A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemre vonatkozó uniós jogszabályok több uniós jogszabállyal is kölcsönhatásban állnak a pénzügyi szolgáltatások és a büntetőjog területein. Ezek között a fizetésekre és pénzátutalásokra vonatkozó uniós jogszabályok is vannak (a pénzforgalmi szolgáltatásokról szóló irányelv, a fizetési számlákról szóló irányelv, az elektronikuspénz-irányelv). Példák arra, hogy miként valósult meg az összhang más uniós jogszabályokkal:

Az arányosság a javaslatot kísérő hatásvizsgálat szerves részét képezte; a különböző szabályozási területeken javasolt valamennyi alternatíva értékelése az arányossági célkitűzés fényében történt. A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás jelentős részének határokon átnyúló jellege a tagállamok közötti koherens és következetes megközelítést tesz szükségessé, amely egységes szabálykönyv formájában rögzített egységes szabályrendszeren alapul. Ez a javaslat azonban nem alkalmaz maximális harmonizációs megközelítést, mivel az nem egyeztethető össze a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelmet célzó uniós rendszer alapvetően kockázatalapú jellegével. Azokon a területeken, ahol a sajátos nemzeti kockázatok indokolják, a tagállamok továbbra is szabadon vezethetnek be szabályokat az e javaslatban meghatározottakon túl.

A javaslatnak a tényleges tulajdonlásra vonatkozó információkra vonatkozó rendelkezései a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemre vonatkozó jelenleg hatályos uniós jogszabályokban foglalt rendelkezésekre épülnek, beleértve a tényleges tulajdonlás fogalmát, valamint azt a követelményt is, hogy minden gazdasági társaságnak és más jogi személynek elégséges, pontos és naprakész információkat kell beszereznie és nyilvántartania a tényleges tulajdonosairól. Részletesebb szabályok vonatkoznak a gazdasági társaságok és más jogi személyek tényleges tulajdonosának vagy tulajdonosainak azonosítására, emellett a javaslat harmonizált megközelítést ír elő a tényleges tulajdonlás azonosítása kapcsán. A kifejezett bizalmi vagyonkezelési konstrukciók és hasonló jogi személyek vagy társulás jellegű jogi megállapodások tekintetében rendelkezések biztosítják, hogy ilyen helyzetekben a tényleges tulajdonosok azonosítására minden tagállamban következetesen kerüljön sor, ezzel összefüggésben a Bizottság végrehajtási jogi aktus elfogadására is felhatalmazást kap. A javaslat információközlési követelményeket tartalmaz a részvényesi meghatalmazottakra és a meghatalmazott igazgatókra vonatkozóan, és bevezeti a tényleges tulajdonosok uniós nyilvántartásba vételi kötelezettségét azon nem uniós jogi személyek számára, amelyek üzleti kapcsolatot létesítenek valamely uniós kötelezett szolgáltatóval, vagy ingatlant szereznek az Unióban.

