ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Azokat az üvegházhatású gázokat, amelyeket nem közvetlenül a légkörbe bocsátanak ki, az EU ETS keretében kibocsátásnak kell tekinteni, és e kibocsátások tekintetében kibocsátási egységeket kell leadni, kivéve, ha azokat a 2009/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (7) összhangban tárolóhelyen tárolják, vagy ha kémiailag tartósan kötöttek egy termékben úgy, hogy rendeltetésszerű használat mellett nem kerülhetnek be a légkörbe. A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el, amelyekben meghatározza azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén úgy kell tekinteni, hogy az üvegházhatású gázok kémiailag tartósan kötöttek a termékben, így nem kerülhetnek be a légkörbe rendeltetésszerű használat mellett, ideértve adott esetben a szén-dioxid-eltávolítási tanúsítvány megszerzését is, a szén-dioxid-eltávolítás tanúsítására vonatkozó szabályozási fejleményekre tekintettel.

Azokat az üvegházhatású gázokat, amelyeket nem közvetlenül a légkörbe bocsátanak ki, az EU ETS keretében kibocsátásnak kell tekinteni, és e kibocsátások tekintetében kibocsátási egységeket kell leadni, kivéve, ha azokat a 2009/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (8) összhangban környezeti szempontból biztonságos és biztos tárolóhelyen tárolják, vagy ha kémiailag tartósan kötöttek egy termékben úgy, hogy rendeltetésszerű használat mellett nem kerülhetnek be a légkörbe. A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el, amelyekben meghatározza azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén úgy kell tekinteni, hogy az üvegházhatású gázok kémiailag tartósan kötöttek a termékben, így nem kerülhetnek be a légkörbe rendeltetésszerű használat mellett, ideértve adott esetben a szén-dioxid-eltávolítási tanúsítvány megszerzését is, a szén-dioxid-eltávolítás tanúsítására vonatkozó szabályozási fejleményekre tekintettel.
Ez az irányelv a kiszolgáltatott helyzetben lévő felhasználók fogalmára hivatkozik, amelyet a tagállamoknak az (EU) 2019/944 irányelv alapján meg kell határozniuk. Továbbá a 2012/27/EU irányelv alapján a „hasznosító fogyasztó” fogalma mellett a „végső felhasználó” fogalma egyértelművé teszi, hogy a többlakásos épületek fűtés, hűtés és használati melegvíz előállítására szolgáló kollektív rendszereihez használt energia tekintetében azokat a fogyasztókat is megilleti a számlázással és fogyasztással kapcsolatos információkhoz való jog, akiknek nincs egyedi vagy közvetlen szerződése az energiaszolgáltatóval. A kiszolgáltatott helyzetben lévő felhasználók fogalma nem feltétlenül veszi célba a végső felhasználókat. Ezért annak biztosítása érdekében, hogy az ezen irányelvben meghatározott intézkedések minden kiszolgáltatott helyzetben lévő magánszemélyt és háztartást elérjenek, a tagállamoknak nemcsak a szűk értelemben vett felhasználókat, hanem a végső felhasználókat is be kell vonniuk a kiszolgáltatott helyzetben lévő felhasználók fogalmának meghatározásába.

Ez az irányelv a kiszolgáltatott helyzetben lévő felhasználók fogalmára hivatkozik, amelyet a tagállamoknak az (EU) 2019/944 irányelv alapján meg kell határozniuk. Továbbá a 2012/27/EU irányelv alapján a „hasznosító fogyasztó” fogalma mellett a „végső felhasználó” fogalma egyértelművé teszi, hogy a többlakásos épületek fűtés, hűtés és használati melegvíz előállítására szolgáló kollektív rendszereihez használt energia tekintetében azokat a fogyasztókat is megilleti a számlázással és fogyasztással kapcsolatos információkhoz való jog, akiknek nincs egyedi vagy közvetlen szerződése az energiaszolgáltatóval. A kiszolgáltatott helyzetben lévő felhasználók fogalma nem feltétlenül veszi célba a végső felhasználókat. Ezért annak biztosítása érdekében, hogy az ezen irányelvben meghatározott intézkedések minden kiszolgáltatott helyzetben lévő magánszemélyt és háztartást elérjenek, a tagállamoknak nemcsak a szűk értelemben vett felhasználókat, hanem a végső felhasználókat is be kell vonniuk a kiszolgáltatott helyzetben lévő felhasználók fogalmának meghatározásába. A Szociális Klímaalapban meghatározott „kiszolgáltatott helyzetben lévő mikro- és kisvállalkozások” fogalma szintén az irányelv hatálya alá tartozik.
2. A tagállamok előírják, hogy az érintett gazdasági szereplők az említett adatbázisba kellő időben pontos információkat vigyenek be a végrehajtott tranzakciókról és a tranzakciók tárgyát képező üzemanyagok fenntarthatósági jellemzőiről, beleértve az üzemanyagok teljes életciklusra számított üvegházhatásúgáz-kibocsátását is, a gyártásuk helyétől az Unióban történő felhasználásukig. Az adatbázisnak tartalmaznia kell az arra vonatkozó információt is, hogy egy adott üzemanyag-szállítmány előállításához nyújtottak-e támogatást, és ha igen, akkor a támogatási rendszer típusára vonatkozó információkat is.

