[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 31.5.2005

COM(2005) 230 végleges

2005/0103 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

a Schengeni információs rendszer második generációjának (SIS II) létesítéséről, működtetéséről és felhasználásáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKLÁS

1. A JAVASLAT ÖSSZEFÜGGÉSE

1.1. A javaslat indokai és célkitűzései

Általános célkitűzés

Az Európai Közösséget létrehozó szerződés (a továbbiakban: EK-Szerződés) IV. címén alapuló, a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (a továbbiakban: SIS II) létesítéséről, működtetéséről és felhasználásáról szóló rendelettel együtt e határozat fő célkitűzése az, hogy létrehozza azon jogi keretet, amely szabályozza a SIS II-t. A SIS II-nek olyan kiegyenlítő intézkedésként történő hozzáférhetősége, amely közreműködik egy belső határok ellenőrzése nélküli térség magas biztonsági szintjének fenntartásában, döntő fontosságú azért, hogy az új tagállamok teljes mértékben alkalmazni tudják a schengeni vívmányokat, és azok állampolgárai a szabad mozgás területének valamennyi előnyéből részesedni tudjanak.

Ebben az összefüggésben a Tanács 2001 decemberében letette a SIS II első alapjait azáltal, hogy kijelölte a Bizottságot a SIS II technikai fejlesztésére, és az Európai Unió költségvetéséből odaítélte a szükséges pénzügyi forrásokat[1]. Az említett rendelettel (a továbbiakban: rendelet) e határozat a második jogi lépést képviseli, mindkét eszköz közös rendelkezéseket állapít meg a SIS II-re vonatkozó szerkezeti, finanszírozási, felelősségi, valamint az általános adatfeldolgozási és adatvédelmi szabályokra. E közös szabályoktól eltekintve e határozat egyedi rendelkezéseket tartalmaz a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködést támogató SIS II-adatok feldolgozása tekintetében, míg a rendelet azon SIS II-adatok feldolgozását szabályozza, amelyek támogatják a schengeni vívmányok részét képező, a személyek mozgásához kapcsolódó politikák végrehajtását (pl. külső határok és vízum).

Különös célkitűzések

E határozat, valamint a rendelet nagymértékben a Benelux Gazdasági Unió államai, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Francia Köztársaság kormányai között a közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló, 1990. június 19-i egyezményben (a továbbiakban: a Schengeni Egyezmény) foglalt Schengeni Információs Rendszer (a továbbiakban: SIS) jelenlegi rendelkezésein alapul[2], miközben figyelembe veszi a Tanács következtetéseit és az Európai Parlament állásfoglalásait a SIS-II-ről [3]. E határozat továbbá arra irányul, hogy jobban összehangolja a SIS jogi keretét az Európai Unió jogával, és kibővítse a SIS II felhasználását, különösen a következő területeken:

- Az európai elfogatóparancs . E határozat szabályozza az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról szóló kerethatározat hatékony végrehajtásához szükséges adatok feldolgozását (pl. adatbevitel és megosztás). Ezen adatok közvetlenül elérhetőek lesznek a SIS II-ben, így javul a jelenlegi helyzet, melyben ezen adatoknak csak kétoldalú cseréje valósul meg.

- Jobb adatminőség és pontosabb azonosítás. A téves azonosítással okozott további kellemetlenségek elkerülése érdekében az egyén hozzájárulásától függően e határozat meghatározza azon személyekre vonatkozó információ SIS II-be történő felvételének lehetőségét, amely személyek személyazonosságával visszaéltek. E határozat szintén lehetővé teszi a biometrikus adatok feldolgozását, ami pontosabb azonosítást és a rendszerbe bevitt személyes adatok jobb minőségét fogja eredményezni.

- Adatvédelem . A SIS II-re vonatkozó adatvédelmi szabályok következetes és egységes alkalmazásának biztosítása érdekében e határozat előirányozza a személyes adatok feldolgozása tekintetében az egyének védelméről szóló 45/2001/EK rendelet alkalmazását, és megbízza az Európai Adatvédelmi Biztost a Bizottságnak e határozattal összhangban végzett, a SIS II-höz kapcsolódó személyes adatok feldolgozásával kapcsolatos tevékenységeinek ellenőrzésével. Ennek előnye az, hogy ugyanaz a szerv lesz illetékes a Bizottság összes adatfeldolgozási tevékenységére az első és a harmadik pillérben is. E határozat előírja, hogy a tagállamoknak a SIS II-adatok e határozattal összefüggésben történő feldolgozása során be kell tartaniuk a Európa Tanács 1981. január 28-án kelt, az egyéneknek a személyes adatok gépi feldolgozása során való védelméről szóló 108. egyezményét.[4]

- Személyes adatok továbbítása harmadik személy vagy ország számára . E határozat a megfelelő jogi eszközökre is figyelemmel lehetővé teszi a SIS II személyes adatok harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek számára történő továbbítását, ugyanakkor ez a lehetőség kivételt jelent az általános szabály alól.

- A jelenlegi SIS-rendelkezések kormányközi eredete. Egy kormányközi keretben kifejlesztett e rendelkezéseket klasszikus európai jogi eszközök fogják helyettesíteni. Ennek előnye az, hogy az Európai Unió különféle intézményei (a továbbiakban: EU-intézmények) társulni fognak ezen új eszközök elfogadásában és végrehajtásában, és erősödni fog a SIS-re vonatkozó szabályok jogi kötőereje.

- A SIS II működési irányítása. E határozat megbízza a Bizottságot a rendszer működési irányításával. A jelenlegi SIS központi részének működési irányítását egy tagállam végzi.

1.2. Általános összefüggés

A SIS

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség fokozatos létrehozása magában foglalja a belső határok nélküli térség kialakítását. E célból az EK-Szerződés 61. cikke megköveteli a személyek szabad mozgásának biztosítását célzó intézkedések elfogadását, összhangban az EK-Szerződés 14. cikkével, összefüggésben a külső határok ellenőrzésével, a menekültüggyel és a bevándorlással kapcsolatos kísérő intézkedésekkel, valamint a bűnmegelőzésre és bűnüldözésre irányuló intézkedésekkel.

A SIS egy közös információs rendszer, amely lehetővé teszi a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai számára, hogy a különféle szükséges politikák végrehajtására vonatkozó információk kicserélése révén együttműködjenek annak érdekében, hogy egy belső határok ellenőrzése nélküli térséget hozzanak létre. Ez lehetővé teszi e hatóságok számára, hogy egy automatikus lekérdezési eljáráson keresztül, személyekre és tárgyakra kiadott figyelmezető jelzésekre vonatkozó információkhoz jussanak hozzá. A kapott információt különösen a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés céljából, valamint a személyek külső határoknál vagy a nemzeti területen történő ellenőrzéseinek végrehajtása, továbbá a vízumok és tartózkodási engedélyek kiállítása céljából használják fel. A SIS ezért a schengeni térség nélkülözhetetlen összetevője a személyek mozgására vonatkozó schengeni rendelkezések alkalmazása és e területen a biztonság magas szintjének biztosítása tekintetében. Ezért a külső határok ellenőrzéséhez, a vízumhoz, a bevándorláshoz és a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködéshez is kapcsolódó politikák széles körével való összhang alapvető fontosságú.

Meglévő rendelkezések és kapcsolódó javaslatok

A Schengeni Egyezmény 92–119. cikkei képezik a SIS-t szabályozó alapvető jogi rendelkezéseket. Ezen rendelkezések kormányközi keretben történt elfogadása után, azokat az Amszterdami Szerződés hatálybalépését követően az Európai Unió intézményi és jogi keretébe illesztették be.

E határozatot egy, az EK-Szerződés IV. címén alapuló, a SIS II létesítéséről, működtetéséről és felhasználásáról szóló rendelettel együtt terjesztették elő. Egy, az EK-Szerződés V. címén (Közlekedés) alapuló, a jármű-nyilvántartási okmányok kiállításáért felelős tagállami hatóságok és szolgálatok SIS II-höz történő hozzáférésének sajátos kérdéséről szóló harmadik javaslat teljessé fogja tenni ezt a két javaslatot.

E határozat és az EK-Szerződés IV. címén alapuló rendelet a Schengeni Egyezmény 92–119. cikkeinek, valamint a Schengeni Végrehajtó Bizottság SIS-re vonatkozó határozatainak és nyilatkozatainak helyébe lép.

Továbbá, e határozat hatályon kívül helyezi a Sirene Kézikönyv módosítási eljárásáról szóló, 2004. február 19-i 2004/201/IB tanácsi határozatot[5] is.

Ütemterv

A SIS II-t szabályozó jogi eszközöket időben kell elfogadni ahhoz, hogy lehetővé tegyék az ezen új rendszerhez szükséges előkészületeket, és különösen a jelenlegi rendszerről a SIS II-re történő áttérést.

2. JOGI SZEMPONTOK

2.1. Jogalap

A schengeni vívmányokat, beleértve a SIS-t is, az Amszterdami szerződéshez csatolt jegyzőkönyv 1999. május 1-jén illesztette az EU keretébe. A Tanács 1999. május 20-i határozatában meghatározta az Unió keretébe beillesztett schengeni vívmányok részeit. Ezek tartalmazták a SIS-re vonatkozó szabályokat, azaz a Schengeni Egyezmény 92–119. cikkeit és a vonatkozó végrehajtó bizottsági határozatokat és nyilatkozatokat.

Az 1999. május 20-i 1999/436/EK tanácsi határozat[6] a schengeni vívmányokat alkotó valamennyi rendelkezés és határozat tekintetében meghatározta a szerződésekben lévő jogalapot. A Tanács azonban nem jutott döntésre a SIS-re vonatkozó rendelkezések vonatkozásában. Ezért a SIS-re vonatkozó schengeni vívmányok rendelkezéseit a Schengeni jegyzőkönyv 2. cikkének (1) bekezdése alapján az Európai Unióról szóló szerződés (a továbbiakban: EU-Szerződés) VI. címén alapuló jogi aktusoknak kell tekinteni. Mindazonáltal a jegyzőkönyv 5. cikkének (1) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokat érintő bármely új javaslatnak a szerződésekben megfelelő jogalapon kell nyugodnia.

E határozat jogalapja az EU-Szerződés 30. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja, a 31. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontja, valamint a 34. cikk (2) bekezdésének c) pontja.

E javaslat az EU-Szerződés 30. cikke (1) bekezdése a) pontjának hatálya alá esik, mivel célja a hatáskörrel rendelkező hatóságok közötti operatív együttműködés javítása a bűncselekmények megelőzésében és felderítésében, valamint a 30. cikk (1) bekezdése b) pontjának hatálya alá esik, mivel a releváns információk összegyűjtését, tárolását, feldolgozását és cseréjét szabályozza.

E javaslat célja továbbá, hogy megkönnyítse az együttműködést a tagállamok igazságügyi vagy annak megfelelő hatóságai között a büntetőeljárások lefolytatása és a büntetőhatározatok végrehajtása terén, ezért az EU-Szerződés 31. cikke (1) bekezdése a) pontjának hatálya alá is esik. A 31. cikk (1) bekezdésének b) pontja annyiban releváns, amennyiben e javaslat a tagállamok közötti kiadatás és átadás megkönnyítését célozza.

2.2. Szubszidiaritás és arányosság

A szubszidiaritás elvével összhangban, a javasolt intézkedés célkitűzését, nevezetesen azt, hogy egy számítógépesített információs rendszeren keresztül megosszák az információt a személyek és tárgyak bizonyos kategóriái tekintetében, nem tudják a tagállamok kielégítően megvalósítani. Egy közös információs rendszer igazi jellege következtében, valamint az intézkedés terjedelme és hatása miatt ezt az Európai Unió szintjén jobban meg lehet valósítani. E kezdeményezés nem haladja meg az e célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket.

A Bizottság tevékenységei a SIS II-nek egy központi adatbázist, a nemzeti hozzáférési pontokat, valamint e kettőt összekötő kommunikációs infrastruktúrát magában foglaló működési irányítására korlátozódnak. A tagállamok hatáskörrel rendelkeznek a nemzeti rendszerek, valamint azok SIS II-höz való kapcsolódása tekintetében, és lehetővé fogják tenni a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak a SIS II-adatok feldolgozását. Az adatok konzultációjára csak az egyes tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai jogosultak, a konzultációt az e határozatban meghatározott minden egyes célkitűzés vonatkozásában meghatározták, és az csak az e célokkal összefüggésben lévő feladatok végrehajtásához szükséges adatokra korlátozódik.

2.3. Az eszközök megválasztása

A határozatot mint jogi eszközt a teljesen összehangolt szabályok alkalmazásának szükségessége indokolja, különösen a rendszerbeli adatok feldolgozásával kapcsolatban. A kerethatározat nem megfelelő eszköz, mert a javaslat nem foglalja magában a tagállami jogszabályok közelítését.

2.4. Részvétel a SIS II-ben

E határozat, melynek jogalapja az EU-Szerződés VI. címében található, a schengeni vívmányok továbbfejlesztését jelenti. Ezért azt az Amszterdami Szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyvnek, valamint a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről szóló jegyzőkönyvnek megfelelően kell javasolni és elfogadni.

a) Az Egyesült Királyság és Írország

A javasolt határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseit fejleszti tovább, amelyekben az Egyesült Királyság és Írország részt vesz, összhangban a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozattal [7], és Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozattal [8] .

b) Norvégia és Izland

Ezen túlmenően, a schengeni vívmányok beillesztéséről szóló jegyzőkönyv 6. cikkének első bekezdésével összhangban a Tanács, Norvégia és Izland 1999. május 18-án megállapodást írt alá e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról.

