HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 81/145

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Vitadokumentum Európa szociális dimenziójáról

(COM(2017) 206)

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a szociális jogok európai pillérének létrehozásáról

(COM(2017) 250 final)

Javaslat a szociális jogok európai pillérének intézményközi kihirdetéséről

(COM(2017) 251 final)

(2018/C 081/20)

Előadó: Gabriele BISCHOFF Társelőadó: Jukka AHTELA

Felkérés: Európai Bizottság, 2017.7.5. Jogalap: az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke Illetékes szekció: „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció Elfogadás a szekcióülésen: 2017.9.27. Elfogadás a plenáris ülésen: 2017.10.19. Plenáris ülés száma: 529. A szavazás eredménye: (mellette/ellene/tartózkodott): 229/4/2

1. Következtetések

1.1. Olyan kihívásokkal szembesülve, mint a munka jövője, a növekvő egyenlőtlenségek és a szegénység, a globalizáció és migráció, a polgárok egyre inkább kétségeket támasztanak egy olyan EU (és annak tagállamai) iránt, amely nem képes garantálni a biztonságot, társadalmi és gazdasági haladást elérni és minőségi foglalkoztatást nyújtani, vagy amely gyengíti a tagállamokon belüli nemzeti érdekek védelmét. Az Európa szociális dimenziójáról és a szociális jogok európai pilléréről folytatott vita alapvető fontosságú ahhoz, hogy új egyetértésre jussunk e sürgető kérdéseket illetően, és felszámoljuk az Unió előtt álló akadályokat.

1.2. Az EGSZB nyomatékosan hangsúlyozza, hogy a szociális dimenziót illetően követendő forgatókönyvekkel vagy utakkal kapcsolatban hozott döntések nem elméleti jellegűek, hanem alapvetően kihatnak majd az emberek életére. Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Unió reális jövőképének alapját csak egy stabil gazdasági háttér és egy erős szociális dimenzió ötvözete alkothatja. Különösen a korszerű szociális szolgáltatások és a méltányos életkilátások ösztönzik az emberek szerepvállalását, a társadalmi békét és a gazdasági növekedést. Az EGSZB újfent kijelenti, hogy a javuló élet- és munkakörülményekhez vezető, kiegyensúlyozott gazdasági növekedés és társadalmi haladás Szerződésben rögzített céljainak megvalósítása irányadó elvként kell, hogy szolgáljon az EU szociális dimenziója jövőbeli irányultságának meghatározásában.

1.3. Az EGSZB tudatában van annak, hogy a pillér politikai szándéknyilatkozatnak minősül, és az önmagában nem hoz létre semmilyen új érvényesíthető törvényes jogokat. Az EGSZB ezért úgy véli, fontos jelzésértéke lenne, ha a Tanács a 2017. novemberi göteborgi szociális csúcstalálkozón támogatni tudná kihirdetését. Az EGSZB véleménye szerint a szociális jogok európai pillérének végrehajtására vonatkozó egyértelmű ütemterv segítene előmozdítani a konvergenciát és megvalósítani célkitűzéseit.

1.4. Ugyanakkor az EGSZB azt is elismeri, hogy a jelenlegi politikai környezetben eltérő vélemények vannak azzal kapcsolatban, az EU hogyan lépjen tovább. Az EGSZB határozottan úgy véli, hogy a szociális dimenzió elmélyítését érdemesebb mind a 27 tagállam részvételével megvalósítani, a társadalmi és gazdasági haladást eredményező kiemelt projektekre összpontosítva. Azonban, ha ez nem lehetséges, alternatív megoldásokat is mérlegelni kellene, például bizonyos országok megtehetnék az első lépést, és a többieket későbbi csatlakozásra bátoríthatnák. Az EGSZB hangsúlyozza továbbá, hogy nagyobb egyértelműségre van szükség abban a tekintetben, hogy mely intézkedések vonatkozzanak a 27 uniós tagállamra és melyek az euroövezetre.

1.5. A növekvő egyenlőtlenségek, a szegénység és a társadalmi kirekesztés ellen minden szinten fel kell lépnie az összes érdekelt félnek. Ennek fényében az EGSZB úgy véli, hogy – a szociális partnerek autonómiájának teljeskörű tiszteletben tartása mellett – a közös elvek, normák, szakpolitikák és stratégiák megfelelő szinteken való meghatározására irányuló további erőfeszítésekre van szükség a bérek jobb közelítése és minimálbérek megállapítása vagy azok megfelelő szintre való emelése érdekében. A szociális jogok európai pilléréről szóló első véleményében (1) az EGSZB már hangsúlyozta, hogy az ILO tanulmánya (2) jó referenciaként szolgálhat. A tanulmány kiemeli, hogy több olyan mutatószámot is lehet használni a minimálbérek szintjeinek összehasonlítására, amelyek figyelembe veszik az adott ország körülményeit, de ezek közül a legnépszerűbb a minimálbér és a mediánbér (a bérek középértéke) aránya. Az is fontos, hogy mindenki jogosult legyen minimáljövedelmre. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a társadalmi kohézió és a szociális beruházások számára elkülönített pénzügyi forrásokat növelni kellene a jövőbeli kihívások kezelése érdekében.

1.6. A szociálpolitika megosztott hatáskör az EU jogi keretrendszerében. Fontos lesz majd, hogy egyetértésre jussunk azzal kapcsolatban, hogy kinek mi legyen a feladata a szociálpolitika területén, elsősorban pedig arról, hogy mely területeken és milyen módon kellene az EU-nak fellépnie. Ezzel egyidejűleg a meghozott, illetve elmulasztott intézkedésekkel kapcsolatos átláthatóságot és elszámoltathatóságot is erősíteni kell. Ebben a kontextusban reformokat és politikai kezdeményezéseket kell végrehajtani az összetett kihívások kezelése és a társadalom és gazdaság jövőre való felkészítése érdekében. Amennyiben a közös alapelvek megvalósítása melletti politikai elkötelezettség egy megfelelő határidőn belül nem bizonyul elégségesnek, fontolóra kellene venni új, megfelelő intézkedéseket, köztük jogi és nem jogi jellegű kezdeményezéseket is.

1.7. A civil társadalom valamennyi fontos képviseleti szervezetét megfelelő mértékben be kell vonni a vonatkozó szakpolitikák kidolgozásába és végrehajtásába. El kell ismerni ugyanakkor a szociális partnerek különleges szerepét is, és tiszteletben kell tartani autonómiájukat. A kollektív tárgyalás és szociális párbeszéd valamennyi szinten történő ösztönzése szintén fontos tényező lesz a jól működő munkaerőpiacok, a mindenki számára elérhető méltányos munkakörülmények, a fokozott termelékenység és a fenntartható társadalombiztosítás elérése szempontjából.

