Gazdasági szempontból 2019 nehéz év volt Hongkong számára, a GDP 1,2 %-ot csökkent, a költségvetés pedig 15 év óta először hiányt mutatott. Ez nagyrészt a 2018 vége felé már érezhető külső tényezőknek, azaz a kínai gazdaság lassulásának és az Egyesült Államok és Kína közötti kereskedelmi vitának tudható be, ugyanakkor a 2019. év második felének zavargásai kritikus hatással jártak, különösen a turizmushoz kapcsolódó ágazatokra nézve. Hongkong azonban nagy költségvetési és devizatartalékokkal rendelkezik, amelyek lehetővé teszik számára, hogy szembe nézzen a kihívást jelentő helyzettel, biztosítsa a valutastabilitást és támogassa az üzleti életet. Pénzügyi és bankszektora továbbra is ellenálló és rendkívül versenyképes, lehetővé téve számára, hogy továbbra is a világ első számú központja legyen az első nyilvános részvénykibocsátások terén, és elkerülje a pánik okozta tőkekiáramlást.

Felerősödtek az „egy ország – két rendszer” elvének és Hongkong autonómiájának erodálódása miatti aggodalmak. Általánosságban a kulcsfontosságú szabadságjogok továbbra is érvényesülnek Hongkongban, és a jogállamiság és az igazságszolgáltatás függetlensége továbbra is fennálnak mint kulcsfontosságú biztosítékok. Aggasztó tendenciák jelentek meg azonban a szólásszabadsággal kapcsolatban, különösen a folyamatban lévő tiltakozással összefüggésben. A Legfelsőbb Bíróságnak a maszkviselést tiltó törvény alkotmányellenességéről szóló november 18-i ítélete olyan megjegyzéseket váltott ki Pekingből, miszerint a hongkongi bíróságok nem hozhatnak döntést Hongkong jogszabályainak alkotmányosságáról és az alaptörvénynek való megfelelésükről. Bármely lépés, amely a bíróságok előjogainak e tekintetben történő megnyirbálására irányul, aláásná a Hongkong számára biztosított autonómiát, ideértve az igazságszolgáltatás függetlenségét és a jogállamiságot. A korrupció elleni rendszer erős és ellenálló maradt.

A tiltakozók novemberben elfoglalták az egyetemi kampuszokat. A Kínai Egyetemen és a Műszaki Egyetemen erőszakos összecsapásokra került sor a rendőrséggel, és több napig tartó ostrom helyszínei voltak. Sokan megsérültek és sokakat letartóztattak. Több kiemelkedő civil társadalmi személyiség, köztük néhány Pekinghez hagyományosan közel álló személy próbált meg közvetíteni a rendőrség és a tüntetők között, biztonságos áthaladást kieszközölve néhány tüntető számára. Komoly aggodalmak merültek fel a Műszaki Egyetemen sürgősségi orvosi ellátást nyújtó egészségügyi dolgozók letartóztatása és bántalmazása miatt; a beszámolók megjegyezték, hogy ez visszatartotta a sérült tüntetőket attól, hogy orvoshoz forduljanak, és megsértette a humanitárius normákat. A létesítményeket ért károk és a lázas légkör miatt lerövidítették az egyetemi szemesztereket, ennek intézmények e következtében távoktatásra váltottak. A novemberi helyhatósági választások után decemberben egy nyugodtabb időszak következett, jórészt erőszakmentes tömegrendezvényekkel és felvonulásokkal. A rendőrség készebbnek mutatkozott a gyülekezések engedélyezésére, a Civic Human Rights Front (CHRF) például augusztus óta először kapott engedélyt egy felvonulás megszervezésére. A tiltakozási mozgalom továbbra is széles körű támogatást élvez: az engedélyezett felvonulásokon továbbra is rengetegen jelennek meg; a CHRF becslése szerint az ENSZ emberi jogi világnapját megünneplő december 8-i felvonuláson mintegy 800 000 fő vett részt.

