A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK A part menti és tengeri turisztikai ágazat európai növekedési és foglalkoztatási stratégiája /* COM/2014/086 final */





A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK A part menti és tengeri turisztikai ágazat európai növekedési és foglalkoztatási stratégiája 1. BEVEZETÉS 2012-ben 534 millió turista látogatott Európába, ami világviszonylatban a turisták 52 %-át jelenti, és 17 millióval több, mint a 2011. évi látogatók száma. A beutazó idegenforgalomból származó bevétel elérte a 356 milliárd eurót, ami a világ összes, ilyen típusú bevételének 43%-a.[1] 2013-ban az EU 28 tagállamában található turisztikai szálláshelyeken töltött éjszakák száma 2,6 milliárddal tetőzött, ami 1,6%-os növekedést jelent a 2012-es adatokhoz képest.[2] A turizmus kiemelkedő fontosságú gazdasági tevékenység, különösen sok tengeri és part menti régióban. A világgazdaságban bekövetkező változások azonban a turisztikai ágazatban is éreztetik hatásaikat, jelentősen befolyásolva az utazási szokásokat és azokat a piacokat, ahonnan a turisták érkezésére számítanak. A Bizottság 2010-es közleményében[3] előterjesztette a fenntartható part menti és tengeri turizmusra vonatkozó stratégiáját[4]. Az Európai Parlament, a Tanács, a Régiók Bizottsága és az Európai Gazdasági és Szociális Tanács üdvözölték a javaslatot és hangsúlyozták a közös fellépés szükségét. A 2012-ben tartott nyilvános konzultáció megteremtette egy célzott uniós kezdeményezés[5] kialakításának szilárd alapját. Továbbá, a „kék növekedésről” szóló, 2012-ben közzétett közlemény[6] a part menti és tengeri turizmust azon öt terület egyikeként határozta meg, amelyek kulcsfontosságúak a fenntartható növekedés és foglalkoztatás kék gazdaságban történő biztosítása szempontjából. Az Európai Parlament „kék növekedésről” szóló, 2013-ban közzétett jelentése[7] üdvözölte az említett európai keretprogramot, és intézkedésekre tett javaslatot az ágazat fellendítése és a fenntartható turizmus part menti célállomások tekintetében történő fejlesztése céljából. Az idegenforgalmi ágazat növekedésével a lehetőségek kihasználásának olyan módját kell megtalálni, amely fenntartható módon gazdasági hasznot is eredményez. A Bizottság az összetett kihívások tekintetében közös válaszok megfogalmazására tesz javaslatot azzal a céllal, hogy Európa erősségeire építsen, valamint hogy lehetővé tegye az Európa 2020 stratégiai célkitűzéseihez – az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedéshez – való hozzájárulást. 2. AZ ÁGAZAT NÖVEKEDÉSI ÉS FOGLALKOZTATÁSI POTENCIÁLJA Európa a tengerekhez szorosan kötődő kontinens, partvonala az Északi-sarkvidéktől a Földközi-tengerig, illetve az Atlanti-óceántól a Fekete-tengerig húzódik. Tengeri medencéi és part menti területei a természeti és kulturális értékek egyedülálló forrásai. A part menti és tengeri turizmus Európa legjelentősebb tengeri tevékenysége, és szorosan kapcsolódik a gazdaság sok egyéb területéhez is. A 183 milliárd eurónyi bruttó hozzáadott értéket[8] teremtő ágazat közel 3,2 millió személyt foglalkoztat, ezáltal a tengergazdaság több mint egyharmadát képviseli. Az Unióban található turisztikai szálláshelyeken eltöltött éjszakákat tekintve kilencből több mint négy part menti területekre esik[9]. 2012-ben önmagában a tengeri körutazási ágazat 15,5 milliárd eurós közvetlen forgalmat bonyolított le, és 330 000 személyt foglalkoztatott; az európai kikötőket 29,3 millióan látogatták, ami a 2006-os adatokhoz képest 75%-os növekedést jelent[10]. Az európai part menti turizmusban teremtett munkahelyek és a hozzáadott érték fele a földközi-tengeri térségből származik, de emellett az atlanti, a balti és a fekete-tengeri térségnek is jelentős az ebből származó részesedése. Az európai turisztikai ágazat több mint harmadát kitevő part menti területek a növekedés és a foglalkoztatás szempontjából jelentősek, mindenekelőtt a fiatalok szempontjából, tekintve, hogy az idegenforgalomban dolgozók 45%-a 16-35 év közötti[11]. Az ágazatban tevékenykedő kis- és középvállalkozások jelentős részének azonban kihívásokkal kell szembenéznie, az ágazatban rejlő potenciált pedig egyedül nem képesek kellőképpen kihasználni. Ezért elengedhetetlen a határokon átnyúló kihívásokkal való uniós szintű foglalkozás, valamint az együttműködés és a bevált gyakorlatok megosztásának ösztönzése, beleértve a régiók, illetve tagállamok közötti stratégiai partnerségek támogatását. Az intézkedésekre értéknövelő hatást kifejtő, valamint a nehézségek legyőzését elősegítő közös európai keretprogramra van szükség. 