A reform átfogó célja, hogy a lengyelországi tartós ápolási-gondozási rendszer fejlesztése révén növelje bizonyos csoportok, különösen a nők munkaerő-piaci részvételét. E célból el kell végezni a tartós ápolási-gondozási rendszer stratégiai felülvizsgálatát, amelyet a vonatkozó jogszabályi módosítások követnek.

A reform a lengyelországi tartós ápolási-gondozási rendszer elemzésének közzétételéből, majd az elemzésben meghatározott reformprioritások végrehajtása érdekében a vonatkozó jogszabályok módosításából áll. Az elemzés során fel kell tárni különösen a tartós szociális és egészségügyi ellátás integrálásának lehetséges módjait, fel kell gyorsítani e szolgáltatások intézményesítettségének csökkentését, egyetlen hatóság alá kell helyezni őket, csökkenteni kell az ellátás széttagoltságát, stabil rendszert kell létrehozni a tartós ápolási-gondozási szolgáltatások – különösen a közösségi és az otthoni gondozás – megfelelő finanszírozására, és be kell vezetni a tartós ápolási-gondozási szolgáltatások minőségi keretrendszerét (a személyzetre, a berendezésekre, a tartós ápolás-gondozást nyújtó szolgáltatók piacra lépésére vonatkozó követelmények). Az elemzésnek azt is fel kell tárnia, hogy miként lehet felülvizsgálni a gondozással kapcsolatos ellátásokat a folyamatos munkavégzés lehetővé tétele érdekében. Az elemzést az érintett érdekelt felekkel, köztük a tartós ápolás-gondozással foglalkozó szociális partnerekkel és a helyi hatóságokkal konzultálva kell elvégezni. Az elemzésben meghatározott reformprioritásokat a reform részeként a vonatkozó jogszabályok módosításával kell végrehajtani.

A reform végrehajtását 2024. december 31-ig be kell fejezni.

A4.7. A munkaerőpiac szegmentálódásának korlátozása

A reform átfogó célja a munkaerőpiac szegmentálódásának korlátozása és egyes munkavállalók szociális biztonságának növelése. E célból minden polgári jogi munkaszerződés után társadalombiztosítási járulékot kell fizetni, kivéve a középiskolai hallgatókkal és a 26. életévüket betöltött hallgatókkal kötött megbízási szerződéseket.

A reformot olyan jogi aktussal kell végrehajtani, amely biztosítja, hogy a polgári jogi szerződéseken alapuló foglalkoztatásra társadalombiztosítási járulékok vonatkozzanak: nyugdíj-, rokkantsági, baleseti és foglalkozási megbetegedési és betegségi ellátások. Ezen túlmenően el kell törölni azt a szabályt, amely szerint a társadalombiztosítási járulékot a polgári jogi szerződések esetében a minimálbér alapján fizetik.

A reform végrehajtását 2023. március 31-ig be kell fejezni.

Sorszám Kapcsolódó intézkedés (reform vagy beruházás) Mérföldkő / cél Elnevezés Minőségi mutatók

(a mérföldkövekhez) Mennyiségi mutatók

(a célokhoz) A végrehajtás indikatív ütemterve Az egyes mérföldkövek és célok ismertetése

Mértékegység Alapérték Cél Negyedév Év

A1G A1.1. A költségvetési keret reformja Mérföldkő Stratégiai feljegyzés kidolgozása a költségvetési osztályozásba integrált Sztenderd számlatükörről Közzététel a Pénzügyminisztérium honlapján 1. negyedév 2022 A stratégiai feljegyzés közzététele a Pénzügyminisztérium Biuletyn Informacji Publicznej (nyilvános információs honlap) oldalán. A stratégiai feljegyzés bemutatja az új osztályozási rendszer leírását és létrehozását.

A2G A1.1. A költségvetési keret reformja Mérföldkő Az államháztartásról szóló törvény módosításának hatálybalépése, amelyet a Pénzügyminisztérium készített az új költségvetési rendszer végrehajtásáról, beleértve az új osztályozási rendszert, a költségvetési gazdálkodás új modelljét és az újradefiniált középtávú költségvetési keretet Az államháztartásról szóló törvény módosításának a törvény hatálybalépésére utaló rendelkezése 1. negyedév 2025 Az államháztartásról szóló törvény módosításának hatálybalépése az új költségvetési rendszer megvalósítása érdekében, beleértve az új osztályozási rendszert, a költségvetési gazdálkodás új modelljét és az újradefiniált középtávú költségvetési keretet. Az új osztályozási rendszer integrálja a meglévő költségvetési osztályozást és teljesítményosztályozást, és összekapcsolja azt a standard számlatükörrel. A tranzakciókat ugyanazon az alapon kell nyilvántartani, ami várhatóan javítja az adatok minőségét a költségvetési, pénzügyi és statisztikai jelentésekben. Az új rendszernek több különálló szegmenst és e szegmensek adatkódolási struktúráit kell magában foglalnia, amelyek a rendszer különböző felhasználóinak információs igényeit elégítik ki.

