2007/ECFIN/021

[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 30.9.2008

COM(2008)590 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK 2007. ÉVI HITELFELVÉTELI ÉS HITELNYÚJTÁSI TEVÉKENYSÉGÉRŐL {SEC(2008)2504}

(előterjesztő: a Bizottság)

TARTALOMJEGYZÉK

1. BEVEZETÉS 3

2. KÖLCSÖNFELVÉTELI TEVÉKENYSÉG 3

3. HITELNYÚJTÁS NEM TAGÁLLAMOK SZÁMÁRA 4

3.1. Áttekintés 4

3.2. A Közösség által nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás 4

3.3. Az EBB finanszírozási műveletei a hitelnyújtási mandátum keretében 5

3.3.1. A műveletek volumene 6

3.3.2. A kockázatmegosztás terén elért haladás 6

3.3.3. Hozzájárulás a külpolitikai célkitűzésekhez 7

3.3.4. Együttműködés a Bizottsággal 9

3.3.5. Együttműködés egyéb nemzetközi pénzügyi intézményekkel 9

4. A HITELNYÚJTÁS HATÁSA A KÖLTSÉGVETÉSRE 10

4.1. Költségvetési kezességvállalások 10

4.2. Egyéb tevékenységek 11

1. B EVEZETÉS

A TANÁCSNAK AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HITELESZKÖZEIT LÉTREHOZÓ HATÁROZATAI ELőÍRJÁK, HOGY A BIZOTTSÁG ÉVENTE TÁJÉKOZTASSA A TANÁCSOT ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTET AZ ESZKÖZÖK HASZNOSÍTÁSÁRÓL. A FENTI TÁJÉKOZTATÁSI KÖVETELMÉNYEK TELJESÍTÉSE ÉRDEKÉBEN E JELENTÉS VALAMENNYI ÉRINTETT TERÜLET ESETÉBEN ISMERTETI A HITELNYÚJTÁSI MűVELETEKET.

A Közösségen kívülre irányuló hitelnyújtási tevékenységgel kapcsolatban a vonatkozó tanácsi határozatok[1] előírják a Bizottság számára, hogy éves gyakorisággal tájékoztassa a Tanácsot és a Parlamentet az Európai Beruházási Bank (EBB) által közösségi költségvetési garanciával a csatlakozás előtt álló országokban, a mediterrán térségben, Kelet-Európában, Dél-Kaukázusban és Oroszországban, Ázsiában, Latin-Amerikában és a Dél-afrikai Köztársaságban végrehajtott finanszírozási műveletek (hitelek és hitelgaranciák) helyzetéről.

A hitelnyújtási tevékenységről alkotott kép teljessé tétele érdekében a jelentés rövid összefoglalást is tartalmaz a hitelnyújtási tevékenységek finanszírozása érdekében végzett hitelfelvételi tevékenységekről, a Közösség által a harmadik országoknak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról, valamint a közösségi kölcsönökhöz kapcsolódó kamattámogatásokról és garanciákról. Információt tartalmaz továbbá az Euratom hitelezési tevékenységéről is.

A fenti tevékenységekről a statisztikai táblázatokat is magában foglaló részletesebb információ a csatolt munkadokumentumban[2] (a továbbiakban: a melléklet) található. Ebben a jelentésben a táblázatokra való hivatkozás eltérő utalás hiányában a mellékletet jelenti.

2. KÖLCSÖNFELVÉTELI TEVÉKENYSÉG

A Tanács által elhatározott hitelnyújtási tevékenységek finanszírozása érdekében a Bizottság jogosult az érintett Közösség (EK, Euratom) nevében a tőkepiacon kölcsönöket felvenni[3].

Az Európai Közösségek és az EBB teljes hitelfelvétele 2007-ben 13,8 %-kal, 54,7 milliárd euróra nőtt az előző évi 48,1 milliárd euróhoz képest (lásd a melléklet 1.1. szakaszában a táblázatot és az ábrát). Ez a jelentős emelkedés főként az EBB-hitelkifizetések magasabb ritmusának köszönhető, ami az év során a hitelfelvételi programban növekedést idézett elő. Az EBB a piaci körülményeket is igen kedvezőnek találta, mivel a másodlagos jelzáloghitel-piaci válság nyomán erősen megnőtt a Bank által is kínált első osztályú eszközök iránti kereslet.