1.8. E politikai projekt középpontjában alapvető jogokon alapuló, közös uniós értékek állnak. Az EGSZB-t továbbra is nagyon aggasztja a hatályos szociális jogok érvényre juttatásának hiánya és az uniós jogszabályoknak való nagyon eltérő mértékű megfelelés. A „szerződések őreként” az Európai Bizottság felel a jogérvényesítésért, míg a tagállamok kötelessége az uniós jogszabályok megfelelő végrehajtása és betartása. Az EGSZB úgy véli, hogy egy alapjogokkal és jogállamisággal foglalkozó állandó fórum létrehozásával aktívabb szerepet játszhatna a népszerűsítésben, a figyelemfelkeltésben és a helyzet nyomon követésében.

1.9. Az Európa szociális dimenziójáról szóló vitát nem lehet elszigetelten folytatni, hanem össze kell kapcsolni a GMU elmélyítéséről, a globalizáció előnyünkre fordításáról és ugyanakkor kihívásainak kezeléséről, valamint az e célkitűzések számára biztosítandó megfelelő és hatékony forrásokról folytatott vitákkal.

1.10. A szociális dimenzió fejlesztése érdekében különösen két területen – a GMU és az egységes piac területén – van szükség fellépésre. A szociálpolitikát egy új uniós gazdaságpolitikába kell beágyazni egy hatékony makrogazdasági politikai eszközcsomag és a gazdasági és monetáris unió elmélyítése irányába tett előrelépés révén. A GMU-t illetően az európai szemeszter kulcsfontosságú szerepet fog játszani a gazdasági és szociálpolitikák közötti egyensúly helyreállításában, valamint az érintett tagállamokban végbemenő jól megtervezett reformok előmozdításában. Az EGSZB hangsúlyozza egy gazdasági és szociális európai szemeszter jelentőségét. A pillér a tervek szerint az európai gazdasági kormányzásra is hatással lesz majd. A szociális jogok európai pillérére vonatkozó szociális eredménytáblát megfelelőbb és alkalmasabb mutatók segítségével kell javítani.

1.11. Az EGSZB továbbra is meg van győződve arról, hogy a jobb jövő lehetséges, és egy erősebb Unió hozzájárulhat a globalizáció és digitalizáció hatékonyabb alakításához annak érdekében, hogy jobb kilátásokat biztosítson valamennyi polgára számára. Ugyanakkor mindenkinek tisztában kell lennie azzal, hogy mi forog kockán – azaz, hogy mit veszíthetünk azzal, ha visszafelé haladunk, és mit nyerhetünk azáltal, hogy előrelépünk.

2. Bevezetés (Háttér, kihívások és összefüggések)

2.1. A pénzügyi válság után tíz évvel a recesszió gazdasági, társadalmi és politikai hatásai továbbra is érezhetők, és mélyen érintik az Uniót és annak polgárait. Az Uniónak jövőképre és új irányra van szüksége, amely képessé teszi arra, hogy megoldást találjon az olyan főbb kihívásokra, mint a munka jövője, a globalizáció, a migráció, a növekvő egyenlőtlenségek és a szegénység.

2.2. Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy véli, hogy az Európai Unió reális jövőképének alapját csak egy stabil gazdasági háttér és egy erős szociális dimenzió ötvözete alkothatja. Meggyőződése, hogy az Európai Uniónak megújított konszenzusra kell jutnia egy fenntartható gazdasági és szociális stratégia tekintetében, hogy beváltsa azt az ígéretét, hogy kiegyensúlyozott gazdasági növekedést és társadalmi haladást valósít meg, növelve polgárainak jólétét. Ezért üdvözli az Európa szociális dimenziójáról folytatott vitát, amely az Európa jövőjéről folytatott átfogóbb vita részét képezi, valamint a szociális jogok európai pillérének intézményközi kihirdetéséről szóló európai bizottsági javaslatot.

2.3. Az Európa szociális dimenziójáról szóló, 2017. április 26-án közzétett vitadokumentum egyike az öt dokumentumnak, amelyek a Fehér könyv Európa jövőjéről című európai bizottsági dokumentum által kezdeményezett, a 27 tagállam vezetői, az uniós intézmények, a szociális partnerek és a polgárok között folyó széles körű vita alapjául szolgálnak (3). A szociális dimenzióról szóló dokumentum az Európai Bizottság hozzájárulása az arról folytatott vitához, hogyan igazítsák hozzá az európai szociális modelleket a jelenlegi és jövőbeni kihívásokhoz, valamint hogy az Európai Uniónak milyen jellegű és mértékű szerepet kell betöltenie e téren.

2.4. A könyv azt a kérdést járja körül, hogy támogatható-e, és ha igen, milyen módon a szociális dimenzió a fehér könyvben felvázolt különböző forgatókönyvek fényében. Amíg a fehér könyv öt nem kimerítő vagy előíró jellegű forgatókönyvet dolgoz ki, a vitaanyag csak három lehetséges pályát vázol fel Európa szociális dimenziója tekintetében. Számba veszi továbbá a négy fő eszközt, amely az Unió rendelkezésére áll az inkluzív növekedésre irányuló célkitűzés eléréséhez: jogalkotás, iránymutatás, finanszírozás és együttműködés.

2.5. Az EGSZB teljes mértékben támogatja az Európai Bizottság fehér könyvében foglalt kezdeményezést: eljött az ideje, hogy az Európai Unió érdemi vitát folytasson a hamarosan már csak 27 tagállamot számláló Unió előtt álló lehetőségekről. A szociális dimenzió szerves részét képezi e vitának.

2.6. A szociális dimenzióról szóló vitadokumentummal egyidejűleg az Európai Bizottság előterjesztett egy ajánlást, valamint a szociális jogok európai pillérének (EPSR) (4) intézményközi kihirdetéséről szóló javaslatot is. Ezeket a pillér előzetes vázlatáról 2016 során folytatott átfogó konzultáció után tették közzé. Az EGSZB a pillérre vonatkozó kiinduló álláspontját egy 2017 januárjában elfogadott véleményben (5) fogalmazta meg, a 28 tagállamban folytatott viták főbb következtetései nyomán.

2.7. Az EGSZB e véleményében válaszul az Európai Bizottság kérésére megfogalmazza az Európa szociális dimenziójáról szóló vitadokumentumra vonatkozó nézeteit. Ennek során az EGSZB összekapcsolja e kezdeményezést az ajánlással és a pillér javasolt kihirdetésével.

2.8. A „szociális Európa” nagyon tág fogalom, és amint az a vitaanyagból is kiderül, jelentős eltérések vannak a tekintetben, hogy ki mit ért rajta. Egyesek akár megkérdőjelezhetik az Unió szociális dimenziójának szükségességét is, mivel úgy gondolják, hogy az uniós szociálpolitika fenyegetést jelent Európa globális versenyképességére. Mások szerint azonban a „szociális Európa” alapvetően fontos ahhoz, hogy az EU demokratikus, összetartó, kulturálisan sokszínű és virágzó társadalmakat segítsen elő.

