[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 24.10.2006

COM(2006) 629 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

A Bizottság 2007-ra szóló jogalkotási és munkaprogramja

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

A BIZOTTSÁG 2007-RA SZÓLÓ JOGALKOTÁSI ÉS MUNKAPROGRAMJA

BEVEZETÉS

Az Európai Unió 2007-ben ünnepli a Római Szerződések 50. évfordulóját. Az európai integráció ötven éve közös értékeken és elveken alapuló békét, gazdasági és társadalmi jólétet, valamint stabilitást teremtett. Európa folyamatosan változik: két új tagállamot üdvözöl, szembenéz a globalizáció hatásaival és nemzetközi színtéren is új szerepet vállal. Az elmúlt öt évtized alatt megnőttek a polgárok EU-val kapcsolatos elvárásai. Ez egyrészt az EU megnövekedett jelentőségét tükrözi, másrészt kihívást is jelent Európa valamennyi vezetője számára. Az EU polgárai jobban meg szeretnék érteni, mit és hogyan csinál az EU, illetve szeretnék, ha ebbe beleszólásuk lehetne. Ezért a Római Szerződések 2007-es 50. évfordulóján az állam- és kormányfők, valamint a Bizottság és az Európai Parlament a berlini nyilatkozatban megújítják Európa melletti elkötelezettségüket, és újonnan kiállnak a kibővített, fenntartható, nyitott és versenyképes Európa, vagyis a politikai eredmények és a politikai célok Európája mellett.

2007 ugyancsak kulcsfontosságú év lesz az intézményi kérdés rendezése tekintetében. A júniusban tartott Európai Tanács egyértelmű folyamatot és időrendet állított fel, és a soron következő elnökség feladata lesz egy olyan jelentés előterjesztése, amely tartalmazza az Alkotmányszerződéssel és az EU jövőbeni alakulásának feltárásával kapcsolatos eszmecserék értékelését. A Bizottság teljes mértékben részt kíván venni e folyamatban, és együtt fog működni a többi intézménnyel az intézményi kérdés mindenre kiterjedő rendezésének elősegítése céljából.

A Bizottság megbízatása kezdetén megfogalmazta stratégiai célkitűzéseit: visszaterelni Európát a prosperitás útjára; megszilárdítani a szolidaritás melletti elkötelezettségünket; megerősíteni a polgárok biztonságát, és végül e fő célkitűzések megvalósítását határainkon kívülre is kiterjeszteni, valamint hangosabban hirdetni világszerte[1]. Továbbra is ezen irányvonalak képezik a bizottsági munka lényegét, illetve a partnerségi megközelítés alapját, amely szükséges ahhoz, hogy a mai összetett világban az EU megvalósíthassa nagyratörő politikáit.

A növekedést és munkahelyteremtést célzó, megújult lisszaboni stratégiát, valamint a júniusi Európai Tanácson megerősített fenntartható fejlődési stratégiát két fő politikai menetrend egészíti ki:

- 2005 őszén az Európai Unió megállapodott arról, hogy a globalizációt politikai programja középpontjába helyezi. Hampton Court-ban számos olyan összefonódó politikát azonosítottak be, amelyek esetében európai válaszra van szükség: ilyen például a kutatás és fejlesztés, az egyetemek, a népesség, az energia, valamint a biztonság és a hatékonyabb külső fellépés kérdése.

- Idén májusban a Bizottság „Polgárközpontú program – Eredményeket Európának” című dokumentumában Európa előmozdítása céljából kétutas stratégiát határozott meg. Az Európa előtt álló intézményi és alkotmányi kérdéseket nem lehet félretenni, hiszen csak a polgárok elvárásait és szükségleteit középpontba állító aktív politikai napirend végrehajtásával párhuzamosan lehet foglalkozni azokkal. A konkrét eredmények hatására megnő a polgárok európai projektbe vetett bizalma, és ezen eredmények megteremtik a szükséges feltételeket egy ambiciózus intézményi megállapodás elfogadására.

Az elmúlt évben az Európai Unió nagyratörő politikai program végrehajtásába kezdett. A lisszaboni stratégiát újraindították, és a Bizottság rámutatott arra, hogy az innováció hogyan válhat az európai gazdaság ismérvévé – az Európai Technológiai Intézet formájában, élenjáró oktatással, kutatással és innovációval. Az elkövetkező hét évre vonatkozó költségvetési keretről intézményközi megállapodást kötöttek, és az új pénzügyi programok 2007. január 1-jén kezdődnek. Az EU fenntartható fejlődési stratégiájának a júniusi Európai Tanácson, a Bizottság javaslata alapján elfogadott felülvizsgálata átfogó és hosszú távú megközelítést biztosít ahhoz, hogy az uniós politikákat fenntarthatóbb ösvényre helyezzék. Az új európai energiapolitikáról szóló zöld könyv konkrét javaslatokat tartalmaz a fenntarthatóság, versenyképesség és az energiaellátás biztonságának célkitűzéseit szem előtt tartva kialakítandó energiapolitika belső és külső szempontjairól. Az Európai Unió jövőbeni tengerpolitikájáról szóló zöld könyv vitát kezdeményezett egy olyan ténylegesen integrált tengerészeti politikáról, amely felszabadítja a növekedés és a munkahelyteremtés kiaknázatlan lehetőségeit, ugyanakkor megerősíti a tengeri környezet védelmét. Az „Európa a világban” című dokumentum felvázolja, hogyan léphetne előre az EU azon célkitűzése megvalósítása felé, hogy gazdasági súlyának megfelelő hangot hallathasson a világban. A Bizottság továbbra is vezető szerepet tölt be az éghajlatváltozás elleni küzdelemről jövőjéről folytatott nemzetközi párbeszédben.

E munkaprogram kidolgozza, hogy 2007-ben milyen tettekkel kívánja a Bizottság elérni stratégiai célkitűzéseit. 2007. évi programja kidolgozásához a Bizottság felhasználta a 2007-re szóló éves politikai stratégiáját illetően az Európai Parlamenttől és Tanácstól kapott észrevételeket. Az Európai Parlament és a Bizottság közötti keret-megállapodás alapján létrehozott strukturált párbeszéd, valamint az Elnökök Értekezlete által elfogadott „összefoglaló jelentés” különösen hasznos volt, és ábrázolta, hogyan lehet a közös célokat konkrét tettekbe és kézzelfogható eredményekbe átültetni.

- A jólét tekintetében a Bizottság folytatja az európai gazdaság korszerűsítésének a növekedést és munkahelyteremtést célzó, megújult lisszaboni stratégián át történő előmozdítását, valamint a dinamikus belső piac megteremtését olyan egymást keresztező intézkedésekkel, amelyek elősegítik a növekedéshez szükséges tudást, innovációt és fenntartható környezetet. Ez magában foglalja a gazdasági migránsokra vonatkozó európai keret létrehozását. A Bizottság követi a „Globális Európa − Nemzetközi versenyképesség” című, 2006. október 4-i közleményében meghatározott, a versenyképesség külső szempontjait előmozdító kezdeményezéseket. Az energiaügy központi helyet kap: az energiakérdés első európai stratégiai felülvizsgálatával új korszak veszi kezdetét az éghajlatváltozás elleni küzdelem elősegítésére szolgáló európai energiapolitika terén. A Bizottság előterjeszti nézeteit az új tengerpolitika jövőjével kapcsolatban.

- Szolidaritás , környezetvédelem, a természeti erőforrások fenntartható kezelése és felhasználása, valamint a polgárok egészsége és jóléte együtt jár a növekedéssel és munkahelyteremtéssel. Mivel 2007 az esélyegyenlőség európai éve, az európaiak figyelmét újra felhívják az Európai Unió működésének középpontjában álló szociális magra. A 2006. júniusi Európai Tanács kérésének eleget téve a Bizottság áttekinti az európai szociális helyzetet, és különös hangsúlyt fektet a hozzáférés és a lehetőségek kérdéseire, tekintettel az Európa előtt álló szociális kihívásokkal kapcsolatos új megegyezés kialakítására. A politikák oly módon történő korszerűsítése, hogy azok megfeleljenek a mai európai társadalom szükségleteinek, kulcsfontosságú első lépés ahhoz, hogy a szolidaritás hatékonyan működhessen. A Bizottságnak ugyancsak folytatnia kell éghajlat-politikája előmozdítását a nemzetközi együttműködés kiszélesítése, valamint a nagyobb mértékű hazai kibocsátás-csökkentések céljából.

- Európai szintű fellépésre van szükség a magas fokú biztonság, valamint a jog érvényesülésének biztosításához, hiszen a polgárok védelme és biztonsága terén Európának új veszélyekkel kell szembenéznie. A környezetet és egészséget fenyegető veszélyek, a fertőző betegségek és természeti katasztrófák, valamint a terrortámadások veszélyei uniós szinten gyors és hatékony reagálási képességet követelnek. EU-szerte folytatják a bűnüldözést és bűnügyi nyomozást a bűnözés és az erőszak elleni küzdelemben. 2007-ben a határellenőrzés, valamint a schengeni térség kiterjesztése kulcsfontosságú cselekvési terület marad.

- Európának saját, erőteljes hangot kell kifejlesztenie a világban , hogy olyan célokat hirdethessen, mint a fenntartható fejlődés, a globális környezet, a béke, a szomszédság, az együttműködés, valamint a külső versenyképesség. Az együttműködés tudományos, technológiai és egyéb tudásintenzív, a kölcsönös érdekeken és kölcsönös előnyökön alapuló formái különleges lehetőséget hordoznak magukban azon célkitűzések előmozdítására, amelyekre Európának szüksége van ahhoz, hogy fejlessze a bizottsági fellépés koherenciáját és koordinációját más európai intézmények, valamint a tagállamok tevékenységével. A Közösség külső fellépéseinek, valamint a belpolitikák külső vonatkozásainak ugyancsak hatékonyabban kell együttműködniük.

Összefogottabb munkaprogram a jövőben

Ebben az évben a Bizottság azt javasolja, hogy tegyenek további lépéseket a munkaprogram kialakítása terén. A cél az, hogy a munkaprogram jobban középpontba állítsa az elkövetkező évre vonatkozó prioritásokat: elősegítse, hogy a jövőbeni prioritásokról folytatott intézményközi eszmecserék konkrétabbá váljanak; hangsúlyozza azt az üzenetet, hogy a jobb szabályozási fellépések a Bizottság feladatainak szerves részét képezik. Ez olyan kérdésekkel foglalkozó célirányosabb politikákat jelent, amelyek esetében a szubszidiaritás szerint Európa valós előnyöket teremthet. A Bizottság úgy döntött, hogy előterjeszti azon legfontosabb stratégiai kezdeményezések listáját, amelyeket politikai időszerűségük és előkészítésük előrehaladott stádiuma alapján választottak ki. A Bizottság elkötelezett aziránt, hogy jövőre elfogadja ezen intézkedéseket, és azokat nem veti középtávú felülvizsgálat alá.

Mindezeket szem előtt tartva e munkaprogram a Bizottság 2007 során megvalósítandó politikai feladatainak középpontjában álló konkrét fellépéseket, azaz a Bizottság stratégiai kezdeményezéseit vázolja fel, melyek részletes listáját a melléklet tartalmazza. Emellett a Bizottság vállalja, hogy egy sor prioritásként tekintett kezdeményezést fejleszt ki, amelyeket az elkövetkező 12-18 hónap alatt fogadnak el, a jobb szabályozás minőségi követelményeinek való megfeleléshez szükséges előkészületek alaposságától és intenzitásától függően. A melléklet részletes listát tartalmaz azon területekről, ahol a Bizottság prioritásként tekintett kezdeményezéseket szándékozik kidolgozni.

A stratégiai és prioritásként tekintett kezdeményezések listájának összeállításakor a Bizottság igyekezett tükrözni a 2007-es éves politikai stratégia óta, főleg az Európai Parlamenttel folytatott párbeszédet. A Bizottság készen áll arra, hogy meghallgassa egyéb intézmények nézeteit munkaprogramjával kapcsolatban.

A Bizottság elkötelezett amellett, hogy biztosítsa javaslatai minőségét. A jelentős gazdasági, szociális és környezeti hatások feltárása végett a kezdeményezésekről hatásvizsgálatot végeznek. Ezért valamennyi „stratégiai kezdeményezésként” vagy „prioritásként tekintett kezdeményezésként” beazonosított kérdést hatásvizsgálatnak vetnek alá, de e követelmény alól általában kivételt képeznek a zöld könyvek, a szociális párbeszédet szolgáló intézkedések, a „konvergencia-típusú” jelentések, valamint a nemzetközi megállapodások átültetése. A mellékletekben előterjesztett javaslatokról széles körű nyilvános konzultáció tartanak vagy tartottak annak biztosítása érdekében, hogy a polgárokat és valamennyi érdekelt felet teljes mértékben bevonják a döntéshozatali folyamatba. Hatásvizsgálati eljárásokat alkalmazhatnak a munkaprogramban nem szereplő egyéb kérdések esetében is. E további kérdések kiválasztásának részletes szabályait az új, hatásvizsgálatot támogató és minőségbiztosítási feladatkör létrehozásával összefüggésben állapítják meg, amely az elnök közvetlen felügyelete alatt fog működni.

A jövő hónapban a Bizottság elfogadja a jobb szabályozás körébe tartozó tevékenységek stratégiai felülvizsgálatát, kiemelve az eddig elért eredményeket és meghatározva az új kezdeményezéseket. E munkaprogram középpontjában a soron következő egyszerűsítési tervek állnak, és emellett egyéb folyamatban lévő intézkedéseket is felvázol.