Az Európai Közösségek tekintetében a hitelfelvételi tevékenységek az Euratommal, a makroszintű pénzügyi támogatással és a fizetésimérleg-hitelekkel kapcsolatos határozatokon alapulnak. Egy 1994-ben jóváhagyott határozat alapján 2007-ben az Euratom számára 39 millió EUR összeget teremtettek elő. 2007. december 10-én 50 millió EUR összegű makroszintű pénzügyi támogatásról szóló új határozatot fogadtak el, de ez nem foglalt magában 2007-re vonatkozóan kifizetéseket és megfelelő hitelfelvételeket. A terv szerint a hitel kifizetésére 2008-tól kezdődően, két egyenlő részletben kerül sor.

A visszafizetéseket, törléseket, valamint az árfolyam-ingadozásokat figyelembe véve 2007. december 31-én a fennálló kölcsönök teljes összege 255,4 milliárd EUR volt, ami 2,8 %-os növekedést jelent 2006-hoz képest (lásd az 1.2. táblázatot).

Az euróban és a nem közösségi valutákban felvett kölcsönök arányát a melléklet 1.3. szakasza ismerteti (lásd az 1.3. táblázatot).

3. HITELNYÚJTÁS NEM TAGÁLLAMOK SZÁMÁRA

3.1. Áttekintés

A Közösséggel együttműködési szerződést kötött nem EU-tagállamok pénzügyi támogatása az érintett földrajzi területtől és a kitűzött céltól függően különböző formákban történik.

A Bizottság által a Tanács határozatainak megfelelően végrehajtott pénzügyi műveletek általában bilaterális hitelnyújtás formájában valósulnak meg (makroszintű pénzügyi támogatás, vagy fizetésimérleg-támogatás), amelynek keretében a Közösség segít helyreállítani egy ország makrogazdasági egyensúlyát.

Az EBB saját forrásaiból nyújtott hitelek formája vagy az egyes projektek közvetlen finanszírozása vagy bankoknak nyújtott átfogó kölcsön, mely utóbbi esetben a bankok folyósítják az összegeket a kisebb léptékű helyi projektekhez. E hitelek némelyike közösségi költségvetési garanciát élvez és eltérő utalás hiányában e jelentés középpontjában áll. A 2007–2013 közötti általános mandátum keretében az EBB hitelgaranciát is nyújthat. Az EBB a pénzügyi eszközök szélesebb skáláját (tőkebefektetésektől az előnyös besorolású kölcsönökig) használja, amikor a közösségi vagy tagállami forrásokat kezeli (főként a mediterrán és az AKCS-országokban).

Az Euratom-hitelnyújtási eszköz[4] az EU tagállamaiban és egyes nem tagállam országokban (Örményország, Oroszország, és Ukrajna) végrehajtott finanszírozási műveletekhez áll rendelkezésre.

A Közösség által 2007-ben végrehajtott hitelnyújtási tevékenységgel érintett földrajzi régiók felsorolását a 2.1. és a 2.2. táblázat tartalmazza.

3.2. A Közösség által nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás

A kölcsönök formájában nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás kivételes jellegű, és a nemzetközi közösség azon – a Bretton Woods-i intézményekkel összehangolt – erőfeszítéseinek részét képezi, amelyek az egyes, átmeneti makrogazdasági nehézségekkel küzdő országok fizetési mérlegének támogatására irányulnak. A makroszintű pénzügyi támogatás a földrajzi szempontból közeli régiókra, úgymint a Nyugat-Balkánra és a Kaukázusra összpontosul. A hitelek folyósításának feltétele, hogy a kedvezményezett országok teljesítsék a makrogazdasági stabilizáció és a strukturális reform bizonyos célkitűzéseit. Ilyen körülmények között az egy-egy évben végrehajtott műveletek száma korlátozott, és nehéz az egymást követő években nyújtott támogatásokra vonatkozóan megalapozott összehasonlításokat tenni.

Az ezen eszköz keretében kifizetett támogatások és hitelek felsorolása a 2.2. táblázatban található. 2007-ben a makroszintű pénzügyi támogatásra vonatkozóan új határozatot hoztak, amely pénzügyi segítséget biztosít Libanonnak, 50 millió EUR-t hitel és legfeljebb 30 millió EUR-t támogatás formájában. A kifizetések a tervek alapján 2008-ban kezdődnek. A Bizottságnak a makroszintű pénzügyi támogatás harmadik országokban történő végrehajtásáról szóló éves jelentése[5] tartalmaz erre vonatkozóan további információt.

