A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK a jövedéki termékek adófelfüggesztéssel történő szállítása felügyeletének számítógépesítésére vonatkozó rendelkezések működéséről és a közigazgatási együttműködési szabályoknak a jövedéki adók területén való alkalmazásáról, összhangban az 1152/2003/EK határozat 8. cikke (3) bekezdésével, a 2008/118/EK irányelv 45. cikke (1) bekezdésével, a 2073/2004/EK tanácsi rendelet 35. cikke (1) bekezdésével és a 389/2012/EU tanácsi rendelettel /* COM/2013/0850 final */





A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK a jövedéki termékek adófelfüggesztéssel történő szállítása felügyeletének számítógépesítésére vonatkozó rendelkezések működéséről és a közigazgatási együttműködési szabályoknak a jövedéki adók területén való alkalmazásáról, összhangban az 1152/2003/EK határozat 8. cikke (3) bekezdésével, a 2008/118/EK irányelv 45. cikke (1) bekezdésével, a 2073/2004/EK tanácsi rendelet 35. cikke (1) bekezdésével és a 389/2012/EU tanácsi rendelettel TARTALOMJEGYZÉK A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK.... 2 1........... Bevezetés...................................................................................................................... 4 2........... Összefoglaló................................................................................................................. 4 3........... A jövedéki termékek szállításának és felügyeletének számítógépesítése..................... 5 4........... Az elektronikus adminisztratív okmány vagy más kereskedelmi okmány nyomtatott változata és a rendszer elérhetetlensége esetén alkalmazandó eljárások (2008/118/EK tanácsi irányelv 45. cikkének (1) bekezdése)...................................................................................................................................... 8 5........... A jövedéki adó területét érintő közigazgatási együttműködéssel kapcsolatos rendelkezésekről folytatott konzultáció eredményei................................................................................................ 9 6........... Általános következtetés és a következő lépések......................................................... 10 1. Bevezetés Az Európai Unióban az alkoholtartalmú italokra, a dohánytermékekre és az energiatermékekre (üzemanyagok és fűtőanyagok, úgymint dízel, gázolaj, villamos energia, földgáz, szén és koksz) kivetett jövedéki adók jelentik a leggyakrabban alkalmazott jövedéki adókat. Valamennyi uniós tagállam alkalmazza a jövedéki adókat az említett három termékkategóriára, és az alapvető – nevezetesen az adók szerkezetére és a minimális adókulcsokra vonatkozó – szabályokat uniós szinten harmonizálták annak érdekében, hogy megakadályozható legyen a versenytorzulás a belső piacon, ahol a tagállamok közötti belső határokon már nem kerül sor fiskális ellenőrzésekre. A jövedéki rendszernek a belső piacon való működése érdekében a termékkategóriákra átfogóan alkalmazandó általános rendelkezésekre van szükség. Ezek a rendelkezések különösen a jövedéki termékek előállítását, raktározását és tagállamok közötti mozgását érintik. Emellett a torzulások minimalizálásához és a jövedéki adóknak a határokon átnyúló esetekben történő megfelelő alkalmazásához elengedhetetlen a jól működő közigazgatási együttműködés a tagállamok között. Ezért a fent említett termékspecifikus jövedéki jogszabályokat integrálták számos, az uniós jogszabályokban az említett aspektusok vonatkozásában meghatározott horizontális szabályba. E jelentés célja ezen horizontális szabályok működésének a jogszabályokban meghatározott vonatkozó jelentéstételi kötelezettségeknek megfelelő értékelése, tekintettel a következő két fő szempontra: a jövedéki termékek adófelfüggesztéssel történő szállítása felügyeletének számítógépesítésére vonatkozó rendelkezések működése, és a közigazgatási együttműködési