BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA amely a következő dokumentumot kíséri Javaslat: az Európai Parlament és a Tanácsi határozata a 2020-ig tartó időszakra szóló általános uniós környezetvédelmi cselekvési programról „Jólét bolygónk felélése nélkül” /* SWD/2012/0397 final */





BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA amely a következő dokumentumot kíséri Javaslat: az Európai Parlament és a Tanácsi határozata a 2020-ig tartó időszakra szóló általános uniós környezetvédelmi cselekvési programról „Jólét bolygónk felélése nélkül” Ez a hatásvizsgálat a 2020-ig tartó időszakra szóló általános uniós környezetvédelmi cselekvési programot létrehozó európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló bizottsági javaslatot kíséri. A határozatjavaslat kidolgozásakor a Bizottság az érdekeltek széles körének bevonásával nyilvános konzultációt folytatott, és az Európai Unió (EU) többi intézményének véleményét is tekintetbe vette. Az uniós környezetvédelmi politika irányát a hetvenes évek elejétől kezdve környezetvédelmi cselekvési programok határozzák meg. Az uniós szintű fellépésre az Európai Unió működéséről szóló szerződés 192. cikkének (3) bekezdése ad jogalapot. A hatodik környezetvédelmi cselekvési program 2012 júliusában lezárult, az Európai Bizottság pedig az érdekeltek, köztük a Tanács és az Európai Parlament ez irányú felkérésére vállalta, hogy a folytonosság jegyében új környezetvédelmi cselekvési programot dolgoz ki, amely épít az elődje által megteremtett értékekre, egyben kezeli annak hiányosságait. A hatásvizsgálat szerint a javaslat uniós szintű hozadéka a következő: · stratégiai keretet ad az uniós környezetvédelmi politikának, · biztosítja a különböző szakpolitikák komplementaritását és koherenciáját, · kiszámíthatóságot és egyenlő versenyfeltételeket teremt, · az irányítás minden szintjén lépésekre sarkall. A hatodik környezetvédelmi cselekvési program kidolgozása óta megváltoztak a feltételek, az új program már más kontextusban születik: az EU ugyanis elfogadta az Európa 2020 stratégiát, amely az összes uniós szakpolitika tekintetében átfogóan „intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést” irányoz elő. Bár jelenleg számos uniós ország küzd gazdasági válsággal, a strukturális reformok iránti igényből fakadóan minden tagállam számára nyitva áll az inkluzív zöld gazdaság felé való gyors elmozdulás lehetősége. Az uniós környezetpolitika ehhez három lényeges, egymást kölcsönösen erősítő elemmel tud hozzájárulni: 1. gondoskodik arról, hogy Európa természeti tőkéje kellőképpen ellen tudjon állni a terhelésnek és a változásoknak; 2. rendkívül erőforrás-hatékony és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságot teremt; 3. az uniós polgárok egészsége és jóléte érdekében a környezetvédelmet ezután is az eddigi magas színvonalon biztosítja. Az új környezetvédelmi cselekvési programot úgy kell kialakítani, hogy az megsokszorozza erőinket a 2020-ig tartó időszakra szóló fenti kiemelt célok teljesítéséhez, és hosszú távra, egészen 2050-ig tekintsen előre. Ez a hatásvizsgálat felméri, milyen kihívásokkal kell szembenéznünk, illetve milyen lehetőségeink vannak e célok tényleges, minél hatékonyabb és következetesebb eléréséhez. Jóllehet különböző tudományos elemzések számos tekintetben pozitív irányú elmozdulást jeleznek az elmúlt évtizedben, a fenti környezetvédelmi célkitűzések teljesítését négy alapvető probléma továbbra is hátráltatja (lásd az ES1 táblázatot): 1) a meglévő környezetpolitikai joganyagok nem megfelelő végrehajtása és hiányosságai; 2) a következetesség hiánya az