3.3. Az EBB finanszírozási műveletei a hitelnyújtási mandátum keretében

Ez a szakasz – a mellékletben szereplő információval kiegészülve – alkotja a 2000/24/EK tanácsi határozat 2. cikke és a 2006/1016/EK tanácsi határozat 6. cikke szerint az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak benyújtandó 2007. évi éves jelentést.

2007 során kettő – részben egymást átfedő – EBB külső hitelnyújtási mandátum volt érvényben, mivel a 2007. január 31-én lejárt 2000–2006 közötti általános mandátumot 2007. július 31-ig meghosszabbították azon földrajzi régiók esetében, ahol nem érték el a hitelnyújtás felső határát, míg a 2007–2013 közötti általános mandátum 2007. február 1-jén lépett érvénybe. Az új keret alapján az első hiteleket az év második felében írták alá, az új EBB/Közösség garanciamegállapodás 2007. augusztusi aláírását követően.

2007. július 31-ig a hitelnyújtás a 2000–2007 közötti általános mandátum keretében folytatódott minden régióban a mediterrán térség kivételével, ahol 2006 végére elérték a mandátum részleges felső határát. Az EBB által a vonatkozó régiókban 2000 óta végrehajtott hitelnyújtási tevékenység összefoglalását a melléklet 2.3. szakasza tartalmazza.

A Bizottság mindkét mandátum keretében köteles évente tájékoztatni az Európai Parlamentet és a Tanácsot a mandátum alapján végrehajtott műveletekről és azoknak az EU külpolitikai céljai teljesítéséhez tett hozzájárulásáról, figyelembe véve az EBB működési célkitűzéseit, valamint köteles benyújtani a mandátum által lefedett területeken működő egyéb nemzetközi pénzügyi intézmények és az EBB közötti koordináció és együttműködés mértékének értékelését. A 2000–2006 közötti általános mandátum keretében továbbá a Bizottságnak jelentést kell tennie a 2000/24/EK tanácsi határozat 1. cikkének (3) bekezdése szerinti kockázatmegosztás terén tett előrehaladásról. Végül, a 2007–2013 közötti általános mandátum keretében a Bizottságnak értékelnie kell az EBB és a Bizottság közötti együttműködés mértékét.

Mivel a 2007–2013 közötti általános mandátum keretében 2007-ben korlátozott számú műveletre került sor, az EBB finanszírozási műveletei hatásának és hatékonyságának, valamint az EU külpolitikai céljai teljesítéséhez tett hozzájárulásának – ideértve a nemzetközi pénzügyi intézményekkel és a Bizottsággal való együttműködést – értékelése ebben a jelentésben és a mellékletben található. A jövőben azonban ez az értékelés külön jelentés tárgyát képezi majd, a jövő évtől kezdődően, amikor a műveletek száma várhatóan jelentősen megemelkedik.

Végül, a melléklet 2.19. szakasza ágazati és regionális táblázatokat tartalmaz az EBB afrikai, karibi, csendes-óceáni és tengerentúli országokban és területeken 2007-ben végzett finanszírozásairól. Ezeket a műveleteket a cotonoui partnerségi megállapodás és a tengerentúli társulási határozat keretében hajtották végre, nem tartoznak a közösségi garancia alá és ezért ez a jelentés nem terjed ki rájuk. Az EBB-nek a cotonoui AKCS-EU partnerségi megállapodás beruházási hiteleszközéről szóló 2007. évi jelentése hozzáférhető a http://ww.eib.org oldalon.

3.3.1. A műveletek volumene

2007-ben a Bank 3 723 millió EUR összegben írt alá hiteleket, ebből 1 825 millió EUR-t a 2000–2006 közötti általános mandátum keretében (2007. július 31-én járt le), és 1 898 millió EUR-t a 2007–2013 közötti általános mandátum keretében.

A lenti I. táblázat áttekintést nyújt az EBB külső hitelnyújtásáról a Közösség által támogatott mandátumok keretében 2007-ben, ágazat és földrajzi régió szerinti megosztásban. Az egyes hitelek felsorolása a melléklet 2.13. szakaszában található, míg a hitelnyújtási volumen összeloszlását mandátum szerint a 2.4. szakasz mutatja be.

