Brüsszel, 29.9.2004

COM(2004) 627 végleges

2004/0222 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS RENDELETE

egy előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) létrehozásáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKLÁS

1. Általános bevezető

Ezt a tervezetet az elkövetkezendő 2007–2013-as pénzügyi tervhez tartozó külföldi segítségnyújtási keret jelenleg folyamatban levő felülvizsgálatának keretében kell tekinteni. Míg ennek a gyakorlatnak a célja a Közösség külföldi segítségnyújtási eszközeinek a (lehető legmesszebbmenőkig történő) harmonizálása, azt is szem előtt kell tartani, hogy az előcsatlakozási támogatás igen sajátos keretrendszerben működik:

- Az ezzel az eszközzel megvalósuló támogatást az előcsatlakozási folyamat vezérli (európai partnerségek, csatlakozási partnerségek, fejezetek szerinti tárgyalások, rendszeres jelentések stb.), továbbá annak egyedi követelményei, különösen a rugalmas megközelítés szükségessége annak érdekében, hogy az új prioritások gyorsan befogadhatók legyenek;

- Mivel a csatlakozás a kedvezményezettek számára legalább középtávú célt jelent, a támogatás is középtávú perspektívában működik , nem pedig hosszú távon, mint például a hagyományos fejlesztési segítségnyújtás;

- Az előcsatlakozási segítségnyújtás egyik legfőbb jellemzője, hogy áthidaló funkciót tölt be, tehát a fejlesztés elősegítése mellett még fontosabb feladata, hogy előkészítse az országokat a csatlakozást követő időszakra;

A rendelet tervezete keretrendeletet alkot, és egységes eszközt létesít az előcsatlakozási támogatáshoz. Mint ilyen, nemcsak a Phare-rendelet, hanem – többek között – a SAPARD-, az ISPA-, a Phare CBC-, a koordinációs rendelet, valamint a törökországi és a CARDS-rendelet helyébe is lép. Lényegi végrehajtási szabályok támogatják, amelyek közelebbről meghatározzák a keretrendeletben megadott tevékenységi köröket.

A kedvezményezett országokat két kategóriába sorolja , státuszuktól függően lehetnek tagjelölt országok vagy lehetséges tagjelölt országok . A lehetséges tagjelölt országok felsorolása a rendelet I. mellékletében, a tagjelölt országoké a II. mellékletben található.

A lehetséges tagjelölt országok továbbra is a CARD-rendeletben meghatározottak szerint kapnak támogatást : intézményfejlesztés és demokratizálás, gazdasági és társadalmi fejlesztés, regionális és határon túli együttműködés, valamint a közösségi vívmányokhoz történő bizonyos mértékű igazodás, különösen amennyiben ez az EU és a kedvezményezett ország kölcsönös érdeke.

A tagjelölt országok ugyanezt a fajta támogatást kapják, továbbá támogatást kapnak a strukturális és vidékfejlesztési alapoknak a csatlakozást követő megvalósítására történő felkészüléshez, valamint a közösségi vívmányok teljes bevezetéséhez .

Egy ország kizárólag a Tanács tagjelölti státuszt biztosító határozatát követően kerülhet át az I. mellékletből a II. mellékletbe. Ez a határozat azután a 17. cikk szerinti (ld. ott) “könnyített” eljárás alapján hozott határozat útján engedélyezi az I. mellékletből a II. mellékletbe történő átkerülést.

A rendelet egyik legfőbb jellemzője, hogy az elismert tagjelölt országok esetében arra törekszik, hogy azok progresszív módon fogadják el a strukturális alapok / vidékfejlesztési alapok szabályait és elveit oly módon, hogy három elkülönülő alkotóelemen keresztül bocsátanak rendelkezésükre támogatást (regionális fejlesztés, vidékfejlesztés, humánerőforrás-fejlesztés). Ezeknek az alkotóelemeknek a célja a strukturális és vidékfejlesztési alapok szabályainak a lehető legszorosabb követése, ideértve azok intézményi kereteit (pl. bizottságok), miközben megteremti a gazdasági és társadalmi kohéziót, illetve az életképes mezőgazdasági struktúrákat elősegítő nemzeti keretek alapjait, melyek ugyanakkor koherensek, az európai uniós tagság elérése céljából.

A strukturális és vidékfejlesztési alapok rendszere a 2007-et követő időszakra vonatkozóan még mindig egyeztetések tárgyát képezi. Emiatt a rendelet strukturális alapokhoz tartozó alkotóelemeinek és a vidékfejlesztési alapokhoz tartozó alkotóelemének meghatározása főként a strukturális és vidékfejlesztési alapokra vonatkozó rendeletekre való dinamikus hivatkozás útján történik. A Bizottság felhatalmazással rendelkezik arra, hogy végrehajtási szabályokat fogadjon el ezekre az alkotóelemekre vonatkozóan, valamint hogy meghatározza az egyes alkotóelemek szerinti támogatási keretet, miután a strukturális és vidékfejlesztési alapokra vonatkozó új szabályok egyértelművé válnak.

Összefoglalásképpen a rendelet a jelenlegi előcsatlakozási eljárással összefüggésben nyert főbb tapasztalatokra épít , különös tekintettel a következőkre:

- az előcsatlakozási támogatás áramvonalasítása a különféle alkotóelemek közötti koordináció erősítésével, egységes támogatási keret kialakítása útján. Ez az egységes keret integrálja a Phare/ISPA/SAPARD-struktúrát, és kiegészíti a keretrendszert egyéb, a strukturális alapokhoz és a vidékfejlesztési alapokhoz tartozó alkotóelemekkel. Célja a végrehajtási szabályok harmonizálása, amennyire lehetséges, a strukturális alapokra és a vidékfejlesztési alapokra vonatkozó rendeletek sajátosságainak figyelembe vételével, továbbá olyan bizottsági rendszer kialakítása, amely az alkotóelemek között maximális koordinációt biztosít,

- a strukturális és a vidékfejlesztési alapok csatlakozás utáni megvalósítására történő megfelelőbb felkészülést célozza azzal, hogy tovább erősíti az intézményfejlesztésre fektetett hangsúlyt, továbbá progresszív módon követi a Strukturális Alapok szabályait a csatlakozáshoz közeledve.

2. Az egyes rendelkezésekre vonatkozó magyarázatok

2.1. Jogalap

A javaslat jogalapja az EK-Szerződés 181. cikkének (a) pontja, nem pedig az EK-Szerződés 179. cikke, annak ellenére, hogy több, a mellékletekben felsorolt kedvezményezett országot a nemzetközi közösség fejlődő országnak tekint.

Maga az a tény azonban, hogy egyes kedvezményezett országok fejlődő országoknak tekinthetők, nem teszi automatikusan lehetővé, hogy a javaslat alapja a 179. cikk legyen. A fenti cikk olyan intézkedések elfogadására alkalmazható, amelyek a fejlesztési politika területén segítik elő a közösségi politikát, ami pedig ennek a javaslatnak nem a központi szempontja, mivel célja az országoknak a csatlakozásra való felkészítése. A 181. cikk (a) pontja a Szerződés egyetlen olyan rendelkezése, amely a társulási megállapodásokra, illetve az uniós csatlakozásra jelölt államokkal kötött megállapodásokra hivatkozik.

Következésképpen ezt kell egy olyan rendelet megfelelő jogalapjának tekinteni, amely kizárólag az érvényes vagy készülőben lévő társulási megállapodásokkal rendelkező országokkal foglalkozik, különösen mivel ezeknek az országoknak felkínálták a tagság perspektíváját, és ugyanez a helyzet a rendelet mellékleteiben felsorolt kedvezményezett országok esetében is.

2.2. 1. cím: Célkitűzések és alapelvek

2.2.1. 1. cikk: Kedvezményezettek és átfogó célkitűzés

Az 1. cikk az átfogó célkitűzést fogalmazza meg – az Európai Unióhoz való közeledést a tagság mint esetleges végső cél szempontjából. Az I. melléklet felsorolja azokat az országokat, amelyek a tagjelöltséget megelőző állapotban vannak, a II. melléklet pedig azokat az országokat sorolja fel, amelyeket hivatalosan tagjelöltnek ismertek el az EU-Szerződés 49. cikkének megfelelően. Az adott ország hivatalos tagjelölt országgá nyilvánítása a rendelet megváltoztatását eredményezi, amellyel az adott ország átkerül az I. mellékletből a II. mellékletbe. Ez a rendszer megfelelőnek tűnik, mivel mind a Tanács, mind a Bizottság ismételten megerősítette a nyugat-balkáni országok esetleges tagsági perspektíváját. Az országokat tehát státuszuknak megfelelően el kell különíteni, így egyedi érdemeik szerint ítélhetők meg.

2.2.2. 2. cikk: Hatály

A 2. cikk nem véges témában határozza meg a támogatás célterületeit. Ezeknek a célterületeknek a kialakítása a korábbi – a CARDS- vagy a törökországi rendeletek alapján biztosított – közösségi támogatással való koherencia érdekében történt oly módon, hogy átfogóan célozták meg az ebben a két rendeletben megállapított célkitűzéseket. A szöveg (1) bekezdésének (a)–(f) pontjában felsorolt célterületek azonosak a kedvezményezett országok mindkét csoportja számára, és különös figyelmet fordítanak a polgárháborús időszakot és belső békétlenséget átvészelt országok helyzetére (demokrácia támogatása, jogállamiság, közigazgatási reform, gazdasági reform, az emberi és a kisebbségi jogok tiszteletben tartása, polgári társadalom, összehangolás a legszélesebb értelemben. A szöveg (g) pontja – szintén azonos a kedvezményezett országok mindkét csoportja számára – a szélesebb európai keretek közötti regionális együttműködés különféle formáival foglalkozik.

A (2) illetve (3) bekezdésben azonban a célkitűzések kettéválnak: a tagjelölt országok esetében a támogatás célja a közösségi vívmányok teljes bevezetése (lásd 2. cikk (3) bekezdés (a) pont), míg a még nem tagjelölt országok esetében a megbízás korlátozottabb és a Közösség és a kedvezményezett ország általános érdekeire irányul a teljes tagság előzetes feltételezése nélkül (lásd 2. cikk (2) bekezdés (a) pont). A 2. cikk (2) bekezdés (b) pontja a nem tagjelölt országok tekintetében általános jellegű gazdasági és társadalmi fejlődést céloz meg, míg a tagjelölt országok tekintetében a 2. cikk (3) bekezdés (b) pontja erősen a Közösség mezőgazdasági és kohéziós politikája bevezetésének a csatlakozás utáni támogatására irányul.

2.2.3. 3. cikk: Alkotóelemek

A 3. cikk öt alkotóelemet hoz létre, amelyek alapján a különféle intervenciós területek kezelése történik: átmeneti támogatás és intézményfejlesztés, regionális és határokon átnyúló együttműködés, regionális fejlesztés, humánerőforrás-fejlesztés és vidékfejlesztés. A cikk továbbá felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy szükség szerint végrehajtási szabályokat fogadjon el az egyes alkotóelemekre vonatkozóan. Ezeknek a végrehajtási szabályoknak az elfogadására komitológiai eljárást (irányítóbizottság) ír elő.

A rendelet keretjellegéből fakadóan a Bizottság rendeleteinek / határozatainak kell megállapítaniuk a támogatás végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat. Ahol az a közösségi támogatások hatékony és eredményes kezelése érdekében szükséges, a végrehajtási szabályok az egyes alkotóelemeknél eltérhetnek.

2.2.4. 4. cikk: Támogatási keret és a támogatások elosztása

A támogatást a Bizottság többéves, alkotóelemenkénti és országonkénti indikatív keret alapján osztja el. A támogatás programozási prioritásait meghatározó politikai alapdokumentum a partnerségek (csatlakozási partnerségek a tagjelölt országokkal, európai partnerségek az I. mellékletben szereplő lehetséges tagjelölt országokkal).

