[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 2008.10.27

COM(2008) 671 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE

ÉVES JELENTÉS AZ ELŐCSATLAKOZÁSI STRUKTURÁLIS POLITIKÁK ESZKÖZÉRŐL (ISPA) 2007[SEC(2008) 2681]

TARTALOMJEGYZÉK

1. Új ISPA-projektek 5

2. Új kötelezettségvállalások 5

3. 2005 és 2007 között támogatott projektek 5

4. Kifizetések 6

5. Összefoglaló táblázatok 7

6. A technikai segítségnyújtás formái és eredményei 8

7. A kedvezményezett ország kezdeményezésére történő technikai segítségnyújtás 8

8. Végrehajtás 10

9. Projektfelügyelet 10

10. Pénzügyi irányítás és ellenőrzés – beleértve az EDIS -t 11

11. Kockázatértékelés 12

12. Az Európai Számvevőszék megállapításai 12

13. A társfinanszírozásban részt vevő partnerek – az EBB, az EBRD és a Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW) 12

14. Közbeszerzés 13

15. Versenypolitika 13

16. Környezetvédelmi politika 13

17. Közlekedéspolitika 14

18. A nyilvánosság tájékoztatására irányuló fellépések 15

Bevezetés

A Horvátországnak tagjelölt állami státuszt adó 2004. júniusi brüsszeli európai tanácsülést követően Horvátország 2005. január 1-jétől részesült az ISPA-ból. Horvátország követte a korábbi ISPA-kedvezményezett országokat, amelyek az eszköz 2000-es elindítása óta részesültek annak támogatásából. 2007. január 1-jén Bulgária és Románia az Európai Unió tagjává vált, és megszűnt az előcsatlakozási finanszírozás, közte az ISPA kedvezményezettjének lenni. Következésképpen a jelentés csak a Horvátországban megvalósított ISPA-tevékenységekről szól, hiszen ez az egyetlen, ISPA-finanszírozásban részesülő ország. Az ISPA/Kohéziós Alap projektek romániai és bulgáriai végrehajtását a Kohéziós Alapról szóló éves jelentés tárgyalja.

Az ISPA a programozásnak megfelelően 2006 végén megszűnt, következésképpen új projekteket nem fognak jóváhagyni. Ezért ez és a jövőbeli ISPA-jelentések kizárólag a már jóváhagyott horvátországi ISPA-projektek végrehajtásáról fognak szólni.

2007-ben Horvátország számos kihívással nézett szembe. A legfőbb cél az volt, hogy megkezdje a különböző szerződések pályázatainak kiírását azért, hogy megkezdődhessen az alapok kifizetése. E tekintetben számos pályázat terén előrehaladást értek el, amelyeket az év vége előtt meghirdettek. Mivel a vonatkozó pályázatokat csak az év végén indították el, az alapok kifizetése terén kevésbé látványos az előrehaladás.

Megkülönböztetett figyelem kísérte a végrehajtási ügynökség 2007-es átalakítását: a Központi Pénzügyi és Szerződéskötési Csoportból (CFCU – szervezetileg a pénzügyminisztériumhoz tartozó egység) Központi Pénzügyi és Szerződéskötési Ügynökség (CFCA – kormányhivatal) lett. A változtatásra azért volt szükség, hogy vonzóbb pénzügyi és egyéb ösztönzőket nyújthassanak a személyzet számára annak érdekében, hogy biztosítsák a személyzet hatékonyabb megtartását és ösztönözzék további, megfelelően tapasztalt személyzet felvételére. Mindkét említett fellépés szerepelt a bizottsági ellenőrök 2006-os ajánlásaiban.

Az ISPA költségvetése

A Bizottság tevékenység-alapú könyvelési rendszerével összhangban az ISPA-eszköz költségvetését két költségvetési keret biztosítja: a B13.01.04.02. funkcionális költségvetési tétel és a B13.05.01.01. operatív költségvetési tétel. Az első tétel fedezi a technikai segítségnyújtás adminisztratív költségeit (elsősorban a Bizottság küldöttségeinek megerősítését), amely 2006-ban véget ért, mivel a második tétel tartalmazza a Horvátország, Bulgária és Románia tagjelölt országok számára történő hatékony ISPA-végrehajtás és -működés által elérhetővé tett kifizetési előirányzatokat.