3. KIHÍVÁSOK ÉS AZ EURÓPAI PART MENTI ÉS TENGERI TURIZMUS ÚJ KERETRENDSZERE E fejezet középpontjában a kezelendő kihívások állnak, továbbá javaslatot tesz az ágazat fenntarthatóságának és versenyképességének javítására vonatkozó stratégiára, melynek végrehajtása a Bizottság, a tagállamok, a regionális és helyi hatóságok, a magánszektorbeli szervezetek és más érdekeltek felelőssége. 3.1. A teljesítmény és a versenyképesség növelése Tudásfejlesztés Az ágazat bárminemű gazdasági értékelését akadályozzák a hiányos adatok, illetve azok rossz összehasonlíthatósága helyi szinten, valamint a tengeri medence és az Unió szintjén egyaránt. A közelmúltban elért bizonyos mértékű előrelépés[12] ellenére a tervezés és a desztinációmenedzsment fejlesztése érdekében szükség van az adathiánnyal kapcsolatos problémák azonosítására és megoldására. Egyedi mutatók használatára van szükség a part menti és tengeri turizmussal kapcsolatos statisztikák koherenciája és összehasonlíthatóságának fejlesztése céljából Európában és azon kívül is. A kereslet változékonyságának kezelése Az idegenforgalmi kereslet[13] a változó gazdasági, pénzügyi és politikai helyzetek miatt nagymértékben váltakozik. Az átlagos, egy éjszakára költött összeg nagysága a 2000-es évek óta folyamatosan csökken, és az éves ráfordítás tekintetében további 9%-os csökkenés várható 2011 és 2020 között. Ez a tendencia különösen érinti a part menti gazdaságokat, hiszen ezeket főként mikro-, kis- és középvállalkozások alkotják[14]. Ezenkívül a csökkenő szállítási költségek következtében világszerte fokozódott az európai part menti útvonalak és az olcsó úti célok közötti verseny, ami hozzájárul a kereslet változékonyságához. A helyi úti célok kezdik elveszíteni komparatív előnyüket, és gyakran nehezen tudják kielégíteni a hagyományos és a világszerte megjelenő új keresleti igényeket. További kihívást jelent a szezonális jelleg: a potenciális társadalmi-gazdasági haszon többsége a nyári hónapokra koncentrálódik, így a helyi üzletek nagy része az év többi részében zárva tart. Ezért az innovatív és vonzó politikákra és termékekre építő konkrét stratégiákat kell kidolgozni, amelyek a szezonon kívüli időszakban utazó potenciális turistákat célozzák meg. Az ágazatnak alkalmazkodnia kell a demográfiai változásokhoz, kínálatát pedig úgy kell kialakítania, hogy az felkeltse az időskorúak növekvő számának érdeklődését[15]. A főszezonon kívül utazó nem európai turisták szintén jelentős potenciállal bírnak, a Bizottság továbbá a közelmúltban felülvizsgálta a Közösségi Vízumkódexet, és javaslatot tett az eljárások egyszerűsítésére a nem európai turisták számára[16]. Mindemellett a part menti és tengeri turizmussal kapcsolatos aggodalmakkal a folyamatban lévő „Senior” (Idősekre vonatkozó kezdeményezés) és „Accessibility” (Akadálymentesítési kezdeményezés)[17], valamint a „Kiemelt európai desztinációk”[18] keretében is foglalkozni kell. A konkrét, nem európai országokat célzó tájékoztató és promóciós kezdeményezések megtétele is hasznos lenne. Az ágazatban jelentkező egységesség hiányának kezelése A folytatódó gazdasági válság következtében a legtöbb, idegenforgalommal foglalkozó kis -és középvállalkozásnak korlátozott mértékben vagy egyáltalán nincs lehetősége beruházási vagy fejlesztési hitel felvételére[19]. Ezenkívül a part menti területeknek gyakran gondot okoz a tengeri körutazási ágazatból fakadó gazdasági előnyök megteremtése és teljes körű kihasználása, ugyanakkor a kikötői infrastruktúrába való befektetés és a környezetvédelem tekintetében egyre növekvő nyomás nehezedik rájuk. Ennek részben az az oka, hogy az európai tengeri medencék vállalkozásai nem használják ki kellő mértékben a szinergiákat, ami az egységesség hiányát és korlátozott gazdasági előnyöket eredményez. A bevált gyakorlatok tagállamok, régiók és érdekelt felek közötti cseréje elengedhetetlen. A kutatóintézetek, múzeumok, idegenforgalmi vállalatok és más érdekelt felek közötti együttműködés támogatása szükséges annak érdekében, hogy olyan innovatív és fenntartható termékek kialakítása váljon lehetővé, amelyek megfelelnek a látogatók elvárásainak. A Bizottság: 1. törekedni fog a idegenforgalomra vonatkozó adatok elérhetőségében tapasztalható hiányok megszüntetésére, mindenekelőtt a part menti és tengeri turizmus esetében. 