EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 14.6.2010 
SEC(2010) 716 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
  
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
 
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI 
PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI GAZDAS ÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK 
ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK 
 
Intézkedési terv: a globális navigációs m űholdrendszer (GNSS) alkalmazásai 
 
{COM(2010)308} 
{SEC(2010)717} 
 
HU 2   HU 2
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
1. A  PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA : PONTOSAN MILYEN PROBLÉMÁRÓL VAN SZÓ , KIT 
ÉRINT LEGINKÁBB ÉS MIÉRT VAN SZÜKSÉG UNIÓS BEAVATKOZÁSRA ? 
Sok éves katonai használatra való korlátozást követ ően 2000-ben egy új  technológia vált 
elérhetővé a világ számára: a polgári célú, m űholdas alapú hely és id őmeghatározás mivel az 
USA ingyenes hozzáférést biztosíto tt a saját GPS-jeleihez – de a szolgáltatás garantálása 
nélkül. Ez a globális navigációs m űholdrendszerhez kapcsolódó termékek és szolgáltatások új 
piacához vezetett, az ún. GNSS szakmai fe lhasználói alkalmazásokhoz, amely 2008-ban 124 
milliárd EUR forgalmat bonyolított le. 
A piac els ősorban a hely- és id őmeghatározó alapjelekre épül, de várhatóan profitálni fog a 
jelek hitelesítésének és kódol ásának tervezett bevezetéséb ől is. A szakért ők előrejelzése 
alapján ennek a piacnak 75%-át a mobil távközléshez és a hordozható személyi készülékekhez köthet ő termékek és szolgáltatások, 20- %-át a közúti intelligens közúti 
közlekedési rendszerek és a maradék 5%-ot az alkalmazás egyéb területei teszik majd ki. 
Mivel a GPS nem nyújtott garanciát a m űködésre vagy a megbízhatóságra, az Unió tagállamai 
2001-ben beindították az európai globális navigációs m űholdrendszer projektjét, amelyben két 
rendszer bocsát ki polgári felhasználásra sz ánt jeleket, garantáltan: az EGNOS és a 
GALILEO. Más országok (Oroszország, Kína, India és Japán) felismerték a globális 
navigációs m űholdrendszer stratégiai értékét és bejelentették, hogy GNSS-kapacitásokat 
szándékoznak rendszerbe állítani polgári használatra, ideértv e a saját rendszerükön alapuló 
alkalmazásokkal foglalkozó iparáguk általi fejlesztéseket. 
A globális navigációs m űholdrendszer (GNSS) infrastruktúrá jába való európai beruházás és 
az EGNOS létezése ellenére az európai ipar  részesedése a GNSS-alkalmazások piacából 
alacsony ahhoz az arányhoz képest, amelyet Európa elérhet más csúcstechnológiai 
ágazatokban, ami problémát jelent mivel: 
– A GALILEÓ—n és az EGNOS-on alapuló alkalmazások jelent ős mértékben 
hozzájárulhatnának az EU-ban a tudásalapú társadalom fejl ődéséhez, és a nagy érték ű 
munkahelyek teremtéséhez. Ezért Európa óriási lehet őséget szalaszt el, ha nem részesedik 
megfelelő mértékben a GNSS-alkalmazásoktól várható gazdasági el őnyökből. Továbbá ha 
a GALILEO és az EGNOS nem válik Eu rópában a meghatározó GNSS-szabvánnyá, 
számos alkalmazási terület fejl ődését gátolni fogják azok a technológiák, amelyek 
megakadályozzák, hogy kihasználják az új, fejl ettebb szolgáltatások hozzáadott értékét. 
– Az EGNOS-on és GALILEO-n alapuló alkalmazások korlátoz ott használata kritikus 
függőséghez vezet, mivel a GNSS technol ógiák nagyon gyorsan terjednek, 
helymeghatározási, navigálási és id őmeghatározási információka t szolgáltatnak nagyon 
sok mindennapos tevékenységhez, valamint Eu rópa biztonságához és társadalmi és 
gazdasági fejl ődéséhez. Csak a GPS-es alkalmazásokra hagyatkozva az EU ki lenne téve 
annak a veszélynek, hogy a GPS-je leket beszüntetik – amit nem lehet befolyásolni, lévén a 
GPS elsődleges célja egy harmadik ország katonai tevékenységeinek támogatása. 
Következésképpen a probléma az európai társad almat egészében és sokféle módon érinti. 
 