2.9. A szociális dimenzió mindig is központi jelentőséggel bírt az Európai Unióban, azonban, bár jelentős számban léteznek az egységes piaccal, a gazdasági és monetáris unióval, a munkavállalók és polgárok alapjogaival párhuzamosan kidolgozott szociális uniós vívmányok, ezek olykor nem kézzelfoghatók és nem érzékelhetők a tagállamok nemzeti politikáihoz képest. Mindazonáltal a szociális valóságok jelentős eltérést mutatnak Európa-szerte. Fennáll a még nagyobb eltérések kockázata, különösen egy olyan forgatókönyv esetén, amelyben az Unió úgy határoz, hogy visszalép az integráció terén. A vitadokumentum továbbá megnevezi a tagállamok szociális modelljeit befolyásoló változás több mozgatórugóját is, beleértve az idősödő népesség irányába mutató demográfiai változást, a sokszínűbb és összetettebb társadalmat és a változó életmódot, valamint a munka világának átalakulását, amely egyre sokszínűbb és rendhagyó munkavégzési formákhoz és munkafeltételekhez vezet.

2.10. Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Unió reális jövőképének alapját csak egy stabil gazdasági háttér és egy erős szociális dimenzió ötvözete alkothatja. Az Unió a szociálpolitika területén a tagállamokkal megosztott hatáskörrel rendelkezik, a felelősség azonban elsősorban nemzeti szintű és a kormányokat, a szociális partnereket és a civil társadalmi szereplőket terheli. A továbbiakban az Európa jövőjére vonatozó konszenzus átfogó összefüggésében szintén fontos lesz, hogy egyetértésre jussanak abban a tekintetben, hogy kinek mi a feladata a szociálpolitika terén és különösen arra vonatkozóan, hogy mely területeken és milyen módon kell az Uniónak fellépnie.

2.11. Az EGSZB továbbá felhívta a figyelmet a meglévő szociális jogok érvényesítésének hiányára is. A „szerződések őreként” elsősorban az Európai Bizottság felel ezek érvényre juttatásáért. Azonban a tagállamok felelőssége, hogy megfelelően végrehajtsák az uniós jogszabályokat, illetve megfeleljenek nekik. A tagállamok eltérő mértékben felelnek meg az uniós jogszabályoknak (6), és az Európai Bizottság valamelyest vonakodik attól, hogy megfelelően kezelje ezt a kérdést. Ez egy újabb elhárítandó akadály a nagyobb fokú konvergencia előtt. Az EGSZB korábban már kiemelte, hogy ösztönözni és érvényesíteni kell a hatályos szociális és alapvető jogokat, valamint nyomon kell követni a jogsértéseket (7). Az EGSZB-nek ebben aktívabb szerepet kellene vállalnia, és a helyzet nyomon követése érdekében életre hívhat egy alapjogokkal és jogállamisággal foglalkozó állandó fórumot. Alapvető fontosságú az átláthatóság a tekintetben, hogy kinek mi a feladata, hogy a polgárok tisztában legyenek vele, ki miért felel, és kit lehet elszámoltatni.

2.12. Az EGSZB több véleményében (8) is hangsúlyozta, hogy szükség van egy olyan makrogazdasági politikai eszközcsomagra, amely támogatja a szociálpolitikai célkitűzéseket, nem pedig hátráltatja őket. Az EGSZB ezért üdvözli a szociális jogok európai pillérének kihirdetéséről szóló javaslat tizenegyedik preambulumbekezdését, amely kimondja, hogy „a gazdasági és a társadalmi fejlődés szorosan összefügg, és a szociális jogok európai pillére létrehozásának azon szélesebb körű erőfeszítések részét kell támogatnia, amelyek egy inkluzívabb és fenntarthatóbb, Európa versenyképességének javítása, valamint a beruházások, a munkahelyteremtés és a társadalmi kohézió erősítése révén elérhető foglalkoztatási modell kialakítását célozzák”. A szociális dimenzióról folytatott vitát ezért egyértelműen össze kell kapcsolni a GMU jövőbeni szerkezetéről szóló vitával, amely egyben egy másik, az Európa jövőjéről szóló vitaanyag témája.

2.13. Kiemelten fontos kérdés, hogy a szociális jogok európai pillérének milyen hatása lesz. Számos elvárás és kérdés merül fel ezzel kapcsolatban, például, hogy a pillér kezeli-e majd a közös piac szociális hiányosságainak problémáját, vagy segít-e majd a gazdasági szabadságok és a szociális jogok között egyensúlyhiány felszámolásában (9). Az az igazság, hogy a túlzott elvárások visszaüthetnek. Az EGSZB ezért egy realisztikus, de ambiciózus megközelítést javasol.

2.14. Az EGSZB korábban már hangsúlyozta az SzJEP-ről folyó vita keretében, hogy az Uniónak indítania kell egy mindenki javát szolgáló pozitív hatású projektet annak érdekében, hogy ellensúlyozza az uniós polgárok körében megnövekedett populizmust, nacionalizmust és szkepticizmust, és bebizonyítsa, hogy az Unió még mindig képes teljesíteni a gazdasági növekedésre, munkahelyteremtésre és a polgárok élet- és munkakörülményeinek javítására tett ígéretet. Ismét kijelenti, hogy ennek kell irányelvként szolgálnia annak meghatározása során, hogy Európa szociális dimenziója milyen irányt vegyen a jövőben.

3. Az Európa szociális dimenziójáról szóló vitaanyag

3.1. A „Fehér könyv Európa jövőjéről” dokumentumról írt állásfoglalásában az EGSZB hangsúlyozta, hogy a kormányokkal és a tagállamokban működő civil társadalommal folytatandó vitáknak nem a fehér könyvben felvázolt öt különböző forgatókönyv közötti választásról kell szólniuk, hanem azt a célt kell szolgálniuk, hogy bemutassák a különböző döntések és lehetőségek következményeit. Ezért a forgatókönyvekben leírt lehetőségek nem tekintendők az egyetlen opciónak, sem pedig különböző, elszigetelt lehetőségeket leíró „modelleknek”. Ugyanez a megközelítés alkalmazandó a szociális dimenzióról szóló vitadokumentumra.

3.2. Utóbbi az Unión belüli különféle szociális valóságokra utal, azonosítja a változás lehetséges mozgatórugóit és három lehetséges utat vázol fel: — a szociális dimenzió szabad mozgásra történő korlátozása (csak szabad mozgás), — azok, akik többet szeretnének tenni a szociális területen, tegyenek többet (fokozott együttműködés), — a 27 tagú EU együtt mélyítse el a szociális dimenziót (a 27 tagállam mélyítse el a szociális dimenziót).

