EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2013.6.5. COM(2013) 334 final A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK ÉS A SZÁMVEVŐSZÉKNEK A Bizottság 2012. évi igazgatási eredményeinek összefoglalása



A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK ÉS A SZÁMVEVŐSZÉKNEK A Bizottság 2012. évi igazgatási eredményeinek összefoglalása 1Bevezetés Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 317. cikke szerint az Európai Bizottság az uniós költségvetést saját felelősségére és a rendelkezésre álló előirányzatok keretein belül hajtja végre a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek tiszteletben tartásával. A Szerződés előírja, hogy a tagállamok működjenek együtt a Bizottsággal annak érdekében, hogy biztosítsák a költségvetési előirányzatok ezen alapelvekkel összhangban történő felhasználását. Ezen összefoglaló jelentés elfogadásával a Bizottság – a főigazgatói és szolgálatvezetői által az éves tevékenységi jelentésekben megfogalmazott megbízhatósági nyilatkozatok és fenntartások alapján – átfogó politikai felelősséget vállal az Unió költségvetésének irányításáért. Ezen összefoglaló jelentésben a Bizottság a legfontosabb, kiemelten kezelendő igazgatási kérdéseket és a megállapított hiányosságok orvoslására szolgáló intézkedéseket is meghatározza. A biztosi testület a politikai és irányítási célkitűzések operatív végrehajtását átruházza a főigazgatókra és szolgálatvezetőkre, akik megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőként megkapják a működéshez szükséges eszközöket. Ebben a decentralizált irányítási szervezetben a különböző szereplők feladatai egyértelműen meghatározásra kerülnek. A megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselők teljes körű felhatalmazással rendelkeznek a felelősségi körükbe tartozó források hatékony és eredményes igazgatását biztosító legmegfelelőbb és leghatékonyabb kontrollrendszer meghatározásáért. Az éves tevékenységi jelentés a fő eszköz, amely segítségével a megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő elszámol a felelősségi körébe tartozó humán és pénzügyi forrásokkal való gazdálkodásért. A megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselők az éves tevékenységi jelentésekben adnak számot a rájuk bízott feladatok teljesítéséről, és beszámolnak minden olyan, az igazgatás kapcsán felmerülő kérdésről, amelyet a biztosi testület tudomására kell hozni. Ezek az éves tevékenységi jelentések aláírt megbízhatósági nyilatkozatot is tartalmaznak, amely többek között kitér a pénzügyi műveletek jogszerűségére és szabályosságára. Minden éves tevékenységi jelentés kifejezetten megerősíti, hogy a felelős biztos(ok) a megbízhatósági nyilatkozat végső aláírása előtt megfelelő tájékoztatásban részesült(ek) a jelentés lényegi elemeiről, így a megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselők által tervezett fenntartásokról is. Ezt az összefoglaló jelentést a biztosi testület 2013. június 5-én folytatott megbeszélését követően fogadták el. 2A teljesítmény mérésének megerősítése 2.1A teljesítmény mérése Az éves tevékenységi jelentések fontos információforrást jelentenek, különösen a Számvevőszék és a mentesítésért felelős hatóság számára. A Bizottság 2011 óta arra törekszik, hogy a Parlament, a Tanács és a Számvevőszék támogatásával megmutassa, milyen fontos szerepe van a kiadások minőségének és az uniós költségvetés hozzáadott értékének. A következő többéves pénzügyi keretbe tartozó programok új generációjának támogatására például átfogó jelentést adott ki az uniós kiadásokban rejlő hozzáadott értékről. A 2012-es éves tevékenységi jelentésre vonatkozó állandó utasítások szerint a megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőknek jelentéseikben részletesebben ki kell térniük arra, miként használták fel a rendelkezésükre bocsátott pénzügyi és emberi erőforrásokat a biztosok testülete által meghatározott szakpolitikai célkitűzések megvalósítására, rávilágítva arra, hogy a szakpolitikák miként teremtenek hozzáadott értékeket az uniós társadalom számára. A Bizottság ezáltal fokozatosan alakítja ki azt a teljesítmény-kultúrát, amelynek teljes mértékű elsajátítása több évbe telik, tekintve, hogy többek között új statisztikai és egyéb eszközök kifejlesztésére is szükség van hozzá. Így bár továbbra is központi kérdés marad, a kifizetések jogosságáról és szabályszerűségéről folyó vita kiegészül a szakpolitikák teljesítményére vonatkozó vitával – a Bizottságnak pedig fel kell készülnie, hogy megfelelő módon tudjon reagálni ezen új fejleményekre. A Bizottság utasítja szolgálatait, hogy mélyítsék el a teljesítménykeretet, amelynek a jövőben minden éves tevékenységi jelentéshez alapként kell szolgálnia. Egy ilyen keret részét képezi a teljesítményalapú szervezeti kultúra, a célok előzetes meghatározása, a rendszeres ellenőrzés és az eredmények utólagos mérése és jelentése. A Bizottság utasítja a Főtitkárságot és a Költségvetési Főigazgatóságot, hogy a teljesítményről szóló jelentés elemeit is foglalják bele a 2013. évi tevékenységi jelentésekre vonatkozó állandó utasításokba és a 2014. évi gazdálkodási tervekbe. A teljesítményjelentés célja, hogy az érdekeltek valós igényeire összpontosítson, és a pénzügyi és nem pénzügyi tevékenységek „gazdaságával”, „hatékonyságával és eredményességével” kapcsolatos információkkal javítson a megbízhatósági nyilatkozaton. A követelményeknek kellően rugalmasnak kell lenniük ahhoz, hogy tükrözzék a szolgálatok tevékenységeinek különböző jellegét. A kifizetést érintő hibák kockázatának csökkentése érdekében a Bizottság számos, a teljesítménykeret javítására, valamint a szabályzatok és folyamatok egyszerűsítésére irányuló elemet foglalt bele a következő többéves pénzügyi keret alá tartozó programok új generációjáról szóló javaslataiba. A különböző szakpolitikai területek általános céljainak megvalósítása tekintetében nagyobb hangsúlyt kell fektetni a hatékonyságra és eredményességre, szem előtt tartva annak szükségességét, hogy a pénzügyi tranzakciók hibaszintje ne haladja meg az ésszerű szintet. A Bizottság aggályosnak tartja, hogy az egyszerűbb és erősebb keret biztosítására irányuló, az új többéves pénzügyi keret részeként tett javaslatai között több olyan is van, amelyet a társjogalkotók nem fogadnak el. A Bizottság arra kéri a Parlamentet és a Tanácsot, hogy fokozottan vegye figyelembe ezeket a szempontokat a folyamatban lévő tárgyalások során.

