A BIZOTTSÁG JELENTÉSE

22. ÉVES JELENTÉS A STRUKTURÁLIS ALAPOK VÉGREHAJTÁSÁRÓL (2010) SEC(2011) XXX

E jelentés a strukturális alapokra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 1260/1999/EK rendelet 45. cikkének (2) bekezdésében foglaltak szerint készült. A strukturális alapok (2000–2006) keretében 2010 folyamán támogatott tevékenységeket mutatja be.

Részletesebb információk az e jelentés mellékletét képező bizottsági szolgálati munkadokumentumban találhatók.

1. Bevezetés

2010 a tizenegyedik év volt a 2000–2006-os programozási időszakhoz kapcsolódó programok és projektek végrehajtásában. 2010-ben összesen 718[1] operatív programot irányítottak.

2010-ben a 2000–2006-os operatív programok többségénél elkezdődtek a zárási folyamatok. A tagállamok 2010 szeptemberében benyújtották a legtöbb vonatkozó zárási dokumentumot. A strukturális alapok (2000–2006) keretében nyújtott támogatások lezárására vonatkozó általános keretet a C(2008)1362 és a C(2009)960 bizottsági határozattal módosított C(2006)3424 bizottsági határozat állapította meg 2006-ban.

A Bizottság által a pénzügyi válságra adott válaszként javasolt gazdaságélénkítő csomagban egyedi elbírálás alapján 6 (vagy 12) hónappal meghosszabbíthatták az egyes programokat, amennyiben az adott tagállam élt ezzel a lehetőséggel. A rugalmas kezelés lehetővé tette, hogy a tagállamok és a régiók a program végrehajtásával kapcsolatban felmerült váratlan kihívásokra reagálva teljes mértékben felhasználják a kiutalt támogatásokat, és így megvalósítsák a program célkitűzéseit.

A strukturális alapok 2000–2006-os programjainak és projektjeinek végrehajtása, valamint a lezárásukra való felkészülés mellett 2010 folyamán a Bizottság jelentős részt vállalt a 2010–2013-as időszakra vonatkozó 434 program végrehajtásában is (317 program az Európai Regionális Fejlesztési Alapból (ERFA), 117 program pedig az Európai Szociális Alapból (ESZA) kap támogatást)[2].

Az európai kohéziós politika hozzáadott értékének kimutatása érdekében a Bizottság folytatta a 2000–2006-os időszak 1. és 2. célkitűzésbe tartozó programjainak utólagos értékelését. Az utólagos értékelést összefoglaló jelentést 2010 áprilisában[3] tették közzé. A 2008-ban indított URBAN[4] és INTERREG[5] közösségi kezdeményezések utólagos értékelését 2010 júniusában publikálták. Az EQUAL közösségi kezdeményezés utólagos értékelése 2009 elején indult; az értékelés előzetes eredményeit 2010 elején tették közzé. A Halászati Orientációs Pénzügyi Eszköz (HOPE) utólagos értékelésére 2009 folyamán került sor, és 2010 májusában[6] terjesztették elő. 2010 decemberében a Bizottság a Leader+[7] utólagos értékelését is előterjesztette, míg az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (EMOGA) Orientációs Részlegének értékelése jelenleg zajlik.

A tapasztalatcsere többek között az interregionális és városi hálózatokon, valamint a május 20–21-én rendezett „Régiók a gazdasági változásért: a fenntartható növekedés pályára állítása” (Regions for Economic Change: building sustainable growth) című konferencián keresztül kapott ösztönzést, melyen a 27 tagállamból összesen 755-en vettek részt.

A 8. alkalommal megrendezett „Régiók és városok európai hete” nyílt napok program, melyet a Bizottság és a Régiók Bizottsága közösen szervezett, 2010. október 4–7-én zajlott le. Ennek keretében 5 900, a regionális és helyi fejlesztés területén dolgozó helyi, regionális, nemzeti és európai döntéshozó és szakértő gyűlt össze. Ezen felül 33 országban 263 helyi esemény megszervezésére került sor. Az esemény nagyszerű helyszínt kínál az együttműködésre és a hálózatépítésre, a tudás és tapasztalatok megosztására, és lehetőséget nyújt arra, hogy a régiók és a városok bemutathassák mindazt, amit elértek. Ideális alkalmat nyújt a kohéziós politika és más uniós politikák közötti szinergiák kihangsúlyozására.