A3G A1.1. A költségvetési keret reformja Mérföldkő Az államháztartásról szóló törvény módosításának hatálybalépése, amely kiterjeszti a kiadások stabilizálására vonatkozó szabály hatályát az állami különleges célú alapokra Az államháztartásról szóló törvény módosításának a törvény hatálybalépésére utaló rendelkezése 3. negyedév 2021 Az államháztartásról szóló törvény módosításának hatálybalépése a kiadások stabilizálására vonatkozó szabály (SER) hatályának kiterjesztése érdekében.

A változások feltételezett hatásai közé tartozik, hogy az államháztartás (állami különleges célú alapok) több egységére terjed ki a SER hatálya, aminek lehetővé kell tennie az államháztartási gazdálkodás átláthatóságának és hatékonyságának növelését. A módosítás előkészítéséért a Pénzügyminisztérium felelős.

A4G A1.1. A költségvetési keret reformja Mérföldkő A kiadások stabilizálására vonatkozó szabály 2019–2023-as működésének felülvizsgálata a következők céljából:

a szabály hatékonyságának értékelése, beleértve a kilépési klauzula és a visszaszolgáltatási záradék alkalmazását

az uniós szabályok változásai által a kiadások stabilizálására vonatkozó szabály képletére gyakorolt hatás elemzése Közzététel a Pénzügyminisztérium Biuletyn Informacji Publicznej honlapján 1. negyedév 2025 A kiadások stabilizálására vonatkozó szabály (SER) működéséről szóló felülvizsgálat közzététele, különös tekintettel annak alkalmazási körére, öt év múlva (2019–2023-as felülvizsgálat). A felülvizsgálatot közzé kell tenni a Pénzügyminisztérium honlapján.

A SER-t 2013-ban vezették be a költségvetési politika folytatását támogató eszközként. 2018-ban sor került a SER működésének felülvizsgálatára az első öt évben. A következő felülvizsgálat a 2019–2023-as évekre terjed ki. A SER működésének elemzése lehetővé teszi ajánlások elkészítését, többek között a SER-képlet céljainak és paramétereinek teljesítésére, valamint annak hatályára vonatkozóan.

A5G A1.2. A szabályozási és adminisztratív terhek további csökkentése Mérföldkő A vállalkozásokra és a polgárokra nehezedő adminisztratív terhek csökkentését célzó jogalkotási csomag hatálybalépése A jogalkotási csomag hatálybalépésére utaló rendelkezések 2. negyedév 2022 Egy olyan jogalkotási csomag hatálybalépése, amelynek célja a beruházási környezetet érintő jogi akadályok felszámolása, különösen az alábbiak révén: 1) Az adminisztratív és hallgatólagos eljárások egyszerűsítése legalább 12 eljárásban, különösen a tengerészek szakmájával, valamint az alkoholtartalmú italok kereskedelmével és kereskedelmével kapcsolatban; 2) A kétfokú eljárás alkalmazásának csökkentése legalább 10 eljárásban, különös tekintettel a geológiai erőforrásokra; 3) A kérelmek kezelésének digitalizálása legalább nyolc adminisztratív eljárásban, például az idegenforgalmi szolgáltatók és vállalkozók által a biztosítási garanciaalaphoz benyújtott nyilatkozatokhoz, a diákok szociális ellátások iránti kérelmeinek benyújtásához, valamint a geodéziai eljárásokhoz kapcsolódóan; 4) A közigazgatási eljárások egyéb ésszerűsítése (mint például a dokumentumok számának korlátozása vagy a teljesítendő alaki követelmények csökkentése) bevezetése, különösen a területrendezési folyamat, az építési folyamat és a birtokrendezési folyamat számos javításának bevezetésével kapcsolatban; 5) A vállalkozók és természetes személyek adminisztrációval szembeni kötelezettségei teljesítésére vonatkozó határidő meghosszabbítása egyes közigazgatási eljárások esetében, például a más tagállamokban vásárolt gépkocsik nyilvántartásba vételére vonatkozó határidő 30 napról 60 napra történő meghosszabbításával, vagy a turisztikai utalvány használatára vonatkozó határidő 2022. március 31-ről 2022. szeptember 30-ig történő meghosszabbításával.

A6G A1.2. A szabályozási és adminisztratív terhek további csökkentése Mérföldkő A beruházási övezetről szóló törvény módosításának hatálybalépése A Befektetési Övezetről szóló törvény módosításának a módosítás hatálybalépésére vonatkozó rendelkezése 4. negyedév 2023 A beruházási övezetekről szóló lengyel törvény módosításának hatálybalépése, amely:

1) Lengyelországban a különleges gazdasági övezetek területének 30 %-kal való növelése;

2) A különleges gazdasági övezetekben tevékenységet folytató vállalkozások számára adókedvezmények és beruházási földvásárlási támogatások formájában nyújtott pénzügyi támogatás új modelljének meghatározása.

Az új törvénynek teljes mértékben összhangban kell lennie a DNSH technikai iránymutatásával (2021/C 58/01).