A harmadik országokra vonatkozó politika kiigazításra kerül. A Bizottság a vonatkozó nemzetközi standardalkotó (FATF) általi nyilvános azonosítás figyelembevételével, vagy saját önálló értékelése alapján fogja azonosítani a harmadik országokat. A Bizottság által ily módon azonosított harmadik országok az Unió pénzügyi rendszerére jelentett kockázattal arányos következményeknek megfelelően két csoportba sorolhatók: i. valamennyi fokozott átvilágítási intézkedés, továbbá kiegészítő országspecifikus ellenintézkedések hatálya alá tartozó harmadik országok; és ii. országspecifikus fokozott átvilágítási intézkedések hatálya alá tartozó harmadik országok. A Bizottság elvben a FATF „fellépési felhívásának tárgyát képező” harmadik országokat kiemelt kockázatot jelentő harmadik országnak tekinti. Ezek esetében a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelmet célzó keretük súlyos stratégiai hiányosságainak tartós jellege miatt valamennyi fokozott átvilágítási intézkedést alkalmazni kell, emellett országspecifikus ellenintézkedésekre is szükség van a fenyegetés arányos csökkentése érdekében. Azoknál a harmadik országoknál, amelyek pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelmet célzó rendszereiben megfelelési hiányosságok tapasztalhatók, és amelyeket a FATF „fokozott figyelmet igénylőként” határoz meg, elvben a kockázatokkal arányos, országspecifikus fokozott átvilágítási intézkedések szükségesek. A Bizottság ezenkívül azonosíthat olyan harmadik országokat is, amelyek a FATF jegyzékében nem szerepelnek, de konkrét fenyegetést jelentenek az Unió pénzügyi rendszerére, és amelyeknél e fenyegetés alapján a Bizottság országspecifikus fokozott átvilágítási intézkedéseket, illetve adott esetben valamennyi fokozott átvilágítási intézkedés mellett kiegészítő ellenintézkedéseket alkalmaz. Az e harmadik országokból eredő fenyegetettség szintjének értékelése során a Bizottság támaszkodhat az AMLA technikai szakértelmére. Végül az AMLA iránymutatásokat dolgoz ki az olyan pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatokra, trendekre és módszerekre vonatkozóan, amelyek nem országspecifikus dimenzióval rendelkeznek, hanem az Unión kívüli földrajzi területekről erednek, és ennek megfelelően tanácsot ad a kötelezett szolgáltatóknak az azok mérséklésére irányuló intézkedések végrehajtásának lehetőségéről. A harmadik országokra vonatkozó felülvizsgált megközelítés célja annak biztosítása, hogy az Unió pénzügyi rendszerét és a belső piac megfelelő működését fenyegető külső veszélyek eredményesen csökkenthetők legyenek; ennek érdekében uniós szinten összehangolt megközelítést alkalmaz, és kockázatérzékenységi alapon biztosítja a jegyzékbe vétel következményeinek részletesebb és arányos meghatározását.

A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemre vonatkozó jelenleg hatályos uniós jogszabályok értelmében kötelezett szolgáltatóként meghatározott, és így a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemre vonatkozó uniós szabályok hatálya alá tartozó szervezetek köre a következőképpen módosul: a kriptoeszköz-szolgáltatók köre a Pénzügyi Akció Munkacsoport által vizsgált körhöz igazodva a jelenleg hatályos irányelvhez képest bővül; az (EU) 2020/1503 rendelet hatályán kívül eső közösségi finanszírozási szolgáltatók is a szabályozott körbe kerülnek; azok a jelzálog- és fogyasztói hitelt nyújtó hitelezők, valamint jelzálog- és fogyasztói hitelt közvetítők, amelyek nem hitelintézetek vagy pénzügyi intézmények, a szabályozott körbe kerülnek annak érdekében, hogy az azonos típusú szolgáltatásokat nyújtó szereplőkre egyenlő versenyfeltételek vonatkozzanak; a szabályozott körbe kerülnek azok a befektetői letelepedési programok kapcsán érintett gazdasági szereplők, amelyek harmadik országbeli állampolgárok nevében járnak el; az árukereskedők kikerülnek a szabályozott körből (eddig kötelesek voltak bejelenteni a 10 000 EUR-t meghaladó értékű készpénzügyleteket), kivéve a nemesfémmel és drágakővel kereskedőket, akiknek – tekintettel az ágazat pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatoknak való kitettségére – továbbra is alkalmazniuk kell a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemmel kapcsolatos követelményeket.

(1)Az uniós pénzügyi rendszer pénzmosási, valamint terrorizmusfinanszírozási célú felhasználásának megelőzése tekintetében az (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelv képezi a fő jogi eszközt. Az említett irányelv átfogó jogi keretet határoz meg, amelyet az (EU) 2018/843 európai parlamenti és tanácsi irányelv tovább erősített a felmerülő kockázatok kezelésével és a tényleges tulajdonlás átláthatóságának növelésével. Az elért eredmények ellenére a tapasztalatok azt mutatják, hogy a kockázatok elégséges mértékű csökkentése és a bűnözők azon kísérleteinek eredményes felderítése érdekében, amelyek az uniós pénzügyi rendszerrel bűnelkövetési célból való visszaélésre irányulnak, további javításokra van szükség.

