(68)A helyreállítási és rezilienciaépítési terv tervezetét 2021. március-áprilisban tették közzé észrevételezés céljából. A magyar hatóságok amellett, hogy az információkat a nyilvánosság rendelkezésére bocsátották, 461 szervezetet, például önkormányzatokat, nem kormányzati szervezeteket, felsőoktatási szervezeteket, szakszervezeteket, tudományos szervezeteket közvetlenül is felkértek véleményük és javaslataik kifejtésére. A felkértek közül 88 nyújtott be észrevételeket, több mint 1 260 különböző javaslattal. Egyes észrevételek nyomán módosították a tervezetet, például a háztartások fenntartható fűtési rendszereit támogató intézkedés hatókörének célzottabbá tétele érdekében. Egyes érdekelt felek azonban bírálták a folyamatot, azzal érvelve, hogy a terv részletes tartalmát nem tették közzé elég korán ahhoz, hogy érdemi észrevételeket tehessenek, és hogy észrevételeiket nem lehetett figyelembe venni. A hivatalos konzultáció mellett 2021-ben több regionális és országos szintű konferenciára is sor került az érdekelt felek részvételével, amelyek keretében különböző témákkal foglalkoztak. Magyarország 2021 augusztusában nyilvánosságra hozta a terv új változatát, de azóta nem tett közzé módosított változatot, és nem folytatott konzultációt a terv 2022-ben eszközölt módosításairól.

(62)A helyreállítási és rezilienciaépítési terv végrehajtásával és koordinálásával megbízott központi szerv, nevezetesen a nemzeti hatóság igazgatási kapacitása várhatóan megfelelő lesz a tervezett szerepek és feladatok ellátásához. A nemzeti hatóság bizonyos végrehajtási feladatok elvégzésével a nevében eljáró végrehajtó szerveket fog megbízni, miután ellenőrizte, hogy azok rendelkeznek az említett feladatok hatékony és időben történő elvégzéséhez szükséges erőforrásokkal és szakértelemmel. A végrehajtó szerveknek és a nemzeti hatóságnak rendszeresen és szisztematikusan ellenőrizniük kell a végső kedvezményezetteket. A nemzeti hatóságnak a végrehajtó szervek munkáját is rendszeresen felügyelnie kell. Emellett az újonnan létrehozott Belső Ellenőrzési és Integritási Igazgatóságnak a többi ellenőrző szervtől függetlenül rendszeres ellenőrzéseket kell végeznie az összeférhetetlenségekkel kapcsolatban is. Az első kifizetési kérelem benyújtása előtt teljesíteni kell a helyreállítási és rezilienciaépítési terv végrehajtásában, illetve végrehajtásának ellenőrzésében és kontrolljában részt vevő szervek jogi felhatalmazását megállapító kormányrendelet hatálybalépésével kapcsolatos mérföldkövet.

(59)A közbeszerzések terén a szabálytalanságok, többek között a csalás, a korrupció és az összeférhetetlenségek megelőzéséhez elengedhetetlen a fokozott átláthatóság és verseny, így ezek a belső kontrollrendszer hatékony működésének is előfeltételei. Ezzel összefüggésben a terv részeként számos intézkedést kell végrehajtani. Ezek közé tartozik az egyetlen ajánlatot eredményező közbeszerzési eljárások arányát vizsgáló monitoringeszköz kidolgozása, a közbeszerzések hatékonyságának és költséghatékonyságának, valamint az alacsony szintű verseny által leginkább érintett ágazatokban a versenyt korlátozó okok rendszeres értékelésére szolgáló teljesítménymérési keret kidolgozása és bevezetése. Létre kell hozni továbbá egy olyan támogatási rendszert, amely megkönnyíti a mikro-, kis- és középvállalkozások részvételét a közbeszerzési eljárásokban, továbbá be kell vezetni az elektronikus közbeszerzési rendszer fejlesztésére irányuló intézkedéseket, amelyek megkönnyítik a közbeszerzési verseny független felügyeletét és elemzését. Ezen intézkedések előfeltételei az egyajánlatos közbeszerzési eljárások arányának csökkentésére és a közbeszerzési rendszer nyilvános felügyeletének megkönnyítésére vonatkozó kötelezettségvállalás teljesítésének. Ezért öt mérföldkő meghatározásával biztosítani kell, hogy ezen intézkedéseket az első kifizetési kérelem benyújtása előtt ténylegesen végrehajtsák. E mérföldkövek mellett a tervnek további célokat is tartalmaznia kell annak érdekében, hogy a terv végrehajtási időszaka alatt nyomon lehessen követni és végre lehessen hajtani az egyajánlatos közbeszerzési eljárások arányának csökkentését.

(50)Az uniós támogatások végrehajtásáért felelős minisztériumon belül a helyreállítási és rezilienciaépítési terv végrehajtásáért felelős helyettes államtitkárság (a továbbiakban: nemzeti hatóság) felelős a terv átfogó koordinációjáért, valamint a mérföldkövek és célok elérése érdekében tett előrehaladás nyomon követéséért. A nemzeti hatóság hatáskörébe tartozik továbbá a mérföldkövekre és célokra vonatkozó jelentéstétel koordinálása, beleértve a kapcsolódó mutatókat is, valamint az adatszolgáltatás, például a végső kedvezményezettekre vonatkozóan. A nemzeti hatóság készíti a kifizetési kérelmeket, a vezetői nyilatkozatokat és az ellenőrzések összefoglalóit. E feladatok végrehajtása érdekében a nemzeti hatóság egyértelműen kijelölt hatáskörökkel rendelkezik, és a tervet külön struktúra keretében hajtja végre. A mérföldkövek és célok kielégítő teljesítése felé tett előrelépést a legkésőbb az első kifizetési kérelem benyújtása előtt létrehozandó monitoring információs rendszerben rendszeresen frissített adatok alapján fogják nyomon követni, és a monitoring információs rendszerben szereplő adatok időszerűségét, megbízhatóságát és valódiságát megfelelő intézkedések révén biztosítják. Emellett olyan egyedi nyomonkövetési intézkedéseket kell bevezetni a különböző intézkedésekre vonatkozóan, amelyek révén a végrehajtási kockázatok és késedelmek kellően korán azonosíthatók, szükség esetén lehetővé téve a beavatkozást, ezáltal biztosítva, hogy a tervben szereplő intézkedések végrehajtása továbbra is jó úton haladjon.

(42)A terv több olyan intézkedést tartalmaz, amelyek célja a digitális készségeknek az oktatás minden szintjére kiterjedő fejlesztése, a digitális oktatáshoz való széles körű hozzáférés biztosítsa a tanulók, a diákok és a tanárok számára, valamint a digitális oktatási megoldásoknak a szakképzésbe és a felsőoktatásba való integrálása. E célkitűzésekre tekintettel a terv a tanárok digitális képzésére irányuló támogatást, valamint az iskolák, tanárok és diákok által használt IKT-eszközökre irányuló beruházásokat is tartalmaz, külön hangsúlyt fektetve a leghátrányosabb helyzetű diákokra. A terv a szakképzésben és a felsőoktatásban használt digitális tanulási tartalmak fejlesztését is támogatja.

(29)A terv a közoktatásba, a szakképzésbe és a felsőoktatásba történő reformok és beruházások révén közép- és hosszú távon várhatóan növelni fogja a szakképzett munkaerő kínálatát. A digitális eszközök és megoldások oktatásban és egészségügyben való felhasználásának növelésével a terv várhatóan jelentős mértékben hozzá fog járulni a digitális készségek fejlesztéséhez. Az egészségügyi reformok és beruházások a munkaerő-kínálatot is javíthatják. A gazdaság innovációs potenciálját várhatóan fel fogják lendíteni azok a beruházások, amelyek a különböző kutatási és fejlesztési szereplők együttműködését segítik elő számos stratégiai jelentőségű területen. A közbeszerzési verseny javítására, a korrupció elleni küzdelemre, a bírói függetlenség megerősítésére, valamint a jogalkotás minőségének és a közkiadások minőségének javítására irányuló intézkedések a beruházások színvonalának javítása révén a potenciális kibocsátást is ösztönözhetik, különösen a közszektorban.

(23)A terv reformjai hatékony szociális párbeszéd, az egyéb érdekelt felek bevonása, valamint rendszeres hatásvizsgálatok révén a döntéshozatali folyamat minőségének és átláthatóságának javítására irányulnak. Kapcsolódó intézkedései azt a célt szolgálják, hogy a kormány az általa készített jogszabálytervezeteket – amennyiben ez ellen nem szólnak megfelelő indokok – megfelelő időtartamú nyilvános konzultációra bocsássa, és hogy minden jogszabálytervezethez következetesen készítsen hatásvizsgálatokat, és azokat tegye nyilvánosan elérhetővé. Emellett a terv számos intézkedése előfeltételül szabja a szociális partnerek és az érdekelt felek döntéshozatalba való érdemi bevonását. Az érdekelt feleket magának a tervnek a végrehajtásába és felügyeletébe is be kívánják vonni, egy monitoringbizottság létrehozása és működtetése révén. E bizottság tagjainak legalább felét a hatóságoktól teljes mértékben független civil társadalmi szervezeteknek kell delegálnia.

(21)A bírói függetlenség megerősítésére vonatkozó országspecifikus ajánlással a terv számos reformja foglalkozik, amelyek megerősítik a bíróságoknak és a bíráknak az EUSZ 19. cikkével és a vonatkozó uniós vívmányokkal összhangban törvényben megállapított függetlenségét és pártatlanságát, ezáltal növelik a bírói jogvédelem színvonalát, és javítják a beruházási környezetet Magyarországon. A terv intézkedéseket irányoz elő az Országos Bírói Tanács relatív szerepének és hatásköreinek megerősítésére az Országos Bírósági Hivatal elnökének hatásköreivel kapcsolatban. Az Országos Bírói Tanács által az Országos Bírósági Hivatal elnöke felett gyakorolt érdemi ellenőrzés várhatóan csökkenteni fogja a bíróságok központi igazgatása által hozott önkényes döntések lehetőségét, többek között a bírói kinevezések tekintetében is, és ezáltal meg fogja erősíteni a bírói függetlenséget. A terv szerint ezt leginkább azzal kell megvalósítani, hogy bevezetik az Országos Bírói Tanács indokolással ellátott kötelező érvényű véleményére vonatkozó követelményt az olyan egyedi ügyekben hozandó határozatok esetében, mint például az Országos Bírósági Hivatal elnöki és alelnöki tisztségére pályázók alkalmassági kritériumok alapján értékelt alkalmassága; a bírói és a bírósági vezetői pozíciókra vonatkozó kinevezési eljárások megsemmisítése; a bírák áthelyezése; valamint a bírák eltávolítása a különleges – többek között közigazgatási – ügyeket tárgyaló bírák köréből. Az Országos Bírói Tanácsnak indokolással ellátott kötelező érvényű véleményt kell adnia az olyan témákat érintő szabályozásokról is, mint a bírói állások betöltésénél alkalmazott pontrendszer, a jutalmak odaítélésének feltételei, a bírák képzése, az országos munkateher és a bírói álláshelyek száma. Végül, az Országos Bírói Tanács bíró tagjainak újraválaszthatóknak kell lenniük a következő hivatali időszakra, az Országos Bírói Tanácsnak pedig hozzáféréssel kell rendelkeznie minden dokumentumhoz, jogképességgel kell rendelkeznie és költségvetési autonómiát kell élveznie, továbbá előjogainak védelme érdekében jogosult lesz az illetékes bírósághoz és az Alkotmánybírósághoz fordulni. Továbbá megkülönböztetésmentes szabályokat kell bevezetni az ideiglenes bírósági elnökök kinevezése kapcsán, valamint megbízatásukat követően a bírákat tilos lesz felsőbb szintű bíróságokhoz beosztani. Egy másik reform várhatóan meg fogja erősíteni a Legfelsőbb Bíróság (Kúria) bírói függetlenségét, mivel módosítani fogja a Kúria elnökének megválasztására vonatkozó szabályokat: legalább ötéves bírói tapasztalatot fog előírni, és meg fogja szüntetni az újraválasztás lehetőségét. Az Országos Bírói Tanácsnak indokolással ellátott, kötelező érvényű véleményt kell nyilvánítania a Kúria elnök- és alelnökjelöltjeinek alkalmasságáról. A reformnak továbbá meg kell szüntetnie azt a lehetőséget is, hogy az Alkotmánybíróság tagjait a rendes pályázati eljáráson kívül nevezzék ki a Kúriához, valamint javítania kell az ügyelosztási rendszert, és erősebb hatásköröket kell biztosítania a Kúria bírói tanácsa számára. A további reformok várhatóan megszüntetik az akadályokat az előzetes döntéshozatal iránti kérelmek Európai Unió Bíróságához való benyújtása előtt, és – annak biztosítása érdekében, hogy a jogerős ítéleteket az illetékes független bíróságok hozzák meg – megszüntetik azt a 2019-ben bevezetett lehetőséget, hogy a hatóságok az Alkotmánybíróság előtt megtámadhassák a jogerős bírósági határozatokat.

