A holland hatóságok a kérelmet az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti beavatkozási kritérium alapján nyújtották be, amely az EGAA hozzájárulását ahhoz köti, hogy egy kilenchónapos referencia-időszak alatt egy tagállam ugyanazon NUTS 2 szintű régiójában vagy két egymással határos NUTS 2 szintű régiójában található és a NACE Rev. 2. rendszer ágazati szintjén meghatározott ugyanazon gazdasági ágazatban működő vállalatoktól legalább 500 munkavállalót bocsássanak el. Az NL21 – Overijssel NUTS 2 szintű régióban 610 munkavállalót bocsátottak el. A kérelemmel összefüggő kilenchónapos referencia-időszak 2017. március 24-től 2017. december 24-ig tartott.

Kempen & Co NV

Royal Bank of Scotland

4.Hollandia 2018. február 23-án kérelmet nyújtott be „ EGF/2018/001 NL/Financial service activities” referenciaszámon, 12 héten belül attól az időponttól számítva, hogy az EGAA-rendelet 4. cikkében meghatározott beavatkozási kritériumok teljesültek. A Bizottság ugyanazon a napon visszaigazolta a kérelem beérkezését, és 2018. március 9-én kiegészítő információkat kért Hollandiától. A kiegészítő információkat benyújtották, miután Hollandia kellően indokolt kérelme nyomán a hathetes határidőt két héttel meghosszabbították. A teljes kérelem kézhezvételétől számított 12 hetes határidő, amelyen belül a Bizottságnak le kell zárnia annak értékelését, hogy a kérelem megfelel-e a pénzügyi hozzájárulás feltételeinek, 2018. július 27-én jár le.

2.2018. február 23-án Hollandia „EGF/2018/001 NL/Financial service activities” referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 64. ágazatban (Pénzügyi közvetítés, kivéve: biztosítási, nyugdíjpénztári tevékenység) a hollandiai NL12 – Friesland, NL13 – Drenthe és NL21 – Overijssel NUTS 2 szintű régióban történt elbocsátásokat követően.

Az elbocsátások és az 546/2009/EK rendelet tárgyát képező pénzügyi és gazdasági világválság közötti kapcsolat

8.Az elbocsátások, valamint az 546/2009/EK rendeletben említett globális pénzügyi és gazdasági válság közötti kapcsolat bizonyítása érdekében Hollandia azzal érvel, hogy a pénzügyi és gazdasági válság súlyos csapást mért a holland bankok szolgáltatásaira és működésére .

9.A pénzügyi válságra adott válaszként bevezetett alacsony kamatok, a szigorúbb szabályozási feltételek, valamint a jelzáloghitel-piac és a kis- és középvállalkozásoknak (kkv-knak) nyújtott hitelkínálat jelentős szűkülése miatt visszaesett a nyereségesség, és sürgősen csökkenteni kellett a költségeket. A Bizottság 2018. évi országjelentése megerősíti, hogy Hollandiában alacsonyak a kamatlábak, visszaesett a kkv-k hitelezése és a magánháztartások eladósodtak.

10.A jelzálogpiacon 2006-tól 2015-ig jelentős visszaesés volt megfigyelhető. 2016-tól enyhe fellendülés tapasztalható, bár a szintek még mindig jóval alacsonyabbak, mint a pénzügyi válság előtt voltak. Az új jelzáloghitelek volumenének éves növekedési rátája jelenleg közel nulla, míg a 2008-as válság előtt évente 4–5 %-kal nőtt. Az olyan új szereplők, mint például a nyugdíjalapok és a biztosítótársaságok belépése szintén hozzájárult a bankok jelzáloghitel-üzletágának hanyatlásához.

11.A kis- és középvállalkozások (kkv-k) hitelezése terén az elmúlt 10 évben erős csökkenés volt megfigyelhető, és a 2008. évi szintet még nem sikerült újra elérni.

12.Ennek következtében a bankok – főként a regionális bankfiókok bezárásával és az online banki ügyintézés irányába történő elmozdulással – csökkentették alkalmazottaik létszámát. 2004 és 2014 között megszűnt a bankfiókok fele, és ez a tendencia továbbra is folytatódik. Többségében azokat bocsátották el, akik közvetlenül foglalkoztak az ügyfelekkel, és az ehhez kapcsolódó adminisztrációt végezték.

13.A „Pénzügyi közvetítés, kivéve: biztosítási, nyugdíjpénztári tevékenység” ágazat tekintetében eddig nem nyújtottak be EGAA-kérelmet.

