(4)Az európai szemeszter a gyorsan változó gazdasági és geopolitikai helyzetet figyelembe véve 2022-ben újraindítja az átfogó gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációt, ugyanakkor a 2022. évi éves fenntartható növekedési jelentésben foglaltaknak megfelelően a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtási követelményeihez is igazodik. Az elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtása elengedhetetlen az európai szemeszter szerinti szakpolitikai prioritások teljesítéséhez, mivel a tervek a 2019. és 2020. évi szemeszter ciklusában kiadott releváns országspecifikus ajánlások összességét vagy egy jelentős részét érintik. A 2019. és 2020. évi országspecifikus ajánlások – a módosított terv benyújtásának időpontjáig kiadott országspecifikus ajánlások mellett – ugyanúgy relevánsak maradnak az (EU) 2021/241 rendelet 14., 18. és 21. cikkével összhangban felülvizsgált, aktualizált vagy módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervek tekintetében is.

(2)A Bizottság 2021. november 24-én elfogadta az éves fenntartható növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2022. évi európai szemeszterét. A jelentés kellően figyelembe vette a szociális jogok európai pillérének további végrehajtására vonatkozó közös kötelezettségvállalást, amelyet az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2017. november 17-én hirdetett ki, majd a 2021. májusi portói szociális csúcstalálkozón újólag megerősített. Az Európai Tanács 2022. március 25-én jóváhagyta a 2022. évi éves fenntartható növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság 2021. november 24-én az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Belgiumot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra van szükség. Ugyanezen a napon a Bizottság elfogadta az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló ajánlást is, amelyet a Tanács 2022. április 5-én elfogadott, valamint a foglalkoztatási iránymutatások és a szociális jogok európai pillérében foglalt elvek végrehajtását elemző 2022. évi együttes foglalkoztatási jelentésre vonatkozó javaslatot is, amelyet a Tanács 2022. március 14-én elfogadott.

(6)A 2021. évi stabilitási programról szóló, 2021. június 18-i tanácsi véleményben alkalmazott megközelítés alapján a költségvetési irányvonal jelenleg a Covid19-válsággal kapcsolatos ideiglenes szükséghelyzeti intézkedéseket figyelmen kívül hagyva, de a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből és más uniós alapokból származó vissza nem térítendő támogatásokból finanszírozott kiadások figyelembevételével számított elsődleges kiadások (diszkrecionális bevételi intézkedések nélküli) változásának a középtávú potenciális növekedéshez viszonyított arányával mérhető a legjobban. Az összesített költségvetési irányvonalon túl – annak értékelése érdekében, hogy a nemzeti költségvetési politika prudens-e, és összetétele elősegíti-e a zöld és digitális átállással összhangban lévő fenntartható helyreállítást – figyelmet kell fordítani a (diszkrecionális bevételi intézkedések nélkül és a Covid19-válsággal kapcsolatos ideiglenes szükséghelyzeti intézkedések nélkül számított) nemzeti finanszírozású elsődleges folyó kiadások és a beruházások alakulására is.

(7)A Bizottság 2022. március 2-án közleményt fogadott el, amelyben átfogó költségvetés-politikai iránymutatást nyújt 2023-ra, ezáltal támogatva a tagállamok stabilitási és konvergenciaprogramjainak előkészítését, egyúttal erősítve a szakpolitikai koordinációt. A Bizottság megjegyezte, hogy a 2022. évi téli előrejelzésben felvázolt makrogazdasági kilátások alapján a 2020–2022-ben követett, támogató jellegű aggregált költségvetési irányvonalról 2023-ban célszerűnek tűnik áttérni egy lényegében semleges aggregált költségvetési irányvonalra, ugyanakkor készen kell állni a változó gazdasági helyzetre való reagálásra A Bizottság véleménye szerint a 2023-ra vonatkozó költségvetési ajánlásokban továbbra is differenciáltan kell kezelni a tagállamokat, és figyelembe kell venni az országok közötti esetleges átgyűrűző hatásokat. A Bizottság felkérte a tagállamokat, hogy stabilitási és konvergenciaprogramjukban is juttassák érvényre az iránymutatást A Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy szorosan nyomon követi a gazdasági fejleményeket, és szükség szerint – de legkésőbb a szemeszter tavaszi fordulójában, 2022 májusának végén – kiigazítja gazdaságpolitikai iránymutatását.