2. Nagyobb hangsúlyt fog fektetni – ahol arra szükség van – a part menti és tengeri turizmus területére az EU idegenforgalommal kapcsolatos kezdeményezéseiben, beleértve a tájékoztató és promóciós jellegű kampányokat. 3. Elő fogja mozdítani a tengeri körutazások szervezői, a kikötők és a part menti turizmusban érdekeltek közötti európai szintű párbeszédet. 4. Támogatni fogja a tagállamok, illetve a régiók közötti partnerségek, hálózatok[20], klaszterek és intelligens szakosodási stratégiák kialakítását. A Bizottság felkéri a tagállamokat, a regionális és helyi hatóságokat, valamint a turisztikai ágazatot, hogy: · fogjanak hozzá és aktívan vegyenek részt a hálózatok, klaszterek és intelligens szakosodási stratégiák kialakításában. · Alakítsanak ki konkrétabb csomagokat olyan egyedi célcsoportok számára, mint például az időskorúak, illetve a fogyatékos személyek. 3.2. A szakértelem és az innováció támogatása Az emberekbe való befektetés a fenntartható és versenyképes növekedés egyik feltétele, az ágazat azonban nem vonz elegendő szakképzett munkaerőt. Ez elsősorban a munka szezonális jellegével és a szakmai előrelépési lehetőségek hiányával magyarázható. Az oktatásnak és a képzéseknek össze kellene hangolniuk a készségek kínálatát a munkaerő-piaci kereslettel. A Bizottság számos kezdeményezése az említett tevékenységek támogatására irányul: az EURES portálon a munkakeresők és a munkavállalók tájékoztatására létre fognak hozni egy „kék munkahelyek” részt[21]; 2014 tavaszára tervezik az idegenforgalmi szolgáltatásokra vonatkozó készségek és képzési igények térképének létrehozását, amely által kialakítható az ágazat egységes keretrendszere, az európai képesítési keretrendszerhez és az Európai szakoktatási és szakképzési kreditrendszerhez kapcsolódva[22]. A célzottabb képzési politikák célja – az ágazati igények uniós programokon keresztüli érvényesítése révén – a jól képzett, szolgáltatásközpontú, többnyelvű humántőke biztosítása. Az új Erasmus+ program támogatni fogja az oktatási, képzési és ifjúsági intézmények és szervezetek közötti transznacionális stratégiai partnerségek kialakítását. Az új, ágazatspecifikus tanterv és a szakképzés innovatív formái az ágazat érdekeit fogják szolgálni, amely számára javasolt a felsőoktatási intézményekkel a „tudásfejlesztési szövetségeken” keresztül történő együttműködés. A kedvtelési célú hajózás területén a tagállamok eltérő követelményeket támasztanak a hajóvezetők felé, ami gátolja a határokon átnyúló fejlődést, valamint hatással van a hajózási ágazat munkaerőpiacára is. Ezenkívül a képesítési, illetve a biztonsági felszerelésekre vonatkozó kötelezettségek tekintetében tagállamonként jelentős eltérések tapasztalhatók, ezek pedig gátolják a mobilitást és a piaci hozzáférést. A part menti és tengeri idegenforgalommal foglalkozó kisvállalkozások versenyképességét az egyre inkább globalizálódó piacon az információtechnológia maximális kihasználásával növelni lehetne. A meglévő eszközök, mint például az IKT és a turisztikai portál[23] növelhetnék a turisztikai célpontok ismertségét, elősegíthetnék az innovációt és támogathatnák a vállalkozások átalakítását. A Bizottság: 5. fel fogja mérni az uniós szintű fellépésre való igényt a hivatásos hajóvezetők és a szabadidős hajózás képesítési követelményei vonatkozásában[24]. 6. Fel fogja mérni az uniós szintű fellépésre való igényt a hajózási ágazat biztonsági felszereléseiről szóló rendelkezések vonatkozásában. 7. Erősíteni fogja az innovatív irányítási rendszereket az IKT[25] és a turisztikai portál igénybevételével. A Bizottság felkéri a tagállamokat, valamint a regionális és helyi hatóságokat, hogy: · ösztönözzék az internethez való szélesebb hozzáférést, és támogassák az elektronikus marketingeszközöket. · Támogassák a fordítási szolgáltatásokat a térképek, szórólapok és logisztikai információk biztosítása céljából. A Bizottság felkéri a turisztikai ágazatot, hogy: · aktívan vegyen részt a szakértelmet és a képzéseket támogató tevékenységekben. · Fektessen be a minőségellenőrzéssel kapcsolatos kezdeményezésekbe a turisztikai termékek és a személyzet vonatkozásában. · Hozzanak létre és támogassanak nyílt online kurzusokat a képzettség növelése, illetve új irányba terelése érdekében a part menti és tengeri turisztikai ágazatban. 