I. táblázat: A 2007-ben aláírt, mandátum szerinti hitelek ágazati bontása (millió EUR)

Régió | Mindösszesen | Közlekedési infrastruktúrák | Hitelkeretek | Energia | Ipar & szolgáltatás | Telekommunikáció | Víz, szennyvíz |

Energia – Az ellátás biztonsága | X | X | X | X | X |

Környezetvédelem és fejlesztés | X | X | X | X | X |

Magánszektor fejlesztése, kkv-k | X | X | X |

Infrastruktúra-fejlesztés, beleértve a TEN-ek kibővítését | X | X | X | X |

Előcsatlakozási támogatás | X |

EU-jelenlét támogatása (külföldi közvetlen tőkebefektetés, technológia- és szakismeret-transzfer) | X |

Az energiaágazat 2007-ben a mandátum alapján nyújtott hitelek 13 %-át vette fel. Az EBB Egyiptomban (két gázzal fűtött kombinált erőmű), Marokkóban (vízenergiát hasznosító villamosenergia-projektek), Bosznia-Hercegovinában (vízerőművek és elosztó létesítmények helyreállítása) és Dél-Afrikában (magasfeszültségű átviteli rendszerösszekötő építése) finanszírozott beruházásokat az energiaágazatban.

Összesen 938 millió EUR vagy a mandátum keretében nyújtott EBB-finanszírozás 25 %-a járult hozzá a Bank átfogó céljához, amely a partnerországokban környezetvédelmi szempontból fenntartható fejlődés elősegítésére irányul. A csatlakozás előtt álló országokban fő hitelnyújtási célként a környezetvédelemre irányuló mandátum keretében 2007-ben finanszírozott projektek 731 millió EUR-t, vagy a régióban nyújtott összes hitel 42 %-át tették ki. Ide tartoztak tömegközlekedési projektek Törökországban és egy megújuló energiákkal foglalkozó projekt Bosznia-Hercegovinában. A mediterrán térségben a vízügyi ágazatban 120 millió EUR-t folyósítottak környezetvédelmi programokra Izraelben, konkrétan a biztonságos ivóvíz biztosításán keresztül a környezet és az egészség fejlesztésére. Ugyanezt a célkitűzést követte egy 60 millió eurós projekt Ázsiában, amely Manila nagytérségben a vízellátás és az elosztási infrastruktúra kibővítésére és fejlesztésére irányult, valamint egy 27 millió eurós projekt Latin-Amerikában, amely Panamavárosban a higiéniai és környezeti feltételek javítását célozta.

A magánszektor fejlődését támogató hitelkeret a teljes hitelnyújtás 28 %-át képviselte, ennek fő része a mediterrán országokba folyt: Jordániába, Libanonba, Szíriába és Tunéziába. A kkv-kat támogató hitelkeret a mediterrán országokban 2007-ben nyújtott összes hitel több mint felét tette ki. A csatlakozás előtt álló országok képviselték a második kedvezményezett csoportot a teljes hitelkeret 40 %-ával, melyből Bosznia-Hercegovina, Szerbia és Törökország részesült. Az ipart és a szolgáltatást egy-egy projekt képviselte, Dél-Afrikában egy préselt lemezt és közepes sűrűségű rostlemezt előállító gyár bővítésével, Törökországban az ország tudományos és kutatási képességeinek erősítésével kapcsolatban. Ez a kombinált ágazat az összes hitelnyújtás 11 %-át tette ki.

