HU 
 
 
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE 
(2007. május 24.) 
a magyar Pénzügyminisztérium kérésére 
a Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény módosításáról szóló törvényjavaslatról 
(CON/2007/14)  
 
Bevezetés és jogalap  
2007. április 27-én a magyar Pénzügyminisztérium fe lkérte az Európai Központi Bankot (EKB), hogy 
alkosson véleményt a Magyar Nemzeti Bankról szóló  2001. évi LVIII. törvény (a továbbiakban: MNB 
törvény) módosításáról szóló törvényjavaslat ról (a továbbiakban: törvényjavaslat). 
Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre az Európai Közösséget létrehozó Szerz ődés 105. cikkének 
(4) bekezdésén és a nemzeti hatóságoknak az Eu rópai Központi Bankkal a jogszabálytervezetekr ől 
folytatott konzultációjáról szóló, 1998. j únius 29-i 98/415/EK tanácsi határozat1 2. cikke (1) 
bekezdésének harmadik francia bekezdésén alapul, mivel a törvényjavaslat a Magyar Nemzeti Bankkal 
kapcsolatos. Az Európai Központi Bank e ljárási szabályzatának 17.5. cikke els ő mondatával összhangban 
a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt. 
 1. A törvényjavaslat célja A Pénzügyminisztérium szerint a törvényjavaslat célja  a Magyar Nemzeti Bank hatékony és gazdaságos 
működésének el ősegítése a Magyar Nemzeti Bank irányítási struktúrájának megváltoztatása révén. A 
törvényjavaslat alapján az igazgat óság megszüntetésre kerülne, és feladatainak többségét a Magyar 
Nemzeti Bank elnöke venné át. A törvényjavaslat továbbá leszállítaná a monetáris tanács tagjainak 
számát. Jelenleg a monetáris tanács legalább kilenc , legfeljebb tizenegy tagból áll. A törvényjavaslat a 
tagok számát legalább öt , legfeljebb hét f őre csökkentené. A monetáris tanács  jelenlegi tagjainak hivatali 
ideje változatlan maradna. Végül a törvényjavasl at megváltoztatná a Magyar Nemzeti Bank 
Pénzügyminisztérium irányában fennálló tájé koztatási kötelezettségének terjedelmét is. 
 2. Általános észrevételek 
                                                     
 
1  HL L 189., 1998.7.3., 42. o. 
 
2 2.1. A hitelesség a központi banki tevékenység sar okköve. A hiteles monetáris politika az inflációs 
várakozások irányításának és az árstabilitás ir ányába ható, fenntar tható konvergencia 
elősegítésének kulcsfontosságú feltétele. A stabil intézményi környezetben m űködő, független 
központi bank alkotja a monetáris politi ka hitelességének alapját. A Szerz ődésnek a központi banki 
függetlenségre vonatkozó követelménye azt az álta lános nézetet tükrözi, hogy az árstabilitás 
elsődleges célját legjobban egy teljesen független, po ntosan megfogalmazott felhatalmazással bíró 
intézmény szolgálja. Ezért els ődleges fontosságú olyan intézmén yi szerkezet kialakítása, amely 
elválasztja a monetáris politikát a rövid távú politik ai érdekek befolyásától. Az Európai Monetáris 
Intézet (EMI) és az EKB konvergenciajelen tései az évek során következetesen meger ősítették a 
központi banki függetlenség jelent őségét. Az EKB véleményein keresztül tovább finomodtak a 
függetlenség funkcionális, intézményi, személyi és pénzügyi vonatkozásai is. 
2.2. A központi banki függetlenséggel összefüggésb en szükség van egy olyan központi banki jogi 
keretrendszerre, ami a központi bank m űködése tekintetében stabil és hosszú távú hátteret biztosít. 
A Magyar Nemzeti Bank tekintetében az EKB megjegyzi, hogy az MNB törvény az elmúlt 
években több alkalommal módosításra került, gy akran lényegesen megváltoztatva a központi 
bankra vonatkozó jogszabályi keretrendszer t, illetve úgy találja, hogy a különböz ő jogi koncepciók 
az ilyen viszonylag rövid id őn belüli bevezetése nem nyújtott megfelel ő stabilitást a Magyar 
Nemzeti Bank számára. Az EKB továbbá megjegyzi, hogy a törvényjavaslat nem foglalkozik az EKB 2006. decemberi konvergenciajelent ésében kiemelt valamennyi kérdéssel. 
 3.  Különös észrevételek 
A Magyar Nemzeti Bank irányítási szerkezetének változásai 
3.1. A törvényjavaslat szerint megszüntetésre kerü lne a Magyar Nemzeti Bank igazgatósága, amelynek 
feladata a monetáris politika végr ehajtása és a Magyar Nemzeti Bank m űködtetése. Feladatait a 
Magyar Nemzeti Bank elnöke venné át, aki egy szem élyben gyakorolná e feladatokat. Az EKB 
elfogadja, hogy e változtatás bevezetésének célja a hatékonyság növelése, és nem emel kifogást az 
ilyen intézményi szervezeti forma ellen. 
A monetáris tanácsbeli tagság 
3.2. A törvényjavaslat a Magyar Nemzeti Bank m onetáris tanácsának tagjairól szóló átmeneti 
rendelkezései tekintetében az EKB – korábbi véleményeihez hasonlóan
2 – megjegyzi, hogy 
azoknak összhangban kell állniuk a Központi Bank ok Európai Rendszere és az Európai Központi 
Bank Alapokmányának 14.2. cikkével. 
                                                      