Az elbocsátásokhoz és az önálló vállalkozók tevékenységének megszüntetéséhez vezető események

14.Az alacsony kamatlábak (alacsony kamatkülönbözetek) közvetlen és negatív hatást gyakoroltak a bankok nyereségességére. A jövedelmezőséget elsősorban a költségek csökkentésével, a regionális bankfiókok bezárásával és automatizálással igyekeznek helyreállítani, hogy folytatni tudják üzleti tevékenységüket. Ennek eredményeként a munkavállalók száma valamennyi bankban folyamatosan csökken.

15.A holland bankszektorban történt elbocsátások száma 2016 áprilisa és 2017 áprilisa között 8,6 %-kal nőtt, míg az összes ágazatban történt elbocsátások száma 12,8 %-kal csökkent. A Rabobanknak 2004-ben még 1 434 fiókja volt; 2014-re már csak 566 maradt (–60 %). Az ABN-AMRO ugyanezen időszak alatt 427 fiókját zárta be (–57 %). A Volksbank (SNS) regionális fiókjainak 14 %-át zárta be 2004 és 2014 között. A regionális fiókok létszámcsökkentése Friesland, Drenthe és Overijssel régióban volt a legerőteljesebb. Mivel az ING soha nem rendelkezett annyi regionális fiókkal, mint a többi bank (276), nem zárt be bankfiókot, hanem a meglévő bankfiókokban csökkentette az alkalmazottai létszámát.

16.2010 és 2016 között a már említett négy bank alkalmazottainak összlétszáma 158 588-ról 122 556-ra csökkent, ami 23 %-os visszaesést jelent.

17.Ezenkívül jelentős létszámcsökkentést terveznek az ABN-AMRO-nál, az ING-nél és a Rabobanknál. A Volksbank, amelynél az elmúlt években nem volt kiterjedt átszervezés vagy szerkezetátalakítás, bejelentette, hogy átszervezést és elbocsátásokat tervez.

18.Az ágazatban az álláskeresési járadékban részesülők száma több mint megháromszorozódott a 2008–2015 közötti időszakban , és az ágazat átszervezésének következtében 2016-ban 2015-höz képest 27,7 %-kal nőtt a bankszektorból álláskeresési járadék iránti kérelmet benyújtók száma. Ezen túlmenően a bankszektor volt az egyetlen olyan ágazat, ahol 2016-ban csökkent a foglalkoztatás, minden más ágazatban kevesebb volt az újonnan álláskeresési járadékban részesülők száma.

19.A létszámcsökkentések elsősorban az alacsony vagy átlagos végzettséggel rendelkező személyzetet sújtják, például az adminisztratív személyzetet és a recepciósokat. Az ilyen típusú munkakörök munkaerőpiaci kilátásai gyengék. A bankszektorban a nők főként alsó és középszintű munkaköröket töltenek be, ezért több nő (55 %) válik munkanélkülivé, mint férfi (45 %). A bankszektorban a munkanélküliek 45 %-a 55 éves vagy annál idősebb.

Az elbocsátások várható hatása a helyi, a regionális és az országos gazdaságra és foglalkoztatásra

20.A banki elbocsátások különösen a három érintett tartomány számára jelentenek nagy kihívást. A munkanélküliségi ráta mindhárom régióban magasabb az 5,4 %-os nemzeti átlagnál. Friesland esetében 10,8 %-os, Drenthe esetében 7 %-os, Overijssel esetében pedig 6,3 %-os létszámcsökkentésre került sor. Általában az emberek 66 %-a talál új állást az elbocsátást követő egy éven belül. A bankszektorban az emberek mindössze 39 %-a talált új munkahelyet egy éven belül.

21.A Holland Foglalkoztatási Hivatal (UWV) szerint a szóban forgó személyeknek kevés esélyük van arra, hogy ugyanabban az ágazatban másik munkahelyet találjanak, mivel az ágazatban a foglalkoztatás várhatóan nem fog fellendülni. Az előrejelzések szerint 2018-ban tovább csökken a foglalkoztatás az ágazatban.

22.Frieslandban az álláskeresési járadékot igénylő személyek 16 %-a olyan funkciót töltött be a bankszektoron belül, amilyen típusú munkahelyekre már nincs szükség a régióban – többek között – a bankok regionális fiókjainak bezárása miatt.

23.Overijsselben az álláskeresési járadékot igénylő személyek szakmai hátterében a bankszektor a második helyen áll.

24.Az érintett területeken az elbocsátások várható hatása azzal függ össze, hogy nehéz újra ugyanazon az ágazaton belül elhelyezkedni. Az UWV e három tartományban azt tanácsolja a bankszektorban dolgozóknak, hogy váltsanak szakmát, ágazatot vagy régiót . A három érintett régió nem annyira iparosodott és diverzifikált, mint Hollandia más régiói, a vállalatok többsége kkv. Vannak azonban új munkalehetőségek az egészségügy, az IKT, a logisztika, a pénzügyi ellenőrzés és más ágazatok területén.