[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 18.2.2009

COM(2009) 68 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE

a költségvetési hatóságnak az általános költségvetés által fedezett garanciákról A 2008. június 30-i állapot {SEC(2009) 159}

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE

a költségvetési hatóságnak az általános költségvetés által fedezett garanciákról A 2008. június 30-i állapot {SEC(2009) 159}

TARTALOMJEGYZÉK

1. Bevezetés és a fedezett műveletek fajtái 4

2. Események a legutóbbi, 2007. december 31-i jelentés óta 4

3. A költségvetés által fedezett kockázatok adatai 5

3.1. A kockázat fogalma 5

3.2. Tagállamokkal kapcsolatos kockázatok 6

3.3. Harmadik országokkal kapcsolatos kockázatok 7

3.4. A költségvetés által viselt teljes kockázat 8

3.5. A kockázat alakulása 8

4. Fizetési késedelem, a költségvetési garanciák aktiválása és hátralékok 10

4.1. Kifizetések készpénzforrásokból 10

4.2. Kifizetések a költségvetésből 10

4.3. A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap aktiválása 10

5. A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap 10

5.1. Behajtott összegek 10

5.2. Eszközök 10

5.3. Célösszeg 10

6. A kockázatok értékelése: A legfontosabb európai uniós hitelműveletekben kedvezményezettként részt vevő harmadik országok gazdasági és pénzügyi helyzete 11

6.1. Bevezetés 11

6.2. Tagjelölt országok 11

6.3. Potenciális tagjelölt országok 12

1. BEVEZETÉS ÉS A FEDEZETT MűVELETEK FAJTÁI

Ez a jelentés a költségvetési rendelet 130. cikke alapján készült, amely szerint a Bizottságnak évente kétszer jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a költségvetési garanciákról és a vonatkozó kockázatokról [1]. A jelentést kiegészíti egy bizottsági szolgálati munkadokumentum, amelyben egy sor részletes táblázat és a jelentéshez fűzött magyarázó megjegyzés található (a továbbiakban: a melléklet)[2].

Az Európai Unió költségvetése (a továbbiakban: a költségvetés) által fedezett kockázatok különféle hitelnyújtási és garanciális műveletekből származnak, amelyek két kategóriába sorolhatók be:

- az Európai Közösség által harmadik országoknak makrogazdasági célkitűzésekre nyújtott hitelek, azaz a makroszintű pénzügyi támogatás[3] (a továbbiakban: MFA), továbbá a Bretton Woods-i intézményekkel közösen nyújtott fizetésimérleg-hitelek, amelyek a gazdasági és monetáris unión kívüli tagállamok átmeneti nehézségeit enyhítik; valamint

- mikrogazdasági célkitűzésekre irányuló hitelek (az Euratom-hitelek és legfőként az Európai Beruházási Bank (EBB) külső hitelnyújtási tevékenysége[4]) E műveletekre 1994 óta nyújt fedezetet a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap (a továbbiakban: az alap[5]), amelyet – más célok mellett – a harmadik országokban végzett hitelezési műveletekre nyújtott költségvetési garanciák aktiválásából eredő költségvetési hatás korlátozása céljából hoztak létre (ha az ország tagállammá válik, a kockázatot közvetlenül a költségvetés viseli). Amennyiben az alap forrásai nem elegendőek, a költségvetésből egészítik ki őket.

Az alapot létrehozó, 1994-ben elfogadott tanácsi rendeletet (a továbbiakban: a garanciaalap-rendelet[6]) először 1999-ben módosították. A tanácsi rendelet második, 2004-es módosítását követően az alap által nyújtott fedezetet visszavonják, ha a harmadik ország tagállammá válik. A költségvetés a tagállamoknak nyújtott közösségi hitelekre vagy garantált hitelekre közvetlen fedezetet nyújt.

2. Események a legutóbbi, 2007. december 31-i jelentés óta

2008 első félévében nem történt kifizetés makroszintű pénzügyi támogatás vagy Euratom-hitel keretében.

2008 októberében egy új, 22 millió USD összegű Euratom-hitel folyósítására került sor.