(2)Az (EU) 2015/849 irányelvben a magánszektor szereplőire – az úgynevezett kötelezett szolgáltatókra – vonatkozó kötelezettségeket előíró rendelkezések alkalmazása szempontjából az tekinthető fő kihívásnak, hogy e szabályok nem alkalmazhatók közvetlenül, a megközelítés pedig nemzeti törésvonalak mentén széttagolt. Bár ezek a szabályok három évtizede léteznek és fejlődnek, végrehajtásuk még mindig nem felel meg teljes mértékben az integrált belső piac követelményeinek. Ezért a kívánt egységes alkalmazás érdekében szükséges, hogy a jelenleg az (EU) 2015/849 irányelv hatálya alá tartozó kérdésekre vonatkozó, az érintett kötelezett szolgáltatók által közvetlenül alkalmazandó szabályokat új rendelet rögzítse.

(3)Ez az új eszköz egy átfogó csomag része, amely a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelmet célzó keret megerősítésére irányul. Ez az eszköz, valamint az [hivatkozás helye: a hatodik pénzmosási irányelvre irányuló javaslat – COM(2021) 423 final] irányelv, az [hivatkozás helye: az (EU) 2015/847 rendelet átdolgozására irányuló javaslat – COM(2021) 422 final] rendelet és az [hivatkozás helye: a Pénzmosás Elleni Hatóság létrehozására irányuló javaslat – COM(2021) 421 final] rendelet együttesen alkotja majd a pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemmel kapcsolatban a kötelezett szolgáltatók által teljesítendő követelményeket szabályozó jogi keretet, amely megalapozza a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem uniós intézményi keretét, többek között a Pénzmosás és a Terrorizmusfinanszírozás Elleni Küzdelem Hatósága (AMLA) létrehozását.

(4)Pénzmosásra és a terrorizmus finanszírozására gyakran nemzetközi összefüggésekben kerül sor. Az uniós szinten elfogadott intézkedések nemzetközi koordináció és együttműködés nélkül nagyon korlátozott hatással járnának. Ezért az Unió által e téren elfogadott intézkedéseknek összeegyeztethetőnek kell lenniük a nemzetközi szinten tett lépésekkel, és legalább ugyanolyan szigorúnak kell lenniük. Az uniós fellépésnek továbbra is különös figyelmet kell fordítania a Pénzügyi Akció Munkacsoport (a továbbiakban: FATF) által megfogalmazott ajánlásokra, valamint a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemben részt vevő más nemzetközi testületek által alkalmazott eszközökre. A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem hatékonyságának megerősítése céljából a vonatkozó uniós jogi aktusokat adott esetben össze kell hangolni a pénzmosás, valamint a terrorizmusfinanszírozás és a tömegpusztító elterjedése elleni küzdelemről szóló, a FATF által 2012 februárjában elfogadott nemzetközi standardokkal (a továbbiakban: a módosított FATF-ajánlások), valamint azok későbbi módosításaival.