2. A tagállamok előírják, hogy az érintett gazdasági szereplők az említett adatbázisba kellő időben pontos információkat vigyenek be a végrehajtott tranzakciókról és a tranzakciók tárgyát képező üzemanyagok fenntarthatósági jellemzőiről, beleértve az üzemanyagokhoz használt nyersanyagot, annak eredetét és az üzemanyagok teljes életciklusra számított üvegházhatásúgáz-kibocsátását is, a gyártásuk helyétől az Unióban történő felhasználásukig. Az adatbázisnak tartalmaznia kell az arra vonatkozó információt is, hogy egy adott üzemanyag-szállítmány előállításához nyújtottak-e támogatást, és ha igen, akkor a támogatási rendszer típusára vonatkozó információkat is.
(9) […] A megerősített szén-dioxid-kibocsátáscsökkentési előírások technológiasemleges módon biztosítják az általuk meghatározott, a teljes járműállományra vonatkozó célértékek elérését. A kibocsátásmentes járműállományra vonatkozó célérték eléréséhez különféle technológiák állnak rendelkezésre, most és a jövőben is. A kibocsátásmentes járművek közé tartoznak jelenleg az akkumulátoros elektromos járművek, az üzemanyagcellás és egyéb hidrogénüzemű járművek, és folyamatos a technológiai innováció. A kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású járművek (utóbbiak közé tartoznak a jó teljesítményű, hálózatról tölthető hibrid elektromos járművek) továbbra is szerepet játszhatnak az átállási pályában.

(9) […] A megerősített szén-dioxid-kibocsátáscsökkentési előírások csak akkor biztosítják technológiasemleges módon az általuk meghatározott, a teljes járműállományra vonatkozó célértékek elérését, ha számba veszik az általuk használt üzemanyagok szén-dioxid-kibocsátását , gyártásuk keretében is . A kibocsátásmentes járműállományra vonatkozó célérték eléréséhez különféle technológiák állnak rendelkezésre, most és a jövőben is. A kibocsátásmentes járművek közé tartoznak jelenleg az akkumulátoros elektromos járművek, az üzemanyagcellás és egyéb hidrogénüzemű járművek, és folyamatos a technológiai innováció. A kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású járművek (utóbbiak közé tartoznak a jó teljesítményű, hálózatról tölthető hibrid elektromos járművek , illetve a megújuló módon előállított e-üzemanyagokkal, a fejlett bioüzemanyaggal és biogázzal működő járművek ) továbbra is szerepet játszhatnak az átállási pályában.
46.

szilárd meggyőződése, hogy a regionális közszolgálati médiának minden kommunikációs csatornán – rádión, televízión és interneten, illetve az ilyen térségekben rádiós és televíziós szolgáltatásokat nyújtó platformokon keresztül is – elérhetőnek kell lennie az emberek számára, hogy ne veszítsen jelentőségéből és továbbra is be tudja tölteni fő funkcióját. A speciális nemzeti adottságoktól függően az is fontos, hogy a regionális média műsorait minden lehetséges csatornán keresztül – kábelen, digitális földfelszíni televíziózás keretében, műholdon és interneten – fogni lehessen;
6.