A 2007-ben 265,714,000 EUR-s B13.05.01.01. költségvetési tétel (Bulgária, Románia és Horvátország) fedezi a társfinanszírozási infrastrukturális projektek (intézkedések) valamennyi költségét. Mivel Románia és Bulgária 2007. január 1-jén tagállamokká váltak, a B13.05.01.01. költségvetési tételből történő, az alábbiakban bemutatott kifizetések kizárólag Horvátországra vonatkoznak.

1. táblázat: Az ISPA 2007-es költségvetése – EUR-ban

Költségvetési tétel | Végrehajtott kifizetések |

B13.01.04.02 funkcionális költségvetési tétel | 0 |

B13.05.01.01 operatív költségvetési tétel (csak Horvátország) | 124 629 |

Összesen | 124 629 |

Projektfinanszírozás

ÚJ ISPA-PROJEKTEK

2007 folyamán nem fogadtak el új ISPA-projekteket.

ÚJ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

2007-ben sem a környezetvédelmi, sem a közlekedési ágazatban nem vállaltak új kötelezettséget.

2005 ÉS 2007 KÖZÖTT TÁMOGATOTT PROJEKTEK

2005 és 2007 között a Bizottság 6, Horvátország javaslatai alapján benyújtott projektet hagyott jóvá. Közülük hármat a környezetvédelmi, kettőt a közlekedési ágazatban, illetve egy horizontális technikai segítségnyújtási intézkedést (amely a kötelező támogatásfelügyeleti bizottságok és az ISPA-t támogató végrehajtó szervek megszervezésére és irányult). E projektek teljes támogatható beruházási költsége 123,052 millió EUR, amelynek 47,9%-át, vagyis 59 millió EUR-t ISPA-támogatásként nyújtottak. További 1 millió EUR-t a Bizottság az ISPA-program adminisztrációs költségeire ítélt oda, így a Horvátországnak a program végéig tervezett mind a 60 millió EUR-t megadták. 2007 végéig a Bizottság a Horvátország számára a 2005–2007-es időszakra elkülönített ISPA-alap 10%-át lekötötte, és a kötelezettségvállalásokat kiegyensúlyozottan osztotta el a környezetvédelmi és a közlekedési ágazat között.

2. táblázat: 2005-2007 között Horvátország számára jóváhagyott projektek – EUR-ban

Közlekedés | 2 | 76 502 738 | 29 271 310 | 38,26 | 29 271 310 |

Horizontális technikai segítségnyújtás | 1 | 262 335 | 262 335 | 100 | 262 335 |

Környezetvédelem | 3 043 266 | 0 | 3 043 266 |

Közlekedés | 2 975 344 | 0 | 2 975 344 |

Technikai segítségnyújtás | 52 467 | 124 629 | 177 096 |

Összesen | 6 071 077 | 124 629 | 6 195 706 |

ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLÁZATOK

Az alábbi, 4. táblázat áttekintést nyújt 2007. évre és a 2005–2007 közötti időszakra szóló ISPA-programokról.

4. táblázat: 2005-2007 között kiválasztott horvátországi projektek – EUR-ban

Alágazat | Projektek száma | Támogatható költség | ISPA-hozzájárulás | 2007 | 2005 – 2007 |

Víz- és szennyvízkezelés | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Víz és szennyvíz, ideértve a -kezelést | 1 | 36 000 000 | 22 500 000 | 0 | 0 | 22 500 000 | 2 250 000 |

Szennyvíztisztító telep | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Szilárd hulladék | 1 | 8 823 601 | 6 000 049 | 0 | 0 | 6 000 049 | 600 005 |

Levegőminőség | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Horizontális | 1 | 1 464 100 | 966 306 | 0 | 0 | 966 306 | 193 261 |

Az ágazat összesen | 3 | 46 287 701 | 29 466 355 | 0 | 0 | 29 466 355 | 3 043 266 |