Ami az EBB finanszírozási műveleteit illeti, az EBB a 2007–2013-ra vonatkozó általános mandátum (a 2006/1016/EK tanácsi határozat) keretében összesen 1 884 millió eurónyi hitelre vállalt kötelezettséget. A folyósított összegek nagyságát nézve a 911 millió eurónyi folyósított összegből 286 millió EUR származik a 2007–2013-ra vonatkozó általános mandátumból.

Meg kell említeni, hogy a Parlament fellépését követően a Bíróság 2008. november 6-án megsemmisítette a 2006/1016/EK tanácsi határozatot, mivel azt helytelen jogalappal fogadták el. A Bíróság a határozat megsemmisítése mellett úgy rendelkezett, hogy annak „joghatásait fenntartja az Európai Beruházási Bank finanszírozási tevékenységei tekintetében, amelyeket addig végez, amíg az új határozat - a jelen ítélet kihirdetésétől számított tizenkét hónapon belül a megfelelő jogalapra, úgymint együttesen az EK 179. cikkre és az EK 181a. cikkre alapítva - hatályba lép” . Az Európai Parlament és a Tanács elé szánt ilyen irányú javaslatot a Bizottság jelenleg készíti.

3. A költségvetés által fedezett kockázatok adatai

3.1. A kockázat fogalma

A költségvetés által viselt kockázatok a garantált műveletek tekintetében kinn levő tőke és kamat összegéből adódnak.

A vissza nem fizetett műveletekre harmadik országokkal kapcsolatban az alap nyújt fedezetet (2008. június 30-án a teljes garantált kint levő összeg 73%-a), tagállamok érintettsége esetén közvetlenül a költségvetés (a tagállambeli projektekre vagy azok érdekében folyósított hitelek adják a teljes garantált kint levő összeg maradék 27%-át). A tagállamokkal kapcsolatos garantált hitelek nagy aránya a nemrég lezajlott bővítésekkel magyarázható. A garanciaalap-rendelet 1. cikkének harmadik bekezdése értelmében, ha egy ország tagállammá válik, attól az időponttól a hitelek kockázatát az alap helyett a költségvetés viseli.

E jelentés alkalmazásában a költségvetés által (közvetlenül vagy az alapon keresztül közvetve) viselt kockázat értékelésére két módszer használható:

- Az érintett műveletek tekintetében egy adott napon kint levő teljes tőke kiszámítása, beleértve a felhalmozott kamatot is. E módszer megadja a költségvetés által egy adott napon viselt kockázat szintjét.

- A „költségvetés által viselt éves kockázat”-ként meghatározott költségvetési megközelítés alapja annak a maximális összegnek a kiszámítása, amelyet a Közösségnek egy adott pénzügyi évben ki kellene fizetnie, ha valamennyi garantált hitel visszafizetése elmaradna[7].

1. táblázat: Teljes kint levő, fedezett összegek 2008. június 30-án, millió EUR |

Kint levő tőke | Felhalmozott kamat | Összesen | % |

Tagállamok* |

MFA | 196 | 5 | 201 | 1% |

Euratom | 435 | 9 | 444 | 3% |

EBB | 3 976 | 36 | 4 012 | 23% |

Tagállamok összesen* | 4 606 | 51 | 4 657 | 27% |

Harmadik országok |

MFA | 534 | 13 | 547 | 3% |

Euratom | 39 | 1 | 40 | <1% |

EBB | 11 729 | 128 | 11 857 | 69% |

Harmadik országok összesen | 12 302 | 142 | 12 444 | 73% |

Összesen | 16 908 | 193 | 17 101 | 100% |

* E kockázatot közvetlenül a költségvetés fedezi és bele kell érteni a Bulgáriával és Romániával kapcsolatos kockázatot is, mivel ezek az országok 2007. január 1-jétől az EU tagállamai. |

A melléklet A1., A2., A3. és A4. táblázata további részletekkel szolgál ezekről a kinn levő összegekről, különösen a hitelek felső határáról, a folyósított összegekről és a garanciarátákról.

A költségvetés által fedezett tőke és kamat teljes kinn levő összege kis mértékben, 122 millió euróval csökkent a 2007. december 31-i állapothoz képest, jelenleg 17 101 millió EUR.

