Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló 2012/2002/EK tanácsi rendelet módosításáról /* COM/2013/0522 final - 2013/0248 (COD) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE Az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA) 2002-ben jött létre[1] annak érdekében, hogy az EU reagálhasson a jelentős katasztrófákra az EU-n belül és azokban az országokban, amelyekkel csatlakozási tárgyalásokat folytatnak. Az eszköz általánosságban kellően teljesíti célkitűzéseit, azonban nem eléggé rugalmas és látható, aktiválásának bizonyos feltételei pedig túl bonyolultak és nem eléggé egyértelműek. 2005-ben a Bizottság előterjesztette az új EUSZA-rendeletre irányuló javaslatát[2]. Az Európai Parlament ugyan kedvezően fogadta a javaslatot,[3] a Tanács azonban nem fogadta el. A Bizottság így 2012 júniusában azt hivatalosan visszavonta. 2011 októberében a Bizottság benyújtotta a Szolidaritási Alap jövőjéről szóló közleményt[4], amely tartalmazza a jelenlegi eszköz műveleteinek értékelését és javaslatokat tesz működésének javítására. A jelenlegi szakpolitika elemzését az EUSZA-ról szóló 2008. évi éves jelentés[5] egy külön fejezete is tartalmazza. E javaslat a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó új többéves pénzügyi keret részét képezi. Ezenfelül a javaslat kiegészíti a Bizottságnak és a főképviselőnek az EUMSZ[6] 222. cikkében foglalt szolidaritási klauzula végrehajtásának módjára vonatkozó legutóbbi együttes javaslatát, amely kiemeli a Szolidaritási Alapnak a Szerződés e rendelkezése alkalmazásában betöltött kulcsfontosságú szerepét. 2. AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATTOTT KONZULTÁCIÓ EREDMÉNYEI A tagállamok, az Európai Parlament és az egyéb érdekelt felek közötti eszmecsere alapjául a 2011. októberi közlemény szolgált. Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és az Európai Parlament olyan jelentéseket fogadott el, amelyek nagy mértékben megegyeztek a közlemény elemzésével, és támogatták a bizottsági elképzeléseket, amelyek az alapnak a rendelet néhány módosítása révén történő fejlesztésére vonatkoztak[7][8]. A tagállamok az alapok koordinációs bizottsága és a Tanács strukturális intézkedésekkel foglalkozó munkacsoportja ülésein fejtették ki nézeteiket. 3. A javaslat tartalma A javaslat fő célkitűzése, hogy javítsa a Szolidaritási Alap jelenlegi működését azáltal, hogy a válaszadás gyorsaságát növeli, láthatóbbá teszi a polgárok számára, egyszerűbbé teszi az alkalmazását és egyértelműbbé teszi a rendelkezéseit. Mindez a rendelet korlátozott számú technikai kiigazításával érendő el. Az eszköz alapelvei, a többéves pénzügyi kereten kívüli finanszírozás módja és a kiadások várható szintje változatlan marad. A javaslat csupán az EUSZA-rendelet azon kiigazításait tartalmazza, amelyeket a Szolidaritási Alap jövőjéről szóló 2011. évi közlemény tárgyalt: · Az EUSZA hatályának egyértelmű meghatározása, korlátozva azt a természeti katasztrófákra, köztük az ember okozta azon katasztrófákra, amelyek a természeti katasztrófák közvetlen következményei (láncreakció). Ez megszünteti a hatállyal kapcsolatos jelenlegi jogi bizonytalanságokat, és így elkerülhető, hogy olyan kérelmeket nyújtsanak be, amelyek nem felelnek meg a követelményeknek. · Az EUSZA úgynevezett „rendkívüli regionális katasztrófa” esetén történő kivételes igénybevételének új és egyszerű egyetlen feltétele a GDP-vel kapcsolatos küszöbértéken alapul. Ahogyan azt a 2011. évi közlemény is megfogalmazza, az EUSZA kivételes igénybevételének feltételeire vonatkozó jelenlegi rendelkezések okozta bizonytalanságot megszüntetik azáltal, hogy a regionális katasztrófák esetében a kár küszöbértékét a NUTS 2 szintű GDP 1,5%-ában állapítják meg. Ez jelentős mértékben egyszerűsíti és felgyorsítja a támogatható tagállamok kérelmeinek előkészítését és a Bizottság általi értékelését. Ugyanakkor jelentősen csökkenti majd az elutasított kérelmek számát is, hiszen a kérelmezők már a kezdetektől fogva tudni fogják, hogy teljesítik-e a feltételt. A regionális GDP 1,5%-át azért javasolják új küszöbértékként, mivel a régebbi kérelmek részletes elemzése azt mutatta, hogy a jelentős egyszerűsítés, valamint a döntéshozatal és a támogatások kifizetésének jelentős felgyorsulása mellett a korábbiakkal szinte azonos eredmény érhető el. · Azon lehetőség bevezetése, hogy az érintett tagállam kérésére gyors előleget fizessenek ki, amely a pénzügyi támogatás várható összegének 10%-ára korlátozódik és maximális összege 30 millió EUR. A Szolidaritási Alapból és a kohéziós eszközökből (ERFA és a Kohéziós Alap) származó, a tagállamok által visszafizetett összegeket – egy maximális éves összegig – címzett bevételként a Szolidaritási Alap rendelkezésére kell bocsátani annak érdekében, hogy az előlegkifizetésre vonatkozó kötelezettségvállalás rendelkezésre álljon az uniós költségvetésből. A Szolidaritási Alapról szóló rendeletbe fogalt specifikus rendelkezés mellett mindez szükségessé teszi azt is, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendelet[9], valamint a jelenlegi programozási időszakkal kapcsolatos átmeneti rendelkezések is tartalmazzanak egy kohéziós politikai alapokra vonatkozó rendelkezést. A tervek szerint a Bizottság – egy ezen javaslattal egyidőben elfogadandó – módosító javaslatot nyújt be. · A lassan kialakuló katasztrófákra (például szárazság) vonatkozó konkrét rendelkezés bevezetése. Azáltal, hogy az ilyen katasztrófák bekövetkeztének időpontját a hatóságoknak a kérdéses jelenség megoldására tett első intézkedése időpontjaként határozzák meg, megszűnnek azok a jogi nehézségek, amelyek abból a jelenlegi kötelezettségből erednek, hogy a kérelmet az első kár bekövetkeztének időpontjától számított 10 héten belül kell benyújtani. · A hatékonyabb katasztrófamegelőzést ösztönző egyes rendelkezések bevezetése, ideértve a megelőzésre vonatkozó uniós jogszabályok teljes körű végrehajtását, a kapcsolódó beruházások számára rendelkezésre álló uniós finanszírozás felhasználását és ezen fellépésekre vonatkozó jobb jelentéstételt. Abban az esetben, ha egy olyan katasztrófa következik be, amely esetében az alapot korábban igénybevették és az uniós jogszabályoknak nem feleltek meg, a Bizottság komolyan fontolóra veszi az új kérelem elutasítását, illetve csak egy csökkentett összegű támogatás nyújtását. · A támogatás odaítéléséről szóló határozat és a végrehajtási megállapodások összevonása egyetlen jogi aktusba. Ez az adminisztratív intézkedés segíti a kérelmek Bizottságon belüli feldolgozásának meggyorsítását, lehetővé téve így a támogatás gyorsabb kifizetését. Az Olaszország számára a l'aquilai földrengés okán nyújtott pénzügyi támogatásra vonatkozó teljesítményellenőrzési jelentésben[10] az Európai Számvevőszék által megfogalmazott ajánlásokat figyelembe veszik azáltal, hogy bevezetik az „ideiglenes szállás” és az „azonnali szükségintézkedések” fogalmának egyértelműbb meghatározását, valamint a bevételtermelésre vonatkozó rendelkezést. Ezenfelül a javaslat számos további elemet tartalmaz, mint például a héa-támogatásra való jogosultságra vonatkozó konkrét rendelkezést, valamint a technikai segítségnyújtás kizárását, az uniós vívmányok tiszteletben tartását előíró rendelkezést, a kettős finanszírozás elkerülésére irányuló felülvizsgált rendelkezést, a megelőző intézkedésekről szóló kibővített utólagos jelentéstételt, valamint az euró alkalmazására és az euró nemzeti valutára való átváltására vonatkozó rendelkezést. Legvégül számos olyan módosítást vezettek be, amelyek a rendeletet összhangba hozzák a 2012-ben módosított költségvetési rendelettel. Ez nem csupán a terminológiát, hanem azokat a bizonyos szabályokat és kötelezettségeket is érinti, amelyek az alap tagállamok általi (a megosztott irányítás elve alapján történő), illetve a támogatható tagjelölt, azaz az uniós csatlakozásról tárgyalást folytató országok általi (a közvetett irányítás elve alapján történő) végrehajtására vonatkoznak. Annak érdekében, hogy az alap célkitűzései ne kerüljenek veszélybe, azaz a pénzügyi támogatást a jelentős katasztrófa bekövetkeztét követően a lehető leghamarabb rendelkezésre tudják bocsátani, szükség van arra, hogy a költségvetési rendelet egyes rendelkezéseitől eltérjenek, különösképpen a végrehajtó hatóságok kijelölésének egyébként időigényes