HU    HU HU 
 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 11.11.2008 
SEC(2008) 2713 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A hatásvizsgálat összefoglalása 
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI 
PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI GAZDAS ÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK 
ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK 
Ritka betegségek: kihívás Európa számára 
{COM(2008)679} 
{SEC(2008)2712} 
 
 
HU 2   HU BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A hatásvizsgálat összefoglalása 
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI 
PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI GAZDAS ÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK 
ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK 
Ritka betegségek: kihívás Európa számára 
 
HU 3   HU TARTALOMJEGYZÉK 
1. Bevezetés................................................................................................................... ... 5 
2. Problémameghatározás ................................................................................................ 5 2.1. A ritka betegségek felismerésének és közismertségének hiánya ................................. 5 2.2. A ritka betegségekre vonatkozó po litikák hiánya a tagállamokban............................. 5 
2.3. A ritka betegségekre vonatkozó haté kony egészségügyi ellátás, kutatás és 
szabályozás hiánya Európában..................................................................................... 5 
2.3.1. Az egészségügyi szakellátáshoz való hozzáférésben mutatkozó egyenl őtlenségek .... 5 
2.3.2. A kutatás fragmentált jellege ....................................................................................... 6 2.3.3. Nem megfelel ő jogi szabályozási keret........................................................................ 6 
2.4. Szubszidiaritás........................................................................................................... ... 6 
2.4.1. Szükségességi vizsgálatok ........................................................................................... 6 2.4.2. A hozzáadott érték vizsgálata....................................................................................... 6 3. Célkit űzések ................................................................................................................. 7 
3.1. A ritka betegségek felismerésének és közismertségének javítása................................ 7 3.2. A ritka betegségekre vonatkozó poli tikák támogatása a tagállamokban. .................... 7 
3.3. A ritka betegségekre vonatkozó európai együttm űködés, koordináció és szabályozás 
kialakítása.................................................................................................................... .7  
4. Szakpolitikai lehet őségek............................................................................................. 8 
4.1. Alaplehet őség............................................................................................................... 8 
4.2. Bizottsági közlemény és tanács i ajánlásra irányuló javaslat........................................ 8 
4.3. A ritka betegségekre vonatkozó korábbi program visszaállítása ................................. 8 
5. Hatáselemzés................................................................................................................ 8 
5.1. Társadalmi hatások....................................................................................................... 8  
5.2. Környezeti hatás.......................................................................................................... .9  
5.3. Gazdasági hatások........................................................................................................ 9  
6. A megoldási lehet őségek összehasonlítása .................................................................. 9 
6.1. A ritka betegségek felismerésének és közismertségének javítása................................ 9 6.2. A ritka betegségekre vonatkozó poli tikák támogatása a tagállamokban. .................. 10 
6.3. A ritka betegségekre vonatkozó európai együttm űködés, koordináció és szabályozás 
kialakítása................................................................................................................... 1 0 
 
HU 4   HU 6.4. Összefoglaló.............................................................................................................. . 11 
7. Ellen őrzés és értékelés ............................................................................................... 11 
7.1. Adatgy űjtés ................................................................................................................ 11 
7.2. Komitológiai és ellen őrzési mechanizmusok............................................................. 12 
 