3.3. A fenntarthatóság erősítése A környezeti kihívások kezelése A turizmus függ az egészséges környezettől és a természeti tőke fenntartható hasznosításától, mivel azonban az idegenforgalmi tevékenységek gyakran a már sűrűn lakott területeken koncentrálódnak, ez jelentősen növekvő vízigényhez, több hulladékhoz, szennyezőanyag-kibocsátáshoz, csúcsidőszakban történő közúti és tengeri szállításhoz, a talajlezáródás és a biológiai sokféleség csökkenésének – az infrastrukturális fejlesztések következtében fennálló – nagyobb kockázatához, eutrofizációhoz és egyéb problémákhoz vezet. Mindezek hatással lehetnek a ritkán lakott és az érintetlen területekre is. Emellett az említett területeken az éghajlatváltozás hatásai tovább súlyosbítják a problémákat, továbbá átformálhatják a turizmus földrajzi és szezonális eloszlását. Az EU Natura 2000 hálózata védi az érzékeny part menti és tengeri élőhelyeket, amelyek – amennyiben megfelelően kezelik őket – számtalan pihenési lehetőséget kínálnak, valamint hozzájárulnak a fenntartható növekedéshez és foglalkoztatáshoz. Egyes uniós jogszabályok, így a víz-keretirányelv vagy a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv előírják a tagállamok számára a part menti és tengeri vizek jó állapotának biztosítását, ami a sikeres turizmus előfeltétele. Az integrált partiövezet-gazdálkodás és a tengeri területrendezés elősegítik a fenntartható fejlődést és a környezetbarát infrastruktúra[26] kialakítását az intelligens tervezés, valamint a kormány, a köz- és a magánszférabeli partnerek együttműködése révén[27]. Ezt jól példázza a „Wales Coast Path”, a wales-i partvidék 1400 km-es szakasza, ahova 2012-ben 2,82 millió turista látogatott el, ami egy év alatt 32 millió angol font bevételt teremtett[28]. Az ökoturizmus[29] jó lehetőség olyan termékek kifejlesztésére, amelyek felkeltik a környezettudatos utazók figyelmét: ilyen lehetőség lehet a helyi termékek kínálata, továbbá a környezetbarát üzleti modellek és gyakorlatok kialakítása. Az ágazat alkalmas arra, hogy felmérje és nyomon kövesse saját fenntarthatósági teljesítményét olyan kezdeményezések révén, mint az uniós ökocímke vagy a Travelife minősítési rendszer[30]. A környezetvédelmi irányítási rendszerek híresek a hulladékáram csökkentésére, a működési hatékonyság javítására és a pénzmegtakarításra irányuló tevékenységeikről[31]. Az idegenforgalmi ágazatra vonatkozó egyedi mutatókat az európai környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszer (EMAS)[32] keretében már kialakították, továbbiak meghatározására pedig a kísérleti jellegű európai turisztikai jelzőrendszerben (European Tourism Indicator System)[33] kerülhetne sor. A közelmúltban előterjesztett két bizottsági jogalkotási javaslat[34] is foglalkozik a kedvtelési célú vízi járművekből történő szennyezőanyag-kibocsátással. Továbbá, a part menti villamos energiát használó vízi járművek kikötőben való tartózkodásuk során jelentősen csökkenthetnék üzemanyag-fogyasztásukat, valamint a zaj és a légszennyező anyagok kibocsátását. Mindeddig azonban csak kis számú európai kikötő alkalmazta ezt a technológiát; a villamosenergia-szolgáltatással és az intelligens energiahálózat integrációjával kapcsolatos lehetőségek vizsgálatát és ösztönzését folytatni kell. A Bizottság: 8. az európai környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszer (EMAS) és az uniós ökocímke-mutatók használatával ösztönözni fogja az ökoturizmust, valamint az egyéb, fenntarthatósághoz köthető fellépésekkel való összeköttetést. 9. Az európai part menti területek fenntartható fejlődésének biztosítása érdekében ösztönözni fogja a barcelonai egyezményhez csatolt integrált partiövezet-gazdálkodásról szóló jegyzőkönyv és a vonatkozó tanácsi ajánlás végrehajtását, továbbá a tengeri területrendezést és a környezetbarát infrastruktúrát. 