2.2Értékelési jelentések (az EUMSZ 318. cikke) 2012 novemberében a Bizottság második alkalommal tett jelentést az Európai Unió pénzügyi helyzetének az elért eredmények alapján történő értékeléséről. Az EUMSZ 318. cikke által előírt jelentés áttekintést kíván nyújtani az uniós programok célkitűzéseiről, valamint a hatásokról és az elért eredményekről. A Bizottság dolgozik azon, hogy folyamatosan javítsa a jelentéstétel minőségét, például annak a már meglévő stratégiai tervezési és programozási folyamatokkal való racionalizálása által. Ez a racionalizálás azt jelenti, hogy a gazdálkodási tervekben meghatározzák a teljesítménymutatókat és a célokat, az éves tevékenységi jelentésekben beszámolnak ezekről, majd az ezen összefoglaló jelentéssel párhuzamosan elfogadásra kerülő értékelési jelentésben tett bizottsági szintű értékelésekkel kiegészítik őket. A Bizottság utasítja a Főtitkárságot, hogy folytassa az értékelési jelentés tartalmi fejlesztését és átfogóbbá tételét például azáltal, hogy több teljesítménnyel kapcsolatos adatot használ fel, és összhangot biztosít az értékelési jelentés és az éves tevékenységi jelentések között. A teljesítménnyel kapcsolatos adatokra példaként említhetők a belső és külső ellenőrök által végzett teljesítmény-ellenőrzések. 2.3A költségvetési rendelet felülvizsgálata A költségvetési rendelet tartalmazza az összes szakpolitikai területre alkalmazandó közös pénzügyi szabályokat és elveket. A költségvetési rendeletet 2012-ben felülvizsgálták, és megerősítést nyert, hogy a kontrollrendszereket az azonosított kockázatokhoz és az ellenőrzések költséghatékonyságához kell igazítani. A javaslat világos, általános végrehajtási keretet határoz meg, kitérve az igazgatás valamennyi módjára (ideértve az európai uniós költségvetés legnagyobb részét képező megosztott igazgatás közös keretét), és egyértelmű szabályokat alkot az innovatív pénzügyi eszközökre és díjakra vonatkozóan. A Bizottság által közvetlenül igazgatott támogatások tekintetében a felülvizsgálat különösen hangsúlyozza az egyszerűsített módszerek alkalmazását a támogatható költségek kiszámítására (például egyösszegű kifizetéseket, átalányfinanszírozást, egységköltségalapú térítést illetően), elősegíti a kedvezményezett „szokásos számviteli gyakorlat” szerint bejelentett költségeinek elfogadását, és kis összegű támogatások esetében könnyebb eljárásokat vezet be. A Bizottság ugyanezt a megközelítést javasolta a megosztott irányításra vonatkozó ágazati jogszabályokban. Az új költségvetési rendelet olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek megkövetelik a szolgálatoktól, hogy az új vagy felülvizsgált kiadásokra vonatkozó javaslatoknak a jogalkotó hatóságokhoz való benyújtásakor tájékoztassanak belső kontrollrendszereikről és a megosztott irányítást alkalmazó tagállamok rendszereiről, határozzák meg az e rendszerből fakadó ellenőrzések becsült költségeit és előnyeit, és értékeljék a hibakockázat várható szintjét. A költségvetési rendelet azt is megköveteli a megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőktől, hogy vegyék figyelembe a kockázatokat és a költséghatékonyságot a kontrollrendszerek létrehozása kapcsán, valamint az éves tevékenységi jelentésben nyújtsanak átfogó értékelést az ellenőrzések költségeiről és előnyeiről, és tartósan magas hibaarány esetén állapítsák meg a hiányosságokat, vizsgálják meg az esetleges korrekciós intézkedések költségeit és előnyeit, és tegyék meg a megfelelő intézkedéseket, illetve az azokra vonatkozó javaslatokat. A Bizottság utasítja központi szolgálatait, hogy dolgozzanak ki egyedi iránymutatásokat annak érdekében, hogy a 2013. évi tevékenységi jelentések kellő időben és költséghatékony módon tükrözhessék az új tájékoztatási követelményeket. A Bizottság hatáskörén kívül eső ellenőrzési költségek vonatkozásában meg kell tenni a szükséges előkészületeket annak érdekében, hogy ez az információ megjelenhessen a 2015. évi tevékenységi jelentésekben. 3Az éves tevékenységi jelentések minőségének javítása 3.1A Számvevőszék értékelése A Számvevőszék 2011. évi éves jelentésében számos 2011. évi éves tevékenységi jelentés minőségét értékelte. Megítélése szerint hat éves tevékenységi jelentés esetében a fenntartások hatókörének vagy terjedelmének bővebbnek kellett volna lennie. Mindemellett elismerte, hogy a fennmaradó hibaarány kiszámításával kapcsolatos új iránymutatás javuláshoz vezetett, különös tekintettel a kohéziós politikával foglalkozó főigazgatóságok és a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság éves tevékenységi jelentéseire. A 2012. évi tevékenységi jelentések bemutatják, milyen lépések történtek a Számvevőszék által kiemelt kérdésekben. A Bizottságot megelégedéssel tölti el, hogy minden szolgálata foglalkozott a Számvevőszék 2011. évi „vezetői teljességi nyilatkozatokkal” kapcsolatos megfigyeléseivel, és hozzájárul a mentesítési állásfoglalásban, az éves tevékenységi jelentések megbízhatóságával kapcsolatosan megfogalmazott aggályok kezeléséhez. 3.2Megerősített kölcsönös felülvizsgálatok A fejlődésre való állandó törekvés során a Bizottság központi szolgálatai már korai szakaszban támogatják a szolgálatokat az éves tevékenységi jelentések kidolgozásában. Megvitatják velük a kulcsfontosságú kérdéseket, és szükség szerint iránymutatást adnak. Hasznos eszközt jelentettek a kölcsönös felülvizsgálatok, amelyek révén megoszthatták elképzeléseiket arról, hogy miként számoljanak be a területeiket átfogó ügyekről, és hogyan kezeljék a hiányosságokat. A Bizottságon belüli éves tevékenységi jelentési folyamat Belső Ellenőrzési Szolgálat általi ellenőrzését követően további javulás történt a szóban forgó folyamatban. Egyrészről egy „kölcsönös elvárásokról” szóló dokumentumban meghatározták a kölcsönös felülvizsgálati ülésekre vonatkozó munkamegállapodásokat. Másrészről felkérték a főigazgatóságokat, számoljanak be arról, hogyan jelennek meg a kölcsönös felülvizsgálatok következtetései a végleges éves tevékenységi jelentéseikben, vagy szolgáljanak magyarázattal az ajánlásokkal való egyet nem értésüket illetően („tartsd be vagy indokold meg” elv). Harmadrészről több figyelmet fordítottak a megbízhatóság alapját képező éves tevékenységi jelentések következtéseire, a fenntartás megfogalmazásának indokait is beleértve. Az éves tevékenységi jelentések minőségének szisztematikus vizsgálatán alapuló folyamatnak köszönhetően javulás volt tapasztalható az áttekinthetőség és az állandó utasításokkal való konzisztencia, valamint az azoknak való megfelelés tekintetében. A Bizottság utasítja a Főtitkárságot és a Költségvetési Főigazgatóságot, hogy az állandó utasítások és iránymutatások rendszeres felülvizsgálata és az éves tevékenységi jelentéstervezetek minőségügyi felülvizsgálata, valamint kölcsönös felülvizsgálati ülések és megfelelő képzések nyújtása révén továbbra is biztosítsanak iránymutatást a főigazgatóságok és a szolgálatok számára. Az állandó utasítások 2013-as aktualizálásának célja, hogy jelentéssablonokkal segítse a szolgálatokat, és ezzel egyidejűleg biztosítsa a szolgálatok megfelelését az új költségvetési rendeletnek. 3.3A közbeszerzési eljárásokban felmerülő hibák számszerűsítésének harmonizálása 2012 novemberében a központi szolgálatok frissítették a hibaarányok meghatározásával kapcsolatos iránymutatásukat és a megbízhatósági nyilatkozatok fenntartásokkal való minősítésének a közvetlen irányítás alá tartozó közbeszerzési eljárásokban felmerülő hibák esetében alkalmazott kritériumait. A Számvevőszék tágabb megközelítését szem előtt tartó iránymutatás célja, hogy átláthatóságot és összehasonlíthatóságot biztosításon, ezenkívül reális számítást végezzen a tényleges pénzügyi kitettséget illetően, szem előtt tartva a súlyos eljárási hibák esetleges jó hírnevet veszélyeztető hatását. A Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság vezetésével sor kerül a kohéziós politikával foglalkozó szolgálatok által alkalmazott számszerűsítési alapelvek korszerűsítésére. A Bizottság 2013 végéig erre a gyakorlatra építve fog határozatot elfogadni a megosztott irányítású szolgálatok megközelítésének harmonizálásáról. Ugyanezt a megközelítést alkalmazza a többi olyan szolgálat tevékenységei esetében is, amelyeknél a közbeszerzés a költségvetés jelentős részét képezi. 3.4A lényegességi kritériumok harmonizálása A főigazgatók és a végrehajtó ügynökségek igazgatói a hiányosságok lényeges voltáról adott értékelésükön és/vagy az éves tevékenységi jelentésük egyes elemeihez kapcsolódó észrevételeken alapuló fenntartásokat foglalnak a megbízhatósági nyilatkozataikba.