eljárását illetően, ideértve az ellenőrzésre, valamint az éves jelentés időzítésére vonatkozó rendelkezéseket is. 4. A JAVASLAT JOGI ELEMEI Jogalap E javaslat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 175. cikkének harmadik albekezdése és 212. cikkének (2) bekezdése, amely egyezik a jelenlegi rendelet jogalapjával. A 212. cikkhez kell folyamodni annak érdekében, hogy az uniós csatlakozásról tárgyalásokat folytató harmadik országokat is bevonják. Miközben a Szolidaritási Alapra az EUMSZ 222. cikkében foglalt szolidaritási klauzula végrehajtásának eszközeként tekintetnek, e cikk nem megfelelő ahhoz, hogy az alap jogalapjául szolgáljon. A 222. cikk a legsúlyosabb válsághelyzetekben alkalmazandó, miközben a Szolidaritási Alap igénybevételének feltételeit úgy határozták meg, hogy az az alap évente több alkalommal való felhasználását eredményezi. A 222. cikkben előírt jogalkotási eljárás szerint az Európai Parlamentet tájékoztatják, azonban aktívan nem vonják be; ez nem áll összhangban az alap azon rendelkezéseivel, amelyek bevonják a Parlamentet a Szolidaritási Alap által nyújtott pénzügyi támogatásra elkülönített előirányzatok megemelésébe. Ezen felül a Szolidaritási Alap számos olyan harmadik országot is felölel, amelyekre a 222. cikk nem terjed ki. A szubszidiaritás elve A javaslat tiszteletben tartja a szubszidiaritás elvét és nem lépi túl a Szolidaritási Alap 2002-ben meghatározott céljai eléréséhez szükséges mértéket. A Szolidaritási Alapról szóló jelenlegi rendelet a szubszidiaritás elvén alapul. Ennek megfelelően az alap csak azokban az esetekben lép közbe, amelyekben a katasztrófa sújtotta ország helyzetkezelési kapacitása elérte korlátait. A célkitűzés szerint a katasztrófákat nem uniós szinten kell kezelni, hanem pénzügyi támogatást kell nyújtani az érintett országok számára a természeti katasztrófák következtében rájuk háruló pénzügyi terhek enyhítése érdekében. Ezen alapelvet a javaslat nem érinti, és a katasztrófákra vonatkozó támogathatósági kritériumokat sem módosítja. Az arányosság elve A javaslat tiszteletben tartja az arányosság elvét. Nem lépi túl a jelenlegi eszköz célkitűzéseinek megvalósításához szükséges mértéket. 5. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK A javaslat figyelembe veszi a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretet, amely előirányozza a jelenlegi mechanizmus megtartását, ugyanakkor a költségvetési hatóság határozata a pénzügyi támogatás odaítéléséhez szükséges költségvetési forrásokat a többéves pénzügyi keret felső határértékei fölé emeli: a maximális éves elkülönített összeg 500 millió EUR (2011. évi árakon). A javaslat – tükrözve azt a határozatot, amely szerint az alap számára elkülönített maximális éves összeget a 2011. évi árakon határozzák meg (folyó árak helyett) – a jelentős katasztrófák meghatározásához alkalmazott két kár-küszöbérték egyikét jelentő 3 milliárd EUR összeg esetében is ugyanezt az alapot alkalmazza. Nem érinti a másik küszöbértéket, amelyet a bruttó nemzeti jövedelem 0,6%-ában határoznak meg. Azokban az esetekben, amikor előleg kifizetésére került sor, ezt az összeget figyelembe veszik az alapból történő véglegesen meghatározott hozzájárulás kifizetésekor. 2013/0248 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló 2012/2002/EK tanácsi rendelet módosításáról AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 175. cikke harmadik albekezdésére és 212. cikke (2) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[11], tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[12], a rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) A 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendelet létrehozza az Európai Unió Szolidaritási Alapját (a továbbiakban: az alap)[13]. (2) Az Európai Uniónak a csatlakozásról jelenleg tárgyaló államokkal szemben továbbra is szolidaritást kell mutatnia. E rendelet hatályának ezen államokra történő kiterjesztése maga után vonja a Szerződés 212. cikkének jogalapként való alkalmazását. (3) A Bizottság számára elsősorban azt kell lehetővé tenni, hogy gyorsan dönthessen a pénzügyi források elkülönítéséről, illetve azok minél gyorsabb mobilizálásáról. Az adminisztratív eljárásokat ennek megfelelően kell módosítani, s a szükséges minimumra korlátozni. Ennek érdekében az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság [éééé.hónap.nn.-án/-én] megkötötte az alap finanszírozásáról, a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról szóló intézményközi megállapodást. (4) A 2012/2002/EK rendelet szerinti eljárásokat és terminológiát összhangba kell hozni az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet[14] rendelkezéseivel. (5) Egyértelművé kell tenni a természeti katasztrófák meghatározását, amely a 2012/2002/EK rendelet hatályát határozza meg. (6) A más típusú katasztrófák által okozott károkat, amelyek a láncreakció révén egy természeti katasztrófa közvetlen következményei, a 2012/2002/EK rendelet alkalmazásában a természeti katasztrófa által okozott közvetlen károk részének kell tekintetni. (7) A kialakult gyakorlat kodifikálása és a kérelmek egyenlő elbírálásának biztosítása érdekében meg kell határozni, hogy az alapból történő hozzájárulások csak a közvetlen károk esetében nyújthatók. (8) A 2012/2002/EK rendelet alkalmazásában a jelentős természeti katasztrófát olyan katasztrófaként kell meghatározni, amely a pénzügyileg kifejezett küszöbérték feletti közvetlent kárt okoz, amelyet a referenciaév áraiban, illetve az érintett állam bruttó nemzeti jövedelemének (GNI) százalékos arányában kell kifejezni. (9) Annak érdekében, hogy jobban figyelembe lehessen venni azon katasztrófák sajátságos természetét, amelyek bár jelentősek, ám nem érik el a szükséges legkisebb szintet az alapból történő hozzájáruláshoz, a regionális katasztrófákra vonatkozó kritériumokat a regionális bruttó hazai termékre (GDP) hivatkozva kiszámított kár alapján kell meghatározni. Ezeket a kritériumokat világos és egyszerű módon kell meghatározni annak érdekében, hogy kevesebb olyan kérelmet nyújtsanak be, amelyek nem felelnek meg a 2012/2002/EK rendeletben megfogalmazott követelményeknek. (10) A közvetlen károk meghatározása céljából az Eurostat által rendelkezésre bocsátott egységes formátumú adatok alkalmazandók annak lehetővé tétele érdekében, hogy a kérelmeket egyenlő módon bírálják el. (11) Az alapnak hozzá kell járulnia az infrastruktúra működőképessé való helyreállításához, a katasztrófa súlytotta területek megtisztításához, a mentőszolgálatok költségeihez, valamint az érintett lakosság ideiglenes szállásának költségeihez a teljes végrehajtási időszakban. Meg kell határozni azt az időtartamot is, amely során a katasztrófa miatt otthontalanná váló lakosok számára biztosított szállás átmenetinek tekinthető. (12) A 2012/2002/EK rendelet rendelkezéseit a hozzáadottérték-adó vonatkozásában összhangba kell hozni az általános uniós finanszírozási politikával. (13) Pontosítani kell azt is, hogy a támogatható intézkedések nem foglalhatják magukban a technikai segítségnyújtás kiadásait. (14) Annak elkerülése érdekében, hogy a kedvezményezett ország nettó nyereséget termeljen az alap fellépéséből, meg kell határozni, hogy az alap által finanszírozott mely intézkedések termelhetnek bevételt. (15) A természeti katasztrófák bizonyos fajtái, mint például a szárazság esetében hosszabb időszak telik el, míg a katasztrófa hatásai érezhetővé válnak. Rendelkezéseket kell hozni annak érdekében, hogy az alapot az ilyen esetekben is fel lehessen használni. (16) Fontos biztosítani, hogy a jogosult államok megtegyék az előírt erőfeszítéseket a katasztrófák bekövetkeztének megelőzésére és a katasztrófák hatásainak enyhítésére, ideértve a katasztrófakockázat megelőzésére és kezelésére vonatkozó uniós jogszabályok teljes körű végrehajtását, valamint a vonatkozó beruházások számára rendelkezésére álló uniós finanszírozás alkalmazását. Rendelkezéseket kell hozni arra vonatkozóan, hogy ha egy tagállam – miután egy korábbi természeti katasztrófa esetében az alapból történő támogatásban részesült – elmulasztja a katasztrófakockázat megelőzésére és kezelésére vonatkozó uniós jogszabályok betartását, akkor e tagállam kérelmét elutasíthassák, vagy a hozzájárulás összegét csökkenthessék a hasonló természetű katasztrófa tekintetében