A belga elnökség „Az ESZA szerepe a szegénység és a kirekesztés elleni küzdelemben” (The role of the ESF in the fight against poverty and social exclusion) címmel kétnapos konferenciát rendezett (2010. november 18-án és 19-én). Kétszer fél napban munkaértekezletet szerveztek, amelyeken az ESZA-nak a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem szakpolitikai eszközeként betöltött szerepét vizsgálták.

2. A végrehajtás elemzése

2.1. A költségvetés végrehajtása

2.1.1. ERFA

A pénzügyi visszaesés ellenére 2010 a költségvetési végrehajtás szempontjából nagyszerű évnek tekinthető. Az összesített felhasználási szint elérte a 100 %-ot, vagyis az operatív programok keretében 1 693 millió EUR visszatérítést folyósítottak. Míg a 2. célkitűzésre kifizetett összeg magasabb volt az előzőleg elfogadottnál (104 millió EUR helyett 230 millió EUR), az 1. célkitűzésre és az INTERREG programokra történt kifizetések alacsonyabbak voltak az eredetileg tervezettnél (az 1. célkitűzésre 2 077 millió EUR helyett 1 348 millió EUR, az INTERREG-re pedig 202 millió EUR helyett 90 millió EUR); ez főképp az előirányzatok átcsoportosításának köszönhető, mely a 2007–2013-as előirányzatok megerősítése céljából történt globális átcsoportosítás során zajlott. Egyéb programokra (Urban, innovációs tevékenységek) összesen 25 millió EUR-t fizettek ki.

2010-ben a 2000–2006-os ERFA operatív programok többségénél elkezdődtek a zárási folyamatok. A 379 program közül az ERFA-támogatások 90 %-át képviselő 281 program (vagyis 74 %-uk) élt az elszámolhatósági időszak meghosszabbításának lehetőségével. 2010. december 31-ig 356 programra vonatkozó projektzáró okmány érkezett be. A programlezáráskor benyújtott nyilatkozatokat és a zárójelentéseket a felelős egységek most elemzik.

25 programra vonatkozóan küldtek a tagállamoknak a projekt lezárását indítványozó javaslatot, míg a fennmaradó 354 programot 2011 és 2012 során zárják le.

2010. december 31-ig a teljes 2000–2006-os időszakra vonatkozóan összesen 123 339 millió EUR-t fizettek ki a tagállamoknak. Az összes tagállamra nézve ez a teljes 129 600 millió EUR-s keret átlagosan 95,2 %-os felhasználásának felel meg. A fennmaradó kifizetések nagy része a záróegyenlegeknek a programok lezárása kapcsán történő kifizetését jelenti.

2010 végén az előző évekből származó, még fennálló kötelezettségvállalások (RAL) összege az ERFA esetében 6 719 millió EUR volt, szemben az előző év végén fennálló 8 400 millió EUR-val. Ez az ERFA esetében a kötelezettségvállalások teljes összegének 5,2 %-át képviseli. A záróegyenlegek programlezárások során történő kifizetésével a fennálló kötelezettségvállalások további csökkenése várható.

2010-ben – csakúgy mint az előző évben – az ún. „n+2” szabályt nem alkalmazták. A kötelezettségvállalási előirányzat utolsó (vagyis a 2006. évi) részét rendszerint végső kifizetések végrehajtására használják fel, miután az adott tagállam megállapodott a Bizottsággal a program lezárásáról. Ennek megfelelően a visszavonandó előirányzat összege csak az adott operatív program lezárásakor[8] kerül majd meghatározásra.

2.1.2. ESZA

A 2000–2006-os programozási időszakban 2010-ben a kifizetési előirányzatok felhasználása 319 millió EUR volt. Ez az éves kifizetési keret 26,42 %-ának felel meg.

Ennek az az oka, hogy a legtöbb program elérte a 95 %-os küszöböt, és a fennmaradó különbözetet csak a programok jelenleg folyamatban lévő lezárása keretében fizetik ki.

A 2010 végén fennálló kötelezettségvállalások (RAL) összesen 3 004 millió EUR-t tettek ki (szemben a 2009. évi 4 700 millió EUR-val). Ez a 2000–2006-os időszak összes kötelezettségvállalása 4,38 %-ának felel meg. A fennálló kötelezettségvállalásokat (RAL) az időközi kifizetések emésztették fel, néhány végső kifizetést és egy 1 460 millió EUR összegű, fel nem használt RAL automatikus visszavonását a zárás során feldolgozták.

