Összefoglalás

I. A "Tervezési tanulmányokhoz", illetve az "Új infrastruktúrák létrehozásához" nyújtott támogatási rendszerek az európai jelentőséggel bíró, magas szintű kutatási infrastruktúrák kiépítését célzó uniós szakpolitika részét képezik. A projekteknek nyújtott hozzájárulások a 6. keretprogramban (6. KP, 2002–2006) 140 millió EUR-t tettek ki.

II. Az ellenőrzés azt vizsgálta, hogy a két intézkedés hozzájárult-e a legjobb minőségű és teljesítményű európai kutatási infrastruktúrák hálózatának kiépítéséhez, és elősegítette-e ezen infrastruktúrák optimális, európai szintű, a kutatói közösség igényein alapuló használatát. Az ellenőrzés külön kitért annak elemzésére, hogy a "Tervezési tanulmányok" intézkedést a döntéshozók hasznosnak találták-e, és hogy az "Új infrastruktúrák létrehozása" intézkedés keretében kiépültek-e új infrastruktúrák. Az ellenőrök áttekintették továbbá, hogy milyen intézkedések ösztönözték a kutatólétesítményeket a számukra nyújtott kiegészítő finanszírozás igénybevételére.

III. A Számvevőszék a következőket állapította meg:

- a "Tervezési tanulmányok" intézkedést a kutatói közösség megkérdezett képviselői pozitívan értékelték, véleményük szerint ugyanis alapvető fontosságú az a finanszírozás, amelyet az infrastruktúrafejlesztés korai szakaszához nyújt, és az európai kutatás terén elősegíti az egyébként versenyben álló felek együttműködését;

- az új infrastruktúrák létrehozásához nyújtott uniós támogatás csak korlátozottan járult hozzá az európai kutatólétesítmények hálózatának kiépüléséhez. Az "Új infrastruktúrák létrehozása" intézkedés katalizáló hatást alig fejtett ki, és bár a keretében eszközölt kifizetések bizonyos mértékben növelték a kedvezményezett beruházási projektek technikai ellátottságát, a legtöbb támogatott projekt uniós finanszírozás nélkül is megvalósult volna;

- a bizottsági szolgálatok nem tettek aktív lépéseket annak érdekében, hogy az európai kutatólétesítményeket ösztönözzék a különböző rendelkezésükre álló finanszírozási források igénybevételére, pedig több hivatalos dokumentum is szorgalmazta ezt.

IV. A Számvevőszék javasolja a Bizottságnak, hogy fontolja meg, továbbra is finanszírozni kívánja-e a kutatási költségvetésből az "Új infrastruktúrák létrehozására" irányuló projekteket, az európai értéknövelő hatásukra vonatkozó megállapítások ellenére is. Továbbá, az intézkedések céljai legyenek világosak és realisztikusak. A Bizottság tekintse át, milyen célt szolgál a finanszírozási források egymást kiegészítő alkalmazása, és ha úgy találja, hogy az uniós pénzeszközök jobb felhasználását eredményező szinergiák jöhetnének létre, akkor hozza meg az ezzel kapcsolatban szükséges intézkedéseket.

Bevezetés

1. Ez a jelentés azokat az uniós kiadásokat tárgyalja, amelyek a 6. kutatási keretprogram (6. KP, 2002–2006) kutatási infrastruktúrákra vonatkozó szakterületén belül a tervezési tanulmányoknak, illetve az új infrastruktúrák kiépítésének a támogatási rendszereit finanszírozták.

2. "Kutatási infrastruktúrák" alatt olyan létesítmények és erőforrások értendők, amelyek a kutatói közösség számára alapvető fontosságú tudományos és/vagy ipari szolgáltatásokat nyújtanak. Az infrastruktúra lehet egyetlen helyen megtalálható egyedi erőforrás, vagy megosztott erőforrásokból álló hálózat, de ölthet akár virtuális formát is, amennyiben a szolgáltatásnyújtás elektronikus úton történik [1].

Az Unió kutatási költségvetése kutatási infrastruktúrákat is társfinanszíroz

3. A Közösség a kutatási és technológiafejlesztési tevékenységeit (KTF) 1984 óta többéves keretprogramok révén finanszírozza, amelyek az adott programozási időszakra vonatkozóan tűznek ki megvalósítandó tudományos és technológiai célokat. A kutatási infrastruktúrák a 2. keretprogramtól (2. KP, 1987–1991) kezdve részesülnek külön támogatásban. Ez eredetileg azt a célt szolgálta, hogy a tudományos közösség jobban hozzáférjen a tagállami kutatási infrastruktúrákhoz, ez azonban később az infrastruktúrák által biztosított szolgáltatások minőségének és mennyiségének javítása érdekében kibővült az együttműködési hálózatoknak és a kutatási tevékenységeknek, valamint az új tudományos felszerelések létrehozásának a támogatásával [2]. A 2. KP óta a pénzügyi támogatás jelentősen megnőtt (lásd: 1. ábra).