szabályok alkalmazása a jövedéki adó területén. A jelentés így az első alkotóelemét jelenti a Bizottság által az elkövetkező évekre tervezett formális gazdasági értékelésnek, amely kiterjed majd számos egyéb, a jövedéki adókra vonatkozó általános rendelkezésekre vonatkozó 2008/118/EK tanácsi rendeletben meghatározott anyagi jogi szabályokra, emellett pedig felülvizsgálat alá vonja az Unió jövedékitermék-szállítási és felügyeleti rendszerét (EMCS), azaz a jövedéki termékek Unión belüli, jövedékiadó-felfüggesztéssel történő mozgásának nyomon követésére szolgáló számítógépes rendszert. Meg kell jegyezni, hogy a téma technikai jellege miatt nincsen mód arra, hogy e jelentésben ismét ismertessük az összes alapvető fogalmat és kifejezést. E tekintetben a csatolt bizottsági szolgálati munkadokumentumra és a Bizottság megfelelő weboldalán[1] található magyarázatokra hivatkozunk majd. A csatolt szolgálati munkadokumentum részletesen ismerteti az ebben a jelentésben érintett kérdéseket. 2. Összefoglaló: Összhangban a megfelelő jogszabályok értelmében a Bizottságra vonatkozó jogi kötelezettségekkel, ez a jelentés három szakaszból áll, amelyek az Unió jövedéki jogszabályai tekintetében meghatározott horizontális aspektusok végrehajtásával foglalkoznak. Az egyes szakaszok az érintett érdekeltek körében elvégzett felmérésen, valamint az érdekelt felek egyéb észrevételein és a Bizottságnak a felmerült kérdésekkel kapcsolatos véleményén alapulnak. A csatolt bizottsági szolgálati munkadokumentum átfogó képet ad a három körös konzultáció alkalmával az érdekelt felek által tett észrevételekről, valamint a főbb megállapításokról és az alkalmazott módszertanról. A 3. fejezet a jövedéki termékek szállításának és felügyeletének számítógépesítéséről szóló 1152/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozat végrehajtásáról szól. Ez a határozat képezi az irányítási rendszer, illetőleg a jövedékitermék-szállítási és felügyeleti rendszer (EMCS) központi fejlesztését elősegítő finanszírozás alapját. Az érdekelt felek túlnyomó többsége arról számolt be, hogy az említett határozat szerinti irányítási rendszer jól működik, és úgy ítéli meg, hogy az EMCS jelentős előrelépést jelent a korábbi papíralapú rendszerhez képest. Mindazonáltal az érdekelt felek számos hasznos javaslatot tettek a helyzet további javítására, különösen az EMCS vámügyi alkalmazásokkal való összekapcsolása terén. A Bizottság tekintetbe fogja venni ezeket a javaslatokat jövőbeni, a jogi és technikai területet érintő munkája során. A 4. fejezet azzal a 2008/118/EK irányelv 45. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottság számára meghatározott kötelezettséggel foglalkozik, amelynek értelmében a Bizottság jelentést nyújt be az EMCS elérhetetlensége esetén alkalmazandó eljárásokról, továbbá rendelkezésre bocsátja az elektronikus adminisztratív okmányok nyomtatott változatát. Az érdekelt felek általánosságban véve elégedettek a 2008/118/EK irányelv értelmében létrehozott rendszerrel, ugyanakkor egységes sablonok bevezetését sürgették a rendszer elérhetetlensége esetén alkalmazandó okmányok esetében annak biztosítására, hogy ezeket valamennyi érdekelt fél könnyedén azonosíthassa. A Bizottság azon lesz, hogy integrálja ezeket az ajánlásokat a 684/2009/EK bizottsági rendelet jövőbeni, átdolgozott változatába. Az 5. fejezet összefoglalja a jövedéki adók területén való közigazgatási együttműködésről és a 2073/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 389/2012/EU tanácsi rendelettel kapcsolatos első tapasztalatokról folytatott tagállami konzultációt. A tagállamok úgy vélik, hogy az új rendszer előrelépést jelent az elektronikus formanyomtatványokon alapuló korábbi rendszerhez képest, mivel lehetővé teszi a munkafolyamat hatékonyabb ellenőrzését és a közigazgatási együttműködéssel kapcsolatos információk bármikor hozzáférhető archívumának biztosítását. Számos javaslat érkezett az EMCS egyes funkcióinak javítására, amelyeket a Bizottság figyelembe fog venni az EMCS jövőbeni továbbfejlesztése, valamint adott esetben a megfelelő végrehajtási jogi aktusok kidolgozása során. 