Ezzel szemben az előző jelentésekben feltárt hiányosságok közül több továbbra is fennáll. Különösen a visszafogadás és a visszatérés terén folytatott hivatalos együttműködés nem haladt előre néhány kiemelt országgal. Ez azt mutatja, hogy azonosítani és alkalmazni kell a visszafogadási megállapodásokról folytatott tárgyalásokat előmozdítani képes megfelelő ösztönzőket – köztük a vízumpolitikai eszközöket –, vagy szükség esetén mérlegelni kell a tárgyalásos megállapodásoktól eltérő, alternatív gyakorlati megoldásokat, amelyek azonos eredményeket hoznak a tényleges visszatérést célzó együttműködés terén. A tagállamokból való visszatérés aránya továbbra is alacsony, ami jelzi azt is, hogy javítani kell a nemzetközi koordinációt.

Jelentős előrelépés történt a további nyugat-afrikai országokkal létrehozandó migrációs partnerséget illetően is a közép-mediterrán útvonalra nehezedő nyomás csökkentése érdekében tett erőfeszítések részeként. 2018-ban induló szélesebb körű áttelepítési programja részeként a Bizottság az útvonal mentén elhelyezkedő országokban tartózkodó, védelemre szoruló személyek áttelepítésére vonatkozó vállalástételt is belefoglalta az Olaszország támogatását célzó intézkedésekről szóló cselekvési tervbe. Az Uniós Szükséghelyzeti Alap Afrikáért keretében elfogadott programok végrehajtása még jobban felgyorsult, és szeptember 4-ig a három régióban 169 szerződést írtak alá összesen 1,2 milliárd EUR értékben. Ennek a haladásnak a projektek késedelem nélküli helyszíni végrehajtásával kell párosulnia.

Továbbra is Nigéria az Európába érkező legtöbb irreguláris migráns származási országa (2017-ben szeptember 4-ig 16 671 irreguláris belépésről számoltak be), valamint az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által szervezett visszatérési műveletek legfőbb célországa is. Június óta már három ilyen műveletre került sor. Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség pénzügyi támogatásával a nigériai kormány két összekötő tisztviselőt küldött ki Olaszországba az irreguláris migránsok azonosításának segítése és a visszatérések számának növelése érdekében. Az EU–Nigéria visszafogadási megállapodásról szóló tárgyalások második fordulója tekintetében az időpont kitűzése sajnos nehézségekbe ütközött.

Felgyorsult a Száhel-övezetben végzett közös biztonság- és védelempolitikai tevékenységek regionalizációja, és belső biztonsági és védelmi szakértők fokozatos bevetése a Száhel-övezet G5-országaiban a határigazgatás területén is elősegíti majd a jövőbeni együttműködést a hatóságokkal. Az agadezi kirendeltség teljes működőképessé tétele lehetővé tette az EUCAP Száhel Niger számára, hogy tevékenységét Észak-Nigerre is kiterjessze, több látogatást tegyen a különböző régiókba a projektek végrehajtása érdekében, képzést nyújtson, azonosítsa a bűnüldöző hatóságok további szükségleteit és hozzájáruljon az irreguláris migrációs áramlatok feltérképezéséhez. A migránscsempészés és az emberkereskedelem egyik fontos központjának számító Madamába irányuló júliusi felderítő misszió során az EUCAP Száhel Niger képviselőit az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójának szakértője kísérte. Amennyiben a biztonsági helyzet engedi, további, fokozottan a tanácsadásra és a képzésre összpontosító látogatásokra kerülhet sor (például az okmányhamisításról vagy a kábítószer-kereskedelemről).

Niger továbbra is jelentős erőfeszítéseket tett az irreguláris migráció megelőzése és a csempészek elleni küzdelem érdekében. Több művelet eredményeképpen 2017-ben eddig 101 személy került bíróság elé, 79 főt tartóztattak le a csempészéssel összefüggő bűncselekményekért, és 74 járművet és motorkerékpárt koboztak el. A támogatott önkéntes visszatérések száma továbbra is növekedett: 2017-ben szeptember 1-jéig mintegy 4 000 migráns tért vissza származási országába az Uniós Szükséghelyzeti Alap Afrikáért és a Nemzetközi Migrációs Szervezet közös kezdeményezése révén, amely a migránsok védelmére és visszailleszkedésük segítésére irányul.

A Unión kívüli származási országok közül továbbra is Nigériából érkezik az emberkereskedelemnek áldozatul esett legtöbb személy, elsősorban nők és lányok, akiket szexuális kizsákmányolás céljából csempésznek be az EU területére. Az Európai Fejlesztési Alap és az Uniós Szükséghelyzeti Alap Afrikáért keretében 10 millió EUR-t irányoztak elő egy olyan projektre, amelynek célja az emberkereskedelem és a migránscsempészés kezelése. A tervek szerint októberben induló projektben részt vesz majd a nigériai bevándorlási szolgálat és a Tiltott Emberkereskedelem Elleni Nemzeti Ügynökség is. A projektet elősegítené, ha a releváns uniós ügynökségek – különösen az Europol és az Eurojust bevonásával – további támogatást nyújtanának a határokon átnyúló emberkereskedelmi ügyekkel és a migránscsempészéssel kapcsolatban.

Szenegál

Szenegál továbbra is az irreguláris migránsok egyik fő származási országa. 2017-ben szeptember 4-ig 5 526 szenegáli irreguláris migráns érkezett Olaszországba. Szenegál megerősítette, hogy szándékában áll egy munkacsoportot küldeni Olaszországba az irreguláris migránsok azonosításának és visszatérésének megkönnyítése érdekében. Az olasz kormány javaslatot küldött a szenegáli nemzeti rendőrségnek, és arra számít, hogy hamarosan kedvező választ kap. Szenegál és Spanyolország új migrációügyi megállapodást írt alá a meglévő megállapodásra, valamint például a partfelügyelet és a pénzügyi támogatás terén régóta fennálló jó együttműködésre építve.