2.3. II. cím: Alkotóelemek

A rendelet II. címe a 3. cikkben meghatározott alkotóelemeket definiálja. Az alkotóelemek logikája a jelenlegi előcsatlakozási folyamatból származó tapasztalatokat követi, amely jelentős igényt vet fel a széleskörű intézményfejlesztési intézkedések támogatása iránt, ideértve a hozzá kapcsolódó beruházást is, továbbá határozott igényt arra, hogy a tagjelölt országok jelentős mértékű támogatást kapjanak a Közösség strukturális és kohéziós politikájának bevezetésére történő felkészülésükben. A tagjelölt országok számára mind az öt alkotóelem hozzáférhető, míg a lehetséges tagjelölt országok az első és a második alkotóelemre korlátozódnak (átmeneti támogatás / intézményfejlesztés valamint regionális / határokon átnyúló együttműködés).

A regionális, vidék- és humánerőforrás-fejlesztést célzó három külön alkotóelem értelme az, hogy a tagjelölt országok ugyanezzel a helyzettel kerülnek szembe a Közösség mezőgazdasági és kohéziós politikájában a csatlakozást követően.

Amint az a jelenlegi bővítési folyamatból kiderült, az ezzel az összetett rendszerrel való mielőbbi megismerkedés elsődleges fontosságú a strukturális és vidékfejlesztési alapok megfelelő bevezetése és kezelése szempontjából, elsajátításához pedig intenzív és fenntartott tanulási folyamat szükséges. Így a csatlakozó országoknak lehetősége nyílik arra, hogy “gyakorolják” a Közösség vidékfejlesztési és kohéziós politikáját a strukturális és a vidékfejlesztési alapokhoz a lehető legközelebbi szabályok alkalmazásával a csatlakozást megelőzően.

2.3.1. 5. cikk: Átmeneti támogatás és intézményfejlesztés alkotóelem

Ez tekinthető a kulcsfontosságú alkotóelemnek mindenfajta intézményfejlesztési témában, továbbá az I. mellékletben felsorolt országok számára nyújtott átmeneti támogatás szempontjából. Ide tartozik továbbá minden olyan együttműködési intézkedés, amelyre a többi alkotóelem nem terjed ki. Ezzel a logikával összhangban továbbá ez az az alkotóelem, amely bizottságán keresztül koordinálja a támogatást (lásd 11. cikk (2) bekezdés). Ez a kiegészítő, összefogó funkció gyors reagálást, illetve a változó szükségletekhez és újonnan felbukkanó prioritásokhoz való alkalmazkodást tesz lehetővé.

Gyakorlatban az első alkotóelem alapértelmezésként való működése korlátozott azáltal, hogy a “Közösség Közös Mezőgazdasági és Kohéziós Politikájának bevezetésére és irányítására, továbbá politikafejlesztésére történő felkészüléshez” tartozó tevékenységeket a III., IV. és V. alkotóelem fedi le. (lásd 7. cikk (1) bekezdés, 8. cikk (1) bekezdés, valamint 9. cikk (1) bekezdés).

Az általában a III., IV. és V. alkotóelem által lefedett területeken tehát az első alkotóelem csak akkor aktív, ha nem folynak a III–V. alkotóelem szerinti megfelelő tevékenységek az adott országban.

A fentiek alapján a lehetséges tagjelölt országok esetében az I. alkotóelem a 2. cikk (1) bekezdésében meghatározott célterületek teljes spektrumát lefedi a szöveg (g) pontja (regionális és határokon átnyúló együttműködés); ez utóbbival a II. alkotóelem foglalkozik (meghatározását lásd a 6. cikkben). Hatálya tehát hasonló a Phare-éhoz, ideértve a Phare gazdasági és társadalmi kohéziós aspektusát is, ám a Phare CBC nélkül.

A tagjelölt országok esetében az I. alkotóelem általában a 2. cikk (2) bekezdés(a) – (f) pontjában és a 2. cikk (3) bekezdés (a) pontjában felsorolt célterületekre irányul. Így azt mondható, hogy megfelel a Phare-nak, különös hangsúlyt fektetve a konfliktus utáni helyzetekre, ám a gazdasági és társadalmi kohézió és a CBC nélkül.

Mindkét országcsoport esetében az 5. cikk szerinti támogatás intézményfejlesztési intézkedésekre és a hozzájuk kapcsolódó befektetésekre terjed ki.

Az I. alkotóelem kiterjed továbbá a kedvezményezett országoknak a közösségi programokban való részvételére, amelyek a közösségi vívmányok lényeges aspektusát jelentik. Emellett a csatlakozás előtti részvétel a közösségi programokban sui generis intézményfejlesztési intézkedésnek tekinthető, mivel olyan közigazgatási struktúrák kiépüléséhez vezet, amelyek a kérdéses kedvezményezett ország lakossága számára lehetővé teszik, hogy legkésőbb a csatlakozástól kezdődően részesülhessenek ezeknek a programoknak a teljes hasznából.

2.3.2. 6. cikk: Határokon átnyúló és regionális együttműködés

Ez az alkotóelem nyitva áll a kedvezményezett országok mindkét csoportja számára. Támogatja a határokon átnyúló tevékenységeket a kedvezményezett országok között, illetve a kedvezményezett országok és a tagállamok között. Támogatja továbbá a kedvezményezett országok részvételét a nemzetek feletti és régiók közötti programokban, amelyekben tagállamok és más eszközökkel (pl. ENPI) szabályozott harmadik országok vesznek részt. A Nyugat-Balkánon az alkotóelem továbbra is a korábban a CARDS alapján támogatott regionális együttműködést támogatja.

2.3.3. 7. cikk: Regionális fejlesztés alkotóelem

A kizárólag a tagjelölt országok számára hozzáférhető III. alkotóelem a lehető legteljesebb mértékig követni igyekszik az ERFÁ-t és a Kohéziós Alapot, így a kedvezményezett országok a lehető legjobban közelíthetnek a strukturális és vidékfejlesztési alapok gyakorlatához a külföldi segítségnyújtási szabályok alapján.

Ez egyrészt megnöveli a hatékonyság nyújtotta előnyöket, mivel a tagjelölt országoknak – az előcsatlakozási fázisról a csatlakozás utáni fázisra áttérve – nem kell a mindenképpen szükségesnél nagyobb mértékben változtatniuk az eljárásokon és a kritériumokon, hogy a pénzügyi rendeletnek megfeleljenek. Másrészt pedig a lehető legmegfelelőbben készülhetnek fel a csatlakozást követő Európai Regionális Fejlesztési Alapra és a Kohéziós Alapra. Mivel a III. alkotóelem szerinti intézkedésekre ugyanazok a bizottsági szabályok vonatkoznak (ideértve a bizottsághoz benyújtandó intézkedések meghatározását is), amelyek az ERFÁ-ra és a Kohéziós Alapra vonatkoznak (lásd 11. cikk (1) bekezdés (b) pont), biztosítható, hogy a árnyékolási folyamat a lehető legteljesebb legyen.

2.3.4. 8. cikk: Humánerőforrás-fejlesztés alkotóelem

A IV. – szintén kizárólag a tagjelölt országok számára hozzáférhető – alkotóelem célja, hogy felkészítsen az Európai Szociális Alap programozására, bevezetésére és kezelésére az európai munkavállalási stratégia keretében. Ezáltal figyelembe veszik a közösségi célokat a társadalmi kirekesztettség megszüntetése, az oktatás és képzés, valamint a férfiak és a nők közötti egyenlőség terén. Ez az alkotóelem megfelelő struktúrák és rendszerek felállítására helyezi a hangsúlyt a politika- illetve programozás-tervezés, -irányítás és -végrehajtás területén, továbbá az ESZA típusú tevékenységek megvalósításában, a megállapodott politikai prioritásoknak megfelelően.

2.3.5. 9. cikk: Vidékfejlesztés alkotóelem

A III. és IV. alkotóelemhez hasonlóan az adminisztratív cél az országok segítése a csatlakozás utáni, az EU által finanszírozott vidékfejlesztési programokra való felkészülésben azzal, hogy előcsatlakozási támogatást valósít meg olyan rendszereken keresztül, amelyek a lehető leginkább hasonlítanak a csatlakozás után szükséges rendszerekhez.

A mezőgazdasági szektor és a vidéki területek fenntartható átalakításához való hozzájárulás operatív céljának elérése érdekében a (végrehajtási rendeletben meghatározott) támogatott intézkedések skálája nem tartalmazhat minden, a vidékfejlesztési rendelet értelmében a tagállamok esetében támogatásra jogosult intézkedést. Továbbá bizonyos, a tagállamokban már jelentőségüket vesztett vidékfejlesztési intézkedések még mindig fontosak lehetnek olyan országokon belül, amelyekben a mezőgazdasági és a vidéki ágazatok kevésbé fejlettek, tehát támogatásra jogosultaknak kellene lenniük az IPA szerint.

2.4. III. cím: Irányítás és végrehajtás

Ez a cím intézményi egyensúlyt teremt a Tanács mint az EK-Szerződés 181. cikkének (a) pontjában foglalt területen működő elsődleges jogalkotó és a Bizottság között, amely a Tanács által ráruházott végrehajtói funkcióban jár el az EK-Szerződés 202. cikkének (3. francia bekezdés) és 211. cikkének (4. francia bekezdés) megfelelően.

2.4.1. 10. cikk: A támogatás irányítása

Az EK-Szerződés 211. cikkének megfelelően a Bizottság a Tanács által ráruházott végrehajtó hatalmat gyakorol. A 10. cikk (1) bekezdése ezért meghatározza, hogy – a Tanács vonatkozásában – a Bizottság felelős a támogatás megvalósításáért a 11. cikkben meghatározott komitológiai eljárás kikötésével. Ez megerősíti a Bizottságnak a pénzügyi rendelet 48. cikkében meghatározott költségvetés végrehajtására vonatkozó felelősségét is.

A 10. cikk (2) bekezdése értelmében a végrehajtás a pénzügyi rendeletben meghatározott külföldi segítségnyújtási szabályoknak megfelelően történik. Ez a rendelkezés elegendő rugalmasságot ad a végrehajtási folyamatnak, mivel a teljesítendő feladatok elvégzéséhez a rendelkezésre álló végrehajtási módszerek teljes kontinuumát bocsátja rendelkezésre. Ily módon a Bizottság folyamodhat például a centralizált közvetlen irányításhoz, a centralizált közvetett irányításhoz (ideértve az ügynökségeket, a Közösség szerveit és nemzeti állami testületeit / közszolgálati megbízatású testületeit), a decentralizált irányítás különféle fokaihoz, valamint a nemzetközi szervezetekkel közös irányításhoz. Az általuk elérni kívánt célnak megfelelően a különféle alkotóelemek különböző végrehajtási módszereket alkalmazhatnak, amennyiben ez indokolt. A határokon átnyúló együttműködési intézkedések és az európai szomszédsági eszköz alapján megvalósuló intézkedések koordinálása érdekében megnyílt a lehetőség a végrehajtásnak a tagállamokhoz történő delegálására. Ez a támogatás azután a megosztott irányítás útján is végrehajtható.

A 10. cikk (3) bekezdése lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy a más adományozók – pl. tagállamok vagy harmadik fél országok – által rendelkezésére bocsátott támogatási pénzeket kezeljen, amelyeket a pénzügyi rendelet 18. cikkének megfelelően célhoz kötött bevételként jelöl meg a költségvetésben.

A 10. cikk (5) bekezdése előirányozza a megosztott kötelezettségvállalások lehetőségét. Az effajta megosztott kötelezettségvállalások alkalmazása olyan programoknál célszerű, amelyek szorosan kapcsolódnak más EU-programokhoz, amelyek szintén megosztott kötelezettségvállalásokkal működnek.

A Tanácsnak az intézkedés végrehajtására vonatkozó felhatalmazása a Bizottság részére egy komitológiai rendszer bevezetésével, továbbá azzal kerül ellensúlyozásra, hogy a Bizottság köteles évente jelentést tenni a Tanácsnak és a Parlamentnek; ezt a 10. cikk (6) bekezdése tartalmazza.

