HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 21.9.2005 
COM(2005) 445 végleges 
2005/0190 (CNS)   
Javaslat 
A TANÁCS HATÁROZATA 
az Európai Atomenergia-közösség (Eur atom) nukleáris kutatási és képzési 
tevékenységekre vonatkozó hetedik kere tprogramjának (2007–2011)  végrehajtására 
irányuló egyedi programról 
 
(előterjesztő: a Bizottság) 
 
HU 2   HU INDOKOLÁS  
1. A  JAVASLATOK HÁTTERE  
A Bizottság az Európai Atomenergia-közössé g (Euratom) nukleáris kutatási és képzési 
tevékenységekre vonatkozó hetedik keretp rogramjára (2007–2011) irányuló javaslatát1 2005. 
április 6-án fogadta el. A Bizottság rámuta tott, hogy a tevékenységeket két olyan egyedi 
programba kell szervezni, amelyek a fúziósener gia-kutatás, valamint az atommaghasadás és a 
sugárvédelem kutatása területén végzett „közvetett” cselekvéseknek, illet őleg a Közös 
Kutatóközpont nukleáris energia területén folytatott tevékenys égeire irányuló „közvetlen” 
cselekvéseknek felelnek meg, és ezek képezik e javaslatok tárgyát. A Bizottság javaslatokat 
terjeszt el ő a kapcsolódó részvételi és  terjesztési szabályokra. 
A politikai hátteret és a célkit űzéseket „A tudás Európai Kutatási Térségének építése a 
növekedés érdekében”2 című közlemény határozza meg.  
A hetedik Euratom-keretprogram egyedi prog ramjainak célja – a nemzeti szinten és a 
magánszférában tett er őfeszítésekkel együtt – az európai kut atásnak ezen a területén felmerül ő 
fontosabb kérdések és  kihívások kezelése. 
Az európai szint ű pénzügyi támogatás olyan lehet őségeket biztosít a kutatás kiválóságának és 
hatékonyságának javítására, amelyek nemze ti szinten nem valósíthatók meg. A hetedik 
Euratom-keretprogram egyedi programja i az Európai Kutatási Térség további 
megszilárdítását jelentik ebben az ágazatban azáltal, hogy az új kutatási területeken új 
eszközök segítségével elérik a kritikus tömege t és struktúrákat, és támogatják az ötletek, az 
ismeretek és a kutatók szabad mozgását is. 
Az egyedi programok végrehajtása során a kutatási kiválóság meger ősítését célzó európai 
szintű cselekvésekben rejl ő lehetőségeket maximálisan kihasználják. Ez magában foglalja az 
Európai Unióban ezen a te rületen bárhol fellelhet ő kiválóság felkutatását és támogatását, 
valamint a jöv őbeli kutatási kiválóság kapacitásainak megteremtését.  
Az egyedi programok hatását lehet őség szerint más közösségi politikákkal és programokkal – 
mint például a strukturális alapokkal – ki egészítve fokozzák. Ez összhangban van az EK 
„Kapacitások” egyedi programjában követend ő megközelítéssel, hiszen az Euratom közvetett 
cselekvésekre vonatkozó egyedi programjá nak egyik fontos szempontja a kutatási 
infrastruktúrák támogatása, ebben az esetbe n a nukleáris tudomány és  technológia konkrét 
területén. 
2. E LŐZETES KONZULTÁCIÓ  
E javaslatok kidolgozásakor – csakúgy, mint a keretprogram esetében – a Bizottság 
figyelembe vette a többi EU-intézmény és a tagá llamok által kifejtett álláspontokat, valamint 
széleskörű konzultációk keretében számos érdekelt  fél – beleértve a tudományos és ipari 
közösséget – véleményét. Ezen túlmen ően az egyedi programra vonatkozó javaslatok a 
                                                 
1 COM (2005) 119 végleges 
2 COM(2005)118 
 
HU 3   HU hetedik keretprogramra irányuló javaslathoz3 elvégzett mélyreható hatásvizsgálatra és a 
keretprogram ötéves értékelésének4 eredményeire támaszkodnak.  
3. J OGI SZEMPONTOK  
Az egyedi programra irányuló javaslatok ugyanarra az id őszakra vonatkoznak, mint az 
Euratom-Szerz ődés 7. cikkén alapuló keretprogram (2007–2011). E cikk második 
bekezdésével összhangban a kutatási programokat legfeljebb öt évre állapítják meg. 
Ennélfogva e javaslatok nem ugyanarra az id őtartamra vonatkoznak, mint az EK egyedi 
programjai.  
A Bizottság azt javasolja, hogy amennyiben nem merülnek fel sajátos körülmények, ezeket az 
egyedi programokat meg lehe t hosszabbítani a 2012–2013-as id őszakra, az el őírt jogalkotási 
folyamatnak megfelel ően. 
4. A  KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA  
A határozathoz csatolt „jogalkotási pénzügyi kimutatás” meghatározza a költségvetési 
vonatkozásokat és az embe ri és igazgatási er őforrásokat, és tájékoztató jelleg ű számadatokat 
is ad a 2012–2013-as id őszakra. 
A Bizottság végrehajtó hivatal felállítását terv ezi, amelyre rábíz bizony os olyan feladatokat, 
amelyek a közvetett cselekvések egyedi programjának végrehajtásához szükségesek5. 
5. K OHERENS ÉS RUGALMAS VÉGREHAJTÁS  
5.1. Alkalmazkodás az új igényekhez és lehet őségekhez 
Alapvető fontosságú, hogy az egyedi programok végrehajtása kell ően rugalmas legyen ahhoz, 
hogy a tudományos és technológiai fejl ődés élvonalában maradhassanak általában véve a 
nukleáris területen, és a hhoz, hogy az újonnan felmerül ő tudományos, ipari, politikai és 
társadalmi igényekre válaszolhassanak. A közvetett cselekvések esetében ez els ősorban a 
tagállamok képvisel őiből álló bizottságok se gítségével évente frissítésre kerül ő és kiírandó 
pályázati felhívások témáit meghatározó munkaprogramok révén érhet ő el. A felülvizsgálatok 
sürgős válaszadást igényl ő – különösen el őre nem látott politikai szükségszer űségből adódó – 
új prioritások esetében  gyorsabban elvégezhet ők. 
Ez a többéves programozás széles kör ű információkon alapul annak biztosítására, hogy a 
támogatott tevékenységek továbbra is közvetlenül igaz odjanak az ipar és az EU nukleáris 
                                                 
3 SEC(2005)430 
4 COM(2005) 387 
5 Az (EK, Euratom) költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének a) pontja lehet ővé teszi a Bizottság 
számára, hogy közhatalmi feladatokkal bízzon meg végrehajtó hivatalokat. Azonban a közösségi 
programok igazgatásában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó hivatalokra vonatkozó 
alapszabály megállapításáról szóló 58/2003/EK tanácsi rendelet, valamint a 58/2003/EK bizottsági rendelet alkalmazásában a végrehaj tó hivatalok pénzügyi szabályozásár ól szóló 1653/2004/EK rendelet 
EK-rendeletek, ebb ől kifolyólag nem alkalmazhatók az Euratom területén. A Bizottság tervezi, hogy 
felkéri a Tanácsot arra, hogy terjessze ki  e rendeletek hatályát az Euratom-Szerz ődésre. 
 
HU 4   HU területen folytatott politikáinak fokozatosan növekv ő kutatási igényeihez. Ezen információk 
egyik forrását az EK „Együttm űködés” egyedi programja kere tében létrehozott energiaügyi 
külső tanácsadó csoport jelenti, amelynek tagsága ténylegesen multidiszciplináris, és 
amelynek összetételére a tudományos és ipari szemléletek egyensúlya jellemz ő. 
Kiegészít ő külső információkat a technológiai platformok  is szolgáltathatnak, amelyeket a 
tervek szerint az egyedi programok egyes témakörein belül lehe tne létrehozni.  
Egyéb fórumok és csoportok – mint például a Kutatási Infrastruktúrák  Európai Stratégiai 
Fóruma (ESFRI) – kell ő időben tanácsot adhatnak a Bizottságnak az Euratom kutatási 
területein felmerül ő lehetőségekkel és prioritás okkal kapcsolatban. 
5.2. Több területet érint ő kérdések 
A hetedik keretprogram végrehaj tásának globális koherenciáját a Bizottság biztosítja. Az 
egyedi programok keretében a munkaprogramokat összehangolt módon vizsgálják felül a több területet érint ő kérdések maradéktalan figyelembevétele érdekében. 
A tagállamok képvisel őiből álló bizottságok fontos  szerepet töltenek be azáltal, hogy segítik a 
Bizottságot az egyedi programok között és kere tében a végrehajtás tényleges koherenciájának 
és összehangolásának biztosítás ában. Ez a tagállamokban a különböz ő összetétel ű bizottságok 
képviselői között magas szint ű koordinációt feltételez. 
Különös figyelem tárgyát képezik azok a cselekvések, amelyek az Euratom és az EK egyedi 
programjaiban is szerepelnek, például a töké letesített reaktorok alkalmazásával történ ő 
hidrogéntermelés vagy fejlett a nyagok kifejlesztése. Amennyiben lehetéges, tekintettel a két 
különböző szerződés hatálya alá tartozó két keretp rogram okozta nehézségekre, közös 
pályázati felhívások kiírására kerülhet so r a hatodik keretprogram során szerzett 
tapasztalatokra alapozva. 
A következ ő kérdések különösen jelent ősek, és az összehangolt megközelítés érdekében 
különleges rendelkezéseket kell el őirányozni: 
– Nemzetközi együttm űködés:  ez az Euratom-program egyik fontos szempontja, és 
stratégiai megközelítés alkalmazására kerül sor az e tekintetben végrehajtott cselekvések el őmozdítása, valamint bizonyos problémák kölcsönös érdeket vagy 
előnyt jelentő megoldása érdekében. 
– Kutatási infrastruktúrák:  szoros együttm űködésre van szükség az EK „Kapacitások” 
programjával annak érdekében, hogy á ltalánosabb kutatási alkalmazásokkal 
támogatást biztosítsanak a kulcsfonto sságú nukleáris kutatási infrastruktúrák 
számára. 
– A közösségi politikákkal való kapcsolat:  a Bizottság szolgálatain belüli hatékony 
koordinációra vonatkozó rendelkezések megho zatalára kerül sor, különösen annak 
biztosítására, hogy a tevékenység ek továbbra is megfele ljenek az EU-politikákban 
szükséges fejl ődési igényeknek. E célból a többév es programozás támaszkodhat az 
érintett politikákkal foglalkozó különböz ő bizottsági szolgá latok felhasználói 
csoportjainak segítségére.  
– A tudás terjesztése és átadása:  a kutatási eredmények felhasználásának el őmozdítása 
iránti igény az egyedi progr amok egyik fontos jellemz ője, különös hangsúllyal az 
 