A 2011-es összefoglaló jelentés utasításainak megfelelően a megosztott irányítás alá tartozó főigazgatóságok a lényegesség meghatározására vonatkozó megközelítés további harmonizálásán dolgoztak, amely a) a tagállami irányítási és kontrollrendszerek értékelésén; b) a nemzeti hatóságok által megállapított és az éves ellenőrzési jelentésekben kivetített hibaarány figyelembevételén; és c) a kumulatív fennmaradó hibaarány kiszámításán alapul. A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság főigazgatója a 2012-es éves tevékenységi jelentésében integráltabb megközelítést alkalmazott, amelynek során közzétette valamennyi operatív program kontrollrendszerének bizottsági értékelését, figyelembe véve a hitelesítő szervezetektől és a Számvevőszéktől kapott megbízhatóságok különböző szintjeit és a saját felülvizsgálati eredményeit. Az eredmények elsősorban az első pilléren („közvetlen támogatáson”) belüli alapvető rendszerekre vonatkozóan láthatóak. Ezt a megközelítést szükség esetén a helyi adottságokhoz igazítják, és az első pillér többi részére, valamint a második pillérre („vidékfejlesztésre”) is kiterjesztik. Ez növeli a kockáztatott összegek becslésének pontosságát. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a lényegességi kritériumok összehangolását célzó erőfeszítések elősegítik az éves tevékenységi jelentések koherenciáját, olvashatóságát és átláthatóságát. Utasítja a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság főigazgatóját, hogy folytassa az erőfeszítéseket, és a megosztott irányításra vonatkozó iránymutatásokkal összhangban terjessze ki a lényegességi kritériumok harmonizációját. A Bizottság utasítja a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság főigazgatóját, hogy vizsgálja meg azoknak a tagállamoknak a helyzetét, ahol a hibaarány 2 % felett van, főként a hibaarányokra vonatkozó nemzeti ellenőri vélemények és statisztikák vizsgálata révén. A Bizottság utasítja a Költségvetési Főigazgatóságot, hogy az új költségvetési rendelet végrehajtása és a következő többéves pénzügyi keret alá tartozó kiadási program szabályozási keretével kapcsolatos megbeszélés révén adjon tanácsot a szolgálatoknak, biztosítva, hogy a lényegességi kritériumok továbbra is igazodnak az összetettségi szinthez, a szükséges ellenőrzések költséghatékonyságához és ahhoz a kockázati környezethez, amelyben a Bizottságnak kezelnie kell az alapokat. Az állandó utasítások szerint a főigazgatóságoknak be kell számolniuk a hibák elemzéséről, azok kiváltó okairól és a korrigálásuk és megelőzésük érdekében tett intézkedésekről. Egyértelmű összefüggésre van szükség a jelentett többéves fennmaradó hibaarány és a beszámolóhoz fűzött jegyzetekben bemutatott visszafizettetésekkel/pénzügyi korrekciókkal kapcsolatos adatok között, hogy igazolható legyen a fennmaradó pénzügyi kockázat és annak hatása a lényegességre az európai uniós költségvetés védelmére irányuló minden intézkedés alkalmazását követően. A Bizottság utasítja a Költségvetési Főigazgatóságot, hogy szolgáltasson tanácsot arra vonatkozóan, hogyan ismertethetők a visszafizettetésekkel és pénzügyi korrekciókkal kapcsolatos információk olyan módon, hogy azokból érvényes következtetéseket lehessen levonni az európai uniós költségvetés tényleges expozícióját illetően. A programok életciklusának időtartamából adódóan elkerülhetetlen a kifizetés, a hiba észlelése és annak kiigazítása közötti időbeli eltolódás – ezért előnyös, ha a jelentéstételek során összesítő megközelítést alkalmaznak. A pénzügyi korrekciók általában a rendszer hiányosságainak kiküszöbölésére irányulnak és nem köthetők össze közvetlenül a végső kedvezményezettek szintjén keletkező egyedi hibákkal. A többéves fennmaradó hibaarányok és a meghatározott jelentési év éves tevékenységi jelentéseiben jelentett kumulatív visszafizettetésekkel/pénzügyi korrekciókkal kapcsolatos információk olyan fő mutatók, amelyek lehetővé teszik az uniós költségvetés Bizottság általi védelmének értékelését. 4Az éves tevékenységi jelentésekben igazolt megbízhatóság és a főigazgatók által megfogalmazott fenntartások Az éves tevékenységi jelentések, és különösen az egyes megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselők által aláírt nyilatkozatok és általuk megfogalmazott fenntartások megvizsgálását követően a Bizottság megállapítja, hogy valamennyien megalapozott bizonyosságot szolgáltatnak a források szándékolt célra történő felhasználását, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek betartását és azt illetően, hogy az alkalmazott kontrolleljárások a szükséges módon garantálják az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét. Tizenöt főigazgató és két végrehajtó ügynökségi igazgató összesen huszonkilenc fenntartást fogalmazott meg a 2012. évi éves tevékenységi jelentésében. 17 szolgálat jelentett be fenntartásokat, e szolgálatok együttesen a Bizottság pénzügyi műveleteiből 85 %-ot tesznek ki a kiadások és 12 %-ot a bevételek tekintetében. A fenntartások közül huszonöt azon huszonhét fenntartás közé tartozott, amelyeket már 2011-ban megfogalmaztak, és amelyekkel kapcsolatosan 2012 végén még intézkedések voltak folyamatban. Ezenkívül négy újonnan megfogalmazott fenntartás volt. Két korábbi fenntartás visszavonásra került. A fenntartások által érintett műveletek teljes volumene nőtt a Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóság – EuropeAid főigazgatója által bejelentett új fenntartás, a hatókörök Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság általi pontosabb kiszámítása, valamint a KAP első pillérén belüli, termeléstől függetlenített közvetlen kifizetésekkel kapcsolatos, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság által megfogalmazott fenntartás pénzügyi számszerűsítése következtében – ez utóbbi eredményeként idén három tagállammal kapcsolatosan jelentettek be számszerűsített pénzügyi fenntartást, ugyanez a tavalyi évben hírnévkockázati okokból megfogalmazott fenntartás volt, ezért nem került számszerűsítésre. A Bizottság felkéri a főigazgatóságokat, hogy az általuk végrehajtott ellenőrzések eredményességének és költséghatékonyságának biztosítása érdekében vizsgálják felül belső ellenőrzési stratégiájukat, és hozzák összhangba az ellenőrzések intenzitását az őket érintő kockázatokkal, ugyanakkor legyenek kellő tekintettel azoknak a szakpolitikai célkitűzések teljesítésére gyakorolt hatására. A Bizottság felkéri a Költségvetési Főigazgatóságot, hogy adjon iránymutatást, és támogassa ezt a folyamatot. Az áttekinthetőség és az összehasonlíthatóság biztosítása érdekében a Bizottság utasítja a központi szolgálatokat, hogy vizsgálják felül a becsült kockáztatott összegek értékelése során alkalmazott különböző megközelítéseket. Az éves tevékenységi jelentésükben a megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselők 2,6 milliárd EUR és 3,5 milliárd EUR közöttire becsülik a kockáztatott összegeket. Ez 2012-ben a Bizottság költségvetésében és az EFA-ban végrehajtott összes kifizetés 1,9 %ának, illetve 2,6 %-ának felelt meg. A két legnagyobb kiadási terület (a mezőgazdaság, természeti erőforrások és egészségügy, valamint a kohézió) tekintetében ezek az összegek nem tartalmazzák a 2012-ben végrehajtott kifizetésekben jelentkező szabálytalanságokat esetlegesen kiigazító jövőbeli pénzügyi korrekciókat és visszafizettetéseket. Az elmúlt négy évben (2009–2012 között) szerzett tapasztalatok alapján a pénzügyi korrekciók és visszafizettetések összege kizárólag ezen a két szakpolitikai területen évente átlagosan 2,4 milliárd EUR (megerősített/határozat által érintett összeg), illetve 2,2 milliárd EUR (végrehajtott összeg) volt. Feltételezve, hogy 2012-re hasonló szintek vonatkoznak, a pénzügyi korrekciók és visszafizettetések megfelelő védelmet biztosítanak az európai uniós költségvetés egészének. Az összes szakpolitikai területen végrehajtott pénzügyi korrekciók és visszafizettetések összege 2012-ben 4,5 milliárd EUR (2011-ben 1,8 milliárd EUR) volt. A konszolidált költségvetési beszámolókhoz fűzött 6. megjegyzés ismerteti az összegek részletes lebontását. Az előző évhez képest tapasztalható jelentős növekedés elsősorban a 2000–2006-os időszakra vonatkozó ERFA-program zárásával és az abból adódó pénzügyi korrekciókkal magyarázható. Megjegyzendő, hogy a pénzügyi kitettség becslésére használt, a szolgálatok által jelentett fennmaradó hibaarányok nem egyeztethetők össze közvetlenül az Európai Számvevőszék által az éves jelentésének egyes fejezeteit illetően jelentett hibaarányokkal. Ennek több oka is van, elsődleges oka az, hogy a fennmaradó hibaarány kiszámításánál a különféle többéves korrekciós mechanizmusok hatását is figyelembe veszik. A Számvevőszék által jelentett hibaarány egy meghatározott év pénzügyi tranzakcióin alapul. Ezért azt a hatékonyan végrehajtott pénzügyi korrekciók és visszafizettetések összegének figyelembevételével, a maga összefüggésrendszerében kell elhelyezni. Valamennyi főigazgató és szolgálatvezető meghatározta azokat a fő okokat, amelyek a fenntartásokhoz vezettek, és korrekciós intézkedéseket irányzott elő ezek kezelésére. Általánosságban, a legtöbb aggály a kedvezményezettekre vonatkozó összetett támogathatósági szabályokkal és a közbeszerzési szabályok kedvezményezettek általi helytelen alkalmazásával kapcsolatos (ez utóbbi gyakori hibaforrás a megosztott és közvetett irányítású alapok esetében). A Bizottság operatív következtetéseket vont le ezekből a tapasztalatokból, és jelentős egyszerűsítéseket javasolt a programok következő generációjában. Mindeddig úgy tűnik azonban, hogy a társjogalkotók nem reagálnak megfelelően a Bizottság javaslatainak ezen aspektusaira. Az ellenőrzési eredmények értékelése után két korábbról áthozott fenntartást visszavontak. A fenntartás visszavonásához a megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőknek be kellett mutatniuk az azonosított hiányosságok megszüntetésére szolgáló intézkedéseket, továbbá igazolniuk kellett ezek eredményességét és a hiányosságok hatékony kezelését. 4.1Bevételek A Bizottság folytatta az adócsalásokat és adókikerüléseket lehetővé tevő csatornák és rendszerek azonosítására, valamint a megfelelő ellenintézkedések előmozdítására irányuló intézkedéseit a tagállamokban a vámok és a hozzáadottértékadó beszedése eredményességének és hatékonyságának növelése érdekében. Az Uniós Vámkódexszel helyettesített Modernizált Vámkódex teljes körű alkalmazását 2020ra halasztották, tekintve, hogy a jelenlegi gazdasági és pénzügyi környezetben a tagállamok képtelenek lennének elkötelezni magukat a szükséges informatikai rendszerek kellő időben történő kialakítása mellett.