reméli, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat helyezik majd az új pénzügyi eszköz megalkotásának középpontjába. Az RB olyan kritériumok bevezetését javasolja, amelyek figyelembe veszik a regionális hatások intenzitását, és biztosítják a források méltányos elosztását az egyes régiókra gyakorolt gazdasági hatás nagyságának megfelelően. Amint arra a brexit következményeiről szóló RB-tanulmányok is rámutatnak, az országos szintű hatások figyelembe vétele nem tükrözi a helyileg olykor nagyon erős hatásokat. A helyi önkormányzatokat be kell vonni a hatásvizsgálatba és az intézkedések kidolgozásába. Ez annál is inkább fontos, mivel a helyi és regionális önkormányzatoknak – hatáskörüktől függően – előre kell majd finanszírozniuk bizonyos intézkedéseket, területi stratégiákat kell kidolgozniuk a brexit hatásainak enyhítésére, valamint mozgósítaniuk kell az általuk kezelt európai források egy részét. Az önkormányzatok bevonása hozzá fog járulni a szükségletek célzott meghatározásához és a Tartalék hatékony végrehajtásához.
(2) A Hivatal dönthet az (1) bekezdésben biztosított átmeneti időszak legfeljebb 15 éves meghosszabbításáról vagy a további használat legfeljebb 15 évre szóló engedélyezéséről, amennyiben bizonyítást nyer az is, hogy: a) az (1) bekezdésben említett termékmegnevezésben szereplő elnevezést az érintett földrajzi árujelzőre vonatkozó, lajstromozás iránti kérelem Hivatalnak való benyújtását megelőzően legalább 25 éven keresztül jogszerűen, folyamatosan és jóhiszeműen használták; b) az (1) bekezdésben említett termékmegnevezésben szereplő elnevezés használata soha nem irányult a termék földrajzi árujelzőként lajstromozott nevéhez kapcsolódó hírnév kihasználására; valamint c) a szóban forgó elnevezés nem tévesztette, illetve nem is téveszthette meg a fogyasztót a termék tényleges származását illetően.
(25)

A tiszta, körforgásos és klímasemleges gazdaságra vonatkozó uniós célkitűzések 2050-ig történő eléréséhez az uniós gazdaság mélyreható átalakítására van szükség. A 8. környezetvédelmi cselekvési programmal összhangban ezért a 2010/75/EU irányelv hatálya alá tartozó létesítmények üzemeltetői számára elő kell írni, hogy környezetközpontú irányítási rendszereik keretében átalakítási terveket is kidolgozzanak. Ezek az átalakítási tervek a 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) szerinti, fenntarthatósággal kapcsolatos vállalati beszámolásra vonatkozó követelmények kiegészítéseként is érthetők, mivel eszközöket biztosítanak e követelményeknek a létesítmények szintjén történő konkrét végrehajtásához. Ezért az energiaigényes létesítmények üzemeltetőinek 2030. június 30-ig el kell készíteni az átalakítási terveket. Az I. mellékletben felsorolt egyéb tevékenységeket végző létesítmények üzemeltetői számára pedig elő kell írni, hogy a BAT-következtetésekről szóló határozatok 2030. január 1-je utáni közzétételét követő engedély-újraértékelés és -frissítés keretében dolgozzák ki az átalakítási terveket. Míg az átalakítási terveknek továbbra is az üzemeltetők felelősségi körében készített indikatív dokumentumoknak kell maradniuk, az üzemeltetők által a környezetközpontú irányítási rendszereik részeként megbízott ellenőrző szervezetnek meg kell győződnie arról, hogy azok tartalmazzák-e azokat a minimális információkat, amelyeket az Európai Bizottság fog egy végrehajtási jogi aktusban meghatározni, az üzemeltetőknek pedig nyilvánosságra kell hozniuk az átalakítási terveket.
34.