Az Unióból való visszatérések terén azonban csupán korlátozott haladást sikerült elérni. Továbbra is kevés pozitív válasz érkezik konzuli úti okmányok iránti kérelmekre. Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség és a szenegáli hatóságok között június 2-án Dakarban létrejött egyetértési megállapodást hamarosan aláírják. Az Afrika–Frontex hírszerzési együttműködési hálózat szenegáli kockázatelemző egységének létrehozását az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által vezetett, kifejezetten erre a célra indított, már aláírt projekt keretében fogják biztosítani.

Ami a támogatott önkéntes visszatéréseket illeti, Szenegál egyre több személy önkéntes visszatérését segíti elő. 2017-ben szeptember 1-jéig több mint 1 764 személy tért vissza Szenegálba, közülük több mint 1 058 Nigerből, 671 pedig Líbiából. 2017 júniusában a szenegáli hatóságok egy migránscsempészéssel foglalkozó hálózatot is felszámoltak. Folyamatban van továbbá Szenegál nemzeti migrációs politikájának véglegesítése, és ennek eredményeképpen szakpolitikai és stratégiai terveket fognak jóváhagyni, amelyekhez az Uniós Szükséghelyzeti Alap Afrikáért keretében 9,5 millió EUR-val támogatott migrációkezelési projekt is hozzájárul. Az Uniós Szükséghelyzeti Alap Afrikáért keretében a Szenegálban megvalósuló projektek számára előirányzott 161,8 millió EUR-ból összességében 104,3 millió EUR-ra (64 %) kötöttek szerződést. Ebben szerepelnek az irreguláris migráció megelőzését célzó konkrét fellépések is, különösen a munkahelyteremtés területén.

Mali

Mali azon 10 származási ország között van, ahonnan a legtöbb irreguláris migráns érkezik az EU-ba, és továbbra is a főbb tranzitországok egyike. 2017. január 1-je és szeptember 4-e között 5 990 mali állampolgár lépett be szabálytalanul az Unió területére. A visszatérési arány változatlanul alacsony, és fokozni kell az együttműködést. Néhány, visszatérés céljából már azonosított mali állampolgár konzuli úti okmányainak kibocsátása terén kedvező előrelépés történt, de a többi esetben is szükséges volna az okmányok gyorsabb kiadása. Malinak teljesítenie kell azon, legmagasabb politikai szinten tett vállalását, amelynek értelmében biztosítja az „ad hoc” missziók során vagy más módon azonosított irreguláris migránsok tényleges visszatérését, és még ennél is fontosabb, hogy lépéseket kell tennie az azonosítással és a visszatéréssel kapcsolatos, bevált gyakorlatokon alapuló együttműködés strukturáltabbá tétele érdekében.

A mali hatóságok az Uniós Szükséghelyzeti Alap Afrikáért és a Nemzetközi Migrációs Szervezet közös, a migránsok védelmére és visszailleszkedésére irányuló kezdeményezésének támogatásával továbbra is erőfeszítéseket tettek annak érdekében, hogy megkönnyítsék a Nigerben és Líbiában rekedt mali állampolgárok önkéntes visszatérését, és ennek köszönhetően 2017-ben több mint 800 személy kapott segítséget. Ezenfelül a Maliban rekedt, kiszolgáltatott helyzetben lévő migránsok önkéntes visszatéréséhez nyújtott támogatás eredményeképpen 2017 májusa óta 19 személy tért vissza származási országába.

Júniusban a 2015. évi nemzeti migrációs stratégia továbbfejlesztését célzó, migrációval kapcsolatos nemzeti konzultációs folyamatra került sor. A diaszpóra tagjait is bevonó kezdeményezés felhívta a figyelmet a csempészés elleni jogszabályokra is, ezáltal további támogatást nyújtott annak végrehajtásához és elősegítette a civil társadalommal a migrációról folytatott párbeszédet.

A negyedik eredményjelentés közzététele óta a Mali északi és középső részén uralkodó politikai és biztonsági helyzet még rosszabbra fordult. A szomszédos országokkal – például Nigerrel és Burkina Fasóval – határos területeken gyakorolt kormányzati ellenőrzés megerősödésének segítése érdekében tárgyalások folynak annak lehetőségéről, hogy az Uniós Szükséghelyzeti Alap Afrikáért finanszírozást biztosítana egy programhoz , amely támogatná a Mopti és a Segou régióban élő népesség számára nyújtott alapvető szociális szolgáltatásokat. 2017 augusztusában a Tanács az Európai Unióról szóló szerződés 28. cikke értelmében határozatot fogadott el, engedélyezve egy új uniós stabilizációs fellépést, melynek célja a mali hatóságok támogatása az ország központi részén fekvő Mopti és Segou régióban uralkodó biztonsági helyzet romlásának megakadályozásában, valamint e területeken a polgári közigazgatás helyreállítása és kiterjesztése érdekében tett erőfeszítéseikben. Az EU jelenleg egyrészt jelentős (50 millió EUR értékű) pénzügyi erőforrásokkal, másrészt a közös biztonság- és védelempolitika regionalizációjára irányuló erőfeszítések révén támogatja a Száhel-övezeti G5-ök közös haderejének létrehozását, amely fokozni fogja a Száhel-övezet G5 országainak belső határain végzett határellenőrzést, és segíteni fogja a terrorizmus és a határokon átnyúló szervezett bűnözés elleni küzdelmet, valamint az emberkereskedelem kezelését.