HU 5   HU országok, a tudományágak közötti és az egyetemekt ől az ipar felé történ ő 
tudásátadásra, például a kut atók mobilitásán keresztül. 
– Tudomány a társadalomban:  az EK „Kapacitások” programjának ez a tevékenysége 
mutat párhuzamosságokat a nukleáris ága zatban folytatott tevékenységekkel is, és 
létezik egyértelm ű lehetőség a kölcsönösen el őnyös kölcsönhatásokra például a 
kormányzást és az érdekelt feleket érint ő kérdések területén, különösen a vitatott 
létesítmények helyi lakosság általi  fogadtatásával kapcsolatban. 
6. E GYSZER ŰSÖDÉS ÉS IGAZGATÁSI MÓDSZEREK  
A 2005. április 6-i bizottsági munkaprogramban el őterjesztett ötleteke t és az e dokumentum 
alapján folytatott széles kör ű párbeszédet követ ően a hetedik keretprogram végrehajtása 
jelentős mértékben leegyszer űsödik. A javasolt intézkedések legnagyobb részét a részvételi és 
terjesztési szabályokban kell bemutatn i, nevezetesen a bürokrácia jelent ős mérték ű 
csökkentése, valamint a finanszírozási re ndszerek és a jelentéstételi követelmények 
egyszerűsítése érdekében.  
A közvetett cselekvésekre irányuló egyedi progr am maghasadással foglalkozó részében olyan 
javításokat javasolnak, amelyek hasonlóak az EK-program együttm űködéssel foglalkozó 
részének cselekvései es etében tervezettekhez. 
7. A Z EGYEDI PROGRAMOK TARTALMA  
7.1. Nukleáris kutatási és képzési tevé kenységek (közvetettt cselekvések) 
Az egyedi program a következ ő kiemelt témákra terjed ki: 
i) Fúziós energiára irányuló kutatás : az ITER-tervhez szükséges tudásalap megteremtése és 
az ITER megvalósítása, amely jelent ős lépés a biztonságos, fenntartható, környezettisztel ő és 
gazdaságilag életképes er őművek reaktorprototípusainak létreho zása felé. Ez a kiemelt téma a 
következő tevékenységi terüle teket tartalmazza: 
– Az ITER megvalósítása 
– K+F az ITER m űködésének el őkészítésében 
– Technológiai tevékenységek a DEMO el őkészítésében 
– Hosszú távú K+F tevékenységek 
– Humán er őforrás, oktatás és képzés 
– Infrastruktúrák 
– Újonnan felmerül ő és előre nem látható politikai igények megválaszolása. 
ii) Atommaghasadás és sugárvédelem:  az atommaghasadás biztonságos felhasználásának és 
kihasználásának, valamint az ionizáló sugárzás  egyéb, ipari és gyógyász ati felhasználásának 
ösztönzése. Ez a kiemelt téma a következ ő tevékenységi területeket tartalmazza: 
 
HU 6   HU – A radioaktív hulladékok kezelése 
– Reaktorrendszerek 
– Sugárvédelem 
– A kutatási infrastruktúrák támogatása és elérhet ősége 
– Humán er őforrás és képzés, beleértve a mobilitást. 
Ez az egyedi program általánosságban az ily en típusú európai támogatás bizonyított 
hozzáadott értékére alapozó korábbi keretpro gramokhoz szorosan kapcsolódik. Ebben az 
egyedi programban vannak olyan számottev ő újdonságok is, amelyek a végrehajtás 
tekintetében egyedi megfont olást tesznek szükségessé. 
– Az atommaghasadás és a sugárvédelem területén a nemzeti kutatási programok 
összehangolásának következetesebb megközelítése. 
– Az ITER együttes végrehajtása nemzetköz i keretek között, az ITER-rel foglalkozó 
közös vállalkozás létrehozása az Euratom keretében, és az integrált európai fúziósenergia-kutatási tevékenységek  összehangolásának további meger ősítése.  
– Mindegyik témán belül a nemzetközi együttm űködés célzottabb megközelítését 
irányozzák el ő olyan egyedi együttm űködési cselekvések keretében, amelyeket a 
munkaprogramokban kell meghatározn i a tervezett ne mzetközi együttm űködés 
stratégiai megközelítésével összhangban. 
– Mindegyik témán belül tesznek javaslatot olya n elemre, amely rugalmas reakciót tesz 
lehetővé az újonnan felmerül ő igényekre, és a végreha jtás a hatodik keretprogram 
által bevezetett, a politikáknak nyújtott  tudományos támogatással és az új és 
kialakulóban lév ő tudományos és technológiai terü letekkel foglalkozó rendszer, 
valamint az IKT területén a jöv őbeli és kialakulóban lév ő technológiákkal foglalkozó 
rendszer tapasztalatain fog alapulni  
Az egyedi program id őtartama és a 2013-ig tartó hossza bbítás ideje alatt adódhatnak 
lehetőségek a valódi közös vállalkozások létreho zására, például a ra dioaktív hulladékok 
kezelése területén
6. A Bizottság szolgálatai a megfelel ő időben javaslatokat terjesztenek a 
Tanács elé ilyen vállalkozások létrehozására. 
7.2. KKK (közvetlen cselekvések) 
A KKK feladatát a Bizottság szolgálatain belüli bels ő fejlődés és a nukleáris terület európai és 
globális összefüggésének figyelemb evételével hajtja végre. 
E célból a KKK tagállami kutatószervezete kkel fennálló kapcsolatainak meger ősítésére kell 
rendszeresen törekedni. 
                                                 
6 Lásd a Bizottság „nukleáris cs omagra” irányuló, 2004. szeptemb er 8-i módosított javaslatának 
indokolását, COM(2004)526 végleges. 
 
HU 7   HU A lisszaboni menetrenddel összefüggésben és  a KKK legtöbb érdekelt felének kérésére a 
KKK jelent ős erőfeszítést tesz a képzés és a tudásmenedzsment területén. A KKK folytatja 
K+F-tevékenységeit a hulladékgazdálkodáss al és a környezeti  hatással összefügg ő 
területeken. 
A nukleáris biztonság vonatkozásában a legfontosabb változások a közösségi politika 
fejlődésére, a Bizottság szolgálatai által ki fejezett új igényekre és a nemzetközi 
kezdeményezésekben – mint például a IV. generá ciós reaktorok területe – való közösségi 
részvételre válaszolnak. 
A KKK 30 éve vállal szerepet a nukleáris biztons ág területén, de a nemzetközi helyzet az 
elmúlt évek során jelent ős mértékben megváltozott, és a non-proliferációs vetület egyre 
fontosabbá válik. A Bizott ság szolgálatainak bels ő fejlődése azonban a KKK-nak a 
hagyományosabb területeken nyújtott foly amatos támogatására is épít. 
8. A  TUDÁS EURÓPAI KUTATÁSI TÉRSÉGÉNEK ÉPÍTÉSE A NÖVEKEDÉS ÉRDEKÉBEN  
A tudásalapú gazdaság és társadalom megvalósítása felé való szükségszer ű gyors haladás 
elérése érdekében új ambícióra és hatékonys ágra van szükség az európai kutatásban. Az 
Európai Unióban minden szerepl őnek – a nemzeti kormányoknak, a kutatólétesítményeknek, 
az iparnak – megvan a maga szerepe. 
Az (EK, Euratom) hetedik keretprogramot vé grehajtó valamennyi egyedi program célja a 
rendelkezésre álló költségvetés keretében az európai szint ű kutatási kiadások fellendít ő 
hatásának és befolyásának maximalizálása. Alapvet ő jellemzőik a következ ők: a kapcsolódó 
egyedi programok kiemelt témaköre ire való összpontosítás az e célkit űzések elérésére 
kidolgozott tevékenységekkel és  végrehajtási eszközökkel; er őteljes folytonossági 
komponens; a meglév ő kiválóság támogatásának és a jöv őbeli kutatási kiválósági kapacitások 
megteremtésének következetes hangs úlyozása; modern és leegyszer űsített irányítás a 
környezetbarát jelleg és a költséghatékonyság bi ztosítása érdekében; és olyan beépített 
rugalmasság, amellyel a keretprogram új igényekre és lehet őségekre reagálhat. 
 
HU 8   HU 2005/0190 (CNS) 
Javaslat 
A TANÁCS HATÁROZATA 
az Európai Atomenergia-közösség (Eur atom) nukleáris kutatási és képzési 
tevékenységekre vonatkozó hetedik kere tprogramjának (2007–2011)  végrehajtására 
irányuló egyedi programról 
(EGT vonatkozású szöveg) 
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 
tekintettel az Európai Atomener gia-közösséget létrehozó szerz ődésre és különösen annak 7. 
cikke első bekezdésére, 
tekintettel a Bizottság javaslatára7, 
tekintettel az Európai Parlament véleményére8, 
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére9, 
mivel: (1) Az Európai Atomenergia-közösség (E uratom) nukleáris kutatási és képzési 
tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2011) szóló 
.../.../Euratom tanácsi határozatnak (a továbbiakban: keretprogram) megfelel ően a 
keretprogramot olyan egyedi programokon  keresztül kell végrehajtani, amelyek 
részletes szabályokat állapítanak meg végrehajtásukra vonatkozóan, rögzítik 
időtartamukat, és el őírják a szükségesnek ítélt eszközöket. 
(2) A keretprogram két típusú tevékenység körül szervez ődik: i) a fúziós energia-kutatás, 
valamint az atommaghasadás és a sugárvédel em kutatása területén végzett közvetett 
cselekvések és ii) a Közös Kutatóközpont nukleáris energia területén folytatott 
tevékenységeit magukban foglaló közve tlen cselekvések. Az i) szerinti 
tevékenységeket ezen egyedi programmal kell végrehajtani. 
(3) E programra alkalmazni kell a keretpr ogramnak a vállalkozások, a kutatóközpontok és 
az egyetemek részvételére és a kutatási er edmények terjesztésére vonatkozó szabályait 
(a továbbiakban: részvételi és terjesztési szabályok). 
(4) A keretprogram kiegészíti a kutatáspolitika területén végzett más, a lisszaboni 
célkitűzések megvalósítására irá nyuló átfogó stratégiai tö rekvéshez szükséges uniós 
cselekvéseket, ezen belül különösen a strukturális alapok, a mez őgazdaság, az oktatás, 
                                                