olyan, egymáshoz egyre szervesebben kapcsolódó kihívások kezelésében, amelyek más szakpolitikai területen is fellépést kívánnának; 3) a beruházási ösztönzőkkel összefüggő problémák a környezetvédelmet érintő intézkedésekben; 4) a környezetre vonatkozó adatok és információk elégtelen mértékű összehangoltsága, hiányosságok a tudásalapban, valamint jelenleg még nem megfelelően kezelt új problémák és trendek. ES1: Az alapvető problémák súlyosságának indikatív táblázata || Alapvető problémák Környezeti kérdések || Végrehajtás || Ismeretek || Beruházás || Következetesség Ökológiai és klímaváltozási ellenálló képesség || Az ökoszisztémákra nehezedő teher (levegőszennyezés, eutrofizáció miatt) || ++ || + || + || +++ Védettségi helyzet (az EU legfontosabb élőhelyeinek és fajainak védelme) || ++ || + || +++ || ++ Biológiai sokféleség (szárazföldi és tengeri fajok és élőhelyek) || +++ || ++ || ++ || +++ Talajromlás (talajerózió) || + || ++ || ++ || ++ Vízminőség (ökológiai és kémiai állapot) || ++ || + || + || ++ Vízszennyezés (pontszerű forrásokból származó szennyezés és a fürdővizek minősége) || +++ || + || ++ || + Fenntartható, dekarbonizációs növekedés || Globális középhőmérséklet-változás || ++ || + || +++ || +++ Üvegházhatású gázkibocsátás || ++ || + || ++ || +++ Energiahatékonyság || ++ || ++ || + || ++ Megújuló energiaforrások || + || ++ || +++ || + Az erőforrás-felhasználás és a gazdasági növekedés függetlenítése egymástól || + || ++ || + || +++ Hulladékképződés || ++ || ++ || + || +++ Hulladékkezelés (újrafeldolgozás) || +++ || ++ || + || ++ Vízhiány (vízkitermelés) || ++ || + || + || ++ Emberi egészség és jólét || Országhatárokon átterjedő levegőszennyezés (NOx, NMVOC, SO2, NH3, primer részecskék) || + || + || + || ++ A városi környezet levegőminősége (por és ózon) || +++ || + || + || ++ Vegyi anyagok || ++ || +++ || + || ++ Az új környezetvédelmi cselekvési program ezen túlmenően az uniós környezetpolitika városi és globális vetületeit egyaránt tovább kívánja erősíteni, mivel a térbeli viszonylatot tekintve olyan specifikus környezeti és éghajlat-változási problémák és kihívások merülnek fel, amelyek kezelése célzott szemléletmódot igényel. A programban emellett a fenntartható fejlődéssel foglalkozó 2012. évi ENSZ-konferencia (Rio+20) kapcsán tett lényegi kötelezettségvállalások is érvényre jutnak. Mindezekre való tekintettel a szakpolitikai opciók vizsgálata két lépésben történt: Első lépésben három, tartalmi kérdéseket érintő opció mérlegelésére került sor: · 1. opció: marad minden a régiben. A környezetpolitika a meglévő szabályozás szerint, a végrehajtás jelenlegi szintjén alakul. · 2. opció: ésszerűsített végrehajtás. Nagyobb erőfeszítés azoknak az alapvető problémáknak a kezelésére, amelyek a leginkább rontják a meglévő politikai és szabályozási célkitűzések teljesítésének esélyét. Az opció nemcsak javítja, hanem ésszerűsíti is a végrehajtást azáltal, hogy gondoskodik a beruházási ösztönzők megfelelő működéséről és a szakpolitikák koherenciájáról. · 3. opció: ésszerűsített végrehajtás és az új ismeretek beépítése. A 2. opcióban részletezetteken felül még több erőfeszítés, válaszul az ismeretalapban bekövetkezett változásokra és az időközben felmerült, új kérdésekre. Második lépésben a hatásvizsgálat azzal a kérdéssel foglalkozott, hogy adott esetben milyen jellegű környezetvédelmi cselekvési program szolgálna a három konkrét célkitűzés teljesítésének leghatékonyabb stratégiai keretéül. Három opció vizsgálatára került sor: · A. opció: felhagyás a környezetvédelmi cselekvési programok kidolgozásának gyakorlatával. · B. opció: minden marad a régiben – a hatodik környezetvédelmi cselekvési programnak megfelelő szerkezetű, új program kidolgozása. · C. opció: a szakpolitikai célkitűzések korlátozottabb körének célzott megközelítése az új környezetvédelmi cselekvési programban. Az ES2 táblázat eredményesség, hatékonyság és koherencia szempontjából ad általános értékelést ezekről az opciókról. Kiolvasható belőle, hogy a három kritérium vonatkozásában a legcélravezetőbbnek tartott megoldás a C. opció alkalmazása révén megvalósított 3. opció. A környezetvédelmi hozadékon túlmenően az ésszerű szabályozás elvét követő, a koherenciát előmozdító, új stratégiai környezetvédelmi cselekvési program az erőforrás-hatékonyság fokozása révén várhatóan a versenyképességet is rendkívüli mértékben növelni fogja. Az ES3 táblázat sorra veszi az opció alá tartozó fellépéseket, amelyek igazodnak a fenti konkrét célkitűzésekhez és komplementer intézkedéseket is magukban foglalnak a háttérben működő folyamatok kezelésére. ES2 táblázat: átfogó értékelés az opciókról || Eredményesség || Hatékonyság || Koherencia 1. lépés: a fellépések hatóköre 1. opció || 0 || 0 || 0 2. opció || + || ++ || + 3. opció (a választott opció) || ++ || ++ || ++ 2. lépés: a környezetvédelmi cselekvési program jellege A. opció || - || - || - B. opció || 0 || 0 || 0 C. opció (a választott opció) || + || + || ++ ES3 táblázat: A hetedik környezetvédelmi cselekvési program fellépései a konkrét célkitűzések viszonylatában Konkrét célkitűzések || Elsősorban egyetlen konkrét célkitűzéshez kötődő fellépések || Mindhárom konkrét célkitűzést érintő, komplementer intézkedések (a működést biztosító keretrendszer) Gondoskodni arról, hogy Európa természeti tőkéje kellőképpen ellen tudjon állni a terhelésnek és a változásoknak || A biológiai sokféleséggel kapcsolatos uniós stratégia maradéktalan végrehajtása 2020-ig || A végrehajtás javítása - A hatékonyabb környezetvédelmi ellenőrzés és felügyelet feltételeinek megteremtése - Az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosítása - Továbbfejlesztett tagállami szintű panaszkezelési és közvetítési mechanizmusok támogatása - Az uniós környezetvédelmi jogszabályok hatékony végrehajtását megfelelően tanúsító információk aktív megosztását biztosító, tagállami szintű informatikai rendszerek létrehozása - Annak feltérképezése, hogy milyen gyakorlati szerepet játszhatnak a partnerségi megállapodások a konkrét környezetvédelmi rendelkezések végrehajtásának javításában A környezetpolitikával kapcsolatos tudományos és egyéb ismeretek tudásalapjának fejlesztése - A környezettel kapcsolatos adatok és információk gyűjtésének, kezelésének és megosztásának egyszerűsítése, ésszerűsítése és korszerűsítése révén a környezetpolitika tudományos bizonyítékokra épülő tudásalapjának javítása, beleértve az ismeretekhez való hozzáférés megkönnyítését - A felmerülő környezetvédelmi kockázatok előrejelzése, értékelése és kezelése céljából szisztematikus szemléletmód kialakítása - A hiányos ismeretek pótlása A beruházások megfelelő ösztönzésének biztosítása - A környezet- és éghajlat-politikai célkitűzések megfelelő pénzügyi hátterének biztosítása az alábbiak révén: a környezet- és éghajlat-politikai prioritások megfelelő érvényre juttatása a partnerségi megállapodásokban; a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló uniós költségvetés legalább 20%-ának éghajlat-politikai célokra való elkülönítése, a környezetvédelmi cselekvésre rendelkezésre álló uniós források lehívásának legalább 25%-os javítása a jelenlegi/2010. évi felhasználási szinthez képest; rendszer kifejlesztése és alkalmazása a környezetvédelemmel