3.3. A lehetséges következmények jobb megértése érdekében az EGSZB a három lehetséges utat a vitadokumentumban leírt kihívások és a változás mozgatórugói szempontjából vizsgálta, illetve azon kihívások vonatkozásában, amelyeket az EGSZB a szociális jogok európai pillérével kapcsolatos első véleményében megnevezett. Ezeket – pusztán szemléltetési célokból – a függelék tartalmazza indikatív jellegű példák formájában.

3.4. „Csak szabad mozgás” – Az első útvonal jelentené a legnagyobb változást a jelenlegi helyzethez képest, és jelentős visszalépésnek tekinthető. Ez még nagyobb különbségekhez vezetne az Unión belül, és jelentős következményekkel járna az uniós polgárok életére nézve, valamint olyan centrifugális erőket szabadíthatna fel, amelyek végső soron az EU széthullásához vezethetnének. Másrészt a szabad mozgás és az Unión belüli mobilitásra vonatkozó szabályozás színvonalasabb és szélesebb körű lehetne, és az Európai Bizottság általi végrehajtást és nyomon követést is egyszerűbbé tehetné (azaz kevesebb, de jobb).

3.5. „Fokozott együttműködés” – A második lehetséges út nagyobb konvergenciát eredményezne legalább egyes tagállamok között, ugyanakkor szélesebb szakadékot teremtene mások között (fél-konvergencia). Előrelépést jelentene a jelenlegi helyzethez képest, és elhárítaná azt a problémát, hogy mindig a legkisebb közös nevezőre kell törekedni, vagy túl sok kimaradási lehetőséget kell létrehozni, amely meglehetősen bonyolulttá teszi e szabályok érvényre juttatását. Azonban eltérő szintű jogokat teremtene a polgárok számára annak függvényében, hogy melyik tagállamban élnek. Ezenfelül új kihívásokat és bizonytalanságot teremtene az Unió-szerte működő és egyenlő versenyfeltételeket igénylő vállalkozások számára, amelyek igen eltérő megfelelési mértékekkel is szembesülnének. Ez pedig a közös piac melletti kiállás csökkenéséhez vezethetne, amennyiben a nem részt vevő országokban élő polgárok egyre inkább úgy éreznék, hogy magukra hagyták őket.

3.6. „Mind a 27 tagállam mélyítse el a szociális dimenziót” – A harmadik lehetséges út jelentősen megváltoztatná a jelenlegi helyzetet és nagymértékben előmozdítaná az uniós szintű konvergenciát. Tartalmazhatna kötelező intézkedéseket és referenciaértékeket a 27 tagállam számára, valamint a referenciaértékre és közös célokra vonatkozó teljesítménnyel összefüggő uniós finanszírozást. Ugyanakkor, bár az EGSZB úgy véli, hogy a szociális dimenzió elmélyítését érdemesebb mind a 27 tagállam részvételével megvalósítani, figyelembe véve a szociális jogok európai pillérének homályos fogalmáról folytatott, már eleve összetett tárgyalásokat, nem tűnik reálisnak e lehetőség támogatása, különösen azon tagállamok esetében, amelyek az alacsonyabb bérekben és szociális normákban megnyilvánuló versenyelőnyüket továbbra is meg kívánják őrizni, vagy amelyek attól tartanak, hogy nemzeti modelljeiket és magas színvonalú normáikat negatív hatás érné.

3.7. Az EGSZB azon az állásponton van, hogy az a megközelítés, mely szerint „ahol lehet, elmélyítenék a szociális dimenziót és nagyobb hangsúlyt helyeznének az eredményekre”, szintén nagyban előmozdítaná a konvergenciát. Ezért több, az európai szemeszteren alapuló kötelező intézkedést támogat (10), amelyek a foglalkoztatásra, az oktatásra és a jólétre vonatkozó referenciaértékeket tartalmaznak legalább az euroövezet, de lehetőség szerint a 27 tagállam számára (például egy közös referencia-keretrendszert a rászorulók jövedelemtámogatása tekintetében). Ezt egy ütemtervnek kell kísérnie, amely kitűzi a közös kezdeményezéseket az olyan kiemelt területeken, ahol az uniós fellépések egyértelműen hozzáadott értéket nyújtanak, és lehetőség szerint inkább az eredményekre összpontosítanak. A társadalmi kohézió és a szociális beruházások számára elkülönített pénzügyi forrásokat növelni kellene, hogy szembenézhessünk a készségek és kompetenciák, a digitalizáció és a demográfiai változás által támasztott kihívásokkal az Európai Unióban.

4. A szociális jogok európai pillérének kihirdetése

4.1. Az EGSZB korábban kijelentette, hogy a szociális jogok európai pillérének hozzá kell járulnia az Európai Unió gazdasági és szociális dimenziói közötti igazságos egyensúlyhoz. A gazdasági és szociális célkitűzések egyensúlyozásának kérdése túlmutat egyetlen pillér létrehozásán és az Európai Unió horizontális alapjait érinti.

4.2. A pillér deklarált célkitűzései, hogy hozzájáruljon a „méltányos és valóban páneurópai munkaerőpiac megteremtéséhez”, és „iránytűként szolgáljon [az euroövezeten belüli] megújított konvergenciafolyamat számára” túlmutatnak az EUMSZ szociálpolitikáról szóló X. címében foglalt hatáskörökön. A gazdaság- és monetáris politikák, valamint az EUMSZ VIII. és IX. címe szerinti foglalkoztatási stratégia lényegét érintik.

4.3. A pillér 20 „elvet és jogot” határoz meg, amelyeket az Európai Bizottság elengedhetetlennek tart a 21. századi igazságos és jól működő munkaerőpiacokhoz és jóléti rendszerekhez, és amelyek három kategóriába sorolhatók: 1) esélyegyenlőség és a munkaerőpiacra való belépés, 2) tisztességes munkakörülmények és 3) szociális védelem és társadalmi befogadás.

4.4. A szociális jogok európai pillérének létrehozása egyaránt rendelkezik visszatekintő és előretekintő jelleggel. Célja, hogy áttekintse a szociális jogok meglévő uniós vívmányait, megállapítsa, hogy azok kiegészítendők-e, és ha igen, milyen módon, továbbá arra törekszik, hogy figyelembe vegye a munka világában és a társadalomban bekövetkezett főbb változásokat annak érdekében, hogy hozzájáruljon a 21. századi Európa jól működő munkaerőpiacainak és jóléti rendszereinek létrehozásához.