A megállapodás 1. cikke úgy rendelkezik, hogy Norvégia és Izland a megállapodás A. mellékletében (a schengeni vívmányok rendelkezései) és B. mellékletében (a Schengeni Egyezmény megfelelő rendelkezéseinek helyébe lépő vagy ezen egyezmény alapján elfogadott európai közösségi jogi aktusok rendelkezései) említett rendelkezések hatálya alá tartozó területeken társul az Európai Közösség és az Európai Unió tevékenységeihez és ezek további fejlesztéséhez.

A 2. cikk értelmében, az Európai Unió keretébe beillesztett schengeni vívmányok módosítására vagy kiegészítésére az Európai Unió által elfogadott jogi aktusokat és intézkedéseket (A. és B. melléklet) Norvégia és Izland végrehajtja és alkalmazza. A benyújtott javaslat a megállapodás A. mellékletében meghatározottak szerint fejleszti tovább a schengeni vívmányokat.

c) Az új tagállamok

Mivel a kezdeményezés olyan jogi aktust képez, amely a csatlakozási okmány 3. cikkének (2) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokra épül vagy azokhoz egyéb módon kapcsolódik, a határozatot az új tagállamokban csak egy, e rendelkezéssel összhangban lévő tanácsi határozatnak megfelelően kell alkalmazni.

d) Svájc

Svájc tekintetében e határozat az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, utóbbinak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás[9] értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat 1. cikkének G. pontjában említett területhez tartoznak, összefüggésben az e megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról, valamint egyes rendelkezéseinek ideiglenes alkalmazásáról szóló 2004/849/EK tanácsi határozat[10] 4. cikkének (1) bekezdésével.

3. KÖLTSÉGVETÉSI KIHATÁSOK

A Schengeni Információs Rendszer második generációjának kifejlesztéséről szóló 2424/2001/EK tanácsi rendelet és 2001/886/IB tanácsi határozat[11] megállapította, hogy a SIS II kifejlesztésével járó kiadásoknak az Európai Unió költségvetését kell terhelniük. E javaslat meghatározza, hogy a SIS II működtetésével járó kiadásokat továbbra is az Európai Unió költségvetésének kell fedeznie. Noha a kifejlesztési szakasz során fog a legnagyobb kiadás keletkezni (a SIS II tervezése, kialakítása és vizsgálata), a 2007-ben kezdődő működtetési szakasz hosszú távú kötelezettségvállalást fog jelenti, amelyet az új pénzügyi tervek fényében kell megvizsgálni. A Bizottság számára biztosítani kell a megfelelő emberi erőforrást és pénzügyi forrást, amely felelős az első átmeneti vagy ideiglenes szakasz során a rendszer működési irányításáért. A közép és hosszú távú időszakra a Bizottság meg fogja becsülni a különböző kiszervezési lehetőségeket, miközben figyelembe veszi a különféle nagyléptékű IT-rendszerek, mint például a VIS (Vízuminformációs Rendszer) és az EURODAC működtetéséből származó szinergiahatásokat.

A Bizottság készített egy közös pénzügyi kimutatást, melyet az EK-Szerződés IV. címe alapján javasolt rendelethez csatolt.

2005/0103 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

a Schengeni információs rendszer második generációjának (SIS II) létesítéséről, működtetéséről és felhasználásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 30. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjára, a 31. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjára, valamint a 34. cikk (2) bekezdésének c) pontjára,

tekintettel a Bizottság javaslatára[12],

tekintettel az Európai Parlament véleményére[13],

mivel:

(1) A Benelux Gazdasági Unió államai, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Francia Köztársaság kormányai között a közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló, 1990. június 19-i egyezmény[14] (a továbbiakban: Schengeni Egyezmény) IV. címének rendelkezései értelmében felállított Schengeni Információs Rendszer (a továbbiakban: SIS) lényeges eszközt jelent az Európai Unió keretébe illesztett schengeni vívmányok rendelkezéseinek alkalmazása tekintetében.

(2) A Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) kifejlesztéséről szóló, 2001. december 6-i 2424/2001/EK tanácsi rendelet[15] és 2001/886/IB tanácsi határozat[16] értelmében a Bizottságot bízták meg a SIS második generációjának (a továbbiakban: SIS II) kifejlesztésével. A SIS II a Schengeni Egyezménnyel létrehozott SIS helyébe lép.

(3) E határozat az Európai Unióról szóló szerződés (a továbbiakban: EU-Szerződés) alkalmazási körébe tartozó ügyek tekintetében hozza létre a SIS II szabályozásához szükséges jogalapot. A SIS II létesítéséről, működtetéséről és felhasználásáról szóló 2006/XX/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[17] az Európai Közösséget létrehozó szerződés (a továbbiakban: EK-Szerződés) alkalmazási körébe tartozó ügyek tekintetében hozza létre a SIS II szabályozásához szükséges jogalapot.

(4) Az a tény, hogy a SIS II szabályozásához szükséges jogalap önálló jogi eszközökből áll, nem befolyásolja azt az elvet, hogy a SIS II egyetlen információs rendszert alkot, melyet ekként kell működtetni. Ezen eszközök bizonyos rendelkezéseinek ezért azonosnak kell lenniük.

(5) A SIS II-nek olyan kiegyenlítő intézkedést kell képeznie, amely közreműködik egy, a tagállamok közötti belső határok ellenőrzése nélküli térség magas biztonsági szintjének fenntartásában azáltal, hogy támogatja a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi operatív együttműködést.

(6) Szükséges meghatározni a SIS II célkitűzéseit és megállapítani a működésére, felhasználására, kötelezettségeire vonatkozó szabályokat, beleértve a műszaki felépítését és finanszírozását, a rendszerbe bevitt adatok kategóriáit, a felvételük céljait, a felvételük feltételeit, az azokhoz hozzáféréssel rendelkező hatóságokat, a figyelmeztető jelzések összekapcsolására és az adatfeldolgozásra vonatkozó további szabályokat, valamint a személyes adatok védelmét.

(7) A SIS II működtetésével kapcsolatos kiadásoknak az Európai Unió költségvetését kell terhelniük.

(8) Helyénvaló felállítani egy kézikönyvet, amely megállapítja a figyelmeztető jelzés alapján szükséges intézkedés kapcsán a kiegészítő információk cseréjére vonatkozó részletes szabályokat. Valamennyi tagállam nemzeti hatóságainak biztosítania kell ezen információk cseréjét.

(9) A Bizottságnak felelősnek kell lennie a SIS II működési irányításáért, különösen a rendszer kifejlesztése és működtetésének megkezdése közötti zökkenőmentes átmenet biztosítása érdekében.

(10) A SIS II-nek figyelmeztető jelzéseket kell tartalmaznia a letartóztatandó és átadandó vagy kiadandó személyekre vonatkozóan. A figyelmeztető jelzéseken túl helyénvaló a SIS II-be olyan kiegészítő adatokat felvenni, melyek az átadási és kiadatási eljárásokban szükségesek. Különösen az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról szóló, 2002. június 13-i 2002/584/IB tanácsi kerethatározat[18] 8. cikkében említett adatokat kell a SIS II-ben feldolgozni.

(11) Lehetővé kell tenni olyan kiegészítő adatok fordításának a SIS II-be való felvételét, melyeket az európai elfogatóparancs alapján történő átadás vagy kiadatás céljából vettek fel.

(12) A SIS II-nek figyelmeztető jelzéseket kell tartalmaznia eltűnt személyekre vonatkozóan védelmük biztosítása vagy fenyegető veszély elhárítása érdekében, bírósági eljárásban keresett személyekre vonatkozóan, személyekre vagy tárgyakra vonatkozóan leplezett figyelés vagy célzott ellenőrzés céljából, valamint lefoglalandó vagy büntetőeljárásban bizonyítékként felhasználandó tárgyakra vonatkozóan.

(13) A figyelmeztető jelzések valamennyi kategóriája tekintetében meg kell határozni a maximális megőrzési időszakot, melyet csak szükség esetén és a figyelmeztető jelzés céljának eléréséhez arányos mértékben lehet túllépni. Általános szabályként a figyelmeztető jelzéseket törölni kell a SIS II-ből, amint a figyelmeztető jelzés által megkövetelt intézkedést megtették.

(14) A letartóztatandó és átadandó vagy kiadandó személyekre vonatkozó, védelmük biztosítása vagy fenyegető veszély elhárítása érdekében más személyekre vonatkozó, valamint büntetőeljárásban keresett személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzések SIS II-ben való tárolásának legfeljebb 10 évig lehetségesnek kell lennie, tekintettel e figyelmeztető jelzések fontosságára a schengeni térség közbiztonságának fenntartásában.

(15) A SIS II-nek lehetővé kell tennie a biometrikus adatok feldolgozását az érintett egyének megbízható azonosítása érdekében. Ugyanezen összefüggésben, a megfelelő biztosítékokra, különösen az érintett egyén hozzájárulására és az ilyen adatok jogszerű feldolgozása céljainak szigorú korlátozására is figyelemmel a SIS II-nek szintén lehetővé kell tennie azon egyének adatainak feldolgozását, akiknek a személyazonosságával visszaéltek, annak érdekében, hogy elkerüljék a téves azonosításukkal okozott kellemetlenségeket.

(16) A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a figyelmeztető jelzésekhez megjegyzést – úgynevezett megjelölést – csatoljanak, hogy a figyelmeztető jelzés alapján foganatosítandó intézkedést a területén nem hajtják végre. Amennyiben a figyelmeztető jelzést letartóztatás és átadás céljából adták ki, a megjelölést a 2002/584/IB kerethatározattal összhangban kell használni. Valamely figyelmeztető jelzés megjelöléssel ellátására vonatkozó döntést csak a hatáskörrel rendelkező igazságügyi hatóság hozhatja meg, és csak az említett kerethatározatban foglalt megtagadási okokon alapulhat.

(17) A SIS II-nek lehetővé kell tennie, hogy a tagállamok a figyelmeztető jelzések között kapcsolatokat hozzanak létre. Egy tagállam által két vagy több figyelmeztető jelzés között létrehozott kapcsolat nem lehet hatással a meghozandó intézkedésre, a megőrzési időszakra vagy a figyelmeztető jelzésekhez való hozzáférési jogokra.

(18) Helyénvaló az Európai Unió, valamint harmadik országok és nemzetközi szervezetek közötti rendőrségi és igazságügyi együttműködés megerősítése a hatékony információcsere elősegítése révén. Amennyiben a SIS II-ből sor kerül személyes adatok kiadására harmadik személy számára, e személyes adatoknak egy megállapodás által garantált megfelelő szintű védelmet kell élvezniük a harmadik személy részéről.

(19) Valamennyi tagállam ratifikálta az Európa Tanács 1981. január 28-án kelt, az egyéneknek a személyes adatok gépi feldolgozása során való védelméről szóló egyezményét. Az egyezmény 9. cikke a szabályozott jogok és kötelezettségek vonatkozásában bizonyos határok között kivételeket és korlátozásokat tesz lehetővé. A személyes adatok e határozat végrehajtása keretében történő feldolgozását az említett egyezmény elveivel összhangban kell védelmezni. Amennyiben szükséges, az egyezményben lefektetett elveket e határozatban ki kell egészíteni vagy pontosítani kell.

(20) Az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának személyes adatoknak a rendőrségi ágazatban való felhasználása szabályozására irányuló, 1987. szeptember 17-i R (87) 15. ajánlásában foglalt elveket figyelembe kell venni a személyes adatok e határozat alkalmazásában történő rendőrségi feldolgozása során.

(21) A személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 2001/45/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[19] a személyes adatok Bizottság általi olyan feldolgozására vonatkozik, amikor azt olyan tevékenységek során végzik, melyek egészben vagy részben a közösségi jog hatálya alá esnek. A személyes adatok SIS II-ben történő feldolgozása részben a közösségi jog hatálya alá esik. A személyes adatok feldolgozása tekintetében az egyének alapvető jogainak és szabadságainak védelmére vonatkozó szabályok következetes és egységes alkalmazása megköveteli annak tisztázását, hogy amikor a Bizottság e határozat alkalmazásában személyes adatokat dolgoz fel, a 45/2001/EK rendelet alkalmazandó. Az említett rendeletben meghatározott elveket szükség esetén e határozatban ki kell egészíteni vagy pontosítani kell.

(22) A személyes adatok tagállamok általi feldolgozásának jogszerűségét független nemzeti ellenőrző hatóságoknak kell ellenőrizniük, miközben az EK-szerződés 286. cikke szerinti független ellenőrző szerv (Európai Adatvédelmi Biztos) létrehozásáról szóló, 2003. december 22-i 2004/55/EK európai parlamenti és tanácsi határozatban[20] kijelölt Európai Adatvédelmi Biztosnak a Bizottság személyes adatok feldolgozásával kapcsolatos tevékenységeit kell figyelemmel kísérnie.

(23) A Közösség azon felelősségét, amely e határozatnak a Bizottság általi bármely megsértésből keletkezik, az EK-Szerződés 288. cikkének második bekezdése szabályozza.

(24) Az Európai Rendőrségi Hivatal létrehozásáról szóló, 1995. július 26-i egyezmény[21] (a továbbiakban: Europol-egyezmény) adatvédelemre vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni a SIS II adatok Europol általi feldolgozásakor, ideértve az Europol-egyezmény 24. cikkében felállított közös ellenőrző hatóságnak az Europol tevékenységei ellenőrzésére vonatkozó hatáskörét, valamint a személyes adatok Europol általi jogosulatlan feldolgozásáért való felelősséget.

(25) A bűnözés súlyos formái elleni fokozott küzdelem céljából az Eurojust létrehozásáról szóló, 2002. február 28-i 2002/187/IB tanácsi határozat[22] adatvédelemre vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni a SIS II adatok Eurojust általi feldolgozásakor, ideértve az említett határozat 23. cikkében felállított közös ellenőrző szervnek az Eurojust tevékenységei ellenőrzésére vonatkozó hatáskörét, valamint a személyes adatok Eurojust általi jogosulatlan feldolgozásáért való felelősséget.