üdvözli a COP26 határozatát, amely megerősíti a globális éghajlat-politikai fellépésre vonatkozó Marrákesi Partnerséget mint a nem állami szereplőket azonnali éghajlat-politikai intézkedések megtételére ösztönző teret; üdvözli a „Race to Zero” és a „Race to Resilience” kampányokat mint az ambiciózus, alulról felfelé építkező éghajlat-politika támogatását és bemutatását szolgáló kulcsfontosságú kezdeményezéseket, amelyek egyúttal megkönnyítik a részes félnek nem minősülő érdekeltek kötelezettségvállalásainak bejelentését és számbavételét is;
A helyben integrált kerületi vagy körzeti alapú megközelítések lehetővé teszik a területileg összefüggő épületek általános felújítási koncepcióját, például az energiaellátás tekintetében (lásd lakóépületek). Az integrált, részvételen alapuló és kerületi alapú megközelítések szélesebb körű alkalmazása már most is az épületkorszerűsítési program központi eleme, amelyet ennek az irányelvnek is elő kell mozdítania. A kerületeket (pl. negyedeket) és a körzeteket ezen irányelvvel összefüggésben a helyi igényeknek és elhelyezkedésnek megfelelően a helyi önkormányzatok saját belátásuk szerint határozhatják meg.
Az üvegházhatásúgáz-elnyelés fokozása érdekében az egyes mezőgazdasági termelőknek vagy erdőgazdálkodóknak közvetlen ösztönzést kell kapniuk arra, hogy több szén-dioxidot tároljanak földjeiken és erdőikben. […] Ezek az ösztönzők és üzleti modellek elősegítik az éghajlatváltozás mérséklését a biogazdaságban, többek között fenntartható fakitermelésből származó termékek használata révén, a biológiai sokféleséget és a körforgásos gazdaságot előmozdító ökológiai elvek maradéktalan tiszteletben tartása mellett. Ennélfogva a faipari termékek mellett a szén-dioxid-tároló termékek új kategóriáit is be kell vezetni. Az elnyelés fokozása érdekében létrejövő üzleti modellek, mezőgazdasági és földgazdálkodási gyakorlatok hozzájárulnak a vidéki térségek kiegyensúlyozott területfejlesztéséhez és gazdasági növekedéséhez. […]

Az üvegházhatásúgáz-elnyelés fokozása érdekében az egyes mezőgazdasági termelőknek vagy erdőgazdálkodóknak közvetlen ösztönzést kell kapniuk arra, hogy több szén-dioxidot tároljanak földjeiken, erdőikben és szén-dioxid-tároló termékekben . […] Ezek az ösztönzők és üzleti modellek elősegítik az éghajlatváltozás mérséklését a biogazdaságban, többek között fenntartható fakitermelésből származó termékek használata és fosszilis vagy szén-dioxid-intenzív anyagok helyettesítése révén, a biológiai sokféleséget és a körforgásos gazdaságot előmozdító ökológiai elvek maradéktalan tiszteletben tartása mellett. Ennélfogva a faipari termékek mellett valamennyi szén-dioxid-tároló termék új kategóriáit is be kell vezetni , beleértve az új innovatív megoldásokat, valamint a szén-dioxid-leválasztással és -tárolással járó bioenergiát . A tagállamoknak becsléseket kell készíteniük a fosszilis vagy szén-dioxid-intenzív anyagok fával való helyettesítésének mérséklési potenciáljáról is. Az elnyelés fokozása és a biogazdaságba történő hosszú távú beruházások érdekében létrejövő üzleti modellek, a szén-dioxid-leválasztási és -tárolási technológiákat alkalmazó bioenergia további fejlesztése, mezőgazdasági és földgazdálkodási gyakorlatok hozzájárulnak a vidéki térségek kiegyensúlyozott területfejlesztéséhez és gazdasági növekedéséhez. […]
1.16

üdvözli azt az intézkedést, amely a termelési láncban később következő felhasználókat arra kötelezi, hogy jegyeztessék be az anyagok felhasználási módjait, hogy ezáltal az előállító vagy az importőr által be nem jegyeztetett felhasználási területek is ismertté váljanak, és hogy így a lehetséges kockázatoknak megfelelő óvintézkedésekkel elébe lehessen menni;
6.

hangsúlyozza azt, hogy a regionális repülőterek is fontos elemei a régió megközelítését lehetővé tevő infrastruktúrának, ugyanúgy mint a közút, vasút stb., és ezért a regionális repülőtéri infrastruktúrába történő állami szektori befektetéseket is meg kell könnyíteni és bátorítani kell, ugyanúgy mint a közúti és vasúti infrastruktúrába való befektetéseket; továbbá az RB üdvözli az Európai Bizottság beleegyezését abba, hogy az állami szektor támogathatja majd a regionális repülőterek kialakítását és az onnan induló regionális légi szolgáltatások elindításának támogatásában, beleértve a fapados fuvarozókat is;
1.3.3

emlékeztet arra, hogy az önkormányzatok a különféle hatásköreik gyakorlásából adódó tudásukkal és tapasztalataikkal hozzájárulnak az együttműködéshez: egészségügyi és oktatási szolgáltatások, városi szolgáltatások (víz, szemétszállítás), a terület gazdasági fejlesztése, ideértve a kereskedelmet is, de intézményi támogatást is nyújtanak a helyi irányításhoz, tapasztalatokkal rendelkeznek a helyi és regionális demokráciával, valamint működő demokratikus intézményekkel kapcsolatban, érvényre juttatják a kulturális örökséget, nem is beszélve a béke megőrzésében betöltött szerepükről („a városok diplomáciája”); tevékenységük tehát különösen értékes annak biztosításában, hogy a fejlődő országok „decentralizált helyi hatóságai” szembe tudjanak nézni a decentralizáció által rájuk rótt feladatkörökkel;
1.5.9