4.5. Némileg egyértelműsíteni kell a pillér jogi jellegét, amelyet két különálló, de szinte teljesen megegyező eszköz formájában terjesztettek elő: egy bizottsági ajánlás (11) és egy intézményközi kihirdetésről szóló javaslat (12). A kísérő közlemény szerint az eszközök kiválasztásakor figyelembe vették a szélesebb körű politikai megfontolásokat és jogi korlátozásokat, különösen az uniós hatáskörök korlátozásait a szociálpolitika terén.

4.6. Az ajánlás az EUMSZ 292. cikkében foglalt európai bizottsági hatáskör gyakorlásával azonnali hatállyal bír. Kifejezetten nem nevezi meg a címzettet, a tizenhetedik–huszadik preambulumbekezdések azonban egyértelművé teszik, hogy a szociális jogok európai pillérének teljesítésére vonatkozó kötelezettségvállalás és felelősség megoszlik az Unió, a tagállamok és a szociális partnerek között, és a szubszidiaritás elvével összhangban mind uniós, mind tagállami szinten végrehajtandó a hatáskörükön belül. Ebben az összefüggésben az EGSZB szeretné azt is kiemelni, hogy a szociális partnerek autonómiáját tiszteletben kell tartani.

4.7. Ezzel párhuzamosan az Európai Bizottság azt javasolja, hogy a szociális jogok európai pillérét „az uniós intézményeknek közösen lenne célszerű kihirdetniük”. A kihirdetésnek nincs jogalapja az uniós szerződésekben, azonban ezt az eszközt korábban alkalmazták már egyszer az Európai Unió Alapjogi Chartájával, amelyet először az Európai Tanács 2000. december 7-i nizzai ülésén hirdettek ki. A kihirdetés és az intézményközi megállapodások között különbséget kell tenni az EUMSZ 295. cikke értelmében, és a Tanács jogi értékelése szerint a kihirdetés „egy olyan atipikus jogi aktus, amely jogilag nem kötelező érvényű, és nem hoz létre közvetlenül érvényesíthető jogokat”.

4.8. A szociális jogok európai pillérének kihirdetési eljárása a munkavállalók alapvető szociális jogairól szóló, 1989. december 9-én elfogadott közösségi chartától is különbözik. Ez utóbbi szintén kihirdetési jelleggel bír, azonban azt az Egyesült Királyság kivételével valamennyi tagállam aláírta. Nem a többi uniós intézménnyel közösen elfogadott együttes nyilatkozat volt, bár az Európai Bizottság előterjesztett egy szociális cselekvési programot a charta végrehajtására (COM(89) 568 végleges). A program továbbá rendelkezéseket tartalmaz a végrehajtásával kapcsolatban is.

4.9. Mivel az európai szociális pillér teljesítésére vonatkozó kötelezettségvállalás és felelősség megoszlik az Unió, a tagállamok és a szociális partnerek között, következetes lenne, hogy a Tanács és az Európai Parlament csatlakozzon az Európai Bizottsághoz a pillér kihirdetésében. A szociális jogok európai pillérének további célja, hogy hatást gyakoroljon az Unió gazdasági kormányzására (európai szemeszter, szociális eredménytábla), ezért fontos jelzésértéke lenne, ha a Tanács egyetértésre jutna a kihirdetés támogatásáról. Az EGSZB megjegyzi azonban, hogy bár kompetenciájukat számos területen elismerték, a szociális partnereket nem vonták be hivatalosan a kihirdetési folyamatba (13).

4.10. Az EGSZB tudatában van annak, hogy a pillér politikai szándéknyilatkozatnak minősül, és az önmagában nem hoz létre semmilyen új érvényesíthető törvényes jogokat. Az Európai Bizottság különbséget tesz jogok és elvek között: az előbbiek megerősítik az uniós vívmányok között már megtalálható egyes jogokat, miközben az elvek újak és a szociális, technológiai és gazdasági fejleményekből eredő kihívásokra irányulnak. A közlemény szerint valójában sem az elvek, sem a jogok nem közvetlenül végrehajthatóak.

4.11. A jogilag kötelező jelleg hiánya ellenére egy ilyen kihirdetés politikai kötelezettségvállalással járna az uniós intézmények, valamint a Tanács és a tagállamok részéről arra, hogy teljesítsék az SzJEP-t, ugyanakkor tartsák tiszteletben a hatáskörök megosztását és a szubszidiaritás elvét.

4.12. Az Európai Unió Alapjogi Chartája a szociális jogok európai pillérével ellentétben ugyanolyan értékkel rendelkezik, mint a Szerződések, és így az elsődleges jog részét képezi, bár nem keletkeztet új hatásköröket uniós szinten és – ugyan jogilag kötelező az uniós intézmények számára – az uniós polgárok által nem érvényesíthető közvetlenül. Szélesebb körű megközelítéssel rendelkezik mind a gazdasági, mind a szociális jogokat illetően. Amennyiben a közös alapelvek megvalósítása melletti, fent említett politikai elkötelezettség egy megfelelő határidőn nem vezet valamennyi tagállamban a pillér végrehajtását célzó konkrét kezdeményezésekhez, fontolóra kellene venni megfelelő intézkedések foganatosítását, köztük jogi és nem jogi jellegű kezdeményezéseket is. Az EGSZB már kérte egy minimumjövedelemről szóló keretirányelv (14) kidolgozását. Új, például a német Munkaügyi Minisztérium megbízásából készült jogi vélemények vizsgálják ennek megvalósítási lehetőségeit (15).

4.13. Az EGSZB már egy 2011-es véleményében (16) hangsúlyozta, hogy az alapvető szociális jogok „elválaszthatatlanok” a polgári és politikai jogoktól, és ezért kiemelt stratégiai figyelmet igényelnek. További kezdeményezéseket és támogató intézkedéseket javasolt annak érdekében, hogy az alapjogok gyakorlati érvényesítésére vonatkozó stratégia hatékonyabbá váljon. Az Európai Bizottság nem fordít kellő figyelmet a meglévő szociális jogok érvényesítésének hiánya okozta problémára, és az EGSZB úgy véli, hogy fennáll a kockázata annak, hogy a szociális jogok európai pillére homályossá teszi a konkrét szerepet, amelyet az Európai Bizottságnak a „szerződések őreként” be kell töltenie.

5. A szociális dimenzióról szóló vitaanyag és a szociális jogok európai pillére közötti kapcsolat

5.1. Figyelembe kell venni a szociális jogok európai pillére és a szociális dimenzióról szóló vitadokumentum, valamint az Európa jövőjéről folyatott szélesebb körű vita egyéb vitaanyagai közötti kapcsolatot is. A szociális jogok európai pillérének elemzéséből kiderül, hogy a fehér könyvben/a szociális dimenzióról szóló vitadokumentumban foglalt forgatókönyvek közül többet is ötvözni lehet a pillér végrehajtása során.

