INDOKOLÁS

1.A JAVASLAT HÁTTERE

• A javaslat indokai és céljai

A hatékony igazságügyi együttműködéshez biztonságos, megbízható és időhatékony kommunikáció szükséges a bíróságok és az illetékes hatóságok között. Ezen túlmenően ezt az együttműködést oly módon kell megvalósítani, hogy az ne okozzon aránytalan adminisztratív terhet, és ellenálló legyen a vis maior körülményekkel szemben.

Uniós szinten átfogó eszközkészlet áll rendelkezésre a határokon átnyúló polgári, kereskedelmi és büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés fokozására. Ezek közül sok a hatóságok közötti, ezen belül bizonyos esetekben az EU bel- és igazságügyi ügynökségeivel és szerveivel folytatott kommunikációt szabályozza. A legtöbb eszköz azonban nem rendelkezik a digitális eszközökkel történő kommunikációról. Ha mégis, akkor más hiányosságok állnak fenn, mint például a biztonságos és megbízható digitális kommunikációs csatornák hiánya vagy az elektronikus dokumentumok, aláírások és bélyegzők elismerésének hiánya. Ez ellehetetleníti, hogy az igazságügyi együttműködésben részt vevő felek a rendelkezésre álló leghatékonyabb, legbiztonságosabb és legmegbízhatóbb kommunikációs csatornákat használják.

Emellett a Covid19-világjárvány rámutatott, hogy a vis maior események súlyosan befolyásolhatják a tagállamok igazságszolgáltatási rendszereinek rendes működését. A válság alatt a nemzeti bíróságok a vírus terjedése miatt sok esetben nem tudták fenntartani a normális működést. A tagállamoknak számos intézkedést kellett hozniuk, a teljes kijárási korlátozásoktól kezdve egészen addig, hogy kizárólag bizonyos kiemelt ügyeket kezeltek. Ugyanakkor a digitálisan végezhető tevékenységek (pl. e-mail, videokonferencia stb.) megszakítás nélkül folytathatók voltak. Számos alkalmazott technikai megoldás azonban ad hoc módon került kidolgozásra, és nem feltétlenül felelt meg teljes mértékben a biztonsági és alapjogi normáknak. A határokon átnyúló uniós ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés hasonlóképpen érintett, és a Covid19-világjárvány rávilágított arra, hogy biztosítani kell a kommunikáció rezilienciáját.

Mindezek alapján a Bizottság a digitalizációra vonatkozó harmonizált szabályrendszer elfogadását javasolta, amelynek célja az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés javítása, valamint a határokon átnyúló uniós ügyekben az igazságügyi és más illetékes hatóságok közötti együttműködés szerves részét képező kommunikációs áramlatok hatékonyságának és rezilienciájának javítása [Hivatkozás a digitalizációról szóló rendeletre]. A javasolt rendelet előírja, hogy a polgári, kereskedelmi és büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködésben részt vevő illetékes hatóságok közötti írásbeli kommunikációt – indokolt kivételektől eltekintve – digitális kommunikációs csatornán keresztül kell lebonyolítani. Annak biztosítása érdekében, hogy a kommunikáció a polgári, kereskedelmi és büntetőügyekkel kapcsolatos valamennyi uniós jogi eszköz alkalmazási körében egységes legyen, a kommunikációt szabályozó egyes rendelkezéseket össze kell hangolni az „alapértelmezésben digitális” információcsere biztosításának céljával. A módosítások célja a jogbiztonság biztosítása olyan helyzetekben, amikor a meglévő rendelkezések a javasolt rendelettől eltérő módon szabályozhatják a kommunikációt. Tekintettel arra, hogy az érintett jogi aktusok egy része kerethatározat és -irányelv, helyénvaló azokat irányelv útján módosítani, amely az átültetés szempontjait is meghatározza.

Mivel a 2003/577/IB kerethatározat és a 2006/783/IB kerethatározat továbbra is alkalmazandó nemcsak az (EU) 2018/1805 rendelet hatálya alá nem tartozó tagállamok között, hanem az (EU) 2018/1805 rendelet hatálya alá nem tartozó tagállamok (nevezetesen Írország) és az (EU) 2018/1805 rendelet hatálya alá tartozó tagállamok között is, a jelenlegi javaslat e kerethatározatok módosítását is javasolja, amennyiben Írország a digitalizációról szóló rendelet alkalmazása mellett dönt.