A legfőbb ügyész kinevezésére és eltávolítására irányuló eljárásra vonatkozó biztosítékokat még jobban meg lehet erősíteni. Az alkotmány 2020 júliusában elfogadott módosítását követően Málta elnöke a parlament kétharmados többségével elfogadott állásfoglalást követően elmozdíthatja a legfőbb ügyészt. Hasonló változtatásokat vezettek be az állami jogtanácsos esetében is. 2020. októberi véleményében a Velencei Bizottság azt javasolta, hogy az eltávolítás indokairól egy szakértői testület döntsön, vagy hogy a parlamenti bizottság határozata ellen az alkotmánybírósághoz lehessen fellebbezni, mielőtt a parlament plenáris ülése végleges határozatot hozna az eltávolításról. Ami a kinevezési eljárást illeti, noha a 2019. évi reformot követően az biztosítékokkal egészült ki, a legfőbb ügyész kinevezése a gyakorlatban továbbra is túlnyomórészt a miniszterelnök hatásköre marad, ami problémaként merült fel.

A bírói kinevezések új rendszere hozzájárult a bírói függetlenség megerősítéséhez. A bírói kinevezések 2020 júliusában elfogadott új rendszerét a Velencei Bizottság a 2020. októberi véleményében értékelte. A Velencei Bizottság üdvözölte a reformot, pozitívan értékelte a bírói kinevezésekkel foglalkozó bizottság új összetételét, az üres igazságszolgáltatási álláshelyek közzétételét, a bírói kinevezésekkel foglalkozó bizottság által a máltai elnöknek a bírójelöltekre vonatkozó közvetlen javaslattételt, a bírói kinevezésekkel foglalkozó bizottság által a jelöltekről készített részletes jelentéseket, valamint a kinevezésre legalkalmasabb három jelöltnek a bírói kinevezésekkel foglalkozó bizottság általi bemutatását. Ezek a reformok, amelyek figyelembe veszik az Európa Tanács ajánlásait, hozzájárulnak az igazságszolgáltatás függetlenségének megerősítéséhez. Az Ügyvédi Kamara és a civil társadalmi szervezetek üdvözölték a reformokat. A Velencei Bizottság azonban sajnálatát fejezte ki a máltai kormány által a reformok elfogadása érdekében követett eljárás miatt, amely nem tette lehetővé a civil társadalommal folytatott szélesebb körű konzultációt vagy a szélesebb körű nyilvános vitát, amint arra a civil társadalom is rámutatott. Kiemelte továbbá azt is, hogy korábbi ajánlásai fényében a bírói kinevezésekkel foglalkozó bizottság által javasolt három jelölt nevét az eljárás átláthatóságának biztosítása érdekében még azelőtt közzé kell tenni, hogy Málta elnöke döntene a kinevezésről, mivel ez nem képezte az elfogadott reform részét. A bírói kinevezésekre vonatkozó új eljárást 2021 áprilisában négy bíró, júniusában pedig négy békebíró kinevezése során alkalmazták.

További reformokra került sor a fékek és ellensúlyok rendszerének javítása érdekében. Elfogadták a felsővezetői feladatokat ellátó személyek kinevezését és egyes független bizottságok tagjainak a kinevezését érintő, 2020-ban javasolt reformot. Az egyes egyéb állami szervek kinevezési eljárásával kapcsolatos fennmaradó aggályokkal az alkotmányos konvenció foglalkozik majd. A Covid19-világjárvány miatt azonban ezen konvenció időpontjának kijelölése és megszervezése még várat magára. Az ombudsman szerepe megerősödött, bár megállapította, hogy ajánlásainak nyomon követése nem következetes. A parlament még tárgyalja a nemzeti emberi jogi intézmény létrehozásáról szóló törvénytervezetet. Továbbra is kihívást jelent a nyilvános konzultációknak a jogalkotási folyamatban való korlátozott alkalmazása, ideértve a strukturális reformokról szóló konzultációt is. Bár a civil társadalmi szervezetek továbbra is aktívan részt vesznek a nyilvános vitában, aggályaiknak adtak hangot a finanszírozáshoz való hozzáféréssel és az önkéntes szervezetekért felelős biztos intézkedéseivel kapcsolatban.