(20)A terv számos intézkedést tartalmaz a korrupcióellenes keret megerősítésére. Ezek közé tartozik az Integritás Hatóság létrehozása a csalás, az összeférhetetlenség és a korrupció, valamint az uniós támogatás magyarországi végrehajtásával kapcsolatos egyéb jogsértések és szabálytalanságok megelőzésének, felderítésének és korrekciójának érdemi megerősítése érdekében, különös tekintettel a közbeszerzésre és a vagyonnyilatkozatok érvényességének biztosítására. A terv szerint az Integritás Hatóságnak széles körű hatáskörrel kell rendelkeznie ahhoz, hogy beavatkozzon minden olyan esetben, amikor véleménye szerint az illetékes nemzeti hatóságok nem tették meg a szükséges lépéseket az uniós költségvetéssel való hatékony és eredményes pénzgazdálkodást vagy az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét érintő vagy fenyegető csalás, összeférhetetlenség, korrupció, valamint egyéb jogsértések és szabálytalanságok megelőzése, felderítése és korrekciója érdekében. Biztosítani kell az Integritás Hatóság teljes függetlenségét, többek között személyzetének és vezetőségének kiválasztási folyamata és a költségvetését megállapító folyamat révén. Egy másik intézkedés a független nem kormányzati szervezetek jelentős bevonásával működő Korrupcióellenes Munkacsoport létrehozása, amelynek feladata a meglévő korrupcióellenes intézkedések folyamatos vizsgálata, valamint javaslatok kidolgozása a korrupció és más hasonló jelenségek, például a nepotizmus, a favoritizmus vagy az állami és a magánszektor közötti „forgóajtó-jelenség” felderítésének, kivizsgálásának, büntetőeljárás alá vonásának és szankcionálásának javítására vonatkozóan. A terv szerint a munkacsoport elnöki tisztét az Integritás Hatóság elnökének kell betöltenie, de a munkacsoportnak e hatóságtól függetlenül kell működnie. A terv emellett intézkedéseket tartalmaz az Európai Csalás Elleni Hivatallal (OLAF) való megerősített együttműködés támogatására, a vagyonnyilatkozatok személyi és tárgyi hatályának kiterjesztésére, valamint az azzal kapcsolatos felügyelet és átláthatóság megerősítésére, hogy a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványok és az általuk létrehozott vagy fenntartott jogi személyek hogyan használhatnak fel uniós támogatást. A terv számos olyan reformot is tartalmaz, amelyek célja, hogy az uniós támogatás felhasználásával kapcsolatos csalás, korrupció, összeférhetetlenség és egyéb jogsértések hatékonyabb megelőzése, felderítése és korrekciója érdekében megerősítsék a jogalkotási, intézményi és gyakorlati struktúrákat. A terv egy olyan reformot is magában foglal, amely a korrupcióellenes keret megerősítésére irányul: lehetővé teszi az ügyészség vagy a nyomozó hatóság feljelentés elutasítására vagy büntetőeljárás megszüntetésére irányuló határozatainak bírói felülvizsgálatát. Egy másik intézkedés előirányozza továbbá Magyarország jelenlegi nemzeti korrupcióellenes stratégiájának és cselekvési tervének teljes körű végrehajtását, valamint egy új nemzeti korrupcióellenes stratégia és cselekvési terv kidolgozását. A terv több intézkedése hozzájárul a közérdekű adatok átláthatóságának és hozzáférhetőségének növeléséhez, többek között azzal a céllal, hogy a független felügyelet megkönnyítése révén megerősítse a korrupcióellenes keretet. Ezen intézkedések közé tartozik a közpénzek felhasználására vonatkozó lekérhető információk központi nyilvántartásának létrehozása és működtetése, a közérdekű információk iránti kérelmekkel kapcsolatos költségek megszüntetése vagy mérséklése, a közérdekű információkhoz való hozzáféréssel kapcsolatos ügyekben folytatott bírósági eljárások lerövidítése, valamint az összes közjogi szerv rendszeres ellenőrzése annak értékelése céljából, hogy megfelelnek-e a közérdekű adatokhoz való hozzáférés biztosítására vonatkozó követelményeknek.

(15)A terv számos releváns intézkedést tartalmaz a digitális transzformációval kapcsolatos kihívások kezelésére is. A terv olyan intézkedéseket is tartalmaz, amelyek célja a közoktatásban tanítók és tanulók részére notebookok és megfelelő képzés biztosítása, az általános és középiskolák (köztük szakképzési intézmények), valamint az egyetemek és felnőttoktatási intézmények információs és kommunikációs technológiai (IKT-) eszközökkel való felszerelése, továbbá az egészségügyi és közlekedési ágazat digitalizációjának fokozása. A terv emellett tartalmaz néhány intézkedést a közigazgatás digitalizálásának fokozására, különösen az elektronikus adóbevallási platformok és az elektronikus közbeszerzési rendszer továbbfejlesztésére és az ügyészség iratkezelési rendszerének javítására.

(14)A terv számos releváns intézkedést tartalmaz a zöld átállással kapcsolatos kihívások kezelésére. Ami az energiatermelést és az energiahatékonyságot illeti, a terv reformokat tartalmaz a megújulóenergia-termelés engedélyezési eljárásainak javítására, a kis megújulóenergia-erőművek hálózati csatlakozásának egyszerűsítésére, valamint a szélenergia fejlesztése előtt álló akadályok felszámolására. Magyarország vállalta, hogy 2026-ig legalább 10 000 MW-ra növeli a hálózathoz csatlakoztatható megújulóenergia-termelés teljes kapacitását. A terv olyan beruházásokat is tartalmaz, amelyek célja a napenergia-termelés elterjedésének fokozása, valamint a megújuló energiaforrásokból előállított energia biztonságos integrálásának lehetővé tétele érdekében a villamosenergia-hálózat javítása. A terv továbbá számos beruházást irányoz elő a középületek, különösen az oktatási és az egészségügyi létesítmények, valamint a lakóépületek energiahatékonysági felújítására. Ami a fenntartható közlekedést illeti, a terv beruházásokat irányoz elő az elővárosi vasúti hálózat, a TEN-T folyosókhoz kötődő vasúti hálózat, a kibocsátásmentes autóbuszos közlekedés és a TEN-T vasutakhoz kötődő központi forgalomirányítás fejlesztésére. Ezen túlmenően Magyarország be fogja vezetni az autóbusz- és vasútközlekedés egységes országos tarifa- és utastájékoztatási rendszerét. A terv olyan intézkedéseket is tartalmaz, amelyek a körforgásos gazdasággal és a fenntartható hulladékgazdálkodással, valamint a fenntartható vízgazdálkodással kapcsolatos reformokra és beruházásokra, többek között a természetalapú vízmegtartás előmozdítására irányulnak.

(8)A terv olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek mind a hat pillérhez hozzájárulnak, és a terv számos komponense egyszerre több pillért is érint. A terv intézkedések széles körét foglalja magában, különös hangsúlyt helyezve a zöld átállásra, a digitális transzformációra, a gazdasági, társadalmi és intézményi reziliencia kiépítésére, és a következő generációt célzó szakpolitikákra. A terv a fenntartható és inkluzív növekedés, valamint a társadalmi és területi kohézió támogatására irányuló intézkedéseket is tartalmaz, összhangban az európai iparstratégiával.

(2)A Tanács 2019. július 9-én, 2020. július 20-án és 2022. július 12-én az európai szemeszter keretében ajánlásokat intézett Magyarországhoz. A Tanács különösen azt ajánlotta Magyarországnak, hogy folytassa a legkiszolgáltatottabb csoportok munkaerőpiaci integrációját, javítsa a szociális támogatások és az álláskeresési ellátások megfelelőségét, javítsa az oktatási eredményeket, és növelje a hátrányos helyzetű csoportok részvételét a minőségi többségi oktatásban. A Tanács azt is ajánlotta, hogy az ország növelje az egészségügyi rendszer rezilienciáját, és javítsa a minőségi megelőző és alapellátási szolgáltatásokhoz való hozzáférést. A Tanács továbbá azt ajánlotta Magyarországnak, hogy erősítse meg a korrupcióellenes keretet, többek között az ügyészségi munka és a közérdekű információkhoz való hozzáférés javítása révén, erősítse meg a bírói függetlenséget, biztosítsa a szociális partnerek és az érdekelt felek hatékony bevonását a szakpolitikai döntéshozatalba, és javítsa a versenyt a közbeszerzések terén. Azt is ajánlotta Magyarországnak, hogy folytassa az adórendszer egyszerűsítését, és erősítse meg azt az agresszív adótervezés kockázatával szemben, valamint javítsa a verseny feltételeit és tegye kiszámíthatóbbá a szabályozást a szolgáltatási ágazatban, továbbá a vállalati tranzakciók kapcsán szisztematikusan alkalmazza a versenyfelügyeleti szabályokat. A Tanács annak biztosítását is ajánlotta Magyarországnak, hogy a vészhelyzeti intézkedések szigorúan arányosak legyenek, és ne befolyásolják az üzleti tevékenységet. Ezenkívül a Tanács azt ajánlotta Magyarországnak, hogy a járvánnyal összefüggésben biztosítson likviditási támogatást a kis- és középvállalkozások számára, ütemezze előre a közberuházási projekteket, és mozdítsa elő a magánberuházásokat a gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében. A Tanács azt is ajánlotta Magyarországnak, hogy javítsa a nyugdíjrendszer hosszú távú fenntarthatóságát, ugyanakkor – elsősorban a jövedelmi egyenlőtlenségek kezelésével – őrizze meg annak megfelelőségét. Azt ajánlotta Magyarországnak, hogy helyezze a beruházások középpontjába a zöld és digitális átállást, mindenekelőtt a tiszta és hatékony energiatermelést és -felhasználást, a fenntartható közlekedést, valamint az iskolák digitális infrastruktúráját, továbbá mozdítsa elő a fenntartható víz- és hulladékgazdálkodással, a gazdaság körforgásos jellegével, a vállalkozások digitalizációjával, a zöld és digitális készségekkel, valamint a kutatással és innovációval kapcsolatos reformokat és beruházásokat. Végül Magyarország azt az ajánlást kapta, hogy összességében véve csökkentse a fosszilis tüzelőanyagoktól való függést a megújuló energiaforrások elterjedésének felgyorsítása révén, különösen az engedélyezési eljárások egyszerűsítése és a villamosenergia-infrastruktúra korszerűsítése által, diverzifikálja a fosszilis tüzelőanyagok behozatalát, többek között – más országok részvételével – az összeköttetések megerősítésén keresztül, valamint az épületek és a közlekedés terén csökkentse a fosszilis tüzelőanyagoktól való függést azáltal, hogy fokozott erőfeszítéseket tesz a mindenki számára elérhető energiahatékonysági intézkedések tekintetében, különösen a lakóépületekben, továbbá a közlekedés villamosítása tekintetében.

EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2022.11.30. COM(2022) 686 final MELLÉKLET

a következőhöz: Javaslat



A TANÁCS HATÁROZATA Magyarország helyreállítási és rezilienciaépítési terve értékelésének jóváhagyásáról







{SWD(2022) 686 final}



MELLÉKLET 1. SZAKASZ: A HELYREÁLLÍTÁSI ÉS REZILIENCIAÉPÍTÉSI TERVBEN FOGLALT REFORMOK ÉS BERUHÁZÁSOK 1.A reformok és beruházások ismertetése A. 1. KOMPONENS: DEMOGRÁFIA ÉS KÖZNEVELÉS A magyar helyreállítási és rezilienciaépítési terv ezen komponense a minőségi iskolai oktatáshoz való inkluzív hozzáféréssel, a kiszolgáltatott csoportok munkaerőpiaci integrációjával, valamint a magyar gazdaságot, államháztartást és társadalmat érintő szélesebb körű demográfiai fejleményekkel kapcsolatos kihívásokkal foglalkozik. A komponens fő célkitűzései a következők: ·a minőségi iskolai oktatáshoz való hozzáférés javítása a tanulók és a tanárok számára a modern digitális oktatásban való részvételhez szükséges eszközök biztosítása, valamint digitális készségeik fejlesztése révén; ·a hátrányos helyzetű és a sajátos nevelési igényű tanulók részvételének növelése a minőségi többségi oktatásban; ·az iskolai szegregáció kockázatának csökkentése; ·a tanári hivatás vonzerejének növelése, valamint a tanárok és az iskolavezetők készségeinek megerősítése; ·a koragyermekkori nevelés és gondozás elérhetőségének javítása a társadalmi egyenlőtlenségek csökkentése és a kiszolgáltatott csoportok munkaerőpiaci integrációjának megkönnyítése érdekében; valamint ·a költségvetés közép- és hosszú távú fenntarthatóságának és a nyugdíjrendszer megfelelőségének előmozdítása. A komponens olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek tükrözik a szociális jogok európai pillérének az oktatásra, a képzésre és az egész életen át tartó tanulásra, a nemek közötti egyenlőségre, valamint a gyermekgondozásra és a gyermekek támogatására vonatkozó elveit. A közoktatás digitális kapacitásainak növelése, valamint a tanulók és a tanárok digitális készségeinek fejlesztése révén a komponens a digitális átállást is támogatja. Az iskolai szegregáció csökkentésének középpontba helyezése a társadalmi kohézió javítását is szolgálja. A komponens hozzájárul a zöld átálláshoz is, mivel a tervezett infrastrukturális fejlesztések során szigorú energiahatékonysági normákat kell alkalmazni. A komponens összhangban áll a 2021–2030 közötti időszakra kidolgozott magyar közoktatási stratégiával, Magyarország Nemzeti Energia- és Klímatervével, a 2030-ig tartó időszakra szóló nemzeti energiaügyi stratégiával, valamint a Nemzeti Tiszta Fejlődési Stratégiával. A komponens hozzájárul azon országspecifikus ajánlások végrehajtásához, amelyek szerint folytatni kell a legkiszolgáltatottabb csoportok munkaerőpiaci integrációját – különösen továbbképzés útján –, javítani kell az oktatási eredményeket és növelni kell a hátrányos helyzetű csoportok, különösen a romák részvételét a minőségi többségi oktatásban (2019. évi 2. országspecifikus ajánlás és 2022. évi 3. országspecifikus ajánlás), továbbá a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikát az energia- és erőforrás-hatékonyságra kell összpontosítani (2019. évi 3. országspecifikus ajánlás), biztosítani kell az alapvető szolgáltatásokhoz való hozzáférést és a minőségi oktatást mindenki számára (2020. évi 2. országspecifikus ajánlás), valamint a beruházásokat a zöld és digitális átállásra – beleértve az iskolák digitális infrastruktúrájának fejlesztését – kell összpontosítani (2019. évi 3. országspecifikus ajánlás). Hozzájárul továbbá azon országspecifikus ajánlás végrehajtásához is, amely szerint javítani kell a nyugdíjrendszer hosszú távú fenntarthatóságát, a megfelelőség megőrzése mellett, különösen a jövedelmi egyenlőtlenségek kezelése révén (2022. évi 1. országspecifikus ajánlás). Tekintettel a bemutatott intézkedésekre és a jelentős károkozás elkerülését célzó elv alkalmazásáról szóló technikai iránymutatással (2021/C 58/01) összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben előirányzott mérséklő lépésekre, várhatóan a komponens keretében előirányzott intézkedések egyike sem fogja az (EU) 2020/852 rendelet 17. cikke értelmében jelentősen sérteni a környezeti célkitűzéseket.