Közlekedés |

Közút | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Vasút | 1 | 75 761 000 | 28 789 180 | 0 | 0 | 28 789 180 | 2 878 918 |

Közút és vasút | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Belvízi hajóutak | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Repülőterek | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Horizontális | 1 | 741 738 | 482 130 | 0 | 0 | 482 130 | 96 426 |

Az ágazat összesen | 2 | 76 502 738 | 29 271 310 | 0 | 0 | 29 271 310 | 2 975 344 |

Horizontális |

Technikai segítségnyújtás | 1 | 262 335 | 262 335 | 0 | 124 629 | 262 335 | 177 096 |

Az ágazat összesen | 1 | 1 464 100 | 966 306 | 0 | 0 | 966 306 | 193 261 |

Közlekedés |

Az ágazat összesen | 1 | 741 738 | 482 130 | 0 | 0 | 482 130 | 96 426 |

Horizontális technikai segítségnyújtás |

Az ágazat összesen | 1 | 262 335 | 262 335 | 0 | 124 629 | 262 335 | 177 096 |

ÖSSZESEN | 3 | 2 468 173 |1 710 771 |0 |124 629 |1 710 771 |466 783 | |

Irányítás és végrehajtás

VÉGREHAJTÁS

Az első két ISPA-projektet 2005 decemberében hagyták jóvá Horvátországban, további négyet pedig 2006 júliusában és szeptemberében. 2007 végétől e projektek közül csak egynek (2005HR16PPT001) kezdődött meg a fizikai kivitelezése. Ennek ellenére történt valamennyi előrehaladás a 2005-ben jóváhagyott első két projekt tekintetében is: év végéig három közbeszerzési pályázatot hirdettek meg. Emellett öt további szolgáltatási szerződésre, illetve négy keretszerződésre szóló pályázatot hirdettek meg. Az év végéig négy keretszerződést írtak alá, és megkezdődött az azokra épülő munka. Meg kell jegyezni azt is, hogy egy infrastrukturális projekt (2005HR16PPT001) valamennyi ajánlattételi felhívását (2 építési beruházásra irányuló és 1 szolgáltatási) 2007 végéig kihirdették.

Számos oka van annak, hogy Horvátországban lassan halad előre a projektvégrehajtás. Mindenekelőtt a végrehajtó ügynökségben nem volt kellően tapasztalt személyzet és megfelelő vezetés. Ezenfelül az ügynökséget az év folyamán újraszervezték, és az új struktúrában nem volt teljes létszámú a személyzet. További problémák adódtak a végső kedvezményezettek tapasztalatának hiányából a nemzetközi pályázati felhívások előkészítése és benyújtása terén, a megfelelő személyzet hiányából és az ISPA-eljárások ismeretének hiányából. Ugyancsak hatással voltak a projektvégrehajtás ütemére a túlzottan bürokratikus eljárások, amelyeket a horvát hatóságok a projekt-végrehajtási folyamat irányítása és ellenőrzése céljából állítottak fel. A Bizottság számos alkalommal javasolta ezen eljárások egyszerűsítését. A jelentés írásának pillanatában nincs olyan projekt, amely ne felelne meg az N+2-es szabálynak[1].

PROJEKTFELÜGYELET

A végrehajtás előrehaladásának és hatékonyságának általános ellenőrzését és értékelését az Európai Bizottság küldöttségeiben tartott rendszeres találkozók, a végrehajtó szervek ellenőrzési jelentései, a Bizottság személyzetének helyszíni látogatásai és az ISPA ellenőrző bizottság évi két horvátországi ülése általi hivatalos ellenőrzés támogatja.

A Bizottságnak a pályáztatás és szerződéskötés jóváhagyására vonatkozó hatásköreinek gyakorlásán túl a Bizottság küldöttsége van a leginkább abban a helyzetben, hogy a helyszínen biztosítsa az előrehaladást, valamint a nemzeti hatóságok és a végső kedvezményezettek közötti kapcsolattartást bármely esetleg felmerülő probléma kapcsán.