A7G A1.2.1. Beruházások vállalkozások számára termékekbe, szolgáltatásokba és az alkalmazottak és alkalmazottak kompetenciáiba a tevékenységek diverzifikálásához kapcsolódóan Cél T1 – Az üzleti tevékenységüket modernizáló HoReCa, kulturális és idegenforgalmi ágazatban működő kkv-k és mikrovállalkozások száma Szám 0 2500 2. negyedév 2024 A HoReCa, a kulturális és az idegenforgalmi ágazat legalább 2500 kkv-ja és mikrovállalkozása hajtott végre olyan projekteket, amelyek üzleti tevékenységük korszerűsítésére irányulnak. A projektek a következő három tevékenységtípust foglalják magukban:

1) Áruik és szolgáltatásaik tervezésébe és előállításába történő beruházások, mint például: i. új termékek/szolgáltatások bevezetéséhez szükséges gépek és berendezések beszerzése; ii. építési munkák, beleértve új gyártósorok építését; iii. a zöld átálláshoz kapcsolódó beruházások, különösen a hulladékkeletkezés megelőzésének, a hulladék újrafeldolgozásának/újrafelhasználásának ösztönzése és a megújuló energiával kapcsolatos megoldások megvalósítása érdekében;

2) A projektek végrehajtásával kapcsolatos tanácsadási szolgáltatások;

3) Az alkalmazottak továbbképzése/átképzése az új informatikai megoldások, az új technológiák, az ügyféligények elemzése, az információ-/adatkezelés, valamint a kockázatkezelés terén nyújtott képzés révén. A beruházásnak biztosítania kell a célban leírt valamennyi projekttípus kiegyensúlyozott végrehajtását, figyelembe véve mind a kedvezményezettek egyedi szükségleteit, mind a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet célkitűzéseit. Az ezen intézkedés keretében végrehajtott beruházásoknak teljes mértékben meg kell felelniük a DNSH technikai iránymutatásának (2021/C 58/01).

A8G A1.2.1. Beruházások vállalkozások számára termékekbe, szolgáltatásokba és az alkalmazottak és alkalmazottak kompetenciáiba a tevékenységek diverzifikálásához kapcsolódóan Cél T2 – Az üzleti tevékenységüket modernizáló HoReCa, kulturális és idegenforgalmi ágazatban működő kkv-k és mikrovállalkozások száma Szám 2 500 5 000 2. negyedév 2026 A HoReCa, a kulturális és az idegenforgalmi ágazat legalább 5000 kkv-ja és mikrovállalkozása hajtott végre olyan projekteket, amelyek üzleti tevékenységeik korszerűsítésére irányulnak. A projektek a következő három tevékenységtípust foglalják magukban:

1) Az áruik és szolgáltatásaik tervezésébe és előállításába történő beruházások, mint például: i. új termékek/szolgáltatások bevezetéséhez szükséges gépek és berendezések beszerzése; ii. építési munkák, beleértve új gyártósorok építését; iii. a zöld átálláshoz kapcsolódó beruházások, különösen a hulladékkeletkezés megelőzésének, a hulladék újrafeldolgozásának/újrafelhasználásának ösztönzése és a megújuló energiával kapcsolatos megoldások megvalósítása érdekében;

2) A projektek végrehajtásával kapcsolatos tanácsadási szolgáltatások;

3) Az alkalmazottak továbbképzése/átképzése az új informatikai megoldások, az új technológiák, az ügyféligények elemzése, az információ-/adatkezelés, valamint a kockázatkezelés terén nyújtott képzés révén. A beruházásnak biztosítania kell a célban leírt valamennyi projekttípus kiegyensúlyozott végrehajtását, figyelembe véve mind a kedvezményezettek egyedi szükségleteit, mind a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet célkitűzéseit. Az ezen intézkedés keretében végrehajtott beruházásoknak teljes mértékben meg kell felelniük a DNSH technikai iránymutatásának (2021/C 58/01).

A9G A1.2.2. A gazdaság számára kulcsfontosságú beruházások beruházási helyszíneinek előkészítéséhez nyújtott támogatás Mérföldkő A fejlesztendő beruházási területek végleges kiválasztásának elfogadása Értesítés a fejlesztendő beruházási területek végleges kiválasztásáról 4. negyedév 2022 A kidolgozandó beruházási területek végleges kiválasztásának elfogadása. Az e beruházás keretében nyújtott támogatás a következőkből áll:

1) Alapok biztosítása a birtokrendezéshez, beleértve kivételes esetben a földszerzést is;

2) Pénzeszközök biztosítása a szükséges infrastruktúra kiépítéséhez, beleértve a termelő- és tárolólétesítmények, valamint a közüzemi infrastruktúra (például víz, gáz, energia) építését;

3) Technikai segítségnyújtás a helyi és regionális önkormányzatok számára.

A kritériumok elkészítéséért a Fejlesztési, Munkaügyi és Technológiai Minisztérium felelős.

A kritériumok meghatározásakor a következő jellemzőket kell figyelembe venni:

a) előnyben kell részesíteni azokat a beruházási területeket, amelyek a Covid19-világjárvány által leginkább érintett régiókban találhatók, amit a munkanélküliségi ráta 2020. évi növekedése és a bruttó hazai termék 2020. évi csökkenése határoz meg;

b) előnyben kell részesíteni a legfejlettebb régiókban található beruházási területeket, amelyeket az egy főre jutó bruttó hazai termék 2019. évi szintje (alacsonyabb egy főre jutó GDP, azaz kevésbé fejlett) és a 2019. évi munkanélküliségi ráta (magasabb munkanélküliségi ráta, azaz kevésbé fejlett) határoz meg;

c) előnyben kell részesíteni azokat a területeket, amelyek a legnagyobb környezetvédelmi és éghajlat-politikai beruházási igényekkel rendelkező régiókban találhatók;

d) a legmagasabb érettségi szintű projekteket kell előnyben részesíteni.