3. A jövedéki termékek szállításának és felügyeletének számítógépesítése 2003-ban az Európai Parlament és a Tanács elfogadta a jövedéki termékek szállításának és felügyeletének számítógépesítéséről rendelkező 1152/2003/EK határozatot. A határozat előírja a Bizottság számára, hogy nyújtson be jelentést a határozat végrehajtásáról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. E határozat alapján a Bizottság és a tagállamok feladata az volt, hogy 2004–2009 között kidolgozzák és továbbfejlesszék az EMCS rendszert. Az EMCS alapvető funkcióinak a tervek szerint 2009. április 1-jén kellett működésbe lépniük (azaz a gazdasági szereplőknek valamennyi tagállamban képessé kellett válniuk arra, hogy elektronikus átvételi jelentések küldése útján kezeljék az elektronikus adminisztratív okmányokat, ugyanakkor a papíralapú rendszer is működésben maradt). Az EMCS átfogó végrehajtásának (vagyis amikor a jövedéki termékek adófelfüggesztéssel történő valamennyi szállítására az EMCS használata mellett kerül sor) kezdő időpontja a tervek szerint 2010. január 1. volt. A Bizottság és a tagállamok közötti viták alapján, és figyelembe véve a jövedékiadó-bizottságban folytatott tárgyalásokat, megállapítást nyert, hogy az eredeti ütemterv már nem tekinthető reálisnak. Több tagállam is megerősítette, hogy műszaki problémáik adódtak az EMCS üzembe helyezése során. Emellett akadtak jogi természetű korlátok is, mivel az EMCS jogalapját jelentő irányelvjavaslatról folytatott tanácsi vita az eredetileg tervezetthez képest hosszabb időt vett igénybe. Ezért a Bizottság az EMCS végrehajtására vonatkozó tervezet felülvizsgálata mellett foglalt állást, valamint két opcióra tett javaslatot: 1. Az EMCS bevezetésének és használatának egy évvel (vagyis 2010. április 1-jéig) történő elhalasztása a bevezetési szakaszokra vonatkozó specifikációkban meghatározott stratégia változatlanul hagyása mellett; 2. Annak lehetővé tétele, hogy az arra készen álló tagállamok már 2010 áprilisa előtt (pl. 2009. szeptember 1-jétől) bevezessék és egymás között használni kezdjék az EMCS rendszerét. A Vámpolitikai Csoport 25. ülésén (2008. július 2.) a jövedéki ügyekben illetékes főigazgatók nagy többséggel az 1. opció mellett döntöttek. Az EMCS első működési szakasza 2010 áprilisában vette kezdetét; a rendszer ekkor párhuzamosan működött az 1993 óta használt papíralapú rendszerrel. Az EMCS 2011. január 1-jével kezdődően váltotta fel teljesen a korábbi, papíralapú rendszert. Az EMCS második működési szakasza 2012. január 1-jén vette kezdetét. Ez a működési szakasz magában foglalta a tevékenységek ellenőrzését, a szállítások során felmerülő események bejelentését és a tagállamok közötti közigazgatási együttműködésre vonatkozó információcserét. A Bizottság három, az EMCS különböző aspektusait érintő felmérést végzett a gazdasági szereplők és a tagállami közigazgatások körében. Ez a szakasz a határozat végrehajtásával összefüggő aspektusok kapcsán végzett felmérés eredményeivel foglalkozik. A másik két felmérés eredményeit e jelentés következő fejezetei ismertetik. Az említett felmérésre 131 válasz érkezett: 104 egyéni gazdasági szereplőktől és európai szakmai szövetségektől, 27 pedig 23 tagállamtól származott. Az érdekelt felek túlnyomó többsége úgy ítélte meg, hogy a határozat céljait általánosságban véve kielégítő módon hajtották végre. Az érdekeltek arról számoltak be, hogy a határozatban rögzített irányítási rendszer jól működik: az EMCS projekt keretében valamennyi szereplőt elegendő információval láttak el, és a döntéshozatali eljárás nagy vonalakban megfelel az elvárásoknak. Ezért a Bizottság nem fog javaslatot