2007-ben Horvátországban két ISPA ellenőrző bizottsági ülést tartottak; júniusban és decemberben. Az üléseken felmerülő legfőbb kérdés a pályázati és szerződéskötési folyamatok felgyorsításának szükségessége, illetve annak biztosítása volt, hogy a jövőbeli projekt-pipeline-ok előkészítésére irányuló technikai segítségnyújtási szerződéseket a lehető leghamarabb megkössék azért, hogy megelőzzék az IPA-alap abszorpciójával kapcsolatos későbbi problémákat. A Bizottság ezenfelül hangsúlyozta, hogy a lehető leggyorsabban hasznosítani kell az ISPA által finanszírozott, a végrehajtó ügynökségnek és a vonatkozó minisztériumoknak nyújtott technikai és adminisztratív támogatás nyújtására rendelkezésre álló technikai segítségnyújtási intézkedéseket.

Bár elismerték a projektek fizikai kivitelezésének lassúságát, a bizottság megjegyezte, hogy az év végéig számos pályázatot kiírtak és ennek alapján a kifizetések terén 2008-ban jelentős növekedésnek kell bekövetkeznie.

PÉNZÜGYI IRÁNYÍTÁS ÉS ELLENőRZÉS – BELEÉRTVE AZ EDIS -T

A pénzügyi irányítás és ellenőrzés legfőbb követelményeit és a szabálytalanságok kezelését az ISPA-rendeletnek és a finanszírozási megállapodások III. mellékletének az előírásai szabályozzák, a Bizottság általi előzetes ellenőrzések rendszerének megfelelően. E követelmények közel állnak a Kohéziós Alapra és a Strukturális Alapokra alkalmazandó előírásokhoz. A legfontosabb összetevők olyan belső pénzügyi ellenőrzési rendszerek és eljárások létrehozására vonatkoznak, amelyek biztosítani tudják a közbeszerzési eljárások átlátható és hátrányos megkülönböztetéstől mentes voltát, a feltüntetett kiadások pontosságát, a megfelelő belső ellenőrzési kapacitást, a kívánalmakat kielégítő eseménynaplókat és a szabálytalanságok megfelelő kezelését.

Mivel Horvátországban igen kevés előrehaladást értek el az ISPA-projektek terén, úgy döntöttek, hogy 2007-ben Horvátország esetében nem végeznek ISPA-ellenőrzéseket. 2007 áprilisában mégis sor került a Regionális Politikai Főigazgatóság ellenőrzési és auditcsoportjának tanácsadó ellenőrzésére a Nemzeti Alap és Végrehajtó Ügynökségnél (CFCU), a korábbi ISPA DIS (decentralizált végrehajtási rendszer) akkreditációs ellenőrző látogatása folytatásaképpen. Az ellenőrző látogatás ISPA-ra vonatkozó részének általános következtetései a CFCU személyzetének nagymértékű cserélődéséről és következésképp a személyzet megtartásának módjáról szóltak, továbbá a dokumentumoknak a CFCU-n belüli, a Bizottság küldöttségéhez támogatásra történő benyújtás előtti elégtelen mértékű ellenőrzéséről.

DIS

A horvátországi ISPA végrehajtó ügynökség DIS-akkreditációjának követelménye a pénzügyi rendelet 164. cikkének kikötéseit követi. A DIS-akkreditációt a Bizottság 2006. február 13-án adta meg.

EDIS

Míg az EDIS (kiterjesztett decentralizált végrehajtási rendszer – csak utólagos ellenőrzést igénylő) akkreditációt meg nem kapják, a Bizottság horvátországi küldöttségének személyzete továbbra is végez előzetes ellenőrzéseket és fontos szerepet játszik az ISPA-intézkedések napi irányításának, végrehajtásának és ellenőrzésének felügyeletében. Jelenleg a cél az, hogy Horvátország 2009 második felének végéig csatlakozzon az EDIS-hez. Az EDIS-re való átállás előkészítése nagy mértékben múlik a meglévő DIS-rendszer működésének javulásán.