2.4.2. 11. cikk: Bizottságok

A 11. cikk bizottsági rendszert határoz meg, amely öt, már létező bizottságot használ fel:

- Az I. és II. alkotóelemhez: az Átmeneti Támogatási és Intézményfejlesztési Bizottság (a Phare-bizottság utódja),

- A III. és V. alkotóelemhez: az 1260/1999 rendelet 47. cikkében létrehozott bizottság, emellett az V. alkotóelemhez még a Tanács 1258/1999 rendeletének 11. cikkében létrehozott bizottság, valamint

- A IV. alkotóelemhez: a Szerződés 147. cikkével létrehozott ESZA-bizottság.

A Phare-bizottság utódjára vonatkozó eljárás részletes meghatározása megtörtént, hiszen ez a bizottság elveszíti jogalapját a rendelet 19. cikk (2) bekezdésében foglalt záró rendelkezések alapján.

A többi bizottságra vonatkozó eljárások követik a strukturális és vidékfejlesztési alapok esetében már érvényben lévő eljárásokat, habár bizonyos kiigazítások – például az eljárási szabályzatokkal kapcsolatban – az adott alkotóelem végrehajtási szabályaiban határozandók meg.

A mezőgazdasági és kohéziós politika területén nyújtott támogatás esetében a tagjelölt országok ily módon ugyanazokkal a bizottságokkal kerülnek kapcsolatba, mint amelyek a csatlakozást követően értékelik ezeket az intézkedéseket. Ezeknek a bizottságoknak a bevonásával az országok learathatják ennek a tanulási tapasztalatnak minden gyümölcsét. Ez a megközelítés a strukturális és vidékfejlesztési alapokhoz való lehető legszorosabb igazodást teszi lehetővé a csatlakozást megelőzően.

Ez a cikk továbbá megállapítja az I. alkotóelemért felelős bizottság koordináló funkcióját, illetve említést tesz a bizottságok rendjére vonatkozó egyéb irányadó rendelkezésekről.

2.4.3. 12. cikk: A támogatás formái

A 12. cikk a teljesség igénye nélkül felsorolja a támogatás formáit és az azokhoz alkalmazott eszközöket.

A 12. cikk (1) bekezdése megismétli a pénzügyi rendelet végrehajtási szabályainak 231. cikkét, amely felsorol bizonyos finanszírozható intézkedéseket.

A 12. cikk (2) bekezdése tisztázza, hogy egyes sikeres eszközök – főként a Twinning és a TAIEX –, amelyeket annak érdekében dolgoztak ki, hogy segítsék a tagjelölt országokat a közösségi vívmányok átvételében és bevezetésében, továbbra is használatban maradnak a rendelet kedvezményezettjei esetében.

A 13. cikk a teljesség igénye nélkül felsorolja az operatív költségvetésből finanszírozandó támogató tevékenységeket, különös tekintettel azokra a kiadásokra, amelyek a már nem létező BA-vonal alapján fedezhetők. Célja továbbá a strukturális és vidékfejlesztési alapokban meghatározott támogató tevékenységek lefedése is annak érdekében, hogy folytatni lehessen az intézkedések és az elszámolhatóság kiigazítását, különösen a III–V. alkotóelemek esetében.

2.4.4. 14.. cikk: A támogatás végrehajtása

A rendelkezés alapja a külföldi intézkedési keret a pénzügyi rendelet II. rész 4. címében, különösen a 163., a 166. cikk és a 167. cikk (2) bekezdésében meghatározottaknak megfelelően.

Következésképpen a 14. cikk általános kereteket határoz meg a Bizottság és a kedvezményezett ország közötti kapcsolatokra vonatkozóan. Ez képezi a közösségi támogatás végrehajtásának alapját. Ebben a tekintetben a részletes rendelkezéseket a végrehajtási szabályokban kell megfogalmazni. A kapcsolat kezdetén a végrehajtásra vonatkozó általános szabályokat tartalmazó egységesített keretmegállapodásokat kell megkötni, amelyek meghatározzák az alapvető struktúrákat és szabályokat. (pl. végrehajtó testületek, pénzáramlások, csalás elleni intézkedések stb.) A szabályokat mindegyik alkotóelemre nézve a lehető legmesszebbmenőkig harmonizálni kell, ám annak a lehetőségét is nyitva kell hagyni, hogy az egyes alkotóelemekre vonatkozó külön szabályokat tartalmazó megállapodásokat köthessenek szükség esetén, pl. a különféle alkotóelemeknél előirányzott, különböző szintű decentralizáció biztosítása érdekében.

2.4.5. 15. cikk: A Közösség pénzügyi érdekeinek védelme

A 15. cikkben foglalt rendelkezések felhatalmazást adnak a Bizottság részére, hogy megkössék a szükséges kétoldalú megállapodásokat a Közösség pénzügyi érdekeinek védelmében. Az erre a célra szolgáló részletes rendelkezéseket a pénzügyi rendelet és a pénzügyi rendelet végrehajtási szabályai tartalmazzák. Mindazonáltal a kedvezményezett országokkal kötött külön megállapodás tárgyát kell hogy képezzék, mivel a kedvezményezett országok – a tagállamoktól eltérően – nem vámkötelesek az EK-Szerződés 10. cikkében meghatározott közösségi lojalitás elve, illetve az abból származtatott közösségi vívmányok alapján.

A hatékony és eredményes pénzügyi irányítás feltételeinek való megfelelés érdekében a fenti keretmegállapodások különösen olyan rendelkezéseket kell hogy tartalmazzanak, amelyek meghatározzák a csalás és a szabálytalanság fogalmát, a szerződő hatóság, a Bizottság és a Számvevőszék által a pénzügyi ellenőrzés területén hozott intézkedéseket, az OLAF számára biztosított lehetőséget a 2185/96/EK rendelet által előirányzottakkal egyenértékű helyszíni szemlék elvégzésére, a szerződő hatóság kötelezettségét a megelőző intézkedéseknek a korrupció területén történő bevezetésére vonatkozóan, a feltételezhető csalások és szabálytalanságok eseteinek a Bizottsággal való közlésére vonatkozó eljárást, decentralizált irányítás esetében az elszámolási eljárást, az adminisztratív és pénzügyi szankciók alkalmazását (ideértve a nem megbízható jelöltek és pályázók kizárását), valamint a Bizottság határozatainak érvényesíthetőségét a helyreállítás területén decentralizált irányítás esetében.

2.4.6. 16. cikk: Részvételi és származási szabályok, támogatásra való jogosultság

A tagállamokból, az Európai Gazdasági Térségből, az IPA- és ENPI-rendelet kedvezményezett országaiból származó természetes és jogi személyek, valamint nemzetközi szervezetek jogosoltak a pályázatokban és a szerződésekben történő részvételre. A beszerzések származásának kiadása ugyanezeket a szabályokat követi. A viszonosság alapján másoknak is lehetővé tehető a részvétel. Továbbá előirányzott az eltérés lehetősége megfelelően indokolt esetekben.

A 16. cikk (1)–(6) bekezdése a közösségi támogatást feloldó rendelettervezet pontos, ám némileg rövidített változata. A benne szereplő elvek azért kerülnek itt meghatározásra, mert jelenleg az említett rendelet nincs hatályban, és előfordulhat, hogy végül nem alkalmazzák egy olyan megközelítés kedvéért, amely integrálja annak rendelkezéseit a jövőbeni külföldi segítségnyújtási eszközökbe.

Természetes személyek (vagy természetes személyek csoportjai, mint például a civil szervezetek) külön említés tárgyát képezik, mint esetlegesen támogatásra jogosultak a pénzügyi rendelet 114. cikkére való tekintettel, amely egyébként kizárná ezt – legalábbis központilag irányított programok esetében. Látván, hogy egyes programok – mint például a kis projekt-program (SPP) nagyon sikeres előcsatlakozási stratégiai eszközöknek bizonyultak, kívánatos ennek a lehetőségnek a fenntartása.

Ettől az egyetlen hivatkozástól eltekintve a rendelet tartózkodik a lehetséges végső kedvezményezettek meghatározásától. Ez a pénzügyi rendelet logikáját követi, amely szerint a közösségi támogatás tevékenységorientált, nem pedig kedvezményezettorientált, tehát a közösségi támogatás kedvezményezettje bárki lehet, amennyiben hozzájárul az intézkedés céljának megvalósításához.

2.4.7. 17. cikk A támogatás felfüggesztése

A 17. cikk clausula rebus sic stantibus -t határoz meg a közösségi támogatás odaítélésére vonatkozóan: a Tanács – a Bizottság javaslatára – illetékességet kap a szükségesnek tartott változtatások megtételére, amennyiben valamely kedvezményezett ország megszegi a demokrácia alapelveit, a jogállamiságot, az emberi jogokat, a kisebbségi jogokat, vagy amennyben nem elégséges az előrehaladás az európai partnerségekre vagy a csatlakozási partnerségekre nézve. A nyugat-balkáni országok esetében szintén megismétli a 2. bekezdésben a 2666/2000 rendelet (CARDS-rendelet) 5. cikkének (2) bekezdésében foglalt külön feltételességet.

2.5. IV. cím: Átmeneti és záró rendelkezések

2.5.1. 18. cikk: A kedvezményezett ország státusza

A 18. cikk egyszerűsített eljárást határoz meg a rendelet módosítására a kedvezményezett ország-státuszra vonatkozóan: az EU-Szerződés 49. cikke esetében, amennyiben a Tanács egyhangúlag úgy döntött, hogy támogatást kérelmező státuszt ad valamely kedvezményezett országnak, minősített többséggel meghozott egyszerű határozattal módosíthatja a rendelet mellékleteit, és nem kell teljes jogalkotási eljárást kezdeni, amely ennek a rendeletnek egy másik rendelettel történő formális módosítását írja elő.

2.5.2. 19. cikk: Eszközök közötti rendelkezés

A 19. cikk lehetővé teszi a részvételt más jogalapú programokban a többi földrajzilag külföldi segítségnyújtási eszközben előirányzott viszonosság alapján, amennyiben a regionális, határokon átnyúló, nemzetek feletti vagy globális megközelítés hozzáadott értéket képvisel.

2.5.3. 20.cikk :Átmeneti rendelkezések

A 20. cikk hatályon kívül helyezi a Phare-rendeletet, a CBC-rendeletet, a koordinációs rendeletet, az ISPA-rendeletet, a SAPARD-rendeletet, a Ciprus/Málta-rendeletet és a törökországi rendeletet. Nem szükséges a CARDS-rendelet hatályon kívül helyezése, mivel lejáratának napja 2006. december 31. Rendelkezéseket hoznak az egyik eszközről a másikra történő áttérés megkönnyítésére (ez leginkább a CARDS-ra és Törökországra vonatkozik), valamint annak biztosítására, hogy a hatályukat vesztett rendeletek továbbra is jogalapként alkalmazhatók a folyamatban lévő támogatások esetében.

2.5.4. 21. cikk: Hatályba lépés

A rendelet hatályba lépését a Hivatalos Lapban való kihirdetését követő húsz nap elteltével tervezik, azonban csak 2007. január 1-től kell alkalmazni. Az eltolódás oka, hogy a hatályukat vesztett rendeletekre még szükség van a jelenlegi pénzügyi terv végéig, ám időközben az új rendelet már jogalapot nyújthat a végrehajtási szabályok kidolgozására és eldöntésére, amire a lehető leghamarabb sor kellene, hogy kerüljön.