(5)Az (EU) 2015/849 irányelv elfogadása óta az uniós büntetőjogi keret közelmúltbeli fejleményei hozzájárultak a pénzmosás, annak alapcselekményei és a terrorizmusfinanszírozás megelőzésének és az ellenük folytatott küzdelemnek a megerősítéséhez. Az (EU) 2018/1673 európai parlamenti és tanácsi irányelv megteremtette a pénzmosás bűncselekménye és alapcselekményei egységes értelmezését. Az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv meghatározta az Unió pénzügyi érdekeit érintő pénzügyi bűncselekményeket, amelyek egyúttal a pénzmosás alapcselekményeinek is tekintendők. Az (EU) 2017/541 európai parlamenti és tanácsi irányelv egységes értelmezést alakított ki a terrorizmusfinanszírozás bűncselekménye tekintetében. Mivel ezeket a fogalmakat az uniós büntetőjog egyértelművé teszi, a továbbiakban nem indokolt, hogy a pénzmosás, annak alapcselekményei vagy a terrorizmusfinanszírozás fogalmát a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemre vonatkozó uniós szabályok határozzák meg. A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelmet célzó uniós keretnek viszont teljes mértékben összhangban kell állnia az Unió büntetőjogi keretével.

(6)A technológia folyamatos fejlődése lehetőséget kínál a magánszektornak arra, hogy új termékeket és rendszereket fejlesszen ki pénzeszköz- vagy értékcsere céljából. Bár ez pozitív jelenség, új pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatokat eredményezhet, mivel a bűnözők folyamatosan módot találnak a sebezhetőségek kihasználására annak érdekében, hogy világszerte elrejtsék és mozgassák a jogellenesen szerzett pénzeszközöket. A kriptoeszköz-szolgáltatók és a közösségi finanszírozási platformok ki vannak téve az új csatornákkal illegális pénzáramlás céljából való visszaélésnek, ugyanakkor megfelelő helyzetben vannak az ilyen pénzáramlások felderítéséhez és a kockázatok csökkentéséhez. Az uniós jogszabályok hatályát ezért a kriptoeszközökkel kapcsolatos FATF-standardok közelmúltbeli fejleményeivel összhangban ki kell terjeszteni ezekre a jogi személyekre.

(7)Az e rendelet hatálya alá tartozó intézmények és személyek alapvető szerepet játszanak az Unió pénzügyi rendszerének kapuőreként, ezért meg kell hozniuk az e rendeletben foglalt követelmények végrehajtásához szükséges valamennyi intézkedést annak megakadályozása érdekében, hogy a bűnözők legalizálják az illegális tevékenységeikből származó jövedelmet, vagy terrorista tevékenységeket finanszírozzanak. Intézkedéseket kell hozni a célzott pénzügyi szankciók végre nem hajtásával vagy kijátszásával kapcsolatos kockázatok csökkentése érdekében is.

(8)Pénzügyi tranzakciók adott csoporton belül, annak pénzügyei kezelése keretében is lebonyolíthatók. Az ilyen ügyleteket azonban nem az ügyfelekkel szemben hajtják végre, így esetükben nem indokolt a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni intézkedések alkalmazása. A jogbiztonság garantálása érdekében el kell ismerni, hogy ez a rendelet nem alkalmazandó azokra a pénzügyi tevékenységekre vagy egyéb pénzügyi szolgáltatásokra, amelyeket egy csoport tagjai nyújtanak az adott csoport más tagjainak.

(9)Indokolt, hogy e rendelet hatálya kiterjedjen a jogi hivatások független képviselőire, ha azok pénzügyi vagy társasági ügyletekben vesznek részt, ideértve az adótanácsadást is, mivel ezekben az esetekben fennáll a kockázata annak, hogy a jogi hivatások e képviselői által nyújtott szolgáltatásokkal visszaélnek a büntetendő cselekményből származó jövedelem legalizálása vagy a terrorizmus finanszírozása céljából. Mentességet kell azonban nyújtani az igazságszolgáltatási eljárás előtt, az eljárás folyamán és azt követően, vagy az ügyfél jogi helyzetének tisztázása során szerzett információkra vonatkozó bejelentési kötelezettség alól, és ezen információk esetében érvényesülnie kell a titoktartási kötelezettségnek. A jogi tanácsadásra ezért továbbra is vonatkoznia kell a szakmai titoktartási kötelezettségnek, kivéve, ha a jogi hivatás képviselője pénzmosási vagy terrorizmusfinanszírozási tevékenységekben vesz részt, ha a jogi tanácsadás nyújtása pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára történik, vagy ha a jogi hivatás képviselője tudatában van annak, hogy az ügyfél a jogi tanácsot pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás érdekében kéri.