A közlekedési infrastruktúra – beleértve a vasutat, közutat, a kikötői és a városi közlekedési infrastruktúrát – 2007-ben a mandátum keretében nyújtott összes hitel egyharmadát tette ki. A közlekedési ágazatban a hitelek többségét (65 %) csatlakozás előtti országoknak nyújtották, azaz Törökországnak, Szerbiának, Bosznia-Hercegovinának és Albániának. A vasúti infrastruktúra építése vagy fejlesztése a csatlakozás előtt álló országokban a finanszírozás 76 %-át ölelte fel, míg a transzeurópai hálózatokhoz csatlakozó közlekedési tengelyek fejlesztése 24 %-ot képviselt. Az elsődleges transzeurópai hálózatokhoz csatlakozó közúti infrastruktúratengelyek helyreállítása volt a célja a keleti szomszédos országokban, Ukrajnában és a Moldovai Köztársaságban nyújtott első hiteleknek. E két művelettel együtt a közlekedési TEN-ek bővítése a teljes közlekedési hitelnyújtás 34 %-át tette ki. A mandátum keretében további két közlekedési projektet finanszíroztak Marokkóban (fizetős autópályaszakasz építése) és Uruguayban (Montevideo kikötőjében magán konténerterminál bővítése). A teljes hitelnyújtás 8 %-a a telekommunikációs ágazatba folyt, két latin-amerikai projekt finanszírozására. Peruban az egyik projekt telefon, nagysebességű internet, adattovábbítás, kábeles és műholdas fizetős TV és VSAT szolgáltatására alkalmas rendszerek vásárlására és felszerelésére terjed ki. Brazíliában a projekt GSM átfedő hálózat felszerelésére, üzembe helyezésére és működtetésére irányul, a CDMA-hálózatról a GSM-hálózatra való áttérés érdekében.

Az ázsiai és a latin-amerikai régió a fellendülőben lévő országok közül az EU közvetlen külföldi befektetéseinek legnagyobb fogadója. Ennek megfelelően az Ázsiára és Latin-Amerikára vonatkozó mandátumok paraméterein belül az ebben a régióban végzett EBB-finanszírozási tevékenységek nagy része eddig az EU közvetlen külföldi befektetéseken keresztüli jelenlétét támogatta.

Az EBB műveleteinek hozzáadott értékét az alábbi három pillér mentén felállított keret alapján értékeli[6]:

1. pillér – összhang az EU politikai célkitűzéseivel és az azokhoz tett hozzájárulás;

2. pillér – a projekt minősége és megalapozottsága; valamint

3. pillér – az EBB által a projekthez nyújtott pénzügyi és nem pénzügyi hozzájárulás.

Minden egyes finanszírozási műveletet e keret alapján értékelnek, vonatkozó mutatók használatával. Az EBB a 2007-ben mandátum keretében aláírt EBB-műveletek 84 %-át úgy ítélte meg, hogy nagymértékben összhangban van és erősen hozzájárul a mandátum céljaihoz és prioritásaihoz. Ezt tükrözi az 1. pilléren a „magas” értékelés. A 2. pilléren a „magas” értékelések aránya a projektek 39 %-át érinti; „közepes” értékelést a projektek 55 %-a kapott. A 3. pillér keretében az értékelés alapján a projektek 81 %-a részesül a „magas” EBB-hozzájárulásban, míg 16 % a „közepes” értékelést kapott.

3.3.4. Együttműködés a Bizottsággal

A 2006/1016/EK tanácsi határozat felszólítja a Bizottságot és az EBB-t, hogy erősítsék az EBB fellépéseinek és az EU politikáinak összhangját, főként a szakpolitikákat, stratégiákat és a projekteket érintő rendszeres és módszeres párbeszéden és korai egyeztetésen keresztül. E célból az EBB és a Bizottság 2008. május 26-án egyetértési megállapodást írtak alá, amelyben meghatározták a megerősített együttműködés feltételeit.

A külső hitelnyújtási mandátum által érintett régiókban a teljes uniós támogatás koherenciájának fokozása céljából lehetőségeket kell találni az EBB-finanszírozás és az uniós költségvetési források megfelelő kombinálására, többek között az előcsatlakozási eszköz, az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz, és Dél-Afrika esetében a fejlesztési együttműködési eszköz segítségével.

Az EBB saját forrásaiból a mediterrán térség javára nyújtott pénzügyi támogatás megerősítése érdekében az EBB három területen kezel uniós költségvetési forrásokat: technikai segítségnyújtás, kockázati tőke és kamattámogatás kiválasztott EBB-hitelekhez kapcsolódóan, a melléklet 2.11. szakaszában kifejtettek szerint.

Ezenkívül a Bizottság és az EBB együttműködtek a szomszédsági beruházási eszköz létrehozásában, amely további forrásokat mozgósít infrastrukturális projektekhez főként az energia-, a közlekedési és a környezetvédelmi ágazatban az európai szomszédságpolitika teljes területén azáltal, hogy az EBB és más uniós állami pénzügyi intézmények hitelnyújtási műveleteihez támogatást nyújt. A Bizottság és az EBB közti szoros együttműködés az előcsatlakozási eszköz keretében a Nyugat-Balkánt támogató uniós pénzügyi eszközök kapcsán is megvalósul.