(8)A 2022. március 2-án közzétett költségvetési iránymutatásnak megfelelően a 2023-ra vonatkozó költségvetési ajánlások figyelembe veszik a gazdasági kilátások romlását, a fokozott bizonytalanságot és más lefelé mutató kockázatokat, valamint a téli előrejelzéshez képest magasabb inflációt. E megfontolások fényében a költségvetési válaszintézkedések részeként bővíteni kell a zöld és digitális átállásra, valamint az energiabiztonságra irányuló közberuházásokat, továbbá meg kell őrizni a legkiszolgáltatottabb háztartások vásárlóerejét, ezáltal célzott és átmeneti intézkedésekkel enyhítve az energiaárak megugrásának hatását, és mérsékelve a másodlagos hatásokból eredő inflációs nyomást. Változatlanul rugalmas költségvetési politikát kell folytatni, hogy az lépést tudjon tartani a gyorsan változó körülményekkel, és az egyes országok költségvetési és gazdasági helyzetének függvényében differenciált megközelítést kell alkalmazni, többek között azzal összefüggésben, hogy mennyire érinti az adott országot a válság és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek beáramlása.

(9)2021. április 30-án Belgium az (EU) 2021/241 rendelet 18. cikke (1) bekezdésének megfelelően benyújtotta a Bizottságnak nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervét. Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikkének megfelelően a Bizottság az említett rendelet V. mellékletében foglalt értékelési iránymutatásokkal összhangban értékelte a helyreállítási és rezilienciaépítési terv relevanciáját, eredményességét, hatékonyságát és következetességét. A Tanács 2021. július 13-án elfogadta Belgium helyreállítási és rezilienciaépítési terve értékelésének jóváhagyásáról szóló határozatát. A részletek folyósításának feltétele, hogy a Bizottság az (EU) 2021/241 rendelet 24. cikkének (5) bekezdésével összhangban határozatot hozzon arról, hogy Belgium kielégítő módon teljesítette a tanácsi végrehajtási határozatban meghatározott releváns mérföldköveket és célokat. A kielégítő teljesítés előfeltétele, hogy a korábbi mérföldköveket és célokat továbbra is teljesítettnek lehessen tekinteni.

(10)Belgium az 1466/97/EK rendelet 4. cikkében meghatározott határidőn belül, 2022. április 30-án benyújtotta 2022. évi nemzeti reformprogramját és 2022. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. Az (EU) 2021/241 rendelet 27. cikkével összhangban a 2022. évi nemzeti reformprogram a Belgium által a helyreállítási és rezilienciaépítési terv végrehajtása terén elért eredményekről készített féléves jelentést is tükrözi.

(11)A Bizottság 2022. május 23-án közzétette a Belgiumra vonatkozó 2022. évi országjelentést. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019-ben, 2020-ban és 2021-ben elfogadott releváns országspecifikus ajánlások végrehajtása terén Belgium által elért eredményeket, és a helyreállítási és rezilienciaépítési eredménytábla alapján számba vette a helyreállítási és rezilienciaépítési terv Belgium általi végrehajtását. Az elemzés alapján az országjelentés hiányosságokat tárt fel a helyreállítási és rezilienciaépítési terv által nem vagy csak részben kezelt kihívásokkal kapcsolatban, valamint új és kialakulóban lévő – többek között az Ukrajna elleni orosz invázióból eredő – kihívásokat azonosított.. A jelentés értékelte továbbá a Belgium által a szociális jogok európai pillérének végrehajtása, a foglalkoztatásra, a készségekre és a szegénység csökkentésére vonatkozó kiemelt uniós célok elérése, valamint az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak megvalósítása terén elért eredményeket.

