I.Bevezetés

Évente több száz óriáshajót értékesítenek, hogy Dél-Ázsia árapályos partjain bontsák el őket. E gyakorlat környezetre és emberi egészségre gyakorolt negatív hatásai igen jól dokumentáltak. A Bázeli Egyezmény hajók tekintetében történő végrehajtásának nehézségei, valamint a veszélyes hulladékok OECD-országokon kívülre való szállításának európai tilalma vezetett a 2009. évi hongkongi egyezmény és a 2013. évi európai hajó-újrafeldolgozási rendelet elfogadásához. A hongkongi egyezmény 1. cikkének (2) bekezdésében foglalt lehetőséget kiaknázva a hajó-újrafeldolgozási rendelet az egyezménynél szigorúbb követelményeket állapít meg különösen az egészséggel, a biztonsággal és a környezetvédelemmel kapcsolatban.

A hajók újrafeldolgozásáról szóló 1257/2013/EU rendelet 29. cikke („Pénzügyi ösztönzők”) felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson be jelentést „az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak egy olyan pénzügyi eszköz megvalósíthatóságára vonatkozóan, amely elősegítené a hajók biztonságos és környezetkímélő újrafeldolgozását, adott esetben jogalkotási javaslat kíséretében”. Ezt a jelentést az említett jelentéstételi kötelezettségnek való megfelelés érdekében nyújtották be. A jelentés először összefoglalja a hajók újrafeldolgozásából eredő problémák jelenlegi jogszabályi megközelítését (I). Ezután bemutatja a hajók biztonságos és környezetkímélő újrafeldolgozását elősegítő pénzügyi eszköz megvalósíthatóságával kapcsolatos kutatások jelenlegi állapotát (II), és egy új fogalmat vezet be, a hajó-újrafeldolgozási engedélyt (III). A jelentésben az érintett felek visszajelzéseinek összefoglalása (IV) is megtalálható, majd következtetésekkel zárul (V).

A hajók újrafeldolgozásáról szóló rendelet bemutatja az eszközök egyértelmű sorrendjét. Az elsődleges eszköz – a létrehozásra vonatkozó ütemtervvel és a rendelet szövegében egyértelműen meghatározott kapcsolódó követelményekkel – a hajó-újrafeldolgozó létesítmények európai jegyzéke. Legkésőbb 2018. december 31-től kezdődően az uniós tagállami lobogó alatt közlekedő hajókat kizárólag a jegyzékben szereplő létesítményekben lehet újrafeldolgozni. Az első 18, Unióban található és a követelményeknek megfelelő létesítmény jegyzékét 2016 decemberében tették közzé. 2017-től az Unión kívül található további létesítmények is hozzáadhatók a jegyzékhez. Az európai jegyzék – mivel az üzleti érdekektől független értékelések és helyszíni vizsgálatok támasztják alá – egyedi, jó hírnévhez kapcsolódó hozzáadott értéket biztosít az ágazat számára. A hajó-újrafeldolgozók kizárólagos jogot kaphatnak az uniós tagállami lobogó alatt közlekedő hajók újrafeldolgozására a magas szintű teljesítménynormák teljesítéséért cserébe. Hasonlóképpen, a hajótulajdonosok megerősíthetik a vállalati társadalmi felelősségvállalással kapcsolatos hitelüket, és az alacsony színvonalú újrafeldolgozással összefüggő felelősségüket korlátozhatják azzal, ha a hajójukat a jegyzékben szereplő létesítményben bontatják el. Ezenkívül az európai jegyzék – amely egyedülálló eszköz a maga nemében – ösztönözheti az uniós tagállami lobogó alatt közlekedő hajókon túli terjeszkedést, amely hozzájárulhat a nemzetközi versenyfeltételek kiegyenlítéséhez.

A hajók újrafeldolgozásáról szóló rendelet 29. cikkében és (19) preambulumbekezdésében egy második potenciális, pénzügyi jellegű eszközt említ meg, amely az európai jegyzék megkerülésének lehetséges kockázatai elleni válságintézkedésnek tekinthető. A jegyzék megkerülése abból állna, hogy a hajók nem uniós lobogóra cserélnék a lobogójukat, hogy megkönnyítsék az európai jegyzékben nem szereplő telephelyen történő bontást. Ennek a kockázatnak a középpontjában a profitmaximalizálás áll: a hajó-újrafeldolgozás piacát elsősorban alacsony színvonalú telepek uralták, amelyek az alacsony munkaerőköltségek, a magas egészségügyi, biztonsági és környezetvédelmi externáliák, a gépesítésbe való nem megfelelő beruházás és az alacsony vagy nem létező veszélyeshulladék-gazdálkodási kapacitás miatt jobb árat tudtak ajánlani a hulladékká vált hajókra. A megállapítások szerint az eredmény az, hogy a „szennyező fizet elvet általában nem alkalmazzák” a hajó-újrafeldolgozásban. A pénzügyi ösztönző az alacsony színvonalú telepeken, illetve az európai jegyzékben szereplő telepeken való bontás közötti nyereségrés megszüntetését célozná meg.

A hajóbontásra vonatkozó uniós stratégiáról szóló 2008. évi közlemény és a 2012. évi hatásvizsgálat is előre jelezte az e rendeletben megjelenő szakaszos megközelítést.

II.A potenciális pénzügyi eszközzel kapcsolatos kutatások jelenlegi állapota

Már a hongkongi egyezmény elfogadása előtti időszakban is felmerült a pénzügyi eszköz gondolata. Egy 2005. évi tanulmány egy „hajó-újrafeldolgozási alap” létrehozására szólított fel, amelynek a díjak beszedése és a környezetvédelmi szempontból megfelelő hajóbontáshoz nyújtandó támogatás elosztása lett volna a feladata. Ezenkívül megfontolta egy „kötelező életbiztosítás” létrehozását is a tiszta újrafeldolgozás költségeinek fedezésére. A hongkongi egyezmény másfajta megközelítést alkalmaz, mivel a műszaki együttműködésről szóló cikkében egy önkéntes hozzájárulásokon alapuló „támogatási” záradék található. A záradék nem utal a „szennyező fizet” elvre. Az Unión kívül Kína 2013-ban egy kombinált finanszírozási rendszert vezetett be a kínai lobogó alatt közlekedő hajók építésére és újrafeldolgozására vonatkozóan; a rendszert 2016-ban újították meg.

A Bizottság 2014 decemberében egy tanulmányt készíttetett e jelentés alátámasztása céljából. A korábbi tanulmányokra épülő tanulmány a kutatási hiányosságokkal foglalkozik, úgymint a beszedendő és kifizetendő pénzügyi eszközökkel, a versenyre gyakorolt hatásokkal, az adminisztratív teherrel és például a Kereskedelmi Világszervezet és az Unió szabályaival kapcsolatos jogi következményekkel. A tanulmány emellett egy olyan operatív eszköz megtervezéséhez is adatokat kívánt szolgáltatni, amely megkönnyítené a hajók biztonságos és környezetkímélő újrahasznosítását.

A tanulmányt 2016 júniusában tették közzé. Ez a múltban készített tanulmányok által megvizsgált számos opciót elvetett az alábbi indokokra hivatkozva: