HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 351/42

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak – Az Európai Unión belüli határon átnyúló öröklés adóztatásával összefüggésben felmerülő akadályok kezelése

(COM(2011) 864 final)

2012/C 351/09

Előadó: Vincent FARRUGIA

2011. december 15-én az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak – Az Európai Unión belüli határon átnyúló öröklés adóztatásával összefüggésben felmerülő akadályok kezelése

COM(2011) 864 final.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és szociális kohézió” szekció 2012. szeptember 4-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. szeptember 18–19-én tartott, 483. plenáris ülésén (a 2012. szeptember 18-i ülésnapon) 135 szavazattal 1 ellenében, 11 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1. Következtetések és ajánlások

1.1 Az Európai Uniónak azok a polgárai, akik más tagállamból örökölnek vagyont, gyakran szembesülnek azzal, hogy két vagy több különböző tagállamban kell adót fizetniük (kettős vagy többszörös adóztatás), illetve adóügyi megkülönböztetés áldozataivá válnak. Ezek a problémák gyakorta okoznak méltánytalan nehézségeket a polgárok számára, és akadályozzák az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek elérését. Ezeknek a problémáknak a megoldása érdekében az Európai Bizottság 2011-ben közleményt, illetve ahhoz kapcsolódóan ajánlást tett közzé.

1.2 Az EGSZB támogatja a kettős/többszörös, illetve a megkülönböztető adóztatás megszüntetését, és üdvözli az Európai Bizottság által alkalmazott megközelítést, amely tiszteletben tartja az egyes tagállamok adóügyi szuverenitását, eközben azonban a nemzeti adórendszerek jobb összehangolását kéri.

1.3 Az EGSZB azonban úgy véli, hogy az Európai Bizottság az alábbiak segítségével eredményesebben érhetné el a végső célt: — ha olyan gyakorlatias rendszereket javasolna és hajtana végre, amelyek ésszerű időn belül biztosítanák az örökösödésre vonatkozó nemzeti adórendszerek hatékony összehangolását, miközben ösztönözhetné a tagállamokat arra, hogy vezessenek be és eredményesebb és rugalmasabb módon működtessenek a kettős/többszörös adózás alól mentesítő mechanizmusokat; — ha jogalkotási mechanizmusokat használna az uniós polgárok örökösödési adója kettős/többszörös kivetésének eredményes megszüntetésére; — ha a határokon átnyúló adózási problémákon túl megvizsgálná azokat az esetlegesen torzító hatásokat, amelyek a különböző adóhatóságok eltérő örökösödésiadóalap-számítási rendszeréből adódnak. Ennek érdekében az egész EU-ban alkalmazandó közös elveket határozhatna meg, amelyek a méltányos nettó eszközértéken alapulnának, és amelyek megőriznék a gazdasági tevékenység folyamatosságát; — ha aktívan népszerűsítené az eredményes, hatékony és polgárbarát, az adófizetők számára a lehető legkevesebb terhet jelentő adórendszereket; — ha tanulmányozná az uniós polgárokat hátrányosan érintő, a világszintű határokon átnyúló örökösödési adókból eredő kérdéseket; — ha megvizsgálná annak lehetőségét, hogy egy az adót a vagyontárgy fellelhetőségi helye által meghatározott egyetlen adózási ponton kivető rendszer segítségével egyszerűsítsék a határokon átnyúló örökösödési adózást.

1.4 Az Európai Unió adóügyi megfigyelőközpontja, amelynek az Európai Bizottság égisze alatt történő létrehozását az EGSZB több véleményében (1) javasolta. Ez a többszörös és a megkülönböztető adózással foglalkozó szerv lehetne a fent említett ajánlások végrehajtásának eszköze.

2. A javaslat tartalma és háttere

2.1 Azok az uniós polgárok, akik külföldi ingatlant örökölnek, gyakran kénytelenek több tagállamnak adót fizetni (többszörös adóztatás). Ráadásul számos tagállam nagyobb mértékű adót vet ki a külföldi örökösödésre, mint a helyben történőre (adóügyi megkülönböztetés). Ilyen esetekben a polgárok öröklésük során méltánytalan nehézségekkel szembesülhetnek. Különösen a kisvállalkozások átruházásánál merülhetnek fel nehézségek a tulajdonos elhalálozása esetén.