(26) Az átláthatóság biztosítása érdekében a Bizottságnak kétévente jelentést kell készítenie a SIS II tevékenységeiről és a kiegészítő információk cseréjéről. A Bizottságnak négyévente egy átfogó értékelést kell kiadnia.

(27) A SIS II néhány szempontját, mint például a figyelmeztető jelzések összeférhetőségét, megjelölések csatolását, a figyelmeztető jelzések közötti kapcsolatokat és a kiegészítő információk cseréjét nem lehet kimerítően e határozat intézkedéseivel lefedni azok technikai jellege, részletességi szintje és a rendszeres frissítésre irányuló szükségük miatt. E szempontok tekintetében a végrehajtási hatásköröket ezért a Bizottságra kell ruházni.

(28) E határozatnak meg kell határoznia a végrehajtásához szükséges intézkedések elfogadására irányuló eljárást. Az e határozat illetve a XX/2006/EK rendelet értelmében meghozandó végrehajtási intézkedések elfogadására irányuló eljárásnak meg kell egyeznie.

(29) Mielőtt e határozat valamennyi rendelkezése alkalmazandóvá válik, helyénvaló az olyan figyelmeztető jelzések tekintetében átmeneti intézkedéseket megállapítani, amelyeket a Schengeni Egyezménnyel összhangban a SIS-ben adtak ki, és amelyeket majd a SIS II-be átvezetnek, illetve az olyan figyelmeztető jelzések tekintetében, amelyeket a SIS II-ben az átmeneti időszak alatt bocsátottak ki. A schengeni vívmányok néhány rendelkezését meghatározott ideig továbbra is alkalmazni kell, amíg a tagállamok meg nem vizsgálták e figyelmeztető jelzések összeférhetőségét az új jogi kerettel.

(30) Szükséges a SIS műveleteire rendelt költségvetés azon fennmaradó része tekintetében külön rendelkezéseket megállapítani, amely nem része az Európai Unió költségvetésének.

(31) Mivel a tagállamok nem tudják a meghozandó intézkedés célkitűzését, nevezetesen egy közös információs rendszer létrehozását és szabályozását kielégítően megvalósítani, és ezért azt az intézkedés terjedelme és hatásai miatt csak az Európai Unió szintjén lehet megvalósítani, a Tanács az EK-Szerződés 5. cikkében meghatározott és az EU-Szerződés 2. cikkében hivatkozott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az EK-Szerződés 5. cikkében meghatározott arányosság elvével összhangban, e határozat nem haladja meg az e célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket.

(32) E határozat tiszteletben tartja az alapvető jogokat és betartja az elismert elveket, különösen amelyek az Európai Unió Alapjogi Chartájában szerepelnek.

(33) Az Egyesült Királyság az EU-Szerződéshez és az EK-Szerződéshez csatolt, a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről szóló jegyzőkönyv 5. cikkével, valamint a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozat 8. cikkének (2) bekezdésével összhangban részt vesz e határozatban[23].

(34) Írország az EU-Szerződéshez és az EK-Szerződéshez csatolt, a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről szóló jegyzőkönyv 5. cikkével, valamint Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozat 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban részt vesz e határozatban[24].

(35) E határozat nem sérti a 2000/365/EK illetve a 2002/192/EK határozatban foglalt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a schengeni vívmányokban való részleges részvételére vonatkozó szabályokat.

(36) Izland és Norvégia tekintetében e határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében, amelyek az ezen megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról szóló, 1999. május 17-i 1999/437/EK tanácsi határozat[25] 1. cikkének G. pontjában említett területre vonatkoznak.

(37) Svájc tekintetében e határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat 1. cikkének G. pontjában említett területhez tartoznak, összefüggésben az e megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról, valamint egyes rendelkezéseinek ideiglenes alkalmazásáról szóló 2004/849/EK tanácsi határozat[26] 4. cikkének (1) bekezdésével.

(38) E határozat a schengeni vívmányokra épülő vagy azokhoz a 2003. évi csatlakozási okmány 3. cikkének (2) bekezdése értelmében egyéb módon kapcsolódó jogi aktust képez,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

I. FEJEZET

Általános rendelkezések

1. cikk

A SIS II létesítése és általános célkitűzése

(1) A Schengeni Információs Rendszer második generációjának (a továbbiakban: SIS II) nevezett számítógépesített információs rendszer jön létre annak lehetővé tétele érdekében, hogy a hatáskörrel rendelkező tagállami hatóságok együtt tudjanak működni a személyekre és tárgyakra vonatkozó információk cseréje útján.

(2) A SIS II közreműködik a tagállamok közötti belső határok ellenőrzése nélküli térség magas biztonsági szintjének fenntartásában.

2. cikk

Alkalmazási kör

(1) E határozat meghatározza a SIS II-ben szereplő figyelmeztető jelzések és az ezekhez kapcsolódó kiegészítő adatok feldolgozásának, valamint a kiegészítő információk büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés céljából történő cseréjének feltételeit és eljárásait.

(2) E határozat meghatározza továbbá a SIS II műszaki felépítésére vonatkozó rendelkezéseket, a tagállamok és a Bizottság hatásköreit, az általános adatfeldolgozást, az érintett egyének jogait és a felelősséget.

3. cikk

Fogalommeghatározás ok

(1) E határozat alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

a) „figyelmeztető jelzés”: a SIS II-be bevitt adatok halmaza, amely a hatáskörrel rendelkező hatóságok számára lehetővé teszi, hogy egy meghozandó egyedi intézkedésre tekintettel egy személyt vagy tárgyat azonosítsanak;

b) „ kiegészítő információ ”: a SIS II-ben nem tárolt, de a SIS II figyelmeztető jelzésekkel összefüggő információ, amely a meghozandó intézkedéssel kapcsolatban szükséges;

c) „kiegészítő adat”: a SIS II-ben tárolt és a SIS II figyelmeztető jelzésekkel összefüggő adat, amely a hatáskörrel rendelkező hatóságok számára a megfelelő intézkedés meghozatalához szükséges.

(2) „Személyes adatok feldolgozása”, „feldolgozás” és „személyes adatok”: a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[27] 2. cikkével összhangban kell értelmezni.

4. cikk

A SIS II technikai felépítése és működtetési módjai

(1) A SIS II a következőkből áll:

a) a „Központi Schengeni Információs Rendszernek” (a továbbiakban: CS-SIS) nevezett központi adatbázis;

b) valamennyi tagállam által meghatározott egy vagy két hozzáférési pont (a továbbiakban: NI-SIS);

c) a CS-SIS és a NI-SIS közötti kommunikációs infrastruktúra.

(2) A tagállamok nemzeti rendszerei (a továbbiakban: NS) a SIS II-höz a NI-SIS-en keresztül kapcsolódnak.

(3) A 40. cikk (4) bekezdésében említett hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok közvetlenül a SIS II-be vagy az NS-ükben rendelkezésre álló CS-SIS adatainak másolatába adatokat visznek be, azokhoz hozzáférnek és ott kereséseket hajtanak végre.

(4) A tagállamok a kiegészítő információk cseréjére is használják a CS-SIS és a NI-SIS közötti kommunikációs infrastruktúrát.

5 . cikk

Költségek

(1) A CS-SIS-t, a NI-SIS-t, valamint a CS-SIS és a NI-SIS közötti kommunikációs infrastruktúrát tartalmazó SIS II működtetésével és fenntartásával összefüggésben felmerülő költségeket az Európai Unió költségvetése viseli.

(2) Az egyes NS-ek fejlesztésének, kiigazításának és működtetésének költségeit az érintett tagállamok viselik.

(3) A 4. cikk (3) bekezdésében említett másolatok használata során felmerülő további költségeket azon tagállam viseli, amely az ilyen másolatokat felhasználja.

II. FEJEZET

A tagállamok kötelezettségei

6 . cikk

Nemzeti rendszerek

Minden tagállam felelős az NS-e működtetéséért és fenntartásáért, valamint annak a SIS II-höz való csatlakoztatásáért.

7 . cikk

A SIS II nemzeti hivatal és a Sirene hatóságok

(1) Valamennyi tagállam kijelöl egy hivatalt, amely e határozattal összhangban biztosítja a hatáskörrel rendelkező hatóságok hozzáférését a SIS II-höz.

(2) Valamennyi tagállam kijelöli azon hatóságokat (a továbbiakban: a Sirene hatóságok), amelyek biztosítják valamennyi kiegészítő információ cseréjét. E hatóságok ellenőrzik a SIS II-be bevitt információk minőségét. E célból e hatóságok hozzáféréssel rendelkeznek a SIS II-ben feldolgozott adatokhoz.

(3) A tagállamok tájékoztatják egymást és a Bizottságot az (1) bekezdésben említett hivatalról és a (2) bekezdésben említett Sirene hatóságokról.

8 . cikk

A kiegészítő információk cseréje

(1) A tagállamok a Sirene hatóságokon keresztül cserélnek ki minden kiegészítő információt. Az ilyen információk cseréjének célja, hogy lehetővé tegyék a tagállamok számára, hogy konzultáljanak vagy tájékoztassák egymást valamely figyelmeztető jelzés felvételekor, megtalálást követően, vagy ha nem lehet a megkövetelt intézkedést meghozni, illetve a SIS II-adatok minőségével és a figyelmeztető jelzések összeférhetőségével kapcsolatban, valamint a hozzáférési jog gyakorlása érdekében.

(2) A kiegészítő információk cseréjére vonatkozó részletes szabályokat a „Sirene Kézikönyvnek” nevezett kézikönyv alakjában, a 61. cikkben meghatározott eljárással összhangban fogadják el.

9 . cikk

Műszaki megfelelés

(1) Minden tagállam biztosítja az NS-ének összeegyeztethetőségét a SIS II-vel, továbbá figyelembe veszi az e célból a 60. cikkben említett eljárással összhangban megállapított eljárásokat és műszaki szabványokat.

(2) Adott esetben a tagállamok biztosítják, hogy a CS-SIS adatbázisában lévő adatok másolataiban lévő adatok minden időben azonosak legyenek és megegyezzenek a CS-SIS-szel.

(3) Adott esetben a tagállamok biztosítják, hogy a CS-SIS-adatok másolataiban történő keresés ugyanarra az eredményre vezessen, mint a közvetlenül a CS-SIS-ben végzett keresés.

10 . cikk

Biztonság és titoktartás

(1) A SIS II-ben feldolgozott adatokhoz hozzáféréssel rendelkező tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy:

a) megakadályozzák jogosulatlan személy hozzáférését azon berendezésekhez, amelyekben az NI-SIS-szel és az NS-szel kapcsolatos műveleteket hajtanak végre (berendezésbe történő belépés ellenőrzése);

b) megakadályozzák, hogy jogosulatlan személy a SIS II-adatokhoz és az adathordozókhoz hozzáférjen, azokat leolvassa, átmásolja, módosítsa vagy kitörölje (adathordozók ellenőrzése);

c) megakadályozzák az NS és SIS II közötti átvitel során a SIS II-adatokhoz való jogosulatlan hozzáférést, azok jogosulatlan leolvasását, átmásolását, módosítását vagy törlését (átvitel ellenőrzése);

d) biztosítsák azon tény utólagos ellenőrzésének és megállapításának lehetőségét, hogy mely SIS II-adatot mikor és ki rögzített (adatrögzítés ellenőrzése);

e) megakadályozzák a SIS II-adatok jogosulatlan feldolgozását az NS-ben és az NS-ben rögzített SIS II-adatok bármely jogosulatlan módosítását vagy törlését (adatfelvétel ellenőrzése);

f) biztosítsák, hogy az NS használata során a jogosult személyek csak azon SIS II-adatokhoz rendelkezzenek hozzáféréssel, amelyek hatáskörükbe tartoznak (hozzáférés ellenőrzése);

g) biztosítsák annak ellenőrizhetőségét és megállapíthatóságát, hogy az adatátviteli berendezéssel mely hatóságok számára lehet az NS-ben rögzített SIS II-adatokat átadni (átadás ellenőrzése);

h) ellenőrizzék az e bekezdésben említett biztonsági intézkedések hatékonyságát (önvizsgálat).

(2) A kiegészítő információk cseréje és további feldolgozása tekintetében a tagállamok a biztonság és titoktartás vonatkozásában meghozzák az (1) bekezdésben említettekkel egyenértékű intézkedéseket.

(3) A szakmai titoktartás vagy ezzel egyenértékű titoktartási kötelezettség terheli az összes olyan személyt vagy szervet, amely köteles SIS II-adatokkal és kiegészítő információkkal dolgozni.A titoktartási kötelezettség azután is érvényesül, hogy e személyek elhagyják a hivatalt vagy a munkahelyet, vagy hogy e szervek tevékenységei befejeződnek.

11 . cikk

Naplófájlok nemzeti szinten történő vezetése

(1) Az adatfeldolgozás jogszerűségének ellenőrzése, az NS megfelelő működésének biztosítása, valamint az adatok sértetlenségének és biztonságának érdekében minden tagállam naplófájlt vezet a SIS II keretében végzett valamennyi adatcseréről és az adatok további feldolgozásáról.

(2) A naplófájlok tartalmazzák különösen az adatátadás dátumát és időpontját, a kivizsgálásra használt adatokat, az átadott adatokat és mind a hatáskörrel rendelkező hatóság, mind pedig az adatfeldolgozásért felelős személy nevét.

(3) A naplófájlokat megfelelő intézkedésekkel védik az engedély nélküli hozzáféréssel szemben, és azokat egy év elteltével törlik, amennyiben rájuk a már megindult ellenőrző eljárásokban nincs szükség.

