[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 7.2.2007

SEC(2007) 142 végleges

Ajánlás

A TANÁCS AJÁNLÁSA LENGYELORSZÁGNAK

a túlzott költségvetési hiány megszüntetésére vonatkozóan

A Szerződés 104. cikke (7) bekezdésének alkalmazása

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

1. Háttér: A 104. cikk és a túlzott hiány esetén követendő eljárás

A Szerződés 104. cikke előírja a rendezett államháztartás fenntartásának és a túlzott hiány elkerülésének követelményét, az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés eszközeként. A Szerződés 104. cikkét a Stabilitási és Növekedési Paktum, pontosabban annak a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló 1467/97/EK tanácsi rendeletben[1] megállapított korrekciós ága hajtja végre. A Paktumot 2005-ben módosították, a költségvetési fegyelem biztosítása, a Paktum eredményességének és közgazdasági megalapozottságának fokozása és az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának védelme céljából.

2. Túlzott hiány esetén követendő eljárás Lengyelország esetében

A Bizottság szolgálatainak 2004. tavaszi gazdasági előrejelzései[2] alapján – amelyek 2003-ra a GDP 4,1 %-ának megfelelő hiányt mutattak ki[3] – a Bizottság a Szerződés 104. cikkének (3) bekezdésével összhangban 2004. május 12-én túlzott hiány esetében követendő eljárást kezdeményezett Lengyelországgal szemben. Lengyelország 2004 májusában benyújtotta első konvergenciaprogramját, amellyel kapcsolatban a Tanács 2004. július 5-én véleményt nyilvánított[4]. A Bizottság ajánlásából kiindulva ugyanakkor a Tanács a 104. cikk (6) bekezdésének megfelelően úgy határozott, hogy Lengyelország túlzott hiánnyal rendelkezik[5], és ennek következtében a 104. cikk (7) bekezdésének alapján a hiány korrekciójára vonatkozó ajánlást bocsátott ki a lengyel hatóságok számára[6]. Ezen ajánlásában a Tanács felkérte a lengyel hatóságokat, hogy „ a lehető legrövidebb időn belül szüntessék meg a jelenlegi túlzott hiányt ” és „ középtávú keretek között hozzanak intézkedéseket azon célkitűzésük elérése érdekében, hogy a hiányt 2007-ig hihető és fenntartható módon a GDP 3 %-a alá csökkentsék, a Tanács 2004. július 5-i, a 2004. májusában benyújtott konvergenciaprogramról szóló véleményében meghatározott, a hiány csökkenéséhez vezető pályával összhangban ” az alábbi éves célkitűzésekkel: „a GDP 5,7 %-a 2004-ben, a GDP 4,2 %-a 2005-ben, a GDP 3,3 %-a 2006-ban és a GDP 1,5 %-a 2007-ben” . A Tanács 2004. november 5-ét jelölte ki határidőnek az eredményes intézkedések foganatosítására „ a 2005-re előirányzott hiány célértékének elérése érdekében ”. A lengyel hatóságoknak azt is ajánlották, hogy „ lehetséges többletbevételek elkülönítésével csökkentsék a központi költségvetési hiányt” . A Tanács ezenkívül felkérte a lengyel hatóságokat, hogy „gondoskodjanak az eladósodási ráta növekedésének megállításáról” .

3. A túlzott hiány esetében követendő eljárásban szereplő államháztartási adatok és a rendszerszerű nyugdíjreform

A nyugdíjrendszerek ágazati besorolásáról szóló 2004. március 2-i Eurostat-határozat leszögezte, hogy a rögzített járulékú tőkefedezeti nyugdíjrendszerek nem sorolhatók a társadalombiztosítási rendszerek közé, ezért nem tekinthetők az államháztartás részének[7].

Lengyelország jelenleg él a nyugdíjreformmal kapcsolatos átmeneti időszak lehetőségével, amely a 2007. április 1-jén esedékes első 2007. évi adatszolgáltatással (a 2006-os év és az azt megelőző évek tényleges költségvetési adósság- és hiányadatairól szóló jelentéssel) ér véget[8]. Ezért a rögzített járulékú tőkefedezeti nyugdíjrendszerek által beszedett társadalombiztosítási járulékokat és egyéb bevételeket (illetve a felmerült kiadásokat) államháztartási bevételként (illetve kiadásként) tartották nyilván, ami az e nélkül számítottnál valamelyest kisebb hiány- és adósságadatokat eredményezett. Az átmeneti időszak végével csak a nyugdíjreform okozta költségvetési költségeket figyelembe vevő számítás lesz érvényes.

