[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.12.9.

COM(2010) 739 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK

a Görögországnak a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint Görögországnak a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról szóló, 2010/320/EU tanácsi határozat nyomon követéséről

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK

a Görögországnak a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint Görögországnak a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról szóló, 2010/320/EU tanácsi határozat nyomon követéséről

1. Bevezetés

A közlemény értékeli a Görögország által 2010 júliusa és november közepe között végrehajtott intézkedéseket, amelyek célja a 2010/320/EU tanácsi határozatnak[1] való megfelelés. A júliusig megtett intézkedéseket a 2010. augusztus 19-i közlemény[2] értékeli. A közlemény az EKB-val együttműködve készített, csatolt bizottsági szolgálati jelentéssel[3] együtt hozzájárul ahhoz az értékeléshez is, amely a gazdaság- és pénzügypolitikáról szóló tájékoztató és a Görögország és az euroövezeti tagállamok között létrejött kölcsönmegállapodás keretében kötött, az egyedi gazdaságpolitikai feltételekről szóló egyetértési megállapodás[4] betartását vizsgálja.

Ez az értékelés a Görögország által a Tanácsnak és a Bizottságnak benyújtott jelentésen[5] és azon a látogatáson alapul, amelyet az Európai Bizottság képviselői az IMF-fel és az EKB-val együttműködve hajtottak végre az euroövezeti tagállamok által és az IMF készenléti megállapodása keretében nyújtott kétoldalú kölcsönök révén finanszírozott gazdasági kiigazítási programmal összefüggésben. A Görögország által benyújtott jelentés nemcsak az államháztartási hiány mértékének 2010. évi csökkentését célzó költségvetési intézkedéseket részletezi, hanem a görög kormány által elfogadott és végrehajtott széles körű strukturális reformokat is.

2. A Tanács 2010. május 10-i határozata

A Tanács 2010. május 10-én az EUMSz. 126. cikke (9) bekezdésének és 136. cikkének megfelelően elfogadta a Görögországnak a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról szóló 2010/320/EU határozatot.

A tanácsi határozat előírja Görögország számára, hogy fogadjon el számos konkrét intézkedést, amelyek célja, hogy az államháztartási hiány ne haladja meg az alábbi felső határértékeket:

- 2010-ben 18 508 millió EUR (a nominális GDP-re vonatkozó legutóbbi előrejelzés alapján a GDP 7,8 %-a);

- 2011-ben 17 065 millió EUR (a GDP 7,5%-a);

- 2012-ben 14 916 millió EUR (a GDP 6,4%-a);

- 2013-ban 11 399 millió EUR (a GDP 4,8%-a) és

- 2014-ben 6385 millió EUR (a GDP 2,6%-a)[6].

A határozatot 2010. szeptember 7-én módosították a 2010/486/EU határozattal[7]. Mindazonáltal az államháztartási hiányra vonatkozó, fent említett felső határértékek változatlanok maradtak.

3. A Költségvetés végrehajtása

Az előző közlemény megállapította, hogy a költségvetés alakulása júliusig nagyjából megfelelő volt. Felhívta azonban a figyelmet a tervezettnél kisebb mértékben növekvő állami bevételekre, a társadalombiztosítási és a helyi önkormányzati számlák kedvezőtlen alakulására és a hátralékok felhalmozódására.

Az elmúlt négy hónapban nehezebbé vált a költségvetés végrehajtása. 2009-hez képest januártól 2010 októberéig az állam készpénzforgalmi hiánya 30,2 százalékkal csökkent (júniusig 46 százalékkal). Az adóbevételek elmaradtak a várttól. Januártól 2010 szeptemberéig a teljes állami bevétel 3,4 százalékkal növekedett (júniusig 5,9 százalékkal). A tanácsi határozat elfogadása és a görög gazdasági kiigazítási programról való megállapodás időpontjában, májusban készített hivatalos becslés azzal számolt, hogy a bevételek az év egészében 15,6 százalékkal növekednek. A bevételek megugrása novemberben és decemberben várható, amikor a héa és a jövedéki adók emelésének hatása teljes mértékben érzékelhetővé válik, és ehhez hozzájárul a nemrég elfogadott adóamnesztia[8] is. A bevételre vonatkozó cél azonban nem teljesül. Jelenleg a görög költségvetési hivatal (GAO) becslése szerint az állam bevétele az év egészére nézve 7,4 százalékkal emelkedik.