2007-es Prioritások

Az európai gazdaság korszerűsítése

Mára megszilárdult a Bizottság azon alapvető stratégiája, amellyel fenntartható növekedést és munkahelyteremtést kíván előmozdítani egy dinamikus, innovatív és vonzó Európában. A nemzeti programok benyújtásával a növekedést és munkahelyteremtést célzó lisszaboni stratégia új szakaszba lépett, és mindenki osztja azon kötelezettségvállalást, hogy folytatni kell a reform napirendet, amelyben az EU fellépése kiegészíti a nemzeti, regionális és helyi erőfeszítéseket. A Bizottság 2007. évi előrehaladásról szóló, a növekedést és munkahelyteremtést célzó, megújult lisszaboni stratégiával foglalkozó, tavaszi Európai Tanács elé terjesztendő jelentését 2006 vége előtt fogadják el, ezért 2007-ben fontos kérdés lesz annak nyomon követése. A Lahti-ban tartott Európai Tanácson elfogadott innovációról szóló megegyezés azon európai, nemzeti és helyi intézkedéseket állítja a középpontba, amelyek a gazdaság valamennyi ágazatában ösztönzik az innovációt.

A globalizáció, a bővítés, valamint a technológiai fejlődés mind megváltoztatták a játékszabályokat, és új kihívásokat és lehetőségeket jelentenek a belső piacra nézve. A Bizottság jelenleg végzi az egységes piac felülvizsgálatát , hogy áttekintse a máig elért eredményeket, beazonosítsa a betöltendő hiányosságokat, és olyan fellépésekre tegyen javaslatokat, amelyek megfelelnek a jövő kihívásainak és biztosítják, hogy a polgárok hatékonyan kiaknázzák az előnyöket. E felülvizsgálat közzététele meghatározó az egységes piac elkövetkező évtizedére nézve.

Folytatva azon politikáját, hogy megvizsgálja a belső piacot még nem teljes mértékben megvalósító ágazatokat, a Bizottság 2007-ben kiemelt hangsúlyt fektet a védelmi iparokra és piacokra , amelyeket a nemzetbiztonsági követelmények tiszteletben tartásának szükségessége távol tartott a belső piac versenyképes szigoraitól. A Bizottság feltárja, hogy az európai dimenzió hogyan segítheti a piac széttöredezettségének felszámolását.

Az elmúlt néhány évben az EU a mezőgazdasági piacok jelentős megreformálásába kezdett. E folyamat a borágazatot érintő javaslatokkal folytatódott, amelyekkel garantálni kívánták egy olyan ipar sikeres jövőjét, amelyben Európa tényleg versenyképes.

A belső piac ugyancsak kihat az űrkutatás rohamosan fejlődő ágazatára. Az Európai Űrpolitikára szükség van ahhoz, hogy keretet biztosítson az űrtechnológiák alkalmazóinak és fejlesztőinek, valamint hogy biztosítsa, hogy az uniós politikák figyelembe veszik e dimenziót.

A jövőbeni uniós tengerpolitikával foglalkozó zöld könyvről szóló konzultációs folyamat 2007 júniusában ér véget. A Bizottság ekkor ismerteti majd e konzultáció eredményeit, ideérve a politikai következtetéseket és a rövid távon megvalósítható intézkedéseket.

Szlovénia 2007-ben csatlakozik az euró-övezethez. A Bizottság tovább vizsgálja az euro elfogadása tekintetében eltéréssel rendelkező tagállamok felkészültségét, és megkezdi a gyakorlati előkészületeket azon országokkal, amelyek 2008-ra eleget tesznek az euro bevezetéséhez szükséges kritériumoknak.

Az európai társadalom kihívásainak megválaszolása

Az európai polgárok, különösen az európai fiatalok, elsősorban arra vágynak, hogy megszűnjenek az európai munkaerőpiacok kínálta lehetőségeket övező akadályok. A „rugalmas biztonságot” („flexicurity”) ígéretes megközelítésként ismerték el ahhoz, hogy a munkaerő-piaci flexibilitást, és a készségek fejlesztését erőteljes szociális védelemmel társítsák. A Bizottság javaslatokat terjeszt elő, hogy ösztönözze a rugalmas biztonságot fokozó közös elveket.

A Bizottság megkezdte az európai társadalom átfogó mérlegének összeállítását, ami a következő évtizedben az új hozzáférési és szolidaritási napirend, valamint az európai politikaalakítás alapja lesz. Ennek részeként a Bizottság ismerteti szociális menetrendje megvalósításának félidős felülvizsgálatát, hogy összegezze az Unió több és jobb munkahelyteremtés, valamint a mindenki számára biztosítandó esélyegyenlőség megvalósítása terén elért eredményeit.

A migrációs hullámok hatékonyabb kezelése

A népesség nyomása megerősítette annak szükségességét, hogy az európai munkaerőpiacnak gazdasági migránsokat kell magához csalogatnia. A gazdasági migránsokra alkalmazott európai rendszer biztonságos jogállást nyújtana számukra, egyértelművé téve az ahhoz kapcsolódó szabályokat, illetve az őket megillető jogokat. Külön figyelmet kell fordítani a magasan képzett migránsok helyzetére, és gyorsabban kell reagálni a változó szükségletekre – valami olyasmivel, mint a „zöldkártya” rendszer.

A migráció terén az EU stratégiájának egyik fontos része lesz az EU területén illegálisan tartózkodó harmadik országbeli állampolgárokat alkalmazó munkáltatókra kivethető minimumszankciókról szóló javaslat, hogy csökkentsék mind az illegális bevándorlást, mind az ilyen munkavállalók alkalmazását. A menekültügy terén a Bizottság párbeszédet ösztönöz valamennyi érdekelt féllel a célból, hogy 2010-re befejezze a közös európai menekültügyi politikát.

Biztonságos, versenyképes és fenntartható energia

Az energia a politikai napirend élére küzdötte fel magát. A hosszú ideig tartó viszonylagos stabilitás után, a biztonságos és megfizethető energiakészleteket ma már nem lehet biztosra venni. Ugyanakkor az éghajlatváltozással való szembenézés egyre sürgetőbb szükségessége az energiafelhasználás és az energia-előállítás más megközelítését követeli meg. A behozataloktól való fokozott függőségnek és a magasabb energiaáraknak intő jelként kell szolgálniuk a jövőre nézve. Egy ilyen nagyságrendű kihívással csak a fenntarthatóságon, a versenyképességen, energiahatékonyságon és -biztonságon alapuló európai válasz tud szembenézni.

A Bizottság előterjeszti az Európára vonatkozó első stratégiai energia-felülvizsgálat átfogó megközelítését, melyhez cselekvési terv társul egyéni cselekvésekkel egy uniós energiapolitika kifejlesztéséhez. Ez egy hosszú távú megközelítést alapoz meg, melynek célja a belső piac fejlesztése, az új technológiák alkalmazásának felgyorsítása, az Unión belüli és a kívülről érkező készletek változatos alkalmazása és biztosítása, a kereslet ellenőrzése, valamint az energiahatékonyság előmozdítása. Ezzel párhuzamosan a Bizottság zöld könyvet terjeszt elő az uniós éghajlat-változási politika lehetőségeiről és a 2012 utáni nemzetközi együttműködés távlatairól. A Bizottság javaslatokat tesz olyan intézkedésekre, amelyek biztosítják a villamosenergia és gáz tényleges belső piacának véghezvitelét. Ugyancsak felülvizsgálják az uniós kibocsátás-kereskedelmi rendszert, hogy biztosítsák a beruházások stabilitását és felgyorsítsák az üvegházhatásúgáz-kibocsátások csökkentésének lendületét.

E felülvizsgálat egyértelmű képet nyújt arról, hogy mit kell tenni Európában a polgárok hosszú távú energiaellátásának biztosításához, illetve ahhoz, hogy az EU fokozza az éghajlat-változás problémájának világméretű tudatosítását.

Hogyan válhatna Európa még jobb lakóhellyé

Az európai politika tényleg segíthet a polgároknak abban, hogy előrelássák és reagálhassanak a rohamosan változó társadalomra. Ezért a megfelelő eredmények érdekében azt mindig korszerűsíteni kell, és tökéletesen rá kell hangolni a modern társadalom szükségleteire. Az emberek jólétének középpontjában egészségük, a kiváló minőségű környezet és az általuk megbízhatónak ítélt szolgáltatások állnak. Az egészségügyi stratégiáról szóló fehér könyv felvázolja, hogy az uniós szint hogyan járulhat hozzá az egészséghez, és segít kialakítani a lehető leghatékonyabb európai egészségügyi politikát, amely szembenéz a járványok kihívásaival, fejleszti az élelmiszerbiztonságot, előmozdítja az egészséget és hozzájárul a jövőbeni versenyképességhez. A szociális szolgáltatások terén is európai stratégiát vezetnek be az európai jog e téren gyakorolt hatásáról folytatott széleskörű konzultáció alapján. A Bizottság ugyancsak feltárja, hogy az EU hogyan járulhat hozzá a naponta több millió európai által igénybe vett városi közlekedés fejlesztéséhez.

A biztonság szintén központi helyet foglal el az európaiak jólétét illetően. A terrorizmus leküzdésére irányuló intézkedések középpontjában a terrorista propaganda megfékezése, valamint a szakértelem – mint pl. robbanóanyagok – terrorista célokra történő átadásának korlátozása áll. A robbanóanyagok biztonságának megerősítéséről cselekvési tervet fogadnak el. Emellett a Bizottság munkáját a számítógépes bűnözés elleni küzdelemre, valamint az állami és magánszféra közötti párbeszéd, illetve a biztonság terén folytatott együttműködés előmozdítására összpontosítja.

Európa világszintű partnerként történő megszilárdítása

Bulgária és Románia csatlakozásával 2007 újabb fontos szakasz az Európai Unió történelmi jelentőségű bővítési folyamatában. Az éves bővítési stratégia lehetőséget kínál a többi ország által a bővítési folyamatban elért haladás számbavételére és értékelésére, valamint felvázolja a soron következő lépéseket.

Európa mára a világ legnagyobb kereskedője. Piacai lehetőségeket, termékei és szolgáltatásai választékot kínálnak a hosszú távú kereskedelemi és befekteti partnerek számára világszerte. A megújult piachozzáférési stratégia segít felszámolni a kereskedelmi viszonyokat nehezítő akadályokat, illetve világszerte új kereskedelmi és befektetési lehetőségeket teremteni, ugyanakkor figyelembe veszi a versenyképességgel kapcsolatos, illetve a szociális és környezetvédelmi aggályokat is.

Az elkövetkező év során a Bizottság egyik legfontosabb célkitűzése az lesz, hogy felszámolja a dohai fejlesztési fordulóban kötendő megállapodás előttii akadályokat. Ez továbbra is a világgazdaság egészséges működésének középpontjában áll. Ezzel egyidejűleg az EU-nak meg kell valósítania a Globális Európa: Nemzetközi versenyképesség c. közleményét, hogy előmozdítsa a külső versenyképesség és együttműködés dinamikus politikáját a kulcsfontosságú partnerekkel ápolt kereskedelmi kapcsolatok fejlesztése, valamint az európai növekedéshez hozzájáruló külső dimenzió biztosítása céljából.

2007 végére befejezik az AKCS országok regionális integrációja és fejlődése tekintetében alapkőként tekintett gazdasági partnerségi megállapodásokról folytatott tárgyalásokat.

Külön figyelmet fordítanak az európai szomszédságpolitika megerősítésére, a számos kiemelt ázsiai és latin-amerikai partnerrel kötendő társulási megállapodásokról folytatott tárgyalásokra, valamint az olyan fő stratégiai partnerekkel folytatott tárgyalásokban elért előrelépésekre, mint például Oroszország, Kína és Ukrajna. Folytatják az európai biztonsági stratégia végrehajtását, különösen az emberi biztonság terén. A Bizottság folytatja közel-keleti és dél-ázsiai stabilizációs erőfeszítéseit, valamint igyekszik még inkább megerősíteni a transzatlanti kapcsolatokat.

Évente több millió európai utazik világszerte, akiknek védelemre és a nehézségek idején segítségre van szükségük. Az uniós polgárként őket megillető diplomáciai és konzuli védelemhez való jogokat egyértelművé kell tenni számukra, hogy azokat szükség esetén gyakorolni tudják.

Teljesítés: napi feladat

A politikai prioritásokra koncentráló új fellépések a Bizottság munkájának csupán egy részét teszik ki. Az év folyamán továbbra is a Bizottság felelős a pénzügyi és működési programok irányításáért − Európában és szerte a világon. Közvetlen felelősséggel tartozik egy sor összetett közös politika irányításáért, valamint a közösségi vívmányok megfelelő alkalmazásának biztosításáért. Különleges szerepe van mint a közös európai érdek őre. A Bizottság felgyorsítja azon igyekezeteit, hogy kommunikálni tudjon az európai polgárokkal és magyarázatot nyújtson az európai projekttel kapcsolatban.

Igazgatási szerepek

2007 az új pénzügyi tervvel összefüggő új pénzügyi programok széles körének kezdetét jelöli. E programok között találunk egy sor új kohéziós politikai, foglalkoztatási és társadalmi szolidaritási – különösen az európai globalizációs alap –, valamint vidékfejlesztési és halászati programot. 2007-ben véglegesítenek 27 nemzeti stratégiai referenciakeretet, valamint hagynak jóvá mintegy 360 működési programot a kohéziós politika keretében. A vidékfejlesztés terén ehhez hasonlóan 27 nemzeti stratégiai tervet véglegesítenek és mintegy 80 programot fogadnak el 2007-ben. A programok új generációjának meghatározása és elindítása biztosítja, hogy a kohéziós politika és a vidékfejlesztési politikák – a „lisszabonnal kapcsolatos” kohéziós kiadások rendelkezésre bocsátása által – hozzájárulnak egyrészt az Unió gazdasági korszerűsítéséhez, másrészt a Bizottság növekedést, valamint több és jobb munkahelyet szolgáló stratégiájához. Intézkedésekkel próbálják ösztönözni a versenyképességet: ilyen például a 7. kutatási keretprogram, a versenyképesség és innováció keretprogram, az egész életen át tartó tanulás program, valamint a transzeurópai hálózatok.