(4) A tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai, különösen a SIS II-ben történő adatfeldolgozás felügyeletével megbízott hatóságok az adatfeldolgozás jogszerűségének ellenőrzése céljából, továbbá a rendszer megfelelő működésének biztosítása érdekében – ideértve az adatok sértetlenségét és biztonságát is – rendelkeznek a naplófájlokhoz való hozzáférés jogával. A tagállamok haladéktalanul átadják az ilyen ellenőrzések eredményeit a Bizottságnak, hogy adott esetben lehetővé tegyék ezek felvételét az 59. cikk (3) bekezdésében említett jelentésekbe.

III. FEJEZET

A Bizottság hatáskörei

12 . cikk

Működési irányítás

(1) A Bizottság felelős a SIS II működési irányításáért.

(2) A működési irányítás magában foglalja az összes olyan feladatot, amely szükséges a SIS II-nek e határozattal összhangban napi 24 órán keresztül, heti 7 napon át történő működtetéséhez, így különösen a rendszer zökkenőmentes üzemeltetéséhez szükséges karbantartási munkákat és műszaki fejlesztéseket.

13. cikk

Biztonság és titoktartás

A SIS II működtetése vonatkozásában a Bizottság a 10. cikket megfelelően alkalmazza.

14 . cikk

Naplófájlok központi szinten történő vezetése

(1) Az adatfeldolgozás jogszerűségének ellenőrzése, a rendszer megfelelő működésének biztosítása, valamint az adatok sértetlenségének és biztonságának érdekében a SIS II keretében végzett valamennyi feldolgozási műveletről naplófájlt vezetnek.

(2) A naplófájlok tartalmazzák különösen a művelet dátumát és időpontját, a feldolgozott adatokat és a hatáskörrel rendelkező hatóság nevét.

(3) A naplófájlokat megfelelő intézkedésekkel védik az engedély nélküli hozzáféréssel szemben, és törlik azon figyelmeztető jelzés törlésétől számított egy év elteltével, amelyre vonatkoznak, amennyiben rájuk a már megindult eljárások nyomon követéséhez nincs szükség.

(4) A hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok, különösen a SIS II-ben történő adatfeldolgozás felügyeletével megbízott hatóságok kizárólag az adatfeldolgozás jogszerűségének ellenőrzése céljából, továbbá a rendszer megfelelő működésének biztosítása érdekében – ideértve az adatok sértetlenségét és biztonságát is – rendelkeznek a naplófájlokhoz való hozzáférés jogával. Az ilyen hozzáférés azon naplófájlokra korlátozott, amelyek az érintett tagállam által végzet feldolgozási műveletekre vonatkoznak.

(5) A Bizottság, kizárólag a rendszer megfelelő működésének biztosítása érdekében – ideértve az adatok sértetlenségét és biztonságát is – rendelkezik a naplófájlokhoz való hozzáférés jogával.

(6) Az Európai Adatvédelmi Biztos rendelkezik a naplófájlokhoz való hozzáférés jogával kizárólag annak érdekében, hogy ellenőrizze a személyes adatok Bizottság által végzett feldolgozási műveleteinek jogszerűségét, ideértve az adatbiztonságot is.

IV. FEJEZET

Letartóztatandó és átadandó vagy kiadandó személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzések

15. cikk

A figyelmeztető jelzések kiadásának céljai és feltételei

A hatáskörrel rendelkező igazságügyi hatóság megkeresésére a SIS II-ben figyelmeztető jelzéseket adnak ki európai elfogatóparancs alapján letartóztatandó és átadandó, vagy kiadatás céljából ideiglenesen letartóztatandó személyre vonatkozóan.

16. cikk

Letartóztatandó és átadandó személyekre vonatkozó kiegészítő adatok

(1) A 15. cikkben említett figyelmeztető jelzésen kívül a kiadó tagállam a 2002/584/IB kerethatározat 8. cikkének (1) bekezdésében említett adatokat és az eredeti európai elfogatóparancs másolatát is beviszi a SIS II-be.

(2) A kiadó tagállam az (1) bekezdésben említett adatok és/vagy az eredeti európai elfogatóparancs fordítását is beviheti az Európai Unió intézményeinek egy vagy több hivatalos nyelvén.

17. cikk

Letartóztatandó és kiadandó személyekre vonatkozó kiegészítő adatok

(1) A 15. cikkben említett figyelmeztető jelzésen kívül az ezt kiadó tagállam a letartóztatandó és kiadandó személyekre vonatkozó következő adatokat is beviszi a SIS II-be:

a) a kiadni kért személy személyazonossága és állampolgársága;

b) a figyelmeztető jelzést kiadó igazságügyi hatóság neve, címe, telefon- és faxszáma, valamint e-mail címe;

c) végrehajtható ítéletre vagy bármilyen más azonos joghatályú végrehajtható bírósági határozatra való hivatkozás;

d) a bűncselekmény jellege és jogi minősítése;

e) a bűncselekmény elkövetési körülményeinek leírása, ideértve a helyet, az időpontot és a kiadni kért személy bűncselekményben való részvételének mértékét;

f) jogerős ítélet esetén a kiszabott büntetés, vagy a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam joga által a bűncselekményért kiszabható büntetések mértéke;

g) amennyiben lehetséges, a bűncselekmény egyéb következményei.

(2) A kiadó tagállam az (1) bekezdésben említett kiegészítő adatok fordítását is beviheti az Európai Unió intézményeinek egy vagy több hivatalos nyelvén.

18. cikk

A letartóztatandó személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzésekhez és kiegészítő adatokhoz hozzáférési joggal rendelkező hatóságok

(1) A következő hatóságok rendelkeznek a 15. cikkben említett figyelmeztető jelzésekhez való hozzáférési joggal meghatározott célok érdekében:

a) rendőri és határrendészeti hatóságok, letartóztatás céljából;

b) nemzeti igazságügyi hatóságok, valamint közvád emelésére illetékes hatóságok, büntetőeljárás céljából.

(2) Az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) hozzáférési joggal rendelkezik a letartóztatás céljából kiadott figyelmeztető jelzésekben foglalt olyan adatokhoz, melyek az Európai Rendőrségi Hivatal létrehozásáról szóló, 1995. július 26-i egyezmény szerinti feladatai ellátásához szükségesek.

(3) Az Eurojust hozzáférési joggal rendelkezik a letartóztatás céljából kiadott figyelmeztető jelzésekben foglalt, valamint a 16. és 17. cikkben említett olyan adatokhoz, melyek a 2002/187/IB határozat szerinti feladatai ellátásához szükségesek.

(4) A nemzeti igazságügyi hatóságok, valamint a közvád emelésére illetékes hatóságok hozzáférési joggal rendelkeznek a 16. cikkben említett adatokhoz az európai elfogatóparancs végrehajtása céljából, valamint a 17. cikkben említett adatokhoz a kiadatási eljárás céljából.

19. cikk

Letartóztatás céljából kiadott figyelmeztető jelzések és kiegészítő adatok megőrzési időszaka

(1) A 16. és 17. cikkben említett, letartóztatás céljából kiadott figyelmeztető jelzéseket és kiegészítő adatokat a SIS II-ben addig őrzik, amíg a keresett személy átadása vagy kiadatása meg nem történt. Azok csak addig tárolhatók, amíg a kiadó tagállam nemzeti jogszabályainak megfelelően az elfogatóparancsot érvényesnek tekinti.

(2) A 16. és 17. cikkben említett, letartóztatás céljából kiadott figyelmeztető jelzéseket és kiegészítő adatokat a figyelmeztető jelzés alapjául szolgáló határozat meghozatalától számított 10 év elteltével automatikusan törlik. Az adatokat a SIS II-be bevitt tagállam dönthet úgy, hogy azokat a rendszerben tartja, amennyiben ez az adatok bevitelének célja miatt szükséges.

(3) Egy hónappal az adatok rendszerből történő automatikus törlését megelőzően rendszeresen tájékoztatják a tagállamokat.

20. cikk

Letartóztatandó személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzésekhez csatolt megjelölések

(1) Amikor letartóztatás céljából kiadott figyelmeztető jelzéshez a 45. cikkel összhangban megjelölést csatolnak, és a letartóztatást nem lehet végrehajtani, de a személy tartózkodási helye ismert, a megjelölést kiadó tagállam a figyelmeztető jelzést úgy tekinti mint az adott személy tartózkodási helyéről tájékoztató figyelmeztető jelzést.

(2) Egy letartóztatandó személyre vonatkozó figyelmeztető jelzéshez csatolt megjelölés fenntartásának szükségességét a megjelölést kiadó tagállamnak legalább hathavonta felül kell vizsgálnia. A tagállamok rövidebb felülvizsgálati időt is megállapíthatnak.

21. cikk

Letartóztatás és átadás céljából kiadott figyelmeztető jelzésekhez csatolt megjelölések

(1) A 45. cikk (1) bekezdése szerinti, a letartóztatást megtiltó megjelölés csak akkor csatolható letartóztatás és átadás céljából kiadott figyelmeztető jelzéshez, ha a hatáskörrel rendelkező igazságügyi hatóság a 2002/584/IB kerethatározat szerint világos és egyértelmű indok alapján engedélyt adott az európai elfogatóparancs végrehajtásának megtagadására, vagy ha a személyt a letartóztatást követően ideiglenesen szabadlábra helyezték.

A megjelölést haladéktalanul, de lehetőség szerint legkésőbb a figyelmeztető jelzés SIS II-ben történő kiadását követő hét napon belül a figyelmeztető jelzéshez csatolják.

(2) A letartóztatási és átadási tilalom a megjelölés törléséig érvényben marad.

A megjelölést törlik, amint az európai elfogatóparancs végrehajtása megtagadásának indoka megszűnt, vagy az ideiglenes szabadlábra helyezés véget ért.

(3) A 45. cikk (4) és (5) bekezdése nem alkalmazható a letartóztatás és átadás céljából kiadott figyelmeztető jelzésekhez csatolt megjelölésekre.

22. cikk

Letartóztatandó és átadandó személyre vonatkozó figyelmeztető jelzés alapján hozott intézkedés végrehajtása

A SIS II-be letartóztatás és átadás céljából felvett figyelmeztető jelzésnek ugyanolyan hatással kell rendelkeznie a foganatosítandó intézkedések tekintetében, mint a 2002/584/IB kerethatározat 9. cikke (3) bekezdésének megfelelően kibocsátott európai elfogatóparancsnak.

V. FEJEZET

Védelem biztosítása vagy fenyegető veszély elhárítása érdekében személyekre vonatkozóan kiadott figyelmeztető jelzések

23. cikk

A figyelmeztető jelzések kiadásának céljai és feltételei

(1) A hatáskörrel rendelkező közigazgatási vagy igazságügyi hatóság megkeresésére a tagállamok a SIS II-ben figyelmeztető jelzéseket bocsátanak ki eltűnt vagy olyan személyekre vonatkozóan, akiket saját védelmük vagy fenyegető veszély elhárítása érdekében átmenetileg rendőri védelem alá kell helyezni.

(2) Az (1) bekezdésben említett figyelmeztető jelzéseket különösen az eltűnt kiskorúak és olyan személyek vonatkozásában kell kibocsátani, akiket a hatáskörrel rendelkező hatóság határozata alapján zárt intézetben kell helyezni.

24. cikk

A figyelmeztető jelzésekhez hozzáférési joggal rendelkező hatóságok

(1) A rendőri és határrendészeti hatóságok a 23. cikkben említett figyelmeztető jelzésekhez hozzáférési joggal rendelkeznek az érintett személy rendőri védelem alá helyezése, vagy az eltűnt személy tartózkodási helyének felkutatása érdekében.

(2) A nemzeti igazságügyi hatóságok, többek között azok, amelyek a büntetőeljárásokban a közvád emelésére, illetve a vádemelés előtti bírói vizsgálatra illetékesek, feladataik végrehajtása érdekében hozzáférhetnek a 23. cikkben említett figyelmeztető jelzésekhez.

25. cikk

A figyelmeztető jelzések megőrzési időszaka

(1) Védelem biztosítása vagy fenyegető veszély elhárítása érdekében kiadott figyelmeztető jelzéseket törlik, amint a személyt rendőri védelem alá helyezték.

(2) Az (1) bekezdésben említett figyelmeztető jelzéseket a figyelmeztető jelzés alapjául szolgáló határozat meghozatalától számított 10 év elteltével automatikusan törlik. A figyelmeztető jelzést a SIS II-be bevitt tagállam dönthet úgy, hogy a figyelmeztető jelzést a rendszerben tartja, amennyiben ez a figyelmeztető jelzés kiadásának célja miatt szükséges.

(3) Egy hónappal a figyelmeztető jelzések rendszerből történő automatikus törlését megelőzően rendszeresen tájékoztatják a tagállamokat.

26. cikk

Figyelmeztető jelzés alapján hozott intézkedés végrehajtása

(1) Azon tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai, melyben a 23. cikkben említett személyt megtalálták, a kiegészítő információk cseréje útján tájékoztatják a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot a személy tartózkodási helyéről. Ezen információcsere részletes szabályait a 61. cikknek megfelelően fogadják el, és azokat beillesztik a Sirene Kézikönyvbe.

(2) Nagykorú eltűnt személy tartózkodási helyét csak az ő hozzájárulásával lehet közölni.

(3) Azon tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai, melyben a 23. cikkben említett személyt megtalálták, a személyt biztonságos helyre vihetik útja továbbfolytatásának megakadályozása érdekében, amennyiben ezt a nemzeti jogszabályok lehetővé teszik.