2  Lásd az EKB 2007. március 7-i C ON/2007/6 véleményét a néme t Pénzügyminisztérium kérésére a Deutsche 
Bundesbankról szóló törvény ny olcadik módosításának tervezetér ől, az EKB 2006. augusztus 25-i CON/2006/44 
véleményét a Banca d’Italia kérésére a Banca d’Italia módosított statútumáról , az EKB 2006. június 22-i CON/2006/32 
véleményét a francia szenátus kérésé re a Banque de France-ról szóló törvén y módosításáról, az EKB 2004. november 4-i 
CON/2004/35 véleményét a magyar Pénz ügyminisztérium kérésére a Magyar  Nemzeti Bankról szóló törvény 
módosításáról szóló törvénytervezetr ől és az EKB 2004. május 11-i CON/2004/16 véleményét az olas z Gazdasági és 
Pénzügyminisztérium kérésére  a megtakarítások védelmér ől szóló törvénytervezetr ől. 
 
3 3.3. Általánosságban a személyes függetlenségnek az Alapokmány 14.2. cikké ben lefektetett elve 
megköveteli, hogy az elnökök hivatali idejének  biztonságára vonatkozó szabályokkal megegyez ő 
szabályok vonatkozzanak az NKB-k KBER-rel kapcso latos feladatok végrehajtásában részt vev ő 
döntéshozó szerveinek egyéb tagjaira. Ez különösen ott érvényes, ahol az elnök primus inter pares 
az egyenl ő szavazati joggal rendelkez ő kollégák között. Ekként az NKB-k minden olyan 
átszervezési intézkedésének, ami érinti a KBER-rel  kapcsolatos feladatok ellátásában részt vev ő 
döntéshozó szervek tagjainak hivatali idejét, bi ztosítania kell, hogy azok az Alapokmány 14.2. 
cikkének megfelel ően továbbra is folytathassák tevékenységüket annak a hivatali id őnek a végéig, 
amelyre megválasztották őket3. E tekintetben a törvényjavaslat külön rendelkezik arról, hogy a 
monetáris tanács jelenlegi tagjainak hivatali id ejét a tervezett módosítások nem érintik. Ezzel 
összefüggésben az EKB szerint a szemé lyes függetlenség alapelvének tiszteletben tartása mellett 
tisztázni kellene, hogy milyen következményekkel jár majd a monetáris tanács egyes tagjai hivatali 
idejének lejárta, amennyiben az euro a hivatali idejük alatt kerül bevezetésre. 
3.4. Előző véleményei mentén az EKB azt is hangsúl yozni kívánja, hogy a döntéshozó szerv hosszú 
távú függetlenségét fokozná, ha a monetáris ta nácsban megüresedett helyeket nem egyidej űleg 
töltenék be. Ehelyett egy olyan rendszernek kellene m űködnie, amelyben a tagok jelölése és 
hivatali idejük lejárata eltér ő időpontokra esne, ezzel megfelel ő átmeneti id őszakot hagyva az 
egymást követ ő jelölések között. Ez biztosítaná, hogy a döntéshozó szerv összetételét politikai 
ciklusok ne határozhassák meg. A Szerz ődés 112. cikke (2) bekezdésének b) pontja fogalmazza 
meg azt az alapelvet, miszerint az EKB Igazgatóság ának tagjait „olyan személyek közül nevezik ki, 
akik monetáris vagy banki területen elismert szak mai tekintéllyel és tapasztalattal rendelkeznek”. 