A.1. Vissza nem térítendő pénzügyi támogatás – a reformok és beruházások ismertetése C1.R1: 21. századi technológiai környezetre épülő, versenyképes köznevelés A reform célja, hogy támogassa a közoktatás digitális átalakulását azáltal, hogy még inkább hozzáférhetővé tegye a pedagógusok és tanulók számára a digitális berendezéseket és eszközöket, illetve előmozdítsa ezek használatát, ezáltal megkönnyítve a digitális tanítási és tanulási módszereknek az oktatási folyamatba való szisztematikus integrálását. A reform célja továbbá, hogy hozzájáruljon az oktatási eredmények inkluzív módon történő javításához, a korai iskolaelhagyás csökkentéséhez és tágabb értelemben a versenyképes munkaerő jövőbeli rendelkezésre állásának biztosításához. Ezen intézkedés keretében korszerű digitális eszközöket kell elérhetővé tenni a pedagógusok, a tanulók és az iskolák számára. A 2021/2022-es, a 2022/2023-as, a 2023/2024-es és a 2024/2025-ös tanévben digitális notebookokat (standard, illetve „2 az 1-ben” típusúakat) kell vásárolni a közoktatási intézmények számára, és azokat az ötödikes és kilencedikes tanulók, valamint a tanárok rendelkezésére kell bocsátani, továbbá az iskolák informatikai tantermeinek fejlesztésére kell felhasználni. A négyéves program végéig ezen intézkedés keretében összesen legalább 579 000 digitális notebookot kell beszerezni és rendelkezésre bocsátani, amelyből legalább 55 000-et a pedagógusoknak, legalább 10 000-et pedig az iskoláknak az informatikai osztálytermeik fejlesztéséhez kell biztosítani. Lehetővé kell tenni a tanulók számára, hogy a notebookokat az iskolai tanulmányaik befejezéséig megtartsák, majd azt követően továbbadják azokat az új évfolyamoknak. A digitális notebookok kiosztása során elsőbbséget kell biztosítani a hátrányos helyzetű tanulóknak és az olyan iskolákban tanító pedagógusoknak, ahol a hátrányos helyzetű tanulók aránya meghaladja az átlagot. A digitális notebookok tanulóknak történő kiosztására vonatkozó, rászorultsági tesztelésen alapuló stratégiát kell kidolgozni, és azt közzé kell tenni. A stratégiának többek között meg kell határoznia, hogy a hátrányos helyzetű és a digitális notebookkal nem rendelkező tanulóknak elsőbbséget kell élvezniük az ilyen eszközök kiosztásakor. A hátrányos helyzetű tanulók fogalommeghatározását a gyermekvédelmi törvény (XXXI/1997) 67/A. §-ának (1) bekezdése tartalmazza. Ezenkívül legalább 3 100 iskolát fel kell szerelni felszerelni megjelenítő eszközökkel és a tanulói kreativitást, problémamegoldó képességet és algoritmikus és programozási kompetenciákat fejlesztő eszközökkel, ideértve a robotikai eszközöket, drogokat és speciális számítógépeket. A hátrányos helyzetű régiókban működő iskoláknak és a hátrányos helyzetű tanulók átlagosnál magasabb arányával rendelkező iskoláknak elsőbbséget kell biztosítani az ilyen információs és kommunikációs technológiai (IKT-) eszközök kiosztása során. A pedagógusok számára célzott képzést kell biztosítani a digitális eszközök használatáról, és informatikai ügyfélszolgálatot (help desk) kell a rendelkezésükre bocsátani. A reform végrehajtásának eredményeképpen legalább 45 %-ra kell növelni azon tanároknak az arányát, akik az információs és kommunikációs technológiai (IKT) eszközöket a tanóráik legalább 40 %-án használják (szemben a 2019. évi 33 %-kal). A reform végrehajtásának határideje 2026. június 30. C1.I1: A minőségi oktatáshoz való hozzáférés javítása az alsó középiskolákban Az intézkedés célja a diákok minőségi oktatáshoz való hozzáférésének javítása az alsó középiskolákban, valamint a kistelepülések tanárhiányával kapcsolatos kihívások kezelése. Az intézkedést lépésről lépésre kell végrehajtani. Első lépésként el kell végezni az iskolahálózat országos szintű feltérképezését azoknak az alacsonyan teljesítő alsó középiskolai osztályoknak az azonosítása és kiválasztása céljából, amelyeket integrálni lehet a szomszédos települések nagyobb iskoláiba. A feltérképezésnek tényadatokon és igényfelmérésen kell alapulnia, és azt az érdekelt felekkel (különösen a diákokkal és szüleikkel, a tanárokkal, az iskolai személyzettel, a közösségekkel és a helyi önkormányzatokkal) konzultálva kell elvégezni. Ennek eredményeképpen legalább 5–10 állami fenntartású alsó középiskolát kell kiválasztani, amelyeket egy kísérleti szakasz keretében nagyobb befogadó iskolákba integrálnak. A feltérképezés során értékelni kell az iskolák integrációjának hatását a tanulók összetételére, a szegregáció kockázatára, a tanárok és a személyzet létszámára, az iskolai teljesítményre, a tanulási eredményekre, a tanulmányok befejezésének arányára, a korai iskolaelhagyás kockázatával küzdő tanulók arányára, az iskolák elhelyezkedésére, az iskolák profiljára és a demográfiai fejlődéssel kapcsolatos várható jövőbeli igényekre. A fogadó iskolák tekintetében többek között figyelembe kell venni az épület fizikai tulajdonságait és infrastruktúráját. A fogadó iskolák nem működhetnek bentlakásos iskolaként az új tanulók számára. A második lépésben egy kísérleti szakasz keretében legalább 5 állami fenntartású iskola alsó tagozatos osztályait kell integrálni a szomszédos települések nagyobb befogadó iskoláiba. A kiválasztott fogadó iskolák olyan kis létszámú iskolák alsó tagozatos osztályait integrálják, ahol a minőségi oktatás nem biztosítható hatékonyan. A fogadó iskolákban megfelelő létszámú tanárt és személyzetet kell biztosítani az új tanulók befogadásához, és a tanárokat és személyzetet inkluzív pedagógiai képzésben kell részesíteni. Az intézkedéshez kapcsolódó ingázási és lakhatási igényeket megfelelően kezelni kell. Az integrációs folyamat nem vezethet a szegregáció fokozódásához a fogadó iskolákban. A fogadó iskolák nem működhetnek bentlakásos iskolaként az új tanulók számára. Az utolsó lépésben a kísérleti jellegű intézményi átszervezések eredményeit, valamint a kapcsolódó ajánlásokat és végrehajtási iránymutatásokat egy nyilvánosan hozzáférhető jelentésbe kell foglalni. A jelentés és a feltérképezés alapján legalább 30 iskola további alsó tagozatos osztályait kell hatékonyan integrálni a szomszédos települések nagyobb fogadó iskoláiba. A beruházás végrehajtásának határideje 2025. szeptember 30. C1.I2: A sajátos nevelési igényű tanulók oktatásának támogatása E beruházás célja a sajátos nevelési igényű tanulókat, tartós ápolásban-gondozásban részesülőket és speciális pedagógiai szolgáltatásokat igénylő gyermekeket integráló iskoláknak nyújtott speciális szolgáltatások minőségének javítása. E beruházás végrehajtása tehát várhatóan hozzájárul a diákok tanulmányi eredményeinek javulásához, csökkenti a lemorzsolódás kockázatát, és támogatja a diákokat abban, hogy felnőttkorban könnyebben boldoguljanak és megállják helyüket a munkaerőpiacon. A beruházás a sajátos nevelési igényű tanulókat, tartós ápolásban-gondozásban részesülőket és olyan gyermekeket integráló iskolákat célozza, akiknek speciális pedagógiai szolgáltatásokra van szükségük saját maguk vagy támogató hálózatuk számára, beleértve a szülőket, a pedagógusokat és az oktatási személyzetet is. Az iskolák egyéni fejlesztési tervei alapján el kell készíteni és közzé kell tenni a felszerelésekre, szolgáltatásokra és a sajátos nevelési igényű gyermekeket oktató tanárokra vonatkozó igényfelmérést. E felmérés alapján a beruházásnak speciális oktatási szolgáltatásokat kell nyújtania, beleértve a korai fejlesztési támogatást, a szakértői bizottságok általi diagnosztikát, az oktatási tanácsadást és a pályaorientációt, a testnevelést, a beszédterápiát, a konduktív pedagógiát, az óvodai/iskolai pszichológiát és a sajátos nevelési igényű gyermekek gondozását. A támogatásnak az érintett iskolák helyzetének megfelelően a következőkre is ki kell terjednie: i. emelt szintű szolgáltatások mind a tanárok/személyzet, mind a tanulók számára, különösen emelt szintű utazási, eszközbérlési, iskolai szállítási szolgáltatások, képzési, tudásmegosztási és társadalmi elfogadási programok; ii. fizikai és IKT akadálymentesítési eszközök, fejlesztőeszközök, speciális orvosi és technikai eszközök, általános és adaptált elektromos járművek beszerzése a szolgáltatások nyújtásához. Ezen intézkedés keretében a 2025/2026-os tanévben működő speciális oktatási intézmények (a sajátos nevelési igényű tanulókat, tartós ápolásban-gondozásban részesülőket és speciális pedagógiai szolgáltatásokat igénylő gyermekeket integráló iskolák) legalább 50 %-ának támogatást kell kapnia a sajátos nevelési igényű tanulók, a tartós ápolásban-gondozásban részesülők és a speciális pedagógiai szolgáltatást igénylő gyermekek oktatásához. Ennek eredményeként legalább 45 000 tanulónak kell emelt szintű speciális szolgáltatásokban részesülnie. Ezen túlmenően legalább 5 000 speciális oktatást nyújtó pedagógusnak célzott képzésben kell részesülnie a speciális nevelési igényű, tartós ápolásban-gondozásban részesülő és speciális pedagógiai szolgáltatásokat igénylő gyermekekkel való foglalkozáshoz szükséges diagnosztikai eljárásokkal kapcsolatos kompetenciáik fejlesztéséhez és az e célra szolgáló eszközök szakszerű alkalmazásához.

A beruházás végrehajtásának határideje 2026. szeptember 30. C1.R2: Az iskolai szegregáció kockázatának csökkentése A reform célja a magas színvonalú iskolai oktatáshoz való egyenlő hozzáférés támogatása és az iskolai szegregáció csökkentése. Az intézkedés az olyan általános és alsó középiskolák (1–8. osztály) számára nyújtott állami támogatás csökkentésére irányuló jogszabályok elfogadásából áll, ahol alacsony a hátrányos helyzetű diákok aránya. Az új jogszabály szerint a több iskolával rendelkező településeken működő általános és alsó középiskoláknak (mind az állami fenntartású iskoláknak, mind a nem állami fenntartású, de állami támogatásban részesülő iskoláknak) nyújtott állami támogatást 10 %-kal csökkenteni kell, ha ezekben az iskolákban a hátrányos helyzetű tanulók aránya i. a 2023/2024-es és 2024/2025-ös tanév elején több mint 20 százalékponttal alacsonyabb, és ii. a 2025/2026-os tanév elején és az azt követő években több mint 15 százalékponttal alacsonyabb, mint az iskola helye szerinti településen az ilyen tanulók átlagos aránya. A jogszabályi rendelkezéseket a 2023/2024-es tanévtől kell alkalmazni, az állami támogatás csökkentése pedig egy teljes naptári évre alkalmazandó. Jelentést kell közzétenni, amely igazolja azon új jogszabály alkalmazását, melynek értelmében csökkenteni kell az állami támogatást azon általános és alsó középiskolák esetében, ahol alacsony a hátrányos helyzetű diákok aránya. A jelentésben be kell mutatni a végrehajtás kezdeti eredményeit az érintett iskolákban a 2023/2024-es és 2024/2025-ös tanévben, valamint a 2025/2026-os tanév kezdetén, valamint a hátrányos helyzetű tanulók megoszlására gyakorolt hatást az iskolák székhelye szerinti településeken (beleértve a környező településeket is). A jelentés ajánlásokat tartalmazhat a jogi keret javítására és hatékonyságának növelésére a szegregációs kockázat csökkentése érdekében az általános és alsó középiskolákban. A reform végrehajtásának határideje 2025. december 31. C1.R3: A tanári hivatás vonzerejének növelése A reform célja a tanári hivatás vonzerejének növelése és a pedagógushiány csökkentése, hozzájárulva ezáltal a mindenki számára elérhető magas színvonalú iskolai oktatáshoz. Az intézkedés olyan jogszabályok elfogadását jelenti, amelyek szerint a közoktatási rendszerben a felsőfokú végzettséggel rendelkező pedagógusok átlagbérének (a szakképzés területén oktatók kivételével) 2025-ben fokozatosan el kell érnie a felsőfokú végzettséggel rendelkezők átlagbérének legalább 80 %-át, és az így elért átlagbérüket legalább 2030. december 31-ig a felsőfokú végzettségűek átlagbérének legalább 80 %-át elérő szinten kell tartani. Az új jogszabálynak olyan rendelkezéseket is tartalmaznia kell, amelyek értelmében 2023. január 1-jétől és legalább 2030. december 31-ig legalább 12,5 %-kal magasabbnak kell lennie az olyan iskolákban dolgozó pedagógusok átlagbérének, ahol a hátrányos helyzetű tanulók aránya legalább 10 % (és pedagógiai programjaikban speciális pedagógiai módszereket határoznak meg az inkluzív oktatásra), illetve a hátrányos helyzetű településeken dolgozó pedagógusok átlagbérének legalább 12,5 %-kal magasabbnak kell lennie az azonos képesítéssel és tapasztalattal rendelkező egyéb pedagógusok átlagbérénél. Emellett a pályakezdő pedagógusok béremelésének 2025-ben 10 százalékponttal magasabbnak kell lennie, mint az adott évben a közoktatási rendszerben részt vevő valamennyi pedagógus átlagos bérnövekedése, míg az éves béremelésüknek meg kell egyeznie a közoktatási rendszerben részt vevő összes pedagógus 2023. január 1. és 2030. december 31. közötti átlagos éves béremelésével. A pedagógusok bérének növelésére vonatkozó, fent említett megközelítést előíró jogszabálytervezetről érdemi szociális párbeszédet kell folytatni a pedagógusok legnagyobb szakszervezeteivel. A reform végrehajtásának finanszírozását kizárólag a nemzeti költségvetés és az uniós alapok (ESZA+) biztosítják. A helyreállítási és rezilienciaépítési terv nem tartalmaz ezzel az intézkedéssel kapcsolatos költségeket. A reform végrehajtásának határideje 2026. június 30. C1.I3: A pedagógusok átképzése és az intézményvezetők vezetői készségeinek javítása Az intézkedés kettős célt szolgál: a pedagógusok számának növelése azokon a szakokon, ahol erre a legnagyobb igény mutatkozik, valamint a közoktatási intézmények vezetői és vezetőhelyettesei vezetői készségeinek javítása. Ezen intézkedés értelmében a középiskolák alsó és felső tagozatain dolgozó 5 000 pedagógus részesül képzésben további szak elsajátítása céljából, majd erről bizonyítványt kapnak, amely feljogosítja őket arra, hogy a leginkább tanárhiánnyal küzdő tantárgyakat (nevezetesen a fizikát, a kémiát, a matematikát és a digitális kultúrát) tanítsák. A képzéseket két- és négyféléves felsőoktatási kurzusok formájában kell megszervezni. Ezen túlmenően a közoktatási intézmények mintegy 3 000 vezetőjét és vezetőhelyettesét az oktatási intézmények vezetésére vonatkozó speciális képzésben kell részesíteni. A pedagógusoknak a munkáltatójukkal képzési szerződést kell kötniük. A beruházás végrehajtásának határideje 2026. június 30.