2010-ben, az előző évhez hasonlóan, az úgy nevezett „n+2” szabályt nem alkalmazták, és az operatív programok lezárásakor a vonatkozó fennálló kötelezettségvállalások összegét a 2000–2006-os programozási időszak visszavont előirányzatai csökkentették, az 1083/2006/EK rendelet 105. cikke (3) bekezdésében meghatározott rendelkezéseknek megfelelően.

A teljes időszakra vonatkozóan 2010 végéig összesen 64 118 millió EUR-t fizettek ki a tagállamoknak. Az összes tagállamra nézve ez a teljes 68 600 millió EUR-s keret 93,47 %-os felhasználásának felel meg.

Összességében a 2010-ben lezárásra kerülő 229 program esetében valamennyi zárási dokumentumot a kért határidőn belül nyújtották be, és a programok közül tizet már le is zártak.

2.1.3. EMOGA

A 2010-ben kifizetett teljes összeg 168,3 millió EUR, vagyis az év végén rendelkezésre álló költségvetés 30,7 %-a volt (13,9 millió EUR-s összeget az év folyamán egyéb, az EMOGA-n kívüli költségvetési sorokra csoportosítottak át). A kifizetési előirányzatokra vonatkozó eredeti költségvetés végrehajtásának mértéke 29,9 % lenne.

Mindent összevetve a 2010-ben kifizetett összeg jóval elmaradt a 2009-ben kifizetett összegtől (300 millió EUR-val). Ennek a csökkenésnek három fő oka van:

- Az EMOGA Orientációs Részlege által finanszírozott vidékfejlesztési programokat az elmúlt években igen gyorsan végrehajtották. 2009 végéig az EMOGA Orientációs Részlege keretében nyújtott hozzájárulások teljes időszakra előirányzott összegének már 94 %-át kifizették, és a programok jelentős részénél (152 programból 112-nél) elérték az időközi kifizetések 95 %-ban meghatározott maximális szintjét. Ezekben az esetekben a programok lezárásáig 2010-ben már nem volt lehetőség további kifizetések teljesítésére.

- 2010-ben a EMOGA Orientációs Részlege által 2000–2006-ban támogatott programok lezárása elkezdődött, és év végére (a 152 program közül) 19 programot le is zártak.

- Az EMOGA Orientációs Részlegének 2010. évi alacsony kiadásait nagy mértékben ellensúlyozták az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) a 2007–2013 közötti időszakban megvalósuló vidékfejlesztési programokra előirányzott (a 2009. évinél 2,91 milliárd EUR-val több), 11,12 milliárd EUR-t elérő kiadások.

Az EMOGA Orientációs Részlegén keretében a fennálló kötelezettségvállalások (RAL) összege 2010 végén 1 183,3 millió EUR volt, ami a 2000–2006-os időszakra előirányzott teljes támogatás 5,3 %-ának felel meg. Ez az összeg 171,3 millió EUR-val alacsonyabb a 2009. év végén fennálló kötelezettségvállalások összegénél, ami akkor 1 354,6 millió EUR volt.

2.1.4. HOPE

A tagállamoknak kifizetett 10 millió EUR-val a kifizetések összesített felhasználási szintje elérte a 100 %-ot.

A kifizetési előirányzatok végrehajtási szintjét illetően az 1. célkitűzésre 10 millió EUR-t fizettek ki. Az 1. célkitűzésen kívül nem történt kifizetés.

A HOPE esetében a 2010. év végén fennálló kötelezettségvállalások összege 296,44 millió EUR volt (a 2009-es 306,41 millió EUR-hoz képest). Ez a 2000–2006-os időszak összes kötelezettségvállalása 7,5 %-ának felel meg.

A teljes időszakra vonatkozóan 2010 végéig összesen 3639 millió EUR-t fizettek ki a tagállamoknak. Az összes tagállamra nézve ez a teljes 3 935 millió EUR-s keret 92,5 %-os felhasználásának felel meg.

2.2. A programok végrehajtása

2.2.1. 1. célkitűzés

Az 1. célkitűzésbe tartozó programok az alapinfrastruktúrához kapcsolódó projektekre (40,2 %) helyezték a hangsúlyt: e kategóriában az összes forrás csaknem felét (49,9 %) közlekedési infrastruktúrára fordították. Az 1. célkitűzés forrásainak több mint egyharmadát (34,9 %) a termelési környezetbe fektették be, továbbra is a kkv-k és a kisipari ágazat támogatására (26,6 %) összpontosítva, míg a humánerőforrás-projektek a források 22,5 %-ában részesültek.

