P9_TA(2020)0369

A géntechnológiával módosított MON 89034 (MON-89Ø34-3) kukorica

Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 89034 (MON-89Ø34-3) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D069149/02 – 2020/2895(RSP))

(2021/C 445/09)

Az Európai Parlament,

— tekintettel a géntechnológiával módosított MON 89034 (MON-89Ø34-3) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D069149/02,

— tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére és 23. cikke (3) bekezdésére,

— tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2020. október 26-i szavazására, ahol nem nyilvánítottak véleményt,

— tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 11. és 13. cikkére,

— tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2008. december 3-án elfogadott és 2008. december 18-án közzétett véleményre (3),

— tekintettel az EFSA által 2019. szeptember 25-én elfogadott és 2019. november 7-én közzétett véleményre (4),

— tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k) engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (5),

— tekintettel eljárási szabályzata 112. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

— tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

A. mivel a 2009/813/EK bizottsági határozat (6) engedélyezte a géntechnológiával módosított MON 89034 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és takarmányok forgalomba hozatalát; mivel az engedély hatálya kiterjed a géntechnológiával módosított MON 89034 kukoricát tartalmazó vagy abból álló – élelmiszeren és takarmányon kívüli – olyan termékek forgalomba hozatalára is, amelyeket – a termesztésen kívül – ugyanarra a felhasználásra szánnak, mint bármely más kukoricát;

B. mivel 2018. augusztus 3-án a Monsanto Europe N.V. a Monsanto Company, United States nevében az 1829/2003/EK rendelet 11. és 23. cikkével összhangban kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a nevezett engedély megújítása céljából;

C. mivel az engedélyre irányuló eredeti kérelemről az EFSA 2008. december 3-án kedvező véleményt fogadott el, amelyet 2008. december 18-án tettek közzé;

D. mivel a megújításra irányuló kérelemről az EFSA 2019. szeptember 25-én kedvező véleményt fogadott el, amelyet 2019. november 7-én tettek közzé;

E. mivel a géntechnológiával módosított MON 89034 kukoricát úgy alakították ki, hogy a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szembeni védelem érdekében Cry1A.105 és Cry2Ab2 szintetikus rovarölő fehérjéket (más néven Bt toxinokat) állítson elő, amelyek fokozott toxicitással rendelkeznek azokhoz a természetes baktériumokhoz képest, amelyekből származnak (7);

F. mivel az 1829/2003/EK rendelet egyfelől rögzíti, hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek vagy takarmányok nem gyakorolhatnak kedvezőtlen hatást az emberi egészségre, az állati egészségre vagy a környezetre, másfelől pedig előírja a Bizottság számára, hogy határozatainak megszövegezése során vegye figyelembe az uniós jog minden vonatkozó rendelkezését és a vizsgált üggyel kapcsolatos egyéb jogszerű tényezőket;

A tagállamok EFSA-véleményekkel kapcsolatos aggályai

G. mivel az eredeti engedélyezési kérelemmel kapcsolatos konzultációs időszak alatt a tagállamok számos kritikai észrevételt nyújtottak be az EFSA véleménytervezetéhez (8); mivel e kritikai észrevételek között szerepel többek között az az aggály, hogy a brojlercsirkével végzett takarmányozási vizsgálat nem alkalmas a toxikológiai biztonság értékelésére, mivel nem veszi figyelembe a toxikológiai végpontokat; hogy a kérelmezőnek a környezeti nyomon követési tervre vonatkozó javaslata nem felel meg a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) VII. mellékletében meghatározott célkitűzéseknek; hogy a két toxin együttes hatását nem vizsgálták; hogy nem zárható ki az allergén aktivitásnak a géntechnológiával módosított MON 89034 kukoricából előállított élelmiszerekben és takarmányokban található Cry1A.105 és Cry2Ab2 fehérjék miatt bekövetkező növekedése; valamint hogy még korai a géntechnológiával módosított MON 89034 kukorica és a hagyományos kukorica lényegi egyenértékűségére vonatkozó következtetés;