HU 5   HU 1. B EVEZETÉS  
A ritka betegségek olyan életet veszélyeztet ő vagy maradandó károsodással járó betegségek, 
amelyek kis prevalenciával bírnak és nagyon ö sszetettek. A legtöbb ri tka betegség genetikai 
betegség, mások – egyéb kategóriák mellett – ritka rákbetegségek, autoimmun betegségek, 
veleszületett fejl ődési rendellenességek, mérgezések és fert őző megbetegedések. Ezek olyan átfogó 
megközelítést tesznek szükségessé, amely a jelent ős halandóság vagy az elkerülhet ő idő előtti 
elhalálozás megel őzésére, valamint az életmin őség javítására vagy az érintett személyek társadalmi-
gazdasági lehet őségeinek javítására tett specifikus és egyesített er őfeszítésen alapul. 
A ritka betegségek prevalenciája az Európai Unióban a jelenlegi meghatározás szerint 10 000 
embert tekintve legfeljebb öt. Ez a prevalencia alacsonynak t űnhet ugyan, de azt jelenti, hogy a 27 
tagállamból álló EU-ban betegségenként körülbe lül 246 000 személyt érint. A jelenlegi tudományos 
ismeretek alapján 5000–8000-re tehet ő a különböz ő ritka betegségek szám a, melyek az EU teljes 
lakosságának akár 6%-ánál is je lentkezhetnek életük során valami kor. Ez azt jelenti, hogy a 27 
tagállamban 29-36 millió személyt érint vagy fog érinteni valamely ritka betegség. 
2. P ROBLÉMAMEGHATÁROZÁS  
2.1. A ritka betegségek felismerésén ek és közismertségének hiánya 
Bár a ritka betegségek nagymértékben növelik a morb iditás illetve az elha lálozások számát, az 
egészségügyi információs rendszerekb ől - megfelel ő kódolási és osztályozási rendszerek hiányában 
- ez általában nem t űnik ki. Az a tény, hogy az egészségügyi rendszerekben nem azonosítják őket 
hivatalosan, gyógyászati és pénzügyi akadályokat táma szt a fel nem ismert betegséggel kapcsolatos 
ellátás elé, következésképpen nincsenek erre ford ított pénzeszközök és források; ezáltal egy olyan 
ördögi kör jön létre, amely fenntartja a jelenlegi hiányosságokat. Emellett a téves diagnózis és a 
diagnosztizálás elmaradása jelenti azon legf őbb akadályokat, amelyek megnehezítik a ritka 
betegségben szenved ő betegek ezrei számára, hogy életmin őségükben javulás következzen be.  
2.2. A ritka betegségekre vonatkozó politikák hiánya a tagállamokban 
A ritka betegségekre rendelkezésr e álló korlátozott források a ta gállamok között fragmentált módon 
vannak jelen, ezért alapvet ően fontos egy olyan specifikus terv kidolgozása, mely lehet ővé teszi e 
források koncentrálását és hatékony felhasználását , amelyek egyébként nem érnék el a hatékonysági 
küszöböt. A ritka betegségekre vonatkozó specifikus egészségügyi politikák hiánya, valamint a szakértelem hiánya késedelmes diagnosztizálás t és az ellátáshoz való  nehézkes hozzáférést 
eredményez.  
2.3. A ritka betegségekre vonatkozó hatékony egés zségügyi ellátás, kutatás és szabályozás 
hiánya Európában 
2.3.1. Az egészségügyi szakellátáshoz va ló hozzáférésben mutatkozó egyenl őtlenségek 
Hiány mutatkozik a refere nciahálózatok terén, és el őfordulhat, hogy az ellátás, a források és a 
szakértelem csak egy másik ta gállamban áll rendelkezésre. 
 
