Közös javaslat A TANÁCS RENDELETE az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről ésa 961/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről /* JOIN/2012/02 final - 2012/0030 (NLE) */





INDOKOLÁS Az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 423/2007/EK rendelettel az EU szankciókat vezetett be az Iráni Iszlám Köztársasággal (a továbbiakban: Irán) szemben, mely rendelet a 2007/140/KKBP közös álláspont érvényre juttatását, valamint az 1737 (2006) ENSZ BT-határozat alapján elrendelt, vonatkozó intézkedések végrehajtását szolgálta. Azóta az EU kiterjesztette a szankciókat az ENSZ BT 1747 (2006), 1803 (2008) és 1929 (2010) sz. határozatnak megfelelően, és további intézkedéseket rendelt el Irán nukleáris fegyverek, valamint a ballisztikus rakéták proliferációját célzó programja ellen. 2010. október 25-én a Tanács elfogadta az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről és a 423/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 961/2010/EU rendeletet[1], hogy érvényre juttassa a 2010/413/KKBP tanácsi határozatot[2]. A 961/2010/EU rendelet kiterjesztette a korlátozó intézkedéseket, különösen a pénzügyi és az energiaágazatban, valamint a közlekedési ágazatban. Az Európai Tanácstól 2011. december 9-én kapott felhatalmazásnak megfelelően a Tanács 2012. január 23-án jóváhagyta a 2012/35/KKBP tanácsi határozatot, amely további, Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről rendelkezik. Ezen új korlátozó intézkedések közé tartoznak különösen a kettős felhasználású termékek és technológia kereskedelmére, valamint az olyan kulcsfontosságú berendezésekre és technológiákra vonatkozó további korlátozások, amelyek a petrolkémiai iparban kerülhetnének felhasználásra, továbbá az iráni nyersolaj, valamint kőolajipari és petrolkémiai termékek behozatalának tilalma és a petrolkémiai iparban eszközölt beruházások tilalma. Ezenkívül meg kell tiltani az iráni kormánnyal folytatott arany, nemesfém- és gyémántkereskedelmet, valamint az újonnan nyomtatott vagy vert bankjegyeknek és pénzérméknek az Iráni Központi Bank részére vagy annak javára történő szállítását. Ezen intézkedések hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében össze kell állítani a szankciók hatálya alá tartozó áruk és technológiák listáját. Ezenfelül a 2012/35/KKBP határozat kiterjeszti az eszközök befagyasztását az iráni kormányt támogató további személyekre, szervezetekre vagy szervekre, valamint az Iszlám Forradalmi Gárda (IRGC) további tagjaira is. A 2012/35/KKBP határozat kiemeli azt is, hogy az Iráni Központi Bank megtévesztő gyakorlatai, valamint Irán pénzügyi ágazatának az intézkedések megkerülésére való felhasználását célzó kísérletei a pénzügyekkel kapcsolatban fokozott éberséget követelnek meg az EU hitel- és pénzintézetei részéről. A határozat rendelkezik az Iráni Központi Bank eszközeinek befagyasztásáról is. A határozat ugyanakkor egyértelművé teszi, hogy ezek a célzott intézkedések nem akadályozhatják meg az Iránhoz kapcsolódó jogszerű kereskedelmi ügyletek folytatását. A határozat rendelkezik a Tejarat Bank eszközeinek befagyasztásáról is, azonban lehetővé teszi a vele fennálló ügyletek fokozatos megszüntetését. Emellett a jelenlegi intézkedéseket érintő néhány technikai módosítás is szükségessé vált. Nevezetesen pontosítani kell a brókerszolgáltatások fogalmának meghatározását annak érdekében, hogy az lefedje az EU-ból végzett brókerszolgáltatást, és kiterjedjen a kapcsolódó szolgáltatásokra is. Irán megtévesztő gyakorlataira válaszul felül kell vizsgálni a „pénzeszközök átutalása” fogalmának meghatározását annak érdekében, hogy az kiterjedjen a nem elektronikus átutalásokra is. Pontosítani kell a befagyasztási intézkedések pénzügyi kommunikációs szolgáltatók általi alkalmazását. A pénzeszközök átutalásainak ellenőrzésére vonatkozó rendelkezéseket felül kell vizsgálni az illetékes hatóságok és gazdasági szereplők általi alkalmazásuk megkönnyítése érdekében. A biztosításokra vonatkozó korlátozásokat ki kell igazítani, mégpedig annak egyértelművé tétele érdekében, hogy a szankciók megengedik az EU-n belüli diplomáciai és konzuli képviseletek biztosítását. Kiigazításokra van továbbá szükség a gazdasági szereplők felelősségére, a korlátozó intézkedések megkerülésének tilalmára, valamint a hajók üzemanyaggal való ellátására és ellátmányozására irányuló szolgáltatásokra vonatkozó rendelkezések terén. A korlátozó intézkedések hatékony végrehajtásának előmozdítása érdekében továbbá felül kell vizsgálni a tagállamok illetékes hatóságai és a Bizottság közötti információcsere mechanizmusait is. A belső elnyomás céljára felhasználható felszerelések kereskedelmére vonatkozó, eddig a 961/2010/EU rendelet alapján szabályozott korlátozásokról az iráni helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 359/2011/EU rendelet alapján kell rendelkezni, amely szankciókat ír elő az emberi jogok súlyos megsértései esetére. Emiatt módosítani szükséges az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, 2010. október 25-i 961/2010/EK rendeletet. Az átláthatóság érdekében a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője az említett rendelet helyébe lépő új, egységes szerkezetbe foglalt rendeletet javasol. 2012/0030 (NLE) Közös javaslat A TANÁCS RENDELETE az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről és a 961/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 215. cikkére, tekintettel az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP tanácsi határozat módosításáról szóló, 2012. január 23-i 2012/35/KKBP tanácsi határozatra[3], tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és az Európai Bizottság közös javaslatára, mivel: (1) 2010. október 25-én a Tanács elfogadta az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről és a 423/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 961/2010/EU rendeletet[4], hogy érvényre juttassa a 2010/413/KKBP tanácsi határozatot[5]. (2) 2012. január 23-án a Tanács jóváhagyta a 2012/35/KKBP tanácsi határozatot, amely az Európai Tanács 2011. december 9-én kifejezett kérésének megfelelően az Iráni Iszlám Köztársasággal (a továbbiakban: Irán) szembeni további korlátozó intézkedésekről rendelkezik. (3) Ezen korlátozó intézkedések közé tartoznak különösen a kettős felhasználású termékek és technológia kereskedelmére, valamint az olyan kulcsfontosságú berendezésekre és technológiákra vonatkozó további korlátozások, amelyek a petrolkémiai iparban kerülhetnének felhasználásra, továbbá az iráni nyersolaj, valamint kőolajipari és petrolkémiai termékek behozatalának tilalma és a petrolkémiai iparban eszközölt beruházások tilalma. Ezenkívül meg kell tiltani az iráni kormánnyal folytatott arany, nemesfém- és gyémántkereskedelmet, valamint az újonnan nyomtatott vagy vert bankjegyeknek és pénzérméknek az Iráni Központi Bank részére vagy annak javára történő szállítását. (4) A jelenlegi intézkedéseket érintő néhány technikai módosítás is szükségessé vált. Így különösen, pontosítani kell a „brókerszolgáltatások” fogalmának meghatározását, valamint a „pénzeszközök átutalása” fogalom meghatározását ki kell terjeszteni a nem elektronikus átutalásokra, a korlátozó intézkedések megkerülésére irányuló kísérletekkel szemben. (5) A kettős felhasználású termékekre vonatkozó felülvizsgált korlátozó intézkedéseknek le kell fedniük a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló, 2009. május 5-i 428/2009/EK tanácsi rendelet[6] I. mellékletében foglalt valamennyi árut és technológiát, kivéve a melléklet 5. kategóriájának 2. részében meghatározott bizonyos termékeket azok Iránban, nyilvánosan elérhető hírközlési szolgáltatások során történő használata tekintetében. (6) Annak érdekében, hogy az olaj-, a földgáz- és a petrolkémiai ipar kulcsfontosságú ágazataiban felhasználható egyes kulcsfontosságú berendezések és technológiák Irán számára történő értékesítésére, szolgáltatására, átadására vagy kivitelére vonatkozó tilalom hatékony végrehajtása biztosított legyen, össze kell állítani e kulcsfontosságú berendezések és technológiák listáit. (7) Ugyanezen okokból össze kell állítani a nyersolajra és a kőolajtermékekre, a petrolkémiai termékekre, az aranyra, a nemesfémekre és a gyémántokra vonatkozó kereskedelmi korlátozások hatálya alá tartozó áruk listáját is. (8) Az iráni olaj- és gázágazatot célzó beruházásokra vonatkozó korlátozásoknak a hatékonyság érdekében ki kell terjedniük továbbá bizonyos kulcsfontosságú tevékenységekre – például a tranzitcélú vagy a közvetlen összeköttetésben lévő vezetékhálózatokba való eljuttatás céljából történő nagybani földgázszállítási szolgáltatásokra –, és ugyanebből a célból vonatkozniuk kell az Iránnal a földgázszállítási ágazatban létrehozott közös vállalkozásokra, valamint a társulások és az együttműködés egyéb formáira is. (9) Az Unióba irányuló iráni befektetés hatékony korlátozásához olyan intézkedések szükségesek, amelyek megtiltják a tagállamok joghatósága alá tartozó természetes vagy jogi személyek, szervezetek és szervek számára az ilyen befektetés lehetővé tételét vagy engedélyezését. (10) A 2012/35/KKBP határozat kiterjeszti az eszközök befagyasztását az iráni kormányt támogató (ideértve a pénzügyi, logisztikai vagy anyagi támogatást) vagy ahhoz kapcsolódó további személyekre, szervezetekre vagy szervekre is. A határozat a befagyasztási intézkedéseket kiterjeszti az IRGC egyéb tagjaira is. (11) A 2012/35/KKBP határozat rendelkezik az Iráni Központi Bank eszközeinek befagyasztásáról is. Tekintettel azonban arra, hogy az Iráni Központi Bank különleges szerepet tölt be a külkereskedelem finanszírozásában, szükségesnek mutatkozik a hitel- és pénzintézetek refinanszírozására vonatkozó eltérés lehetőségének biztosítása, mivel ez a célzott pénzügyi intézkedés nem akadályozhatja a kereskedelmi ügyletek folytatását, e rendelet előírásaival összhangban. A Központi Bank számára teljesített kifizetések esetében biztosított eltérési lehetőség azért is szükséges, hogy e rendelet előírásaival összhangban 2012. július 1-jéig lehetséges legyen az olaj és a kőolajtermékek behozatalával, beszerzésével vagy szállításával kapcsolatban 2012. január 23. előtt megkötött szerződések teljesítése. (12) Az Iráni Iszlám Köztársaság Tengerhajózási Társasága (IRISL) és a tulajdonában lévő vagy ellenőrzése alatt álló szervezetek eszközeinek befagyasztására irányuló kötelezettségnek megfelelően tilos az IRISL vagy az említett szervezetek tulajdonában lévő vagy általuk bérelt hajók rakományának ki- és berakodása a tagállamok kikötőiben. Továbbá az IRISL vállalkozásainak tulajdonában lévő, ellenőrzése alatt álló vagy általa bérelt hajók tulajdonjogának más szervezetekre történő átruházását is meg kell tiltani az IRISL eszközeinek befagyasztása alapján. Az IRISL és a tulajdonában lévő vagy ellenőrzése alatt álló szervezetek pénzeszközeinek és gazdasági forrásainak befagyasztására irányuló kötelezettségbe azonban nem tartozik bele az ezen szervezetek tulajdonában lévő vízi járművek, illetve az általuk szállított rakomány feltartóztatása vagy lefoglalása, amennyiben a rakomány harmadik fél tulajdona, továbbá az általuk szerződtetett személyzet feltartóztatása. (13) Tekintettel Iránnak a szankciók megkerülésére irányuló kísérleteire, egyértelművé kell tenni, hogy a 2010/413/KKBP határozat I. vagy II. mellékletében felsorolt személyekhez, szervezetekhez vagy szervekhez tartozó, azok tulajdonában vagy birtokában lévő, illetve az általuk ellenőrzött valamennyi pénzeszközt és gazdasági forrást haladéktalanul be kell fagyasztani, ideértve azon jogutód szervezeteket is, amelyeket az e rendeletben meghatározott intézkedések megkerülése céljából alapítottak. (14) Fontos tisztázni azt is, hogy nem minősül a pénzeszközök e rendelet 23. cikke (3) bekezdése értelmében vett rendelkezésére bocsátásának a szükséges dokumentumok benyújtása és továbbítása egy bank részére azzal a céllal, hogy az azokat megküldje egy jegyzékbe nem vett végső címzett személy, szervezet vagy szerv számára az e rendelet 25. cikke alapján engedélyezett kifizetések elindítása érdekében. (15) Tisztázni kell, hogy a pénzeszközök és gazdasági források felszabadíthatók nemzetközi jog szerint immunitást élvező diplomáciai vagy konzuli képviseletek vagy nemzetközi szervezetek hivatalos céljaira, e rendelet előírásaival összhangban. (16) A célzott pénzügyi szankciók pénzügyi kommunikációs szolgáltatók általi alkalmazását e rendelet előírásaival összhangban pontosítani kell. (17) Egyértelművé