2004/0222 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS RENDELETE

egy előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) létrehozásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

Tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre, különösen annak 181 cikke a) pontjára,

Tekintettel a Bizottság javaslatára[1],

Tekintettel az Európai Parlament véleményére[2],

Mivel:

A Közösség külföldi segítségnyújtásának javítása érdekében új programozási és segítségnyújtási keretet irányoztak elő. Az Európai Parlament és a Tanács (kelt)-i …(beírandó) (EK) rendeletének célja, hogy életbe léptesse a fejlesztési együttműködési és gazdasági együttműködési eszközt. Az Európai Parlament és a Tanács …(beírandó) (EK) rendelete bevezeti az Európai Szomszédsági és Partnerségi Eszközt. Ez az eszköz a harmadik általános eszköz, amely közvetlenül támogatja az európai külföldi segítségnyújtási politikákat,

Az Európai Unió Szerződésének 49. cikke kimondja, hogy bármelyik európai állam, amely tiszteletben tartja a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok tisztelete és az alapszabadságok elveit továbbá a jogállamiságot, az Unió tagjává válhat,

A Török Köztársaság európai uniós tagsági kérelmét az Európai Tanács 1999-es helsinki ülésén elfogadták, és előcsatlakozási támogatást bocsátanak a Török Köztársaság részére 2002 óta,

Az Európai Tanács 2000. június 20-i Santa Maria da Feira-i ülésén[3] hangsúlyozta, hogy a nyugat-balkáni országok lehetséges jelöltek az európai uniós tagságra,

Az Európai Tanács 2003. június 19-20-i szaloniki ülésén[4] felidézte koppenhágai (2002. december) és brüsszeli (2003. március) következtetéseit, és megismételte azirányú elhatározását, hogy teljes mértékben és hathatósan támogatja a nyugat-balkáni országok európai perspektíváját, jelezvén, hogy azok az Európai Unió szerves részévé válnának, amint teljesítették a megszabott követelményeket,

Az Európai Tanács 2003-as szaloniki ülésén azt is jelezte, hogy a stabilizációs és társulási folyamat alkotja majd az átfogó kereteket a nyugat-balkáni országok európai útján a jövőbeni csatlakozás felé,

Az Európai Parlament – a szaloniki Európai Tanács következtetéseivel kapcsolatos állásfoglalásában – elismerte, hogy mindegyik nyugat-balkáni ország a csatlakozás felé halad, ugyanakkor ragaszkodott ahhoz, hogy mindegyik országot a saját érdemei[5] szerint kell megítélni,

Mindegyik nyugat-balkáni ország tehát lehetséges tagjelölt országnak tekinthető, azonban világosan meg kell különböztetni a tagjelölt országokat és a lehetséges tagjelölt országokat,

Továbbá az Európai Tanács a 2004. június 17-18-i brüsszeli ülésén[6] javasolta, hogy a csatlakozási tárgyalásokat Horvátországgal kellene megnyitni,

A közösségi támogatás koherenciája és következetessége érdekében koherens keretrendszer összefüggésében kell segítséget nyújtani a tagjelölt országoknak és a lehetséges tagjelölt országoknak egyaránt, kiaknázva a korábbi előcsatlakozási okiratokból nyert tapasztalatokat és a 2666/2000/EK rendeletet,

A tagjelölt országoknak és a lehetséges tagjelölt országoknak biztosított támogatással továbbra is támogatni kell a demokratikus intézmények és a jogállamiság megerősítésére, a közigazgatás reformjára, az emberi és a kisebbségi jogok tiszteletben tartására, a polgári társadalom fejlődésének támogatására, a regionális együttműködés előmozdítására, továbbá az összehangolásra és a rekonstrukcióra irányuló erőfeszítéseiket, valamint hozzá kell járulni a fenntartható fejlődéshez és a szegénység visszaszorításához ezekben az országokban, ezért az intézményfejlesztési intézkedések széles skálájának támogatását kell megcélozni,

A tagjelölt országok számára biztosított támogatás emellett a teljes acquis communautaire befogadására és alkalmazására kell hogy irányuljon, különös tekintettel arra, hogy a tagjelölt országok felkészüljenek a Közösség mezőgazdasági és kohéziós politikájának megvalósítására,

A lehetséges tagjelölt országok számára biztosított támogatás tartalmazhatja az acquis communautaire–hoz való bizonyos mértékű igazodást valamint a befektetési projektek támogatását,

A támogatás átfogó többéves stratégia alapján nyújtandó, a stabilizációs és társulási folyamat prioritásainak, továbbá az előcsatlakozási folyamatból származó prioritások figyelembevételével,

Az átmeneti támogatás és intézményfejlesztés, valamint a regionális és határokon átnyúló együttműködés alkotóelemek minden kedvezményezett ország számára hozzáférhetők kell hogy legyenek annak érdekében, hogy támogatásban részesüljenek az átmenet és az EU-hoz való közeledés folyamatában, továbbá hogy ösztönözzék a köztük folyó regionális együttműködést,

A területfejlesztés alkotóelem, a humán erőforrásfejlesztési alkotóelem valamint a vidékfejlesztés alkotóelem kizárólag az elismert tagjelölt országok számára kell hogy hozzáférhető legyen annak érdekében, hogy felkészülhessenek a csatlakozást követő időszakra, különösen a Közösség kohéziós és vidékfejlesztési politikáira,

A támogatás irányítása az 1605/2002 (EK) rendeletben szereplő, a külföldi segítségnyújtásra vonatkozó szabályoknak megfelelően kell hogy történjen, olyan struktúrák felhasználásával, amelyek bizonyították értéküket az előcsatlakozási folyamat során, mint például a decentralizált irányítás, a Twinning és a TAIEX, ám innovatív megközelítéseket is lehetővé tesznek, mint például a tagállamokon keresztüli, megosztott irányítás útján történő megvalósítás az Európai Unió külső határain működő határontúli programok esetében,

Az átmeneti támogatás és intézményfejlesztés, valamint a Regionális és határontúli együttműködés alkotóelem megvalósításához szükséges intézkedések olyan irányítási intézkedések, amelyek a jelentős költségvetési vonzatú programok megvalósításához kapcsolódnak, tehát befogadásuk a Tanács Határozata (1999. június 28.) a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról (1999/468/EK) határozatának megfelelően kell hogy történjen, többéves jelzésértékű tervezési dokumentumoknak az adott irányítóbizottsághoz történő benyújtásával,

A területfejlesztés alkotóelem, a humán erőforrásfejlesztési alkotóelem valamint a vidékfejlesztés alkotóelem megvalósításához szükséges intézkedések szorosan kapcsolódnak a Strukturális Alapok gyakorlásához, tehát befogadásuk a Tanács Határozata (1999. június 28.) a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról (1999/468/EK) határozatának megfelelően kell hogy történjen, részben tanácsadó-, részben pedig irányítóbizottságok útján annak érdekében, hogy a lehető legmesszebbmenőkig ki lehessen használni a Strukturális Alapoknál érvényes döntéshozatali eljárásokat,

Amennyiben a Bizottság központi irányításon keresztül hajtja végre ezt a rendeletet, a legnagyobb körültekintéssel jár el az Európai Közösség pénzügyi érdekeinek védelme érdekében, különösen azzal, hogy az acquis communautaire szabályait és előírásait alkalmazza ebben a tekintetben; és amennyiben a Bizottság más irányítási formákon keresztül hajtja végre ezt a rendeletet, az Európai Közösség pénzügyi érdekeinek védelme az ebben a tekintetben elégséges garanciákat tartalmazó végrehajtási megállapodások megkötésével kell hogy megvalósuljon,

A pályázatokban és támogatási szerződésekben való részvételi jogosultságot meghatározó szabályokat továbbá a készletek származására vonatkozó szabályokat az Európai Unióban a támogatások feloldásával kapcsolatosan nemrégiben tapasztalható tendenciáknak megfelelően kell meghatározni, ám meg kell hagyni az új tendenciákra való rugalmas reagálás lehetőségét is,

Amennyiben valamely kedvezményezett ország megsérti az Európai Unió alapelveit, vagy előrehaladása nem elégséges a koppenhágai kritériumok és az európai vagy a csatlakozási partnerségben meghatározott prioritások szerint, a Tanács a Bizottság javaslata alapján köteles megtenni a megfelelő intézkedéseket,

Rendelkezéseket kell hozni annak érdekében, hogy a Tanács egyszerűsített eljárással módosíthassa ezt a rendeletet az I. vagy II. mellékletben szereplő egyes kedvezményezett országok helyzetére vonatkozóan,

Azoknak az országoknak, amelyek a két másik külföldi régiós támogatási okirat alapján kedvezményezettek, a viszonosság alapján képesnek kell lenniük részt venni a rendelet szerinti intézkedésekben, amennyiben ez hozzáadott értéket jelent a kérdéses intézkedés regionális, határontúli, nemzetek feletti vagy globális jellege szempontjából,

Mivel az ebben az okiratban előirányzott intézkedések az Európai Unió előírásaihoz és politikáihoz történő progresszív igazodásra vonatkoznak – ideértve, ahol alkalmazható, az acquis communautaire-t – a tagságra való tekintettel, nem kezelhetők megfelelően a tagállamok szintjén az EU Szerződés 5. cikke 2. bekezdésében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően,

Mivel az ebben az okiratban előirányzott intézkedések arra korlátozódnak, ami ahhoz szükséges, hogy a kedvezményezett országokat segítsék az Európai Unió előírásaihoz és politikáihoz történő progresszív igazodásban, különösen a tagságra való tekintettel, megfelelnek az EU Szerződés 5. cikke 2. bekezdésében foglalt arányosság elvének,

A közösségi előcsatlakozási támogatás új rendszerének bevezetése szükségessé teszi a Tanács 3906/89/EGK Rendelete (1989. december 18.), a Magyar Köztársaságnak és a Lengyel Népköztársaságnak nyújtott gazdasági támogatásra vonatkozó rendeletének[7], a Bizottság 1998. december 18-i 2760/98 (EK), a PHARE program keretében történő határontúli együttműködés megvalósítására vonatkozó rendeletének[8], a Tanács 1999. június 21-i 1266/99 (EK), az előcsatlakozási stratégia keretében a tagjelölt országoknak nyújtott segítség koordinálására vonatkozó és a 3906/89 (EGK) rendeletet módosító rendeletének[9], a Tanács 1999. június 21-i 1267/99 (EK), az előcsatlakozási strukturális politikákra vonatkozó okiratot létesítő rendeletének[10], hatályon kívül helyezését a Tanács 1999. június 21-i 1268/99 (EK), a közép- és kelet-európai tagjelölt országok mezőgazdasági és vidékfejlesztési előcsatlakozási intézkedéseinek az előcsatlakozási időszakban történő támogatására vonatkozó rendeletének[11], a Tanács 2000. március 13-i 555/2000 (EK), a Ciprusi Köztársaság és a Máltai Köztársaság előcsatlakozási stratégiájának keretében végzett műveletek végrehajtására vonatkozó rendeletének[12], a Tanács 2000. december 5-i 2666/2000 (EK), az Albániának, Bosznia és Hercegovinának, Horvátországnak, a Jugoszláv Szövetségi Köztársaságnak és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságnak nyújtandó támogatásra vonatkozó, az 1628/96 (EK) rendeletet hatályon kívül helyező és a 3906/89 (EGK) illetve 1360/90 (EGK) rendeletet valamint a 97/256/EK és 1999/311/EK határozatot módosító rendeletének[13], a Tanács 2001. december 17-i 2500/2001 (EK), a Törökországnak nyújtott előcsatlakozási pénzügyi támogatásra vonatkozó, a 3906/89 (EGK), az 1267/1999 (EK), az 1268/1999 (EK), valamint az 555/2000 (EK) rendeletet módosító rendeletének[14] hatályon kívül helyezése szükséges,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. cím: Általános rendelkezések

1. cikk Kedvezményezettek és átfogó célkitűzés

A Közösség a mellékletekben foglalt országoknak nyújt segítséget az Európai Unió előírásaihoz és politikáihoz – amennyiben alkalmazható, az acquis communautaire-hoz - történő progresszív igazodásban, a tagság céljából.

2. cikk Terjedelem

A támogatást – amennyiben alkalmazható – különösen az alábbi területek támogatására használják fel:

a demokratikus intézmények és a jogállamiság erősítése,

közigazgatási reform, beleértve egy olyan rendszer felállítását, mellyel a támogatás irányítása decentralizálható a kedvezményezett országba az 1605/2002 (EK)[15] rendeletben foglalt szabályoknak megfelelően,

gazdasági reform,

Az emberi jogok és alapvető szabadságjogok erősítése és védelme, valamint a kisebbségi jogok fokozott tiszteletben tartása,

a polgári társadalom fejlesztése,

összehangolás, bizalomépítő intézkedések és rekonstrukció,

regionális és határontúli együttműködés,

Az 1. mellékletben felsorolt országok esetében a támogatással a következő területeknek is segítséget nyújtanak:

fokozatos igazodás az acquis communautaire -hoz,

társadalmi és gazdasági fejlődés.

