[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 21.12.2005

COM(2005) 668 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

IDŐKÖZI JELENTÉS A BIZOTTSÁGI REFORMRÓL – A REFORMFELADAT UTÁN

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

IDŐKÖZI JELENTÉS A BIZOTTSÁGI REFORMRÓL – A REFORMFELADAT UTÁN

1. BEVEZETÉS

2000-ben a Bizottság példátlan adminisztratív reformprojektbe kezdett, amely korábbi modernizációs kezdeményezésekre épült. Hivatali ideje alatt megteremtette az intézmény létrejötte óta megvalósított leggyökeresebb adminisztratív átalakítás alapjait, amelynek célja a munkamódszerek, a pénzügyi irányítási rendszer és a személyzeti politika alapos átvizsgálása. Négy területen hoztak intézkedéseket, ezek a reform „pillérei”: szolgáltatáson és hatékonyságon alapuló kultúra létrehozása; stratégiai tervezés és programozás, a személyzeti politika, valamint a pénzügyi ellenőrzés, a pénzügyi irányítás és az ellenőrzés. Ezek az intézkedések öt alapelvre épültek: függetlenség, felelősség, elszámoltathatóság, hatékonyság és átláthatóság.

A reformfeladat célja az volt, hogy olyan új adminisztratív és irányítási eszközöket biztosítson a Bizottságnak, amelyekkel el tudja látni megnövekedett szerepét és hatáskörét az Európai Unión belül, valamint alkalmazkodni tud a változó nemzetközi környezethez. A Bizottság számos olyan régóta fennálló problémáját és hiányosságát érintette, amelyeket a belső és külső jelentésekben és tanulmányokban dokumentáltak. A külső partnerek és általában a nyilvánosság körében a Bizottság hitelességét súlyosan kétségbe vonták. Feltétlenül szükségessé vált, hogy a Bizottság átfogalmazza fő tevékenységeit és politikai célkitűzéseit. A felismert gyenge pontok orvoslására nélkülözhetetlen volt egy erős, új pénzügyi irányítás, ellenőrzés és pénzügyi ellenőrzési rendszer. Modern személyzeti politika kellett az alkalmazotti szakértelem teljes körű kihasználására, valamint szolgáltatás-orientáltabb kultúrára volt szükség mind a külső partnerek, mind a személyzet igényeinek kielégítésére.

Ezek voltak a Bizottság munkamódszerének alapvető változásához vezető reform fő területei: a múlt problémáinak és kötelezettségeinek kezelésére felállított, hagyományosabb, centralizált bürokráciától elmozdulás történt egy inkább teljesítményalapú irányítási szervezet felé, amely a jelen és a jövő kihívásaival hivatott szembenézni. A reformeszközökkel a kezében a Bizottság most továbblép, megszilárdítja és finomítja őket, valamint szolgáltatás-orientált nézőpontjával és a hatékonyságuk és eredményességük javításához szükséges rugalmassággal azok egyszerűsítésére törekszik.

Ez a jelentés, amely a 2004 februárjától napjainkig tartó időszakot öleli fel, válasz az Európai Parlamentnek a Bizottság 2005. évi jogalkotási és munkaprogramjáról szóló állásfoglalásában[1] kifejezett különleges kérésére, amelyben beszámolót kér a reform végrehajtásának állapotáról. A Bizottság megragadja ezt az alkalmat, hogy számot vessen az elért haladással, és bemutassa a stratégiai tervezés, a pénzügyi irányítás és humánerőforrás-gazdálkodás, valamint a munkamódszerek fejlesztésére vonatkozó kilátásokat hivatali ideje alatt.

2. AZ ELÉRT HALADÁS ÁTTEKINTÉSE

Az e jelentés által felölelt időszakban a Bizottság reformról szóló fehér könyvében megállapított valamennyi reformvonatkozású intézkedés befejeződött. A reform alapvető célkitűzése egy új szolgáltatás-orientált kultúra bevezetése volt, hogy ezáltal a Bizottság fő tevékenységeire és politikai célkitűzéseire tudjon összpontosítani, és így hatékonyabban és hatásosabban hajtsa végre szakpolitikáit.

A Bizottság tevékenységei átláthatóságának és hatékonyságának megerősítése érdekében létrehoztak egy stratégiai tervezési és programozási ciklust, amely magában foglalja a tervezési és költségvetési folyamatokat. Ez a ciklus a tevékenységalapú irányításon (ABM) alapul, amely a Bizottság integrált teljesítményirányítási rendszerének alapköve.

Az új személyzeti szabályzat elfogadásával megújult a humánerőforrás-gazdálkodás, amely többek között lineáris karrierrendszert hozott létre a személyzet motivációjának növelése és a meritokrácia fokozása érdekében. A Bizottság így biztosítani tudta mind a bővítési szakasz alatti stabilitást, mind pedig a 2004. május 1-jén hatályba lépő új személyzeti szabályzatra történő gördülékeny átállást.

A pénzügyi irányítási rendszer az engedélyezésre jogosult tisztviselők felelősségi körének kibővítése és elszámoltathatóságuk növelése által korszerűbbé vált. Az eredményelszámolás elvének 2005 januárjában történő bevezetése e modernizációs folyamat fontos része volt. Továbbá belső ellenőrzéseket és pénzügyi ellenőrzést alakítottak ki a közösségi források felhasználása hatékonyságának és eredményességének fokozása érdekében. Mivel ezek az eszközök már beépültek a bizottsági szervezeti egységek mindennapi irányításába, a Bizottság most a további megszilárdítás szakaszába lép.

A szolgáltatáson és a hatékonyságon alapuló kultúra létrehozása

Átláthatóság és kapcsolat a polgárokkal

A polgárokkal való kapcsolatát illetően a reform jelentős javulást hozott a Bizottság átláthatóságában és hatékonyságában. A helyes hivatali magatartásra vonatkozó szabályzat által megállapított szabályok célja jó minőségű szolgáltatások biztosítása a polgárok számára. Ide tartozik minden egyén azon joga, hogy ügyeit pártatlanul, igazságosan és ésszerű időkorlátokon belül kezeljék. Munkáját különféle intézkedések tették átláthatóbbá, ideértve a Bizottság stratégiai tervezéséről, mindennapi tevékenységéről és az elért eredményekről tájékoztató weboldal létrehozását[2].

A bizottsági dokumentumokhoz való hozzáférésre irányuló kérelmek száma továbbra is jelentősen emelkedett (2003-ról 2004-re 70 %-ot), míg a keresési találatok kb. kétharmados aránya változatlan maradt. A találatok száma az „Átláthatóság és a dokumentumokhoz való hozzáférés” (Openness and Access to Documents) weboldalon 2004-ben az előző évhez képest háromszorosára nőtt. 2004. január 30-án a Bizottság jelentést fogadott el a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésről szóló rendelet elveinek végrehajtásáról.[3] A jelentés azt a következtetést vonta le, hogy a rendelet célkitűzései megvalósultak.

Kormányzás és jobb szabályozás

Az adminisztratív reform hozzájárult az európai kormányzás fejlődésére vonatkozó célkitűzéshez. A Bizottság 2002. évi, a jobb szabályozásról szóló cselekvési tervében előirányzott változásokat – pl. a nyilvánossággal történő konzultációra vonatkozóan elvek és minimumszabályok kialakítását, valamint a szakértői tanácsok begyűjtésére és alkalmazására vonatkozó iránymutatásokat – mára megvalósították, és most fokozatosan beépítik a Bizottság munkamódszereibe.[4] Például az „ Az Ön hangja Európában ” (Your voice in Europe)[5] weboldalon keresztül a nyilvánosság hozzászólhat a felmerülő politikai kérdésekről szóló vitákhoz és a nyilvános konzultációkhoz, és így részt vehet az interaktív politikaalkotásban. A Prodi irányította Bizottság továbbá intézkedéseket vezetett be a közösségi jog betartásának elmulasztása miatti jogsértési eljárások igazgatásának javítása érdekében. Ezek az intézkedések azt is elősegítik, hogy a Bizottság eleget tegyen a 2003 decemberében aláírt, a „jobb jogalkotásról” szóló intézményközi megállapodásban foglalt kötelezettségeinek.

