A rendelet 45. cikkének (5) bekezdése értelmében kétévente be kell nyújtani az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak egy, a tájékoztatási tevékenységeknek a rendelet alapján történő végrehajtásáról szóló jelentést. Ez a hetedik ilyen jelentés.

A pályázati felhívások arra ösztönözték a támogatásra pályázókat, hogy pontosabban határozzák meg a célközönséget, hatékonyabban terjesszék az információt, és elemezzék a tevékenységek hatását a közvetlenül és közvetetten elért személyek száma tekintetében. A pályázóknak részletes terveket kellett bemutatni a tervezett tevékenységeikkel kapcsolatban, ideértve a projektvégrehajtást, az üzenetátadást és a hatékonyságmérést. A jelentéstételi időszakban fontos hangsúlyozni, hogy a szakmai sajtó és média multiplikátorhatásának, valamint az internet és a közösségi hálózatok terjesztési eszközként való fokozottabb használatának köszönhetően a társfinanszírozott tevékenységek jelentős részéről a közvetlen résztvevők körénél jóval szélesebb közönség is tudomást szerzett.

Az EU mezőgazdasági ágazata komoly kihívásokkal nézett szembe a reform megvitatásának időszakában. A mezőgazdasági árak ingadozása és a piaci bizonytalanság a geopolitikai fejleményekkel együtt élénk nyilvános vitát váltott ki a mezőgazdasági és vidéki térségek gazdasági kilátásairól. Tovább kellett gondolni az olyan kihívásokat, mint például az ágazat éghajlatváltozás-kezelésben betöltött szerepe, valamint például az egészségügy, a kereskedelem vagy a biogazdaság területén felmerülő új lehetőségek kihasználására való alkalmassága. Az ágazatot a jövőben érintő kihívások kezelése központi szerepet kapott ebben az időszakban a KAP-ra vonatkozó tájékoztatási tevékenységek fejlesztése tekintetében is.

A pályázatokat az ajánlattételi felhívásokban megállapított szigorú támogathatósági, kizárási, kiválasztási és odaítélési kritériumok alapján értékelték. Ez összhangban állt a költségvetési rendelettel, és tükrözte a Bizottság azon célját, hogy biztosítsa az egyenlő bánásmódot és a pályázók közötti tisztességes versenyt.

2. Közvetlen intézkedések / közbeszerzések (a Bizottság által kezdeményezett tájékoztatási tevékenységek)

2015–2016-ban – ahogyan korábban is – jelentős volt a Bizottság kezdeményezésére végzett tájékoztatási tevékenységek száma.

a) Médiahálózat építése

A média támogatása a KAP és a vidékfejlesztés előrehaladására vonatkozó információval és az erről szóló tájékoztatókkal továbbra is nagyon fontos részét képezte a kommunikációs tevékenységeknek, és nagyon jelentős multiplikátorhatással rendelkezett. A közösségi média és az internetalapú kommunikáció jelentősége tovább fokozódott ebben az időszakban. Folyamatos erőfeszítéseket tettek a média politikára vonatkozó felhasználóbarát információval való ellátása érdekében. Az Ag-Press.eu újságírói platform folyamatos fejlesztése és működtetése, az Ag-Press-tagok számára tanulmányutak szervezése és a médiahálózat építésével foglalkozó események tovább ösztönözték a mezőgazdasági kérdésekre szakosodott újságírókkal és az általános médiával való szoros kapcsolattartást és véleménycserét. A DG AGRI közösségimédia-eszközei (Facebook, Twitter) további fejlődésen mentek keresztül és ebben az időszakban gyorsan nőtt a közönségük. Továbbra is fontos eszköznek számítanak a szakértők honlaphoz és az azon elérhető átfogó tájékoztatáshoz és legfrissebb hírekhez vonzásában, és a nagyközönség elérésében is. Általában tehát a médiahálózat építésére irányuló tevékenység fokozta az újságírók tájékozottságát és megértését az uniós mezőgazdasággal és vidékfejlesztéssel kapcsolatos kérdések tekintetében.

A jelenleg 800-nál több újságírót tömörítő Ag-Press hálózat a Bizottság hasznos eszköze, és tagjainak hasznos hálózata.