kell tenni, hogy a jegyzékbe nem vett személyek, szervezetek vagy szervek jegyzékbe vett hitel- és pénzintézeteknél tartott eszközeinek befagyasztása nem maradhat fenn a célzott pénzügyi intézkedések alkalmazása alapján, és azok az e rendeletben foglalt feltételekkel felszabadíthatók. (18) Tekintettel Irán arra irányuló kísérleteire, hogy pénzügyi rendszerét a szankciók megkerülésének céljára használja fel, biztosítani kell a fokozott éberséget Irán hitel- és pénzintézeteinek tevékenységeivel kapcsolatban, beleértve az Iráni Központi Bank eszközeinek befagyasztását is, annak megakadályozása érdekében, hogy megkerüljék e rendelet előírásait. A hitel- és pénzintézetekre vonatkozó fenti követelményeknek ki kell egészíteniük a pénzátutalásokat kísérő megbízói adatokról szóló, 2006. november 15-i 1781/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletből[7], valamint a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló, 2005. október 26-i 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[8] végrehajtásából eredő, fennálló kötelezettségeket. (19) A pénzeszközök átutalásainak ellenőrzésére vonatkozó rendelkezéseket felül kell vizsgálni – beleértve az Iráni Központi Bank eszközeinek befagyasztását is – az illetékes hatóságok és gazdasági szereplők általi alkalmazásuk megkönnyítése érdekében, valamint annak megakadályozása céljából, hogy megkerüljék e rendelet előírásait. (20) Ezenfelül ki kell igazítani a biztosításra vonatkozó korlátozásokat, mégpedig annak tisztázása céljából, hogy e rendelet alapján megengedett a diplomáciai és konzuli képviseletek biztosítása, valamint a felelősségbiztosítás vagy a környezeti felelősségbiztosítás megkötésének engedélyezése céljából. (21) Emellett frissíteni kell az érkezés, illetve az indulás előtti információnyújtásra vonatkozó előírást, mivel ez a kötelezettség az Unió vámterületére belépő és azt elhagyó valamennyi árura általánosan alkalmazandóvá vált azt követően, hogy 2012. január 1-jétől teljes mértékben végrehajtják a 2913/92/EGK rendelet[9] és a 24545/93/EGK rendelet[10] belépési és kilépési gyűjtő vámáru-nyilatkozatokra vonatkozó előírásaiban megállapított vámbiztonsági intézkedéseket. (22) Kiigazításokra van továbbá szükség a hajók üzemanyaggal való ellátására és ellátmányozására irányuló szolgáltatásokra, a gazdasági szereplők felelősségére, valamint a korlátozó intézkedések megkerülésének tilalmára vonatkozó rendelkezések terén. (23) E rendelet hatékony és egységes végrehajtásának biztosítása érdekében felül kell vizsgálni a tagállamok és a Bizottság közötti információcsere mechanizmusait. (24) Tekintettel annak célkitűzéseire, a belső elnyomás céljára felhasználható felszerelések tilalmát nem e rendelet, hanem az iráni helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 359/2011/EU rendelet[11] alapján kell szabályozni. (25) Az egyértelmű szabályozás érdekében a 961/2010/EU rendeletet hatályon kívül kell helyezni, azzal, hogy a helyébe e rendelet lép. (26) A fenti korlátozó intézkedések az Európai Unió működéséről szóló szerződés hatálya alá tartoznak, ennélfogva – különösen a tagállamokban tevékenykedő gazdasági szereplők által történő egységes alkalmazásuk biztosítása céljából – az Unió érintettsége esetén a végrehajtásukhoz uniós szintű jogszabály szükséges. (27) E rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és betartja a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert elveket, nevezetesen a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jogot, a tulajdonhoz való jogot és a személyes adatok védelméhez való jogot. E rendeletet az említett jogoknak és elveknek megfelelően kell alkalmazni. (28) E rendelet továbbá tiszteletben tartja a tagállamoknak az ENSZ Alapokmánya szerinti kötelezettségeit és az ENSZ BT-határozatok jogilag kötelező erejét. (29) Az e rendelet szerinti befagyasztási intézkedésekkel kapcsolatos, személyek jegyzékbe vételére vonatkozó eljárás során a megjelölt természetes vagy jogi személyekkel, szervezetekkel és szervekkel közölni kell a jegyzékbe vételük okait, ezzel lehetőséget biztosítva számukra, hogy észrevételeket tegyenek. Amennyiben észrevételt vagy új érdemi bizonyítékot nyújtanak be, a Tanácsnak az észrevételek alapján felül kell vizsgálnia határozatát, és erről megfelelően értesítenie kell az érintett személyt, szervezetet vagy szervet. (30) E rendelet végrehajtása és az Unión belüli lehető legnagyobb jogbiztonság megteremtése érdekében közzé kell tenni azon természetes vagy jogi személyek, szervezetek és szervek nevét és más lényeges adatait, amelyek pénzeszközeit és gazdasági forrásait e rendelettel összhangban be kell fagyasztani. A természetes személyek személyes adatainak e rendelet szerint történő feldolgozása során tiszteletben kell tartani a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[12], valamint a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[13] rendelkezéseit. (31) Az e rendeletben előírt intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében e rendeletnek a kihirdetése napján hatályba kell lépnie, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: I. fejezet Fogalommeghatározások 1. cikk E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározások alkalmazandók: a) pénz- vagy hitelintézet „fiókja”: olyan üzletviteli hely, amely jogilag nem önálló részét képezi egy pénz- vagy hitelintézetnek, és amely közvetlenül bonyolítja a pénz- vagy hitelintézetek tevékenységének szerves részét képező ügyleteket vagy az ügyletek egy részét; b) „brókerszolgáltatás”: i. olyan ügyletek vagy pénzügyi szolgáltatások tárgyalása vagy intézése, amelyek célja áruk és technológia vagy kapcsolódó szolgáltatások beszerzése, értékesítése vagy szolgáltatása, illetve nyújtása többek között egy harmadik országból egy más harmadik országba; vagy ii. áruk és technológia vagy kapcsolódó szolgáltatások, vagy pénzügyi szolgáltatások értékesítése vagy beszerzése, ideértve azt az esetet, amikor ezek egy más harmadik országba történő transzfer céljából harmadik országokban találhatók. c) „követelés”: bármely, e rendelet hatálybalépését megelőzően vagy azt követően szerződés vagy ügylet alapján vagy ahhoz kapcsolódóan keletkezett követelés, akár jogi eljárásban érvényesítik, akár nem, mely különösen az alábbiakat foglalja magában: i. szerződés vagy ügylet alapján vagy ezekhez kapcsolódóan felmerülő kötelezettség teljesítése iránti követelés; ii. kötvény, pénzügyi garancia vagy viszontgarancia kifizetése vagy meghosszabbítása iránti követelés; iii. szerződés vagy ügylet vonatkozásában kártérítés iránti követelés; iv. ellenkövetelés; v. bárhol meghozott ítélet, választottbírósági határozat vagy ezzel egyenértékű határozat elismerése vagy végrehajtása – beleértve a külföldön hozott határozat belföldön történő érvényesítését – iránti követelés; d) „szerződés vagy ügylet”: bármely ügylet bármilyen formában, bármilyen alkalmazandó jog vonatkozik rá, függetlenül attól, hogy egy vagy több szerződést vagy hasonló kötelezettségeket foglal-e magában ugyanazon vagy különböző felek közt; ebből a szempontból a „szerződés” magában foglal minden kötvényt, garanciát vagy viszontgaranciát – különösen pénzügyi garanciát vagy pénzügyi viszontgaranciát, továbbá minden jogilag független és nem független hitelt, és bármely olyan kapcsolódó rendelkezést, amely az ügyletből származik vagy azzal kapcsolatos; e) „illetékes hatóságok”: a tagállamoknak a X. mellékletben felsorolt webhelyeken feltüntetett illetékes hatóságai; f) „hitelintézet”: a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[14] 4. cikkének (1) bekezdésében meghatározott hitelintézet, ideértve annak az Unió területén vagy azon kívül működő fiókjait; g) „az Unió vámterülete”: a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet[15] 3. cikkében és a 2913/92/EGK rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendeletben[16] meghatározott terület; h) „gazdasági források”: bármilyen materiális vagy immateriális, ingó vagy ingatlan eszközök, amelyek nem minősülnek pénzeszköznek, de felhasználhatóak pénzeszközök, áruk vagy szolgáltatások megszerzésére; i) „pénzintézet”: i. a hitelintézettől eltérő vállalkozás, amelynek tevékenységi körébe a 2006/48/EK irányelv I. mellékletének 2–12., 14. és 15. pontjában felsorolt egy vagy több művelet elvégzése tartozik; ez magában foglalja a pénzváltási tevékenységeket is („bureaux de change”); ii. a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról (Szolvencia II) szóló, 2009. november 25-i 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[17] szerint engedélyezett biztosítótársaság, amennyiben az az említett irányelvben meghatározott tevékenységet folytat; iii. a pénzügyi eszközök piacairól szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[18] 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott befektetési vállalkozás; iv. a részvényeit vagy befektetési jegyeit forgalmazó kollektív befektetési vállalkozás; vagy v. a biztosítási közvetítésről szóló, 2002. december 9-i 2002/92/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[19] 2. cikkének 5. pontjában meghatározott biztosítási közvetítő, kivéve az irányelv 2. cikkének 7. pontjában említett közvetítőket életbiztosítások és más befektetési célú biztosítások közvetítése esetén; ideértve az Unió területén vagy azon kívül működő fiókjait; j) „gazdasági források befagyasztása”: a gazdasági források pénzeszközök, termékek vagy szolgáltatások megszerzésére történő felhasználásának bármilyen módon történő megakadályozása, beleértve – nem kizárólagosan – azok eladását, bérbeadását, vagy jelzáloggal való megterhelését; k) „pénzeszközök befagyasztása”: a pénzeszközök bármely olyan mozgásának, átutalásának, módosításának, felhasználásának, vagy az azokhoz való hozzáférésnek, illetve bármely olyan kezelésének a megakadályozása, amely azok mennyiségében, összegében, helyében, tulajdonlásában, birtoklásában, jellegében, rendeltetésében bármiféle módosulást vagy bármilyen egyéb olyan változást eredményezne, amely lehetővé teszi a pénzeszközök felhasználását, beleértve a portfoliókezelést is; l) „pénzeszközök”: mindenfajta pénzügyi eszköz és előny, beleértve, de nem kizárólag a következőket: i. készpénz, csekk, pénzkövetelés, váltó, fizetési megbízás és egyéb fizetési eszközök; ii. pénzintézeteknél vagy egyéb szervezeteknél elhelyezett betétek, számlaegyenlegek, követelések és adósságkötelezvények; iii. nyilvánosan és zárt körben forgalmazott, hitelviszonyt és tulajdonviszonyt megtestesítő értékpapírok, beleértve a részvényeket és részesedéseket, az értékpapírnak minősülő okiratokat, a kötvényeket, a kötelezvényeket, az opciós utalványokat, az adósleveleket és a származtatott ügyleteket; iv. vagyoni eszközökből származó vagy azok által képzett értéktöbblet, kamat, osztalék vagy egyéb jövedelem; v. hitel, beszámítási jog, garanciák, teljesítési bankgaranciák és egyéb pénzügyi kötelezettségvállalások; vi. hitellevelek, hajóraklevelek, adásvételi szerződések; valamint vii. pénzeszközökben vagy pénzügyi forrásokban való érdekeltséget bizonyító okmányok; m) „áruk”: termékek, anyagok és felszerelések; n) „biztosítás”: olyan vállalkozás vagy kötelezettségvállalás, amelynek alapján egy vagy több természetes vagy jogi személy fizetés ellenében, valamely biztosítási esemény bekövetkezése esetén – a vállalkozás által vagy a kötelezettségvállalásban meghatározott – kártérítést vagy vagyoni előnyt nyújt egy vagy több személy részére; o) „iráni személy, szervezet vagy szerv”: i. az iráni állam vagy annak bármely hatósága; ii. bármely, iráni lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel rendelkező természetes személy; iii. bármely jogi személy, szervezet vagy szerv, amelynek székhelye Iránban található; iv. bármely, Irán területén vagy azon kívül lévő jogi személy, szervezet vagy szerv, amely közvetlenül vagy közvetve a fent említett személyek vagy szervek közül egy vagy több ellenőrzése alatt áll; p) „viszontbiztosítás”: az a tevékenység, amely egy biztosítási vállalkozás vagy egy másik viszontbiztosítási vállalkozás által engedményezett kockázatok elfogadásából áll, vagy a Lloyd's néven ismert biztosítóintézetek egyesülete esetében az a tevékenység, amely a Lloyd's bármely tagja által engedményezett kockázatoknak a Lloyd's néven ismert biztosítóintézetek egyesületétől különböző biztosítási vagy viszontbiztosítási vállalkozás általi elfogadásából áll; q) „szankcióbizottság”: az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának (ENSZ BT) az 1737 (2006) ENSZ BT-határozat 18. pontja értelmében létrehozott bizottsága; r) „technikai segítségnyújtás”: javításhoz, fejlesztéshez, gyártáshoz, összeszereléshez, teszteléshez, karbantartáshoz vagy bármely más technikai szolgáltatáshoz kapcsolódó bármilyen jellegű technikai támogatás, amely például oktatás, tanácsadás, képzés, szakmai ismeretek és készségek átadása, illetve tanácsadó szolgáltatás formájában valósulhat meg, és a szóbeli segítségnyújtást is magában foglalja; s) „az Unió területe”: a tagállamok területét magában foglaló terület, amelyre a Szerződés rendelkezéseit alkalmazni kell az abban meghatározott feltételekkel, beleértve a légterüket is; t) „pénzeszközök átutalása”: a megbízó nevében fizetési szolgáltatón keresztül, elektronikusan vagy más módon – például készpénzben, csekkel vagy készpénz-átutalási megbízással – végrehajtott ügylet, amelynek célja, hogy a pénzösszeg egy fizetési szolgáltatónál hozzáférhetővé váljon a kedvezményezett számára, függetlenül attól, hogy a megbízó és a kedvezményezett személye azonos-e vagy sem. A „megbízó”, a „kedvezményezett” és a „fizetési szolgáltató” kifejezések jelentése megegyezik az 1781/2006/EK rendeletben szereplő jelentéssel. II. fejezet Export- és importkorlátozások 2. cikk (1) Tilos az I. vagy a II. mellékletben felsorolt áruk és technológia közvetlenül vagy közvetve történő értékesítése, szolgáltatása, átadása vagy kivitele – függetlenül attól, hogy azok az Unióból származnak-e – bármilyen iráni személy, szervezet vagy szerv részére, vagy Iránban történő felhasználás céljából. (2) Az I. melléklet tartalmazza a 2009. május 5-i 428/2009/EK rendeletben kettős felhasználású termékekként vagy technológiaként meghatározott árukat és technológiát, ideértve a szoftvereket is, kivéve bizonyos, az említett rendelet I. mellékletének A. részében meghatározott árukat és technológiát. (3) A II. melléklet tartalmazza azokat az egyéb árukat és technológiákat, amelyek elősegíthetik Irán dúsítással, reprocesszálással vagy nehézvízzel kapcsolatos tevékenységeit, az atomfegyverek hordozóeszközeinek fejlesztését, vagy olyan más kérdésekkel kapcsolatban folytatott tevékenységeket, amelyeket illetően a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség (NAÜ) aggodalmát fejezte ki vagy amelyeket megoldatlan kérdésnek minősített, ideértve az ENSZ Biztonsági Tanácsa vagy a szankcióbizottság által meghatározottakat is. (4) Az I. és a II. melléklet nem tartalmazza az Európai Unió közös katonai listáján[20] (a továbbiakban: közös katonai lista) szereplő árukat és technológiát. 3. cikk (1) Előzetesen engedélyeztetni kell a III. mellékletben felsorolt áruk és technológia bármilyen iráni személy, szervezet vagy szerv részére, vagy Iránban történő felhasználás céljából közvetlenül vagy közvetve történő értékesítését, szolgáltatását, átadását vagy kivitelét, függetlenül attól, hogy ezen áruk és technológia az Unióból származnak-e. (2) Minden, az e cikk alapján engedélyköteles kivitelre vonatkozó engedélyt az exportőr székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságai adnak ki, összhangban a 428/2009/EK rendelet 11. cikkében meghatározott részletes szabályokkal. Az engedély az Unió egész területére érvényes. (3) A III. melléklet tartalmazza az I. és a II. mellékletben nem szereplő olyan árukat és technológiát, amelyek elősegíthetik a dúsítással, reprocesszálással vagy nehézvízzel kapcsolatos tevékenységeket, az atomfegyverek hordozóeszközeinek fejlesztését vagy olyan más kérdésekkel kapcsolatban folytatott tevékenységeket, amelyeket illetően a NAÜ aggodalmát fejezte ki, vagy amelyeket megoldatlan kérdésnek minősített. (4) Az exportőrök a kiviteliengedély-kérelemhez szükséges minden vonatkozó információt kötelesek megadni az illetékes hatóságok részére. (5) Az illetékes hatóságok nem engedélyezik a III. mellékletben szereplő áruk vagy technológia értékesítését, szolgáltatását, átadását vagy kivitelét, ha megalapozott indokok alapján megállapítható, hogy az értékesítés, szolgáltatás, átadás vagy kivitel elősegítené az alábbi tevékenységek egyikét: a) Irán dúsítással, reprocesszálással vagy nehézvízzel kapcsolatos tevékenységei; b) atomfegyverek hordozórendszereinek Irán által történő fejlesztése; vagy c) egyéb, a NAÜ által aggodalmat keltőnek vagy megoldatlannak minősített kérdésekhez kapcsolódó tevékenységek Irán általi folytatása. (6) A tagállamok illetékes hatóságai az (5) bekezdésben meghatározott feltételek mellett érvényteleníthetik, felfüggeszthetik, módosíthatják vagy visszavonhatják az általuk megadott kiviteli engedélyt. (7) Amennyiben valamely tagállam illetékes hatósága az engedély iránti kérelmet elutasítja, vagy az (5) vagy (6) bekezdésnek megfelelően érvénytelenít, felfüggeszt, lényegesen korlátoz vagy visszavon egy engedélyt, a tagállam értesíti erről a többi tagállamot és a Bizottságot, és megosztja velük a releváns információkat, betartva egyúttal a tagállamok közigazgatási hatóságai közötti kölcsönös segítségnyújtásról, valamint a vám- és mezőgazdasági jogszabályok helyes alkalmazásának biztosítása érdekében e hatóságok és a Bizottság együttműködéséről szóló, 1997. március 13-i 515/97/EK tanácsi rendeletnek[21] az ilyen információk bizalmasságára vonatkozó rendelkezéseit. (8) Mielőtt egy tagállam az (5) bekezdéssel összhangban megadna egy olyan ügyletre vonatkozó engedélyt, amely lényegében ugyanolyan, mint amelyre vonatkozóan más tagállam vagy tagállamok az engedélyt a (6) és a (7) bekezdésben előírtaknak megfelelően megtagadták, és a megtagadás még mindig érvényes, a szóban forgó tagállam először azon tagállammal vagy tagállamokkal konzultál, amelyek az engedély megadását megtagadták. Ha e konzultációkat követően az érintett tagállam mégis úgy határoz, hogy az engedélyt megadja, úgy erről tájékoztatja a többi tagállamot és a Bizottságot, rendelkezésre bocsátva a döntését indokoló valamennyi információt. 4. cikk Tilos az I. vagy a II. mellékletben felsorolt áruk és technológia közvetlenül vagy közvetve Iránból történő beszerzése, behozatala vagy szállítása, függetlenül attól, hogy az érintett cikk Iránból származik-e vagy sem. 5. cikk (1) Tilos: a) a közös katonai listán felsorolt árukkal és technológiával, a felsorolt áruk rendelkezésre bocsátásával, előállításával, karbantartásával és használatával kapcsolatos közvetlen vagy közvetett technikai segítségnyújtás bármilyen iráni személy, szervezet vagy szerv részére, vagy Iránban történő felhasználásra; b) az I. vagy a II. mellékletben felsorolt árukkal és technológiával, vagy az I. vagy a II. mellékletben felsorolt áruk rendelkezésre bocsátásával, előállításával, karbantartásával és használatával kapcsolatos közvetlen vagy közvetett technikai segítségnyújtás vagy brókerszolgáltatás bármilyen iráni személy, szervezet vagy szerv részére, vagy Iránban történő felhasználásra; valamint c) a közös katonai listán vagy az I. vagy a II. mellékletben felsorolt árukkal és technológiával kapcsolatos közvetlen vagy közvetett finanszírozás vagy pénzügyi támogatás nyújtása – beleértve különösen az említett termékek értékesítésével, szolgáltatásával, átadásával vagy kivitelével kapcsolatos, vagy az ahhoz kapcsolódó technikai segítségnyújtásra irányuló támogatásokat, kölcsönöket és exporthitel-biztosítást – bármely iráni személy, szervezet vagy szerv részére, vagy Iránban történő felhasználásra. (2) Az alábbiak biztosításához az érintett tagállam illetékes hatóságának engedélye szükséges: a) a III. mellékletben meghatározott árukkal és technológiával, valamint az ezen áruk rendelkezésre bocsátásával, előállításával, karbantartásával és használatával kapcsolatos közvetlen vagy közvetett technikai segítségnyújtás vagy brókerszolgáltatás bármely iráni személy, szervezet vagy szerv részére, illetve Iránban történő felhasználás céljából; b) a III. mellékletben említett árukkal és technológiával kapcsolatos közvetlen vagy közvetett finanszírozás vagy pénzügyi támogatás – beleértve különösen az említett termékek értékesítésével, szolgáltatásával, átadásával vagy kivitelével kapcsolatos, vagy az ahhoz kapcsolódó technikai segítségnyújtásra irányuló támogatásokat, kölcsönöket és exporthitel-biztosításokat – bármely iráni személy, szervezet vagy szerv részére, vagy Iránban történő felhasználás céljából. (3) A tagállamok illetékes hatóságai a (2) bekezdésben említett ügyleteket nem engedélyezik, amennyiben megalapozott indokok alapján megállapítható, hogy azok elősegítenék az alábbi tevékenységek egyikét: a) Irán dúsítással, reprocesszálással vagy nehézvízzel kapcsolatos tevékenységei; b) atomfegyverek hordozórendszereinek Irán által történő fejlesztése; vagy c) egyéb, a NAÜ által aggodalmat keltőnek vagy megoldatlannak minősített kérdésekhez kapcsolódó tevékenységek Irán általi folytatása. 6. cikk A 2. cikk (1) bekezdése nem alkalmazandó: a) az I. melléklet B. részének hatálya alá eső áruk közvetlen vagy közvetett, a tagállamok területén keresztül történő átadására, amennyiben azokat Irán részére, vagy Iránban történő felhasználás céljára értékesítik, szállítják, adják át vagy exportálják olyan iráni könnyűvizes reaktor számára, melynek építése 2006 decembere előtt kezdődött; b) a NAÜ technikai együttműködési programja által előírt ügyletekre; c) a vegyifegyverek kifejlesztésének, gyártásának, felhalmozásának és használatának tilalmáról, valamint megsemmisítéséről szóló, 1993. január 13-i párizsi egyezmény részes államainak kötelezettségeiből eredően az Irán részére vagy Iránban történő felhasználás céljára szállított vagy átadott árukra. 7. cikk (1) Az illetékes hatóságok az általuk megfelelőnek ítélt feltételek mellett engedélyt adhatnak a 2. cikk (1) bekezdésében említett árukkal és technológiával kapcsolatos ügyletre vagy az 5. cikk (1) bekezdésében említett segítségnyújtásra vagy brókertevékenységekre, feltéve hogy: a) az áruk és technológia, segítségnyújtás vagy brókerszolgáltatás élelmezési, mezőgazdasági, orvosi vagy egyéb humanitárius célokat szolgálnak, valamint b) azokban az esetekben, ahol az ügylet a Nukleáris Szállítók Csoportja és a Rakétatechnológiai Ellenőrzési Rendszer jegyzékeiben szereplő árukra vagy technológiára vonatkozik, a szankcióbizottság eseti alapon előzetesen megállapította, hogy az ügylet egyértelműen nem járul hozzá az Irán proliferációs veszéllyel járó nukleáris tevékenységeit támogató technológiák fejlesztéséhez, vagy az atomfegyverek hordozóeszközeinek fejlesztéséhez. (2) Az érintett tagállam legalább tíz munkanappal az engedélyezést megelőzően értesíti a többi tagállamot és a Bizottságot arról, hogy szándékában áll megadni az engedélyt. 8. cikk (1) Tilos a VI. mellékletben felsorolt kulcsfontosságú berendezés vagy technológia akár közvetlenül, akár közvetve történő értékesítése, szolgáltatása, átadása vagy kivitele bármilyen iráni személy, szervezet vagy szerv részére, vagy Iránban történő felhasználás céljára. (2) A VI. melléklet tartalmazza az iráni kőolaj- és földgázipar alábbi kulcsfontosságú ágazatai számára nagy fontosságú berendezéseket és technológiát: a) nyersolaj- és földgázfeltárás; b) nyersolaj- és földgázkitermelés; c) finomítás; d) földgáz cseppfolyósítása. (3) A VI. melléklet tartalmazza továbbá az iráni petrolkémiai ipar számára nagy fontosságú berendezéseket és technológiát. (4) A VI. melléklet nem tartalmazza a közös katonai listán vagy az I., a II. vagy a III. mellékletben szereplő termékeket. 9. cikk Tilos: a) a VI. mellékletben felsorolt kulcsfontosságú berendezésekkel és technológiával, vagy a VI. mellékletben felsorolt áruk rendelkezésre bocsátásával, előállításával, karbantartásával és használatával kapcsolatos közvetlen vagy közvetett technikai segítségnyújtás vagy brókerszolgáltatás bármilyen iráni személy, szervezet vagy szerv részére, vagy Iránban történő felhasználásra; b) a VI. mellékletben felsorolt kulcsfontosságú berendezésekkel és technológiával kapcsolatos közvetlen vagy közvetett finanszírozás vagy pénzügyi támogatás bármilyen iráni személy, szervezet vagy szerv részére, vagy Iránban történő felhasználás céljára. 