Az Unió jogalkotási tevékenységét kiegészítve e programok biztosítják az uniós fellépés átfogó politikai keretét az uniós polgárok által kiemelt jelentőségűnek tekintett területeken, és hozzájárulnak a Bizottság négy stratégia célkitűzésének eléréséhez. Ezzel egyidejűleg a Bizottság igyekszik folyamatosan megvalósítani folyamatban lévő feladatait, mint például a közös agrárpolitika (KAP) reformjának megfelelő végrehajtása, valamint a mezőgazdasági piacok fokozott versenyképességének megteremtése. Az illetékes bizottsági szolgálatok folyamatos erőfeszítéseket tesznek az EU által finanszírozott programok és projektek minőségének növelésére, amely célkitűzéshez hozzátartozik az is, hogy előmozdítsák e programok megbízható pénzügyi irányítását, valamint lehető legnagyobb ár-érték arányát. E programok ugyancsak elősegítik az új tagállamok zökkenőmentes integrációját, így hozzájárulnak ahhoz, hogy az EU továbbra is sikerre vigye valamennyi bővítését. Ezzel párhuzamosan egyes nemrégiben elfogadott programok – mint például az előcsatlakozási eszköz vagy az európai szomszédsági és partnerségi eszköz – határainkon túlra is kiterjednek. Ezek mellett számos új külpolitikai eszközt vezetnek be a fejlesztés és együttműködés előmozdítására, valamint világszerte több mint 150 ország számára külső támogatás nyújtásához, a transzregionális biztonságot érintő veszélyek elhárításához vagy az emberi jogok és demokrácia hirdetéséhez.

A közösségi vívmányok irányítása

A Bizottság szerepe nem ér véget a Bizottság tagjai által tett javaslatok elfogadásával. A Bizottság – az Unió általános érdekét szolgáló legmegfelelőbb megoldások feltárása céljából az intézmények közötti becsületes közvetítőként – aktívan részt vesz az Európai Tanács és a Miniszterek Tanácsa által végleg elfogadott intézkedések kialakításában.

A Bizottság irányítja és készíti elő továbbá számos olyan bizottság munkáját, amelyekben szerte Európából szakértők képviseltetik magukat, és amelyek – a felügyeleti hatóságok közötti megerősített együttműködés által – hatékonyabbá és átláthatóbbá teszik az EK jogalkotását szolgáló szabályozási folyamatot. E rendszerrel az EU gyorsabban és rugalmasabban képes reagálni a fejleményekre, és – szükség esetén – elősegíti a részletes végrehajtó intézkedések felülvizsgálatát. Az ún. „komitológia" rendszer új szabályai fokozzák az Európai Parlament részvételét a szabályozási folyamatban. A Bizottság megvizsgálja az együttdöntéses eljárás keretében elfogadott azon jogi aktusokat, amelyeket az új, „ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás” alá vetnek, és – a megállapodás szerint – módosítja az Európai Parlament tájékoztatására alkalmazott eljárást, valamint a nyilvántartási feladatokat.

A Bizottság felelős a közösségi vívmányok tagállamok által történő végrehajtásának és érvényesítésének ellenőrzéséért. E célból valamennyi tagállamban biztosítja a közösségi jog megfelelő alkalmazását. Az ilyen ellenőrző tevékenység adott esetben jogsértési eljárások kezdeményezését eredményezheti azon tagállamokkal szemben, amelyek megszegték az EK-jogból fakadó kötelességeiket. Az elmúlt évben a Bizottság felülvizsgálta a közösségi jog alkalmazása körüli helyzetet, és ehhez figyelembe vette a Parlamentnek a jobb szabályozás kérdésében elfogadott állásfoglalását. A Bizottság a jobb szabályozás stratégiai áttekintése című, a tervek szerint novemberben elfogadandó dokumentumban kívánja bejelenteni szándékait.

A politika működőképessé tétele

A Bizottság központi feladatainak egyike mindig is az volt, hogy aktívan előmozdítsa az uniós politika kialakítását és végrehajtását. Jó példa erre a megújult lisszaboni stratégia. A stratégia mára szilárd megegyezésen alapul, de középpontjában azon felismerés áll, miszerint jó kormányzásra van szükség ahhoz, hogy a stratégia valóban hatékony legyen: ez partnerséget jelent. A tagállamok elkötelezték magukat nemzeti reformprogramjuk mellett, de a Bizottság – amellett, hogy számos uniós szintű cselekvést valósít meg közvetlenül – kulcsfontosságú ellenőrző szerepet tölt be minden szakaszban. E dinamikus kapcsolat elengedhetetlen ahhoz, hogy a politikai törekvéseket konkrét tettekbe ültessék át.

A Bizottságot számos területen az ellenőrzési folyamat feladatával bízták meg. Az éves mérleg összeállítása olyan területeken, mint például a gazdasági és szociális védelem, vagy a nemek közötti egyenlőség, lehetővé teszi a politika szükség szerinti finomítását. A hosszabb távú értékelések új irányok meghatározását teszik lehetővé. 2007-ben például a Bizottság jelentést készít a környezettechnológiai cselekvési tervről, illetve az Európai Unió Szolidaritási Alapjáról, amelyet katasztrófák esetén alkalmaznak. Ugyancsak elkezdik a két iparpolitika, valamint a modern KKV-politika félidős értékelését. Bevezetik a közös környezeti információs rendszert (SEIS), amely számos felhasználónak kulcsfontosságú környezetvédelmi információkat biztosít, például a városi tervezés támogatására. 2007-ben – az európai foglalkoztatási stratégiai 10. évfordulóján – az európai foglalkoztatásról készített éves jelentés áttekinti a munkaerőpiac alakulásait, valamint megindul a szociális védelem terén alkalmazott nyílt koordinációs módszer új ciklusa.

Részletes ellenőrzést biztosítanak a meghatározott célokra létrehozott új mechanizmusok is. Az energiapiacok európai megfigyelőállomását 2007-ben állítják fel, kezdetben a villamosenergia-, gáz- és olajpiacokra, majd később esetlegesen kiterjesztik egyéb árukra. A Bizottság a határkörébe tartozó nukleáris, repülési és tengerbiztonsági vizsgálatokat is végez.

Nemzetközi színtér

A Bizottság vezető szerepet tölt be a jelenleg folytatott nemzetközi tárgyalásokban. Az EK aláíró fele számos nemzetközi megállapodásnak. A Bizottság tárgyaló szerepe a különféle egyezmények célkitűzései alakulásával párhuzamosan tovább nő. A fontosabb területek közé tartozik a környezetvédelem (főként az éghajlatváltozás és a biodiverzitás), a mezőgazdaság, a halászat, a kereskedelem és a szellemi tulajdon. A Bizottság szabályozó párbeszédeket is folytat kiemelt partnerekkel, beleértve Kínát, Indiát, Japánt, Oroszországot, Brazíliát, Mexikót és az USA-t. Ezek hasznos eszközök a szabályozási konfliktusok elkerülése, az egyéb joghatóságokkal folytatott együttműködés megerősítése, valamint világszerte az EU szabályozási szabványainak hirdetése, és ezáltal a globalizáció hatásának előmozdítása céljából.

Szorosabb kapcsolat Európa és polgárai között

A Bizottság alapvető célkitűzéseinek egyike, hogy az EU politikáit a polgárok számára érthetővé és relevánssá tegye. Ide értendő az EU azon kötelezettségvállalása is, hogy az EU meghallgassa a polgárokat, eredményeket mutasson fel, valamint demokratikusabbá, átláthatóbbá és hatékonyabbá váljon. A polgárokkal folytatott megerősített párbeszéd megfelelő eszközöket, valamint valamennyi uniós intézmény részéről folyamatos erőfeszítéseket követel meg a demokrácia, párbeszéd és vita, vagyis a D-terv terén. A Bizottság továbbra is egyre inkább be kívánja vonni a polgárokat – különösen a fiatalokat és a nőket – a politikaalkotási folyamat valamennyi szintjébe. A kihívás az, hogy javítsák a polgárok Unióról alkotott képét, azzal kapcsolatos ismereteit és aziránti érdeklődését. A Bizottság folytatja a tagállamok nemzeti, regionális és helyi hatóságaival, civil szervezeteivel, valamint valamennyi egyéb kulcsfontosságú érdekelttel – beleértve a médiát is – folytatott működőképes és gyümölcsöző partnerség kiépítését.

A kommunikációról szóló fehér könyvvel a Bizottság fontos új kezdeményezést vezetett be, hogy fejlessze a polgári részvételt Európában. A jövő évben e munka új fázisba ér, és azok az uniós intézmények, tagállamok, civil társadalom által tett gyakorlati lépések kerülnek napirendre, amelyek alátámasztják a Bizottság azon kötelezettségvállalását, hogy szorosabb kapcsolatot teremtsen a polgárokkal.

A Bizottság hivatali ideje egyik stratégiai célkitűzésévé tette a kommunikációt, és elismerte, hogy elengedhetetlen megújítani az európai polgárokkal folytatott kommunikáció melletti kötelezettségvállalást. Az európai kommunikáció fejlesztésére irányuló 2005-ös cselekvési tervében a Bizottság arról is döntött, hogy kommunikációs tevékenységeiben olyan nagy horderejű, kiemelt kérdésekre összpontosít, amelyeket egyrészt a politikai prioritások, másrészt a polgárok érdekeinek és aggályainak alapos és mélyreható megértése alapján választottak ki. A jövő évben a Bizottság kommunikációs tevékenységeit a mellékletben szereplő, a munkaprogramban felvázolt politikai prioritások alapján megállapított prioritásokra összpontosítja.

Míg a Bizottság erőfeszítéseit és erőforrásait kulcsfontosságú prioritásokra koncentrálja, továbbra is folytatja és megerősíti azon erőfeszítéseit, hogy valamennyi politikai területen fejlessze az Európával kapcsolatos kommunikációt.

JOBB SZABÁLYOZÁS EGYSZERűSÍTÉS, KODIFIKÁCIÓ, VISSZAVONÁSOK ÉS AZ IGAZGATÁSI KÖLTSÉGEK FELMÉRÉSE

Az európai szabályozási környezet egyszerűsítésének és modernizálásának célja a Bizottság munkájának középpontjában áll. E több területet is érintő stratégiai célkitűzésnek való megfelelés arra késztette a Bizottságot, hogy egy nagy horderejű „jobb szabályozási” programot fejlesszen ki és valósítson meg azzal a céllal, hogy további előrelépéseket tegyen a munkahelyteremtés és növekedés lisszaboni célkitűzéseinek elérése felé.

E prioritást tükrözi majd mind a munkaprogram előkészítése és terve, mind a meglévő jogszabályok egyszerűsítésére irányuló külön kezdeményezések. A Bizottság egy modern, hatékony és eredményes szabályozási kultúrát fejleszt ki Európa-szerte. Az elmúlt években elért jó haladást 2007-ben alapul veszik, és a levont tanulságokat beépítik a jobb szabályozás soron következő stratégiai felülvizsgálatába, amellyel a Bizottság tovább finomítja megközelítését, és biztosítja, hogy eleget tesznek az európai polgárok és gazdasági szereplők egyszerű és hatékony szabályozási környezettel kapcsolatos elvárásainak.

Egyszerűsítési program

A Bizottság nagy horderejű folyamatban lévő egyszerűsítési programot hajt végre, melyet úgy terveztek, hogy csökkentse a gazdasági szereplők és polgárok terhét. E folyamatban lévő program eredetileg mintegy 100 kezdeményezésre terjedt ki, amelyből több mint húszat már megvalósítottak. A folyamatban lévő program 2006-os jelentős korszerűsítését követően 2007 folyamán 47 egyszerűsítési kezdeményezést terjesztenek elő. Fő egyszerűsítési kezdeményezéseket terjesztenek elő számos politikai területen, különösen a termékszabályozás, a mezőgazdasági jogszabályok, a környezetvédelmi és munkaerőpiaci jogszabályok, valamint a statisztika terén. Emellett a Bizottság egyszerűsítésre törekszik a komitológiai eljárással elfogadott jogszabályok esetében is.

Egységes szerkezetbe foglalás (kodifikálás)

2007-ben a Bizottság jelentősen felgyorsítja munkáját, hogy csökkentse a közösségi vívmányok volumenét, valamint fejlessze elérhetőségét és a végrehajtást. Az acquis kodifikálását célzó indikatív program 2006-os naprakésszé tételét és újraindítását követően a Bizottság célja, hogy mintegy 350 kodifikációs kezdeményezést terjesszen elő a 2008-ig terjedő időszakban. Csak 2007-ben, a Bizottság mintegy 100 javaslatot terjeszt elő a jogalkotónak a tanácsi és parlamenti jogi aktusok kodifikálására. Az Európai Parlamentet és a Tanácsot felszólítják, hogy biztosítsák a kodifikációs javaslatok gyors elfogadását.

Az elbírálás alatt álló jogalkotási javaslatok átvizsgálása

2007-ben a Bizottság ugyancsak befejezi a jogalkotó előtt elbírálás alatt álló javaslatok átvizsgálását. 2005-2006 során a 2004 előtti javaslatok első átvizsgálásának eredményeként a Bizottság 68 javaslatot vont vissza. Hasonlóképp átvizsgáltak több mint 80, 2004-ből származó (2004. november 22-ig) elbírálás alatt álló javaslatot, és ezzel a Bizottság további 10, elbírálás alatt álló javaslat visszavonását jelentette be. A keretmegállapodással összhangban a Bizottság tájékoztatja a többi intézményt azon szándékáról, hogy e függőben lévő javaslatokat visszavonja.