(10)Az Európai Unió Alapjogi Chartájában (a továbbiakban: Alapjogi Charta) garantált jogok tiszteletben tartásának biztosítása érdekében egyes tagállamokban az ügyfelet igazságszolgáltatási eljárásokban védeni vagy képviselni, illetve az ügyfél jogi helyzetét tisztázni jogosult könyvvizsgálók, külső könyvelők és adótanácsadók esetében az általuk e feladatok ellátása során szerzett információknak nem kell bejelentési kötelezettség hatálya alá tartozniuk.

(11)Az (EU) 2018/843 irányelv volt az első jogi eszköz, amely az Unióban a kriptoeszközök jelentette pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatok kezelésére irányult. A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelmet célzó keret hatályát a kriptoeszköz-szolgáltatók két típusára terjesztette ki: a virtuális fizetőeszközök és fiat pénzek közötti átváltási szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatókra, valamint a letétkezelő pénztárca-szolgáltatókra. A gyors technológiai fejlődés és a FATF-standardok fejleményei miatt ez a megközelítés felülvizsgálatot igényel. Az uniós jogi keret kiegészítésében és naprakésszé tételében az első lépést az [hivatkozás helye: javaslat a kriptoeszközök piacairól és az (EU) 2019/1937 irányelv módosításáról szóló rendeletre – COM(2020) 593 final] rendelet jelentette, amely követelményeket határoz meg azon kriptoeszköz-szolgáltatók számára, amelyek engedélyt kívánnak kérni szolgáltatásaik egységes piacon történő nyújtására. Emellett a kriptoeszközök és a kriptoeszköz-szolgáltatók fogalmának olyan meghatározását vezette be, amely a tevékenységek szélesebb körét öleli fel. Az [hivatkozás helye: javaslat a kriptoeszközök piacairól és az (EU) 2019/1937 irányelv módosításáról szóló rendeletre – COM(2020) 593 final] rendelet hatálya alá tartozó kriptoeszköz-szolgáltatókra ennek a rendeletnek is ki kell terjednie azon kockázat csökkentése érdekében, hogy a kriptoeszközökkel pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljából visszaélnek.

(12)A közösségi finanszírozási platformok pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatokkal szembeni sebezhetősége általános, a belső piac egészét érinti. Az eddigiek során tagállamonként eltérő megközelítések alakultak ki e kockázatok kezelését illetően. Az (EU) 2020/1503 európai parlamenti és tanácsi rendelet uniós szinten harmonizálja az üzleti befektetésekre és a hitelalapú közösségi finanszírozási platformokra vonatkozó szabályozási megközelítést, és biztosítja, hogy elégséges és koherens biztosítékok álljanak rendelkezésre a potenciális pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatok kezelésére. Ezek között vannak olyan követelmények, amelyek a pénzeszközök és a fizetések kezelésére vonatkoznak az említett platformokon végrehajtott valamennyi pénzügyi tranzakcióval összefüggésben. A közösségi finanszírozási szolgáltatóknak az ilyen ügyletek végrehajtásához engedélyt kell kérniük, vagy pénzforgalmi szolgáltatóval, illetve hitelintézettel kell partnerséget kialakítaniuk. A rendelet biztosítékokat is meghatároz az engedélyezési eljárás, a vezetés jó hírnevének értékelése, valamint a projektgazdákra vonatkozó átvilágítási eljárások keretében. A Bizottságnak 2023. november 10-ig értékelnie kell az említett rendeletről szóló jelentésében, hogy szükség lehet-e további biztosítékokra. Ezért indokolt, hogy az (EU) 2020/1503 rendelet alapján engedélyezett közösségi finanszírozási platformokra ne vonatkozzanak a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemre vonatkozó uniós jogszabályok.