(12)A Bizottság 2022. május 23-án az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése szerinti jelentést adott ki. A jelentés megvizsgálta Belgium költségvetési helyzetét, mivel a költségvetési hiány 2021-ben meghaladta a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket, az államadósság pedig meghaladta a Szerződésben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaértéket, és az ország nem felelt meg az adósságcsökkentési referenciaértéknek. A jelentés megállapította, hogy sem a hiányra, sem az adósságra vonatkozó kritérium nem teljesült. A 2022. március 2-i közleménnyel összhangban a Bizottság az összes releváns tényező értékelése során úgy ítélte meg, hogy az adósságcsökkentési referenciaértéknek való megfelelés túlságosan megterhelő, előreütemezett költségvetési kiigazítást tenne szükségessé, amely veszélyeztetné a növekedést. Következésképpen a Bizottság szerint a jelenlegi kivételes gazdasági körülmények között nem várható el az adósságcsökkentési referenciaértéknek való megfelelés. A Bizottság – bejelentésének megfelelően – nem javasolta új túlzotthiány-eljárás megindítását 2022 tavaszán, és 2022 őszén felül fogja vizsgálni, hogy helyénvaló-e túlzotthiány-eljárás megindítását kezdeményeznie.

(13)A Tanács 2020. július 20-i ajánlásában felkérte Belgiumot, hogy az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban 2020 és 2021 folyamán hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és a későbbi helyreállítás támogatása érdekében. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Belgium – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, egyúttal fokozza a beruházásokat. Az Eurostat által hitelesített adatok alapján Belgium államháztartási hiánya 2021-ben a 2020. évi 9,0 %-ról 2021-ben 5,5 %-ra csökkent. Belgium költségvetés-politikai válasza 2021-ben támogatta a gazdasági helyreállítást, míg az ideiglenes szükséghelyzeti támogatási intézkedésekre fordított kiadások GDP-arányosan a 2020. évi 4,4 %-ról 2021-ben 2,9 %-ra csökkentek. A Belgium által 2021-ben hozott intézkedések összhangban vannak a 2020. július 20-i tanácsi ajánlással. A kormány által 2020-ban és 2021-ben elfogadott diszkrecionális költségvetési intézkedések többnyire ideiglenesek voltak, illetve azokat más intézkedések ellensúlyozták. Ugyanakkor a kormány által a 2020 és 2021 közötti időszakban elfogadott egyes diszkrecionális intézkedések nem voltak ideiglenesek, és azokat nem kísérték ellensúlyozó intézkedések; e diszkrecionális intézkedések főként a minimálnyugdíjak és az egészségügyi ágazat béreinek tartós emeléséből álltak. Az Eurostat által hitelesített adatok alapján az államadósság 2021-ben a GDP 108,2 %-ának felelt meg.

(14)A 2022. évi stabilitási program költségvetési előrejelzéseit alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv optimista. A kormány előrejelzése szerint a reál-GDP 2022-ben 3,0 %-kal, 2023-ban pedig 1,9 %-kal nő. Ehhez képest a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése alacsonyabb, 2022-re 2,0 %-os, 2023-ra pedig 1,6 %-os reál-GDP-növekedést vetít előre, ami nagyrészt azzal magyarázható, hogy a 2022. évi stabilitási program alapjául szolgáló makrogazdasági előrejelzések zárónapja megelőzte az Oroszország által Ukrajna ellen indított háború kezdetét. A 2022. évi stabilitási program szerint a kormány arra számít, hogy az államháztartási hiány 2022-ben a GDP 5,2 %-ára, 2023-ban pedig 3,6 %-ára csökken. A 2022. évi csökkenés főként a gazdasági aktivitás erőteljes növekedését és a legtöbb szükséghelyzeti intézkedés megszüntetését tükrözi. A stabilitási program szerint a GDP-arányos államadósság 2022-ben várhatóan (igen kis mértékben) 108,0 %-ra mérséklődik, majd 2023-ban 108,8 %-ra nő. Az előrejelzés zárónapján ismert gazdaságpolitikai intézkedések alapján a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése 2022-re a GDP 5,0 %-ának, és 2023-ra 4,4 %-ának megfelelő költségvetési hiánnyal számol. 2022-ben ez összhangban van a 2022. évi stabilitási programban előre jelzett hiánnyal, annak ellenére, hogy a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzésében szereplő makrogazdasági forgatókönyv kedvezőtlenebb, mivel a 2022. évi stabilitási programban szereplő költségvetési előrejelzések figyelembe veszik azt a technikai korrekciót, amely tükrözi az Oroszország által Ukrajna ellen indított háború (kizárólag) 2022. évi következményeinek költségvetési hatását. 2023-ra a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése magasabb államháztartási hiányt vetít előre, főként a kedvezőtlenebb makrogazdasági forgatókönyv és a program későbbi évei vonatkozásában még meg nem határozott intézkedések miatt. A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint a GDP-arányos államadósság 2022-ben nagyjából hasonló, 107,5 %-os lesz, ugyanakkor 2023-ra alacsonyabb, 107,6 %-os mértéket vetít előre, ami azt tükrözi, hogy a 2022. évi stabilitási program a GDP-deflátor kisebb mértékű növekedésével számol.