3.3.5. Együttműködés egyéb nemzetközi pénzügyi intézményekkel

2007 során az EBB aktívan folytatta műveletei hatékonyságának az egyéb nemzetközi pénzügyi intézményekkel kötött operatív partnerségek megerősítése és továbbfejlesztése általi fokozására irányuló politikáját.

A Bizottság, az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) és az EBB közötti, 2006 végén aláírt, a kelet-európai, dél-kaukázusi, oroszországi, és közép-ázsiai tevékenységekre vonatkozó operatív együttműködésről szóló háromoldalú megállapodást 2007-ben kezdték végrehajtani, a három intézmény szoros párbeszédével és közös projektek létrehozásával. Az EBB és az EBRD szorosan kapcsolódnak egyéb kezdeményezésekben és partnerségekben is (pl. az európai régiók projektjeit támogató közös program (JASPERS), technikai segítségnyújtási kezdeményezés az EU regionális politikájának keretében).

2007 során továbbá az EBB formális együttműködést alakított ki más nemzetközi pénzügyi intézményekkel környezetvédelmi területen: a multilaterális szénegységalap az EBRD-vel, az európai szénalap a Világbankkal és az EBB-KfW szénprogram. Végül, a ljubljanai 2007. évi EBB-fórum során elindították a 2012 utáni időszakban kibocsátási krediteket eredményező alapot (Post-2012 Carbon Credit Fund), ami közvetlen eredménye a az éghajlatváltozás terén az EBB és három vezető európai nemzeti finanszírozó intézmény, nevezetesen az Instituto de Crédito Oficial, a KfW és a Nordic Investment Bank (NIB) folyamatban lévő együttműködésének.

Az EBB, az EBRD, a CEB, a NIB és az Északi Környezetvédelmi Finanszírozási Társaság elkötelezett maradt a környezetvédelem európai elvei mellett, amelyet a Bizottság erőteljesen támogat.

További részletek a melléklet 2.9. szakaszában találhatók.

4. A HITELNYÚJTÁS HATÁSA A KÖLTSÉGVETÉSRE

A hitelnyújtási tevékenység hatást fejt ki az Unió költségvetésére, amikor közösségi kezességvállalással, kamattámogatással, vagy más, a kölcsönadó számára a kockázatviseléshez hasonló különleges feltételekkel társul.

4.1. Költségvetési kezességvállalások

2004. december 22-én a Tanács határozatot hozott a 2000/24/EK határozatnak az Európai Unió bővítésére és az európai szomszédságpolitikára figyelemmel történő módosításáról (2005/47/EK tanácsi határozat[7]).

A közösségi garancia korlátja a nyitott hitelek aggregált összegének 65 %-a, plusz a kapcsolódó összegek (az 1997–2000 közötti általános mandátum szerinti 70 %-hoz képest). Továbbá 2004. december 22-én a Tanács közösségi garanciát adott az Európai Beruházási Bank számára az Oroszországban, Ukrajnában, a Moldovai Köztársaságban és Belaruszban megvalósuló bizonyos típusú projektekhez nyújtott hitelekkel kapcsolatos veszteségekre (2005/48/EK tanácsi határozat[8]). A megnyitott hitelek általános felső határa 500 millió EUR és az EBB kivételes, 100 %-os közösségi garanciafedezetet élvez.

A garantált hitelnyújtási időszak 2007. január 31-én lejárt, és automatikusan meghosszabbodott hat hónappal, mivel eddig az időpontig nem érték el a hitelnyújtás felső határait.

2007 során (a 2000–2006 közötti általános mandátum utolsó éve) az EBB összesen 1 595 millió EUR értékben írt alá kölcsönmegállapodásokat, így az e mandátum (20 060 millió EUR[9]) alatti összes hitelnyújtás 19 587 millió EUR, ami a felső határ 98 %-ának felel meg.

A garanciákkal kapcsolatos helyzet részletes bemutatását az általános költségvetésből nyújtott garanciákról szóló féléves bizottsági jelentés tartalmazza[10].