(13)Az (EU) 2020/1503 rendelet alapján engedéllyel nem rendelkező közösségi finanszírozási platformok jelenleg vagy szabályozatlanok, vagy eltérő szabályozási megközelítések hatálya alá tartoznak, többek között a pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatok kezelésére vonatkozó szabályokkal és eljárásokkal kapcsolatban. A következetesség és annak érdekében, hogy az említett környezetben ne maradjanak kontrollálatlan kockázatok, minden olyan közösségi finanszírozási platformra, amely nem rendelkezik az (EU) 2020/1503 rendelet szerinti engedéllyel, és ennélfogva nem tartozik az abban foglalt biztosítékok hatálya alá, a pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatok csökkentése érdekében a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemre vonatkozó uniós szabályok alkalmazandók.

(14)Az (EU) 2015/849 irányelv azáltal csökkentette volna a nagy összegű készpénzfizetésekből eredő pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatokat, hogy a kötelezett szolgáltatók között szerepeltette azokat a személyeket is, akik 10 000 EUR-t meghaladó összegű készpénzfizetést kezdeményeznek vagy fogadnak, ugyanakkor lehetővé tette a tagállamok számára, hogy szigorúbb intézkedéseket vezessenek be. Ez a megközelítés hatástalannak bizonyult a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemmel kapcsolatos követelmények nem megfelelő értelmezése és alkalmazása, a felügyelet hiánya és a FIU-nak bejelentett gyanús ügyletek korlátozott száma miatt. A nagy összegű készpénzzel való visszaélésből eredő kockázatok elégséges mértékű csökkentése érdekében uniós szintű korlátozást szükséges bevezetni a 10 000 EUR-t meghaladó nagy összegű készpénzügyletekre vonatkozóan. Következésképpen a továbbiakban nem szükséges, hogy a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemmel kapcsolatos kötelezettségek az árukereskedelemmel foglalkozó személyekre is vonatkozzanak.

(15)Az árukereskedők egyes kategóriái különösen ki vannak téve a pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatoknak, mivel az általuk kezelt kisméretű, szállítható áruk nagy értéket képviselnek. Ezért a nemesfémekkel és drágakövekkel kereskedő személyeknek a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemmel kapcsolatos követelmények hatálya alá kell tartozniuk.

(16)A befektetői migrációt segítő gazdasági szereplők olyan magánvállalkozások, szervek vagy személyek, amelyek (akik) harmadik országbeli állampolgárok nevében közvetlenül eljárnak a tagállamok illetékes hatóságainál vagy azokkal kapcsolatba lépnek, vagy közvetítői szolgáltatásokat nyújtanak olyan harmadik országbeli állampolgároknak, akik befektetés – tőketranszfer, ingatlanvásárlás vagy -bérlés, államkötvénybe való befektetés, gazdasági társaságokba való befektetés, adományozás, alapítvány, a közjót szolgáló tevékenység, vagy az állami költségvetéshez való hozzájárulás – fejében tartózkodási jogot kívánnak szerezni valamely tagállamban. A befektetői letelepedési programok kockázatot és sebezhetőséget hordoznak a pénzmosással, a korrupcióval és az adókijátszással kapcsolatban. Ezeket a kockázatokat súlyosbítják a valamely tagállamban való tartózkodáshoz kapcsolódó, határokon átnyúló jogok. Ezért szükséges, hogy a befektetői migrációt segítő gazdasági szereplők a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemmel kapcsolatos kötelezettségek hatálya alá tartozzanak. Ez a rendelet nem alkalmazandó a befektetői állampolgársági programokra, amelyek keretében befektetés fejében állampolgárság szerezhető, mert az ilyen programokat úgy kell tekinteni, mint amelyek aláássák az uniós polgárság alapvető jogállását és a tagállamok közötti lojális együttműködést.

