(4)Az európai szemeszter a gyorsan változó gazdasági és geopolitikai helyzetet figyelembe véve 2022-ben újraindítja az átfogó gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációt, ugyanakkor a 2022. évi éves fenntartható növekedési jelentésben foglaltaknak megfelelően a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtási követelményeihez is igazodik. Az elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtása elengedhetetlen az európai szemeszter szerinti szakpolitikai prioritások teljesítéséhez, mivel a tervek a 2019. és 2020. évi szemeszter ciklusában kiadott releváns országspecifikus ajánlások összességét vagy egy jelentős részét érintik. A 2019. és 2020. évi országspecifikus ajánlások – a módosított terv benyújtásának időpontjáig kiadott országspecifikus ajánlások mellett – ugyanúgy relevánsak maradnak az (EU) 2021/241 rendelet 14., 18. és 21. cikkével összhangban felülvizsgált, aktualizált vagy módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervek tekintetében is.

(2)A Bizottság 2021. november 24-én elfogadta az éves fenntartható növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2022. évi európai szemeszterét. A jelentés kellően figyelembe vette a szociális jogok európai pillérének további végrehajtására vonatkozó közös kötelezettségvállalást, amelyet az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2017. november 17-én hirdetett ki, majd a 2021. májusi portói szociális csúcstalálkozón újólag megerősített. Az Európai Tanács 2022. március 25-én jóváhagyta a 2022. évi éves fenntartható növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság 2021. november 24-én az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Svédországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra van szükség. Ugyanezen a napon a Bizottság elfogadta a foglalkoztatási iránymutatások és a szociális jogok európai pillérében foglalt elvek végrehajtását elemző 2022. évi együttes foglalkoztatási jelentésre vonatkozó javaslatot is, amelyet a Tanács 2022. március 14-én elfogadott.

(5)Az általános mentesítési rendelkezést 2020 márciusa óta alkalmazzák. A 2021. március 3-i közleményében a Bizottság kifejtette azon álláspontját, hogy az általános mentesítési rendelkezés deaktiválására vagy további alkalmazására vonatkozó döntést a gazdaság állapotának átfogó értékelése alapján kell meghozni, és ehhez fő mennyiségi kritériumként az uniós vagy az euróövezeti gazdasági aktivitásnak a válság előtti (azaz a 2019 végi) állapothoz viszonyított szintjét kell figyelembe venni. Az Európában zajló háborúval összefüggésben a megnövekedett bizonytalanság és a gazdasági kilátásokat övező számottevő lefelé mutató kockázatok, továbbá az energiaárak példátlan emelkedése és az ellátási láncok tartósan fennálló zavarai indokolttá teszik a Stabilitási és Növekedési Paktumban foglalt általános mentesítési rendelkezés alkalmazásának 2023-ig történő meghosszabbítását.

(6)A 2021. évi konvergenciaprogramról szóló, 2021. június 18-i tanácsi véleményben alkalmazott megközelítés alapján a költségvetési irányvonal jelenleg a Covid19-válsággal kapcsolatos ideiglenes szükséghelyzeti intézkedéseket figyelmen kívül hagyva, de a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből és más uniós alapokból származó vissza nem térítendő támogatásokból finanszírozott kiadások figyelembevételével számított elsődleges kiadások (diszkrecionális bevételi intézkedések nélküli) változásának a középtávú potenciális növekedéshez viszonyított arányával mérhető a legjobban. Az összesített költségvetési irányvonalon túl – annak értékelése érdekében, hogy a nemzeti költségvetési politika prudens-e, és összetétele elősegíti-e a zöld és digitális átállással összhangban lévő fenntartható helyreállítást – figyelmet kell fordítani a (diszkrecionális bevételi intézkedések nélkül és a Covid19-válsággal kapcsolatos ideiglenes szükséghelyzeti intézkedések nélkül számított) nemzeti finanszírozású elsődleges folyó kiadások és a beruházások alakulására is.

