Ez a dokumentum a tradicionális saját forrásokra vonatkozó ellenőrzési rendszer 2016–2018 közötti működését ismerteti és elemzi . Beszámol az Európai Bizottság által ebben az időszakban a tradicionális saját források tekintetében végzett ellenőrzésekről, és foglalkozik az EU pénzügyi érdekeinek védelme érdekében végzett következő egyéb tevékenységekkel is:

5 tagállamban az A- és a B- számlának, illetve a vonatkozó kimutatásoknak a megbízhatóságát is ellenőrizték. Ezen ellenőrzések általános következtetése az volt, hogy a kimutatások összeállítására alkalmazott eljárások megfelelnek az uniós rendelkezéseknek, és biztosítják az EU pénzügyi érdekeinek védelmét. Az ellenőrzések nyomán tett megállapítások a két számla közötti következetlenségekre és a B-számláról való törlések – korlátozott pénzügyi hatással járó – késedelmeire vonatkoztak.

A Bizottság vonatkozó ellenőrzéseinek köszönhetően a helyzet e téren összességében javult, amihez az is hozzájárult, hogy a legtöbb tagállamban már elektronikus számviteli rendszereket alkalmaznak, amelyek csökkentik a manuális beavatkozással kapcsolatos hibák kockázatát. A tagállamoknak azonban fokozniuk kell a B-számla gondos vezetésére és az A-számla korrekcióira irányuló erőfeszítéseiket, és a törvényben előírt összes információt rendelkezésre kell bocsátaniuk a kimutatások egyértelműségének és átláthatóságának biztosításához.

Az ellenőrzések során a számviteli és a vámügyi kérdéseket is értékelték.

A Bizottság ezenfelül 2014-ben és 2016-ban kísérleti projektet indított az A- és a B-számla vezetésének tagállamok általi ellenőrzésével kapcsolatban. Bár az eredmények általában véve pozitívak voltak, a Bizottság szolgálatai úgy döntöttek, hogy ezt a közös munkát nem folytatják, mivel a várt szinergiák elmaradtak, és nem következett be a tervezett hatékonyságjavulás.

A vizsgálatok feltárták, hogy a „feladott” kifejezés és az áru származását meghatározó elemek kapcsán több tagállam is tévesen értelmezte a szolárpanelekre kivetett dömpingellenes és kiegyenlítő vámokról szóló rendeletek előírásait, és így mesterségesen korlátozta a szóban forgó, uniós ipart védő rendeletek alkalmazási körét. Ez a hiba pénzügyi következményekkel járt az érintett tagállamokra nézve.

2016-ban továbbá két tagállamban sor került a preferenciális tarifális intézkedések kezelésének vizsgálatára is, amelynél a figyelem a preferenciális elbánás megadásának eljárásaira és feltételeire, a hiányos nyilatkozatok és a hiányzó származási igazolások monitoringjára, az ellenőrzésekre és a kockázatelemzésre, valamint az utólagos származásigazolási kérelmekre összpontosult. A tagállamok intézkedéseit figyelembe véve az EU pénzügyi érdekeinek védelme összességében megfelelőnek bizonyult, egyes esetekben azonban további információt kellett kérni a végrehajtandó nemzeti intézkedésekről annak biztosítása érdekében, hogy az eljárásokat megfelelően alkalmazzák.

A megállapítások szerint a tagállamok többsége betartja az uniós jogszabályokat, és biztosítja az EU pénzügyi érdekeinek megfelelő védelmét. Az ellenőrzések azonban a kontingensek részleges kiosztásával vagy megtagadásával összefüggésben hiányosságokat tártak fel a vámkontingensek kezelése, a végrehajtott ellenőrzések és a tradicionális saját források összegeinek rendelkezésre bocsátása terén. A Bizottság felkérte az érintett tagállamokat, hogy szabályozási szempontból gyorsan orvosolják a helyzetet, és bocsássák rendelkezésre az adminisztratív hibák miatt be nem fizetett tradicionális saját források összegét.

Az ilyen típusú csalások visszaszorítása érdekében számos tagállam hozott célzott intézkedéseket, ugyanakkor az Egyesült Királyságban a vámellenőrzések hiánya miatt tovább nőtt az ilyen kereskedelem volumene. 2016-ra uniós szinten csaknem 80 %-ban az Egyesült Királyságba érkeztek azok a Kínából származó textiltermékek és lábbelik, amelyeket a gyanú szerint csalárd módon alulértékeltek. A TOR-ellenőrzések megerősítették, hogy az Egyesült Királyság 2017 októberéig nem hajtott végre eredményes intézkedéseket e csalás kezelésére, és nem bocsátotta rendelkezésre a tétlensége miatt az uniós költségvetésbe be nem fizetett tradicionális saját források összegét, amelyet a 2011–2017 közötti időszak tekintetében (nettó) 2,1 milliárd EUR-ra becsülnek. A Bizottság ezért 2018 márciusában kötelezettségszegési eljárást indított az Egyesült Királyság ellen, 2019 márciusában pedig az Európai Bírósághoz fordult az ügyben.