3.2. Tagállamokkal kapcsolatos kockázatok

A tagállamokkal kapcsolatos jelenlegi kockázatok a csatlakozás előtt folyósított hitelekből származnak.

2008 második felében a költségvetés a tagállamokkal kapcsolatban 378 millió EUR összegű kockázatot visel. A 2. táblázatból látható, hogy a kint levő összeg nagyságát tekintve Románia és Bulgária az első, illetve második helyen áll a tagállamok között.

2. Táblázat: a tagállamok rangsora a költségvetés által 2008 második felében viselt maximális kockázatból való részesedés alapján (millió eur) |

RANGSOR | ORSZÁG | 2008 | % |

1 | ROMÁNIA | 116,7 | 30,8% |

2 | BULGÁRIA | 91,9 | 24,3% |

3 | CSEH KÖZTÁRSASÁG | 45,2 | 11,9% |

4 | LENGYELORSZÁG | 42,3 | 11,2% |

5 | SZLOVÁKIA | 32,5 | 8,6% |

6 | SZLOVÉNIA | 19,1 | 5,0% |

7 | MAGYARORSZÁG | 18,1 | 4,8% |

8 | CIPRUS | 4,8 | 1,3% |

9 | LETTORSZÁG | 3,7 | 1,0% |

10 | LITVÁNIA | 3,3 | 0,9% |

11 | ÉSZTORSZÁG | 0,6 | 0,1% |

12 | MÁLTA | 0,3 | 0,1% |

ÖSSZESEN | 378,3 | 100,0% |

A tagállamokkal kapcsolatos kockázatok 2031-ig terjedő futamidővel az utóbbi két bővítésben részt vevő valamennyi tagállamot érintik.

3.3. Harmadik országokkal kapcsolatos kockázatok

2008 második felében az alap a harmadik országokkal kapcsolatban 571 millió EUR maximális kockázatot visel. A teljes kinn levő összeg szerinti rangsor első tíz helyezettje az alábbi táblázatban található. A 2008-ban viselt kockázat 79%-át ezzel a tíz országgal kapcsolatban viselte az alap. Gazdasági helyzetük vizsgálatára és értékelésére a 6. szakaszban kerül sor.

3. táblázat: A 10 legjelentősebb harmadik ország rangsora az alap által 2008 második felében viselt maximális kockázatban való részesedés alapján (millió EUR) |

Rangsor | Ország | 2008 | Arány a teljes maximális kockázatban |

1 | Törökország | 158,4 | 21,8% |

2 | Egyiptom | 91,7 | 12,6% |

3 | Tunézia | 64,6 | 8,9% |

4 | Marokkó | 64,4 | 8,9% |

5 | Libanon | 55,0 | 7,6% |

6 | Dél-Afrika | 46,8 | 6,4% |

7 | Szerbia | 29,4 | 4,0% |

8 | Mexikó | 20,5 | 2,8% |

9 | Jordánia | 20,4 | 2,8% |

10 | Horvátország | 20,3 | 2,8% |

A 10 ország összesen | 571,3 | 78,7% |

Az alap 57 ország garantált hiteleire nyújt fedezetet, 2038-ig terjedő futamidővel. Az egyes országokra vonatkozó részletek a melléklet A2. táblázatában találhatók.

3.4. A költségvetés által viselt teljes kockázat

A költségvetés 2008 második felében 1 104 millió EUR-ra nyújt fedezetet, amely az időszak során esedékessé váló összegekből áll össze, és amelynek 34%-a a tagállamok hiteleiből származik (lásd a melléklet A2. táblázatát).

3.5. A kockázat alakulása

A tagállamokkal kapcsolatos kockázatok a jövőben csökkennek majd, mivel az Euratom, a makroszintű pénzügyi támogatások, illetve az EBB révén a garantált hitelnyújtás keretében nyújtott hiteleket visszafizetik (lásd az A1. ábrát a melléklet 1.3. szakaszában).