kapcsolatos kiadások nyomon követésére és jelentésére - A környezetkárosító hatású támogatások fokozatos megszüntetése, piaci alapú és adópolitikai eszközök fokozottabb alkalmazása - A környezetvédelmi és éghajlat-politikai kiadások magánfinanszírozásának előmozdítása és növelése, különösen innovatív pénzügyi eszközök elérhetővé tétele révén - Átfogó mutatók, köztük a természeti tőkére vonatkozó számviteli eljárások kialakítása a fejlődés fenntarthatóságának (a GDP-n kívüli) mérésére - A környezetvédelmi és erőforrás-hatékonysági megfontolások beépítése az európai szemeszterbe Nagyobb fokú integrálás és koherencia - Környezetvédelmi és éghajlat-politikai feltételek és ösztönzők beépítése az uniós és tagállami szintű szakpolitikai kezdeményezésekbe, valamint e kezdeményezések környezeti (társadalmi és gazdasági) hatásainak szisztematikus előzetes értékelése. A városi környezet fenntarthatóságának javítása - Annak támogatása, hogy a minimális fenntarthatósági kritériumok az EU városainak többségében teljesüljenek. A nemzetközi fellépés hatékonyságának biztosítása - A stratégiai partnerekkel való együttműködés terén összpontosítás a környezetpolitika és a környezetvédelmi szabályozás uniós gyakorlatában bevált módszerek előmozdítására, valamint az álláspontok közelítése a multilaterális környezetpolitikai egyeztetéseken - A fennmaradó vagy új multilaterális környezetvédelmi megállapodások megerősítése még jóval 2020 előtt, valamint a hatékony uniós részvétel biztosítása más nemzetközi folyamatokban - Fellépések indítása és végrehajtása a világ erdejeinek védelmében - Az európai szomszédságpolitikában részt vevő országokkal folytatott együttműködés során fokozatos közeledés a főbb uniós környezetpolitikákhoz - Proaktív szerepvállalás az éghajlatváltozás mérséklésével kapcsolatos törekvések fokozását szolgáló nemzetközi munkatervben, amely olyan mérséklő intézkedések költséghatékony opcióinak azonosítására és konkrét megvalósításának támogatására irányul, amelyekkel 2020-ig felszámolható a célok tekintetében fennálló szakadék - Az ENSZ Fenntartható Fejlődési Bizottsága által 2012-ben megfogalmazott lényegi következtetések maradéktalan integrálása az európai, regionális, nemzetközi és globális szintű fellépésekbe. Stratégiailag célzottabb szemlélet az erdők állapotának és az általuk kínált szolgáltatásoknak a javítására és védelmére A földhasználati szempontok erőteljesebb érvényesítése a döntéshozatalban, adott esetben a talajra és a földterületekre vonatkozó célértékek megállapításával További lépések és intézkedések a települési és ipari szennyvizekből, illetve a műtrágyahasználatból eredő kibocsátás, valamint az eutrofizációt okozó légköri kibocsátás megszüntetésére A víz-keretirányelv maradéktalan végrehajtása, az édesvizekre gyakorolt hatások (köztük a nitrogén- és foszformennyiség) csökkentését szolgáló további lépésekkel kiegészítve A tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv maradéktalan végrehajtása, s ezen belül a tengeri hulladék csökkentése, akár célértékek meghatározásával is Rendkívül erőforrás-hatékony és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság megteremtése || Az Európai Unió éghajlat-változási és energiacsomagjának maradéktalan végrehajtása 2020-ig A hulladékokkal kapcsolatos uniós szabályozás maradéktalan végrehajtása, valamint a hulladék erőforrásként történő hasznosítása különösen a hulladékhierarchia és a gazdasági eszközök hatékony alkalmazásával, beleértve a hulladéklerakók szinte teljes felszámolását és az energia-visszanyerés korlátozását Az uniós újrafeldolgozási tevékenységek környezetkímélő folytatását