A Bizottság valamennyi tagállamra vonatkozóan közzéteszi a héabevétel-kieséssel kapcsolatos, frissített információkat. Ugyanazt a módszert alkalmazza, mint 2009-ben: az egész gazdaságra nézve összehasonlítja az elhatárolt héabevételeket a kalkulált héabefizetési kötelezettség nettó értékével. A tradicionális saját források 16 453 EUR-t tesznek ki a 2012. évi európai uniós költségvetés teljes bevételéből. A tradicionális saját forrásokat a tagállamok állapítják meg és szedik be. E források háromnegyedét befizetik az Unió költségvetésébe, míg a maradék egynegyedet visszatartják a beszedési költségek finanszírozására. Tekintettel földrajzi helyzetére, Belgium jelentős mértékben hozzájárul a tradicionális saját forrásokhoz (2012-ben azok teljes összegének 9,7 %-át adja). A Bizottság által végzett vizsgálatok és a Számvevőszék által végrehajtott ellenőrzések az átutalások összege és az alapul szolgáló adatok közötti egyeztetés terén problémára világítottak rá. Ezért enyhítő intézkedéseket hajtottak végre, többek között megerősítették a belső ellenőrzéseket. A végleges pénzügyi hatás azonban még nem mérhető, az ugyanis a folyamatban lévő külső ellenőrzés eredményétől függ. A Költségvetési Főigazgatóság főigazgatója ezért továbbra is fenntartással élt a belga elszámolási és számviteli rendszerek megbízhatóságára vonatkozó garancia elégtelensége kapcsán. 4.2Mezőgazdaság: piac és közvetlen támogatás A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság főigazgatója három fenntartást fogalmazott meg 2012. évi éves tevékenységi jelentésében. Az egyik fenntartás a közvetlen támogatáshoz kapcsolódik. A 3.4. fejezetben ismertetett átfogóbb megközelítés alapján a termeléshez nem kötődő közvetlen támogatásokra vonatkozó fennmaradó hibaarány 2,4 % volt. Ez az új pénzügyi fenntartás adja a Bizottság fenntartással illetett műveleteinek teljes köre tekintetében tapasztalt növekedés legnagyobb részét. Eltekintve a három konkrét tagállam (Bulgária, Portugália és Franciaország) esetében tapasztalt nagyon magas hibaarányoktól, a fennmaradó hibaarány 1,68 %, tehát a lényegességi küszöb alatt lenne. A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság főigazgatója úgy véli, hogy e tagállamok esetében cselekvési tervekre van szükség, és fenntartásokat fogalmazott meg e három tagállamot illetően. A főigazgatóság megvizsgálja ezenkívül a többi olyan tagállam helyzetét is, amelyeknél a hibaarány 2 % felett van. E tagállamok esetében folyamatos szabályszerűségi záróelszámolás keretében fedezik az uniós költségvetésre vonatkozó pénzügyi kockázatot. Ezenkívül általános cselekvési terv kidolgozására kerül sor a tagállamok kontrollrendszerei által igazolható megbízhatóság megerősítése érdekében. 4.3Vidékfejlesztés, környezetvédelem, halászat és egészségügy A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság főigazgatója annak ellenére sem vonta vissza a vidékfejlesztési intézkedések kiadásaival kapcsolatosan megfogalmazott fenntartását, hogy a tagállamok által jelentett ellenőrzési statisztikákban feltüntetett hibaarány a lényegességi küszöb alatt van. Az ellenőrzések használhatóságával kapcsolatosan néhány tagállamban felmerülő aggályok, továbbá az Európai Számvevőszék által jelentett hibaarányok miatt mindazonáltal felül kellett vizsgálni a tagállamok statisztikáiból származó hibaarányokat. A konkrét szakpolitikai célkitűzések elérése érdekében a vidékfejlesztés számos összetett feltételtől függ. Ez növeli a kedvezményezettek által elkövetett hibák kockázatát, valamint nehezebbé és költségesebbé teszi az ellenőrzést a nemzeti hatóságok számára. A Bizottság valamennyi tagállam közigazgatásával tevékenyen együtt dolgozik annak érdekében, hogy azonosítsa a szisztematikus hibaforrások kiváltó okait és meghatározza a lehetséges korrekciós intézkedéseket. A felelős miniszterekhez intézett tájékoztató feljegyzés volt az alapja a 2012. november 29-i tanácsi vitának. Az Európai Vidékfejlesztési Hálózat célja, hogy növeljék a tudatosságot a szakértők körében. Néhány tagállam (Portugália, Spanyolország, Bulgária és Olaszország) már módosította vidékfejlesztési programját annak érdekében, hogy csökkentse az annak végrehajtása során felmerülő hibák kockázatát. A Parlamentet és a Tanácsot tájékoztatni fogják a felülvizsgálat legfontosabb eredményeiről. A Vidékfejlesztési Bizottságon keresztül a Bizottság továbbra is iránymutatást ad a tagállamoknak a jövőbeli vidékfejlesztési programok kifejlesztése során. Az ökológiai termelés felügyeletével és ellenőrzésével kapcsolatos hiányosságokra vonatkozó, hírnévkockázati okokból megfogalmazott fenntartást nem vonták vissza, mivel a cselekvési tervet még nem hajtották végre teljes mértékben. A jövőbeni fejlesztések között szerepel a tagállamokban és harmadik országokban alkalmazott kontrollrendszerek uniós felügyelete, az igazolt ökológia termékek Unióba való behozatalának hitelesítőjeként elismert ellenőrző szervek felügyeletét is beleértve. A Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság főigazgatója továbbra is fenntartással él a Halászati Orientációs Pénzügyi Eszközzel (HOPE) kapcsolatban egy németországi programot illetően, amelynek lezárása folyamatban van (2009 óta semmilyen kifizetés nem történt), amelynél azonban 5,3 millió EUR összegűre értékelték a fennmaradó korrekciót. Ezenkívül kilenc tagállam esetében fogalmazott meg fenntartást az Európai Halászati Alap (EHA) igazgatási és kontrollrendszereivel kapcsolatosan, az elszámolt kiadások támogathatóságának hiányára vonatkozóan. Az érintett programok kifizetéseit megszakították. Az Unió kibocsátáskereskedelmi rendszerének tagállami nyilvántartásait érintő biztonság súlyos megsértése csorbította a Bizottság jó hírnevét, ezért az Éghajlatpolitikai Főigazgatóság főigazgatója nem vonta vissza az ezzel kapcsolatos korábbi fenntartását. Időközben a tagállami nyilvántartásokat 2012 júniusa óta egyetlen uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék váltotta fel. Az Éghajlatpolitikai Főigazgatóság és az Informatikai Főigazgatóság főigazgatója, valamint a Biztonsági Igazgatóság cselekvési tervet dolgozott ki a biztonság megerősítésére. 2012-ben nem történt súlyos biztonsági esemény, azonban folyamatosan új biztonsági kihívások merülnek fel. 2013-ra ezért frissített, átfogó kockázatértékelés elkészítését tervezik. Az Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság főigazgatója továbbra is fenntartással él az állatbetegségek felszámolására és felügyeletére irányuló programok keretén belül tett tagállami költségigénylések pontosságát illetően az élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó szakpolitika területén. A feltárt hibák legfőbb forrása azon tagállamok költségigénylése, amelyek nem megfelelően alkalmazzák a jogszabályban meghatározott támogathatósági szabályokat. Az élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó hibaarány csökkentése érdekében az Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság főigazgatója már számos lépést tett, de a jogszabályi változásoknak csak 2014-től kezdve lesz hatásuk a fennmaradó hibaarányra. 