2.2.2. 2. célkitűzés

A 2. célkitűzésbe tartozó régiókban a programok továbbra is főként a termelő beruházásokra helyezték a hangsúlyt: a pénzügyi forrásoknak több mint felét (55,4 %) fordították erre a kategóriára, főként a kkv-kat és a kisipart célozva meg. A második legfontosabb támogatott terület az alapinfrastruktúra volt, amelyre a 2. célkitűzés forrásainak 29,2 %-át fordították. A humán erőforrás kategóriában, amely a források 10,5 %-át kapta, a fő beruházási területeket a munkaerő rugalmassága, a vállalkozási tevékenység, az innováció, valamint az információs és kommunikációs technológiák képezték.

2.2.3. 3. célkitűzés

Az ESZA-programok végrehajtásánál 2010-ben továbbra is az Európai Foglalkoztatási Stratégia állt a középpontban – különösen a munkaerő-piaci foglalkoztathatóság (az igazolt kiadások 30,9 %-a), az egész életen át tartó tanulás (az oktatás és a szakképzés fejlesztését célzó intézkedések adták az igazolt kiadások 31,2 %-át), a társadalmi befogadás (az igazolt kiadások 13,3 %-a) és az esélyegyenlőség (az igazolt kiadások 5,2 %-a), valamint a vállalkozási tevékenység, a munkaerő rugalmassága, az innováció, továbbá az információs és kommunikációs technológiák (19,5 %) elősegítését célzó intézkedések.

2.2.4. Az 1. célkitűzésen kívül eső halászat

Az 1. célkitűzésen kívül eső HOPE-programok a halászati termékek feldolgozására, forgalomba hozatalára és reklámjára összpontosítottak (26,7 %). A második legjelentősebb intézkedés a halászati erőkifejtés kiigazítása volt (17,8 %), ezt követően pedig a halászflotta felújítása és korszerűsítése (17,5%), majd a halászkikötői létesítmények (16,9 %) és a szakemberek intézkedései (szakképzés, kisipari jellegű part menti halászat) (12,8 %).

2.2.5. Közösségi kezdeményezések

2.2.5.1. INTERREG

2010 végéig a 81 INTERREG III/Szomszédság program keretében 19 000 olyan projektet és hálózatot választottak ki, amelyek célja a nemzeti határok, a nyelvi korlátok és kulturális különbségek negatív hatásainak mérséklése, a határ menti térségek fejlesztése, az EU nagyobb övezetei stratégiai fejlesztésének és területi integrációjának támogatása, valamint az EU szomszédos országokkal megvalósuló integrációjának javítása. A regionális fejlesztési politikák és eszközök hatékonyságához a bevált gyakorlatok átadása és a tapasztalatcsere is hozzájárult.

2010 végére a támogatások felhasználási aránya körülbelül 92 % volt. Az együttműködési programok sajátos és összetettebb jellegéből adódóan az „n+2” szabály alkalmazása miatt bizonyos programok esetében elkerülhetetlen volt a kötelezettségvállalások visszavonása. A programozási időszak alatt összességében 135 millió EUR-t vontak vissza az automatikus kötelezettség-visszavonási szabály következményeként.

2010-ben 81 INTERREG III/Szomszédság program esetében elkezdődött a zárási folyamat, és 3 programnál véglegesítették a lezárást.

2.2.5.2. EQUAL

2008-ban az EQUAL közösségi kezdeményezés programjait adminisztratív szempontból a legtöbb tagállamban lezárták. Csupán néhány tagállam kérte a támogathatóság végső időpontjának 2009-ig történő meghosszabbítását, hogy nagyobb lehessen a felhasználás aránya és folytatódjanak az integrációs tevékenységek. 2010-ben folytatódott az adminisztratív lezárási folyamat, és év végére az EQUAL operatív programok közül négyet lezártak.

2.2.5.3. URBAN

2010-ben lezárták az URBACT I programot. Az URBACT program teljes támogatható költsége 25 043 714 EUR volt, melyből összesen 15 386 591 EUR támogatást igényeltek az ERFA-ból. Ezek szerint az el nem költött ERFA-támogatás összege 2 644 526 EUR, vagyis 14,67 % volt.

Az URBACT II program – az európai területi együttműködési célkitűzésbe tartozó városfejlesztési hálózati program – az URBACT I programmal kapcsolatos jó tapasztalatokon alapuló, a tapasztalatcserét és a tudásátadást elősegítő, városok számára készült program. 2010-ben az URBACT II program irányításával kapcsolatos munka monitoring bizottságok és jelentési folyamatok keretében folytatódott.

