A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A nemek közötti egyenlőség és az éghajlatváltozás: a nemi dimenzió szempontjának érvényesítése az európai zöld megállapodásban

(2022/C 270/05)

Előadó: TÜTTŐ Kata (HU/PES), Budapest Főváros Közgyűlésének tagja

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

1. megerősíti, hogy a nemek közötti egyenlőség alapvető európai érték, és az Európai Uniónak a Szerződésekben rögzített és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 23. cikkében elismert alapelve. Az EUMSZ 8. cikke előírja, hogy az Unió minden tevékenysége során törekedjen a nők és férfiak közötti egyenlőtlenségek kiküszöbölésére, valamint az egyenlőség előmozdítására;

2. emlékeztet arra, hogy a nemek közötti egyenlőséget, a biztonságos és rugalmas foglalkoztatást, valamint a munka és a magánélet közötti egyensúlyt az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérének 2., 5. és 9. alapelve is megerősíti;

3. elismeri, hogy az éghajlat-politikáknak nemek szerint differenciált hatásai vannak, és hogy a hatékony éghajlat-politikai fellépés érdekében elő kell mozdítani a nemek közötti egyenlőséget és a nők emancipációját ( 1 ) ; hangsúlyozza, hogy ezzel összefüggésben alapvetően fontos, hogy a demokratikusabb és inkluzívabb Európa érdekében a nők képviselve legyenek a válságkezelési stratégiák és intézkedések kidolgozása során;

Az éghajlatváltozás nemek szerinti megközelítése

4. megjegyzi, hogy az éghajlatváltozásból, a globális felmelegedésből, a biológiai sokféleség csökkenéséből és a környezetkárosodásból fakadó veszélyek nagyobb hatással vannak a világ déli országaiban és az EU-ban a lakosság legszegényebb és legkiszolgáltatottabb rétegeire; rámutat arra, hogy az éghajlatváltozás összetett kockázatokkal jár, amelyek súlyosbítják a régóta fennálló – például a nemek közötti egyenlőség hiányával kapcsolatos – társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségeket és a meglévő egyensúlyhiányt; ezért hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó elemzést és dimenziót figyelmen kívül hagyó éghajlat-politikák és intézkedések valószínűleg növelik a társadalmi egyenlőtlenségeket;

5. elismeri, hogy globális szinten a nők és a lányok jobban ki vannak téve az éghajlatváltozás és a természeti környezet romlása következményeinek, ugyanakkor erőteljes szereplők, akik kulcsszerepet játszhatnak a klímasemlegesség felé vezető úton és az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásban; hangsúlyozza, hogy – specifikus tapasztalataikból és perspektíváikból adódóan – a férfiakat és a nőket gyakran egymást kiegészítő innovatív gondolkodás és kreatív ötletek jellemezhetik, és hogy a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó elemzések éghajlat-politikába való integrálása és a különböző nemi identitások elismerése kiterjeszti annak alkalmazását az egész társadalomra. Ezzel összefüggésben támogatja a skót kormány és az ENSZ nőjogi szervezete által a COP26 konferencián közzétett közös nyilatkozatot, amely a nők és lányok szerepének előmozdítására szólít fel az éghajlatváltozás kezelésében ( 2 )

6. úgy véli, hogy a nőkre nagyobb felelősséget kell ruházni az éghajlatváltozással kapcsolatban; ezt úgy kell elérni, hogy javítjuk az oktatásuk szintjét és az éghajlattal kapcsolatos technológiákkal, intézkedésekkel és fellépésekkel kapcsolatos tudatosságukat, valamint előmozdítjuk szerepüket az e területekre vonatkozó döntéshozatali folyamatokban;

7. kiemeli, hogy fontos összefüggések vannak a nemek, az éghajlatváltozás és más környezeti kihívások között; rámutat arra, hogy a nőket és a férfiakat valószínűleg eltérően érintik az éghajlatváltozás hatásai, attól függően, hogy milyen konkrét élethelyzetben élnek, és hogy egyéni szinten mennyire eltérő képességeik vannak az éghajlatváltozás mérséklésére és az ahhoz való alkalmazkodásra, eltérő szemléletmód és attitűd jellemzi őket az éghajlatváltozás mérséklésének lehetőségeit illetően, és eltérően érintik őket az éghajlat-politika társadalmi-gazdasági hatásai; úgy véli, hogy a nők és a lányok a magatartásváltozások katalizátoraiként léphetnek fel;

A nemi dimenzió érvényesítése

8. hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítése, ami alatt a nemi dimenziónak a politikák, szabályozási intézkedések és kiadási programok előkészítésébe, tervezésébe, végrehajtásába, nyomon követésébe és értékelésébe való integrálását értjük, értékes eszköz a nemek közötti egyenlőség megvalósításához, és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy nem használják megfelelően;

9. megjegyzi, hogy bár a 2020–2025 közötti időszakra vonatkozó nemi egyenlőségi stratégia ( 3 ) elismeri, hogy az európai zöld megállapodás keretébe tartozó politikák és programok a nőkre eltérő hatással lehetnek, mint a férfiakra, a nemi dimenziónak az összes fontosabb európai bizottsági kezdeményezésbe való, bejelentett integrálása nem egyértelmű ( 4 ) ; utal az Európai Parlament európai zöld megállapodásról szóló állásfoglalására, amely „hangsúlyozza, hogy a zöld megállapodásban foglalt fellépések és célok tekintetében figyelembe kell venni a nemi dimenziót, ideértve a nemek közötti egyenlőség érvényesítését és a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő intézkedéseket is” ( 5 )

10. hangsúlyozza, hogy az Unióban a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítési eszköztárának kulcsfontosságú elemei a nemi szempontú hatásvizsgálatok, amelyek még nincsenek teljesen kidolgozva, mivel a nemek szerint lebontott és interszekcionális adatok, statisztikák és információk gyűjtése és felhasználása gyakran hiányos; kéri az Európai Bizottságot, hogy alkalmazza a nemi szempontú hatásvizsgálatokra vonatkozó EIGE-útmutatót ( 6 ) ; hangsúlyozza, hogy az EU tagállamaiban gyűjtött adatoknak átfogóbb, nemekre vonatkozó mutatókat is tartalmazniuk kellene, anélkül, hogy növelnék a helyi és regionális önkormányzatokra háruló adminisztratív terheket;

11. üdvözli az Esélyegyenlőségi Munkacsoport ( 7 ) létrehozását, amely biztosítja az egyenlőség – ezen belül a nemek közötti egyenlőség és a nemi sokszínűség – érvényesítését az összes uniós politikában, azok megtervezésétől a végrehajtásig, és arra kéri az EU-t, hogy segítse elő a bevált gyakorlatok cseréjét a nemzeti hatóságok, valamint a regionális és helyi önkormányzatok között, elkerülve a felülről lefelé irányuló megközelítést;

12. kijelenti, hogy a nőknek az éghajlatváltozással kapcsolatos döntéshozatalban való részvétele szintén fontos tényező a nemek közötti egyenlőség szempontját jobban érvényesítő és egyben hatékonyabb éghajlat-politikák és programok szempontjából; kéri a nők részvételének fokozását az uniós intézmények, kormányzati szervek és közigazgatási szervek fellépéseiben, valamennyi kormányzati szinten; kéri a Tanácsot a nők vezetőtestületi tagságáról szóló irányelv ( 8 ) előtt álló akadályok felszámolására;

13. hangsúlyozza, hogy a világjárvány utáni helyreállítás lehetőséget kínál egy új normalitás kiépítésére, valamint a forrásoknak a klímasemleges és nemi szempontból kiegyensúlyozott társadalom felé való átirányítására; ösztönzi, hogy használják a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének eszközeit a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtása során, mivel ezeknek nemcsak a helyreállítás, hanem a fenntartható, igazságos és egyenlő társadalom alapját is kell képezniük;

14. kéri a kutatás megerősítését a döntéshozatalban való részvétel akadályainak azonosítása, valamint annak feltárása érdekében, hogy a nemi sztereotípiák hogyan befolyásolják az emberek fogyasztását és életmódját; ösztönzi az olyan modellek használatát, mint a GAMMA (Gender Assessment Method for Mitigation and Adaptation) [a hatáscsökkentés és alkalmazkodás nemekre vonatkozó értékelési módszere], hogy pontosabb adatokhoz juthassunk;

15. úgy véli, hogy a nemi szempontokra érzékeny szemlélettel jobban meg lehet felelni valamennyi polgár igényeinek és képességeinek. A helyi és regionális önkormányzatok vannak a legjobb helyzetben ahhoz, hogy a szociális kérdéseket integrálják az éghajlat-politikai intézkedésekbe, mivel ők az emberekhez legközelebb álló kormányzati szint, és kulcsszerepet játszanak a jogszabályok végrehajtásában; hangsúlyozza, hogy a nők részvételét valamennyi intézményi szinten elő kell mozdítani, kezdve az EU-val;