Ezzel összefüggésben megállapították, hogy az áruk alulértékelése jelentős kockázattal jár a tagállamok pénzügyeire és az uniós költségvetésre nézve, mivel nagymértékben csökkenti a tradicionális saját forrásokat és a tagállamok által beszedett héát, amint azt a TOR-ellenőrzések és a közelmúltbeli OLAF-vizsgálatok kimutatták. Az EU jelentős vámcsalás áldozata lett, amelynek következményei az egész Európai Unióban érezhetők voltak: nemzetközi bűnszervezetek a vámellenőrzés szempontjából legsebezhetőbb uniós kikötőket kihasználva hamis vám-árunyilatkozatokat nyújtottak be alulértékelt kínai textiltermékek és lábbelik behozataláról.

A tagállamokban végzett helyszíni ellenőrzések mellett a Bizottság egyéb eszközöket is alkalmaz a tradicionális saját források beszedésének monitoringjára.

A 2016–2018 közötti időszak tekintetében összesen több mint 105 millió EUR összegű további jogosultságot fizettek be a Bizottságnak az ellenőrzési jelentésekben tett észrevételek, az egyéb ellenőrzési tevékenységek, a Számvevőszék megállapításai és a tradicionális saját forrásokra vonatkozó kötelezettségszegési eljárásokkal kapcsolatos bírósági határozatok nyomán (+75 % a 2013–2015 közötti hároméves időszakhoz képest).

A Bizottság minden olyan esetben intézkedésre kérte a tagállamokat, amikor az ellenőrzések hiányosságokat vagy joghézagokat tártak fel a nemzeti jogszabályokban vagy közigazgatási rendelkezésekben, hogy ezáltal összhangba hozzák azokat az uniós követelményekkel. Ezek a módosítások – amelyekre a tradicionális saját források mind a 28 tagállamban történő megállapításának és beszedésének összehangolása érdekében volt szükség – a Bizottság által végzett ellenőrzések jelentős eredményei. A megállapítások számos információval szolgálnak a tagállamok által a vámjogszabályok alkalmazása során tapasztalt problémákról és e problémák tradicionális saját forrásokra gyakorolt hatásáról is.

A Bizottság az elmúlt években a tagállamokban végzett ellenőrzéseiből azt az általános következtetést vonta le, hogy a tagállamok az ellenőrzési stratégia súlypontját az áruátengedéskor végzett vámellenőrzésekről egyre inkább az áruátengedést követő vámellenőrzésekre helyezik át. Az áruátengedést megelőzően vagy az áruátengedéskor végzett vámellenőrzések azonban továbbra is elengedhetetlenek az alulértékelés kezelése, valamint a csalás vagy szabálytalanságok új típusainak vagy mintáinak felderítése érdekében.

A Bizottság technikai segítséget nyújt a tagjelölt országoknak ahhoz, hogy a csatlakozás idejére kialakíthassák a tradicionális saját forrásokra vonatkozó jogszabályok végrehajtásához szükséges adminisztratív kapacitást és rendszereket. A Bizottság értékeli továbbá a tagjelölt országok e szempontból vett felkészültségét is.

2019 elején az OWNRES adatbázis 106 361 („nyílt” vagy „lezárt”) csalást vagy szabálytalanságot tartalmazott, szemben a 2016 eleji 90 204 esettel. Ez mintegy 17,91 %-os emelkedést jelent. Másképpen fogalmazva: a 2016–2018 közötti hároméves időszakban 16 157 új esetet jelentettek be.

A Bizottság az OWNRES adatbázisból jut hozzá a beszedések nyomon követéséhez és a helyszíni ellenőrzések előkészítéséhez szükséges alapvető információkhoz. Az adatbázist különböző elemzésekhez az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) is felhasználja, a bejelentett adatok részletes elemzése pedig a Bizottság által az Európai Parlament és a Tanács számára készített éves jelentésben található (Az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme – Csalás elleni küzdelem).

A Bizottság nyomon követte a tagállamok által az EU pénzügyi érdekeinek sérelmére elkövetett, a 2016–2018 közötti időszakra vonatkozó adminisztratív hibákat (a helyszíni ellenőrzések során feltárt eseteket, az adminisztratív hibák miatti nemzeti visszafizetési vagy elengedési határozatokat, a tagállamok által saját adminisztratív hibáikkal összefüggésben, pénzügyi felelősségük elismerése mellett önkéntesen rendelkezésre bocsátott TOR-összegeket, a 100,000 EUR alatti behajthatatlan összegek leírásának elutasítását stb.). Ennek eredményeként a tagállamok a 2016–2018 közötti időszakban 52,9 millió EUR-t bocsátottak rendelkezésre. Ezenfelül 43,2 millió EUR-t fizettek be késedelmi kamatként.