2.2.5.4. LEADER+

A LEADER+ közösségi kezdeményezést az alábbi 3 tevékenység alkotta: helyi fejlesztési stratégiák végrehajtása az állami és a magánszféra közötti partnerség, a vidéki területek közötti együttműködés, illetve a hálózatépítés keretében. A 2000–2006-os időszakra az EU-15 számára 73 LEADER+ programot hagytak jóvá. A 2004. május 1. után csatlakozott EU-tagállamok dönthettek arról, hogy beépítenek-e LEADER+ típusú intézkedéseket az 1. célkitűzésbe tartozó saját EMOGA-programjaikba.

2010 végére 14 LEADER+ programot zártak le, és a tagállamoknak 8 előzetes lezáró levelet küldtek ki.

2.2.6. Innovációs tevékenységek

2.2.6.1. ERFA

A Regionális Politikai Főigazgatóság ezenkívül 181, az innovációs tevékenységekhez tartozó regionális programot irányított (ebből 2010. december 31-ig összesen 171-et zártak le, 24-et közülük 2010-ben), amelyek hozzájárulnak a stratégiai innováció előmozdításához a régiókban azáltal, hogy olyan innovatív módszerekkel és gyakorlatokkal kísérleteznek, amelyek célja az innováció szintjének növelése és az uniós támogatások minőségének javítása az alábbi három témában: tudás és technológiai innováció, információs társadalom és fenntartható fejlődés.

2.2.6.2. ESZA

A fennmaradó, 2005-ös és 2006-os projektekhez tartozó innovációs tevékenységeket a tervek szerint fejezték be, és 2010-ben zárták le.

3. Összhang és koordináció

3.1. Más közösségi szakpolitikákkal való összhang

Az előző jelentések részletesen beszámoltak a kohéziós politika és más uniós szakpolitikák – például a versenypolitika, a belső piac, a környezetvédelem, a közlekedés és a nemek közötti egyenlőség – prioritásai közötti összhang biztosításával kapcsolatos fejleményekről. Mivel a 2000–2006-os programok zárási szakaszukhoz értek, nem volt különösebb változás az irányító hatóságra vonatkozó követelményekben és elvárásokban.

3.2. Az eszközök koordinációja

3.2.1. A strukturális alapok és a Kohéziós Alap

A 2000–2006-os időszakban a strukturális alapokból mind a 25 tagállam kapott támogatást, míg tizenhárom tagállam a kevésbé tehetős országokat támogató Kohéziós Alapból nyújtott támogatásban is részesült. A támogatott projektek kettős finanszírozásának elkerülése érdekében a strukturális alapok programozását és végrehajtását gondosan összehangolták egymással, valamint a Kohéziós Alappal (különösen az ERFA-val).

3.2.2. A strukturális alapok és az EBB/EBA

A 2000–2006-os időszak alatt a Bizottság, az EBB és az EBA az alábbiakban ismertetett három kezdeményezés (JASPERS, JEREMIE és JESSICA) létrehozásával erősítette együttműködését. Ennek az együttműködésnek a részletei korábbi jelentésekben szerepelnek. Mióta a 2000–2006-os időszak végrehajtása 2010-ben zárási szakaszához érkezett, már nincs miről beszámolni.

4. Értékelések

A Bizottság 2010-ben is folytatta a kohéziós politika területén való döntéshozatal támogatására irányuló értékelések végzését.

ERFA

2010-ben a Bizottság befejezte az 1. és a 2. célkitűzésbe tartozó ERFA-beavatkozások utólagos értékelését. Az elvégzett munkáról szóló összefoglaló jelentést 2010 áprilisában tették közzé és tárták a nyilvánosság elé. Az URBAN és az INTERREG közösségi kezdeményezés utólagos értékelését 2010-ben fejezték be.

Ezen kívül 2010-ben a Bizottság megkezdte a kohéziós politika keretében vállalkozásoknak, valamint innovációra és kutatásra nyújtott támogatások értékelését. Ezen túlmenően, három, a kohéziós politikáról és a helyi fejlesztésről, az egyedi földrajzi sajátosságokkal bíró régiókról, és az innovációs tevékenységekről szóló tematikus tanulmány készült.