(7)A Bizottság 2022. március 2-án közleményt fogadott el, amelyben átfogó költségvetés-politikai iránymutatást nyújt 2023-ra, ezáltal támogatva a tagállamok stabilitási és konvergenciaprogramjainak előkészítését, egyúttal erősítve a szakpolitikai koordinációt. A Bizottság megjegyezte, hogy a 2022. évi téli előrejelzésben felvázolt makrogazdasági kilátások alapján a 2020–2022-ben követett, támogató jellegű aggregált költségvetési irányvonalról 2023-ban célszerűnek tűnik áttérni egy lényegében semleges aggregált költségvetési irányvonalra, ugyanakkor készen kell állni a változó gazdasági helyzetre való reagálásra A Bizottság véleménye szerint a 2023-ra vonatkozó költségvetési ajánlásokban továbbra is differenciáltan kell kezelni a tagállamokat, és figyelembe kell venni az országok közötti esetleges átgyűrűző hatásokat. A Bizottság felkérte a tagállamokat, hogy stabilitási és konvergenciaprogramjukban is juttassák érvényre az iránymutatást A Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy szorosan nyomon követi a gazdasági fejleményeket, és szükség szerint – de legkésőbb a szemeszter tavaszi fordulójában, 2022 májusának végén – kiigazítja gazdaságpolitikai iránymutatását.

(8)A 2022. március 2-án közzétett költségvetési iránymutatásnak megfelelően a 2023-ra vonatkozó költségvetési ajánlások figyelembe veszik a gazdasági kilátások romlását, a fokozott bizonytalanságot és más lefelé mutató kockázatokat, valamint a téli előrejelzéshez képest magasabb inflációt. E megfontolások fényében a költségvetési válaszintézkedések részeként bővíteni kell a zöld és digitális átállásra, valamint az energiabiztonságra irányuló közberuházásokat, továbbá meg kell őrizni a legkiszolgáltatottabb háztartások vásárlóerejét, ezáltal célzott és átmeneti intézkedésekkel enyhítve az energiaárak megugrásának hatását, és mérsékelve a másodlagos hatásokból eredő inflációs nyomást. Változatlanul rugalmas költségvetési politikát kell folytatni, hogy az lépést tudjon tartani a gyorsan változó körülményekkel, és az egyes országok költségvetési és gazdasági helyzetének függvényében differenciált megközelítést kell alkalmazni, többek között azzal összefüggésben, hogy mennyire érinti az adott országot a válság és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek beáramlása.

(9)2021. május 28-án Svédország az (EU) 2021/241 rendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban benyújtotta nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervét a Bizottságnak. Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikkének megfelelően a Bizottság az említett rendelet V. mellékletében foglalt értékelési iránymutatásokkal összhangban értékelte a helyreállítási és rezilienciaépítési terv relevanciáját, eredményességét, hatékonyságát és következetességét. A Tanács május 4-én elfogadta Svédország helyreállítási és rezilienciaépítési terve értékelésének jóváhagyásáról szóló határozatát. A részletek folyósításának feltétele, hogy a Bizottság az (EU) 2021/241 rendelet 24. cikkének (5) bekezdésével összhangban határozatot hozzon arról, hogy Svédország kielégítően teljesítette a tanácsi végrehajtási határozatban foglalt releváns mérföldköveket és célokat. A kielégítő teljesítés előfeltétele, hogy a korábbi mérföldköveket és célokat továbbra is teljesítettnek lehessen tekinteni.

(10)Svédország 2022. április 29-én benyújtotta 2022. évi nemzeti reformprogramját és 2022. évi konvergenciaprogramját, az 1466/97/EK rendelet 4. cikkében meghatározott határidőn belül. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. Az (EU) 2021/241 rendelet 27. cikkével összhangban a 2022. évi nemzeti reformprogram a Svédország által a helyreállítási és rezilienciaépítési terv végrehajtása terén elért eredményekről készített féléves jelentést is tükrözi.