10. cikk Feltéve, hogy az a) vagy b) pontban említett ügyletben részt venni vagy ilyen ügyletekhez segítséget nyújtani kívánó természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv legalább 20 munkanappal korábban értesítette a lakóhelye, illetve székhelye szerint tagállam illetékes hatóságát az ügyletről vagy a segítségnyújtásról, a 8. és a 9. cikkben megállapított tilalmak nem alkalmazandók: b) azon ügyletekre, amelyeket a nyersolaj és földgáz feltárása vagy kitermelése, a finomítás vagy a földgáz cseppfolyósítása szempontjából kulcsfontosságú berendezésre és technológiára vonatkozóan 2010. október 27. előtt megkötött kereskedelmi szerződés vagy 2010. július 26. előtt megkötött, és 2010. július 26. előtt Iránban eszközölt befektetéshez kapcsolódó szerződés vagy megállapodás ír elő, továbbá nem érintik az ezekből eredő kötelezettségek teljesítését; illetve c) azon ügyletekre, amelyeket a petrolkémiai ipar szempontjából kulcsfontosságú berendezésre és technológiára vonatkozóan [e rendelet hatálybalépésének napja] előtt megkötött kereskedelmi szerződés vagy 2012. január 23. előtt megkötött, és 2012. január 23. előtt Iránban eszközölt befektetéshez kapcsolódó szerződés vagy megállapodás ír elő, továbbá nem érintik az ezekből eredő kötelezettségek teljesítését. 11. cikk (1) Tilos: a) nyersolaj és kőolajtermékek behozatala az Unióba, amennyiben azok: i. Iránból származnak; vagy ii. Iránból kerültek kivitelre; b) Iránban található vagy Iránból származó nyersolaj vagy kőolajtermékek vétele; c) Iránból származó vagy Iránból bármely más országba exportált nyersolaj vagy kőolajtermékek szállítása; valamint d) az a), b) és c) pontban említett árukkal kapcsolatos, közvetlen vagy közvetett finanszírozás vagy pénzügyi támogatás (ideértve a származékos pénzügyi eszközöket is), valamint – a felelősségbiztosítás és a környezeti felelősségbiztosítás kivételével – biztosítás és viszontbiztosítás. (2) A „nyersolaj és kőolajtermékek” a IV. mellékletben felsorolt termékek. 12. cikk A 11. cikkben foglalt tilalmak nem vonatkoznak a következőkre: a) a 2012. január 23. előtt megkötött kereskedelmi szerződések, vagy az ilyen szerződések teljesítéséhez szükséges járulékos szerződések – ideértve a szállítási, biztosítási és vizsgálati szerződéseket – teljesítése 2012. július 1-jéig; b) nyersolaj vagy kőolajtermékek beszerzése és szállítása, amelyeket 2012. január 23-át megelőzően exportáltak Iránból, vagy amennyiben az export az a) pontnak megfelelően, 2012. július 1-jén vagy azt megelőzően történt; vagy c) a 2012. január 23. előtt megkötött szerződések, vagy az ilyen szerződések teljesítéséhez szükséges járulékos szerződések – ideértve a szállítási, biztosítási és vizsgálati szerződéseket – teljesítése, amennyiben a szóban forgó szerződés kifejezetten úgy rendelkezik, hogy az iráni nyersolaj és kőolajtermékek szállítása vagy az azok szállításából származó jövedelem biztosítása a tagállamok joghatósága alá tartozó személyek, szervezetek vagy szervek követeléseinek visszatérítésére szolgál, feltéve, hogy az adott szerződést teljesíteni szándékozó személy, szervezet vagy szerv legalább 20 munkanappal korábban értesítette a lakóhelye, illetve székhelye szerint tagállam illetékes hatóságát a tevékenységről vagy az ügyletről. 13. cikk (1) Tilos az V. mellékletben felsorolt petrolkémiai termékek közvetlenül vagy közvetve Iránból történő beszerzése, behozatala vagy szállítása, függetlenül attól, hogy az érintett cikk Iránból származik-e vagy sem. (2) Tilos az (1) bekezdésben említett árukkal kapcsolatos, közvetlen vagy közvetett finanszírozás vagy pénzügyi támogatás, valamint – a felelősségbiztosítás és a környezeti felelősségbiztosítás kivételével – biztosítás és viszontbiztosítás. 14. cikk A 13. cikkben foglalt tilalmak nem vonatkoznak a következőkre: a) a 2012. január 23. előtt megkötött kereskedelmi szerződések, vagy az ilyen szerződések teljesítéséhez szükséges kisegítő szerződések – ideértve a szállítási, biztosítási és vizsgálati szerződéseket – teljesítése 2012. május 1-jéig; b) a petrolkémiai termékek beszerzése és szállítása, amelyeket 2012. január 23-át megelőzően exportáltak Iránból, vagy amennyiben az export az a) pontnak megfelelően, 2012. május 1-jén vagy azt megelőzően történt; vagy c) a 2012. január 23. előtt megkötött szerződések, vagy az ilyen szerződések teljesítéséhez szükséges kisegítő szerződések – ideértve a szállítási vagy biztosítási szerződéseket – teljesítése, amennyiben a szóban forgó szerződés kifejezetten úgy rendelkezik, hogy az iráni petrolkémiai termékek szállítása vagy az azok szállításából származó jövedelem biztosítása a tagállamok joghatósága alá tartozó személyek, szervezetek vagy szervek követeléseinek visszatérítésére szolgál, feltéve, hogy az adott szerződést teljesíteni szándékozó személy, szervezet vagy szerv legalább 20 munkanappal korábban értesítette a lakóhelye, illetve székhelye szerint tagállam illetékes hatóságát a tevékenységről vagy az ügyletről. 15. cikk (1) Tilos: a) a VII. mellékletben felsorolt arany, nemesfémek és gyémántok közvetett vagy közvetlen értékesítése, szolgáltatása, átadása vagy kivitele (függetlenül attól, hogy az Unióból származnak-e vagy sem) az iráni kormány, annak állami szervei, vállalkozásai és ügynökségei, az Iráni Központi Bank, továbbá bármely olyan személy, szervezet vagy szerv részére, amely az előbbiek nevében vagy irányítása szerint jár el, vagy az előbbiek tulajdonában álló vagy ellenőrzése alá tartozó bármely szervezet vagy szerv részére; b) a VII. mellékletben felsorolt arany, nemesfémek és gyémántok beszerzése, behozatala vagy szállítása (függetlenül attól, hogy az adott cikk Iránból származik-e vagy sem) közvetlenül vagy közvetve az iráni kormánytól, annak állami szerveitől, vállalkozásaitól és ügynökségeitől, az Iráni Központi Banktól, továbbá bármely olyan személytől, szervezettől vagy szervtől, amely az előbbiek nevében vagy irányítása szerint jár el, vagy az előbbiek tulajdonában álló vagy ellenőrzése alá tartozó bármely szervezettől vagy szervtől; c) az a) és b) pontban említett árukhoz kapcsolódó – közvetett vagy közvetlen – technikai segítségnyújtás, brókerszolgáltatások, illetve finanszírozás vagy pénzügyi támogatás az iráni kormány, annak állami szervei, vállalkozásai és ügynökségei, az Iráni Központi Bank, továbbá bármely olyan személy, szervezet vagy szerv részére, amely az előbbiek nevében vagy irányítása szerint jár el, vagy az előbbiek tulajdonában álló vagy ellenőrzése alá tartozó bármely szervezet vagy szerv részére; (2) A VII. melléklet tartalmazza az (1) bekezdésben említett tilalmak hatálya alá tartozó arany, nemesfémek és gyémántok felsorolását. 16. cikk Tilos az Unióban nyomtatott vagy vert, újonnan nyomtatott vagy kibocsátatlan iráni bankjegyek és pénzérmék akár közvetlenül, akár közvetve történő értékesítése, szolgáltatása, átadása vagy kivitele az Iráni Központi Bank számára vagy javára. III. fejezet Bizonyos vállalkozások finanszírozására vonatkozó korlátozások 17. cikk (1) Tilos: a) bármilyen pénzügyi kölcsön vagy hitel nyújtása a (2) bekezdésben említett bármely iráni személy, szervezet vagy szerv részére; b) részesedés szerzése vagy kiterjesztése a (2) bekezdésben említett bármely iráni személyben, szervezetben vagy szervben; c) közös vállalkozás létrehozása a (2) bekezdésben említett bármely iráni személlyel, szervezettel vagy szervvel. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott tilalmak minden olyan iráni személyre, szervezetre vagy szervre alkalmazandók, amely részt vesz az alábbiak bármelyikében: a) a közös katonai listán vagy az I. vagy a II. mellékletben felsorolt áruk vagy technológia előállítása; b) nyersolaj és földgáz feltárása vagy kitermelése, üzemanyag finomítása vagy földgáz cseppfolyósítása; vagy c) petrolkémiai ipar. (3) Kizárólag a (2) bekezdés b) pontjának alkalmazásában: a) a „nyersolaj és földgáz feltárása” magában foglalja a nyersolaj- és a földgázkészletek kutatását, feltárását és kezelését is, továbbá az e készletekkel kapcsolatos geológiai szolgáltatásokat; b) a „nyersolaj és földgáz kitermelése” magában foglalja a tranzitcélú vagy a közvetlen összeköttetésben lévő vezetékhálózatokba való eljuttatás céljából történő nagybani földgázszállítási szolgáltatásokat is; c) „finomítás”: az üzemanyagok végső értékesítése céljából történő feldolgozás, kondicionálás vagy előkészítés. (4) Tilos együttműködés kialakítása a (3) bekezdés b) pontjában említett földgázszállításban részt vevő iráni személyekkel, szervezetekkel vagy szervekkel. (5) A (4) bekezdés alkalmazásában az „együttműködés” a következőket jelenti: a) a közvetlenül Irán területére vagy területéről történő földgázszállításra szolgáló integrált vagy irányított ellátási láncok beruházási költségeinek megosztása; és b) közvetlen együttműködés az Irán területén lévő vagy az ezekkel közvetlen összeköttetésben álló cseppfolyósítottföldgáz-üzemekbe történő beruházás céljából. 18. cikk (1) A III. mellékletben felsorolt áruk vagy technológia előállításában részt vevő iráni személybe, szervezetbe vagy szervbe történő, a 17. cikk (1) bekezdésében említett ügyleteken keresztüli befektetés az érintett tagállam illetékes hatósága általi engedélyezés tárgyát képezi. (2) A tagállamok illetékes hatóságai az (1) bekezdésben említett ügyleteket nem engedélyezik, amennyiben megalapozott indokokalapján megállapítható, hogy azok elősegítenék az alábbi tevékenységek egyikét: a) Irán dúsítással, reprocesszálással vagy nehézvízzel kapcsolatos tevékenységei; b) atomfegyverek hordozórendszereinek Irán által történő fejlesztése; illetve c) egyéb, a NAÜ által aggodalmat keltőnek vagy megoldatlannak minősített kérdésekhez kapcsolódó tevékenységek Irán általi folytatása. 19. cikk (1) A 17. cikk (2) bekezdésének a) pontjától eltérve a tagállamok illetékes hatóságai az általuk megfelelőnek ítélt feltételek mellett engedélyezhetnek egy, a 17. cikk (1) bekezdésében említett ügyleteken keresztüli befektetést, amennyiben az alábbi feltételek teljesülnek: a) az iráni személy, szervezet vagy szerv kötelezettséget vállalt arra, hogy az érintett áruk vagy technológia tekintetében megfelelő biztosítékokat alkalmaz a végfelhasználót illetően; b) Irán kötelezettséget vállalt arra, hogy az érintett árukat vagy technológiát nem használja a proliferációs veszéllyel járó nukleáris tevékenységekben vagy atomfegyverek hordozóeszközeinek fejlesztésére; valamint c) azokban az esetekben, ahol a befektetés a Nukleáris Szállítók Csoportja és a Rakétatechnológiai Ellenőrzési Rendszer jegyzékeiben szereplő áru vagy technológia előállításában részt vevő iráni személybe, szervezetbe vagy szervbe irányul, a szankcióbizottság eseti alapon előzetesen megállapította, hogy az ügylet egyértelműen nem járul hozzá az Irán proliferációs veszéllyel járó nukleáris tevékenységeit támogató technológia fejlesztéséhez, vagy az atomfegyverek hordozóeszközeinek fejlesztéséhez. (2) Az érintett tagállam legalább tíz munkanappal az engedélyezést megelőzően értesíti a többi tagállamot és a Bizottságot arról, hogy szándékában áll megadni az engedélyt. 20. cikk A 17. cikk (2) bekezdésének b) pontja nem alkalmazandó a pénzügyi kölcsönök és hitelek nyújtására vagy részesedés szerzésére vagy kiterjesztésére, amennyiben teljesülnek a következő feltételek: a) az ügyletet egy 2010. július 26-át megelőzően megkötött megállapodás vagy szerződés írja elő; valamint b) az illetékes hatóságot legalább 20 munkanappal korábban tájékoztatták az adott megállapodásról vagy szerződésről. 21. cikk A 17. cikk (2) bekezdésének c) pontja nem alkalmazandó a pénzügyi kölcsönök és hitelek nyújtására vagy részesedés szerzésére vagy kiterjesztésére, amennyiben teljesülnek a következő feltételek: a) az ügyletet egy 2012. január 23-át megelőzően megkötött megállapodás vagy szerződés írja elő; valamint b) az illetékes hatóságot legalább 20 munkanappal korábban tájékoztatták az adott megállapodásról vagy szerződésről. 