KOCKÁZATÉRTÉKELÉS

A 2007-re és a következő évekre tervezett ellenőrzési stratégiát, valamint a Regionális Politikai Főigazgatóság Ellenőrzési Igazgatóságának kapcsolódó célkitűzéseit az ISPA végrehajtás helyzetelemzésének eredményeire alapozták. Az ellenőrzési stratégia a Regionális Politikai Főigazgatóság felső vezetése által meghatározott célkitűzéseket tartalmazza. E célkitűzéseket az operatív igazgatóságokkal folytatott részletes megbeszélések alapján határozták meg, melyek során a lehetséges kockázatokról cseréltek információkat. Az ellenőrzési stratégia tehát meghatározza a célkitűzések eléréséhez szükséges fellépéseket, figyelemmel a felismert kockázatokra. Általánosságban elmondható, hogy a stratégia végrehajtásával a kockázat minimálisra csökken. 2007-ben nem végeztek ellenőrzést, mivel a végrehajtásban korlátozott előrehaladást értek el.

Az előzetes jóváhagyási rendszerben prioritást élvez annak biztosítása, hogy elegendő ellenőrzési eljárás legyen érvényben a projektvégrehajtás és a kifizetések tekintetében. Az előcsatlakozási alapok irányításával azonban együtt járnak bizonyos kockázatok, hiszen az alapokat számos különböző szervezet és rendszer juttatja el a kedvezményezettekhez. A kiadások támogathatóságát az határozza meg, hogy megfelelnek-e a közösségi és nemzeti szinten meghatározott szabályoknak és feltételeknek, ami összetett és magában hordozza a rossz értelmezés kockázatát. A horvát hatóságok a tervek szerint kérelmezni fogják az előzetes ellenőrzés elhagyását 2009 második felében az ISPA projektek esetében, az 1266/1999/EK rendelet rendelkezéseivel összhangban.

AZ EURÓPAI SZÁMVEVőSZÉK MEGÁLLAPÍTÁSAI

2007-ben nem végeztek ellenőrzést vagy ellenőrző látogatást Horvátországban.

A TÁRSFINANSZÍROZÁSBAN RÉSZT VEVő PARTNEREK – AZ EBB, AZ EBRD ÉS A KREDITANSTALT FÜR WIEDERAUFBAU (KFW)

E hitelintézményekkel – a projekt-előkészítés és -végrehajtás terén meglévő szakértelmükre tekintettel – a Bizottság rendszeresen tartotta a kapcsolatot, horizontális szinten és nemzeti szinten egyaránt a politikák és a programozással és végrehajtással kapcsolatos módszertani kérdések koordinálása érdekében. E bankok támogatást és hitelt vegyítő finanszírozás terén meglévő szakértelme – beleértve a magán- és a közszféra együttműködésére vonatkozó szabályokat – az ISPA-ból finanszírozott projektek minőségének javítása szempontjából igen hasznos. Mivel az EBB egyetlen horvátországi ISPA-projektben sem érintett, az EBRD az egyetlen nemzetközi pénzügyi szervezet, amely aktív részese egy horvátországi ISPA-projektnek. Egy 2005-ben jóváhagyott környezetvédelmi projektet – a karlovaci víz- és szennyvízkezelési programot – az EBRD hiteléből társfinanszíroznak.

Hozzájárulás a közösségi programokhoz

KÖZBESZERZÉS

Az ISPA kezdete óta az egyik legnagyobb kihívásnak a megbízható, tisztességes és átlátható közbeszerzés jogi követelményeinek a gyakorlati útmutató (PRAG) szerinti teljesítése bizonyult. Az EU közbeszerzési elveinek való megfelelés biztosítása számos eseten vezetett ISPA-projektek elhúzódásához. A Bizottság szolgálatainak – és elsősorban a Bizottság zágrábi küldöttségének – gyakran kellett közbelépnie, nem pusztán az eljárások helyes végrehajtásának ellenőrzése érdekében, hanem a hibák kiigazítása, az elégedetlen pályázók megnyugtatása és annak érdekében, hogy elmagyarázza a végrehajtó ügynökségnek, hogyan kell végrehajtani az érintett eljárásokat. A pályázati dokumentáció rendszeresen javításra szorult, mivel a pályázatokat igen későn írták ki. E beavatkozások összeadódó hatása további késlekedésekhez vezetett a végrehajtási folyamatban.