5.2. A szociális jogok európai pillére elsősorban az euroövezet tagállamaira irányul. E tekintetben filozófiája közelebb esik ahhoz a forgatókönyvhöz, miszerint „azok, akik többet szeretnének tenni, tegyenek többet”. A pillér végrehajtásának az európai szemeszterbe integrálandó, megfelelőbb és alkalmasabb mutatókat tartalmazó szociális eredménytábla révén történő nyomon követése potenciálisan előrelépéssel kecsegtet ebben az irányban. A civil társadalommal és a szociális partnerekkel konzultálni kell ezekről a mutatókról, mivel a jelenlegi javaslat nem kielégítő.

5.3. A szociális jogok európai pilléréről szóló közleményben szorgalmazott „nyomonkövetési” intézkedések némelyike összhangban van a 27 tagállammal megvalósuló forgatókönyvvel, míg mások elsősorban az „azok, akik többet szeretnének tenni, tegyenek többet” forgatókönyvre irányulnak. Így a szociális pillér programcsomag részeként ismertetett intézkedések, úgymint a dolgozó szülők és a gondozók munkája és magánélete közötti egyensúly ösztönzésére irányuló kezdeményezések, a 27 tagú Unióra hivatottak vonatkozni. A meglévő jogszabályok és a szociális párbeszéd érvényesítésével kapcsolatos intézkedések szintén a 27 tagú Unióra kívánnak vonatkozni. A korlátozottabb földrajzi szinten való működés szükségessége is új kihívásokat támaszthat az uniós szinten képviselt szociális partnerek számára.

5.4. Az ajánlásban javasolt más intézkedések, mint például az európai szemeszterrel és az európai gazdasági és monetáris unió beteljesítésével kapcsolatos intézkedések csak az euroövezetre alkalmazandók, illetve arra irányulnak. Ezek jobban illeszkednek az „azok, akik többet szeretnének tenni, tegyenek többet” forgatókönyvhöz. Valójában a vitaanyag egy ilyen forgatókönyv példájaként említi az integráltabb munkaerőpiacokhoz, a lehető leghatékonyabb szociális rendszerekhez és a legjobban működő oktatási és egészségügyi rendszerekhez való közelítést.

5.5. Az Európai Szociális Alapon keresztül nyújtott uniós pénzügyi támogatás jobban illeszkedik a 27 tagú Unióra vonatkozó megközelítéshez. A vitaanyag példaként említi a több támogatás rendelkezésre bocsátására vonatkozó elképzelést arra a forgatókönyvre, hogy a 27 tagállam mélyítse el a szociális dimenziót.

6. Kapcsolat az Európa jövőjéről szóló egyéb vitadokumentumokkal

6.1. Az Európa szociális dimenziójáról szóló vitát nem lehet elszigetelten folytatni, és ezért fontos figyelembe venni az Európa jövőjéről szóló egyéb vitadokumentumokhoz fűződő kapcsolatát, valamint a szociális dimenzióra és az előre vezető útra vonatkozó fő üzeneteket, bár az EGSZB külön véleményeket fog megfogalmazni e vitaanyagok némelyikével kapcsolatban (17).

6.2. A „Gazdasági és monetáris unió elmélyítéséről” szóló vitaanyag a GMU elmélyítésének irányelvei részeként határozza meg a munkahelyeket, a növekedést, a társadalmi igazságosságot, a gazdasági konvergenciát és a pénzügyi stabilitást. Ez egy igencsak korlátozott elképzelés a GMU szociális dimenziójáról. Először is nem következetes a gazdasági és társadalmi konvergenciát vagy különösen a felfelé irányuló konvergenciát illetően, másodszor pedig főként a „társadalmi méltányosságra” utal. Nem magyarázza meg a „társadalmi méltányosság” fogalmát vagy megítélését, és azt, hogy miért nem utal inkább a „társadalmi igazságosságra” az EUMSZ 3. cikkével összhangban.

6.3. A GMU-ról szóló vitaanyag fő eszközként a gazdaságpolitikák európai szemeszteren belüli koordinációjának megerősítésére utal. A szemeszteren belül a szociális jogok európai pillére „sok szakpolitika tekintetében a jobb munka- és életkörülményekhez vezető megújított iránytűként” működne. Ez szükségessé tenné, hogy jobban előmozdítsák „a tagállamokkal – beleértve a nemzeti parlamenteket, a szociális partnereket, nemzeti versenyképességi testületeket és más érdekelt feleket is – való együttműködést és párbeszédet a tagállami elkötelezettség megerősítése és a hatékonyabb reformvégrehajtás ösztönzése érdekében”. A vitadokumentumban az Európai Bizottság hangsúlyozza a nemzeti reformok és a meglévő uniós támogatások közötti kapcsolatot is. Lényegében a nagyobb elkötelezettségnek, a szociális partnerek bevonásának és az uniós támogatások feltételhez kötésének szükségességéről szóló vita egyáltalában nem új, csupán hangsúlyozza, hogy jobb kormányzásra és az európai szemeszter teljesítésére van szükség.

6.4. A GMU-ról szóló vitaanyagban szereplő megújított konvergenciaeljárással kapcsolatos javaslatok a konvergenciára irányuló uniós szintű keretrendszer alkalmazása köré épülnek, megerősítve a gazdaságpolitikai koordinációt, valamint megszilárdítva a nemzeti reformok és a meglévő uniós finanszírozás közötti kapcsolatokat. A vélemények eltérnek a tekintetben, hogy az uniós finanszírozást reformok meglétéhez kössék-e, és az EGSZB azt javasolja, hogy ez csak az Európai Parlamentnek a teljes folyamatba történő bevonásával legyen lehetséges, egyenlő feltételek mellett és a tagállami parlamentek szerepének tisztázásával. A nagyobb fokú konvergencia és stabilitás várhatóan a megfelelő strukturális reformok bevezetésével valósulhat meg. Bár az EGSZB osztja azt a nézetet, hogy az érintett tagállamokban végrehajtott, jól megtervezett reformok kulcsfontosságú szerepet játszhatnak az erősebb felfelé irányuló konvergencia elérésében és a szociális rendszerek alkalmasabbá és ellenállóbbá tételében, hangsúlyozza a javított makrogazdasági politikai eszközcsomag és a szociális partnereknek a makrogazdasági párbeszédbe, az európai szemeszter tervezési folyamatába és a kapcsolódó reformokba történő hatékonyabb bevonásának szükségességét is.

6.5. A GMU eszköztárában a szociális eredménytábla a szociális jogok európai pillérének kontextusában a nemzeti testületekkel együtt a gazdasági unió egyik elemének tekintendő, melynek feladata a termelékenységi fejlesztések nyomon követése. Ez rámutat a GMU elmélyítése és a szociális jogok európai pillére közötti kapcsolatra. A szociális jogok európai pillérének célja, hogy iránytűként szolgáljon bizonyos strukturális reformok megvalósításához a 20 elv által leírt területeken.