C1.I4: Új bölcsődei férőhelyek létrehozása A beruházás célja, hogy új bölcsődei férőhelyek létrehozásával javítsa a koragyermekkori nevelési szolgáltatások elérhetőségét. Ez az intézkedés várhatóan hozzájárul a szülők – és különösen a nők – foglalkoztatási rátájának javításához, és ezáltal a nemek közötti egyenlőséghez és a társadalmi befogadáshoz. Az intézkedést egy közelmúltbeli felmérés támasztja alá, amely szerint a meglévő és a jelenleg előkészítés alatt álló bölcsődei férőhelyek mellett további 12 000 bölcsődei férőhelyre van szükség. Ezen intézkedés értelmében Magyarországon legalább 3 593 új bölcsődei férőhelyet kell létrehozni teljesen új épületekben vagy a meglévők bővítésével. A beruházásnak ki kell terjednie a kiegészítő felszerelésekre és infrastruktúrára – például az osztálytermi berendezésekre, a bútorokra, a játszótérre és a kerékpárparkolóra – is. Az újonnan építendő épületek primerenergia-igényének legalább 20 %-kal alacsonyabbnak kell lennie a közel nulla energiaigényű épületekre vonatkozó követelménynél. A beruházásnak köszönhetően legalább 3 593 gyermeket kell felvenni az új intézményekbe. A beruházás végrehajtásának határideje 2025. december 31. C1.R4: A nyugdíjrendszer fenntarthatóságának javítása A reform célja a magyar nyugdíjrendszer közép- és hosszú távú költségvetési fenntarthatóságának előmozdítása, a munkával töltött életszakasz meghosszabbításához való hozzájárulás, az alacsonyabb jövedelmű nyugdíjasoknak folyósított nyugdíjak megfelelőségének erősítése mellett. A reform a szükséges mértékben automatikus kiegyensúlyozó mechanizmusokat és egyéb parametrikus változásokat vezet be a nyugdíjrendszerbe. A reform a következőkből áll: a.Független nemzetközi szakértői jelentés a magyar nyugdíjrendszer hosszú távú fenntarthatósági kihívásainak kezelését célzó szakpolitikai lehetőségekről. A jelentés áttekintést ad a nyugdíjrendszerről és annak pénzügyi fenntarthatóságáról, és konkrét szakpolitikai javaslatokat terjeszt elő, amelyek megfelelő bevételi intézkedések és automatikus kiegyenlítő mechanizmusok révén, valamint az utolsó idősödési jelentés előrejelzéseihez képest 2070-re a GDP százalékában kifejezett nyugdíjkiadások előre jelzett növekedésének megfékezésével biztosítják a nyugdíjrendszer hosszú- és középtávú fenntarthatóságát, a megfelelőség megőrzése mellett, különösen a jövedelmi egyenlőtlenségek kezelése révén. b.A nyugdíjrendszer módosítására vonatkozó szakpolitikai javaslat kidolgozása a kormány által. A kidolgozás során a szakpolitikai javaslatot egyeztetni kell a szociális és gazdasági partnerekkel és más érdekelt felekkel, elő kell terjeszteni és meg kell vitatni a Gazdaságpolitikai Bizottság Öregedő Népesség Munkacsoportjában, valamint nyilvános konzultációra kell bocsátani. c.Egy részletes hatásvizsgálattal kísért, a nyugdíjrendszer módosítására irányuló jogalkotási javaslat kormány általi kidolgozása. A hatásvizsgálat bemutatja, hogy a jogalkotási javaslat hogyan biztosítja a nyugdíjrendszer hosszú távú költségvetési fenntarthatóságát megfelelő intézkedések és esetleges automatikus kiegyensúlyozó mechanizmusok révén, valamint azáltal, hogy 2070-re visszafogják a GDP százalékában kifejezett nyugdíjkiadások előre jelzett növekedését az idősödésről szóló legutóbbi jelentéshez képest. A hatásvizsgálatnak az idősödésről szóló legutóbbi jelentés makrogazdasági és demográfiai előrejelzéseire vonatkozó közös feltételezéseken kell alapulnia. d.A nyugdíjrendszert módosító jogszabály hatálybalépése a kormány jogalkotási javaslata alapján. A reform végrehajtásának határideje 2025. március 31. A.2. Vissza nem térítendő pénzügyi támogatás – a végrehajtáshoz és a nyomon követéshez kapcsolódó mérföldkövek, célok, mutatók és ütemterv Sorszám Kapcsolódó intézkedés (reform vagy beruházás) Mérföldkő / cél Elnevezés Minőségi mutatók

(a mérföldkövekhez) Mennyiségi mutatók

(a célokhoz) A végrehajtás indikatív ütemterve

Az egyes mérföldkövek és célok ismertetése Mértékegység Alapérték Cél Negyedév Év 1. C1.R1. A 21. századi technológiai környezetre épülő, versenyképes közoktatás megteremtése Cél A diákok vagy pedagógusok számára rendelkezésre bocsátott digitális notebookok száma Szám 0 120 000 2. negyedév 2022 Legalább 120 000 db digitális notebook (standard és „2 az 1-ben” típusok) beszerzése és átadása az iskolai oktatási intézményekben, a kilencedikes tanulók (tanulási cél), a tanárok (oktatási cél), az iskolák informatikai tantermeinek fejlesztésére és az iskolai adminisztrációs központ (Klebelsberg Központ) számára. A notebookokat a 2021/2022-es tanévben kell leszállítani. Lehetővé kell tenni a tanulók számára, hogy a notebookokat az iskolai tanulmányaik befejezéséig megtartsák, majd azt követően továbbadják azokat az új évfolyamoknak. A hátrányos helyzetű tanulók körében a személyes IKT-eszközben részesülő tanulók aránya legalább 90 %. A személyes IKT-eszközben részesülő tanárok aránya legalább 90 % azon tanárok körében, akik olyan iskolákban tanítanak, ahol a hátrányos helyzetű tanulók aránya átlagon felüli, valamint azon tanárok körében, akik a 2021/2022-es tanévet megelőző három tanévben nem kaptak személyes IKT-eszközt. 2. C1.R1. A 21. századi technológiai környezetre épülő, versenyképes közoktatás megteremtése Mérföldkő A digitális notebookok tanulóknak történő kiosztására vonatkozó, rászorultsági tesztelésen alapuló stratégia kidolgozása

A stratégia közzététele 4. negyedév 2022 A digitális notebookok tanulóknak történő kiosztására vonatkozó, rászorultsági tesztelésen alapuló stratégiát kell kidolgozni, és azt közzé kell tenni. A stratégiának többek között meg kell határoznia, hogy a hátrányos helyzetű és digitális notebookkal nem rendelkező tanulóknak a legnagyobb prioritást kell élvezniük az ilyen eszközzel való ellátásban. 3. C1.R1. A 21. századi technológiai környezetre épülő, versenyképes közoktatás megteremtése Cél az IKT eszközöket a tanóráik legalább 40 %-án használó pedagógusok aránya % 33 35 4. negyedév 2023 2023. december 31-ig legalább 35 %-ra kell növelni a köznevelésben részt vevő azon tanároknak az arányát, akik az IKT eszközöket a tanóráik legalább 40 %-án használják. Az alapadatok 2019-re vonatkoznak (forrás: KIR-STAT). 4. C1.R1. A 21. századi technológiai környezetre épülő, versenyképes közoktatás megteremtése Cél Modern megjelenítő eszközökkel, tanulói kreativitást és problémamegoldó képességet fejlesztő eszközökkel ellátott iskolai oktatási intézmények száma Szám 0 3 100 4. negyedév 2024 Legalább 3 100 köznevelési intézményt kell felszerelni modern megjelenítő eszközökkel (interaktív panellel) és a tanulói kreativitást, valamint a problémamegoldó képességet fejlesztő eszközökkel (például programozható robot, programozható mikroáramkör, drón).

Előnyt élveznek azon intézmények, ahol magas a hátrányos helyzetű diákok aránya. 5. C1.R1. A 21. századi technológiai környezetre épülő, versenyképes közoktatás megteremtése Cél A diákok vagy tanárok számára rendelkezésre bocsátott további notebookok száma Szám 120 000 579 000 2. negyedév 2025 Figyelembe véve a 2. mérföldkőnél említett rászorultsági stratégiát, további digitális notebookokat (standard és „2 az 1-ben” típusok) szükséges vásárolni és szállítani a közoktatási intézményekbe, az ötödik (a 2022/2023-as tanévben hatodik) és kilencedik osztályos tanulók, valamint a tanárok rendelkezésére kell bocsátani, továbbá az iskolák számára a 2022/2023-as, 2023/2024-es és 2024/2025-ös tanévben a négyéves program részeként informatikai tantermeik fejlesztéséhez kell biztosítani. A négyéves program végéig (2024/2025-ös tanév) összesen legalább 579 000 digitális notebookot kell vásárolni és szállítani ezen intézkedés keretében, amelyből legalább 55 000-et a tanárok számára, és legalább 10 000-et az iskolák számára informatikai tantermeik fejlesztéséhez kell biztosítani. A tanulók a notebookokat iskolai tanulmányaik befejezéséig megtarthatják, és utána átadják azokat az új évfolyamoknak. 6. C1.R1. A 21. századi technológiai környezetre épülő, versenyképes közoktatás megteremtése Cél az IKT eszközöket a tanóráik legalább 40 %-án használó pedagógusok aránya % 35 45 2. negyedév 2026 2026. június 30-ig legalább 45 %-ra kell növelni a köznevelésben részt vevő azon tanároknak az arányát, akik az IKT eszközöket a tanóráik legalább 40 %-án használják. Szükséges kiadni egy jelentést, amely méri a digitális megoldások iskolai használatát a tanárok és a tanulók körében.

A jelentés elkészítése során fel kell használni többek között a KIR-STAT által a közoktatásban az információs és kommunikációs technológiákat óráikon használó tanárok arányáról készített adatokat, valamint az OECD TALIS felméréséből származó adatokat. 7. C1.I1. A minőségi oktatáshoz való hozzáférés javítása az alsó középiskolákban Mérföldkő Az iskolahálózat feltérképezése a kisebb alsó tagozatos osztályok szomszédos településeken lévő, nagyobb iskolákba történő integrálására alkalmas iskolák kiválasztása céljából A feltérképezés közzététele 2. negyedév 2023 Az iskolahálózat országos szintű feltérképezését kell elvégezni a célból, hogy a kisebb alsó tagozatos osztályok szomszédos településeken lévő, nagyobb iskolákba történő integrálására alkalmas iskolákat azonosítsák és kiválasszák. A feltérképezésnek tényadatokon és igényfelmérésen kell alapulnia, és az érdekeltekkel (különösen a tanulókkal, a szüleikkel, a tanárokkal, az iskolák személyzetével, a munkaközösségekkel, a helyi önkormányzatokkal) konzultálva kell elvégezni, hogy az érdekeltekkel egyetértésben legalább 5-10 állami fenntartású alsó középiskolát válasszanak ki, amelyeket egy kísérleti szakasz keretében nagyobb befogadó iskolákba integrálnak. A feltérképezés során értékelni kell az iskolák integrációjának hatását a tanulók összetételére, a szegregáció kockázatára, a tanárok és a személyzet létszámára, az iskolai teljesítményre, a tanulási eredményekre, a tanulmányok befejezésének arányára, a korai iskolaelhagyás kockázatával küzdő tanulók arányára, az iskolák elhelyezkedésére, az iskolák profiljára és a demográfiai fejlődéssel kapcsolatos várható jövőbeli igényekre. A fogadó iskolák tekintetében többek között figyelembe kell venni az épület fizikai tulajdonságait és infrastruktúráját. A feltérképezést közzé kell tenni. 8. C1.I1. A minőségi oktatáshoz való hozzáférés javítása az alsó középiskolákban Cél Kísérleti jellegű intézményi átszervezések kis létszámú alsó tagozatos osztályoknak a szomszédos települések nagyobb befogadó iskoláiba történő integrációja céljából Szám 0 5 3. negyedév 2023 Legalább 5 állami fenntartású iskola alsó tagozatos osztályait egy kísérleti szakasz keretében hatékonyan integrálni kell a szomszédos települések nagyobb befogadó iskoláiba. A kiválasztott fogadó iskola olyan kis létszámú iskolák alsó tagozatos osztályait integrálja, ahol a minőségi oktatás nem biztosítható hatékonyan. A fogadó iskolákban megfelelő létszámú tanárt és személyzetet kell biztosítani az új tanulók befogadásához, és a tanárokat és személyzetet inkluzív pedagógiai képzésben kell részesíteni. Az intézkedéshez kapcsolódó ingázási és lakhatási igényeket megfelelően kezelni kell. Az integrációs folyamat nem vezethet a szegregáció fokozódásához a fogadó iskolákban. A fogadó iskolák nem működhetnek bentlakásos iskolaként az új tanulók számára. 9. C1.I1. A minőségi oktatáshoz való hozzáférés javítása az alsó középiskolákban Cél További intézményi átszervezések kis létszámú alsó tagozatos osztályoknak a szomszédos települések nagyobb befogadó iskoláiba történő integrációja céljából Szám 5 35 3. negyedév 2025 Az intézményi átszervezések eredményeit, valamint a vonatkozó ajánlásokat és végrehajtási iránymutatásokat egy nyilvánosan hozzáférhető jelentésben kell ismertetni.