tenni a határozat felülvizsgálatára. A gazdasági szereplők összességében véve elégedettek az EMCS-projektet illető, a jövedéki adókkal foglalkozó kapcsolattartó csoport (Excise Contact Group – ECG) részvételén alapuló konzultáció jelenlegi rendszerével. Ugyanakkor egyes gazdasági szereplők szeretnék, ha az ECG üléseire gyakrabban kerülne sor, és ezeken több szó esne a gyakorlati részletekről. Üdvözölnék továbbá, ha a Bizottság a vállalkozások körében gyakrabban készítene az EMCS működésével kapcsolatos felméréseket. A Bizottság meg fogja vizsgálni, hogy miképpen teljesíthetné a legmegfelelőbben ezeket a kéréseket. Az érdekelt felek túlnyomó többsége a fentiek mellett úgy gondolja, hogy az EMCS jelentős előrelépést jelent a korábbi papíralapú rendszerhez képest. Ezt támasztja alá a műszaki hibák igen alacsony aránya (a szállítások kevesebb mint 1 %-ának esetében lépnek fel műszaki hibák), valamint a jövedéki termékek szállításának lezárásához szükséges igen rövid idő (az elektronikus adminisztratív okmány hitelesítése és az átvételi elismervénynek a rendeltetési helyről történő elküldése között átlagosan 6,8 nap telik el). Ugyanakkor az EMCS tekintetében továbbra is van néhány figyelmet érdemlő szempont: Az EMCS és a vámügyi alkalmazások nincsenek kellőképpen összekapcsolva, így kézi beavatkozásra van szükség a gazdasági szereplők és a tagállamok közigazgatásainak részéről. Ez különösen érvényes a kivitelre vonatkozó alkalmazással kapcsolatban azokban az esetekben, amikor a kiviteli eljárás a jövedéki adó fizetésére kötelezett gazdasági szereplő székhelye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban veszi kezdetét, illetőleg amikor az áruk egy másik tagállamon keresztül hagyják el az Európai Uniót. A árumozgások során a műveletek szokásos sorrendjétől való eltérés kezelésére vonatkozó rendelkezések meghatározása nem mindig pontos, ami jogbizonytalanságot okoz és többletterhet ró a gazdasági szereplőkre, illetőleg a tagállamokra. A gazdasági szereplők számára egyes esetekben továbbra is időveszteséget okoz az, hogy késve kapnak tájékoztatást a gazdasági szereplők más tagállamokban való engedélyezéséről. Egyes címzetteknek és néhány rendeltetési hely szerinti tagállamnak minősülő tagállamnak továbbra is problémái akadnak a feladók által nyújtott adatok minőségével. A vámügyi rendszerekkel való összeköttetéssel kapcsolatos problémák megoldását az EMCS új verziójának kidolgozása jelenti, amely biztosítja majd az EMCS és a vámügyi rendszerek megfelelőbb összekapcsolását. A Bizottság emellett törekedni fog arra is, hogy a jövedéki termékekre vonatkozó különleges követelményeket integrálja azokba az új vámügyi alkalmazásokba, amelyek az uniós Vámkódex teljes végrehajtásának keretében kerülnek majd kifejlesztésre. Ennek keretében felülvizsgálat alá vonják majd a 2008/118/EK irányelv vámeljárásokra vonatkozó rendelkezéseit is. A Bizottság jelenleg vizsgálja, hogy miként lehetne javítani a kivételek kezelését abból a célból, hogy az EMCS jövőbeni verziója már tartalmazza a megfelelő új funkciót. Ennek kapcsán adott esetben sor kerülhet a 2008/118/EK irányelv felülvizsgálatára az ezt a területet érintő rendelkezések egyértelműbbé tétele és kiterjesztése érdekében. A Bizottság új végrehajtási rendeletet fogadott el (612/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet), amely előírja a gazdasági szereplők engedélyezésére vonatkozó információk valós idejű továbbítását a tagállamok között. A valós idejű információtovábbítás legkésőbb 2015. január 1-jétől veszi kezdetét. A Bizottság a tagállamokkal együttműködve fejleszti az EMCS-alkalmazások megfelelési tesztelését, hogy csökkenthető legyen a helytelen adatok miatt fellépő problémák előfordulásának valószínűsége. Az érdekelteket végezetül arra kérték, hogy javasoljanak olyan eszközöket, amelyekkel a jövőben mérni lehetne az EMCS teljesítményét. Az