1. táblázat: az állami költségvetés végrehajtása

2009 | 2010 | 2009 | 2010 |

Készpénzalapon (millió EUR) | Jan - Okt | %-os változás | Eredmény | 2010. májusi tervek | %-os változás | Legutóbbi hivatalos becslés | %-os változás |

Az államháztartás kiadási oldalán a készpénzkiáramlás az év első tíz hónapjában 9,2 százalékkal csökkent (júniusig 16,9 százalékkal); míg a (2010 májusi) tervekben az állami kifizetések tekintetében az egész évre vetítve összesen 7,6 százalékos csökkenéssel számoltak. Azonban a kötelezettségekre és a hátralékok felhalmozódására vonatkozó adatszolgáltatás hiányos, így nem ad pontos képet az alapul szolgáló kiadásokról.

A társadalombiztosítás és a helyi önkormányzatok költségvetésének évközi végrehajtására vonatkozó havi adatok kevésbé részletesek és rosszabb minőségűek, mint az államháztartással kapcsolatos adatok. A rendelkezésre álló információk banki statisztikákból származnak, így nem tartalmaznak a kiadásokra és bevételekre vonatkozó részletes adatokat. Eszerint a társadalombiztosítás és a helyi önkormányzatok összesített készpénzforgalmi egyenlege körülbelül 1 milliárd EUR-val marad el a 2010. májusban tervezettől.

A kormány augusztusban kötelezettséget vállalt arra, hogy a program előrejelzéseihez képest az elsődleges kiadásokat 3,9 milliárd EUR-val visszafogja (ezt szeptemberben 5,9 milliárd EUR-ra módosították), abból a célból, hogy ellensúlyozza az adóbeszedésben bekövetkezett csúszásokat és a társadalombiztosítás és a helyi önkormányzatok kiadásainak kedvezőtlen alakulását. Tény azonban, hogy a kormány csak részben tudja teljesíteni a kiadási tervek alulteljesítésére vonatkozó kötelezettségvállalásait, különösen ami a beruházási kiadásokat illeti. Bár az elképzelhető, hogy az év utolsó heteiben a költségvetési hivatal által jelenleg tervezettnél kevesebb lesz a kiadás, az év végi kiadási megszorítások nem eredményezhetik a hátralékok jövőbeli emelkedését.

A Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzése[9] szerint az ESA95 szerinti 2010. évi hiány 22,3 milliárd EUR lesz (a GDP 9,5 százaléka, ami GDP-arányosan 1,75 százalékkal haladja meg a programban meghatározott eredeti célt). A 2010. évi ESA hiánycél be nem tartása nagyrészt azt tükrözi, hogy bekövetkeztek a korábban azonosított kockázatok. Ezek a kockázatok a következőkhöz kapcsolódnak: i. súlyosabb recesszió és likviditási korlátok, amelyek befolyásolják a bevételeket; ii. az adózási morál javulásának elmaradása, ami az adóigazgatás javítására irányuló reformok végrehajtásának hiányosságait tükrözi, és iii. nehézségek a kiadások ellenőrzése terén, különösen a tőkeköltségvetés, valamint a helyi önkormányzatok és a társadalombiztosítás kiadásai tekintetében. Emellett iv. a görög költségvetési statisztikák ELSTAT általi módosítása[10] – különösen számos állami tulajdonú vállalat átsorolása az államháztartási körbe – magyarázza a hiánycéltól való eltérés körülbelül egyharmadát.

Az államadósság 2010 végén várhatóan eléri a 328 milliárd EUR-t, ez a GDP 141 százaléka és 29 milliárd EUR összegű növekedést jelent. Ez megfelel a tanácsi határozatban az adósságszint növekedésére vonatkozóan meghatározott felső határnak (34 milliárd EUR).

3. A 2011. évi költségvetés és a 2012–2014 közötti kilátások

A görög kormány megerősítette azon kötelezettségvállalását, hogy betartja a tanácsi határozatban 2011-re megállapított költségvetési célt. A vártnál magasabb kezdeti hiány- és adósságszint, valamint a vártnál alacsonyabb GDP következtében jelentős konszolidációs erőfeszítésre van szükség. A költségvetési stratégia továbbra is a 2010 májusában egyeztetett konszolidációs pályán alapul. A görög kormány ezért a 2010-ben megrendült helyzet teljes konszolidációja mellett döntött, a fenntartható költségvetési egyenleg gyors helyreállítása, a finanszírozási igényeknek a program keretei között tartása és a piac bizalmának erősítése érdekében. A 2011. évi költségvetés, amelyet november 18-án terjesztettek a görög parlament elé, a GDP 2,5 %-át kitevő új hiánycsökkentő intézkedéseket tartalmaz.