ESZA

A 2000–2006-os időszakra vonatkozó ESZA-beavatkozások utólagos értékelését 2010-ben fejezték be. Az értékelés egy előkészítő tanulmányból, két tematikus tanulmányból („A szociális védelem és a társadalmi integráció területén megvalósuló nyitott koordinációs módszerhez nyújtott ESZA-támogatások” (ESF support to the Open Method of Coordination in social protection and social inclusion), valamint „Az ESZA-támogatásoknak – a rendszerek és struktúrák támogatása által – a munkaerőpiac működésére és a humánerőforrás-infrastruktúrába való beruházásra gyakorolt hatása” (The impact of the ESF on the functionning of the labour market and investment in human capital infrastructure through support to systems and structures)) és két, az ESZA-ról és az EQUAL-ról szóló átfogó értékelésből áll. Minden értékelő jelentést közzétettek.

További öt értékelés és tanulmány készült el 2010-ben, és újabb hármat kezdtek el az elmúlt évben.

EMOGA

A Leader+ utólagos értékelését 2010-ben fejezték be. Ez az értékelés az 1260/99/EK tanácsi rendeletben foglaltak szerinti Leader+ programokra vonatkozik, valamint a 2004–2006-os időszakra (EU-10) vonatkozó, átmeneti vidékfejlesztési programokba tartozó Leader+-típusú intézkedésekre. Az értékelés megállapította, hogy a Leader+ fontos kiegészítője volt a szakpolitikáknak, és hozzájárult a gazdasági diverzifikációhoz, az életminőség és a vidéki térségek természetes és épített környezetének javításához.

2010-ben a Bizottság megkezdte a 2000–2006-os időszak vidékfejlesztési programjainak utólagos értékelését. Az értékelés felméri a különböző intézkedések és programok fontosságát, következetességét, eredményességét és hatékonyságát. Az értékelést 2011 folyamán fejezik be.

5. Ellenőrzések

Az ellenőrzések eredményeiről szóló részletes információk az érintett főigazgatóságok éves tevékenységi jelentéseiben[9] hozzáférhetők.

5.1. ERFA

A tagállamok igazgatási és ellenőrzési rendszereinek hatékony működése 2004 óta számos, az igazgatás és az ellenőrzés kulcsfontosságú elemeire kiterjedő, átfogó ellenőrzés tárgyát képezte. Lefedettség tekintetében az ellenőrzött programok a legfontosabb programok 43 %-át, az odaítélt ERFA-támogatásoknak pedig 76 %-át teszik ki. Az INTERREG-et illetően 2006-ban külön ellenőrzési vizsgálatot indítottak, amelyet 2010-ben a lekötött összegek 54 %-át képviselő 23 ellenőrzött program (az összes program 28 %-a) esetében lezártak.

2007 és 2010 között a programok lezárását végző szervek ellenőrzését célzó kiterjedt előkészítő vizsgálatot hajtottak végre annak érdekében, hogy ellenőrizzék, a programlezáráskor benyújtott nyilatkozatokat alátámasztó munkájuk megfelelő voltát, a programok lezárására irányuló tagállami előkészületeket, illetve hogy megállapítsák és mérsékeljék a zárással kapcsolatos kockázatokat. A vizsgálat keretében elvégzett 42 ellenőrzés, valamint a 2004-ben elkezdett rendszerellenőrzések részét képező, a program lezárását végző szerveknél tett ellenőrző látogatásoknak köszönhetően sikerült ellenőrizni azokat a programok lezárásáért felelős szerveket, akik a 2000–2006-os programok odaítélt összegének körülbelül 85 %-áért feleltek.

Ezen felül 2010 folyamán három országban négy ellenőrző látogatásra került sor korábbi ERFA rendszerellenőrzések nyomon követéseképpen (főleg rendszerszintű hiányosságok észlelését követő rendszerkorrekciós intézkedési tervek végrehajtása): Spanyolországban (1), Németországban (1) és Olaszországban (2).

A 2000–2006-os programozási időszakra vonatkozó, 2010 folyamán végzett egyéb ellenőrzési munka a következőkből állt: 86, nemzeti ellenőrtől beérkezett rendszerellenőrzési jelentésnek és 11, a 438/2001/EK rendelet 12. cikke szerint benyújtott éves ellenőrzési jelentésnek a vizsgálata (utoljára 2009-ban volt kötelező az egész évben elvégzett ellenőrzési munkát összefoglaló éves ellenőrzési jelentést benyújtani, mielőtt a tagállamok 2010-ben a legtöbb program esetében benyújtották a zárási dokumentumokat). Valamennyi tagállamnak észrevételeket tartalmazó értékelő levelet küldtek, és szükség esetén további információkat kértek annak érdekében, hogy a nemzeti ellenőrzések eredményei alapján a lehető legmegbízhatóbb képet lehessen alkotni.