A kritériumoknak az átláthatóság és a megkülönböztetésmentesség elvét kell követniük. Az intézkedést a DNSH technikai iránymutatásával (2021/C 58/01) teljes összhangban kell végrehajtani. Különösen biztosítani kell, hogy a támogatott beruházások megfeleljenek az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikke (3) bekezdésének és 12. cikkének, valamint a madárvédelmi irányelv 5. cikkének, és szükség esetén környezeti hatásvizsgálatot (KHV) vagy átvilágítást kell végezni a KHV-irányelvvel összhangban. Az ezen komponens keretében finanszírozott, KHV-határozatot igénylő beruházási projekteknek meg kell felelniük a 2014/52/EU irányelvvel módosított 2011/92/EU irányelvnek. Konkrétan, a környezeti hatásvizsgálatot igénylő valamennyi új projektet a környezetvédelemmel és annak védelmével, a nyilvánosságnak a környezetvédelemben való részvételéről és a környezeti hatásvizsgálatokban való részvételéről szóló, az említett törvényt és bizonyos egyéb törvényeket módosító, 2021. március 30-i törvénnyel módosított törvény alapján kell engedélyezni. A Lengyelországgal 2021. február 23-án közölt, a kötelezettségszegés által érintett uniós alapokból társfinanszírozott projektekre vonatkozó korrekciós intézkedésekről szóló (2016/2046) iránymutatás (hiv.: Ares(2021)1423319) rendelkezéseit figyelembe kell venni minden olyan beruházási projekt végrehajtása során, amelyre vonatkozóan a 2021. március 30-i törvény hatálybalépése előtt környezetvédelmi határozatot vagy építési vagy fejlesztési engedélyt kértek vagy adtak ki.

A10G A1.2.2. A gazdaság számára kulcsfontosságú beruházások beruházási helyszíneinek előkészítéséhez nyújtott támogatás Cél Fejlett beruházási területek (hektár) Szám 14 860 17 660 4. negyedév 2023 17 660 hektár operatív beruházási helyszín Lengyelországban (2 800 új hektár). A beruházási helyszínek építése részletes kiválasztási kritériumokat tartalmaz a jelentős károkozás elkerülését célzó elvről szóló technikai iránymutatásnak (2021/C 58/01) való megfelelés biztosítása érdekében egy kizárási lista használata révén.

A11G A1.2.2. A gazdaság számára kulcsfontosságú beruházások beruházási helyszíneinek előkészítéséhez nyújtott támogatás Cél Fejlett beruházási területek (hektár) Szám 17 660 19 060 4. negyedév 2025 19 060 hektár operatív beruházási helyszín Lengyelországban (4 200 új hektár). A beruházási helyszínek építése részletes kiválasztási kritériumokat tartalmaz a jelentős károkozás elkerülését célzó elvről szóló technikai iránymutatásnak (2021/C 58/01) való megfelelés biztosítása érdekében egy kizárási lista használata révén.

A12G A1.3 A földhasználat-tervezés reformja Mérföldkő A területrendezésről szóló új jogszabály hatálybalépése A területrendezésről szóló törvény hatálybalépésére utaló rendelkezés 1. negyedév 2023 Nyilvános konzultációt követően hatályba lép egy új területrendezési jogszabály, amely:

1) Írja elő, hogy minden településnek hosszú távú stratégiát kell kidolgoznia és elfogadnia az önkormányzat területfejlesztésével kapcsolatban;

2) Írja elő valamennyi település számára, hogy készítsenek és fogadjanak el általános területfejlesztési terveket, amelyeket helyi jogszabályokká kell átalakítani, és amelyek meghatározzák a település településen történő építésének általános szabályait, és az önkormányzat területfejlesztéssel kapcsolatos hosszú távú stratégiáján alapulnak;

3) Vezessen be egy olyan követelményt, amely arra kötelezi a befektetőket, hogy új fejlesztési projektek építésekor az önkormányzat javára további projekteket hajtsanak végre, többek között a megfelelő szolgáltatásnyújtás nélküli lakásfejlesztés csökkentése érdekében;

4) Meghatározza azt a folyamatot, amelyben az érdekelt felek részt vehetnek az önkormányzatok stratégiáinak és általános terveinek kidolgozásában.

A13G A1.3.1. A földhasználat-tervezési reform végrehajtása Mérföldkő Az elosztási mechanizmust és az egyes lengyelországi településeknek a földhasználat-tervezési reform végrehajtásához nyújtandó támogatás indikatív összegét meghatározó dokumentum közzététele Közzététel a Gazdaságfejlesztési és Technológiai Minisztérium honlapján 3. negyedév 2022 Nyilvános konzultációt követően egy olyan dokumentum közzététele, amely meghatározza az elosztási mechanizmust és az egyes településeknek az A12G mérföldkőben meghatározott földhasználat-tervezési reform végrehajtásához nyújtandó támogatás indikatív összegét. A dokumentumban fel kell tüntetni különösen az egyes településeknek nyújtandó támogatás összegét, és ismertetni kell, hogy a támogatást milyen típusú tevékenységekre kell felhasználni. Lengyelország valamennyi települése támogatásban részesül ezen intézkedés végrehajtásához. Az egyes településeknek juttatandó támogatás összegének meghatározásakor figyelembe kell venni a település lakosságát és területét (a nagyobb népsűrűségű/nagyobb településeknek több támogatást kell kapniuk), figyelembe véve ugyanakkor az önkormányzatok sajátos szükségleteit is.