1. ábra

A kutatási infrastruktúrával foglalkozó programok kiadásai

+++++ TIFF +++++

Forrás: Európai Bizottság.

4. A 6. KP keretében a kutatási infrastruktúrák szakterületének általános célja az volt, hogy támogassa Európában a "legjobb minőségű és teljesítményű kutatási infrastruktúrák hálózatának" kialakítását. A tervek szerint ez a kutatói közösség által megfogalmazott igényeken alapult volna, úgy, hogy az infrastruktúrák használatának egész Európára történő kiterjesztése uniós szintű értéknövelő hatást fejtett volna ki.

5. A Bizottság 2000-ben végzett elemzése szerint a világszínvonalú kutatási létesítmények létrehozását Európában az alábbiak hátráltatták:

- nem léteztek összehangolt mechanizmusok az igények felméréséhez és ahhoz, hogy a prioritásokat több országra és tudományterületre tűzzék ki;

- nem létezett következetes európai álláspont a világméretű vállalkozásokban való részvételre;

- nehézségek merültek fel a multinacionális finanszírozási megállapodások létrejöttekor;

- akadályokba ütközött a létesítmények nemzetek közötti megnyitása;

- alacsony szintű volt a koordináció az infrastruktúra működtetői között, és ebből fakadóan az infrastruktúrákra vonatkozó technológiafejlesztés területéről hiányzott a kritikus tömeg [3].

6. Az új kutatólétesítmények létrehozásához kapcsolódó közismert nehézségek megoldásához a Bizottság a 6. KP esetében nagy európai kutatólétesítmények köré épülő megközelítést javasolt. Öt támogatási rendszer került meghatározásra, az alábbi témákban:

- transznacionális hozzáférés;

- integrációs tevékenységek;

- kommunikációs hálózat fejlesztése;

- tervezési tanulmányok;

- új infrastruktúrák létrehozása.

7. A 6. KP keretében az infrastrukturális támogatásokra rendelkezésre álló 715 millió EUR-ból 140 millió EUR-t különítettek el a tervezési tanulmányokat, illetve az új infrastruktúrák létrehozását támogató rendszerekre (az áttekintést lásd: 2. ábra).

2. ábra

A "Tervezési tanulmányok" és az "Új infrastruktúrák létrehozása" intézkedés a hatodik keretprogramban

+++++ TIFF +++++

Tervezési tanulmányok

8. A tervezési tanulmányok keretében a projektek célja elviekben az, hogy teszteljék potenciális jövőbeli kutatólétesítmények megvalósíthatóságát (ideértve az új felszerelések létrehozását is). A "Tervezési tanulmányok" intézkedés (TT) olyan új infrastruktúrák megvalósíthatósági tanulmányaihoz, illetve technikai előkészítő munkáihoz kívánt támogatást nyújtani, amelyek esetében egyértelmű, hogy európai szempontból is jelentősek, és európai érdeket szolgálnak. Támogatásban részesülhettek Európán kívüli világszintű jelentőséggel bíró létesítmények is, ha azokban európai szervezetek is részt kívántak venni.

9. A Számvevőszék által ellenőrzött TT-projektek (lásd: I. melléklet) olyan témákkal foglalkoztak, mint a szabad elektronok által gerjesztett fényforrások, a gyorsítók/ütközetők, a nagy optikai és infravörös távcsövek, illetve az akvakultúra-központok létesítése. Az 1. háttérmagyarázat példát közöl tervezési tanulmányokra.

1. háttérmagyarázat

A SKADS-projekt

Az egy négyzetkilométeres gyűjtőfelületű rádiótávcső-hálózathoz készülő tervezési tanulmány (SKADS) keretében az egyik cél költséghatékony technológia kidolgozása volt a jövőbeli rádiócsillagászat számára. A teljes uniós támogatás összege 10,4 millió EUR-t tett ki, ami a projekt összköltségének közel egyharmadát jelentette. A támogatás kedvezményezettje, a SKADS konzorcium 26 résztvevőt tömörített az Unió kilenc tagállamából, valamint Dél-Afrikából, Kanadából, Ausztráliából, illetve Oroszországból.

A tervezési tanulmány révén bizonyítást nyert, hogy a több kontinensen elhelyezkedő óriás rádióteleszkópot, a Square Kilometre Array-t (SKA) az eredetileg tervezett több száz hagyományos tányérantenna helyett egyszerűbb és olcsóbb struktúrák alkalmazásával is fel lehet építeni.

A SKA-projekt ezt követően bekerült "A kutatási infrastruktúrák európai útitervébe" (lásd: 16. és 17. bekezdés). Az 1. szakasz felépítésére a tervek szerint 2012 és 2016 között kerül sor.