(11)A Bizottság 2022. május 23-án közzétette a Svédországra vonatkozó 2022. évi országjelentést. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019-ben, 2020-ban és 2021-ben elfogadott releváns országspecifikus ajánlások végrehajtása terén Svédország által elért eredményeket, és a helyreállítási és rezilienciaépítési eredménytábla alapján számba vette a helyreállítási és rezilienciaépítési terv Svédország általi végrehajtását. Ezen elemzés alapján az országjelentés hiányosságokat tárt fel a helyreállítási és rezilienciaépítési terv által nem vagy csak részben kezelt kihívásokkal kapcsolatban, valamint új és kialakulóban lévő – többek között az ukrajnai orosz invázióból eredő – kihívásokat azonosított. A jelentés értékelte továbbá a Svédország által a szociális jogok európai pillérének végrehajtása, a foglalkoztatásra, a készségekre és a szegénység csökkentésére vonatkozó kiemelt uniós célok elérése, valamint az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak megvalósítása terén elért eredményeket.

(12)A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke alapján Svédország vonatkozásában részletes vizsgálatot végzett, amelynek eredményeit 2022. május 23-án közzétette. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Svédország esetében makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. A sebezhetőségek a magas és egyre emelkedő lakásárakhoz, valamint a háztartások nagymértékű eladósodottságához kapcsolódnak. A magánszektor adósságállománya 2020-ban a GDP 216 %-ára nőtt, ami aggasztó fejlemény, tekintve, hogy az ingatlanvásárlást rendszerint jelentős részben hitelből finanszírozzák. A pénzügyi intézmények ki vannak téve az ingatlanpiacnak a jelzálog-hitelezés, valamint az ingatlanfejlesztő, illetve építési vállalatok számára történő hitelnyújtás következtében. A szűkös lakáskínálat, a túlszabályozott bérleti piac, a jelzáloghitel-felvételt ösztönző adókedvezmények és a csökkenő kamatlábak hatására a háztartások egyre nagyobb mértékben finanszírozzák hitelből a lakásvásárlást. Ebből adódóan kiszolgáltatottá válnak a kamatlábak potenciális változásaival szemben. A háztartások adóssága 2020 végén a rendelkezésre álló jövedelem 188 %-át és a GDP 95 %-át tette ki. Egy esetleges kiigazítás hátrányosan érintheti a gazdaságot és a bankszektort. Ez pedig dominóhatást válthat ki azokban az országokban, amelyeket gazdasági és pénzügyi kapcsolatok fűznek a svéd gazdasághoz és a bankszektorhoz. Az elmúlt években intézkedésekre került sor ezen egyensúlyhiány kezelése érdekében, ám azok hatása korlátozott maradt. Változatlanul kulcsfontosságú szakpolitikai hiányosságok állnak fenn a hitelből finanszírozott lakásvásárlásnak kedvező adóösztönzők, a lakáskínálat és a lakásbérleti piac tekintetében.

(13)A Tanács 2020. július 20-i ajánlásában felkérte Svédországot, hogy az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban 2020 és 2021 folyamán hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és a későbbi helyreállítás támogatása érdekében. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Svédország – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, egyúttal fokozza a beruházásokat. Az Eurostat által hitelesített adatok alapján Svédország államháztartási hiánya a 2020. évi 2,7 %-ról 2021-ben 0,2 %-ra csökkent. Svédország költségvetés-politikai válasza 2021-ben támogatta a gazdasági helyreállítást, míg az ideiglenes szükséghelyzeti támogatási intézkedésekre fordított kiadások GDP-arányosan a 2020. évi 3,3 %-ról 2021-ben 2,2 %-ra csökkentek. A Svédország által 2021-ben hozott intézkedések összhangban vannak a 2020. július 20-i tanácsi ajánlással. A kormány által 2020-ban és 2021-ben elfogadott diszkrecionális költségvetési intézkedések többnyire ideiglenesek voltak. Ugyanakkor a 2020–2021-es időszakban elfogadott egyes diszkrecionális intézkedések nem voltak ideiglenesek, illetve azokat nem kísérték ellensúlyozó intézkedések. Ezen intézkedések közé tartozik mindenekelőtt a kiadási oldalon hozott több intézkedés, valamint a jövedelemadó csökkentése. Az Eurostat által hitelesített adatok alapján az államadósság 2021-ben a GDP 36,7 %-ának felelt meg.