4.4Regionális politika, energiaügy és közlekedés A Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság főigazgatója két fenntartással élt: egy pénzügyi/hírnévkockázati okokból megfogalmazott fenntartás a 2000–2006-os időszakra három tagállam kilenc operatív programjának igazgatási és kontrollrendszereire, valamint a kohéziós alap két ágazatára vonatkozik. A másik fenntartás a 2007–2013-as időszakra vonatkozón az ERFA/Kohéziós Alap keretében tizenhat tagállamban meghatározott operatív program igazgatási és kontrollrendszereivel, tizenegy határon átnyúló együttműködési programmal és az európai területi együttműködés keretében végrehajtott programokkal, valamint az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA) adriai programjával kapcsolatos. A hiányosságok többek között a tanúsítási tevékenységekre, a magas hibaarányokra, a közbeszerzési szabályok betartására és a műveletek kiválasztásra alkalmazott eljárásokra vonatkoznak. A becsült kockáztatott összeg 320 millió EUR, amely az egész éves időközi kifizetések 0,9 %-ának felel meg. A Bizottság megállapítja, hogy a néhány tagállamban (Franciaországban, Lettországban Hollandiában és néhány program esetében Olaszországban), illetve a Bizottság szolgálatai által végrehajtott korrekciós intézkedéseket követően 123-ról 86-ra csökkent a fenntartás által érintett, ERFA/Kohéziós Alap keretébe tartozó operatív programok száma. A Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság főigazgatójának éves tevékenységi jelentése kifejti az összes rendelkezésre álló ellenőrzési eredményből adódó megszakításokra és felfüggesztésekre irányuló belső eljárások felgyorsítására tett erőfeszítéseket. Az Energiaügyi Főigazgatóság főigazgatója hírnévkockázati okokból fenntartást fogalmazott meg az európai energiaügyi gazdaságélénkítő program alá tartozó támogatások azon kedvezményezettjeivel kapcsolatosan, akik az alvállalkozói szerződtetés során nem tartották be a közbeszerzési szabályokat. A Bizottság üdvözli az Energiaügyi Főigazgatóság megközelítését arra vonatkozóan, hogy az EEGP program keretében végrehajtott végső kifizetések 100 %-a és az első időközi kifizetések közül több ellenőrzésre kerüljön, ezáltal biztosítva (a program végére) az összes lehetséges túlfizetés azonosítását és a megfelelő nyomonkövetési intézkedéseket. Az Energiaügyi Főigazgatóság főigazgatója, valamint a Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság főigazgatója emellett az alábbi, kutatásról és egyéb belső politikákról szóló 4.7. fejezetben kifejtett, a hatodik és a hetedik kutatási keretprogrammal kapcsolatosan megfogalmazott fenntartásokban is érintett. 4.5Foglalkoztatás és szociális ügyek A Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatóságának főigazgatója két fenntartással élt: ezek közül az egyik négy tagállam vonatkozásában az ESZA 2000–2006-os azonosított operatív programjainak igazgatási és kontrollrendszereihez, a másik tizenegy tagállam vonatkozásában az ESZA 2007–2013-as azonosított operatív programjainak igazgatási és kontrollrendszereihez, továbbá Törökország, valamint a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság IPAprogramjaival kapcsolatos igazgatási és kontrollrendszerekhez köthető. Mindkét fenntartást az azonosított operatív programokra vonatkozó igazgatási és kontrollrendszerek kulcsfontosságú elemeinek súlyos hiányosságait követően fogalmazták meg.

A teljes becsült kockáztatott összeg 68,9 millió EUR: 68 millió EUR az ESZA esetében, amely az időközi kifizetések 0,63 %-ának felel meg, és 0,9 millió EUR az IPA esetében, amely az időközi kifizetések 1,5 %-ának felel meg. A 2014–2020 közötti időszak kohéziós politikájára vonatkozóan a Bizottság a költségvetési kiadások pénzgazdálkodásának és szabályszerűségének továbbfejlesztését javasolta, az adott év során a tagállami kifizetések 10 %-ának visszatartása, valamint éves elszámolás révén, azt követően, hogy a tagállamok minden programra vonatkozóan benyújtják hitelesített éves beszámolóikat. 4.6Külkapcsolatok, fejlesztési segély és bővítés A külkapcsolatokra, fejlesztési segélyre és bővítésre szánt költségvetést több mint 150 országban költik el, és a végrehajtó szervezetek méretüket és tapasztalataikat tekintve igen eltérőek. A költségvetés legnagyobb részét decentralizált módon, egy több mint 140 európai uniós küldöttségből álló hálózaton keresztül hajtják végre; az (Európai Külügyi Szolgálathoz tartozó) küldöttségvezetők a Bizottság átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőjeként a külső támogatások kezeléséről szóló jelentéseken keresztül megbízhatósági nyilatkozatot tesznek, és rendszeresen beszámolnak a központnak. A Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóság – EuropeAid 2012-ben felmérési tanulmányt készíttetett a lezárt tranzakciók fennmaradó hibáiról annak érdekében, hogy az előzetes és utólagos ellenőrzések végrehajtása után megbecsülhesse a fennmaradó hibák pénzügyi hatását. Ez alapján a Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóság – EuropeAid főigazgatója új fenntartást fogalmazott meg a tanulmányból származó, 3,6 %-os becsült hibaaránnyal, valamint a Számvevőszék által a 2011-es éves jelentés keretében azonosított hibaaránnyal kapcsolatosan. E fenntartás vonatkozásában a becsült kockáztatott összeg 259,5 millió EUR. Az Unió által finanszírozott projektet végrehajtó nemzetközi szervezetek által elkövetett hiányosságok és hibák, az ellenőrzéseket vagy kiadásellenőrző küldöttségeket követően vissza nem fizetett összegek, a közvetett irányítású uniós alapokkal kapcsolatos különböző hibák és a pályázati eljárások dokumentálásának hiánya is a fő okok közé sorolhatók. A Bizottság utasítja a Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóságot, hogy azonnal hajtsa végre az IAS ajánlásait a főigazgatóságon belüli megbízhatósági eljárás javítására vonatkozóan, különös tekintettel az európai uniós küldöttségek általi jelentéstétel megerősítésének szükségességére, mivel azok fontos szerepet töltenek be a Főigazgatóság éves tevékenységi jelentésében. A Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat igazgatója fenntartást fogalmazott meg a választási megfigyelő küldöttségek jogszerűségével és szabályszerűségével kapcsolatosan – e küldöttségek vonatkozásában számos kifizetés jogalapja tisztázásra szorul. 