H. mivel a megújítás iránti kérelemmel kapcsolatos konzultációs időszak alatt a tagállamok ismét számos kritikai észrevételt nyújtottak be az EFSA véleménytervezetéhez (10); mivel e kritikai észrevételek között szerepel többek között az a megállapítás, hogy a legutóbbi éves nyomon követési jelentések nem tesznek említést arról, hogy Európában (Franciaországban) a közelmúltban regisztrálták a kukoricával keresztezhető teosinte növények vadon élő populációit; továbbá hogy a 2005/635/EK bizottsági határozatban (11) megadott jóváhagyáson alapuló nyomon követési tervnek és a nyomon követési jelentéseknek (2010–2018) számos hiányosságuk van, és nincsenek összhangban sem a 2001/18/EK irányelvvel és a kapcsolódó iránymutatásokkal, sem pedig az EFSA-nak a forgalomba hozatal utáni környezetvédelmi nyomon követésre vonatkozó iránymutatásaival; továbbá számos tagállam megismételte az EFSA kezdeti kockázatértékelésével kapcsolatos aggályait (12);

Érvénytelen toxicitási vizsgálatok

I. mivel az emésztőfolyadékokban az akut toxicitásra és a lebomlásra vonatkozó biztonsági vizsgálatokhoz E. coli törzsben termelt Cry1A.105 és Cry2Ab2 fehérjéket használtak; mivel az egyik tagállam illetékes hatósága aggodalmának adott hangot az E.coliban és a MON 89034-ben expresszált fehérjék egyenértékűségének hiánya miatt (13), ami kétségeket ébreszt e toxicitási vizsgálatok érvényességét illetően;

J. mivel általában véve csekély jelentőség tulajdonítható az izolált fehérjékkel végzett toxikológiai vizsgálatoknak, tekintve, hogy azok a fehérje és maga a növény együttes hatását nem veszik figyelembe;

K. mivel például egyes növények, köztük a kukorica, természetes módon termelnek proteinázgátlókat (PI), amelyek bizonyítottan lassítják a Bt-toxinok lebomlását; mivel ez az izolált toxinhoz képest a Bt-toxin sokkal nagyobb toxicitását eredményezi, ha azt a növényi szövettel együtt fogyasztják el; mivel a Monsanto tudósai által 1990-ben készített tanulmány kimutatta, hogy még a rendkívül alacsony mennyiségű PI jelenléte is akár 20-szorosára fokozta a Bt-toxinok rovarirtó aktivitását (14); mivel ezt a kölcsönhatást az EFSA soha nem értékelte és nem is említette a géntechnológiával módosított Bt-növényekre vonatkozó kockázatértékeléseiben;

L. mivel bebizonyosodott, hogy a Bt-toxinok toxicitását fokozó tényezők is hatással lehetnek azok szelektivitására (15): ha fokozzuk a Bt-toxin célzott szervezetekre vonatkozó hatékonyságát, akkor annak szelektivitása is csökkenhet, és a nem célzott szervezetek szélesebb köre válhat fogékonnyá; mivel, bár eddig nem végeztek szisztematikus kutatást, számos tanulmány utal a PI- és a Bt-toxinok kombinációjának a nem célzott rovarokra gyakorolt hatásaira (16);

M. mivel a géntechnológiával módosított növényekben a PI- és Bt-toxinok közötti kölcsönhatásból eredő, az emberre és az emlősökre gyakorolt nagyobb toxicitás kockázata nem ismert;

A Bt adjuvanticitásának kérdései

N. mivel számos vizsgálat azt mutatja, hogy olyan mellékhatások figyelhetők meg, amelyek a Bt-toxinoknak való expozíció következtében befolyásolhatják az immunrendszert, és hogy egyes Bt-toxinok adjuváns tulajdonságokkal rendelkezhetnek, (17) ami azt jelenti, hogy növelhetik azon egyéb fehérjék allergén jellegét, amelyekkel kapcsolatba kerülnek;