 
7 HL C ., ., . o. 
8 HL C ., ., . o. 
9 HL C ., ., . o. 
 
HU 9   HU a szakképzés, a versenyképesség és az innováció, az ipar, az egészségügy, a 
fogyasztóvédelem, a foglalkoztatás, az energiaügy, a közlekedés és a 
környezetvédelem terüle tére vonatkozókat. 
(5) Az ITER-re vonatkozó tárgyalási iránye lveket módosító, 2004 november 26-i tanácsi 
határozat10 értelmében az ITER Európában történ ő megvalósítása – a fúziós energia 
tágabb megközelítésének keretében – a ke retprogram alapján végzett, fúziós 
energiával kapcsolatos kutatási tevékenységek központi eleme lesz. 
(6) Az ITER megvalósításához való hozzájá rulást célzó EU-s tevékenységeket, és 
különösen az ITER Cadarache-ban történ ő felépítésének megkezdéséhez és a 
keretprogram során az ITER-technológiához  kapcsolódó kutatáshoz és fejlesztéshez 
szükséges tevékenységeket a Szerz ődés II. címének 5. fejezete értelmében egy közös 
vállalkozás irányítja.  
(7) Az atommaghasadással foglalkozó tudomány és technológia terü letén egyes kutatási 
és technológiafejlesztési aspe ktusok is tartozhatnak a Szerz ődés II. címe 5. fejezetének 
megfelelően létrehozott közös vállalkozások általi végrehajtás hatálya alá. 
(8) A Szerz ődés 101. cikkének megfelel ően a Közösség nemzetközi megállapodásokat 
kötött a nukleáris kutatás területén, és emellett a Közösségnek a nemzetközi 
kutatóközösségbe való további  integrálása érdekében tö rekedni kell a nemzetközi 
kutatási együttm űködés meger ősítésére. Az egyedi program következésképpen nyitott 
az ilyen megállapodásokkal rendelkez ő országok részvétele el őtt, és a projektek 
szintjén, illetve kölcsönös el őnyök alapján nyitott harmadik országok szervezetei és a 
tudományos együttm űködésben érdekelt nemzetközi szervezetek részvétele el őtt is. 
(9) Helyénvaló, hogy az e program  keretében végzett kutatási tevékenységek tiszteletben 
tartsák az etikai alapelveket, beleértve az okat is, amelyek az Európai Unió alapjogi 
chartájában jutnak kifejezésre. 
(10) A keretprogram hozzájárul a fenntartható fejl ődés előmozdításához.  
(11) Az Európai Közösségek általános kö ltségvetésére alkalmazandó költségvetési 
rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK,  Euratom tanácsi rendelettel, a 
költségvetési rendelet végrehajtására vona tkozó részletes szab ályok megállapításáról 
szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Eurato m bizottsági rende lettel, valamint 
ennek esetleges jöv őbeni módosításaival összhangban bi ztosítani kell a keretprogram 
vonatkozásában a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást, a lehet ő leghatékonyabb 
és leginkább felhasználóbarát végrehajtá st, valamint meg kell könnyíteni a résztvev ők 
hozzáférését a keretprogramhoz. 
(12) Megfelel ő intézkedéseket kell tenni a szabálytalanságok és a csalás megel őzésére, 
továbbá meg kell tenni a szükséges lépéseket az elt űnt, alaptalanul kifizetett vagy 
szabálytalanul felhasznált pénzeszköz ök visszaszerzésére az Európai Közösségek 
általános költségvetésére alka lmazandó költségvetési rendeletr ől szóló, 2002. június 
25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet, a költségvetési rendelet végrehajtására 
vonatkozó részletes szabályok megállap ításáról szóló, 2002. december 23-i 
                                                 
10 A HL-ben nem tették közzé. 
 
HU 10   HU 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rende let és ennek esetleges jöv őbeni módosításai, 
az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelmér ől szóló, 1995. december 18-i 
2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet11, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek 
csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által 
végzett helyszíni ellen őrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 
2185/96/EK, Euratom tanácsi rendelet12 és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) 
által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1074/1999/EK európai pa rlamenti és tanácsi 
rendelet13 értelmében. 
(13) Az Európai Közösségek általános kö ltségvetésében minden egyes témához külön 
költségvetési tétel tartozik. 
(14) A program végrehajtása során kell ő figyelmet kell fordítani a nemek közötti 
egyenlőség érvényesítésére, valamint t öbbek között a program cselekvéseib ől 
finanszírozott projektek és program ok keretében alkalmazott kutatók 
munkakörülményeire, felvételi eljárá suk átláthatóságára és szakmai el őmenetelükre; 
ezekben a kérdésekben a Kutatók Európai Chartájáról és a kutatók felvételi eljárásának magatartási kódexér ől szóló, 2005. március 11-i bizottsági ajánlás
14 nyújt hivatkozási 
keretet, 
(15) A Tudományos és M űszaki Bizottsággal konzultáltak, 
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 
1. cikk 
A fúziós energia, az atommaghasadás és a su gárvédelem területén a nukleáris kutatási és 
képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik ke retprogramon belüli egyedi program (a 
továbbiakban: egyedi program) a 2007. január 1-jét ől 2011. december 31-ig terjed ő időszakra 
e határozattal elfogadásra kerül. 
2. cikk 
Az egyedi program a nukleáris energia te rületével foglalkozó kutatási és képzési 
tevékenységekhez a következ ő témákban végzett kutatási csel ekvések teljes skálájának 
támogatásán keresztül járul hozzá: 
(a) fúziósenergia-kutatás; 
(b) az atommaghasadás és a sugárvéd elem területén végzett kutatás. 
A fúziósenergia-kutatás területén a Szerz ődés II. címének 5. fejezete alapján közös 
vállalkozás létrehozására kerül sor az ITER-hez  való európai hozzájáru lás irányításához és 
igazgatásához, valamint a fúziós ener gia gyors megvalósítását célzó kiegészít ő 
tevékenységekhez. 
                                                 
11 HL L 312., 1995.12.23., 1. o. 
12 HL L 292., 1996.11.15., 2. o. 
13 HL L 136., 1999.5.31., 1. o. 
14 C(2005) 576 végleges 
 
HU 11   HU A célkitűzések ismertetése és e tevékenységek  körvonalai a mellékletben találhatók. 
3. cikk 
A keretprogram 3. cikkével ö sszhangban az egyedi program vé grehajtásához szükségesnek 
ítélt összeg 2553 millió EUR, amelyb ől 15 % a Bizottság igazgatási kiadásait fedezi. 
Kutatások a fúziós energia területén 2159 
Atommaghasadás és sugárvédelem 394 
4. cikk 
1. Az egyedi program keretében valame nnyi kutatási tevékenységet az etikai 
alapelveknek megfelel ően kell végrehajtani.  
2. E program keretében nem finanszírozhatók a következ ő kutatások: 
– a minden tagállamban tiltott kutatási tevékenységek, 
– azok a kutatási tevékenységek, amelyeket olyan tagállamban végeznének, ahol 
az ilyen kutatás tilos. 
5. cikk 
1. Az egyedi programot a keretprogram II. mellékletében meghatározott finanszírozási 
rendszerek igénybevételével kell végrehajtani. 
2. Az egyedi programra alkalmazni kell a részvételi és terjesztési szabályokat. 
6. cikk 
1. A Bizottság az egyedi program végreha jtására munkaprogramot dolgoz ki, amelyben 
részletesebben meghatározza a mellékletben kit űzött célokat és tudományos és 
technológiai prioritásokat, a pályázati kiírások témája szerint alkalmazandó finanszírozási rendszereket, valamint a végrehajtás ütemezését. 
2. A munkaprogram figyelembe veszi a tagá llamok, a társult államok, valamint az 
európai és a nemzetközi szervezetek által végzett, kapcsolódó kutatási tevékenységeket. A munkaprogramot sz ükség szerint aktualizálni kell. 
3. A munkaprogramban el ő kell írni az egyes finanszírozási rendszerek alapján 
benyújtott, közvetett cselekvése kre irányuló pályázatok el bírálási és a projektek 
kiválasztási kritériumait. A kritériumok a ki válóságra, a hatásra és a végrehajtásra 
vonatkoznak, és e keretek között a munkaprogram konkrétabb vagy további 
követelményeket, súlyozásokat és kü szöbértékeket állapíthat meg.  
4. A munkaprogram megjelölhet: 
 
HU 12   HU (a) olyan szervezeteket, amelyek tagdíjat kapnak; 
(b) konkrét jogalanyok tevékenységének tám ogatására irányuló cselekvéseket. 
7. cikk 
1. Az egyedi program végreh ajtásáért a Bizottság felel ős. 
2. Az egyedi program végrehajtása céljából a Bizottságot tanácsa dó bizottság segíti. E 
bizottság tagjai a bizott ság napirendjén szerepl ő különböz ő témáknak megfelel ően 
változhatnak. A maghasadással összefügg ő kérdésekben a bizottság összetétele, 
valamint a rá vonatkozó m űködési és eljárási szabályok a közösségi kutatási, 
fejlesztési és demonstrációs tevékenység ek igazgatásával és összehangolásával 
kapcsolatos struktúrákról és  eljárásokról szóló, 1984. j únius 29-i 84/338/Euratom, 
ESZAK, EGK tanácsi határozatban15 me gállapítottaknak felelnek meg. A 
magfúzióval összefügg ő kérdésekben a fentiek a 2005. április 18-i 
2005/336/Euratom tanácsi határozattal16 m ódosított, a fúziós program tanácsadó 
bizottságának felállításáról szóló, 1980. december 16-i tanácsi határozatban megállapítottaknak felelnek meg. 
3. A Bizottság rendszeresen tájékoztatja a bizottságot az egyedi program 
végrehajtásának el őrehaladásáról, és tájékoztatást ad a program keretében 
finanszírozott valamennyi KTF-cselekvésr ől. 
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei. Kelt Brüsszelben, 
 a Tanács részér ől 
 az elnök 
                                                
 
15 HL L 177., 1984.7.4., 25. o. 
16 HL L 108., 2005.4.29., 64. o. 
 
HU 13   HU MELLÉKLET  
TUDOMÁNYOS ÉS TECHNOLÓGIAI CÉLKIT ŰZÉSEK, A TÉMÁK ÉS A 
TEVÉKENYSÉGEK  KÖRVONALAI 
1. B EVEZETÉS  
Az atomenergia – összesen 135GWe b eépített kapacitással és a jelenlegi 
villamosenergia-termelés egyharmad ának biztosításával – az EU legf őbb 
szénkibocsátás-mentes villamosenergia-fo rrása. Kulcsszerepet játszik tehát az 
üvegházhatású gázok kibocsátásának korlátozásában az EU-ban, és jelent ős 
mértékben hozzájárul az Unió függetlenség ének, energiaellátása biztonságának és 
sokféleségének javításához. 
Hosszabb távon a magfúzió gyakorlatilag kor látlan tisztaenergia-ellátásra biztosít 
lehetőséget, e végs ő cél elérése érdekében a következ ő döntő lépés az ITER. Az 
ITER-projekt megvalósítása ezért az EU je lenlegi stratégiája középpontjában áll, de 
ehhez szilárd és célzott európai K+F-programot kell társítani az ITER üzemeltetésének el őkészítése és olyan technológiák  és ismeretek kifejlesztése 
érdekében, amelyekre a m űködési szakaszában és azt követ ően szükség lesz. 
Másrészről a maghasadás kiaknázható megoldás marad azon tagállamok számára, 
amelyek energiaforrásaik kiegyensúlyozot t választéka érdekében ki kívánják 
használni ennek a technológiának az el őnyeit. A kutatási és ké pzési tevékenységek 
kiemelked ő jelentőségűek a nukleáris biztonság jelenlegi és jöv őbeli folyamatosan 
magas szintjének biztosítása, a fenntar tható hulladékgazdálkodási megoldások 
alkalmazásának folyamatos fejl ődése és az ágazat egésze hatékonyságának és 
versenyképességének javítása szempontjából. A sugárvédel em területén folytatott 
kutatás ennek a politikának alapvet ő szempontja, mivel biztosítja a lakosság és a 
munkaerő optimális biztonságát valamennyi  orvosi és ipari alkalmazásban. 
A kutatási befektetések megfelel ő szintje minden területen elengedhetetlen 
fontosságú Európa versenyképességének meg őrzéséhez; a maximális hatékonyság 
érdekében ez a tagállamok közötti folyamatos együttm űködéssel EU-szinten 
összehangolt megközelítést, továbbá az infras truktúrák, a szakér telem és a know-how 
fenntartása érdekében er őfeszítéseket tesz szükségessé . Kutatásra általában szükség 
van az új tudományos és  technológiai lehet őségek felméréséhez és a keretprogram 
során felmerül ő új szakpolitikai igények rugalmas kezeléséhez is. 
2. K
UTATÁSI TÉMÁK  
2.1. Fúziós energia 
Az ITER-nek a franciaországi Cadarache-ban történ ő megépítésére és a fúziós 
energia fejlesztésének felgyorsításá t célzó „tágabb megközelítéshez” tartozó 
projektek megvalósítására nemzetközi együttm űködés keretében kerül sor. Egy 
nemzetközi ITER-megállapodás létrehozza az ITER-szervezetet. Az ITER és a 
tágabb megközelítéshez tartozó projektek megvalósítása és más berendezésekkel 
együtt, nemzetközi együttm űködés keretében történ ő működtetésük az ilyen 
 