A szegénység és az egyenlőtlenség továbbra is valós aggodalomra ad okot; a népesség kb. 20 %-a él a szegénységi küszöb alatt. Kevesen engedhetik meg maguknak, hogy saját otthont vásároljanak a világ legdrágább ingatlanpiacán, és a népesség csaknem 45 %-a él állami bérlakásban. A kormányzó október 16-i politikai beszédében több intézkedést is bejelentett a társadalmi-gazdasági panaszok kezelésére.

Hongkong további erőfeszítéseket tett az emberkereskedelem leküzdésére, és e célból cselekvési tervet dolgozott ki. További forrásokat biztosítanak az intézkedésekhez, ideértve a lehetséges áldozatok kiszűrését is. A hongkongi válaszlépések gyengeségeként említették azt, hogy egységes törvény helyett jogszabályok sokaságára támaszkodik az emberkereskedelem leküzdése során. Az EU és Hongkong folytatta szoros együttműködését a területen. Az emberkereskedelemmel foglalkoztak a novemberi EU–Hongkong strukturált éves párbeszéden is. December 12–13-án került sor az emberkereskedelem megelőzésével foglalkozó negyedik EU–Hongkong műhelyértekezletre, amelyet az EU TAIEX programja finanszírozott. A találkozón olyan, közös érdeklődésre számot tartó kérdésekkel foglalkoztak, mint a civil társadalommal és a magánszektorral folytatott együttműködés, valamint a gyermekkereskedelem.

A hongkongi média, beleértve az online médiát, továbbra is sokszínű és nagyfokú szabadságot élvez. Mindazonáltal aggodalomra ad okot a média egyes részei feletti politikai befolyás és az öncenzúra. Aggályok merültek fel az újságírók elleni állítólagos támadások miatt, ideértve a rendőrség által a tüntetések során alkalmazott erőszakot, valamint az újságírók munkájának a zavargások során történő akadályozása miatt is. Ezzel kapcsolatban többek között a „Foreign Correspondent Club” és a Hongkongi Újságírók Szövetsége is nyilatkozatokat tett közzé. A Riporterek Határok Nélkül nevű szervezet Hongkongot a globális sajtószabadsági indexen (World Press Freedom Index) a 73. helyre sorolta.

2019 szeptemberében a Legfelsőbb Bíróság határozott Agnes Chow a Törvényhozó Tanács tagjainak 2018-os időközi választásán való indulásból történő kizárásának ügyében a Demosistóhoz fűződő kapcsolódása és az önrendelkezés támogatása alapján. A Legfelsőbb Bíróság eljárási okok miatt Chow petíciójának javára döntött, mivel nem biztosítottak számára megfelelő lehetőséget arra, hogy reagáljon arra az állításra, miszerint nem tartaná be az alaptörvényt. A bíró megállapította, hogy „megsértették a természetjog vagy a tisztességes eljárás elvét”. Ugyanakkor az ítéletben azt is megjegyezte, hogy az önrendelkezés vagy a függetlenség támogatása nem lenne összeegyeztethető az alaptörvénnyel.

Bár a pénzügyi szektor ellenállóbbnak bizonyult, mint a gazdaság többi része, a Kínának és a régiónak való nagyfokú kitettsége, illetve a helyi műveletek viszonylag alacsony jelentősége miatt nem maradt teljesen érintetlenül a visszaesés által. Az első nyilvános részvénykibocsátások száma a harmadik negyedévben csökkent, de szeptembertől ismét emelkedésnek indult, ideértve az Alibaba széles körben reklámozott másodlagos jegyzését. Hongkongnak még az első nyilvános részvénykibocsátások központjaként betöltött vezető szerepét is sikerült megőriznie az évben. A napi forgalom azonban 18,9 %-kal csökkent az előző évhez képest, a Hang Seng index pedig elmaradt a többi jelentősebb indextől. A tőzsdei trendeket erőteljesen befolyásolták a szárazföldi kínai fejlemények és az USA és Kína közötti tartós kereskedelmi feszültségek. A bankszektor azonban továbbra is stabil, a bankok kapitalizációs és likviditási szintje meghaladta a nemzetközi standardokat. Hongkong továbbá a hongkongi dollár valutatanács fedezetére szolgáló nagy devizatartalékkal rendelkezik, és nagyrészt elkerülte a pánik okozta tőkekiáramlást.

Hongkong továbbra is a zöld finanszírozás központjaként tünteti fel magát a régióban, vagyonkezelési ágazata és a kormány zöld finanszírozást támogató politikája alapján. 2019 májusában 1 milliárd dollárt gyűjtött az amerikai dollárban denominált zöld államkötvény révén. Továbbá 2019-ben a hongkongi hatóságok a piaci infrastruktúra fejlesztésére összpontosítottak (azaz a pénzügyi intézmények zöld finanszírozási kapacitásának kiépítésére).

2019-ben végrehajtottak egy auditreformot, amelynek során a Pénzügyi Beszámolási Tanácsot (Financial Reporting Council, FRC) független felügyeleti szervvé szervezték át, amely a számvizsgálókat szabályozza, és előmozdítja az önszabályozásról a független felügyeletre való áttérést, a nemzetközi szabványokkal összhangban. 2019 novemberében az SFC új szabályozási megközelítést fogadott el a virtuális eszközök kereskedési platformjaira, önkéntes alapon szabályozva azokat. Csak a magas szabályozási előírásoknak megfelelő szolgáltatók kaphatnak engedélyt. Továbbfejlesztették a gyorsfizető rendszert (Faster Payment System, FPS), összekapcsolva azt különféle bankok e-pénztárcáival, többek között az RMB-fizetésekhez is. Bár az e-pénztárca szolgáltatások Kínában is elérhetők, az összekapcsolás még nem lehetséges.

Ami a hongkongi kormány által a gazdaság részére nyújtott támogatást illeti, a Hongkongi Monetáris Hatóság (HKMA) képes volt követni az US Federal Reserve-t, és az év során többször csökkentette kamatlábait. Az anticiklikus tőkepuffert a bankhitelezés támogatása érdekében októberben szintén csökkentették, 2,5 %-ról 2 %-ra. Költségvetési fronton a kormány 30 milliárd HKD (3,5 milliárd EUR) értékű segítségnyújtási intézkedéscsomagokat vezetett be. Ez elsősorban a háztartások pénzügyi terheinek enyhítésére, a kkv-k támogatására, valamint a közlekedési és idegenforgalmi ágazatok támogatására szolgált. A megfigyelők azt kifogásolták, hogy a csomagok nem elég nagyok, csupán a GDP 1 %-át teszik ki. Itt érdemes megemlíteni, hogy az IMF novemberben az állami kiadások növelését javasolta a gazdaság támogatása és a strukturális kihívások kezelése érdekében (lakáshiány, jövedelmi egyenlőtlenség stb.).

A kormányzó októberben közzétette 2019. évi politikai beszédét, amely a lakhatásra és a jólétre összpontosított. Ez a jólétet illetően részben a korábban bejelentett segélycsomagokat hasznosítja újra, emellett új intézkedéseket tartalmaz. A lakhatás terén a legszembetűnőbb a földvisszavételi rendelet alkalmazása volt, abból a célból, hogy visszavegyék a fejlesztőktől azokat a nagy sűrűségű, lakóövezti besorolású földeket, amelyekre még nincsenek kész fejlesztési tervek, és ezeket a földterületeket köztulajdonú bérlakásokhoz használják fel.

2019 folyamán az európai vállalkozások nagyrészt várakozó álláspontot vettek fel. A Hongkongot a szélesebb értelemben vett ázsiai és csendes-óceáni térség regionális központjaként használó vállalatokat alapjaiban érintette az Egyesült Államok és Kína közötti kereskedelmi háború és a gyenge globális kereskedelem. A helyi értékesítésre összpontosító vállalatok számára a zavargások jelentették a legnagyobb gondot, különösen a kiskereskedelemben (főként a luxuscikkek terén), a vendéglátásban és az élelmiszer- és italágazatban. Ezekben az ágazatokban jelentős értékesítéscsökkenést regisztráltak, aminek fő oka a látogatók és a fogyasztók költéseinek drasztikus csökkenése volt. Néhány vállalkozás úgy döntött, hogy csökkenti tevékenységeit. Ha a helyzet nem javul, a vállalatok arra kényszerülhetnek, hogy további intézkedéseket vegyenek fontolóra.