Az intézkedések többsége strukturális jellegű és közvetlenül Görögország eredendő költségvetési problémáinak kezelésére irányul. Ezekkel együtt a 2011. évi költségvetési konszolidációs intézkedések – ideértve a májusban elfogadottakat – összesen a GDP 5,75 százalékát teszik ki. A novemberben elfogadott új intézkedések mintegy kétharmada a kiadási oldalt érinti és többségük strukturális jellegű; az átmeneti intézkedések a GDP 0,3 százalékát (0,7 milliárd EUR) teszik ki. Az intézkedések közé tartozik többek között a nem produktív és nem célzott kiadások visszafogása, az állami szektorban a rövid távú szerződések csökkentése, a háztartásokra irányuló általános támogatások (például a fűtőolajjal összefüggő támogatás és a családtámogatások) célzottságának fokozása, és az állami eszközök jobb kezelése és használata, különösen az adóhátralékok beszedése terén. A 2011. évi költségvetés megkezdi két alapvető strukturális probléma megoldását, ezek: a túlzott egészségügyi kiadások és az állami tulajdonú társaságok veszteségei.

- Egészségügyi kiadások: az egészségügyre fordított kiadások 2008-ban a GDP 5,9 százalékát jelentették és 2004–2008 között egy főre vetítve átlagosan 5,4 százalékkal emelkedtek. Görögországban a gyógyszerekre fordított állami kiadások a GDP 1,9 százalékát teszik ki, míg ez az Unióban átlagosan a GDP 1 százaléka. Ha ez a tendencia folytatódik, az elkövetkező években drámaian megnő az egészségügyi kiadások részesedése a GDP-ből. A kormány 2010-ben reformokat vezetett be, amelyek eredménye lassan megmutatkozik. 2011 első felében további intézkedésekre kerül sor a gyógyszerekre fordított kiadások csökkentése, a kiadások ellenőrzésének erősítése és a kórházak működési költségeinek visszafogása céljából. Ezek az intézkedések a tervek szerint körülbelül a GDP 0,5 százalékát kitevő megtakarítást eredményeznek.

- Állami tulajdonú társaságok: számos állami tulajdonú társaság az évek során hatalmas veszteséget halmozott fel. A legjelentősebb hiány az állami közlekedési vállalatoknál keletkezett, amelyeknél néhány esetben csak a bérköltségek meghaladták a teljes bevételt. 2010-ben némi előrelépés történt, különösen a működési kiadások és az alkalmazottak számának visszafogása révén, valamint annak eredményeként, hogy nyilvánosságra hozták a legnagyobb veszteséget termelő vállalatok (külső könyvvizsgálók által tanúsított) pénzügyi kimutatásait. A kormány 2011-ben további 10 százalékkal csökkenti a béreket az állami tulajdonú vállalatoknál[11], a juttatásokat az alapfizetés 10 százalékára korlátozza és bevezeti a havi 4000 EUR összegű felső határt a bruttó bérekre vonatkozóan (évi 12 kifizetés). Emellett a közlekedési vállalatok egyedi problémáival is foglalkozik, ezáltal a városi közlekedés díjai legalább 30 százalékkal emelkedni fognak. Ezektől az intézkedésektől a GDP mintegy 0,5 százalékát jelentő bevételt várnak.

A 2011. évi költségvetés szerint az (ESA 95 szerinti )államháztartási hiány várhatóan 16,8 milliárd EUR lesz (a GDP 7,6 százaléka), amely valamivel a tanácsi határozatban megállapított 17 milliárd EUR összegű felső határ alatt marad. A bizottsági előrejelzések nagyon közel vannak a költségvetés számaihoz. Az államháztartási hiány csökkenése 2011-ben így ténylegesen nagyobb lesz az eredeti programban tervezettnél, 0,4 százalékpont helyett 2,2 százalékpont.

