésre,

- tekintettel az Európai Beruházási Bank 2003-as éves jelentéséről szóló, 2005. március 8-i [1], és "Az európai gazdaság helyzete: Előkészítő jelentés a 2006-ra vonatkozó átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokról" című, 2006. április 4-i állásfoglalására [2],

- tekintettel az EBB 2004-es környezetvédelmi jelentésére,

- tekintettel az EBB "Az Európai Unión kívüli projektek társadalmi értékelése: Az Európai Beruházási Bank megközelítése" című, 2006. október 2-i kiadványára,

- tekintettel a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló egyezményre (Aarhusi Egyezmény), amelynek értelmében a Közösség elkötelezte magát környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférés, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvétele és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosítása mellett,

- tekintettel eljárási szabályzata 112. cikkének (2) bekezdésére és 45. cikkére,

- tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A6-0011/2007),

A. mivel az Európai Beruházási Bank olyan politikai irányultságú nyilvános bank, amelyet az EK-Szerződés az uniós célkitűzések megvalósítását szolgáló legfontosabb pénzintézetként hozott létre;

B. mivel az európai gazdaság növekedési potenciálja továbbra is meglehetősen alacsony, 2% körüli értékével sokkal alacsonyabb a világ más térségeiben elértnél, és ezáltal elégtelen ahhoz, hogy a több mint 12 millió európai munkanélküli számára munka-, és a bővülő Európa számára fejlődési lehetőséget biztosítson;

C. mivel 2005-ben az EBB 47,4 milliárd EUR értékben ítélt oda kölcsönöket, amelyből 42,3 milliárd EUR-t a tagállamok, 2 milliárd EUR-t a csatlakozó és csatlakozásra váró országok, 3,1 milliárd EUR-t a társult országok kaptak, és mivel 9 milliárd EUR-t közvetítő bankokon keresztül osztottak el;

D. mivel az EBB-csoport által odaítélt kölcsönökből 34 milliárd EUR-t gazdasági és társadalmi kohézióra, 10,47 milliárdot az Innováció 2010 kezdeményezésre, 12,3 milliárdot környezetvédelemre, 8,2 milliárdot a transzeurópai hálózatok fejlesztésére, 4,2 milliárdot a kis- és középvállalkozások (KKV-k) támogatására, 3,6 milliárdot az európai együttműködési és fejlesztéstámogatási politikához történő hozzájárulásra, 400 milliót kockázatitőke-alapokra, 1,7 milliárdot pedig a KKV-knak nyújtott garanciákra fordítottak;

E. mivel a Bizottságnak a 2005-2008-as időszakra vonatkozó, a növekedésre és foglalkoztatásra vonatkozó integrált iránymutatásai (COM(2005)0141) a vállalkozói kultúra ösztönzését és új vállalkozások létrehozását tartják szükségesnek, és mivel e célok megvalósításának egyik módja a KKV-k finanszírozáshoz való hozzáférésének javítása;

F. tekintettel az EU gazdaságának felét képviselő és az európai munkavállalók kétharmadát foglalkoztató közel 23 millió uniós kis- és középvállalkozás fontosságára a gazdasági és társadalmi kohézió tekintetében;

G. mivel a magas energiaárak kezelése, az ellátás biztosítása és az éghajlatváltozás lassítása érdekében új európai energiapolitikára van szükség;

1. elismerését fejezi ki az EBB-nek 2005-ös jelentéséért, tevékenységének a nyilvánosság számára biztosított nagyobb átláthatóságáért, illetve az ellenőrzési rendszerek javulásáért; ösztönzi az EBB-t, hogy folytassa az európai gazdaság fejlődése érdekében megkezdett munkáját;