4. A közelmúlt eseményei és a 2007-es kilátások

A 2007-es költségvetés tervezete és a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése alapján a Tanács a Bizottság ajánlásából kiindulva 2006. november 28-án határozatot fogadott el, amelyben a 104. cikk (8) bekezdésével összhangban megállapította, hogy a 104. cikk (7) bekezdésével összhangban tett tanácsi ajánlás nyomán Lengyelország által foganatosított intézkedések eredménytelennek bizonyultak[9]. A Szerződéssel és a Stabilitási és Növekedési Paktummal összhangban ezt csak egy újabb, a 104. cikk (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlás követheti, mivel Lengyelország nem vezette be a közös valutát és ezért rá nem alkalmazható az eljárás két következő lépése, a 104. cikk (9) és (11) bekezdése.

A konvergenciaprogram legutóbbi, 2006. november 30-án benyújtott változatában Lengyelország a 2007-es költségvetési tervezethez képest lefelé módosította a 2006-os becsült hiányadatokat és a 2007–2009 közötti időszakra vonatkozó hiánycélokat. Az új 2007-es hiánycél a GDP 1,4 %-a (a nyugdíjreform költségeivel együtt 3,4 %-a). A 2007-es hiánycél lefelé módosítása nem további intézkedéseken alapul, hanem a vártnál jobb 2006-os eredményeket (a 2007-es költségvetésben várt 2,1 %-os hiány helyett a konvergenciaprogram a GDP 1,9 %-át kitevő hiányt becsül) és a kedvezőbb 2007-es növekedési kilátásokat tükrözi. A strukturális (tehát a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított) hiány 2007-ben a GDP mintegy 0,5 %-ával javul, a 2006-os 0,25 % után.

A legfrissebb gazdasági és költségvetési eseményeket figyelembe véve a 2006-os eredmény valószínűleg a GDP 1,9 %-a lesz, ami közelebb áll a programban szereplő számhoz, mint a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzésében szereplő, a GDP 2,2 %-át kitevő hiányhoz, és kedvező kiindulási alapot teremthet 2007-re. Úgy tűnik azonban, hogy a 2007-es hiánycél – amelynek alapja főként i. az a feltételezés, hogy a helyi önkormányzatok kiadási terveiket nem teljes körűen valósítják meg továbbá ii. bizonyos bevételi intézkedések – a következő kockázatoknak van kitéve: i. az uniós alapok növekvő kihasználásból eredő társfinanszírozási igény hirtelen növekedése és ii. erős függés a makrogazdaság kedvező alakulásától. A Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése szerint a 2007-es költségvetés végrehajtása csupán a GDP 0,25 %-ának megfelelő strukturális javulással jár. A legfrissebb adatokat figyelembe véve a 2007-es hiány az előrejelzés szerint nominálisan a GDP 1,7 %-a lesz.

A konvergenciaprogram legfrissebb változata a túlzott hiány 2007-ig történő megszüntetését tervezi, számolva azzal a lehetőséggel, hogy az 1467/97/EK tanácsi rendelet 2. cikkének (7) bekezdésével és a magatartási kódex végrehajtási rendelkezéseivel összhangban a nyugdíjköltségek egy részét figyelembe lehet venni[10]. Az említett rendelet 2. cikkének (7) bekezdése előírja, hogy „A referenciaértéket túllépő, de annak közelében maradó hiánnyal rendelkező tagállamok esetében, ha e túllépés a több pilléren alapuló – egy kötelező, tőkefedezeti pillért is magában foglaló – rendszer bevezetésére irányuló nyugdíjreformok végrehajtását tükrözi, a Bizottság és a Tanács az államilag irányított pillér reformjának költségét is figyelembe veszi a túlzott hiány esetén követendő eljárással kapcsolatos hiánymutatók alakulásának értékelésekor. A reform nettó költségét ezért lineáris degresszív alapon, ötéves átmeneti időtartamra figyelembe kell venni. E nettó költséget a Tanácsnak (...) a 104. cikk (12) bekezdése értelmében hozott határozatakor is figyelembe kell venni [azaz hatályon kívül kell helyeznie a túlzott hiány esetén követendő eljárás során hozott korábbi határozatokat] , amennyiben a hiány jelentős mértékben és folyamatosan csökkent, és elért egy, a referenciaértékhez közeli szintet” [a GDP 3 %-át]. Tekintettel a magatartási kódex végrehajtási rendelkezéseire, a nyugdíjreform költségeinek figyelembe vehető része 60 %. Mivel a nyugdíjköltségeket 2007-re a GDP 2 %-ára becsülik, a költségek figyelembe vehető része a GDP mintegy 1,2 %-ának felel meg.