A 2011. évi költségvetésben foglalt intézkedések nem elegendőek a hiány tartós csökkentéséhez és annak biztosításához, hogy a 2012–2014-re kitűzött hiánycélok teljesüljenek. A görög kormány kötelezettséget vállalt arra, hogy részletezi a 2012–2014-es célok eléréséhez szükséges költségvetési strukturális intézkedéseket. Ezek az intézkedések részét képezik a 2011 első negyedévében kidolgozandó stratégiai dokumentumnak. A jelenlegi becslések szerint a 2010 májusában már bejelentetteken felül még a GDP legalább 5 százalékát kitevő további intézkedések meghatározására van szükség. Ezeknek az intézkedéseknek tartós bevételi és kiadási kiigazításokat kell jelenteniük számos területen: az adóigazgatás javítása és az adóelkerülés megakadályozása; a közszférában foglalkoztatottak számának csökkentése annak a szabálynak a szigorú, ágazati kivételek nélküli végrehajtásával, amely szerint 5 megüresedett álláshelyre vetítve csak 1 új munkavállalót lehet felvenni; az egészségügyi és az oktatási rendszer reformja; a katonai kiadások strukturális csökkentése és az állami tulajdonú társaságok többéves reformja, többek között összeolvadással és egységek megszüntetésével.

6. Előrelépés a strukturális reformok terén

A görög kormány átfogó strukturálisreform-tervet dolgozott ki. A strukturális költségvetési reformok terén sikerült előrelépést elérni, bár néhány esetben a tervezettnél lassabban. Előrelépés történt az adóigazgatás és –ellenőrzés javítása terén, a megbízható költségvetési adatok időben történő biztosítása, a költségvetési intézmények erősítése és a többéves költségvetés-tervezést előíró új egységes költségvetési törvény tekintetében. A nyugdíjreform első szakaszát a parlament nyári szünete előtt elfogadták és annak végrehajtása 2011-ben befejeződik. Megkezdődtek az előkészületek az egészségügyi ellátási rendszer és az oktatás átfogó reformjára. A központi közigazgatás és a szociális programok, valamint az egyszerűsített javadalmazási rendszer funkcionális felülvizsgálata elhúzódik. A munkaerő-piaci reformok nyár előtt végrehajtott első hulláma után a második hullám, amely a béralku-mechanizmusokat és a közvetítői, valamint a választottbírósági rendszert érinti, késedelmet szenvedett.

A nyáron bejelentett privatizációs terv nem elég nagyszabású, mivel a tervek szerint a privatizáció nagy részére koncessziós megállapodások révén kerülne sor és az azonnali értékesítés kisebb szerepet kap. A kormány azonban kötelezettséget vállalt arra, hogy a privatizációs bevételeket (többek között ingatlanértékesítés révén) a 2011. évi 1 milliárd EUR-ról 2012-ben és 2013-ban évi 3 milliárd EUR-ra növeli. A kormány elkötelezte magát arra is, hogy a privatizációs bevételeket az adósság visszafizetésére fordítja és nem csökkenti költségvetési konszolidációs erőfeszítéseit.

7. az előírt információk teljessége

A Görögország által benyújtott jelentés és a Bizottságnak rendszeresen továbbított adatok a tanácsi határozat által előírt információk többségét tartalmazzák. A jelentés mindenekelőtt részletes információt ad a határozatnak való megfelelés céljából végrehajtott (és végrehajtandó) konkrét intézkedésekre és azok költségvetési hatására vonatkozóan. A költségvetési hivatal időben benyújtotta az állami költségvetés havi végrehajtására vonatkozó adatokat.

A jelentés tartalmazza az adósságkibocsátással és –visszafizetéssel kapcsolatosan előírt adatokat és a legnagyobb állami vállalatok pénzügyi helyzetére vonatkozóan kért információkat is. Mindazonáltal még mindig nem teljesek a társadalombiztosítási alapok, a helyi önkormányzatok és a költségvetési körön kívüli intézmények költségvetésének végrehajtásával, a közszférában foglalkoztatottak számával, valamint a kifizetésre váró kiadásokkal (többek között a hátralékokkal) kapcsolatos havi adatok. Emellett a jelentés számos információt tartalmaz a 2010. február 16-i tanácsi ajánlásra[12] választ jelentő és a gazdaság- és pénzügypolitikáról szóló tájékoztatónak és az egyedi gazdaságpolitikai feltételekről szóló egyetértési megállapodásnak megfelelő strukturális reformok végrehajtásáról.

8. Következtetés

A hiány – mivel a tervek szerint eléri a GDP 9,5 százalékát – körülbelül 4,2 milliárd EUR-val haladja meg a tanácsi határozatban az államháztartási hiányra (ESA 95) vonatkozóan megállapított felső határt. A hiány aránya így a 2009. évihez képest majdnem 6 százalékponttal csökken. Az államadósság aránya a GDP 2009. év végi 127 százalékáról 2010-ben 141 százalékra emelkedik. Az adósság növekedése összhangban van a tanácsi határozattal.