Az igazgatási költségek csökkentése

A Bizottság már most is teljesíti az EU igazgatási költségeinek csökkentése melletti elkötelezettségét. Az igazgatási költségek a magán- és közszféra piaci szereplői által viselt azon költségek, amelyek a tevékenységeikkel kapcsolatos tájékoztatás jogi kötelezettségének való megfelelés során merültek fel. E költségek csupán egy részét képezik a jogszabályok tágabb értelemben vett megfelelési költségeinek. Egy kísérleti tanulmány eredményei alapján a jövő évben a tagállamokkal együttműködésben megkezdik az igazgatási költségek felmérésének nagy projektjét. Azáltal, hogy összehasonlítja négy olyan tagállam eredményeit, ahol az alapfelmérések már megtörténtek (NL, UK, DK, CZ), a kísérlet már azonosította az igazgatási költségekért leginkább felelős politikai területeket, valamint meghatározta a nagyobb felmérési tanulmányban figyelembe veendő módszertani szempontokat. Az igazgatási költségek csökkentésére 2007 elején bizottsági cselekvési programot terjesztenek elő, amelyet felhasználnak egy közös, uniós szintű költségcsökkentési célérték megállapításához, az igazgatási költségek gyors csökkentésére legalkalmasabb területek beazonosításához, valamint ahhoz, hogy mindezek hogyan érhetők el.

A jobb szabályozás egyéb eszközei

Amint már elhangzott, 2007-ben tovább erősítik azon eszközöket, melyek célja a magas minőségű jogszabályok minőségének és végrehajtásának biztosítása . Kulcsfontosságú bizottsági kezdeményezéseket készítenek elő integrált hatásvizsgálat, valamint adott esetben az érdekelt felekkel és a szakértőkkel folytatott konzultáció segítségével. Az elkövetkező hónapokban az elnök közvetlen felügyelete alatt egy külön kijelölt feladatkört hoznak létre a Bizottság hatásvizsgálatai minőségi támogatásának és ellenőrzésének biztosítása céljából. Ezen túlmenően 2007-ben a Bizottság hatásvizsgálati rendszerének külső értékelését is elvégzik, amely a Bizottság hatásvizsgálati iránymutatásainak felülvizsgálatát eredményezheti, pl. hogy elősegítsék a szubszidiaritás és arányosság elveinek tiszteletben tartását.

MELLÉKLET

A BIZOTTSÁG 2007-RA SZÓLÓ JOGALKOTÁSI ÉS MUNKAPROGRAMJA

STRATÉGIAI KEZDEMÉNYEZÉSEK

Cím | Javaslat vagy jogi aktus fajtája | Alkalmazási kör, célkitűzések ismertetése |

1. Energetikai kezdeményezések a) Az Európai energetikai politika stratégiai felülvizsgálata b) Intézkedések a villamos energia és gáz tekintetében a belső piac megvalósításának támogatására. | a) nem jogalkotási intézkedés / közlemény b) jogalkotási javaslat / irányelv Jogalap: Az EK-Szerződés 95. és 100. cikke | a) Az ökológiailag ésszerű energetikai rendszer (SEER) célja, hogy megállapítsa a három fő energetikai politikai célra, a fenntarthatóságra, a versenyképességre és az ellátásbiztonságra kiterjedő európai energetikai politika alapvető elemeit. A rendszer az Európai Unió és az egyes tagállamok által követendő hosszútávú stratégiát kínálna a teljes összhang biztosítása és a nemzetközi életben való közös fellépés érdekében. A főbb szakpolitikai célkitűzésekre eltérő hatással bíró több szakpolitikai lehetőséget is vizsgálnak, a Bizottság kiválasztja a lehető legjobb megoldásokat és azokat terjeszti az Európai Tanács elé. Az egyik megoldási lehetőség keretében meg kell állapítani a szénkibocsátás-mentes energiaforrások bizonyos szintjét, hogy egyidejűleg teljesüljön a fenntarthatóság és az ellátásbiztonság szempontja amellett, hogy biztosítva legyen az európai gazdaság versenyképességének kívánt szintje, valamint a megfizethető energia. Több forgatókönyv is készül, amelyek a célkitűzések eléréséhez szükséges különböző intézkedéscsomagokban öltenek testet. b) A következő intézkedéseket kell mérlegelni, ezekről hatásvizsgálatot követően javaslat is készül: – a 2003/54/EGK irányelv felülvizsgálata – a 2003/55/EGK irányelv felülvizsgálata – 1228/03/EK rendelet felülvizsgálata/kiterjesztése az új iránymutatások beépítésével – az 1775/05/EK rendelet felülvizsgálata/kiterjesztése az új iránymutatások beépítésével – a 2004/67/EK és a 2005/89/EK irányelv felülvizsgálata – irányelv/rendelet a gáztárolásról (vagy esetleg ennek beépítése a 2003/55 irányelv felülvizsgálata során) Ezeknek a módosításoknak a célja a rendszerüzemeltetők függetlenségének megerősítése révén az energiahálózatokhoz való hozzáférés további javítása, az energiaszabályozás nemzeti és európai szintű koherenciájának növelése, továbbá az átláthatóság és a piaci felügyelet fokozása, valamint az ügyfelek védelme. |

2. A migrációra vonatkozó kezdeményezések a) Jogalkotási javaslat a munkavállalás céljából történő bevándorlás kezelését célzó általános keretirányelvre b) Javaslat a magasan képzett munkavállalók beutazási és tartózkodási feltételeiről szóló irányelvre c) Javaslat harmadik országok jogellenesen a tagállamok területén tartózkodó állampolgárainak munkáltatóira vonatkozó minimális szankciókról szóló irányelvre | a) jogalkotási javaslat / irányelv Jogalap: Az EK-Szerződés 63. cikke b) jogalkotási javaslat / irányelv Jogalap: Az EK-Szerződés 63. cikke c) jogalkotási javaslat / irányelv Jogalap: Az EK-Szerződés 63. cikke (3) bekezdésének b) pontja | a) A konkrét cél a gazdasági bevándorlóknak a munkaerőpiacra való jobb beilleszkedésének elősegítése, valamint számukra méltányos és egyértelmű szabályok és jogok megállapítása. A gazdasági bevándorlók biztos jogállása – amelynek révén jogaik mind munkavállalóként, mind a befogadó társadalom tagjaiként egyértelműek és elismertek lesznek – megóvja őket a kizsákmányolástól, és növeli hozzájárulásukat az EU gazdasági fejlődéséhez és növekedéséhez. b) A konkrét cél olyan beutazási eljárások kialakítása, amelyek képesek azonnal reagálni a migráns munkaerőre vonatkozóan a munkaerőpiacon jelentkező kereslet ingadozásaira, azaz képesek eredményesen és gyorsan betömni a munkaerő-piaci hézagokat tekintettel az európai népességi tendendiák következményeinek kezelésére is. c) A javaslat célja elősegíteni harmadik országok azon állampolgárai foglalkoztatásának hatékony kezelését, illetve csökkentését, akik jogellenesen tartózkodnak a tagállamok területén, annak érdekében, hogy ezzel egyidejűleg csökkenjen az ilyen munkavállalók jogellenes bevándorlása és kizsákmányolása. |

3. Közlemény az egységes piac felülvizsgálatáról | Nem jogalkotási intézkedés / közlemény | A polgárközpontú programról szóló közlemény az egységes piac előremutató felülvizsgálatára hív fel. Célja az egységes piaccal kapcsolatban 1992 óta szerzett tapasztalatok értékelése, a sikerek és hiányosságok megállapítása, annak felmérése, milyen intézkedésekre van szükség ahhoz, hogy az egységes piac továbbra is teljesítse a gazdasági elvárásokat, valamint hogy a polgárok valóban részesüljenek az előnyeiből. A felülvizsgálat során az egységes belső piacról világos és összefüggő elképzelést kell kidolgozni. Egyértelmű szakpolitikai iránymutatást kell kínálnia az elkövetkező évekre, és hasznos eszközként kell szolgálnia a polgárok és az egységes piac közötti kapcsolat helyreállítása tekintetében. |

4. a szociális valóság felmérése | Nem jogalkotási intézkedés / jelentés | Az Európai Tanács felismerte, hogy ahhoz, hogy Európa hatékonyabban tudjon megfelelni a globalizáció kihívásainak, az EU-társadalmakban zajló társadalmi változás bonyolult dinamikájának jobb megértésére van szükség, ezért 2006 júniusában arra kérte a Bizottságot, hogy értékelje az EU-ban a társadalmi helyzetet a hozzáférés és a lehetőség kérdésének kiemelt vizsgálata mellett. Az áttekintés során megvizsgálják az európai társadalmakban zajló társadalmi átalakulások mögött meghúzódó hajtóerőket. Azt is tanulmányozzák majd, hogy hogyan lehet értékelni ezeket a változásokat a jóléti viszonyítási értékekhez mérten. Az áttekintés keretében vitát kezdeményeznek a jóléthez kapcsolódó alapvető tényezőkről, mint például a gazdasági lehetőségekről, a dolgozó élet minőségéről, az öregedő társadalom által támasztott kihívásokról, a népesedésről, a családi élet új formáiról, a szegénységről és az egyenlőtlenségről, az egészség és a társadalmi mobilitás előtt álló korlátokról, a bűnözésről és a társadalomellenes magatartásról, a sokféleségről és a multikulturalitásról. Európa társadalmi valósága feltárásának célja új konszenzus kialakítása az európaiak előtt álló társadalmi kihívásokról. |

5. Javaslat a terrorizmus elleni küzdelemről szóló tanácsi kerethatározat felülvizsgálatára | Jogalkotási javaslat / határozat | A különféle médiában jelentkező terrorista propaganda elleni küzdelmet célzó hatékony intézkedések kidolgozása. A terrorista célú robbanóanyagokkal és bombakészítéssel kapcsolatos szakértelem átadásának korlátozása. |

6. Az üvegházhatású gázok kibocsátási egységeinek kereskedelmi rendszere Javaslat az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. október 13-i módosított 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról | Jogalkotási javaslat / irányelv Jogalap: Az EK-Szerződés 175. cikkének (1) bekezdése | Az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének felülvizsgálata, valamint a hatályos irányelv módosítása a rendszer működésének javítása és hatályának a 2013-ban kezdődő, harmadik kereskedelmi időszakra való kiterjesztése céljából. |

7. Közlemény: „Rugalmasabb biztonság felé vezető utak: a rugalmasság és a biztonság ötvözésének javítása” | Nem jogalkotási intézkedés / közlemény | A közlemény célja a rugalmas biztonságban rejlő lehetőségek feltárása, továbbá támogatás a tagállamoknak ahhoz, hogy a kérdésről az év végéig közös elveket fogadjanak el. A közlemény különösen a tagállamokban a rugalmas biztonság jelenlegi helyzetét, valamint a rugalmas biztonság felé vezető lehetséges utakat ismerteti. |

8. Közlemény: „Európai stratégia a közérdekű szociális szolgáltatásokról” | Nem jogalkotási intézkedés / közlemény | Ez a közlemény a tagállamokkal (pl. az egészségpolitikával foglalkozó magas szintű csoporttal és a Szociális Védelemmel Foglalkozó Bizottsággal), valamint az érintett felekkel folytatott további konzultáció alapján kijelöli a további lépéseket ahhoz, hogy a korábbinál módszeresebb megközelítést alakítsanak ki a szociális ellátásra vonatkozó közösségi elvek és jog alkalmazását illetően. |

9. A biztonságos és hatékony egészségügyi szolgáltatásokat célzó közösségi keretrendszer | Jogalkotási javaslat Jogalap: Az EK-Szerződés 95. cikke | A konkrét cél a biztonságos, magas szintű és hatékony egészségügyi szolgáltatások kialakítása az alábbiak érdekében: – a betegek biztonságának biztosítása az egészségügyi ellátásban a Közösség egész területén; – a közösségi jog egészségügyi szolgáltatásokra való alkalmazása során a határon átnyúló egészségügyi ellátást gátló bizonytalanság kezelése; – az egészségügyi szolgáltatások hatékonyságának és eredményességének javítása az EU egész területén. |

10. Javaslat a diplomáciai és konzuli védelem megerősítését célzó intézkedésekre | Nem jogalkotási intézkedés / közlemény | Ez a javaslat a témáról 2006 végéig elfogadandó közleményt követi. Tekintettel arra, hogy egyre több EU-polgár utazik külföldre és ebből következően probléma esetén diplomáciai vagy konzuli védelemre szorulhat, elfogadhatatlan, hogy jogaikról milyen kevés a tájékoztatás. A cél a polgárok tájékoztatása az EU-n kívül igénybe vehető diplomáciai és konzuli védelemhez való alapvető jogukról. Emellett cél még az EU-polgároknak külföldön nyújtott segítség esetén a tagállamok által alkalmazandó egységes normák és eljárások bevezetése. |

11. Fehér könyv az egészségügyi stratégiáról | Nem jogalkotási intézkedés / fehér könyv | Az egészségügyi stratégia célja: – a biztonság javítása és az egészségvédelem céljából valamennyi egészségügyi intézkedés összefogása; – szakpolitikai program kialakítása kulcsfontosságú egészségügyi kérdésekben; – az előremenetel nyomonkövetése célkitűzések és mutatók tükrében; – végrehajtási mechanizmus és közösségi okmányok. |

12. Közlemény a megújult piacralépési stratégiáról | Nem jogalkotási intézkedés / közlemény | A stratégia működésére vonatkozó rendelkezéseket módosítani szükséges a világpiac megnyitásának olyan alakítása érdekében, amely kedvező mind az EU, mind a harmadik országok számára. A kereskedelempolitikai eszközök összességének alkalmazása szükséges. A fő célkitűzés az áruk és szolgáltatások kivitelének, illetve a külföldi befektetéseknek a megkönnyítése, különösen a feltörekvő országokban, a piacralépés előtt álló akadályok felszámolása, valamint a világban meghatározóvá váló ágazati szakosodás kiaknázására a legnagyobb potenciálú ágazatokban működő vállalkozások támogatása. |