HU 14   HU együttműködést példa nélküli szintre emeli. Ezekb ől Európának jelent ős előnye 
származik, különösen a hatékonyság és a lehe tséges költségmegosztás tekintetében. 
Az ITER bels ő ügynökségét (Domestic Agency) az Euratom-Szerz ődés szerinti 
közös vállalkozásként hozzák létre. Biztosítja az Euratom számára azokat az eszközöket, amelyekkel eleget tehet az ITER-megállapodásban foglalt nemzetközi 
kötelezettségeinek és biztosíthajta, hogy az Euratom hatékonyan és következetesen 
járuljon hozzá az ITER-hez és a tágabb megközelítéshez tartozó projektekhez, beleértve az e projekteket támogató K+F-tevékenységeket. 
Európának a fúziósenergia-kuta tás területén kivívott vezet ő szerepe a következ ők 
ötvözetének köszönhet ő: az Európai Kutatási Térséghez hasonló egyedi és 
tökéletesen integrált eur ópai fúziós program, jelent ős mérték ű és folyamatos 
közösségi támogatás, az Euratom álta li koordináció és az EURATOM fúziós 
társulásaiban a humán t őke fejlesztése. A fúziós társul ások a fúziósenergia-kutatási 
kiválósági központjai és jóré szt a kísérleti létesítményeiken alapuló, kiterjedt 
együttműködési hálózatokkal rendelkezn ek. Az ITER-hez kapcsolódó m űszaki 
tervezési tevékenységek támogatása során az Euratom által megvalósított kiemelked ő technológiai fejlesztés és a JET- létesítmények sikeres üzemeltetése 
jelentős mértékben hozzájárult az európai fúziós program er ős kohéziójának 
fokozásához. Ez biztosítja Európa számára azt  a tudást és tapasztalatot is, amely a a 
fúziósenergia-kutatás valemennyi terüle tén – beleértve az ITER és a tágabb 
megközelítéshez tartozó projektek megvalósítását – a széles kör ű együttműködési 
törekvésekhez szükséges. Ezen eredményekr e alapozva a hetedik keretprogram 
szervezése és irányítása biztosítja a K+ F tényleges és hatékony koordinációját a 
program rövid és hosszú távú céljainak elérése érdekében. 
A fúzió gyors fejl ődése kiterjedt ipari bázist is  megkövetel a fúziós energia kell ő 
időben történ ő fejlesztésének biztosításához . Az európai ipar már jelent ős mértékben 
hozzájárult az ITER-hez kapcsolódó m űszaki tervezési tevékenységekhez. A hetedik 
keretprogram során az európai ip ar – beleértve a kkv-ket – vezet ő szerepet tölt be az 
ITER megépítésében és arra törekszik, hogy maximálisan részt vegyen a DEMO-hoz 
(„demonstrációs” fúziós er őmű) és a fúziós energiával m űködő jövőbeli 
erőművekhez szükséges fúziósenergia- technológiák kifejlesztésében.  
Az ITER és az európai fúziósenergia-ku tatási program hozzájárul a magas szint ű 
csoport jelentésében (a „Kok-jelentésben” ) a lisszaboni straté gia fejlesztéséhez 
szükségesnek ítélt egyes sürg ős cselekvésekhez. Az ITER mágnesként vonzza a 
fúzióval foglalkozó legjobb tudósokat és  mérnököket és a csúcstechnológiát 
alkalmazó vállalkozásokat. Ez el őnyöket eredményez mind az európai fúziós 
program, mind az általános tudományos és m űszaki tudásbázis számára. Azok a 
képességek és ismeretek, amelyeket az eu rópai ipar megszerez az ITER-létesítmény 
rendkívül magas m űszaki követelményeinek teljesítés éhez szükséges rendszerek és 
alkatrészek kiépítése során, el ősegítik versenyképességének javítását. 
Általános célkit űzés 
Az ITER-tervhez szükséges tudásalap megt eremtése és az ITER megvalósítása, 
amely jelent ős lépés a biztonságos, fenntartható, környezettisztel ő és gazdaságilag 
életképes er őművek reaktorprototípusainak létrehozása felé. 
 
HU 15   HU Tevékenységek 
(i) az ITER megvalósítása 
Az ITER – mint nemzetközi kutatási in frastruktúra – közös megvalósításának 
tevékenységeit foglalja magában: 
– Az EU-nak projektfelel ősként különleges hatásköre van az ITER-szervezeten 
belül, és vezet ő szerepet tölt be a telephely el őkészítése, az ITER-szervezet 
felállítása, az igazgatás és a munkaer ő-felvétel, az általános m űszaki és 
ügyintézési támogatás tekintetében. 
– Az EU félként való részvétele az ITER-ben kiterjed az ITER-telephely 
vonzáskörzetén belüli és annak üzemelte téséhez szükséges felszerelések és 
berendezések felépítésére és a proj ekt építés közbeni támogatására. 
– Az ITER megépítését támogató K+F-te vékenységeket a fúziós társulások és 
európai vállalkozások hajtják végre. Ezek a tevékenységek egyebek mellett 
alkatrészek és rendszerek kifejlesz tését és tesztelését tartalmazzák.   
(ii) K+F az ITER m űködésének el őkészítésében 
Egy, a fizika és technológia területére ö sszpontosító program cé lja az ITER-projekt 
lehetőségeinek megszilárdítása és az ITER m űködése gyors beindításának 
előkészítése, jelent ősen lecsökkentve az ITER alapvet ő célkitűzéseinek eléréséhez 
szükséges id őt és költségeket. A program végrehajtása – a társulásokban a JET-
létesítmények és egyéb eszközök alkalmazásával – összehangolt kísérleti, elméleti és modellezési tevékenységekkel történik; biztosítja, hogy Európának meglegyen a 
szükséges befolyása az ITER-projektre, és az üzemeltetés során kiemelked ő szerepet 
töltsön be. Ez a program a következ őket tartalmazza: 
– az ITER m űködéséhez szükséges kulcsfontosságú technológiák értékelése a JET 
továbbfejlesztett változatainak megvalósításán és üzemeltetésén keresztül (els ő 
fal, fűtésrendszer, diagnosztika); 
– az ITER m űködésére vonatkozó forgatókönyvek feltárása a JET-re és egyéb 
létesítményekre célzott kísérletek és  összehangolt modellezési tevékenységek 
segítségével.  
A hetedik keretprogram során felülvizsgálják a programban szerepl ő létesítményeket, 
felmérve egyes meglév ő létesítmények fokozatos megszüntetésének lehet őségét és 
figyelembe véve az új berendezések irán ti igényt az ITER üzemeltetésével 
párhuzamosan. A felülvizsgálat határo zza meg, hogy milyen mértékben van szükség 
új vagy felújított berendezések esetleges támogatására annak biztosítása érdekében, 
hogy a program továbbra is megfelel ő fúziós létesítményeket tartson fenn a 
vonatkozó K+F-hez. 
(iii) Technológiai te vékenységek a DEMO el őkészítésében 
A DEMO-er őmű engedélyezéséhez, felépítéséhez és m űködéséhez szükséges 
kulcsfontosságú technológiákat és anyagoka t a fúziós társulások és vállalkozások 
 
HU 16   HU fejlesztik tovább annak érde kében, hogy teszteljék azoka t az ITER-ben, és hogy az 
európai ipart képessé tegyék a DE MO felépítésére és fúziós er őművek 
kifejlesztésére. A következ ő tevékenységek végrehajtására kerül sor: 
– fúziós erőmű anyagainak – a DEMO engedélyezésének lényeges el őfeltételét 
képező – tesztelését végz ő nemzetközi fúziósanyag-besugárzó berendezés 
(IFMIF: International Fusion Materials Irradiation Facility) építését el őkészítő 
szakosodott projektcsoport létrehozása és a m űszaki validálási és m űszaki 
tervezési tevékenységek (EVEDA: Engi neering Validation and Engineering 
Design Activities) végrehajtása; 
– alacsony aktivitású és a sugárzásna k ellenálló anyagok kifejlesztése, 
besugárzásvizsgálata és modellezése; a fúziós er őmű működéséhez szükséges 
kulcsfontosságú technológiák kifejlesztés e; a DEMO tervezési tevékenységei, 
beleértve a biztonsági és a környezeti vonatkozásokat. 
(iv) Hosszú távú K+F tevékenységek 
A kifejezetten az ITER-re és a DEMO-ra ir ányuló tevékenységekre építve a fúziós 
program szakértelmet fejleszt ki és kib ővíti a tudásbázist a jöv ő fúziós er őművei 
szempontjából stratégiai jelent őséggel bíró területeken. Ezek a kutatási 
tevékenységek javítják a fúziós energia m űszaki megvalósíthatóságát és 
életképességét. A hetedik keretprogramba n erre a célra tervezett cselekvések a 
következőket tartalmazzák: 
– a mágneses plazmaösszetartás javított koncepciójának a reaktorokban való 
használat szempontjából sokat ígér ő koncepciókon történ ő tanulmányozását. A 
munkák a Wendelstein 7-X sztellarátor építésének befejezésére, a kísérleti 
adatbázisok b ővítését célzó meglév ő eszközök használatára és e konfigurációk 
jövőbeli perspektíváinak érté kelésére összpontosítanak; 
– fúziós fizikával foglalkozó kísérleti pr ogram végrehajtására kerül sor, amely a 
fúziós plazma viselkedésének mélyreható megértését célozva az er őmű 
tervezésének optimalizálását segíti el ő; 
– folytatódik az elméleti és modellezési munka, amelynek végs ő célja a fúziós 
reaktorplazma mélyreható megértése; 
– megkezdődik a fúziósenergia-termelés szocio lógiai és gazdasági vonatkozásainak 
tanulmányozása, és folytatódnak azok cselekvések, amelyek el ősegítik, hogy a 
nyilvánosság tájékozódjon a fúzióval kapcsolatos fejleményekr ől, és megértse a 
fúzió lényegét; 
– folytatódik a tehetetlenségi fúziós energia területén meglév ő tevékenység, amely 
figyelemmel kíséri a tagállamok tehetetlenségi plazmaösszetartásra irányuló civil kutatási tevékenységeit.  
(v) Humán er őforrás, oktatás és képzés 
Az ITER azonnali és középtávú igényeihez és a fúzió továbbfejlesztéséhez a 
megfelelő humán er őforrás és a programon belüli magas szint ű együttműködés a 
következőkkel biztosítható: 
 