A parlament elé terjesztett 2011. évi költségvetés összhangban van a tanácsi határozatban megállapított felső határértékekkel. Azonban további tartós intézkedésekre van szükség ahhoz, hogy a hiány a következő években is csökkenjen és 2014-re megszűnjön a túlzott hiány.

Görögország elfogadta a tanácsi határozatban megállapított konkrét intézkedéseket, bár számos területen késedelem figyelhető meg és úgy tűnik, a reformok üteme a nyári szünet előttihez képest lelassult.

Ezért a Bizottság megállapítja, hogy Görögország – a 2010. február 16-i tanácsi ajánlásra válaszolva – kielégítően teljesíti a 2010. május 10-i tanácsi határozatban foglaltakat, valamint végrehajtja a – 2010. augusztus 6-án aktualizált – gazdaság- és pénzügypolitikáról szóló tájékoztatóban, illetve az egyedi gazdaságpolitikai feltételekről szóló egyetértési megállapodásban meghatározott intézkedéseket.

I. MELLÉKLET: A TANÁCSI HATÁROZAT ÁLTAL ELŐÍRT, 2010. SZEPTEMBER VÉGÉIG ELFOGADANDÓ INTÉZKEDÉSEK

Intézkedések (a tanácsi határozat 2. cikkének (2) bekezdésében előírtaknak megfelelően) | Előrelépés |

„Görögország 2010. szeptember végéig elfogadja az alábbi intézkedéseket: |

a) legalább a GDP 3,2 %-át kitevő költségvetési konszolidációs intézkedések beépítése a 2011. évi költségvetés-tervezetbe (a 2010-ben végrehajtott intézkedésekből való átvitel figyelembevételével a GDP 4,3 %-a): az állam folyó termelőfelhasználásának csökkentése a 2010. évi szinthez képest legalább 300 millió EUR összeggel (a közigazgatás és a helyi önkormányzatok reformjából származó, e bekezdésben említett megtakarításokon kívül); a nyugdíjak indexálásának befagyasztása (a cél 100 millió EUR összegű megtakarítás elérése); a nagy profitot termelő vállalatokra kivetett átmeneti válságadó (amely 2011-ben, 2012-ben és 2013-ban legalább 600 millió EUR további bevételt jelent); vélelmezett jövedelemre épülő adózás bevezetése az önfoglalkoztatókra vonatkozóan (amely 2011-ben legalább 400 millió EUR bevételt, majd 2012-ben és 2013-ban is évente legalább 100 millió EUR-val tovább növekvő bevételeket jelent); a héaalap szélesítése egyes, jelenleg adómentes szolgáltatások bevonásával és az áruk és szolgáltatások 30 %-ának a kedvezményes adósávból a fő adósávba történő áthelyezésével (1 milliárd EUR bevétel); a szén-dioxid-kibocsátás megadóztatása fokozatosan bevezetett környezetvédelmi adóval (2011-ben legalább 300 millió EUR bevétel); a közigazgatási reformra és a helyi önkormányzatok átszervezésére vonatkozó jogszabályok kormány általi végrehajtása (cél a költségek csökkentése 2011-ben legalább 500 millió EUR összeggel, majd 2012-ben és 2013-ban további 500–500 millió EUR összeggel); a hazai finanszírozású beruházások visszafogása (legalább 500 millió EUR összeggel) elsőbbséget adva az EU strukturális alapjaiból finanszírozott beruházási projekteknek, a földterület-használattal kapcsolatos szabálysértések rendezését célzó kezdeményezések (2011-től 2013-ig legalább 1 500 millió EUR bevétel, amelyből legalább 500 millió EUR 2011-ben várható); a szerencsejátékok engedélyeztetéséből származó bevételek beszedése (legalább 500 millió EUR az engedélyek értékesítéséből és 200 millió EUR az éves jogdíjakból); az ingatlanadó adóalapjának kiterjesztése az eszközértékek aktualizálásával (legalább 400 millió EUR további bevétel); a természetbeni juttatások fokozottabb megadóztatása, többek között a gépjármű lízingdíjának megadóztatásával (legalább 150 millió EUR); a luxuscikkek adójának növelése (legalább 100 millió EUR összeggel); engedély nélküli épületekre kivetett különadó (legalább évi 800 millió EUR összegű bevétel), és a közalkalmazottak számának csökkentése úgy, hogy a nyugdíjazással megüresedő álláshelyeknek csak 20 %-át töltik be (központi kormányzat, helyi önkormányzatok, társadalombiztosítási alapok, állami vállalatok, állami ügynökségek és más állami intézmények). A Bizottsággal folytatott konzultáció után hasonló mértékű költségvetési megtakarítást eredményező intézkedéseket is figyelembe lehet venni; | Teljesítve. A 2011. évi költségvetést november 18-án a parlament elé terjesztették. Számos intézkedés (többek között a földterület-használattal kapcsolatos szabálysértések rendezését célzó kezdeményezések, a környezetvédelmi adó, az ingatlanadó adóalapjának kiterjesztése, az engedély nélküli épületekre kivetett különadó és a luxuscikkek adója) hozadéka várhatóan az eredetileg becsültnél alacsonyabb lesz. Nem valósul meg a héaalap szélesítése az áruk és szolgáltatások 30 %-ának a kedvezményes adósávból a fő adósávba történő áthelyezésével, ehelyett a szóban forgó kategóriában szinte minden termék esetében emelik a csökkentett héakulcsot. A 2011. évi költségvetés összes intézkedése, valamint a költségvetés előterjesztése előtt bejelentett egyéb intézkedések várhatóan a tanácsi határozatban előírtnál nagyobb hozadékkal járnak (a GDP 5,75 százaléka). |