22. cikk Tilos a megállapodás megkötésével vagy bármilyen más módon elfogadni vagy jóváhagyni azt, hogy egy vagy több iráni személy, szervezet vagy szerv az alábbi tevékenységek bármelyikével foglalkozó vállalkozásnak pénzügyi kölcsönt vagy hitelt nyújtson, vagy abban részesedést szerezzen vagy azt kiterjessze, illetve azzal közös vállalkozást hozzon létre: a) uránbányászat; b) urándúsítás és urán reprocesszálása; c) a Nukleáris Szállítók Csoportja vagy a Rakétatechnológiai Ellenőrzési Rendszer jegyzékeiben szereplő áruk vagy technológia előállítása. IV. fejezet Pénzeszközök és gazdasági források befagyasztása 23. cikk (1) A 2010/413/KKBP tanácsi határozat I. mellékletében felsorolt személyekhez, szervezetekhez és szervekhez tartozó, azok tulajdonában vagy birtokában lévő, illetve az általuk ellenőrzött valamennyi pénzeszközt és gazdasági forrást be kell fagyasztani. A 2010/413/KKBP tanácsi határozat I. melléklete azon személyeket, szervezeteket és szerveket tartalmazza, amelyeket az ENSZ Biztonsági Tanácsa vagy a szankcióbizottság az 1737 (2006) ENSZ BT-határozat 12. pontjával, az 1803 (2008) ENSZ BT-határozat 7. pontjával, vagy az 1929 (2010) ENSZ BT-határozat 11., 12. vagy 19. pontjával összhangban jegyzékbe vett. (2) A 2010/413/KKBP tanácsi határozat II. mellékletében felsorolt személyekhez, szervezetekhez és szervekhez tartozó, azok tulajdonában vagy birtokában lévő, illetve az általuk ellenőrzött valamennyi pénzeszközt és gazdasági forrást be kell fagyasztani. A 2010/413/KKBP tanácsi határozat II. melléklete azon természetes és jogi személyeket, szervezeteket és szerveket tartalmazza, amelyek a 2010/413/KKBP tanácsi határozat 20. cikke (1) bekezdése b) és c) pontjának megfelelően úgy minősülnek, mint amelyek: a) Irán proliferációs veszéllyel járó nukleáris tevékenységeiben vagy az atomfegyverek hordozóeszközeinek Irán általi fejlesztésében – többek között a tiltott áruk és technológiák beszerzésében való részvétel által – közreműködnek, azzal közvetlen kapcsolatban állnak vagy ahhoz támogatást biztosítanak, illetve ilyen személyeknek, szervezeteknek vagy szerveknek – akár törvénytelen módon is – a tulajdonában vagy az ellenőrzése alatt állnak, vagy ezek nevében vagy utasítására járnak el; b) olyan természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek, amelyek segítséget nyújtanak egy jegyzékbe vett személynek, szervezetnek vagy szervnek az e rendeletben, a 2010/413/KKBP tanácsi határozatban vagy az ENSZ BT 1737 (2006), az ENSZ BT 1747 (2007), az ENSZ BT 1803 (2008) és az ENSZ BT 1929 (2010) sz. határozatban foglalt rendelkezések megkerüléséhez vagy megsértéséhez; c) az Iszlám Forradalmi Gárda tagjai, vagy az Iszlám Forradalmi Gárda, illetve annak egy vagy több tagja, vagy a tag(ok) nevében eljáró természetes vagy jogi személyek tulajdonában lévő vagy ellenőrzése alatt álló jogi személyek, szervezetek vagy szervek; d) azok az egyéb személyek, szervezetek és szervek, akik támogatást, így például anyagi, logisztikai vagy pénzügyi támogatást nyújtanak az iráni kormánynak, valamint az azokhoz kapcsolódó személyek és szervezetek; e) az Iráni Iszlám Köztársaság Tengerhajózási Társasága (IRISL) tulajdonában lévő vagy ellenőrzése alatt álló, vagy nevében eljáró jogi személyek, szervezetek vagy szervek. Az IRISL és az IRISL tulajdonában lévő vagy ellenőrzése alatt álló, jegyzékbe vett szervezetek pénzeszközeinek és gazdasági forrásainak befagyasztására vonatkozó kötelezettségnek megfelelően a tagállamok kikötőiben tilos az IRISL vagy az említett szervezetek tulajdonában lévő vagy az általuk bérelt hajók rakományának ki- és berakodása. Az IRISL és az IRISL tulajdonában lévő vagy ellenőrzése alatt álló, jegyzékbe vett szervezetek pénzeszközeinek és gazdasági forrásainak befagyasztására irányuló kötelezettségbe nem tartozik bele az ezen szervezetek tulajdonában lévő hajók, illetve az általuk szállított rakomány feltartóztatása vagy lefoglalása, amennyiben a rakomány harmadik fél tulajdona, továbbá az általuk szerződtetett személyzet őrizetbe vétele. (3) A 2010/413/KKBP tanácsi határozat I. vagy II. mellékletében felsorolt természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek számára vagy javára, közvetlenül vagy közvetetten, semmilyen pénzeszköz vagy gazdasági forrás nem bocsátható rendelkezésre. (4) A pénzeszközök és gazdasági források befagyasztására vonatkozó kötelezettség szerint, valamint a (24), (25), (26), (27), (28), (29) vagy (30) bekezdésben meghatározott eltérések alkalmazásának sérelme nélkül tilos a 2010/413/KKBP tanácsi határozat I. vagy II. mellékletében felsorolt természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek számára olyan pénzügyi kommunikációs szolgáltatásokat nyújtani, amelyeket pénzintézetek pénzügyi adatok egymás közötti cserélésére alkalmaznak. (5) A 2010/413/KKBP tanácsi határozat I. és II. melléklete tartalmazza az adott személyek, szervezetek és szervek jegyzékbe vételének okait, amelyeket az I. melléklet vonatkozásában a Biztonsági Tanács vagy a szankcióbizottság határoz meg. (6) A 2010/413/KKBP tanácsi határozat I. és II. melléklete tartalmazza továbbá az érintett természetes vagy jogi személyek, szervezetek és szervek azonosításához szükséges adatokat (amennyiben ilyenek rendelkezésre állnak); az I. melléklet vonatkozásában ezeket az adatokat a Biztonsági Tanács vagy a szankcióbizottság közli. Természetes személyek esetében ilyen adat lehet a név – beleértve az álneveket is –, a születési hely és idő, az állampolgárság, az útlevél és a személyazonosító igazolvány száma, a nem, a cím (amennyiben ismert), valamint a beosztás vagy a foglalkozás. Jogi személyek, szervezetek vagy szervek esetében ilyen adat lehet a név, a bejegyzés helye és ideje, a nyilvántartási szám és a székhely. Légitársaságok és hajózási társaságok esetében az I. és a II. melléklet tartalmazza továbbá a jegyzékben szereplő vállalat tulajdonában álló hajók vagy repülőgépek azonosításához szükséges adatokat (amennyiben ilyenek rendelkezésre állnak), így például az eredeti lajstromozási számot vagy nevet. Az I. és a II. melléklet tartalmazza továbbá a jegyzékbe vétel időpontját. 24. cikk (1) A 23. cikktől eltérve a tagállamok illetékes hatóságai engedélyezhetik egyes befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági források felszabadítását, feltéve, hogy teljesülnek a következő feltételek: (a) a pénzeszközök vagy gazdasági források bíróság, hatóság vagy választottbíróság által elrendelt zálogjog vagy meghozott határozat hatálya alá tartoznak, amely zálogjog vagy határozat keletkezésének ideje megelőzi azt az időpontot, amelyen a 23. cikkben említett személyeket, szervezeteket vagy szerveket a szankcióbizottság, a Biztonsági Tanács vagy a Tanács jegyzékbe vette; (b) a pénzeszközöket vagy gazdasági forrásokat kizárólag ilyen zálogjoggal biztosított vagy ilyen határozatban érvényesként elismert követelések teljesítésére fogják használni, az ilyen követelésekkel rendelkező személyek jogaira vonatkozó alkalmazandó törvényekben és rendelkezésekben meghatározott korlátokon belül; (c) a zálogjog vagy a határozat nem a 2010/413/KKBP tanácsi határozat I. vagy II. mellékletben felsorolt valamely személy, szervezet vagy szerv javát szolgálja; (d) a zálogjog vagy a határozat elismerése nem ellentétes az érintett tagállam közrendjével; valamint (e) amennyiben a 23. cikk (1) bekezdése alkalmazandó, a zálogjogról vagy a határozatról a tagállam értesítette a szankcióbizottságot. (2) Az érintett tagállam az (1) bekezdés alapján kiadott engedélyekről tájékoztatja a többi tagállamot és a Bizottságot. 25. cikk A 23. cikktől eltérve és feltéve, hogy egy kifizetés a 2010/413/KKBP tanácsi határozat I. vagy II. mellékletében felsorolt valamely személy, szervezet vagy szerv által kötött olyan szerződés vagy megállapodás, illetve az adott személy, szervezet vagy szerv részéről létrejött kötelezettség alapján válik esedékessé, amelyet az adott személynek, szervezetnek vagy szervnek a szankcióbizottság, a Biztonsági Tanács vagy a Tanács általi jegyzékbe vétele előtt kötöttek meg vagy amely ezen időpont előtt keletkezett, az illetékes tagállami hatóságok az általuk megfelelőnek tartott feltételek mellett engedélyezhetik egyes befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági források felszabadítását, amennyiben a következő feltételek teljesülnek: a) az érintett illetékes hatóság megállapította az alábbiakat: i. a pénzeszközöket vagy gazdasági forrásokat a 2010/413/KKBP tanácsi határozat I. vagy II. mellékletében szereplő valamely személy, szervezet vagy szerv részéről történő kifizetésre kell felhasználni; ii. a kifizetés nem járul hozzá az e rendelet alapján tiltott tevékenységhez; valamint iii. a kifizetés nem sérti a 23. cikk (3) bekezdését; b) amennyiben a 23. cikk (1) bekezdése alkalmazandó, az érintett tagállam értesítette a szankcióbizottságot az a) pontban említett megállapításról, továbbá arról, hogy szándékában áll megadni az engedélyt, és a szankcióbizottság ezen intézkedés ellen az értesítést követő tíz munkanapon belül nem emelt kifogást; valamint c) az érintett tagállam legalább tíz munkanappal az engedélyezést megelőzően értesítette a többi tagállamot és a Bizottságot az a) pontban említett megállapításról, valamint arról, hogy szándékában áll megadni az engedélyt. 26. cikk (1) A 23. cikktől eltérve, a tagállamok illetékes hatóságai az általuk megfelelőnek tartott feltételekkel engedélyezhetik egyes befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági források felszabadítását vagy rendelkezésre bocsátását, feltéve hogy teljesülnek az alábbi feltételek: a) az érintett illetékes hatóság megállapította, hogy a pénzeszközök vagy gazdasági források: i. a 2010/413/KKBP tanácsi határozat I. vagy II. mellékletében felsorolt személyek és eltartott családtagjaik alapvető szükségleteinek kielégítéséhez szükségesek – beleértve az élelmiszereket, a lakásbérleti díjakat vagy jelzálogkölcsön-részleteket, a gyógyszereket és az orvosi ellátást, az adókat, a biztosítási díjakat és a közüzemi díjakat; ii. kizárólag jogi szolgáltatások nyújtásával kapcsolatban felmerülő, ésszerű mértékű szakértői díjak kifizetését, illetve azzal kapcsolatos kiadások megtérítését szolgálják; vagy iii. kizárólag a befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági források szokásos kezelési vagy fenntartási költségeinek, illetve szolgáltatási díjainak kiegyenlítésére szolgálnak; valamint b) amennyiben az engedély a 2010/413/KKBP tanácsi határozat I. mellékletében felsorolt valamely személyre, szervezetre vagy szervre vonatkozik, az érintett tagállam értesítette a szankcióbizottságot az a) pontban említett megállapításról és az engedélyezésre irányuló szándékáról, és a szankcióbizottság ezen intézkedés ellen az értesítést követő öt munkanapon belül nem emelt kifogást. (2) Az érintett tagállam az (1) bekezdés alapján kiadott engedélyekről tájékoztatja a többi tagállamot és a Bizottságot. (3) A 23. cikktől eltérve az illetékes tagállami hatóságok engedélyezhetik egyes befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági források felszabadítását, illetve rendelkezésre bocsátását, amennyiben megállapították, hogy az érintett pénzeszközök vagy gazdasági források olyan iráni könnyűvizes reaktorba szánt áruk kifizetéséhez vagy átadásához, illetve kapcsolódó rendkívüli kiadásokhoz szükségesek, melynek építése 2006 decembere előtt kezdődött, vagy a 6. cikk b) és c) pontjában említett árukkal kapcsolatban szükségesek, feltéve hogy az alábbi feltételek teljesülnek: a) amennyiben az engedély a 2010/413/KKBP tanácsi határozat I. mellékletében felsorolt valamely személyre, szervezetre vagy szervre vonatkozik, a tagállam értesítette a szankcióbizottságot a fentiek megállapításáról, és azt a bizottság jóváhagyta; valamint b) amennyiben az engedély a 2010/413/KKBP tanácsi határozat II. mellékletében felsorolt valamely személyre, szervezetre vagy szervre vonatkozik, az érintett tagállam legalább tíz munkanappal az engedélyezést megelőzően értesíti a többi tagállamot és a Bizottságot a fentiek megállapításáról, valamint arról, hogy szándékában áll megadni az engedélyt. 27. cikk (1) A 23. cikk (2) vagy (3) bekezdésétől eltérve az illetékes tagállami hatóságok az általuk megfelelőnek tartott feltételek mellett engedélyezhetik egyes befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági források felszabadítását, illetve rendelkezésre bocsátását, amennyiben megállapították, hogy az érintett pénzeszközök vagy gazdasági források a nemzetközi jog szerint immunitást élvező diplomáciai vagy konzuli képviseletek vagy nemzetközi szervezetek hivatalos céljaihoz szükségesek. (2) Az érintett tagállam az (1) bekezdés alapján kiadott engedélyekről tájékoztatja a többi tagállamot és a Bizottságot. 28. cikk A 23. cikk (2) és (3) bekezdésétől eltérve a tagállamok illetékes hatóságai az általuk megfelelőnek tartott feltételek mellett engedélyezhetik: (a) az Iráni Központi Bank egyes pénzeszközeinek rendelkezésre bocsátását, amennyiben megállapították, hogy az érintett pénzeszközök a 12. cikkben említett szerződés 2012. július 1-jéig történő végrehajtásához szükségesek; vagy (b) az Iráni Központi Bank egyes befagyasztott pénzeszközeinek vagy gazdasági forrásainak felszabadítását vagy az Iráni Központi Bank egyes pénzeszközeinek vagy gazdasági forrásainak rendelkezésre bocsátását, amennyiben megállapították, hogy az érintett pénzeszközök vagy gazdasági források ahhoz szükségesek, hogy a pénz- vagy hitelintézeteket ellássák a kereskedelem finanszírozásához szükséges likviditással, feltéve, hogy az érintett tagállam legalább tíz munkanappal az engedélyezést megelőzően értesítette a többi tagállamot és a Bizottságot arról, hogy szándékában áll megadni az engedélyt. 