való további kérelem benyújtásakor. (17) A tagállamok egy katasztrófára adott válaszhoz a szokásos eljárás keretében lehetségesnél gyorsabban is kérhetnek pénzügyi támogatást. E célból helyénvaló annak lehetővé tétele, hogy az érintett tagállamok kérésére előleget fizessenek ki röviddel azután, hogy az alapból történő hozzájárulás iránti kérelmet benyújtották a Bizottsághoz. Az előleg nem léphet túl egy bizonyos összeget és a hozzájárulás végső összegének kifizetésekor azt figyelembe kell venni. Ezen felül az alapból, az Európai Regionális Fejlesztési Alapból és a Kohéziós Alapból származó, a tagállamok által visszafizetett összegeket – egy bizonyos maximális összegig – belső címzett bevételnek kell tekinteni annak érdekében, hogy az előlegkifizetésre vonatkozó kötelezettségvállalás rendelkezésre álljon az uniós költségvetésből. Az előleg kifizetése nem érinti az alap mozgósításáról szóló végleges határozatot. (18) A hozzájárulás kifizetéséhez vezető adminisztratív folyamatnak a lehető legegyszerűbbnek és időben a lehető leghatékonyabbnak kell lennie. A tagállamok számára tehát az alapból való hozzájárulások végrehajtására vonatkozó részletes rendelkezéseket a hozzájárulást odaítélő végrejhajtási határozatnak kell tartalmaznia. Azon kedvezményezett államok számára azonban, amelyek még nem uniós tagállamok, jogi okokból külön végrehajtási megállapodást kell fenntartani. (19) A 966/2012/EU, Euratom rendelet változtatásokat vezetett be a megosztott és közvetett irányítás tekintetében, ideértve az egyedi jelentési követelményeket, amelyeket figyelembe kell venni. A jelentéstételi kötelezettségeknek türközniük kell az alap műveleteinek rövid végrehajtási időszakát. Az uniós alapok kezeléséért és ellenőrzéséért felelős szervek kijelölési eljárásának tükröznie kell az eszköz természetét és nem késleltetheti az alapból történő hozzájárulás kifizetését. Szükséges tehát eltérni a 966/2012/EU, Euratom rendelettől. (20) Rendelkezéseket kell hozni annak elkerülésére, hogy az alap által finanszírozott intézkedések más uniós pénzügyi eszközök vagy egy konkrét kár megtérítéséhez kapcsolódó nemzetközi jogi eszközök útján kettős finanszírozásban részesüljenek. (21) A lehető legegyszerűbbé kell tenni a tagállamok által az alapból való hozzájárulásból fedezett kiadások bejelentését. Ezért az euróövezeten kívüli országok számára nyújtott hozzájárulások végrehajtása során egységes átváltási árfolyamot kell alkalmazni. (22) Indokolt végrehajtási hatásköröket ruházni a Bizottságra annak érdekében, hogy a 2012/2002/EK rendelet végrehajtása az alapból való hozzájárulások odaítélése tekintetében egységes feltételek mellett történjen. (23) Az Unió pénzügyi érdekeinek védelmére vonatkozó rendelkezéseket konkrétabban kell megfogalmazni annak érdekében, hogy egyértelműen meghatározzák a szabálytalanságok megelőzésére, felderítésére és kivizsgálására irányuló intézkedéseket, valamint az elveszett, jogtalanul kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzeszközök visszafizettetését. (24) Az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el, mivel e rendelet célkitűzéseit – nevezetesen a katasztrófa sújtotta államokkal uniószerte vállalt szolidaritás biztosítását – a tagállamok nem képesek kellőképpen megvalósítani ad hoc módon, ezért azok uniós szinten jobban elérhetők a pénzügyi támogatás módszeres, rendszeres és méltányos módszerrel történő odaítélése révén, kapacitásukhoz mérten vonva be az összes tagállamot. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban a rendelet nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket. (25) A 2012/2002/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk Az 2012/2002/EK rendelet a következőképpen módosul: 1. A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép: „2. cikk 1. Egy tagállam vagy az Európai Unióval csatlakozási tárgyalásokat folytató ország kérelmére az alapból akkor nyújtható támogatás, ha jelentős vagy regionális természeti katasztrófa következik be egy állam vagy ország, egy szomszédos tagállam vagy az Európai Unióval csatlakozási tárgyalásokat folytató szomszédos ország (a továbbiakban: támogatható állam) területén, amely az életkörülményekre, a természetes környezetre vagy a gazdaságra nézve komoly következményekkel jár az adott állam vagy ország egy vagy több régiójában. Az ember által okozott katasztrófákból eredő károkat, amelyek egy természeti katasztrófa közvetlen következményei, az adott természeti katasztrófa által okozott közvetlen károk részének kell tekintetni. 2. E rendelet alkalmazásában „jelentős természeti katasztrófa” bármely olyan természeti katasztrófa, amelynek eredményeként egy tagállamban vagy az Európai Unióval csatlakozási tárgyalásokat folytató országban a közvetlen kár becsült nagysága 2011. évi árakon számolva meghaladja a 3 000 000 000 EUR-t, vagy több mint az állam bruttó nemzeti jövedelmének 0,6 %-a. 3. E rendelet alkalmazásában „regionális természeti katasztrófa” bármely olyan természeti katasztrófa, amelynek eredményeként egy tagállam vagy az Európai Unióval csatlakozási tárgyalásokat folytató ország NUTS 2 szintű régiójában a közvetlen kár meghaladja a régió bruttó hazai termékének (GDP) 1,5%-át. Amennyiben a katasztrófa több NUTS 2 szintű régiót érint, a küszöböt az adott régiók GDP-jének súlyozott átlagára kell alkalmazni. 4. Az alapból nyújtott támogatás igénybe vehető egy támogatható államban bekövetkezett olyan természeti katasztrófa esetében is, amely egy szomszédos tagállamban vagy az Európai Unióval csatlakozási tárgyalásokat folytató országban bekövetkezett jelentős természeti katasztrófa. 5. E cikk alkalmazásában az Eurostat által rendelkezésre bocsátott egységes statisztikai adatok alkalmazandók.” 2. Az 3. cikk a következőképpen módosul: (a) A (1), (2) és (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: '1. Az alapból hozzájárulás formájában biztosítják a segítséget. Minden egyes természeti katasztrófa esetén egyszeri hozzájárulás juttatható a támogatható állam javára. 2. Az alap célja, hogy kiegészítse az érintett államok által tett erőfeszítéseket, és fedezze közkiadásaik egy részét annak érdekében, hogy segítse a támogatható államot a katasztrófa típusától függő, alábbi szükség- és helyreállítási intézkedések megtételében: (a) az infrastruktúra, valamint az energia, ivóvíz és szennyvíz, távközlés, közlekedés, egészségügy és oktatás területén tevékenykedő létesítmények működésének helyreállítása; (b) ideiglenes szállás biztosítása és a mentőszolgálatok támogatása az érintett lakosság szükségleteinek kielégítése érdekében; (c) a megelőző infrastruktúra biztosítása, valamint intézkedések a kulturális örökség megóvása érdekében; (d) a katasztrófa által sújtott területek megtisztítása, beleértve a természeti övezeteket is. A b) pont alkalmazásában az „ideiglenes szállás” olyan szállás, amelyet az érintett lakosság addig vesz igénybe, amíg vissza nem térnek otthonaikba azok felújítását vagy újjáépítését követően. 3. Az alapból történő kifizetésekből csak a nem biztosítható károk enyhítésére szolgáló intézkedések finanszírozhatók, és a kifizetést vissza kell téríteni, ha a kár helyreállításának költségét később egy harmadik fél a 8. cikk (3) bekezdésének megfelelően megtéríti.” (b) A szöveg a következő (4)–(7) bekezdéssel egészül ki: '4. A hozzáadottérték-adó (héa) nem minősül az intézkedés támogatható kiadásának, a nemzeti héa-jogszabályok alapján vissza nem igényelhető héa kivételével. 5. Az alapból nem támogatható a technikai segítségnyújtás, ideértve az irányítást, a nyomon követést, a tájékoztatást és kommunikációt, a panaszkezelést, valamint az ellenőrzést. 