b) a költségvetési hivatal szerepének és erőforrásainak megerősítése és biztosítékok az adat-előrejelzés és a számvitel esetleges politikai befolyásolásának megakadályozására; | Teljesítve. A költségvetési hivatal megerősítése az új egységesített költségvetési (3871/2010) törvény részét képezi. A pénzügyminisztérium megbízást adott egy független tanácsadó cégnek a költségvetési hivatal átszervezésére vonatkozó átfogó tanulmány elkészítésére, ennek eredménye 2011 elején áll majd rendelkezésre. Az (októberben előterjesztett) 2011. évi előzetes költségvetés optimista makrogazdasági és bevételi előrejelzésekre épült, amelyeket nem támasztottak alá megfelelően konkrét intézkedések. A 2011. évi költségvetés-tervezet megalapozott feltételezésekre alapul, amelyek hasonlóak a Bizottság által készítettekhez, és figyelembe veszi a legutóbbi költségvetési fejleményeket. |

c) a közszféra bérszabályozására vonatkozó reformtervezet kidolgozása, többek között központi kifizetési hatóság létrehozása a bérfizetéshez, egységesített elvek bevezetése és a közszférára (az állami szektorra, a helyi hatóságokra és más szervekre) vonatkozó korszerűsített egységes bértábla kidolgozására vonatkozó ütemterv; | Részben teljesítve. A központi kifizetési hatóság létrejött, de még nem kezdte meg teljes körű működését. |

d) az adóigazgatás és -ellenőrzés hatékonyságának javítását célzó jogszabályok; | Teljesítve. A 3842/2010. és a 3888/2010. számú törvényt elfogadták. Munkacsoportok jöttek létre, amelyek célja az adóelkerülés megakadályozására irányuló intézkedések és reformok előkészítése. A kormány 2011 januárjában hajtja végre ezeket az intézkedéseket és olyan számszerű teljesítménymutatókat állapít meg, amelyek végrehajtása számon kérhető az adóigazgatástól, például az adóhátralékok beszedése, a legnagyobb adófizetők ellenőrzése, az adóbevallások nyilvántartása és a kifizetések terén. Ezzel párhuzamosan a kormány megerősíti az adóelkerülés elleni küzdelem jogi keretét: egyszerűsíti az adóhatósági jogviták rendezését és a bírósági fellebbezési eljárásokat, megszünteti az alapvető adóigazgatási feladatok elvégzésének akadályait (közvetett ellenőrzési módszerek, adóbevallások feldolgozása) és bevezeti az adóigazgatási feladatokkal megbízott személyzet kötelességszegés miatti büntethetőségét. |

e) a központi közigazgatás és a meglévő szociális programok független felülvizsgálatainak megindítása; | Részben teljesítve. Megkezdődtek a technikai megbeszélések az Európai Bizottsággal, az IMF-fel és az EKB-val, valamint az OECD-vel (amely szervezetek a felülvizsgálatot végzik). Szerződés aláírására még nem került sor. |

