HU    HU HU 
 
HU 1   HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 16.7.2009 
SEC(2009) 972 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
 
Javaslat: A Tanács rendelete az Európai Közö sségen belüli energiaip ari infrastruktúrát 
érintő beruházási projekteknek a Bizottság részére való bejelentésér ől és a 736/96/EK 
tanácsi rendelet hatályon kívül helyezésér ől 
  
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
 
{COM(2009) 361} 
{SEC(2009) 971}  
 
HU 2   HU 1. A PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA  
1.1. Mi a probléma lényege? 
 A megoldásra váró problémát a ber uházási projektekre (illetve azok különböz ő 
szakaszaira) vonatkozó konzisztens adatok és információk hiánya , és az ebb ől 
eredő hiányosságok  jelentik. Az adatok – származzanak azok bármilyen 
forrásból – nem mindig teljesek, megbízh atóak vagy alkalmasak az elvégzend ő 
elemzés céljaira: az EUROSTAT által kezelt adatok példáu l a már lezajlott 
fejlesztésekre vonatkoznak, miközben a beruházási projektekhez el őrejelzési 
adatokra/információkra van szükség. A 736/96/EK tanácsi rendelet alapján elvileg lehet őség volna a beruházási projekte k európai uniós szinten való 
nyomon követésére. A rendelet értelmében a Bizottságot évente egy alkalommal 
tájékoztatni kell a k őolaj-, a földgáz- és a villamosenergia-ágazatban zajló f őbb 
beruházási projektekr ől, illetve a beruházási projekteket érint ő fontosabb 
döntésekr ől. A rendelet végrehajtása azonban ma már nem következetes és nincs 
összhangban napjaink energetikai kihívá saival. E témakörben uniós szinten 
nincsenek további horizontális eszközök. 
 Megfelel ő információk híján a Bizottság nincs abban a helyzetben, hogy: 
– elemezze az EU energiaipari infrastruktúrájának várható fejl ődését, 
feltérképezze az esetleges hiányosságokat és el őre jelezze az energiaellátás 
terén a jöv őben kialakuló helyzetet;  
– értékelje az európai uniós energiapolitikát és hivatalos adatokkal 
támogassa a politikai döntéshozatalt; 
– biztosítsa az EU energiarendszerének várható fejl ődésével kapcsolatos 
átláthatóságot. 
 A beruházási projektekre és az EU energiarendszerére vonatkozó adatközlés 
(azaz az információk bejelentése) és nyom on követés (azaz elemzés) a jelenlegi 
helyzetben különösen fontos. Miközben elengedhetetlen, hogy az energiaipari 
infrastruktúrát érint ően jelentős beruházások valósuljanak meg, a beruházási 
projektek megvalósításához komoly bi zonytalanságok kapcsolódnak, amelyeket 
a jelenlegi gazdasági és pénzügyi vá lság csak tovább fokoz. Ahogyan az az 
energiapolitika második stratégiai felü lvizsgálatában is szerepel, amelyet a 
Bizottság 2008-ban fogadott el, ezek a beruházások feltétlenül szükségesek ahhoz, hogy ki lehessen elégít eni az energia iránti jöv őbeni keresletet, el ő 
lehessen segíteni a kis szén-dioxid-kiboc sátású energiatermelés térnyerését, 
válsághelyzetben biztonságosabb legyen az energiaellátás, és biztosítani 
lehessen a bels ő piac hatékony m űködését. 
1.2. Kit érint leginkább a probléma és  miért van szükség beavatkozásra? 
 Az európai uniós energi aipari infrastruktúra fejl ődésével kapcsolatban az uniós 
intézmények nem rendelkeznek olyan releváns/konzisztens adatokkal, amelyek alapján megítélhetnék a kereslet és a kí nálat stratégiai egye nsúlyának helyzetét. 
 