HU 3   HU 3
Ezzel egyid őben az európai GNSS körüli bizonytala nságok gyengítették az üzleti köröknek a 
szakmai felhasználói alkalmazások lehetség es piacába vetett bi zalmát. A harmadik 
országokból (USA, Oroszország, Kína, India) jöv ő növekvő verseny is az európai szerepl ők 
kárára változtatta meg a GNSS-alkalmazások fejlesztésének körülményeit, mivel ezek a 
rendszerek a GALILEO-val egyid őben léphetnek m űködésbe. A GNSS ráadásul nem 
tekinthető hagyományos piacnak, mivel az USA-beli, az orosz és a kínai rendszer katonai 
ellenőrzés alatt van, és m űszaki tartalmuk inkább katonai, mint kereskedelmi szempontoktól 
függ: ezeknek az országoknak a hazai szekto ra közvetlenül profitálhat a katonai 
finanszírozású programokból, hogy olyan szintre fejlessze alkalmazásait és szolgáltatásait, 
amellyel már kiléphetnek ezekkel a polgári felhasználás piacára.  
Következésképpen az ilyen források hiányának elle nsúlyozására Európának ki kell használnia 
az EGNOS és a GALILEO nyújtotta közvetett el őnyöket, az USA-beli GPS mintájára. 
Az erre vonatkozó jelenlegi te rvek arra korlátozódnak, hogy a lé giközlekedési ágazat körében 
felhívják a figyelmet az EGNOS és a GALILEO életbiztonsági alkalmazásainak használatára 
(elsősorban repülés közbeni-navigációra és leszállási m űveletekre); piacfelmérési 
tanulmányokat végezzenek és információkat nyú jtsanak olyan gazdasági szegmensek 
szereplői számára, akik potenciálisan érdekelt ek lehetnek az EGNOS és a GALILEO 
nyújtotta nyílt vagy kereskedelmi szolgáltatás  igénybe vételében (pl. precíziós mez őgazdasági 
termelés, útdíjak beszedése, vagyontárgyak nyomon követése, tudományos alkalmazások, kőolaj és gáz, felmérés, térképészet), vagy a GALILEO jöv őbeli felkutatási és mentési 
szolgáltatásában (els ősorban a halászat és a közlekedés számára); meghatározzák a GNSS 
alkalmazások kutatás-fejlesztésének finanszírozásából fennmaradt 38 millió EUR felhasználását, és ellen őrizzék a körülbelül 50 millió EUR érték ű, folyamatban lev ő, ehhez a 
szakterülethez kapcso lódó projekteket.  
Ez a hatásvizsgálat egy sor szakpolitikai lehet őség elemzése alapján egy kiterjedtebb 
cselekvési terv szükségességét támasztja alá az EGNOS és a GALILEO szakmai felhasználói 
alkalmazásai fejlesztésének el ősegítése, és az összes területen az alkalmazások minél 
gyorsabb, mélyebb és szélesebb kör ű fejlesztése céljából. 
2. A
 SZUBSZIDIARITÁS ELEMZÉSE : SZÜKSÉG VAN -E AZ UNIÓ FELLÉPÉSÉRE ÉS JELENT -
E HOZZÁADOTT ÉRTÉKET ? 
Az Európai Unió fellépésének jogalapja els ősorban az Európai Unió m űködéséről szóló 
szerződés 172. cikke, és az abból következ ő GALILEO- és EGNOS-rendelet1 
Az Európai Unió m űholdas navigációs rendszerének használata széleskör ű és mélyreható 
gazdasági, társadalmi és környezeti hatáso kkal járhat; az uniós globális navigációs 
műholdrendszer térnyerése közvetlenül támoga tja az Európai Unió olyan stratégiai 
prioritásait, mint a lisszaboni menetrend, természeténél fogva transznacionális és több olyan 
szakpolitikai területet érint, amelyek koor dinálására uniós szinten van szükség. 
                                                 