16. kéri, hogy az európai éghajlati paktum tükrözze ezt a nemi alapú megközelítést, hogy a nemi dimenzióval kapcsolatos figyelemfelkeltésre, oktatásra és tudásmegosztásra összpontosító konkrét tájékoztatási tevékenységek beépítésével befolyást gyakoroljon az éghajlat-politikára és az ezzel kapcsolatos fellépésekre;

17. hangsúlyozza a nemekkel és a környezettel kapcsolatos nem kormányzati szervezetek és civil szervezetek pártokon átívelő együttműködésének, valamint a közös figyelemfelhívó kampányok és képzési programok létrehozásának fontosságát;

Zöld munkahelyek

18. üdvözli, hogy a zöld, digitális és inkluzív helyreállítás lehetőséget teremt új munkahelyek létrehozására vagy a tartós munkanélküli nők digitális gazdaságban való elhelyezkedésére; fenntartja, hogy a fenntartható és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság felé vezető út lehetővé teszi a nemi dimenzió figyelembevételét a meglévő egyenlőtlenségek állandósulásának megakadályozása érdekében;

19. hangsúlyozza, hogy a nőknek a zöld gazdasági tevékenységekhez való hozzájárulása elengedhetetlen a méltányos fenntartható fejlődés eléréséhez, és ezt be kell építeni a köztudatba és el kell ismerni; a nők és a lányok is profitálhatnak a zöld vállalkozásokban rejlő lehetőségekből, és munkavállalók helyett zöld munkáltatókká válhatnak, feltéve, hogy ez nem azt jelenti, hogy a munkavállaló kényszervállalkozóként bizonytalan helyzetbe kerül;

20. elismeri, hogy a technológia mindannyiunk életében fontosabb szerepet fog játszani, és hogy kritikus fontosságú, hogy a technológiai ágazat olyan formát öltsön, mint a társadalom, amelynek szolgálatában áll; kéri a nőket és lányokat célzó, digitális és technológiai szakismereteket nyújtó képzési programok létrehozását és pénzügyi támogatását, mivel ez kulcsfontosságú lehetőség az innováció felgyorsítására az éghajlatvédelmi átállás és az energetikai átmenet terén, növelve a nemi kvótákat ezekben az ágazatokban, és biztosítva a szakmai lehetőségekhez való egyenlő hozzáférést ( 9 )

21. kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy a digitális átállás fontos elemeként építsék be a nemek közötti egyenlőséget, így többek között a digitális oktatási politikák kidolgozásába emeljék be a nemi dimenziót is, támogassák az IKT terén dolgozó női példaképek részvételével működő mentori rendszereket, számolják fel az algoritmusokból eredő, nemi alapon történő, tudatos vagy akaratlan megkülönböztető torzítást, előzzék meg a kibertérben elkövetett erőszakot, használják fel az Erasmus+ erőfeszítéseit és programjait, erősítsék meg az egész életen át tartó tanulás koncepcióját a felnőttoktatásban, különösen a távoli térségekben, valamint előzzék meg a digitális kirekesztést;

22. úgy véli, hogy a távmunka jobb egyensúlyhoz vezethet a munka és a magánélet között, különösen a nők esetében, amennyiben a családok minden munkaidőben hozzáférnek megfizethető és színvonalas gyermekgondozáshoz, gondolva itt az idősebb gyerekek szabadidős tevékenységeire is. Figyelembe kell venni ugyanakkor, hogy a nők gyakrabban válnak családon belüli erőszak áldozatává ( 10 ) ; hangsúlyozza a legújabb technológiájú hardver és a nagy sebességű internet megfizethető áron történő beszerzésének fontosságát a távmunka vonatkozásában, valamint a WIFI4EU program távoli térségekre történő kiterjesztésének fontosságát; sürgeti a munka és a magánélet közötti egyensúlyról szóló 2019. évi irányelv ambiciózus végrehajtásának felgyorsítását;