A jelentés és a 7. mérföldkőnél említett feltérképezés alapján legalább 30 iskolában további alsó tagozatos osztályokat kell hatékonyan integrálni a szomszédos települések nagyobb befogadó iskoláiba. A kiválasztott fogadó iskolák olyan kis létszámú iskolák alsó tagozatos osztályait integrálják, ahol a minőségi oktatás nem biztosítható hatékonyan. A fogadó iskolákban megfelelő létszámú tanárt és személyzetet kell biztosítani az új tanulók befogadásához, és a tanárokat és személyzetet inkluzív pedagógiai képzésben kell részesíteni. Az intézkedéshez kapcsolódó ingázási és lakhatási igényeket megfelelően kezelni kell. Az integrációs folyamat nem vezethet a szegregáció fokozódásához a fogadó iskolákban. A fogadó iskolák nem működhetnek bentlakásos iskolaként az új tanulók számára. 10. C1.I2. A sajátos nevelési igényű tanulók oktatásának támogatása Mérföldkő A sajátos nevelési igényű tanulók oktatásával kapcsolatos igények feltérképezése A feltérképezés közzététele a közoktatásért felelős minisztérium által 0 2. negyedév 2023 Az iskolák egyéni fejlesztési tervei alapján el kell készíteni és közzé kell tenni a felszerelésekre, szolgáltatásokra és sajátos nevelési igényű gyermekeket oktató tanárokra vonatkozó igényfelmérést. 11. C1.I2. A sajátos nevelési igényű tanulók oktatásának támogatása Cél A sajátos nevelési igényű tanulók oktatásához támogatásban részesült speciális oktatási intézmények aránya % 0 50 2. negyedév 2026 A 2025/2026-os tanévben működő speciális oktatási intézmények legalább 50 %-a részesül a sajátos nevelési igényű tanulók oktatásának támogatásában. A támogatást a sajátos nevelési igényű tanulók vagy támogató hálózatuk – beleértve a szülőket, a tanárokat és a pedagógusokat – számára kell nyújtani, és a következőket kell magában foglalnia:

i. emelt szintű szolgáltatások mind a tanárok/személyzet, mind a tanulók számára, különösen fejlesztett utazási, eszközbérlési, iskolai szállítási szolgáltatások, képzési, tudásmegosztási és társadalmi elfogadási programok; ii. fizikai és IKT akadálymentesítési eszközök, fejlesztőeszközök, speciális orvosi és technikai eszközök, általános és adaptált elektromos járművek beszerzése a szolgáltatások nyújtásához. 12. C1.I2. A sajátos nevelési igényű tanulók oktatásának támogatása Cél Az emelt szintű szolgáltatásokban részesülő, sajátos nevelési igényű tanulók száma Szám 0 45 000 3. negyedév 2026 Legalább 45 000 sajátos nevelési igényű tanuló részesül a 11. célkitűzésben említett emelt szintű szolgáltatásokból. 13. C1.I2. A sajátos nevelési igényű tanulók oktatásának támogatása Cél Szakmai továbbképzésben részesült szakpedagógusok száma Szám 0 5 000 3. negyedév 2026 Legalább 5 000 szakpedagógust kell speciális képzésben (kompetenciafejlesztés, diagnosztikai eljárások és speciális eszközök speciális felhasználása), valamint szakmai továbbképzésben részesíteni, beleértve különösen a különleges bánásmódot igénylő tanulók támogatásához szükséges speciális pedagógiai készségek elsajátítását célzó képzést. 14. C1.R2. Az iskolai szegregáció kockázatának csökkentése Mérföldkő Az alacsony arányban hátrányos helyzetű tanulókkal rendelkező általános és alsó középiskolák állami támogatásának csökkentésére vonatkozó jogszabály hatálybalépése

A hatálybalépésére vonatkozó rendelkezések a jogszabályban 1. negyedév 2023 Az alacsony arányban hátrányos helyzetű tanulókkal rendelkező általános és alsó középiskolák (1–8. osztály) állami támogatásának csökkentésére vonatkozó jogszabály hatálybalépése. A jogszabály olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek szerint a több iskolát magában foglaló településeken (azaz egynél több iskolával vagy iskolaépülettel rendelkező településeken) működő általános és alsó középiskolák (állami iskolák és állami finanszírozásban részesülő nem állami fenntartású iskolák egyaránt) állami támogatása 10 %-kal csökken, ha a hátrányos helyzetű tanulók aránya ezekben az iskolákban: I.több mint 20 százalékponttal alacsonyabb, mint a 2023/2024-es és 2024/2025-ös tanév elején meghatározott átlagos arány azon településen (LAU-szinten), ahol az iskola található; II.több mint 15 százalékponttal alacsonyabb, mint a 2025/2026-os és az azt követő tanévek elején meghatározott átlagos arány azon településen (LAU-szinten), ahol az iskola található. A jogszabályi rendelkezéseket a 2023/2024-es tanévtől kell alkalmazni. A rendelkezések alkalmazhatóságát az egyes iskolákra minden tanév elején, de legkésőbb október 15-ig kell meghatározni. Az állami támogatás 10 %-os csökkentése január 1-jétől az adott tanévben és a teljes naptári évre vonatkozóan. 15. C1.R2. Az iskolai szegregáció kockázatának csökkentése Mérföldkő Jelentés az alacsony arányban hátrányos helyzetű tanulókkal rendelkező általános és alsó középiskolák állami támogatásának csökkentését előíró új jogszabály alkalmazásáról

A jelentés közzététele a közoktatásért felelős minisztérium által 4. negyedév 2025 Jelentést kell közzétenni arról, hogy alkalmazták-e az alacsony arányban hátrányos helyzetű tanulókkal rendelkező általános és alsó középiskolák (1–8. osztály) állami támogatásának csökkentését előíró új jogszabályt. A jelentésben be kell mutatni a végrehajtás kezdeti eredményeit az érintett iskolákban a 2023/2024-es és 2024/2025-ös tanévben, valamint a 2025/2026-os tanév kezdetén, valamint a hátrányos helyzetű tanulók megoszlására gyakorolt hatást az iskolák székhelye szerinti településeken (beleértve a környező településeket is). A jelentés ajánlásokat tartalmazhat a jogi keret javítására és hatékonyságának növelésére a szegregációs kockázat csökkentésére az általános és alsó középiskolákban. 16. C1.R3. A tanári hivatás vonzerejének növelése Mérföldkő A közoktatási rendszerben dolgozó pedagógusok átlagbérének a felsőfokú végzettséggel rendelkezők átlagbérének legalább 80 %-ára történő emeléséről szóló jogszabály hatálybalépése

A hatálybalépésére vonatkozó rendelkezések a jogszabályban 1. negyedév 2023 Hatályba kell lépnie annak a jogszabálynak, amely megállapítja, hogy a közoktatási rendszerben dolgozó pedagógusok (a közoktatási törvényben meghatározott felsőfokú végzettséggel rendelkező valamennyi közoktatási rendszerben dolgozó pedagógus, kivéve a szakképzést) átlagbérének 2025. január 1-jéig el kell érnie a felsőfokú végzettségűek átlagbérének legalább 80 %-át, és az így elért átlagbérüket legalább 2030. december 31-ig a felsőfokú végzettségűek átlagbérének legalább 80 %-át elérő szinten kell tartani. Továbbá a jogszabálynak olyan rendelkezéseket is tartalmaznia kell, amelyek szerint 2023. január 1-jétől és legalább 2030. december 31-ig az alább felsorolt kategóriákba tartozó tanárok bérének legalább 12,5 %-kal magasabbnak kell lennie az azonos képesítéssel és tapasztalattal rendelkező, e kategóriákba nem tartozó tanárok bérénél: -a kedvezményezett önkormányzatok besorolásáról és a besorolás feltételeiről szóló 105/2015. kormányrendeletben és az 1057/2021. (II. 19.) számú kormányrendeletben meghatározott hátrányos helyzetű településeken dolgozó pedagógusok, a felzárkóztató települési programról szóló rendeletében foglaltak szerint; -az olyan iskolákban dolgozó pedagógusok, ahol a hátrányos helyzetű tanulók aránya legalább 10 %, és pedagógiai programjukban meghatározzák az inkluzív oktatás speciális pedagógiai módszereit (forrás: KIR). Ezen túlmenően a jogszabálynak olyan rendelkezéseket is tartalmaznia kell, miszerint a pályakezdő pedagógusok (gyakornokok) éves béremelésének 2023. január 1-jétől legalább 2030. december 31-ig legalább a közoktatási rendszerben dolgozó összes pedagógus átlagos éves béremelésével megegyező mértékűnek kell lennie. Az éves emeléseket visszamenőlegesen az adott év január 1-jétől kell alkalmazni. A jogszabálytervezet a kidolgozása során a legnagyobb pedagógus szakszervezetekkel folytatott érdemi társadalmi párbeszéd tárgyát képezi. 17. C1.R3. A tanári hivatás vonzerejének növelése Cél A közoktatási rendszerben dolgozó tanárok átlagbére 2023-ban a felsőfokú végzettséggel rendelkezők átlagbéréhez viszonyítva % 59 64,7 2. negyedév 2023 A közoktatási rendszerben dolgozó pedagógusok (a közoktatási törvényben meghatározottak szerint a közoktatási rendszerben felsőfokú végzettséggel rendelkező valamennyi pedagógus, a szakképzés kivételével) átlagbérének el kell érnie a felsőfokú végzettségűek átlagbérének legalább 64,7 %-át, szemben a 2022-es 59 %-kal. A pedagógusok 2023. évi átlagbérének növekedését a felsőfokú végzettségűek 2022. évi átlagbérének (a KSH által közzétett) eredményadatai és a Pénzügyminisztérium hivatalos nemzetgazdasági bérnövekedési előrejelzései alapján kell meghatározni a 2023. évre. A pedagógusok béreinek ebből eredő emelése 2023. január 1-jétől visszamenőlegesen alkalmazandó. 18. C1.R3. A tanári hivatás vonzerejének növelése Cél A közoktatási rendszerben dolgozó tanárok átlagbére 2024-ben a felsőfokú végzettséggel rendelkezők átlagbéréhez viszonyítva % 64,7 71,8 2. negyedév 2024 A közoktatási rendszerben dolgozó pedagógusok (a közoktatási törvényben meghatározottak szerint a közoktatási rendszerben felsőfokú végzettséggel rendelkező valamennyi pedagógus, a szakképzés kivételével) átlagbérének el kell érnie a felsőfokú végzettségűek átlagbérének legalább 71,8 %-át, szemben a 2023-as 64,7 %-kal. A pedagógusok 2024. évi átlagbérének növekedését a felsőfokú végzettségűek 2023. évi átlagbérének (a KSH által közzétett) eredményadatai és a Pénzügyminisztérium hivatalos nemzetgazdasági bérnövekedési előrejelzései alapján kell meghatározni a 2024. évre. A pedagógusok béreinek ebből eredő emelése 2024. január 1-jétől visszamenőlegesen alkalmazandó. 19. C1.R3. A tanári hivatás vonzerejének növelése Cél A közoktatási rendszerben dolgozó tanárok átlagbére 2025-ben a felsőfokú végzettséggel rendelkezők átlagbéréhez viszonyítva % 71,8 80 2. negyedév 2025 A közoktatási rendszerben dolgozó pedagógusok (a közoktatási törvényben meghatározottak szerint a közoktatási rendszerben felsőfokú végzettséggel rendelkező valamennyi pedagógus, a szakképzés kivételével) átlagbérének el kell érnie a felsőfokú végzettségűek átlagbérének legalább 80 %-át, szemben a 2024-es 71,8 %-kal. A pedagógusok 2025. évi átlagbérének növekedését a felsőfokú végzettségűek 2024. évi átlagbérének (a KSH által közzétett) eredményadatai és a Pénzügyminisztérium hivatalos nemzetgazdasági bérnövekedési előrejelzései alapján kell meghatározni a 2025. évre. A pedagógusok béreinek ebből eredő emelése 2025. január 1-jétől visszamenőlegesen alkalmazandó. 20. C1.R3. A tanári hivatás vonzerejének növelése Mérföldkő A pályakezdő tanárok béremelését 2025-re meghatározó jogszabály hatálybalépése A hatálybalépésére vonatkozó rendelkezések a jogszabályban 2. negyedév 2025 Hatályba kell lépnie annak a jogszabálynak, amely megállapítja, hogy a pályakezdő pedagógusok (gyakornokok) 2025. évi béremelésnek 10 százalékponttal magasabbnak kell lennie, mint a közoktatási rendszerben az adott évben dolgozó összes tanár átlagos béremelése. 21. C1.R3. A tanári hivatás vonzerejének növelése Mérföldkő Béremelések alkalmazása a hátrányos helyzetű településeken dolgozó pedagógusok, a legalább 10 %-os arányban hátrányos helyzetű tanulókkal rendelkező iskolákban dolgozó pedagógusok, valamint a pályakezdő tanárok esetében