HU 17   HU – a kutatóknak a programban részt vev ő szervezetek közötti mobilitását támogatva, 
a jobb együttm űködés és a program integrációjának el őmozdítása, valamint a 
nemzetközi együttm űködés elősegítése érdekében; 
– a mérnökök és kutatók posztgraduá lis és posztdoktori szint ű, magas színvonalú 
képzése, amely magában foglalja a program létesítményeinek képzési 
platformként történ ő használatát, továbbá  az e célra szervezett szemináriumokat 
és műhelymunkákat; 
– az innováció el őmozdítása és a know-how cseréje az egyetemek, kutatóintézetek 
és az ipar között. 
(vi) Infrastruktúrák 
Az ITER Európában történ ő – az ITER-szervezet nem zetközi keretén belüli – 
megvalósítása az új, jelent ős európai dimenzióval rendelkez ő kutatási infrastruktúrák 
részét képezi. 
(vii) Újonnan felmerül ő és előre nem látható politikai igények kezelése 
A fúzió gyorsított fejlesztését célz ó program eredményeként elérhet ő a fúziós energia 
előrehozott piacra kerülése egy olyan szél esebb politika részeként, amely Európa 
energiaellátási biztonsága, az égha jlatváltozás és a fenntartható fejl ődés kérdéseivel 
foglalkozik. A gyorsított fejlesztés els ődleges célkit űzése és mérföldköve a DEMO 
előrehozott megvalósítása lenne. A hetedi k keretprogramban ez az EURATOM által 
az ITER-partnerekkel együttm űködésben végzett, a fúziós energia nemzetközi szint ű 
tágabb megközelítéséhez tartozó tevékenys égeket és projekteket jelentene.  
2.2. Atommaghasadás és sugárvédelem 
Közvetett cselekvésekre az alábbiakban részletezett öt f őbb területeken kerül sor. A 
program egészében léteznek azonban több területet érint ő, fontos kérdések, és a 
különböző tevékenységek közötti kölcsönhatásokat megfelel ően kell biztosítani. E 
tekintetben kulcsfontosságúak a képzési tevékenységek és a kutatási infrastruktúrák. 
A képzési szükségleteknek kulcsfontosságú tényez őnek kell lenniük ezen ágazat 
valamennyi EU-finanszírozású projektjébe n, és az infrastuktúrákhoz biztosított 
támogatással együtt a nukleáris szak értelem kérdéskörének alapvet ő részét kell 
képezniük.  
Szükség van az alapvet ő problémák és megközelítések közös európai megítélésére az 
Európai Kutatási Térség meger ősítésére irányuló igényekkel összhangban. A nemzeti 
programok közötti kapcsolatok ki alakítására kerül sor, és el őmozdítják a hálózatba 
szervezést nemzetközi szervezetekkel és ha rmadik országokkal, beleértve az USA-t, 
az Új Független Államokat, Kanadát és Japánt. Egyértelm ű közösségi érdek 
fennállása esetén az Euratomnak teljes érték ű szerepet kell betöltenie a KTF- 
(kutatási és technológiafejle sztési) tevékenységeket ne mzetközi szinten koordináló 
meglévő fórumokon. A koordináció adott esetben a KKK e területen végrehajtott 
közvetlen cselekvéseire irányuló programmal is biztosítva lesz, akárcsak a fúziósenergia-kutatás keretében vé gzett közvetett cselekvésekkel.  
 
HU 18   HU Hasonlóan fontos összeköttetéseket kell lé tesíteni az EK-keretprogramban szerepl ő 
kutatással, különösen az európai szabvá nyokkal, az oktatással és képzéssel, a 
környezetvédelemmel, az anyagtudománnyal, a kormányzással, a közös infrastruktúrákkal, a biztonsággal, a biztons ági kultúrával és energiával kapcsolatos 
tevékenységek során. A nemzetközi együttm űködés a legtöbb témakörben a 
folytatott tevékenységek alapvet ő jellemzője. 
(i) A radioaktív hu lladékok kezelése 
Célkitűzések 
A végrehajtásorientált KTF-en keresztü l a tevékenységek célja, hogy megfelel ő 
tudományos és m űszaki alapot teremtsenek a technológiák, valamint a kiégett 
üzemanyagok és a hosszú élettartamú ra dioaktív hulladék mélységi tárolása 
biztonságának demonstrálására, megalapozzák a hulladékok kezelésének ártalmatlanításának legfontosabb kérdéseire vonatkozó közös európai szemlélet kifejlesztését, és felmérjék a hulladé k mennyiségének és/vagy veszélyességének 
particionálással és transzmutációval vagy más technikákkal való csökkentését célzó 
egyéb módszereket. 
Tevékenységek 
– Mélységi tárolás:  mérnöki tanulmányokat és a lera kási tervek demonstrációját, a 
lerakáshoz a befogadó k őzet helyszíni jellemzését (mind általános, mind 
helyszínspecifikus föld alatti kutatól aboratóriumokban), a lerakási környezet 
megértését, a közeli területen (hulladék formája és m űszaki akadályok) és a távoli 
területen (fekük őzet és a bioszférába kerülés útvonalai) zajló folyamatok 
tanulmányozását, megbízható teljesítmény- és biztonságértékelési módszerek kidolgozását, továbbá a lakossági foga dtatáshoz kapcsolódó kormányzási és 
társadalmi kérdések vizsgálatát megkövetel ő, nagy aktivitású és/vagy hosszú 
élettartamú radioaktív hulladékok mélységi tárolása területén folytatott KTF.  
– Particionálás és transzmutáció:  KTF a particionálás és a transzmutáció (P+T) 
valamennyi m űszaki területén a legfejlettebb particionálási eljárásokhoz és 
transzmutációs rendszerekhez – beleértve a kritikus és szubkr itikus rendszereket – 
tartozó kísérleti létesítmé nyek és demonstrációs rendsze rek kifejlesztése, a kiégett 
nukleáris f űtőanyagok kezeléséb ől származó nagy aktivitású és hosszú élettartamú 
radioaktív hulladék mennyiségének és vesz élyességének csökkentése. A kutatás 
kiterjed az atomenergia el őállítása során kevesebb hulladék termelését 
eredményez ő koncepciók felkutatására is, nevezetesen a meglév ő reaktorokban a 
hasadóanyagok hatékonyabb felhasználására.  
(ii) Reaktorrendszerek 
Célkitűzések 
E cselekvések célja a meglév ő létesítmények további biztonságos m űködésének 
biztosítása, és az ellátás sokféleségének és  biztonságának javításához és a globális 
felmelegedés leküzdéséhez való hozzájárulásként az atomenergia még biztonságosabb, er őforrás-hatékonyabb és versenyképesebb kiaknázását célzó 
fejlettebb technológiában rejl ő lehetőségek felkutatása.  
 
HU 19   HU Tevékenységek 
– Nukleáris létesítmények biztonsága:  a jelenlegi és jöv őbeli nukleáris 
létesítmények m űködésének biztonságára irányuló KTF, különösen az er őművek 
élettartambecslése és irányítása, a bizt onságkultúra, a fejlett biztonságértékelési 
módszerek, a digitális szimulációs eszközök, m űszerek és vezérlés, továbbá a 
súlyos balesetek megel őzése és enyhítése területén, a tudásmenedzsment 
optimalizálását és a szakértelem fenntar tását célzó kapcsolódó tevékenységekkel 
együtt.  
– Fenntartható nukleáris rendszerek:  KTF az e területen tett nemzetközi 
erőfeszítésekkel együttm űködésben – mint például a IV. generációs reaktorokkal 
foglalkozó nemzetközi fórum – a jelenlegi rendszerek és üzemanyagok hatékonyságának javítására, a kivá lasztott fejlett reaktorrendszerek 
vonatkozásainak a bennük rejl ő lehetőségek, a proliferációval szembeni 
ellenállóképességük és a hosszú távú fenntar thatóságuk felmérésére, beleértve az 
alapkutatás (különösen a természettudomány)  területén folytatott tevékenységeket, 
valamint az üzemanyagciklus és az innovatív üzemanyagok tanulmányozását.  
(iii) Sugárvédelem 
Célkitűzések 
A sugárzás biztonságos or vosi és ipari felhasználása megbízható sugárvédelmi 
politikán és annak tényleges vé grehajtásán alapul. A kutatás dönt ő szerepet játszik a 
védelmi el őírások fenntartásában és javításában, és ez a programban szerepl ő 
valamennyi tevékenység közös célkit űzése. A kutatásnak az is fontos célkit űzése, 
hogy alátámassza a közösségi politikákat és  azok tényleges végrehajtását, továbbá 
gyorsan és hatékonyan reag áljon az újonnan felmerül ő igényekre.  
Ennek a kutatásnak egyik fontos célkit űzése, hogy hozzájáruljon az alacsony és 
hosszan tartó sugárterhelés kockázatáh oz kapcsolódó vita megoldásához. E 
tudományos és politikai kérdés megoldása jelent ős költséggel és/vagy 
közegészségügyi hatással járhat a sugárzás orvosi és ip ari felhasználása esetében.  
Tevékenységek 
– Az alacsony és hosszan tartó sugár terheléssel kapcsolatos kockázatok 
számszer űsítése:  az alacsony és hosszan  tartó sugárterhelés egészségre jelentett 
kockázatainak jobb számszer űsítése, beleértve az egyénenkénti variabilitást, 
epidemiológiai tanulmányokon és a sejt-  és molekuláris biológia területén 
folytatott kutatás mechanizmusainak jobb megértésén keresztül.   
– A sugárzás orvosi felhasználása: a diagnosztika és a terápia (beleértve a 
nukleáris orvostudományt) területén a sugárzás orvosi felhasználása 
biztonságának és hatékonyságának bizt osítása új technológiai fejlesztések 
megvalósítása és az ilyen felhasználások el őnyei és kockázatai közötti megfelel ő 
egyensúly elérése révén.  
– Veszélyhelyzetek kezelése és helyreállítás:  a veszélyhelyzet-kezelés 
következetességének és integrációjának javítá sa Európában (beleértve a véletlenül 
 