Új infrastruktúrák létrehozása

10. Az új infrastruktúrák létrehozásához (ÚIL) nyújtott támogatás új vagy továbbfejlesztett infrastruktúrák kiépítéséhez kívánt hozzájárulni. A tervezési tanulmányokhoz hasonlóan támogatásban részesülhettek Európán kívüli világszintű jelentőséggel bíró létesítmények is, ha azokban európai szervezetek is részt kívántak venni. A projektek keretében támogatást nyerhettek hagyományos épületek, de jogosult lehetett például a chilei Atacama-sivatagban kiépítendő antennarendszer, vagy virtuális infrastruktúrák is, mint például a nyelvészeti kutatást fejlesztő megosztott digitális archívum (az új infrastruktúrák létrehozása kapcsán ellenőrzött projekteket lásd a II. mellékletben). A 2. háttérmagyarázatban példa található az új infrastruktúrák létrehozásának egyik projektjére.

2. háttérmagyarázat

A CeMaCE–projekt

A Tjärnöi Tengerbiológiai Laboratórium (TMBL) egy tengerbiológiai állomás Svédországban. A laboratórium az Akademiska Hussal, a legtöbb svédországi egyetemi ingatlan tulajdonosával közösen hozza létre a Tengeri Kemo-ökológiai Központot (CeMaCE). Ez a több tudományterülettel foglalkozó létesítmény európai kutatók számára fog laboratóriumokat, felszerelést, illetve tudományos szakértelemhez való hozzáférést biztosítani. A Koster-fjord partjain keresztül közvetlen tengeri kapcsolattal rendelkező központ a molekuláris biológia, az ökológia, valamint az evolúciós biológia integrálásával kívánja új megközelítésbe helyezni a tengerek ökokémiáját.

A projektnek nyújtott 900000 EUR összegű uniós pénzügyi támogatás javarészt egy tengeri ökotron felépítését finanszírozta. Ez a létesítmény több környezeti tényező szabályozása révén ökológiailag releváns kísérleti feltételeket teremt, és hozzájárul tengerökológiai laboratóriumok létrehozásához. A projekt összköltsége 9 millió EUR volt.

Projektkiválasztás

11. A 6. KP keretében a TT-projektek, illetve az ÚIL-projektek kiválasztására a 2003 novemberében közzétett pályázati felhívást [4] követően került sor. A 6. KP során a legmagasabb társfinanszírozási ráta a TT-projekteknél 50%, az ÚIL-projekteknél pedig 10% volt. A pályázatra a tudomány és a technika bármely területéről érkezhettek projektek. A Bizottság 121 darab, összesen 387 millió EUR értékű pályázatot fogadott. Mivel a Bizottság a tagállamok és társult országok képviselőiből álló programbizottsággal egyetértésben úgy találta, hogy a pályázat 70 millió EUR-s indikatív költségvetésének fenntartása mellett sok jó pályázat kiesne [5], a Bizottság a költségvetést e pályázati felhívásra vonatkozóan 140 millió EUR-ra növelte.

12. A projekttervezeteket egy 62 független szakértőből álló tudományközi testület bírálta el, az alábbi négy szempont alapján:

- európai szintű értéknövelő hatás;

- tudományos és technológiai kiválóság;

- az intézkedés céljaihoz való kötődés;

- az irányítás minősége.

13. A szakértők 77 projekt minőségét találták megfelelőnek, pénzügyi támogatásban pedig 30 projektet részesítettek: 19 TT-projekt összesen 92 millió EUR, kilenc ÚIL-projekt pedig 48 millió EUR értékű támogatást kapott [6].

A strukturális alapok is társfinanszírozhatnak kutatólétesítményeket

14. A Bizottság által kezelt, többféle keretprogram formáját öltő kutatási költségvetés mellett az uniós költségvetésből finanszírozott, de tagállami kezelésű uniós strukturális alapok is rendelkezésre állnak a kutatólétesítmények fejlesztésének finanszírozásához. Potenciális finanszírozási forrásként a 2000–2006-os strukturális alapok "Kutatás, technológiai fejlődés és innováció" (KTFI) szakterületén infrastruktúrákra elkülönített 3 milliárd EUR jóval meghaladta a 6. KP keretében kutatási infrastruktúrákra elkülönített 715 millió EUR-t. A 3. ábra a különböző finanszírozási forrásokhoz tartozó összegeket és maximális társfinanszírozási rátákat mutatja be.