Jelentés a béremelések alkalmazásáról 2. negyedév 2026 Jelentést kell készíteni, amely bemutatja a 16. és 20. mérföldkőnél említett pedagógus-béremelések 2023–2026 közötti időszakban történő alkalmazását a hátrányos helyzetű településeken dolgozó pedagógusok, a legalább 10 %-os arányban hátrányos helyzetű tanulókkal rendelkező és pedagógiai programjaikban az inkluzív oktatást célzó speciális pedagógiai módszereket meghatározó iskolákban dolgozó pedagógusok, valamint a pályakezdő tanárok esetében. 22. C1.I3. A pedagógusok átképzése és az intézményvezetők vezetői készségeinek javítása Cél A közoktatási intézmények folyamatos szakmai továbbképzésben részesülő vezetőinek és vezetőhelyetteseinek száma Szám 0 3 000 2. negyedév 2026 A közoktatási intézmények legalább 3 000 vezetőjének és vezetőhelyettesének kell részt vennie folyamatos szakmai továbbképzésen, hogy fejlesszék digitális és irányítási készségeiket. 23. C1.I3. A pedagógusok átképzése és az intézményvezetők vezetői készségeinek javítása Cél A közoktatási intézmények folyamatos szakmai továbbképzésben részesülő pedagógusainak száma Szám 0 5 000 2. negyedév 2026 A pedagógusokkal a meglévő közoktatási koordinációs szervezeteken (Nemzeti Közoktatási Tanács, Közoktatási Stratégiai Kerekasztal) keresztül folytatott előzetes konzultáció alapján legalább 5 000 alsó és felső tagozatos középiskolai tanárnak kell részt vennie szakmai továbbképzésen, hogy további szakképesítést és tanúsítványt szerezzen a nagy kereslettel rendelkező tanulmányi területek oktatásához.

24. C1.I4. Új bölcsődei férőhelyek létrehozása Cél Az újonnan létrehozott bölcsődei férőhelyekre beíratott gyermekek száma Szám 0 500 4. negyedév 2024 Legalább 500 gyermeket kell beíratni a helyreállítási és rezilienciaépítési terv támogatásával létrehozott új bölcsődei férőhelyekre.

25. C1.I4. Új bölcsődei férőhelyek létrehozása Cél Az újonnan létrehozott bölcsődei férőhelyekre beíratott további gyermekek száma Szám 500 3 593 4. negyedév 2025 Legalább 3 593 gyermeket kell beíratni a helyreállítási és rezilienciaépítési terv támogatásával létrehozott új bölcsődei férőhelyekre.

Az intézkedés előirányzatának legalább 70 %-át új épületek építésére, és legalább 11 %-át az infrastruktúra energiahatékonysági felújítására kell fordítani. A támogathatósági kritériumoknak meg kell határozniuk, hogy az új épületek elsődleges energiaigényének legalább 20 %-kal alacsonyabbnak kell lennie a közel nulla energiaigényű épületekre vonatkozó követelménynél. 26. C1.R4. A nyugdíjrendszer fenntarthatóságának javítása Mérföldkő Független nemzetközi szakértői jelentés a magyar nyugdíjrendszer hosszú távú fenntarthatósági kihívásainak kezelését célzó szakpolitikai lehetőségekről A jelentés közzététele 4. negyedév 2023 Egy független, széles körben elismert szolgáltatónak nemzetközi szakértői jelentést kell készítenie a hosszú távú fenntarthatósági kihívások kezelésére vonatkozó szakpolitikai lehetőségekről (az Európai Bizottság és a Gazdaságpolitikai Bizottság idősödésről szóló legutóbbi közös jelentésében szereplő közös feltételezések és előrejelzések alapján). A jelentésnek 1) ki kell terjednie a nyugdíjrendszer állami nyugdíjpillérére, a munkaerőpiacra és – a szükséges mértékben – a munkával töltött életszakasz meghosszabbítása szempontjából releváns foglalkoztatási és adópolitikákra. A jelentésnek ki kell terjednie mind az új belépőkre, mind a meglévő járulékfizetőkre;

2) diagnózist kell adnia a nyugdíjrendszerről és annak pénzügyi fenntarthatóságáról;

3) konkrét szakpolitikai javaslatokat kell előterjesztenie (többek között, de nem kizárólagosan a munkával töltött életszakaszok meghosszabbítására összpontosítva, többek között a törvényes nyugdíjkorhatárnak a várható élettartamhoz való kötésével, valamint a tényleges nyugdíjkorhatár emelésével, a hosszabb munkával töltött életszakaszok ösztönzésével és a korai nyugdíjba vonulás szankcionálásával, miközben a nyugdíjasok közötti jövedelmi egyenlőtlenségeket is kezeli (figyelembe véve az uniós tagállamok bevált gyakorlatait); 4) megfelelő bevételi intézkedések és automatikus kiegyenlítő mechanizmusok révén biztosítania kell a nyugdíjrendszer hosszú- és középtávú fenntarthatóságát, valamint a 2021-es idősödési jelentés előrejelzéseihez képest 2070-re a GDP százalékában kifejezett nyugdíjkiadások előre jelzett növekedésének megfékezésével, a megfelelőség megőrzése mellett, különösen a jövedelmi egyenlőtlenségek kezelése révén; 5) hatásvizsgálatot kell tartalmaznia (fenntarthatósági, egyenlőtlenségi és megfelelőségi szempontból) az említett szakpolitikai javaslatokról. A jelentést közzé kell tenni. 27. C1.R4. A nyugdíjrendszer fenntarthatóságának javítása Mérföldkő A nyugdíjrendszer módosítására vonatkozó szakpolitikai javaslat elkészítése A kormány reformra és konzultációkra vonatkozó szakpolitikai javaslata 2. negyedév 2024 A kormánynak a 26. mérföldkőnél említett jelentés megállapításainak alapján szakpolitikai javaslatot kell készítenie, amelyben felvázolja a javasolt reformlehetőségeket. A szakpolitikai javaslat a következő:

1) – A kormány kormányhatározattal hagyja jóvá; 2) – Konzultálnak a társadalmi és gazdasági partnerekkel és más érintettekkel, többek között a Nemzeti Gazdasági és Szociális Tanáccsal és az Idősügyi Tanáccsal; 3) – Bemutatják és megvitatják az EPC idősügyi munkacsoportjában; 4) – Nyilvános konzultációra nyújtják. 28. C1.R4. A nyugdíjrendszer fenntarthatóságának javítása Mérföldkő A nyugdíjrendszert módosító jogszabály hatályba lépése A hatálybalépésére vonatkozó rendelkezések a jogszabályban 1. negyedév 2025 A nyugdíjrendszer módosítására vonatkozó, a kormány jogalkotási javaslatán alapuló jogszabálynak hatályba kell lépnie. A jogszabály a) elősegíti a közép- és hosszú távú költségvetési fenntarthatóságot, b) megerősíti az alacsonyabb jövedelmű nyugdíjasoknak fizetett nyugdíjak megfelelőségét, c) hozzájárul a munkával töltött életszakaszok meghosszabbításához, valamint d) a szükséges mértékben automatikus kiegyensúlyozó mechanizmusokat és egyéb parametrikus változásokat vezet be a nyugdíjrendszerbe. A kormány jogalkotási javaslatában figyelembe kell venni a konzultációk eredményeit, és azt részletes hatásvizsgálatnak kell kísérnie. A hatásvizsgálatnak be kell mutatnia, hogy – a kormány jogalkotási javaslata alapján – hogyan biztosítják a nyugdíjrendszer hosszú távú fenntarthatóságát megfelelő intézkedések és esetleges automatikus kiegyenlítő mechanizmusok révén, valamint azáltal, hogy 2070-re visszafogják a GDP százalékában kifejezett nyugdíjkiadások előre jelzett növekedését a legutóbbi idősödési jelentés előrejelzéseihez képest. A hatásvizsgálatnak az idősödésről szóló legutóbbi jelentés makrogazdasági és demográfiai előrejelzéseire vonatkozó közös feltételezéseken kell alapulnia. B. 2. KOMPONENS: MAGASAN KÉPZETT, VERSENYKÉPES MUNKAERŐ

A magyar helyreállítási és rezilienciaépítési terv ezen komponense a szakképzési és felsőoktatási rendszerek korszerűsítéséhez járul hozzá. A zöld és digitális átállás kihívásaival azon keresztül foglalkozik, hogy energiahatékonysági felújítási és digitális felszerelési megoldásokat valósít meg a felsőoktatási intézmények és a szakképző iskolák épületeiben. A komponens emellett a készségfejlesztéssel, valamint a magasabb szintű kutatással és innovációval kapcsolatos kihívásokkal is foglalkozik, ösztönözve a vállalkozások és az egyetemek közös kutatási projektjeit. Az e komponenshez tartozó intézkedések fontosak a gazdaság helyreállítása és a jövőbeli válságokkal szembeni reziliencia fokozása szempontjából. A komponens központi célkitűzése a munkaerő és a vonatkozó képzési intézmények megerősítése a jelenlegi és esetleges új válságokkal szemben, valamint Magyarország társadalmi-gazdasági környezetének javítása céljából. Ennek érdekében a komponens céljai: i. versenyképes felsőoktatási rendszer létrehozása; ii. a szakképzett munkaerő elérhetőségének növeléséhez való hozzájárulás; valamint iii. a tudomány, az innováció és a képzés ökoszisztémájának támogatása. A komponens támogatja a kutatással és innovációval, valamint a zöld és digitális készségekkel kapcsolatos beruházások és reformok előmozdításáról szóló országspecifikus ajánlás (2022. évi 5. országspecifikus ajánlás) végrehajtását; a beruházásoknak a zöld és digitális átállásra, valamint az iskolák digitális infrastruktúrájára való összpontosításáról szóló országspecifikus ajánlás (2020. évi 2. országspecifikus ajánlás) végrehajtását; valamint a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitika kutatásra és innovációra való összpontosításáról szóló országspecifikus ajánlás (2019. évi 3. országspecifikus ajánlás) végrehajtását. Tekintettel a bemutatott intézkedésekre és a jelentős károkozás elkerülését célzó elv alkalmazásáról szóló technikai iránymutatással (2021/C 58/01) összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben előirányzott mérséklő lépésekre, várhatóan a komponens keretében előirányzott intézkedések egyike sem fogja az (EU) 2020/852 rendelet 17. cikke értelmében jelentősen sérteni a környezeti célkitűzéseket. B.1. Vissza nem térítendő pénzügyi támogatás – a reformok és beruházások ismertetése C2.R1.: A felsőoktatási képzések modernizációja A reform célja a felsőoktatás korszerűsítése gyakorlatorientáltabb elemek képzési követelményekbe való nagyobb arányú beépítésével. A program bizonyos területeken a szakképzéssel és az innovációs intézményekkel való képzési és infrastrukturális együttműködésre, valamint a felsőoktatás továbbképzési és átképzési rendszerének a munkaerőpiaci követelményekkel összhangban történő megerősítésére összpontosít. Az intézkedés részeként számos jogszabályt kell felülvizsgálni vagy módosítani, többek között a szellemi tulajdon kezeléséről, a szakképzési törvényben a vizsgaközpontok működési rendjéről, a vizsgaközpontok vizsgáztatási feladatainak ellátásának meghatározásáról, a tanártovábbképzésről, a digitális (e-tanulás, távoktatás, vegyes tanulás) képzésekről, valamint a felnőttképzésről és a felnőttoktatásról szóló jogszabályokat. A képzési területek korszerűsítése és a jogszabályok felülvizsgálata során figyelembe kell venni a zöld és digitális készségekkel kapcsolatos munkaerőpiaci igényeket. A reform várhatóan 15 felsőoktatási képzési terület – például a jog és a közigazgatás, a közgazdaságtan, az orvos- és egészségtudományok, a mezőgazdaság, a művészet, a természettudományok – korszerűsítését eredményezi. A reformnak a felsőoktatási képzési területekre vonatkozó, felülvizsgálandó szabályozásokat meghatározó jelentésen kell alapulnia. A jelentést a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság, a Magyar Rektori Konferencia és az Oktatási Hivatal közösen készíti el, adott esetben a felsőoktatási intézmények bevonásával. A reformnak részét képezi a korszerűsített képzési struktúra elemeinek az érdekelt felek és a célcsoportok körében történő terjesztése is. A reform végrehajtásának határideje 2023. december 31. C2.I1.: A felsőoktatás intézményi innovációja és tevékenységeinek erősítése A beruházás célja távoktatási tartalmak, egy képzésirányítási rendszer, valamint a mikrotanúsítványokat kiállító felsőoktatási intézmények által szervezett felnőttoktatási tanfolyamok fejlesztése. A mikrotanúsítvány a rövid ideig tartó tanulási tapasztalatok során szerzett tanulási eredmények igazolására szolgál, amelyeket átlátható szabványok alapján értékeltek. Az igazolást egy közokirat tartalmazza, amelyben a következők szerepelnek: a jogosult neve, az elért tanulási eredmények, az értékelési módszer, az igazoló szerv és adott esetben a képesítési keretrendszer szintje és a megszerzett kreditek. A mikrotanúsítványok a tanuló tulajdonában vannak, megoszthatók, hordozhatók, nagyobb tanúsítványokká vagy képesítésekké vonhatók össze, és az európai kreditátviteli és -gyűjtési rendszerben (ECTS) biztosítanak krediteket. A mikrotanúsítványokat elfogadott szabványok szerint végzett minőségbiztosítás támasztja alá. Ezen intézkedés keretében 19 mikrotanúsítványt nyújtó képzést kell kidolgozni és alkalmazni a felsőoktatási intézményekben. Az újonnan kidolgozott mikrotanúsítványoknak figyelembe kell venniük a gazdaság igényeit. A mikrotanúsítványokat az egész életen át tartó tanulást és a foglalkoztathatóságot szolgáló mikrotanúsítványok európai megközelítéséről szóló, 2022. május 25-i tanácsi ajánlásban szereplő, a mikrotanúsítványok leírására szolgáló meghatározással és állandó európai elemekkel összhangban kell kidolgozni. A beruházás eredményeként egyre több diák/személy fog mikrotanúsítványt szerezni és részt venni a felsőoktatási intézmények digitális készségfejlesztési programjaiban. Az érintett felsőoktatási intézményekben felnőttképzési tevékenységekben részt vevő legalább 600 személynek kreditértékű mikrotanúsítványt kell szereznie ECTS-kreditekkel. Emellett legalább 1 800 digitális oktatási anyagot kell kidolgozni, beleértve az oktatási anyagokat, a szöveges tartalmakat, a podcastokat, a képernyőfelvételeket, a videókat, a kvízeket, a referenciaanyagokat, a számítógépes tartalmakat, a webalapú tartalmakat, a digitális játékokat stb. Az érintett felsőoktatási intézmények legalább 34 000 hallgatójának és dolgozójának (beleértve a tanárokat is) kell részt vennie a digitális készségek, kompetenciák és tudás fejlesztésére irányuló, ezen intézkedés szerinti programokban. A tanárok képzésének különösen a digitális eszközök tanításhoz és digitális oktatási anyag fejlesztéséhez való használatához szükséges készségekre kell összpontosítania. A beruházás végrehajtásának határideje 2026. június 30. C2.I2.: A felsőoktatási intézmények infrastruktúrájának korszerűsítése és digitalizációja A beruházás célja a felsőoktatási intézmények vonzerejének növelése, valamint a zöld és digitális átállás támogatása modernizált infrastruktúra, digitalizáció és kapacitásfejlesztési tevékenységek révén. A beruházás a következőkből áll: i. a felsőoktatási intézmények energiahatékonysági felújítása az átlagosan legalább 30 %-os primerenergia-megtakarítás elérése érdekében; ii. új épületek építése felsőoktatási intézmények számára, amelyek primerenergia-igénye legalább 20 %-kal elmarad a közel nulla energiaigényű épületekre vonatkozó követelménytől;