A14G A1.3.1. A földhasználat-tervezési reform végrehajtása Cél Az új területrendezési törvényről szóló tanfolyamot elvégző helyi önkormányzatok és területtervezők munkatársai Szám 0 850 2. negyedév 2024 A helyi önkormányzatok és területtervezők legalább 850 munkatársa befejezte az A12G mérföldkőben meghatározott új területrendezési törvényről szóló tanfolyamot.

A15G A1.3.1. A földhasználat-tervezési reform végrehajtása Cél Az új területrendezési törvényről szóló tanfolyamot elvégző helyi önkormányzatok és területtervezők munkatársai Szám 850 1 700 2. negyedév 2026 Legalább 1 700 alkalmazott a helyi önkormányzatoktól és területrendezési szakemberektől, akik már befejezték az A12G mérföldkőben meghatározott új területrendezési törvényről szóló tanfolyamot.

A16G A1.3.1. A földhasználat-tervezési reform végrehajtása Cél Az általános területfejlesztési terveket elfogadó települések aránya % (százalékban) 0 25 4. negyedév 2024 A települések legalább 25 %-a készített és fogadott el általános területfejlesztési tervet, az A12G mérföldkőben meghatározott új törvényben előírtaknak megfelelően.

A17G A1.3.1. A földhasználat-tervezési reform végrehajtása Cél Az általános területfejlesztési terveket elfogadó települések aránya % (százalékban) 25 100 2. negyedév 2026 A települések 100 %-a dolgozott ki és fogadott el általános területfejlesztési tervet, amint azt az A12G mérföldkőben meghatározott új törvény előírja.

A18G A1.4 A mezőgazdasági ágazat termelői/fogyasztói versenyképességének és védelmének javítását célzó reform Mérföldkő A mezőgazdasági és élelmiszer-kereskedelmi ágazatban a szerződéses előnyök tisztességtelen alkalmazása elleni küzdelemről szóló új törvény hatálybalépése Az új törvénynek a mezőgazdasági és élelmiszer-kereskedelmi ágazatban a szerződéses előnyök tisztességtelen alkalmazása elleni küzdelemről szóló rendelkezése, amely a törvény hatálybalépését jelzi 1. negyedév 2022 Nyilvános konzultációt követően a mezőgazdasági és élelmiszer-kereskedelmi ágazatban a szerződéses előnyök tisztességtelen alkalmazása elleni küzdelemről szóló új törvény hatálybalépése, amely:

1) megalapozza az élelmiszer-ellátási lánc jobb működését és jóváhagyja az élelmiszer-ellátási láncon belüli vertikális kapcsolatokban alkalmazott bevált gyakorlatokra vonatkozó elveket, valamint biztosítja a szabványok minimális harmonizációját az (EU) 2019/633 irányelvben előírtak szerint;

2) védelmet biztosít a mezőgazdasági és élelmiszeripari termékek valamennyi kereskedelmi ügyletének a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal szemben;

3) túlmutat a mezőgazdasági és élelmiszer-ellátási láncban a vállalkozások közötti kapcsolatokban előforduló tisztességtelen piaci gyakorlatokról szóló, 2019. április 17-i (EU) 2019/633 európai parlamenti és tanácsi irányelven.

Ez a törvény a következő módokon lép túl a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelven:

a) bár az irányelv tartalmazza a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok zárt listáját, az új törvény e jegyzéken kívül bevezeti a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok nyílt fogalommeghatározását is. Az ilyen további kereskedelmi gyakorlatokat a Verseny- és Fogyasztóvédelmi Hivatal (UOKiK) különösen akkor minősíti tisztességtelennek, ha i. azok ellentétesek a helyes kereskedelmi magatartás követelményeivel; ii. és jelentősen torzítják vagy torzíthatják a másik szerződő fél érdekeit; b) Míg az irányelv csak a mezőgazdasági és élelmiszeripari termékek szállítóit védi, az új jogszabálynak valamennyi kereskedelmi szereplőt meg kell védenie, beleértve a mezőgazdasági és élelmiszeripari termékek vásárlóit is. A reformnak lehetővé kell tennie a Verseny- és Fogyasztóvédelmi Hivatal számára, hogy ne csak a piaci szereplők által benyújtott ügyeket vizsgálja ki, hanem saját vizsgálatokat is végezzen.

A19G A1.4 A mezőgazdasági ágazat termelői/fogyasztói versenyképességének és védelmének javítását célzó reform Mérföldkő A mezőgazdasági és élelmiszer-kereskedelmi ágazatban a szerződéses előnyök tisztességtelen alkalmazása elleni küzdelemről szóló új törvény félidős felülvizsgálatának elfogadása Közzététel a Verseny- és Fogyasztóvédelmi Hivatal honlapján 2. negyedév 2025 A felülvizsgálatnak ki kell terjednie annak értékelésére, hogy teljesültek-e az agrár-élelmiszeripari ágazatban alkalmazott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokra vonatkozó reform célkitűzései, és meg kell határoznia a végrehajtás esetleges problémáinak kezelésére szolgáló cselekvési lehetőségeket.