Fenntartható tömegközlekedés és mobilitás

23. hangsúlyozza, hogy a városi közlekedési rendszerek tervezése és kialakítása során jobban figyelembe kell venni a nemek közötti egyensúly hiányát, mivel a nők jellemzően gyakrabban használják a tömegközlekedést; hangsúlyozza, hogy a biztonság és a biztonságérzet a legfontosabb szempontok, amelyeken javítani kell; a mobilitási mintáknál (beleértve a menetrendeket) és a megfelelő útvonalakkal kapcsolatos döntéseknél figyelembe kell venni a nemek szerint eltérő felhasználási módokat (a férfiak esetében több ingázás, a nők esetében rövidebb, több megállóból álló utazások), valamint a munkaerőpiaci és az ápolási-gondozási ágazaton belüli szerepek megosztását; hangsúlyozza, hogy a csúcsidőn kívüli kapacitásnak, a tömegközlekedési szolgáltatások megbízhatóságának és rugalmasságának jobban kell igazodnia valamennyi nem és korosztály képviselőinek mobilitási szokásaihoz, nem szabad azonban megfeledkezni arról, hogy a tömegközlekedési szolgáltatásokat minden városnak, régiónak és országnak a különböző igényeknek és realitásoknak megfelelően kell megszerveznie, mind városi, mind vidéki környezetben;

24. úgy véli, hogy az egyszerű, költséghatékony és másolható kezdeményezések, mint például az éjszakai buszok kérésre történő megállásának engedélyezése vagy a jól megvilágított és a forgalomtól teljesen elválasztott kerékpársávok és gyalogutak biztosítása hozzájárulhatnak a fenntarthatóbb, biztonságos és inkluzív mobilitáshoz;

25. úgy véli, hogy az olyan kezdeményezések, mint a „Nők a szállításban – Uniós platform a változásért”, segíthetnek növelni a nők foglalkoztatását a közlekedési ágazatban, és jó fórumot biztosíthatnak a bevált gyakorlatok cseréjéhez, továbbá szorgalmazza a nyomon követést a sokszínűség közlekedési nagykövetein keresztül;

26. sürgeti az Európai Bizottságot, hogy tervezze meg a városok távoli területekkel való összekapcsolásának módját, valamint az elérhetőség és összeköttetés biztosítását, továbbá a tiszta üzemű gépjárművek, vonatok és elektromos-hibrid buszok szélesebb körű használatának lehetőségét hosszabb távolságok esetén; hisz a különböző alkalmazások digitális jegyértékesítési megoldásaiban; elismeri az uniós városfejlesztési menetrend erőfeszítéseit;

Energiaszegénység

27. mélységes aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a villamosenergia- és gázárak az elmúlt évtizedek legmagasabb szintjét érve el az egekbe szöknek valamennyi tagállamban, ami sokak számára energia- és mobilitási szegénységet eredményez. Arra kéri az EU-t, hogy tegyen hosszú távú lépéseket a probléma megoldására, többek között vizsgálja meg az energiaárak emelkedésének okait;

28. elismeri, hogy az energiaszegénység aránytalanul érinti a nőket a jövedelemeloszlás strukturális egyenlőtlenségei, társadalmi-gazdasági helyzetük és a nemek között a gondozás területén meglévő egyenlőtlenség miatt;

29. utal az Európai Parlament állásfoglalására ( 11 ) , amely felszólítja az Uniót, hogy a nemi dimenziót valamennyi, energiával kapcsolatos szakpolitikájába és programjába építse be, külön hangsúlyt helyezve a szegénységgel, társadalmi kirekesztéssel és marginalizálódással szembesülő nőkre és lányokra;

30. ösztönzi az Unió energiaszegénységgel foglalkozó tanácsadó központját (EPAH), hogy mutatóiban, valamint az adatok felhasználása és gyűjtése során alkalmazza a nemi dimenziót;

31. megismétli, hogy az energiaszegénység jelentős társadalmi kihívás, amely szociális, gazdasági és környezeti következményekkel jár, és amelyekkel a kormányzás minden szintjén sürgősen foglalkozni kell; ezért hangsúlyozza, hogy az energiaszegénység elleni küzdelemben vegyes közpolitikai eszközöket kell bevetni, összekapcsolva az energiahatékonyság és a szociális védelem szempontjait;

32. üdvözli a nemek közötti egyenlőség előmozdításának eszközeként az olyan kezdeményezéseket, mint a „Platform a változásért” vagy a „Women in Energy” díj, továbbá üdvözli a Szociális Klímaalapra vonatkozó javaslatot, amely kompenzálja az ETS közlekedésre és épületekre történő kiterjesztésének társadalmi-gazdasági szempontból kiegyensúlyozatlan hatásait, és amely megemlíti, hogy figyelembe kell venni a nők szempontjait; hangsúlyozza, hogy a Szociális Klímaalap és az Igazságos Átmenet Alap végrehajtását a nemek kérdésére érzékeny szemléletnek kell vezérelnie; üdvözli, hogy az Európai Bizottság Energiaügyi Főigazgatósága hamarosan elindítja az egyenlőségi platformot az energiaágazat számára;

A nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezés

33. emlékeztet arra, hogy a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezés a nemek közötti egyenlőség érvényesítését jelenti a teljes költségvetési folyamatban annak érdekében, hogy a nemek közötti egyenlőség dimenzióját minden bevételi és kiadási döntésbe beépítsék;

34. aggodalommal veszi tudomásul két közelmúltbeli, az Európai Parlament által 2015-ben, illetve 2017-ben készített tanulmány következtetéseit, amelyek kiemelik a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezés gyakorlati alkalmazásának elégtelenségét, valamint azt, hogy ezen a téren 2015 és 2017 között nem történt előrelépés ( 12 )

35. aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítése nem szerepel a Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendeletben meghatározott 11 értékelési kritérium között; tágabb összefüggésben az Európai Számvevőszék ( 13 ) úgy véli, hogy az uniós költségvetés nem integrálja a nemi dimenziót, mivel nagyrészt hiányoznak olyan kulcselemek, mint a nemek közötti összehasonlító elemzés, a nemekkel kapcsolatos célkitűzések, mutatók és a jelentéstételen keresztüli elszámoltathatóság;

36. sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a közelmúltban kiadott, „A fenntartható gazdaságra való átállás finanszírozási stratégiája” című közleménynek ( 14 ) nincs nemi dimenziója, különös tekintettel arra, hogy az inkluzivitás egyike annak a négy fő területnek, ahol további intézkedésekre van szükség ahhoz, hogy a pénzügyi rendszer teljes mértékben támogassa a gazdaság fenntarthatóságra való átállását;

37. kéri az Európai Bizottságot és a Tanácsot, hogy kötelezzék el magukat a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezés mellett, biztosítva, hogy azt a teljes uniós költségvetésre alkalmazzák, és hogy az Európai Számvevőszék ajánlásait maradéktalanul végrehajtsák, beleértve a jelenlegi többéves pénzügyi keret időközi felülvizsgálatát és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtását is;

38. rámutat „Az egyenlőségközpontú Unió: a 2020–2025 közötti időszakra szóló nemi esélyegyenlőségi stratégia” című RB-véleményre ( 15 ) , amely egyértelműbb kapcsolatot sürget a stratégia és az Unió fő politikai prioritásai és stratégiái között, különös tekintettel a klímasemleges gazdaságra való átállásra; megerősíti az RB „A 2021–2027-es időszakra vonatkozó strukturális és kohéziós alapok nemi dimenziója, különös tekintettel az operatív programok előkészítésére” című véleményét ( 16 ) , amely hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyenlőséget a kohéziós politikai programok kidolgozása esetében horizontális kritériumnak, a programok által követendő célnak és a kohéziós politika fenntartható és kiegyensúlyozott fejlődésre irányuló céljainak elérését elősegítő fontos tényezőnek kell tekinteni;

Nemzetközi szint

39. üdvözli az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (IPCC) azon döntését, hogy elfogadja a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos politikáját ( 17 ) és végrehajtási tervét, hogy munkája során átfogóan érvényesítse a nemek közötti egyenlőséget;

40. üdvözli, hogy az UNFCCC-folyamat keretében – a nemek közötti egyenlőségről szóló megerősített limai munkaprogram (LWPG) és a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó cselekvési terv (GAP) formájában – külön menetrendet hoztak létre az éghajlat-politika terén a nemi szempontokat figyelmen kívül hagyó és a nemek közötti egyenlőségre való érzékenységet mellőző végrehajtás orvoslására és annak biztosítására, hogy a nők hangjának érvényt szerezzenek az éghajlatváltozással kapcsolatos globális viták és nemzetközi tárgyalások során, és kifejezetten üdvözli a nemi szempontok érvényesítésével és az éghajlatváltozással foglalkozó nemzeti kapcsolattartó pontok (NGCCFP) kijelölését minden fél számára;