Annak biztosítása érdekében, hogy javaslatai a legmagasabb minőségi követelményeknek is eleget tegyenek, és hogy a lehetséges hatások alapos kivizsgálása alapján dolgozzák ki őket, a Barroso-Bizottság nagy hangsúlyt fektet a Bizottság éves munkaprogramjában szereplő fő jogalkotási és politika-meghatározó javaslatok hatásvizsgálatára , különösen a fő gazdasági hatásokat illetően. A hatásvizsgálatnak és a nyilvános konzultációnak köszönhetően tovább javul a javaslatok minősége (és ezáltal a Tanács és az Európai Parlament is gyorsabban fogadja el azokat).[6] A munkaprogram tárgypontjainak megvalósítása jelentősen javult: míg a legutóbbi Bizottság mandátuma elején még 50 % alatt volt, 2004-ben 70 %-ra nőtt. 2005-ben a Bizottság munkaprogramja 90 %-át végre kívánja hajtani.

A Hatásvizsgálat : A következő lépések - A versenyképesség és a fenntartható fejlődés érdekében [7], című 2004. októberi bizottsági személyzeti munkadokumentum új hatásvizsgálati megközelítést fogalmazott meg, amelyet tovább erősített a 2005. márciusi Jobb szabályozás a növekedés és a munkahelyteremtés területén az Európai Unióban című közlemény[8]. A belső bizottsági hatásvizsgálati iránymutatásokat a Bizottság szintén felülvizsgálta, és 2005 júniusában jóvá is hagyta[9]. Ezek egyértelmű útmutatást adnak arról, hogy hogyan kell figyelembe venni például a szubszidiaritás és az arányosság elvét, vagy hogyan kell értékelni a gazdasági és versenyképességi hatásokat. Hangsúlyozzák egy sor szakpolitikai megoldás vizsgálatának szükségességét is mind a vállalatok, mind pedig az egyének körülményeinek javítására érdekében.

A növekedés és a munkahelyek területén megvalósítandó jobb szabályozásról szóló márciusi közleményben bejelentettek szerint szeptemberben a Bizottság bemutatta a függőben lévő jogalkotási javaslatok átvizsgálásának eredményeit, és bejelentette, hogy ezek közül 68-at vissza kíván vonni. 2005 októberében a jogalkotás egyszerűsítésére vonatkozó programja új szakaszát mutatta be az érdekeltekkel folytatott konzultáció eredménye és ágazatibb megközelítés alapján. A nyilvános internetes konzultáció 2005. június 1-jén kezdődött meg. A tagállamok és a fő érdekeltek külön felkérést kaptak, hogy egyszerűsítési javaslataikkal járuljanak hozzá az üzleti környezet és versenyképesség javításához.

Az adminisztratív költségekről szóló bizottsági személyzeti munkadokumentum 2005. márciusi bemutatását és a 2005 áprilisa-szeptembere közötti kísérleti szakaszt követően a Bizottság bemutatta álláspontját az EU-s jogalkotási kezdeményezések hatásainak értékelése során az EU-intézményekre és a tagállamokra háruló adminisztratív terhek mérésére irányuló közös módszertanról.

Az eljárások és a munkamódszerek egyszerűsítése

Az eljárások és a munkamódszerek egyszerűsítése a reform állandó tényezője, amely a fehér könyv által előirányzott fejlődésnél is messzebbre jutott. Sikeresen végrehajtottak egy időközi cselekvési tervet[10], ideértve a döntéshozatali folyamat egyszerűsítését célzó intézkedéseket is. 2003-ban befejeződött a bizottsági Műveleti Eljárások Kézikönyvének alapos átvizsgálása. Az egyszerűsítésre vonatkozó összes dokumentáció a bizottsági személyzet rendelkezésére áll egy belső weboldalon, amely egyben a személyzettől érkező visszajelzés és javaslatok begyűjtésének eszköze is.

Az Unió e-Európa cselekvési tervével összhangban 2001-ben megkezdték az e-Bizottság cselekvési tervet azzal a céllal, hogy a Bizottság belső adminisztratív eljárásai korszerűbbé váljanak, a Bizottság és külső partnerei között javuljon a kommunikáció, és a Bizottság által a nyilvánosság és a vállalatok számára nyújtott szolgáltatások fejlődjenek. Már történt néhány kezdeményezés vezető webalapú megoldások végrehajtása céljából a humán erőforrás és a pénzügyi ellenőrzés területén. A Bizottság dokumentumkezelési politikáját az e-DOMEC nevű jelentős kezdeményezés keretében vizsgálják felül.[11] A digitális technológiák lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy az információcsere hatékonyabban történjen, alaposan átalakítva a különböző civil társadalmi csoportokkal és partnerintézményeivel folytatott kommunikáció módját. 2004 októberében a Bizottság e-Bizottság cselekvési tervét kiegészítette az új információs technológia irányításáról és inteoperabilitásról szóló feljegyzésekkel.

A Bizottság tagjainak munkamódszerei

2004 decemberében a Bizottság tagjai néhány új belső munkamódszerről állapodtak meg annak érdekében, hogy javuljon a Bizottság munkájának koordinációja és előkészítése.[12] Az eszközök között szerepel az is, hogy gyakrabban kell a biztoscsoportokhoz folyamodni belső koordináció céljából. Az új munkamódszerek tükröződnek a felülvizsgált bizottsági belső szabályokban is.

Kiszervezés és a Bizottság igazgatási hivatalai

A reformról szóló fehér könyv összefüggésében a Bizottság politikát fejlesztett ki bizonyos programok végrehajtási feladatainak végrehajtó hivatalokba történő kiszervezéséről. A cél az, hogy a bizottsági személyzeti források az intézmény alapvető feladataira összpontosuljanak, és hogy a közösségi programok céljai hatékonyabban legyenek elérhetők. 2005 végére/2006 elejére három végrehajtó hivatal jön létre és kezdi meg teljes körű működését.[13] A két másik végrehajtó irodára vonatkozó előkészületek már előrehaladott állapotban vannak.[14]

2004-ben a három igazgatási hivatal (PMO, OIB és OIL) működése második évét fejezte be, az átmeneti szakaszról a megszilárdítási szakaszba lépve. Igazgatóságaik a hivatalok létrehozásának alapvető indokait még mindig érvényesnek tartják. A hivatalok gazdálkodási terveiket sikeresen végrehajtották; a 2005. évi teljesítménymutatók alkalmazása műveleteikről igazoltabb értékelést nyújt. Bizonyos területeken a hivatalok és a Személyzeti és Igazgatási Főigazgatóság hatásköreinek további egyértelműsítésére van szükség.

Stratégiai tervezés és programozás

Más teljesítményirányítási rendszerekhez hasonlóan a Bizottság stratégiai tervezési és programozási ciklusa a stratégia meghatározásával és magasszintű célkitűzésekkel kezdődik, amelyek beépülnek a források elosztásába és a műveleti tervezésbe, ezután végrehajtási és ellenőrzési szakasz, majd utólagos jelentés és elsősorban értékelés és pénzügyi ellenőrzés általi folyamatos fejlődési menet következik. A stratégiai és programozási ciklus a politikai prioritásokat a döntéshozatali folyamat – ideértve a forráselosztást – középpontjába állította. Míg az éves politikai stratégia (APS) a szakpolitikai prioritásokat és az ennek megfelelő forrásigényeket határozza meg, az előzetes költségvetés-tervezet a tevékenység szerinti teljesítmény-információk alapján a forrásokra vonatkozóan részletesebb kérést mutat be.