A Daphne Caruana Galizia oknyomozó újságíró meggyilkolásával kapcsolatos, 2021. július 15-én befejeződött nyilvános vizsgálat keretében 2020 és 2021 során további tanúvallomásokat vettek fel. Az ehhez az ügyhöz kapcsolódó külön büntetőeljárásokban is történtek előrelépések. Az újságírók továbbra is akadályokba ütköznek, amikor hozzáférést kérnek a hatóságok birtokában lévő információkhoz, valamint általában véve szakmájuk gyakorlása során. Málta műsorszolgáltatásról szóló törvényének módosításai nem vezettek be olyan változtatásokat, amelyek fokoznák a műsorszolgáltatási hatóság tényleges függetlenségét. Tekintettel arra, hogy a két fő politikai párt saját televízió- és rádióállomással rendelkezik, alkotmányjogi keresetet nyújtottak be a műsorszolgáltatásról szóló máltai törvény vonatkozó szakaszával és e rendelkezés médiaszabályozó általi alkalmazásával szemben. Málta 2020-ban támogatási programot dolgozott ki a hírmédia-szolgáltatók számára, hogy ellensúlyozza a Covid19-világjárvány káros hatásait.

A kormány új célzott csalás- és korrupcióellenes stratégiát hagyott jóvá. Bár a vizsgálati és ügyészségi szervek fejlesztették a korrupciós ügyek kezelésére irányuló kapacitásukat, amint azt a megindított ügyek számának növekedése is mutatja, a vizsgálatok összetettségüktől függően továbbra is hosszadalmasak, és a magas szintű ügyekben hozott ítéleteket illetően továbbra is eredményeket kell felmutatni. A rendőrfőkapitány és a korrupcióellenes állandó bizottság biztosainak kinevezésére, valamint a rendőrség és a legfőbb ügyész közötti újjászervezett együttműködésre vonatkozó reformok még frissek, és még nem látható az eredményük. A köztisztviselők – köztük a parlamenti képviselők és a miniszterek – feddhetetlenségére vonatkozó szabályokat illetően további módosítások várhatók. A Covid19-világjárvány idején külön iránymutatást vezettek be a közbeszerzés területén jelentkező korrupció kockázatának csökkentése érdekében.

A 2020. évi reformok – különösen a bírói kinevezések rendszerének és a bírák fegyelmi eljárárásainak a reformja – hozzájárultak a máltai igazságszolgáltatási rendszer függetlenségének megerősítéséhez. Az igazságszolgáltatás függetlenségének megítélése jelentősen javult. Intézkedéseket hoztak a főbíró kinevezésének depolitizálására, ugyanakkor ezen eljárás egyes aspektusai további figyelmet igényelnek. A büntetőeljárásoknak a rendőrségtől a legfőbb ügyész feladatkörébe való áthelyezése folyamatban van. Bár ez az áthelyezés időigényes, fontos, hogy a kevésbé súlyos bűncselekményekre is kiterjed. Jelenleg is folynak a tárgyalások a szakosított törvényszékek függetlenségének növelése érdekében. Továbbra is jelentős kihívásokkal kell megbirkózni az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságával kapcsolatban, különös tekintettel a bírósági eljárások hosszára, a bírák alacsony számának hatására és az igazságszolgáltatás digitalizálására.

Kisebb módosítások történtek a Máltai Újságírói Intézet (IGM) alapszabályában. Az 1989-ben alapított országos hivatásos újságírói szervezet, az IGM egyhangúlag jóváhagyta alapszabályának számos módosítását (többek között az igazgatótanácsi tagok számának növelését és pénzügyeinek kiegészítő vizsgálatát), amelyet az önkéntes szervezetekért felelős biztos javasolt. Miközben az MPM 2020 rámutatott arra, hogy az intézetet általában nem tekintik hatékonynak a szerkesztői függetlenség biztosítása terén, a 2021. évi Médiapluralizmus Monitor arról számol be, hogy az elmúlt évben változás következett be a megközelítésben, mivel az intézet „egyre hangosabban képviselte tagjainak igényeit, valamint proaktívan kezelte azokat az akadályokat, amelyekkel az újságírók feladataik ellátása során szembesülnek.”.

