ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(2c)

A héacsalás elleni küzdelem stratégiájának párhuzamosan kell fejlődnie a gazdaság fokozódó modernizációjával és digitalizációjával, ugyanakkor a héarendszert a lehető legegyszerűbbé kell tenni a vállalkozások és a polgárok számára. Ezért különösen fontos, hogy a tagállamok továbbra is ruházzanak be a technológiai alapú adóbeszedésbe, mégpedig azáltal, hogy automatikusan összekapcsolják a vállalati pénztárgépeket és értékesítési rendszereket a héabevallásokkal. Ezen túlmenően az adóhatóságoknak folytatniuk kell a szorosabb együttműködésre és a bevált gyakorlatok cseréjére irányuló erőfeszítéseiket, többek között az EU adóügyi csúcstalálkozóján (TADEUS) – a tagállami adóügyi hatóságok vezetőinek hálózatán – keresztül, amelynek célja az adóhatóságok közötti stratégiai szintű koordináció javítására. E tekintetben az adóhatóságoknak uniós szinten az adóügyi kérdésekkel kapcsolatos összes adatbázis közötti hatékony kommunikációra és interoperabilitásra kell törekedniük. A blokklánc-technológia a személyes adatok hatékonyabb védelmére és az adóhatóságok közötti online információcsere javítására is felhasználható.
(10)

Az Uniónak feladata, és az eszközei is megvannak ahhoz, hogy továbbra is globális vezető szerepet töltsön be a klímasemlegességre való átállásban, és szilárd elhatározása, hogy ezt méltányos, társadalmilag tisztességes és befogadó módon érje el, valamint hogy a rendelkezésére álló valamennyi eszköz – köztük klímadiplomáciai és kereskedelmi, beruházási és iparpolitikai eszközök – révén elősegítse a fokozott globális törekvéseket és megerősítse az éghajlatváltozásra adott globális választ Az Uniónak a Párizsi Megállapodással összhangban meg kell erősítenie környezetvédelmi diplomáciáját minden, a nemzetközi éghajlat-politikai célok elérése szempontjából releváns nemzetközi fórumon.
(14c)

A tengeri szállítás a légszennyezésnek is az egyik forrása, például a kén-oxidok (SOx), a nitrogén-oxidok (NOx), a lebegő részecskék, az ózonkárosító anyagok és az illékony szerves vegyületek (VOC) kibocsátása miatt1a. A légszennyező anyagok káros hatással vannak mind a környezetre, mind a polgárok egészségére, különösen a part menti és a kikötői területeken élő vagy dolgozó személyek esetében. A Bizottságnak 2021 júniusáig felül kell vizsgálnia a vonatkozó jogszabályokat, és konkrét javaslatokat kell tennie a tengeri szállításból származó légszennyező kibocsátások problémájának kezelésére. A Bizottságnak a kénkibocsátás-ellenőrzési területek (SECA) és az NOx-kibocsátás-ellenőrzési területek (NECA) valamennyi európai tengerre – beleértve a Földközi-tengert is – történő kiterjesztésén is dolgoznia kell, és foglalkoznia kell a mosókból származó mosóvíz és más anyagok, például ballasztvíz, szénhidrogének, nehézfémek és vegyi anyagok nyílt vizekbe történő kibocsátásának problémájával, valamint az ilyen anyagoknak a tengeri biológiai sokféleségre gyakorolt hatásával is.
(1) A Bizottság és a tagállamok együttműködnek egymással annak érdekében, hogy – mind a természeti, mind pedig az ember okozta, várhatóan határokon átívelő hatású katasztrófák tekintetében, az éghajlatváltozás hatásait is ideértve – javítsák a több ágazatra kiterjedő rezilienciatervezést. A rezilienciatervezésnek figyelembe kell vennie a 6. cikk (5) bekezdése szerinti uniós katasztrófavédelmi rezilienciacélokat, és ki kell terjednie a 6. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti kockázatértékeléseken és a kockázatoknak az 5. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti áttekintésén alapuló katasztrófamegelőzési és katasztrófareagálási forgatókönyvek uniós szintű készítésére, a 6. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti katasztrófakockázat-kezelési tervezésre, a 6. cikk (1) bekezdésének f) pontja szerinti katasztrófák miatti veszteségekre, az eszközök feltérképezésére, valamint a reagálási képességek telepítésével kapcsolatos tervek kidolgozására.