A tevékenységalapú irányítás eszközei beépülnek a Bizottság munkamódszereibe, és a többi intézménnyel folytatott kommunikációra használják őket. A vezetőket felkérik, hogy a nagy prioritású célkitűzések végrehajtására összpontosítsanak, hozzák meg a kapcsolódó intézkedéseket, ellenőrizzék a teljesítményt, és tegyenek róla jelentést. Van még mit tenni azonban annak érdekében, hogy az eszközöknek a szakpolitikákra gyakorolt hatása növekedjen, ideértve a teljesítmény-információk rendszeresebb használatát (mutatókkal mért célkitűzések) a tevékenységek napi igazgatásának javítása céljából. Ezen a téren a nagyobb politikai szerepvállalás lehetővé tenné a Bizottság számára, hogy nagyobb hasznát vegye teljesítményirányítási rendszerének.

2004 ősze elején a költségvetési hatóság a Bizottság számára visszajelzést adott azokról a teljesítmény-információkról, amelyet az előzetes költségvetés-tervezet igazolására használtak a Tanács elnökségétől származó egyik jelentésben[15] és az Európai Parlament egyik munkadokumentumában[16]. A Bizottság azirányú törekvése ellenére, hogy vegyék figyelembe az ajánlásokat, a költségvetési hatóság még mindig csak korlátozottan használja a teljesítmény-információkat, ami oda vezet, hogy a reformnak korlátozott hatása van magára a költségvetési eljárásra.

A 2005 júniusában elfogadott 2004. évi összefoglaló jelentés [17] lehetővé tette a Bizottság számára, hogy számot vessen szervezeti egységei belső igazgatásával. Noha elméletileg a vonatkozó információk az éves tevékenységi jelentésekben, az utólagos értékelésekben és egyéb kötelező jelentésekben rendelkezésre állnak, a szakpolitikai eredményekről szóló külső jelentést fejleszteni fogják, hogy az olvasók áttekintést kaphassanak a nagy prioritású kezdeményezések eredményeiről.

Stratégiai célkitűzések 2005 és 2009 között

2005 januárjában a Bizottság bemutatta a 2005-2009-es időszakra vonatkozó stratégiai célkitűzéseit [18] és a 2005. évi munkaprogramot [19]. Röviden összefoglalva a stratégiai célkitűzések a jólétre – ez különösen nagy jelentőségű, hiszen kapcsolatot teremt a lisszaboni stratégia „növekedés és munkahelyek” napirendjével –, a kibővített Unióban a szolidaritásra, a biztonságra, valamint e célok Unión kívüli kivetítésére összpontosítottak.

A többéves stratégiai célkitűzések és a munkaprogram bemutatása alkalmával Barroso elnök kifejezte a jelenlegi Bizottság azon ambícióját, hogy a Parlamenttel és a Tanáccsal még szorosabban működjön együtt a közös célkitűzések megvalósítása érdekében. Ez az ambíció vezérelte később a Bizottság és a Parlement közötti keretmegállapodás felülvizsgálatát, nagy hangsúlyt fektetve a legmagasabb szinten a rendszeres kétoldalú párbeszédre. Barroso elnök szintén új hangsúlyt fektetett a kommunikációra, a polgárok meghallgatására , valamint az értük illetve velük folytatott munkára.

Személyzeti politika

Az új személyzeti szabályzatot, a reform utolsó nagy jogalkotási elemét hivatalosan 2004. március 22-én fogadták el, és 2004. május 1-jén lépett hatályba. Ez az esemény egy hosszú és fáradságos „átvizsgálási szakasz” végkifejletét jelentette, amely során megteremtették a belső reformhoz szükséges szabályozási keretet. A személyzeti szabályzatot kiegészítette az alkalmazottak személyes felelősségéről, a szakmai hozzá nem értésről, valamint a szerződéses és ideiglenes személyzetről szóló végrehajtási szabályok elfogadása. A segédszemélyzet fokozatos kivonása 2004-ben megkezdődött, és az EPSO 2005 júniusában adatbázisa felállítása érdekében versenyvizsgát szervezett szerződéses személyzet toborzására. Továbbá a szolgálat befejezésére az „egyenkénti esetek” rendszere és a bővítési előkészületek lezárását követően átcsoportosítást hajtottak végre annak érdekében, hogy a humán erőforrásokat azon szervezeti egységek között osszák szét amelyeknek azokra a legnagyobb szükségük van.

2005 az új személyzeti értékelési rendszer harmadik teljes gyakorlatának befejezését jelentette. Mivel ez azonban a személyzet számára továbbra is érzékeny téma, 2004 márciusában megkezdték a rendszer alapos külső értékelését. Az értékelés célja többek között az volt, hogy javítsák az érdem és az előléptetés közötti kapcsolatot, valamint a szakmai előmenetel differenciálását, és hogy foglalkozzanak az átláthatóság kérdéseivel is.

A mobilitásról szóló iránymutatás javulást hozott a Bizottság mobilitás-kezelésében, és terjesztik a helyes gyakorlatokat annak érdekében, hogy olyan szakmai pályafutást irányító rendszer jöjjön létre, amelynek köszönhetően a Bizottság garantálhatja, hogy „a megfelelő személy a megfelelő időben a megfelelő munkát végzi a hatékonyság és eredményesség érdekében. Amíg a mobilitásból származó tapasztalat általánosságban pozitív volt, az érzékeny pozíciókra vonatkozó kötelező mobilitásból hátrányos hatások jelentkeztek – pl. a szakértelem és az intézményi tudás csökkenése elvesztése –, amelyekkel foglalkozni kell.

A képzés továbbra is kulcsszerepet játszott a Bizottság humánerőforrás-politikájában. Általánosságban az egy tisztviselőre jutó képzési napok átlagos száma 2004-ben 9,1 volt, ami jelentős növekedés a 2001-es 6,9 naphoz képest. Az általános képzési költségvetés, amely 2002-ben és 2003-ban folyamatosan nőtt a 2001-es 63,3 %-os jelentős növekedés után, 2004-ben 37 %-kal tovább emelkedett. Az Európai Közigazgatási Iskola létrejötte 2005 januárjában várhatóan tovább erősíti a képzést az intézményekben.

A bizottsági vezetői képzésről és fejlődésről szóló egyik értékelés azt a következtetést vonta le, hogy a Bizottság központi képzési egysége által kínált vezetői képzés átfogó, és a képzettek körében igen elismert. 2004 végére a középvezetői képzési programot hozzávetőleg 800 vezető végezte el. 2004 végén egy nyomon követési programot fejlesztettek ki és vezettek be, amely az aktív tanulásra összpontosít. 2004-ben megkezdődött a munka egy felsővezetői program (Senior Management Programme) és felsővezetők számára vezetői program (Leadership Programme for senior manager) kidolgozására vonatkozóan.

A Bizottság 2004-ben és 2005-ben három közleményt fogadott el az új tagállamokból érkező személyzet valamennyi szinten történő toborzásával kapcsolatban.[20] Meghatározták a felsővezetők toborzására alkalmazandó módszertant és eljárásokat, és megállapították az átmeneti időszak alatt alkalmazandó általános elveket. Továbbá meghatározták mind az általános célokat, mind a középvezetők toborzásának céljait 2004-re és 2005-re minden egyes bizottsági szervezeti egységre nézve. Míg a személyzetre előirányzott célok alapvetően teljesültek, a vezetők, különösen a középvezetők toborzása késlekedett, ezért jelenleg alapos ellenőrzés alatt áll.

A Bizottság elfogadta A Bizottságban a nők és férfiak esélyegyenlőségéről szóló negyedik cselekvési programot , amelynek célja a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó bizottsági politika támogatása, valamint néhány intézkedést is javasol a 2003 végén lebonyolított külső értékelés főbb eredményeiből merítve. Ezek az intézkedések hozzájárulnak a Bizottságnak a 2005-ös évre a toborzás és a nők kinevezése terén kitűzött céljai teljesüléséhez.

Pénzügyi ellenőrzés, pénzügyi irányítás és ellenőrzés

Fő kezdeményezések a belső ellenőrzés terén

A bizottsági szervezeti egységek 2004. évi éves tevékenységi jelentései általánosságban kielégítő képet mutattak az irányítás és az ellenőrzés helyzetéről. A tevékenységi jelentésekben szereplő „fenntartások”[21] azt mutatják, hogy a legtöbb alapvető probléma visszatérő, és azokat középtávon oldják meg. A 2004. évi összefoglaló jelentés[22], amelyet a Bizottság 2005 júniusában fogadott el, számot vetett ezzel a helyzettel, és intézkedéseket határozott meg a Bizottság felelősségének, ellenőrzési kapacitásának és elszámoltathatóságának kiterjesztésére: ilyen pl. az „Integrált ellenőrzési keretrendszer ütemterve” és a bizottsági kockázatkezelési módszertan, lásd alább.