Továbbra is fennállnak a több médiaorgánum és műsorszolgáltató politikai pártok általi birtoklásával és munkájukra gyakorolt befolyásával kapcsolatos aggályok. Több máltai médiaorgánum és műsorszolgáltató, köztük online hírportálok ténylegesen a parlamentben képviselt két fő politikai párt tulajdonát képezik, és azok ellenőrzése és irányítása alatt állnak. A 2021. évi Médiapluralizmus Monitor (MPM) szerint ez a helyzet azt jelenti, hogy ez a két párt „aktívan hozzájárul az újságírók munkakörnyezetének alakításához”, miközben médiaorgánumaik „jelentős befolyást gyakorolnak a közbeszédre”. Ennek következtében a 2021. évi Médiapluralizmus Monitor kénytelen volt ismét azt megállapítani, hogy a média politikai függetlenségét magas akut kockázat fenyegeti az országban. Amint arra a 2020. évi Médiapluralizmus Monitor rámutatott, és ahogyan azt a 2021. évi Médiapluralizmus Monitor is megerősítette, a műsorszolgáltatási hatóság főként a közszolgálati médiát (azaz a közszolgálati műsorszolgáltatót – Public Broadcasting Services [PBS]) követi nyomon és szabályozza, a két másik fő műsorszolgáltató orgánum esetében pedig – amelyek egyike a munkáspárt, másika a nacionalista párt tulajdonában van – hagyja, hogy „szerkesztési szempontból egyensúlyt teremtsenek”. E helyzet fényében alkotmányos ügy indult a műsorszórási törvény 13. szakasza (2) bekezdése egy kikötésének, valamint e kikötés szabályozó általi alkalmazásának kifogásolása érdekében, arra hivatkozva, hogy az megszilárdítja a polarizált médiakörnyezetet.

A Covid19-világjárvány idején külön iránymutatást vezettek be a közbeszerzés területén jelentkező korrupció kockázatának csökkentése érdekében. 2020-ban a Pénzügyi és Foglalkoztatási Minisztérium szerződésekkel foglalkozó osztálya végrehajtotta a 2020. április 30-án közzétett ingatlanbeszerzési rendeletet, amely a korrupció és az összejátszás elleni rendelkezéseket foglal magában. A szerződésekkel foglalkozó osztály a hivatalos közbeszerzési portálon belül létrehozott egy szerződéskötés utáni online modult is, amelynek célja, hogy megelőzze az összeférhetetlenséget a közbeszerzési eljárások során.

Bár a korrupcióellenes állandó bizottság függetlensége megerősödött, a közelmúltbeli reformok továbbra sem jártak egyértelmű eredményekkel. A korrupcióellenes állandó bizottság (PCAC) felelős a közigazgatásban tapasztalható korrupció megelőzéséért, és közigazgatási vizsgálatokat folytathat le. A 2020-as jelentés szerint a PCAC strukturális reformon ment keresztül, amelynek célja, hogy javítsa a három biztosának kinevezésére irányuló eljárást és kiterjessze vizsgálati hatáskörét. Bár a PCAC kérheti a rendőrség segítségét a vizsgálatok lefolytatásához, a PCAC-nak nincs sem házon belüli vizsgálóbiztosa, sem adatelemzője; erőforrásai továbbra is korlátozottak, ezért továbbra is fennállnak az azzal kapcsolatos aggályok, hogy képes-e hatásos vizsgálatokat lefolytatni. A rendőrségi nyomozások és a PCAC értékelései ráadásul nagyon hosszadalmasak lehetnek. 2020-ban a PCAC négy, 2021 elején pedig kettő korrupciós ügyet vizsgált meg. A PCAC munkaterhéről azonban nem áll rendelkezésre részletes információ. Eddig nagyon kevés visszaélést bejelentő személy fordult panaszával a PCAC-hoz. A bejelentés kivizsgálása után a PCAC lezárhatja az ügyet, vagy továbbíthatja azt a legfőbb ügyésznek. Amennyiben a legfőbb ügyész úgy dönt, hogy nem indít eljárást, a PCAC megtámadhatja a határozatot. 2020 augusztusa óta a PCAC két ügyet továbbított a legfőbb ügyészi hivatalnak.