érdekeltek nagymértékben egyetértenek a jövőbeni mérési paramétereket illetően: a szállítások lezárásáig eltelt idő; a közigazgatási együttműködés iránti megkeresésekre való válaszadásig eltelt idő; azon szállítások százalékos aránya, amelyek során hibák léptek fel; azon kiviteli árumozgások százalékos aránya, amelyeket manuálisan kellett lezárni; az adminisztratív terhek mérhető csökkenése / az adóbehajtás terén elért előrelépés. A fenti 1–3. pontokban említett mérési paraméterek elvileg automatikusan rendelkezésre állnak. A 4. és az 5. pont további vizsgálatot igényel annak érdekében, hogy az adott információk gyűjtésére a legmegfelelőbb módon kerüljön sor. A Bizottság a 389/2012/EU tanácsi rendelet 34. cikkén alapuló statisztikákra vonatkozó végrehajtási rendelet előkészítésén dolgozik, melynek során, valamint az EMCS rendszer CS/MISE (ellenőrzés és statisztika) komponense működésének felülvizsgálata során figyelembe fogja venni a fenti ajánlásokat.[2] 4. Az elektronikus adminisztratív okmány vagy más kereskedelmi okmány nyomtatott változata és a rendszer elérhetetlensége esetén alkalmazandó eljárások (2008/118/EK tanácsi irányelv 45. cikkének (1) bekezdése) A jelentésnek ez a fejezete a 2008/118/EK tanácsi irányelv 45. cikkének (1) bekezdése alapján készült, amely előírja a Bizottság számára, hogy nyújtson be jelentést az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az EMCS elérhetetlensége esetén alkalmazandó eljárásokról, amelyekre az irányelv 26. és 27. cikke vonatkozik, valamint bocsássa rendelkezésre az okmány nyomtatott változatát, amelyet az irányelv 21. cikkének (6) bekezdése határoz meg. E jelentés elkészítéséhez a Bizottság felmérést végzett a tagállamok és a kereskedők képviselőinek körében, hogy az eredmények alapján könnyebben értékelhesse az intézkedések hatékonyságát és hasznosságát. A felmérés keretében emellett feltettek néhány általános kérdést is az EMCS vonatkozásában a további kutatási irányvonal meghatározása érdekében. A kérdőívre összesen 104 válasz érkezett, és a válaszadók körében két eltérő mintát lehetett azonosítani: a tagállamok, valamint a gazdasági szereplők csoportját. A kérdőívre adott válaszok értékes betekintést nyújtanak a rendszer elérhetetlensége esetén jelenleg alkalmazott eljárásba és a kísérő okmány nyomtatott változatával kapcsolatos lehetséges kérdésekbe. A tagállamok, illetőleg a gazdasági szereplők körének túlnyomó része elégedett volt a rendszer elérhetetlensége esetén alkalmazandó eljárás jelenlegi állapotával. A válaszadók többsége azonban kifejezte annak szükségességét, hogy a rendszer elérhetetlensége esetén valamennyi tagállam szabványosított, rögzített formátumú okmányt használjon. A tagállamok többsége úgy vélte, hogy egy szabványosított, csak az alapvető adatokat tartalmazó sablon csökkentené annak szükségességét, hogy minden alkalommal, amikor egy új EMCS-verzió kerül bevezetésre, módosítani kelljen a rendszer elérhetetlensége esetén alkalmazandó okmányt is. Egyes gazdasági szereplők számára annak átgondolása is igen fontos, hogy hogyan lehetne az EMCS rendszerhez való hozzáférést nemzeti szinten javítani annak érdekében, hogy ritkábban kelljen igénybe venni a rendszer elérhetetlensége esetén alkalmazandó eljárást. Az elektronikus kísérő okmány (EAO) nyomtatott változatának vonatkozásában a tagállamok 50 %-a úgy vélte, hogy hasznos lenne az okmányokat az okmány adminisztratív hivatkozási számát tartalmazó vonalkóddal ellátni. A tagállamokat, illetőleg a gazdasági szereplőket tömörítő minta egyaránt közel 40 %-a utalt a szabványosított okmány szükségességére. Ezért létre lehetne hozni az okmány vonalkódot is tartalmazó, szabványosított sablonját. Ez elősegítené a nyomtatott változat azonosítását, továbbá csökkentené az abból adódó nyelvi problémák számát, hogy a nyomtatott változatok valamennyi hivatalos nyelven rendelkezésre