Kilenc tanulmányút során az újságírócsoportok megismerhették más régiók és tagállamok gyakran nagyon eltérő mezőgazdaságát. Ez a „helyszínen tanulás” rendszerint magában foglalja többek között a gazdaságok fejlesztéséről, a generációs megújulásról, a másodlagos vállalkozásokról, az éghajlathoz alkalmazkodást elősegítő tevékenységekről szóló tájékoztatást. A termelőkkel és a vidéki vállalkozókkal folytatott eszmecsere hozzájárult a mezőgazdasági termelőket Unió-szerte érintő kihívások és lehetőségek megismeréséhez. A KAP általános megértését ösztönözte továbbá az Ag-Press 2016 januárjában megrendezett, magas szintű szakértői programot kínáló és a mezőgazdasági és vidékfejlesztési biztos részvételével zajló éves hálózati rendezvénye.

b) Érdekelt felek közötti kapcsolatépítés - konferenciák

Az érdekelt felek – többek között mezőgazdasági termelők, együttműködő felek, az élelmiszerágazat, környezetvédelmi szakemberek, a vidéki területeken tevékenykedő más szereplők – nagyon fontos multiplikátorok a mezőgazdasági és vidékfejlesztési kérdésekre vonatkozó információk tekintetében.

A jelentéstételi időszakban a konferenciák továbbra is fontos fórumot biztosítottak a politika végrehajtásáról és jövőbeli fejlesztéséről szóló párbeszédhez. A Bizottság politikai céljaival összhangban és a civil társadalommal folytatott széleskörű egyeztetést hangsúlyozva folyamatos erőfeszítéseket tettek a fő politikai célok más uniós intézményekkel, a tagállamok közigazgatásaival, uniós szintű és nemzeti társadalmi-szakmai ágazattal és az akadémiai és kutatási közösséggel való megosztása érdekében.

A DG AGRI folytatta a 2014-ben elkezdett gyakorlatát, és az uniós mezőgazdasági piacok középtávú kilátásaival kapcsolatban a Közös Kutatóközponttal együtt végzett munkáját bemutatta a szélesebb közönségnek. Az EU mezőgazdasági kilátásairól rendezett, 2015-ös konferenciájának témáját tágítva belevette abba a mezőgazdaságot uniós és világszinten érintő kihívásokat. Ez az esemény fontos politikai dimenzióval rendelkezett, a fenntarthatósághoz és az élelmiszerlánchoz hasonló kérdésekkel foglalkozó maga szintű panelekkel. A mezőgazdasági kilátásokkal foglalkozó 2016-os konferencia fenntartotta ezt a magas szintű képviseletet az uniós intézmények, kormányok, nemzetközi szervezetek képviselőivel és érdekelt felekkel, akik az éghajlatváltozással és az erőforrások rendelkezésre állásával kapcsolatos kérdésekről és kilátásokról folytattak eszmecserét. Ebben az időszakban a konferenciákon résztvevő vezető uniós és harmadik országbeli politikai képviselők ösztönözték a kérdésekkel foglalkozó jelentős médiavisszhangot.

A „Cork 2.0 Conference on Rural Development” vidékfejlesztési konferencia volt ennek az időszaknak a másik fő eseménye. Mintegy háromszáz uniós érdekelt fél, nemzetközi szervezetek vezető képviselőivel együtt vitatta meg és értékelte újra a vidéki területek helyzetét és a következő 20 év vonatkozó politikai céljait. A konferencia elfogadta a vidéki területek jobb életminőségéről szóló „A better life in rural areas” (Jobb élet a vidéki térségekben) nyilatkozatot, amely vázolta a vidéki területek jövőjére vonatkozó közös elképzelést, beleértve a következőket: a vidéki értékláncok erősítése és a transzformatív fejlesztések és technológiák jobb rendelkezésre állásával a vidék életerejébe és életképességébe való beruházás. A vidéki területek jövőjéről szóló stratégiai elképzelés jelentősen hozzájárul a Bizottság KAP egyszerűsítésére és modernizációjára irányuló jelenlegi elgondolásaihoz.