A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése alapján a kibocsátás középtávú (tízéves átlagos) potenciális növekedése 1,4 %-ra tehető. Ez a becslés azonban nem tartalmazza a helyreállítási és rezilienciaépítési terv részét képező reformok hatását, amelyek élénkíthetik Belgium potenciális növekedését.

(15)2022-ben a kormány fokozatosan megszüntette a Covid19-válságra válaszul hozott intézkedések többségét, így az ideiglenes szükséghelyzeti támogatási intézkedésekre fordított kiadások az előrejelzések szerint a 2021. évi 2,9 %-ról 2022-ben a GDP 0,4 %-ára csökkennek. A 2022. évi költségvetési hiányt befolyásolják az energiaár-emelkedés gazdasági és társadalmi hatásainak ellensúlyozása érdekében hozott intézkedések, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 0,5 %-át, 2023-ban pedig 0 %-át fogják kitenni. Ezek az intézkedések főként a háztartásoknak nyújtott egyösszegű transzferekből és az energiafogyasztást terhelő közvetett adók csökkentéséből állnak. Ezeket az intézkedéseket ideiglenesként jelentették be, és 2022-re vonatkoznak. Amennyiben azonban az energiaárak 2023-ban is magasak maradnak, ezen intézkedések némelyike továbbra is hatályban maradhat. Az intézkedések némelyike nem célzott, nevezetesen a háztartások energiafogyasztásához nyújtott általános támogatás, valamint a gázra és a villamos energiára vonatkozó héakulcsoknak és a benzin jövedéki adójának csökkentése. A költségvetési hiányt emellett befolyásolják a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek ideiglenes védelmének költségei, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint mind 2022-ben, mind pedig 2023-ban a GDP 0,1 %-át fogják kitenni, valamint a védelmi kiadások megnövekedett költségei (2022-ben a GDP 0,1 %-a).

(16)2021. június 18-án a Tanács azt az ajánlást fogalmazta meg Belgium részére, hogy 2022-ben fordítsa a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt a helyreállítást támogató további beruházások finanszírozására, egyúttal folytasson prudens költségvetési politikát. Továbbá tartsa fenn a nemzeti finanszírozású beruházások szintjét. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Belgium – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, ugyanakkor a növekedési potenciál élénkítése céljából fokozza a beruházásokat.