3. ábra

Strukturális alapok és KTFI keretprogramok – Összehasonlítás

| 6. KP | Strukturális alapok | 7. KP | Strukturális alapok |

Programozási időszak | 2002-2006 | 2000-2006 | 2007-2013 | 2007-2013 |

KTFI költségvetés (millió EUR) | 17883 | 38815 | 53272 | 49744 |

Infrastruktúrára szánt összeg a KTFI költségvetésén belül (millió EUR) | 715 | 3128 | 1715 | 9758 |

Támogathatóság | EU és társult országok | 1. célkitűzés: 2412 2. célkitűzés: 681 Uniós kezdeményezés: 35 | EU és társult országok | Konvergencia régiók: 7363 Regionális versenyképességi és foglalkoztatási régiók: 2247 Európai területi együttműködés: 148 |

Maximális társfinanszírozási ráták | TT: 50% ÚIL: 10% | 1. célkitűzés: 75%–85% egyéb célkitűzések: 50% | TT: 50% ÚIL: 3–6 millió EUR projektenként | Konvergencia régiók: 75%–85% Regionális versenyképességi és foglalkoztatási régiók: 50%–85% Európai területi együttműködés: 75%–85% |

7. KP – némi változás a Bizottság megközelítésében

15. A 7. keretprogram [7] (7. KP, 2007–2013) a 6. KP-hoz képest változásokat eszközöl a kutatási infrastruktúrák területén. A "Tervezési tanulmányok" intézkedésnél alkalmazott megközelítés lényegében nem változott, az "Új infrastruktúrák létrehozása" intézkedésnél azonban módosult a projektkiválasztás, a finanszírozásnál pedig a hangsúly az építkezésről az előkészítő szakaszra tolódott át.

16. Ami a projektkiválasztást illeti, a 7. KP keretében alkalmazott megközelítésre jellemzőbb a "felülről lefelé" irányultság, a támogatásra kiválasztott projektek pedig többnyire megegyeznek "A kutatási infrastruktúrák európai útitervében" szereplőkkel. Az útitervben szereplő projektek listáját a Kutatási Infrastruktúrák Európai Stratégiai Fóruma (ESFRI) állítja össze.

17. Az ESFRI fórumának célja, hogy egységes megközelítést biztosítson az európai kutatási szakpolitika kidolgozásához. Tagjai a kutatásért felelős tagállami és társult országokbeli miniszterek kinevezettjei és a Bizottság egy képviselője. Az "útiterv" az európai kutatási infrastruktúrákra vonatkozó tudományos igényeket határozza meg 10–20 éves időszakokra, és kijelöli azon projekteket, amelyeket az európai tudomány és innováció fejlődése szempontjából nélkülözhetetlennek tart.

Az ellenőrzés hatóköre és az ellenőrzési megközelítés

18. Az ellenőrzés célja az ÚIL és a TT intézkedések értékelése, valamint annak felmérése volt, hogy azok hozzájárultak-e a kutatási infrastrukturális tevékenységek célkitűzéseinek eléréséhez a 6. KP időszakában (2002–2006).

19. Az ellenőrzés ennek érdekében a következő három kérdésre kereste a választ:

a) A "Tervezési tanulmányok" intézkedés olyan megvalósíthatósági tanulmányok elkészültét, illetve olyan előkészítő munkálatokat eredményezett-e, amelyek a döntéshozók számára hasznosnak bizonyultak az új kutatási infrastruktúrák létrehozatalában?

b) Eredményesen katalizálta-e az ÚIL-intézkedés az új infrastruktúrák kiépítésének folyamatát?

c) Tett-e lépéseket a Bizottság annak érdekében, hogy a 6. KP-ról szóló határozatnak megfelelően a TT, illetve az ÚIL-intézkedések keretében bátorítsa kiegészítő finanszírozási források igénybevételét?

20. Az ellenőrzés az alábbiakat foglalta magában:

- a kutatási infrastruktúrákra, és különösen a TT, illetve az ÚIL-intézkedés bevezetésére vonatkozó jogalap elemzése;

- a projektkiválasztási és monitoring eljárások áttekintése (az összes vonatkozó értékelési jelentéssel együtt);

- interjúk készítése a Bizottság személyzetével, a legfontosabb európai kutatási szervezetek képviselőivel, valamint nyolc tagállam kutatási minisztériumainak alkalmazottaival (Belgium, Cseh Köztársaság, Németország, Olaszország, Hollandia, Lengyelország, Svédország és az Egyesült Királyság);

- helyszíni ellenőrzés végzése a 19 tervezési tanulmány kilenc projektjét tartalmazó mintára, valamint mind a kilenc ÚIL-projektre vonatkozóan;

- internetes kérdőív kitöltetése az összes sikertelen pályázóval.

Az ellenőrzés a 6. KP (2002–2006) időszakát ölelte fel. Az ellenőrzött projektek felsorolása megtalálható azI., illetve aII. mellékletben.

Észrevételek

A "Tervezési tanulmányok" intézkedés

A célok többnyire megvalósultak

21. A "Tervezési tanulmányok" intézkedés célja az volt, hogy európai szempontból mindenképpen jelentős új infrastruktúrák megvalósíthatósági tanulmányaihoz és technikai előkészítő munkálataihoz járuljon hozzá. Az intézkedést a Számvevőszék a következő esetekben ítélte sikeresnek:

- ha a tanulmányok, amelyek az uniós finanszírozásnak köszönhetően létrejöttek, közép-, illetve hosszútávon az európai jelentőséggel bíró kutatólétesítmények hálózatának bővülését eredményezték;

- ha a társfinanszírozott tanulmányok európai szintű értéknövelő hatást fejtettek ki.