A20G A1.4.1 A mezőgazdasági és élelmiszeripari termékek ellátási láncának diverzifikálását és lerövidítését, valamint a láncban részt vevő szervezetek rezilienciájának kiépítését célzó beruházások Mérföldkő A kedvezményezettek kiválasztására vonatkozó kritériumok elfogadása az e beruházás keretébe tartozó valamennyi projekt esetében A kedvezményezettek kiválasztására vonatkozó kritériumok elfogadásának közzététele a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium és a Mezőgazdasági Szerkezetátalakítási és Modernizációs Ügynökség honlapján 1. negyedév 2022 Nyilvános konzultációt követően az e beruházás keretébe tartozó valamennyi projekt kedvezményezettjeinek kiválasztására vonatkozó kritériumok elfogadása. A kiválasztási kritériumoknak a megkülönböztetésmentesség és az átláthatóság elvét kell követniük.

A kiválasztási szempontok a következő területeket részesítik előnyben:

i. digitalizáció;

ii. munkahelyteremtés;

iii. környezetvédelem és fenntartható élelmiszer-termelési gyakorlatok;

iv. a körforgásos gazdaság, beleértve az élelmiszer-pazarlás megelőzésével kapcsolatos intézkedéseket is.

A kérelmezési és ellenőrzési folyamatot a Mezőgazdasági Szerkezetátalakítási és Modernizációs Ügynökség (ARMA) végzi a következetesség és az átláthatóság biztosítása, valamint a kettős finanszírozás elkerülése érdekében.

A21G A1.4.1 A mezőgazdasági és élelmiszeripari termékek ellátási láncának diverzifikálását és lerövidítését, valamint a láncban részt vevő szervezetek rezilienciájának kiépítését célzó beruházások Cél Épített vagy korszerűsített elosztó- és tárolóközpontok, valamint korszerűsített nagykereskedelmi piacok Szám 0 72 4. negyedév 2025 Legalább 72 elosztó- és tárolóközpont, valamint nagykereskedelmi piac (beleértve a szövetkezeteket is) épült vagy korszerűsített. A cél egy sor független elosztó és tároló központ létrehozása helyi szinten az élelmiszer-ellátási lánc diverzifikálása és lerövidítése, valamint az agrár-élelmiszeripari ágazatban a fenntarthatóbb termelési gyakorlatok ösztönzése érdekében, különösen az élelmiszer-pazarlás megelőzése révén. A beruházás a következőkből áll: (I)Épületek és kapcsolódó infrastruktúra építése vagy korszerűsítése, például tároló-, csomagoló-, rakodó- és értékesítési létesítmények, szociális létesítmények és laboratóriumok. Ezen túlmenően a beruházásoknak magukban kell foglalniuk szolárpanelek beszerzését, valamint hővisszanyerő létesítmények, biomassza-kemencék és hűtőközegek építését, amelyek mérsékelt vagy semleges hatást gyakorolnak a környezetre. Az épületek korszerűsítése magában foglalja az épületek termikus korszerűsítésére, a hulladékkezelő létesítmények építésére, valamint a víz- és energiatakarékos létesítmények építésére irányuló beruházásokat is. (II)Agrár-élelmiszeripari termékek tárolására, értékesítésére, csomagolására és szállítására szolgáló gépek és berendezések beszerzése és üzembe helyezése (III)Az élelmiszertermékeket támogató, tároló és forgalmazó informatikai rendszerek beszerzése és telepítése, beleértve az irányításhoz és a számvitelhez kapcsolódó rendszereket is. (IV)Új speciális szállítóeszközök beszerzése raktárkezelésre (például villás emelőtargoncák) és agrár-élelmiszeripari termékek (például tartályok, silók, hűtőházak és izotermák) szállítására. A szállítóeszközöket a DNSH technikai iránymutatásával (2021/C58/01) teljes összhangban kell beszerezni. (V)Tanúsított minőségirányítási rendszereknek való megfeleléssel kapcsolatos beruházások (VI)Szabadalmak és licencek előzetes díjai. A beruházásnak biztosítania kell a célban leírt valamennyi projekttípus kiegyensúlyozott végrehajtását, figyelembe véve mind a kedvezményezettek egyedi szükségleteit, mind a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet célkitűzéseit. A beruházásokat a DNSH technikai iránymutatásának (2021/C 58/01) megfelelően kell végrehajtani, különös tekintettel az energiahatékonyságra, a szállítóeszközökre, a megújuló energiára és a hulladékgazdálkodásra vonatkozó követelményekre.