HU 6   HU 2.3.2. A kutatás fragmentált jellege 
A kutatás valamint a ritka betegségek di agnosztizálásának és kezelésének lehet ősége között 
rendkívül szoros kapcsolat van. Ezért van szükség a ritka betegségekre vonatkozó további kutatásra, 
amit ugyanakkor hátráltat a rendelke zésre álló források csekély hatékonysága és fragmentáltsága. 
2.3.3. Nem megfelel ő jogi szabályozási keret 
A jelenlegi uniós jogi keretbe nehezen illeszthet ő bele a ritka betegség ek kérdése. A vonatkozó 
közösségi jogszabályok, például a kl inikai vizsgálatokról és a gyógyszerek forgalomba hozataláról 
szóló jogszabályok a ritka betegségek vonat kozásában nem bizonyulnak alkalmasnak és 
hatékonynak.  
2.4. Szubszidiaritás 
A közegészségügy területén talán nincs még e gy olyan terület, amelyen a 27 tagállam er őfeszítései 
önmagukban olyan kis hatékonyságot és eredményessége t mutatnának fel, mint a ritka betegségek 
esetében. Mivel e betegségek csekély számú betege t érintenek, és a forrásokat mozgósítani kell, a 
hatékony fellépés nagysága és  jellege az Európai Kö zösséget létrehozó szerz ődés 152. cikkével 
összhangban európai szint ű intézkedést követel meg. 
A szükséges források jelent ős nagysága miatt nem megvalósítható, hogy minden tagállam minden 
egyes betegség tekintetében külön szakért ői központtal rendelkezzen. Az  alapelv az lenne, hogy a 
szakértelemnek, nem pedig a betegeknek kell m obilnak lenniük– habár szükség esetén lehet ővé kell 
tenni, hogy a betegek elutazzanak e központokba. 
2.4.1. Szükségességi vizsgálatok 
A polgárok egészségének védelme és javítása els ősorban az uniós tagállamok felel őssége. E 
felelősség részeként ők döntenek egy ritka betegségben szenved ő beteg számára szükséges 
egészségügyi szolgáltatások és orvosi ellátás megszervezésér ől és nyújtásáról. Ugyanakkor a 
betegek szabad mozgása, a betegségek egyenl ő elismerése, a ritka betegségek kezelésére szolgáló, 
biztonságos és hatékony gyógyszerekhez való  hozzáférés során megvalósuló egyenl ő bánásmód, 
valamint a ritka betegségekkel kapcsolatos, együttm űködésre épül ő kutatás terén az EU alapvet ő 
célkitűzéseinek szükségszer űen van egy uniós egészségügyi vetülete is. 
Az egyik legf őbb ok, amely indokolja a ritka betegségek re vonatkozó jelenlegi fellépést, a 
betegségek nemzetközi osztályozásának (BNO) fe lülvizsgálata. Az új BNO-11 célja, hogy magában 
foglalja a ritka betegségeket, amelynek euró pai szempontból hatékony megvalósításához egy 
központi koordinációs pontra van szükség. 
2.4.2. A hozzáadott érték vizsgálata 
Az EU tevékenységek széles köre által nyújthat hozzáadott értéket. Ezek kö zé tartozik a kritikus 
tömeg vagy a méretgazdaságosság elérésére ir ányuló munka – például a ritka betegségekre 
vonatkozó információk megosztása abban az esetben, ha az egyes tagállamokban csak keveseket 
érint az adott betegség –, valamint együttes multidis zciplináris kutatás, amely a betegségek jobb 
megértése és megel őzési, diagnosztikai és terápiás módszerek kidolgozása szempontjából a 
leghatékonyabb lehet őségnek mutatkozik. Az egyértelm ű hozzáadott értékre az alábbi négy 
területen találni példákat: 
• az egészségügyi egyenl őtlenségek csökkentése az EU-ban 
 
HU 7   HU • egységes keret létrehozása a ritka betegségek azonosítására és az európai szint ű 
információmegosztásra; 
• a ritka betegségekre vonatkozó új uniós me gközelítés általi értéktöbblet, amely javulást 
eredményez a ritka betegségekre vonatkozó info rmációk, a betegségek azonosítása, valamint az 
azokról szerzett ismeretek terén,  szilárd alapokat teremtve a diagnosztika és a betegellátás 
számára; 
• megfelelőbb keret létrehozása a ritka betegségek kutatására. 
3. C ÉLKITŰZÉSEK  
A ritka betegségekre irányuló közösségi fellépés átfogó célkit űzése, hogy támogassa a tagállamokat 
a ritka betegségek hatékony és eredményes felismerése, megel őzése, diagnózisa, kezelése és 
kutatásának biztosítása terén Európába n. Ehhez a Bizottság stratégiai célkit űzései – jólét, 
szolidaritás és biztonság – nyújtanak támogatást. Ez három egyedi célkit űzésen keresztül 
valósítandó meg. 
3.1. A ritka betegségek felismerésének  és közismertségének javítása 
A ritka betegségekre vonatkozó át fogó stratégia kulcsa felismerésük biztosítása, ami alapja annak, 
hogy sor kerülhessen az ezzel összefügg ő más tevékenységekre. Az EU-nak szorosan együtt kell 
működnie a WHO-val a jelenlegi BNO felülvizsgálat a folyamán, biztosítva a ritka betegségek 
megfelelőbb kódolását és osztályozását. 
3.2. A ritka betegségekre vonatkozó po litikák támogatása a tagállamokban. 
A ritka betegségekre irányuló hatékony és ered ményes fellépés a ritka betegségekre vonatkozó 
egységes, átfogó stratégián múlik, amely integrált és jól felismerhet ő módon mozgósítja az erre 
fordítható csekély és elszórt er őforrásokat, közös európai er őfeszítésbe ágyazva azokat. Az együttes 
európai er őfeszítés attól is függ, sikerül-e az együttm űködés közös alapjának létrehozása érdekében 
az EU egészében közös megközelítést találni a ritka betegségekre vonatkozó munka terén. 
3.3. A ritka betegségekre vonatkozó európai együttm űködés, koordináció és szabályozás 
kialakítása 
A Közösség célja a szakpolitikák  és kezdeményezések megfelel őbb uniós szint ű koordinálása és az 
uniós programok közötti együttm űködés erősítése annak érdekében, hogy a ritka betegségek terén 
közösségi szinten rendelkezésre álló er őforrásokat a lehet ő legelőnyösebben használják fel, 
különösen az alábbiak bi ztosítása érdekében: 
– a kutatás és a technológiai fe jlesztés hatékony ko ordinálása;  
– a ritka betegségekben szenved ő betegek számára hozzáférés  biztosítása a megfelel ő 
egészségügyi szakellátáshoz és a specializált, igényeikhez ig azodó szociális szolgáltatásokhoz; 
– a jogi keret és a közösségi szint ű fellépés hozzáigazítása a ritka betegségekkel kapcsolatos 
specifikus szükségletekhez. 
 