(17)A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése és a Belgium 2022. évi stabilitási programjában foglalt információk alapján 2022-ben támogató, a GDP –2,4 %-ának megfelelő költségvetési irányvonal valószínűsíthető. A Tanács ajánlásának megfelelően Belgium továbbra is támogatni kívánja a helyreállítást, amihez a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből addicionális beruházásokat tervez finanszírozni. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és más uniós alapok által finanszírozott kiadásoknak a gazdasági aktivitáshoz való pozitív hozzájárulása az előrejelzések szerint 2021-hez képest GDP-arányosan 0,2 százalékponttal nő. A nemzeti finanszírozású beruházások az előrejelzések szerint 2022-ben semleges hatást gyakorolnak a költségvetési irányvonalra. Belgium tehát a Tanács ajánlásával összhangban fenn kívánja tartani a nemzeti finanszírozású beruházásokat. Ugyanakkor a nemzeti finanszírozású (az új bevételi intézkedések nélkül számított) elsődleges folyó kiadások 2022-es növekedése az előrejelzések szerint 2,1 százalékpontos expanzív hatást gyakorol az összesített költségvetési irányvonalra. Ez a jelentős expanzív hatás magában foglalja a magasabb energiaárak gazdasági és társadalmi következményeinek kezelésére irányuló intézkedések addicionális hatását (a GDP 0,5 %-a), valamint a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyeknek nyújtott ideiglenes védelem költségeit (a GDP 0,1 %-a). Emellett az államháztartási kiadásoknak a közszférabeli bérek és a szociális juttatások automatikus indexálásából, valamint kisebb mértékben az áruk és szolgáltatások magasabb kormányzati fogyasztásából eredő növekedése az előrejelzések szerint szintén hozzájárul a nemzeti finanszírozású (nettó) elsődleges folyó kiadások expanzív hatásához. A Bizottság előrejelzése szerint ezeket az intézkedéseket és a magasabb kiadások mozgatórugóit nem ellensúlyozzák teljes mértékben más intézkedések.

(18)A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzésében – változatlan szakpolitikát feltételezve – 2023-ban a GDP 0,0 %-ának megfelelő költségvetési irányvonalra számít. Belgium az előrejelzés szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó vissza nem térítendő támogatásokat 2023-ban továbbra is a helyreállítást támogató addicionális beruházások finanszírozására használja fel. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből és más uniós alapokból finanszírozott kiadásoknak a gazdasági aktivitáshoz való pozitív hozzájárulása az előrejelzések szerint 2022-höz képest stabil marad. A nemzeti finanszírozású beruházások az előrejelzések szerint 2023-ban 0,1 százalékpontnak megfelelő expanzív hatást gyakorolnak a költségvetési irányvonalra. Ugyanakkor a nemzeti finanszírozású (az új bevételi intézkedések nélkül számított) elsődleges folyó kiadások 2023-as növekedése az előrejelzések szerint nagyjából semleges, 0,1 százalékpontos hatást gyakorol az összesített költségvetési irányvonalra. Ez magában foglalja a megnövekedett energiaárakat kezelő intézkedések fokozatos megszüntetésének hatását (a GDP 0,5 %-a).

(19)A 2022. évi stabilitási program a költségvetési hiány fokozatos csökkenését vetíti előre: 2024-ben a GDP 3,4 %-ára, 2025-ben pedig 2,7 %-ára. A költségvetési hiány tehát a tervek szerint 2025-ben a GDP 3 %-a alá csökken. Ezek az előrejelzések az Ukrajna elleni orosz inváziót megelőzően kidolgozott makrogazdasági forgatókönyvön alapulnak, és a program későbbi éveiben még meg nem határozott intézkedéseket, nevezetesen 2023 és 2025 között a GDP 0,8 %-át kitevő úgynevezett „rugalmas költségvetési erőfeszítést” feltételeznek. A program szerint a GDP-arányos államadósság 2025-ig várhatóan nőni fog: 2024-ben 109,7 %-ra, majd 2025-ben 110,1 %-ra. A Bizottság elemzése alapján az államadósság fenntarthatóságát övező kockázatok középtávon magasnak tűnnek.