1 Az európai m űholdas rádiónavigációs programokat üzemeltet ő struktúrák létrehozásáról szóló, 2004. 
július 12-i 1321/2004/EK tanácsi rendelet és az európai m űholdas navigációs programok (EGNOS és 
Galileo) végrehajtásának folytatásáról szóló, 2008. július 9-i 683/2008/EK európai parlamenti és tanácsi 
rendelet. 
 
HU 4   HU 4
Az uniós GNSS jeleinek elfogadása nem zetközi szabványoknak és tanúsításnak való 
megfelelést tesz szükségessé több alkalmazási területen, például a légiközlekedés vagy a 
tengeri szállítás terén. Az uniós szint ű fellépéssel el lehetne kerülni, hogy a tagállamok 
egymással párhuzamosan tegyenek felesleges er őfeszítéseket.  
Az uniós fellépés hiánya, vagy a tagállamok önálló , elaprózott és koor dinálatlan fellépése 
korlátozná az egyes alkalmazások piaci érvényesülését (pl. eltér ő szabványok a GNSS-alapú 
útdíjrendszerek között) és akad ályozná az áruk és szolgáltatások szabad áramlását, valamint 
egyenlőtlenségeket teremtene az uniós polgárok között. 
3. A Z EU KEZDEMÉNYEZÉSÉNEK CÉLJAI : MELYEK A LEGFONTOSABB SZAKPOLITIKAI 
CÉLOK ?  
Az uniós intézkedések célja, hogy az EGNOS és a GALILEO által az uniós tagállamok 
polgárai és ipara által elérhet ő haszon maximalizása útjában ál ló korlátokat és akadályokat 
lebontsa azzal, hogy: 
(1) Biztosítja, hogy idejében alkalmazzák és elfogadják az EGNOS-hoz és a GALILEO-
hoz kapcsolódó technológiákat közlekedési, illetve nem közlekedési területeken, ahol 
ez haszonnal járhat. 
(2) Biztosítja, hogy az európai ipar ( különös tekintettel a kkv-kre) növekv ő piaci 
részesedéshez (legalább 33%2) jusson a GNSS szakmai felhasználói piacán. 
4. SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK : MILYEN LEHET ŐSÉGEK MERÜLTEK FEL ÉS 
MELYEKNÉL KERÜLT SOR RÉSZLETES ÉRTÉKELÉSRE ? 
A következ ő szakpolitikai lehet őségeket vették figyelembe: 
Első lehetőség: A szakpolitika változatlanul hagy ása (azaz a kiindulási forgatókönyv) 
A Bizottság nem hajtana végre további te vékenységeket azokon felül, amelyek már 
szerepelnek a munkatervében, és  nem lenne szükség kiegészít ő költségvetésre vagy 
forrásokra.  
Második lehet őség: A meglév ő uniós intézkedések megszünt etése (vagyis a K+F alapok 
csökkentése). 
Az Európai Bizottság dönthetne úgy, hogy besz üntet minden olyan tevékenységet, amely a 
továbbfelhasználói piaci al kalmazások fejlesztésének el ősegítésére irányul. 
Harmadik lehet őség: A alkalmazási területeken átível ő szabályozás, az EGNOS vagy a 
GALILEO használatának kötelez ővé tétele. 
                                                 
2 Az piaci részesedés, amelyet Európa más csúcstec hnológiai ágazatokban elérni  képes, nagyságrendben 
a globális piac harmadára tehet ő. A távközlésb ől való piaci részesedés például 38%-ot ér el (Forrás: az 
Európai Bizottság részére készült ISTAG jelentés: „S haping Europe's Future through ICT”, 2006). Ez a 
célkitűzés összhangban van azzal a lisszaboni célkit űzéssel, amely szerint az Európai Uniónak a világ 
legversenyképesebb tudásalapú gazdaságává kell válni. 
 