HU 20   HU szennyeződött területek helyreállítását) a közös eszközök és stratégiák 
kifejlesztésén, továbbá üzemeltetési kör nyezetekben tanúsíto tt hatékonyságuk 
demonstrálásán keresztül.  
– A sugárzás vagy a radioaktív anyagok rosszindulatú felhasználása:  
megbízható és a gyakorlatban alkalmazható megközelítések kialakítása a sugárzás 
vagy a radioaktív anyagok ro sszindulatú (vagy fenyeget ő jellegű) felhasználása 
által kiváltott hatás kezelé sére, beleértve a közvetlen és közvetett egészségügyi 
hatásokat és a környezet – különösen a lakott területek és az élelmiszer- és vízellátás – szennyezését.  
– Egyéb témák:  az egyéb területeken (például a természetes sugárzás, a 
radioökológia, a környezetvédelem, a doz imetria, a foglalkozási expozíció, a 
kockázatkezelés stb. területén) folyta tott nemzeti kutatási tevékenységek 
hatékonyabb integrálása.  
(iv) Infrastruktúrák 
Célkitűzések 
A kutatási infrastruktúrák – a nagyon nagy és költséges er őmű- és 
laboratóriumhálózatoktól az olyan sokka l kisebb létesítményekig, mint az 
adatbázisok, a digitális szimulációs eszközök és a szövetbankok – a nukleáris 
tudomány és technológia és a radiológi ával foglalkozó tudományágak területén 
folytatott KTF lényeges elemét jelentik. A program célkit űzései kulcsfontosságú 
infrastruktúrák támogatására irányulna k olyan területeken, ahol egyértelm ű a EU-s 
hozzáadott érték, különösen a kritikus töme g létrehozása és az elavulttá vált 
létesítmények, például kutatóreaktorok lecserélése érdekében. Ez megszilárdítja az olyan korábbi közösségi programok si kerét, amelyek me gkönnyítették az ilyen 
infrastruktúrákhoz való tr ansznacionális hozzáférést, és hozzájárul az európai 
nukleáris ágazatban a m űszaki haladás, az innováció és a biztonság magas 
színvonalának fenntartásához.  
Az infrastruktúrák jelent ős mértékben hozzájárulnak a tudósok és mérnökök 
képzéséhez is.  
Tevékenységek 
– Infrastruktúrák támogatása:  a bármely fenti témához szükséges alapvet ő 
kutatási infrastruktúrák tervezéséne k, felújításának, építésének és/vagy 
működésének támogatása; például a radioa ktív hulladék mélységi tárolásának 
kutatásával foglalkozó föld alatti laboratóriumok, a particionálási és 
transzmutációs eszközökhöz tartozó kí sérleti/tesztelési  létesítmények, 
melegkamrák, a súlyos balesetek vizsgála tára és termohidraulikus tesztelésre 
szolgáló létesítmények, anyagvizsgáló  reaktorok, továbbá a sugárvédelem 
kutatásához használt digitális szim ulációs eszközök és radiobiológiai 
létesítmények, adatbázisok és szövetbankok.  
– Infrastruktúrákhoz való hozzáférés:  a meglév ő és a jövőbeli infrastruktúrákhoz 
való transznacionális hozzáférés megkönnyítése egyéni kutatók vagy 
kutatócsoportok számára.  
 
HU 21   HU (v) Humán er őforrás és képzés 
Célkitűzések 
Az atommaghasadás és a sugárvédelem  valamennyi területén a szükséges 
kiemelked ő szakértelem és humán er őforrás megtartására, és ennek a nukleáris 
biztonság jelenlegi magas szintjének fennt artására jelentett kihatásaira irányuló 
figyelemnek köszönhet ően a program célkit űzései különböz ő intézkedéseken 
keresztül a tudományos képességek és a know-how ágazaton belüli terjesztésének 
támogatását célozzák. Ezen in tézkedések célja a megfelel ően képzett kutatók és 
műszaki szakemberek rendelkezésre állásá nak garantálása például az EU oktatási 
intézményei közötti koordináció javítá sával – annak érdekében, hogy biztosítható 
legyen a képesítések egyenérték űsége valamennyi tagállamba n – vagy a hallgatók és 
a tudósok képzésének és m obilitásának megkönnyítésével. Csak egy valóban európai 
megközelítés biztosíthatja a szükséges ösztönz őket és a fels őfokú oktatás és képzés 
harmonizált szintjét, megkönnyítve ezáltal az új tudósgeneráció mobilitását, és 
gondoskodva az egyre integráltabbá váló nukleáris ágazatban a jöv ő tudományos és 
technológiai kihívásaival szembenéz ő mérnökök szakmai pályafutását végigkísér ő 
képzési szükségletekr ől.  
Tevékenységek 
– Képzés:  a nemzeti programok összehangolás a és a nukleáris tudomány és 
technológia általános képzési igényeinek ellátása egy es zközkészlet segítségével – 
beleértve a versenyképeseket is – a humán er őforrások általános támogatásának 
részeként valamennyi témakörben. Kiterjed a tanfolyamok és a képzési hálózatok 
támogatására. 
– A kutatók mobilitása:  a tagállamok és az EU-n kívüli országok különböz ő 
egyetemei és intézetei között a tudós ok és mérnökök fokozottabb mobilitásának 
támogatása f őként juttatásokon és ösztöndíjakon ke resztül. Különleges támogatás 
nyújtható az Új Független Államokból származó kutatók esetében. 
3. E TIKAI SZEMPONTOK  
A program és az abból ered ő kutatási tevékenységek végr ehajtása során tiszteletben 
kell tartani az alapvet ő etikai elveket. Ide tartozna k többek között az Európai Unió 
alapjogi chartájában foglalt elvek, beleér tve az emberi méltóság és az emberi élet 
védelmét, a személyes adatok és a magáné let védelmét, továbbá a közösségi jognak 
és a vonatkozó nemzetközi egyezmények, útmutatások és magatartási kódexek 
legújabb változatának megfelel ően az állatok és a környeze t védelmét is például a 
Helsinki Nyilatkozat, az Európa Tanács  1997. április 4-én, Oviedóban aláírt, az 
emberi jogokról és a biogyógyászatról szóló egyezménye és kiegészít ő 
jegyzőkönyvei, a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezmény, az UNESCO által 
elfogadott, az emberi génállományról és  az emberi jogokról szóló egyetemes 
nyilatkozat, a biológiai és mérgez ő fegyverekr ől szóló ENSZ-egyezmény (BTWC), 
az élelmiszer- és mez őgazdasági felhasználás ú növényi genetikai er őforrásokról 
szóló nemzetközi szerz ődés, valamint az Egészségügyi Világszervezet (WHO) 
vonatkozó határozatai alapján. 
 
HU 22   HU Figyelembe kell venni továbbá a biotechno lógia etikai vonatko zásaival foglalkozó 
európai tanácsadó csoport véleménye it (1991–1997) és a tudomány és az új 
technológiák etikájával foglalkozó európai csoport véleményeit (1998-tól). 
A szubszidiaritás elvének megfelel ően és az Európában fellelhet ő megközelítések 
sokféleségére figyelemmel a kutatási projektek résztvev ői kötelesek betartani azon 
országok hatályos jogszabályait, el őírásait és etikai szabályait, amelyekben a kutatást 
végzik. A nemzeti rendelkezéseket minden es etben alkalmazni kell, és a valamely 
tagállamban vagy más országban tiltott kutat ás az adott tagállamban vagy országban 
történő elvégzés esetén közösségi  forrásból nem támogatható. 
Szükség esetén a kutatási projekteket me gvalósító személyek a KTF-tevékenységek 
megkezdése el őtt kötelesek megszerezni az illetékes nemzeti vagy helyi etikai 
bizottságok jóváhagyását. A Bizotts ág rendszeresen etikai szempontú 
felülvizsgálatnak veti al á az etikailag érzékeny ké rdésekre irányuló, illet őleg az etikai 
vonatkozásokkal nem kielégít ő módon foglalkozó pályázatokat. Egyedi esetekben 
etikai felülvizsgálat a projekt végrehajtása idején is végezhet ő. 
A Szerződéshez csatolt, az állatok védelmér ől és kíméletér ől szóló jegyz őkönyv 
előírja, hogy a Közösségnek teljes mértékbe n figyelembe kell vennie az állatok 
kíméletére vonatkozó követelményeket a közösségi politikák – beleértve a kutatást – kialakítása és végr ehajtása során. A kísérleti és egyéb tudományos célokra 
felhasznált állatok védelmér ől szóló 86/609/EGK tanácsi irányelv megköveteli, hogy 
a kísérleteket úgy tervezzék meg, hogy ezek so rán a kísérleti állatok ne szenvedjenek 
nélkülözést, és hogy e kísérletek ne okozzan ak szükségtelen fájdalmat és szenvedést, 
minél kevesebb állat használatát igénye ljék, a neurofiziológiailag legkevésbé 
érzékeny állatokat vegyék igénybe és a lehet ő legkevesebb fájdalmat, szenvedést, 
nélkülözést vagy maradandó károsodást oko zzák. Az állatok genetikai örökségének 
megváltoztatására és az állatok klónozására csak akkor kerülh et sor, ha annak céljai 
etikailag indokoltak, körülményei pedig garantálják az állatok jólétét és figyelembe veszik a biológiai sokféleség alapelveit. A program végrehajtása során az esetleges 
fejlemények figyelembevétele érdekében a Bizottság rendszeresen figyelemmel 
kíséri a tudományos el őrehaladást és a nemzeti és nemzetközi rendelkezéseket. 
 
HU 23   HU JOGALKOTÁSI PÉNZÜGYI KIMUTATÁS  
1. A  JAVASLAT  CÍME: 
Javaslat: A TANÁCS HATÁROZATA a hetedik keretprogram alapjá n végzett nukleáris 
kutatási és képzési tevékenységekre vona tkozó egyedi program elfogadásáról 
2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ  IRÁNYÍTÁSI  ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI  
KERET 
Kutatások a fúziós energia területén: 
– Az ITER megvalósítása 
– K+F az ITER m űködésének el őkészítésében 
– Technológiai tevékenységek a DEMO el őkészítésében 
– Hosszú távú K+F tevékenységek 
– Humán er őforrás, oktatás és képzés 
– Infrastruktúrák 
– Újonnan felmerül ő és előre nem látható politikai igények kezelése 
Atommaghasadás és sugárvédele m területén végzett kutatás: 
– A radioaktív hulladékok kezelése 
– Reaktorrendszerek 
– Sugárvédelem 
– Infrastruktúrák 
– Humán er őforrás és képzés 
3. KÖLTSÉGVETÉSI  TÉTELEK 
3.1. Költségvetési tételek (m űködési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási 
segítségnyújtási tételek) beleértve a következ ő megnevezéseket: 
08 11 01 01 Szabályozott termonukleáris fúzió; 08 11 01 02 Radioaktív hulladékok 
kezelése; 08; 08 11 01 03 Sugárvédelem; 08 11 02 Egyéb tevékenységek a nukleáris 
technológia és biztonság területén 
(a hetedik keretprogramhoz tartozó vé gleges költségvetési  nómenklatúra kés őbb készül el) 
 
HU 24   HU 3.2. A cselekvés és a pénzügyi hatás id őtartama: 
2007-2011-ig az új pénzügyi terv keretének elfogadásától függ ően 
3.3. Költségvetési jellemz ők (ha szükséges, a tábl ázat további sorokkal 
kiegészíthet ő): 
Költségvetési 
tétel Kiadás típusa  Új EFTA-
hozzájárulás  Tagjelölt országok 
hozzájárulásai
 A pénzügyi 
terv fejezete  
 08  
nem 
kötelező diff.17/ 
 
 IGEN NEM IGEN [1a] számú  
XX.01  
nem 
kötelező  
nem 
diff. 18 
 NEM NEM NEM [1a…] 
számú  
XX.01.05  nem 
kötelező  
nem 
diff. IGEN NEM IGEN  [1a…] 
számú  
                                                 
17 Differenciált el őirányzatok 
18 Nem differenciált el őirányzatok, a továbbiakban: NDE. 
 
HU 25   HU 4. FORRÁSOK  ÖSSZEFOGLALÁSA 
4.1. Pénzügyi források 
4.1.1. A kötelezettségvállalási el őirányzatok és a kifizetési el őirányzatok összefoglalása19 
millió EUR (három tizedesjegyig) 
 
Kiadás típusa  Szakasz 
száma   
2007 
  
2008  
2009  
2010  
2011  
Összese
n 
Működési kiadások20 
        
Kötelezettségvállalási 
előirányzatok  8.1  280,916 358,377 477,708 493,220 527,103 2.137,324 
Kifizetési 
előirányzatok   b 112,366 227,626 354,780 440,367 1.002,185
21 2.137,324  
Referenciaösszegen belüli igazgatási kiadások 22 
    