(20)Változatlan politika mellett a népesség gyors elöregedése várhatóan tovább fogja súlyosbítani az idős korral összefüggő kiadások államháztartásra gyakorolt hatását. Az idősödésről szóló 2021. évi jelentés előrejelzése szerint 2040-re GDP-arányosan 3,6 százalékponttal, 2070-re pedig 5,4 százalékponttal nőnek az elöregedéssel kapcsolatos kiadások, főként a nyugdíjkiadások és a tartós ápolás-gondozásra fordított kiadások miatt. Helyreállítási és rezilienciaépítési tervében Belgium kötelezettséget vállalt a nyugdíjreform végrehajtására, többek között a rendszer pénzügyi és társadalmi fenntarthatóságának javítása, valamint a különböző nyugdíjrendszerek közötti konvergencia előmozdítása érdekében. Ami a tartós ápolás-gondozást illeti, Belgium kiadásai már 2019-ben is a legmagasabbak közé tartoztak az EU-ban; e kiadások 2030-ra várhatóan további 14 %-kal, 2070-re pedig GDP-arányosan 2,2 százalékponttal emelkednek. A bentlakásos gondozásban részesülő személyek egynegyedét érintő, szükségtelen vagy túl korai intézményesítés elkerülése és késleltetése érdekében – a különböző gondozási megoldások költséghatékony alkalmazásának javítására irányuló – reformok kezdődtek, bár jelentős regionális különbségek figyelhetők meg. A Covid19-válság megakasztotta a tervezett költségmegtakarítási intézkedések végrehajtását. Ez arra enged következtetni, hogy lehet még mozgástér a túlzott intézményesítettség további csökkentésére, ugyanakkor meg kell erősíteni a minőségi otthoni ápolási-gondozási szolgáltatások igénybevételét, és meg kell szüntetni azokat a pénzügyi akadályokat, amelyek korlátozzák a legkiszolgáltatottabb csoportok hozzáférését e szolgáltatásokhoz. A reformok gyors és ambiciózus végrehajtása segítené a fenntarthatósággal kapcsolatos aggályok megválaszolását.

(21)A belga adórendszert a munka magas adóterhe, viszonylag magas adókulcsok és szűk adósávok jellemzik. Ez korlátozza az adórendszer valódi progresszivitását, és tovább gyengíti a munkaerőpiaci részvételt. Míg a 2016. évi adóreform csökkentette a munka adóterhét a legalacsonyabb keresetűek esetében, az adóék az átlagbért kereső munkavállalók esetében továbbra is a legmagasabb az EU-ban. A munkát terhelő magas adók visszavethetik az egész életen át tartó tanulásban való részvételt is. Emellett a munkanélküli ellátási rendszer egyes jellemzői alááshatják az álláskeresők munkavállalási ösztönzőit, és csökkenthetik az aktivizálási politikák hatékonyságát. A szociális támogatás összetettsége, valamint a munkából származó jövedelem és a szociális ellátások ötvözésének korlátozott lehetőségei szintén a munkavállalás ellen ható tényezőként hathatnak, különösen az alacsony kereseti potenciállal rendelkezők esetében. Ezen túlmenően, részben a magas adókulcsok ellensúlyozása érdekében az adóalapokat számos mentesség, levonás és kedvezményes adómérték erodálja, rontva a hatékonyságot, és torzulásokat előidézve. Az adórendszer egyes jellemzői hozzájárulnak a beruházási döntések torzulásához, és bizonyos eszközökbe történő túlzott mértékű beruházáshoz vezetnek. Például az ingatlanbérleti díjakat aluladóztatják, a másodlagos lakóhelyek tekintetében nyújtott lakáshitelek kamatai pedig levonhatók az adóból. Emellett a megtakarításokra irányuló adókedvezmények, valamint a hosszú távú megtakarításokra és nyugdíjrendszerekre vonatkozó adószabályok merev kialakítása akadályozza a jobb tőkeallokációt. Az értékpapírszámlákra vonatkozóan 2021 februárjában bevezetett adó szintén visszaveti a pénzügyi eszközökbe való befektetést. Emellett a fosszilis tüzelőanyagok támogatásának csökkentésével és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságba történő beruházások ösztönzésével további lehetőségek állnak rendelkezésre a környezetvédelmi adók fejlesztése terén. Például a fűtésre használt fosszilis tüzelőanyagokra (pl. gázolaj, földgáz) kivetett, a villamos energiához képest alacsony jövedéki adók felülvizsgálata ösztönözné a csekély szén-dioxid-kibocsátású fűtési megoldásokba való beruházásokat. A forgalmi torlódások kezelésére olyan szakpolitikai lehetőségeket is fel lehetne használni, mint például a magángépjárművekre vonatkozó útdíj bevezetése (hasonlóan, mint a tehergépjárművek esetében) megfelelő tömegközlekedési alternatívák biztosítása mellett, mivel a forgalmi dugókban töltött órák átlagos éves száma a legmagasabbak között van az EU-ban. Ez hozzájárulhat a kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentéséhez is. A munkát terhelő adóktól való elmozdulásnak és az adóalap kiszélesítésének az ötvözése méltányosabbá teheti az adórendszert, fellendítheti a foglalkoztatást és előmozdíthatja a szociális és környezetvédelmi célkitűzések elérését.