10. A fenntartható part menti és tengeri turizmus támogatása érdekében ösztönözni fogja a hulladékkeletkezés megelőzésére, a hulladékgazdálkodásra és a tengeri hulladékra vonatkozó stratégiákat. A Bizottság felkéri a tagállamokat, a régiókat, a turisztikai ágazatot és a többi érdekeltet, hogy: · hajtsák végre az integrált partiövezet-gazdálkodásról szóló ajánlást és jegyzőkönyvet. · Dolgozzanak ki a biológiai sokféleségre gyakorolt hatások minimálisra csökkentésére, valamint a védett területek szabadidő-és turizmusfejlesztésének fokozására irányuló iránymutatásokat. · Alakítsák ki az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás módjait a part menti területeken. · Javítsák az erőforrás-hatékonyságot, a hulladék- és szennyezésmegelőzést, illetve gazdálkodást az idegenforgalom szempontjából kiemelt helyeken és az üzemeltetők által. · Támogassák az európai környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszert, továbbá hajtsák végre a legjobb környezetgazdálkodási gyakorlatokat és a környezetbarát infrastruktúra megközelítéseit. · Ösztönözzék a part menti villamos energia használatát, valamint gondoskodjanak a kikötői létesítményekről. · Támogassák a vízügyi tervezetben (Water Blueprint)[35] meghatározott vízgazdálkodás-hatékonysági intézkedéseket. A Bizottság felkéri a turisztikai ágazatot és a többi érdekeltet, hogy: · fejlesszék és reklámozzák az ökoturizmust és a fenntartható turisztikai termékeket. · Hajtsák végre a vízügyi tervezetben (Water Blueprint) meghatározott vízgazdálkodás-hatékonysági intézkedéseket. · Aktívan vegyenek részt azokban a projektekben, amelyek a hulladék, a kibocsátások, a tengeri hulladék és a természetes erőforrások felhasználásának csökkentésére, valamint a víz-és hulladékhasznosításra / újrafeldolgozásra irányulnak. Az innovatív, fenntartató és színvonalas kínálat támogatása A változó kereslet miatt vonzó és fenntartható termékekre van szükség, amelyek gondoskodnak az egyedülálló, személyre szabott élményekről. A potenciálisan érdekes helyek és termékek bemutatása és reklámozása azonban gyakran nem a legvonzóbb módon történik, illetve nem kapcsolódik más, part menti idegenforgalmi kínálathoz. Az ágazatban olyan új termékeket kellene kifejleszteni, amelyek a part menti és tengeri régészet, a tengeri örökség, a búvárturizmus, az enogasztronómia stb. vonzerejét és hozzáférhetőségét hirdetik. Ennek egyik jó példája az „Odyssea-projekt”[36], amely az innovatív part menti létesítmények és történelmi tengeri útvonalak hálózatán keresztül kihasználja a part menti turizmusból, a tengeri kulturális útvonalakból és az innovatív jachtturizmusból adódó gazdasági lehetőségeket. A vízzel kapcsolatos sportok – például hobbihorgászat, hajózás, szörfözés és búvárkodás – iránti növekvő érdeklődés új lehetőségeket teremt, és kezelheti a szezonális jelleg problémáját, ugyanis ezek a tevékenységek nem függenek a csúcsidőszakoktól. A kedvtelési célú hajózás népszerűségének növekedése megköveteli a jachtkikötők biztonságát és megközelíthetőségét, ennek ellenére továbbra is fennállnak problémák a kikötőhelyek hiánya és a mozgáskorlátozott személyek számára biztosított megfelelő szolgáltatások vonatkozásában. Az olyan kezdeményezések, mint a „hajózási turizmus hálózata”[37], vagy a „Sail West projekt”[38] – melynek célja az írországi, észak-írországi és a Skóciától nyugatra található tengeri területeket összekötő tengeri szabadidős tevékenységek kiválósági központjának létrehozása – ösztönözhetnék a hajózási ágazatban történő további együttműködést. A szolgáltatás minősége alapvető fontosságú a versenyképességbeli különbségek megállapításában. Ezért fontos annak biztosítása, hogy a turisták szerte az Unióban színvonalas szolgáltatásokban részesüljenek, ezek minőségét pedig következetesen értékeljék. A közelmúltban előterjesztett, az európai turizmus minőségi alapelveiről szóló javaslat célja a fogyasztói biztonság és az idegenforgalmi szolgáltatásokba vetett bizalom növelése[39]. Szigetjelleg és távoli fekvés – lehetőségek a földrajzi korlátok közepette A szigetek és a távoli úti célok esetében külön nehézséget jelent a megközelíthetőség; elérésük nagymértékben függ a hajózási szolgáltatásoktól. Ez felveti a szállítási költségek, a szezonális jelleg, valamint a szárazfölddel és/vagy a környező helyekkel való összeköttetés problémáját, mindezek pedig hatással vannak az úti célok vonzerejére a látogatók és az idegenforgalomban dolgozók számára egyaránt. A problémák ismerete gyakran nem elegendő a megfelelő megoldások megtalálásához. Ezeket a helyeket azonban mindenképpen fejleszteni kell, ugyanis olyan területen kínálnak munkalehetőségeket, ahol az egyéb gazdasági tevékenységek száma elenyésző. A Bizottság: 11. ösztönözni fogja a part menti és a szárazföldön található vonzó úti célok diverzifikációját és integrációját, többek között az olyan, több ország területén vezető tematikus útvonalak révén, mint a kulturális, vallási vagy ősi kereskedelmi utak[40]. 