Ahhoz, hogy Lengyelország élhessen e rendelkezéssel, a hiánynak kimutathatóan i. jelentős mértékben és folyamatosan csökkennie kellene, és ii. a referenciaértékhez közeli szintre kellene érnie. Az alábbi táblázat alátámasztja, hogy a hiány a 2004–2006 közötti időszakban jelentős mértékben és folyamatosan csökkent (függetlenül attól, hogy a nyugdíjreform költségeit beszámították-e vagy sem); a (nyugdíjreform költségeivel számított) hiány azonban 2006-ban még nem közelítette meg a referenciaértéket. Ennek következtében a 2007-es hiány alakulása fogja majd eldönteni, hogy a Paktum rendelkezése alkalmazható-e Lengyelország esetében; a hiányt egyértelműen a referenciaértékhez közelítő korrekciós intézkedések hiányában e rendelkezés nem alkalmazható.

Az államháztartási egyenlegre vonatkozó célok, eredmények és a nyugdíjreform költségei (a GDP %-ában)

A konvergenciaprogram legfrissebb változata szerint a 2008-as és a 2009-es hiány még kisebb lesz, a GDP 3,1 %-a, illetve 2,9 %-a (a nyugdíjreform költségeivel együtt). A tervezett strukturális javulás évente a GDP mintegy 0,5 %-a.

A program értékelésében, amely a programról alkotott tanácsi véleményre irányuló ajánlás alapját képezi, a Bizottság a költségvetési célok elérésének kockázataira figyelmeztet, amelyek a vártnál alacsonyabb növekedés eshetőségéből és a kiigazítás hátterében álló intézkedések meghatározatlanságából erednek.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása 1

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Reál-GDP (%-os változás) | KP 2006. november | 3,5 | 5,4 | 5,1 | 5,1 | 5,6 |

BIZ 2006. november | 3,5 | 5,2 | 4,7 | 4,8 | nincs adat |

Kibocsátási rés (a potenciális GDP %-ában) | KP 2006. november2 | −0,4 | 0,5 | 0,5 | 0,3 | 0,4 |

BIZ 2006. november6 | −0,3 | 0,4 | 0,3 | 0,1 | nincs adat |

Államháztartási egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2006. november | −2,5 | −1,9 | −1,4 | −1,0 | −0,6 |

BIZ 2006. november | −2,5 | −2,2 | −2,0 | −1,8 | nincs adat |

Elsődleges egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2006. november | 0,1 | 0,5 | 1,0 | 1,4 | 1,7 |

BIZ 2006. november | 0,1 | 0,2 | 0,4 | 0,6 | nincs adat |

Ciklikusan kiigazított egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2006. november2 | −2,4 | −2,1 | −1,6 | −1,1 | −0,7 |

BIZ 2006. november | −2,3 | −2,3 | −2,1 | −1,8 | nincs adat |

Strukturális egyenleg3 (a GDP %-ában) | KP 2006. november4 | −2,4 | −2,1 | −1,6 | −1,1 | −0,7 |