Ezt az alapelvet a monetáris tanács tagjaira is alkalmazni kellene. 
Információmegosztás a Pénzügyminisztériummal 
3.5. A törvényjavaslat új rendelkezései el őírnák a Magyar Nemzeti Bank elnöke számára, hogy 
tájékoztassa a pénzügyminisztert a Magyar Nemzeti Bank m űveleteivel kapcsolatos minden fontos 
döntésről, az e döntések alapját képez ő dokumentumokkal együtt. A javasolt módosítás szélesítené 
a Magyar Nemzeti Bank a kormány irányában fenná lló tájékoztatási kötelezettségének terjedelmét. 
3.6. A Magyar Nemzeti Bank jelenleg köteles tá jékoztatni a kormányt esetenként a monetáris 
fejleményekr ől és az alapfeladataihoz kap csolódó egyéb fontos kérdésekr ől, valamint hetente a 
devizaügyletekr ől és az arany- és devizatartalékokról. A jelenleg hatályos kötelezettség terjedelme 
elegendőnek tűnik a kormány információk iránti igényének kielégítésére. A Magyar Nemzeti 
Bankra a kormánynak való tájékoztatásnyújtással kapcsolatban rótt bármiféle kötelezettségnek a 
központi banki függetlenség korlátain belül kell ma radnia. Ezért a törvényjavaslatnak minimálisan 
i. egyértelm űvé kellene tennie, hogy nem áll fenn kötelezettség a kormánnyal el őzetesen, azaz a 
döntéshozatalt megel őzően konzultáció folytatására vagy annak el őzetes tájékoztatására; ii. nem 
lehetne el őírnia a döntésel őkészítő iratok kormány részére való megküldésére irányuló 
                                                      
3  Lásd a fenti véleményeket. 
 
4 kötelezettséget; és iii. biztosítania kellene, hogy  az MNB törvény 41. cikkének új (3) bekezdése 
szerinti információ-szolgáltatás megfelel az al ábbiakban meghatározott alapelveknek. Az EKB 
2006. májusi és decemberi konvergenciajelentései a következ őképpen fejtik ki a nemzeti központi 
bankok (NKB-k) döntése el őtti konzultáció tilalmának koncepcióját: „Amennyiben valamely NKB 
alapokmánya az NKB számára olyan kifejeze tt kötelezettséget határoz meg, hogy a döntés 
meghozatala el őtt harmadik felekkel konzultálnia kell, az e formális mechanizmus keretében 
biztosítja e harmadik felek számára, hogy a vé gleges döntést befolyásolják, és ezért az nem 
egyeztethet ő össze a Szerz ődéssel és az Alapokmánnyal. Ugyanakkor az NKB-k és harmadik felek 
közötti párbeszéd az alábbi esetekben még akkor is  összhangban van a központi banki függetlenség 
követelményével, ha az informáci óadás és véleménycsere jogszabályi kötelezettségeken alapul: 
– ez nem eredményez beavatkozást az NKB-k döntés hozó szervei tagjainak függetlenségébe; 
– az elnök különleges státusát az EKB Általános Tanácsa tagjának min őségében teljes 
mértékben tiszteletben tartják; és 
– betartják az Alapokmányból fakadó titoktartási követelményeket.” 
 
Ezt a véleményt közzéteszik az EKB honlapján.   Kelt Frankfurt am Mainban, 2007. május 24-én.  
 
[aláírás] 
 
Az EKB elnöke 
Jean-Claude TRICHET