O. mivel bár az EFSA elismeri, hogy a Cry1Ac (18) bizonyítottan adjuvánsként működik, arra a következtetésre jut, hogy mivel a kukorica általánosságban nem allergén élelmiszer, a Cry-fehérjék – nagy adagban történt, gasztrális vagy intranazális adagolást követően megfigyelt – adjuváns hatása az allergén hatást illetően valószínűsíthetően nem ad aggodalomra okot (19); mivel az EFSA ugyanakkor figyelmen kívül hagyja, hogy a kukorica PI-t termel (20), és ezért abból a feltételezésből kell kiindulni, hogy a Bt-toxinok sokkal lassabban bomlanak le, ha azok a növényi anyaggal együtt, nem pedig izolált formában kerülnek elfogyasztásra; mivel ez a különbség az adjuvanticitását is növelheti, és érvénytelenné teszi az izolált fehérjék felhasználásával végzett vizsgálatokat; mivel nem végeztek empirikus kutatásokat a géntechnológiával módosított növény által termelt Bt-toxin tényleges immunogenitásának vizsgálatára; mivel a fehérjék emésztőfolyadékokban való lebomlását, amely a potenciális allergén hatás értékelése szempontjából is fontos, az E.coli-ban izoláltan előállított fehérjék felhasználásával vizsgálták;

Bt-növények: a nem célszervezetekre gyakorolt hatások és fokozott rezisztencia

P. mivel a rovarölő szerek használatától eltérően – amikor az expozíció a permetezéskor és azt követően korlátozott ideig áll fenn – a genetikailag módosított Bt-növények használata a célszervezetek és a nem célszervezetek Bt-toxinokkal szembeni folyamatos expozíciójához vezet;

Q. mivel az a feltételezés, hogy a Bt-toxinok egyetlen célspecifikus hatásmódot mutatnak, többé nem tekinthető helytállónak, és a nem célszervezetekre gyakorolt hatásokat nem lehet kizárni (21); mivel a jelentések szerint egyre több nem célszervezetet érnek hatások különféle formában; mivel egy közelmúltban készült áttekintés 39 olyan lektorált publikációt említ, amelyek a Bt-toxinok számos „tartományon kívüli” fajra gyakorolt jelentős káros hatásáról számolnak be (22);

R. mivel a kombinált hatások, például a PI-vel való kombináció jelentősen hozzájárulhat a Bt-toxinok toxicitásához; mivel a szelektivitás kérdése különösen fontos az olyan szintetikus Bt-toxinok esetében, mint a Cry1A.105 és a Cry2Ab2, amelyek nagyobb toxicitással párosulva alacsonyabb szelektivitást mutathatnak; mivel az EFSA továbbra is úgy véli, hogy a Bt-toxinok a nem célszervezeteknek csak szűk körét érintik, figyelmen kívül hagyva a kombinált hatásokat; mivel a nem célszervezetek szélesebb köre lehet kitéve a Bt-toxinoknak kiszóródás, a hulladékok és a trágya révén;

S. mivel a kockázatértékelés nem értékelte a nem célszervezetekre gyakorolt hatásokat; mivel egy tagállam illetékes hatósága megjegyezte, hogy „a vizsgálatok nem elegendőek annak megállapításához, hogy a környezet expozíciója és ezáltal a nem célszervezetekre gyakorolt hatás elhanyagolható lesz”, továbbá, hogy „a rendelkezésre álló néhány tanulmányból származó, kísérleti úton nyert bizonyíték szerint a Bt-toxinok kimutathatók a Bt-növényekkel táplált állatok ürülékében. Következésképpen a Bt-növények bármely piaci bevezetése előtt kísérleteket kell végezni a nem célszervezetekre gyakorolt későbbi hatások és kockázatok megállapítása érdekében” (23);