Új intézkedéseket vezettek be a rendőrség feddhetetlenségének javítása érdekében. 2020 szeptemberében az újonnan kinevezett rendőrfőkapitány vezetésével a rendőrség elindította a 2020–2025 közötti időszakra vonatkozó átalakítási stratégiát, amelynek célja a korrupcióellenes intézkedések megerősítése volt. A rendőrség az üzleti érdekeltségeket és a további foglalkozásokat szabályozó politikát vezetett be, amelynek nyomon követése a rendőrfőkapitány által kinevezett értékelő testület feladata. 2020-ban módosították a rendőrségi törvényt annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a rendőrök számára, hogy névtelen bejelentést tegyenek a feddhetetlenség megsértéséről a rendőrségen belül. Ennek az intézkedésnek a hatékonysága azonban annak tényleges végrehajtásától függ.

Bár a vizsgálati és ügyészségi szervek javították a korrupciós ügyek kezelésére irányuló kapacitásukat, amint azt a megnyitott ügyek számának növekedése is mutatja, a vizsgálatok összetettségüktől függően továbbra is hosszadalmasak, és a magas szintű ügyekben hozott ítéleteket illetően továbbra is eredményeket kell felmutatni. 2020 októbere óta a legfőbb ügyész vette át egyes súlyos bűncselekmények – köztük a magas szinten elkövetett korrupció – büntetőeljárás alá vonását. Összesen 14 ügyész foglalkozik pénzügyi bűncselekményekkel, és 2020 második negyedéve óta működik egy összetett pénzügyi bűncselekményekkel foglalkozó munkacsoport. A pénzügyi bűncselekményekkel foglalkozó osztály (FCID) erőforrásainak és kapacitásának 2019 és 2020 szeptembere között bekövetkezett közelmúltbeli megnövelését követően jelentősen megnőtt a kivizsgált és a megoldott pénzügyi bűncselekmények száma. A korrupció kivizsgálása és büntetőeljárás alá vonása azonban továbbra is hosszadalmas, különösen a nagytömegű pénzügyi adat elemzését igénylő vagy összetettnek tekintett ügyek esetében. Jelenleg számos magas szintű korrupciós ügy van folyamatban a bíróság előtt.

Az eljárások hossza továbbra is komoly aggodalomra ad okot. Az elsőfokú polgári és gazdasági peres ügyek időtartama 2019-ben továbbra is nagyon hosszú volt (465 nap), ami 2017 óta növekvő tendenciát mutat. A fellebbezési eljárások időtartama 2019-ben szintén nagyon hosszú volt (875 nap). A pénzmosási ügyek átlagos időtartama 2019-ben továbbra is különösen hosszú volt (1350 nap felett), még ha csökkenő tendenciát mutatott is. Bár a közigazgatási ügyek elsőfokú elbírálásához szükséges idő hosszú maradt, 2017 óta csökkenő tendenciát mutat. A polgári, gazdasági, közigazgatási és egyéb ügyek lezárási aránya 2019-ben 100 % alatt volt, és azóta még tovább csökkent. Az érdekelt felek komoly aggályokat vetettek fel a máltai igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságával kapcsolatban. Ezeket az aggodalmakat súlyosbítja a Covid19-világjárvány, amely a bíróságok munkájának 2020-ig tartó felfüggesztését eredményezte, és továbbra is akadályozza a bíróságok tevékenységét. A büntetőeljárásokat illetően az igazságügyi miniszter 2020 novemberében módosításokat jelentett be a törvényszéki vizsgálatok és a büntetőeljárások felgyorsítása, valamint a fellebbviteli bíróság ügyhátralékának csökkentése érdekében. Ezenkívül a polgári eljárás területén új törvényt fogadtak el, amely a bizonyítékok összeállításának lerövidítését írja elő. Úgy tűnik, hogy a törvénynek az is célja, hogy csökkentse a fellebbviteli bíróság ügyhátralékát azáltal, hogy lehetővé teszi a fellebbviteli bíróság számára, hogy csak szükség esetén tartson meghallgatást.

A jogalkotási folyamatban továbbra is fennállnak kihívások a bizonyítékokon alapuló eszközök korlátozott felhasználásával és a nyilvános konzultációk eredményességével kapcsolatban. A nyilvános konzultációk korlátozott alkalmazásával kapcsolatos korábbi aggályok továbbra is érvényesek a 2020 júniusában elfogadott reformok tekintetében. A civil társadalmi szervezetek szintén aggodalmuknak adtak hangot a működésüket befolyásoló jogszabályokkal kapcsolatos konzultációk hiánya miatt. A kormány által jelenleg fejlesztett e-részvételi platformot nyilvános konzultációkra fogják használni.