VI. FEJEZET

Bírósági eljárásban keresett személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzések

27. cikk

A figyelmeztető jelzések kiadásának céljai és feltételei

A hatáskörrel rendelkező igazságügyi hatóságok megkeresésére a tartózkodási hely vagy lakóhely megállapítása céljából a tagállamok a SIS II-ben figyelmeztető jelzéseket adnak ki tanúkra, továbbá azokra a személyekre vonatkozóan, akiket az igazságügyi hatóságok előtti megjelenésre büntetőeljárás keretében azért idéztek, hogy számot adjanak azokról a cselekményekről, amelyek miatt büntetőeljárás folyik ellenük, illetve akiknek büntetőítéletet vagy szabadságvesztés-büntetés letöltése céljából megjelenésre felhívó idézést kell kézbesíteni.

28. cikk

A figyelmeztető jelzésekhez hozzáférési joggal rendelkező hatóságok

(1) A rendőri és határrendészeti hatóságok a 27. cikkben említett figyelmeztető jelzésekhez hozzáférési joggal rendelkeznek az érintett személyek tartózkodási helyének vagy lakóhelyének megállapítása céljából.

(2) A nemzeti igazságügyi hatóságok, többek között azok, amelyek a büntetőeljárásokban a közvád emelésére, illetve a vádemelés előtti bírói vizsgálatra illetékesek, hozzáférhetnek a 27. cikkben említett azon figyelmeztető jelzésekhez, melyek feladataik végrehajtásához szükségesek.

(3) Az Eurojust hozzáférési joggal rendelkezik a 27. cikkben említett figyelmeztető jelzésekben foglalt azon adatokhoz, melyek a 2002/187/IB határozat szerinti feladatai végrehajtásához szükségesek.

29. cikk

A figyelmeztető jelzések megőrzési időszaka

(1) A 27. cikkben említett figyelmeztető jelzéseket törlik, amint az érintett személy tartózkodási helyét vagy lakóhelyét megállapították.

(2) Az 27. cikkben említett figyelmeztető jelzéseket a figyelmeztető jelzés alapjául szolgáló határozat meghozatalától számított 10 év elteltével automatikusan törlik. A figyelmeztető jelzést a SIS II-be bevitt tagállam dönthet úgy, hogy a figyelmeztető jelzést a rendszerben tartja, amennyiben ez a figyelmeztető jelzés kiadásának célja miatt szükséges.

(3) Egy hónappal a figyelmeztető jelzések rendszerből történő automatikus törlését megelőzően rendszeresen tájékoztatják a tagállamokat.

30. cikk

Figyelmeztető jelzés alapján hozott intézkedés végrehajtása

(1) Azon tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai, melyben a 27. cikkben említett személyt megtalálták, a kiegészítő információk cseréje útján tájékoztatják a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot a személy tartózkodási helyéről.

(2) Ezen információcsere részletes szabályait a 61. cikkben meghatározott eljárással összhangban fogadják el, és azokat beillesztik a Sirene Kézikönyvbe.

VII. FEJEZET

Személyekre és tárgyakra vonatkozóan leplezett figyelés vagy célzott ellenőrzés céljából kiadott figyelmeztető jelzések

31. cikk

A figyelmeztető jelzések kiadásának céljai és feltételei

(1) A hatáskörrel rendelkező igazságügyi vagy közigazgatási hatóság megkeresésére bűncselekmények üldözése és a közbiztonságot fenyegető veszélyek megelőzése érdekében a tagállamok a következő esetekben adnak ki a SIS II-ben személyekre vagy járművekre, hajókra, repülőgépekre és konténerekre vonatkozó figyelmeztető jelzéseket leplezett figyelés vagy célzott ellenőrzés céljából:

a) amikor konkrét adatok utalnak arra, hogy az illető személy számos és különösen súlyos bűncselekményt tervez elkövetni vagy követ el, vagy

b) amikor az illető személy átfogó értékelése — különösen az általa elkövetett múltbeli bűncselekmények — alapján feltételezhető, hogy az illető személy a jövőben is különösen súlyos bűncselekményeket fog elkövetni.

(2) A tagállamok a nemzetbiztonságért felelős hatóságok megkeresésére a SIS II-ben figyelmeztető jelzéseket adhatnak ki, ha konkrét adatok utalnak arra, hogy a 32. cikkben említett információkra szükség van annak érdekében, hogy elhárítsák az illető személytől kiinduló komoly veszélyt vagy a külső vagy belső nemzetbiztonságot fenyegető egyéb komoly veszélyt. A figyelmeztető jelzést kiadó tagállam a kiegészítő információk cseréje útján tájékoztatja a többi tagállamot. Ezen információcsere részletes szabályait a 61. cikkben meghatározott eljárással összhangban fogadják el, és azokat beillesztik a Sirene Kézikönyvbe.

32. cikk

A figyelmeztető jelzésekhez kapcsolódó kiegészítő információk gyűjtése és cseréje

(1) Leplezett figyelés céljából kiadott figyelmeztető jelzések esetén a tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága, amely a határellenőrzéseket és az ország belsejében egyéb rendőrségi és vámellenőrzéseket végez, az alábbi információkat jogosult — részben vagy egészben — összegyűjteni és a figyelmeztető jelzést kiadó hatósággal közölni:

a) az a tény, hogy megtalálták azt a személyt vagy járművet, akire vagy amelyre nézve a figyelmeztető jelzést kiadták;

b) az ellenőrzés helye, ideje vagy indoka;

c) az utazás útvonala és az úticél;

d) az illető személyt kísérő személyek vagy a jármű utasai;

e) a használt jármű;

f) a szállított tárgyak;

g) a személy vagy a jármű megtalálásának körülményei.

(2) Az (1) bekezdésben említett információkat a kiegészítő információk cseréje útján közlik. Ezen információcsere részletes szabályait a 61. cikkben meghatározott eljárással összhangban fogadják el, és azokat beillesztik a Sirene Kézikönyvbe.

(3) Az (1) bekezdésben említett információgyűjtés során a tagállamok megteszik a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy ne veszélyeztessék a figyelés leplezett jellegét.

(4) A 31. cikkben említett célzott ellenőrzés során az e cikkben említett célok megvalósítása érdekében személyeket, járműveket, hajókat, repülőgépeket, konténereket és szállított tárgyakat lehet a nemzeti jogszabályoknak megfelelően átvizsgálni. Ha a célzott ellenőrzésre valamely tagállam nemzeti jogszabályai alapján nincs törvényes lehetőség, helyette e tagállamban automatikusan leplezett figyelést kell alkalmazni.

33. cikk

A figyelmeztető jelzésekhez hozzáférési joggal rendelkező hatóságok

(1) A rendőri, határrendészeti és vámhatóságok a 31. cikkben említett figyelmeztető jelzésekhez hozzáférési joggal rendelkeznek leplezett figyelés vagy célzott ellenőrzés végrehajtása céljából.

(2) A nemzeti igazságügyi hatóságok, többek között azok, amelyek a büntetőeljárásokban a közvád emelésére, illetve a vádemelés előtti bírói vizsgálatra illetékesek, feladataik végrehajtása érdekében hozzáférhetnek a 31. cikkben említett figyelmeztető jelzésekhez.

(3) Az Europol hozzáférési joggal rendelkezik a 31. cikkben említett figyelmeztető jelzésekben foglalt azon adatokhoz, melyek az Europol-egyezmény szerinti feladatai végrehajtásához szükségesek.

34. cikk

A figyelmeztető jelzések megőrzési időszaka

(1) A 31. cikk szerinti, személyekre vonatkozóan kiadott figyelmeztető jelzéseket a figyelmeztető jelzés alapjául szolgáló határozat meghozatalától számított 3 év elteltével automatikusan törlik.

(2) A 31. cikk szerinti, tárgyakra vonatkozóan kiadott figyelmeztető jelzéseket a figyelmeztető jelzés alapjául szolgáló határozat meghozatalától számított 5 év elteltével automatikusan törlik.

(3) A figyelmeztető jelzést a rendszerbe bevitt tagállam dönthet úgy, hogy a figyelmeztető jelzést a SIS II-ben tartja, amennyiben ez a figyelmeztető jelzés kiadásának célja miatt szükséges.

(4) Egy hónappal a figyelmeztető jelzések rendszerből történő automatikus törlését megelőzően rendszeresen tájékoztatják a tagállamokat.

VIII. FEJEZET

Lefoglalandó vagy büntetőeljárásban bizonyítékként felhasználandó tárgyakra vonatkozó figyelmeztető jelzések

35. cikk

A figyelmeztető jelzések kiadásának céljai és feltételei

(1) A hatáskörrel rendelkező hatóság megkeresésére a tagállamok a SIS II-ben figyelmeztető jelzéseket adnak ki lefoglalás vagy büntetőeljárásban bizonyítékként való felhasználás céljából a következő tárgyakra vonatkozóan:

a) ellopott, jogellenesen használt vagy elveszett 50 cm3-t meghaladó hengerűrtartalmú gépjárművek, hajók és repülőgépek;

b) ellopott, jogellenesen használt vagy elveszett 750 kg-t meghaladó saját tömegű utánfutók, továbbá lakókocsik, ipari berendezések, külső motorok és konténerek;

c) ellopott, jogellenesen használt vagy elveszett lőfegyverek;

d) ellopott, jogellenesen használt vagy elveszett kitöltetlen hivatalos okmányok;

e) ellopott, jogellenesen felhasznált, elveszett vagy érvénytelenített kiállított személyazonosító iratok, mint útlevelek, személyazonosító igazolványok, vezetői engedélyek, tartózkodási engedélyek és úti okmányok;

f) ellopott, jogellenesen használt, elveszett vagy érvénytelenített járműforgalmi engedélyek és járműrendszámtáblák;

g) bankjegyek (feljegyzett sorszámú bankjegyek);

h) ellopott, jogellenesen használt vagy elveszett értékpapírok és fizetőeszközök, mint csekkek, hitelkártyák, kötvények és részvények.

(2) A Bizottság a 60. cikkel összhangban dolgozza ki az (1) bekezdésben említett figyelmeztető jelzésekben foglalt adatok bevitelének és az azokhoz való hozzáférés műszaki szabályait.

36. cikk

A figyelmeztető jelzésekhez kapcsolódó kiegészítő információk gyűjtése és cseréje

(1) Ha egy lekérdezés nyomán kiderül, hogy a megtalált tárgy vonatkozásában már létezik figyelmeztető jelzés, azon tagállam hatósága, ahol a tárgyat megtalálták, a szükséges intézkedések összehangolása érdekében kapcsolatba lép a figyelmeztető jelzést kiadó hatósággal. E célból e határozatnak megfelelően személyes adatok is közölhetők.

(2) Az (1) bekezdésben említett kapcsolatfelvétel és a személyes adatok közlése a kiegészítő információk cseréje útján valósul meg. Ezen információcsere részletes szabályait a 61. cikkben meghatározott eljárással összhangban fogadják el, és azokat beillesztik a Sirene Kézikönyvbe.

(3) A tárgyat megtaláló tagállam a szükséges intézkedéseket nemzeti jogszabályaival összhangban hajtja végre.

37. cikk

A figyelmeztető jelzésekhez hozzáférési joggal rendelkező hatóságok

(1) A rendőri, határrendészeti és vámhatóságok a 35. cikkben említett figyelmeztető jelzésekhez hozzáférési joggal rendelkeznek a tárgy lefoglalása céljából.

(2) A nemzeti igazságügyi hatóságok, többek között azok, amelyek a büntetőeljárásokban a közvád emelésére, illetve a vádemelés előtti bírói vizsgálatra illetékesek, feladataik végrehajtása érdekében hozzáférhetnek a 35. cikkben említett figyelmeztető jelzésekhez.

(3) Az Europol hozzáférési joggal rendelkezik a 35. cikkben említett figyelmeztető jelzésekben foglalt azon adatokhoz, melyek az Europol-egyezmény szerinti feladatai végrehajtásához szükségesek.

38. cikk

A figyelmeztető jelzések megőrzési időszaka

(1) A 35. cikkben említett tárgyakra vonatkozó figyelmeztető jelzéseket törlik, amint a tárgyakat lefoglalták.

(2) Az 35. cikkben említett, személyes adatokat nem tartalmazó figyelmeztető jelzéseket a figyelmeztető jelzés alapjául szolgáló határozat meghozatalától számított tíz év elteltével automatikusan törlik.

(3) Az 35. cikkben említett, személyes adatokat tartalmazó figyelmeztető jelzéseket a figyelmeztető jelzés alapjául szolgáló határozat meghozatalától számított három év elteltével a SIS II-ben automatikusan törlik.

(4) A figyelmeztető jelzést a SIS II-be bevitt tagállam dönthet úgy, hogy a figyelmeztető jelzést a (2) és (3) bekezdésben megállapított megőrzési idő után is a rendszerben tartja, amennyiben ez a figyelmeztető jelzés kiadásának célja miatt szükséges.

(5) Egy hónappal a figyelmeztető jelzések rendszerből történő automatikus törlését megelőzően rendszeresen tájékoztatják a tagállamokat.

IX. FEJEZET

Általános adatfeldolgozási szabályok

39. cikk

Adat kategóriák

(1) E határozat alkalmazása során a SIS II-ben kiadott, személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzések legfeljebb a következő adatokat tartalmazzák:

a) vezetéknév és utónevek, születési név és korábban használt nevek, adott esetben a felvett nevet külön rögzítik;

b) születés helye és ideje;

c) nem;

d) fényképek;

e) ujjlenyomatok;

f) állampolgárság;

g) különleges, objektív és nem változtatható testi ismertetőjelek;

h) az érintett személynél van-e fegyver, az erőszaktól sem riad-e vissza, illetve szökésben van-e;

i) a figyelmeztető jelzés oka;

j) a figyelmeztető jelzést kiadó hatóság;

k) a foganatosítandó intézkedés;

l) letartóztatás céljából kiadott figyelmeztető jelzés esetén a bűncselekmény típusa;

m) kapcsolat(ok) más, a SIS II-ben feldolgozott figyelmeztető jelzésekhez.