f) az államháztartás és alegységei tekintetében a bevételekre, kiadásokra, finanszírozásra és kiadási hátralékokra vonatkozó havi (pénzforgalmi) statisztikák közzététele; | Részben teljesítve. Novemberben a központi államigazgatás összes egységénél bevezették a kötelezettségvállalások nyilvántartását és a kormány közzétette a központi államigazgatási szervek hátralékaira vonatkozó adatokat. Ugyanakkor a központi állami szinten kívüli szintek (helyi önkormányzatok, társadalombiztosítási alapok) számvitele nem megfelelő minőségű és nem teszi lehetővé a költségvetés évközi végrehajtásának megfelelő nyomon követését. Bár a társadalombiztosítás területén és az átsorolt állami tulajdonú vállalatok vonatkozásában némileg javult a helyzet, a helyi önkormányzatokról még mindig nagyon korlátozottan állnak rendelkezésre adatok. |

g) az államháztartási adatok gyűjtésének és feldolgozásának javítását szolgáló cselekvési terv, különösen a statisztikai hatóságok és a költségvetési hivatal ellenőrzési mechanizmusainak megerősítésével és a téves jelentésekre vonatkozó tényleges személyi felelősségvállalás biztosításával, a 2223/96/EK, a 264/2000/EK, az 1221/2002/EK, az 501/2004/EK, az 1222/2004/EK, az 1161/2005/EK, a 223/2009/EK és a 479/2009/EK rendelet által előírt kiváló minőségű államháztartási adatok időben történő biztosítása érdekében; | Teljesítve. A közös statisztikai cselekvési terv keretében folyamatos az együttműködés az Eurostattal. Megvalósult az elsődleges államháztartási adatok ELSTAT-nak való folyamatos, megfelelő biztosítása. A 2010-re vonatkozó negyedéves államháztartási adatok összegyűjtése közvetlen adatforrásokból történik. Az ELSTAT módosította, az Eurostat pedig validálta a 2006–2009 közötti időszakra vonatkozó költségvetési statisztikákat. |

h) információk rendszeres közzététele az állami vállalatok és más – a költségvetésben nem meghatározott – állami szervek pénzügyi helyzetéről (beleértve a részletes eredménykimutatásokat, mérlegeket, a foglalkoztatottakra és a bérekre vonatkozó adatokat).” | Teljesítve. A tizenegy legnagyobb állami vállalatra vonatkozó adatok első közzétételére 2010 októberében került sor. |

i) az állami vállalatok átfogó központi nyilvántartásának létrehozása; | Teljesítve. A nyilvántartás 2011 első negyedévében várhatóan teljes mértékben működőképes lesz. |

j) különös intézkedések ütemtervét tartalmazó cselekvési terv készítése egy központi közbeszerzési hatóság létrehozása érdekében; | Teljesítve. A bizottsági szolgálatokkal megállapodás született a cselekvési tervről. |

k) a központi költségvetésből a vasúttársaságoknak a közszolgáltatási kötelezettség fejében fizetett hozzájárulásra vonatkozó 50 millió EUR összegű felső határ és azon alapelv bevezetéséről szóló jogszabály a 2011–2013 közötti időszakra vonatkozóan, amely szerint az állam nem nyújt további közvetlen vagy közvetett támogatást a vasúttársaságok számára; | Részben teljesítve. 2010. október 26-án elfogadták a vasútról szóló új törvényt. Az üzleti tervet 2010. szeptember 30-án konzultációra az Európai Bizottság/IMF/EKB elé terjesztették. Jelenleg zajlanak az egyeztetések és tárgyalások. Eddig még nem került sor az állami támogatás előírt bejelentésére. |

l) a görög vasúttársaság üzleti tervének elkészítése. Az üzleti terv határozza meg, hogy 2011-től az üzemi tevékenységeket miként teszik nyereségessé, beleértve az értékcsökkenési költségek fedezését, és a veszteséget termelő vasútvonalak bezárását, a jegyárak emelését, valamint a fizetések és a személyzet létszámának csökkentését; részletes érzékenységvizsgálatot tartalmaz a kollektív szerződések eredményeire vonatkozó különböző forgatókönyvek szerinti munkaerőköltség-következményekre, és információt ad a munkaerővel kapcsolatos lehetőségekről; valamint rendelkezik a holdingtársaság szerkezetátalakításáról, beleértve földterületek és egyéb eszközök értékesítését; |