A Bizottság előzetes jóváhagyása, amely az ISPA-projektek pályáztatását és szerződéskötését irányítja, ennélfogva a legteljesebb mértékben indokolt, amíg az EDIS megadásához szükséges feltételek elő nem állnak (ld. fent). Az előzetes jóváhagyási rendszer és a DIS az irányítás átadására vonatkozó határozatával összhangban egyedül a CFCA a projektvégrehajtásért felelős ajánlatkérő, mivel a Bizottság támogatja a közbeszerzési folyamat minden egyes lépését. Ebből következik, hogy noha a Bizottság nem ajánlatkérő partner, részben felelős az közbeszerzési folyamat eljárási helyességéért (a Bizottság jóváhagyása nélkül a kedvezményezett és az ajánlatkérő közötti szerződés érvénytelen).

VERSENYPOLITIKA

Mivel az ISPA-támogatást elsősorban a közüzemi projekteket fedező közkiadásokra vagy annak megfelelő kiadásokra fordítják, általában nem merülnek fel problémák a közösségi versenyszabályoknak való megfelelést illetően. Amennyiben a közbeszerzés szabályait nem sértik meg, és a szóban forgó infrastruktúrához a szükséges műszaki és jogi feltételeknek eleget tevő valamennyi szereplő hozzáférése egyaránt biztosított, a támogatás semmiféle külön előnyhöz nem juttatja az egyes vállalatokat.

KÖRNYEZETVÉDELMI POLITIKA

Az ISPA a kiemelt fontosságú környezetvédelmi projekteknek való közvetlen segítségnyújtás biztosításával Horvátországban hozzájárul a környezetvédelmi politika megvalósításához és az uniós előírásoknak való megfeleléshez. A projektek fejlesztése és végrehajtása során szerzett tapasztalat megerősíti a közigazgatási kapacitást, és felgyorsítja az ágazati reformot a környezetvédelmi ágazatban. A közigazgatási kapacitást különösen a környezetvédelmi beruházások tervezése és rangsorolása tekintetében fejlesztették. Folyamatosan fokozott erőfeszítésekre van szükség a KHV-vel kapcsolatos szabályozás végrehajtásához, elsősorban a nyilvános konzultáció tekintetében. A várakozások szerint az ISPA mindezzel hozzájárul majd a környezetvédelem fejlődéséhez Horvátországban. Problémát okoz, hogy a környezetvédelmi hatóságok nehézségekkel állnak szemben a megfelelő finanszírozás, illetve személyzet megszerzése terén, mivel a személyzet gyors cserélődése miatt kárba vesznek a képzések és a megszerzett tapasztalatok.

E tekintetben hangsúlyozandó, hogy Horvátország esetében, tekintettel az IPA bevezetésére – amely több testülettel és számos kiegészítő projekttel jár – a végrehajtáshoz (ideértve az ellenőrzést, vizsgálatot, az engedélykiadást és a jelentéskészítést) szükséges pénzügyi és humán erőforrásokat biztosítani kell.

KÖZLEKEDÉSPOLITIKA

Horvátországnak a TINA-val (a közlekedési infrastruktúra igényeinek felmérése) és a REBIS-szel (Regional Balkans Infrastructure Study, tanulmány a balkáni térség infrastruktúrájáról) összhangban megállapított közlekedési hálózatát a páneurópai közlekedési folyosók mentén alakították ki. Ezek közül számos áthalad Horvátország területén: a VII. (Duna folyó), a X. (Salzburg-Ljubljana-Zágráb-Belgrád-Nis-Skopje-Veles-Szaloníki, ideértve a Xa. ágat), valamint az V. folyosó, amelynek két ága is áthalad Horvátországon (Vb. – Budapest, Zágráb, Rijeka és Vc. – Budapest, Szarajevó, Ploče). E hálózatok alapján tervezték meg a nemzeti közlekedési stratégiákat az ISPA céljaira. Következésképpen az egyetlen ISPA közlekedési projekt részét képezi a TINA és a REBIS hálózatnak, azaz egy, az említett hálózatokhoz kapcsolódó szakasz, csomópont vagy kapcsolódási pont megépítésére vagy felújítására vonatkozik. Horvátország TEN-T hálózatai a délkelet-európai közlekedési megfigyelőállomás (SEETO – South East Europe Transport Observatory) ajánlásain alapulnak.