A Eurostattal kapcsolatos események nyomán a biztosok 2004. évi magatartási kódexe[23] azt a még mindig hatályban lévő kikötést vezette be, amely szerint legalább hathavonta valamennyi biztost tájékoztatni kell a pénzügyi irányításban jelentkező nehézségekről és kockázatokról, a belső ellenőrzés és pénzügyi ellenőrzés hatékonyságáról, valamint az ellenőrző szervek vagy a mentesítésért felelős hatóság által felvetett kérdésekről.

2004-től kezdődően a rendeleteknek és eljárásoknak való megfelelés értékeléséről a hangsúly átkerült a fő ellenőrzési célkitűzések tekintetében a belső ellenőrzés hatékonyságának elemzésére[24]. Továbbá képzéseket szerveztek mind a belső ellenőrzés, mind a kockázatkezelés iránti elkötelezettség növelése érdekében.

A kockázatkezelést illetően 2004-ben történtek meg az első lépések a közös bizottsági megközelítés felé: kísérleti kerettervezetet javasoltak hét bizottsági szervezeti egység részére főbb kockázataik értékelése és a kapcsolódó cselekvési tervek meghatározásának alapjaként, miközben 2005-re összeállították éves irányítási tervüket. Azóta egy szolgálatközi irányítóbizottság követi nyomon a közös megközelítés alakulását, amelyet a Bizottság 2005 októberében fogadott el.

A 2002. évi éves tevékenységi jelentések összefoglalását követően új utólagos ellenőrzési hálózatot hoztak létre az iránymutatások meghatározására és a bizottsági szervezeti egységek között a helyes gyakorlatok egymással való megosztására.[25] A hálózat egyik célkitűzése a közös terminológiában és hibatipológiában való megállapodás.

2005 szeptemberében a Bizottság értékelési keretrendszerének a Számvevőszék általi általános pozitív értékelésében foglaltak szerint a Bizottság szervezeti egységei tovább bővítették és fejlesztették értékelési tevékenységeiket, egyre többet foglalkozva a kiadási programok hagyományos területein kívül eső tevékenységekkel (pl. szakpolitikákkal és horizontális témákkal). Számottevő haladás történt az utólagos értékelés terén, különösen azokon a területeken, ahol az ilyen értékelések hatásvizsgálattal párosultak. Központi szinten egyre nagyobb jelentőséget tulajdonítanak a fő értékelési szempontokról szóló összefoglaló dokumentumok készítésének, hogy növeljék az értékelési adatok magasabb szintű felhasználását.

2005-ben a Bizottság elfogadta az integrált belső ellenőrzési keretrendszer ütemtervét[26], és összeállította a kapcsolódó jelentést a Bizottságon belüli belső ellenőrzési keretrendszer és a Számvevőszék javaslatában szereplő Közösségen belüli ellenőrzési keretrendszerre vonatkozóan meghatározott ellenőrzési elvek közötti hiányfelmérésről[27] (2/2004. számú vélemény). E dokumentumok célja elsősorban az egyértelműbb elszámoltathatósági intézkedések és a közösségi költségvetés végrehajtásának nagyobb bizonyossága felé vezető út egyengetése; másodsorban pedig e folyamatok helyes működésének egyértelműbb bemutatása a mentesítésért felelős hatóságnak és az Európai Számvevőszéknek az alapvető ügyletek jogszerűsége és szabályossága tekintetében éves megbízhatósági nyilatkozata (DAS) összefüggésében. Mindez a megosztott irányítás tekintetében a tagállamok aktív részvételét igényli.

Fő kezdeményezések a pénzügyi irányítás és a számvitel terén

2004-ben előkészületek történtek az eredményelszámolás elvére történő áttérésre 2005. január 1-jén. Az új számviteli rendszer megfelel a közszektorra vonatkozó, a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kialakított nemzetközi számviteli szabványoknak, és elősegítheti, hogy a Bizottság vezetővé váljon ezen a téren. Ez az egész Bizottságtól nagy erőfeszítéseket igényelt, különösen az információs rendszereket, a képzést, valamint a jogalanyok, számlák, állóeszközök, jelenlegi vagy korábbi szerződések előfinanszírozásának és garanciájának regisztrálását illetően. A folyamatosan orvosolt, különféle gyakorlati nehézségek ellenére a számviteli rendszer korszerűsítéséből és a kapcsolódó fejleményekből várhatóan számos előny származik. Ilyen többek között a közösségi alapok koncentrációjának ellenőrzése meghatározott megbízottak segítségével, a garanciákkal kapcsolatos kockázatoknak való kitettség felismerése, az előfinanszírozás és a kifizetési határidők jobb ellenőrzése, valamint megbízhatóbb pénzügyi kimutatások összeállítása. Az adatbiztonság és a hozzáférési szabályok szintén jelentős figyelmet kaptak a projekt alakulása során. Az egyik legnagyobb előny 2005-től a számviteli adatok integrált rendszeren keresztüli elérhetősége, különösen a vagyonmérleg tekintetében. Ezek az intézkedések együtt jelentős előrelépést jelentenek az Európai Számvevőszék által az évek során felvetett aggodalmak orvoslásában.

2005. május 3-án a Bizottság javaslatot fogadott el a költségvetési rendelet felülvizsgálatáról. E javaslat célja elsősorban az irányítási módszerek további egyértelműsítése és az ellenőrzések költségeinek és eredményeinek egyensúlyban tartása. Hangsúlyozza az engedélyezésre jogosult tisztviselők felelősségét olyan megfelelő belső ellenőrzések lebonyolításában, amelyek különösen a beszerzéssel vagy a támogatásokkal kapcsolatos kockázatokat tükrözik. Lehetővé teszi egyben a számvitelért felelős tisztviselő számára, hogy a végleges elszámolásokat kézjegyével ellássa ezzel igazolva, hogy azok mind az elszámolások bemutatásáról szóló rendelkezésekkel, mind a számviteli elvekkel, szabályokkal és módszerekkel összhangban készültek el.

A pénzügyi rendelet végrehajtási szabályainak első módosítását a Bizottság 2005 júliusában fogadta el.[28] Mindent egybevetve a közbeszerzésről szóló új irányelv átültetését, valamint a pénzügyi egységek által felvetett irányítási kérdésekre adandó első válasz kidolgozását írja elő az alacsony értékű szerződésekre és támogatásokra vonatkozóan. A módosítás foglalkozik a 2002. évi éves tevékenységi jelentések összefoglalása után hozott, átalányösszegekről szóló következtetésekkel is. Ennélfogva jobb egyensúlyt keres az ellenőrzések költségei és eredményei között.

Fő kezdeményezések a belső pénzügyi ellenőrzés terén

2004-ben, válaszul a reformról szóló fehér könyv egyik különleges intézkedésére, a Belső Ellenőrzési Szolgálat (IAS) a bizottsági szervezeti egységeken egy sor alapos pénzügyi ellenőrzést, kockázatértékelést és felülvizsgálatot hajtott végre. Azon a közvetlen célon túl, hogy ezeket a bizottsági szervezeti egységeket független pénzügyi ellenőrzési értékelésekkel lássa el, és magának a Bizottságnak a reform kezdete óta az első átfogó visszajelzést nyújtsa, ezek az pénzügyi ellenőrzések az IAS-nak is biztosítják a szükséges alapot saját kockázatalapú pénzügyi ellenőrzési programjának kifejlesztéséhez a szakmai standardokkal és gyakorlatokkal összhangban.