HU 3   HU Az ágazat számára hátrányos lehet, ha az EU energiarendszerének várható 
fejlődése nem eléggé átlátható. 
2. A SZUBSZIDIARITÁS ELEMZÉSE  
 Az uniós intézmények új szakpolitikák végrehajtásáról döntöttek, és olyan új 
szabályozási keretet hoztak létre, amelyet a gazdasági szerepl őknek figyelembe 
kell venniük beruházási döntéseik meghozatalában. Szükség van a beruházási projektek el őrehaladására vonatkozó adatok közlésére és nyomon követésére 
(azaz elemzésére). Tekintettel az uniós/regionális dimenzió növekv ő szerepére 
és az uniós energiapolitika egyre na gyobb súlyára, illetve arra, hogy az egyes 
energiaipari ágazatok közötti kapcsola t és integráció egyre fokozódik, fél ő, hogy 
a tagállami és ágazati szint ű információk nem elegend őek. 
3. A
Z UNIÓS KEZDEMÉNYEZÉS CÉLJAI  
 A 736/96/EK tanácsi rendelet felülvizsgál atának általános cé lja egy hatékony és 
eredményes adatközlési és nyomonkövetési eszköz  létrehozása, vagyis 
egyrészről az Európai Unió energiaipa ri infrastruktúráját érint ő beruházási 
projektekkel kapcsolatos adatok összegy űjtése, másrészr ől az ezek alapján 
végzett elemzések eredményeinek megosztása a tagállamokkal és az 
érdekeltekkel.  
4. SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK  
 Négy szakpolitikai lehet őséget mérlegeltünk: 
– 0. lehetőség – A jelenlegi állapot fenntartása – Nyomon követés a 
mostani jelentéstételi mechanizmusok alapján:  E lehetőség keretében az 
uniós energiaipari infrastruktúrát érint ő beruházási projektekre vonatkozó 
adatokat és információkat a meglév ő uniós jelentéstételi mechanizmusok 
révén lehetne biztosítani és/vagy azokat a Bizottság megvásárolná. 
– 1. lehetőség – A 736/96/EGK rendelet ha tályon kívül helyezése:  A 
jelenlegi helyzethez képest ez a lehet őség a 736/96/EGK tanácsi rendelet 
hatályon kívül helyezését jelentené,  tekintettel arra, hogy a rendelet 
végrehajtása elégtelen és az Európa i Unió energiarendszerében bekövetkez ő 
változásokkal egyre kevésbé tud lépé st tartani. Feltételezve, hogy hosszú 
távon a piacok képesek a kereslet és a kínálat összhangjának megteremtésére, 
a rendszeres nyomon követést tanulmá nyok helyettesítenék, amelyek eseti 
alapon készülnének azokban az eset ekben, amikor egyes konkrét 
szakpolitikai döntések kapcsán az ener giaipari infrastruktúrát érint ő 
beruházási projektek elemzésére van szükség.   
– 2. lehet őség – Nyomon követés kiegészít ő jelentéstételi 
mechanizmussal: E lehetőség keretében egy továbbfe jlesztett és aktualizált 
jelentéstételi rendszer kerülne be vezetésre: az adatszolgáltatási 
követelmények jobban tükröznék az  EU energiarendszerének fejl ődését, és 
 