6. Az alapból történő teljes hozzájárulás nem vezethet olyan bevétel termeléséhez, amely túllépi a szükség- és helyreállítási intézkedéseknek az állam által viselt teljes költségét. A kedvezményezett állam a hozzájárulás végrehajtásáról a 8. cikk (3) bekezdése szerint elkészített jelentésében erről kimutatást nyújt be. 7. Az éves összeg legalább egynegyedének minden év október 1-jén rendelkezésre kell állnia az év végéig felmerülő igények fedezése érdekében.”; 3. Az 4. cikk a következőképpen módosul: (a) A (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: '1. A természeti katasztrófa által okozott első kár bekövetkezését követően az állam a lehető leggyorsabban, de legfeljebb 10 héten belül a Bizottsághoz benyújthatja az alapból történő hozzájárulás iránti kérelmét, legalább az alábbi tényekre vonatkozó összes meglévő információ megadásával: (a) a katasztrófa által okozott teljes közvetlen kár, valamint annak hatása az érintett lakosságra, gazdaságra és környezetre; (b) a 3. cikk (2) bekezdésében említett intézkedések várható költsége; (c) az uniós támogatás bármely egyéb forrása; (d) nemzeti vagy nemzetközi támogatás bármely egyéb forrása, beleértve az állami vagy magán biztosítási fedezetet, amely hozzájárulhat a kár helyreállításának költségeihez; (e) a katasztrófa természetéhez kapcsolódó, a katasztrófakockázat megelőzésére és kezelésére vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtása; (f) a katasztrófa természetéhez kapcsolódóan a megelőzési és kárenyhítési intézkedésekre vonatkozó bármilyen egyéb információk.”; (b) A cikk a következő 1a. bekezdéssel egészül ki: „(1a) A fokozatosan kialakuló természeti katasztrófák esetén az (1) bekezdésben említett, a kérelmek benyújtására vonatkozó 10 hetes határidőt attól az időponttól kell számítani, amikor a támogatható állam hatóságai megtették az első hivatalos intézkedést a katasztrófa hatásainak elhárítására.”, (c) A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: '2. Az (1) bekezdésben említett információk, illetve a támogatható állam által nyújtott bármely pontosítás alapján a Bizottság elbírálja, hogy teljesültek-e az alap mobilizálásának feltételei, és a rendelkezésre álló pénzügyi források keretei között, a lehető leggyorsabban meghatározza a lehetséges hozzájárulás mértékét. Amennyiben a Bizottság egy adott jellegű katasztrófa esetében az alapból hozzájárulást ítélt oda a [éééé/hónap/nn] után beérkezett kérelem alapján, elutasíthatja az ugyanilyen jellegű katasztrófához kapcsolódó hozzájárulás iránti további kérelmet, illetve csökkentheti az odaítélendő összeget, amennyiben a támogatható tagállam kötelezettségszegési eljárás alatt áll és indokolással ellátott véleményt kapott a katasztrófakockázat megelőzésére és kezelésére vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtásának elmulasztása miatt, amelynek tárgya egyezik az elszenvedett katasztrófa jellegével. A Bizottság az alapból történő hozzájárulás iránti valamennyi kérelmet méltányos módon kezeli.”; (d) A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: '4. Azt követően, hogy a költségvetési hatóság rendelkezésre bocsátja az előirányzatokat, a Bizottság az alapból történő hozzájárulás odaítéléséről szóló végrehajtási határozatot fogad el és a kedvezményezett állam számára egy összegben azonnal kifizeti e hozzájárulást. Amennyiben a 4a. cikk szerint előleg kifizetésére került sor, csupán az egyenleg fizetendő ki.”; (e) A (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: '5. A kifizetendő összegre való jogosultság az (1) bekezdésnek megfelelően az első kár bekövetkeztének időpontjától kezdődik. A fokozatosan kialakuló természeti katasztrófák esetén a kifizetendő összegre való jogosultság az (1a) bekezdésben említett időpontban kezdődik.”; 4. A szöveg a következő 4a. cikkel egészül ki: „4a. cikk 1. Egy tagállam előleg kifizetését kérheti, amikor az alapból történő hozzájárulás iránti kérelmét benyújtja a Bizottsághoz. A Bizottságnak előzetes értékelést kell végeznie annak tekintetében, hogy a kérelem eleget tesz-e a 4. cikk (1) bekezdésében foglalt feltételeknek, és ellenőriznie kell, hogy rendelkezésre állnak-e a költségvetési források. Amennyiben a feltételek teljesülnek és elegendő forrás áll rendelkezésre, a Bizottság határozatot fogadhat el az előleg odaítéléséről, és azt késedelem nélkül kifizetheti a 4. cikk (4) bekezdésében foglalt határozat meghozatala előtt. Az előleg kifizetése nem érinti az alap mozgósításáról szóló végleges határozatot. 2. Az előleg összege nem haladhatja meg a hozzájárulás vélt összegének 10%-át és egyetlen esetben sem lépheti túl a 30 000 000 EUR összeget. A hozzájárulás végleges összegének megállapítását követően a Bizottság figyelembe veszi az előleg összegét a hozzájárulás egyenlegének kifizetését megelőzően. A Bizottság visszafizetteti az indokolatlanul kifizetett előlegeket. 3. Annak biztosítása érdekében, hogy a költségvetési források időben elérhetők legyenek, az alapból, az Európai Regionális Fejlesztési Alapból és a Kohéziós Alapból származó, a tagállamok által visszafizetett összegeket – legfeljebb 50 000 000 EUR-ig terjedően – az alap számára belső címzett bevételként kell elérhetővé tenni. Az előlegkifizetésekre fordított összegeket, illetve a költségvetésben visszavont előirányzatokat a lehető leghamarabb pótolni kell, amint a tagállamok újabb összegeket fizetnek vissza. 5. A 5. cikk helyébe a következő szöveg lép: „5. cikk 1. A 4. cikk (4) bekezdésében említett határozat mellékletének tartalmaznia kell az alapból történő hozzájárulás végrehajtására vonatkozó részletes rendelkezéseket. E rendelkezések különösképpen rögzítik a támogatható állam javaslata alapján az alap által finanszírozott intézkedések típusát és helyét. 2. Mielőtt az alapból történő hozzájárulást kifizetnék egy támogatható harmadik ország számára, a Bizottság ezzel az állammal hatáskör-átruházási megállapodást köt, amely megállapítja az alapból történő hozzájárulás végrehajtására vonatkozó, az (1) bekezdésben említett részletes rendelkezéseket a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel* és az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel,** valamint a katasztrófakockázat megelőzésére és kezelésére vonatkozó kötelezettségekkel összhangban. 3. A kedvezményezett állam felelősségi körébe tartozik az egyes intézkedések kiválasztása és az alapból történő hozzájárulás végrehajtása e rendelettel, különösen annak 3. cikke (2) és (3) bekezdésével, a 4. cikk (4) bekezdésében említett, a hozzájárulás odaítéléséről szóló végrehajtási határozattal, és adott esetben a (2) bekezdésben említett hatáskör-átruházási megállapodással összhangban. 4. Az alapból egy tagállam számára nyújtott hozzájárulást a megosztott irányítás keretében kell végrehajtani, összhangban a 966/2012/EU, Euratom rendelettel. Az alapból egy Európai Unióval csatlakozási tárgyalásokat folytató ország számára nyújtott hozzájárulást a közvetett irányítás keretében kell végrehajtani, összhangban a rendelettel. 5. A Bizottság uniós költségvetés végrehajtására vonatkozó felelősségi körének sérelme nélkül, az alapból támogatott intézkedések irányításáért és pénzügyi ellenőrzéséért a kedvezményezett államok felelősek. Az általuk megtett intézkedéseknek az alábbiakat kell magukban foglalniuk: (a) meggyőződnek arról, hogy az irányítási és kontrollrendszert létrehozták, és azt oly módon alkalmazzák, hogy az uniós alapok hatékony és szabályszerű felhasználása biztosított legyen a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek megfelelően; (b) meggyőződnek arról, hogy a finanszírozott tevékenységeket megfelelően hajtották végre; (c) biztosítják, hogy a támogatott kiadások alapjául szolgáló ellenőrizhető igazoló dokumentumok helyesek és szabályosak; (d) a szabálytalanságok megelőzése, feltárása és korrigálása, valamint a jogosulatlanul kifizetett összegek – adott esetben a késedelmi kamatokkal együtt történő – visszafizettetése. A tagállamok értesítik a Bizottságot az ilyen szabálytalanságokról, és folyamatos tájékoztatást nyújtanak számára az államigazgatási és bírósági eljárások előrehaladásáról. 6. A kedvezményezett államok kijelölik az alap által támogatott intézkedések irányításáért és ellenőrzéséért felelős szerveket a 966/2012/EU, Euratom rendelettel összhangban. Ennek során figyelembe veszik a belső környezettel, az ellenőrzési tevékenységekkel, a tájékoztatással és kommunikációval, valamint a nyomon követéssel kapcsolatos kritériumokat. A tagállamok kijelölhetik azokat a szerveket, amelyeket a [közös rendelkezésekről szóló rendelet][15] alapján már kijelöltek. Az e rendelet 8. cikkének (3) bekezdésében említett jelentés és nyilatkozat benyújtásakor a kijelölt szervek benyújtják a Bizottságnak a 966/2012/EU, Euratom rendelet 59. cikkének (5) bekezdésében vagy 60. cikke (5) bekezdésében meghatározott információkat, amelyek kiterjednek a teljes végrehajtási időtartamra. 