Az IAS a következőket jegyezte: a belső ellenőrzési standardok jobb végrehajtását, az új pénzügyi rendelet végrehajtása eredményeként megbízhatóbb pénzügyi folyamatokat, jobb tervezési és teljesítmény-ellenőrzési eszközöket és a nemzetközi számviteli standardok alapján modern számviteli és pénzügyi jelentés bevezetését. Az IAS rámutatott annak szükségességére is, hogy a belső ellenőrzési szabványok és az éves irányítási tervek végrehajtásának hatékonysága nagyobb figyelmet kapjon, vezessenek be az egész Bizottságra kiterjedő kockázatelemzést, valamint javuljon a belső eljárások és a pénzügyi irányítás alkalmazásának ellenőrzése és felügyelete.

Az ellenőrzését felelős új bizottság Kallas alelnök elnökletével 2004 végén megkezdte munkáját. Hatásköre kibővült a belső ellenőrzési egységek munkájának vizsgálatával (belső ellenőrzési kapacitás – IAC). Az ellenőrzését felelős bizottság a mentesítési eljárással kapcsolatos kérdésekkel is foglalkozik.

A 2004. januári reformról szóló időközi jelentésben a Bizottság felkérte az IAS-t, hogy az IAC pénzügyi ellenőrzések fő eredményeiről évente kétszer tegyen jelentést. Eddig két ilyen jelentés készült el; ezek felhívták a Bizottság figyelmét néhány fő kockázati területre a bizottsági szervezeti egységein belül.

Az IAS és a bizottsági szervezeti egységek belső ellenőrzési egységei közötti munkakapcsolat sokat fejlődött. A belső könyvvizsgáló elnökli a bizottsági belső könyvvizsgálók hálózatát, amely segíti az információcserét, ideértve az pénzügyi ellenőrzési programozást, valamint a módszertanok és jelentési formák összehangolására törekszik. A belső ellenőrzési egységek minőségértékelésére vonatkozó intézkedések és az IAS felé irányuló jelentési kötelezettségeik egyszerűsödtek. Az IAS és az IAC-k a pénzügyi ellenőrzés-jelentésre, különösen a belső ellenőrzési észrevételek és ajánlások minősítésére már közös minimumszabályokat alkalmaznak.

3. JÖVŐBELI SZAKPOLITIKAI FEJLEMÉNYEK

A jelenlegi Bizottság átfogó célkitűzése az eljárások és a munkamódszerek egyszerűsítése. Ez azt a közös felfogást tükrözi a szervezeten belül, hogy a reformokra szükség volt, és nagyobb szigor kellett olyan területeken, mint pl. a pénzügyi irányítás, de a bevezetett intézkedések közül néhányat most már a tapasztalatok fényében ésszerűsíteni lehetne olyan termelékenységi növekedés elérésének érdekében, amelyet alapvető feladatokra lehetne felhasználni, mint pl. az európai polgárok javát szolgáló szakpolitikák fejlesztése és végrehajtása.

A Bizottság a kommunikációt egyik stratégiai célkitűzésévé tette. 2005 júliusában elfogadott egy „Cselekvési tervet az Európára irányuló kommunikáció javításáért” annak érdekében, hogy a polgárokkal folytatandó egyértelmű, átfogó és időszerű kommunikációra összpontosítson. A nemrégiben elindított „D-terv: demokrácia, párbeszéd, vita” (Plan D: Democracy, Dialogue, Debate), amely lefekteti az Európa jövőjéről folytatott részletes vita alapjait, jó példa a Bizottság jobb kommunikáció iránti elkötelezettségére.

Néhány területet a bizottsági stratégiai tervezési folyamat további fejlesztése céljára jelöltek ki, ezáltal hatékonyabbá téve azt az átláthatóság, a teljesítmény és a forráselosztás javításában és biztosítva a politikai prioritások végrehajtását.

A humánerőforrás-gazdálkodás tekintetében a cél a személyzeti szabályzat és a többi reformintézkedés további megszilárdítása és finomítása, valamint a szolgáltatás-orientált adminisztratív kultúra továbbfejlesztése. Az egyszerűsítés célja a hatékonyság és a személyzet elégedettségének növelése azáltal, hogy az ügyfelekre jobban összpontosít, és igényeikre jobban reagál, valamint ahol lehetséges, rugalmasabb megközelítést fogad el. Továbbá intézkedéseket hoznak a hatékonyság növelésére, a személyzet és az adminisztráció közötti kommunikáció és párbeszéd javítására is, biztosítva, a humánerőforrás-politikák és azok logikai alapja jobb érthetőségét.

A Bizottság politikai célkitűzéseire és prioritásaira vonatkozóan eredményeket kíván felmutatni, miközben fokozottan biztosítja a helyes pénzügyi irányítást és az alapvető ügyletek jogszerűségét és szabályosságát. Ez a politikai szervezetekben alapvetően jelentkező kockázatok helyes kezelését és a közösségi költségvetés kb. 80 %-át kezelő integrált belső ellenőrzési keretrendszer felépítését jelenti a tagállamokkal. A Bizottság szakpolitikáinak hatását szintén egyértelműen kell értékelni, a tevékenységeiről szóló jelentésnek és a pénzügyi adatoknak átláthatóknak és pontosaknak kell lenniük. Az elsősorban a pénzügyi rendeletből származó, egyszerűsített és egyértelműbb szabályok, valamint az ellenőrzés költségeinek és eredményeinek jobb egyensúlya révén mindez könnyebben megvalósítható.

Szolgáltatáson és hatékonyságon alapuló kultúra létrehozása

Átláthatóság és válasz a polgároknak

A 2005-2009-re vonatkozó startégiai célkitűzésekről szóló közleményében vállalt kötelezettséggel összhangban és a D-terv logikus kiegészítéseként a Bizottság 2005 novemberében európai átláthatósági kezdeményezést indítása mellett döntött. E javaslat alapvető célja a polgárok európai intézményekbe vetett hitének és bizalmának növelése azáltal, hogy az intézményeket a nyilvánosság felé elszámoltathatóbbá és fogékonyabbá teszi. 2006 elejére egy zöld könyv közzétételét irányozza elő nyilvános vita megnyitása céljából arról, hogy hogyan lehetne javítani a közösségi alapok felhasználásának átláthatóságát, a civil társadalommal folytatott konzultációt és a döntéshozatali folyamatban a lobbik szerepét. A Bizottság továbbra is fellép annak érdekében, hogy az európai polgárok szemében átláthatósága növekedjék, ezen belül intézkedéseket hoz az információhoz való hozzáférés megkönnyítése érdekében modern információs és kommunikációs eszközökön keresztül. Ennek keretén belül a dokumentumokhoz történő nyilvános hozzáférésről szóló rendelet szintén felülvizsgálatra kerül.

Kormányzás és jobb szabályozás

A Bizottság tovább folytatja és mélyíti a jobb szabályozásra és a jogalkotás egyszerűsítésére irányuló munkáját. A hatásvizsgálat területén a megközelítés ellenőrzésére és fejlesztésére vonatkozó munka tovább folytatódik, figyelembe véve a felhasználók és egyéb érdekeltek nézőpontját. 2006 elején megkezdődik a Bizottság hatásvizsgálati rendszerének átfogó külső értékelése. Ez segítséget nyújt az átfogó megközelítés erős és gyenge pontjainak felismeréséhez. Külső szakértők hálózatát is létrehozzák a hatásvizsgálati módszertanról nyújtott információ biztosítása érdekében.

A Bizottság továbbra is arra ösztönzi a Tanácsot, az Európai Parlamentet (a meglévő, jobb jogalkotásról szóló intézményközi megállapodás értelmében) és a tagállamokat, hogy jelentős és gyors haladást érjenek el az egyszerűbb és jobb szabályozási környezet felé vezető úton. A jogalkotás egyszerűsítésére irányuló új megközelítése a következő három évre szóló programtervet határoz meg. Magában foglalja néhány ágazatban au EU-jogszabályok célirányos értékelését. Ezzel a Bizottság megválaszolja az egyszerűsítésre vonatkozó 15 tanácsi prioritást amelyet a Versenyképességi Tanács 2004. novemberében jóváhagyott.