(14)A 2022. évi konvergenciaprogram költségvetési előrejelzéseit alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv realista. A kormány előrejelzése szerint a reál-GDP 2022-ben 3,1 %-kal, 2023-ban pedig 1,6 %-kal nő. Összehasonlításképpen a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése kisebb mértékű, 2022-ben 2,3 %-os, 2023-ban pedig 1,4 %-os reál-GDP-növekedéssel számol. A kormány arra számít, hogy az államháztartási hiány 2022-ben a GDP 0,5 %-ára emelkedik, 2023-ban viszont 0,5 %-os többletbe fordul át. A 2022. évi emelkedés alapvetően a visszafogottabb gazdasági növekedést és az újabb kiadási prioritásokat tükrözi, amelyek együttesen meghaladják a szükséghelyzeti intézkedések megszüntetésének hatását. A konvergenciaprogram szerint a GDP-arányos államadósság 2022-ben várhatóan 33,5 %-ra, majd 2023-ban még tovább, 30,7 %-ra mérséklődik. Az előrejelzés zárónapján ismert, bejelentett gazdaságpolitikai intézkedések alapján a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése 2022-re a GDP 0,5 %-ának megfelelő költségvetési hiányt, 2023-ra viszont 0,5 %-os többletet vetít előre. Ez összhangban van a 2022. évi konvergenciaprogram hiány-előrejelzésével. A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése hasonló GDP-arányos államadóssággal számol: 2022-ben 33,8 %-kal, 2023-ban pedig 30,5 %-kal.

A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése alapján a kibocsátás középtávú (tízéves átlagos) potenciális növekedése 1,9 %-ra tehető. Ez a becslés azonban nem tartalmazza a helyreállítási és rezilienciaépítési terv részét képező reformok hatását, amelyek élénkíthetik Svédország potenciális növekedését.

(15)2022-ben a kormány fokozatosan megszüntette a Covid19-válságra válaszul hozott intézkedések többségét, így az ideiglenes szükséghelyzeti támogatási intézkedésekre fordított kiadások az előrejelzések szerint a 2021. évi 2,2 %-ról 2022-ben a GDP 1,2 %-ára csökkennek. A költségvetési egyenleget befolyásolják az energiaár-emelkedés gazdasági és társadalmi hatásainak ellensúlyozása érdekében hozott intézkedések, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 0,4 %-át, 2023-ban pedig 0,0 %-át fogják kitenni. Az uniós átlaghoz képest a svéd gazdaság alacsonyabb energiaintenzitású, és az energiaköltségek a háztartások kiadásainak kisebb hányadát teszik ki. Az említett intézkedések közé tartoznak a megemelkedett energiaárak ellensúlyozása céljából a háztartásoknak nyújtott szociális transzferek, valamint az üzemanyagadók csökkentése a mezőgazdaságban, az erdészetben és a halászatban. Az intézkedéseket ideiglenesként jelentették be, amennyiben azonban az energiaárak 2023-ban is magasak maradnak, ezen intézkedések némelyike továbbra is hatályban maradhat. Az intézkedések közül nem mindegyik célzott, ilyenek mindenekelőtt a megemelkedett villamosenergia-árak fedezésére irányuló transzferek. A lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek ideiglenes védelmének költségei a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben és 2023-ban is a GDP 0,1 %-át teszik ki, míg a megnövekedett védelmi kiadások egyedül 2022-ben csaknem elérik a GDP 0,1 %-át.

(16)A Tanács 2021. június 18-án azt ajánlotta, hogy Svédország 2022-ben – többek között a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz által biztosított költségvetési impulzusra támaszkodva – tartsa fenn a támogató költségvetési irányvonalat, és tartsa fenn a nemzeti finanszírozású beruházások szintjét. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Svédország – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, ugyanakkor a növekedési potenciál élénkítése céljából fokozza a beruházásokat.