HU 5   HU 5
Az Európai Bizottság a Tanácsnak és a Parlamen tnek kiterjedt szabályozást javasol azzal a 
céllal, hogy a GNSS használatát a kulcsf ontosságú alkalmazási területek lehet ő legszélesebb 
körében kötelez ővé tegye. 
4a. lehetőség: A piaci keretfeltételek javítása egy átfogó intézkedési terv alapján. 
Az Európai Bizottság több, mi nt 70 intézkedést hozna, amelyek az érdekelt felekkel történ ő, a 
2006. évi zöld könyvvel kezd ődő konzultációs folyamatok so rán kiemelt valamennyi – egy 
tucat közlekedési és nem közlekedési területet érint ő – kérdés megoldására irányulnának. 
4b. lehetőség: A piaci keretfeltételek javítása egy célirányos intézkedési terv alapján.  
Az Európai Bizottság ki választaná a 4a. lehet őségnél felmerült intézked ések egy alcsoportját. 
A 4b. lehet őséghez vezet ő első lépésként a területspecifikus intézkedéseket lesz űkítenék a 
legígéretesebb területek egy kis csoportjára, ezzel egyid őben megfelel ő teret biztosítanának az 
alkalmazási területeken átível ő innovációnak és a GNSS szolgált atások alulról felfelé irányuló 
elterjedésének. Az Európai Bi zottság 24 intézkedést hozna. 
5. lehetőség: Konzultatív megközelítés alkalmazása (a zaz koordinálás és valamennyi szerepl ő 
meghívása a szükséges intézkedések meghozatala céljából) 
Az Európai Bizottság a köz- és magánszféra valamennyi, jelent ősebb érdekelt feleit egy ad 
hoc állandó tanácsadó bizottságba tömörítené, amely közelr ől kísérné figyelemmel az 
EGNOS és GALILEO szakmai felhasználói  piacának kibontakozását, és a piaci er ők 
működésének megkönnyítése céljából keze lné a kulcsproblémák alapvet ő okait. 
5. A  HATÁSOK ÉRTÉKELÉSE : MELYEK A JAVASLAT F ŐBB GAZDASÁGI , KÖRNYEZETI ÉS 
TÁRSADALMI HATÁSAI A KÖLTSÉG ÉS HASZON SZEMPONTJÁBÓL ? 
A célok elérésére tett törekvések jelent ős gazdasági, társadalmi és környezeti hatásokkal 
járnak az Európai Unió 27 tagállamában és azon túl. Az Európai Unió  globális navigációs 
műholdrendszere a bels ő és külső szakpolitikák támogatását szol gáló megbízható eszközzé is 
válhat. 
Amint azt több kísérlet, teszt és kutatás-fejlesz tési projekt is bebizonyította, az EGNOS és a 
GALILEO használata megnövelheti a légi és vasú ti közlekedés, valamint  a tengeri szállítás 
hatékonyságát és biztonságát. Új út díjhasználati rendszert tesz lehet ővé a szén-dioxid-
kibocsátás csökkentésére irányu ló tervekkel összhangban, valamint a közúti közlekedés 
javítását hivatott új straté giák és szolgáltatások katali zátora lehet. A fogyatékkal él ő és idős 
személyek mobilitása javul és va lamennyi állampolgár élvezi az el őnyeit az olyan, pontos 
helymeghatározáson alapuló szol gáltatásoknak, mint például a tömegközlekedésre vonatkozó 
valósidejű tájékoztatás, a közelben rendelkezésr e álló szolgáltatások vagy a mentés. 
A műholdas navigáció szakmai felhasználói alkalmazási területei olyan tudásintenzív 
vállalatok, amelyek el ősegítik a magas hozzáadott érték ű munkahelyek teremtését az 
értéklánc teljes hosszában (pl. hardver és szoftvergyártástól a szolgáltatásig). A GNSS 
szakmai felhasználói alkalmazásainak piaca az elkövetkez ő 11 évben várhatóan átlagosan 
évente 22%-kal fog növekedni3. 
                                                 