6.6. A GMU-ról szóló vitaanyag 2. melléklete megemlíti a szociális párbeszéd új kezdetének fontosságát, és „fontos intézkedésnek” minősíti az Európai Bizottságnak a szociális jogok európai pillére létrehozására irányuló törekvését (32–33. o.). E tekintetben elengedhetetlen, hogy tág értelemben tekintsenek a szociális párbeszédre, amely nem korlátozódhat csak a szociálpolitikáról szóló cím keretrendszerére. Bár a szociálpolitikáról szóló cím említi az Európai Uniónak a szociális partnerek ösztönzésére vonatkozó kötelességét, e kötelességnek adott esetben ezen az egy szakpolitikán túl is jelentőséggel kell bírnia.

6.7. „A globalizációban rejlő lehetőségek kiaknázásáról” szóló vitaanyagban az Európai Bizottság arra törekszik, hogy kezelje a jelenlegi globalizációs politikákkal és eredményekkel kapcsolatos egyre nagyobb aggályokat és kritikát. Az Európai Bizottság ezért hangsúlyozza, hogy a globalizáció előnyökkel járhat, amennyiben kiaknázzák a benne rejlő lehetőségeket és az emberek nem érzik úgy, hogy magukra hagyták őket.

6.8. Az Európai Bizottság szerint a mélyreható szociálpolitikák fontos szerepet játszanak a polgárok védelmében, és szerepvállalásuk erősítésében. Erre a polgároknak a globalizáció kihívásaival és előnyeivel kapcsolatos bizalmának előfeltételeként tekint.

6.9. A globalizációban rejlő lehetőségek kiaknázásáról szóló vitaanyag kifejezetten utal a szociális dimenzióról szóló vitaanyagra. Az EGSZB támogatja azt a nézetet, mely szerint a „globalizációból származó előnyök méltányosabb elosztása hatékony szociális védelemmel párosítva segíteni fog az embereknek abban, hogy tisztes munkához jussanak és képesek legyenek alkalmazkodni a változásokhoz. Általánosabban fogalmazva: a javak igazságos és méltányos újraelosztása, valamint az emberek kiszolgáltatottabb helyzetben lévő csoportjai – többek között a migránsok – társadalmi befogadásának elősegítésére összpontosító beruházások segíteni fognak a társadalmi kohézió erősítésében”. Ez teljesen összhangban áll azzal, hogy az EGSZB hangsúlyozta az igazságos átmenetek szükségességét a digitalizáció és globalizáció tekintetében. Az Európai Bizottság hangsúlyozza továbbá, hogy „Az Európai Uniónak világpiaci vezető szerepet betöltő vállalatokat felvonultató, innovatív és versenyképes gazdaságnak kell lennie, amelynek polgárai képesek alkalmazkodni a változásokhoz és képesek megtermelni a szociális modellünk fenntartásához szükséges javakat”.

6.10. Az EGSZB egyetért azzal a véleménnyel is, hogy kiemelten fontos fejleszteni a globális szociális és munkakörülményeket és gyakorlatokat, szorosan együttműködve a Nemzetközi Munkaügyi Szervezettel, a szociális partnerekkel és az ebben a programban különösen érintett olyan civil szervezetekkel, mint például a szociális gazdaság szervezetei.

6.11. Az EGSZB egyetért azzal, hogy az Unió nemcsak azért tudja alakítani a globális szabályrendszert, mert a világ legnagyobb egységes piaca, kereskedelmi területe és befektetője, hanem azért is, mert hisz a globális kihívások globális megoldásaiban. Ezért az európai szociális modellnek, kiemelt értékeinknek és alapjogainknak az igazságos globalizáció iránytűjeként és referenciamodelljeként kell szolgálniuk.

6.12. Bár az uniós pénzügyek jövőjéről szóló vitaanyag volt az utolsó közzétett anyag, az uniós költségvetés alapvető fontosságú lesz, de természetesen az Európa jövőjével kapcsolatban hozott döntések határozzák majd meg. Az uniós pénzügyekről szóló vitaanyag a fehér könyvben felvázolt öt forgatókönyv szerint értékeli az uniós kiadásokra vonatkozó következményeket, amelyek nagyon jelentős hatást gyakorolnak majd a polgárokra, régiókra és a leginkább támogatásra szoruló embercsoportokra. Csak az ötödik forgatókönyv – amelyben a tagállamok vállalják, hogy sokkal többet tesznek együtt – szerint költenének többet a gazdasági, társadalmai és területi kohézióra.

6.13. Az Egyesült Királyság Unióból való kilépése komoly következményekkel fog járni az uniós költségvetésre nézve. Az EGSZB tudatában van annak a kockázatnak, hogy ez a szociális alapok csökkenéséhez vezethet. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az Európai Szociális Alap fontos hajtómotorja a további konvergenciának, így azt nem szabad megnyirbálni, ha meg akarjuk válaszolni a jövő kihívásait.

7. Az EGSZB kiemelt fontosságú területei és fellépései különböző szinteken a releváns szereplők részvételével

7.1. A szociális jogok európai pilléréről alkotott első véleményében az EGSZB már azonosította a következő területeket, ahol meglátása szerint – az adott hatásköröknek megfelelően – szükséges fellépni uniós és/vagy nemzeti szinten: — beruházás és innováció, — foglalkoztatás és minőségi munkahelyek teremtése, — a szegénység elleni fellépés, ideértve a minimumjövedelmet, — aktív munkaerőpiaci politikákkal támogatott tisztességes és zökkenőmentes átmenetek, — munkaerőpiaci keretfeltételek az új és változatosabb szakmai életpályák és a mindenki számára méltányos munkakörülmények támogatására, — szociális védelem mindenki számára (új munkavégzési formák, pl. platformok stb.), — szociális befektetés (készségfejlesztés, átmenetek stb.), — általános érdekű szociális szolgáltatások.

7.2. A folytatás mikéntjéről való konszenzusra jutás során meg kell határozni a kiemelt projekteket a fenti területeken. Az Uniónak olyan projektekkel kell kezdenie, amelyeknek közvetlen pozitív hatásuk van, és amelyek mindenki támogatását élvezik.