A II. mellékletben felsorolt országok esetében a támogatást különösen az alábbi területek támogatására is felhasználják:

az acquis communautaire befogadása és alkalmazása,

a politikafejlesztés támogatása, valamint felkészülés a Közösség közös mezőgazdasági és kohéziós politikájának megvalósításához és irányításához.

3. cikk Alkotóelemek

A támogatás megvalósítása az alábbi alkotóelemeknek megfelelően történik:

Átmeneti támogatás és intézményfejlesztés

Regionális és határontúli együttműködés

Területfejlesztés

Humán erőforrás-fejlesztés

Vidékfejlesztés

A Bizottság gondoskodik a különféle alkotóelemek alapján nyújtott támogatások koordinálásáról és koherenciájáról.

A Bizottság - a rendelet 11. cikk (1) bekezdésének (a) pontjában foglalt eljárásnak megfelelően eljárva - végrehajtási szabályokat fogad el a rendeletre vonatkozóan. Amennyiben ezek a szabályok a rendelet 7-9. cikkének végrehajtását érintik, először a kérdéses alkotóelemért felelős bizottságokkal folytatnak konzultációt a 1999/468/EK határozat 3. cikkében foglalt eljárás szerint és 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően.

4. cikk Támogatási keret és a támogatások elosztása

A Bizottság stratégiai megközelítés alapján – a pénzügyi perspektíva, valamint az európai partnerségek és a csatlakozási partnerségek figyelembe vételével – jelzésszerű többéves keretet hoz létre, a támogatások alkotóelemenkénti és országonkénti – és amennyiben alkalmazható, témánkénti – elosztásával. Ezt évente felülvizsgálják számos objektív kritérium – így a felvevőképesség, a szükségletelemzés, a feltételesség tiszteletben tartása, valamint az irányítási kapacitás figyelembe vételével. Amennyiben alkalmazható, felülvizsgálják a Stabilitási Okiratot létrehozó rendelet alapján elfogadott rendkívüli támogatási intézkedésekre vagy időközi reakcióprogramokra való tekintettel is. A tagállamokkal folytatott határontúli együttműködési programokhoz nyújtott támogatások legalább egyenértékűek az Európai Regionális Fejlesztési Alapból érkező megfelelő finanszírozással.

A jelzésszerű többéves keretről a Bizottság évente értesíti a Tanácsot és az Európai Parlamentet.

Az I. mellékletben felsorolt országok esetében a támogatás az európai partnerségeken alapul. A támogatás programozása egyetlen, országonkénti és alkotóelemenkénti keret alapján történik, és kiterjed az egyes államokban fennáló helyzet elemzésében meghatározott prioritásokra, amelyekre hangsúlyt kell helyezni az Európai Unióba történő további integrációra való felkészülés során, az Európai Tanács által meghatározott követelmények, továbbá a stabilizációs és társulási megállapodások végrehajtásában tett előrehaladás figyelembe vételével, a regionális együttműködést is beleértve.

A II. mellékletben felsorolt országok esetében a támogatás a csatlakozási partnerségeken alapul. A támogatás programozása egyetlen, országonkénti és alkotóelemenkénti keret alapján történik, és kiterjed az egyes államokban fennálló helyzet elemzésében meghatározott prioritásokra, amelyekre hangsúlyt kell helyezni a csatlakozásra való felkészülés során, a politikai és gazdasági kritériumok, továbbá az acquis communautaire befogadásában és alkalmazásában tett előrehaladás figyelembe vételével.

II. cikk: A konkrét alkotóelemekre vonatkozó szabályok

5. cikk Átmenet és intézményfejlesztés alkotóelem

Az Átmeneti támogatás és intézményfejlesztés alkotóelem segítséget nyújt az I. és II. mellékletben felsorolt országoknak a 2. cikkben meghatározott célkitűzések elérésében.

Többek között a kapacitás- és intézményfejlesztés finanszírozására használható fel, valamint befektetésekre is, amennyiben ez utóbbira nem terjed ki a rendelet 6-9. cikke.

Az alkotóelem alapján megvalósuló támogatással támogatható az I. és II. mellékletben felsorolt országok közösségi programokban és ügynökségekben való részvétele.

6. cikk Regionális és határontúli együttműködés alkotóelem

A regionális és határontúli együttműködés alkotóelem segítséget nyújthat az I. és II. mellékletben felsorolt országoknak a regionális, határontúli és – ahol alkalmazható – a egymás közötti illetve közöttük és az EU tagállamai közötti nemzetek feletti és régiók közötti együttműködésben.

Ennek az együttműködésnek a célja a stabilitás, a biztonság és a jólét elősegítése az összes érintett ország közös érdekében, továbbá harmonikus, kiegyensúlyozott és fenntartható fejlődésük elősegítése.

Az együttműködés koordinálása egyéb közösségi, szükség szerint határontúli, nemzetek feletti és régiók közötti együttműködési okiratokkal történik, mennyiben alkalmazható. A tagállamokkal folytatott határontúli együttműködés esetében ez az alkotóelem kiterjed az illető határ vagy határok mindkét oldalán fekvő régiókra.

Ennek a cikknek a célkitűzésein belül ez az alkotóelem többek között alkalmazható a kapacitás- és intézményfejlesztésre, valamint befektetésre is.

7. cikk Területfejlesztés alkotóelem

A Regionális fejlesztés alkotóelem a II. mellékletben felsorolt országokat támogatja a politikafejlesztésben valamint a Közösség kohéziós politikájának megvalósítására és irányítására való felkészülésben, különösen az Európai Regionális Fejlesztési Alapra és a Kohéziós Alapra való felkészülésükben.

Ez az alkotóelem különösen hozzájárulhat az [1783/1999 (EK)[16]] és az [1164/1994 (EK)[17]] rendeletben foglalt intézkedéstípusok finanszírozásához.

8. cikk Humán erőforrásfejlesztés alkotóelem

A Humán erőforrásfejlesztés alkotóelem a II. mellékletben felsorolt tagjelölt országokat támogatja a politikafejlesztésben valamint a Közösség kohéziós politikájának megvalósítására és irányítására való felkészülésben, különösen az Európai Szociális Alapra való felkészülésükben.

Ez az alkotóelem különösen hozzájárulhat az [1784/1999 (EK)[18]] rendeletben foglalt intézkedéstípusok finanszírozásához.

9. cikk Vidékfejlesztés alkotóelem

A Vidékfejlesztés alkotóelem a II. mellékletben felsorolt tagjelölt országokat támogatja a politikafejlesztésben valamint a Közösség közös mezőgazdasági politikájának megvalósítására és irányítására való felkészülésben. Különösen hozzájárul a mezőgazdasági ágazat és a vidéki területek fenntartható átalakításához, valamint a tagjelölt országoknak a közös mezőgazdasági politikára és a kapcsolódó politikákra vonatkozó acquis communautaire bevezetésére való felkészüléséhez.

Ez az alkotóelem különösen hozzájárulhat az 1257/1999 (EK)[19]. rendeletben foglalt intézkedéstípusok finanszírozásához.

III. cím: Irányítás és végrehajtás

10. cikk A támogatás irányítása, jelentéstétel

A Bizottság a felelős ennek a rendeletnek a végrehajtásáért, a 11. cikkben hivatkozott eljárásnak megfelelően eljárván.

A rendelet értelmében tett intézkedések végrehajtása az 1605/2002 (EK)[20] rendeletnek megfelelően történik. A közösségi finanszírozás különösen a következő formákat öltheti: finanszírozási megállapodások a Bizottság és a kedvezményezett ország között, beszerzési szerződések vagy támogatási megállapodások nemzeti vagy nemzetközi közintézményekkel vagy az intézkedés végrehajtásáért felelős természetes vagy jogi személyekkel, illetve munkavállalási szerződések. A rendelet 6. cikke értelmében vett, a tagállamokkal kapcsolatos határontúli programokat elvileg delegálják a tagállamoknak, mely esetben azok végrehajtása a megosztott irányítás alapján történik, az 1605/2002 (EK) rendelet vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően. Megosztott irányítás esetén az irányító hatóság a Tanács 1260/1999 (EK) rendeletében meghatározott elveknek és szabályoknak megfelelően működik.

A Bizottság más adományozóktól származó támogatásokat is kaphat illetve kezelhet az intézkedések végrehajtása érdekében; ezeket az 1605/2002 rendelet 18. cikkének megfelelően átengedett bevételként számolja el a fenti adományozókkal.

A Bizottság – az 1605/2002 (EK) rendelet 54. cikkében megállapított határokon belül – úgy dönthet, hogy a közhatósági feladatokat – különösen a költségvetés végrehajtásának feladatait – rábízza a fenti rendelet 54. cikk (2) bekezdésében felsorolt testületekre. A fenti rendelet 54. cikk (2) bekezdése (c) pontjában meghatározott testületekre akkor bízható közhatósági feladat, amennyiben azok nemzetközileg elismertek, megfelelnek a nemzetközileg elismert irányítási és szabályozási rendszereknek, és közhatósági felügyelet alatt állnak.

Az egy pénzügyi évnél hosszabb időre kiterjedő intézkedések költségvetési kötelezettségvállalásai felbonthatók néhány évre esedékes éves részletekre.

A Bizottság minden évben megküldi az Európai Parlament és a Tanács részére az ennek az okiratnak az alapján eszközölt közösségi támogatás megvalósulására vonatkozó jelentést. A jelentés tájékoztatást nyújt az év során finanszírozott intézkedésekről és a monitoring munka eredményeiről, továbbá értékeli a támogatás végrehajtása terén elért eredményeket.

11. cikk Bizottságok

A Bizottságot az alábbi bizottságok segítik, melyeknek tagjai a tagállamok képviselői és elnöke a Bizottság egy képviselője:

Megalakul az Átmeneti Támogatási és Intézményfejlesztési Bizottság, és véleményezi a többéves jelzésértékű tervezési dokumentumokat az európai partnerségekben és a csatlakozási partnerségekben létrehozott stratégiai megközelítés és prioritások alapján az 5. és a 6. cikkel összefüggésben, Amennyiben hivatkozás történik erre a bekezdésre, a 1999/468/EK határozat 4. cikkében meghatározott irányítási eljárás az irányadó, annak 7. cikke (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően. Az 1999/468 határozat 4. cikke (3) bekezdésében meghatározott időtartam hat hét. A bizottság elfogadja saját eljárásrendjét.

Az 1260/1999 (EK)[21] rendelet 47. cikkének (1) bekezdése (a) pontjában foglaltak szerint létrehozott bizottság véleményezi a 7. cikkel összefüggésben nyújtott támogatást a fenti rendeletben meghatározott szabályok, különösen annak 47. cikke (2) és (3) bekezdésében foglaltak szerint.

A Európai Közösséget létrehozó Szerződés 147. cikke alapján megalakított bizottság véleményezi a 8. cikkel összefüggésben nyújtott támogatást az 1260/1999 (EK)[22] rendeletben meghatározott szabályok, különösen annak 49. cikkében foglaltak szerint.

Az 1260/1999 (EK)[23] rendelet 47. cikkének (1) bekezdése (c) pontjában és a 1258/1999 (EK)[24] rendelet 11. cikkében foglaltak szerint létrehozott bizottságok véleményezik a 9. cikkel összefüggésben nyújtott támogatást a két rendeletben meghatározott szabályok, különösen az 1260/1999 (EK) rendelet 47. cikke (2) és (3) bekezdésében, valamint az 1258/1999 (EK) rendelet 12-15. cikkében foglaltak szerint.

Az Intézményfejlesztési Bizottság a támogatás koordinálásáért felelős a rendelet 3. cikke (2) bekezdésében előírtak szerint.

Az Európai Fejlesztési Bank egy megfigyelője vesz részt a bizottságok tárgyalásain a Bankot érintő kérdéseket illetően.