Stratégia és tevékenységek

2. megelégedéssel tölti el, hogy a növekedés és foglalkoztatás tekintetében az EBB átvette a lisszaboni stratégia célkitűzéseit, illetve üdvözli az e célok megvalósítása érdekében az EBB munkájában tapasztalható változásokat; úgy véli, hogy meg kell vizsgálni, hogy az EBB rendelkezésére álló források elegendőek-e az említett célok megvalósításához;

3. megállapítja, hogy az EBB stratégiájának 2005-ös felülvizsgálata szerint az EBB legfőbb küldetése továbbra is az Európai Unió gazdasági és társadalmi kohéziójának erősítése; ezért kéri, hogy az EBB tevékenysége e területen összpontosítson a legkevésbé fejlett régiókra;

4. sürgeti az EBB-t, hogy az Innováció 2010 kezdeményezés kapcsán olyan projekteket finanszírozzon, amelyek közvetlenül kapcsolódnak az innovációhoz; a képzés és az oktatás kapcsán szorgalmazza, hogy az európai humán potenciál javítása érdekében váljon az Európai Unió politikai céljává a tudásalapú társadalom teljes körű támogatása, különös tekintettel az innovációval kapcsolatos oktatási projektekre mind a felső-, mind az alapfokú oktatásban; támogatja az EBB erőfeszítéseit a legkevésbé fejlett térségek tudásalapú gazdaságba való integrációjára;

5. üdvözli, hogy az EBB elérte azon célkitűzését, hogy egyedi hiteleinek 30-35%-át a természeti és városi környezet védelmére és javítására irányuló Európai Unión belüli projektekre fordítja; jelzi, hogy az Európai Unión belüli hitelek 60%-át fordították a városi környezetre (tömegközlekedés, felújítások), míg alig 20%-ot fordították az energiahatékonysággal kapcsolatos kutatásokra és a megújuló energiaforrások fejlesztésére; kéri ezért az EBB-t, hogy valósítsa meg a környezetvédelemre előirányzott eszközök egységesebb elosztását;

6. üdvözli az EBB új, energiahordozókra vonatkozó cselekvési terv kidolgozására irányuló törekvéseit, amely az EU e területre vonatkozó új célkitűzéseit is tartalmazza; felkéri az EBB-t, hogy mind a megújuló energiaforrások, mind az energiahatékonyság fokozását célzó programok esetében ambiciózusabb finanszírozási célokat tűzzön ki, különös tekintettel az új tagállamokra és a KKV-kra, mivel itt van esély a legnagyobb javulásra;

7. üdvözli az EBB pénzügyi katalizátor szerepét, kiváltképp a köz- és magánszféra közötti együttműködéseknek nyújtandó hitelek tekintetében, amelyek ösztönzik a magánszféra részvételét a transzeurópai hálózatok finanszírozásában; szorgalmazza egy EU-s garanciaeszköz kidolgozását, amely kifejezetten a transzeurópai közlekedési hálózatok projektjeire irányul, és amelynek célja az üzemelés kezdeti szakaszában a tervezett mértéket el nem érő bevételek kockázatának fedezése; az energiaellátási és -elosztási belső piac létrehozásának elősegítése érdekében hangsúlyozza az energiahálózatok dimenziója fejlesztésének jelentőségét a tagállamokban és azok között;

8. úgy véli, hogy az EBB tevékenységeinek tükrözniük kell a kibővített Európai Unió szükségleteit; rámutat arra, hogy az EBB nem rendelkezik állandó delegációval a Balti-tenger térségében, amely lefedné a balti államokat, Dániát, Finnországot, Svédországot és az EGT-EFTA országokat;