Málta parlamenti köztársaság, amelyben a jogalkotás hatásköre a képviselőházat illeti meg, amely egy öt évre megválasztott egykamarás parlament. A végrehajtó hatalom az elnököt illeti meg, akit a parlament választ meg, valamint a minisztertanácsot, amelynek vezetője a miniszterelnök. A kormány összes miniszterének, köztük a miniszterelnöknek is parlamenti képviselőnek kell lennie. Az alkotmányos ügyeket az alkotmánybíróság vizsgálja meg. Az alkotmány több független hatóságot hoz létre, így például az ombudsmani hivatalt is.

Az újságírók továbbra is számos kihívással szembesülnek szakmájuk gyakorlása során. Ezt az újságírók, az IGM, az MPM és a nem kormányzati szervezetek is megerősítették, bár a 2021. évi Médiapluralizmus Monitor a 2020. évihez képest a kockázat kismértékű csökkenését állapítja meg. Az Európa Tanács az újságírás védelmének és az újságírók biztonságának előmozdításával foglalkozó platformja 2020-ban két, még megoldásra váró új riasztásról számolt be, egy brit-azerbajdzsáni üzletember által öt máltai médiaorgánum ellen indított stratégiai perekkel (SLAPP), illetve a Times of Malta újságírójának állítólagos megvesztegetésével kapcsolatban. Mindkét riasztás a Daphne Caruana Galizia által folytatott oknyomozó újságíráshoz, illetve a meggyilkolásával kapcsolatos büntetőeljáráshoz kapcsolódik. Az IGM aggodalmának adott hangot azzal kapcsolatban, amit az újságírók közösségi médiában való „kigúnyolása és nevetségessé tétele normalizálásának” nevez.

A kormány megkezdte a hatóságok birtokában lévő információkhoz való hozzáférés jogi keretének felülvizsgálatát. Az információszabadságról szóló törvény megállapítja, hogy a máltai polgárok, az uniós polgárok és azok a személyek, akik legalább öt éven át máltai lakosok voltak, jogosultak arra, hogy hozzáférést kérjenek a hatóságok birtokában lévő információkhoz. A hozzáférés biztosításának bármilyen megtagadását meg kell indokolni, és ez ellen fellebbezni lehet. Újságírók, nem kormányzati szervezetek és az MPM 2021 szerint előfordul, hogy a hozzáférés kérésekor nyílt elutasítás, jelentős késedelmek vagy a válasz hiánya miatt nehézségekkel szembesülnek. Az IGM rámutatott továbbá arra, hogy a hatóságok kezdetben általában megtagadják az információkhoz és adatokhoz való teljes körű hozzáférést, ugyanakkor aggodalmainak adott hangot a Covid19-cel kapcsolatos egyes sajtókonferenciák kezelésével kapcsolatban is, amelyeken újságírók kérdései nem kerültek közvetítésre. Ezen okok miatt az MPM 2021 jelentősen növelte e terület kockázati pontszámát, bár az így is a közepes kockázati sávon belül maradt. A kormány bejelentette, hogy a GRECO ezzel kapcsolatos ajánlásainak fényében 2021 januárjában független tanulmány készült a kérdés megvizsgálása céljából.

2020 áprilisában a Malta Enterprise támogatási programot indított a hírmédia-szolgáltatók számára, hogy ellensúlyozza a Covid19-világjárvány káros hatásait. A program, amelynek keretében 2021 februárjáig valamivel több mint 1,2 millió EUR-t osztottak szét, olyan médiaüzemeltetők támogatására irányult, amelyek legalább négy teljes munkaidőben dolgozó újságírót foglalkoztatnak, és napi hírszolgáltatásokat nyújtanak. Több jelentős független médiavállalat védelmébe vette a programot. Egyéb érdekelt felek, köztük bizonyos egyéb független médiavállalatok és médiaorgánumok megjegyezték, hogy a rendszer nem átlátható az előirányzott összegek meghatározásához használt kritériumok tekintetében, és úgy alakították ki, hogy az a politikai pártok tulajdonában lévő médiavállalatok javát szolgálja. Az MPM 2021 arról számol be, hogy számos, a kérdéssel összefüggésben beérkezett, az információszabadsággal kapcsolatos kérés megválaszolatlan maradt. A fent említett okok miatt az MPM 2021 továbbra is fenntartja a közepes kockázati pontszámot a médiaágazatnak biztosított források és támogatás állami szabályozása tekintetében.