Az előcsatlakozási eszközök közötti koordináció

Amint azt a koordinációról szóló rendelet[2] előírja, a Bizottság szoros koordinációt biztosít a három előcsatlakozási eszköz, a PHARE, a SAPARD és az ISPA között. A rendelet rendelkezéseivel összhangban a PHARE irányítóbizottsága különleges szerepet játszik a három előcsatlakozási eszköz általános összehangolásában.

Koordináció a támogatásfelügyeleti vegyes bizottsággal (PHARE)

A támogatásfelügyeleti vegyes bizottság felelős az egyes előcsatlakozási eszközök felügyeletének koordinációjáért és az EU által finanszírozott támogatás általános előrehaladásának értékeléséért a kedvezményezett országokban. A bizottság szükség esetén ajánlásokat tesz az ISPA-bizottság vagy az Európai Bizottság számára.

Koordináció a Bizottság küldöttségeivel

A Bizottság szolgálatai (a Bővítési, a Külkapcsolati és a Regionális Politikai Főigazgatóság) rendszeres találkozókat szerveztek a küldöttségek PHARE- és ISPA-programért felelős szakértőivel a programozási és végrehajtási kérdések megvitatása érdekében, különösen a pályáztatás és a szerződéskötés vonatkozásában.

Koordináció az IPA-eszközzel

A tevékenységek hatékony koordinációja és a feladatok párhuzamos végzésének megelőzése érdekében a Horvátországban 2007-ben tartott két ISPA támogatásfelügyeleti bizottsági ülést az IPA a „regionális fejlesztés” összetevőért felelős ágazati támogatásfelügyeleti bizottságának üléseivel összehangolták. Megjegyzendő továbbá, hogy az ISPA-ból finanszírozott technikai segítségnyújtási intézkedések közül kettő a végrehajtásra irányuló projekt-pipeline-ok előkészítéséhez kapcsolódik, IPA-társfinanszírozással. Így remélni lehet, hogy az átállás az ISPA-ról az IPA-eszközökre zökkenőmentes lesz, a különböző ágazatokban az intézkedések megvalósítása pedig nem szakad meg.

A NYILVÁNOSSÁG TÁJÉKOZTATÁSÁRA IRÁNYULÓ FELLÉPÉSEK

Az ISPA-projektekkel kapcsolatban 2007-ben nem került sor a nyilvánosság tájékoztatására irányuló fellépésre, mivel egyetlen projekt sem érte el a fizikai kivitelezés szakaszát. A tervek szerint azonban 2008-ban az első építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés aláírására ünnepélyes keretek között fog sor kerülni (a Vinkovci–Tovarnik vasúti szakasz rehabilitációjára vonatkozó projekt). Az eseményre hivatalosak lesznek a témával foglalkozó sajtóorgánumok képviselői.

[1] Az N+2 szabály arra az előírásra vonatkozik, hogy az egy intézkedés keretébe tartozó építési beruházásra vagy az ellátásra irányuló főszerződés pályázatát a megfelelő finanszírozási megállapodás aláírásától számított legkésőbb 2 éven belül el kell indítani . Amennyiben az intézkedés kizárólag szolgáltatási szerződésekből áll, az N+2 szabály a szolgáltatási főszerződés aláírását írja elő a megfelelő finanszírozási megállapodás aláírásától számított legkésőbb 2 éven belül.

[2] A Tanács 1266/1999/EK rendelete (1999. június 21.) az előcsatlakozási stratégia keretében a csatlakozni szándékozó országoknak nyújtandó támogatás összehangolásáról és a 3906/89/EK rendelet módosításáról