29. cikk (1) A 23. cikk (2) és (3) bekezdésétől eltérve, és a tagállamok illetékes hatóságai az általuk megfelelőnek tartott feltételek mellett 2012. március 23-ig engedélyezhetik a Bank Tejarat egyes pénzeszközeinek vagy gazdasági forrásainak rendelkezésre bocsátását, vagy a Bank Tejarat egyes, 2012. január 23. után befagyasztott pénzeszközeinek vagy gazdasági forrásainak felszabadítását, feltéve, hogy: a) a pénzeszközöket vagy gazdasági forrásokat kereskedelmi szerződés alapján esedékes kifizetésre használják; b) a kifizetés nem sérti a 23. cikk (3) bekezdését. (2) Az érintett tagállam legalább tíz munkanappal az engedélyezést megelőzően értesíti a többi tagállamot és a Bizottságot arról, hogy szándékában áll megadni az engedélyt. 30. cikk (1) A 23. cikk (3) bekezdése nem akadályozza a pénz- vagy hitelintézeteket abban, hogy átutalt pénzösszegeket írjanak jóvá a jegyzékbe vett természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek befagyasztott számláira, amennyiben a jóváírt összegek szintén befagyasztásra kerülnek. A pénz- vagy hitelintézet haladéktalanul tájékoztatja az illetékes hatóságokat az ilyen ügyletekről. (2) A 23. cikk (3) bekezdése nem vonatkozik a befagyasztott számlák alábbi növekményeire: a) ezen számlák kamatai vagy egyéb hozama; vagy b) olyan szerződések, megállapodások vagy kötelezettségek alapján esedékes kifizetések, amelyeket azon időpont előtt kötöttek, vagy amelyek azon időpont előtt keletkeztek, amelyen a szankcióbizottság, a Biztonsági Tanács vagy a Tanács a 23. cikkben említett személyeket, szervezeteket vagy szerveket jegyzékbe vette; feltéve, hogy a 23. cikk (1) vagy (2) bekezdésével összhangban valamennyi ilyen kamatot vagy egyéb hozamot és kifizetést befagyasztottak. (3) Ez a cikk nem értelmezhető úgy, mint amely lehetőséget adna a 31. cikkben említett pénzeszközök átutalásának engedélyezésére. V. fejezet Pénzeszközök átutalására és pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó korlátozások 31. cikk (1) A pénzeszközöknek az iráni személyek, szervezetek vagy szervek részéről, illetve részére történő átutalásait az alábbi módon kell végrehajtani: a) az élelmiszerekkel, egészségüggyel, orvosi felszerelésekkel kapcsolatos ügyletekhez kötődő, valamint humanitárius célokat szolgáló átutalásokhoz nincs szükség előzetes engedélyezésre. Ha az összeg meghaladja a 10 000 EUR-t vagy annak megfelelő összeget, az átutalásról előzetesen írásban értesíteni kell az illetékes tagállami hatóságokat; b) a 40 000 EUR összeghatár alatti egyéb átutalásokhoz nincs szükség előzetes engedélyezésre. Ha az összeg meghaladja a 10 000 EUR-t vagy annak megfelelő összeget, az átutalásról előzetesen írásban értesíteni kell az illetékes tagállami hatóságokat; c) a 40 000 EUR vagy annak megfelelő összeghatárt meghaladó vagy azzal egyenértékű bármely egyéb átutaláshoz a tagállamok illetékes hatóságainak előzetes engedélye szükséges. (2) Az (1) bekezdés attól függetlenül alkalmazandó, hogy az átutalásra egyetlen műveletben vagy több, összetartozónak tűnő műveletben kerül sor. E cikk alkalmazásában „a több, összetartozónak tűnő művelet” az alábbiakra terjed ki: i. ugyanazon személyektől, szervezetektől vagy szervektől induló vagy azok számára történő átutalások láncolata, amelyek egyetlen pénzátutalási kötelezettséggel kapcsolatosan hajtanak végre, amennyiben az egyes átutalások nem érik el a 31. cikkben megállapított küszöbértéket, azonban az összesített összegük megfelel a bejelentési vagy engedélyeztetési feltételeknek; vagy ii. különböző pénzforgalmai szolgáltatók bevonásával végzett átutalások láncolata, amely egyetlen pénzátutalási kötelezettséget hajt végre. (3) A pénzeszközök átutalásával kapcsolatos értesítéseket és engedélykérelmeket a következőképpen kell feldolgozni: a) A pénzeszközöknek egy iráni személy, szervezet vagy szerv részére történő átutalásával kapcsolatos értesítéseket és engedélykérelmeket az 1. cikk t) pontjában említett megbízó pénzforgalmi szolgáltatójának – vagy másnak az ő nevében – kell benyújtania azon tagállam illetékes hatóságaihoz, ahol az átutalás végrehajtására irányuló eredeti megbízást megtették. b) A pénzeszközöknek egy iráni személy, szervezet vagy szerv részéről történő átutalásával kapcsolatos értesítéseket és engedélykérelmeket az 1. cikk t) pontjában említett kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatójának – vagy másnak az ő nevében – kell benyújtania a kedvezményezett lakóhelye, illetve székhelye vagy a fizetési szolgáltató székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságaihoz. c) Abban az esetben, ha az a) és b) pont alkalmazása egyazon átutalással kapcsolatban két értesítési vagy engedélykérési kötelezettséget eredményezne, csak az 1. cikk t) pontjában említett megbízó pénzforgalmi szolgáltatójának kell azokat benyújtania azon tagállam illetékes hatóságaihoz, ahol az átutalás végrehajtására irányuló eredeti megbízást megtették. d) Ha a megbízó vagy a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatója nem tartozik az 50. cikk hatály alá, egy iráni személy, szervezet vagy szerv részére történő átutalással kapcsolatos értesítéseket és engedélykérelmeket a megbízónak, illetve egy iráni személy, szervezet vagy szerv részéről történő átutalással kapcsolatos értesítéseket és engedélykérelmeket a kedvezményezettnek kell benyújtania a megbízó, illetve a kedvezményezett lakóhelye vagy székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságaihoz. e) A pénzeszközöknek egy iráni személy, szervezet vagy szerv részére vagy részéről az Európai Unión belül történő átutalásával kapcsolatos értesítéseket és engedélykérelmeket az iráni személy, szervezet vagy szerv pénzforgalmi szolgáltatójának kell benyújtania a pénzforgalmi szolgáltató székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságaihoz. f) A pénzeszközöknek egy iráni személy, szervezet vagy szerv részére vagy részéről azon átutalása esetén, amikor sem a megbízó, sem a kedvezményezett, sem azok pénzforgalmi szolgáltatója nem tartozik az 50. cikk hatály alá, azonban egy, az említett cikk hatálya alá tartozó pénzforgalmi szolgáltató közvetítőként jár el, az említett pénzforgalmi szolgáltatónak adott esetben eleget kell tennie az értesítési vagy engedélykérési kötelezettségnek, ha tudja azt, vagy alapos oka van arra gyanakodni, hogy az átutalás megbízója vagy kedvezményezettje egy iráni személy, szervezet vagy szerv. Amennyiben több pénzforgalmi szolgáltató jár el közvetítőként, csak az átutalást feldolgozó első pénzforgalmi szolgáltató köteles adott esetben eleget tenni az értesítési vagy engedélykérési kötelezettségnek. Bármely értesítést vagy engedélykérelmet a pénzforgalmi szolgáltató székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságaihoz kell benyújtani. g) Amennyiben több pénzforgalmi szolgáltató vesz részt egy sor összetartozó pénzátutalásban, az EU-n belüli átutalások hivatkozást tartalmaznak az érintett pénzforgalmi szolgáltatónak adott engedélyre. (4) Az (1) bekezdés c) pontjának alkalmazásában az illetékes tagállami hatóságok az általuk megfelelőnek ítélt feltételek mellett engedélyezik a 40 000 EUR vagy annál magasabb összegű átutalást, kivéve ha megalapozott indokok alapján megállapítható, hogy a kérelmezett átutalás megsérthetné az e rendeletbe foglalt tilalmak bármelyikét. Az illetékes hatóság az engedélykérelmek elbírálásáért díjat számíthat fel. Az engedélyt megadottnak kell tekinteni, ha az illetékes hatósághoz írásban engedélyezési kérelmet nyújtottak be, és az illetékes hatóság négy héten belül nem emelt írásban kifogást az átutalást illetően. Ha a kifogás emelésére egy folyamatban levő vizsgálat miatt került sor, az illetékes hatóságnak ezt jeleznie kell és határozatát haladéktalanul közölnie kell. Az illetékes hatóságnak kellő időben, közvetlenül vagy közvetve hozzá kell tudniuk férni a vizsgálat lefolytatásához szükséges pénzügyi, igazgatási és bűnüldözési információkhoz. Az érintett tagállam tájékoztatja a többi tagállamot és a Bizottságot az elutasított engedélyekről. (5) Ez a cikk nem alkalmazandó a 24., a 25., a 26., a 27., a 28. vagy a 29. cikk alapján adott engedélyekre. (6) Azok a személyek, szervezetek vagy szervek, amelyek/akik valamely hitelintézet vagy pénzintézet számára szerződés alapján csupán papíralapú dokumentumok elektronikus adatokká való átalakítását végzik, nem tartoznak e cikk hatálya alá, ugyanígy azon természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek sem, akik vagy amelyek a hitelintézetek vagy pénzintézetek számára a pénzeszközök továbbításával kapcsolatos üzenetküldő vagy egyéb háttérrendszert, illetve elszámolási vagy fizetési rendszereket működtetnek. 32. cikk (1) Az Iránban székhellyel rendelkező pénzintézetek és hitelintézetek 50. cikk hatálya alá tartozó fiókjainak és leányvállalatainak egy adott pénzátutalás elvégzését vagy fogadását követő öt munkanapon belül értesíteniük kell a székhelyük szerinti tagállam illetékes hatóságát minden általuk végzett vagy fogadott pénzátutalásról, a felek nevéről, valamint az ügylet összegéről és időpontjáról. Ha rendelkezésre áll erre vonatkozó információ, az értesítésben fel kell tüntetni az ügylet jellegét, továbbá adott esetben az ügylet tárgyát képező áruk jellegét, és mindenekelőtt közölni kell azt, hogy az e rendelet I., II., III., IV., V., VI. vagy VII. mellékletének hatálya alá tartozó árukról van-e szó, valamint – amennyiben az áruk kivitele engedélyköteles – fel kell tüntetni a vonatkozó engedély számát. (2) Az információcserére vonatkozó megállapodásoktól függően és azokkal összhangban az értesítést kapó többi illetékes hatóságnak – ha szükséges – haladéktalanul továbbítaniuk kell ezeket az adatokat az ilyen ügyletekben érintett másik fél lakóhelye, illetve székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságai részére, minden olyan ügylet megakadályozása érdekében, amely elősegítheti a proliferációs veszéllyel járó nukleáris tevékenységeket vagy az atomfegyverek hordozóeszközeinek fejlesztését. 33. cikk (1) A hitel- és pénzintézeteknek a (2) bekezdésben említett hitel- és pénzintézetekhez kapcsolódó tevékenységeik során, és e rendelet rendelkezéseinek teljesítése érekében fokozott éberséget kell tanúsítaniuk az alábbiaknak megfelelően: a) többek között ügyfél-átvilágítási programjaik révén folyamatosan felügyelniük kell a számlaműveleteket; b) elő kell írniuk a fizetési megbízások valamennyi olyan adatmezőjének kitöltését, amely az adott ügylet megbízójával és kedvezményezettjével kapcsolatos; amennyiben nem adják meg ezeket az adatokat, az ügylet végrehajtását el kell utasítaniuk; c) öt éven keresztül meg kell őrizniük az ügyletekre vonatkozó minden nyilvántartást, és kérésre ezeket a nemzeti hatóságok rendelkezésére kell bocsátaniuk; d) ha alapos okuk van feltételezni, hogy hitel- és pénzintézetekhez kapcsolódó tevékenységeik megsérthetik e rendelet rendelkezéseit, az 5. és a 23. cikk sérelme nélkül haladéktalanul jelentést kell tenniük e gyanúról a pénzügyi hírszerző egységnek, vagy bármely egyéb, az érintett tagállam által kijelölt, illetékes hatóságnak. A pénzügyi hírszerző egység vagy az egyéb ilyen illetékes hatóság olyan nemzeti központként működik, amely fogadja és elemzi azokat a gyanús ügyletekről szóló jelentéseket, amelyek e rendelet esetleges megsértésére vonatkoznak.. A pénzügyi hírszerző egységnek vagy az ilyen egyéb illetékes hatóságnak kellő időben, közvetlenül vagy közvetve hozzá kell férnie a feladatai megfelelő ellátásához szükséges pénzügyi, közigazgatási és bűnüldözési információkhoz, beleértve a gyanús ügyletekről szóló jelentések elemzését is. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott intézkedések a hitelintézetek és pénzintézetek azon tevékenységeire vonatkoznak, amelyeket az alábbiakkal folytatnak: a) Iránban székhellyel rendelkező pénzintézetek és hitelintézetek; b) az Iránban székhellyel rendelkező hitelintézeteknek és pénzintézeteknek a 50. cikk hatálya alá tartozó fiókjai és leányvállalatai; c) az Iránban székhellyel rendelkező hitelintézeteknek és pénzintézeteknek a 50. cikk hatálya alá nem tartozó fiókjai és leányvállalatai; és d) azon hitelintézetek és pénzintézetek, amelyek székhelye nem Iránban található, de amelyek iráni lakóhellyel, illetve székhellyel rendelkező személyek és szervezetek ellenőrzése alatt állnak. 