2.2 Vannak jogorvoslati lehetőségek a polgároknak az adóügyi megkülönböztetéstől való védelmére, a túlságosan magas költségek miatt azonban ezek gyakran nem hatékonyak. A többszörös adóztatás ellen semmi nem védi a polgárokat, hiszen lehetőség van arra, hogy több tagállam egyidejűleg gyakorolja adóztatási jogkörét. (2)

2.3 Eközben az Európai Unió egyik országából a másikba költöző uniós állampolgárok száma 2005 és 2010 között 3 millióval, 12,3 millióra nőtt, a külföldi ingatlantulajdonlás pedig 2002 és 2010 között közel 50 %-kal emelkedett az EU-ban. (3) Erőteljes növekvő tendencia figyelhető meg a határon átnyúló portfólióbefektetések terén is. Miközben a többszörös vagy a megkülönböztető adóztatatás az egyén szintjén súlyosan érintheti a polgárokat, az öröklésekre kivetett adókból befolyó bevételek az uniós tagállamok teljes adóbevételének csak nagyon kis részét, kevesebb mint 0,5 %-át adják. Önmagukban a határon átnyúló esetek még ennél a számnál is sokkal kisebb összeget jelentenek.

2.4 Ez a helyzet komoly akadályt jelent a személyek és a tőke egységes piacon belüli szabad áramlása előtt, és így gátolja az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek elérését. Ezenkívül éppen ellentétes az uniós polgárjogokkal is.

2.5 A problémák megoldására törekedve az Európai Bizottság által közzétett közlemény és a hozzá kapcsolódó ajánlás az alábbi hatásokat kívánja elérni: — a határokon átnyúló öröklés adóztatásával kapcsolatos problémák a tagállamok örökösödési adóval kapcsolatos szabályainak harmonizációja nélküli esetleges megoldása; — a többszörös adóztatást a nemzeti adózási keretek hatékonyabb együttműködésével oldaná meg egy olyan rendszer segítségével, amely szerint a más országban megfizetett adó után a többi, adóztatási jogkörrel rendelkező tagállam adókedvezményt nyújtana; — az ingatlanok esetében az ingatlan helye szerinti tagállam rendelkezne az első adókivetési jogkörrel, a többi érintett tagállam pedig adókedvezményt biztosítana; — a valamely tagállamban található állandó telephelyhez kapcsolódó ingóságok vonatkozásában a letelepedés helye szerinti tagállam rendelkezne az első adókivetési jogkörrel, más tagállamokban pedig adókedvezményt biztosítanának az első tagállam által kivetett adók tekintetében; — az elhunyt származási országa rendelkezne adókivetési jogkörrel az örökös szerinti ország előtt, és ez utóbbi leírná az általa kivetett adóból az elhunyt országa irányában fizetett adót; — amennyiben az elhunyt vagy egy örököse több tagállamhoz kötődik, a legszorosabb kötődést közös megegyezésre épülő, a kérdést véglegesen eldöntő szabályok alapján határozzák meg a lakóhely, a szokásos tartózkodási hely és az állampolgárság alapján; — az európai bizottsági szolgálatok egy munkadokumentuma (4) tárgyalja az adóügyi megkülönböztetés eseteit is azzal a céllal, hogy esetjogi példák alapján tájékoztassa a polgárokat és a tagállamokat a megkülönböztetésmentes örökösödési adó kívánatos jellemzőiről, hogy azok így könnyebben élhessenek a jogorvoslati lehetőségekkel.

3. Általános megjegyzések

3.1 Az EGSZB támogatja, hogy a polgárjogok védelme és az egységes piac előmozdítása érdekében foglalkozni kell a többszörös és a megkülönböztető adóztatás problémájával. Az EGSZB ezt már számos véleményében hangsúlyozta, és különösen javasolja a polgárokat sújtó többszörös és megkülönböztető adóztatás megszüntetését, valamint határokon átnyúló ügyekben az adminisztratív egyszerűsítés fokozását. (5)

3.2 Az EGSZB így üdvözli a határon átnyúló öröklés adóztatásával összefüggésben felmerülő akadályok kezeléséről szóló európai bizottsági közleményt, mivel az: — felismeri azokat a problémákat, amelyekkel különösen a polgárok és a kisvállalkozások szembesülnek, azonban amely a nemzeti adóbevétel tekintetében igen korlátozott súlyt képvisel; — javaslatokat tesz arra, hogy miként biztosíthatnának a tagállamok adókedvezményt a többszörös adóztatás esetén; — tájékoztatást nyújt, amely hasznos lehet az adóügyi megkülönböztetés felszámolásához.

3.3 Az EGSZB ezenkívül üdvözli a közleményben alkalmazott megközelítést, amely tiszteletben tartja az egyes tagállamok adószuverenitását, és azt javasolja számukra, hogy igyekezzenek jobban összehangolni a nemzeti adórendszereket, és a nemzeti adózási kereteken belül szüntessék meg a megkülönböztető adóztatást.