8. A következő lépések a göteborgi szociális csúcstalálkozótól (2017): az elvektől a jogokig vezető út (18) ?

8.1. Három év telt el azóta, hogy Jean-Claude Juncker elnök első ízben kijelentette, hogy meg kívánja valósítani „a szociális AAA minősítést” az Unió számára (19). A Juncker-bizottság meglehetősen későn fogott hozzá a kezdeményezéseihez, és sok időre (1 évre) volt szüksége a szociális jogok európai pilléréről folyó konzultációkhoz. Még több idő ment el az Európa jövőjéről folytatott vita megkezdésével anélkül, hogy az Európai Bizottság bármilyen gyakorlati tanácsot adott volna a következő lépésekkel kapcsolatban. Az európai parlamenti választásokra 2019-ben kerül sor, és új Európai Bizottság fog felállni. Sokak szerint ez az „időparadoxon” – vagyis egyrészt az, hogy kifutottak a GMU és az európai szociális modell(ek) 2019 előtti stabilizálására szánt időből, másrészt az, hogy időt próbáltak nyerni a 2017 őszén sorra kerülő fontos választások előtt – sajnálatos módon meggátolja, hogy az EU visszatérjen a helyes útra.

8.2. Az Európai Bizottság 2017. áprilisi javaslata a szociális jogok európai pillérének intézményközi kihirdetéséről vegyes fogadtatásban részesült. Egyesek szerint ez fontos előrelépést jelent, mások főként szimbolikus aktusként tekintenek rá, amely nem elég kézzelfogható a társadalmi válság kezeléséhez, megint mások pedig attól tartanak, hogy ezzel túl messzire merészkedtek. A göteborgi szociális csúcstalálkozót követően (2017. november), a szociális jogok európai pillérének kihirdetése és az Európa szociális dimenziójáról szóló vitadokumentumról folytatott viták alapján, az EGSZB mindhárom uniós intézményt arra biztatja, hogy egy olyan pozitív menetrendet dolgozzanak ki az EU polgárai számára, amely egy, a jövő kihívásait megválaszolni képes európai gazdasági és szociális modell erősítésére irányul, ösztönözve a gazdasági növekedést, a foglalkoztatást, a polgárok jólétét és a felfelé irányuló konvergenciát a foglalkoztatás és a szociális hatások terén.

8.3. Továbbra is jelentős bizonytalanság övezi a pillért, nem utolsósorban amiatt, hogy vajon kihirdeti-e azt valamennyi tagállam. Amennyiben igen, az EGSZB számára kulcsfontosságú feladat lesz, hogy megállapítsa, milyen lépések szükségesek annak biztosításához, hogy hatékony eszközzé váljon. Az EGSZB úgy véli, hogy további lépéseket kell tenni a legalkalmasabb szinten, beleértve az együttes kezdeményezéseket az olyan kiemelt területeken, amelyeken az uniós fellépés egyértelműen hozzáadott értékkel bír, és lehetőség szerint az eredményekre koncentrál. Az EGSZB véleménye szerint a szociális jogok európai pillérének végrehajtására vonatkozó egyértelmű ütemterv segítene előmozdítani a konvergenciát és elérni célkitűzéseit.

8.4. Az EGSZB továbbá azt javasolja, hogy a hatásvizsgálatok tartalmazzanak egy értékelést a szociális jogok európai pillérével való összeegyeztethetőségről is. A minőségi jogalkotási program keretében nagyobb hangsúlyt kellene fektetni azokra a kérdésekre, hogy az egyes kezdeményezések megkönnyítik-e (és hogyan) a társadalmi haladást a polgárok számára, illetve könnyű-e megfelelni nekik és végrehajtani őket.

8.5. Az EGSZB azt tekinti feladatának, hogy nyomon kövesse és nemzeti szintű viták révén támogassa ezt a folyamatot, valamint kitartson amellett, hogy fokozott átláthatóságra és a civil társadalom nagyobb fokú részvételére van szükség. Továbbá óva int az új bonyolult eljárásoktól, valamint attól, hogy az Unió jövőjét főként intézményi szemszögből közelítsék meg.

Kelt Brüsszelben, 2017. október 19-én. az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Georges DASSIS

(1) HL C 125., 2017.4.21., 10. o.

(2) Az európai konvergencia szociális pillérének kiépítése, ILO, 2016. július 18.

(3) https://ec.europa.eu/commission/white-paper-future-europe-reflections-and-scenarios-eu27_hu

(4) https://ec.europa.eu/commission/priorities/deeper-and-fairer-economic-and-monetary-union/european-pillar-social-rights_hu

(5) HL C 125., 2017.4.21., 10. o.

(6) Complying with Europe: EU Harmonisation and Soft Law in the Member States, Gerda Falkner, Oliver Treib, Miriam Hartlapp, 2007.

(7) Pl. HL C 376., 2011.12.22., 74. o.

(8) HL C 271., 2013.9.19., 1. o.

HL C 451., 2014.12.16., 10. o.

HL C 13., 2016.1.15., 33. o.

(9) HL C 143., 2012.5.22., 23. o.

HL C 271., 2013.9.19., 1. o.

(10) Ez az Európai Bizottság gazdasági és monetáris unió mélyítésére vonatkozó javaslata.

(11) HL L 113., 2017.4.29., 56. o..

(12) Emellett az ajánlást és a kihirdetést kísérte még egy kiemelt közlemény és több más kapcsolódó nem jogalkotási kezdeményezés, beleértve a haladás nyomon követésére szolgáló szociális eredménytáblát, a szociális partnerekkel folytatott két konzultációt, valamint egy irányelvről szóló jogalkotási javaslatot a munka és a magánélet közötti egyensúly tekintetében, amely az EGSZB egy másik véleményének tárgyát képezi.

(13) Lásd az Európai Bizottságnak a szociális jogok európai pillérének létrehozásáról szóló közleménye, 6. o., COM(2017) 250 final.

(14) HL C 170., 2014.6.5., 23. o. (Ez a vélemény nem kapta meg a Munkaadók csoportjának támogatását, lásd: www.eesc.europa.eu/resources/docs/statement-minimum-income.pdf)

(15) „Ein verbindlicher EU-Rechtsrahmen für soziale Sicherungssysteme in den Mitgliedstaaten” (Kötelező érvényű uniós keret a szociális biztonsági rendszerek számára a tagállamokban), Prof. Dr. Thorsten Kingreen jogi véleménye, 2017. szeptember.

(16) HL C 376., 2011.12.22., 74. o.

(17) A GMU elmélyítése 2025-ig (ECO/438) (lásd e Hivatalos Lap 124. oldalát), Uniós pénzügyek 2025-ig (ECO/439) (lásd e Hivatalos Lap 131. oldalát).

(18) Megjegyzés: ez egy fontos fejezet az olyan kormányzási és végrehajtási kérdésekről, mint az európai szemeszter és a szociális partnerek szerepe, valamint az, hogy az EGSZB milyen szerepet játszhat. Teljesen ki kell dolgozni. A következő szöveg áttekintést ad a szociális jogok európai pillérével kapcsolatos (politikai) lépésekről.

(19) 2014. október 22., Európai Parlament.