(1) A Bizottság és a tagállamok együttműködnek egymással annak érdekében, hogy – mind a természeti, mind pedig az ember okozta, várhatóan határokon átívelő hatású katasztrófák tekintetében, az éghajlatváltozás hatásait , valamint az egyre gyakrabban előforduló, határokon átnyúló kontrollálatlan vegetációtüzeket is ideértve – javítsák a több ágazatra kiterjedő rezilienciatervezést. A rezilienciatervezésnek figyelembe kell vennie a 6. cikk (5) bekezdése szerinti uniós katasztrófavédelmi rezilienciacélokat, és ki kell terjednie a 6. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti kockázatértékeléseken és a kockázatoknak az 5. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti áttekintésén alapuló katasztrófamegelőzési és katasztrófareagálási forgatókönyvek uniós szintű készítésére, a 6. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti katasztrófakockázat-kezelési tervezésre, a 6. cikk (1) bekezdésének f) pontja szerinti katasztrófák miatti veszteségekre, az eszközök feltérképezésére, valamint a reagálási képességek telepítésével kapcsolatos tervek kidolgozására.
(5)

2020. március 11-én az Egészségügyi Világszervezet (WHO) a megbetegedések számának exponenciális növekedése miatt globális világjárványnak nyilvánította a Covid19 (a SARS-CoV-2 új koronavírus okozta betegség) és az ahhoz kapcsolódó légzőszervi megbetegedések kitörését. A Covid19-világjárvány és konkrétabban a betegség azon mérsékelt vagy súlyos esetei, amelyek közbenső vagy intenzív orvosi ellátást igényelnek, számos egészségügyi rendszert juttattak az összeomlás szélére az Unión belül és azon kívül is, és olyan példa nélküli globális egészségügyi válsághoz vezettek , amely súlyos társadalmi-gazdasági következményeket és emberi szenvedést okozott, különösen a krónikus megbetegedésekben szenvedő embereket sújtották, korai elhalálozással és krónikus megbetegedésekkel jártak, és legsúlyosabban a legkiszolgáltatottabbakat, a betegeket, a nőket, a gyermekeket, a gondozókat és az időseket érintették. A válság súlyossága azt is mutatja, hogy mennyire fontos az uniós fellépés és a fertőző betegségekből eredő veszélyekre való megfelelő reagálás, valamint általában véve a nemzeti népegészségügyi politikákat kiegészítő uniós fellépések megerősítése.
(59)

Az InvestEU Alap keretében projektfejlesztési és kapacitásépítési támogatást kell nyújtani a minőségi projektek kezdeményezéséhez szükséges szervezeti kapacitás és piacfejlesztési tevékenységek kialakításához. E támogatást olyan pénzügyi közvetítők számára is biztosítani kell, amelyek kulcsfontosságúak ahhoz, hogy segítsék a kkv-kat és más szereplőket a finanszírozáshoz való hozzáférésben és lehetőségeik teljes körű kiaknázásában , és ennek technikai segítségnyújtást is magában kell foglalnia . Emellett a tanácsadási támogatás célja olyan feltételek megteremtése, amelyek segítik a támogatásra jogosult címzettek potenciális számának növelését a kialakulóban lévő piaci szegmensekben, különösen abban az esetben, ha egyes projektek kis mérete miatt jelentős ügyleti többletköltségekkel kellene számolni projektszinten, mint például a szociális finanszírozási ökoszisztéma, ezen belül a jótékonysági szervezetek, vagy a kulturális és kreatív ágazatok esetében. A kapacitásépítési támogatást konkrét szakpolitikai területekre irányuló más uniós programok keretében végrehajtott intézkedések mellett, azokat kiegészítve kell nyújtani. Erőfeszítést kell tenni a potenciális projektgazdák, különösen a helyi szervezetek és hatóságok kapacitásbővítésének támogatására is.
c) a 6. cikk (1) bekezdésének g) pontjában említett konkrét célkitűzés (a mezőgazdasági pálya vonzóvá tétele a fiatal mezőgazdasági termelők számára, valamint a vállalkozásfejlesztés előmozdítása) vonatkozásában a KAP-stratégiai terv szempontjából releváns beavatkozások és konkrét feltételek – például a 22. cikk (4) bekezdésében, a 27. cikkben, a 69. cikkben és a 71.cikk (7) bekezdésében meghatározottak – áttekintését be kell mutatni. A tagállamok különösen a 86. cikk (5) bekezdésére hivatkoznak a pénzügyi terv bemutatásakor a 27. és 69. cikkben említett beavatkozástípusok kapcsán. Az áttekintésnek a nemzeti eszközökkel való kölcsönhatást is be kell mutatnia azzal a céllal, hogy javítsa a területen végrehajtott uniós és nemzeti fellépések közötti egységességet;