Technikai és 
igazgatási 
segítségnyújtás 
(NDE)  8.2.4 c 
177,503 190,795 197,945 203,300 184,645            
954,188 
TTEELLJJEESS  RREEFFEERREENNCCIIAAÖÖSSSSZZEEGG 
Kötelezettségvállalá
si előirányzatok  a+c 458,419 549,172 675,653 696,520 711,748 3.091,512 
Kifizetési 
előirányzatok  b+c 289,869 418,421 552,725 643,667 1.186,830
23 3.091,512 
Referenciaösszegen kívüli igazgatási kiadások24 
 
Humán er őforrás és 
kapcsolódó kiadások 
(NDE)  8.2.5 d               
4,986              
5,085              
5,187              
5,291              
5,397 
              
25,946 
Referenciaösszegen 
kívüli, a humán 
erőforrás költségeit ől 
és kapcsolódó 
költségekt ől eltérő 
igazgatási költségek 
(NDE)  8.2.6 e 
0,148 0,151 0,154 0,157 0,160 0,770 
                                                 
19 Ezek a számadatok a teljes EURATOM-kere tprogram (lásd a COM(2005)119 végleges 
dokumentumot) kiadásaira vonatkoznak. 
20 Olyan kiadás, amely nem tartozik az érintett xx cím xx 01 alcímébe. 
21 A kifizetési el őirányzatok 2011-r e és az azt követ ő évekre vonatkoznak. 
22 Kiadások az xx cím xx 01 05 jogcímcsoportján belül. 
23 A kifizetési el őirányzatok 2011-r e és az azt követ ő évekre vonatkoznak. 
24 Az xx 01 alcímbe tartozó, az xx 01 05 jogcímcsoportokon kívüli kiadások. 
 
HU 26   HU A beavatkozás teljes indika tív pénzügyi költsége 
TELJES 
KÖTELEZETTSÉGVÁ
LLALÁSI ELŐIRÁNYZAT 
beleértve a humán 
erőforrás költségét
 a+c
+d
+e 
463,553 554,408 680,994 701,968 717,305 3.118,228 
TELJES KIFIZETÉSI 
ELŐIRÁNYZAT 
beleértve a humán erőforrás költségét
 b+c
+d
+e 295,003 423,657 558,066 649,115 1.192,38725          
3.118,228 
A társfinanszírozás részletei 
Amennyiben a javaslat tartalmazza a tagállam ok vagy más szervek (kérjük, nevezze meg) 
által biztosított társfinanszírozást, a társfinanszírozás becsült szintjét a lent szerepl ő 
táblázatban meg kell jelölni (a tá blázat további sor okkal kiegészíthet ő, ha a 
társfinanszírozás biztosítására különböz ő szerveket irányoztak el ő): 
millió EUR (három tizedesjegyig) 
Társfinanszírozó szerv  
  
n. év  
n + 1  
n +2  
n +3  
n +4 n + 5 
és későb
b
  
Összese
n 
……………………  f        
TELJES 
KÖTELEZETTSÉGVÁL
LALÁSI ELŐIRÁNYZAT 
beleértve a 
társfinanszírozást
 a+c
+d+
e+f        
 
4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethet őség 
⌧ A javaslat összeegyeztethet ő a következ ő pénzügyi programozással (A 
Bizottság 2004 februárjában kiadott, a 2007–2013 közötti id őszakra szóló 
pénzügyi tervr ől szóló közleménye, COM (2004) 101). 
 A javaslat megkívánja a pénz ügyi terv vonatkozó fejezetének 
átprogramozását. 
 A javaslat megkövetelheti az intézményközi megállapodás26 
rendelkezéseinek alkalmazását (azaz ruga lmassági eszköz vagy pénzügyi terv 
módosítása). 
                                                 
25 A kifizetési el őirányzatok 2011-r e és az azt követ ő évekre vonatkoznak. 
26 Lásd az intézményközi megáll apodás 19. és 24. pontját. 
 
HU 27   HU 4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás 
 A javaslatnak nincs a bevéte lre gyakorolt pénzügyi hatása 
⌧ A javaslatnak van pénzügyi hatása  – a bevételre gyakorolt hatása a 
következő: 
Egyes társult államok hozzájárulhatnak  a keretprogramok finanszírozásához. 
A költségvetési rendelet 161. cikkével összha ngban a Közös Kutatóközpont bevételhez 
juthat különböz ő versenyképes tevékenységekb ől és egyéb, küls ő szerveknek nyújtott 
szolgáltatásokból. 
A költségvetési rendelet 18. cikkével összhan gban bizonyos bevételek felhasználhatók 
meghatározott költségvetési jogcímek finanszírozására. 
millió EUR (egy tizedesjegyig)  
  A cselekvés utáni helyzet  
Költségvet
ési tétel  Bevételek  A 
cselekvé
st 
megelőz
ően [n-
1. év][n. 
év] [n+1] [n+2] [n+3
] [n+4] [n+5]
a) Bevétel abszolút értékben          
b) A bevétel változása   ∆       
4.2. Teljes munkaid ős egyenértékben kifejezett humán er őforrás (beleértve a 
tisztviselőket, az ideiglenes alkalmazottakat és a küls ő személyzetet) – a 
részleteket lásd a 8.2.1. pontban  
  
 
Éves szükségletek   
2007  
2008  
2009  
2010  
2011 
A humán er őforrás 
teljes létszáma27 
 1.848 
(+ 15) 1.848 
(+ 25) 1.848 
(+ 15) 1.848 
(+ 5) 1.848 
                                                 
27 A táblázatban szerepl ő számadatok csak a Kutatási és Fejles ztési, az Információstársadalmi, az 
Energiaügyi és Közlekedési, a Vállalkozáspolitikai és Ipari és a Halászati F őigazgatóság felel ősségi 
körébe tartozó valamennyi közvetett cselekvés létszámtervéb ől finanszírozott személyzetre 
vonatkoznak, beleértve az ITER-h ez kapcsolódó további 60 állást. Ezért ezek a számadatok nem 
tartalmazzák a m űködési költségvetéshez tartozó létszámtervben szerepl ő állásokat és a KKK 
létszámtervében szerepl ő állásokat (lásd a COM(2005)439 és 445 végleges dokumentumokat). 
 
HU 28   HU 5. JELLEMZ ŐK ÉS CÉLKIT ŰZÉSEK 
5.1. Rövid vagy hosszú távon meg kell valósítani 
Az egyedi program a kiválóság és az innová ció javítása iránti, valamint az együttm űködés 
és a hatékonyság biztosítása ir ánti igényre válaszol i) a fúziósenergia-kutatás és ii) az 
atommaghasadás és a sugárvédelem területén folytatott kutatás és képzés támogatásán 
keresztül. 
5.2. A Közösség részvétele által létrejöv ő hozzáadott érték és a javaslatnak az 
egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethet ősége és lehetséges 
szinergiája 
Az egyedi program keretében nyújtott támogatás hozzáadott értéke az, hogy er ősíti a 
közösségi szint ű nukleáris kutatást i) a fúziósenergia- kutatás és ii) az at ommaghasadás és a 
sugárvédelem területén. Adott es etben keresni kell azokat a lehet őségeket, amelyekkel 
szinergia és kiegészíthet őség valósítható meg más közösségi  politikákkal és programokkal. 
5.3. Célkit űzések, a javaslat várt eredményei és kapcsolódó mutatói a 
tevékenységalapú irányítási  keret összefüggésében 
1. A fúziós energiára irányuló kutatás: az ITER -tervhez szükséges tudásalap megteremtése 
és az ITER megvalósítása, amely jelent ős lépés a biztonságos, fenntartható, 
környezettisztel ő és gazdaságilag életképes er őművek reaktorprototípusainak létrehozása 
felé. 
2. Atommaghasadás és sugárvédelem: szilárd tudományos és m űszaki alapok megteremtése 
a hosszú élettartamú radioaktív hulladékok bi ztonságos kezelésére vonatkozó gyakorlati 
fejlődés felgyorsítása érdekében, a nukleáris energia biztonságosabb, er őforrás-hatékonyabb 
és versenyképes kiaknázásának ösztönzése és az ember és környezet ionizáló sugárzás elleni védelme er ős és társadalmilag elfogado tt rendszerének biztosítása. 
Három szinten dolgoznak ki teljesítm énymutatókat. Mennyiségi és min őségi mutatók a 
tudományos és technikai fejl ődés útjának vagy irányának megv ilágítása érdekében, mint 
például az új szabványok és eszközök, tudományos  technikák, szabadalmi bejelentések és 
licenciamegállapodások, új  termékek, folyamatok és szolgáltatások.  
Irányítási mutatók a bels ő teljesítmény nyomon követése és a fels ő vezetés 
döntéshozatalának támogatása érdekében.  Ezekbe beletartozhat a költségvetés 
végrehajtásának szintje, a szerz ődéskötés ideje és a kifizetés ideje.  
Végeredmény- (hatás-) muta tók a kutatás általános hatékonyságának a magas szint ű 
célkitűzésekhez képest történ ő értékelésére. Ezekbe beletart ozhat a keretprogram egészének 
szintjén végzett értékelés (pl. a lisszaboni, göteborgi, barcelonai és egyéb célkit űzések 
elérésére gyakorolt hatás) és az egyedi program szintjén vé gzett értékelés (pl. az EU 
tudományos-technológiai és gazdasági te ljesítményéhez való hozzájárulás).  
 
HU 29   HU 5.4. Végrehajtási módszer (indikatív) 
Jelölje meg a cselekvés végrehajtásá hoz választott módszert (módszereket). 
⌧ Központosított irányítás 
⌧ Közvetlenül a Bizottság által 
⌧ Közvetetten a következ őknek történ ő hatáskör-átruházással: 
⌧ Végrehajtó hivatalok 
⌧ A Közösségek által létrehozott szervek a költségvetési 
rendelet 185. cikkében említettek szerint 
 Nemzeti közigazgatási szervek/közfeladatot ellátó 
szervek 
ٱ Megosztott vagy decentralizált irányítás 
ٱ a tagállamokkal 
ٱ harmadik országokkal 
ٱ Nemzetközi szervezetekkel való közös irányítás (nevezze meg) 
A Bizottság a program központosított irán yítását javasolja, mind közvetlenül a 
Bizottság által, mind pedig közvetetten egy végrehajtó hivatal vagy az Euratom-
Szerződéssel összhangban létrehoz ott struktúrák megbízásával. 
A program egy részét az I TER megvalósításáért felel ős európai jogalany hajtja 
végre (Barcelona). 
A program egyes részeinek vonatkozásába n, amennyiben az adott finanszírozásban 
részesülő projekt részletes nyomon követése és a tudományos és technológiai 
politika kidolgozása között egyértelm ű a kapcsolat, egy végrehajtó hivatalt bíznak 
meg a felhívások és az értékelések igazgat ásával, valamint a benyújtott ajánlatok 
átvételével és igazgatási irányításával kapcsolatos feladatok elvégzésével, az 
értékelést végz ő (a Bizottság által kiválasztott) szakért ők felkérésével és 
díjazásával, az ajánlatok értékeléséhez sz ükséges logisztikai támogatás nyújtásával 
és az esetleges további feladatokkal,  mint a pénzügyi megvalósíthatóság 
ellenőrzése és statisztikák biztosítása. Az egyes feladatok (pl. informatikai 
eszközök fejlesztése, m űködtetése és támogatása) magánvállalatok számára 
alvállalkozásba adásának lehet ősége továbbra sem kizárt. A projektek értékelését, a 
szerződéskötést és a projektek irányítását a Bizottság szolgálatai végzik annak 
érdekében, hogy megmaradjon a szoros ka pcsolat az ilyen tevékenységek és a 
politikaalakítás között. 
 