BIZ 2006. november5 | −2,3 | −2,3 | −2,1 | −1,8 | nincs adat |

Megjegyzések: A költségvetési előrejelzések nem veszik figyelembe a nyugdíjrendszerek besorolásáról szóló, 2004. március 2-i Eurostat-határozat hatását, amely határozatot a 2007 tavaszán esedékes adatbejelentésig végre kell hajtani. A határozat figyelembevételével az aktualizált program szerint az államháztartási hiány 2005-ben a GDP 4,3 %-a, 2006-ban 3,9 %-a, 2007-ben 3,4 %-a, 2008-ban 3,1 %-a, 2009-ben 2,9 %-a lenne. 2A Bizottság szolgálatainak számításai a programban megadott információk alapján. 3Ciklikusan kiigazított egyenleg, az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül (hasonlóan az előző sorokhoz). 4A programban nem szerepelnek egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések. 5A Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzésében nem szerepelnek egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések. 6A 2005–2008 közötti időszakra vonatkozóan 4,1 %-os, 4,4 %-os, 4,8 %-os és 5,0 %-os becsült potenciális növekedés alapján. Forrás: Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai |

5. Következtetések

Az alábbi következtetések vonhatók le:

- A 2006. novemberi aktualizált konvergenciaprogramban meghatározott legfrissebb 2007-es hiánycél (a GDP 1,4 %-a a nyugdíjreform költségei nélkül) a 2004–2006 közötti időszak vártnál jobb költségvetési eredményei ellenére alig alacsonyabb, mint a Tanács által 2004 júliusában jóváhagyott hiánycél (a GDP 1,5 %-a). A hiánycél nagyjából a 2004. júliusi növekedési feltételezéseken alapul. Semmi nem indokolja, hogy a túlzott hiány megszüntetésére kiszabott határidőt 2007 utáni időpontra hosszabbítsák.

- 2007 tavaszán véget ér a nyugdíjrendszerek besorolásáról szóló, 2004. március 2-i Eurostat-határozat végrehajtására engedélyezett átmeneti időszak, és a meghatározott járulékú tőkefedezeti nyugdíjrendszerek tovább már nem sorolhatók az államháztartási körbe. Emiatt 1999-től kezdve a nyugdíjreform költségének összegével felfelé kell módosítani a lengyel hiánycélokat. 2007 esetében (a nyugdíjreformok költségei nélkül) a GDP 1,4 %-ában meghatározott hiánycél a nyugdíjreformok költségeinek beszámításával a GDP mintegy 3,4 %-ára módosul.

- A Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány (a nyugdíjreform költségeivel együtt) eléri a GDP 4 %-át. Mindazonáltal figyelembe véve az őszi előrejelzés óta ismertté vált friss információkat – különösen a 2006-os év gazdasági erejét és a 2006-os hiány vártnál kedvezőbb eredményeit (a jelenlegi becslés szerint a GDP 1,9 %-a) – a 2007-re előre jelzett hiány alacsonyabb lesz, körülbelül a GDP 3,7 %-a (a nyugdíjreform költségeivel együtt). A legutóbbi hiánycéllal szembeni különbség a GDP vártnál magasabb növekedésének és az automatikus stabilizátorok működésének, azaz a magasabb adóbevételeknek (főként hozzáadottérték-adóból) és osztalékoknak, valamint (az alacsonyabb munkanélküliség miatt) alacsonyabb szociális kiadásoknak köszönhető. A jelenleg ismert adatok alapján a GDP 0,5 %-át kitevő strukturális kiigazításnak 2007-ben elégnek kell lennie a GDP 3,4 %-ának megfelelő legújabb hivatalos cél eléréséhez.

- A 2006. novemberi aktualizált konvergenciaprogram megerősíti, hogy a lengyel hatóságok 2007-ben meg akarják szüntetni a túlzott hiányt. A nyugdíjreform költségével együtt a GDP 3,4 %-át kitevő, azaz a referenciaérték feletti 2007-es hiánycél meghatározásával a program azt feltételezi, hogy Lengyelország élhet a Stabilitási és Növekedési Paktum azon rendelkezésével, amely lehetővé teszi a nyugdíjreform költségeinek csökkenő mértékű (2007-ben 60 %, vagy a GDP 1,2 %-a) figyelembevételét a túlzott hiány létéről hozott határozatot hatályon kívül helyező határozat meghozatalakor. Mivel a hiány 2004–2006 között jelentős mértékben és folyamatosan csökkent, a hiány 2007-es értéke és a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértékhez való közelsége fogja eldönteni, hogy Lengyelország élhet-e a rendelkezéssel.