T. mivel a kockázatértékelés nem mérlegelte a célkártevők Bt-toxinokkal szembeni rezisztenciájának kialakulását, amelynek lehetséges következménye a környezet szempontjából kevésbé biztonságos rovarölő szerek használata vagy a géntechnológiával módosított növényekre történő gyakoribb és magasabb dózisban történő kijuttatás a művelés szerinti országban; mivel az Egyesült Államok Környezetvédelmi Ügynöksége azt javasolja, hogy a következő három-öt évben fokozatosan szüntessék meg a Bt-kukorica számos jelenlegi hibridjét, valamint egyes Bt-gyapotfajtákat az ilyen növényekkel szembeni rovarrezisztencia növekedése miatt (24);

U. mivel bár voltak arra vonatkozó állítások, hogy a Bt-növények használata a rovarölő szerek használatának csökkenéséhez vezet, egy, az Egyesült Államokban nemrégiben közzétett tanulmány (25) megállapítja, hogy „a Bt-növények rovarölőszer-használati mintázatokra gyakorolt befolyását vizsgáló több elemzés a jelek szerint nem vette figyelembe a vetőmagkezelést, így túlbecsülhette a Bt-növényekhez kapcsolódó rovarölőszer-használat (különösen a »kezelt terület«) csökkenését”; mivel ugyanez a tanulmány azt is megállapítja, hogy a neonikotinoidokkal történő vetőmagkezelést gyakran Bt-kukoricával és szójanövényekkel kapcsolatban alkalmazzák, és „[e]z a használati mintázat nem szándékolt következményekkel járhat, ideértve a célkártevőkben kialakuló rezisztenciát, a nem célkártevők általi fertőzést és a vadon élő állatokra és növényekre átterjedő, káros hatású szennyezést”, valamint „ezen hatások némelyike már megjelent”; mivel az Unió betiltotta három neonikotinoid kültéri, többek között vetőmagbevonatként történő használatát a méhekre és más beporzókra gyakorolt hatásuk miatt (26);

V. mivel az Unió részes fele a biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezménynek, amely egyértelművé teszi, hogy mind az exportáló, mind az importáló országok nemzetközi felelősséggel rendelkeznek a biológiai sokféleség tekintetében;

A szakirodalom áttekintése

W. Mivel az 503/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (27) előírja a kérelmező számára a megújítási eljáráshoz a szakirodalom áttekintését; mivel a szakirodalom terén végzett kutatás 285 kiadványt azonosított, de a kérelmező – saját megfelelőségi/kiválasztási kritériumainak alkalmazása után – csak öt olyan kiadványt választott ki, amelyet az élelmiszer- és takarmánybiztonsági értékelés vagy a molekuláris jellemzés szempontjából relevánsnak ítélt; mivel egy tagállam illetékes hatósága megjegyezte, hogy a szakirodalomban végzett kutatás nem foglalkozott megfelelően az emberi és állati egészségre gyakorolt lehetséges káros hatásokkal, mivel a keresés nem terjedt ki a következő kifejezésekre: „toxicitás”, „toxikus”, „állatokon végzett kutatások”, „toxikus hatások”, „káros hatások” és „egészségkárosodás” (28); mivel a GMO-engedélyek megújítását kérelmezők által végzett szakirodalom-áttekintések általában nem magas minőségűek;

Antidemokratikus döntéshozatal

X. mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2020. október 26-i szavazása során nem nyilvánítottak véleményt, ami azt jelenti, hogy az engedélyezést nem támogatta a tagállamok minősített többsége;

Y. mivel a Bizottság elismeri, hogy problematikus az a tény, hogy a GMO-k engedélyezéséről szóló határozatokat a Bizottság továbbra is a tagállamok minősített többségének támogatása nélkül fogadja el, ami a termékengedélyezés területének egészét tekintve kivételesnek számít, de a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok engedélyezéséről szóló döntések meghozatala esetében normává vált;