Információs és tanácsadó központok („first stop shop”) létrehozása a vállalkozások tanácsadással és a finanszírozás terén történő támogatására. A vállalatalapítóknak és a működő vállalkozásoknak is szükségük van tanácsadásra és támogatásra. Egy működő vállalkozás versenyképességének fenntartásához jelentős munkára van szükség, melynek során a professzionális támogatás és tanácsadás igen értékes. A hatóságokkal való kapcsolattartásban is szükséges lehet a támogatás, ennek során az információs és tanácsadási központ első kapcsolódási pontként, közvetítő módon működhet közre. A finanszírozási lehetőségekhez való hozzájutás is fontos szerepet játszik. A tőkéhez való hozzájutásra specializálódott tanácsadó központ sok vállalkozó számára jelenthet nagy segítséget. Egyre kevesebb a helyi bank, ezért a bankok egyre kevésbé tájékozottak a helyi adottságokat illetően. A tőkeszerzés problémája ugyan tagállami, illetve európai szintű probléma, de a települések és régiók is hozzájárulhatnak a megoldásához.
7.

javasolja, hogy a C és D besorolású repülőtereket mentsék fel a bejelentési kötelezettségek alól; ha csak a D besorolású repülőterek nem tartoznak az értesítési kötelezettség alá, akkor ide kell sorolni a 2 millió utasnál kisebb forgalmat lebonyolító légikikötőket. Az iránymutatás (92) bekezdése c) pontjának explicit módon hivatkoznia kell a szigeteken található C és D besorolású repülőterek különleges területi kohéziós igényeire;
7.

azt kéri, hogy az Európai Unió reformfolyamatának következő lépéseivel kapcsolatban kérjék ki a véleményét és ennek – az Európai Tanács által előterjesztendő útiterven alapuló – folyamatnak a következő lépéseibe teljes mértékben vonják is be, továbbá kéri, hogy egy jövőbeli kormányközi konferencia tárgyalási szakaszába is vonják be, mivel ezáltal az eljárás során a polgárok érdekei is nagyobb súlyt kapnak;
1.10

e tekintetben emlékeztet arra, hogy a fiatalok alapvető szerepet játszanak az új lisszaboni stratégia célkitűzéseinek elérésében, ezért szükségesnek tartja, hogy részükre jobb oktatást és képzést biztosítsunk, elősegítsük mobilitásukat és munkaerő-piaci, valamint társadalmi integrációjukat, továbbá megfelelőbb szolgáltatásokat nyújtsunk a fiatal családok részére: a) A jobb oktatás és képzés a maximumot hozza ki a legnagyobb európai tőkéből, azaz magukból a fiatalokból. Az effajta oktatásban kiemelt szerepet kell kapniuk a műszaki tanulmányoknak, hogy ezáltal is ösztönözzék az európai kutatás-fejlesztés-innovációt, mindazonáltal figyelmet kell fordítani az emberi értékek közvetítésére, illetve egyéb megfelelő értékek elsajátítására is, és különösen fontos, hogy a megérdemelt figyelemben részesítsék az európai kultúra és történelem tanítását célzó oktatási rendszert. b) Mobilitás: A Közösség egész területén lehetővé kell tenni az európai fiatalok számára a valós mobilitást, akár a munkáról, akár a tanulásról van szó, mivel ennek lehetősége általában a kulturális gazdagsággal és az európaiság érzésének kialakulásával társul. c) Munkaerő-piaci integráció: a fiatalok teszik ki a munkanélküliek egyik legnagyobb csoportját. Szükség van olyan új intézkedések ösztönzésére, amelyek megkönnyítik a fiatalok munkaerőpiacra történő belépését, ami társadalmi beilleszkedésükhöz is nélkülözhetetlen. d) Társadalmi integráció: különös figyelmet kell fordítani a speciális igényekkel rendelkező, illetve a társadalmi kirekesztés által sújtott fiatalok csoportjára. Ebben a vonatkozásban külön említést érdemelnek a bevándorlók. e) A fiatal családok részére nyújtott szolgáltatások: A fiatal családok olyan specifikus problémákkal küzdenek, amelyekre a közösségi szerveknek szintén tekintettel kell lenniük. A gyakorlatban ez olyan konkrét intézkedéseket jelent, amelyek a munka és a családi élet összeegyeztethetőségét szolgálják, és jelentősen megkönnyítik a nők munkaerő-piaci integrációját.
7.1