3 Len Jacobson, több forrás alapján (2007) 
 
HU 6   HU 6
Néhány alkalmazás az infrastruktúrára és  más gazdasági ágazatokra is kedvez ő hatással van. 
A meglév ő infrastruktúra kapacitásának növelés e és hatékonyabb használata szintén 
hozzájárul majd a forgalmi torlódás, szenny ezés és más környezeti ártalmak csökkentéséhez4. 
A kutatás-fejlesztési költsé gvetést is figyelembe véve a szakpolitikai opciók 2010-t ől évente 3 
és 50 millió EUR közötti összegbe kerülnek  majd. Az adminisztratív terhek jelent ős 
növelésével, és megfelelési költségekkel sem kell számolni ebben a szakaszban, mivel a 
javasolt szakpolitikai opció célja a piaci er ők működését el ősegítő jobb keretfeltételek 
biztosítása. Összességében elmondható, hogy a szakpolitika véghezvitelébe fektetett 
erőfeszítések aránya igen kics i a várható haszonhoz képest. 
6. A  LEHET ŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA : MELYIK A LEGJOBB MEGOLDÁS , ÉS MILYEN 
SZEMPONTOK VAGY INDOKOK ALAPJÁN ?  
Az első szakpolitikai lehet őség nem jelent változást a jele nlegi tevékenységhez képest. 
Legfőbb haszna abban rejlik, hogy nem jelöl ki új  feladatokat, tevékenységeket, sem új 
forrásokat az Európai Bizottság részére. A meglev ő intézkedéseket végigviszik (kivéve a 
kutatás-fejlesztést, amelyre 2011 után már nem le sznek pénzeszközök), de ez nem lesz elég 
ahhoz, hogy megoldják a szakmai felhasználói alkalmazások lassú fejl ődésének problémáját. 
Ez az opció nem változtat az EU GNSS iparának gyengeségén és a jelenlegi bizonytalan 
állapotban hagyja. 
A második szakpolitikai lehet őség egyetlen haszna, hogy a GNSS szakmai felhasználói 
alkalmazásának fejlesztésére szánt jelenlegi igen  csekély forrásokat részlegesen csökkenti, de 
nagyon negatív – még az els ő szakpolitikai lehet őségnél is kedvez őtlenebb – hatással lenne az 
EU GNSS iparára, a tagállamokra és az uniós polgárokra. 
A harmadik szakpolitikai lehet őség azonnali kedvez ő jelet küld az EU GNSS iparának és akár 
elegendő figyelmet kaphat ahhoz, hogy az alkalmazások bizonyos területeken lendületet 
kapjanak, de néhány tagállam és érintett fél kom oly ellenállásába ütközik, akik a szabályozást 
túlzott beavatkozásnak és indokol atlannak tartják. A szabályozás és a jogérvényesítés költsége 
az Európai Bizottság oldaláról is jelent ős lenne. 
A 4a. szakpolitikai lehet őség sok szegmenst fog át, és a szabályozási és támogatási 
intézkedések kiegyensúlyozott egyvelegét nyújtja a szakmai felhasználói alkalmazások piaca számára. A megvalósításához szükséges emberi er őforrások azonban túl költségessé tehetik, a 
következő opcióhoz képest jóval alacsonyabb haszon/ költség aránnyal. Ez a szakpolitika 
valamennyi célkit űzés megvalósítását lehet ővé tenné, de az Európai Bizottságnak juttatható 
forrásokat jóval meghaladó források bevonásával. 
A 4b szakpolitikai lehet őség
 a meglév ő korlátozott forrásokat a prioritást élvez ő alkalmazási 
szegmensekre összpontosítja, ezzel adván len dületet a legígéretesebb piacokon jelenlev ő 
szakmai felhasználó iparnak, ami a cselekvési terven túlmen ő további er őfeszítéseket 
eredményezhet. Ennek az opciónak a költségét az intézkedési terv által várt eredmények jócskán kompenzálják. Ez a szakpolitika ke vesebb forrást igényel, mint a 4a lehet őség és oly 
                                                