A Bíróság 2021. április 20-i ítélete, Repubblika kontra Il-Prim Ministru, C-896/19, ECLI:EU:C:2021:311.

A máltai bírók és békebírók szövetség (2021), Sajtóközlemény, 2021. február 11. (a sajtóközleményről szóló cikk: Government urged to issue a call for more magistrates (timesofmalta.com) ).

Article 19 (2021), Public Inquiry into the assassination of Daphne Caruana Galizia (A Daphne Caruana Galizia meggyilkolásával kapcsolatos nyilvános vizsgálat), írásbeli beadvány, 2021. március 31. Írásbeli beadvány, 2021. március 31. ( Submission to Public Inquiry (mfrr.eu) ).

BBC (2021), Malta golden passports: ’Loopholes' found in citizenship scheme, 2021. április 22. ( https://www.bbc.com/news/world-europe-56843409 ).

Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2021), 2021. évi Médiapluralizmus Monitor ( https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2021/ ).

CIVICUS, Monitor tracking civic space – Malta ( https://monitor.civicus.org/country/malta/ ).

Európa Tanács: Az Európai Bírák Konzultatív Tanácsa (CCJE) (2016), 19. számú vélemény a bírósági elnökök szerepéről ( https://www.coe.int/en/web/ccje/avis-n-19-sur-le-role-des-presidents-de-tribunaux ).

Európa Tanács: Az újságírás és az újságírók biztonságának előmozdítását és védelmét célzó platform ( https://www.coe.int/en/web/media-freedom ).

Európa Tanács: Miniszteri Bizottság (2010), Recommendation CM/Rec(2010)12 of the Committee of Ministers to member states on judges: independence, efficiency and responsibilities.

Európa Tanács: Miniszteri Bizottság (2016), Recommendations and Declarations of the Committee of Ministers of the Council of Europe in the field of media and information society ( https://rm.coe.int/CoERMPublicCommonSearchServices/DisplayDCTMContent?documentId=0900001680645b44 ).

Európa Tanács: Velencei Bizottság (2020), CDL-AD(2020)019-e Opinion of 8 October 2020 on Malta – Opinion on ten Acts and bills implementing legislative proposals subject of Opinion CDL-AD(2020)006 ( https://www.venice.coe.int/webforms/documents/?pdf=CDL-AD(2020)019-e ).

Európai Bizottság (2020), Jogállamisági jelentés, Országfejezet – A jogállamiság helyzete Máltán.

Európai Bizottság (2021), Uniós igazságügyi eredménytábla.

GRECO (2019), Ötödik értékelési kör. A korrupció megelőzése és a feddhetetlenség előmozdítása a központi kormányzati szerveknél (felső vezetői tisztségek) és a bűnüldöző hatóságoknál. Értékelő jelentés. Málta.

Kommunikációs Főigazgatóság (2020), 482. sz. Eurobarométer gyorsfelmérés: Az uniós vállalkozások korrupcióhoz való hozzáállása.

Kommunikációs Főigazgatóság (2020), 502. sz. Eurobarométer tematikus felmérés: korrupció.

Közéleti normákért felelős biztos (2021), K/028. sz. ügy, Allocation of public funds for alleged political advertising in print media, case report ( https://standardscommissioner.com/wp-content/uploads/Commissioner-for-Standards-case-report-K028.pdf ).

Málta parlamentje (2021), Paper Laid No.: 6624, National Anti-Fraud and Corruption Strategy published by the Office of the Prime Minister, dated May 2021 ( https://parlament.mt/en/paper-laid/?id=34616 ).

Máltai kormány (2021), Csalás- és korrupcióellenes nemzeti stratégia ( https://parlament.mt/media/112436/national-anti-fraud-and-corruption-strategy_en.pdf ).

Parlamenti ombudsman – Málta (2020), 2019. évi éves jelentés ( https://www.ombudsman.org.mt/category/annual-reports/ ).