Az RB fenntartással fogadja a módközi közlekedés elképzelését, amint az az európai közlekedésről szóló fehér könyv félidei felülvizsgálatában szerepel, és osztja azt a véleményt, mely szerint minden szállítási módnak külön szerepe van az európai közlekedési rendszerben. Kizárólag a különböző szállítási módok közötti tényleges interoperabilitással érhető el, azonos piaci feltételek között, a közlekedés természetes optimalizálódása. Valójában csak egyetlen szállítás létezik (a szállítási szolgáltatás igénye), amely a leginkább megközelíthető szállítási kínálatot használja („szállítási mód”). Európában a közlekedés helyzete csak oly módon javítható, ha azonos feltételeket biztosítunk minden szállítási „mód” számára, anélkül, hogy bármelyiknek is kedveznénk. Az a sajnálatos tény, hogy a közúti szállítás igen közkedvelt, még a szállítási piac olyan szegmenseiben is, amelyekben ökológiai okokból a vasúti, folyami, illetve módközi szállítás lenne megfelelőbb, nem csupán a különböző szállítási módok közötti harmonizáció hiányának, a külső költségeknek, a vasúthálózat befejezetlen interoperabilitásának vagy a vasúti ágazat átalakítása hiányának tudható be, hanem a vasúti szállítás és a módközi közlekedés elégtelen technikai szintjének is. Emiatt nemcsak a telematikus és információs rendszerekben kell támogatni a kutatást és a fejlesztést, hanem a vasúti közlekedés és a módközi közlekedés irányítási rendszereinek technológiája, a hatékony szabványosítás, az egységesítés és a hitelesítés területein is.
(7)

Az UNICEF a kül- és belföldön emberkereskedelem áldozatává vált kiskorúak évente kb. 1,2 milliós számából indul ki (az UNICEF „Stop the traffic” című jelentése, 2003. július). A „Separated Children in Europe Programme” – az „International Save the Children Alliance” és az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságának közös kezdeményezése – becslése szerint Európában jelenleg legalább 100 000 kíséret nélküli kiskorú van. Olaszországban a kiskorú külföldiek védelmével foglalkozó nemzeti hatóság (Comitato Minori Stranieri) évente körülbelül 8 000 kíséret nélküli külföldi kiskorú tartózkodásáról szerez adatokat – az utóbbi években növekvő tendenciával. Spanyolországban a hatóságok évente 3 000–4 000 kíséret nélküli kiskorú külföldiről szereznek tudomást, míg Franciaországban, Hollandiában és Belgiumban 5 000–6 000 kiskorúról tudnak. A kíséret nélküli kiskorú külföldiek száma minden bizonnyal sokkal magasabb ennél, gondoljunk csak a beutazás illegális voltára és arra, milyen nehéz a jogszerűtlen beutazás után az adott ország területén való tartózkodást is nyilvántartani.
1.7

ezért kritikusan jegyzi meg, hogy a lisszaboni stratégia kidolgozásának és megvalósításának „felülről lefelé” történő megközelítése folytán az európai városok túlnyomó részét nem vonták be a tagállamok nemzeti reformprogramjainak elkészítésébe. A városok egy részét csak formálisan vonták be, tartalmilag nem. Egy felmérés azt mutatja, hogy általában inkább akkor vonták be a városokat, ha az adott tagállamban volt egy kifejezetten városokkal foglalkozó minisztérium (pl. Hollandia ilyen), vagy ha a szóban forgó városok egyben régiók is voltak (Berlin, Hamburg, Bécs stb.). A városi szint be nem vonásának egyik következménye az, hogy a városokban rejlő lehetőségek, illetve sajátos képességük, hogy együttműködési szinergiákat teremtsenek a köz- és magánszféra érintettjei, valamint a szociális szereplők között, részben kihasználatlanul marad. Lényegében ugyanerre az eredményre jut egy, az RB által lefolytatott vizsgálat is, melynek címe: „A növekedéssel és a munkahelyteremtéssel kapcsolatos lisszaboni partnerség megvalósítása – A régiók és a városok hozzájárulása” (4). Eszerint a városoknak és régióknak csupán 17 %-a elégedett a nemzeti reformprogramok kidolgozásába történő bevonásukkal;