 
4 Szemléltetésül néhány példa: A Navteq 2009 kutatás bebizonyította, ho gy az autóban elhelyezett 
navigációs készülékek 12%-kal javítják az üzemanyag-hatékonyságot; az EGNOS jeleket felhasználó 
leszállásoknál a csökkent az üzemanyag-fogyasztás és a lakott területek feletti zajszint, a vasúti 
pályahálózat optimálisabbá tehet ő. 
 
HU 7   HU 7
módon koncentrálja azokat, hogy a célkit űzések többsége megvalósul. Ez az opció nagyon 
jól igazodik ahhoz, ami a konzu ltációk során elhangzott. 
Az 5. szakpolitikai lehet őség bevonhat néhány érintettet az EU GNSS programjába és ezáltal 
kedvező hozzáállást teremt az EGNOS és a GALILEO iránt. Ugyanakkor ennek a 
szakpolitikai opciónak a tényleges eredményei további ösztönz ők hiányában nem elégségesek 
és mivel hosszadalmas egyeztetések szükségesek ennyi szerepl ő koordinálására, nem tenné 
lehetővé a probléma sürg ősségének orvoslását. Hosszú távon azonban eredményes lehet: 
alaposabb ismereteket nyújtana a felh asználók GNSS-szel kapcsolatos igényeir ől. 
Ez a hatáselemzés arra indítja az Európai Bizottságot, hogy javasolja a Tanácsnak és az 
Európai Parlamentnek, hogy tegyenek lépése ket az EGNOS-on és a GALILEO-n alapuló 
szakmai felhasználói alkalmazások korlátozott, lassú fejl ődése és elfogadottsága jelentette 
probléma megoldására a 4b szakpolitikai lehet őség címszó alatt leírt célirányos intézkedési 
terv elfogadásával. 
 
HU 8   HU 8
Táblázat: Az öt lehet őség előnyei és hátrányai és hogyan vezetnek a javasolt opció választáshoz:  
 A célok elérésének 
hatékonysága A forráshasználat 
hatékonysága Az EU 
cékitűzéseivel, 
stratégiájával és prioritásaival való összhang 
Első lehetőség Nagy a kockázat, 
hogy hatástalan 
lesz: túlságosan 
korlátozott erőfeszítések Csak korlátozott 
forráshasználat Összhangban áll 
Második lehet őség  Igen hatástalan : 
rossz üzenetet küld a GNSS-ipar és az érintettek felé Pénzmegtakarítás a K+F 
terén, a hangsúly más ügyek irányításán van Nem áll 
összhangban 
Harmadik lehetőség Hatástalan
, főleg a 
tagállamoknak és az iparnak a beavatkozó szabályozással szembeni ellenállása miatt  Korlátozott er őfeszítés, a 
tagállamokat és a magánszektort terhel ő 
nagy adminisztratív terhek  Nem áll teljesen 
összhangban 
4a lehetőség Nagy a 
hatástalanság 
kockázata , mivel 
túlságosan sok területet ölel fel, és olyan forrásokat igényel, amelyek nem állnak rendelkezésre Nagy adminisztratív, 
irányítási és pénzügyi erőfeszítések Összhangban áll 
4b. lehetőség: Hatásos: ésszer ű 
mennyiség ű forrás 
korlátozott számú 
prioritásra való 
fókuszálása  Összpontosított 
adminisztratív/irányítási erőfeszítések és arányos 
pénzügyi források Összhangban áll 
Ötödik lehet őség Igen hatástalan : 
szétszórt, könnyen kudarcot vallhat, a lehető legjobb 
időzítés mellett is 
elszalaszthatja az alkalmat Időigényes, K+F pénzeket 
takarít meg Összhangban áll 
 