Az eljárások egyszerűsítése és a munkamódszerek

Már megkezdődött a munka a pénzügyi igazgatás és az adminisztratív eljárások egyszerűsítése a felhasználó szempontjából fontos kérdésekre való összpontosítás által. További területek, ahol egyszerűsítére lehetne törekedni, a pénzügyi ellenőrzés és az ellenőrzés. A központi és kisegítő szolgáltatások az egyszerűsítést várhatóan rendszeres tevékenységeik szerves részévé teszik („mainstreaming”), és jobban összpontosítanak a bizottsági szervezeti egységekben az új és megváltozott eljárások és munkamódszerek hatásaira és adminisztratív terheire hasonlóan ahhoz, ahogyan a Bizottság a jobb szabályozásról szóló ütemtervét követi. Ebből a célból a belső eljárásoknak megfelelő hatásvizsgálati módszereket lehetne kidolgozni. A személyzeti véleménykutatás és az intraneten történő elektronikus konzultációk fontos információforrások, amelyekre a korrekciós intézkedéseket alapozni lehet.

A Bizottság nemrégiben elfogadott egy közleményt[29] arról, hogy az e-Bizottság hogyan járul hozzá a Bizottság munkamódszereinek korszerűsítéséhez és a személyzetnek, a nemzeti közigazgatásoknak, partnereknek, vállalatoknak és polgároknak nyújtott szolgáltatások javításához, ezáltal ismételten elkötelezve magát az e-Bizottságnak és azon szándékának, hogy a technológiát felhasználja a hatékonyság és átláthatóság megvalósítása érdekében. Ez a Bizottságnak az e-Kormányzáshoz történő saját hozzájárulása részét képezi, a növekedést és munkahelyeket ösztönző tudásalapú társadalom létrehozásának szélesebb körű célkitűzésein belül. A jövőbeli e-bizottsági tevékenységek többek között arra törekednek, hogy fejlesszék a Bizottságon belüli és kívüli felhasználók számára elektronikusan elérhető, szakpolitikai és adminisztratív szolgáltatásokat, alkalmazzák a hatékonyságot javító és a párhuzamos munkavégzést csökkentő interoperábilis információs rendszereket, és növeljék az informatikai biztonság szintjét.

Kiszervezés és a Bizottság adminisztratív hivatalai

A 2007-2013-ra vonatkozó pénzügyi tervről szóló első közleményében a Bizottság hangsúlyozta annak szükségességét, hogy tevékenységeit a Szerződés értelmében a szakpolitikák kidolgozására és ellenőrzésére összpontosítsa. „Irányítási elveket” (kevésbé közvetlen irányítás, a megvalósítás jobb ellenőrzése és jobb költséghatékonyság) és olyan területeket jelölt meg, ahol a programirányítás végrehajtó hivatalokba történő kihelyezése előrelátható. Néhány bizottsági szervezeti egység már jelenleg is fontolóra veszi az ilyen végrehajtó hivatalokba történő kihelyezést. Mivel azonban még egy végrehajtó hivatal sem működik teljeskörűen, még egyelőre kérdéses, hogy ez a lehetőség-e a legköltséghatékonyabb. A Bizottság 2005. évi összefoglaló jelentésében előzetes értékelést készít a helyzetről. Három év működés után a végrehajtó hivatalokon külső értékeléset hajtanak végre. A kiszervezés lehetősége csak abban az esetben merül fel, ha a költséghatékonyság egyértelműen megmutatkozik, és ha a kormányzási és ellenőrzési kérdések kielégíthetően kezelhetők.

Továbbá a már működő hivatalok 2005 októberében megkezdett értékelésének eredményei felhasználásra kerülnek műveletei javítására irányuló intézkedések meghozatalára, adott esetben a hatáskörök különválasztására és intézményközi dimenziójuk további fejlesztésére vonatkozóan lehetőségek figyelembevételére.

Stratégiai tervezés és programozás

A stratégiai tervezéssel és programozással kapcsolatos fő pontokat a következőképpen lehet összefoglalni:

Többéves stratégiai tervezési terv kidolgozása

Hangsúlyozni kell a stratégiai tervezési ciklus többéves dimenzióját. Az éves politikai stratégia többéves viszonylatba helyeződik. Az éves politikai stratégiára való előkészületek során a korábbi eredményeket a többéves célkitűzésekhez mérten értékelik. A Bizottság tagjainak az éves politikai stratégia orientációs vitája – a ciklus politikai vezetőinek fő fóruma – tovább erősödik a bizottsági szervezeti egységek közötti koordináció és tőlük a vita előtt szerzett információ növelésével, valamint a vitának a fő szakpolitikai választási lehetőségekre való összpontosításával.

A célkitűzések megállapításának kultúrája előrevezetése

A Bizottság felgyorsítja törekvéseit a célkitűzések és mutatók minőségének, relevanciájának és meghatározásának javítása, valamint többéves célkitűzés kidolgozása érdekében. A nagy prioritású célkitűzések megvalósításának szükségessége és a teljesítményről szóló jelentés tovább erősödik az adminisztratív kultúrában. Különleges figyelmet kapnak a polgárok számára hasznos mutatók kidolgozásában a bizottsági szervezeti egységek által észlelt nehézségek, valamint azoknak a felsővezetés és maga a Bizottság számára azok irányadó szerepének növelése.

A forráselosztási folyamat továbbfejlesztése

A forráselosztásra irányuló információs alap és döntéshozatali folyamat az utóbbi években jelentősen javult, és összefüggésben áll a költségvetési ciklussal. Nemrégiben a forrásigények, a munkateher és a teljesítmény értékelésére vonatkozó objektív kritériumok és mutatók felülvizsgálata felé fordulás azonban tovább javítja ezt a folyamatot. Továbbá meghatározott célú állásokat jelölhetnek ki ideiglenesen a szervezeti egységek számára, hogy jobban tükröződjenek a Bizottság prioritásai még mielőtt át nem csoportosulnak más prioritási területekre az előirányzott célkitűzések megvalósítása során. Ezért a teljesítmény-információknak az előzetes költségvetés-tervezet előkészítése és az azt követő költségvetési eljárás során fontos szerepet kell játszaniuk.

A jelentés és a szakpolitikai eredmények közlésének javítása

Az EU-intézkedések előnyeiről a polgárok és egyéb érdekeltek tájékoztatása a Bizottság egyik fő prioritása, ami a mennyiségi és minőségi teljesítmény-információk rendszeresebb használatát szorgalmazza a hatékony kommunikációra irányuló kapacitása növelése érdekében. Ide tartozik a releváns és érthető célkitűzések és mutatók meghatározása. A stratégiai tervezés és programozás összefüggésében a bizottsági szervezeti egységeket felkérik, hogy határozzák meg a fő célkitűzéseket valamennyi szakpolitikai terület számára, és a polgárok számára érthető módon magyarázzák el a fő politikai kihívásokat és eredményeket.

A szakpolitikai eredmények, valamint a belső ellenőrzés és az irányítási kérdések jelentése között jobb egyensúly létrehozás érdekében a stratégiai politikai célkitűzések teljesítésében elért haladásról szóló jelentést minden évben megküldik az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az egyéb érdekelteknek. A meglévő összefoglaló jelentés továbbra is az irányítási és ellenőrzési kérdésekre összpontosít.

Személyzeti politika

A Bizottság fő értéke kétségkívül a személyzet, ez biztosítja a kapacitást a szakpolitikai intézkedések kialakítására és végrehajtására. Ezért a Bizottságnak a stratégiai célkitűzések teljesítésében elért sikere lényegében összefügg a humánerőforrás-gazdálkodás minőségével és innovációjával. Noha a Bizottságban a humánerőforrás-gazdálkodás az évek során jelentősen fejlődött, általában a személyzet, sőt még a humánerőforrás-gazdálkodásban résztvevő személyzet is még mindig ellenőrzési és megfelelési funkciónak tekinti.

Középtávon a Bizottság arra fog törekedni, hogy a humánerőforrás-gazdálkodást stratégiája részévé tegye annak biztosítása érdekében, hogy a humán erőforrással olyan módon gazdálkodjon, hogy az lehetővé tegye a Bizottság számára ütemterve követését és célkitűzései teljesítését. Ebben az összefüggésben az informatikai eszközök kiterjedt használata, pl. az e-CV , azaz a bizottsági személyzet szakmai önéletrajzainak adatbázisának bevezetése fontos szerepet játszik.