HU 8   HU 4. S ZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK  
4.1. Alaplehet őség 
A projektalapú munka folytatása, anélkül hogy eur ópai referenciapont felállítására kerülne sor a 
jelenleg hatályos jogi kereten belül 
E lehetőség értelmében a Bizottság továbbra is tám ogatná a ritka betegségek elismerésének és 
közismertségének javítására szolgáló egyes proj ekteket, anélkül hogy hivatalos iránymutatást vagy 
ajánlást nyújtana a tagállamoknak arra nézve,  hogyan biztosíthatnak hatékony és eredményes 
stratégiákat. 
4.2. Bizottsági közlemény és tanácsi ajánlásra irányuló javaslat 
E lehetőség értelmében a Bizottság hiva talosan nyilatkozna arról, hogy miként definiálja az Európai 
Unión belül a ritka betegségeket, meghatározná szá ndékait a ritka betegségek európai és világszint ű 
elismerése és közismertsége terén, és megfog almazná a ritka betegségekre vonatkozó európai 
munka átfogó stratégiáját.  
A Bizottság emellett ajánlást javasol a Tanácsna k, melynek értelmében a tagállamoknak egységes 
és átfogó nemzeti stratégiát kell ki alakítaniuk a ritka betegségek terén. 
4.3. A ritka betegségekre vonatkozó korábbi program visszaállítása 
E lehetőség értelmében a Bizottság egyetlen, részle tes stratégia mentén specifikus program 
létrehozását javasolná a ritka betegségek közösségi szint ű egészségügyi rendszere vonatkozásában. 
A programot a Szerz ődés 152. cikke értelmében hoznák lé tre annak érdekében, hogy a ritka 
betegségekre vonatkozó specifikus projekteket a ritka be tegségekre vonatkozó korábbi specifikus 
programhoz hasonlóan mozdítsák el ő. A Bizottság a közegészségre és a munkahelyi 
egészségvédelemre és biztonságra vonatkozó közössé gi statisztikáról szóló európai parlamenti és 
tanácsi statisztikai rend elet értelmében is elfogadhatna inté zkedéseket a közegészségügy, valamint 
az egészség és a biztonság vonatkozásában, me lynek célja, hogy a tagállamok számára a ritka 
betegségekre vonatkozó adatok gy űjtése tekintetében kötelez ő erejű jogi követelményeket vezessen 
be. 
5. H ATÁSELEMZÉS  
5.1. Társadalmi hatások 
Mivel a nemzeti stratégiáknak az alaplehet őségnek megfelel ő, az alapoktól kezd ődő felépítése 
rendkívül összetett és hoss zadalmas feladat, valószín űtlen, hogy az Unióban meglév ő bevált 
gyakorlatokat összegy űjtő, egyértelm ű referenciapontok nélkül a tagállamok létre tudnának hozni 
ilyen stratégiákat. Ez ugyanis ahhoz vezethet, hogy a tagállamok közötti különbségek még inkább elmélyülnek. 
A tanácsi ajánlás a végrehajtás rugalmasságát meg őrizve hivatalos jogi és politikai 
kötelezettségvállalást jelenten e a tagállamok számára. Ez a megközelítés a 152. cikk szerint 
különösen is alkalmas eszköznek tekintend ő az egészségügy területén, mert egyensúlyt teremt a 
hatékony iránymutatás és a közös  kötelezettségvállalá s között, ugyanakkor tis zteletben tartja a 
szubszidiaritás elvét. Mindez nagyobb egyenl őséget és jobb min őséget eredményezne a 
 