c) a 6. cikk (1) bekezdésének g) pontjában említett célkitűzéssel (a mezőgazdasági pálya vonzóvá tétele a fiatal mezőgazdasági termelők számára, valamint a vállalkozásfejlesztés előmozdítása) összhangban a KAP-stratégiai terv szempontjából releváns beavatkozások és konkrét feltételek – például a 22. cikk (4) bekezdésében, a 27. cikkben, a 69. cikkben és a 71. cikk (7) bekezdésében meghatározottak – áttekintését be kell mutatni. A tagállamok különösen a 86. cikk (5) bekezdésére hivatkoznak a pénzügyi terv bemutatásakor a 27. és 69. cikkben említett beavatkozástípusok kapcsán. Az áttekintésnek a nemzeti eszközökkel való kölcsönhatást is be kell mutatnia azzal a céllal, hogy javítsa a területen végrehajtott uniós és nemzeti fellépések közötti egységességet;
(47)

Az integrált rendszer , ezen belül is a korai előrejelző rendszer meglévő elemeit, különösen a mezőgazdasági parcellaazonosító rendszerre, a földrajzi térinformatikai és az állatállomány-alapú pályázati rendszerre, a támogatási jogosultságok azonosítására és nyilvántartására szolgáló rendszerre, a kedvezményezettek személyazonosságának nyilvántartására szolgáló rendszerre, valamint az ellenőrzési és szankciórendszerre vonatkozó rendelkezéseket megfelelő szinten fenn kell tartani , ugyanakkor kellően figyelembe kell venni az arányosságot és annak szükségességét, hogy ne rójanak indokolatlan adminisztratív terheket a mezőgazdasági termelőkre és a közigazgatási szervekre . A tagállamoknak az információtechnológiákon (például Galileo és EGNOS) túlmenően továbbra is használniuk kell a Kopernikusz program által biztosított adatokat vagy információkat annak érdekében, hogy Unió-szerte átfogó és összehasonlítható adatok álljanak rendelkezésre az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó agrár-környezetvédelmi politikák nyomon követéséhez, valamint a Kopernikusz Sentinel műholdak és szolgáltatások által szerzett, teljes, ingyenes és nyílt hozzáférésű adatok és információk alkalmazásának ösztönzéséhez. Ebből a célból az integrált rendszernek tartalmaznia kell egy területmegfigyelő rendszert is , amely korlátozhatja azon esetek számát, amikor a mezőgazdasági üzemek ellenőrzésére van szükség, valamint csökkentheti a mezőgazdasági termelőkre rótt adminisztratív terheket .
(2) Az e cikk (1) bekezdésében említett szabályoknak előfeltételük az 1151/2012/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett földrajzi területen lévő felek közötti előzetes megállapodás. E megállapodásnak a földrajzi terület sertéstermelőivel folytatott konzultációkat követően kell létrejönnie, egyrészt az adott sonka feldolgozóinak legalább kétharmada között – akik az 1151/2012/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett földrajzi terület sonkatermelésének legalább kétharmadát képviselik –, másrészt, amennyiben azt az adott tagállam megfelelőnek ítéli, az 1151/2012/EU rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett földrajzi területen működő sertéstenyésztők legalább kétharmada között.
(7)