A Bizottság dolgozik rajta, hogy tovább növelje a humánerőforrás-gazdálkodással foglalkozók szakértelmét, hogy professzionalizálhassa a humánerőforrás-gazdálkodás funkcióit és folyamatait mind a szervezeti egységekben, mind az intézmény egészében. A fő elemek többek között a szolgáltatás-orientáltság növelése, folyamatos tevékenységként az egyszerűsítésre való törekvés, teljesítményvezérelt kultúra kialakítása és az egyéni teljesítmény elismerése. A humánerőforrás-gazdálkodás középtávú professzionalizálása érdekében az egyedi cselekvési tervről folyó munka jól haladt előre.

A következő célkitűzés a humánerőforrás-gazdálkodás stratégiai partnerré alakítása a humán erőforrások stratégiai összehangolása céljából. A humánerőforrás-gazdálkodás továbbfejlesztésre kerül, hogy magában foglalja a stratégiai humánerőforrás-gazdálkodási folyamatokat, mint pl. a szakértelem kezelését, a szervezet kialakítását, az utódlás kezelését, a stratégiai forrástervezést stb.

A 2004 júliusában bemutatott cselekvési terv, amelynek célja szakértők toborzása és a már alkalmazásban álló személyzet szakképzésének fejlesztése, tovább folytatódik. A Bizottság szintén hozzájárul az intézményközi Európai Személyzeti Felvételi Hivatal munkaprogramjához annak biztosítására törekedve, hogy a versenyvizsgák továbbra is megfelelő számú sikeres jelöltet hozzanak a szabad állások betöltésére.

A Bizottságnak az is célja, hogy a humánerőforrás-gazdálkodás funkcióinak decentralizálása, valamint a személyzeti szabályzat és a humánerőforrás-gazdálkodási politikák következetes alkalmazásának biztosítása között egyensúlyt érjen el. Ebből a célból a Személyzeti és Igazgatási Főigazgatóságnak aktív szerepet kell játszania a közös humánerőforrás-gazdálkodási gyakorlatok előmozdításában, támogatásában és megkönnyítésében, miközben helyi szinten nagyobb fokú rugalmasságot tesz lehetővé ott, ahol ez a fajta rugalmasság fokozhatja a teljesítményt.

Előrelépés történt a munkahelyi jóléttel foglalkozó politika fejlesztésére vonatkozóan, amelyet a közeljövőben véglegesíteni kell. Az esélyegyenlőség területén a nemek jobb egyensúlyának biztosítása érdekében realisztikus célokat tűznek ki, és intézkedéseket hoznak. Tovább folytatódik a munka a rugalmas munkaidő és a távmunka-rendszerekre vonatkozó életképes megoldások kialakítása terén, amely célja a magán- és szakmai élet jobb összehangolása. Továbbá a Bizottság most is gondolkozik azon, hogyan lehetne tovább javítani és adott esetben egyszerűsíteni jelenlegi személyzeti teljesítményét, valamint értékelési és előmeneteli rendszerét.

Pénzügyi ellenőrzés, pénzügyi irányítás és ellenőrzés

Fő kezdeményezések a belső ellenőrzés terén

A 2004. évi összefoglaló jelentés első többéves célkitűzése a belső ellenőrzési rendszerek hatékony működésének elérése volt, valamint a vonatkozó elképzelések és folyamatok iránti elkötelezettség valamennyi bizottsági szervezeti egységben, különösen a belső ellenőrzési koordinátorok által végzett rendszeres belső ellenőrzési felülvizsgálatokon keresztül. Az erre vonatkozó iránymutatást a központi szolgálatok továbbfejlesztik, és azt a belső ellenőrzési koordinációs hálózaton belül megvitatják.

A kockázatkezelést illetően a 2005-2006-os célok az egyes főigazgatóságok szintjén a struktúrák és folyamatok megerősítése. A kockázatkezelést a 2006. évi éves irányítási terv részeként vezetik be, és 2006-tól kezdődően fokozatosan központi iránymutatást és eszközöket fejlesztenek ki azokra a különféle tevékenységekre, projektekre és folyamatokra vonatkozóan, amelyekkel a Bizottság foglalkozik. 2007-re a tervek között szerepelnek a „családi” szintű kockázatokkal, valamint a fő külső partnerek bevonásával foglalkozó módszerek.

Az integrált belső ellenőrzési keretrendszer ütemtervével a Bizottság a jelenlegi belső ellenőrzési keretrendszer javítási folyamatát kívánja kezdeményezni annak érdekében, hogy a Bizottság a Számvevőszéknek elfogadható biztosítékkal szolgálhasson az alapvető ügyletek jogszerűségét és szabályosságát illetően. A tagállamokkal, a Parlamenttel és a Számvevőszékkel folytatott megbeszélés során a Bizottság belső konzultációkra törekszik, hogy 2006 elejére egy olyan cselekvési tervet hozzon létre, amely megteremti ezen integrált keretrendszer alapjait. Ezeket az intézkedéseket az elkövetkező hónapokban és években végre kell hajtani.

Az utólagos ellenőrzések fontosságát a 2004. évi összefoglaló jelentés is újra megerősítette. A cél a hatékonyság javítása és az elszámoltathatóság megerősítése az utólagos ellenőrzések további harmonizálása és összpontosítása által, a „családi” szinten meghatározott stratégiákon keresztül. Általánosságban a hiányfelmérés és az integrált belső ellenőrzési keretrendszer ütemterve körüli elképzeléseknek arra kell törekedniük, hogy a szervezeti egységek számára olyan ellenőrzési stratégiákat nyújtsanak, amelyek mind az előzetes, mind az utólagos ellenőrzések költség-haszon elemzésére kiterjednek.

A Bizottság jelenleg új közleményt készít az értékelésről, amelynek célja, hogy elősegítse az olyan értékelési adatok létrehozását, amelyek a költségvetési és stratégiai döntéshozatalhoz használhatók fel. Célja továbbá a már meglévő értékelési gyakorlatok és követelmények megszilárdítása, egyértelműsítése és egyszerűsítése az értékelés hozzáadott értékének növelése érdekében, a Bizottság elsődleges információkra vonatkozó igényeinek megfelelően.

Fő kezdeményezések a pénzügyi irányítás és a számvitel terén

A módosított pénzügyi rendeletről jelenleg is tárgyalások folynak a többi intézménnyel. A megfelelő végrehajtási szabályok 2007. január 1-jén lépnek életbe a 2007-2013-as programozási időszakra vonatkozó alapjogszabályok új generációjával egyidőben.

A Bizottság 2005 októberében a végrehajtási szabályokra vonatkozóan újabb egyszerűsítési időszakra irányuló javaslatot fogadott el. Célja a pénzügyi eljárások további egyszerűsítése a bizottsági szervezeti egységek, gazdasági szereplők és egyes támogatások kedvezményezettjei számára, különösen az alacsony értékű szerződések, megállapodások és külső intézkedések tekintetében.

Amíg az új számviteli környezetre való átállást lehetővé tévő lényeges kiigazítások 2004 végére befejeződtek, az első eredményelszámolási év lezárása még folyamatban van. További finomításokra van szükség ahhoz, hogy ezekre a változtatásokra építeni lehessen, és hogy a rendszer előnyei a Bizottság saját elszámolásain túlra is kiterjedjenek. 2005-ben tovább folyik a munka például a pénzügyi tevékenységek (kölcsönök), az Európai Fejlesztési Alap és a küldöttségek által kezelt igazgatási előirányzatok számviteli rendszerbe történő bevonására vonatkozóan, és már megkezdődtek a tárgyalások azon lehetőségről, hogy a bizottsági rendszert megnyissák az ügynökségek és egyéb intézmények számára is. Eközben a Bizottság szerződés-adatbázisának használata már kötelezővé vált a 2005-ben aláírt szerződések esetében, a megnyíló eredményelszámolási mérlegeket a főigazgatóságok érvényesítik. Ezzel párhuzamosan intézkedéseket hoznak az informatikai rendszerek működési teljesítményének és biztonságának javítása érdekében.