HU 9   HU 9
7. F ELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS : MILYEN MÓDON LEHET MEGHATÁROZNI A 
TÉNYLEGES KÖLTSÉGEKET ÉS HASZNOT , VALAMINT A KÍVÁNT HATÁSOK 
ELÉRÉSÉT ? 
A javasolt szakpolitika id őtartama túlnyúlik 2020-on, de el őször a 2010–2013 id őszakra 
koncentrál. Az intézkedési tervet jelent ősen felül lehet vizsgálni az EGNOS és a GALILEO 
kiaknázási tervei alapján, amelyeket 2010-ben ke ll benyújtani. Az inté zkedéseket az Európai 
Bizottság és ügynökségei kezelik, szükség s zerint a tagállamok nemzeti és regionális 
hatóságainak bevonásával. 
A Bizottság figyelemmel kíséri a piaci trendeket és folyamatosan méri a vállalt intézkedések 
hatásait, ami az intézkedési terv bizonyos as pektusainak rendszeres frissítéséhez vezethet, 
esetleg minden évben, mint egy „gördül ő programban”.  
Mivel a választott szakpolitikai megoldás f őleg a piac alakulására koncentrál, a haladás 
legfőbb mutatója az a piaci rés zesedés, amelyet a GALILEO és az EGNOS képes lesz 
megszerezni az intézkedési tervben kijelölt területeken, valamint a GNSS szakmai felhasználói piacának felgyorsulása, amelyet a GALILEO és EGNOS beindítása eredményez. 
Más mutatók az adott terület függvényében változ nak: Például a közúti közlekedésben a siker 
mutatójának mérhet ő része lesz a balesetek vagy a ba lesetekben megsérült személyek 
számának csökkenése a vállalt intézkedések nyomán. A légiközlekedésben a mutatók között 
szerepel majd az EGNOS-szal felszerelt repül őgépek száma és az EGNOS-eljárásokat 
alkalmazó és tanúsító repül őterek száma. Ami a fogyatékkal él ő és idős személyekre 
vonatkozó alkalmazásokat illeti, a siker muta tó száma lehetne az ilyen szolgáltatásokat 
igénybe vev ő európai polgárok aránya. 
Az EU GNSS-ipara által létrejöv ő értékesítéseket, a foglalkozta tást, a beruházásokat és az 
innovatív tevékenység abszolút és  relatív értékének mérése fog történni az intézkedési terv 
végrehajtásának minden e gyes szakaszában, valószín űleg az EUROSTAT segítségével. A 
GNSS európai szakmai felhasználói alkalmazásainak mérésére kerül sor más országok azonos adataival történ ő összehasonlítás alapján, a GNSS -re vonatkozó konkrét nemzetközi 
megállapodásokkal már létrehozott munkacsoport ok, az olyan nemzetközi versenyek, mint a 
„Galileo Masters” figyelemmel kísérése, és az Ázsiában, Latin Amerikában és a Földközi-
tengeri országokban m űködő információs központok segítségével.  
A GNSS alkalmazások elfogadá sából adódó hatások sokrét ű mérésére makroökonometriai 
modell áll majd rendelkezésre 2010 végére. A m odell e bizottsági szakpolitika hatásának 
nyomon követésére szolgál majd. Az intézk edési tervben elért haladás mérését egy 
eredménytábla teszi majd lehet ővé, amelyhez az érintettek akad álytalanul hozzáférhetnek, és 
rendszeres jelentések készülnek majd az Euró pai Unió Tanácsa és az Európai Parlament 
részére.