4. Részletes megjegyzések

4.1 Az EGSZB azonban úgy véli, hogy az Európai Bizottság az alábbiak segítségével eredményesebben érhetné el a végső célt: — ha jogalkotási mechanizmusokat hívna életre és vezetne be az uniós polgárok között az örökösödési adó terén történő megkülönböztetés eredményes megszüntetése érdekében, úgy, hogy ezt ne a nemzeti adóügyi szuverenitás megsértésének tekintsék, hanem az uniós polgárjogok a határokon átnyúló tulajdonlással kapcsolatos egyik alapvető vetületének; — ha olyan gyakorlatias rendszereket javasolna és hajtana végre, amelyek ésszerű időn belül biztosítanák a nemzeti adórendszerek hatékony együttműködését: azt a megközelítést, hogy csupán ajánlásokat tesznek az egyes tagállamok számára a végrehajtás tekintetében, a gyakorlatban esetleg nem tekintik eléggé hatékonynak. Elismerjük, hogy az Európai Bizottság javaslatának megfelelően kívánatos az is, hogy a tagállamokat sürgősen ösztönözzék arra, hogy eredményesebb és rugalmasabb módon működtessenek a többszörös adózás alól mentesítő mechanizmusokat, miközben az Európai Bizottság a következő három évben figyelemmel kíséri a fejleményeket, hogy szükség esetén irányelv formájában határozottabban lépjen fel; — ha hosszabb távon és szélesebb, a határokon átnyúló adóztatás problémáit meghaladó perspektívát követve kiterjesztené az örökösödési adóval kapcsolatos fellépésének hatókörét azokra az esetlegesen torzító hatásokra, amelyek a különböző adóhatóságok eltérő örökösödésiadóalap-számítási rendszeréből adódnak. Ennek során tiszteletben kell tartania a nemzeti adóügyi, különösen az adókulcsok meghatározására vonatkozó szuverenitást, azonban az egész EU-ban alkalmazandó közös elveket határozhatna meg az adóalap értelmezésére, amelyek ideális esetben a nettó eszközérték felmérésének méltányos elvein alapulnának, és amelyek megőriznék a gazdasági tevékenység folytonosságát; — ha tanulmányozná az adóztatás kifinomult pénzügyi eszközök használatából eredő többszörös elmaradásának kiterjedését és következményeit. Ennek kapcsán az EGSZB örömmel várja az Európai Bizottság további konzultációs felkéréseit és kezdeményezéseit; — ha aktívan népszerűsítené az eredményes, hatékony és polgárbarát, az adófizetők számára a lehető legkevesebb terhet jelentő adórendszereket, amelyek időben és érzékenyen reagálnak, különösen az örökösödési adózással kapcsolatos, gyakran hosszadalmas és bonyolult eljárások során; — ha tanulmányozná, hogy az uniós polgárokat világszinten mennyire érintik hátrányosan a határokon átnyúló örökösödési adóztatásból eredő kérdések, valamint megvizsgálná azok következményeit és lehetséges megoldásait; — ha megvizsgálná annak lehetőségét, hogy olyan, egyszerűbb örökösödési adózási módszert vezessenek be, amely szerint az adót csak egyszer, a vagyontárgy fellelhetőségi helye által meghatározott egyetlen adózási ponton vetnék ki.

4.2 Az Európai Bizottság ezenkívül fontolóra vehetné, hogy ezeket a funkciókat egy uniós adóügyi megfigyelőközpont megbízatásának részévé tegye. A megfigyelőközpontnak az Európai Bizottság égisze alatt történő létrehozását az EGSZB már javasolta a többszörös adóztatással és az adóügyi megkülönböztetéssel foglalkozó véleményeiben. (6) A megfigyelőközpont kutatás és vizsgálatok révén folyamatosan hozzájárulna az örökösödési adózás terén fennálló akadályok eredményes megszüntetéséhez, és fórumot biztosítana a különböző nemzeti adóügyi joghatóságok közötti konzultációhoz, együttműködéshez és megállapodáshoz.

Kelt Brüsszelben, 2012. szeptember 18-án. az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Staffan NILSSON

(1) Például a közös konszolidált társaságiadó-alapról szóló EGSZB-vélemény (HL C 24., 2012.1.28., 63. o.); az EGSZB „Az uniós polgárok előtt álló, határokon átnyúló adózási akadályok megszüntetése” című véleménye (HL C 318., 2011.10.29., 95. o.); a „Kettős adóztatás az egységes piacon” című EGSZB-vélemény (HL C 181., 2012.6.21., 40. o.) (ECO/304).

(2) A C-67/08. számú Block ügy.

(3) A Copenhagen Economics által az uniós tagállamokban alkalmazott örökösödési adókról és az öröklési adóztatás terén előforduló kettős adóztatás okozta problémák lehetséges megoldási mechanizmusairól készített, 2010. augusztusi tanulmány alapján (Copenhagen Economics Study on Inheritance Taxes in EU Member States and Possible Mechanisms to Resolve problems of Double Inheritance Taxation).

(4) SEC(2011) 1488.

(5) Lásd az 1. lábjegyzetet.

(6) Lásd az 1. lábjegyzetet.