4.7Kutatás és egyéb belső politikák A kutatással foglalkozó főigazgatóságoknak a hatodik keretprogramra (2002–2006) vonatkozó közös ellenőrzési stratégiája (beleértve a rendszerből adódó hibák extrapolációjával egybekötött intenzív ellenőrző kampányt is) az ellenőrzések hatóköre és az ellenőrzési eredmények tekintetében is sikeresnek bizonyult. Az időszak végén a többéves fennmaradó hibaarány jelentős mértékben csökkent, és igen közel került a 2 %-os célszámhoz. Bár a hatodik keretprogramra vonatkozó fenntartásokat nem vonták vissza az érintett főigazgatók (Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság, Kutatási és Innovációs Főigazgatóság, Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság és Energiaügyi Főigazgatóság), a további ellenőrzések költsége nem állna arányban a 2 % alatti érték elérésével járó potenciális előnyökkel. Mivel a kifizetések összege ugyancsak csökken, ezt a fenntartást 2012 után várhatólag visszavonják. Mivel a reprezentatív ellenőrzési mintákban kimutatott fennmaradó hibaarányok a hetedik kutatási keretprogramban (2007–2013 között) a 2 %-os lényegességi küszöb felett vannak, a kutatási főigazgatók (Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság, Kutatási és Innovációs Főigazgatóság, Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság, Energiaügyi Főigazgatóság, A Tartalmak, Technológiák és Kommunikációs Hálózatok Főigazgatósága) továbbra is fenntartással élnek a hetedik kutatási keretprogrammal kapcsolatosan, mint ahogyan a Kutatási Végrehajtó Ügynökség igazgatója sem vonta vissza a fenntartását (a „világűr és biztonság” programot és 2012-től a kkv-k altevékenységeit illetően). Intézkedéseket tesznek a hibák további csökkentése érdekében, különösen az alábbiak révén: a leggyakoribb hibákkal kapcsolatos iránymutatás és visszajelzés javítása a résztvevők és ellenőrök számára, az előzetes ellenőrzési stratégia fejlesztése, valamint megfelelő számú utólagos ellenőrzés elvégzése a fennmaradó hibaarány és a visszafizettetési intézkedések javítása érdekében többéves távlatban. A hetedik keretprogram ellenőrzési stratégiái még ezen intézkedések ellenére is 2–5 % közötti fennmaradó hibaarányt eredményezhetnek a hetedik keretprogram életciklusa végén. A jelenlegi eljárások értelmében nyolc megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő felelős a kutatási költségvetés irányításáért. A múltban mindegyik tisztviselő célja az volt, hogy reprezentatív hibaarányt érjen el a költségvetés általa irányított része esetében. Ez jelentős mértékű tervezési nehézséget és ugyanazon kedvezményezettek különböző szolgálatok általi többszörös pénzügyi ellenőrzését eredményezte. Emiatt 2012-től kezdődően közös reprezentatív ellenőrzési mintát vezettek be a teljes kutatási ágazatban. Ez főként a kedvezményezetteket sújtó ellenőrzési terheket fogja mérsékelni a többszörös ellenőrzések számának csökkentése révén, ezenkívül előmozdítja a koordinációt. A Bizottságnál jelenleg folyik egy, az egyszerűsítési intézkedések eredményeit és a hetedik kutatási keretprogramnak az egész kutatási ágazatban történő harmonizált végrehajtására irányuló intézkedéseket elemző jelentés készítése. A jelentés részletesen be fog számolni az ellenőrzési stratégia fejleményeiről, különös tekintettel az ellenőrzési terhek csökkentésére irányuló intézkedésekre, valamint a kedvezményezetteknek és ellenőröknek adott iránymutatásokra. A jelentést 2013 júniusában terjesztik az Európai Parlament elé. A Bizottság örömmel fogadja az alacsony fennmaradó hibaarányt a hatodik kutatási keretprogram életciklusa végén. Tudomásul veszi és támogatja a főigazgatóságok azon álláspontját, miszerint a fennmaradó hibaarányok további csökkentése nem lehetséges anélkül, hogy az ne hárítana ésszerűtlenül magas költségeket a Bizottságra és a kedvezményezettekre, ami csökkentené az Unió kutatási programjának vonzerejét, és ennélfogva kedvezőtlenül befolyásolná az Unió kutatási és innovációs célkitűzéseinek megvalósítását. A Kommunikációs Főigazgatóság főigazgatója feloldotta a hírnévkockázati okokból megfogalmazott fenntartását, amely a szellemitulajdon-jogokra vonatkozó jogszabályoknak a Bizottság szolgálatai általi lehetséges megsértéséhez kapcsolódott. Ez a tudatosság növelésére irányuló erőfeszítéseknek, valamint a megfelelő jogi és szerződéses biztosítékok bevezetésének volt köszönhető. A Bizottság üdvözli azt a munkát, amelyet szolgálatai végeznek a szellemitulajdon-jogok tiszteletben tartásának kérdése kapcsán, és elégedett, hogy ezt a fenntartást négy év alapos munka után vissza lehetett vonni. Az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség igazgatója arról számolt be, hogy fejlődés tapasztalható a kezelési támogatások kontrollrendszereinek fejlesztését célzó cselekvési terv végrehajtása terén, de továbbra is fenntartással él az egész életen át tartó tanulás programját illetően. Számos lépést tettek azért, hogy a jelenlegi program fennmaradó éveiben (2007–2013 között) csökkentsék az egész életen át tartó tanulás programjának projektjeiben fellelhető hibákat, de csak a program következő (2014–2020-as) generációjába beépített egyszerűsítések révén csökkenthető majd jelentősen a fennmaradó hibaarány. A Bizottság tudomásul veszi, hogy az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség által irányított egész életen át tartó tanulás programjára vonatkozó fenntartás a kedvezményezetteknek a követelményekkel kapcsolatos megfelelőbb tájékoztatása érdekében végzett munka ellenére továbbra is érvényben marad. Felkéri az Ügynökséget, hogy fokozza erőfeszítéseit a program következő generációjára vonatkozóan. A Belügyi Főigazgatóság főigazgatója feloldotta a „Terrorizmus és egyéb biztonsági vonatkozású veszélyek megelőzése, az azokra való felkészültség és következményeik kezelése” és a „Bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem” pénzügyi programok keretében nyújtott, nem ellenőrzött támogatásokból eredő pénzügyi kockázattal kapcsolatos fenntartását. Az ellenőrzések számának növekedése és a kedvezményezetteknek nyújtott megfelelőbb tájékoztatás segített csökkenteni a hibaarányt. Ugyanakkor továbbra is hírnévkockázati okokból megfogalmazott fenntartással él a SIS II projekt végrehajtásának késedelme miatt. A részletes cselekvési tervet teljes körűen végrehajtották, azonban az átfogó tesztelés végrehajtásával kapcsolatos finnországi problémák és a műveletek eu-LISA általi átvételében bekövetkezett változások jelentős nyomást gyakoroltak a projekt általános menetrendjére. A Bizottság elismeri, hogy a nagyméretű IT-rendszerek, mint például a SIS II kifejlesztése és igazgatása különös kihívásokat támaszt. Szilárd irányítási mechanizmusokat vezetett be, és továbbra is fő prioritásként kezeli az érdekelt felekkel való szoros együttműködés fenntartását a SIS II kapcsán. Ezen intézkedéseknek köszönhetően 2013. április 9-én a rendszert sikeresen üzembe helyezték.

A Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság főigazgatója egy további évvel kiterjesztette az Európai Űrügynökség (ESA) pénzügyi beszámolásának megbízhatóságával kapcsolatos fenntartását. 2012 során a Bizottság tovább erősítette az Európai Űrügynökségre vonatkozó felügyeleti és ellenőrzési stratégiáját, és folyamatosan támogatja az ESA-t cselekvési terve végrehajtása során, amelynek célja az ESA külső ellenőrzési bizottsága által bejelentett ajánlások kezelése, valamint a Bizottságnak történő pénzügyi beszámoló minőségének javítása. 5A belső ellenőrzési szolgálat munkája által igazolt megbízhatóság Az Ellenőrzés-felügyeleti Bizottság folytatta a biztosok testületének ellenőrzési kérdésekkel kapcsolatos tájékoztatását, beleértve a szervezeti nagyságrendű kérdéseket is. Az Ellenőrzés-felügyeleti Bizottság ezenkívül tájékoztatta a biztosok testületét a 2012 végéig elfogadott IAS ellenőrzési ajánlások végrehajtása terén elért előrelépésről. A 2008 és 2012 közötti időszakban elfogadott ajánlások 78 %-át hajtották végre. A 2012 végén még nem teljesített 120 nagyon fontos ajánlás közül mindössze 29 esetében volt hat hónapot meghaladó késés az eredetileg kitűzött határidőhöz képest. A Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata a költségvetési rendelet 99. cikke (3) bekezdésének megfelelően 2013 áprilisában benyújtotta a 2012. évre vonatkozó éves belső ellenőrzési jelentést. A felülvizsgált költségvetési rendelet 99. cikkének (5) bekezdésével összhangban a Belső Ellenőrzési Szolgálat munkájáról készült összefoglaló jelentést továbbítják a mentesítésért felelős hatóság számára. Az átfogó vélemény a belső ellenőrzési részlegek és a Belső Ellenőrzési Szolgálat által 2010 és 2012 között, az összehangolt stratégiai ellenőrzési terv részeként végzett munkán alapul. A dokumentum a pénzgazdálkodásra összpontosít. A Bizottság belső ellenőre úgy véli, hogy azon területek kivételével, amelyekkel kapcsolatban a főigazgatók fenntartásokat fogalmaztak meg éves tevékenységi jelentéseikben, a Bizottság által 2012-ben bevezetett irányítási, kockázatkezelési és belső ellenőrzési eljárások megfelelőek ahhoz, hogy elfogadható biztosítékkal szolgáljanak a pénzügyi célkitűzések eléréséhez. A belső ellenőr figyelembe vette ezenkívül az éves tevékenységi jelentésekben feltárt becsült kockáztatott összegeket, és megállapította, hogy a pénzügyi fenntartások és visszafizettetések mértéke elegendő ahhoz, hogy az egész költségvetés számára védelmet nyújtson, noha a kockáztatott összegeket az IAS által feltárt megbízhatósági problémák miatt valószínűleg számos területen, különösen a vidékfejlesztés területén alábecsülik. A Bizottság ezenkívül megállapítja, hogy az átfogó véleményhez csatolt figyelemfelhívó megjegyzésben a Belső Ellenőrzési Szolgálat kiemel három kérdést, amelyekre különös figyelmet kell fordítani: Az éves tevékenységi jelentések tekintetében az átfogó véleményben hangsúlyozzák egyrészről az európai uniós küldöttségvezetők újfajta jelentéstételének szükségességét (külső támogatások kezeléséről szóló jelentés hatékonyabb alkalmazása, és továbbfejlesztett támogatási, koordinációs és kontrollrendszerek révén), valamint annak szükségességét, hogy jobban összehangolják az ellenőrzések költséghatékonyságára alkalmazott különböző módszereket, és következetességet biztosítsanak a teljes kockáztatott összeg Bizottság számára történő előterjesztése tekintetében. Másrészről minden szolgálatot felszólítanak az ellenőrzési stratégiák hatékonyságának és eredményességének jobb mennyiségi és minőségi mutatók révén történő javítására, különös tekintettel a kockázatértékelési folyamatokra és az ellenőrzési hatókörök, valamint a nyomonkövetési és ellenőrzési tevékenységek megfelelő célkitűzéseinek meghatározására. Végül a néhány kulcsfontosságú kiadási területért felelős főigazgatóságnál (a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság, a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság, valamint a Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóság – EuropeAid) végrehajtott felülvizsgálat eredménye alapján az általános véleményben hangsúlyozzák a megbízható hibaarányok fontosságát a megbízhatósági folyamatok és a gazdálkodási fenntartások dominóhatásának szempontjából, és konkrét ajánlásokat tesznek az ellenőrzött szolgálatok számára. 6Átfogó problémák és megoldások 6.1A kedvezményezettekre vonatkozó összetett, nemzeti szintű támogathatósági szabályok Az elmúlt évekhez hasonlóan a Számvevőszék 2011-es éves jelentésében azonosított leggyakoribb hibák a támogathatósági kritériumok helytelen alkalmazásával és a közbeszerzési szabályok be nem tartásával voltak kapcsolatosak. A kedvezményezettekre vonatkozó szabályok közül néhányat nemzeti szinten határoztak meg annak érdekében, hogy a tagállamok ugyanazokat a nemzeti, regionális és helyi szabályokat alkalmazhassák a nemzeti rendszerekre és az Unió által finanszírozott projektekre. A Bizottság továbbra is arra összpontosít, hogy feltárja a hibákat és kiigazítsa a feltárt hibákat, és minden érintett nemzeti hatóság számára iránymutatást nyújtson, illetve minden alkalommal hangsúlyozza, hogy az alkalmazandó szabályok betartása érdekében a tagállamoknak további iránymutatást kell nyújtaniuk a végrehajtó testületek számára. A Bizottság megteszi a szükséges intézkedéseket, ha úgy találja, hogy a kedvezményezettekre vonatkozó nemzeti szabályok túlságosan összetettek, illetve nem felelnek meg az európai uniós rendelkezéseknek. Többek között az ESZA esetében előrehaladás történt az egyszerűsített költségelszámolási módok alkalmazásának kiterjesztése tekintetében azzal a céllal, hogy azok a részletes és olykor nagy terhet jelentő nemzeti jogosultsági szabályok helyébe lépjenek. A tapasztalatok azt mutatják, hogy e költségelszámolási módok alkalmazásával csökkennek a kedvezményezettek adminisztratív terhei és a végrehajtás költségei, emellett a hibaarányok is csökkenthetők. Adott esetben az ERFA által társfinanszírozott programok esetében is ezeket az egyszerűsített költségelszámolási módokat ajánlják. 2013-ban a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság felül fogja vizsgálni a közbeszerzési szabályok be nem tartása miatti pénzügyi korrekciók meghatározásával kapcsolatos iránymutatásait, aminek során figyelembe veszi a megszerzett tapasztalatokat és nagyobb fokú egyértelműséget biztosít az irányító és ellenőrző hatóságok számára (lásd a fenti 3.3. bekezdésben). 6.2Belső ellenőrzési szabványok A Bizottság tudomásul veszi a költségvetési főigazgató által készített, a belső ellenőrzés állapotával kapcsolatos áttekintést, és a kontrollrendszerek hatékonyságát és a napi szintű operatív eljárásokba foglalt szabványokat illetően elégedett a kedvező tendenciával. A Bizottság utasítja a Költségvetési Főigazgatóságot, hogy tegyen erőfeszítéseket a belső ellenőrzési szabványok egyszerűsítésére, hogy azok fokozottabban összpontosítsanak a hatékonyságra és az eredményességre, illetve ennek megfelelően vizsgálja felül azokat. 6.3A delegált szervek hatása a megbízhatósági láncra Az új költségvetési rendelet lehetőséget teremt újfajta delegált szervek (például közös vállalkozások) létrehozására, és a kihelyezett irányítás különböző formái már megkezdték a működést. Az ilyen szervekkel kapcsolatban egyre több, megbízhatósággal kapcsolatos aggály és fenntartás merül fel (pl. Kutatási Végrehajtó Ügynökség, Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége, Artemis, ENIAC, az ESZA-ra vonatkozó pénzügyi beszámolóval kapcsolatos aggályok stb.). A Bizottság megállapítja, hogy meg kell erősíteni az illetékes szolgálatok általi felügyeletet. A Bizottság utasítja a Költségvetési Főigazgatóságot, hogy konkrét iránymutatásokat fogalmazzon meg a kihelyezett irányítás legfontosabb belső ellenőrzési stratégiáival, valamint az illetékes főigazgatóságok által alkalmazott felügyeleti ellenőrzések bevált módszereivel és azok dokumentációjával kapcsolatosan.