A mostanra már visszavont kiadatási törvényjavaslat és elfogadási folyamata komoly aggodalmat keltett az európai üzleti közösségben. A zavargások elterjedésekor az európai vállalatok egyértelműen elítélték az erőszakot, miközben komoly aggodalmuknak adtak hangot a politikai patthelyzet és a hongkongi üzleti környezetre gyakorolt hatása miatt.

A növekvő politikai nyomás és a szokásos üzletmenetbe való beavatkozás 2019-ben új tényezők voltak Hongkongban, amelyet az üzleti közösség általánosságban aggodalommal figyelt. Hongkong működési hatékonyságát, a szárazföldi Kína elsődleges offshore pénzügyi központjaként betöltött szerepét, nagyfokú autonómiáját, független igazságszolgáltatását és a jogállamiság nagyfokú tiszteletben tartását kulcsfontosságú versenyelőnyöknek tekintik. Ezek bármelyikének sérülése kevésbé vonzóvá tenné Hongkongot mint nemzetközi üzleti központ.

Kereskedelmi és egyéb politikák

Márciusban Hongkong szabadkereskedelmi megállapodást (FTA) írt alá Ausztráliával. Az ASEAN országokkal (2017-ben) megkötött szabadkereskedelmi megállapodás 2019-ben lépett hatályba Laosz, Mianmar, Szingapúr, Thaiföld, Vietnam és Malajzia vonatkozásában. Hongkong továbbá nyilvánosan bejelentette szándékát, hogy csatlakozni kíván a Regionális Átfogó Gazdasági Partnerséghez (RCEP), valamint hogy további szabadkereskedelmi megállapodásokról szeretne tárgyalásokat folytatni, nevezetesen Thaifölddel és az Egyesült Királysággal annak az EU-ból való távozását követően. 2019-ben nem kötöttek a befektetések védelméről és ösztönzéséről szóló új megállapodásokat, bár tárgyalások folynak Oroszországgal, Iránnal és Törökországgal.

A kutatás és az innováció ösztönzése továbbra is prioritás a hongkongi kormány számára: a kormányzó politikai beszédében bejelentette számos, az innováció és a technológia támogatására irányuló rendszer átalakítását. Az innováció támogatása érdekében Hongkong eredeti szabadalmi rendszert vezetett be. Az innovációt a pénzügy területén is ösztönzik, azzal a céllal, hogy Hongkong vezető szerepet töltsön be a pénzügyi szolgáltatások nyújtásához szükséges technológia (az úgynevezett „fintech”) és a zöld finanszírozás területén: 2019-ben a város megkapta első nyolc virtuális bankengedélyét, és kiadta első egymilliárd USD értékű állami zöld kötvénycsomagját.

A környezetvédelem és a széntelenítés 2019-ben is komoly kihívást jelentett Hongkong számára. A hulladékgazdálkodás területén a kormány intézkedéseket tett a műanyag szívószálak és a polifoamból készült élelmiszer-tárolóedények használatának csökkentésére az elsősorban állami alkalmazottakat kiszolgáló létesítményekben. Azonban a régóta viták tárgyát képező, 2018 novemberében a Törvényhozó Tanács elé terjesztett hulladék-díjszabási rendszer továbbra is várat magára. Az egyetlen említésre méltó terv a városban keletkező, egyre növekvő hulladékmennyiség kezelésére egy nagy energiatermelő hulladékégető mű építése. Nem igazán léteznek a hulladékok csökkentésére, hasznosítására és újrahasznosítására vonatkozó politikák és eszközök. Jelentős előrelépést jelentett a légszennyezés tekintetében, hogy 2019 januárjában hatályba lépett egy rendelet, amelynek értelmében a hongkongi vizeken közlekedő hajók csak korlátozott (legfeljebb 0,5 %) kéntartalmú üzemanyagot használhatnak. Hongkong emellett kiadott egy a széntelenítésről szóló nyilvános konzultációt is a terület hosszú távú széntelenítési stratégiájának kidolgozása céljából.