2006. december 19-én a Tanács közösségi garancia nyújtásáról határozott az EBB számára a Közösségen kívüli projektekhez adott hitelek és hitelgaranciák veszteségeinek fedezésére (2006/1016/EK tanácsi határozat[11]). A közösségi garancia a kifizetett hitelek és nyújtott garanciák aggregált összegének 65 %-ára korlátozódik, a visszatérített összegek levonásával és valamennyi kapcsolódó összeg hozzáadásával. Az ezen mandátum keretében 2007–2013 között végrehajtott EBB finanszírozási műveletek maximális felső határa 27 800 millió EUR, amely egy 25 800 millió eurós alapvető felső határból és egy 2 000 millió eurós opcionális mandátumból áll, mely utóbbi aktiválásáról a Tanács dönt a 2010-ben esedékes időközi felülvizsgálat eredményeire alapozva. Az új mandátum keretében 2007 során 1 898 millió EUR összeget írtak alá (lásd a melléklet 2.3. szakaszát és a 2.4. szakasz táblázatát).

4.2. Egyéb tevékenységek

Mind az Unión belül, mind azon kívül több közösségi program keretében sor került kamattámogatásra. A legtöbb ilyen program már lezárult, és a továbbiakban nincs hatással a költségvetési kiadásokra. A 2.19. táblázat felsorolja a még folyamatban lévő programokat, valamint a vizsgálat tárgyát képező években fizetett kamattámogatás összegét.

2007-ben az EBB hét kockázatitőke-műveletet írt alá a MEDA költségvetés keretében összesen 46,5 millió EUR kötelezettségvállalással, és 24 technikai segítségnyújtási műveletet összesen 17,5 millió EUR értékben, ahogy a melléklet 2.11. szakasza részletezi.

[1] A 98/348/EK és a 98/729/EK tanácsi határozattal módosított, az 1997.2.1–2000.1.31. közötti időszakra kiterjedő 97/256/EK tanácsi határozat (az 1997–2000 közötti általános mandátum) és a 2000/688/EK, 2000/788/EK, 2001/778/EK, 2005/47/EK és 2006/174/EK tanácsi határozattal módosított, a 2000.2.1–2007.1.31. közötti időszakra kiterjedő 2000/24/EK tanácsi határozat (a 2000–2006 közötti általános mandátum). Az 1999/786/EK tanácsi határozat (Törökországi földrengés utáni újjáépítési és rehabilitációs akció – TERRA)) az általános mandátumok kiterjesztése. Továbbá a 2001/777/EK tanácsi határozat az Északi Dimenzió keretében, Oroszország balti-tengeri medencéjében kijelölt környezetvédelmi projektekhez egy speciális hitelakciót hozott létre. A 2005/48/EK tanácsi határozat az Oroszországban és a nyugati Új Független Államokban (Ukrajnában, a Moldovai Köztársaságban és Belaruszban) megvalósuló bizonyos típusú projektekhez külön mandátumot hozott létre. Végül, a 2006/1016/EK tanácsi határozat a 2007.2.1–2013.12.31. közötti időszakra vonatkozó új általános mandátumot (a 2007–2013 közötti általános mandátum) hozott létre.

[2] SEC(2007)[….].

[3] Mivel az ESZAK-Szerződés 2002-ben lejárt, nem történt újabb hitelfelvétel.

[4] A 94/179/Euratom tanácsi határozattal módosított 77/270/Euratom tanácsi határozat. Az Euratom hitelnyújtás finanszírozásához felvehető kölcsön felső határát eredetileg a 77/271/Euratom tanácsi határozat rögzítette. Ezt követően az említett határozat különböző módosításai megemelték, a legutóbbi (a 90/212/Euratom tanácsi határozat) 1 milliárd ECU-vel megemelte 4 milliárd ECU-re.

[5] 2007-re vonatkozóan még nem tették közzé. 2006 esetében lásd COM/2007/0493 végleges

[6] Lásd még a melléklet 2.6–2.8. szakaszát.

[7] HL L 21., 2005.1.25., 9. o.

[8] HL L 21., 2005.1.25., 11. o.

[9] Törlésektől mentes kumulatív aláírások (beleértve a TERRA és a Törökország speciális cselekvési programot).

[10] COM(2007) 66 és SEC(2007) 241.

[11] HL L 414., 2006.12.30., 95. o.