(2) Az (1) bekezdésben említett adatokat csak személyek azonosítására lehet felhasználni az e határozattal összhangban foganatosítandó egyedi intézkedés végrehajtása érdekében.

(3) A Bizottság a 61. cikkel összhangban dolgozza ki az (1) bekezdésben említett adatok bevitelének és az azokhoz való hozzáférés műszaki szabályait.

40. cikk

SIS II adatok feldolgozása

(1) A SIS II-be e határozat értelmében bevitt adatokat csak a tagállamok által e határozattal összhangban kijelölt hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok az e határozatban meghatározott célokból dolgozzák fel.

(2) A tagállamok csak akkor változtathatják meg egy figyelmeztető jelzés kategóriáját, amennyiben ez a közrendet és a közbiztonságot közvetlenül fenyegető komoly veszély megelőzése érdekében, jelentős nemzetbiztonsági okból vagy súlyos bűncselekmény megelőzése céljából szükséges. A megváltoztatott kategóriájú figyelmeztető jelzés a kategóriaváltást kérő tagállam által kibocsátott új figyelmeztető jelzésnek tekintendő. E célból a kiegészítő információk cseréje útján be kell szerezni az első figyelmeztető jelzést kiadott tagállam előzetes engedélyét. Ezen információcsere részletes szabályait a 61. cikkben meghatározott eljárással összhangban fogadják el, és azokat beillesztik a Sirene Kézikönyvbe.

(3) A SIS II-adatokhoz való hozzáférés csak a nemzeti hatóságok hatáskörének korlátain belül és csak a megfelelően feljogosított személyzetnek engedélyezett.

(4) Minden tagállam naprakész listát vezet a SIS II-adatok feldolgozására jogosult nemzeti hatóságokról, és ezt megküldi a Bizottságnak. E lista minden hatóság tekintetében meghatározza, az milyen fajtájú adatot dolgozhat fel, milyen célból, valamint, hogy kit kell adatkezelőnek tekinteni, és ezt a Bizottság közli az Európai Adatvédelmi Biztossal. A Bizottság biztosítja a listának az Európai Unió Hivatalos Lapjában évente történő közzétételét.

41. cikk

Hivatkozási szám bevitele

Azon tagállam, amely a SIS II-höz anélkül csatlakozik, hogy felhasználná a 4. cikk (3) bekezdésében említett CS-SIS-adatok másolatát, az általa kiadott figyelmeztető jelzésekhez egy hivatkozási számot adhat, kizárólag a kiadott figyelmeztető jelzéssel összefüggő nemzeti információk megtalálása érdekében.

A hivatkozási számhoz való hozzáféréssel csak a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam rendelkezik.

42. cikk

A SIS II-adatok másolata

(1) A 4. cikk (3) bekezdésében említett CS-SIS adatainak másolata kivételével, a SIS II-ben feldolgozott adatokat csak technikai célokra lehet átmásolni, feltéve, hogy az ilyen másolás a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok számára az adatokhoz e határozattal összhangban való hozzáféréshez szükséges.

(2) Egy más tagállam által a SIS II-be bevitt adatokat nem lehet egy tagállam saját nemzeti adatállományaiba átmásolni.

(3) A (2) bekezdés nem sérti a tagállam azon jogát, hogy nemzeti adatállományában olyan SIS II-adatokat tároljon, amelyekkel kapcsolatban a területén intézkedést hoztak. Az ilyen adatokat a nemzeti adatállományokban legfeljebb három évig lehet tárolni, kivéve ha a nemzeti jog külön rendelkezései hosszabb megőrzési időszakot írnak elő.

(4) E cikk nem sérti a tagállam azon jogát, hogy nemzeti adatállományaiban egy olyan egyedi figyelmeztető jelzésben foglalt adatokat tároljon, amelyet e tagállam a SIS II-ben adott ki.

43. cikk

A SIS II-ben feldolgozott adatok minősége és a figyelmeztető jelzések összeférhetősége

(1) A SIS II-be adatot bevivő tagállam felel azért, hogy az adatot jogszerűen dolgozták fel, és különösen, hogy az pontos és naprakész.

(2) Kizárólag az a tagállam módosíthatja, egészítheti ki, javíthatja vagy törölheti az adatot, amely azt a SIS II-be bevitte.

(3) Amennyiben az adatot bevivő tagállamtól eltérő más tagállam megalapozottan feltételezheti, hogy az adat helytelen vagy azt a SIS II-ben jogosulatlanul dolgozták fel, akkor a kiegészítő információk cseréje útján haladéktalanul, de lehetőség szerint a feltételezés alapjául szolgáló adatok tudomására jutásától számított 10 napon belül tájékoztatja az adatot bevivő tagállamot. Az adatot bevivő tagállam ellenőrzi ezt, és ha szükséges, azt módosítja, kiegészíti, kijavítja vagy törli. A kiegészítő információk e cseréjének részletes szabályait a 61. cikkben meghatározott eljárással összhangban fogadják el, és azokat beillesztik a Sirene Kézikönyvbe.

(4) Amennyiben a tagállamok két hónapon belül nem tudnak az adat kijavításában megállapodásra jutni, az ügyet bármelyikük a közvetítőként eljáró Európai Adatvédelmi Biztos elé terjesztheti.

(5) A tagállamok kiegészítő információkat cserélnek annak érdekében, hogy pontosan különbséget tegyenek a hasonló jellemzőkkel rendelkező személyekre vonatkozó SIS II-n belüli figyelmeztető jelzések között. A kiegészítő információk e cseréjének részletes szabályait a 61. cikkben meghatározott eljárással összhangban fogadják el, és azokat beillesztik a Sirene Kézikönyvbe.

(6) Amennyiben egy személyre vonatkozóan a SIS II-n belül már figyelmeztető jelzést adtak ki, az ugyanezen személy tekintetében új figyelmeztető jelzést kiadó tagállam ezen új figyelmeztető jelzés kiadása tekintetében megállapodik az első figyelmeztető jelzést kiadó tagállammal. A megállapodás a kiegészítő információk cseréje útján jön létre. A kiegészítő információk e cseréjének részletes szabályait a 61. cikkben meghatározott eljárással összhangban fogadják el, és azokat beillesztik a Sirene Kézikönyvbe. A SIS II-be fel lehet venni ugyanazon személyre vonatkozóan különböző figyelmeztető jelzéseket, feltéve, hogy ezek összeférhetőek. A figyelmeztető jelzések kategóriáinak összeférhetőségére és elsőségére vonatkozó szabályokat a 61. cikkben meghatározott eljárással összhangban állapítják meg.

(7) A SIS II-ben tárolt adatokat a kiadó tagállam legalább évente felülvizsgálja. A tagállamok rövidebb felülvizsgálati időszakról is rendelkezhetnek.

44. cikk

Kiegészítő adatok a személyek téves azonosításának kezelése érdekében

(1) Amennyiben egy olyan személyt, akire a figyelmeztető jelzés vonatkozik, összetéveszthető egy olyan személlyel, akinek a személyazonosságával visszaéltek, a tagállamok a figyelmeztető jelzést kiegészítik ez utóbbi személyre vonatkozó adatokkal annak érdekében, hogy elkerüljék a téves azonosítások hátrányos következményeit.

(2) Egy olyan egyénre vonatkozó adatokat, akinek a személyazonosságával visszaéltek, csak az egyén kifejezett hozzájárulásával lehet kiegészíteni, és azokat csak a következő célokból lehet felhasználni:

a) a hatáskörrel rendelkező hatóság számára annak lehetővé tétele, hogy megkülönböztesse azon egyént, akinek a személyazonosságával visszaéltek attól a személytől, akire valójában a figyelmeztető jelzés vonatkozik;

b) azon egyén számára, akinek a személyazonosságával visszaéltek, annak lehetővé tétele, hogy igazolja személyazonosságát, és erősítse meg, hogy személyazonosságával visszaéltek.

(3) E cikk céljából legfeljebb a következő személyes adatokat lehet a SIS II-be bevinni és ott tovább feldolgozni:

a) vezetéknév és utónevek, adott esetben a felvett nevet külön rögzítik;

b) születés helye és ideje;

c) nem;

d) fényképek;

e) ujjlenyomatok;

f) különleges, objektív és nem változtatható testi ismertetőjelek;

g) állampolgárság;

h) a személyazonosító irat(ok) száma(i) és a kiállítás időpontja.

(4) A (3) bekezdésben említett adatokat a megfelelő figyelmeztető jelzéssel egyidejűleg törlik, vagy hamarabb, ha a személy ezt kéri.

(5) Csak a megfelelő figyelmeztető jelzéshez hozzáférési joggal rendelkező hatóságok és csak a téves azonosítás elkerülése érdekében férhetnek hozzá a (3) bekezdésben említett adatokhoz.

(6) A 39. cikk (3) bekezdésében említett műszaki szabályok az e cikk (3) bekezdésében említett adatokra is alkalmazandók.

45. cikk

Megjelölés

(1) Egy tagállam megjelölést csatolhat a 15., 23. és 31. cikkel összhangban kiadott figyelmeztető jelzéshez arra utalva, hogy a figyelmeztető jelzés alapján foganatosítandó intézkedés nem az ő területén lesz végrehajtva. Megjelölés csatolható egy figyelmeztető jelzéshez, ha egy tagállam úgy véli, hogy egy SIS-ben kiadott figyelmeztető jelzés összeegyeztethetetlen nemzeti jogával, nemzetközi kötelezettségeivel vagy alapvető nemzeti érdekeivel.

(2) Ahhoz, hogy a tagállamok el tudják dönteni, hogy egy figyelmeztető jelzéshez csatoljanak-e megjelölést, a SIS II-n keresztül valamennyi tagállamot automatikusan tájékoztatják a 15. cikkel összhangban kiadott valamennyi új figyelmeztető jelzésről, valamint a 16. és 17. cikkben említett kiegészítő adatokról.

A 23. és 31. cikkel összhangban figyelmeztető jelzést kiadó tagállam a kiegészítő információk cseréje útján tájékoztatja a többi tagállamot. Ezen információcsere részletes szabályait a 61. cikkben meghatározott eljárással összhangban fogadják el, és azokat beillesztik a Sirene Kézikönyvbe.

(3) Egy figyelmeztető jelzéshez megjelölést csatolni kívánó tagállam a kiegészítő információk cseréje útján konzultál a figyelmeztető jelzést kiadó tagállammal. Ezen információcsere részletes szabályait a 61. cikkben meghatározott eljárással összhangban fogadják el, és azokat beillesztik a Sirene Kézikönyvbe. Ha a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam nem vonja vissza a figyelmeztető jelzést, akkor az továbbra is teljes mértékben alkalmazandó azon tagállamok tekintetében, amelyek nem csatoltak hozzá megjelölést.

(4) A megjelölést legkésőbb a csatolást követő egy hónap elteltével törlik, kivéve ha a tagállam jogi vagy különleges célszerűségi okokból megtagadja az intézkedés végrehajtását.

(5) Ha különösen sürgős vagy súlyos esetekben a kiadó tagállam az intézkedés végrehajtását kéri, a végrehajtó tagállam megvizsgálja, hogy a megjelölést vissza tudja-e vonni. Ha a végrehajtó tagállam ezt vissza tudja vonni, meg kell tennie a szükséges lépéseket a foganatosítandó intézkedések azonnali végrehajtásának biztosítása érdekében.

(6) A megjelölések csatolására és frissítésére vonatkozó eljárást és műszaki szabályokat a 60. cikkel összhangban fogadják el.

46. cikk

A figyelmeztető jelzések közötti kapcsolatok

(1) Egy tagállam a nemzeti jogszabályaival összhangban kapcsolatot hozhat létre az általa a SIS II-ben kiadott figyelmeztető jelzések között. Egy ilyen kapcsolat összefüggést teremt két vagy több figyelmeztető jelzés között.

(2) Egy kapcsolat létrehozása nem befolyásolja az egyes összekapcsolt figyelmeztető jelzések alapján meghozandó egyedi intézkedéseket, illetve az egyes összekapcsolt figyelmeztető jelzések megőrzési időszakát.

(3) Egy kapcsolat létrehozása nem befolyásolja az e határozatban megállapított hozzáférési jogokat. A figyelmeztető jelzések bizonyos kategóriáihoz hozzáférési joggal nem rendelkező hatóságok nem rendelkeznek hozzáféréssel e kategóriák kapcsolataihoz.

(4) Amennyiben egy tagállam úgy gondolja, hogy a figyelmeztető jelzések közötti kapcsolat létrehozása összeegyeztethetetlen nemzeti jogával vagy nemzetközi kötelezettségeivel, meghozhatja az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a kapcsolathoz a nemzeti területéről ne lehessen hozzáférni.

(5) A figyelmeztető jelzések kapcsolására vonatkozó műszaki szabályokat a 60. cikkel összhangban fogadják el.

47. cikk

A kiegészítő információ célja és megőrzési időszaka

(1) Egy más tagállam által átadott kiegészítő információkat csak arra a célra lehet felhasználni, amelyre azokat átadták . Azokat a nemzeti adatállományokban csak addig őrzik, amíg a SIS II-ben tárolják azt a figyelmeztető jelzést, amelyre azok vonatkoznak. A tagállamok ezen információkat hosszabb ideig is tárolhatják, ha ez szükséges azon cél elérése érdekében, amelyre azokat átadták. Minden esetben a kiegészítő információkat legkésőbb egy évvel az után törlik, hogy a kapcsolódó figyelmeztető jelzést törölték a SIS II-ből.

(2) Az (1) bekezdés nem sérti a tagállam azon jogát, hogy nemzeti adatállományaiban olyan egyedi figyelmeztető jelzésre vonatkozó adatokat tároljon, amellyel kapcsolatban a területén intézkedést hoztak. Az ilyen adatokat a nemzeti adatállományokban legfeljebb három évig lehet tárolni, kivéve ha a nemzeti jog külön rendelkezései lehetővé teszik az adatok hosszabb időszakon át történő megőrzését..