12. cikk A támogatás formái

Az ennek a rendeletnek az alapján nyújtott támogatás finanszírozhat többek között befektetéseket, beszerzésre vonatkozó szerződéseket, továbbá olyan támogatásokat, mint például a kamattámogatások, a külön kölcsönök, hitelgaranciák és pénzügyi támogatás, költségvetési támogatás és a költségvetési segítségnyújtás egyéb speciális formái, valamint a nemzetközi pénzintézetek vagy regionális fejlesztési bankok tőkéjéhez történő hozzájárulás. A költségvetési támogatás feltétele, hogy a partnerország közpénzeinek igazgatása megfelelően átlátható, megbízható és hatékony legyen, valamint hogy jól körvonalazott, a nemzetközi finanszírozó intézmények által jóváhagyott ágazati vagy makrogazdasági politikák legyenek életben.

A támogatás megvalósítható adminisztratív együttműködési intézkedéseken keresztül is, a tagállamokból küldött közszféra-szakértők bevonásával. Az effajta projektek végrehajtása a Bizottság által meghatározott végrehajtási szabályok szerint történik.

13. cikk A támogatás végrehajtása

A támogatás továbbá felhasználható a program adminisztrációjához és célkitűzéseinek eléréséhez közvetlenül szükséges előkészítéssel, utánkövetéssel, ellenőrzéssel, auditálással és értékeléssel kapcsolatos tevékenységek költségeinek fedezésére – ide tartoznak különösen a tanulmányok, értekezletek, a tájékoztatás és a közzététel –, az információcserét célzó informatikai hálózatokhoz kapcsolódó kiadásokra, továbbá az adminisztratív és technikai segítségnyújtás mindenfajta egyéb költségére, amelyet a Bizottság felhasználhat a program adminisztrációjára. Fedezi továbbá az áthárított programirányítási célú adminisztratív támogatási költségeket a Bizottság nem tagországbeli delegációinál.

14. cikk A támogatás végrehajtása

A Bizottság és a kedvezményezett országok keretmegállapodásokat kötnek a támogatás végrehajtására vonatkozóan.

A támogatás végrehajtására vonatkozó kiegészítő megállapodások a Bizottság és a kedvezményezett ország vagy annak végrehajtó hatóságai között jönnek létre, ahogy szükséges.

15. cikk A Közösség pénzügyi érdekeinek védelme

A rendelet eredményeképpen született megállapodások a Közösség pénzügyi érdekeinek védelmét biztosító rendelkezéseket tartalmaznak, különösen a csalásra, a korrupcióra és egyéb, a Tanács 2988/1995 (EK, Euratom), 2185/1996 (EK, Euratom) és 1073/1999 (EK, Euratom) rendeleteiben foglaltaknak megfelelő szabálytalanságokra vonatkozóan.

A megállapodások kifejezett rendelkezést kell hogy tartalmazzanak arra vonatkozóan, hogy a Bizottság és a Számvevőszék dokumentumok alapján történő és helyszíni auditálásra is jogosult a közösségi támogatásban részesült vállalkozók és alvállalkozók mindegyikére vonatkozóan. Szintén kifejezett felhatalmazást adnak a Bizottságnak arra, hogy a 2185/1996 (EK, Euratom) rendeletben foglaltak szerinti helyszíni szemléket és ellenőrzéseket végezzen.

A támogatás végrehajtásából eredő minden szerződés biztosítja a Bizottságnak és a Számvevőszéknek a jelen cikk 2. bekezdésében foglalt jogát a szerződések végrehajtása közben és azt követően.

16. cikk Részvételi és származási szabályok, támogatásra való jogosultság

A rendelet alapján finanszírozott beszerzési vagy támogatási szerződések odaítéléséből való részesülés lehetséges minden, az Európai Közösség tagállamaiból származó természetes vagy jogi személy számára a Szerződések érvényességi körén belül,

A rendelet alapján finanszírozott beszerzési vagy támogatási szerződések odaítéléséből való részesülés lehetséges minden olyan természetes vagy jogi személy számára, aki/amely

olyan országból származik, amely ennek a rendeletnek a kedvezményezettje,

olyan országból származik, amely az Európai szomszédsági és partnerségi okirat kedvezményezettje,

az Európai Gazdasági Térség valamely tagállamából származik,

bármely egyéb országból azármazik azokban az az esetekben, ahol a Bizottság úgy határozott, hogy a külső támogatáshoz történő viszonos hozzáférés garantált.

A rendelet alapján finanszírozott beszerzési vagy támogatási szerződések odaítéléséből való részesülés lehetséges továbbá minden nemzetközi szervezet számára.

A szerződések odaítélésére szolgáló eljárásokkal összefüggésben javasolt szakértők nem szükséges, hogy megfeleljenek a fent felsorolt nemzetiségi feltételeknek.

A rendelet alapján finanszírozott szerződés értelmében vásárolt mindenfajta készlet és anyag a Közösségből kell hogy származzon vagy a fenti (2) bekezdésben foglaltak szerint jogosult országból.

A Bizottság megfelelően alátámasztott esetekben engedélyezheti más országokból származó természetes és jogi személyek részvételét vagy máshonnan származó készletek és anyagok felhasználását.

Az 1605/2002 (EK) rendelet 114. cikkének megfelelően a természetes személyek részesülhetnek támogatásban.

17. cikk A támogatás felfüggesztése

A demokrácia, a jogállamiság elvének, továbbá az emberi jogok, a kisebbségi jogok és az alapszabadságok tiszteletben tartása rendkívül fontos eleme a rendelet alkalmazásának és az annak alapján nyújtott támogatásnak. A Közösség által Albánia, Bosznia-Hercegovina, Horvátország, a volt Macedón Jugoszláv Köztársaság illetve Szerbia és Montenegro részére nyújtott támogatásra szintén a Tanács 1997. április 29-i következtetéseiben meghatározott feltételek vonatkoznak, különös tekintettel a kedvezményezettek demokratikus, gazdasági és intézményi reformokra irányuló kötelezettségvállalására.

Amennyiben a kedvezményezett ország nem tartja tiszteletben ezeket az elveket vagy az Európai Unióval létesült megfelelő partnerségben foglalt kötelezettségvállalásokat, vagy nem elégséges a csatlakozási követelmények teljesítés irányában történő előrehaladás, a Tanács – a Bizottság javaslatát minősített többséggel elfogadó intézkedéssel – megteheti a megfelelő lépéseket a rendelet értelmében nyújtott bármely támogatás tekintetében.

IV. cím: Átmeneti és záró rendelkezések

18. cikk Kedvezményezett ország-státusz

Amennyiben a rendelet I. mellékletében felsorolt kedvezményezett ország az Európai Unió Szerződése 49. cikk 1. bekezdésének első mondatában foglaltak szerint eljáró Tanács határozata alapján jelölti státuszt kap, a Tanács – a Bizottság javaslata alapján – minősített többséggel hozott intézkedésse áthelyezheti az adott országot az I. mellékletből a II. mellékletbe.

19. cikk Okiratközi rendelkezés

A közösségi ámogatás következetességének és eredményességének érdekében a Bizottság úgy dönthet, hogy más országok, területek és régiók részesülhetnek a rendelet szerinti intézkedésekből, amennyiben a kérdéses projekt vagy program regionális, határontúli, nemzetek feletti vagy globális jellegű.

20. cikk Átmeneti rendelkezések

2007. január 1-jével az alábbi rendeletek hatályukat vesztik:

A 3906/1989 (EGK) rendelet

A 2760/1998 (EK) rendelet

Az 1266/1999 (EK) rendelet

Az 1267/1999 (EK) rendelet

A 268/1999 (EK) rendelet

Az 555/2000 (EK) rendelet

A 2500/2001 (EK) rendelet.

A fenti, hatályukat vesztett rendeletek valamint a 2666/2000 rendelet továbbra is alkalmazandók a 2007-et megelőző költségvetési években megvalósuló jogi intézkedésekre és kötelezettségvállalásokra.

Amennyiben külön intézkedések szükségesek a 3906/89 (EK), 2760/98 (EK), 1266/1999 (EK), 1267/1999 (EK), 1268/1999 (EK), 555/2000 (EK), 2666/2000 (EK) vagy 2500/2001 (EK) rendelet által kialakított rendszerből az ezáltal a rendelet által kialakított rendszerbe történő átmenet megkönnyítésére, a Bizottság ezeket az intézkedéseket ennek a rendeletnek a 11. cikkében meghatározott eljárásoknak megfelelően fogadja el.

21. cikk Hatályba lépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

2007. január 1-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben,

A Tanács részéről

Az elnök

1. MELLÉKLET

pl.:

- Albánia

- Bosznia és Hercegovina

- Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság

- Szerbia és Montenegro

2. MELLÉKLET

pl.:

- Horvátország

- Törökország

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

Policy area: Enlargement Activity: Pre-accession assistance |

TITLE OF ACTION: INSTRUMENT FOR PRE-ACCESSION (IPA) |

1. BUDGET LINES + HEADINGS (AS IN PDB 2005)

05 01 ADMINISTRATIVE EXPENDITURE OF POLICY AREA ‘AGRICULTURE’

05 01 04 03 The SAPARD pre-accession Instrument – Expenditure on administrative management

05 05 SPECIAL ACCESSION PROGRAMME FOR AGRICULTURE AND RURAL DEVELOPMENT (SAPARD)

05 05 01 01 The SAPARD pre-accession Instrument

05 05 01 02 The SAPARD pre-accession Instrument – Completion of the SAPARD pre-accession assistance relating to eight applicant countries

05 49 EXPENDITURE ON ADMINISTRATIVE MANAGEMENT OF PROGRAMMES COMMITTED IN ACCORDANCE WITH THE FORMER FINANCIAL REGULATION

05 49 04 03 The SAPARD Pre-accession Instrument – Expenditure on administrative management

06 01 ADMINISTRATIVE EXPENDITURE OF POLICY AREA ‘ENERGY AND TRANSPORT’

06 01 04 09 Intelligent energy – Europe programme (2003 to 2006): external strand – Coopener - Expenditure on administrative management

06 04 CONVENTIONAL AND RENEWABLE ENERGIES

06 04 02 Intelligent energy – Europe programme (2003 to 2006): external strand – Coopener (in part)

07 01 ADMINISTRATIVE EXPENDITURE OF POLICY AREA ‘ENVIRONMENT’

07 01 04 05 LIFE (European Financial Instrument for the Environment – 2000 to 2006 – Operations outside Community territory – Expenditure on administrative management (in part)

07 02 GLOBAL ENVIRONMENTAL AFFAIRS

07 02 02 LIFE (European Financial Instrument for the Environment – 2000 to 2006 – Operations outside Community territory (in part)

13 01 ADMINISTRATIVE EXPENDITURE OF POLICY AREA ‘REGIONAL POLICY’

13 01 04 02 Instrument for structural policies for pre-accession (ISPA) – Expenditure on administrative management

13 05 PRE-ACCESSION INTERVENTIONS RELATED TO THE STRUCTURAL POLICIES

13 05 01 01 Instrument for structural policies for pre-accession

13 05 01 02 Instrument for structural policies for pre-accession – Closure of pre- accession assistance relating to eight applicant countries

13 49 EXPENDITURE ON ADMINISTRATIVE MANAGEMENT OF PROGRAMMES COMMITTED IN ACCORDANCE WITH THE FORMER FINANCIAL REGULATION

13 49 04 02 Instrument for structural policies for pre-accession – Expenditure on administrative management

14 03 INTERNATIONAL ASPECTS OF TAXATION AND CUSTOMS

14 03 02 Customs co-operation and international assistance (Customs 2007) (in part)

19 01 ADMINISTRATIVE EXPENDITURE OF POLICY AREA ‘EXTERNAL RELATIONS’

19 01 04 08 Assistance for the countries of the western Balkans – Expenditure on administrative management

19 01 04 11 Development and consolidation of democracy and the rule of law – Respect for human rights and fundamental freedoms – Expenditure on administrative management (partially)

19 04 EUROPEAN INITIATIVE FOR DEMOCRACY AND HUMAN RIGHTS (EIDHR)

19 04 02 Support for the victims of human rights’ abuses (partially)

19 04 03 Development and consolidation of democracy and the rule of law – Respect for human rights and fundamental freedoms (partially)

19 04 04 Support for the activities of international criminal tribunals and the International Criminal Court (partially)