7. Szabálytalanság megállapítása esetén a kedvezményezett állam elvégzi az előírt pénzügyi korrekciókat. A kedvezményezett állam által végzett korrekciók az alapból kapott hozzájárulásának részleges vagy teljes visszavonásából állnak. A kedvezményezett állam egy észlelt szabálytalanság miatt elveszített összeget visszafizetteti. 8. A Számvevőszék hatáskörének, illetve a tagállamok által a nemzeti törvényeikkel, rendeleteikkel és közigazgatási rendelkezéseikkel összhangban végzett vizsgálatoknak a sérelme nélkül, a Bizottság tisztviselői, illetve alkalmazottai helyszíni ellenőrzést végezhetnek az alap által finanszírozott intézkedésekkel kapcsolatban. A Bizottság értesíti az érintett kedvezményezett államot, hogy minden szükséges támogatás a rendelkezésére álljon. Az érintett tagállam köztisztviselői, illetve alkalmazottai az ilyen ellenőrzésben részt vehetnek. 9. A kedvezményezett állam biztosítja, hogy a felmerült kiadásokkal kapcsolatos igazoló dokumentumokat az alapból kapott hozzájárulás megszüntetését követő három évig a Bizottság és a Számvevőszék számára hozzáférhetővé teszi.” ______________ * HL L 298., 2012.10.26., 1. o. **HL L 362., 2012.12.31., 1.o.”; 6. Az 6. cikk (2) és (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: '2. A kedvezményezett állam biztosítja, hogy az e rendelettel összhangban megtérített kiadásokat nem térítik meg egyéb uniós finanszírozási eszközök – különösen a kohéziós, mezőgazdasági vagy halászati politika eszközei – révén. 3. A károk megtérítésére vonatkozó uniós vagy nemzetközi eszközök alapján helyreállított károk ugyanezen célból nem részesülhetnek az alapból származó támogatásban. 7. A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép: „7. cikk Az alap által finanszírozott intézkedések összhangban vannak a Szerződés rendelkezésivel és az annak alapján elfogadott jogi aktusokkal, az uniós szakpolitikákkal és intézkedésekkel, különös tekintettel a pénzügyi irányítás és a közbeszerzés területén, valamint az előcsatlakozási támogatásokra vonatkozó okmányokkal. Ezen intézkedéseknek lehetőség szerint hozzá kell járulniuk a környezetvédelemmel, a katasztrófakockázat megelőzésével és kezelésével, valamint az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással kapcsolatos uniós szakpolitikák célkitűzéseihez.”; 8. A 8. és a 9. cikk helyébe a következő szöveg lép: „8. cikk 1. Az alapból történő hozzájárulást attól az időponttól számított egy éven belül kell felhasználni, amikor a Bizottság a támogatás teljes összegét kifizette. A határidő letelte után a hozzájárulás nem felhasznált vagy nem támogatható intézkedésekre felhasználtnak ítélt részét a Bizottság visszatérítteti a kedvezményezett állammal. 2. A kedvezményezett államoknak mindent meg kell tenniük, hogy harmadik felektől térítést kapjanak. 3. Az (1) bekezdésben említett egyéves időtartam lejártát követő hat hónapon belül a kedvezményezett állam az alapból történő hozzájárulás végrehajtásáról jelentést készít, amelyben nyilatkozik a kiadások indokáról, és megjelöli a vonatkozó intézkedésekre kapott egyéb támogatások forrásait, beleértve a biztosítási megállapodásokat és a harmadik felektől kapott térítést. A végrehajtásról szóló jelentés részletezi egyrészt a kedvezményezett állam által bevezetett vagy tervezett megelőző intézkedéseket, amelyek célja a jövőbeli károk korlátozása és a hasonló katasztrófák bekövetkeztének a lehető legnagyobb mértékben való elkerülése, ideértve az Unió strukturális és beruházási alapjainak erre a célra való felhasználását, másrészt pedig a katasztrófakockázat megelőzésére és kezelésére vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtásának eredményeit. A jelentésnek tartalmaznia kell a katasztrófa során szerzett tapasztalatokat, valamint azokat a meghozott vagy tervezett intézkedéseket, amelyek célja az ellenálló képesség biztosítása az éghajlatváltozás és a katasztrófák tekintetében. A végrehajtásról szóló jelentéshez mellékelik egy független ellenőrző szerv nemzetközileg elfogadott könyvvizsgálati standardok szerint kiadott véleményét arra vonatkozóan, hogy a kiadásokat indokoló nyilatkozat megbízható és valós képet ad, valamint az alapból történő hozzájárulás jogszerű és szabályos a 966/2012/EU, Euratom rendelet 59. cikkének (5) bekezdésével vagy 60. cikke (5) bekezdésével összhangban. Az első albekezdésben említett eljárás befejeztével a Bizottság megszünteti az alapból történő támogatást. 4. Ha a kár helyreállításának költségeit utólag egy harmadik fél megtéríti, akkor a kedvezményezett államtól a Bizottság az alapból történő hozzájárulás ezzel megegyező összegének visszafizetését követeli. 9. cikk Az alapból történő hozzájárulás iránti kérelemben és a 4. cikk (4) bekezdésében említett határozatokban, valamint hatáskör-átruházási megállapodásban, a jelentésekben és minden más kapcsolódó okiratban az összegeket euróban kell kifejezni. A nemzeti valutában felmerült kiadások összegét az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az alapból történő hozzájárulásból fedezett intézkedések végrehajtásának időszakára meghatározott napi átlagárfolyam alkalmazásával át kell váltani euróra. Amennyiben az Európai Unió Hivatalos Lapja nem tesz közzé napi euró árfolyamot a kérdéses valutára vonatkozóan, úgy az átváltást a Bizottság által megállapított, az adott időszakra meghatározott havi elszámolási átlagárfolyamon végzik el. Ezt az egységes átváltási árfolyamot kell alkalmazni az alapból történő hozzájárulások végrehajtása során, valamint erre kell alapozni a végleges végrehajtási jelentést, valamint a hozzájárulás végrehajtásáról és a 966/2012/EU, Euratom rendelet 59. cikkének (5) bekezdése vagy 60. cikke (5) bekezdése által előírt elemeiről szóló nyilatkozatot.” 9. A 10. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: '2. Ha a felmerült károk becslése, új elemek szerint, lényegesen alacsonyabb, akkor a kedvezményezett állam visszafizeti a Bizottságnak az alapból történő hozzájárulás megfelelő összegét.”; 10. A 11. cikk helyébe a következő szöveg lép: „11. cikk 1. A Bizottság megfelelő intézkedéseket tesz, amelyek csalás, korrupció és egyéb jogellenes tevékenységek ellen megelőző fellépések, hatékony ellenőrzések, illetve szabálytalanságok észlelése esetén a jogtalanul kifizetett összegek behajtásának, valamint – adott esetben – hatékony, arányos és visszatartó erejű közigazgatási és pénzügyi bírságoknak az alkalmazásával biztosítják, hogy az e rendelet alapján finanszírozott intézkedések végrehajtása során az Európai Unió pénzügyi érdekei védelemben részesülnek. 2. A Bizottság vagy annak képviselői és a Számvevőszék hatáskörrel rendelkeznek, hogy dokumentumok alapján és a helyszínen ellenőrizzék a finanszírozás valamennyi kedvezményezettjét, valamint az e rendelet alapján uniós finanszírozásban részesülő vállalkozókat és alvállalkozókat. 3. Az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben[16] és a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben[17] megállapított rendelkezéseknek és eljárásoknak megfelelően az Európai Csalás Elleni Hivatal (a továbbiakban: OLAF) vizsgálatokat, köztük helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezhet annak megállapítása érdekében, hogy az uniós finanszírozással kapcsolatban csalás, korrupció vagy bármely egyéb jogellenes tevékenység révén sérültek-e az Unió pénzügyi érdekei. 4. Az (1), (2) és (3) bekezdés sérelme nélkül az e rendelet végrehajtása keretében harmadik országokkal kötött hatáskör-átruházási megállapodásokban, az e rendelet végrehajtása keretében létrejött szerződésekben és a hozzájárulás odaítéléséről szóló végrehajtási határozatokban kifejezetten rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság, a Számvevőszék és az OLAF saját hatáskörén belül elvégezheti az említett ellenőrzéseket és vizsgálatokat.” 11. a 13. és a 14. cikket el kell hagyni. 2. cikk Hatálybalépés Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazható valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, -án/-én. az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök az elnök PÉNZÜGYI KIMUTATÁS 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló 2012/2002/EK tanácsi rendelet módosításáról. 