Több tagállam már most is mentesíti a beoltott személyeket az Unión belüli szabad mozgás bizonyos korlátozásai alól . ▌A tagállamoknak el kell fogadniuk az oltási igazolásokat abból a célból, hogy eltekintsenek ▌az uniós joggal összhangban a szabad mozgás tekintetében a Covid19 terjedésének korlátozása érdekében bevezetett korlátozásoktól, például a karantén alá helyezéstől / önkéntes karanténra való kötelezéstől vagy SARS-CoV-2 teszt kötelező elvégzésétől, és ugyanezen feltételek mellett el kell fogadniuk a más tagállamok által e rendeletnek megfelelően kiállított érvényes oltási igazolványokat is. Az elfogadási feltételeknek azonosnak kell lenniük, ami azt jelenti, hogy például ha egy tagállam úgy ítéli meg, hogy a beadott vakcina egyetlen adagja elegendő, akkor ugyanígy kell eljárnia az ugyanazon oltóanyag egyetlen adagjának beadását igazoló oltási bizonyítványok tulajdonosai esetében is. Népegészségügyi okokból ezt a kötelezettséget azokra a személyekre kell korlátozni, akik a 726/2004/EK rendelet szerinti forgalombahozatali engedéllyel rendelkező Covid19-oltóanyagot vagy a WHO sürgősségi felhasználásra vonatkozó listáján szereplő oltóanyagot kaptak. A 2021. xx xx-i (EU) 2021/xxxx rendelet meghatározza a Covid19-oltásról, -tesztelésről, illetve a Covid19-fertőzésből való felgyógyultságról szóló interoperábilis igazolványok kiállításának, ellenőrzésének és elfogadásának keretét, a Covid19-világjárvány alatti szabad mozgás megkönnyítése érdekében. A rendelet az uniós polgárokra és azok harmadik országbeli állampolgárságú családtagjaira vonatkozik.
2. A Bizottság 2019 . január 1. előtt jelentést nyújt be, amelyben áttekinti és értékeli az e cikk (1) bekezdése alapján kapott statisztikai adatokat és információkat, így például az automatikus információcsere adminisztratív és egyéb kapcsolódó költségeit és előnyeit, valamint az ezekhez kapcsolódó gyakorlati kérdéseket. A Bizottság adott esetben javaslatot nyújt be a Tanácsnak: vagy a 8. cikk (1) bekezdésében megállapított kategóriákkal és feltételekkel kapcsolatban – ideértve azt a feltételt is, hogy a más tagállambeli illetőségű személyekkel kapcsolatos információknak rendelkezésre kell állniuk – vagy a 8. cikk (3a) bekezdésben említett elemekkel kapcsolatban, vagy mindkettő vonatkozásában .

„2. A Bizottság 2022 . január 1. előtt jelentést nyújt be, amelyben áttekinti és értékeli az e cikk (1) bekezdése alapján kapott statisztikai adatokat és információkat, így például a tagállamokhoz beérkező adatok adózási vagy egyéb célokra való hatékony felhasználásáról, az automatikus információcsere adminisztratív és egyéb kapcsolódó költségeit és előnyeit, valamint az ezekhez kapcsolódó gyakorlati kérdéseket. A Bizottság javaslatot nyújt be a Tanácsnak: vagy a 8. cikk (1) bekezdésében megállapított kategóriákkal és feltételekkel kapcsolatban – ideértve azt a feltételt is, hogy a más tagállambeli illetőségű személyekkel kapcsolatos információknak rendelkezésre kell állniuk vagy azokat rendelkezésre kell bocsátani – vagy a 8. cikk (3a) bekezdésben említett elemekkel kapcsolatban, ideértve a tényleges tulajdonlást is .
(55) A tagállamok által gyűjtött adatok tudományos szempontból is nagy értékűek. Pontosítani kell, hogy a tagállamok tudományos testületei és az uniós tudományos testületek is hozzáférést kaphatnak az 1224/2009/EK rendelet értelmében gyűjtött adatokhoz, különösen a hajó helyzetére vonatkozó adatokhoz és a halászati tevékenységre vonatkozó adatokhoz. Végezetül, a tagállamok által a halászati tevékenységre vonatkozóan gyűjtött adatok az Európai Unió statisztikai hivatala (Eurostat) számára is értékesek, mivel felhasználhatók a halászati statisztikák készítéséhez.