5.2. ESZA

Az ellenőrzési igazgatóságnak a 2000–2006-os programozási időszak alatt végzett munkája kiterjedt az igazgatási és ellenőrzési rendszerek leírásainak értékelésére, a nemzeti rendszer-ellenőrzési jelentéseknek és az éves ellenőrzési jelentéseknek az éves kétoldalú koordinációs ülések keretében történő értékelésére, valamint három fő ellenőrzési vizsgálatra.

Figyelembe véve a 2000–2006-os programozási időszak operatív programjainak végrehajtási szakaszát, 2010-ben az igazgatási és ellenőrzési rendszerek vonatkozásában nem végeztek további ellenőrzést. Ehelyett az ellenőrzési munka a szabálytalanságok nyomon követésére és a 2009-es éves tevékenységi jelentésben szereplő fenntartásokra összpontosított, valamint a programlezáráskor benyújtott nyilatkozatok elemzésére.

5.3. EMOGA

2010 végéig a 152 programból összesen 103 programot ellenőriztek (67,8 %), amelyek az összes kötelezettségvállalási előirányzat 96,4 %-át fedték le 21,7 milliárd EUR értékben. Összesen 44 program esetében volt szükség nyomon követő ellenőrzésre. Ezeket 2010-ben mind lezárták.

2010. december 31-ig a tagállamok által benyújtott zárónyilatkozatok vizsgálatát 78 program esetében véglegesítették, ez az összes program 51,3 %-át jelenti.

5.4. HOPE

A 2000–2006-os programozási időszak kezdete óta a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság (DG MARE) összesen 58 ellenőrző látogatást tett, lefedve ezzel valamennyi, egy alapból finanszírozott programját (18 program, amelyekhez 3 608,73 millió EUR kezdeti költségvetési hozzájárulást nyújtottak – ami a 2000–2006-os összköltségvetés 87,4%-a), valamint tizennyolc, több alapból finanszírozott programot, amelyekhez 374,58 millió EUR támogatást nyújtottak – ami a 2000–2006-os eredeti összköltségvetés 9,2 %-a. A DG MARE rendszerellenőrzései által érintett programok a 2000–2006-os időszakra vonatkozó eredeti HOPE-támogatások összesen 96,6 %-ának feleltek meg. A többi program szabályos működése a strukturális alapokért felelős egyéb főigazgatóságok ellenőrzési tevékenysége és/vagy nemzeti szintű ellenőrzések révén igazolódott.

2010 végére 17 zárónyilatkozat elemzését végezték el: kilencet elfogadtak, 8 esetben az elemzést megszakították, és további információt kértek, a fennmaradó 43 nyilatkozat esetében az elemzés még tart. A kilenc elfogadott zárónyilatkozat közül 8 esetben adtak ki fenntartás nélküli véleményt, egynél pedig fenntartásos véleményt (melynél pénzügyi korrekciót javasolnak majd).

5.5. OLAF

Az OLAF a strukturális alapok által társfinanszírozott intézkedésekkel kapcsolatban 2010-ben 53 alkalommal tett ellenőrző látogatást a tagállamokban. E látogatások alkalmával 52 gazdasági szereplőnél végeztek helyszíni ellenőrzést[10], míg 6 esetben a látogatásnak más célja volt, például információgyűjtés vagy a nemzeti hatóságok, illetve igazságügyi szervek támogatása. A korábbi évekhez hasonlóan, 2010-ben az OLAF a következő jellemző problémákat tárta fel: hamis nyilatkozatok és számlák, a közbeszerzési szabályok be nem tartása, valamint egyes meghatározott esetekben pályázati eljárások során előforduló érdekellentét.

2010-ben a 2035/2005/EK rendelettel[11] módosított 1681/94/EK rendeletnek[12], valamint a 846/2009/EK rendelettel[13] módosított 1828/2006/EK rendeletnek[14] megfelelően a tagállamok közel 6 910[15] esetben összesen 1546 milliárd EUR-t érintő szabálytalanságokról tájékoztatták a Bizottságot, amelyek az 1994-1999-es, a 2000–2006-os és a 2007–2013-as programozási időszakokban társfinanszírozott intézkedésekkel voltak kapcsolatosak.