Z. mivel a Parlament a 8. parlamenti ciklusban összesen 36 olyan állásfoglalást fogadott el, amelyben kifogásolta az élelmiszernek és takarmánynak szánt GMO-k forgalomba hozatalát (33 állásfoglalás), valamint a GMO-k Unión belüli termesztését (három állásfoglalás); mivel a Parlament a 9. parlamenti ciklusban eddig tizenegy kifogást fogadott el; mivel a tagállamok minősített többsége nem támogatta egyik említett GMO engedélyezését sem; mivel a Bizottság – annak ellenére, hogy elismeri a demokratikus hiányosságokat, a tagállamok támogatásának hiányát és a Parlament kifogásait – továbbra is folytatja a GMO-k engedélyezését;

AA. mivel a 182/2011/EU rendelet értelmében a Bizottság dönthet úgy, hogy nem engedélyezi a GMO-t, ha a fellebbviteli bizottságban nincs meg a tagállamok minősített többsége (29); mivel e tekintetben nincs szükség jogszabály-módosításra;

1. úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete túllépi az 1829/2003/EK rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköröket;

2. úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete nem felel meg az uniós jognak, mivel nem egyeztethető össze az 1829/2003/EK rendelet célkitűzésével, azaz a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben ( 30 ) meghatározott általános alapelvekkel összhangban azzal, hogy a belső piac hatékony működésének biztosítása mellett alapul szolgáljon az emberi élet és egészség, az állatok egészsége és az állatjólét, a környezet és a géntechnológiával módosított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó fogyasztói érdekek magas szintű védelméhez;

3. felkéri a Bizottságot, hogy vonja vissza végrehajtási határozata tervezetét;

4. üdvözli, hogy a Bizottság végül a képviselőknek címzett 2020. szeptember 11-i levelében elismerte, hogy a GMO-kra vonatkozó engedélyezési határozatoknál figyelembe kell venni a fenntarthatóságot ( 31 ) ; ugyanakkor mély csalódottságának ad hangot amiatt, hogy 2020. szeptember 28-án a Bizottság egy újabb, géntechnológiával módosított szójababfaj behozatalát engedélyezte ( 32 ) annak ellenére, hogy a Parlament ezt ellenezte és a tagállamok többsége ellene szavazott;

5. felszólítja a Bizottságot, hogy a lehető legsürgősebben tegyen előrelépést a fenntarthatósági kritériumok kidolgozása terén, a Parlament teljes körű bevonásával; felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson tájékoztatást e folyamat végrehajtásának módjáról és időkeretéről;

6. ismételten sürgeti a Bizottságot, hogy az engedélyezési folyamat során vegye figyelembe az Unió nemzetközi megállapodások – például a Párizsi Megállapodás, a biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezmény és az ENSZ fenntartható fejlődési céljai – szerinti kötelezettségeit;

7. megismétli a Bizottsághoz intézett azon felhívását, hogy a 182/2011/EU rendelet 6. cikkének (3) bekezdésével összhangban ne engedélyezze többé a GMO-kat sem termesztés, sem élelmiszerként vagy takarmányként történő felhasználás céljára, amennyiben a tagállamok a fellebbviteli bizottságban nem nyilvánítanak véleményt;

8. felhívja az EFSA-t, hogy ismerje el végre a natív Bt-toxinok és a géntechnológiával módosított növények szintetikus transzgénjei által expresszált fehérjék közötti lényeges különbségeket, és bővítse ki kockázatértékelését annak érdekében, hogy teljes mértékben figyelembe vegye a Bt-toxinok, a géntechnológiával módosított növények és azok összetevői, a kiegészítő gyomirtó szerekkel való permetezés maradékanyagai, a környezet, valamint az egészségre és az élelmiszer-biztonságra gyakorolt hatások közötti kölcsönhatásokat és kombinációs hatásokat;