22. A különböző ellenőrzési interjúk lefolytatását követően a Számvevőszék megállapította, hogy a résztvevők a "Tervezési tanulmányok" intézkedést általában kedvezően értékelték, és véleményük szerint a tervezési tanulmány megléte a tagállami döntéshozók részéről nagyobb figyelmet és több támogatást eredményezett. A projektek többsége később felkerült az ESFRI listájára (lásd: 16. és 17. bekezdés), ami valószínűbbé tette, hogy a projekt később megvalósul (lásd: 4. ábra).

4. ábra

A Számvevőszék által ellenőrzött kilenc TT-projekt alakulása

+++++ TIFF +++++

23. Az interjúk során a projektkoordinátorok és a tagállami képviselők egyaránt kijelentették, hogy a tervezési tanulmányokhoz nyújtott uniós támogatás fontos szerepet töltött be az ötlet megfogalmazása és a projekt tényleges megvalósulása közötti szakadék áthidalásában. A támogatás lehetőséget biztosított a tudósok számára ahhoz, hogy javaslataikat strukturáltan dolgozzák ki és terjesszék elő. A projektkoordinátorok többsége megegyezett abban is, hogy annak lehetősége, hogy több intézmény közös vállalkozás formájában együttműködhet, ennek a támogatási rendszernek értékes és hasznos eleme. A 3. háttérmagyarázatban példa található olyan fontosabb európai kutatóintézmények együttműködésére, amelyek egyébként versenytársak lettek volna.

24. A kedvezményezettek és a kutatóintézmények képviselői szerint forrásszerzési szempontból az infrastrukturális projekteknél a tervezési szakasz jelenti a legnagyobb nehézséget. Különösen igaz ez abban az esetben, ha nemzetközi együttműködésre van szükség. Ebből fakadóan a TT-intézkedést – melynél a Bizottság pénzügyi részvétele elérhette akár az összköltség 50%-át is – az interjúalanyok fontosnak találták olyan szempontból, hogy keretet biztosított nagyszabású európai projektek kidolgozásához. Az interjúalanyok szerint összeurópai együttműködést nehéz létrehozni olyan mechanizmusok révén, amelyek inkább országos vagy regionális programokra teszik a hangsúlyt.

3. háttérmagyarázat

Az EUROFEL-projekt

Az EUROFEL tervezési tanulmányt 16 európai kutatóintézet közösen készítette, hogy felkészüljenek a szabadelektron-lézer által gerjesztett fényforrások következő generációjának megépítésére, melynek infrastruktúrája a tervek szerint hét európai központ között megosztva épül fel.

Szabadelektron-lézerek építését eredetileg hét különböző, egymással versengő projekt tervezte, öt európai országban. A Bizottság azonban azt javasolta az egyes intézményeknek, hogy nyújtsanak be közös tervezetet, és ezáltal fokozzák az európai szintű együttműködést ezen a területen. Egyes résztvevők számára a projekt legfőbb haszna az volt, hogy ily módon egymással hagyományos körülmények között versenyben álló intézmények együttműködésére kerülhetett sor.

A tervezési tanulmány sikerét mutatja, hogy az építési projekt bekerült "A kutatási infrastruktúrák európai útitervébe", megépítésére az ütemterv szerint az elkövetkező nyolc-tizenkét évben kerül sor.

Az "Új infrastruktúrák létrehozása" (ÚIL) intézkedés

Katalizátorhatás és sajátságosan európai értékek teremtése

25. Az "Új infrastruktúrák létrehozása" (ÚIL) intézkedésnél az uniós pénzeszközök kifizetésére vonatkozó feltételek nem eléggé pontosak. A 2002/835/EK tanácsi határozat [8] kimondja, hogy az intézkedés a "tevékenység katalizálásához" minimálisan szükséges forrásokat biztosítja; az építési és működtetési költségek többségét nemzeti vagy egyéb finanszírozási forrásokból kell előteremteni. Katalizátornak olyasmi tekinthető, ami megindít vagy felgyorsít egy reakciót vagy egy folyamatot. A Számvevőszék értelmezésében ez azt jelenti, hogy az ÚIL-támogatás keretében kifizetett összegnek olyan projektek megindítását kellett eredményeznie, amelyekre egyébként nem került volna sor.

26. A 2002/835/EK határozat kimondja továbbá, hogy finanszírozás csak részletes, az európai szintű értéknövelő hatás köré épülő indoklás alapján nyújtható. A 6. KP-ra vonatkozó 2002–2003-as bizottsági munkaprogram az ÚIL ezen jogosultsági kritériumát értelmezve kimondja, hogy az ÚIL keretében támogatás akkor nyújtható, ha a támogatás által kifejtett katalizátorhatás döntő fontosságú az európai szintű értéknövelő hatás megvalósulásához. Ahogyan azt a munkaprogram is említi, ez megnyilvánulhat úgy, hogy nő az európai kutatóközösségre gyakorolt vonzerő és/vagy javulnak a számukra nyújtott szolgáltatások az alábbiaknak köszönhetően:

- szélesebb körű hozzáférés a javasolt infrastruktúrához;

- fejlettebb technológia;

- nagyobb alkalmazhatóság az interdiszciplináris tanulmányoknál;

- szorosabb kapcsolat a tudományos közösséggel.