A tagállamokkal szembeni kockázatok teljes mértéke azonban a közösségi középtávú pénzügyi támogatási eszköz (a fizetésimérleg-támogatás) aktiválásával növekedni fog. Ez a pénzügyi eszköz olyan tagállamok támogatását teszi lehetővé, amelyek még nem vezették be az eurót és folyó fizetési mérlegük komoly egyensúlyhiánnyal küzd vagy komoly zavarba kerülhet. 2008 második felében egy Magyarországnak szóló 6 500 millió eurós hitelről született megállapodás[8].

A harmadik országoknak nyújtott MFA-hitelekről a Tanács egyedi határozatokat hoz. A Tanács 2007. december 10-i 2007/860/EK határozata értelmében Libanonnak nyújtandó MFA 50 millió EUR hitelből és 30 millió EUR vissza nem térítendő támogatásból tevődik össze. A hitelt 2009-ben két egyenlő részletben kívánják folyósítani. A tagállamoknak, illetve bizonyos arra jogosult nem tagállamoknak (Orosz Föderáció, Örményország, Ukrajna) nyújtható Euratom-hitelek felső határa 4 milliárd EUR, amelynek mintegy 85%-át már fel is használták. A fennmaradó mozgástér mintegy 600 millió EUR. A hatályos 2004-es (83 millió USD-nyi, euróban teljesítendő hitelről szóló) K2R4 hitelmegállapodás alapján 2007-ben 39 millió EUR-t folyósítottak Ukrajnának. A 2. szakaszban említetteknek megfelelően 2008. október 10-én egy újabb, 22 millió eurós részletet folyósítottak.

Az EBB előző általános mandátuma 2007. július 31-én lejárt. A nevezett időpontban a teljes keret maximumértékének összesen mintegy 98%-ára kötöttek szerződéseket (20 060 millió EUR – lásd a melléklet A5. táblázatát). Az EBB előző mandátumai értelmében összesen 6 774 millió EUR folyósítható összeg marad, amelynek 97%-a az előző általános mandátummal[9] függ össze és e mandátum lejártától számított 10 éven belül folyósítani kell, mivel a Közösség garanciája ennek az időszaknak a végén lejár[10].

A költségvetés kockázatát befolyásoló legfontosabb jövőbeni tényező az EBB-nek a 2007–2013-as időszakra vonatkozó általános mandátum alapján nyújtott közösségi garancia lesz. A közösségi garancia a 27 800 millió eurós maximális keretből legfeljebb az EBB finanszírozási műveleteinek keretében folyósított hitelek és nyújtott garanciák összegének 65%-át fedezheti, levonva ebből a visszatérített összegeket és hozzáadva minden kapcsolódó tételt[11]. E mandátum keretében 2008. június 30-án 3 761 millió EUR összegre kötöttek szerződést, amelyből a mai napig még 3 352 millió EUR vár folyósításra (lásd a melléklet A6. táblázatát).

A melléklet 1.3. szakaszában szereplő A2. ábra felvázolja a 2007–2013-as időszakra vonatkozó általános mandátumot megelőző mandátumok, valamint a 2007–2013-as időszakra vonatkozó általános mandátum szerinti kifizetések néhány modelljét, mivel ezek a kifizetések jelentős hatást gyakorolnak az alap feltöltésére.

4. Fizetési késedelem, a költségvetési garanciák aktiválása és hátralékok

4.1. Kifizetések készpénzforrásokból

A Bizottság azért nyúl készpénzes forrásaihoz, hogy az adós fizetési késedelme esetén elkerülje a hitel-visszafizetés késedelmeit és az ebből eredő költségeket[12].

4.2. Kifizetések a költségvetésből

A 01 04 01 „Hitelfolyósítási műveletekhez nyújtott európai közösségi garanciák” költségvetési jogcímcsoportból nem használtak fel előirányzatokat, mivel 2008 első felében nem fordult elő fizetési késedelem.

4.3. A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap aktiválása

Amennyiben a Közösség által nyújtott vagy garantált hitel kedvezményezettje (harmadik ország) fizetési késedelembe esik, az esedékes összeg kifizetésére az alapból kerül sor, a fizetés esedékességétől számított három hónapon belül[13].

2008 első felében az alapot nem aktiválták.

A teljes hátralék – az Argentin Köztársaságra kiszabott büntetőkamat – 2008. június 30-án összesen 1 718 493,12 USA dollárt tett ki; ebből 1 448 433,44 USD összeget (amelynek EUR-egyenértéke 918 823,54) még nem hajtott be az alap. Mivel a fennmaradó összeg után nem történt lehívás, ez az összeg az EBB-nek jár.

5. A KÜLSő FELLÉPÉSEKRE VONATKOZÓ GARANCIAALAP

5.1. Behajtott összegek

Hátralékbehajtás 2008 első felében nem volt. 2008. december 12-én azonban sor került az Argentin Köztársaságra kiszabott 1 448 433,44 USD büntetőkamat behajtására.

5.2. Eszközök

2008. június 30-án az alap nettó eszközállománya 1 029 656 202,33 EUR-t tett ki.

5.3. Célösszeg

Az alapnak minden egyes művelet esetében el kell érnie a teljes kint levő tőkekötelezettségek és a felhalmozott kamatok 9%-ában meghatározott szintet (célösszeg). Az alap forrásai (1 029 656 202,33 EUR) és a garanciaalap-rendelet szerinti kint levő tőkekötelezettségek[14] (EUR 12 443 426 701,62) közötti arány 2007. december 31. és 2008. június 30. között kis mértékben, 8,26%-ról 8,29%-ra javult. 2009 januárjában lezajlik a 2007 végén a 2009-es előzetes költségvetési tervezetbe illesztett 91,6 millió eurós átcsoportosítás, az arány ezek után meg fogja közelíteni a 9%-os célszámot.

2007 végén az alap forrásai alacsonyabbak voltak a célösszegnél. A Tanács által 2007. január 30-án elfogadott új feltöltési szabályokkal[15] összhangban a 2009. évi előzetes költségvetési tervezetbe 91,60 millió EUR összegű céltartalékot illesztettek, valamint az EBB külső mandátumának a 2006/1016/EK tanácsi határozat[16] szerinti középtávú felülvizsgálata során végzendő külső értékelése céljából további 500 000,00 EUR-t.

6. A KOCKÁZATOK ÉRTÉKELÉSE: A LEGFONTOSABB EURÓPAI UNIÓS HITELMűVELETEKBEN KEDVEZMÉNYEZETTKÉNT RÉSZT VEVő HARMADIK ORSZÁGOK GAZDASÁGI ÉS PÉNZÜGYI HELYZETE

6.1. Bevezetés

A jelentés előző szakaszai mennyiségi szempontból tekintik át a költségvetés által viselt kockázatokat. Emellett azonban minőségileg is értékelni kell a – művelet típusától és a hitelfelvevők minősítésétől (lásd a fenti 3.3. szakaszt) függő – kockázatokat. Az országonkénti kockázatértékelést külön táblázatban mutatja be a bizottsági szolgálati munkadokumentum. A jelentésben és a mellékletben összefoglaljuk a költségvetés számára 2008 második felében a legnagyobb éves kockázatot jelentő tíz országról (lásd a fenti 3,3. szakaszt), valamint a Közösség költségvetése számára közvetlen kitettséget jelentő (Euratom- vagy MFA-hitellel rendelkező) országokról készült értékelést. A tagjelölt vagy potenciális tagjelölt országokról szóló elemzés az alábbiakban olvasható.

6.2. Tagjelölt országok

Horvátországban a reál-GDP (bruttó hazai termék) 2007-ben 5,6%-kal nőtt, amely meghaladta a 2006. évi 4,8%-os ütemet. A növekedés elsősorban a magán- és az állami fogyasztás gyorsulásának volt betudható, amely mögött erőteljes, ám lassuló tendenciájú hitelnövekedés, a nyugdíjasoknak teljesített egyszeri kifizetések, illetve választásokat megelőző kampányjellegű kiadások álltak. Az éves szintű gazdasági növekedés 2008 első negyedében 4,3%-ra csökkent, ahogy az egyensúlyi folyamatok némi erőre kaptak, azaz csökkent a fogyasztás, és – különösen a magánszektorban – nőtt a beruházási aktivitás, ami részben az általános üzleti környezet enyhe javulására utal. A folyó fizetési mérleg GDP-arányos hiánya a 2006-os 7,9%-ról 2007-ben 8,7%-ra nőtt, a 2008 márciusában számított tizenkét havi érték pedig elérte a 9,6%-ot, főként a kereskedelmi mérleg magasabb hiánya miatt. Utóbbit a belső kereslet erősödése, a világpiaci nyersanyag- és energiaárak növekedése, valamint az export növekedésének visszaesése táplálta. 2007-ben 33%-kal emelkedett az országba áramló FDI (külföldi működőtőke-befektetések) nettó értéke, amely így elérte a GDP 9,1%-át, bőségesen ellensúlyozva a folyó fizetési mérleg hiányát. A bruttó külső adósság tovább növekedett, ennek oka a vállalkozói szektor közvetlen hitelfelvételeinek növekedésében keresendő, miközben az államháztartás és a pénzügyi szektor csökkentette a külfölddel szemben fennálló adósságát. A bruttó külső adósság GDP-hez viszonyított aránya a 2006. év végi 85,5%-ról 2007. év végére 88,9%-ra emelkedett.

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban jelentős mértékben emelkedett a termelés növekedésének mértéke a 2006. évi 4%-ról, 2007-ben (reálértéken) hozzávetőleg 5%-ra. A növekedés jelentősebb forrásait az acéltermékek exportja és a magánfogyasztás adta. A folyó fizetési mérleg az év utolsó hónapjaiban romlott, hiánya 2007 végére majdnem elérte a GDP 3%-át. A külföldi működőtőke-befektetések GDP-arányos bruttó értéke 2007 végén 4,8%-ra tért vissza, miután 2006-ban egy egyszeri energiaágazati privatizációs ügylet csaknem 6%-ra tornázta fel. A határidő előtt teljesített adósságtörlesztések az ország külső adósságát a GDP mintegy 50%-ára csökkentették.

Törökországban a GDP éves növekedése 2007-ben 4,5%-ot tett ki, ami a 2006. évi 6,9%-hoz képest visszaesést jelent. A magasabb infláció és a jegybank szigorú monetáris politikai megszorításainak hatására 2006 közepén visszaesett a hazai kereslet növekedése. A folyó fizetési mérleg hiánya változatlanul a GDP mintegy 6%-át tette ki. A beáramló külföldi működőtőke-befektetések bruttó összege 2007-ben a GDP 3%-át képviselte, mintegy két harmaduk irányult a pénzügyi szektorba. Az előző évben az ország külső adóssága hozzávetőleg 2 százalékponttal csökkent, 2007 végére a GDP 37%-ára esett vissza. Ugyanakkor az államadósság is csökkent: 2006-ban még a GDP 46%-át tette ki, ez mára 39%-ra esett. A török bankok gyakran vesznek fel nemzetközi hiteleket hazai hitelnyújtás céljára, ezért várhatóan egyre inkább érzik majd a világméretű hitelmegszorítás hatásait.

6.3. Potenciális tagjelölt országok

Bosznia-Hercegovinában a reálértéken mért GDP-növekedés a 2006. évi 6,7%-ról 2007-ben 6%-ra esett vissza. A kereskedelmi deficit 2007. évi növekedése következtében a 2006. évi 8,4%-ról 2007-ben 13,1%-ra emelkedett a folyó fizetési mérleg GDP-arányos hiánya. A folyó fizetési mérleg hiányát teljes egészében finanszírozta a nettó külföldi működőtőke-beáramlás, mivel a Boszniai Szerb Köztársaságban (Република Српска) zajló nagyarányú privatizáció és a viszonylag jobban teljesítő zöldmezős beruházások hatására a külföldi működőtőke-beáramlás a GDP 13,8%-ára szökött. A külső államadósság a GDP 18,5%-ára esett vissza 2007 végére, miközben a teljes külső adósság a becslések szerint nem éri el a GDP 50%-át.