13. Közlemény az európai űrpolitikáról, az európai űrprogram beemelésével befoglalásával | Nem jogalkotási intézkedés / közlemény | Az általános cél az EU-ra és az Európai Űrügynökségre, valamint a tagállamok szakpolitikájára és tevékenységeire is kiterjedő, koherens és átfogó európai űrpolitika kialakítása, amely a kereslet oldali felhasználói igényeket párosítja az űrrendszerekben és –technológiákban rejlő stratégiai lehetőségekkel. Az űrpolitika az Unió szakpolitikáinak és célkitűzéseinek támogatására az űrtechnológia és űrrendszerek kiaknázásra irányul. Az űrpolitika politikai hátteret biztosít e szerveknek az európai űrprogram keretében működő jelenlegi programok koordinálásához. |

14. Közlemény egy jövőbeni tengerpolitikához vezető lépésekről | Nem jogalkotási intézkedés / közlemény | A Bizottság által 2006 júniusában elfogadott, „Az Európai Unió jövőbeni tengerpolitikája felé” címet viselő zöld könyvben előirányzottaknak megfelelően a közlemény összefoglalja a zöld könyvet követő konzultációs folyamat eredményeit, levonja a politikai következtetéseket és javaslatot tesz bizonyos további, rövid távon végrehajtható intézkedésekre. |

15. Zöld könyv a városi közlekedésről | Nem jogalkotási intézkedés / zöld könyv | A zöld könyv felméri egy városi közlekedésre vonatkozó európai politikából származó lehetséges előnyöket. Emellett számba veszi a problémákat/kihívásokat, a (lehetséges) új intézkedéseket, beleértve a „korai fellépéseket”, a (lehetséges) feladatokat, javaslatot tesz olyan intézkedésekre, amelyek révén az EU fellépése hozzáadott értéket jelenthet, valamint kérdéseket fogalmaz meg a további konzultáció számára. |

16. Zöld könyv az éghajlatváltozásról 2012 után | Nem jogalkotási intézkedés / zöld könyv | A zöld könyv segítségével felmérik azokat a területeket, ahol az EU-nak az éghajlatváltozás egyre károsabb hatásaihoz való alkalmazkodása érdekében közösségi szintű fellépésre van szükség. Az alkalmazkodás tekintetében EU-szintű fellépés megfontolásának szükségességét a Bizottság „Hogyan győzzünk a globális éghajlatváltozás elleni küzdelemben?” című közleménye már jelezte. |

17. Javaslat a borpiac közös szervezésérő szóló tanácsi rendeletre (*) | Jogalkotási javaslat / rendelet Jogalap: Az EK-Szerződés 37. cikke | A borpiac közös szervezésének reformja főleg az alábbiakat célozza: Az uniós bortermelők versenyképességének növelése; olyan borászati rendszer létrehozása, amely világos, egyszerű szabályok alapján működik, és e szabályok révén biztosítja az egyensúlyt a kereslet és a kínálat között; valamint olyan borrendszer létrehozása, amely megőrzi az EU-ban a bortermelés legjobb hagyományait, és megerősíti a vidéki térségek társadalmi és környezeti szerkezetét. A tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatot megelőzte a jogszabályra vonatkozó iránymutatásokat megállapító bizottsági közlemény (2006. június 22-i COM (2006) 319 végleges). |

18. Védelmi kezdeményezések a) Közlemény a védelmi iparágakról és piacokról b) Javaslat védelmi ipari termékek szállításáról szóló rendeletre c) Javaslat a védelmi ágazatban közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak koordinálására vonatkozó irányelvre | a) nem jogalkotási intézkedés / közlemény b) jogalkotási javaslat / rendelet Jogalap: Az EK-Szerződés 95. cikke c) jogalkotási javaslat / irányelv Jogalap: Az EK-Szerződés 95. cikke | A védelmi iparágak ezidáig kimaradtak a belső piac megvalósításából. A tagállamok nemzeti hatáskörben tartották a védelmieszköz-piac és a kapcsolódó iparágak felügyeletét (az EK-Szerődés 296. cikke alapján). A piacok tehát fragmentáltak, s ebből következően a kutatási programok és az ipari háttér is hasonlóképpen fragmentált. Miután a piac fragmentációja jelenti a problémát, kevés a valószínűsége annak, hogy pusztán tagállami szinten megoldható lenne. A Bizottság a védelmi ágazat sajátosságainak és szükségleteinek figyelembevétele mellett ösztönözni kívánja az európai védelmi ágazat versenyképességét az európai védelmieszköz-ipar kereskedelmi helyzetének megerősítése révén, ami továbbfejlesztené a közös kül- és biztonságpolitika támogatására alkalmas európai védelmi ipart és a tagállamok nemzetbiztonság biztosítására vonatkozó feladatát. Ezzel megerősödne a katonai és az ipari szükségletek között a védelmi eszközöket illető szinergia. Közismert tény, hogy a védelmi piac nagyfokú fragmentációja gátolja a beszerzési folyamatok hatékonyságát és a belső piac működését. Ezzel összefüggésben komoly gondot jelent az EKSz. 296. cikkében biztosított mentesség kiterjedt alkalmazása, mivel a koordinálatlan tagállami közbeszerzési rendelkezések alkalmazásához vezet, és eltérő beszerzési gyakorlatot eredményez olyan piaci szegmensekben, amelyek jogilag a közösségi szabályok hatálya alá tartoznak. Mindez csökkenti a védelmi piac átláthatóságát és nyitottságát, és nagyban hozzájárul a jelenlegi piaci fragmentációhoz. A Bizottság 2006 vége előtt elfogadja az „Értelmező közlemény a Szerződés 296. cikkének a védelmi közbeszerzések területén történő alkalmazásáról” című közleményt. Ezzel párhuzamosan hatásvizsgálatot végez egy esetleges védelmi közbeszerzési irányelv hasznáról, amely a védelmi piac sajátos természetéhez jobban illeszkedő, rugalmas szabályokat vezetne be. |

19. Bővítéssel kapcsolatos kezdeményezések a) Stratégiai dokumentum a bővítésről b) Horvátország, Törökország, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Albánia, Bosznia és Hercegovina, Szerbia (Koszovót is beleértve) és Montenegró által elért előrehaladásról szóló jelentések c) Partnerségi megállapodás Horvátországgal, Törökországgal, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal, Albániával, Boszniával és Hercegovinával, Szerbiával (Koszovót is beleértve) és Montenegróval | a) nem jogalkotási intézkedés / közlemény b) nem jogalkotási intézkedés / bizottsági szolgálatok munkadokumentuma b) jogalkotási javaslat / határozat. Jogalap: Az EK-Szerződés 310. cikke | a) A stratégiai dokumentum az előrehaladásról szóló jelentések főbb megállapításait, továbbá szakpolitikai ajánlásokra vonatkozó javaslatokat tartalmaz. b) Az előrehaladásról szóló jelentések értékelik Horvátország, Törökország és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság csatlakozás irányában tett előrelépését, valamint Albánia, Bosznia és Hercegovina, Montenegró és Szerbia (Koszovót is beleértve) által a stabilizációs és társulási folyamat megvalósítása tekintetében elért előrelépést. c) A partnerségi keretek (társulási vagy európai partnerségi keretek) minden országra vonatkozóan meghatározzák a rövid vagy középtávon elérendő kiemelt célokat. Ezek az előrehaladásról szóló jelentések megállapításain alapulnak. |

20. Az európai szomszédságpolitikával összefüggő kezdeményezések a) Közlemény az európai szomszédságpolitikáról b) Fekete-tengeri együttműködés c) 11 partnerországgal fennálló cselekvési tervek végrehajtásának előrehaladásról szóló jelentések | a) nem jogalkotási intézkedés / közlemény b) nem jogalkotási intézkedés / bizottsági szolgálatok munkadokumentuma c) nem jogalkotási intézkedés / közlemény | a) A Bizottság a Tanáccsal, a Parlamenttel és egyéb érdekeltekkel, így a partnerországokkal folytatott vitát követően a német elnökség alatt konkrét javaslatokat tesz majd az európai szomszédságpolitika olyan intézkedésekkel történő megerősítésére, mint a gazdasági és kereskedelmi integráció mélyítése, nagyobb mobilitás biztosítása az európai szomszédságpolitikában résztvevő országok állampolgárainak az EU-ban, valamint a szomszédságpolitikát szolgáló befektetési alap létesítése. A Bizottság javaslatot tesz majd az Ukrajnával, Moldovával és Izraellel 2008-ban lejáró cselekvési terveket követő utódlási intézkedésekre. A közlemény áttekinti az európai szomszédságpolitika keretében 11 partnerországgal jelenleg fennálló cselekvési tervek végrehajtásának helyzetét (lásd a c) pontot). b) Javaslatok az EU fokozott jelenlétére az európai szomszédságpolitikában résztvevő regionális partnereket, valamint Oroszországot és Törökországot is összefogó fekete-tengeri együttműködésben, ami jelentősen erősítené a térség stabilitását és biztonságát. c) 11 ország cselekvési tervének áttekintése, az európai szomszédságpolitika általános célkitűzéseinek elérése tekintetében tett előrelépés értékelése. |

21. További lépések az európai kommunikációs politikáról szóló fehér könyvvel kapcsolatban | Nem jogalkotási intézkedés / közlemény | A legfőbb szakpolitikai célkitűzés az EU-intézmények, a tagállamok és a civil társadalom előtt álló gyakorlati lépésekre vonatkozó menetrend kialakítása, amely kellően kidomborítja a Bizottság azon elkötelezettségét, hogy közelebb kerüljön a polgárokhoz és megerősítse az európai integráció demokratikus alapjait, beleértve az európai közszféra fejlesztését. A javasolt intézkedések a fehér könyvben, az azt követő nyilvános konzultáción, valamint az érdekelt felek körében 2006 és 2007 folyamán rendezett konferencián felmerült felvetéseket tükrözi. A javaslatok középpontjában a kommunikációhoz való jogok közös elveinek kidolgozása áll. a polgárok közéleti részvételre ösztönzése (polgári nevelés); együttműködés a médiával; a közvélemény elemzésére és megértésére használt módszerek fejlesztése, valamint partnerség kialakítása valamennyi fontos tagállami intézményi partnerrel, hogy a tagállamok politikai közbeszédében erősebben érvényesüljön az EU-dimenzió. |

KIEMELT FONTOSSÁGÚ KEZDEMÉNYEZÉSEK

Cím | Javaslat vagy jogi aktus fajtája | Alkalmazási kör, célkitűzések ismertetése |

Az euro-övezetre vonatkozó kezdeményezések a) 2007-es konvergenciajelentés b) tanácsi határozat(ok)ra vonatkozó javaslat c) Az euro által érintett tagállamok valutáinak átváltási árfolyamairól szóló tanácsi rendeletre vonatkozó javaslat | a) nem jogalkotási intézkedés / közlemény b) jogalkotási javaslat / határozat. Jogalap: Az EK-Szerződés 122. cikkének (2) bekezdése c) jogalkotási javaslat / rendelet. Jogalap: Az EK-Szerződés 123. cikkének (5) bekezdése | a) A Bizottság és az EKB az eltérési joggal rendelkező tagállam kérésére külön konvergenciajelentést készít az EK-Szerződés 121. cikkének (1) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően. A jelentésekben azt vizsgálják, hogy a négy konvergenciakritérium alapján a tagállam milyen mértékben ért el fenntartható konvergenciát. Az értékelés kitér emellett a tagállam nemzeti jogszabályainak a közösségi joggal való összeegyeztethetőségére is. b) Ha egy vagy több tagállamról úgy ítélik meg, hogy teljesíti az euro bevezetésének feltételeit, az eltérést a Tanács megszünteti. c) Ha egy vagy több tagállamról úgy ítélik meg, hogy teljesíti az euro bevezetésének feltételeit, az euro-övezetbe újonnan belépőkre vonatkozóan a Tanács állapítja meg az átváltási árfolyamot. |

Bizottsági közlemény a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a gyapotágazat támogatási rendszeréről, valamint javaslat az 1782/2003/EK tanácsi rendelet IV. címe 10a. fejezetét módosító rendeletre | Jogalkotási javaslat / rendelet Jogalap: Az EK-Szerződés 37. cikkének (2) bekezdése, valamint a gyapotról szóló, az 1979. évi csatlakozási okmányhoz mellékletként csatolt 4. jegyzőkönyv (különösen annak 6. bekezdése) | Az Európai Bíróság 2006. szeptember 7-én semmissé nyilvánította a 2004-es gyapotreformot, mert a reformról szóló határozat nem vette figyelembe valamennyi lényeges tényezőt, különösen a munkaerőköltséget és a gyapottisztító vállalkozások életképességét, amit a Bíróság szükségesnek ítélt a termés jövedelmezőségének felméréséhez. Új rendelet elfogadásáig a jelenlegi rendszert lehet alkalmazni. |

Fehér könyv az EK versenyjogi szabályainak megsértése esetén alkalmazandó kártérítési perekről | Nem jogalkotási intézkedés / fehér könyv | A fehér könyv javaslatokat fogalmaz meg a lehetséges további intézkedésekről a 2005-ös zöld könyv nyomán, amely azokat a tagállamokban fennálló különböző eljárási és technikai akadályokat vizsgálta, amelyek meggátolják az EK versenyjogának megsértése esetén kárt szenvedő vállalkozásokat és egyéneket abban, hogy eredményes magánjogi keresetet indítsanak az elszenvedett kár tekintetében a jogsértő által fizetendő kártérítés érdekében. A fő cél biztosítani az Európai Bíróság azon megállapításának tényleges végrehajtását, miszerint a Szerződés teljes körű hatékonyságát veszélyeztetné, ha nem lenne minden egyénnek lehetősége kártérítést követelni a verseny korlátozására vagy torzítására alkalmas magatartással okozott károkért, továbbá hogy a kártérítéshez való jog gyakorlásához biztosítani kell a hatékony eszközöket. |