(17)A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése és a Svédország 2022. évi konvergenciaprogramjában foglalt információk alapján 2022-re a Tanács ajánlásával összhangban támogató jellegű, a GDP –0,6 %-ának megfelelő költségvetési irányvonal valószínűsíthető. A Tanács ajánlásának megfelelően Svédország továbbra is támogatni kívánja a helyreállítást, amihez a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből addicionális intézkedéseket tervez finanszírozni. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és más uniós alapok által finanszírozott kiadásoknak a gazdasági aktivitáshoz való pozitív hozzájárulása az előrejelzések szerint 2021-hez képest GDP-arányosan 0,1 százalékponttal nő. A nemzeti finanszírozású beruházások az előrejelzések szerint 2022-ben semleges hatást gyakorolnak a költségvetési irányvonalra. Svédország ezért a Tanács ajánlásával összhangban fenn kívánja tartani a nemzeti finanszírozású beruházásokat. Ugyanakkor a nemzeti finanszírozású (az új bevételi intézkedések nélkül számított) elsődleges folyó kiadások 2022-es növekedése az előrejelzések szerint 0,4 százalékpontos expanzív hatást gyakorol az összesített költségvetési irányvonalra. Ez magában foglalja a magasabb energiaárak gazdasági és társadalmi hatásainak kezelésére irányuló, fentiekben említett intézkedések addicionális hatását (a GDP 0,4 %-a), valamint a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyeknek nyújtott ideiglenes védelem költségeit (a GDP 0,1 %-a).

(18)A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzésében – változatlan szakpolitikát feltételezve – 2023-ban a GDP +1,3 %-ának megfelelő költségvetési irányvonalra számít. Svédország az előrejelzés szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó vissza nem térítendő támogatásokat 2023-ban változatlanul a helyreállítás további támogatásának finanszírozására használja fel. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és más uniós alapok által finanszírozott kiadásoknak a gazdasági aktivitáshoz való pozitív hozzájárulása az előrejelzések szerint 2022-höz képest GDP-arányosan 0,1 százalékponttal nő. A nemzeti finanszírozású beruházások az előrejelzések szerint 2023-ban 0,1 százalékpontnak megfelelő, kismértékben restriktív hatást gyakorolnak a költségvetési irányvonalra. Ugyanakkor a nemzeti finanszírozású (az új bevételi intézkedések nélkül számított) elsődleges folyó kiadások 2023-as növekedése az előrejelzések szerint 1,1 százalékpontos restriktív hatást gyakorol az összesített költségvetési irányvonalra. Ez magában foglalja a megugrott energiaárak kezelését célzó intézkedések kivezetésének hatását (a GDP 0,4 %-a).

(19)A 2022. évi konvergenciaprogram az államháztartási többlet fokozatos növekedését vetíti előre: 2024-ben a GDP 0,8 %-ára, 2025-ben pedig 1,4 %-ára. A költségvetési hiány tehát a tervek szerint a program időhorizontjában a GDP 3 %-a alatt marad. A konvergenciaprogram szerint a GDP-arányos államadósság csökkenése várhatóan folytatódik: 2024-ben 28,9 %-ra, majd 2025-ben 26,4 %-ra. A Bizottság elemzése alapján az államadósság fenntarthatóságát övező kockázatok középtávon alacsonynak tűnnek.