27. A Számvevőszék az összes ÚIL-projekt áttanulmányozása mellett felmérte, hogy a 2002/835/EK határozatban foglalt, a 2002–2003-as bizottsági munkaprogramban kifejtett fenti jogosultsági kritériumot a Bizottság hogyan alkalmazta.

28. Ami az európai kutatók infrastruktúrákhoz való hozzáférését illeti, a Számvevőszék megállapította, hogy a bizottsági finanszírozás az építkezés költségeinek fedezésére, illetve a felszerelések beszerzésére összpontosult anélkül, hogy elégséges kutatói hozzáférést biztosított volna.

Csekély volt a "katalizátorhatás"…

29. A Számvevőszék az alábbiak vizsgálata révén mérte fel, hogy az "Új infrastruktúrák létrehozása" (ÚIL) támogatás "katalizátorként" működött-e:

- hogyan függött össze a projekt kezdődátuma az Unióval kötött szerződés dátumával, ez ugyanis elviekben megmutatja, hogy a támogatás fontos szerepet töltött-e be a projekt megvalósulásában;

- meghatározta-e a projektfinanszírozás jóváhagyásáról vagy elutasításáról szóló döntés azt, hogy a projekt megkezdődik, illetve folytatódik-e;

- a főbb érdekeltek véleménye szerint az uniós befektetés mennyiben szolgált katalizátorként ahhoz, hogy a projektbe máshonnan is befektessenek.

5. ábra

A projektek megkezdésének és a szerződések megkötésének időrendje

+++++ TIFF +++++

30. A számvevőszéki ellenőrzés megállapította, hogy a kezdődátum a kilenc ÚIL-projektből hét esetében megelőzte a vonatkozó bizottsági határozatot, illetve az azt követő szerződéskötést (lásd: 5. ábra). A nyolcadik projekt a bizottsági határozat meghozatala után, de még a szerződés aláírása előtt kezdődött meg.

31. Tekintve, hogy a projektek az esetek többségében már a szerződéskötés előtt megkezdődtek, illetve hogy az uniós támogatás az ÚIL-projekteknél az összköltségnek legfeljebb 10%-át tette ki [9], nem volt bizonyítható, hogy az uniós támogatás döntő tényező lett volna a projektek elindításában vagy elvetésében (az erre vonatkozó példát lásd a 4. háttérmagyarázatban).

32. Az interjúk során az európai kutatószervezetek, illetve a tagállami minisztériumok képviselői úgy találták, hogy az ÚIL-intézkedés a támogatásban részesülő tevékenységeknél azért nem fejtett ki katalizátorhatást, mert a rendelkezésre bocsátott támogatás szintje ehhez túl alacsony volt, illetve mert a projektekhez eleve csupán az összköltség 10%-át biztosíthatták, és ez túl kevés a katalizátorhatás kiváltásához.

4. háttérmagyarázat

A DIRAC-projekt első szakasza

A Darmstadti Ionkutatási és Antiproton Központba (DIRAC) tervezett nemzetközi részecskegyorsító létesítmény megépítésének célja a már létező részecskegyorsítók modernizálása a világegyetem eredetét vizsgáló jövőbeli kutatásokhoz. A 14 partner (11 uniós tagállam, Kína, India és Oroszország) által társfinanszírozott projekt egy új infrastruktúra (mágnes) létrehozása mellett már meglévő infrastruktúrák (szinkrotron gyorsító és spektrométer) továbbfejlesztését is magában foglalja.

A projekt első, 104 millió EUR-s költségűre becsült szakasza a terveknek megfelelően 10,4 millió EUR-s uniós támogatásban részesült. A beruházás teljes összege várhatóan körülbelül 1,2 milliárd EUR lesz majd. A Bizottsággal kötött szerződés aláírásakor a projekt már megkezdődött.

33. A szakértőkből álló értékelő testület jelentése is hasonló észrevételt fogalmazott meg: "[…] a szakértők úgy találták, hogy az uniós támogatás a tervezési tanulmányok esetében nagyobb hatást váltott ki, mint az építési projekteknél, ez utóbbiakra ugyanis mindenképpen sor került volna, és néha nem volt teljesen egyértelmű, hogy az Unió által nyújtott 10%-os támogatás milyen előnyt biztosított" [10].

34. Az ellenőrzési kérdőív kitöltésekor tíz sikertelen pályázóból kilenc megerősítette, hogy a finanszírozásról szóló bizottsági döntés a projekt megvalósulására nem gyakorolt jelentős hatást; a pályázók többsége az elutasítás ellenére folytatta a projektet, bár annak volumenét néha csökkenteni kellett (lásd: 6. ábra).

35. Amikor a Számvevőszék egy ehhez hasonló kérdést tett fel a támogatást nyerő ÚIL-projektek koordinátorainak, négyből három azt válaszolta, hogy a Bizottság elutasító döntése nem akadályozta volna meg a projektjük elindítását (lásd ismét: 6. ábra).

6. ábra

Sikeres és sikertelen pályázatok megvalósulása

Az uniós támogatást megtagadó döntés ellenére megkezdte-e a projekt megvalósítását? | Hátráltatta volna-e az uniós támogatást megtagadó döntés a projekt megvalósítását? |

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

| |

Sikertelen pályázók kérdőíve | Projektkoordinátorokkal folytatott interjúk |

…az ÚIL-támogatás ennek ellenére további vagy jobb minőségű felszerelések beszerzését eredményezte

36. A nemzeti szinten megállapított projektköltségeken felül további 10%-ot biztosító uniós támogatás a projektek egészét tekintve ugyan nem igazán volt katalizáló hatású, de lehetővé tette az eredeti projektjavaslatban nem szereplő további felszerelések létrehozását vagy beszerzését. A források tehát kiegészítésül szolgáltak a nemzeti finanszírozáshoz, és ilyen értelemben az uniós támogatás nagyobb mértékű vagy fejlettebb technológiai ellátottságot biztosított az infrastruktúrákhoz. Egyes esetekben lehetővé tette továbbá a létesítmények több tudományterületen való hasznosítását is.

Kiegészítő jellegű finanszírozás

A Bizottság ugyan támogatta a kiegészítő jellegű finanszírozást, de kevés konkrét lépést tett ezen a téren

37. Amint azt a 14. bekezdésben már említettük, infrastruktúrákhoz uniós támogatás nemcsak a kutatási költségvetésből, hanem a regionális és kohéziós politikát támogató strukturális alapokból is szerezhető. Kutatási infrastruktúrára vonatkozó projekteket az EBB is támogathat, amennyiben azok európai jelentőséggel bírnak.

38. A kettős finanszírozás tilos, és az sem megengedett, hogy ugyanahhoz a kiadási tételhez több intézkedés keretében igényeljenek támogatást. Tekintve, hogy mindegyik eszköz külön szabályokat fogalmaz meg a társfinanszírozásra vonatkozóan, csak nagyon ritkán fordulhat elő, hogy különböző uniós finanszírozási mechanizmusok ugyanazt a projektet társfinanszírozzák. A finanszírozási források egymást kiegészítő igénybevétele azonban megengedett. A kiegészítő jellegű finanszírozás azt jelenti, hogy különböző pénzügyi forrásokat használnak fel olyan különböző projekttevékenységekhez, amelyek végrehajtása egymáshoz kapcsolódóan vagy egymást követően történik [11].

39. Több uniós dokumentum is szorgalmazta, hogy egymást kiegészítő formában egyszerre több uniós forrásból is támogatáshoz lehessen jutni. 2000. májusi jelentésében [12] az Európai Parlament erősen szorgalmazta, hogy a kutatási keretprogramban és más uniós politikákban – különösen a strukturális alapokban – a pénzeszközöket egymást kiegészítő módon használják fel. "Az Európai Kutatási Térség felé" című bizottsági közlemény [13] szintén kijelentette, hogy a kutatási infrastruktúrák területén ki kell aknázni a strukturális alapok, az EBB-hitelek, valamint a 6. KP támogatásainak összekapcsolásában rejlő lehetőségeket.

40. Emellett a 6. KP-t létrehozó határozatok [14] és "Az Európai Kutatási Térség szerkezetének kialakítása" program [15] is foglalkozott azzal, hogy a TT-, illetve az ÚIL-intézkedés kapcsán hogyan vehetők igénybe kiegészítő támogatások. A tervezési tanulmányok elkészítését elvileg az egyéb forrásokból származó támogatási lehetőségeknek – többek között az EBB és a strukturális alapok ezen infrastruktúrákhoz nyújtott támogatásainak – a módszeres vizsgálatára kellett alapozni. Az ÚIL-intézkedés keretében nyújtott támogatás "kiegészítheti az Európai Beruházási Bank vagy a strukturális alapok hozzájárulásait az ilyen infrastruktúrák finanszírozásához". A kiegészítő támogatások alkalmazásával a kutatási infrastruktúrákra vonatkozó munkaprogram [16] is foglalkozott.

41. A strukturális, kohéziós és egyéb finanszírozási forrásoknak a kutatási finanszírozással való összekapcsolása azt a konkrét célt szolgálja, hogy az uniós konvergencia régiók ezáltal megvalósíthassák az ipari és tudományos fejlesztésekben rejlő lehetőségeiket.