Bizottsági közlemény az EU-szintű célkitűzésekre, rendszeres monitoringra és teljesítménymérésre alapuló környezettudatos közbeszerzésről szóló nemzeti stratégiák végrehajtásáról | Nem jogalkotási intézkedés / közlemény | Hangsúlyos politikai állásfoglalás a környezetbarát közbeszerzésre vonatkozó EU-szintű cél indítványozásával; a végrehajtás erősítése a környezettudatos közbeszerzésre vonatkozó tagállami cselekvési tervek elfogadásához a tagállamoknak nyújtott támogatás, valamint a Bizottság és a tagállamok által végzendő rendszeres teljesítménymérés és monitoring révén. |

Fehér könyv az EU jelzáloghitel-piacainak integrálásáról | Nem jogalkotási intézkedés / fehér könyv | A jelzáloghitelről szóló fehér könyv, amelyben a Bizottság az uniós jelzáloghitelről szóló 2005-ös zöld könyv nyomán zajló széles körű konzultáció eredményei alapján az EU-szintű jelzáloghitel-piac létrehozásának előmozdítására tervezett kezdeményezéseket jelenti be. |

Javaslat koncessziós eljárások koordinálására vonatkozó irányelvre | Jogalkotási javaslat / irányelv Jogalap: Az EK-Szerződés 47. cikkének (2) bekezdése, valamint 55. és 95. cikke | A köz- és magántársulásokról szóló zöld könyvről, valamint a közbeszerzésre és koncessziókra vonatkozó közösségi jogról folytatott nyilvános konzultáció igényt mutatott a koncessziók odaítéléséhez megbízható és egységes, EU-szintű jogi környezetre. A koncessziók gazdasági jelentősége ellenére a másodlagos közösségi joganyagnak csupán néhány rendelkezése foglalkozik a közfeladatok ellátására adott koncessziós eljárások összehangolásával. E rendelkezéseken kívül a szerződő hatóságok szabadon eldönthetik, hogyan választják ki a magánvállalkozás partnert, jóllehet mindezzel együtt biztosítaniuk kell a Szerződésből származó elvek és szabályok teljes betartását. A szolgáltatási koncessziók odaítélésére ezzel szemben csak az EK-Szerződés elvei irányadók. A szükséges jogbiztonság érdekében az EU-szintű koordináció tűnik a legmegfelelőbbnek, ezt össze kell hangolni a közhatóságok részéről tanúsítandó nagyobb rugalmasságra való állítólagos igénnyel és a gazdasági szereplők részére történő egyenlő feltételek biztosításával. |

Európai parlamenti és tanácsi irányelv korlátolt felelősségű társaságok székhelyének határon túlra történő áthelyezéséről | Jogalkotási javaslat / irányelv Jogalap: Az EK-Szerződés 251. cikke | A javaslattervezet olyan egyszerű keretet tartalmaz, amely lehetővé tenné, hogy a korlátolt felelősségű társaságok anélkül helyezhessék át a székhelyüket, hogy azt a székhely szerinti tagállamban fel kellene számolniuk vagy a fogadó tagállamban újra hivatalosan be kellene jegyeztetniük. Az irányelv biztosítja a társaság jogi folytonosságát. Emellett külön rendelkezik majd a munkavállalói részvételről. |

Javaslat a biztosítótársaságok fizetőképességéről szóló irányelvre (Solvency II.) (*) | Jogalkotási javaslat / irányelv Jogalap: Az EK-Szerződés 47. cikkének (2) bekezdése és 55. cikke | A biztosítótársaságok helyzetét az egyre élesebb versenyhelyzet, a pénzügyi szektorok közötti konvergencia és a nemzetközi függőség jellemzi. Az új fizetőképességi rendszer a bankszektorban lezajlott hasaonló folyamatoknak megfelelően, valamint a fizetőképesség, a kockázatkezelés és a számvitel területén tapasztalt nemzetközi fejlemények nyomán a biztosítottak és a kedvezményezettek védelmét célozza. Egyben javítja az Unióban működő biztosítók versenyképességét is, továbbá biztosítja a tőkeforrások jobb elosztását anélkül, hogy jelentős piaci zavart okozna és gátolná az innovációt a biztosítási ágazatban. |

Javaslat az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (UCITS) vonatkozó irányelv módosítására | Jogalkotási javaslat / irányelv Jogalap: 47. cikk (2) bekezdés és 95. cikk | Az irányelv bevezette az UCITS-jogosítvány fogalmát, amely bejelentési kötelezettség mellett lehetővé teszi, hogy az UCITS-alapokat, miután egy tagállamban engedélyezték őket, az EU bármely tagállamában felkínálják kisbefektetőknek. Az irányelv befektetési korlátokat, információszolgáltatási követelményeket és az UCITS-ra vonatkozó egyéb sajátosságokat meghatározó rendelkezései a befektetők védelmét szolgálják. Az UCITS-jogosítvány gyakorlati alkalmazása során merültek fel problémák, mindazonáltal megalapozta a befektetési alapok határokon keresztüli értékesítését. Az ágazati fúziók megkönnyítéséhez, illetve a hatékonyság növeléséhez azonban nem bizonyult elegendőnek. A javaslat célja a jelenlegi szabályozási keret korszerűsítése, hogy a célkitűzések (piaci hatékonyság, befektetői védelem) teljesüljenek, méghozzá a befektetési alapok ágazatának a szerkezeti változások miatt folyamatos átalakulásban levő működési környezetében. Működési célkitűzések: 1) a befektetési alapok európai piacának integrációja előtt álló akadályok felszámolása; 2) költségmegtakarítás ösztönzése a befektetési alapok ágazatában az értéklánc különböző szintjein, valamint annak biztosítása, hogy a megtakarítások eljussanak a befektetőkhöz; 3) megfelelő keret biztosítása a befektetők számára ahhoz, hogy tájékozottan hozhassák meg befektetési döntéseiket. |

Bizottsági ajánlás az EU-ban működő vállalatoknál a tőke és az ellenőrzés közötti arányosságról | Nem jogalkotási intézkedés / ajánlás | A fő cél az EU-ban működő tőzsdén jegyzett társaságoknál a tulajdon és az irányítás arányos megoszlásától való meglévő eltérések feltárása; ezek gazdasági jelentőségének, valamint annak felmérése, hogy az eltérések hatással vannak-e az EU pénzpiacaira. Ezáltal a Bizottság fel tudja mérni, hogy a részvényesek szavazati jogait illetően az EU-ban jelenleg működő rendszer gátolja-e az EU pénzpiaci integrációját, ami alapvető feltétele annak, hogy a bővítésből származó előnyöket az EU mind a huszonöt tagállama a lehető legnagyobb mértékben élvezni tudja. |

Közlemény a szabványostól eltérő HÉA-kulcsokról | Nem jogalkotási intézkedés / közlemény | A Bizottság független és színvonalas kutatóintézet által az alábbi témákban készített tanulmány eredményeire kíván építeni: – a kibővített, huszonöt tagú EU-ban a munkahelyteremtés, a gazdasági növekedés és a belső piac megfelelő működése tekintetében jelenleg fennálló helyzet értékelése; – a kedvezményes HÉA-kulcsokra vonatkozóan új előterjesztések szükségességének és/vagy lehetőségének megvitatása. A javaslatoknak az EU-ban a HÉA-kulcsok alkalmazásának fokozottabb összehangolását, illetve a belső piac megfelelő működését kell célozniuk, és összhangban kell lenniük a már rögzített szakpolitikai célokkal. A kedvezményes HÉA-körök tisztázásával megszűnik a bizonytalanság a vállalkozások és a polgárok számára. |

Javaslat a biztosítást is magukban foglaló pénzügyi szolgáltatásokkal kapcsolatos HÉA-rendelkezések korszerűsítésére vonatkozó tanácsi irányelvre | Jogalkotási javaslat / irányelv Jogalap: Az EK-Szerződés 93. cikke | A jelenlegi rendelkezések elavultak, korszerűsítésre szorulnak. Az ágazat általános jogi és szabályozási környezete nem tart lépést az ágazat fejlődésével, és ellenkezik a vertikális integráció tendenciájával. A társaságok ezért nem tudják versenyképességük növelése érdekében továbbfinomítani gazdasági és jogi szerkezetüket. A változásnak a szabályok korszerűsítését kell céloznia a megállapított szakpolitikai célkitűzésekkel való összhang biztosítása és a bírósági eljárás útján történő pontosítás szükségességének csökkentése mellett. |

4. jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról | Nem jogalkotási intézkedés / jelentés | Jelentés az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a gazdasági és társadalmi kohézió elérése terén megvalósított előrehaladásról, és arról, hogy az európai és tagállami politikák, illetve a strukturális alapok, a Kohéziós Alap, az EBB és más pénzügyi eszközök ehhez hogyan járultak hozzá (az EK-Szerződés 159. cikke, valamint az 1260/1999/EK rendelet 45. cikke). |

Közlemény: „A lisszaboni menetrend gyakorlati megvalósítása: a kohéziós politika programjai a 2007–2013 időszakban” | Nem jogalkotási intézkedés / közlemény | A közlemény célja felmérni, hogy a kohéziós politika 2007–2013 időszakra szóló új programjai milyen mértékben mozdítják elő a megújult lisszaboni menetrend megvalósítását (nevezetesen az elkülönítési gyakorlat eredményeit és az innovációra lekötött kiadások növelését). |

Jogellenes, be nem jelentett vagy szabályozatlan (IUU) halászati tevékenység elleni küzdelem fokozásáról szóló közlemény és tanácsi rendeletre szóló javaslat | Jogalkotási javaslat / rendelet Jogalap: Az EK-Szerződés 37. cikke | A jogellenes, be nem jelentett vagy szabályozatlan (IUU) halászat világszerte súlyosan veszélyezteti a halállományok fenntarthatóságát és a tengeri élővilág sokféleségét. Emellett számottevő veszteséget okoz a part menti településeknek és a tevékenységüket jogszerűen folytató halászoknak. A FAO 2001-es cselekvési terve a nemzetközi közösség azon konszenzusát tükrözte, miszerint minden megfelelő eszközt fel kell használni a jogellenes, be nem jelentett vagy szabályozatlan halászat megfékezésére Miután az Európai Közösség 2002-ben elfogadta a cselekvési tervet, új stratégiát kell meghatározni, figyelembe véve az eddig elért eredményeket és megállapítva a szükséges új intézkedéseket. |

Közlemény az európai halászatban a visszadobások fokozatos megszüntetését célzó politikáról | Nem jogalkotási intézkedés / közlemény | A cél a visszadobások fokozatos megszüntetésével és a járulékos fogások csökkentésével a halászati tevékenység során a veszteség csökkentése és a halászat fenntarthatóságának növelése. |

Bizottsági közlemény a vízhiányról és az aszályokról | Nem jogalkotási intézkedés / közlemény | Ez az intézkedés válasz több tagállamnak a 2006. március 9-i környezetvédelmi tanácson megfogalmazott azon kérésére, hogy legyen a vízhiányra és az aszályokra vonatkozó európai fellépés. A Bizottság 2006 júniusában terjesztette a Környezetvédelmi Tanács elé az első tájékoztatót, amelyben vállalta, hogy mélyreható vizsgálat alapján mérlegeli, hogy EU-szinten milyen további intézkedést lehetne tenni a vízhiány és az aszály kezelésére. |

Cselekvési terv a fenntartható termelésről és fogyasztásról | Nem jogalkotási intézkedés / cselekvési terv | Az Európai Tanács arra kéri a Bizottságot, hogy 2007-ig dolgozza ki az EU fenntartható termelésre és fogyasztásra vonatkozó cselekvési tervét az EU megújult, 2006 júniusi fenntartható fejlődés stratégiája keretében. A cél a fenntartható fogyasztás és termelés előmozdítása a társadalmi és gazdasági fejlődés oly módon történő kezelésével, hogy az ne viselje meg az ökológiai rendszerek teherbíró képességét, továbbá a gazdasági növekedésnek a környezetkárosodásról való leválasztásával. |

Jogalkotási javaslat a szén-dioxid befogás és földalatti tárolás szabályozásáról | Jogalkotási javaslat / irányelv Jogalap: Az EK-Szerződés 175. cikke | A szén-dioxid kivonás és tárolás új technológia, ami jelentősen hozzájárulhat a szén-dioxid kibocsátás csökkentéséhez az EU-ban és az egész világon. Az EU környezetvédelmi vívmányait alkalmazni kell az új technológiához, hogy a szén-dioxid kivonásra és földalatti tárolásra vonatkozó jogi keret kialakításával megszűnjenek az indokolatlan korlátok, ezzel teljesüljön a befektetők számára a jogbiztonság Európa-szerte, és kezelni lehessen az új környezeti kockázatokat. |

Fehér könyv: „Európai program az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásról” | Nem jogalkotási intézkedés / fehér könyv | Európai program az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásról című fehér könyv kidolgozása, amely figyelembe veszi az alkalmazkodásról szóló, 2006 végén megjelenő zöld könyvről folytatott konzultáció eredményeit, és felsorolást nyújt a Bizottságnak az alkalmazásra vonatkozó konkrét feladatairól. |

Javaslat folyékony hidrogén vagy sűrített hidrogéngáz üzemű gépjárművekre vonatkozó európai parlamenti és tanácsi rendeletre | Jogalkotási javaslat / rendelet Jogalap: Az EK-Szerződés 95. cikke | A rendelet megállapítja az M és N kategóriájú gépjárműveknél alkalmazott hidrogénrendszerek és azok komponenseinek típusjóváhagyására, valamint az egyes komponensek ilyen gépjárművekbe való beszerelésére vonatkozó követelményeket. A fő cél a belső piac hidrogénüzemű gépjárművek tekintetében történő megfelelő működésének biztosítása nagyfokú biztonság és környezetvédelem garantálása mellett. |

Javaslat nehézgépjárművek és motorjaik ezek kibocsátását illető típusjóváhagyásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (Euro VI. javaslat) (*) | Jogalkotási javaslat / rendelet Jogalap: Az EK-Szerződés 95. cikke | A javaslatot a nehézgépjárművekre kell majd alkalmazni. A javaslat fő célja a szennyezőanyag-kibocsátásokra vonatkozó Euro VI. határértékek megállapítása. Ez olyan célkitűzés, amely elsősorban a belső piac keretébe illeszkedik, de szorosan kötődik a környezetvédelemhez is. |