19 07 RELATIONS WITH THE WESTERN BALKANS

19 07 01 Assistance for the countries of the western Balkans

19 07 02 Assistance to Serbia and Montenegro

19 07 03 Aid for the reconstruction of Kosovo

19 07 04 Interim civilian administrations

19 49 EXPENDITURE ON ADMINISTRATIVE MANAGEMENT OF PROGRAMMES COMMITTED IN ACCORDANCE WITH THE FORMER FINANCIAL REGULATION

19 49 04 07 Assistance for the countries of the western Balkans – Expenditure on administrative management

19 49 04 10 Development and consolidation of democracy and the rule of law – Respect for human rights and fundamental freedoms – Expenditure on administrative management (partially)

22 01 ADMINISTRATIVE EXPENDITURE ON POLICY AREA ‘ENLARGEMENT’

22 01 04 01 Pre-accession assistance for countries of central and eastern Europe – Expenditure on administrative management

22 01 04 02 Pre-accession strategy for Turkey – Expenditure on administrative management

22 01 04 03 Phasing-out of pre-accession assistance for new Member States – Expenditure on administrative management

22 01 04 05 Technical Assistance Information Exchange Office (TAIEX) actions in the framework of the pre-accession instruments – Expenditure on administrative management

22 02 PRE-ACCESSION ASSISTANCE INSTRUMENTS

22 02 01 Pre-accession assistance for countries of central and eastern Europe

22 02 02 Cross-border co-operation for central and eastern Europe

22 02 03 Completion of the Phare pre-accession assistance

22 02 04 01 Pre-accession assistance for Turkey

22 02 04 02 Completion of the former co-operation with Turkey

22 02 05 Pre-accession assistance for Malta and Cyprus

22 02 06 Technical Assistance Information Exchange Office (TAIEX) actions in the framework of the pre-accession instruments

22 02 07 Impact of enlargement in EU border regions – Preparatory actions

22 02 08 Subsidy for organising traineeships for young diplomats from the applicant countries

22 02 09 Pilot project on demining activities in Cyprus

22 02 10 Pre-accession multi-country horizontal programmes

22 04 INFORMATION AND COMMUNICATION STRATEGY

22 04 01 Prince - Information and communication strategy

22 49 EXPENDITURE ON ADMINISTRATIVE MANAGEMENT OF PROGRAMMES COMMITTED IN ACCORDANCE WITH THE FORMER FINANCIAL REGULATION

22 49 04 01 Pre-accession assistance for countries of central and eastern Europe – Expenditure on administrative management

22 49 04 02 Pre-accession assistance for Turkey – Expenditure on administrative management

22 49 04 03 Pre-accession strategy for Malta and Cyprus – Expenditure on administrative management

In addition, under title 4 (Employment and social affairs), a new chapter will have to be created to host the Human Resources Development Component of the IPA, with a corresponding “support administrative expenditure” item in the article 04 01 04 XX.

2. OVERALL FIGURES

2.1. Total allocation for action (Part B): € million for commitment

€ 14 653 million euros

2.2. Period of application:

2007-2013

(start and expiry years)

2.3. Overall multi-annual estimate of expenditure: (current prices)

(a) Schedule of commitment appropriations/payment appropriations (financial intervention) (see point 6.1.1)

€ million

2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 *and following | Total |

Commitments | 1.426 | 1.631 | 1.734 | 1.977 | 2.294 | 2.441 | 2.564 | 14.067 |

Payments | 285 | 754 | 1.264 | 1.690 | 1.898 | 2.116 | 6.060 | 14.067 |

(b1) Technical and administrative assistance: of which staff (see point 6.1.2)

Commitments | 28 | 31 | 34 | 39 | 47 | 52 | 55 | 286 |

Payments | 28 | 31 | 34 | 39 | 47 | 52 | 55 | 286 |

(b2) Technical and administrative assistance: of which support expenditure (see point 6.1.2)

Commitments | 32 | 37 | 38 | 43 | 48 | 50 | 52 | 300 |

Payments | 32 | 37 | 38 | 43 | 48 | 50 | 52 | 300 |

Subtotal a+b |

Commitments | 1.486 | 1.699 | 1.806 | 2.059 | 2.389 | 2.543 | 2.671 | 14.653 |

Payments | 345 | 822 | 1.336 | 1.772 | 1.993 | 2.218 | 6.167 | 14.653 |

(c) Overall financial impact of human resources and other administrative expenditure (see points 7.2 and 7.3)

Commitments/ payments | 65 | 76 | 82 | 95 | 113 | 122 | 130 | 683 |

TOTAL a+b2+c |

Commitments | 1.523 | 1.744 | 1.854 | 2.115 | 2.455 | 2.613 | 2.746 | 15.050 |

Payments | 382 | 867 | 1.384 | 1.828 | 2.059 | 2.288 | 6.242 | 15.050 |

* following years only applies to payment appropriations

2.4. Compatibility with financial programming and financial perspective

Proposal is compatible with the 2007-2013 financial programming of heading 4, as set out in the Communication from the Commission “Building our common Future: Policy challenges and Budgetary means of the Enlarged Union 2007-2013” – COM(2004) 101 of 10 February 2004.

2.5. Financial impact on revenue:

Proposal has no financial implications (involves technical aspects regarding implementation of a measure)

3. BUDGET CHARACTERISTICS

Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions form applicant countries | Heading in financial perspective |

Non comp | Diff | YES | NO | NO | 4 |

4. LEGAL BASIS

Article 181a of the Treaty

5. DESCRIPTION AND GROUNDS

5.1. Need for Community intervention

5.1.1. Objectives pursued

The Instrument is intended to facilitate the entry into the Union of those countries deemed to be candidates or potential candidates for membership. This covers Turkey and the countries of the Western Balkans.

The intention is that future candidate countries should be treated broadly the same as past candidate countries. As the countries of the Western Balkans become candidate countries, it is proposed that they will receive per capita per year about the level of assistance established in the financial perspective 2000-2006, under heading 7, for the 10 candidate countries in central and eastern Europe. For Turkey, taking into account the size and absorption capacity of the country, it is proposed that there will be a gradual increase in assistance over the period 2007-2013, towards this level. After the accession of 8 of the central and eastern European candidate countries in 2004, assistance to the remaining countries, Bulgaria and Romania, was increased by 20%, 30% and 40% over the years 2004-2006, in the run up to their planned accession in 2007. Such an enhanced level of funding is not proposed under IPA.

The Instrument will focus on two main priorities:

- helping countries to fulfil the political, economic and acquis-related criteria for membership (the Accession Criteria) and to build up administrative and judicial capacity

- helping countries prepare for EU Structural, Cohesion and Rural Development Funds (EU Funds) after accession (both by preparing the necessary structures and systems and by financing projects)

To do this, the Instrument will have five Components:

- Transition Assistance and Institution Building (both “soft”, in terms of know-how, and “hard”, in terms of physical investment) to help countries meet the Accession Criteria and improve their administrative and judicial capacity

- Regional and Cross-Border Co-operation

- Regional Development (to help prepare for Structural Funds ERDF programmes - and Cohesion Funds)

- Human Resources Development (to help prepare for Structural Funds ESF programmes)

- Rural Development (to help prepare for Agriculture and Rural Development).

There will be a clear differentiation within the Instrument between assistance to potential candidates (or “pre-candidates”), listed in Annex I of the Regulation, and to recognised candidate countries, listed in Annex II of the Regulation.

For pre-candidate countries, the assistance will consist of institution building, in particular to strengthen the Copenhagen political criteria, enhance administrative and judicial capacity and selectively promote some alignment with the acquis in areas of mutual advantage. This will be complemented by regional and cross-border co-operation, investment to promote economic and social development and other transition measures to foster stabilisation and reconciliation throughout the Western Balkans. The pre-candidate countries will, therefore, benefit only from the Transition and Institution Building Component and the Regional and Cross-border Co-operation Components of the Instrument. They will, therefore, receive a level of funding less than that proposed for candidate countries.

For the candidate countries, the full pre-accession package will apply. The institution building effort will, therefore, focus on full rather than selective alignment with the acquis, and these countries will also benefit from the other three components of the Instrument designed to help prepare candidate countries for EU Funds after accession.

The assistance to pre-candidate countries will also be designed to bring them step by step, within a coherent framework, closer to candidate country status, and ultimately membership.

Decisions on when pre-candidate countries will become candidate countries and when candidate countries will join the Union are for the European Council and this Regulation will respond to the implications of those decisions.

The objectives of this Instrument will also embrace the objectives for sustainable development outlined in COM(2004) 101 final.

Specific objectives to target specific sectoral objectives for preparation for accession will be fixed for each Component.

The development and consolidation of democracy and the rule of law, and respect for human rights and fundamental freedoms constitute key objectives of the European Union’s external policies. Within the framework of the present Regulation and its geographical scope, the European Community will contribute to the implementation of operations advancing respect for human rights and fundamental freedoms, promoting and strengthening democratic processes, [including where appropriate through election observation and assistance,] and developing and consolidating the rule of law and good governance.

5.1.2 and 5.1.3 Ex post and ex ante evaluation

The Commission carried out in the second half of 2003 an extensive high-level review of the whole range of European Community external instruments, in the context of the preparation of its proposals for the new financial perspectives. The Commission established the “Peace Group” which was tasked with leading the identification of the future priorities for external relations and the instruments needed to serve those priorities. This Group functioned at both the level of the external relations Commissioners and the services. It met regularly between April and December 2003 and developed the principles, which were set out in the Communication “Building our Common Future, Policy Challenges and Budgetary Means of the Enlarged Union 2007-2013”[25]. The need to align objectives and instruments more closely to European Union values and interests was identified as being fundamentally important.

In particular, the “Peace Group” underlined that the European Union’s values, reflected by its democratic tradition, social model and integration experience, include human dignity, the rule of law, human rights, solidarity, equality between the sexes, adherence to the multilateral system of the United Nations and support, within the multilateral economic system, for regionalism as a force for development and stability. It emphasised that its interests drive the European Union to promote stable international growth founded on sustainable development. In this way it guarantees itself increasing outlets and quality jobs on competitive, open and regulated markets. Finally, the “Peace Group” recommended that the European Union promotes its values and interests by operating simultaneously as a continental power, and as a global economic and political player.

As far as external community instruments are concerned, the “Peace Group” recognised that the European Union's co-operation and assistance policy is the result of 50 years of successive sedimentation, which results in a multiplication of assistance instruments and a fragmentation of aid management both in terms of programming and implementation functions (even if recent policy and structural reforms have helped to improve coherence and consistency of the European Union's co-operation and assistance policy).

The “Peace Group” put forward that the European Union’s framework for external assistance should be rationalised and simplified by a reduction in the number of legal bases, the number of budget lines, and the number of programmes. More precisely, it recommended that:

- the complex structure of existing aid programs (EDF, ALA, MEDA, TACIS, CARDS, etc…) covering a wide range of interventions (peacekeeping and post-crisis operations; rehabilitation; economic reforms; projects; human rights programs; budgetary support) should be significantly streamlined;

- European Community and Member States policies and implementation should be harmonised.

Furthermore, the “Peace Group” underlined the following points:

- Large geographic programmes based on the principles of ownership and partnership with partner countries and regions and thematic programmes allowing for policy initiatives by the Community should be maintained;

- Strategy papers, subject to regular reviews, are the right tool to ensure overall policy coherence and to respect external policy objectives in the different areas as well as in the external aspects of internal policies;

- Resources should be allocated to partner countries according to expected and measured performances and strategy papers process, backed up by stronger analytical capabilities, should confront goals and achievements;

- Performance-based allocations do not mean increased conditionality in the traditional sense and the issue of political conditionality should be approached cautiously, on the basis of lessons drawn from experience;

- Though this is not necessarily a solution in each and every case, such concerns for results, namely the political and economic reforms in the partner countries, leads the Commission to suggest, where possible, moving further financial and technical assistance from projects towards sector programmes, budget support and macro-economic financial assistance which facilitate both the absorption by the partner country since its own budgetary procedures are used, and donors’ co-ordination as well as quick disbursement subject to compliance though.

The current proposal also takes account of the vast literature of work on development, the practice of other international and bi-lateral donors, as well as of the principles and objectives of the reform of the management of external assistance launched by the Commission in May 2000.