HU 30   HU 6. FELÜGYELET  ÉS ÉRTÉKELÉS 
A felügyelet és az értékelés vonatkozásait a hetedik keretprogramról szóló javaslat 
(COM(2005) 119 végleges) jogalkotási pénzügyi kimutatása határozza meg. 
7. C SALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEK  
Megfelelő intézkedéseket kell tenni a s zabálytalanságok és a csalás megel őzésére, továbbá meg kell 
tenni a szükséges lépéseket az elt űnt, alaptalanul kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált 
pénzeszközök visszaszerzésére az Európai Közösségek  általános költségvetésére alkalmazandó 
költségvetési rendeletr ől szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/ EK, Euratom tanácsi rendelet28, a 
költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. 
december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet29 , az Európai Közösségek pénzügyi 
érdekeinek védelmér ől szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet30, az 
Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni 
védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellen őrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. 
november 11-i 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendelet31 és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) 
által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1074/1999/ EK európai parlamenti és tanácsi rendelet32 
értelmében.  
                                                 
28 HL L 248., 2002.9.16., 1. o. 
29 HL L 357., 2002.12.31., 1. o. 
30 HL L 312., 1995.12.23., 1. o. 
31 HL L 292., 1996.11.15., 2. o. 
32 HL L 136., 1999.5.31., 8. o. 
 
HU 31   8. FORRÁSOK  RÉSZLETEZÉSE 
8.1. A javaslat célkit űzéseinek pénzügyi költségei 
Kötelezettségvállalási el őirányzatok millió euróban (három tizedesjegyig)r 
2007-es év  2008-as év  2009-es év  2010-es év  2011-es év  2012-es év 
(indikatív)  2013-as év 
(indikatív)  ÖSSZESEN  (A célkit űzések, a 
cselekvések és a 
végeredmények 
fejezeteit fel kell 
tüntetni)  Véger
edmények száma
 Összköltség Végeredmények száma
 Összköltség Végeredmények számaÖsszköl
tség
 Végeredmények száma
 Összköltség Végeredmények száma
 Összköltség Végeredmények számaÖsszkölt
ség
 Végeredmények száma
 Összköltség Végeredmények szám
a
 Összköltsé
g 
1. sz. MŰKÖDÉSI 
CÉLKITŰZÉS33  
  
  
  
  
  
  
  
 
2. sz. MŰKÖDÉSI 
CÉLKITŰZÉS33 
  
  
  
  
  
  
  
  
 
3. sz. MŰKÖDÉSI 
CÉLKITŰZÉS33 
  
  
  
  
  
  
  
  
 
4. sz. MŰKÖDÉSI 
CÉLKITŰZÉS33                 
5. sz. MŰKÖDÉSI 
CÉLKITŰZÉS33                 
ÖSSZKÖLTSÉG   356,886  444,591  567,903  585,572  597,483  689,751  713,569  3.955,754  
                                                 
33 Az 5.3. szakaszban leírtak szerint. 
 
HU 32   HU 8.2. Igazgatási kiadások 
8.2.1. Humán er őforrás létszáma és típusa 
Állások típusa   A cselekvés irányítására kijelölend ő személyzet a meglév ő és/vagy 
kiegészítő források alkalmazásával (állások száma/teljes munkaid ős 
egyenérték)  
  2007-es év  2008-as év  2009-es év  2010-es év  2011-es 
év 
A*/adm
inisztrát
or      Tisztvisel ők 
vagy ideiglenes 
alkalmazottak 34 
(XX 01 01)  
 B*,C*/a
ssziszte
ns      
Az XX 01 02 
jogcímcsoportból finanszírozott személyzet
35 
      
A*/adm
inisztrát
or 
      Az XX 01 05 
jogcímcsoportból 
finanszírozott 
egyéb személyzet
36 
 B*,C*/a
sszisztens
      
ÖSSZESEN37 1.848 (+ 
15) 1.848 (+ 25) 1.848 (+ 15) 1.848 (+ 5) 1.848 
8.2.2. Az intézkedésb ől származó feladatok leírása 
A keretprogram végrehajtása 
                                                 
34 Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg 
35 Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg 
36 Amelynek költsége szerepel a referenciaösszegben 
37 A táblázatban szerepl ő számadatok csak a Kutatási és Fejlesztési, az Információstársadalmi, az Energiaügyi és 
Közlekedési, a Vállalkozáspolitikai és Ipari és a Halászati F őigazgatóság felel ősségi körébe tartozó valamennyi 
közvetett cselekvés létszámtervéb ől finanszírozott személyzetre vonatkozik, beleértve az ITER-hez kapcsolódó 
további 60 állást. Következésképp ezek a számadatok nem tartalmazzák a m űködési költségvetéshez tartozó 
létszámtervben szerepl ő állásokat és a KKK létszámtervében szerepl ő állásokat (lásd a COM(2005)439 és 445 
végleges dokumentumokat).  
 
HU 33   HU 8.2.3. Humán er őforrás forrása (jogszabályban meghatározott) 
(Amennyiben egynél több forrást tüntet fel kérjük, jelölje meg az egyes forr ásokból származó állások 
számát) 
⌧ Jelenleg a cserélend ő vagy meghosszabítandó program irányítására kijelölt állások   
⌧ A 2006-os évre a politikai stratégia/el őzetes költségvetés-tervezet keretében már 
kiosztott állások  
⌧ A következ ő politikai stratégia/el őzetes költségvetés-tervez et eljárás keretében 
kérelmezend ő állások 
⌧ Az irányítási szolgálaton belül meglév ő források felhasználásával áthelyezend ő 
állások (bels ő áthelyezés) 
 Az n. évben szükséges állások, am elyeket ugyanakkor az éves politikai 
stratégiában/el őzetes költségvetés-tervez etben nem irányoztak el ő a szóban forgó évre 
8.2.4. Egyéb, a refe renciaösszegben szerepl ő igazgatási kiadások (XX 01 05 – Igazgatási kiadások)38 
millió EUR (három tizedesjegyig) 
Költségvetési tétel 
(szám és megnevezés)  2007-es 
év 2008-as 
év 2009-es 
év 2010-es 
év 2011-es 
év ÖSSZESE
N 
Jogszabályban 
meghatározott személyi 
állomány
xx.01 05 01 132,100 137,665 142,206 145,659 141,128 698,758 
Külső személyzet
xx.01 05 02 23,520 30,809 32,971 34,418 19,830 141,548 
Egyéb igazgatási kiadások
xx.01 05 03 21,883 22,321 22,768 23,223 23,687 113,882 
   Teljes technikai és 
igazgatási segítségnyújtás  177,503 190,795 197,945 203,300 184,645 954,188 
                                                 
38 Ezek a számok a teljes EURATOM-keretprogram (lásd a COM(2005)119 végleges dokumentumot) kiadásaira 
vonatkoznak. 
 
HU 34   HU 8.2.5. A humán er őforrások pénzügyi költsége és a kapcsolódó költségek, amelyek nem  
szerepelnek a referenciaösszegben39 
millió EUR (három tizedesjegyig) 
A humán er őforrás típusa  2007-es 
év 2008-as 
év 2009-es 
év 2010-es év  2011-es 
év ÖSSZE
SEN 
Tisztvisel ők és ideiglenes 
alkalmazottak (08 0101 és )
               
4,986              
5,085              
5,187              5,291              
5,397                  
25,946 
Az XX 01 02 
jogcímcsoportból finanszírozott személyzet (kisegítő alkalmazottak, 
kihelyezett nemzeti szakértők, szerz ődéses 
alkalmazottak, stb.)
       
A humán er őforrások 
összköltsége és a 
kapcsolódó költségek (a 
referenciaösszegben 
NEM szerepl ő)               
4,986              
5,085              
5,187              5,291              
5,397                  
25,946 
 
Számítás – Igazgatási kiadások  
Az igazgatási kiadások kiszámítása a következ ő feltevésre épül: 
- a költségvetés volt A. részébe tartozó tisztvisel ők száma a 2006-os szinten marad 
- a kiadásokat minden évre 2%-kal növelték a Fiche 1 REV-ben (a Bizottság szolgálatainak a 
pénzügyi tervvel kapcsola tos munkadokumentuma) el őre jelzett infláció alapján, 
- 108 000 € költség minden tisztvisel őre és 70 000 € költség a küls ő személyzet egyes tagjaira (2004-
es árak) 
Számítás – Az XX 01 02 jogcímcsoportból finanszírozott személyzet  
Adott esetben a 8.2.1. pontra kell hivatkozni  
                                                 
39 Ezek a számok a teljes EURATOM-keretprogram (lásd a COM(2005)119 végleges dokumentumot) kiadásaira 
vonatkoznak. 
 
HU 35   HU  
8.2.6. A referenciaösszegben nem  szereplő egyéb igazgatási kiadások40 
millió EUR (három tizedesjegyig)
 2007-
es év 2008-
as év 2009-
es év 2010-
es év 2011-
es év ÖSSZE
SEN 
     XX 01 02 11 01 – Kiküldetések                
0,036                
0,036                 
0,037                 
0,038                 
0,038                       
0,185    
     XX 01 02 11 02 – Ülések és konferenciák                0,001                 
0,001                 
0,001                 
0,001                 
0,001                       
0,005    
     XX 01 02 11 03 – Bizottságok41 
               
0,111                 
0,114                 
0,116                 
0,118                 
0,121                       
0,580    
     XX 01 02 11 04 – Tanulmányok és 
konzultációk                          
     XX 01 02 11 05 – Információs rendszerek        
 Összes egyéb irányítási kiadás (XX 01 
02 11)        
3 Egyéb igazgatási jelleg ű kiadások  
(nevezze meg, beleértve a költségvetési 
tételt is)       
Összes igazgatási kiadás, a humán 
erőforrás költségén és kapcsolódó 
költségeken kívül (a referenciaösszegben 
NEM szerepl ő) 0,148 0,151 0,154 0,157 0,160 0,770  
Számítás - A referenciaösszegben nem  szereplő egyéb igazgatási kiadások  
A fenti számokat a Kutatási F őigazgatóság 2006-ra vonatkozó kére lme alapján becsülték meg és 
megnövelték az el őre jelzett 2%-os éves inflációval. (Fiche 1 REV)  
A humán és igazgatási er őforrásra irányuló igényt az éves eloszt ási eljárás keretén belül az irányító 
főigazgatóságnak odaítélt keretösszeg fedezi. Az á llások elosztása során fi gyelembe kell venni az 
állásoknak a szolgálatok közötti, az új pénzügyi terv alapján történ ő esetleges újraelosztását. 
                                                 
40 Ezek a számok a teljes EURATOM-keretprogram (lásd a COM(2005)119 végleges dokumentumot) kiadásaira 
vonatkoznak. 
41 Az Euratom Tudományos és M űszaki Bizottsága.