iii. digitális eszközök vásárlása és üzembe helyezése felsőoktatási intézmények számára (például interaktív megjelenítő felületek vagy nagy érintőképernyők, laptopok, notebookok, számítógépek, multimédiás stúdiók, a digitális oktatást/tanulást/tanulásirányítási rendszert támogató multimédiás és/vagy interaktív eszközök, a digitális tananyagok fejlesztéséhez/tartalmak strukturált gyűjtéséhez, tárolásához, kategorizálásához és az online tartalmakhoz a kereshetőségre, hozzáférhetőségre, átjárhatóságra és újrafelhasználhatóságra vonatkozó uniós irányelvnek megfelelő hozzáféréshez szükséges IKT-eszközök, az oktatási tevékenység közvetítéséhez szükséges rendszerek, a digitális oktatást támogató kommunikációs és kollaboratív rendszerek, multimédiás tárolórendszerek, a digitális tartalmak kereshetőségét és hozzáférhetőségét biztosító online katalógus, a digitális oktatási szoftverek licencei, zárt rendszerű távtanulási képzésirányító rendszer és a kapcsolódó tananyagszerkesztési rendszerek lincencei, felhőalapú szolgáltatások rendszerei); iv. kapacitásfejlesztési tevékenységek, beleértve képzések, konferenciák és készségfejlesztési tevékenységek szervezését; műhelyek és laboratóriumok felszerelése tanulási célokra; alapvető létesítmények, készségfejlesztő laboratóriumok, nyelvtanfolyamok és kompetenciaképzés kidolgozása az egyetemek igényei alapján. A beruházás végrehajtásának határideje 2026. június 30. C2.I3.: Digitális tantervek kidolgozása a szakképzés számára A beruházás célja a képzett munkaerő rendelkezésre állásának elősegítése azáltal, hogy a szakképzésben részt vevő valamennyi diák számára biztosítják a digitális oktatáshoz való hozzáférést. A beruházás eredményeként legalább 75 digitális tananyagot kell kifejleszteni az egyes szakmákhoz kapcsolódó szakképzéshez, és legalább 13 000, a megfelelő szakmához kapcsolódó szakképzésben vagy felnőttoktatásban részt vevő hallgató (egyéni felhasználó) számára kell hozzáférést biztosítani ezekhez a digitális tananyagokhoz. A 12/2020. (II. 7.) Korm. rendelet 45. cikkének (1) bekezdése alapján digitális tananyagokat dolgoznak ki a Kulturális és Innovációs Minisztérium ellenőrzésén kívül eső ágazatokban. Ezt a beruházást a Nemzeti Szakképzési és Felnőttképzési Hivatal által közzétett, digitális tantervek kidolgozására irányuló pályázati felhíváson keresztül hajtják végre. A beruházás végrehajtásának határideje 2026. március 31. C2.I4.: Szakképzési infrastruktúra a 21. században A beruházás célja az energiahatékonyság előmozdítása, általános infrastruktúra-fejlesztések végrehajtása, valamint a szakképzési centrumok digitalizáltságának javítása. Ugyanakkor a digitális infrastruktúrával rendelkező, korszerűbb iskolaépületeknek köszönhetően a diákok jobb környezetben tanulhatnak, ami várhatóan az oktatási eredményeik javulásában is tükröződik majd. A beruházás legalább 16 kiválasztott szakképzési centrum energiahatékonysági felújításából és IKT-eszközökkel történő felszereléséből áll. A beruházás egyéb infrastruktúra-fejlesztéseket is magában foglal, például a műhelyek felszerelését, az oktatási területek felújítását, a tananyagok, eszközök és bútorok beszerzését. A centrumok kiválasztásának objektív és átlátható kritériumokon kell alapulnia, mint például az adott gazdasági térség munkaerőpiaci kereslete, a szakképzési centrumok infrastruktúrájának és eszközeinek állapota, a centrumok hátrányos helyzetű régiókban való elhelyezkedése, a hátrányos helyzetű diákok aránya, valamint a korábbi programokkal való kapcsolatok és koherencia. Az energiahatékonysági felújítási programnak átlagosan legalább 30 %-os primerenergia-megtakarítást vagy a közvetlen és közvetett üvegházhatásúgáz-kibocsátás legalább 30 %-os csökkentését kell eredményeznie. A beruházás végrehajtásának határideje 2026. március 31. C2.I5.: A Központi Vizsgaközpont kialakítása A beruházás célja egy budapesti központi vizsgaközpont létrehozása annak érdekében, hogy megteremtsék a magas színvonalú szakmai vizsgák feltételeit bizonyos szakmáknál, amelyek esetében a vizsgaközpontok hálózata regionális szinten nem biztosítja a megfelelő területi lefedettséget. E beruházás része a Központi Vizsgaközpont kialakítása, ahol legalább 30 szakmára és szakmai képesítésre vonatkozóan lehet vizsgát tenni. Az intézkedés magában foglalja a Központ épületének felújítását, beleértve az energiahatékonyság javítását, egyéb épületfelújításokat, valamint az osztálytermek, vizsgatermek, műhelyek és kiszolgálóhelyiségek áttervezését és felszerelését. Az energiahatékonysági felújításnak átlagosan legalább 30 %-os primerenergia-megtakarítást vagy az üvegházhatásúgáz-kibocsátás legalább 30 %-os csökkentését kell eredményeznie. A vizsgaközpontot a szakképzési központoktól elkülönülő vizsgahelyként kell kialakítani. A beruházás végrehajtásának határideje 2026. március 31.

C2.I6.: Nemzeti kutatás-fejlesztési laboratóriumok létrehozása A beruházás célja további nemzeti kutatás-fejlesztési laboratóriumok létrehozása az ország innovációs ökoszisztémájának megerősítése érdekében. Ezeket a nemzeti laboratóriumokat hivatalos kutatási konzorciumban alakítják ki, többek között egyetemek, kutatóintézetek és más közszereplők (mint például a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal és az Országos Meteorológiai Szolgálat) által, amelyek az érintett kutatási területeken végzett kutatás és publikáció céljából jönnek létre. Az intézkedés nemzeti laboratóriumok létrehozására irányul, és magában foglalja a kutatási támogatásokat, a berendezések beszerzését és az infrastrukturális fejlesztést. A nemzeti laboratóriumok a zöld és a digitális átállás és a Magyarország előtt álló társadalmi-gazdasági kihívások szempontjából releváns kutatási területekkel foglalkoznak, és a biztonságos társadalom és környezet, az egészségügy, az ipar és a digitalizáció tematikus területei köré szerveződnek. E tematikus területek olyan témákat foglalnak magukban, mint például a megújuló energia, az adatvezérelt egészségügy, a gyógyszerkutatás és -fejlesztés, a vízbiztonság, a mesterséges intelligencia és az autonóm rendszerek. A laboratóriumok kutatási projektjeinek és az azokhoz kapcsolódó szerződéseknek (beleértve az érintett kutatók és egyéb személyzet munkaszerződéseit is) határozott időtartamra kell szólniuk, amely nem haladhatja meg 2026. június 30-át. Az intézkedés magában foglalja a nemzeti laboratóriumok teljesítményéről szóló, a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal által készített jelentés közzétételét. A jelentés tájékoztatást nyújt i. a laboratóriumok tevékenységéről és eredményeiről azon a kutatási területen, amelyen tevékenykedtek, beleértve az általuk nemzeti szinten kezelt globális kihívásokat, ii. a konzorciumok összetételéről (állami és magánpartnerek), valamint iii. arról, hogy ezek a nemzeti laboratóriumok hogyan járultak hozzá a magyar innovációs ökoszisztéma megerősítéséhez. A beruházás végrehajtásának határideje 2026. június 30. B.2. Mérföldkövek, célok, mutatók és a vissza nem térítendő pénzügyi támogatás nyomon követésének és végrehajtásának ütemterve Sorszám Kapcsolódó intézkedés (reform vagy beruházás) Mérföldkő/cél Elnevezés Minőségi mutatók