(17)A hitelintézetnek vagy pénzügyi intézménynek nem minősülő fogyasztói és jelzálog-hitelezők és -közvetítők az eddigiek során uniós szinten nem tartoztak a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemre vonatkozó követelmények hatálya alá, azonban egyes tagállamokban vonatkoztak rájuk ilyen kötelezettségek a pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatoknak való kitettségük miatt. Üzleti modelljüktől függően az ilyen fogyasztói és jelzálog-hitelezők és -közvetítők jelentős pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatoknak lehetnek kitéve. Biztosítani kell azt, hogy a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem követelményei vonatkozzanak az ilyen kockázatoknak kitett, hasonló tevékenységeket végző szervezetekre, függetlenül attól, hogy hitelintézetnek vagy pénzügyi intézménynek minősülnek-e. Ezért indokolt a szabályozott körbe vonni azokat a fogyasztói és jelzálog-hitelezőket és -közvetítőket, amelyek nem hitelintézetek vagy pénzügyi intézmények, de tevékenységükből adódóan pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatoknak vannak kitéve.

(18)A következetes megközelítés érdekében egyértelművé kell tenni, hogy a befektetési ágazatban mely jogi személyekre vonatkoznak a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemmel kapcsolatos követelmények. Bár a kollektív befektetési formák eddig is az (EU) 2015/849 irányelv hatálya alá tartoztak, a vonatkozó terminológiát össze kell hangolni a befektetési alapokra vonatkozó hatályos uniós jogszabályokkal, nevezetesen a 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel és a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel. Mivel alapok jogi személyiség nélkül is létrejöhetnek, szükség van kezelőik e rendelet hatálya alá vonására is. A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemmel kapcsolatos követelményeket attól függetlenül kell alkalmazni, hogy egy alap befektetési jegyeit vagy részvényeit milyen formában bocsátják vásárlásra az Unióban, ideértve azt az esetet is, amikor a befektetési jegyeket vagy részvényeket közvetlenül vagy közvetve az Unióban letelepedett befektetőknek kínálják, vagy az ilyen befektetőknél helyezik el az alapkezelő kezdeményezésére vagy az alapkezelő nevében.

(19)Fontos, hogy a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemmel kapcsolatos követelményeket arányos módon alkalmazzák, és hogy bármely követelmény előírása arányos legyen azzal a szereppel, amelyet a kötelezett szolgáltatók játszhatnak a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megelőzésében. E célból lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy e rendelet kockázatalapú megközelítésével összhangban bizonyos gazdasági szereplőket mentesítsenek a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemmel kapcsolatos követelmények alól, amennyiben az általuk végzett tevékenységek alacsony pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatot jelentenek, és ha a tevékenységek jellegüket tekintve korlátozottak. Az ilyen mentességek uniós szinten átlátható és következetes alkalmazása érdekében mechanizmust kell létrehozni, amely lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy ellenőrizze a megadni kívánt mentességek indokoltságát. A Bizottságnak ezenkívül a nyújtott mentességeket évente közzé kell tennie az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

(20)A belső rendszerekre és kontrollmechanizmusokra vonatkozó, a belső piacon működő valamennyi kötelezett szolgáltatóra alkalmazandó következetes szabályrendszer megerősíti a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemre vonatkozó követelményeknek való megfelelést, és hatékonyabbá teszi a felügyeletet. A pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatok elégséges mértékű csökkentése érdekében a kötelezett szolgáltatóknak kockázatalapú politikákból, kontrollmechanizmusokból és eljárásokból álló belső ellenőrzési keretrendszerrel kell rendelkezniük, emellett a szervezet egészében egyértelműen meg kell osztaniuk a felelősségi köröket. E rendelet kockázatalapú megközelítésével összhangban ezeknek a politikáknak, kontrollmechanizmusoknak és eljárásoknak arányosnak kell lenniük a kötelezett szolgáltató jellegével és méretével, és azokra a pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatokra kell reagálniuk, amelyekkel a szolgáltató szembesül.