A költségvetéseket közös vállalkozásokon keresztül végrehajtó főigazgatóságoknak valamennyi negatív eredményt (magas hibaarányt) vagy kontrollrendszerben fellelhető hiányosságot (hiányzó utólagos ellenőrzést) figyelembe kell venniük az ellenőrzés során, még akkor is, ha a szóban forgó szervezetek külön mentesítési eljárás alá tartoznak. A Bizottság igazolja, hogy a megbízhatósági nyilatkozat a főigazgatóságaihoz rendelt összes erőforrásra kiterjed, függetlenül az alkalmazott irányítási módtól. A megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőknek biztosítaniuk kell, hogy a megbízhatósági nyilatkozat a delegált szerveken keresztül kezelt összes erőforrásra kiterjedjenek, és szükség esetén fenntartásokat kell megfogalmazniuk. 6.4Az európai uniós költségvetés védelme a kifizetések megszakításán és felfüggesztésén, valamint a pénzügyi korrekciókon és visszafizettetéseken keresztül A Bizottság szigorú felügyeleti szerepet gyakorol, és felkéri a tagállamokat arra, hogy azonnal orvosolják az irányítási és kontrollrendszereikben feltárt hiányosságokat. Szükség esetén ezenkívül megszakítja vagy felfüggeszti a kifizetéseket, és pénzügyi korrekciókat hajt végre. Az Európai Számvevőszék 2011. évi éves jelentése szerint a nemzeti hatóságok a hibák körülbelül kétharmad részét azonosították és kijavították. A Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy nyilvánítsák ki az elszámoltathatóság és átláthatóság fokozása melletti elkötelezettségüket, ahol szükséges, az ellenőrzési intézkedések megerősítésével a jelenlegi programozási időszak hátralevő idejére, különösen az első szintű igazgatási ellenőrzések tekintetében, még mielőtt a kiadásokat igazolnák a Bizottság felé. Bizottság arra ösztönzi szolgálatait, hogy a jogi feltételek teljesülése esetén azonnal szakítsák meg a kifizetési eljárásokat, és tegyenek javaslatot a felfüggesztésre. A megosztott igazgatás keretein belül a Bizottság megszakítja vagy felfüggeszti a kifizetési eljárásokat, amint kellőképpen megbizonyosodott róla, hogy súlyos hiányosság tapasztalható a tagállamok igazgatási és kontrollrendszereiben. A Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság és a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága éves tevékenységi jelentései alapján egyértelmű javulás figyelhető meg e tekintetben. A Bizottság megerősíti, hogy amint teljesülnek az erre vonatkozó feltételek, a megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőnek meg kell szakítania a kifizetési eljárásokat, a biztosok testülete számára pedig az eljárások felfüggesztését kell javasolnia, egészen addig, amíg a tagállami hatóságok végre nem hajtják a szükséges korrekciós intézkedéseket. A Bizottság az ezzel kapcsolatos intézkedéseiben is további harmonizációt hajtott végre 2012-ben, különösen a kohéziós politika területén: immár mind a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság főigazgatója, mind a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatóságának főigazgatója ugyanazt a megközelítést alkalmazza. A mezőgazdaságban végrehajtott megszakítások és felfüggesztések tekintetében a Bizottság a célzottabb beavatkozás lehetővé tétele érdekében megvizsgálja a vonatkozó bizottsági szabályok módosításának lehetőségét. A 2014–2020-as új programozási időszakra vonatkozó, a megosztott igazgatás alá tartozó európai alapokról szóló bizottsági javaslat a vidékfejlesztést is beleértve az összes ilyen alapból végrehajtott kifizetések megszakításának további harmonizációjáról, és bizonyos esetekben a nettó korrekciók lehetőségéről rendelkezik. A Bizottság üdvözli a közös agrárpolitika 2014–2020-as új programozási időszakbeli finanszírozásáról, igazgatásáról és nyomon követéséről szóló új rendeletre irányuló bizottsági javaslat 43. cikkének módosítására vonatkozó európai parlamenti javaslatot, amely bővítené a Bizottság lehetőségeit a fizetések felfüggesztésére komoly hiányosságok feltárása esetén, és az összes szakpolitikai területen lehetővé tenné a felfüggesztéssel kapcsolatos jogszabályok további harmonizációját; a Bizottság egyúttal felkéri a Tanácsot e parlamenti javaslat jóváhagyására. 6.4.1A kifizetések Bizottság általi megszakításával és a kifizetések felfüggesztésével kapcsolatos információk A megosztott igazgatású műveleteket végző szolgálatok éves tevékenységi jelentésükben számot adtak minden megszakításról vagy felfüggesztésről. Az információk magukban foglalták az érintett operatív programokat, az érintett tagállamokat, a hiányosságok típusát, az egyes határozatokat kiváltó okokat és a határozat költségvetési hatását. Az információ a megalapozott bizonyosság és elszámoltathatóság fontos elemének számít. Miután a 2007–2013-as programozási időszak tekintetében bevezették az új megszakítási eszközt, a megosztott igazgatás szerint működő főigazgatóságok 2012-ben összesen 4,8 milliárd EUR összegben és 140 program vonatkozásában hoztak a kifizetési határidők megszakítására irányuló formális határozatot. A biztosok testülete is elfogadott hét kifizetésfelfüggesztési határozatot a 2007–2013 közötti programok esetében (2012-ben és 2013 első negyedévében). A kifizetéseket nem folytatják, amíg a megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő nem szerez egyértelmű ellenőrzési adatokat arra vonatkozóan, hogy a megszakítások és/vagy felfüggesztések okait orvosolták, a szükséges pénzügyi korrekciókat elvégezték, és már nem áll fenn a Bizottság által hitelesítendő jövőbeni kiadások kockázata. 6.4.2A Bizottság által a tagállamokra kiszabott pénzügyi korrekciók A pénzügyi korrekciókat a Bizottság azokra a tagállamokra szabja ki, amelyeknél a hatékony és eredményes rendszerek végrehajtása elmarad. 2012-ben a Bizottság általánosságban véve nagyon tevékeny volt a jogosulatlan kifizetések visszafizettetését és a pénzügyi korrekciók végrehajtását tekintve. Az összes szakpolitikai területen végrehajtott pénzügyi korrekciók és visszafizettetések összege 2012-ben 4,3 milliárd EUR (2011-ben 1,8 milliárd EUR) volt. Az előző évhez képest tapasztalható jelentős növekedés elsősorban a 2000–2006-os időszakra vonatkozó ERFA-program zárásával és az abból adódó pénzügyi korrekciókkal magyarázható. A Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság a 2012-ben végrehajtott európai uniós ellenőrzések eredményeként 2,6 milliárd EUR összegű pénzügyi korrekcióról számolt be a 1994–99-es, a 2000–06-os és a 2007–13-as programozási időszakra vonatkozóan. Ugyanezen időszakok tekintetében a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága 430 millió EUR összegről, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság pedig 610 millió EUR összegről számolt be. Idén szeptembertől kezdve a Bizottság felhasználóbarát előadást készít az előző év folyamán a pénzügyi korrekciókon és visszatérítéseken keresztül visszafizetett összegekről. Ez a közlemény az Európai Parlament egyik kérésének fog eleget tenni. A dokumentum kitér a megelőző és korrekciós intézkedésekre, és ahol lehetséges, bemutatja, hogyan hatnak azok az igazgatási és kontrollrendszerek hibaarányokban megmutatkozó, tartós javulására. 6.4.3A tagállamok által a pénzügyi korrekciókról és visszafizettetésekről nyújtott információk A jogosulatlanul kifizetett összegek korrekciója a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás egyik fontos vetülete. 2012-ben folyamatos erőfeszítések történtek annak érdekében, hogy szükség esetén sor kerüljön a pénzügyi korrekciók kiszabására, javuljon a pénzügyi korrekciókkal és visszafizettetésekkel kapcsolatos tagállami adatok színvonala, és a bevált módszerek alkalmazásának előmozdításával javuljanak a tagállami és uniós szintű visszafizettetési mechanizmusok. Az éves tevékenységi jelentések a megosztott igazgatás tekintetében részletes információkat közölnek a tagállamok által végrehajtott és a Bizottság felé jelentett pénzügyi korrekciókról, és értékelik a tagállami kontrollrendszereket. A kohéziós politika területén a tagállamok saját ellenőrzési tevékenységük és az uniós ellenőrzés eredményeit is felhasználják a pénzügyi korrekciók végrehajtására. Ezek jelentésére a 2007–2013-as programozási időszakra vonatkozóan halmozottan, egy éves, március 31-ig kitolódó késéssel kerül sor, így a tagállamok 2012-ben a 2011. évi korrekciókról tettek jelentést. Az uniós ellenőrzésekből származó korrekciókon kívül a tagállamok saját ellenőrzéseiket követően 938 millió EUR összegű korrekcióról számoltak be. A megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselők azonban az éves tevékenységi jelentéseik aláírásának időpontjában ismert legfrissebb adatokat nyújtották be.