állnak. Mindazonáltal a válaszadók nagyobb jelentőséget tulajdonítanak a rendszer elérhetetlensége esetén alkalmazandó eljárással kapcsolatos munkának, hiszen mindkét csoport nagy többsége az szabványosított okmány szükségessége mellett foglalt állást. Az EMCS rendszerrel kapcsolatos általános kérdések kapcsán mind a tagállamokat, mind pedig a gazdasági szereplőket tömörítő minta nagy többsége arról számolt be, hogy jó vagy kiváló tapasztalataik voltak az EMCS működésével kapcsolatosan. A rendszer továbbfejlesztésének érdekében a válaszadók javasolják többek között az e-AD okmány adatainak a hitelesítést követő helyesbíthetőségét, valamint a jövedékiadatcsere-rendszer (SEED) gyorsabb aktualizálásának lehetővé tételét annak érdekében, hogy a jegyzék naprakész legyen. Igen fontos továbbá az EMCS rendszerrel kapcsolatos azon problémák vizsgálata, amelyek a kiviteli eljárás során lépnek fel. A kérdőívre beérkezett válaszokat további vizsgálatoknak vetik majd alá az EMCS, illetőleg általánosan a 2008/118/EK irányelv végrehajtásának jövőbeni értékelésére szolgáló módszerekre és kritériumokra vonatkozó felmérések pontosítása érdekében. Az Európai Bizottság a következőket ajánlja: · egységesített sablont kell kidolgozni a rendszer elérhetetlensége esetén alkalmazandó okmányokra, amelyet minden tagállamban rögzített formátummal kell használni. · Meg kell vizsgálni, hogy hogyan lehetne javítani a nemzeti EMCS rendszerek elérhetőségét annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a rendszer elérhetetlensége esetében alkalmazandó eljárás igénybevétele. · Az elektronikus adminisztratív okmány nyomtatott változata esetében javaslatot lehetne tenni egy egységes sablon alkalmazására, ezáltal csökkennének a nyelvi nehézségek. A sablon alapulhatna a szokásos kereskedelmi okmányokon, például a közúti szállítás során használandó CMR-fuvarlevélen. A sablon használatát önkéntes alapon, kísérleti projekt keretében kellene bevezetni. · Az egyes árumozgásokat egyenként azonosító ARC-számot[3] vonalkód formájában kell megjeleníteni az okmány nyomtatott változatán a közúti ellenőrzések elősegítése, továbbá a küldeményeknek a gazdasági szereplők általi könnyebb azonosítása érdekében. A Bizottság a fenti ajánlásokat adott esetben integrálni fogja a 684/2009/EK bizottsági rendelet következő módosításába, amely meghatározza az EMCS keretében küldendő elektronikus üzenetek tartalmát, valamint a rendszer elérhetetlensége esetén alkalmazandó okmányok szerkezetét. 5. A jövedéki adó területét érintő közigazgatási együttműködéssel kapcsolatos rendelkezésekről folytatott konzultáció eredményei A 2073/2004/EK tanácsi rendeletet felváltó 389/2012/EU tanácsi rendelet 2012 júliusában lépett hatályba. Az új rendelet pontosítja és harmonizálja a gazdasági szereplők nyilvántartásba vételét, az információcserét, a működési statisztika összeállítását, továbbá a Bizottság és a tagállamok az EMCS fenntartására és továbbfejlesztésére vonatkozó kötelezettségét. Jóllehet a rendelet működéséről szóló első jelentés csupán 2017-ben esedékes, célszerűnek tűnt összegyűjteni a tagállamoknak a rendelet alkalmazására vonatkozó és különösen az EMCS használatával kapcsolatos első reakcióit, mivel a rendelet az összes szokásos körülmény esetére előírja az EMCS alkalmazását. Az új rendelet az eddigiekben nem változtatta meg jelentős mértékben a tagállamok közötti együttműködés módját, annak ellenére, hogy bővült a központi jövedéki kapcsolattartó hivatal feladatainak köre. Az elektronikus sablonok kiváltása az EMCS 3. szakaszában (2012 januárjától) nagyon sikeres volt, és a tagállamok nagy többsége előrelépésnek tekintette azt. Ugyanakkor szükség van a jelenlegi tartalom és munkafolyamat felülvizsgálatára annak érdekében, hogy kiderüljön, van-e lehetőség a vállalkozások részéről kifejezésre juttatott igények teljesítését szolgáló további javításokra. A