(a mérföldkövekhez) Mennyiségi mutatók

(a célokhoz) A végrehajtás indikatív ütemterve

Az egyes mérföldkövek és célok ismertetése Mértékegység Alapérték Cél Negyedév Év 29 C2.R1. A felsőoktatási képzések modernizációja Cél Modernizált felsőoktatási képzési területek száma Szám 0 15 4. negyedév 2023 A Magyar Akkreditációs Bizottság, a Magyar Rektori Konferencia, az Oktatási Hivatal és a felsőoktatási intézmények korszerűsítik a 15 felsőoktatási képzési területet azáltal, hogy a tantervbe több gyakorlatorientáltabb elemet építenek be, és felülvizsgálják a vonatkozó szabályokat, többek között a szellemi tulajdon kezeléséről, a szakképzési törvényben a vizsgaközpontok működési rendjéről, a vizsgaközpontok vizsgáztatási feladatainak ellátásának meghatározásáról, a tanárok továbbképzéséről, a digitális képzésekről (e-tanulás, távoktatás, vegyes tanulás), valamint a felnőttképzésről és a felnőttoktatásról szóló jogszabályokat. 30 C2.I1. A felsőoktatás intézményi innovációja és tevékenységeinek erősítése Mérföldkő Pályázati felhívás közzététele a digitális tananyagok fejlesztését végző egyetemek kiválasztása céljából A helyreállítási és rezilienciaépítési tervért felelős nemzeti hatóság pályázati felhívásának közzététele 2. negyedév 2023 Pályázati felhívást kell közzétenni zárt rendszerű távoktatási tartalom- és képzésirányítási rendszer, valamint a felsőoktatási felnőttképzés (az európai kreditátviteli és -gyűjtési rendszer (ECTS) kreditpontjait biztosító mikrotanúsítványok) fejlesztésére. A pályázati dokumentációban foglalt követelményeknek biztosítaniuk kell a magyar felsőoktatási intézmények közötti – a tulajdonosi szerkezetükre is kiterjedő – megkülönböztetésmentességet. A potenciális mikrotanúsítványok listájának figyelembe kell vennie a gazdaság igényeit. A mikrotanúsítványokat az egész életen át tartó tanulást és a foglalkoztathatóságot szolgáló mikrotanúsítványok európai megközelítéséről szóló, 2022. május 25-i tanácsi ajánlásban szereplő, a mikrotanúsítványok leírására szolgáló meghatározással és állandó európai elemekkel összhangban kell kidolgozni. 31 C2.I1. A felsőoktatás intézményi innovációja és tevékenységeinek erősítése Cél A digitális tartalmat nyújtó mikrotanúsítványok száma Szám 0 19 4. negyedév 2024 A 30. mérföldkőnél említett felhívást követően a felsőoktatási intézményeknek legalább 19, ECTS kreditpontokkal rendelkező, mikrotanúsítványokat nyújtó kreditértékű kurzushoz kell digitális tananyagokat kidolgozniuk. A mikrotanúsítványokat az egész életen át tartó tanulást és a foglalkoztathatóságot szolgáló mikrotanúsítványok európai megközelítéséről szóló, 2022. május 25-i tanácsi ajánlásban szereplő, a mikrotanúsítványok leírására szolgáló meghatározással és állandó európai elemekkel összhangban kell kidolgozni. 32 C2.I1. A felsőoktatás intézményi innovációja és tevékenységeinek erősítése Cél Felsőoktatási intézményekben mikrotanúsítványt szerzett hallgatók/személyek száma Szám 0 600 2. negyedév 2026 33 C2.I1. A felsőoktatás intézményi innovációja és tevékenységeinek erősítése Cél Szám 0 1 800 2. negyedév 2026 34 C2.I1. A felsőoktatás intézményi innovációja és tevékenységeinek erősítése Cél A digitális készségek fejlesztését célzó programokban részt vevő felsőoktatási hallgatók és dolgozók száma Szám 0 34 000 2. negyedév 2026 35 C2.I2. A felsőoktatási intézmények infrastruktúrájának korszerűsítése és digitalizációja Mérföldkő Pályázati felhívás közzététele az épületek energiahatékonysági felújítása, új épületek építése, új digitális berendezések beszerzése és a felsőoktatási intézmények kapacitásfejlesztési tevékenységei céljából A pályázati felhívás közzététele a felsőoktatási intézményekért felelős minisztérium által 1. negyedév 2022 Pályázati felhívást kell kiírni az épületek energiahatékonysági felújítására, új épületek építésére, digitális berendezések beszerzésére és üzembe helyezésére és a felsőoktatási intézmények kapacitásfejlesztési tevékenységeire vonatkozóan. A felhívásban az intézkedésben előirányzott összeg legalább 2,5 %-át új épületek építésére, legalább 22,5 %-át az infrastruktúra energiahatékonysági felújítására, legalább 41,5 %-át új IKT-berendezésekre, a fennmaradó összeget pedig kapacitásfejlesztési tevékenységekre kell elkülöníteni, beleértve a következőket: képzések, konferenciák és készségfejlesztési tevékenységek szervezése; műhelyek és laboratóriumok felszerelése tanulási célokra; alapvető létesítmények, készségfejlesztő laboratóriumok, nyelvtanfolyamok és kompetenciaképzés kidolgozása az egyetemek igényei alapján. Az energiahatékonysági beruházások támogathatósági kritériumai közé tartozik az a követelmény, hogy a felújítás eredményeként a felújított infrastruktúra esetében átlagosan legalább 30 %-os primerenergia-megtakarítást kell elérni. A támogathatósági kritériumok azt is meghatározzák, hogy az új épületek primerenergia-szükségletének legalább 20 %-kal alacsonyabbnak kell lennie a közel nulla energiaigényű épületekre vonatkozó követelménynél. A pályázati dokumentációban foglalt követelményeknek biztosítaniuk kell a magyar felsőoktatási intézmények közötti – a tulajdonosi szerkezetükre is kiterjedő – megkülönböztetésmentességet. Az állami vagyonkezelői alapok nem támogathatók kedvezményezettként a pályázati felhívás keretében. A projektek kiválasztása a felhívásban meghatározott objektív kritériumok alapján történik, mint például a beruházási költségekhez kapcsolódó energiahatékonyság-növekedés, a digitális eszközök beszerzésének költséghatékonysága, a tanáronként rendelkezésre álló számítógépek száma, a felsőfokú végzettséggel rendelkező tanárok aránya, a hátrányos helyzetű hallgatók aránya az egyetemeken. 36 C2.I2. A felsőoktatási intézmények infrastruktúrájának korszerűsítése és digitalizációja Cél Az épületinfrastruktúrák energiahatékony felújítása és új épületek építése felsőoktatási intézményekben Négyzetméter 0 25 145 2. negyedév 2026 A felsőoktatási intézmények legalább 25 145 négyzetméternyi infrastruktúráját kell felújítani a legalább 30 %-os primerenergia-megtakarítás elérése érdekében, vagy új épületeket kell építeni a közel nulla energiaigényű épületekre vonatkozó követelménynél legalább 20 %-kal alacsonyabb primerenergia-igény elérése érdekében. 37 C2.I2. A felsőoktatási intézmények infrastruktúrájának korszerűsítése és digitalizációja Cél Digitális eszközök üzembe helyezése a felsőoktatási intézmények épületeiben IKT-eszközök száma 0 22 300 2. negyedév 2026 Legalább 22 300 IKT-eszközt kell beszerezni és üzembe helyezni a felsőoktatási intézményekben. Ezen IKT-eszközök közé tartoznak a következők: interaktív megjelenítő felületek vagy nagy érintőképernyők, számítógépek és laptopok, multimédiás stúdiók, a digitális oktatást/tanulást/tanulásirányítási rendszert támogató multimédiás és/vagy interaktív eszközök, a digitális tananyagok fejlesztéséhez/tartalmak strukturált gyűjtéséhez, tárolásához, kategorizálásához és az online tartalmakhoz a kereshetőségre, hozzáférhetőségre, átjárhatóságra és újrafelhasználhatóságra vonatkozó uniós irányelvnek megfelelő hozzáféréshez szükséges IKT-eszközök, az oktatási tevékenység közvetítéséhez szükséges rendszerek, a digitális oktatást támogató kommunikációs és kollaboratív rendszerek, multimédiás tárolórendszerek, a digitális tartalmak kereshetőségét, hozzáférhetőségét biztosító online katalógus, a digitális oktatási szoftverek licencei, zárt rendszerű távtanulási képzésirányító rendszer és a kapcsolódó tananyagszerkesztési rendszerek lincencei, felhőalapú szolgáltatások rendszerei. 38 C2.I2. A felsőoktatási intézmények infrastruktúrájának korszerűsítése és digitalizációja Mérföldkő Jelentés a felsőoktatási intézmények kapacitásfejlesztési tevékenységeiről A jelentés közzététele 2. negyedév 2026 Jelentést kell közzétenni, amely bemutatja az ezen intézkedés keretében végrehajtott kapacitásfejlesztési tevékenységek eredményeit, beleértve a következőket: képzések, konferenciák és készségfejlesztési tevékenységek szervezése; műhelyek és laboratóriumok felszerelése tanulási célokra; alapvető létesítmények, készségfejlesztő laboratóriumok, nyelvtanfolyamok és kompetenciaképzés kidolgozása az egyetemek igényei alapján. 39 C2.I3. Digitális tantervek kidolgozása a szakképzés számára Mérföldkő Pályázati felhívás közzététele a digitális tananyagok kidolgozása céljából A Nemzeti Szakképzési és Felnőttképzési Hivatal pályázati felhívásának közzététele 2. negyedév 2023 A Nemzeti Szakképzési és Felnőttképzési Hivatalnak ki kell írnia a digitális tananyagok kidolgozására irányuló pályázati felhívást. A felhívásban meg kell határozni, hogy a 12/2020. (II. 7.) Korm. rendelet 45. cikke (1) bekezdése alapján a Kulturális és Innovációs Minisztérium ellenőrzésén kívül eső ágazatokban kell kidolgozni digitális tananyagokat. 40 C2.I3. Digitális tantervek kidolgozása a szakképzés számára Cél A szakképzéshez kifejlesztett digitális tananyagok száma Szám 0 75 3. negyedév 2025 Legalább 75 digitális tananyagot fejlesztenek ki az egyes szakmákhoz kapcsolódó szakképzéshez, amelyek használatára a tanulóknak készen kell állniuk. 41 C2.I3. Digitális tantervek kidolgozása a szakképzés számára Cél A továbbfejlesztett digitális tananyagokon alapuló kurzusokon részt vevő, szakképzésben tanulók száma Szám 0 13 000 1. negyedév 2026 A 40. mérföldkőnél említett digitális tananyagok által érintett ágazatokhoz tartozó szakmákhoz kapcsolódó szakképzésében vagy felnőttoktatásban részt vevő legalább 13 000 hallgató (egyéni felhasználó) számára kell hozzáférést biztosítani a továbbfejlesztett digitális tananyagokhoz. A hallgatók számát a szakképzési centrumok regisztrációs és tanulmányi rendszerében rögzített adatokból kell kinyerni. 42 C2.I4. Szakképzési infrastruktúra a 21. században Mérföldkő Legalább 16 szakképzési centrum kiválasztása a fejlesztési programban való részvételre Legalább 16 szakképzési centrum kiválasztására vonatkozó határozat közzététele a szakképzésért felelős minisztérium weboldalán 4. negyedév 2022 A fejlesztési programban részt vevő legalább 16 centrumot a különböző centrumok fejlesztési tervei alapján kell kiválasztani. A kiválasztásnak objektív és átlátható kritériumokon kell alapulnia, mint például az adott gazdasági térség munkaerőpiaci kereslete, a szakképzési centrumok infrastruktúrájának és eszközeinek állapota, a szakképzési centrumok hátrányos helyzetű régiókban való elhelyezkedése, a hátrányos helyzetű diákok aránya, a korábbi programokkal való kapcsolatok és koherencia. 43 C2.I4. Szakképzési infrastruktúra a 21. században Cél A szakképzési centrumok energiahatékonysági felújítása Négyzetméter 0 69 175 2. negyedév 2026 Legalább 16 szakképzési centrumban minimum 69 175 négyzetméternyi épületterület energiahatékonysági felújítását kell elvégezni, és átlagosan legalább 30 %-kal csökkenteni kell az üvegházhatást okozó gázok közvetlen és közvetett kibocsátását, vagy legalább 30 %-os primerenergia-megtakarítást kell elérni. 44 C2.I4. Szakképzési infrastruktúra a 21. században Cél IKT-eszközök beszerzése szakképzési centrumok számára Szám 0 13 825 2. negyedév 2026 13 825 IKT-eszközt kell beszerezni és üzembe helyezni legalább 16 szakképzési centrumban. Az új IKT-eszközök között notebookok, táblagépek, a kollaboratív tanulási teret és a tudásmegosztást szolgáló eszközök találhatók. 45 C2.I4. Szakképzési infrastruktúra a 21. században Cél Korszerűsített infrastruktúrával rendelkező szakképzési centrumok száma Szám 0 16 2. negyedév 2026 Legalább 16 szakképzési centrumot korszerűsíteni kell, például energiahatékonysági felújításokra van szükség (a 43. cél szerint), új IKT-berendezéseket kell beszerezni (a 44. cél szerint) és egyéb általános infrastrukturális fejlesztéseket kell végezni (ideértve a műhelyek felújítását és felszerelését, az oktatási területek felújítását, a tananyagok, eszközök, bútorok – padok és szekrények – beszerzését). 46 C2.I5. A Központi Vizsgaközpont kialakítása Mérföldkő A Központi Vizsgaközpont felújítására és fejlesztésére irányuló közbeszerzési szerződés(ek) odaítélése Értesítés közbeszerzési szerződés(ek) odaítéléséről 4. negyedév 2023 A Központi Vizsgaközpont felújítására és fejlesztésére irányuló közbeszerzési eljárásokat le kell folytani, és a közbeszerzési szerződéseket oda kell ítélni. A szerződések magukban foglalják a Központi Vizsgaközpont épületének felújítását, beleértve az osztálytermek, vizsgatermek és műhelyek, valamint a kiszolgálóhelyiségek áttervezését és felszerelését. Az intézkedés költségvetésének legalább 20 %-át energiahatékonysági felújításokra kell fordítani, ami legalább 30 %-os primerenergia-megtakarítást vagy az üvegházhatásúgáz-kibocsátás legalább 30 %-os csökkenését eredményezi. 47 C2.I5. A Központi Vizsgaközpont kialakítása Mérföldkő A Központi Vizsgaközpont befejezése A Központi Vizsgaközpont működésének megkezdése 1. negyedév 2026 A Központi Vizsgaközpont fejlesztése befejeződik, és a Központ megkezdi működését. A Budapesten létrehozott Központi Vizsgaközpont megteremti a magas színvonalú szakmai vizsga feltételeit, amely legalább 30 olyan szakmára és szakmai képesítésre terjed ki, amelyek esetében az akkreditált vizsgaközpontok hálózata regionális szinten nem biztosítja a megfelelő területi lefedettséget. 48 C2.I6. Nemzeti kutatás-fejlesztési laboratóriumok létrehozása Cél További nemzeti laboratóriumok létrehozása öt tematikus kutatási területen Szám 15 29 2. negyedév 2022 A 14 további nemzeti laboratórium konzorciumban kerül kialakításra felsőoktatási intézmények, kutatóintézetek, vállalatok, továbbá egyéb közigazgatási intézmények (pl. Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal vagy az Országos Meteorológiai Szolgálat) részvételével. A nemzeti laboratóriumok a biztonságos társadalom és környezet, az egészségügy, valamint az ipar és a digitalizáció tematikus kutatási területei köré szerveződnek. A laboratóriumokat azzal a céllal hozzák létre, hogy hozzájáruljanak a magyar innovációs ökoszisztéma megerősítéséhez. 49 C2.I6. Nemzeti kutatás-fejlesztési laboratóriumok létrehozása Mérföldkő Jelentés a nemzeti laboratóriumok teljesítményéről A Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal jelentésének közzététele 2. negyedév 2026 Az ezen intézkedés alapján létrehozott nemzeti laboratóriumok teljesítményéről a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal jelentést készít és tesz közzé. A jelentés tájékoztatást nyújt az érintett nemzeti laboratóriumok tevékenységéről, beleértve legalább a következő elemeket: i. a laboratóriumok tevékenysége és eredményei azon a kutatási területen, amelyen tevékenykedtek, beleértve az általuk nemzeti szinten kezelt globális kihívásokat, ii. a konzorciumok összetétele (állami és magánpartnerek), valamint iii. e nemzeti laboratóriumok hozzájárulása a magyar innovációs ökoszisztéma megerősítéséhez. A jelentés értékeli a nemzeti laboratóriumok eredményességét a gazdaság kutatási és innovációs tevékenységeinek támogatása szempontjából, és ajánlásokat tesz a kutatás támogatásának javítására. C. 3. KOMPONENS: FELZÁRKOZÓ TELEPÜLÉSEK A magyar helyreállítási és rezilienciaépítési terv ezen komponense a Covid19-világjárvány által különösen a legszegényebb településeken felerősített társadalmi-gazdasági és területi kihívásokkal foglalkozik, ás olyan problémákat kezel, mint a munkaerőpiachoz és a közszolgáltatásokhoz való hozzáférés hiányát, az alapellátásban dolgozó szakemberek hiányát és általánosságban a szegénységet. A komponens fő célja, hogy integrált szociálpolitikai beavatkozás révén alapszolgáltatásokat nyújtson Magyarországon a 300 leghátrányosabb helyzetű település lakosainak (az 1404/2019 (VII.05.) Korm. határozat és az 1057/2021. (II.19.) Korm. határozat által meghatározottak szerint). E komponens intézkedéseinek köre a tágabb Fel