48. cikk

Személyes adatok átadása harmadik személyek számára

(1) Amennyiben az EU-jog kifejezetten másképp nem rendelkezik, a SIS II-ben e határozat alkalmazásában feldolgozott személyes adatok nem adhatók át és nem tehetők hozzáférhetővé harmadik ország vagy nemzetközi szervezet számára.

(2) Az (1) bekezdéstől eltérően a személyes adatok harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek számára átadhatók az adatot a SIS II-be bevivő tagállam hozzájárulásával egy, a rendőri vagy igazságügyi együttműködés területén hozott olyan európai uniós megállapodás keretében, mely megfelelő szintű védelmet biztosít az átadott személyes adatok számára.

X. FEJEZET

Adatvédelem

49. cikk

Az Európa Tanács adatvédelmi egyezményének alkalmazása

Az e határozat alkalmazásában feldolgozott személyes adatok az Európa Tanács 1981. január 28-án kelt, az egyéneknek a személyes adatok gépi feldolgozása során való védelméről szóló egyezménye és ennek módosításai által nyújtott védelemben részesülnek.

50. cikk

Információhoz való jog

(1) Kérelemre azon egyént, akinek az adatait a SIS II-ben e határozat alkalmazásában fel kell dolgozni, a következőkről tájékoztatják:

a) az adatkezelő és adott esetben képviselőjének személyazonossága;

b) azon célok, amelyek érdekében az adatokat fel fogják dolgozni a SIS II-ben;

c) az adatok esetleges címzettjei;

d) a figyelmeztető jelzés SIS II-ben történő kiadásának indoka;

e) a hozzáférési jog, valamint személyes adatai helyesbítéséhez való jog fennállása.

(2) Az (1) bekezdésben említett információk közlését az érintett egyéntől megtagadják, ha ez a SIS II-be bevitt adatokkal kapcsolatos jogszerű feladatok végrehajtása, illetve az érintett egyén vagy harmadik személyek jogainak és szabadságainak védelme érdekében szükséges. A leplezett figyelés céljából kiadott figyelmeztető jelzés érvényességének időtartama alatt az információk közlését minden esetben meg kell tagadni.

51. cikk

Betekintési, módosítási és törlési jog

(1) Az egyének azon jogukat, amely értelmében a SIS II-ben feldolgozott személyes adataikhoz hozzáféréssel rendelkeznek, valamint kérhetik azok helyesbítését vagy törlését, azon tagállam jogával összhangban gyakorolják, amely előtt e jogra hivatkoznak.

(2) Ha az adatokat nem azon tagállam vitte be, amely előtt a hozzáférési jogra hivatkoznak, e tagállam csak akkor közli azokat az érintett egyénnel, miután lehetőséget adott az adatokat bevivő tagállamnak álláspontja ismertetésére. Ezt a kiegészítő információk cseréje útján teszik meg. A kiegészítő információk e cseréjének részletes szabályait a 61. cikkben meghatározott eljárással összhangban fogadják el, és azokat beillesztik a Sirene Kézikönyvbe.

(3) Az érintett egyénnel a személyes adatot haladéktalanul, de legkésőbb a hozzáférés kérelmezésének időpontjától számított 60 napon belül közlik.

(4) Az információk közlését az érintett egyéntől megtagadják, ha ez a SIS II-be bevitt adatokkal kapcsolatos jogszerű feladatok végrehajtása, illetve az érintett egyén vagy harmadik személyek jogainak és szabadságainak védelme érdekében szükséges. A leplezett figyelés céljából kiadott figyelmeztető jelzés érvényességének időtartama alatt az információk közlését minden esetben meg kell tagadni.

(5) Az egyént a helyesbítési illetve törlési jogának gyakorlását követően hozott intézkedésekről haladéktalanul, de legkésőbb a helyesbítés vagy törlés kérelmezésének időpontjától számított 6 hónapon belül tájékoztatják.

52. cikk

Jogorvoslat

Valamely tagállam területén tartózkodó bármely személy jogosult keresetet indítani vagy panaszt tenni az adott tagállam bíróságai előtt, ha nem biztosították e személynek a rá vonatkozó adatokhoz való hozzáférés jogát vagy a helyesbítési illetve törlési jogát, illetve a személyes adatai e határozattal ellentétben történő feldolgozásával kapcsolatban az információkéréshez vagy kártérítéshez való jogát.

53. cikk

Adatvédelmi hatóságok

(1) Valamennyi tagállam biztosítja, hogy egy független hatóság ellenőrizze a területén a SIS II-ben foglalt személyes adatok feldolgozásának jogszerűségét, ideértve a kiegészítő információk cseréjét és további feldolgozását is. Minden egyén kérheti az ellenőrző hatóságot, hogy ellenőrizze az őt érintő adatok SIS II-ben történő feldolgozása jogszerűségét. E jog gyakorlásánál azon tagállam nemzeti joga irányadó, amelyhez a kérést intézik. Ha a SIS II-be egy másik tagállam vitte be az adatokat, az ellenőrzést e tagállam ellenőrző hatóságával szoros együttműködésben hajtják végre.

(2) Az Europol-egyezmény 24. cikkében és a 2002/187/IB határozat 23. cikkében említett ellenőrző hatóságok biztosítják az Europol és az Eurojust SIS II-ben foglalt személyes adatokhoz való hozzáférésének, illetve adott esetben azok további feldolgozásának jogszerűségét.

(3) Az Európai Adatvédelmi Biztos ellenőrzi, hogy e határozattal összhangban végzik-e a Bizottságnak a SIS II-ben foglalt személyes adatok feldolgozásával kapcsolatos tevékenységeit.

(4) Az e cikkben említett nemzeti ellenőrző hatóságok együttműködnek. Az Európai Adatvédelmi Biztos e célból évente legalább egyszer ülést hív össze.

XI. FEJEZET

Felelősség és szankciók

54. cikk

Felelősség

(1) Minden tagállam felelős az általa valamely egyénnek okozott olyan kárért, amely a SIS II-n vagy a Sirene hatóságokon keresztül közölt adatok e tagállam általi jogosulatlan vagy helytelen feldolgozásából ered.

(2) Amennyiben a tagállam, amellyel szemben az (1) bekezdés értelmében keresetet indítottak, nem az a tagállam, amely a SIS II-be bevitte az adatokat, ez utóbbi tagállam felszólításra megtéríti a kártérítésként kifizetett összegeket, kivéve ha a megkeresett tagállam e határozat megsértésével használta fel az adatokat.

(3) Amennyiben egy tagállam az e határozatból folyó kötelezettségeit nem teljesíti és ezzel a SIS II-nek kárt okoz, e tagállam felel az ilyen kárért, kivéve ha a Bizottság vagy a SIS II-ben részt vevő más tagállam(ok) elmulasztották megtenni a károk megelőzésére vagy enyhítésére irányuló ésszerű lépéseket.

55. cikk

Szankciók

A tagállamok biztosítják, hogy a SIS II-adatok vagy a kiegészítő információk e határozattal ellentétes feldolgozására a nemzeti joggal összhangban hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók vonatkozzanak.

XII. FEJEZET

Az Europol és az Eurojust hozzáférése a SIS II-höz

56. cikk

Az Europol és az Eurojust hozzáférése

Az Europol és az Eurojust is meghatároz egy vagy két hozzáférési pontot a SIS II-höz való hozzáférés érdekében.

57. cikk

Az Europol hozzáférése a SIS II adatokhoz

(1) Ha az Europol a SIS II-höz való hozzáférés során olyan figyelmeztető jelzést észlel a SIS II-ben, amely az Europol számára fontos, az Europol tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot e tagállam Europol nemzeti egységén keresztül.

(2) Az Europol által a SIS II-höz való hozzáférés során szerzett információk felhasználása, ideértve az információk harmadik országok és szervek számára történő továbbítását is, a kiadó tagállam hozzájárulásától függ. E hozzájárulást e tagállam Europol nemzeti egységén keresztül kell beszerezni.

(3) Ha a kiadó tagállam engedélyezi az információk felhasználását, azok feldolgozását az Europol-egyezmény szabályozza.

(4) Az Europol az értelemszerű eltérésekkel a 10. cikkben foglalt rendelkezéseknek megfelelő biztonsági és titoktartási rendelkezéseket fogad el és alkalmaz.

(5) Az Europol a 11. cikkben foglalt rendelkezésekkel összhangban rögzíti a SIS II-höz való hozzáférését, valamint a SIS II adatok további feldolgozását.

(6) Az (1) bekezdés sérelme nélkül az Europol nem kapcsolja össze a SIS II általa hozzáférhető részeit az Europolnál vagy az Europol által adatfeldolgozás céljából működtetett számítógépes rendszerrel, az azokban tárolt adatokat nem viszi át ilyen számítógépes rendszerbe, továbbá nem tölti le és más módon sem másolja le a SIS II egyetlen részét sem.

(7) Az Europol kiegészítő információkat vagy a 16. és 17. cikkben említett kiegészítő adatokat kérhet azon tagállamtól, amelyik a figyelmeztető jelzést az érintett tagállam Europol nemzeti egységén keresztül kiadta.

58. cikk

Az Eurojust hozzáférése a SIS II adatokhoz

(1) Ha az Eurojust a SIS II-höz való hozzáférés során olyan figyelmeztető jelzést észlel a SIS II-ben, amely az Eurojust számára fontos, az Eurojust tájékoztatja a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot az Eurojust érintett nemzeti tagjain keresztül.

(2) Az Eurojust által a SIS II-höz való hozzáférés során szerzett információk felhasználása, ideértve az információk harmadik országok és szervek számára történő továbbítását is, a kiadó tagállam hozzájárulásától függ. E hozzájárulást e tagállam Eurojust nemzeti tagján keresztül kell beszerezni.

(3) Ha a kiadó tagállam engedélyezi az információk felhasználását, azok feldolgozását a 2002/187/IB határozat szabályozza.

(4) Az Eurojust az értelemszerű eltérésekkel a 10. cikkben foglalt rendelkezéseknek megfelelő biztonsági és titoktartási rendelkezéseket fogad el és alkalmaz.

(5) Az Eurojust a 11. cikkben foglalt rendelkezésekkel összhangban rögzíti a SIS II-höz való hozzáférését, valamint a SIS II adatok további feldolgozását.

(6) Az (1) bekezdés sérelme nélkül az Eurojust nem kapcsolja össze a SIS II általa hozzáférhető részeit az Eurojustnál vagy az Eurojust által adatfeldolgozás céljából működtetett számítógépes rendszerrel, az azokban tárolt adatokat nem viszi át ilyen számítógépes rendszerbe, továbbá nem tölti le és más módon sem másolja le a SIS II egyetlen részét sem.

(7) Az Eurojust a 2002/187/IB határozat rendelkezéseivel összhangban az érintett tagállamtól kiegészítő információkat kérhet.

(8) A SIS II-be bevitt adatokhoz való hozzáférés a nemzeti tagokra és segítőikre korlátozódik, és nem terjeszthető ki az Eurojust személyzetére.

XIII. FEJEZET

Záró rendelkezések

59. cikk

Ellenőrzés, értékelés és statisztikák

(1) A Bizottság biztosítja rendszerek jelenlétét a SIS II működésének – a teljesítménnyel, költséghatékonysággal és a szolgáltatás minőségével kapcsolatban megállapított célkitűzések tekintetében történő – ellenőrzése érdekében.

(2) A műszaki karbantartás, jelentés és statisztikák céljából a Bizottság hozzáféréssel rendelkezik a SIS II-ben végzett feldolgozási művetekkel kapcsolatos szükséges információkhoz.

(3) Két évvel azután, hogy a SIS II megkezdte működését és ezt követően kétévente a Bizottság az Európai Parlament és a Tanács részére jelentést nyújt be a SIS II tevékenységeiről és a kiegészítő információknak a tagállamok közötti két- és többoldalú cseréjéről.

(4) Négy évvel azután, hogy a SIS II megkezdte működését és ezt követően négyévente a Bizottság átfogó értékelést készít a SIS II-ről és a kiegészítő információknak a tagállamok közötti két- és többoldalú cseréjéről. Ezen átfogó értékelés tartalmazza az elért eredményeknek a célkitűzések fényében történő vizsgálatát, annak felülvizsgálatát, hogy az alapul szolgáló elvek továbbra is érvényesek-e, valamint a jövőbeni működés vonatkozásában levonja a következtetéseket. A Bizottság megküldi az értékelési jelentéseket az Európai Parlament és a Tanács részére.

(5) A tagállamok a Bizottság rendelkezésére bocsátják a (3) és (4) bekezdésben említett jelentések elkészítéséhez szükséges információkat.

60. cikk

Tanácsadó bizottság

(1) E cikkre történő hivatkozás esetén a Bizottságot a tagállamok képviselőiből álló és a Bizottság képviselőjének elnökletével tevékenykedő tanácsadó bizottság segíti.

(2) A bizottság az eljárási szabályzatát az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett eljárásiszabályzat-minta alapján az elnök által előterjesztett javaslat alapján fogadja el.

(3) A Bizottság képviselője a meghozandó intézkedések tervezetét benyújtja a bizottsághoz. A bizottság a tervezetről véleményt nyilvánít olyan határidőn belül, melyet az elnök a kérdés sürgősségének megfelelően állapíthat meg, szükség esetén szavazással. Az elnök nem szavaz.

(4) A véleményt jegyzőkönyvben kell rögzíteni; ezenkívül minden tagállam kérheti álláspontjának a jegyzőkönyvbe való felvételét.

(5) A Bizottság a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszi a bizottság véleményét. Tájékoztatja a bizottságot arról, hogy véleményét milyen mértékben vette figyelembe.