nehezítő belső piaci korlátok kezelése Az előállítás és a fogyasztás általános környezeti hatásának csökkentése, különös tekintettel az élelmezés, a lakhatás és a mobilitás területére, akár célértékek meghatározásával Az EU polgárainak egészségéhez és jólétéhez elengedhetetlen környezetvédelem eddigi magas szintjének fenntartása || Az EU levegőminőséggel kapcsolatos politikájának felülvizsgálata és kiigazítása a legújabb tudományos ismereteknek megfelelően, a levegőszennyezésnek a keletkezési forrásnál való megállítását szolgáló, költséghatékony intézkedések meghatározása, és a levegőminőséggel kapcsolatos uniós szabályozás maradéktalan teljesítéséhez szükséges munka megerősítése Az EU zajpolitikájának felülvizsgálata és kiigazítása a legújabb tudományos ismereteknek megfelelően, valamint a zajszennyezésnek a keletkezési forrásnál való megállítását szolgáló költséghatékony intézkedések meghatározása Az ivóvízről szóló irányelv végrehajtására irányuló erőfeszítések fokozása, különösen a kis vízszolgáltatók tekintetében, valamint a fürdővizek minőségéről szóló új irányelv végrehajtásának javítása annak érdekében, hogy 2020-ra a megfelelés szintje legalább 95%-os legyen A vegyi anyagok kombinált hatásával, valamint az endokrin zavarokat okozó anyagokat érintő biztonsági aggályokkal foglalkozó stratégia kidolgozása a nem toxikus környezetért, és átfogó szemléletmód kialakítása a veszélyes anyagoknak való kitettség minimálisra csökkentése érdekében A nanoanyagokkal kapcsolatos biztonsági aggályok hatékony kezelése a különböző szabályozások koherenciáját biztosító szemléletmód alkalmazásával Stratégia elfogadása és végrehajtása az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra vonatkozóan, illetve az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás szempontjainak beépítése a főbb uniós kezdeményezésekbe és ágazatokba A vízhiány további csökkentése az EU-ban A program stratégiai jellege abban áll, hogy az eredmény részben a prioritásként meghatározott célkitűzések teljesítéséhez kiválasztott konkrét szakpolitikai eszközöktől függ. Ezeket pedig csak hatásvizsgálatot követően lehet meghatározni. A választott eszközök befolyásolják a költséghatékonyságot, konkrét társadalmi és gazdasági hatásaik lesznek, de a nemzeti, regionális és helyi hatóságoknak az uniós szinten elfogadott politikák és jogi aktusok végrehajtásában játszott szerepére is kihatnak. A zöldebb, hatékonyabb technológiák, a nagyobb fokú termelékenység és az új munkalehetőségek várhatóan hozzájárulnak a növekedéshez és a munkahelyteremtéshez. Egy az erőforrás-hatékonyságot és a környezetkímélő termékeket támogató koherens és integráltabb politikai keret az erőforrás-hatékonyságra törekvő kkv-k számára is segítséget jelent, mivel csökkenti gyártási költségeiket és megkönnyíti piacra jutásukat. A növekedést támogató és a polgárok egészségét védő ökoszisztémák ellenálló képességének biztosítása ugyanakkor a gazdasági fejlődés fenntarthatóságának záloga. A Bizottság az Európa 2020 stratégia rendes nyomonkövetési eljárása keretében figyelemmel fogja kísérni az új környezetvédelmi cselekvési program végrehajtását. Minthogy a hatásvizsgálatban felsorolt fellépések meglévő szakpolitikai területeket érintenek, a jelenleg használt mutatók alkalmasak a fejlődés megfelelő nyomon követésére. Az új vagy ma még ismeretlen kérdéseket illetően további mutatók kerülnek a jövőben meghatározásra az ezen kérdések kezelésére leginkább alkalmas szakpolitikai megoldás meghatározásának folyamata részeként végrehajtott hatásvizsgálatok keretében. 2020-ig a program teljes értékelésére sor fog kerülni.