Jogalkotási kezdeményezés a könnyűgépjárművek szén-dioxidkibocsátásának csökkentésére | Jogalkotási javaslat / Jogalap: Az EK-Szerződés 175. cikke | Tevékenységi terület: Az átlagos szén-dioxidkibocsátás csökkentése, az EU 25 tagállamában forgalmazott személygépkocsik (M1) és könnyű haszongépjárművek (N1) üzemanyag felhasználás hatékonyságának fokozása. Célkitűzés: a jogszabály fajtájának és célkitűzésének megállapítása a következők figyelembevételével történik: a gépjárműipar jelenlegi, 2008-9-ig 140 g CO2/km elérésére tett önkéntes vállalásai tekintetében elért eredményei a 2012-ig 120 g CO2/km érték elérésére vonatkozó közösségi célkitűzés A CO2 csökkentések egységes és következetes megközelítése (amit egy 2006 végi bizottsági közlemény taglal majd). |

Az egyes légköri szennyezők nemzeti kibocsátási határértékeiről szóló, 2001. október 23-i 2001/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv felülvizsgálata | Jogalkotási javaslat / irányelv Jogalap: Az EK-Szerződés 175. cikke | A tagállamok által 2020-ig teljesítendő nemzeti kibocsátási határértékek megállapítása a NOx, VOC, NH3 és a PM2,5 részecske vonatkozásában. A javaslat célja megmenteni a részecskéknek való kitettség által veszélyeztetett mintegy 1,71 millió életévet, a 2000. évi állapothoz képest 2200-szal csökkenteni az ózonnak való kitettségből származó akut halálozások számát, valamint a technikai lehetőségeknek megfelelően 55%-kal csökkenteni a természeti környezet savasodásból és eutrofizációból származó fenyegetettségét. A SO2 kibocsátásnak mintegy 82%-kal, az NOx kibocsátásnak mintegy 60%-kal, a VOC kibocsátásnak mintegy 51%-kal, az ammóniakibocsátásnak mintegy 27%-kal, a PM2.5 részecskeszennyezésnek pedig mintegy 59%-kal kell csökkennie a 2000-es kibocsátási értékekhez képest. |

Az ipari kibocsátásokra vonatkozó jelenlegi jogszabályok felülvizsgálata (*) | Jogalkotási javaslat / irányelv Jogalap: Az EK-Szerződés 175. cikke | Az ipari kibocsátásokra vonatkozó szabályozásról szóló jelenlegi közösségi jogi keret összetett, az alábbi főbb jogszabályokat foglalja magában: a környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről szóló 96/61/EK irányelv, továbbá több más ágazati irányelv, mint például a nagy tüzelőberendezésekből származó egyes szennyező anyagok levegőbe történő kibocsátásának korlátozásáról szóló 2001/80/EK irányelv, a hulladékok égetéséről szóló 2000/76/EK irányelv és a szerves oldószerek egyes tevékenységeknél és berendezésekben történő felhasználása során keletkező illékony szerves vegyületek kibocsátásának korlátozásáról szóló 1999/13/EK irányelv. E jogszabályok kölcsönhatása több problémát is felvet, például az alkalmazási kör összehangolása, a meghatározásokat illető következetesség, a végrehajtási rendelkezések kölcsönhatása, valamint a tagállamok által végzett monitoring és jelentéstétel tekintetében. A felülvizsgálat általános célja az alkalmazási kör áttekintése az ipari kibocsátásokkal kapcsolatos jelenlegi jogi keret működésének és a különböző jogszabályok közötti kölcsönhatás javítása céljából az alapelvek és a jelenlegi jogi keret céljainak megváltoztatása nélkül. A felülvizsgálat konkrét célja: 1. bizonyos jogi és technikai kérdések tisztázása figyelemmel a tematikus stratégiák eredményeire 2. az ipari kibocsátásokra vonatkozó jelenlegi jogszabályok környezeti teljesítményének javítása céljából e jogszabályok egyszerűsítést célzó lépések felmérése 3. a jelenlegi jogszabályok végrehajtásának megerősítését és az innováció támogatását célzó piaci alapú jogszabályok vagy egyéb jogszabályok alkalmazásának felmérése |

Bizottsági közlemény az EK környezeti jogának alkalmazásáról és végrehajtásáról | Nem jogalkotási intézkedés / közlemény | Össze kell gyűjteni a környezeti jogszabályok tagállami végrehajtásának javítását célzó valamennyi módszert. Ezt a kezdeményezést melegen üdvözölte a 2007. évi politikai stratégiáról szóló jelentésében az európai parlamenti bizottsági elnökök könferenciája. |

Fehér könyv a táplálkozásról | Nem jogalkotási tézkedés / fehér könyv | A fehér könyv EU-szintű stratégiát fogalmaz meg a táplálkozásról. Céljai közé tartozik az egészséges életmód (helyes étrend és sok mozgás) ösztönzése az egyre elterjedtebb túlsúlyosság és elhízottság, valamint a súlyproblémák okozta krónikus betegségek (cukorbetegség, a szív- és érrendszeri betegségek, a rák némely fajtája stb.) megállítására. A stratégia átfogó megközelítést javasol az életmód fejlesztésére és a végrehajtási intézkedések tekintetében a partnerségi megközelítést részesíti előnyben. A stratégia az olyan meglévő mechanizmusokra épít, mint az EU étrenddel és testmozgással foglalkozó platformja, ami ösztönzi az érdekeltek között a tapasztalatcserét és a koordinációt. Az e téren tett közösségi fellépések az egységes piac koherenciája szempontjából is fontosak, hiszen az élelmiszeripari termékek szabad mozgását is befolyásolhatják. |

Együttműködés a biztonság javítása érdekében: köz-magán társulások az európai biztonság területén | Nem jogalkotási intézkedés / közlemény | A közlemény a biztonsági ágazatban a köz-magán együttműködést támogató általános programot mutat be, amely kiterjed a biztonsági kérdésekről folytatott kutatásra, a terrorizmus és a bűnözés elleni küzdelemre, a határellenőrzés és a vízumkérelmek ügyintézésének fejlesztésére, valamint a személyes adatok védelmére. |

Közlemény: „Az EU cselekvési terve a robbanószerek és a lőfegyverek biztonságosságának fokozásáról” | Nem jogalkotási intézkedés / közlemény | A robbanószerek biztonságossága kérdésében érintett valamennyi szereplő (az Europol és a Helyzetelemző Központ szakértői, a tagállamok nemzeti szakértői, a Bizottság szakértői, valamint a Tanács terrorizmus elleni munkacsoportjának szakértői) közötti vita és párbeszéd ösztönzése, ami figyelembevételre kerül majd az EU robbanószerek és a lőfegyverek biztonságosságának fokozásáról szóló cselekvési tervének előkészítésénél. |

Közlemény a számítógépes bűnözés elleni küzdelemről | Nem jogalkotási intézkedés / közlemény | A számítógépes bűnözés olyan terület, ahol sürgősen szükség van egységes EU-szintű fellépésre. A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének az Európai Unión belüli megerősítését célzó hágai program végrehajtására irányuló tanácsi és bizottsági cselekvési tervben szerepelt, hogy 2006-ban közlemény kerül elfogadásra a számítógépes bűnözésről. Időközben arról született döntés, hogy két külön közlemény készül, az egyik a megelőző intézkedésekről, a másik pedig a büntető intézkedésekről. Az utóbbi, a számítógépes bűnözésről szóló tervezett közlemény felvázolja a számítógépes bűnözés elleni EU-szintű küzdelemben alkalmazandó módszert. |

Közlemény a 2007—2013 időszakra szóló állat-egészségügyi stratégiáról | Nem jogalkotási intézkedés / közlemény | A javaslat célja: – a közösségi állat-egészségügyi politika bemutatása; – világos célkitűzések előterjesztése, amelyek tükrözik a fogyasztók kiemelt szempontjait; – a költségvetési hatás felmérése (2007–2013 időszakra szóló közösségi pénzügyi terv; – a közösségi állat-egészségügyi politikának más EU-politikákkal és nemzetközi megállapodásokkal (SPS) való összhangjának biztosítása; – a szabályozási terhek minimálisra csökkentése; – a közösségi állat-egészségügyi politika számára kellő költségvetés és megfelelő pénzügyi eszköz biztosítása. |

Az állati melléktermékekről szóló 1774/2002/EK rendelet | Jogalkotási javaslat / rendelet Jogalap: Az EK-Szerződés 152. cikke, valamint az 1774/2002 rendelet 35. cikke | Alapvető cél az állati melléktermékekre vonatkozó egészségügyi szabályok felülvizsgálata az 1774/2002 rendelet alkalmazása során szerzett tapasztalatok figyelembevételével. Az aránytalan rendelkezések elhagyásának és a rendelet alkalmazási köre tisztázásának eredményeként egyértelmű szöveg keletkezne, amelynek révén az intézkedések hatékonyabbá és eredményesebbé válnának. A felülvizsgálat eredményeként csökkennének a rendeletből következő felesleges terhek, illetve a rendelet kedvezőtlen hatásai, miközben annak következtében növekednének a rendeletből származó előnyök, hogy egyszerűsödnének az igazgatási eljárások és elkerülhetővé válna ezeknek a tagállami hatóságok és szereplők részéről való párhuzamos végrehajtása. |

Közlemény a szervadományozásról és a szervátültetésről | Nem jogalkotási intézkedés / közlemény | A szervátültetés az orvostudományban manapság bevetten alkalmazott eljárás. Sok esetben a szervátültetés jelenti az utolsó stádiumban levő szervelégtelenség egyetlen lehetséges kezelési módját. Az eljárás nem kockázatmentes sem a donor, sem a recipiens részéről. A Bizottságnak az Amszterdami Szerződés 152. cikke értelmében joga van megfelelő intézkedéseket hozni a szervek minőségére és biztonságosságára vonatkozó minőségi előírások megállapítására. A szervátültetés igen összetett terület, amit csak valamennyi tényező figyelembevételével lehet szabályozni. |

Bizottsági közlemény „A munkajog alkalmazása a mindenki számára biztosítandó rugalmasság és biztonság érdekében” című zöld könyvet követő további lépésekről | Nem jogalkotási intézkedés / közlemény | A Bizottságnak a munkajog jövőjéről szóló 2006-os zöld könyv által elindított nyilvános konzultációval kapcsolatos intézkedése. A közlemény összefoglalót nyújt a nyilvános konzultáció eredményeiről, és ismerteti a munka további irányait, amelynek nyomán jogalkotási vagy nem jogalkotási kezdeményezésekre kerülhet sor. |

A játékok biztonságáról szóló 88/378/EK irányelv (*) felülvizsgálata | Jogalkotási javaslat / irányelv Jogalap: Az EK-Szerződés 95. cikke | A főbb szakpolitikai célkitűzéseket a jelenlegi jogszabályok egyszerűsítése, az alapvető biztonsági követelmények tisztázása révén a játékok biztonságosságának javítása, a hatályos jogszabályok végrehajtása tekintetében a tagállami piacfelügyeleti hatóságok által alkalmazandó közös módszerre vonatkozó feltételek kialakítása révén a belső piac működésének javítása jelenti. |

Keretirányelv (vagy határozat) a tanúk és a bírósági eljárásban együttműködő egyének védelméről | Jogalkotási javaslat / határozat Jogalap: Az EU-Szerződés 31. cikkének (10) bekezdése és az EK-Szerződés 61. cikke | A bűnözés egyes területein, így a szervezett bűnözéssel és a terrorizmussal kapcsolatban egyre nő annak a veszélye, hogy a tanúkat megfélemlíthetik. Mindenkinek polgári kötelessége tanúként őszinte tanúvallomást tenni, ha azt a büntető igazságügyi rendszer megköveteli, ezért fokozottabb mértékben el kell ismerni a tanúk jogait és szükségleteit is, ideértve azt a jogot, hogy ne legyenek kitéve illetéktelen beavatkozásnak vagy személyes fenyegetettségnek. A tagállamok kötelessége a tanúk védelmének biztosítása a beavatkozásokkal szemben nyújtott, a tanúk biztonságát szolgáló hatékony egyedi védelmi intézkedésekkel. |

Erasmus Mundus II: Európai parlamenti és tanácsi határozat a harmadik országokkal történő együttműködésen keresztül a felsőoktatás minőségének javítására és az interkulturális megértés előmozdítására irányuló program létrehozásáról | Jogalkotási javaslat / határozat Jogalap: Az EK-Szerződés 149. cikke | Az általános cél együttműködés ösztönzése harmadik országokkal és a tágabb értelemben vett humán és szociális fejlesztésben érdekelt partnerekkel olyan nemzetközi ösztöndíjrendszeren keresztül, amely világszerte növeli az európai felsőoktatás vonzerejét, növeli súlyát a nemzetközi felsőoktatásban, továbbá harmadik országokkal való együttműködés segítségével elősegíti a felsőoktatás minőségének javítását és a kultúraközi megértést. |

Közlemény az Európai Kutatási Térségről – új horizontok, további lépések | Nem jogalkotási intézkedés / közlemény | A közlemény az Európai Kutatási Térséggel kapcsolatos fontos kezdeményezés elindítását jelzi. Számba veszi az EKT 2000-es elindítása óta elért eredményeket, felméri a sikereket és a kudarcokat, új elgondolásokat vizsgál meg, figyelembe véve például olyan új fejleményeket, mint az Európai Kutatási Tanács létrejötte, továbbá konkrétan is meghatároz lehetséges új intézkedéseket. A közlemény a Tanács, a Parlament és a nyilvánosság elé kerül megvitatásra azzal a céllal, hogy a pénzügyi terv felülvizsgálatával, valamint a 8. keretprogram előkészületeivel összefüggésben 2008 folyamán készülő újabb közleményben már konkrét kezdeményezésekre szóló javaslatok is szerepelhessenek. |