A 2016 és 2018 közötti időszakban 214 leírási jelentés érkezett be a Bizottsághoz, összesen 124 633 046,19 EUR értéket érintve. A Bizottság ebben az időszakban 91 jelentésről állapította meg – összesen 30 435 940,72 EUR értéket érintve –, hogy a tradicionális saját forrásokban bekövetkezett veszteség a tagállamoknak fel nem róható okokra vezethető vissza. 159 esetben – összesen 77 289 805,76 EUR értéket érintve – a Bizottság azon az állásponton volt, hogy az összegek legalább részben az érintett tagállamnak felróható okokból váltak behajthatatlanná. A Bizottság 5 esetben (3 253 457,74 EUR értékben) szabálytalannak vagy idő előttinek minősítette a jelentést.

A Bizottság a leírási jelentések értékeléséhez használt kritériumokat a „Compendium” című munkadokumentumban foglalta össze, ezzel támogatva a tagállamokat a behajthatatlan TOR-összegekkel kapcsolatban viselt potenciális pénzügyi felelősségük értékelésében. A munkadokumentumot először a saját forrásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság (ACOR) 2012. december 6-i ülésén osztották meg a tagállamokkal. 2018. március 8-án kiadott aktuális, felülvizsgált változatát, amely figyelembe veszi az uniós jogszabályok változásait és a tradicionális saját forrásokkal kapcsolatos ítélkezési gyakorlatot is, 2018. június 1-jén juttatták el a tagállamokhoz, immár azok hivatalos nyelvén.

Az uniós jogszabályi rendelkezésekkel összhangban minden tagállamnak be kell jelentenie a Bizottságnak azokat az eseteket, amikor a tradicionális saját források 100 000 EUR-t meghaladó összegben válnak behajthatatlanná, a tagállamnak fel nem róható okokból (leírási jelentés ). A Bizottság minden ilyen jelentést észrevételez. A fenti küszöbérték alatti összegeket – mivel azokra nem vonatkozik külön jelentéstételi követelmény – a Bizottság a helyszíni ellenőrzések során szúrópróbaszerűen vizsgálja.

A Szerbiával 2018. június 25-én tartott csatlakozási konferenciát követően a 33. tárgyalási fejezetet (Pénzügyi és költségvetési rendelkezések) is hivatalosan megnyitották a csatlakozási tárgyalások céljára. A szerb hatóságoknak ezzel összefüggésben első lépésként ki kell tölteniük egy átfogó kérdőívet a saját források rendszeréről, hogy be lehessen azonosítani és ki lehessen alakítani az e területre vonatkozó jövőbeli tájékoztatási és technikai segítségnyújtási intézkedéseket.

6. KÖVETKEZTETÉS

A 2016 és 2018 közötti időszakban rögzített eredmények megerősítik, hogy a tradicionális saját forrásokra vonatkozó ellenőrzések és a megállapított hiányosságokra vonatkozó szisztematikus nyomon követés továbbra is nélkülözhetetlen és hatékony eszköznek bizonyulnak a Bizottság számára a tradicionális saját források beszedésének javításához és az EU pénzügyi érdekeinek megfelelő védelméhez.

Az ellenőrzések továbbra is kulcsfontosságú szerepet játszanak az uniós szabályoknak való megfelelés összehangolásában és fokozásában. Pénzügyi hatásuk jelentős, amint azt a 2016–2018 közötti időszakban az uniós költségvetés rendelkezésére bocsátott további mintegy 388 millió EUR összegű nettó összeg is mutatja. Mindez komoly ösztönzőként szolgál a tagállamok számára a tradicionális saját forrásoknak az uniós költségvetés számára időben és teljes körűen történő rendelkezésre bocsátásához. Az ellenőrzések hozzájárulnak a vámügyi és számviteli szabályok helyes alkalmazásának biztosításához is, vagyis védik az EU pénzügyi érdekeit, hiszen hatékony mechanizmusokat kínálnak a verseny káros torzulásainak megelőzéséhez és az azok elleni küzdelemhez.

A Bizottságnak számos kihívással kell szembenéznie a tradicionális saját források területén. A vámunió szempontjából különösen a brexit jelent problémát, amely miatt a Bizottság és a tagállamok már most is arra kényszerülnek, hogy jelentős erőforrásokat fordítsanak a különböző lehetséges forgatókönyvek előkészítésére, és minden intézkedést meghozzanak az Unió pénzügyi érdekeinek védelmére az uniós költségvetés bevételei tekintetében.

A nemzetközi kereskedelem fejlődése és az e-kereskedelemhez hasonló trendek veszélyeket és lehetőségeket is hordoznak magukban, új eszközöket tesznek szükségessé, valamint továbbra is nélkülözhetetlenné teszik a Bizottság és a tagállamok szoros együttműködését a kockázatalapú vámellenőrzések fokozása és a vámok hatékony beszedésének biztosítása érdekében.

Ezzel összefüggésben a Bizottság tradicionális saját forrásokkal foglalkozó szolgálatai az elmúlt években megerősítették együttműködésüket az előttünk álló kihívások hatékonyabb kezelése céljából. A vámunió működésének javítása érdekében további kezdeményezéseket fognak tenni.