12. A szigetek elérhetőségének javításáról szóló tanulmányt fog készíteni, valamint innovatív idegenforgalmi stratégiákat fog kialakítani a távoli szigetekre vonatkozóan. 13. Tanulmányt fog készíteni a jachtkikötők fejlesztésére vonatkozó innovatív gyakorlatok azonosítása céljából. A Bizottság felkéri a tagállamokat, a regionális és helyi hatóságokat, valamint a turisztikai ágazatot, hogy: · ösztönözzék a kulturális örökségen alapuló turizmust, alakítsanak ki víz alatti régészeti parkokat (az UNESCO tevékenysége alapján), továbbá fejlesszék a természeti és egészségturizmust a part menti üdülőhelyeken. · Használják a nemzeti és regionális stratégiákat az idegenforgalmi kínálat koherenciájának, valamint a szigetek és távoli helyek megközelíthetőségének biztosítása érdekében. · Alakítsanak ki innovatív gyakorlatokat a meglévő tengeri infrastruktúra megújítása céljából. A Bizottság felkéri a turisztikai ágazatot, hogy: · alakítsa ki a tengeri turizmusban érdekeltek hálózatát az utazásszervezők bevonásával. 3.4. A rendelkezésre álló uniós finanszírozás maximalizálása A 2014–2020 közötti időszakra szóló uniós pénzügyi keret és más uniós eszközök finanszírozzák a projekttervezést és -végrehajtást, lendületet adva ezáltal az ágazat fenntartható fejlődésének. A Bizottság felkéri a tagállamokat és a régiókat, hogy alakítsanak ki többéves nemzeti és/vagy regionális stratégiákat a fenntartható part menti és tengeri turizmus fejlesztése, valamint a partnerségi megállapodásokkal és az operatív programokkal való koherencia biztosítása érdekében. Az európai strukturális és beruházási alapok Az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) társfinanszírozás formájában támogatja a fenntartható idegenforgalmi beruházásokat, amelyek többek között az alábbi tematikus célkitűzésekhez kapcsolódnak: kutatás és fejlesztés, az IKT-hoz való hozzáférés és annak használata, vállalkozások, a kkv-k növekedése és versenyképessége, energiahatékonyság és megújuló energia használata, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás, a kulturális és természeti örökség fejlesztése, valamint a foglalkoztatás és a munkavállalói mobilitás. Az infrastrukturális beruházások a kisebb léptékű kulturális turizmusra és a fenntartható idegenforgalomra korlátozódnak. Az európai területi együttműködés célkitűzése értelmében az ERFA támogatja a bevált gyakorlatok cseréjét, a tagállamok közötti hálózatokat és klasztereket, a fenntartható turizmussal kapcsolatos közös stratégiákat, a kultúrát és a határokon átnyúló kereskedelmet. Számos új uniós forrás is segítheti a part menti és tengeri turizmust az innovációra összpontosító multiszektorális projekteken keresztül, többek között a következő területeken: integrált városfejlesztés (az Európai Regionális Fejlesztési Alap keretében), a halászattól függő területek fenntartható fejlődése (az Európai Tengerügyi és Halászati Alap keretében) és vidékfejlesztés (az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap keretében). E projektek finanszírozására az Európai Szociális Alapon keresztül is sor kerülhet, amely támogatja a munkahelyteremtést, a szakmai alkalmazkodást, a képzéseket és a kapacitásépítést. Kutatás, innováció és versenyképesség Az EU 2014—2020 közötti időszakra szóló kutatási és innovációs stratégiájának végrehajtását szolgáló pénzügyi eszköz a Horizont 2020. A keretprogram egyik kiemelt területe a „kék növekedés”; egyedi támogatásban részesülhetnek azok a kkv-k, amelyek innovatív megoldásokat fejlesztenek ki és használnak a part menti és tengeri turizmus területén is. A 2014—2020 közötti időszakra meghatározott COSME keretprogram célja a kkv-k versenyképességének növelése. A program idegenforgalommal kapcsolatos fő célkitűzései a következők: a kereslet növelése (különösen a főszezonon kívül), a kínálat és a termékek diverzifikálása, a minőség, a fenntarthatóság, a megközelíthetőség, a képességek és az innováció javítása, az ágazat társadalmi-gazdasági ismereteinek fejlesztése, továbbá Európa, mint egyedülálló, fenntartható és színvonalas úti célokat kínáló térség népszerűsítése. Oktatás, képzés