Közlemény az élettudományokra és a biotechnológiára vonatkozó stratégia és cselekvési terv félidős értékeléséről | Nem jogalkotási intézkedés / közlemény | Olyan kérdésekre kell átirányítani és összpontosítani az intézkedéseket, amelyek a) relevánsak, és b) amelyekben a közös fellépéssel jobb eredményt lehet elérni. Ezenkívül megfontolandó, hogy az intézkedésekhez konkrét célkitűzéseket is kell rendelni, ami a jelenlegi stratégia vonatkozásában az elkövetkezendő években megalapozottabb nyomonkövetést és értékelést tenne lehetővé, továbbá elősegíthetné a 2010 utáni lehetséges kezdeményezésekről folytatott gondolkodást. A felülvizsgálathoz az európai biotechnológia előtt álló kihívásokról, a biotechnológia következményeiről és lehetőségeiről szóló tanulmány nyújt segítséget, amit a Közös Kutatóközpont 2007 áprilisában készít el (Bio4EU tanulmány). |

Közlemény a 2005–2010 időszakra szóló Szociális Menetrend végrehajtásáról végzett félidős értékelésről | Nem jogalkotási intézkedés / közlemény | A közlemény célja a Szociális Menetrend végrehajtásának számba vétele, különös tekintettel arra, hogy az milyen mértékben járult hozzá több és jobb munkahely létesítésével és az esélyegyenlőség mindenki számára történő biztosításával az EU szociális célkitűzéseinek teljesítéséhez. A közlemény e felmérés tükrében javaslatot tesz a szociális ellátáshoz való jogra és a szolidaritásra vonatkozó új programra, továbbá szükség szerint jelzi a kiemelt célok átrendezését a foglalkoztatás területén és a szociális területeken, valamint részletesen ismerteti a menetrend kezelésének és végrehajtásának javítását lehetővé tevő módszereket. |

Stratégiai energiatechnológiai terv | Nem jogalkotási intézkedés / közlemény | A stratégiai energiatechnológiai terv célja, hogy elősegítse az ígéretes energiatechnológiák fejlesztésének gyorsítását, és megteremtse azokat a feltételeket, amelyek ezeknek a technológiáknak a piaci bevezetéséhez szükségesek. |

Új jogalkotási javaslatok az elektronikus hírközlő hálózatokra és szolgáltatásokra vonatkozó szabályozási keret módosítására (*) | Jogalkotási javaslat / irányelv Jogalap: Az EK-Szerződés 95. cikke | A jogalkotási javaslatok fő célkitűzése a jelenlegi keretnek az eddigi tapasztalatok, valamint a jövőben várható piaci és technológiai változások figyelembevétele mellett történő olyan továbbfejlesztése, hogy az az eddiginél alkalmasabb legyen az eredeti célok teljesítésére. A végső cél az európai elektronikus hírközlési szolgáltatások és hálózatok terén a polgárok javát szolgáló, versenyképes egységes piac kialakítása. |

Zöld könyv az elektronikus hírközlés terén az egyetemes szolgáltatásról | Nem jogalkotási intézkedés / zöld könyv | Az elektronikus hírközlő hálózatokra és az elektronikus hírközlési szolgáltatásokra vonatkozó európai uniós keretszabályozás felülvizsgálatáról szóló, 2006. június 29-i közlemény (COM (2006) 334) az egyetemes szolgáltatási irányelvre (2002/22/EK) vonatkozóan csupán kisebb módosításokat javasolt, viszont bejelentette, hogy a Bizottság 2007-ben zöld könyvet tesz közzé az egyetemes szolgáltatásról, amellyel széles körű nyilvános vitát indít az egyetemes szolgáltatás XXI. századi szerepéről és fogalmáról. A zöld könyvből 2008-ra jogalkotási javasolatok születhetnek (az egyetemes szolgáltatási irányelv 15. cikkének (1) bekezdésében megállapított menetrendnek megfelelően). |

Európai információs társadalmi integrációt célzó stratégia | Nem jogalkotási intézkedés / közlemény | A tagállamok az európai információs társadalmi integrációról szóló 2006-os rigai miniszteri nyilatkozatban arra kérték a Bizottságot, hogy 2007-ben az i2010 keretében mutasson be az európai információs társadalmi integrációt célzó koherens programot. Ez a közlemény alapvető tényező annak világossá tételében, hogy a Bizottság milyen intézkedéseket tesz az információs társadalom polgári dimenziója érdekében. Emellett javaslatot tesz az európai információs társadalmi integrációra vonatkozó stratégiára is, kiemelve az új lehetőségeket a szociálisan hátrányos helyzetűek és a kedvezőtlen helyzetű térségek számára, hogy hozzájárulhassanak a gazdasági, természeti és területi kohézióhoz. |

Közlemény a belső piacon belüli mobil televíziózás erősítéséről | Nem jogalkotási intézkedés / közlemény | A mobil televíziózás olyan új és izgalmas szolgáltatásokat tesz majd lehetővé, mint az élő adás, a time-shifted televíziózás, valamint az on-demand audiovizuális tartalomsugárzás. Ez igazi lehetőséget jelent Európának. A mobil televízió ötvözi a mobilitást és a személyre szabott, igény szerinti (on-demand) fogyasztást, ekként képes megfelelni a fogyasztók nagyobb választék és egyéni beállítási lehetőségek iránti igényeinek. A közlemény célja ezért a mobil-TV bevezetése és fejlesztése az egész EU-ban három fő kérdésre összpontosítva: i. biztosítani, hogy elegendő mennyiségű összehangolt frekvenciaspektrum álljon rendelkezésre ii. műszaki szempontok, standardizálás iii. hozzájárulni az ágazati befektetést és innovációt ösztönző szabályozási környezet kialakításához. |

Közlemény vasúti teherfuvarozási hálózatról | Nem jogalkotási intézkedés / közlemény | A vasúti teherfuvarozás csak akkor tud fejlődni, ha az eddiginél hatékonyabb és minőségibb szolgáltatást biztosít. A piac liberalizációja kedvez ugyan a vasúti teherfuvarozás fellendülésének, mindazonáltal további intézkedésekre van szükség az ágazat fejlődésének további ösztönzésére. A közlemény olyan vasúti teherfuvarozási hálózat fejlesztésének megkönnyítését célzó cselekvési tervet mutat be, amely hosszú távon valódi vasúti teherfuvarozási hálózat létrejöttéhez vezethet. |

A teherfuvarozási logisztikáról szóló cselekvési terv | Nem jogalkotási intézkedés / közlemény | A közlemény felsorolást nyújt majd az európai közlekedési infrastruktúra jobb kihasználásának és az európai logisztika javításának ösztönzéséhez szükségesnek ítélt intézkedésekről. Jogalkotási és nem jogalkotási intézkedésekre egyaránt szükség lesz. Ezek közé tartozhat a teherfuvarozási logisztikában tapasztalható szűk keresztmetszetek felszámolása, az információs és kommunikációs technológiák együttműködési képességének fejlesztése, a logisztikai szakképzés koordinációjának és kölcsönös elismerésének javítása stb. A közlemény a teherfuvarozási logisztikáról szóló 2006 júniusi közleményt követő lépés, ami széles körű konzultációt indított a témáról. |

Közlemény a belvízi közlekedésről szóló NAIADES cselekvési program végrehajtásáról | Nem jogalkotási intézkedés / közlemény | A közelmény áttekinti a Bizottság által 2006 januárjában elfogadott NAIADES cselekvési program eddigi eredményeit. A cselekvési program európai, tagállami és regionális szintű intézkedésekről rendelkezik. A közlemény áttekinti majd ezeknek az intézkedéseknek a jelenlegi állását is. Emellett foglalkozik majd a belvízi közlekedés fejlődésének támogatásához szükséges jogi és pénzügyi keretfeltételek kérdésével is. |

Közlemény az európai kikötőpolitikáról | Nem jogalkotási intézkedés / közlemény | A közlemény felvázolja az érdekeltekkel folytatott konzultáció megállapításait és az előterjesztésre javasolt lehetséges intézkedéseket. Hat konzultációs találkozó van tervbe véve az érdekeltekkel a 2006 november–2007 májusi időszakra. A megvitatandó témák közé tartozik többek között: Kapcsolat a szolgáltatókkal (tisztességes verseny, koncessziók, kikötői hatóságok helyzete), a kikötők üzemelését gátló belső szűk keresztmetszetek (rakománykezelés és –kapacitás, műszaki-tengerészeti szolgáltatások), a kikötői kapacitás fenntartható fejlesztése és ennek környezetvédelmi vetületei, általános közlekedéspolitikai kérdések, kikötőközi együttműködés), kikötőfinanszírozás (állami támogatások, átlátható számvitel, kikötők pénzügyi autonómiája), a kikötők üzemelését gátló külső szűk keresztmetszetek (a szárazföldi háttérrel való kapcsolat, vám, logisztika), verseny az EU-n kívüli kikötőkkel, megelőző magatartás a kikötői ágazatban, a tengeri kikötők kedvező arculata. |

Jogalkotási javaslat a közúti biztonsággal kapcsolatban kiszabott szankciók határon átnyúló végrehajtásáról | Jogalkotási javaslat / rendelet Jogalap: Az EK-Szerződés 71. és 156. cikke | A Bizottság a közúti biztonság megerősítéséről szóló ajánlásában (2004/345/EK) vállalta, hogy irányelvet terjeszt elő a közúti biztonság erősítéséről, és ezzel hozzájárul a közúti balesetek éves számának 2010-ig 50%-kal történő csökkentésére vonatkozóan kitűzött cél teljesítéséhez. A közúti biztonság erősítése alapvető kérdés a balesetek számának csökkentése tekintetében. EU-szintű fellépés nélkül azonban a szankciókat gyakran nem hajtják végre a nem honos közlekedési szabálysértőkkel szemben. A vizsgált javaslat főleg egy olyan, a határokon átnyúló végrehajtási rendszer felállítását célozza, amely biztosítaná azt, hogy egy tagállamban egy másik tagállamból származó járművezető által elkövetett szabálysértés nyomonkövethető legyen. |

Közlemény a fejlesztési támogatás kiegészítő jellegéről, az ezzel kapcsolatos munkamegosztásról, valamint ennek megemeléséről | Nem jogalkotási intézkedés / közlemény | Az EU vállalta, hogy a hivatalos fejlesztéstámogatási szint bejelentett emelésével párhuzamosan növeli az általa mind közösségi, mind kétoldalú alapokból nyújtott támogatások mennyiségét. Ehhez az EU cselekvési tervet fogadott el a támogatáshatékonyságról, ami kilenc 2010-ig elérendő célt fogalmaz meg.Az egyik cél az EU-donorok közötti párhuzamosságok, hézagok és szinergiahiány megszüntetése, ami rontja az EU-segélyek hatékonyságát, és felesleges tranzakciós költségekkel jár. A közlemény a munkamegosztásról szóló működési elvek kidolgozását célzó, a tagállamokkal folytatott strukturált folyamat eredménye. Megoldási javaslatot fogalmaz meg emellett a társfinanszírozás stratégiai alkalmazásának módjáról, amely elősegítené ezeknek az elveknek a végrehajtását. |

Zöld könyv a közös európai menekültügyi rendszer második szakaszának kialakításáról | Nem jogalkotási intézkedés / zöld könyv | Vita és párbeszéd ösztönzése a menekültpolitikában érintett valamennyi érdekelttel, amelynek eredményeit figyelembe veszik a Bizottság által a közös európai menekültpolitika 2010-ig történő megvalósítása érdekében a rendszer második szakaszában előterjesztendő jogszabályok előkészítésénél. |

Közlemény a kereskedelemvédelemről szóló zöld könyv nyilvános konzultációjának eredményeiről | Nem jogalkotási intézkedés / közlemény | A közlemény következtetéseket von le a globális Európáról szóló közleményben bejelentett kereskedelemvédelmi eszközökről szóló zöld könyvről folytatott nyilvános konzultáció tükrében. A közlemény az érdekeltek, hatóságok és más érintett felek hozzájárulása alapján levonja a főbb következtetéseket és megállapítja a további lépéseket. |

Tanácsi rendelet az általános preferenciális rendszerek alkalmazásáról – a 2009–2011 időszakra vonatkozó Általános Preferenciarendszer (ÁPR) második ciklusa | Jogalkotási javaslat / rendelet Jogalap: Az EK-Szerződés 133. cikke | A közösségi ÁPR második ciklusának végrehajtása a fejlődő országokból származó áruknak az EU piacára jutásához szükséges feltételek javítását célzó tíz éves iránymutatásoknak megfelelően. |

Közlemény az EU és Afrika közötti kapcsolatok számbavételéről | Nem jogalkotási intézkedés / közlemény | A Bizottság közleményt készít az EU és Afrika közötti kapcsolatok jelenlegi állásáról (ideértve az EU Afrika stratégiáját és a közös EU-Afrika stratégiát). |

A régióközi biztonsági fenyegetések kezelése a stabilitási eszköz segítségével | Nem jogalkotási intézkedés / közlemény | A közlemény a stabilitási eszköz jóváhagyására tekintettel számbaveszi az EU-nak a biztonságot fenyegető veszélyek mérséklését és megelőzését célzó segítségnyújtási programjait, továbbá javaslatokat fogalmaz meg az EU-nak a biztonságpolitikával kapcsolatos területeken nyújtott külső segítségnyújtási programjai eredményességének és koherenciájának javítására. Emellett eszközöket javasol majd a nemzeti és regionális szintű fellépések kiegészítésére, külön fellépést javasolva a globális vagy régiókon átívelő kihívásokra. A közlemény olyan korábbi bizottsági kezdeményezések nyomán készül (mint a konfliktusmegelőzés területén tett erőfeszítések, a jogérvényesülés, szabadság és biztonság külső dimenziójáról szóló bizottsági