tagállamok üdvözölnék a visszacsatoló üzenet küldésének lehetőségét az EMCS rendszeren belül, valamint egy olyan rendelkezés felvételét a megfelelő végrehajtási rendeletbe, amely lehetővé tenné a megkereső tagállamok számára azt, hogy tájékoztassák a megkeresett tagállamokat a kapott információk alapján meghozott további intézkedésekről. Néhány tagállam bírálta az EMCS elérhetetlensége esetén jelenleg alkalmazandó rendelkezéseket. A dokumentumkezelés nem feltétlenül érinti a tagállamokat, és ez a vélemények szerint lehetőséget ad a visszaélésekre. A kritikát megfogalmazó tagállamok azt szeretnék, ha a dokumentumkezelés – az EAO-hoz hasonlóan – az érintett tagállamon keresztül történne. Néhány tagállam szeretné, ha bevezetésre kerülne egy olyan új üzenettípus, amely lehetővé teszi az információk továbbítását olyan esetekben, amikor valamely gazdasági szereplő egy ellenőrzés során nem tudja bemutatni a jövedéki termékre vonatkozó okmányokat. Néhány tagállam arról számolt be, hogy a közigazgatási együttműködés iránti megkeresések egy részét nem válaszolják meg egy hónapon belül, illetőleg a három hónapos határidőn belül, vagy egyáltalán nem válaszolják meg. Ennek egyik oka az lehet, hogy az EMCS nem támogatja a 389/2012/EU rendeletben meghatározott, a közigazgatási együttműködésre vonatkozó megkeresés elutasítására, illetőleg az elutasítás indoklására vonatkozó lehetőséget, holott van rá mód, hogy egy, az EMCS keretében végrehajtott szállítás folyamattal kapcsolatos információkra vonatkozó megkeresést elutasítsanak. Egyes tagállamok javasolták továbbá a rendszer olyan módon történő kiterjesztését, hogy az lehetővé tegye a megkeresések részbeni megválaszolását. A jövedékiadatcsere-rendszer (SEED) működését a válaszadók jónak ítélték, a rendszer általában megbízható és naprakész. A 612/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletnek megfelelő, a szolgáltatási szintre vonatkozó követelmények hatálybalépésével a teljesítmény további javulása várható. Az EMCS rendszernek a jövőben fokozottabban kell támogatnia a kockázatelemzést. A fenti megfontolásokat a Bizottság figyelembe fogja venni a jogi és technikai aspektusokat illető, jövőbeni munkája során. 6. Általános következtetés és a következő lépések A jövedéki termékek adófelfüggesztéssel történő szállítása felügyeletének számítógépesítésére vonatkozó rendelkezések működésére vonatkozó főbb horizontális szabályok, valamint a jövedéki adó területét érintő közigazgatási együttműködés alkalmazása terén folytatott bizottsági felmérés világosan megmutatta, hogy a jelenlegi szabályok kielégítően működnek. Ugyanakkor számos hasznos észrevétel érkezett a helyzet javítására, különösen az EMCS rendszerének a vámügyi alkalmazásokkal való összekapcsolását és a rendszer elérhetetlensége esetén alkalmazandó okmányok szabványosítását illetően, emellett a válaszadók konkrét javaslatokkal is szolgáltak az EMCS bizonyos funkciói tekintetében. A Bizottság szándéka, hogy felkarolja ezeket az észrevételeket és javaslatokat a tagállamokkal együttműködésben végzendő szakmai munka során, továbbá adott esetben végrehajtási jogi aktusokat bocsásson ki. Ennek alapján az Unió jövedékiadó-rendszerét, és különösen az EMCS rendszerét, valamint a 2008/118/EK irányelv egészének végrehajtását átfogóbb értékelésnek vetik alá, adott esetben egy 2015-től kezdődő jogalkotási reformra irányuló kezdeményezés céljából. [1] http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/excise_duties/circulation_control/index_en.htm [2] Az EMCS említett komponense felelős az operatív adatok gyűjtéséért és a statisztikai jelentések előállításáért, így a teljesítményre vonatkozó jelentéshez szükséges adatok többsége ezen keresztül biztosítható. [3] Az adminisztratív hivatkozási kódra vonatkozó – további részletek és magyarázatok:http://ec.europa.eu/taxation_customs/common/faq/faq_2898_en.htm