Szerbiában a reál-GDP 2007-ben 7,5%-kal növekedett. A folyó fizetési mérleg hiánya a GDP 16%-ára emelkedett, ennek oka a növekvő kereskedelmi hiányban és a folyó transzferek nettó értékének visszaesésében keresendő. A nettó külföldi működőtőke-beáramlás GDP-hez viszonyított aránya 5,1%-ra esett vissza, míg a GDP-arányos külföldi hitelfelvétel 10,3%-ra emelkedett. A tőkebeáramlás lassulása következtében a Szerb Nemzeti Bank valutakészlete a GDP 3%-ára esett vissza. A Szerb Nemzeti Bank valutatartaléka az év végén a javak és szolgáltatások 7,5 havi importjának értékét tette ki. A külső adósság a GDP 62%-ának megfelelő szinten maradt, ezen belül a magánszektor külső adóssága 2007 végére a GDP 41%-át, az állami szektoré pedig 21%-át tette ki.

Montenegróban a becsült GDP-adatokból arra lehet következtetni, hogy a gazdaság 2008 első felében erőteljesen, 8%-kal bővült, kínálati oldalon elsősorban a szolgáltatásoknak, keresleti oldalon pedig a magánfogyasztásnak köszönhetően. A folyó fizetési mérleg erőteljes romlásnak indult, hiánya elérte a GDP 39%-át, ez a jelentős kereskedelmi mérleghiánynak és a stagnáló exportnak köszönhető. A külföldi működőtőke-beáramlás 2008 első felében mérsékelten csökkent, nettó értéke a GDP 22%-ára esett vissza. A GDP-arányos államadósság a belső eladósodás gyors növekedése következtében 33,6%-ra emelkedett. Ezzel szemben a külső államadósság aránya a GDP 17,5%-ára csökkent, miután a kedvező költségvetési eredmények lehetővé tették, hogy a hitelezői csoportok felé előtörlesztéseket teljesítsenek.

[1] A költségvetés által 2007. december 31-én fedezett garanciákról szóló korábbi jelentés a COM(2008)451 jelentésből és az ezt kísérő SEC(2008)2249 munkadokumentumból áll.

[2] SEC(2008)[….].

[3] A makroszintű pénzügyi támogatás harmadik országoknak nyújtott vissza nem térítendő támogatás is lehet. Az ilyen támogatásokról további információk találhatók a COM(2008)590 bizottsági jelentésben és a SEC(2008)2504 munkadokumentumban.

[4] Az EBB-mandátumok részletei a melléklet A1. táblázatában szerepelnek,a jogalapok hivatkozásait a melléklet A4. táblázata sorolja fel.

[5] Lásd az alap működéséről szóló legfrissebb jelentést: „Átfogó jelentés a Garanciaalap működéséről”, COM(2006)695, és a csatolt munkadokumentumot: SEC(2006)1460.

[6] A Tanács 2728/94/EK, Euratom rendelete (1994. október 31.) a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról, HL L 293., 1994.11.12., 1. o.

[7] E számítás alapeleme, hogy a fizetési késedelemben érintett hiteleknek nem a teljes összegét, hanem csak az esedékes törlesztőrészleteket veszi figyelembe (lásd még a melléklet 1. szakaszát).

[8] 2008 novemberében Lettország is fizetésimérleg-támogatást kért az EU-tól.

[9] Lásd a melléklet 1.3. szakaszát.

[10] Lásd az EK és az EBB között 2005. augusztus 30-án, illetve szeptember 2-án létrejött újramegállapított és módosított garanciaszerződés 1.06. cikkét.

[11] A keret 25 800 millió EUR alapösszegre és 2 000 millió EUR opcionális mandátumra oszlik, utóbbiról a Tanács később hoz határozatot.

[12] Lásd a Közösség saját erőforrásainak rendszeréről szóló 94/728/EK, Euratom határozat végrehajtásáról szóló 2000. május 22-i 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet 12. cikkét.

[13] További részletekért lásd a melléklet 1.4.3. szakaszát.

[14] Felhalmozott kamatokkal növelt érték.

[15] A Tanács 89/2007/EK, Euratom rendelete (2007. január 30.), HL L 22., 2007.1.31., 1. o.

[16] HL L 414., 2006.12.30., 102. o.