Hongkong és a szárazföldi Kína kapcsolata

A folyamatos tiltakozások jelentős hatást gyakoroltak a Hongkong és a szárazföldi Kína közötti kapcsolatokra. A Kínai Népköztársaság kormánya nyilvánosan támogatta a tüntetőkkel szembeni erőszak hatóságok általi alkalmazását. Ezen felül rendkívül korlátozott bizonyítékok alapján azt állította, hogy a tüntetések a Hongkong függetlenségére törekvők eszközeként szolgálnak, és hogy idegen hatalmak felelősek a zavargások szításáért. Az anyaország a társadalmi-gazdasági panaszokat említette az általános elégedetlenség fő okaként. Xi Jinping elnök az erőszakot az „egy ország – két rendszer” elvével szembeni „nyílt kihívásnak” nevezte.

Tovább nőttek az azzal kapcsolatos félelmek, hogy Hongkong „nagy fokú autonómiája” az „egy ország – két rendszer” elvének keretében gyengülni fog.

A média arról számolt be, hogy megnőtt a Népi Felszabadítási Hadsereg (PLA) Hongkongban állomásozó katonáinak száma. Novemberben a PLA katonák egy különítménye hagyta el a kaulungi laktanyáját, hogy eltakarítsa a zavargások során a főbb közlekedési útvonalakon emelt barikádokat és törmeléket. Az alaptörvény értelmében a hongkongi kormány segítséget kérhet a PLA-tól a katasztrófaelhárításhoz vagy a közrend fenntartásához. Ebben az esetben azonban nem történt ilyen segítségkérés.

A Legfelsőbb Bíróság az arcmaszk tilalmának alkotmányellenességéről szóló határozatát követően a Kínai Népköztársaság Jogi Bizottságának szóvivője kijelentette, hogy csak a Nemzeti Népi Kongresszus Állandó Bizottsága dönthet arról, hogy Hongkong törvényei megfelelnek-e az alaptörvénynek. A hongkongi ügyvédi kamara egy nyilatkozatban megjegyezte, hogy ez az álláspont „jogi szempontból helytelen”, hogy a hongkongi bíróságok korábban is semmisítettek meg alkotmányellenes törvényeket, és hogy minden olyan elképzelés, miszerint a hongkongi bíróságok nem végezhetnek alkotmányossági felülvizsgálatot, azon bírói hatáskörök gyakorlását korlátozza, amelyeket ezek a bíróságok mindig is élveztek, és ellentétes az alaptörvénnyel.

A politikai feszültségek a politikai paletta mindkét oldala által a hongkongi üzleti közösségre gyakorolt egyre fokozódó nyomáshoz vezetett. Egyes hongkongi vállalatok különböző intézkedések, például elbocsátás révén büntették alkalmazottaikat a tüntetéseken és tiltakozásokon való részvételük, valamint a tiltakozásokat a közösségi médiában támogató megjegyzéseik miatt. Maguk a vállalatok is nyomás alá kerültek, ami olyan nagy nyilvánosságot kapott eseteket eredményezett, mint amikor cégvezetők mondtak le és kértek nyilvánosan bocsánatot alkalmazottaik politikai nézetei és cselekedetei miatt. A tiltakozókkal rokonszenvezők széles körű támadásokat intéztek a szerintük Kínát támogató vállalkozások ellen. Ez bizonyos esetekben bojkott formáját öltötte, máskor azonban erőszakos cselekedetekre is sor került, különös tekintettel a vállalkozások helyiségeinek megrongálására.