A 2006. novemberi aktualizált konvergenciaprogram a hiány további csökkentését tervezi, 2009-ben a GDP 2,9 %-ára (a nyugdíjreform költségeivel együtt). A költségvetési teljesítmény a programban előirányzottnál rosszabbul is alakulhat, mivel a 2008–2009-es növekedési kilátások optimisták, a kiigazítást támogató intézkedések pedig nincsenek részletezve. A túlzott hiány tartós korrekciójához ezeket a kockázatokat kezelni kell.

Ajánlás

A TANÁCS AJÁNLÁSA LENGYELORSZÁGNAK

a túlzott költségvetési hiány megszüntetésére vonatkozóan

A Szerződés 104. cikke (7) bekezdésének alkalmazása

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 104. cikke (7) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

mivel:

1. A Szerződés 104. cikke szerint a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott államháztartási hiányt.

2. A Stabilitási és Növekedési Paktum a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul, az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés eszközeként.

3. 2004. július 5-én a Tanács a 104. cikk (6) bekezdésével összhangban megállapította, hogy Lengyelország túlzott hiánnyal rendelkezik[11].

4. A lengyelországi túlzott hiányról hozott határozatot követően a Tanács 2004. július 5-én – a Szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével és a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet[12] 3. cikkével összhangban – azt ajánlotta a lengyel hatóságoknak, hogy hozzanak középtávú keretbe foglalt intézkedéseket annak érdekében, hogy 2007-re hiteles és fenntartható módon a GDP 3 %-a alá csökkentsék a hiányt azzal a hiánycsökkentési pályával összhangban, amelyet a 2004. májusban benyújtott konvergenciaprogramról szóló, ugyanazon a napon alkotott tanácsi vélemény határozott meg.[13]

5. A 104. cikk (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlásban szereplő számok nem veszik figyelembe a rögzített járulékú tőkefedezeti nyugdíjrendszereket az államháztartási körön kívülre soroló, 2004. március 2-i Eurostat-határozat hiánynövelő hatását. A 104. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlás és a 2004. májusi konvergenciaprogramról majd annak aktualizált (2004. novemberi és 2006. januári) változatairól alkotott tanácsi vélemények kifejezetten felhívták a figyelmet a túlzott hiány megszüntetésének arra a kockázatára, amely az Eurostat-határozat végrehajtásából ered – a határozatot az Eurostat 2004. szeptemberi határozata alapján 2007. április 1-jéig (a 2006-os év és az azt megelőző évek tényleges költségvetési adósság- és hiányadatairól szóló bejelentésig) végre kell hajtani. A 104. cikk (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlás időpontjában az Eurostat-határozat végrehajtásának hiánynövelő hatását (tehát az 1999-es lengyel nyugdíjreform éves költségét) a GDP mintegy 1,5 %-ára becsülték.

6. A Tanács 2006. november 28-án a 104. cikk (8) bekezdésével összhangban határozatot fogadott el, amelyben megállapítja, hogy a Tanács 2004. július 5-én tett, a 104. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlása nyomán Lengyelország által végrehajtott intézkedések eredménytelennek bizonyultak a túlzott hiány 2007-ig történő megszüntetéséhez[14]. A határozatot arra alapozták, hogy i. a 2007-es hiánycélt a 2007-es költségvetésben az ajánláshoz képest felfelé módosították (annak ellenére, hogy a hiányértékek 2004–2006 között a vártnál sokkal jobban alakultak); ii. a Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzése szerint fennáll a kockázat, hogy a hiány 2007-ben a célnál magasabb szintű lesz; valamint iii. 2007. tavaszától végre kell hajtani a fent említett Eurostat-határozatot, ami a becslések szerint a GDP mintegy 2 %-ával fogja növelni a 2007-es hiányt.

7. Lengyelország jelenleg olyan tagállam, amely a Szerződés 122. cikke (1) bekezdésének értelmében eltéréssel rendelkezik, ami azt jelenti, hogy el kell kerülnie a túlzott hiányt, de a Szerződés 104. cikkének (9) és (11) bekezdése rá nézve nem alkalmazandó; további ajánlások Lengyelországnak csak a 104. cikk (7) bekezdése alapján címezhetők.

