·az igazságszolgáltatáshoz való, mindenki számára biztosított tényleges hozzáférés megkönnyítése, ideértve a bűncselekmények áldozatai és a büntetőeljárás során a gyanúsítottak és vádlottak eljárási jogainak előmozdítását és támogatását is;

Ez a jelentés a Jogérvényesülés program által elért félidős eredményeket, továbbá a program végrehajtásának minőségi és mennyiségi szempontjait mutatja be a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó Jogérvényesülés programot létrehozó rendelet 14. cikkének (2) bekezdése b) pontja alapján .

A program olyan tevékenységeket támogat, amelyek segítik az igazságügyi szakemberek uniós jogi képzését, beleértve a jogi terminológiával kapcsolatos nyelvi képzést, azzal a céllal, hogy előmozdítsák az egységes jogi és igazságügyi kultúra kialakítását az EU-ban. Az igazságügyi képzésnek lehetnek „alap” összetevői, mint a nyelvi készségek és terminológia, és speciálisabb szempontjai, mint a polgári és a büntetőjog egyes vonatkozásairól tartott szemináriumok, az e-képzés és a személyzet- és tapasztalatcsere. A finanszírozott tevékenységek elsősorban a bírói és az igazságügyi személyzet tagjainak képzését támogatják, de kiterjednek az igazságügyi szervekkel kapcsolatban levő más jogi szakemberekre is, valamint a képzési szolgáltatók eszközeinek fejlesztésére.

A program olyan tevékenységeket támogat, amelyek hozzájárulnak a polgári és büntető ügyekben való igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos uniós vívmányok hatékony és koherens alkalmazásához többek között adatgyűjtés kiépítésével és/vagy javításával és az uniós vívmányok alkalmazására vonatkozó statisztikákkal. A finanszírozott tevékenységek hozzájárulnak az uniós eszközök és bírósági határozatok végrehajtásához, különösen a határokon átnyúló vitákból eredő határozatok esetében. A program emellett a szakemberek közötti információcserét javító projekteket is finanszíroz azzal a céllal, hogy előmozdítsa az operatív együttműködést és a kölcsönös bizalmat az EU-ban.

Szinte valamennyi konkrét célkitűzés esetében enyhe csökkenés volt tapasztalható 2015-ben a beérkezett (és így odaítélt) támogatási kérelmek számában. Emellett a 2016-os pályázati felhívásoknál jelentős (közel 51%-os) visszaesés következett a kérelmek számában: összesen csak 127 tevékenységi támogatás iránti kérelem érkezett be, szemben a 2015-ös felhívásra benyújtott 262 kérelemmel. Ennek magyarázata részben a Participant Portal bevezetése, ami az értékelési eredmények alapján nem illeszkedik a Jogérvényesülés program jellemző kérelmezőihez (pl. képzési szervezetekhez), mivel a portált eredetileg kutatóintézetekre és nagy összegű támogatásokra gondolva alakították ki. Függetlenül a kérelmek számának csökkenésétől, az odaítélt projektek száma jellemzően állandó maradt négy konkrét célkitűzés esetében, sőt az igazságügyi együttműködési projekt esetében még jelentősen emelkedett is. A csökkenés egyúttal az odaítélési arány emelkedéséhez is vezetett.

2.4.A program főbb eredményei

A jelenlegi Jogérvényesülés programra vonatkozó mutatók rendszerének bevezetése megfelelőnek bizonyult a program eredményeinek mérésére.

Az „igazságügyi képzéshez” kapcsolódó mutatót a program által finanszírozott képzési tevékenységekben, csereprogramokban, tanulmányi látogatásokon, műhelymunkákban és szemináriumokon részt vett igazságügyi és bírósági szakemberek számán és százalékos arányán keresztül mérik. Az „igazságügyi együttműködés polgári és büntető ügyekben” vonatkozású mutatók az európai szintű eszközök büntetőjogban való hatékony alkalmazására (kiadatási eljárás átlagos ideje európai letartóztatási parancs alapján) és informatikai rendszerek használatára (információcserék száma az Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszerben) összpontosítanak. Az „igazságszolgáltatáshoz való hozzáféréssel” összefüggő mutatók ugyancsak az informatikai rendszerek szerepére (találatok száma az E-Justice portálon), valamint az áldozatok jogainak kérdésére (áldozatsegítő szervezetek száma tagállamonként) fókuszálnak. Végül a „drogpolitikai” mutatók a kutatott új pszichoaktív anyagokra és a drogkezelésben részt vevő opoid-használók számára koncentrálnak.