Fő kezdeményezések a belső pénzügyi ellenőrzés terén

A Bizottság belső pénzügyi ellenőreinek közössége fokozni kívánja erőfeszítéseit a különböző érdekeltek közötti szinergiák jobb kihasználására; a munkaprogramok koordinációjának javítására; további módszertani fejlesztésre és a belső pénzügyi ellenőrzések közötti harmonizálásra; valamint az információs technológián alapuló pénzügyi ellenőrzési rendszer használatának kibővítésére vonatkozóan.

A bizottsági szervezeti egységek belső pénzügyi ellenőrzési egységeinek nemrégiben megkezdett minőségértékelési ciklusa, amelyet az IAS hajt végre, 2006-ban fejeződik be. Ennek a szakmai szabványokkal összhangban álló, átfogó minőségi gyakorlatnak az a célja, hogy a bizottság szervezeti egységek számára biztosítsa a minőségi pénzügyi ellenőrzési szolgáltatások hozzáférhetőségét, valamint olyan objektív alapot hozzon létre, amely lehetővé teszi majd a pénzügyi ellenőrök számára, hogy egyéb belső pénzügyi ellenőrzések eredményeire támaszkodjanak.

Az ellenőrzési folyamatért felelős bizottság kibővíti szerepét, és megerősíti képességét a pénzügyi ellenőrzési ajánlások nyomon követésének hatékony ellenőrzésére.

Pénzügyi ellenőrzési tevékenységének hatáskörét és jellegét illetően az IAS továbbra is foglalkozik olyan területekkel, amelyek túlmutatnak a pénzügyi irányításon és számvitelen. Ilyen például a tervezés és politikaalkotás, a politika-végrehajtás és ellenőrző tevékenységek, valamint az értékelést és jobb kockázatkezelést, ellenőrzést és irányítási folyamatokat illetően követi a szakmai gyakorlatot.[30] Szintén különleges figyelmet fordít az egyszerűsítésre és arányosságra, arra, hogy több ellenőrzés helyett inkább jobb ellenőrzéseket folytasson, valamint a belső ellenőrzési szabványoknak való formális megfelelésről átálljon azok hatékony végrehajtására.

Fő kezdeményezések az OLAF tekintetében

2004 februárjában a Bizottság elfogadta az 1073/1999 és az 1074/1999 rendeletet módosító első javaslatsorozatot[31]. Az Számvevőszéknek az OLAF irányítására vonatkozó különleges jelentését (No 1/2005)[32], valamint az Európai Parlament előtt (költségvetési ellenőrző bizottság) 2005 júliusában lezajlott, az OLAF megerősítéséről szóló nyilvános meghallgatást követően a Bizottság most új jogalkotási javaslat előterjesztését tervezi, amelyben a korábbi eredményekre építve elsősorban az irányítást és ellenőrzést tartja szem előtt.

Az elmúlt évek során az OLAF jelentősen javította szolgáltatási tevékenységeit a bizottsági szolgálatok számára is, a jogalkotási javaslatokat már a kezdeti fázisban igyekezvén biztosítani a csalások ellen.

4. KÖVETKEZTETÉSEK

A 2000-ben a Bizottság által végrehajtott belső reformok jelentős modernizációs gyakorlatban mutatkoztak meg, ideértve munkamódszerei, eljárásai és rendeletei alapos átvizsgálását. Az eredmények elérését a belső személyzet és irányítás, valamint a külső (egyéb intézmények) érdekeltek együttes erőfeszítései tették lehetővé. A Barroso-Bizottság úgy véli, hogy a reformintézkedések alapelvei továbbra is helytállóak. Most hogy a reform önmagában befejeződött, a Bizottság építeni akar annak eredményeire, és biztosítani kívánja, hogy mind pénzügyi forrásai, mind humán erőforrásai nyíltan és átláthatóan hatékonyan és hatásosan kerülnek felhasználásra, hogy megkönnyítse az ellenőrzést és kialakítsa az európai polgárok bizalmát . Kötelezettséget vállal a jólét, a szolidaritás, a szociális igazságszolgáltatás és biztonság területén a stratégiai célkitűzések megvalósítása, illetve az iránt, hogy a nemzetközi színtéren hallassa Európa hangját azáltal, hogy figyelmét szakpolitikái létrehozására és azok hatékony megvalósítására fordítja.

Megbizatása alatt e célkitűzések elérésének megkönnyítése érdekében a Bizottság szándékai a következők:

- a belső eljárások és munkamódszerek további megszilárdítása, ésszerűsítése és egyszerűsítése a hatékonyság és hatásosság érdekében, valamint jobb egyensúly a kockázat szintje és az ellenőrzések költségei között;

- annak biztosítása, hogy ez a folyamat a folyamatos tanulás és szervezeti fejlesztés rendes folyamatának részeként beépül;

- az európai polgárokkal, egyéb EU-intézményekkel és partnerekkel az átláthatóság, az elszámoltathatóság és a kommunikáció javítása; valamint

- a Bizottság új irányítási kultúrája iránti elkötelezettség növelése mind politika, mind személyzeti szinten, amely a felelősségen, az elszámoltathatóságon, a felhatalmazáson, a jobb kommunikáción és párbeszéden alapul.

[1] (P6_TA(2005)0053).

[2] http://europa.eu.int/comm/atwork/index_en.htm.

[3] COM(2004) 45.

[4] COM(2002) 275 és COM(2002) 278.

[5] http://europa.eu.int/yourvoice/index_en.htm.

[6] 2003-as bevezetése óta a Bizottság több mint 100 hatásvizsgálatot hajtott végre.

[7] SEC(2004) 1377.

[8] COM(2005) 97.

[9] SEC(2005) 791.

[10] SEC(2000) 1757/6.

[11] Az e-DOMEC az elektronikus archiválás és dokumentumkezelés az Európai Bizottságban (Electronic Archiving and Document Management in the European Commission) rövidítése.

[12] SEC(2004) 1617/4.

[13] Az Intelligens Energiával foglalkozó Végrehajtó Hivatal, a Közegészségügyi Program Végrehajtó Hivatala és Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Hivatal.

[14] Ideértve a Transzeurópai Közlekedési Hálózat Végrehajtó Hivatalát és a Hetedik Kutatási Keretprogram Végrehajtó Hivatala stuktúráit a COM(2005) 119. dokumentumban hivatkozottak szerint.

[15] 2004. szeptemberi COMBUD 140/04.

[16] 2004. augusztusi DT/539456.

[17] COM(2005) 256.

[18] 2005. január 26-i COM(2005) 12.

[19] 2005. január 26-i COM(2005) 15.

[20] SEC(2005) 811, SEC(2004) 253, SEC(2004) 1602.

[21] Súlyos hiányosságok a helyes pénzügyi irányítást, az alapvető ügyletek jogszerűségét és szabályosságát illetően, amelyekre korrekciós intézkedéseket hoztak.

[22] COM(2005) 256.

[23] COM(2004) 93, 4. melléklet.

[24] A Bizottságban végrehajtott belső ellenőrzési normák nagyjából a COSO-keretrendszeren (Committee of Sponsoring Organizations of the Treadway Commission) alapulnak.

[25] SEC(2004) 986, 2004.7.12, társfinanszírozással kapcsolatos intézkedések.

[26] COM(2005) 252, 2005.6.15.

[27] Bizottsági személyzeti munkadokumentum, 2005.8.2.

[28] 1261/2005/EK rendelet, 2005.7.20 (HL L 201., 2005.8.2).

[29] “e-Bizottság 2006-2010: a hatékonyság és az átláthatóság megvalósítása”, C(2005) 4473.

[30] A Belső Ellenőrök Intézetének (IIA) 2100. előírása http://www.theiia.org/?doc_id=1499.

[31] (COM(2004) 103 és 104)

[32] HL C 202., 2005.8.18., 1. o.