(55) A tagállamok által gyűjtött adatok tudományos szempontból is nagy értékűek. Pontosítani kell, hogy a tagállamok tudományos testületei és az uniós tudományos testületek is hozzáférést kaphatnak az 1224/2009/EK rendelet értelmében gyűjtött , megfelelően anonimizált adatokhoz, különösen a hajó helyzetére vonatkozó adatokhoz és a halászati tevékenységre vonatkozó adatokhoz , amennyiben az említett adatok már nem tartalmazzák a hajóazonosító számokra vonatkozó hivatkozást, és nem teszik lehetővé természetes személyek azonosítását . Végezetül, a tagállamok által a halászati tevékenységre vonatkozóan gyűjtött adatok az Európai Unió statisztikai hivatala (Eurostat) számára is értékesek, mivel felhasználhatók a halászati statisztikák készítéséhez. Az említett adatoknak minden esetben anonimizált formátumú adatoknak kell lenniük, hogy az egyes hajók vagy természetes személyek ne legyenek azonosíthatók.
8.

Minden olyan projektnek, amely emberi embrionális őssejteket kíván felhasználni, az érintett tevékenységek megkezdése előtt be kell szereznie az illetékes nemzeti vagy helyi etikai bizottság jóváhagyását. Minden nemzeti szabályt és eljárást be kell tartani, beleértve egyebek mellett a szülői hozzájárulásra, a pénzbeli ösztönzés tilalmára stb. vonatkozókat is. Az elbírálás során meg kell győződni arról, hogy a pályázat utal-e az engedélyezés és az ellenőrzés céljából a kutatás elvégzésének helye szerinti tagállam illetékes hatósága által meghozandó intézkedésekre.
(23)

A megkülönböztetésmentesség elvével összhangban a tagállamoknak továbbá azon uniós polgárok és családtagjaik számára is ki kell bocsátaniuk az oltási igazolványokat, akiket harmadik országban oltottak be a 726/2004/EK rendelet szerinti forgalombahozatali engedéllyel rendelkező Covid19-oltóanyaggal, és erre vonatkozóan megbízható bizonyítékot szolgáltatnak. A tagállamoknak továbbá azon uniós polgárok és családtagjaik számára is ki kell bocsátaniuk az oltási igazolványokat, akiket harmadik országban, a WHO sürgősségi felhasználásra vonatkozó listájában szereplő oltóanyaggal oltottak be, és erre vonatkozóan megbízható bizonyítékot szolgáltatnak.
(3)