A22G A1.4.1 A mezőgazdasági és élelmiszeripari termékek ellátási láncának diverzifikálását és lerövidítését, valamint a láncban részt vevő szervezetek rezilienciájának kiépítését célzó beruházások Cél Az agrár-élelmiszeripari ágazatban működő kkv-k, amelyek az infrastruktúrájuk és berendezéseik korszerűsítésére irányuló projekteket hajtottak végre Szám 0 400 4. negyedév 2024 Az agrár-élelmiszeripari és a halászati ágazatban legalább 400 kkv fejezte be az infrastruktúrájának és berendezéseinek korszerűsítésére irányuló projektjeit. A beruházások a következő típusú tevékenységekből állnak:

1) Épületek és kapcsolódó infrastruktúra, például termelő- és tárolólétesítmények és laboratóriumok építése vagy korszerűsítése. A támogatás olyan zöld beruházásokra is kiterjed, mint például hulladéktároló és -kezelő létesítmények, szennyvíztisztító telepek és biogázüzemek építése. Ezen túlmenően a beruházásoknak magukban kell foglalniuk napelemek beszerzését, valamint hővisszanyerő létesítmények, biomassza-kemencék és a környezetre kisebb vagy semleges hatást gyakorló hűtőközegek építését.

2) Agrár-élelmiszeripari, halászati és akvakultúra-termékek tárolására, feldolgozására és értékesítésére szolgáló gépek és berendezések beszerzése és üzembe helyezése.

3) A termelési, tárolási és értékesítési folyamatokat támogató informatikai rendszerek beszerzése és telepítése, beleértve az irányítást és a számvitelt is.

4) Új, kibocsátásmentes vagy alacsony kibocsátású speciális szállítóeszközök (például villás emelőtargoncák), valamint agrár-élelmiszeripari, halászati és akvakultúra-termékek (például tartályok, silók, hűtőházak és izotermák) beszerzése.

5) A tanúsított minőségirányítási rendszereknek való megfeleléssel kapcsolatos beruházások.

6) Szabadalmak és licencek előzetes díjai. A beruházásnak biztosítania kell a célban leírt valamennyi projekttípus kiegyensúlyozott végrehajtását, figyelembe véve mind a kedvezményezettek egyedi szükségleteit, mind a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet célkitűzéseit. A beruházást a DNSH technikai iránymutatásával (2021/C 58/01) teljes összhangban kell végrehajtani, különös tekintettel az energiahatékonyságra, a megújuló energiára, a hulladékgazdálkodásra és a szállítóeszközökre vonatkozó követelményekre.

A23G A1.4.1 A mezőgazdasági és élelmiszeripari termékek ellátási láncának diverzifikálását és lerövidítését, valamint a láncban részt vevő szervezetek rezilienciájának kiépítését célzó beruházások Cél Az agrár-élelmiszeripari ágazatban működő kkv-k, amelyek az infrastruktúrájuk és berendezéseik korszerűsítésére irányuló projekteket hajtottak végre Szám 400 800 4. negyedév 2025 Az agrár-élelmiszeripari és a halászati ágazatban legalább 800 kkv fejezte be az infrastruktúrájának és berendezéseinek korszerűsítésére irányuló projektjeit. A beruházás a következő típusú projektekből áll:

1) Épületek és kapcsolódó infrastruktúra, például termelő- és tárolólétesítmények és laboratóriumok építése vagy korszerűsítése. A támogatás olyan zöld beruházásokra is kiterjed, mint például hulladéktároló és -kezelő létesítmények, szennyvíztisztító telepek és biogázüzemek építése. Ezen túlmenően a beruházásoknak magukban kell foglalniuk napelemek beszerzését, valamint hővisszanyerő létesítmények, biomassza-kemencék és a környezetre kisebb vagy semleges hatást gyakorló hűtőközegek építését.

2) Agrár-élelmiszeripari, halászati és akvakultúra-termékek tárolására, feldolgozására és értékesítésére szolgáló gépek és berendezések beszerzése és üzembe helyezése.

3) A termelési, tárolási és értékesítési folyamatokat támogató informatikai rendszerek beszerzése és telepítése, beleértve az irányítást és a számvitelt is.

4) Új, kibocsátásmentes vagy alacsony kibocsátású speciális szállítóeszközök (például villás emelőtargoncák), valamint agrár-élelmiszeripari, halászati és akvakultúra-termékek (például tartályok, silók, hűtőházak és izotermák) beszerzése.

5) A tanúsított minőségirányítási rendszereknek való megfeleléssel kapcsolatos beruházások.

6) Szabadalmak és licencek előzetes díjai. A beruházásnak biztosítania kell a célban leírt valamennyi projekttípus kiegyensúlyozott végrehajtását, figyelembe véve mind a kedvezményezettek egyedi szükségleteit, mind a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet célkitűzéseit. A beruházást a DNSH technikai iránymutatásával (2021/C 58/01) teljes összhangban kell végrehajtani, különös tekintettel az energiahatékonyságra, a megújuló energiára, a hulladékgazdálkodásra és a szállítóeszközökre vonatkozó követelményekre.

A24G A1.4.1 A mezőgazdasági és élelmiszeripari termékek ellátási láncának diverzifikálását és lerövidítését, valamint a láncban részt vevő szervezetek rezilienciájának kiépítését célzó beruházások Cél Az élelmiszer-ágazatban működő olyan jótékonysági szervezetek, amelyek az infrastruktúrájuk és berendezéseik korszerűsítésére irányuló projekteket hajtottak végre Szám 0 50 4. negyedév 2025 Az élelmiszer-ágazatban legalább 50 jótékonysági szervezet hajtott végre olyan projekteket, amelyek korszerűsítik infrastruktúrájukat és berendezéseiket azzal a céllal, hogy ösztönözzék a fenntarthatóbb élelmiszer-fogyasztási szokásokat, különösen az élelmiszer-pazarlás megelőzése révén. A beruházások támogatják a jótékonysági szervezetek infrastruktúrájának korszerűsítését, beleértve a következőket:

1) Meglévő épületek építése és átalakítása élelmiszerek tárolása, előkészítése és elosztása céljából.