1.2. A tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[18] Az EU Szolidaritási Alapja; 13 06. költségvetés-tervezési tevékenység 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa ¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést követő új intézkedésre irányul[19] ¨ A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított intézkedésre irányul 1.4. Célkitűzés(ek) 1.4.1. A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzések 1.4.2. Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) Konkrét célkitűzés N/A A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek): 13.06 1.4.3. Várható eredmény(ek) és hatás(ok) A javaslat fő célkitűzése, hogy javítsa a Szolidaritási Alap jelenlegi működését azáltal, hogy a válaszadásának gyorsaságát növeli, láthatóbbá teszi a polgárok számára, egyszerűbbé teszi az alkalmazását és egyértelműbbé teszi a rendelkezéseit, és mindez a rendelet korlátozott számú technikai kiigazításával érendő el. Az eszköz alapelvei, az intézményközi megállapodáson alapuló, az uniós költségvetésen kívüli finanszírozási módja és a kiadások várható szintje változatlan marad. 1.4.4. Eredmény- és hatásmutatók Az alap csak azokban az esetekben lép közbe, amelyekben a katasztrófa sújtotta ország helyzetkezelési kapacitása elérte korlátait (szubszidiaritás elve). A célkitűzés szerint a katasztrófákat nem uniós szinten kell kezelni, hanem pénzügyi támogatást kell nyújtani az érintett országok számára a természeti katasztrófák következtében rájuk háruló pénzügyi terhek enyhítése érdekében. 1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása 1.5.1. Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek) A támogatható országok (a tagállamok és az Európai Unióval csatlakozási tárgyalásokat folytató országok) által természeti katasztrófát követően benyújtott pénzügyi támogatás iránti kérelmére adott válasz 1.5.2. Az uniós részvételből adódó többletérték E javaslat a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó új többéves pénzügyi keret részét képezi. Ezenfelül a javaslat kiegészíti a Bizottságnak és a főképviselőnek az EUMSZ[20] 222. cikkében foglalt szolidaritási klauzula végrehajtásának módjára vonatkozó legutóbbi együttes javaslatát, amely kiemeli a Szolidaritási Alapnak a Szerződés e rendelkezése alkalmazásában betöltött kulcsfontosságú szerepét. 1.5.3. Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága Az egyértelműbb kritériumok, az egyszerűbb eljárások és az előlegfizetés lehetőségének bevezetése a gyorsabb válaszadás érdekében. 1.5.4. Egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetőség és lehetséges szinergia Az alap kiegészíti az egyéb uniós eszközöket a kockázatmegelőzés és -csökkentés, valamint a gyorsreagálás területén (különösen a kohéziós politika eszközeit és a polgári védelmi mechanizmust). 1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama ¨ A javaslat/kezdeményezés határozatlan időtartamra vonatkozik – ¨ A javaslat/kezdeményezés időtartama: ÉÉÉÉ [HH/NN]-tól/-től ÉÉÉÉ [HH/NN]-ig – ¨ Pénzügyi hatás: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig ¨ A javaslat/kezdeményezés határozatlan időtartamra vonatkozik – Beindítási időszak: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig – azt követően: rendes ütem. 1.7. Tervezett irányítási módszer(ek)[21] A 2013. évi költségvetés esetében: Tárgytalan. ¨ Centralizált irányítás közvetlenül a Bizottság által ¨ Centralizált irányítás közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással: – ¨ végrehajtó ügynökségek – ¨ a Közösségek által létrehozott szervek[22] – ¨ tagállami közigazgatási /közfeladatot ellátó szervek – ¨ az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott személyek ¨ Megosztott irányítás a tagállamokkal ¨ Decentralizált irányítás harmadik országokkal ¨ Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg) – Egynél több irányítási módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a „Megjegyzések” rovatban. A 2014. évi költségvetéstől kezdve: ¨ Bizottság általi közvetlen irányítás – ¨ a Bizottság szervezeti egységein keresztül, ideértve az uniós küldöttségek személyzetét – ¨ végrehajtó ügynökségen keresztül ¨ Megosztott irányítás a tagállamokkal ¨ Közvetett irányítás, a végrehajtási feladatokat az alábbiaknak delegálva: – ¨ harmadik országok vagy az általuk kijelölt szervek – ¨ nemzetközi szervezetek és ügynökségeik (nevezze meg) – ¨az EBB és az Európai Beruházási Alap – ¨ a költségvetési rendelet 208. és 209. cikkében említett szervek. – ¨ közjogi szervek – ¨ magánjog alapján működő, közfeladatot ellátó szervek, olyan mértékben, amennyiben megfelelő pénzügyi garanciákat nyújtanak – ¨ a valamely tagállam magánjoga alapján működő, köz- és magánszféra közötti partnerség végrehajtásával megbízott és megfelelő pénzügyi garanciákat nyújtó szervek – ¨ az EUSZ V. címének értelmében a KKBP terén konkrét fellépések végrehajtásával megbízott, és a vonatkozó alap-jogiaktusban meghatározott személyek. – Egynél több irányítási módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a „Megjegyzések” rovatban. Megjegyzések Az alapból történő hozzájárulásra jogosult országok a következők: 1. A tagállamok, amelyekre a megosztott igazgatás elve alkalmazandó. A rendelet megállapítja a végrehajtásban, a könyvvizsgálatban és az ellenőrzésben részt vevő hatóságok kijelölésének részleteit, ideértve a jelentéstételi kötelezettséget is. 2. Az Európai Unióval csatlakozási tárgyalásokat folytató országok, amelyekre a közvetett irányítás elvei alkalmazandók. Mielőtt az alapból történő hozzájárulást kifizetnék egy támogatható harmadik ország számára, a Bizottság ezzel az állammal hatáskör-átruházási megállapodást köt, amely megállapítja az alapból történő hozzájárulás végrehajtására vonatkozó részletes és a tagállamokra alkalmazandóakhoz hasonló rendelkezéseket összhangban a költségvetési rendelettel. 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések A javaslat nem módosítja a már létrehozott nyomonkövetési rendszert, amely a tagállamok esetében a megosztott irányítási rendszeren, a hasonló jelegű kötelezettségekkel rendelkező támogatható tagjelölt országok esetében pedig a közvetett irányítási rendszeren alapul. Igazodik a rövid végrehajtási időszakhoz (1 év) és az eszköz jellegzetességeihez a szükséghelyzetekre való reagálás során. Az alapból való hozzájárulások végrehajtásáról az egyéves időszak lejártát követő hat hónapon belül zárójelentést kell készíteni. E jelentésnek tartalmaznia kell az elfogadott végrehajtási rendszerre, ideértve a könyvvizsgálatra és ellenőrzésre vonatkozó részleteket és az intézkedések teljes körű bemutatását. Ezenfelül a kijelölt szervnek eleget kell tennie értelemszerűen az 59. cikk (5) bekezdése vagy a 60. cikk (5) bekezdése szerinti jelentéstételi kötelezettségnek az intézkedés végrehajtásának teljes időtartama alatt. 2.2. Irányítási és kontrollrendszer 2.2.1. Felismert kockázat(ok) A kedvezményezett állam elküldi kérelmét, amelyet a Bizottság értékel. Amennyiben a kérelem teljesíti a feltételeket, sor kerül a 10%-nak megfelelő előleg kifizetésére. A lezárásra a zárójelentés alapján kerül sor, amikor a 10%-nak megfelelő előleg is elszámolásra kerül. Az előlegek kifizetésére a strukturális alapokról szóló rendeletben bevezetett konkrét technika alapján kerül sor az ERFA-ból és a Kohéziós Alapból származó, visszafizetett összegek felhasználásával. A javasolt struktúra a jelenlegi továbbfejlesztése. Figyelembe veszik az Olaszország számára a l'aquilai földrengés okán nyújtott pénzügyi támogatásra vonatkozó teljesítményellenőrzési jelentésben[23] az Európai Számvevőszék által megfogalmazott ajánlásokat azáltal, hogy bevezetik az „ideiglenes szállás” és az „azonnali szükségintézkedések” fogalmának egyértelműbb meghatározását, valamint a bevételtermelésre vonatkozó rendelkezést. Ezenfelül a javaslat számos további elemet tartalmaz, mint például a héa-támogatásra való jogosultságra vonatkozó konkrét rendelkezést, valamint a technikai segítségnyújtás kizárását, az uniós vívmányok tiszteletben tartását előíró rendelkezést, a kettős finanszírozás elkerülésére irányuló felülvizsgált rendelkezést, a megelőző intézkedésekről szóló kibővített utólagos jelentéstételt, valamint az euró alkalmazására és az euró nemzeti valutára való átváltására vonatkozó rendelkezést. 