61. cikk

Szabályozási bizottság

(1) E cikkre történő hivatkozás esetén a Bizottságot a tagállamok képviselőiből álló és a Bizottság képviselőjének elnökletével tevékenykedő szabályozási bizottság segíti. A Bizottság képviselője a meghozandó intézkedések tervezetét benyújtja a bizottsághoz. A bizottság a tervezetről véleményt nyilvánít olyan határidőn belül, melyet az elnök a kérdés sürgősségének megfelelően állapíthat meg. A véleményt az EK-Szerződés 205. cikkének (2) bekezdésében a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján elfogadandó határozataira előírt többséggel kell meghozni. A bizottságban a tagállamok képviselőinek szavazatait az említett cikkben meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavaz.

(2) A bizottság az eljárási szabályzatát az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett eljárásiszabályzat-minta alapján az elnök által előterjesztett javaslat alapján fogadja el.

(3) A Bizottság a tervezett intézkedéseket elfogadja, ha azok összhangban vannak a bizottság véleményével. Amennyiben a tervezett intézkedések a bizottság véleményével nincsenek összhangban, vagy ha az nem adott véleményt, a Bizottság haladéktalanul javaslatot terjeszt a Tanács elé a meghozandó intézkedésekről.

(4) A Tanács a javaslatról a hozzá való előterjesztéstől számított két hónapon belül minősített többséggel határozhat. Ha ezen időszakon belül a Tanács minősített többséggel kifejezte, hogy a javaslat ellen van, a Bizottság azt felülvizsgálja. A Bizottság módosított javaslatot nyújthat be a Tanácshoz, újra benyújthatja a javaslatát, vagy jogalkotási javaslatot terjeszthet elő. Amennyiben a Tanács ezen időszak alatt nem fogadja el a javasolt végrehajtási jogi aktust, és tiltakozását sem fejezi ki a végrehajtási intézkedésekre vonatkozó javaslattal szemben, akkor a javasolt végrehajtási jogi aktust a Bizottság elfogadja.

62. cikk

A Schengeni Egyezmény módosításai

(1) Az EU-Szerződés hatálya alá tartozó ügyek tekintetében e határozat a Schengeni Egyezmény 92–119. cikkeinek, kivéve annak 102A. cikkét, helyébe lép.

(2) E határozat továbbá a schengeni vívmányok e cikkeket végrehajtó következő rendelkezéseinek helyébe lép[28]:

a) a Végrehajtó Bizottság 1993. december 4-i határozata a Schengeni Információs Rendszer (SIS központi rész) létesítésének és működésének költségeire vonatkozó pénzügyi szabályzatról (SCH/Com-ex (93) 16);

b) a Végrehajtó Bizottság 1997. október 7-i határozata Izland és Norvégia hozzájárulásáról a SIS központi részének létesítési és működési költségeihez (SCH/Com-ex (97) 18);

c) a Végrehajtó Bizottság 1997. október 7-i határozata a SIS fejlesztéséről (SCH/Com-ex (97) 24);

d) a Végrehajtó Bizottság 1997. december 15-i határozata a SIS központi részére vonatkozó pénzügyi szabályzat módosításáról (SCH/Com-ex (97) 35);

e) a Végrehajtó Bizottság 1998. április 21-i határozata a 15/18 kapcsolódási ponttal ellátott SIS központi részről (SCH/Com-ex (98) 11);

f) a Végrehajtó Bizottság 1999. április 28-i határozata a SIS központi részének létesítési költségeiről (SCH/Com-ex (99) 4);

g) a Végrehajtó Bizottság 1999. április 28-i határozata a Sirene Kézikönyv frissítéséről (SCH/Com-ex (99) 5);

h) a Végrehajtó Bizottság 1996. április 18-i nyilatkozata a „külföldi” fogalmának meghatározásáról (SCH/Com-ex (96) decl. 5);

i) a Végrehajtó Bizottság 1999. április 28-i nyilatkozata a SIS szerkezetéről (SCH/Com-ex (99) decl. 2 rev.).

(3) Az EU-Szerződés hatálya alá tartozó ügyek tekintetében a Schengeni Egyezmény helyettesített cikkeire és a schengeni vívmányok e cikkeket végrehajtó vonatkozó rendelkezéseire történő hivatkozásokat az e határozatra történő hivatkozásoknak kell tekintetni, és azokat a mellékletben foglalt megfelelési táblázattal összhangban kell értelmezni.

63. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 2004/201/IB határozat hatályát veszti[29].

64. cikk

Átmeneti időszak és költségvetés

(1) A Schengeni Egyezmény 94., 95., 97., 98., 99. és 100. cikkét, valamint a 101. cikk (1) és (2) bekezdését továbbra is alkalmazni kell a SIS-ben kiadott és a SIS II-be átvezetett figyelmeztető jelzésekre vagy közvetlenül a SIS II-ben kiadott olyan figyelmeztető jelzésekre, amelyeket az e határozat 65. cikkének (3) bekezdésével összhangban megállapított időpont előtt vagy ezen időpont után egy éven belül adtak ki.A 65. cikk (3) bekezdésével összhangban megállapított időpont után egy évvel e figyelmeztető jelzéseket automatikusan törlik a SIS II-ből, kivéve ha a tagállamok e határozattal összhangban újból kiadják e figyelmeztető jelzéseket.

(2) A Schengeni Egyezmény 119. cikkével összhangban jóváhagyott költségvetés fennmaradó részét a 65. cikk (2) bekezdésével összhangban megállapított időpontban vissza kell fizetni a tagállamoknak. A visszafizetendő összegeket a Schengeni Információs Rendszer (SIS központi rész) létesítésének és működésének költségeire vonatkozó pénzügyi szabályzatról szóló, 1993. december 4-i végrehajtó bizottsági határozatban megállapított tagállami hozzájárulások alapján kell kiszámítani.

65. cikk

Hatálybalépés és alkalmazhatóság

(1) Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.E határozatot a Bizottság által a (2) és (3) bekezdéssel összhangban megállapított időponttól kell alkalmazni.

(2) Azon időpontot, amelytől kezdve az 1–14. és 40–64. cikket a 41., 44., 45. és 46. cikk kivételével alkalmazni kell, azután határozzák meg, hogy:

a) a szükséges végrehajtási intézkedéseket elfogadták,

b) a Bizottság megtette a szükséges műszaki intézkedéseket a tagállamok SIS II-höz történő kapcsolódásának lehetővé tétele érdekében és

c) valamennyi tagállam értesítette a Bizottságot arról, hogy megtette a szükséges műszaki és jogi intézkedéseket a fent említett cikkekkel összhangban a SIS II-adatok feldolgozása és a kiegészítő információk cseréje érdekében.

A Bizottság az időpontot közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában .

(2) Azon időpontot, amelytől kezdve a 15–39. cikket, valamint a 41., 44., 45. és 46. cikket alkalmazni kell, azután határozzák meg, hogy:

a) a szükséges végrehajtási intézkedéseket elfogadták és

b) valamennyi tagállam értesítette a Bizottságot arról, hogy megtette a szükséges műszaki és jogi intézkedéseket a fent említett cikkekkel összhangban a SIS II-adatok feldolgozása és a kiegészítő információk cseréje érdekében.

A Bizottság az időpontot közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában .

Kelt Brüsszelben, [...]-án/én

a Tanács részéről

az elnök

MELLÉKLET

Megfelelési táblázat

A Schengeni Egyezmény[30] cikkei | A határozat cikkei |

92. cikk (1) bekezdése | 1. cikk (1) bekezdése; 2. cikk (1) bekezdése; 4. cikk (1), (2) és (3) bekezdése |

92. cikk (2) bekezdése | 4. cikk (1), (2) és (3) bekezdése; 5. cikk (2) és (3) bekezdése; 6. cikk; 9. cikk |

92. cikk (3) bekezdése | 4. cikk (1), (2) és (3) bekezdése; 5. cikk (1) bekezdése; 12. cikk |

92. cikk (4) bekezdése | 3. cikk (1) bekezdése; 7. cikk (2) és (3) bekezdése; 8. cikk |

93. cikk | 1. cikk (2) bekezdése |

94. cikk (1) bekezdése | 40. cikk (1) bekezdése |

94. cikk (2) bekezdése | 15. cikk; 23. cikk (1) bekezdése; 27. cikk; 31. cikk (1) bekezdése; 35. cikk (1) bekezdése |

94. cikk (3 bekezdése) | 39. cikk (1) bekezdése; 44. cikk (3) bekezdése |

94. cikk (4) bekezdése | 45. cikk |

95. cikk (1) bekezdése | 15. cikk |

95. cikk (2) bekezdése | 16. cikk; 17. cikk; 45. cikk |

95. cikk (3) bekezdése | 20. cikk; 21. cikk; 45. cikk |

95. cikk (4) bekezdése | 45. cikk (5) bekezdése |

95. cikk (5) bekezdése | 20. cikk (1) bekezdése |

95. cikk (6) bekezdése | 22. cikk |

96. cikk (1) bekezdése |

96. cikk (2) bekezdése |

96. cikk (3) bekezdése |

97. cikk | 23. cikk; 26. cikk |

98. cikk (1) bekezdése | 27. cikk |

98. cikk (2) bekezdése | 30. cikk |

99. cikk (1) bekezdése | 31. cikk (1) bekezdése |

99. cikk (2) bekezdése | 31. cikk (1) bekezdése |

99. cikk (3 ) bekezdése | 31. cikk (2) bekezdése |

99. cikk (4) bekezdése | 32. cikk (1), (2) és (3) bekezdése |

99. cikk (5) bekezdése | 32. cikk (4) bekezdése |

99. cikk (6) bekezdése | 45. cikk |

100. cikk (1) bekezdése | 35. cikk |

100. cikk (2) bekezdése | 36. cikk |

100. cikk (3) bekezdése | 35. cikk |

101. cikk (1) bekezdése | 18. cikk (1) és (4) bekezdése; 24. cikk; 28. cikk (1) és (2) bekezdése; 33. cikk (1) és (2) bekezdése; 37. cikk (1) és (2) bekezdése |

101. cikk (2) bekezdése |

101. cikk (3) bekezdése | 40. cikk (3) bekezdése |

101. cikk (4) bekezdése | 40. cikk (4) bekezdése |

101A. cikk (1) bekezdése | 18. cikk (2) bekezdése; 33. cikk (3) bekezdése; 37. cikk (3) bekezdése |

101A. cikk (2) bekezdése | 18. cikk (2) bekezdése; 33. cikk (3) bekezdése; 37. cikk (3) bekezdése |

101A. cikk (3) bekezdése | 57. cikk (1) bekezdése |

101A. cikk (4) bekezdése | 57. cikk (2) bekezdése |

101A. cikk (5) bekezdése | 57. cikk (7) bekezdése |

101A. cikk (6) bekezdése | 53. cikk (2) bekezdése; 57. cikk (4), (5) és (6) bekezdése |

101B. cikk (1) bekezdése | 18. cikk (3) bekezdése; 28. cikk (3) bekezdése |

101B. cikk (2) bekezdése | 18. cikk (3) bekezdése; 28. cikk (3) bekezdése; 58. cikk (8) bekezdése |

101B. cikk (3) bekezdése | 58. cikk (1) és (2) bekezdése |

101B. cikk (4) bekezdése | 53. cikk (2) bekezdése; 58. cikk (3) bekezdése |

101B. cikk (5) bekezdése | 58. cikk (5) bekezdése |

101B. cikk (6) bekezdése | 58. cikk (6) bekezdése |

101B. cikk (7) bekezdése | 58. cikk (8) bekezdése |

101B. cikk (8) bekezdése | 58. cikk (4) bekezdése |

102. cikk (1) bekezdése | 40. cikk (1) bekezdése |

102. cikk (2) bekezdése | 42. cikk (1) és (2) bekezdése |

102. cikk (3) bekezdése | 40. cikk (2) bekezdése |

102. cikk (4) bekezdése |

102. cikk (5) bekezdése | 54. cikk (1) bekezdése |

103. cikk | 11. cikk |

104. cikk (1) bekezdése |

104. cikk (2) bekezdése |

104. cikk (3) bekezdése |

105. cikk | 43. cikk (1) bekezdése |

106. cikk (1) bekezdése | 43. cikk (2) bekezdése |

106. cikk (2) bekezdése | 43. cikk (3) bekezdése |

106. cikk (3) bekezdése | 43. cikk (4) bekezdése |

107. cikk | 43. cikk (6) bekezdése |

108. cikk (1) bekezdése | 7. cikk (1) bekezdése |

108. cikk (2) bekezdése |

108. cikk (3) bekezdése | 6. cikk; 7. cikk (1) bekezdése; 9. cikk (1) bekezdése |

108. cikk (4) bekezdése | 7. cikk (3) bekezdése |

109. cikk (1) bekezdése | 50. cikk (1) bekezdése; 51. cikk (1), (2) és (3) bekezdése |

109. cikk (2) bekezdése | 51. cikk (4) bekezdése |

110. cikk | 51. cikk (1) és (5) bekezdése; 53. cikk (1) bekezdése |

111. cikk (1) bekezdése | 52. cikk |

111. cikk (2) bekezdése |

112. cikk (1) bekezdése | 19. cikk (1) és (2) bekezdése; 25. cikk (1) és (2) bekezdése; 29. cikk (1) és (2) bekezdése; 34. cikk (1), (2) és (3) bekezdése; 43. cikk (7) bekezdése |

112. cikk (2) bekezdése | 43. cikk (7) bekezdése |

112. cikk (3) bekezdése | 19. cikk (3) bekezdése; 25. cikk (3) bekezdése; 29. cikk (3) bekezdése; 34. cikk (4) bekezdése; 38. cikk (5) bekezdése |

112. cikk (4) bekezdése | 19. cikk (2) bekezdése; 25. cikk (2) bekezdése; 29. cikk (2) bekezdése; 34. cikk (3) bekezdése; 38.