34. cikk (1) Az 50. cikk hatálya alá tartozó hitelintézetek és pénzintézetek számára tilos a következő tevékenységek bármelyike: a) új bankszámla nyitása iráni székhellyel rendelkező hitelintézetnél vagy pénzintézeteknél, illetve a 33. cikk (2) bekezdésében említett bármely hitelintézetnél vagy pénzintézetnél; b) új levelezőbanki kapcsolat kiépítése iráni székhellyel rendelkező hitelintézettel vagy pénzintézettel, illetve a 33. cikk (2) bekezdésében említett bármely hitelintézettel vagy pénzintézettel; c) új képviseleti iroda nyitása, illetve új fiók vagy leányvállalat létrehozása Iránban; d) új közös vállalkozás létrehozása iráni székhellyel rendelkező hitelintézettel vagy pénzintézettel, illetve a 33. cikk (2) bekezdésében említett bármely hitelintézettel vagy pénzintézettel. (2) Tilos: a) engedélyt adni arra, hogy iráni székhellyel rendelkező hitelintézet vagy pénzintézet, illetve a 33. cikk (2) bekezdésében említett bármely hitelintézet vagy pénzintézet az Unió területén képviseleti irodát nyisson, illetve fiókot vagy leányvállalatot hozzon létre; b) iráni székhellyel rendelkező hitelintézet vagy pénzintézet, illetve a 33. cikk (2) bekezdésében említett bármely hitelintézet vagy pénzintézet számára vagy nevében olyan megállapodások megkötése, amelyek az Unió területén képviseleti iroda nyitásához, illetve fiók vagy leányvállalat alapításához kapcsolódnak; c) engedélyt adni iráni székhellyel rendelkező hitelintézet vagy pénzintézet, illetve a 33. cikk (2) bekezdésében említett bármely hitelintézet vagy pénzintézet képviseleti irodája, fiókja vagy leányvállalata számára hitelintézeti tevékenység megkezdésére és folytatására, vagy bármely más, előzetes engedélyhez kötött tevékenységre, amennyiben a képviseleti iroda, fiók vagy leányvállalat nem működött 2010. július 26-át megelőzően; d) részesedés szerzése vagy kiterjesztése, vagy bármilyen más tulajdoni érdekeltség szerzése az 50. cikk hatálya alá tartozó hitelintézetben vagy pénzintézetben a 33. cikk (2) bekezdésében említett hitelintézetek vagy pénzintézetek által. 35. cikk Tilos: a) 2010. július 26-a után kibocsátott állami vagy államilag garantált kötvényeket közvetlenül vagy közvetve értékesíteni vagy beszerezni a következő szereplők bármelyikének vagy bármelyikétől: i. Irán vagy annak kormánya, iráni állami szervek, vállalkozások és ügynökségek; ii. iráni székhellyel rendelkező hitelintézet vagy pénzintézet, illetve a 33. cikk (2) bekezdésében említett bármely hitel- vagy pénzintézet; iii. az i. vagy ii. pontban említett jogi személy, szervezet vagy szerv nevében vagy utasítására eljáró természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv; iv. az i., ii. vagy iii. pontban említett személy, szervezet vagy szerv tulajdonában lévő vagy általa ellenőrzött jogi személy, szervezet vagy szerv; b) az a) pontban említett személyeknek, szervezeteknek vagy szerveknek 2010. július 26-a után kibocsátott állami vagy államilag garantált kötvényekkel kapcsolatos brókerszolgáltatást nyújtani; c) az a) pontban említett személyek, szervezetek vagy szervek segítése állami vagy államilag garantált kötvények kibocsátásában brókerszolgáltatások nyújtásával, reklámtevékenységgel vagy az ilyen kötvényekhez kapcsolódó bármely egyéb szolgáltatással. 36. cikk (1) Tilos biztosítást vagy viszontbiztosítást nyújtani – beleértve a biztosítás vagy biztosítás nyújtásának megszervezését vagy közvetítését – az alábbiak számára: a) Irán vagy annak kormánya, iráni állami szervek, vállalkozások és ügynökségek; b) iráni személyek, szervezetek vagy szervek, kivéve a természetes személyeket; vagy c) az a) vagy b) pontban említett jogi személyek, szervezetek vagy szervek nevében vagy utasítására eljáró természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek. (2) Az (1) bekezdés a) és b) pontja nem vonatkozik a kötelező vagy felelősségbiztosításra vagy a környezeti felelősségbiztosításra, sem az Irán Unión belüli diplomáciai vagy konzuli képviseletei számára nyújtott biztosításra. (3) Az (1) bekezdés c) pontja nem vonatkozik – a 2010/413/KKBP tanácsi határozat I. és II. mellékletében felsorolt személyek kivételével – magánszemélyek számára nyújtott biztosításra, többek között a beteg- vagy utasbiztosításra, és a kapcsolódó viszontbiztosításra. Az (1) bekezdés c) pontja nem akadályozza biztosítás vagy viszontbiztosítás nyújtását olyan hajó, légi jármű vagy jármű tulajdonosa számára, amelyet az (1) bekezdés a) vagy b) pontjában említett, a 2010/413/KKBP tanácsi határozat I. vagy II. mellékletében nem szereplő személy, szervezet vagy szerv bérel. Az (1) bekezdés c) pontjának alkalmazásában egy személy, szervezet vagy szerv nem tekintendő úgy, hogy az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett személyek, szervezetek vagy szervek utasítására jár el, amennyiben ez az utasítás az iráni felségvizek vagy légtér területén hajók ideiglenes jellegű kikötésére, ki- és berakodására vagy biztonságos áthaladására, vagy légi járművek ideiglenes jellegű leszállására, ki- és berakodására vagy biztonságos áthaladására irányul. (4) E cikk megtiltja a 2010. október 27-ét megelőzően megkötött biztosítási vagy viszontbiztosítási megállapodások meghosszabbítását vagy megújítását, de – a 23. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül – nem tiltja a hatálybalépés dátuma előtt megkötött megállapodások teljesítését. VI. fejezet A közlekedésre vonatkozó korlátozások 37. cikk (1) Az olyan áruk és technológiák átadásának megakadályozása érdekében, amelyek a közös katonai listán szerepelnek, illetve amelyek szolgáltatását, értékesítését, átadását, kivitelét vagy behozatalát e rendelet tiltja, valamint azon túlmenően, hogy a 2913/92/EGK rendeletben[22] és a 2454/93/EGK rendeletben[23] a belépési és kilépési gyűjtő vámáru-nyilatkozatokat és a vámáru-nyilatkozatokat érintő vonatkozó rendelkezésekben meghatározottak szerint az érkezést és az indulást megelőzően az illetékes tagállami vámhatóságok számára tájékoztatást kell adni, annak a személynek, aki a (2) bekezdésben említett információt szolgáltat, nyilatkoznia kell továbbá arról, hogy az áruk szerepelnek-e a közös katonai listán vagy e rendelet hatálya alá tartoznak-e, illetve amennyiben az áruk kivitele engedélyhez kötött, részletesen be kell mutatniuk a megadott kiviteli engedélyt. (2) Az e cikkben említett, előírt kiegészítő információkat az adott esetnek megfelelően írásos formában, illetve vámáru-nyilatkozaton kell benyújtani. 38. cikk (1) Tilos iráni személy, szervezet vagy szerv közvetett vagy közvetlen tulajdonában vagy ellenőrzése alatt álló hajók üzemanyaggal való ellátása, ellátmányozása vagy bármely más módon történő kiszolgálása, amennyiben a szolgáltatók olyan – többek között az illetékes vámhatóságoktól a 37. cikkben említett érkezés és indulás előtti tájékoztatás alapján kapott – információk birtokában vannak, amelyek alapján megalapozottan megállapítható, hogy a hajók olyan árukat szállítanak, amelyek szerepelnek a közös katonai listán, vagy amelyek szolgáltatása, értékesítése, átadása vagy kivitele e rendelet értelmében tilos, kivéve, ha a szolgáltatás nyújtása humanitárius és biztonsági okokból szükséges. (2) Tilos iráni személy, szervezet vagy szerv közvetett vagy közvetlen tulajdonában vagy ellenőrzése alatt álló teherszállító légi járművek számára műszaki és karbantartási szolgáltatások nyújtása, amennyiben a szolgáltatók olyan – többek között az illetékes vámhatóságoktól a 37. cikkben említett érkezés és indulás előtti tájékoztatás alapján kapott – információk birtokában vannak, amelyek alapján megalapozottan megállapítható, hogy a teherszállító légi jármű olyan árukat szállít, amelyek szerepelnek a közös katonai listán, vagy amelyek szolgáltatása, értékesítése, átadása vagy kivitele e rendelet értelmében tilos, kivéve, ha a szolgáltatás nyújtása humanitárius és biztonsági okokból szükséges. (3) Az (1) és a (2) bekezdésben meghatározott tilalmak addig alkalmazandók, amíg a rakományt nem ellenőrizték és szükség esetén le nem foglalták vagy el nem távolították. Az ilyen lefoglalás és eltávolítás költségei – a nemzeti jogszabályokkal vagy az illetékes hatóság döntésével összhangban – az importőrt terhelik, avagy behajthatók a jogellenes szolgáltatás, értékesítés, átadás vagy kivitel megkísérléséért felelős bármely más személytől vagy szervezettől is. VII. fejezet Általános és záró rendelkezések 39. cikk (1) Nem teljesíthetők az olyan szerződésekkel vagy ügyletekkel kapcsolatos, bármilyen formájú követelések, amelyek teljesítését az e rendelet alapján előírt intézkedések közvetlenül vagy közvetve, egészben vagy részben befolyásolták, ideértve a kártérítési vagy egyéb hasonló jellegű követeléseket, mint például beszámítási követelést vagy garanciaérvényesítés keretében benyújtott követelést, nevezetesen kötvény, garancia vagy viszontgarancia – különösen pénzügyi garancia vagy pénzügyi viszontgarancia – kifizetésére vagy meghosszabbítására irányuló bármilyen követelés, amennyiben azokat az alábbiak nyújtották be: a) a 2010/413/KKBP tanácsi határozat I. és II. mellékletében felsorolt, jegyzékbe vett személyek, szervezetek vagy szervek; b) egyéb iráni személyek, szervezetek vagy szervek, ideértve az iráni kormányt is; c) az a) és b) pontban említett személyeken, szervezeteken vagy szerveken keresztül, illetve a nevükben eljáró személyek, szervezetek vagy szervek. (2) Valamely szerződés vagy ügylet teljesítését az ezen rendelet alapján megállapított intézkedések által érintettnek kell tekinteni, ha a követelés keletkezése vagy tartalma ezekre az intézkedésekre közvetlenül vagy közvetve visszavezethető. (3) Egy követelés érvényesítésére vonatkozó bármely eljárás során a követelést érvényesíteni kívánó személyre hárul a bizonyítás terhe arra vonatkozóan, hogy a követelés teljesítését nem tiltja az (1) bekezdés. (4) Ez a cikk nem érinti az (1) bekezdésben említett személyeknek, szervezeteknek és szerveknek a szerződéses kötelezettségek teljesítése elmaradásának jogszerűségével kapcsolatos bírósági felülvizsgálathoz való jogát, e rendelettel összhangban. 40. cikk A 8. és a 9. cikk, a 17. cikk (2) bekezdésének b) pontja, valamint a 31. és a 36. cikk alkalmazásában azok a szervek, szervezetek vagy jogtulajdonosok, amelyekkel egy nem iráni szuverén kormány eredetileg 2010. október 27-ét megelőzően termelésmegosztási egyezményt kötött, nem tekintendők iráni személynek, szervezetnek vagy szervnek. Ilyen esetekben és a 8. cikkel összefüggésben a VI. mellékletben felsorolt kulcsfontosságú berendezések vagy technológiák értékesítésével, szolgáltatásával, átadásával vagy kivitelével kapcsolatban a tagállam illetékes hatósága a végfelhasználót illetően megfelelő biztosítékokat kérhet bármely szervtől vagy szervezettől. 41. cikk (1) A tájékoztatásról, a bizalmas kezelésről és a szakmai titoktartásról szóló alkalmazandó szabályok sérelme nélkül a természetes és jogi személyek, szervezetek és szervek kötelesek: a) haladéktalanul az állandó lakóhelyük vagy székhelyük szerinti tagállamok illetékes hatóságai rendelkezésére bocsátani azokat az információkat, például a 23. cikknek megfelelően befagyasztott számlákról és összegekről szóló információkat, amelyek elősegíthetik e rendelet betartását, és az ilyen információkat közvetlenül vagy a tagállamok útján továbbítják a Bizottsághoz; b) együttműködni az illetékes hatóságokkal az említett információk ellenőrzése során. (2) A Bizottságnak minden, hozzá közvetlenül beérkezett további információt az érintett tagállam rendelkezésére kell bocsátania. (3) Minden, az e cikkel összhangban adott vagy kapott információt kizárólag arra a célra lehet felhasználni, amelyre azt adták vagy kapták. 42. cikk Tilos az olyan tevékenységekben való tudatos és szándékos részvétel, amelyeknek célja vagy hatása a 2., 3., 4., 5., 8., 9., 11., 13., 15., 16., 17., 18., 22., 23., 31., 32., 33., 34., 35., 36., 37. vagy 38. cikkben említett intézkedések megkerülése. 