In addition, the inter service group which prepared this legislative proposal looked in detail at the lessons that could be learned from past pre-accession assistance, and this work is also reflected in the proposal.

5.2. Action envisaged and budget intervention arrangements

There will be two principal types of actions – one focusing on assistance to pre-candidate countries, to continue the work started under CARDS and to help prepare them for candidate country status and one focusing on candidate countries, to help prepare them for membership of the Union.

The detailed planning of these actions will fall within a Reinforced Pre-accession Strategic Approach. This will start with the system of European Partnerships and Annual Reports, introduced for pre-candidate countries, and of Accession Partnerships and Regular Reports, in place for candidate countries. From these a multi-annual framework, to be reviewed annually, with an allocation of funds by Component and by country will be prepared. These allocations will be made on the basis of certain criteria, whilst providing for flexibility to adapt to the specific pre-accession needs of the individual countries.

As set out in the thematic strategy, measures receiving Community support in pursuit of the present Regulation’s objectives in the field of promoting democratisation and the rule of law, and respect for human rights and fundamental freedoms shall include

- pertinent global, regional and country projects and programmes of local and EU non-governmental and civil society based organisations,

- co-operation with international organisations in the field of democratisation and human rights.

Until beneficiary countries are able to participate in the Community Programme ‘Erasmus’, under Article 5.3 of the Regulation, this Instrument will continue to provide access for those countries to the TEMPUS Plus programme.

5.3. Methods of implementation

Implementation (From Centralised to Decentralised Management)

- Experience has shown that it is vital, for the broad approach needed for pre-accession aid, to have available the whole range of implementation methods (from centralised to full decentralisation of financial management to the beneficiary countries, as well as joint management with international organisations) offered by the Financial Regulation. This approach will, therefore, be maintained in this Instrument. The Regulation also leaves open the possibility for programme implementation under indirect centralised management arrangements by national public sector bodies or bodies governed by private law with a public service mission, or by an executive agency.

- It is likely that different modalities will apply for different Components of this Instrument, with full decentralisation as the ultimate objective. Moreover the speed at which beneficiary countries are able to move down the road of decentralisation is also likely to vary from Component to Component. An appropriate mix of centralised and decentralised management structures will need to be put in place, taking into account the quality of the management and control systems of beneficiary countries, in line with the requirements of the Financial Regulation.

- It is, nonetheless, important that the highest level of decentralisation possible for the individual beneficiary country concerned should be pursued as soon as feasible, without delaying the flow of assistance. A start on the process of moving to partially decentralised management will, therefore, be made at the earliest possible point, starting with pre-candidate countries. For Components where the only realistic approach is to proceed to full decentralisation from the start of programme implementation, preparation for the implementation of a limited number of key measures could facilitate an early start of programme implementation.

- In addition, there is, at present, a large European Agency for Reconstruction in the Western Balkans. The Commission will reflect on how best to handle these ongoing tasks within the IPA, bearing in mind the political and technical complexities of the EU’s operations in the Western Balkans.

6. FINANCIAL IMPACT

6.1. Total financial impact on Part B - (over the entire programming period) (current prices)

6.1.1. Financial intervention

Commitments (in € million)

Number of permanent posts | Number of temporary posts |

Officials or temporary staff | A B C | HQ: 275 Del.: 84 | 359 |

Other human resources | HQ : END: AUX: INT: Ex BA-lines : ATA: Delegations : Ex BA-lines | 15 18 7 69 418 |

Total | 886 |

7.2. Overall financial impact of human resources (2004 prices)

Type of human resources | Amount (€) | Method of calculation * |

Officials Temporary staff | 29,700,000 16,309,272 | 275 x € 108,000 84 x € 194,158 |

HQ: END AUX INT Ex BA-lines: ATA Delegations: ExBA-lines: ALAT / AL | 668,160 1,021,680 441,630 3,977,574 31,972,820 | 15 x € 44,544 18 x € 56,760 7x € 63,096 69 x € 57,646 418 x € 76,490 |

Total | 84,091,136 |

The amounts are total expenditure for twelve months.

7.3. Other administrative expenditure deriving from the action (2004 prices)

Amount € | Method of calculation |

Overall allocation (Title A7) A0701 – Missions A07030 – Meetings A07031 – Compulsory committees (ex-PHARE), UPI Committees A07032 – Non-compulsory committees A07040 – Conferences A0705 – Studies and consultations Other expenditure (specify) | 600,000 100,000 500,000 50,000 50,000 | 4 Committees meeting 5 times a year at € 25,000 per meeting |

Information systems (A-5001/A-4300) | 200,000 |

Other expenditure – Part A (specify) |

Total | 1,500,000 |

The amounts are total expenditure for twelve months.

(2004 prices)

I. Annual total (7.2 + 7.3) II. Duration of action III. Total cost of action (I x II) | € 85,591,136 7 years € 599,137958 |

Human and adminstrative resource needs will be covered from within the allocation made to the DG managing the activities under the annual allocation procedure.

The allocation of posts will depend on the one hand on the internal organisation of the next Commission, and on the other hand on a possible reallocation of posts between the services, following the new financial perspectives.

8. FOLLOW-UP AND EVALUATION

8.1. Follow-up arrangements

Art. 27 (4) of the Financial Regulation obliges the Commission to undertake both ex ante and ex post evaluations, to be applied to all programmes and activities which entail significant spending. Evaluation results are to be disseminated to spending, legislative and budgetary authorities. Due to the fact that the obligation is already in place, the Regulation itself does not mention either monitoring or evaluation.

Provisions will be made within Framework Agreements to ensure the beneficiary countries make the necessary arrangements to enable independent monitoring and evaluation. In outline, the system is envisaged as follows:

- Project implementation will be monitored through the Joint Monitoring Committee (JMC). This includes the NAO, the NAC and the Commission services. The JMC will meet at least once a year to review all IPA-funded programmes in order to assess their progress towards meeting the objectives set out in the Financing Agreements and the Accession/European Partnership. The JMC may recommend a change of priorities and/or reallocation of IPA funds.

- The JMC will be assisted by Sectoral Monitoring Sub-Committees (SMSC) for each component and sector, which will include all relevant institutions and partners involved, including the Commission Services, in accordance with the specific monitoring arrangements that will be established for each component. The SMSC, inter alia, will, review in detail the progress made towards achieving the objectives set out in its relevant programme and will report to the JMC on all IPA financed actions in its component or sector.

- The Commission services shall ensure that an ex-post evaluation is carried out after completion of the programme.

8.2. Arrangements and schedule for the planned evaluation

In application of current rules and in view of the vast scope of the activities foreseen, an evaluation system covering the different levels of intervention and types of instruments has been set up.

Notably, the financial regulation, as well as the internal control standards, calls for regular evaluation of all (sizable) activities. This is translated into the evaluation of single operations (e.g. development projects), of programmes (e.g. national programmes) and policy sectors or themes (e.g. transport or gender issues). Evaluations of are also necessary and ongoing of wider legal obligations such as the 3 Cs (Coherence, Complementarity, Coordination).

As set out above, project implementation will be monitored through the Joint Monitoring Committee (JMC) in each beneficiary country, assisted by Sectoral Monitoring Sub-Committees (SMSC) for each component and sector. Each Component will have its own specific evaluation scheme. For Institution Building, there is an ongoing scheme of Interim Evaluation, and these interim evaluations, prepared by independent evaluators, are reviewed by the JMC. This Interim Evaluation scheme generates over 130 individual country, sectoral and thematic reports a year. Thematic reports covering such issues as nuclear issues, civil society, public administration, justice and home affairs, national aid coordination, twinning, SMEs, and statistics have been prepared.

These works will be complemented by relevant works on databases, meta-analyses, methodology and training.

9. ANTI-FRAUD MEASURES

The protection of the Community’s financial interests and the fight against fraud and irregularities form an integral part of this Regulation.

Administrative monitoring of contracts and payments will be the responsibility of the EC Delegations in beneficiary countries.

Each of the operations financed under this regulation will be supervised at all stages in the project cycle through the delegations. Supervision will take account of contractual obligations as well as of the principles of cost/benefit analysis and sound financial management.

For Cross Border co-operation programmes operating under shared management the Member State where the joint managing authority is located is responsible for ensuring sound financial management and the legality and regularity of the transactions.

Moreover, any agreement or contract concluded pursuant to this Regulation shall expressly provide for monitoring of spending authorised under the projects/programmes and the proper implementation of activities as well as financial control by the Commission, including the European Anti-Fraud Office (OLAF), and audits by the Court of Auditors, if necessary on the spot. They shall authorise the Commission (OLAF) to carry out on-the-spot checks and inspections in accordance with Council Regulation (Euratom, EC) No 2185/96 of 11 November 1996 concerning on-the-spot checks and inspections carried out by the Commission in order to protect the European Communities’ financial interests against fraud and irregularities.

Particular attention will be paid to the nature of expenditure (eligibility of expenditure), to respect for budgets (actual expenditure) and to verify supporting information and relevant documentation (evidence of expenditure).

In practise, this would mean that framework agreements would contain provisions making reference notably to the following:

- Definitions of the notions of irregularity, fraud, active and passive corruption and conflict of interest;

- Measures in the filed of financial control by the contracting authority, the Commission and the Court of Auditors;

- The possibility for OLAF to conduct on-the-spot checks equivalent to the ones foreseen by Regulation (EC) 2185/96

- The obligation of the contracting authority of the third country to take preventive measures in the field of corruption

- The procedure for the communication of cases of suspected fraud and irregularities to the Commission;

- The procedures for the clearance of accounts in the case of decentralised management

- The application of administrative and financial sanctions (including the exclusion of non-reliable candidates and tenderers)

- Enforceability of Commission decisions in the area of recovery in case of centralised management.

[1] HL C […].,[…]., […]. o.

[2] HL C […].,[…]., […]. o.

[3] Az Európai Tanács 2000. június 19-20-i Santa Maria da Feira-i ülése, az Elnökség következtetései, 66-67. sz.

[4] Az Európai Tanács 2003. június 19-20-i szaloniki ülése; az Elnökség következtetései, 11638/03, 40. sz.

[5] Az Európai Parlament állásfoglalása az Európai Tanács 2003. június 19-20-i szaloniki üléséről, 2003.07.03-i jegyzőkönyv – Ideiglenes kiadás; P5_TA (2003) 0320; 34. sz.

[6] Az Európai Tanács 2004. június 17-18-i brüsszeli ülése, az elnökség következtetései, 10679/04, 31. sz.

[7] HL L 375, 1989.12.23., 11.o. A legutóbb a 769/2004 (EK) rendelettel (HL L 123, 2004.4.27., 1.o.) módosított rendelet.

[8] HL L 345, 1998.12.19., 49.o. A legutóbb a 1822/2003 (EK) rendelettel (HL L 267, 2003.10.17., 9.o.) módosított rendelet.

[9] HL L 161, 1999.6.26., 68.o.

[10] HL L 161, 1999.6.26., 73.o. A legutóbb a 769/2004 (EK) rendelettel módosított rendelet.

[11] HL L 161, 1999.6.26., 87.o. A legutóbb a 769/2004 (EK) rendelettel módosított rendelet.

[12] OJ L 68, 2000.3.16., 3.o. A legutóbb a 769/2004 (EK) rendelettel módosított rendelet.

[13] HL L 306, 2000.12.07., 1.o. A legutóbb a 2415/2001 (EK) rendelettel (HL L 327, 2001.12.12., 3.o.) módosított rendelet.

[14] HL L 342, 2001.12.27., 1.o. A legutóbb a 769/2004 (EK) rendelettel módosított rendelet.

[15] HL L 248, 2002.9.16, 1.o.

[16] HL L 213, 1999.08.13., 1.o.

[17] HL L 130, 1994.05.25., 1.o.

[18] HL L 213, 1999.08.13., 5.o.

[19] HL L 160, 1999.6.26., 80.o.

[20] HL L 248, 2002.9.16., 1.o.

[21] HL L 161, 1999.6.26., 1.o.

[22] HL L 161, 1999.6.26., 1.o.

[23] HL L 161, 1999.6.26., 1.o.

[24] HL L 160, 1999.6.26., 103.o.

[25] COM(2004) 101 du 10 février 2004.