HU 9   HU szolgáltatások nyújtása és  az azokhoz való hozzáférés terén, tehát kedvez ő hatása lenne a 
tagállamok lakosságának egészségi állapotára nézve. 
A ritka betegségekre vonatkozó korábbi program vi sszaállítása a bizottsági stratégiához viszonyítva 
csak igen csekély mértékben növelné a fell épések hatékonyságát. Ezért a korábbi program 
visszaállítása nem kínálna jelent ősebb előnyöket a másik lehet őséggel összehasonlítva. 
5.2. Környezeti hatás 
A kezdeményezés jellegéb ől adódóan a környezeti hatás elhanyagolható, és nem szükséges tovább 
vizsgálni. 
5.3. Gazdasági hatások 
A ritka betegségekre vonatkozó sike res fellépés gazdasági hatást is gyakorolhat azáltal, hogy a ritka 
betegségekre fordított források felhasználását  hatékonyabbá és eredménye sebbé teszi. A ritka 
betegségekre vonatkozó többéves (2005–2008) franci a stratégia létrehoz ásának költsége 86,66 
millió EUR, melyhez a kutatásra fordítandó további 20 millió EUR társul. A stratégiák kialakítása 
jelentős költségvetési vonzattal járna a hatóságok s zámára, amennyiben azokat iránymutatás és 
európai megközelítés nélkül kell ene megalkotniuk, ezért az alaplehet őség számos tagállamban 
megvalósíthatatlan opció. 
A tanácsi ajánlásra irányuló technikai munka el őmozdítható a meglév ő egészségügyi programból 
származó támogatással és az er őfeszítések központosításával, ami a nemzeti egészségügyi 
rendszerek és a hatóságok számára hatékonyabb és kevésbé nehézkes módszer . A ritka betegségek 
kérdésére irányuló fellépések hatékonyságának növelése el őnyös lesz a betegek számára, egyúttal 
pedig lehet ővé teszi az egészségügyi rendszerek forrá sainak hatékony felhasználását. Mivel a 
kezdeményezés nem kötelez ő jellegű, a várható hatások valószín űleg egyetlen csoport vagy ágazat 
számára sem jelentenek terheket. 
A hatóságokra a harmadik lehet őségben ajánlottak s zerint az 5000-8 000 ritka betegségre vonatkozó 
adatok összegy űjtése nyomán háruló adminisztratív teher jelent ős lenne. A ritka betegségekre 
vonatkozó adatgy űjtés európai statisztikai rendszerbe történ ő integrálásával járó többletköltségek is 
jelentősek lennének. Ez a lehet őség a szubszidiaritással kapcsolatban  is kérdéseket vetne fel, mivel 
különbségek mutatkoznak az egyes tagállamokba n az egészségügyi rendszerek szervezése és 
nyújtása, valamint az orvosi ellátás terén. Jólle het egyes ágazatok, mint például a kutatás és 
technológiai fejlesztés számára ez a megközelítés el őnyökkel járna, a ritka betegségekre vonatkozó 
korábbi uniós program visszaállítása jelent ős mértékű finanszírozást tenne szükségessé, ezért nem 
ez az opció t űnik a leghatékonyabbnak. 
6. A  MEGOLDÁSI LEHET ŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
6.1. A ritka betegségek felismerésének  és közismertségének javítása 
 Alaplehet őség Az Európai Bizottság 
közleménye Az adatgy űjtésre 
vonatkozó kötelez ő 
követelmény 
Előnyök Jobb azonosítás és 
kategorizálás Jobb felismerés; az 
érintett felek bevonása; 
az eredmények Megfelelőbb 
tudományos alap; megfelelőbb 
 