9. felhívja az EFSA-t, hogy a továbbiakban ne fogadja el az olyan izolált fehérjéken alapuló toxicitási vizsgálatokat, amelyek szerkezete és biológiai hatásai valószínűleg eltérnek a növény által termelt fehérjékétől, továbbá követelje meg, hogy minden vizsgálatot a géntechnológiával módosított növényből származó szöveteken végezzenek el;

10. felhívja az EFSA-t, hogy gondoskodjon arról, hogy a terepvizsgálatokból vagy üvegházakból származó adatok az agronómiai és környezeti feltételek kellően széles körét lefedjék ahhoz, hogy értékelni lehessen a génexpresszió és a növényösszetétel tekintetében a művelés során várható valamennyi stressztényező hatását;

11. felhívja az EFSA-t, hogy gondoskodjon arról, hogy a terepvizsgálatokból vagy üvegházakból származó adatok a különböző fajták kellően széles körét lefedjék ahhoz, hogy értékelni lehessen a különféle genetikai háttereknek a génexpresszióra és a növényösszetételre gyakorolt hatását;

12. felhívja az EFSA-t, hogy kérjen adatokat a géntechnológiával módosított növényekből származó élelmiszerek és takarmányok fogyasztásának a bél-mikrobiómára gyakorolt hatásáról;

13. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

(1) HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

(2) HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(3) Az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testületének tudományos szakvéleménye a Monsanto által a rovarokkal szemben ellenálló, géntechnológiával módosított MON89034 kukorica élelmiszerként és takarmányként való felhasználás céljából történő forgalomba hozatalára, valamint behozatalára és feldolgozására vonatkozóan, az 1829/2003/EK rendelettel összhangban benyújtott kérelemről [hiv. sz.: EFSA-GMO-NL-2007-37] (https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/909)

(4) Az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testületének tudományos szakvéleménye a géntechnológiával módosított MON 89034 kukorica 1829/2003/EK rendelet szerinti engedélyezésének megújítása céljából történő értékeléséről [EFSA-GMO-RX-015. sz. kérelem], EFSA Journal 2019; 17(11):5845, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2019.5845

(5) A 8. parlamenti ciklusban az Európai Parlament 36 olyan állásfoglalást fogadott el, amelyben kifogást emelt a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezésével szemben. Emellett a 9. parlamenti ciklus során a következő további állásfoglalásokat fogadta el:

— Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. október 10.) a géntechnológiával módosított MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0028).

— Az Európai Parlament 2019. október 10-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0029).

— Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. október 10.) a géntechnológiával módosított MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 kukoricát, valamint a MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 és DAS-40278-9 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0030).

— Az Európai Parlament 2019. november 14-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0054).

— Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. november 14.) a géntechnológiával módosított MON 89788 (MON-89788-1) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0055).

— Az Európai Parlament állásfoglalása (2019. november 14.) a géntechnológiával módosított MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 kukoricát, valamint a MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 és NK603 × DAS-40278-9 alkombinációt tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0056).

— Az Európai Parlament 2019. november 14-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 kukoricát, valamint a Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 és GA21 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat, négyet vagy ötöt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0057).

— Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. május 14.) a géntechnológiával módosított MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0069).

— Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. november 11.) a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 89034, MIR162 és NK603 egyszeres genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről és az (EU) 2018/1111 bizottsági végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0291).

— Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. november 11.) a géntechnológiával módosított SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0292).

— Az Európai Parlament állásfoglalása (2020. november 11.) a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 és NK603 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0293).

(6) A Bizottság 2009/813/EK határozata (2009. október 30.) a géntechnológiával módosított MON 89034 (MON-89Ø34-3) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről (HL L 289., 2009.11.5., 21. o.).