41. tudomásul veszi, hogy a Riói Egyezmények ( 18 ) elismerik a nemekkel kapcsolatos kérdések közötti fontos összefüggéseket; rámutat a Pekingi Nyilatkozatra és Cselekvési Platformra, mint a legátfogóbb útmutatási és inspirációs forrásra a nemek közötti egyenlőség eléréséhez, ahol a K terület ( 19 ) különösen hangsúlyozza, hogy a törékeny ökoszisztémák és a természeti világ állapotának romlása nagyobb kockázatot jelent a nők és lányok számára, amelyet az ember által okozott éghajlatváltozás hatásai tovább súlyosbítanak;

42. biztosítékot kér arra vonatkozóan, hogy a nemzetileg meghatározott hozzájárulások, valamint a regionális és helyi szinten meghatározott hozzájárulások figyelembe veszik a társadalmi tényezőket és a nemi dimenziót;

43. üdvözli a Párizsi Megállapodás preambulumát, amely felszólít a nemek közötti egyenlőség megvalósítására és a nők szerepvállalásának elősegítésére a globális felmelegedés korlátozása érdekében; elfogadja azt a Párizsi Megállapodásban megfogalmazott felismerést, miszerint az alkalmazkodás (7. cikk (5) bekezdés) és a kapacitásépítési erőfeszítések (11. cikk (2) bekezdés) terén a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő megközelítések elfogadására van szükség, de sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy e tekintetben nem születtek intézkedések, és további végrehajtási terv sincs.

Kelt Brüsszelben, 2022. január 27-én. a Régiók Európai Bizottsága elnöke Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) A Tanács következtetései – Az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezményével (UNFCCC) összefüggésben sorra kerülő találkozók (Glasgow, 2021. október 31. – november 12.) előkészítése.

(2) https://www.gov.scot/publications/glasgow-womens-leadership-statement-gender-equality-climate-change/.

(3) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020DC0152.

(4) Az európai zöld megállapodás (COM(2019) 640 final), a 2030-ra vonatkozó éghajlat-politikai célterv (COM(2020) 562 final) és az Éghajlat- és energiapolitikai keret (COM(2014) 15 final), valamint a Tiszta bolygót mindenkinek (COM(2018) 773 final) nem tesz említést a nemekről; a környezetvédelmi cselekvési program (1386/2014/EU) egy helyen megemlíti a várandós nőket, mint veszélyeztetett csoportot. Ez annak ellenére van így, hogy a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítése Szerződésben foglalt kötelezettség; hogy a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó uniós politika és a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítésének keretét a nemi esélyegyenlőségi stratégia (COM(2020) 152) határozza meg, valamint hogy az EU elkötelezett a fenntartható fejlődési célok (2015) és az UNFCCC nemekre vonatkozó cselekvési terve (2019) mellett. https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1111/jcms.13082.

(5) HL C 270., 2021.7.7., 2. o.

(6) https://eige.europa.eu/gender-mainstreaming/toolkits/gender-impact-assessment/guide-gender-impact-assessment.

(7) Union of equality: the first year of actions and achievements | European Commission (europa.eu).

(8) Ez biztosítaná, hogy a nem ügyvezetői vállalati testületekben a tagok legalább 40 %-a nő legyen.

(9) Sikeres példák: Nők és lányok a STEM-fórumon, Girls Go Circular (eit.girlsgocircular.eu); a „Nők a digitalizációban” eredménytábla létrehozása a digitális gazdaság és társadalom fejlettségét mérő mutató (DESI) szerves részeként.

(10) https://www.unwomen.org/en/news/in-focus/in-focus-gender-equality-in-covid-19-response/violence-against-women-during-covid-19.

(11) HL C 76., 2018.2.28., 93. o.

(12) https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2020/660058/IPOL_BRI(2020)660058_EN.pdf.

(13) https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR21_10/SR_Gender_mainstreaming_hu.pdf.

(14) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/HTML/?uri=CELEX:52021DC0390&qid=1635262292392&from=HU.

(15) CDR 2016/2020.

(16) CDR 2503/2021.

(17) https://www.ipcc.ch/site/assets/uploads/2020/05/IPCC_Gender_Policy_and_Implementation_Plan.pdf.

(18) Nevezetesen az ENSZ Biológiai Sokféleség Egyezménye (CBD), az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye (UNFCCC) és az ENSZ elsivatagosodás elleni küzdelemről szóló egyezménye (UNCCD).

(19) https://beijing20.unwomen.org/sites/default/files/Headquarters/Attachments/Sections/CSW/PFA_E_Final_WEB.pdf