(22)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének b) pontjával és V. mellékletének 2.2. kritériumával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv 2026-ig végrehajtandó, egymást kölcsönösen erősítő reformok és beruházások széles körét tartalmazza. Ezek segítenek a Tanács által az európai szemeszter keretében 2019-ben és 2020-ban Belgiumnak címzett országspecifikus ajánlásokban felvázolt gazdasági és társadalmi kihívások egészének vagy jelentős részének, valamint a terv elfogadásának időpontjáig kiadott országspecifikus ajánlásoknak a kezelésében. Belgium helyreállítási és rezilienciaépítési terve várhatóan hozzá fog járulni a releváns országspecifikus ajánlásokban azonosított kihívások jelentős részének kezeléséhez. A közkiadások minőségének és hatékonyságának javítása érdekében Belgium helyreállítási és rezilienciaépítési terve magában foglalja a kiadások felülvizsgálatának szisztematikus integrálását valamennyi kormányzati szint költségvetés-tervezési ciklusába. Figyelembe véve a növekvő állami nyugdíjkiadásokat, a terv magában foglal egy nyugdíjreformot, amelynek célja többek között a nyugdíjrendszer pénzügyi és társadalmi fenntarthatóságának javítása. A belga helyreállítási és rezilienciaépítési terv több olyan intézkedést is tartalmaz, amelyek célja a munkaerőpiaci kihívások kezelése, valamint a kiszolgáltatott csoportok, például a migráns háttérrel rendelkezők, a nők, a fiatalok, a fogyatékossággal élő személyek és a digitális kirekesztés kockázatának kitett személyek társadalmi és munkaerőpiaci integrációjának megerősítése. A terv értelmében Belgium biztosítja az 5G kiépítését. A terv tartalmazza a vállalati gépjárművekre kivetett adó reformját is, amelynek célja a vállalati gépjárműflották teljes körű villamosítása.

(23)Belgium helyreállítási és rezilienciaépítési tervének végrehajtása várhatóan hozzájárul a zöld és digitális átállás terén való további előrelépéshez. Belgiumban az éghajlat-politikai célkitűzéseket támogató intézkedések a terv teljes allokációjának 49,6 %-át, míg a digitális célkitűzéseket támogató intézkedések a terv teljes allokációjának 26,6 %-át teszik ki. A helyreállítási és rezilienciaépítési terv teljes körű végrehajtása – a vonatkozó mérföldkövekkel és célokkal összhangban – segíteni fogja Belgiumot abban, hogy rezilienciájának erősítése mellett gyorsan kilábaljon a Covid19-válság következményeiből. Az átfogó szakpolitikai stratégia iránti széles körű felelősségvállalás biztosítása érdekében a helyreállítási és rezilienciaépítési terv, valamint a terven túlmutató egyéb gazdaság- és foglalkoztatáspolitikák sikeres végrehajtása szempontjából változatlanul nagy jelentőséggel bír a szociális partnerek és más érdekelt felek szisztematikus bevonása.

(24)Belgium még nem nyújtotta be a partnerségi megállapodást és a kohéziós politikákra vonatkozó egyéb egyéb programozási dokumentumait. A 2021. június 24-i (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban Belgiumnak a 2021–2027-es kohéziós politikai alapok programozása során figyelembe kell vennie a vonatkozó országspecifikus ajánlásokat. Ez előfeltétele annak, hogy a kohéziós politikai alapokból nyújtandó pénzügyi támogatás eredményesebbé váljon és a lehető legnagyobb hozzáadott értéket biztosítsa, egyúttal előmozdítja az említett alapok és más uniós eszközök és alapok közötti koordinációt, kiegészítő jelleget és koherenciát. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és a kohéziós politikai programok sikeres végrehajtása a zöld és digitális átállást, valamint a kiegyensúlyozott területfejlesztést támogató beruházások szűk keresztmetszeteinek felszámolásától is függ.