Ami a program általános célkitűzésének (azaz: „hogy – különösen a polgári és büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés előmozdítása révén – hozzájáruljon a kölcsönös elismerésen és bizalmon alapuló európai igazságszolgáltatási térség továbbfejlesztéséhez”) elérését illeti, az elsődleges mutató (tehát a nemcsak az ezen program révén az uniós jogról és más tagállamok jogáról képzett jogi szakemberek száma, beleértve a polgári igazságszolgáltatást, a büntető igazságszolgáltatást és az alapvető jogokat) folyamatosan jelentős előrelépést mutatott a céljai elérése irányába (azaz 700 000 jogi szakember képzése 2020-szal bezárólag). A képzésben részt vett jogi szakemberek száma valóban folyamatosan emelkedett 2013 és 2016 között, és már majdnem 2017-ben elérték a 2020-as célt.

Emellett az igazságügyi képzést érintő konkrét célkitűzés elérésének mérésére használt legfontosabb mutató (azaz a program által finanszírozott képzési tevékenységekben, tapasztalatcserében, tanulmányutakon, műhelymunkában és szemináriumokon részt vett bírósági és igazságügyi szakemberek száma és százalékos mértéke) releváns fejlődést mutatott és már 2015-ben elérték azt a célt, hogy 2020-ig 20 000 szakembert képezzenek (a Bizottság egésze tekintetében). E tekintetben a Jogérvényesülés program egyszeri hatalmas hozzájárulást jelentett a 2020-ra tervezett képzési célok elérésében. A Jogérvényesülés programban évente képzett igazságügyi szakemberek száma 2016-ban körülbelül 14 000 volt (a 2017-es adatok még nem érhetők el).

Mindezek az eredmények a program igazságügyi képzési prioritását tükrözik.

Ami a program konkrét célkitűzéseit illeti, a mutatók általában megfelelően tükrözik az egyes konkrét célkitűzések prioritásait, és mérhetők a saját bázisértékükhöz képest. Emellett az elvégzett értékelés több tekintetben jelentős előrelépést mutatott, hiszen több célszám elérése a küszöbön áll.

Konkrétabban: fontos eredmények figyelhetők meg az „igazságügyi együttműködés polgári és büntetőügyekben” konkrét célkitűzés kapcsán, ahol a 2020-as célt (azaz: információcserék száma az Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszerben) várhatóan el fogják érni. Az „igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés” konkrét célkitűzés esetében a 2020-as cél (azaz a találatok száma az e-Justice portálon és a nemzeti lefedettséget adó áldozatsegítő szervezetek száma) máris meghaladta a kitűzött célokat.

Néhány esetben azonban nehéz mérni a kiválasztott mutatókat, mert például kívülről meghatározott tényezők befolyásolják őket (olyanok, mint az uniós irányelvek nemzeti szintre való átültetésének eltérő szintje, különböző nemzeti politikai prioritások és vészhelyzetek, makroökonómiai feltételek, stb.), ezért nehéz felmérni, hogy a program pontosan mennyiben járult hozzá a megvalósításukhoz.

Még mindig van tér a fejlődésre, többek között a megfelelő eszközök hiánya miatt (pl. nincs elégedettségi felmérés, ami segítene megmérni a képzési tevékenységekben részt vett személyek értékelését). Ezenfelül egyes mutatók, például amik a program földrajzi lefedettségére vonatkoznak, nem ragadnak meg bizonyos alapul szolgáló dinamikákat, például azt a tényt, hogy a program előnyeit mindeddig kis számú tagállam kedvezményezettjei használták ki.

2.5.Résztvevők és partneri kapcsolatok

A félidős értékelés keretében gyűjtött adatok azt mutatják, hogy a program sikeresen ösztönzi transznacionális partneri kapcsolatokat és ez az európai igazságszolgáltatási térség támogatásának egyik fő iránya.

A kedvezményezettek szerint a Jogérvényesülés program keretében nyújtott a működési támogatásokon és tevékenységi támogatásokon keresztül kialakított partnerségek kedvező hatással voltak a szervezeteik képességeire, különösen az eredmények fenntarthatóságának és a projektek megvalósításának biztosítása tekintetében. A program a működési támogatások révén elsősorban olyan, a polgári és/vagy büntetőügyekben az igazságügyi együttműködés és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés lehetővé tétele és támogatása terén aktív európai hálózatokat támogat, amelyek partnerségi keretmegállapodást kötöttek a Bizottsággal.

A Jogérvényesülés programban részt vevő szervezetek egy része aktív a Jogok, egyenlőség és polgárság programban is. Ezért úgy tűnik, hogy a Jogérvényesülés program elősegíti a tartós európai igazságügyi politikai hálózatok növekedését, és az egyéb uniós finanszírozási programokkal kapcsolatban is strukturált együttműködési hálózatok alakultak ki.