9. kéri az EBB külső megbízatásának nagyobb egységességét mind a következő megbízási időszakra rendelkezésre álló források megfelelősége, mind ezek földrajzi elosztása tekintetében; kiemeli a Latin-Amerikának nyújtott hitelek elégtelenségét, mivel ezek az Európai Unión kívüli projektekre szánt összeg csupán 2,5%-át teszik ki; üdvözli azt az új kezdeményezést, amely ötvözi az EBB kölcsönöket az afrikai infrastrukturális regionális projekteknek nyújtott vissza nem térítendő uniós támogatásokkal, továbbá azokat a kezdeményezéseket, amelyek támogatják a környezeti, társadalmi és gazdasági fenntarthatósági kritériumok alapján kidolgozandó afrikai fejlesztési menetrendet; sürgeti az EBB-t, hogy a mediterrán társult országoknak nyújtott általános kölcsönök keretében a helyi pénzügyi ágazat fejlődésének és reformjának támogatása érdekében hozzon létre technikai segítségnyújtási mechanizmust;

10. üdvözli, hogy 2005-ben az EBB kormányzótanácsának öt elsőbbséget élvező célkitűzése közül az egyik a KKV-k támogatása volt; támogatja az EBB a KKV-k szükségleteit kielégítő pénzügyi eszközök olyan kialakítására irányuló erőfeszítéseit, hogy a KKV-k számára folyósított globális hitelek minden évben a globális hitelek összességének 50%-át tegyék ki;

A hitelezés formája

11. üdvözli a Bizottsággal folytatott együttműködés erősödését az olyan új programok tekintetében, amelyek célja a költséghatékonyság fokozása az EBB által, és különösen az európai régiók beruházásait támogató közös program (JASPERS) program során szerzett tapasztalatoknak köszönhetően;

12. hangsúlyozza, hogy az EBB és az Európai Beruházási Alap (EBA) által irányított, új pénzügyi eszközből álló csomagterv megtöbbszörözné a vissza nem térítendő támogatások hatását, és elismerését fejezi ki azért, hogy a mikró-, kis- és középvállalkozásokat támogató közös európai források (Jeremie) megkezdte működését, mivel az a támogatásokat a KKV-kat célzó pénzügyi termékekké átalakító EBA hozzájárulás révén a strukturális alapok költségvetéséhez képest akár tízszer akkora multiplikátor hatást is gyakorolhat;

13. úgy véli, hogy az együttműködés és finanszírozás új formáit körültekintően kell értékelni az esetlegesen ezekkel együtt járó adminisztratív akadályok kiküszöbölése érdekében;

14. emlékezteti az EBB-t, hogy hitelei nem helyettesíthetik a közvetítő pénzintézeteknek kínált előnyösebb feltételek mellett azokat a hiteleket, amelyeket egyébként a magánszféra is folyósított volna;

15. felhívja a Számvevőszéket annak biztosítására, hogy az EBB által nyújtott kölcsönökre és az EU költségvetési forrásait érintő garanciavállalásokra vonatkozó feltételek ne vezessenek ahhoz, hogy egyes kedvezményezettek közvetett módon jogtalan támogatásban részesülnek, noha a piacon is finanszírozáshoz juthatnának;

16. kéri az EBB-t, hogy folytasson mélyreható vizsgálatot az EBB befektetéseinek a vidékfejlesztéshez való tényleges hozzájárulására és az EU politikáinak hatására vonatkozóan, és alkalmazzon megfelelő mutatókat a saját "műveletelemzés" osztályának ajánlásai szerint;

17. javasolja az EBB-nek, hogy javítsa az általa kínált finanszírozásokhoz való hozzáférést különösen a KKV-k esetében azáltal, hogy valamennyi országban növeli a közvetítői szerepet betöltő, az uniós prioritások támogatására alkalmas megfelelő szakértelemmel és hitelfolyósító-képességgel rendelkező pénzintézetek számát, ami révén egyben a végső kedvezményezettek számára is jobb feltételeket biztosít;

18. javasolja, hogy következő éves jelentésében az EBB helyezzen különös hangsúlyt az olyan bankokkal való kapcsolatára, amelyek nemzeti szinten kis- és középvállalkozások hitelezésére szakosodtak, és emlékeztet, hogy az EBB és az említett bankok közötti jó együttműködés csak előnyökkel járhat a kis- és középvállalkozások számára;