HU 10   HU elfogadása. közegészségügyi 
ellenőrzés; jobb és 
kiegyenlítettebb szolgáltatásnyújtás. 
Hátrányok Kisebb az esély az 
osztályozások elfogadására; egymást átfed ő, alacsony 
hatékonyságú munkafolyamatok; továbbra is fennálló egyenl őtlenségek az 
ellátáshoz való hozzáférés terén. Sikere a különböz ő 
érdekelt felek 
együttműködésén 
múlik. Jelentős 
adminisztratív teher az egységes statisztikai rendszerbe történő integráció 
magas költségei, aránytalan mérték ű 
intézkedések. 
6.2. A ritka betegségekre vonatkozó po litikák támogatása a tagállamokban. 
 Alaplehet őség Tanácsi ajánlás Uniós szint ű 
egészségügyi ellátás a ritka betegségek vonatkozásában 
Előnyök A tagállamok teljes 
rugalmasságot élveznek egészségügyi rendszerük megszervezése terén Hivatalos jogi és 
politikai 
kötelezettségvállalás; a 
rugalmasság 
fenntartása; 
hatékonyabb és 
eredményesebb 
intézkedések; a 
források összegy űjtése.Részletes iránymutatás 
uniós szinten: nagyobb hatékonyság a bevált gyakorlatok részletezésében; fokozottabb egészségügyi ellátás. 
Hátrányok Továbbra is fennálló 
egyenlőtlenségek az 
egészségügyi ellátáshoz való hozzáférésben és annak minőségében; egyértelm ű 
referenciapontok hiánya; a nemzeti stratégiák nem megfelelő kialakítása; a 
források fragmentáltságának fenntartása. A tagállamok számára 
nincs jogi 
kötelezettség a 
megfelelésre. A nemzeti 
egészségügyi rendszerek jelent ős 
átszervezése: a szubszidiaritással kapcsolatos kérdések. 
6.3. A ritka betegségekre vonatkozó európai együttm űködés, koordináció és szabályozás 
kialakítása 
 Alaplehet őség Az Európai Bizottság 
közleménye A ritka betegségekre 
vonatkozó program visszaállítása 
Előnyök Nincs szükség a meglév ő 
közösségi intézkedések Nagyobb mérték ű 
egyenlőség az A közösségi 
finanszírozás politikai 
 
HU 11   HU irányának megváltoztatására.  egészségügyi 
ellátáshoz való 
hozzáférésben és 
annak min őségében; a 
határokon átnyúló 
együttműködés 
erősödése, a halálozási 
és morbiditási arány 
csökkenése; a 
hatékonyság növelése; 
a kutatás ösztönzése; 
technológiák 
bevezetésének 
elősegítése. hangsúlyt kap 
Hátrányok A folytatódó tevékenységek 
nem hatékonyak; fokozódik az egyenlőtlenség; a források 
továbbra is korlátozottak és nem koncentrálódnak Sikere számos 
program és érdekelt fél 
közösségi szint ű 
együttműködésén 
múlik Jelentős szintű 
finanszírozás szükséges (amely a jelenlegi pénzügyi keretben nem áll rendelkezésre); az integráció hiánya más szakpolitikai területeken; nem eléggé hatékony megközelítés. 
6.4. Összefoglaló 
Ennek alapján az el őnyben részesített lehet őség a ritka betegségek re vonatkozó közösségi 
stratégiára irányuló javaslatok megfogalmazása a bizottsági közleményben meghatározottaknak 
megfelelően, ami közös kötelezettségvállalással jár, és amelyet a Szerz ődés 152. cikkével 
összhangban a ritka betegségek v onatkozásában egységes és át fogó stratégiák létrehozására 
irányuló tanácsi ajánlásra vonatkozó javaslat kísér. 
7. E LLENŐRZÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
7.1. Adatgy űjtés 
A technikai támogatást nyújtó szerkezetek jele nlegi munkája alapján külön adatállományt kell 
létrehozni a ritka betegségek mutatói számára. Ez az adatállomány a következ ő területekre terjedne 
ki (a lista tájékoztató jelleg ű és nem átfogó): 
• demográfia, epidemiológia, egészségi állapot 
• az egészségügyi és társadalmi-gazdasági tényez őket meghatározó elemek 
• egészségügyi szolgáltatások 
• kutatás és technológiai fejlesztés 
 
HU 12   HU • egyenlőség, regionális különbségek, uniós kezdeményezések 
7.2. Komitológiai és ellen őrzési mechanizmusok 
A jövőben létre fogják hozni az EU ritka betegs égekkel foglalkozó tanácsadó bizottságát 
(EUACRD), amely a jelenleg a ri tka betegségekkel foglalkozó uni ós munkacsoport által ellátott 
feladatokat fogja elvégezni.  A jövőbeni EUACRD a 27 tagállam képvisel őiből, az egészségügyi 
program és a keretprogram  projektjeinek szakért őiből, a betegképviseleti szervek, az ipar és más 
érdekelt szervek képvisel őiből áll.