6. A Bizottság munkáját segítő bizottságok

6.1. Az alapok koordinációs bizottsága (COCOF)

Az alapok koordinációs bizottságának a 2000–2006-os időszak végrehajtásával kapcsolatos egyetlen tevékenysége 2010-ben két bizottsági határozat mérlegelése volt:

- a strukturális alapokból és a Kohéziós Alapból a 2000–2006 közötti programozási időszakra társfinanszírozott műveletekből eredő szabálytalanságok egyes eseteinek az 1681/94/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésében és az 1831/94/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésében foglalt különleges jelentéstételi követelmények alóli mentesítéséről szóló bizottsági határozattervezet, valamint

- a strukturális alapok és a Kohéziós Alap által a 2000–2006-os programozási időszakban társfinanszírozott műveletekből eredő egyes szabálytalanságoknak az 1681/94/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében és az 1831/94/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében foglalt különleges bejelentési kötelezettség alóli mentesítésének az uniós költségvetésre gyakorolt pénzügyi következményeiről szóló bizottsági határozattervezet.

A bizottság véleménye mindkét javaslatra vonatkozóan pozitív volt.

6.2. Az ESZA-bizottság

2010-ben három plenáris ülést és hat szakmai munkacsoport-ülést tartottak, a 2000–2006-os programozási időszak végrehajtásával kapcsolatos kérdésekkel azonban nem foglalkoztak.

6.3. Az Agrárstrukturális és Vidékfejlesztési Bizottság (STAR)

Az Agrárstrukturális és Vidékfejlesztési Bizottság hat alkalommal ülésezett 2010-ben, és két határozatról nyilvánított kedvező véleményt:

- a strukturális alapokból és a Kohéziós Alapból a 2000–2006 közötti programozási időszakra társfinanszírozott műveletekből eredő szabálytalanságok egyes eseteinek az 1681/94/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésében és az 1831/94/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésében foglalt különleges jelentéstételi követelmények alóli mentesítéséről szóló bizottsági határozattervezetről, valamint

- a strukturális alapok és a Kohéziós Alap által a 2000–2006-os programozási időszakban társfinanszírozott műveletekből eredő egyes szabálytalanságoknak az 1681/94/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében és az 1831/94/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében foglalt különleges bejelentési kötelezettség alóli mentesítésének az uniós költségvetésre gyakorolt pénzügyi következményeiről szóló bizottsági határozattervezetről.

6.4. A Halászati és Akvakultúra-ágazati Strukturális Bizottság (CSFA)

A Halászati és Akvakultúra-ágazati Strukturális Bizottság (CSFA) 2010-ben kétszer ülésezett. Az ülések fő témái között az utólagos értékelés és a HOPE lezárása szerepelt.

[1] 1. és 2. célkitűzés: 226 program; 3. célkitűzés: 47 program; HOPE: 12 program (az 1. célkitűzésen kívül), INTERREG: 81 program; URBAN: 71 program; EQUAL: 27 program; LEADER+ : 73 program; innovatív cselekvési programok: 181 program.

[2] Lásd a 2007–2013-as programozási időszakra vonatkozó stratégiákról és programokról folytatott tárgyalások eredményeiről szóló közleményt.

[3] Közzétéve az alábbi honlapon: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/evaluation/expost_reaction_en.htm.

[4] A következő honlapon közzétéve: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/evaluation/expost2006/urban_ii_en.htm.

[5] Közzétéve az alábbi honlapon: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/evaluation/expost2006/interreg_en.htm.

[6] Közzétéve az alábbi honlapon: http://ec.europa.eu/fisheries/documentation/studies/fifg_evaluation/index_en.htm.

[7] Közzétéve az alábbi honlapon: http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/leaderplus-expost/index_en.htm.

[8] Az 1083/2006/EK rendelet 105. cikkének (3) bekezdése.

[9] A következő honlapon érhető el: http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm.

[10] 2185/1996/EK rendelet, HL L 292., 1996.10.15., 2. o.

[11] 2035/2005/EK rendelet, HL L 328., 2005.12.15., 8. o.

[12] HL L 178., 1994.7.12., 43. o.

[13] 846/2009/EK rendelet, HL L 250. 2009.9.23., 1. o.

[14] HL L 371., 2006.12.27., 1. o.

[15] 2009: a bejelentett esetek száma 4,858; a bejelentések által érintett összeg 1 161 865 730 EUR.