19. úgy véli, hogy a kis- és középvállalkozások támogatására bátorítani kell az EBB által biztosított források ötvözését az engedélyezett állami támogatással;

Átláthatóság és teljesítmény

20. kéri az EBB-t, hogy a finanszírozandó projektek kiválasztásakor ismertesse egyértelműbben az értékelés szempontjait, és a gazdasági növekedés, illetve a foglalkoztatás tekintetében értékelje tevékenységét; javasolja, hogy az EBB tegye közzé az azon beruházási projektekkel kapcsolatos információkat, amelyekben részt vesz, annak érdekében, hogy ezáltal a projektek lehetséges finanszírozásában való részvételre ösztönözze a magánbefektetőket;

21. javasolja az EBB-nek, hogy határozza meg pontosabban az átfogó hiteleinek végleges odaítélésére vonatkozó kritériumokat, és kéri az EBB-t, hogy e hitelek közvetítő bankok általi felhasználásának vizsgálatára és értékelésére alakítson ki olyan átlátható eljárást, amely lehetővé teszi elsősorban annak ellenőrzését, hogy az EBB kölcsöneinek minősége valóban a végső kedvezményezettek javát szolgálja-e;

22. felhívja az EBB-t annak biztosítására, hogy működési normái összhangban legyenek a nemzetközi normákkal és a legjobb gyakorlatokkal, továbbá, hogy hozzon létre átlátható részvételi mechanizmust a civil társadalmi szervezeteknek és egyéb érintett feleknek az EBB megerősített társadalmi normáinak kidolgozásába történő bevonására;

23. felhívja az EBB-t, hogy hozzon létre egy egyértelmű, kötelező érvényű és érvényesíthető minimumkövetelményeken alapuló új környezetvédelmi keretet, amely lehetővé tenné, hogy az EBB egyértelművé tegye valamennyi érintett számára - beleértve a helyi közösségeket is - az értékeit és normáit;

24. üdvözli, hogy az EBB olyan ellenőrzési rendszert dolgozott ki, amely nagyobb hangsúlyt fektet a műveletek utólagos értékelésére; elismerését fejezi ki a "műveletelemzés" osztály összefoglaló jelentéséért; megismétli a 2004. április 22-i állásfoglalásának 14. bekezdésében az Európai Beruházási Bank 2002. évi tevékenységéről szóló jelentéssel [3] kapcsolatban megfogalmazott kérését, amely szerint az EBB számoljon be a kudarcot vallott projektekről is, hogy azokból a jövőben tanulni lehessen;

25. tudomásul veszi, hogy az EBB készen áll arra, hogy önként részt vegyen egy nemzetközi bonitási mutató kidolgozásában (Bázel II.); kéri az EBB-t, hogy ismertesse az alkalmazott módszereket és az említett mutató alkotóelemeit; kéri, hogy készítsen tanulmányt arról, hogy miként ellenőrzik a Bázel II. alkalmazását;

26. támogatja az EBB átláthatóságra irányuló megközelítését, amelyet a 2006. március 28-i tájékoztatáspolitikájában mutatott be;

27. sürgeti az EBB-t, hogy javítsa tovább kommunikációs politikáját; kéri, hogy az EBB honlapjának fontosabb oldalait az EU valamennyi nyelvére fordítsák le;

28. kéri az EBB-t, hogy továbbra is minden évben jutassa el mind a Parlamentnek és a közvéleménynek azon tevékenységeinek éves összefoglalóját, amelyek a Parlament korábbi állásfoglalásaival összhangban működésének javítására irányulnak;

*

* *

29. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint az Európai Beruházási Banknak.

[1] HL C 320. E, 2005.12.15., 66. o.

[2] HL C 293. E, 2006.12.2., 163. o.

[3] HL C 104. E, 2004.4.30., 1019. o.

--------------------------------------------------