(20)A magas lakásárakhoz a háztartások nagymértékű eladósodottsága társul, ami a rendezetlen korrekció kockázatát vonja maga után. Svédország az elmúlt évek során számos makroszintű prudenciális intézkedést vezetett be annak érdekében, hogy csökkentse a háztartások adósságának a jövedelemhez és a jelzáloggal terhelt ingatlan értékéhez viszonyított arányát. Továbbra is vannak azonban olyan tényezők, amelyek ösztönzik a hitelfelvételt és az adósságvállalást. Következésképpen úgy tűnik, hogy az eddig hozott szakpolitikai intézkedések korlátozott hatást gyakoroltak a jelzálog-hitelezés bővülésére. A lakásárak az 1990-es évek közepe óta emelkednek, ráadásul gyorsabb ütemben, mint a háztartások jövedelme. Ez a tendencia 2021 folyamán felgyorsult: a nominális lakásárak a harmadik negyedévben 11,3 %-kal nőttek az előző év azonos időszakához képest. Ennek fő okai közé tartoznak a lakástulajdont és a jelzálogtartozást ösztönző adókedvezmények, a kedvező hitelfeltételek és a viszonylag alacsony jelzáloghitel-törlesztési ráták. Svédországban összességében viszonylag alacsony az ingatlan adóterhe, ami a jelzáloghitel-kamatokra vonatkozó jelentős adókedvezményeknek és az alacsony rendszeres ingatlanadóknak tudható be. 2020-ban és 2021-ben csökkentették a tőkenyereség után fizetendő adókat annak érdekében, hogy a lakástulajdonosok olcsóbban vehessenek vagy válthassanak lakást, ám nem kizárt, hogy ez a változás – a lakásárak emelkedése miatt – némileg növelte az első alkalommal vásárlók előtt álló belépési korlátokat. Bár az elmúlt években lényegesen több új építkezés indult, és a kiadott építési engedélyek száma is emelkedett, az elkövetkező néhány év távlatában várhatóan fennmarad a lakáshiány. A meglévő lakásállomány kihasználása ráadásul korántsem hatékony. Mindez megnehezíti az emberek számára a munkahelyváltást, és valószínűleg a generációk közötti egyenlőtlenséghez is hozzájárul. A lakáspiacon a szabályozott, piaci ár alatti bérleti díjak a háztartások egy korlátozott csoportjának kedveznek. A bérleti díjak nem igazodnak a háztartások szükségleteihez és jövedelméhez. Növelné a hatékonyságot, ha a bérleti díjak szorosabban követnék a piaci árakat, és ehhez a jövedelmen és a nettó vagyonon alapuló bérleti támogatás társulna.

(21)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének b) pontjával és V. mellékletének 2.2. kritériumával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv a 2026-ig végrehajtandó, egymást kölcsönösen erősítő reformok és beruházások széles körét tartalmazza. Ezek segítenek kezelni a Tanács által az európai szemeszter keretében 2019-ben és 2020-ban Svédországnak címzett országspecifikus ajánlásokban felvázolt gazdasági és társadalmi kihívások összességét vagy jelentős részét, valamint a terv elfogadásának időpontjáig kiadott országspecifikus ajánlásokat. A terv reformokat és beruházásokat irányoz elő a zöld és digitális átállás előmozdítása, az egészségügyi rendszer rezilienciájának fokozása, a pénzmosás kockázatának mérséklése, valamint az iskolázottsági és készségszint emelése érdekében.

(22)Svédország helyreállítási és rezilienciaépítési tervének végrehajtása várhatóan hozzájárul majd a zöld és digitális átállás terén való további előrelépéshez. A Svédország éghajlat-politikai célkitűzéseit támogató intézkedések a terv teljes allokációjának 44 %-át, míg a digitális célkitűzéseket támogató intézkedések a terv teljes allokációjának 21 %-át teszik ki. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervnek – a releváns mérföldkövekkel és célokkal összhangban történő – teljes körű végrehajtása segíteni fogja Svédországot a Covid19-válság következményeiből való gyors kilábalásban, egyúttal megerősíti rezilienciáját. Az átfogó szakpolitikai stratégia iránti széles körű felelősségvállalás biztosítása érdekében a helyreállítási és rezilienciaépítési terv, valamint a terven túlmutató egyéb gazdaság- és foglalkoztatáspolitikák sikeres végrehajtása szempontjából változatlanul nagy jelentőséggel bír a szociális partnerek és más érdekelt felek szisztematikus bevonása.

(23)Svédország 2021 novembere és 2022 februárja között benyújtotta kohéziós politikai programozási dokumentumait. A 2021. június 24-i (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban Svédországnak a 2021–2027-es kohéziós politikai alapok programozása során figyelembe kell vennie a vonatkozó országspecifikus ajánlásokat. Ez előfeltétele annak, hogy a kohéziós politikai alapokból nyújtandó pénzügyi támogatás eredményesebbé váljon és a lehető legnagyobb hozzáadott értéket biztosítsa, egyúttal előmozdítja az említett alapok és más uniós eszközök és alapok közötti koordinációt, kiegészítő jelleget és koherenciát. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és a kohéziós politikai programok sikeres végrehajtása a zöld és digitális átállást, valamint a kiegyensúlyozott területfejlesztést támogató beruházások szűk keresztmetszeteinek felszámolásától is függ.