8. Az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (4) bekezdése szerint a 104. cikk (7) bekezdésével összhangban tett ajánlásnak tartalmaznia kell azt, hogy az érintett tagállamnak legkésőbb hat hónapon belül eredményes intézkedést kell hoznia, és hogy a túlzott hiányt a megállapítását követő évben kell megszüntetni, kivéve ha különleges körülmények állnak fenn. A 3. cikk (4) bekezdése azt is előírja, hogy a túlzott hiány megszüntetésére irányuló ajánlásban a Tanácsnak kérnie kell, hogy a tagállam irányadó szinten évente legalább a GDP 0,5 %-ának megfelelő mértékben javítsa a strukturális egyenleget.

9. A megítélés szerint különleges körülmények – nevezetesen a hiány nagyságrendje és a gazdaság folyamatban lévő, strukturális átalakulása – álltak fenn akkor, amikor a Tanács a 104. cikk (7) bekezdése szerint ajánlást tett Lengyelországnak, ezért a hiány korrekcióját középtávú keretben (2007-ig) írták elő. Mivel a 2004–2006 közötti időszak hiányadatai jóval a 104. cikk (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlás célszámai alatt voltak, és a 2007-re várt gazdasági növekedés nagyjából megalapozott, a túlzott hiány megszüntetésére kiszabott határidő meghosszabbítása nem szükséges.

10. A 2006–2009 közötti időszakra vonatkozó, 2006. novemberi aktualizált konvergenciaprogram a korábbi programokhoz hasonlóan szintén 2007-re tervezi a túlzott hiány megszüntetését. A 2006-os évnek a programban vártnál jobb eredményeiből (a GDP 1,9 %-a) kiindulva a 2007-es hiánycél a GDP 1,4 %-a. A hiány ezért a tervek szerint 2008-ban a GDP 1 %-ára 2009-ben pedig 0,6 %-ára csökken. Ezek a hiánycélok nem veszik figyelembe a fent említett Eurostat-határozat hatását. A hatást figyelembe véve a hiány a következőképpen alakul: 3,9 % 2006-ban, 3,4 % 2007-ben, 3,1 % 2008-ban és 2,9% 2009-ben. A strukturális (tehát a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított) hiány a tervek szerint évente a GDP mintegy 0,5 %-ával javul 2007–2009 között.

11. A GDP 3,4 %-ának megfelelő 2007-es hiány meghaladja a GDP 3 %-ában megállapított referenciaértéket. A program feltételezi, hogy a túlzott hiány esetén követendő eljárás 104. cikk (12) bekezdése szerinti megszüntetése céljából a Bizottság és a Tanács – a módosított 1467/97/EK tanácsi rendelet 2. cikkének (7) bekezdésével összhangban – figyelembe fogja venni az 1999-es nyugdíjreformból eredő költségvetési terhek lineáris degresszív skála alapján számított hányadát, amely 2007-ben 60 %, azaz a GDP mintegy 1,2 %-a. Ahhoz, hogy Lengyelország élhessen e rendelkezéssel, a hiánynak jelentős mértékben és folyamatosan csökkennie kellene, és a referenciaértékhez közeli szintre kellene érnie. Mivel a hiány 2004–2006 között jelentős mértékben és folyamatosan csökkent, a hiány 2007-es alakulása fogja eldönteni, hogy a rendelkezés alkalmazható-e Lengyelország vonatkozásában.

12. A Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése szerint a 2007-es hiánycélok elérésének vannak kockázatai. Figyelembe véve az őszi előrejelzés óta kapott friss információkat – különösen a 2006-os év vártnál kedvezőbb eredményeit (a jelenlegi becslés szerint a GDP 1,9 %-a) – a 2007-es hiány valószínűleg körülbelül a GDP 3,7 %-a lesz (a nyugdíjreform költségeivel együtt), azaz valamivel jobb, mint az őszi előrejelzés (a GDP mintegy 4 %-a), de rosszabb, mint a hivatalos cél (a GDP 3,4 %-a).