(7) Az EFSA első véleménye, 21. o., https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2019.5845

(8) Tagállami észrevételek: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2007-042

(9) Az Európai Parlament és a Tanács 2001/18/EK irányelve (2001. március 12.) a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről – A Bizottság nyilatkozata (HL L 106., 2001.4.17., 1. o.).

(10) Tagállami észrevételek: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00673

(11) A Bizottság 2005/635/EK határozata (2005. augusztus 31.) a glifozát gyomirtó szerrel szembeni tűrőképességre géntechnológiával módosított olajrepceterméknek (Brassica napus L., GT73 vonal) a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban történő forgalomba hozataláról (HL L 228., 2005.9.3., 11. o.).

(12) Lásd a G. preambulumbekezdést.

(13) Lásd a tagállami észrevételeket, 7. o.: https://doi.org/10.2903/j.efsa.2009.1193 és tagállami észrevételek, 27. o.: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00673

(14) MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L.: Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors, Journal of Agricultural and Food Chemistry, 1990., 38., 1145–1152. o.

(15) Lásd például Then, C. ‘Risk assessment of toxins derived from Bacillus thuringiensis: synergism, efficacy, and selectivity’, Environmental Science Pollution Research 2010, 17, 791–797. o.

(16) Lásd például: Han, P., Niu, C.Y., Lei, C.L., Cui, J.J., Desneux, N.: Quantification of toxins in a Cry1Ac + CpTI cotton cultivar and its potential effects on the honey bee Apis mellifera L., Ecotoxicology, 2010., 2 010,19., 1452–1459. o., https://link.springer.com/article/10.1007/s10646-010-0530-z; Babendreier, D., Kalberer, N.M., Romeis, J., Fluri, P., Mulligan, E., Bigler, F.: ’Influence of Bt-transgenic pollen, Bt-toxin and protease inhibitor (SBTI) ingestion on development of the hypopharyngeal glands in honeybees, Apidologie, 2005., 36(4)., 585–594. o., https://doi.org/10.1051/apido:2005049; valamint Liu, X.D., Zhai, B.P., Zhang, X.X., Zong, J.M.: Impact of transgenic cotton plants on a non-target pest, Aphis gossypii Glover, Ecological Entomology, 30(3)., 307–315. o., https://doi.org/10.1111/j.0307-6946.2005.00690.x

(17) Az áttekintést lásd itt: Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L.: An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals, Journal of Applied Toxicology, 2016. május, 36(5)., 630–648. o., http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full

(18) A Cry1Ac azon néhány Bt-toxin közé tartozik, amelyeket az EFSA részletesen vizsgált.

(19) Az EFSA első véleménye, 16. o., https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/909

(20) Lásd a K. preambulumbekezdést.

(21) Lásd például: Hilbeck, A. és Otto, M.: „Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO risk assessment”, Frontiers in Environmental Science 2015, 3:71.

(22) Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., ‘Insecticidal Bt crops. EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design’, RAGES 2020, 4. o., https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf

(23) Tagállami észrevételek, 16. o.: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00673

(24) https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn

(25) Douglas, M.R., Tooker, J.F.: „Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops”, Environmental Science and Technology 2015, 49, 8, 5088–5097. o., https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g

(26) Neonikotinoidok, https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/approval_active_substances/approval_renewal/neonicotinoids_en

(27) A Bizottság 503/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. április 3.) a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezése iránti kérelemről, valamint a 641/2004/EK és az 1981/2006/EK bizottsági rendelet módosításáról (HL L 157., 2013.6.8., 1. o.).

(28) Tagállami észrevételek, 1. o.: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00673

(29) A 182/2011/EU rendelet 6. cikkének (3) bekezdése szerint ha nincs meg a tagállamok minősített többsége a fellebbviteli bizottságban, az Európai Bizottság az engedélyezést „folytathatja”, nem pedig „köteles folytatni”.

(30) Az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendelete (2002. január 28.) az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.).

(31) https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(32) MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100