m) a magánszektor béralku-rendszerének reformjára vonatkozó törvény, amely előírná a túlóra után fizetendő bér csökkentését, a munkaidő rugalmasabb kezelését és lehetővé tenné, hogy a helyi kollektív szerződések az ágazati megállapodásokban levő mértéknél alacsonyabb bérnövelést állapítsanak meg; | Késedelmet szenved. A 3863/2010. számú törvény keretében csökkentették a túlóra után fizetendő bér mértékét. 2010. november 14-én további törvénytervezeteket nyújtottak be az Európai Bizottságnak konzultáció céljából. |

n) a foglalkoztatás védelmére vonatkozó jogszabályok reformja az új munkavállalók próbaidejének egy évre való kiterjesztése, valamint az ideiglenes szerződések és a részmunkaidő fokozottabb igénybevételének megkönnyítése céljából; |

o) a választottbírósági rendszer szabályozásának reformja, hogy lehetővé váljon a felek számára a választottbírósági eljárás megszakítása, ha nem értenek egyet a mediátor javaslatával; |

p) a választottbírósági rendszer reformja annak biztosítása céljából, hogy átlátható és objektív kritériumok alapján működik független választottbírákból álló testületekkel, amelyek kormányzati befolyás nélkül hozzák határozataikat. |

[1] HL L 241., 2010.9.14., 12. o.

[2] COM(2010) 439 végleges

[3] „Görögország gazdasági kiigazítási programja – második felülvizsgálat”, European Economy–Occasional Papers, 72., 2010. november. Felhívjuk az olvasó figyelmét, hogy ez a dokumentum tartalmazza a makrogazdasági, pénzügyi, költségvetési és strukturális reformok alakulásának részletesebb értékelését.

[4] A gazdaság- és pénzügypolitikáról szóló tájékoztató és az egyedi gazdaságpolitikai feltételekről szóló egyetértési megállapodás, május 3., aktualizálva 2010. augusztus 6-án.

[5] Görögország gazdasági kiigazítási programja – a Tanács határozatával összhangban benyújtott jelentés (2010. november) . A jelentés első részét a görög kormány 2010. november 15-én nyújtotta be; a teljes jelentést pedig 2010. november 24-én.

[6] A hiány/GDP arányok indikatívak. A tanácsi határozatban a hiányra vonatkozó GDP-arányos adatok a májusi nominális GDP adatainak figyelembevételével készültek: 2010 és 2014 között a GDP 8,0, 7,6, 6,5, 4,9 és 2,6 százalékát teszik ki. A határozat által megállapított kiigazítási pályának megfelelően a konszolidált bruttó államadósság éves növekedése nem haladja meg 2010-ben a 34 058 millió EUR-t; 2011-ben a 17 365 millió EUR-t; 2012-ben a 15 016 millió EUR-t; 2013-ban a 11 599 millió EUR-t, 2014-ben pedig a 7885 millió EUR-t. Az adósságra vonatkozó 2009. végi módosított adatokat és a nominális GDP-re vonatkozó legutóbbi előrejelzéseket figyelembe véve ez 2010 és 2014 között 143, 153, 157, 158 és 156 százalékos GDP-arányos adósságrátának felel meg.

[7] HL L 145., 2010.6.11., 6. o.

[8] A legtöbb adófizetőnek lehetősége van arra, hogy ha 2010-ben rendezi adóhátralékát az adóhatósággal (a második és utolsó részletfizetés 2011-ben lehetséges), akkor nem ellenőrzik 2009-ig benyújtott jövedelembevallásait (3888/2010. számú törvény).

[9] European Economic Forecast (Európai gazdasági előrejelzés), 2010. ősz, European Economy, 7. november.

[10] Részletes információért lásd: Eurostat: „Information Note on Greek Fiscal Data”(tájékoztató a görög költségvetési adatokról (2010. november 15.) amely az Eurostat weboldalán olvasható.

[11] A köztisztviselőkre és az állami tulajdonú vállalatok alkalmazottaira egyaránt alkalmazandó, 2010 során elfogadott bércsökkentéseken túl.

[12] A Tanács 2010/190/EU ajánlása (2010. február 16.) a görögországi gazdaságpolitika és az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások közötti összeegyeztethetetlenség, valamint a gazdasági és monetáris unió megfelelő működését veszélyeztető kockázatok megszüntetéséről (HL L 83, 2010.3.30., 63.o.).