2) Hűtőtartályok, hűtőszekrények, fagyasztók és áramfejlesztők beszerzése.

3) Élelmiszerek és ételek feldolgozására, tárolására, csomagolására és forgalmazására szolgáló gépek, eszközök és berendezések beszerzése.

5) Az élelmiszerek forgalmazásával kapcsolatos logisztikai folyamatok irányítására szolgáló eszközök és informatikai alkalmazások beszerzése.

6) Az élelmiszer- és raktárkezeléshez szükséges speciális szállítóeszközök (például élelmiszer-szállító targoncák, izoterma, villás emelőtargoncák és felvonók) beszerzése. A beruházásnak biztosítania kell a célban leírt valamennyi projekttípus kiegyensúlyozott végrehajtását, figyelembe véve mind a kedvezményezettek egyedi szükségleteit, mind a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet célkitűzéseit. A beruházást a DNSH technikai iránymutatásával (2021/C 58/01) teljes összhangban kell végrehajtani, különös tekintettel az energiahatékonyságra, a megújuló energiára, a hulladékgazdálkodásra és a szállítóeszközökre vonatkozó követelményekre.

A25G A1.4.1 A mezőgazdasági és élelmiszeripari termékek ellátási láncának diverzifikálását és lerövidítését, valamint a láncban részt vevő szervezetek rezilienciájának kiépítését célzó beruházások Cél Azok a mezőgazdasági termelők és halászok, akik olyan projekteket hajtottak végre, amelyek korszerűsítik infrastruktúrájukat és berendezéseiket, lerövidítik az élelmiszer-ellátási láncokat, és mezőgazdasági 4.0 megoldásokat valósítanak meg a termelési folyamatokban Szám 0 5 764 4. negyedév 2023 Legalább 5 764 mezőgazdasági termelő és halász hajtott végre olyan projekteket, amelyek korszerűsítik infrastruktúrájukat és berendezéseiket annak érdekében, hogy növeljék ellenálló képességüket a jövőbeli válságokkal szemben, fokozzák a fenntartható termelési mintákat, lerövidítsék az ellátási láncokat és támogassák a mezőgazdaság 4.0 technológiáit. A beruházások a következőket foglalják magukban: 1) A mezőgazdasági, halászati és akvakultúra-termékek, valamint az élelmiszeripari termékek mezőgazdasági termelők általi feldolgozására szolgáló épületek és infrastruktúra építése és korszerűsítése. A támogatás magában foglalja a mezőgazdasági termelésre használt épületekben a környezetre és az egészségre káros anyagok cseréjét is; 2) A környezetre mérsékelt vagy semleges hatást gyakorló hővisszanyerő létesítmények, biomassza-kemencék és hűtőközegek építése. A támogatás magában foglalja továbbá az épületek termikus korszerűsítését, a hulladéktároló és -kezelő üzemek, a szennyvíztisztító telepek és a biogázüzemek építését, valamint a fotovoltaikus és napelemek beszerzését. 3) Mezőgazdasági, halászati és akvakultúra-termékek előállítására, feldolgozására és tárolására szolgáló gépek és berendezések mezőgazdasági termelők általi beszerzése és üzembe helyezése. 4) Helyi élelmiszeripari termékek közvetlen értékesítésére szolgáló helyek építése vagy korszerűsítése. Ez magában foglalja a közvetlen értékesítésre szánt helyiségek fejlesztését, átalakítását és építését, valamint a vonatkozó berendezések, például hűtőszekrények, fagyasztók, feldolgozógépek és berendezések beszerzését. 5) A mezőgazdasághoz kapcsolódó informatikai rendszerek és digitális megoldások beszerzése és telepítése 4.0 az agrár-élelmiszeripari termékek termelési, tárolási és értékesítési folyamatainak támogatása érdekében. Ez magában foglalja az ilyen célú gépek, berendezések és szoftverek beszerzését, beleértve az érzékelőket, az informatikai berendezéseket és a szoftveralkalmazásokat. 6) Az agrár-élelmiszeripari termékek háztól házig történő értékesítésének vagy szállításának támogatása érdekében kibocsátásmentes/alacsony kibocsátású speciális szállítójárművek, például hűtőkocsik, tartálytargoncák és izotermás targoncák beszerzése.

7) A mezőgazdasági, halászati, akvakultúra- és élelmiszeripari termékek értékesítésére szolgáló online eszközök létrehozása, valamint a szállítások megszervezésének támogatása. 8) Szabadalmak és licencek előzetes díjai. A beruházásnak biztosítania kell a célban leírt valamennyi projekttípus kiegyensúlyozott végrehajtását, figyelembe véve mind a kedvezményezettek egyedi szükségleteit, mind a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet célkitűzéseit. A beruházást a DNSH technikai iránymutatásával (2021/C 58/01) teljes összhangban kell végrehajtani, különös tekintettel az energiahatékonyságra, a megújuló energiára, a hulladékgazdálkodásra, a biológiai sokféleségre és a szállítóeszközökre vonatkozó követelményekre.