A 7. környezetvédelmi cselekvési program bizottsági értékelése (24) arra a következtetésre jutott, hogy a program 2050-re szóló jövőképe és kiemelt célkitűzései továbbra is érvényesek; hogy a program elősegítette a kiszámíthatóbb, gyorsabb és összehangoltabb fellépéseket a környezetvédelmi politika terén; valamint hogy struktúrája és támogató kerete elősegítette a szinergiák létrejöttét, ezáltal pedig hatékonyabbá és eredményesebbé tette a környezetvédelmi politikát. Az értékelés továbbá arra a következtetésre jutott, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési program előrevetítette az Egyesült Nemzetek 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrendjét annak hangsúlyozása révén, hogy a gazdasági növekedés és a társadalmi jólét az egészséges természeti erőforrásokon alapul, és elősegítette a fenntartható fejlődési célok megvalósítását. Lehetővé tette továbbá az Unió számára, hogy egységes álláspontot képviseljen a globális színtéren az éghajlattal és a környezetvédelemmel kapcsolatos kérdésekben. A 7. környezetvédelmi cselekvési program értékelésében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a természetvédelemmel, az egészséggel és a környezetvédelmi szempontok más szakpolitikai területekbe való integrálásával kapcsolatos előrehaladás nem elegendő. Az értékelés azt is megállapította, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési program a környezetvédelem és a szociálpolitika között meglévő kapcsolatokra építve jobban figyelembe vehette volna a szociális kérdéseket, például a veszélyeztetett csoportokra, a munkahelyekre, a társadalmi befogadásra és az egyenlőtlenségre gyakorolt hatást illetően. Ezenfelül a Bizottság azt is megállapította értékelésében, hogy a sok szakpolitikai területen egyre ambiciózusabb környezeti célok ellenére a környezetvédelmi kiadások sok éve viszonylag alacsonyak Európában (a GDP mintegy 2 %-a), és hogy a környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásának elmulasztása az így felmerülő egészségügyi költségek és a környezettel kapcsolatos közvetlen költségek miatt minden évben körülbelül 55 milliárd EUR terhet jelent az uniós gazdaság számára. Az értékelés megállapította továbbá, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési program végrehajtását erőteljesebb monitoringmechanizmussal is meg lehetett volna erősíteni.
(17) A közvéleménnyel és az érdekelt felekkel – például egészségügyi szakemberekkel – folytatott következetlen kommunikáció negatív hatással lehet a reagálás eredményességére közegészségügyi szempontból, valamint a gazdasági szereplőkre nézve is. Ezért a megfelelő alcsoportok által is segített Egészségügyi Biztonsági Bizottságban folyó reagáláskoordinálásnak magában kell foglalnia a kommunikációs üzenetekkel és stratégiákkal kapcsolatos gyors információcserét, valamint a kommunikációs problémák megoldását is, mégpedig annak érdekében, hogy a kockázatokkal és válsághelyzetekkel kapcsolatos, a nemzeti szükségletekhez és körülményekhez igazítandó kommunikációt – a népegészségügyi kockázatok meggyőző és független értékelése alapján – össze lehessen hangolni. Az ilyen információcsere célja, hogy megkönnyítse annak monitoringját, hogy a közvélemény és az egészségügyi szakemberek felé intézett üzenetek világosak és koherensek-e. Tekintettel az ilyen típusú válságok ágazatokon átívelő jellegére, biztosítani kell a koordinációt más releváns elemekkel, például az (EU) 2019/420 európai parlamenti és tanácsi határozattal (17) létrehozott uniós polgári védelmi mechanizmussal is.

(17) A közvéleménnyel és az érdekelt felekkel – például egészségügyi és népegészségügyi szakemberekkel – folytatott következetlen kommunikáció negatív hatással lehet a reagálás eredményességére közegészségügyi szempontból, valamint a gazdasági szereplőkre nézve is. Ezért a megfelelő alcsoportok által is segített Egészségügyi Biztonsági Bizottságban folyó reagáláskoordinálásnak magában kell foglalnia a kommunikációs üzenetekkel és stratégiákkal kapcsolatos gyors információcserét, valamint a kommunikációs problémák megoldását is, mégpedig annak érdekében, hogy a kockázatokkal és válsághelyzetekkel kapcsolatos, a nemzeti és regionális szükségletekhez és körülményekhez igazítandó kommunikációt – a népegészségügyi kockázatok holisztikus, meggyőző és független értékelése alapján – össze lehessen hangolni. Azon tagállamokban, melyekben a régiók is rendelkeznek népegészségügyi hatáskörrel, ezen régióknak is kell információt szolgáltatniuk. Az ilyen információcsere célja, hogy megkönnyítse annak monitoringját, hogy a közvélemény és az egészségügyi szakemberek felé intézett üzenetek világosak és koherensek-e . Az ECDC-nek a tagállamoknak és az egészségügyi szakembereknek tett ajánlásait követően a nagyközönségre is ki kell terjesztenie kommunikációs tevékenységét egy olyan online portál létrehozásával és kezelésével, melynek célja ellenőrzött információk megosztása és a dezinformáció elleni küzdelem . Tekintettel az ilyen típusú válságok ágazatokon átívelő jellegére, biztosítani kell a koordinációt más releváns elemekkel, például az (EU) 2019/420 európai parlamenti és tanácsi határozattal (17) létrehozott uniós polgári védelmi mechanizmussal is.