és kultúra A Kreatív Európa program (2014—2020) lehetőségeket kínál a kulturális és természeti turizmussal való szinergiák kialakítására. Az Erasmus+ program (2014—2020) segítheti az ágazatot a foglalkoztathatóság, az új ágazati tanterv és a szakképzés innovatív formái tekintetében. Környezetvédelem, éghajlatváltozás és egyéb finanszírozási formák 2014-ben újra megkezdődik a környezetvédelmi pénzügyi eszközből (LIFE+) történő finanszírozás, amely várhatóan támogatni fogja a biológiai sokféleségre vonatkozó európai uniós stratégia célkitűzéseit. Az eszköz jelentős pénzügyi támogatást nyújt azon innovatív projektek számára, amelyek érintik a part menti és tengeri turizmust, beleértve az erőforrás-hatékonyság támogatását. A 2020-ig szóló, hetedik uniós környezetvédelmi cselekvési programra vonatkozó javaslat és az EU éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást és a hatások csökkentését célzó célkitűzései egyrészről az infrastrukturális ágazatokra – így az energiaügyre és a közlekedésre, – másrészről pedig a part menti és tengeri turizmushoz köthető egyedi szempontokra összpontosítanak. Emellett az Európai Beruházási Bank is nyújt pénzügyi támogatást a kkv-k számára az idegenforgalmi és/vagy konvergenciarégiókban történő beruházások vonatkozásában. A Bizottság: 14. online útmutatót fog készíteni az ágazat számára elérhető legfőbb finanszírozási lehetőségek áttekintésével (különösen a kkv-k vonatkozásában). A Bizottság felkéri a tagállamokat és a régiókat, hogy: · alakítsanak ki és hajtsák végre a part menti és tengeri turizmussal kapcsolatos nemzeti/regionális stratégiákat és projekteket, amelyek az operatív programok részét képezik majd. · Alakítsanak ki határon átnyúló együttműködési lehetőségeket a fentebb említett stratégiák és a bevált gyakorlatok cseréje vonatkozásában. · Hatékonyan és ténylegesen használják fel a rendelkezésre álló pénzeszközöket. 4. A PART MENTI ÉS TENGERI TURIZMUST ÉRINTŐ UNIÓS POLITIKÁK ÉRVÉNYESÍTÉSE A legtöbb európai szakpolitika és gazdasági tevékenység közvetlenül vagy közvetve befolyásolja a part menti és tengeri turizmust, amely a gazdasági növekedés motorja lehet. Ezért a Bizottság gondoskodni fog róla, hogy a part menti és tengeri turizmus más uniós szakpolitikák – például az IT összeköttetés, a fenntartható közlekedés, a biztonsági kérdések és a munkavállalók szabad mozgása – részeként is megjelenjen. Az alábbi átfogó politikai szempontokat szintén figyelembe veszik majd: környezetvédelem, regionális fejlesztés, képzések, fogyasztóvédelem, továbbá az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást és az éghajlatváltozás hatásainak csökkentését célzó politikák. Ezenkívül a Balti-tengerre, az Atlanti-óceánra és az Adriai- és a Jón-tengerre vonatkozó makroregionális stratégiák támogatják az erős idegenforgalmi gazdaságot, továbbá összehangolják a regionális, uniós és nem uniós forrásokat, aminek mindenki haszonélvezője lesz. Az európai szomszédságpolitikával, a fekete-tengeri szinergiával, a Duna régióra vonatkozó uniós stratégiával és az Északi Dimenzió politikájával való kapcsolat lehetőségei a jövőben kerülnek kiaknázásra. 5. KÖVETKEZTETÉS A part menti és tengeri turizmus vonatkozásában ambiciózus politikai keretre van szükség. A Bizottságnak, a tagállamoknak, a regionális és helyi hatóságoknak, a turisztikai ágazatnak és a többi érdekeltnek célzottan kell fellépniük azokkal az uniós politikákkal összhangban, amelyek hatással vannak az ágazatra. A Bizottság rendszeresen nyomon fogja követni a folyamatot az intézkedések végrehajtásának biztosítása érdekében. A Bizottság ezután jelentést készít az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának, valamint értékeli az eredményeket. [1] Az Idegenforgalmi Világszervezet (UNWTO) éves jelentése, 2012. http://dtxtq4w60xqpw.cloudfront.net/sites/all/files/pdf/annual_report_2012.pdf [2] EUROSTAT adatbázis (2013). [3] COM(2010) 352 végleges. [4] Beleértve a tengeri és strandturizmust, a tengeri hajós körutazásokat, a jachtturizmust / hajózást, valamint a kapcsolódó szárazföldi tevékenységeket. [5] http://ec.europa.eu/dgs/maritimeaffairs_fisheries/consultations/tourism/index_en.htm [6] COM (2012)494. [7] A7-0209/2013- 2012/2297 (INI)). [8] A tengeri és part menti turizmust támogató uniós szakpolitikai intézkedésekre vonatkozó tanulmány (a továbbiakban: „CMT-tanulmány”), ECORYS, 2013. http://ec.europa.eu/maritimeaffairs/documentation/studies/documents/study-maritime-and-coastal-tourism_en.pdf [9] A part menti területek azon településeket foglalják magukban, amelyek határosak a tengerrel, vagy területük fele a partvonaltól számított 10 km-en belül van. EUROSTAT adatbázis (2012). – Turisztikai szálláshelyeken eltöltött éjszakák száma a part menti és nem part menti területek megosztásában. http://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/show.do?dataset=tour_occ_ninatc). [10] Hajótársaságok Nemzetközi Szövetsége (Cruise Lines International Association, CLIA) „A tengeri körutazások ágazata” (“The Cruise Industry”), 2013. évi kiadás. http://www.senato.it/application/xmanager/projects/leg17/attachments/documento_evento_procedura_commissione/files/000/000/ 632/Documentazione_Clia_Europe.pdf [11] EUROSTAT adatbázis (2012) - A foglalkoztatottak száma korosztály szerinti megosztásban (NACE Rev. 2). http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/statistics/search_database# [12] A turizmusra vonatkozó európai statisztikákról szóló 692/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet [13] mérésére a helyi és nemzetközi látogatók száma alapján került sor [14] CMT-tanulmány [15] Az 55 és 80 év közötti uniós állampolgárok száma 128 millió. EUROSTAT adatbázis (2012) - Január 1-jei népességadatok ötéves korcsoportok és nemek szerinti megosztásban. http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/statistics/search_database# [16] COM(2012) 629. [17] A kezdeményezések elősegítik a köz-és magánszféra közötti partnerségek kialakítását, és lehetővé teszik a – különösen a főszezonon kívüli időszakban történő – utazást olyan kulcsfontosságú csoportok számára, mint a fiatalok, az időskorúak, a mozgáskorlátozott személyek, illetve az alacsony jövedelmű családok. [18] http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/tourism/eden/index_hu.htm [19] CMT-tanulmány. [20] Pl. az „Enterprise Europe Network” hálózat. A földközi-tengeri térségben lévő klaszterek kialakításának lehetőségeiről szóló tanulmányt 2013 őszén indították. [21] https://ec.europa.eu/eures/home.jsp?lang=hu [22] http://ec.europa.eu/education/lifelong-learning-policy/ecvet_en.htm [23] http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/tourism/ict/index_en.htm [24] A személyhajón szolgáló tengerészek képzése – a tengerészek képzéséről, képesítéséről és az őrszolgálat ellátásáról szóló egyezmény értelmében – nem vonatkozik a hajóvezetőkre. [25] Konkrét, rendelkezésre álló IKT eszközök például a következők: virtuális idegenforgalmi megfigyelőközpont (http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/tourism/vto/index_en.htm); Tourism Link Platform (http://www.tourismlink.eu/tourism-link/); eCalypso Platform (http://www.ecalypso.eu/steep/public/index.jsf). [26] A környezetbarát infrastruktúra a természetes és félig természetes területek térbeli szerkezetével foglalkozik. http://ec.europa.eu/environment/nature/ecosystems/ [27] COM(2013) 133 final. [28] http://www.bbc.co.uk/news/uk-wales-25096911 [29] http://www.ecotourism.org/book/ecotourism-definition [30] http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/index_en.htm http://www.travelife.org/Hotels/home.asp?p=1 [31] Egy spanyolországi szállodákról készített tanulmány (Cornell Hospitality Quarterly, 2012. augusztus) szerint a környezetvédelmi irányítási rendszereket használó szállodák nyereségesebbek. [32] http://ec.europa.eu/environment/emas/about/index_en.htm [33] http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/tourism/sustainable-tourism/indicators/index_en.htm. A turisztikai célpontok fenntartható teljesítményének mérésére és nyomon követésére szolgáló eszköz. [34] COM(2011) 456 végleges és COM(2013) 18 final. [35] A vízügyi tervezet (Water Blueprint) célja a vízpolitika egyéb politikákba történő beépítése. http://ec.europa.eu/environment/water/blueprint/ [36] www.odyssea.eu [37] www.nautical-tourism.eu. [38] http://malinwaters.com/about; finanszírozása az INTERREG IV A program keretében történik, amely számos, kikötőkkel kapcsolatos fejlesztési projekthez nyújt pénzügyi támogatást. [39] COM (2014) …. final. [40] Pl. az Európa Tanács és a Bizottság között létrejött, a kulturális és vallási útvonalakat ösztönző közös irányításról szóló megállapodás révén.