13. A 2006. novemberi aktualizált konvergenciaprogramról alkotott [2007. február 27]-i véleményében a Tanács felülvizsgálja a lengyel hatóságok középtávú költségvetési terveit. Általános következtetésként megállapítható, hogy a program a túlzott hiány 2007-ig történő megszüntetését tervezi, de az eddig tett lépések úgy tűnik, hogy nem megfelelőek és a tervezett intézkedések elégtelenek az eredmény eléréséhez. Noha az azt követő évekre a program erőteljes növekedési kilátások mellett megfelelő mértékű előrelépést tervez a középtávú célkitűzés felé, a költségvetési célok elérésével és a kiigazítás tartósságával szemben jelentős kockázatok merülnek fel. A költségvetési célok kockázatai főként a következőkből erednek: i. a 2008–2009 között időszakra vonatkozó makrogazdasági forgatókönyv optimizmusa; ii. a tervezett reformok eredményes végrehajtásával kapcsolatos jelentős bizonytalanság; valamint iii. a kiadások tervezett visszafogását támogató – láthatólag korai tervezési szakaszban lévő – intézkedéseket részletező információk hiánya.

14. A költségvetési konszolidációs intézkedéseknek általában biztosítaniuk kell az államháztartási egyenleg tartós javulását, és eközben oly módon kell hatniuk, hogy javítsák az államháztartás minőségét és megerősítsék a gazdaság növekedési lehetőségeit.

AJÁNLJA:

15. A lengyel hatóságoknak legkésőbb 2007-ig meg kell szüntetniük a jelenleg fennálló túlzott hiányt .

16. A lengyel hatóságoknak hiteles és fenntartható módon csökkenteniük kell az államháztartás hiányát, e célból 2006 és 2007 folyamán GDP-arányosan 0,5 százalékponttal javítaniuk kell a strukturális egyenleget.

A Tanács a lengyel hatóságok számára az e célra vezető eredményes intézkedések megtételére adott határidőt [2007. augusztus 27]-ben állapítja meg.

A Tanács továbbá felkéri Lengyelországot, hogy a túlzott hiány megszüntetése után folytassa a GDP 1 %-ának megfelelő strukturális hiányban meghatározott középtávú célra irányuló konszolidációt.

Ennek az ajánlásnak a címzettje a Lengyel Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, [2007. február 27]-án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

[1] HL L 209., 1997.8.2., 6. o. Az 1056/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 5. o.) módosított rendelet.

[2] European Economy 2/2004. szám. A Bizottság szolgálatainak 2004. tavaszi gazdasági előrejelzése figyelembe vette a Lengyelország által 2004 márciusában jelentett adatokat, amelyeket az Eurostat is közzétett (Eurostat News Release 38/2004 szám, 2004.3.16.).

[3] A szokásos eljárásoknak megfelelően időközben módosították a 2003-as hiányadatot, értéke most a GDP 4,7 %-a.

[4] HL C 320., 2004.12.24., 15. o.

[5] HL L 62., 2005.3.9., 18. o.

[6] Lásd: http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11220.en04.pdf

[7] Lásd az Eurostat News Release 2004. március 2-i 30/2004 számát, továbbá az Eurostat államháztartási hiányról és államadósságról szóló kézikönyvének I.1.3., „A tőkefedezeti nyugdíjrendszerek besorolása és az államháztartásra gyakorolt hatás” című fejezetét. A kézikönyv elérhető az alábbi internetes címen: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-BE-04-002/EN/KS-BE-04-002-EN.PDF.

[8] Lásd az Eurostat News Release 2004. szeptember 23-i 117/2004 számát.

[9] HL L 414., 2006.12.30., 81. o.

[10] A Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleménye az ECOFIN-Tanács által 2005. október 11-én elfogadott következő dokumentumról: „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásával kapcsolatos pontosítások, valamint iránymutatások a stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmára és formájára vonatkozóan”. Lásd a magatartási kódex I B szakaszának (5) bekezdését.

[11] HL L 62., 2005.3.9., 18. o.

[12] HL L 209., 1997.8.2., 6. o. Az 1056/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 5. o.) módosított rendelet.

[13] HL C 320., 2004.12.24., 18. o.

[14] HL L 414., 2006.12.30., 81. o.