HU 4   HU szigorúbb követelmények vonatkoznának az adatok min őségére. A 
jelentéstételi kötelezettségek össz hangba kerülnének a szabályozási 
környezet legutóbbi változásaival (például a jelentéstételre kétévente kerülne 
sor, a nyomon követés a harmadik bels ő energiapiaci kezdeményezéscsomag 
keretében történne), illetv e e kötelezettségek egyszer űsödnének is: a 
tagállamok mentesülhetnének a rendele t szerinti bejelentési kötelezettség 
alól, amennyiben más módon (pl. meglév ő ágazatspecifikus jogszabályok 
értelmében) már szolgáltatnak egyenérték ű információt, és a vállalkozások is 
mentesülhetnének az adatszolgáltat ási kötelezettség alól, amennyiben a 
tagállamok úgy döntenek, más módon nyújtj ák be a Bizottsághoz a kért 
információkat. Az adatszolgáltatáson túlmen ően a beérkezett adatokat a 
Bizottság elemzésnek vetné alá, és az összegy űjtött adatok – az üzleti 
szempontból érzékenyek kivételével – lehet őség szerint átlá thatóak lennének. 
– 3. lehet őség – Nyomon követés teljes kör ű jelentéstételi 
mechanizmussal: A 2. lehet őségtől eltérően a 3. lehet őség egy teljes kör ű, 
integrált jelentéstételi és nyomonkövetés i mechanizmus bevezetését jelenti. A 
tagállamok – az európai uniós sz inten kialakított, már meglév ő jelentéstételi 
vagy nyomonkövetési mechanizmusoktól függetlenül – kötel esek lennének a 
Bizottságnak bejelenteni és  validálni az összes el őírt információt.  
5. A HATÁSOK ÉRTÉKELÉSE  
A jelentéstételi rendszer továbbfejlesztése és meger ősítése révén rövid távon több adat és 
információ fog beérkezni a Bizottsághoz, és ezek min ősége is javulni fog. Lehet őség 
nyílik a helyzet rendszeres elemzésére, és javul az átláthatóság. A befektet ők az EU 
energiarendszerével kapcsola tban közép- és hosszú távon általában támogatják egy olyan 
egységes megközelítés kialakítását, amel y pontos és lényegi információk alapján 
áttekintést nyújt a helyzet várható alakulásár ól, különösen akkor, ha az segít feltérképezni 
a beruházási projektek elé gördül ő akadályokat, így például a szükségtelen 
engedélyeztetési eljárásokat vagy a hitelhiá nyt. A szükséges információk birtokában a 
Bizottság terjeszteni tudja majd  a legjobb gyakorlati megoldásokat. 
A vizsgálat során a 2. és a 3. lehet őség bizonyult a legmegfelel őbbnek. Ezek hasznos 
keretet biztosítanának a jöv őbeli tendenciák, a be ruházási projektek és a beruházások 
útjában álló, feltárt akadályok elemzésével ka pcsolatban a hatóságok és az érintettek 
között folyó eszmecseréhez. 
A 736/96/EK tanácsi rendelet felülv izsgálata következtében felmerül ő teljes kör ű 
jelentéstételhez kapcsolódó (a  vállalatokat, a 27 tagállam ot és a Bizottságot terhel ő) 
igazgatási költségek a becslések szerint összesen mintegy félmillió EUR-t tesznek ki. Ez a maximális költség azonban nem fog tényleges en felmerülni, mivel egyes adatokat a 
tagállamoknak – más jogszabályi kötelezettségekb ől kifolyólag – egyébként is össze kell 
gyűjteniük. 
 
HU 5   HU 6. A LEHETŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
A hatékonyság, az eredményesség és a koherencia szempontjából a mérlegelt lehet őségek 
közül a 2. lehet őség kecsegtet a legjobb eredménnyel,  és egyúttal e nnek révén érhet ők el 
leginkább a 736/96/EK tanácsi rendelet fe lülvizsgálatával összefüggésben kit űzött célok. 
Ez a lehet őség egy európai uniós szint ű, integrált és korszer űsített jelentéstételi és 
nyomonkövetési keretet hozna létre. Va lidált adatok használatának lehet őségét 
biztosítaná, ami javítani fogja az adatok elfogadhatóságát és lehet ővé teszi az 
összehasonlítást. Tekintettel arra, hogy fi gyelembe veszi a témához kapcsolódó, már 
meglévő jelentéstételi kötelezettségeket, elkerüli a jelenleg is folyó tevékenységekkel 
való átfedéseket, és a minimálisra korláto zza az iparágra és a tagállamokra háruló 
adminisztratív terheket. A célokkal arányos javaslatról van tehát szó. 
7. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS  
A új jelentéstételi és nyomonkövetés i mechanizmus hatásai az összegy űjtött adatok 
minősége, teljessége és megfelel ősége alapján kerülnek majd értékelésre, továbbá annak 
alapján, hogy hány tagállam teljesíti a je lentéstételi kötelezettségeket. Emellett 
figyelemmel fogjuk kísérni azt, hogy az érdekelt ek és az érintettek miként vesznek részt 
a nyomonkövetési mechanizmusban (érdekl ődés az elemzések iránt, megbeszéléseken 
való részvétel stb.), és azt, hogy az európai uniós intézmények és más érintettek hogyan 
használják fel az eredményeket.