2.2.2. A működő belső kontrollrendszerrel kapcsolatos információk Az egyes határozatok mellékletének részletes rendelkezéseket kell tartalmaznia az alapból történő hozzájárulás végrehajtására vonatkozóan. A harmadik országok tekintetében ezeket a rendelkezéseket a hatáskör-átruházási megállapodás tartalmazza. A jelenlegi rendelettel összevetve nincs változás. A szervet a kedvezményezett állam jelöli ki. Az alapból egy tagállam számára nyújtott pénzügyi hozzájárulást a költségvetési rendeletnek megfelelően a tagállamok és a Bizottság közötti megosztott irányítás keretében kell végrehajtani. A közvetett irányítás keretében kell végrehajtani az alapból azon országok számára nyújtott hozzájárulást, amelyek még nem tagjai az Uniónak. A Bizottság uniós költségvetés végrehajtására vonatkozó felelősségi körének sérelme nélkül, az alapból támogatott tevékenységek irányításáért és a tevékenységek pénzügyi ellenőrzéséért elsődlegesen a kedvezményezett államok felelősek. Ennek céljából meggyőződnek arról, hogy az irányítási és kontrollrendszert létrehozták, és azt oly módon alkalmazzák, hogy az uniós alapok hatékony és szabályszerű felhasználása biztosított legyen a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek megfelelően, meggyőződnek arról, hogy a finanszírozott tevékenységeket megfelelően hajtották végre, valamint biztosítják, hogy a támogatott kiadások alapjául szolgáló ellenőrizhető igazoló dokumentumok helyesek és szabályosak. A Bizottság minden szükséges lépést megtesz annak ellenőrzése érdekében, hogy a finanszírozott műveleteket a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek megfelelően hajtják-e végre. A kedvezményezett állam felelőssége, hogy hatékonyan működő igazgatási és ellenőrzési rendszerekkel rendelkezzen. A Bizottság meggyőződik róla, hogy e rendszereket létrehozták. A Számvevőszék hatáskörének, illetve a tagállamok által a nemzeti törvényeikkel, rendeleteikkel és közigazgatási rendelkezéseikkel összhangban végzett vizsgálatoknak a sérelme nélkül, a Bizottság tisztviselői, illetve alkalmazottai helyszíni ellenőrzést végezhetnek az alap által finanszírozott műveletekkel kapcsolatban. A Bizottság értesíti a kérelmet benyújtó kedvezményezett államot, hogy minden szükséges támogatás a rendelkezésére álljon. A kedvezményezett állam tisztviselői vagy alkalmazottai ezeken az ellenőrzéseken részt vehetnek. 2.2.3. Az ellenőrzések költsége és haszna, a várt hibaarány értékelése Az EUSZA úgynevezett „rendkívüli regionális katasztrófa” esetén történő kivételes igénybevételének új és egyszerű egyetlen feltétele a GDP-vel kapcsolatos küszöbértéken alapul. Ahogyan azt a 2011. évi közlemény is megfogalmazza, az EUSZA kivételes igénybevételének feltételeire vonatkozó jelenlegi rendelkezések okozta bizonytalanságot megszüntetik azáltal, hogy a regionális katasztrófák esetében a kár küszöbértékét a NUTS 2 szintű GDP 1,5%-ában állapítják meg. Ez jelentős mértékben egyszerűsíti és felgyorsítja a támogatható tagállamok kérelmeinek előkészítését és a Bizottság általi értékelését. Ugyanakkor jelentősen csökkenti majd az elutasított kérelmek számát is, hiszen a kérelmezők már a kezdetektől fogva tudni fogják, hogy teljesítik-e a feltételt. Mindez csökkenti az ellenőrzések költségeit. A Bizottság és az Európai Számvevőszék által végzett ellenőrzések nem vetettek fel olyan kérdéseket, amelyek alapján ne lennének megfelelő biztosítékok az alap korábbi felhasználását nézve. A becsült átfogó hibaarány nem éri el a 2%-os lényegességi küszönböt. 2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésre vonatkozó intézkedések A kedvezményezett állam elsődleges felelőssége meghozni a megfelelő csalás és szabálytalanság ellenes intézkedéseket, és neki kell kijelölni az ellenőrző szervet, valamint szükség esetén előírni a szabálytalan költségek visszatéríttetését. A végrehajtási időszakban elvégzett könyvvizsgálatok és ellenőrzések összefoglalóját a költségvetési rendeletnek megfelelően be kell nyújtani a Bizottsághoz. A Bizottság ellenőrei, az Európai Számvevőszék vagy az OLAF bármikor végezhet ellenőrzést. 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások? · Jelenlegi költségvetési tételek A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás Szám [Megnevezés…...….] || diff./nem diff.[24] || EFTA-országoktól[25] || tagjelölt országoktól[26] || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében 3 || 13.060100 || Diff || NEM || NEM || NEM || NEM 4 || 13.060200 || Diff || NEM || NEM || NEM || NEM · Létrehozandó új költségvetési tételek A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás Szám [Megnevezés…...….] || diff./nem diff. || EFTA-országoktól || tagjelölt országoktól || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében || […][XX.YY.YY.YY] || || IGEN/ NEM || IGEN/ NEM || IGEN/ NEM || IGEN/NEM 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás [Ezt a részt az igazgatási jellegű költségvetési adatok táblázatában (a pénzügyi kimutatás mellékletében található második dokumentum) kell kitölteni, és a szolgálatközi konzultációhoz fel kell tölteni a CISNET-re..] 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése Az EUSZA nem szerepel a költségvetésben. A tényleges kiadások függenek a támogatható államok által az (előre nem láthatóan) bekövetkezett természeti katasztrófát követően benyújtott támogatás iránti kérelmektől, valamint az intézményközi megállapodásba meghatározottak alapján az alap rendelkezésére álló éves maximális keretösszegtől. millió EUR (három tizedesjegyig) A többéves pénzügyi keret fejezete || Szám || […] [Megnevezés…...….] FŐIGAZGATÓSÁG: <…….> || || || N. év[27] || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN  Operatív előirányzatok || || || || || || || || Költségvetési tétel száma || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || (2) || || || || || || || || Költségvetési tétel száma || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1a) || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || (2a) || || || || || || || || Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok[28] || || || || || || || || Költségvetési tétel száma || || (3) || || || || || || || || A[z]<...> Főigazgatósághoz tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a +3 || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || =2+2a +3 || || || || || || || ||  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || (5) || || || || || || || ||  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret <….> FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || || || || || || || || Amennyiben a javaslat/kezdeményezés több fejezetet is érint:  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || (5) || || || || || || || ||  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 1–4. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN (Referenciaösszeg) || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret fejezete || 5 || „Igazgatási kiadások” millió EUR (három tizedesjegyig) || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN FŐIGAZGATÓSÁG: REGIO ||  Humánerőforrás || 0.262 || 0.262 || 0.262 || 0.262 || 0.262 || 0.262 || 0.262 || 1.834  Egyéb igazgatási kiadások || || || || || || || || <...> Főigazgatóság ÖSSZESEN || Előirányzatok || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret <….> FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) || 0.262 || 0.262 || 0.262 || 0.262 || 0.262 || 0.262 || 0.262 || 1.834 millió EUR (három tizedesjegyig) || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 0.262 || 0.262 || 0.262 || 0.262 || 0.262 || 0.262 || 0.262 || 1.834 Kifizetési előirányzatok || 0.262 || 0.262 || 0.262 || 0.262 || 0.262 || 0.262 || 0.262 || 1.834 3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás – ¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív előirányzatok felhasználását – ¨ A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok felhasználását vonja maga után: Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig) Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket ò || || || N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN TELJESÍTÉSEK Típus[29] || Átlagos költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Összesített szám || Összköltség 1. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS[30] || || || || || || || || || || || || || || || || Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || || || || Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || || || || Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || || || || 1. konkrét célkitűzés részösszege || || || || || || || || || || || || || || || || 2. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS… || || || || || || || || || || || || || || || || Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || || || || 2. konkrét célkitűzés részösszege || || || || || || || || || || || || || || || || ÖSSZKÖLTSÉG || || || || || || || || || || || || || || || || 3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.3.1. Összegzés – ¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási előirányzatok felhasználását. – ¨ A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok felhasználását vonja maga után: millió EUR (három tizedesjegyig) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE || || || || || || || || Humánerőforrás || 0.262 || 0.262 || 0.262 || 0.262 || 0.262 || 0.262 || 0.262 || 1.834 Egyéb igazgatási kiadások || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE[31] bele nem tartozó előirányzatok || || || || || || || || Humánerőforrás || || || || || || || || Egyéb igazgatási kiadások || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege || || || || || || || || ÖSSZESEN || || || || || || || || A humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt személyzettel és/vagy az adott főigazgatóságon belüli személyzetátcsoportosítással kell eleget tenni. A források adott esetben a költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal. 3.2.3.2. Becsült humánerőforrás-szükségletek – ¨ A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást. – ¨ A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár: A becsléseket teljes munkaidős egyenértékben kell kifejezni || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020  A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazottak) || || XX 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 XX 01 01 02 (a küldöttségeknél) || 0 || || || || || || XX 01 05 01 (közvetett kutatás) || 0 || || || || || || XX 01 05 01 (közvetlen kutatás) || 0 || || || || || ||  Külső munkatársak teljes munkaidős egyenértékben (FTE)[32] kifejezve XX 01 02 01 (AC, END, INT a teljes keretből) || 0 || || || || || || XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél) || 0 || || || || || || XX 01 04 yy[33] || – a központban || 0 || || || || || || – a küldöttségeknél || 0 || || || || || || XX 01 05 02 (AC, END, INT közvetett kutatásban) || 0 || || || || || || 10 01 05 02 (AC, INT, END közvetlen kutatásban) || 0 || || || || || || Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) || 0 || || || || || || ÖSSZESEN || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 az érintett szakpolitikai terület vagy költségvetési cím. A humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt személyzettel és/vagy az adott főigazgatóságon belüli személyzetátcsoportosítással kell eleget tenni. A források adott esetben a költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal. Amunkát jelenleg 1AD és 1AST kategóriába tartozó tisztviselők végzik. Az elvégzendő feladatok leírása: Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || Az Alapból történő hozzájárulás iránti kérelmek elemzése, a támogatásról szóló határozatok előkészítése, a kifizetések nyomon követése, jelentések értékelése, stb. Külső munkatársak || n/a 3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség – ¨ A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel. – ¨ A javaslat/kezdeményezés miatt szükséges a többéves pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átprogramozása. Fejtse ki, miként kell átprogramozni a pénzügyi keretet: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket. – ¨ A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára[34]. Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett fejezeteket és költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket. 3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban – A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi társfinanszírozást. – A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült társfinanszírozást irányozza elő: előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig) || N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || Összesen Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet || || || || || || || || Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN || || || || || || || || 3.3. A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás Nem állapítható meg előre – ¨ A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre. – ¨ A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő: – ¨ a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást – ¨ a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást millió EUR (három tizedesjegyig) Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása[35] 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év 6150 és 6500 jogcímcsoport || || 50 || 50 || 50 || 50 || 50 || 50 || 50 || || || || || || || || Az egyéb címzett bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési tétel(eke)t. Ismertesse a bevételre gyakorolt hatás számításának módszerét. Az előlegeket az ERFA-ból és a Kohéziós Alapból származó visszafizetett összegekből finanszírozzák legfeljebb 50 millió EUR összegig. A Bizottság javasolja a bizottsági rendeletjavaslat (COM(2011) 615 végleges) módosítását. [1] A Tanács 2012/2002/EK rendelete [2] COM(2005) 108. [3] Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló jelentés, A6-0123/2006, 2006.3.31. [4] COM(2011) 613. [5] COM(2009) 193. [6] Az Európai Unió működéséről szóló szerződés egységes szerkezetbe foglalt változata, HL C 83., 2010.3.30., 47. o. [7] Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye a következő tárgyban: „A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az Európai Unió Szolidaritási Alapjának jövőjéről”, ECO/319, 2012. március 28. [8] Jelentés az Európai Unió Szolidaritási Alapjáról – végrehajtás és alkalmazás, A7-0398/2012, 2012. december 20. [9] A Közös Stratégiai Kerethez tartozó Európai Regionális Fejlesztési Alapra, Európai Szociális Alapra, Kohéziós Alapra, Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló módosított javaslat, COM(2013) 246 final. [10] Az Európai Számvevőszék 24/2012. sz. különjelentése: „A 2009-es abruzzói földrengést követően az Európai Unió Szolidaritási Alapja által nyújtott támogatás: Az intézkedések helytállósága és költsége” [11] HL C […] [12] HL C […] [13] HL L 311., 2002.11.14., 3. o. [14] HL L 298., 2012.10.26., 1. o. [15] ….. [16] HL L 136., 1999.5.31., 1. o. [17] HL L 292., 1996.11.15., 2. o. [18] Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based Budgeting). [19] A költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint. [20] Az Európai Unió működéséről szóló szerződés egységes szerkezetbe foglalt változata, HL C 83., 2010.3.30., 47. o. [21] Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [22] A költségvetési rendelet 185. cikkében említett szervek. [23] Az Európai Számvevőszék 24/2012. sz. különjelentése: „A 2009-es abruzzói földrengést követően az Európai Unió Szolidaritási Alapja által nyújtott támogatás: Az intézkedések helytállósága és költsége” [24] Differenciált/nem differenciált előirányzat. [25] EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás. [26] Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országok. [27] Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve. [28] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás. [29] A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza kilométerben stb.). [30] Az 1.4.2. szakaszban („Konkrét célkitűzések...”) feltüntetett célkitűzés. [31] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás. [32] AC=szerződéses alkalmazott; AL=helyi alkalmazott; END=kirendelt nemzeti szakértő; INT=kölcsönmunkaerő (átmeneti alkalmazott); JED=küldöttségi pályakezdő szakértő. [33] Az operatív előirányzatokból finanszírozott külső személyzetre vonatkozó részleges felső határérték (korábban: BA-tételek). [34] Lásd a 2007–2013-as időszakra szóló intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját. [35] A tradicionális saját források (vámok, cukorilletékek) tekintetében nettó összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési költségek) csökkentett bruttó összegeket kell megadni.