43. cikk (1) A pénzeszközök vagy gazdasági források befagyasztása, illetve a pénzeszközök vagy gazdasági források rendelkezésre bocsátásának megtagadása – amennyiben e döntést jóhiszeműen hozták, abban a meggyőződésben, hogy az intézkedés e rendelettel összhangban áll – nem vonja maga után az azt végrehajtó természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv, illetve ezek igazgatói vagy alkalmazottai felelősségét, kivéve, ha bizonyítást nyer, hogy a pénzeszközök vagy gazdasági források befagyasztása vagy visszatartása gondatlanság eredménye. (2) Az e rendeletben megállapított intézkedések semmilyen felelősséget nem rónak az érintett természetes vagy jogi személyekre, szervezetekre vagy szervekre, amennyiben nem tudtak arról, és nem volt alapos okuk arra gyanakodni, hogy tevékenységükkel vagy mulasztásukkal ezen tilalmakat megszegik. (3) A 31., 32. és 33. cikkben említett információnak az e rendelet hatálya alá tartozó személy, szervezet vagy szerv általi, illetve egy ilyen személy, szervezet vagy szerv alkalmazottja vagy igazgatója általi, a 31., 32. és 33. cikknek megfelelő, jóhiszemű közlése a személy vagy az intézmény, illetve annak igazgatói vagy alkalmazottai részéről semmiféle felelősséget nem von maga után. 44. cikk (1) A tagállamok minden olyan intézkedést meghozhatnak, amelyet a munkavállalók egészségének és biztonságának védelmére és a környezetvédelemre vonatkozó nemzetközi, uniós vagy nemzeti jogi kötelezettségek betartásának biztosításához szükségesnek ítélnek, abban az esetben, ha e rendelet végrehajtása iráni személlyel, szervezettel vagy szervvel folytatott együttműködést érinthet. (2) Az (1) bekezdés szerinti intézkedések alkalmazásában a 8. cikk, a 9. cikk, a 17. cikk (2) bekezdésének b) pontja, a 23. cikk (2) bekezdése, a 31. cikk és a 36. cikk szerinti tilalmak nem alkalmazandók. (3) Az érintett tagállam legalább tíz munkanappal az engedélyezést megelőzően értesíti a többi tagállamot és a Bizottságot az (1) bekezdésben említett megállapításról, valamint arról, hogy szándékában áll megadni az engedélyt. 45. cikk (1) A Bizottság és a tagállamok rendszeresen értesítik egymást az e rendelet alapján hozott intézkedésekről, valamint megosztják egymással az e rendelettel kapcsolatban rendelkezésükre álló bármely egyéb lényeges információt, különösen az alábbiakkal kapcsolatosan: a) a 23. cikk alapján befagyasztott pénzeszközök, valamint a 24., 26. és 27. cikk alapján nyújtott mentességek; b) a jogsértési és végrehajtási problémák, valamint a nemzeti bíróságok által hozott ítéletek. (2) A tagállamok azonnal értesítik egymást és a Bizottságot bármely egyéb rendelkezésükre álló, vonatkozó információról, amely érintheti e rendelet hatékony végrehajtását. 46. cikk A Bizottság: a) módosítja a II. mellékletet az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa vagy a szankcióbizottság által tett megállapítások, illetve a tagállamok által szolgáltatott információk alapján; b) módosítja a III., IV., V., VI., VII. és VIII. mellékletet a tagállamok által szolgáltatott információk alapján. 47. cikk (1) Amennyiben a Biztonsági Tanács vagy a szankcióbizottság jegyzékbe vesz egy természetes vagy jogi személyt, szervezetet vagy szervet, a Tanács ezt a természetes vagy jogi személyt, szervezetet vagy szervet felveszi a 2010/413/KKBP tanácsi határozat I. mellékletébe. (2) Amennyiben a Tanács úgy határoz, hogy egy természetes vagy jogi személyre, szervezetre vagy szervre kiterjeszti a 23. cikk (2) és (3) bekezdésében említett intézkedések hatályát, ennek megfelelően módosítja a 2010/413/KKBP tanácsi határozat II. mellékletét. (3) A Tanács döntését és a jegyzékbe vétel okait közli – amennyiben a cím ismert, közvetlenül, egyéb esetben értesítés közzététele útján – az (1) vagy (2) bekezdésben említett természetes vagy jogi személlyel, szervezettel vagy szervvel, lehetővé téve számukra, hogy észrevételeket tegyenek. (4) Amennyiben észrevételt tesznek, vagy új érdemi bizonyítékot nyújtanak be, a Tanácsnak felül kell vizsgálnia döntését, és erről értesítenie kell az érintett természetes vagy jogi személyt, szervezetet vagy szervet. (5) Amennyiben az Egyesült Nemzetek Szervezete úgy dönt, hogy egy természetes vagy jogi személyt, szervezetet vagy szervet töröl a jegyzékből, illetve módosítja a jegyzékben szereplő természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv azonosító adatait, a Tanács a 2010/413/KKBP tanácsi határozat I. mellékletét ennek megfelelően módosítja. (6) A 2010/413/KKBP tanácsi határozat II. mellékletében foglalt jegyzéket rendszeresen, legalább 12 havonta felül kell vizsgálni. 48. cikk (1) A tagállamok megállapítják az e rendelet megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és minden szükséges intézkedést megtesznek azok foganatosítása érdekében. Az elrendelt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük. (2) A tagállamok e rendelet hatálybalépése után haladéktalanul értesítik a Bizottságot e szabályokról, valamint azok bármely későbbi módosításáról. 49. cikk (1) A tagállamok kijelölik az e rendeletben említett illetékes hatóságokat, és azokat megadják a VIII. mellékletben felsorolt webhelyeken. A tagállamok értesítik a Bizottságot a VIII. mellékletben felsorolt weboldalaik címeinek megváltozásáról. (2) A tagállamok e rendelet hatálybalépését követően haladéktalanul értesítik a Bizottságot az illetékes hatóságaikról – ideértve az illetékes hatóságok elérhetőségét is –, valamint bármely későbbi változásról. (3) Azokban az esetekben, amikor e rendelet a Bizottság értesítésére, tájékoztatására vagy a vele történő egyéb kapcsolattartásra vonatkozó kötelezettségeket ír elő, az ilyen kommunikáció során a VIII. mellékletben feltüntetett címet és egyéb elérhetőségeket kell használni. 50. cikk E rendelet alkalmazandó: a) az Unió területén, beleértve annak légterét; b) a tagállami joghatóság alá tartozó légi járművek vagy hajók fedélzetén; c) minden olyan, az Unió területén vagy azon kívül tartózkodó személyre, aki valamely tagállam állampolgára; d) egy tagállam joga szerint alakult vagy létesült, az Unió területén belüli vagy azon kívüli jogi személyekre, szervezetekre vagy szervekre; e) a részben vagy egészben az Unió területén végzett bármely üzleti tevékenység tekintetében a jogi személyekre, szervezetekre vagy szervekre. 51. cikk A 961/2010/EU rendelet hatályát veszti. A hatályon kívül helyezett rendeletre való minden hivatkozást erre a rendeletre való hivatkozásnak kell tekinteni. 52. cikk Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, .-én. a Tanács részéről az elnök I. MELLÉKLET A. RÉSZ A 2. cikk (1), (2) és (4) bekezdésében, a 3. cikk (3) bekezdésében, az 5. cikk (1) bekezdésében, a 6. cikkben, a 8. cikk (4) bekezdésében, a 17. cikk (2) bekezdésében és a 32. cikk (1) bekezdésében említett áruk és technológiák Ez a melléklet tartalmazza a 428/2009/EK rendelet I. mellékletében felsorolt összes árut és technológiát, a rendeletben szereplő meghatározással, a következők kivételével: A 428/2009/EK rendelet I. mellékletében szereplő termék || Leírás 5A002 || „Információbiztonsági” rendszerek, berendezések és ezek alkatrészei, az alábbiak szerint: a. „információbiztonsági” rendszerek, berendezések, alkalmazásspecifikus „elektronikus részegységek”, modulok és integrált áramkörök, valamint egyéb, kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek, az alábbiak szerint: N.B.: A dekódolást tartalmazó vagy alkalmazó globális navigációs műholdas rendszerek (Global Navigation Satellite Systems, GNSS) vételére alkalmas berendezések (GPS vagy GLONASS) ellenőrzése tekintetében lásd: 7A005. 1. A hitelesítés és a digitális aláírás kivételével az információ védelmének biztosítása érdekében digitális technikát alkalmazó „rejtjelezés” felhasználására tervezték vagy módosították, és amely rendelkezik az alábbi jellemzők bármelyikével: Műszaki megjegyzések: 1. A hitelesítés és digitális aláírás funkciók tartalmazzák a hozzájuk tartozó rejtjelkulcskezelési funkciót. 2. A hitelesítés tartalmazza a hozzáférés-védelem minden olyan elemét, amelynél nincs fájl- vagy szövegtitkosítás, kivéve a közvetlen jelszóvédelmet, a személyi azonosító (PIN) vagy hasonló adatok illetéktelen hozzáférés elleni védelmét. || 3. A „rejtjelezés” nem tartalmazza a „rögzített” adattömörítési vagy kódolási technikákat. Megjegyzés: Az 5A002.a.1. magában foglalja a digitális technikával együtt alkalmazott, analóg elven működő „rejtjelezésre” tervezett vagy módosított berendezéseket. a. az 56 bitnél hosszabb kulcsot használó „szimmetrikus algoritmus”; vagy b. olyan "aszimmetrikus algoritmus", amelynél az algoritmus biztonsága a következők bármelyikén alapul: 1. egész számok tényezőkre bontása 512 bit felett (pl. RSA); 2. diszkrét algoritmusok számítása 512 bitnél nagyobb véges mező multiplikatív csoportjában (pl. Diffie-Hellman Z/pZ felett); vagy 3. diszkrét logaritmus az 5A002.a.1.b.2. pontban említettől eltérő egyéb csoportban 112 bit felett (pl. Diffie-Hellman elliptikus görbe felett). 5D002 || „Szoftver”, az alábbiak szerint: a. kifejezetten az 5A002 alatt meghatározott berendezések vagy az 5D002.c. alatt meghatározott „szoftver” „fejlesztéséhez”, „gyártásához” vagy „felhasználásához” tervezett vagy módosított „szoftver”; || b. egyedi „szoftver”, az alábbiak szerint: 1. az 5A002 alatt meghatározott berendezések jellemzőivel rendelkező, vagy funkcióit megvalósító vagy szimuláló „szoftver”; Megjegyzés: Az 5D002 nem vonja ellenőrzés alá az alábbi „szoftvereket”: a. az 5A002 ponthoz fűzött megjegyzésben az ellenőrzés alól kivont berendezések „használatához” szükséges „szoftver”; b. az 5A002 ponthoz fűzött megjegyzésben az ellenőrzés alól kivont berendezések bármely funkcióját biztosító „szoftver”. 5E002 || Az 5A002.a.1. alatt meghatározott berendezés vagy az 5D002.a. vagy 5D002.c.1. alatt meghatározott „szoftver” „felhasználására” vonatkozó, az „Általános technológiai megjegyzés” szerinti technológia. B. RÉSZ A 6. cikk a következő árukra vonatkozik: A 428/2009/EK rendelet I. mellékletében szereplő termék || Leírás 0A001 || „Atomreaktorok” és kifejezetten ezekhez tervezett vagy készített berendezések és alkatrészeik, az alábbiak szerint a. „atomreaktorok”; b. nyomástartó edények és az ezekhez gyártott fő alkatrészek, beleértve a reaktor nyomástartó edényének felső fedelét is, melyeket kifejezetten arra terveztek vagy alakítottak ki, hogy az „atomreaktor” aktív zónáját tartalmazzák; c. „atomreaktorok” fűtőelemeit kezelő berendezések, amelyeket kifejezetten a fűtőelemek reaktorba történő behelyezésére és kivételére terveztek vagy alakítottak ki; d. az „atomreaktorban” kifejezetten a reakciósebesség szabályozására tervezett vagy kialakított szabályozó rudak és az ezek tartására, felfüggesztésére alkalmas szerkezetek, valamint a rudak mozgató mechanizmusa és vezetőcsövei; e. nyomástartó csövek, amelyeket az atomreaktorban 5,1 MPa-nál nagyobb üzemi nyomáson kifejezetten a fűtőelemek és a primerköri hűtőközeg befogadására terveztek vagy alakítottak ki; f. a kifejezetten „atomreaktorokhoz” tervezett és gyártott cirkóniumból vagy cirkónium ötvözetből készült csövek vagy csőszerelvények, melyeknél a hafnium:cirkónium tömegarány kisebb, mint 1:500; g. kifejezetten „atomreaktorok” primerköri hűtőközegének cirkuláltatására tervezett vagy készített hűtőszivattyúk; h. kifejezetten "atomreaktor" üzemeltetésére tervezett vagy kialakított ,atomreaktor belső alkatrészek’, ideértve a zónatartó szerkezetet, a tüzelőanyag csatornákat, a hőpajzsokat, a terelőlemezeket, zónatartó rácslemezeket, és a diffúzor lemezeket; Megjegyzés: A 0A001.h. pontban az ,atomreaktor belső alkatrész’ olyan fő szerkezetet jelent a reaktoredényen belül, amely egy vagy több funkciót lát el, például tartja a zónát, biztosítja a tüzelőanyag beállítást, irányítja a primerköri hűtőközeg áramlást, biztosítja a reaktoredény sugárzás elleni védelmét, és irányítja a zónán belüli műszerezést. i. hőcserélők (gőzgenerátorok), amelyeket kifejezetten „atomreaktorok” primerköri hűtőkörében történő felhasználásra terveztek és készítettek; j. neutron érzékelők és mérőműszerek, amelyeket kifejezetten az „atomreaktorok” reaktorzónájában a neutron fluxusszint meghatározására terveztek és készítettek. 0C002 || A 0C002 pontba tartozó alacsony dúsítású urán, amennyiben összeszerelt nukleáris fűtőelemekben található. II. MELLÉKLET A 2. cikk (1), (2) és (4) bekezdésében, a 3. cikk (3) bekezdésében, az 5. cikk (1) bekezdésében, a 6. cikkben, a 8. cikk (4) bekezdésében, a 17. cikk (2) bekezdésében, a 32. cikk (1) bekezdésében és a 46. cikkben említett áruk és technológiák Bevezető megjegyzések 1. Eltérő rendelkezés hiányában az alábbi „Leírás” oszlopban szereplő hivatkozási számok a kettős felhasználású termékek és technológiák azon leírásaira vonatkoznak, amelyeket a 428/2009/EK rendelet I. melléklete határozott meg. 2. A „Kapcsolódó termék a 428/2009/EK rendelet I. mellékletéből” elnevezésű oszlop