42. A Bizottság – bár a fent említett határozatok és dokumentumok révén szorgalmazta kiegészítő források igénybevételét – a 6. KP során ezzel a kérdéssel aktívan nem foglalkozott. A projektkoordinátorok számára nem állt rendelkezésre útmutató, amely támogatta volna őket az egymást kiegészítő finanszírozási lehetőségek felkutatásában, az ÚIL-projektek között pedig a vizsgált időszakban egyetlen olyan sem volt, amely a strukturális alapokból támogatást vagy az EBB-től hitelt kapott volna. A kérdőívet kitöltő sikertelen pályázók többsége azt állította, hogy nem tájékoztatták a kiegészítő finanszírozási források igénybevételének lehetőségéről (lásd: 7. ábra).

43. A Bizottságnak emellett gyakorlati lépéseket kellene tennie annak érdekében, hogy a támogatások egymást kiegészítő jellegét megfelelően adminisztrálja, pl. a kettős finanszírozást vagy a jogosulatlan társfinanszírozást feltáró ellenőrzések révén. A Számvevőszék azonban a következőket állapította meg:

i) az illetékes főigazgatóságok (a Kutatási Főigazgatóság és a Regionális Politikai Főigazgatóság) nem dolgozták ki a "kutatási infrastruktúrák" közös meghatározását;

ii) a két főigazgatóság nem rendelkezett eszközökkel ahhoz, hogy a 6. KP, illetve a strukturális alapok keretében egyaránt támogatásra jogosult projektekre vonatkozó információkat közös rendszerbe szervezze;

iii) a kohéziós politika keretében nem fejlesztettek ki külön eszközöket és adatbázisokat a kiegészítő jellegű finanszírozás irányításához, illetve koordinálásához.

7. ábra

Tájékoztatás a kiegészítő jellegű finanszírozásról – a sikertelen pályázók által kitöltött számvevőszéki kérdőív eredményei

Tájékoztatta-e Önt a Bizottság vagy a Nemzeti Kapcsolattartó Pont arról, hogy a kutatási infrastruktúrák programjához nyújtott finanszírozás kiegészíthető más uniós forrásokból származó támogatásokkal?

+++++ TIFF +++++

Következtetések és ajánlások

44. A Számvevőszék véleménye szerint a TT-intézkedés céljai többnyire megvalósultak, az ÚIL-intézkedés által kifejtett értéknövelő hatást azonban alacsonynak ítélte.

Hasznos eszköznek bizonyult-e a TT-intézkedés a döntéshozók számára?

45. A kutatói közösség képviselői a "Tervezési tanulmányok" intézkedést általában pozitívan értékelték. Véleményük szerint az intézkedés a jövőben tervezett kutatólétesítmények megvalósíthatósági tesztjei révén lehetőséget biztosított tudományos ötletek következetes módon történő kidolgozásához. A kutatók külön üdvözölték, hogy lehetőség volt különböző intézmények együttműködésére. A folyamat megkönnyítette a döntéshozók számára a támogatásra érdemes projektek meghatározását, és az ellenőrzött TT-projektek többsége felkerült az ESFRI-listára.

Katalizálóan hatott-e az ÚIL-intézkedés az új infrastruktúrák létrehozására?

46. Az ÚIL-intézkedés keretében nyújtott támogatás nem játszott meghatározó szerepet a projektek végrehajtásában. Az ÚIL-támogatás új vagy jobb felszerelések beszerzése révén lehetővé tette az érintett beruházási projektek technikai ellátottságának bizonyos szintű javítását. Az ÚIL-intézkedés új infrastruktúrák fejlesztéséhez azonban nem járult hozzá, inkább kiegészítő finanszírozást biztosított olyan projektekhez, amelyek az intézkedés létezésétől függetlenül is megvalósultak volna.

1. ajánlás

Tekintettel az ÚIL-projektek európai szintű értéknövelő hatását és katalizátorhatását illetően megfogalmazott számvevőszéki megállapításokra, a Bizottság fontolja meg, hogy érdemes-e ezeket az elkövetkező keretprogramok kutatási költségvetéséből is támogatnia.

A Bizottság gondoskodjon arról, hogy az intézkedések céljait világos, mindenki számára érthető formában fogalmazza meg úgy, hogy azok a projektfinanszírozás tervezett szintjét reálisan tükrözzék.

Tett-e lépéseket a Bizottság a kiegészítő finanszírozás érdekében?

47. Bár a 6. KP-ról szóló határozatban kimondta, hogy a TT-, illetve az ÚIL-projektekhez más uniós költségvetési forrásból is nyerhető kiegészítő finanszírozás, a Bizottság nem működött aktívan közre ennek a lehetőségnek a terjesztésében, így az kihasználatlanul maradt.

2. ajánlás

A Bizottság tisztázza, milyen cél érdekében tette lehetővé a jogszabályozásban a pénzeszközök egymást kiegészítő felhasználását. Tekintse át az ilyen jellegű finanszírozás előnyeit és hátrányait, illetve az azzal járó költségeket és hasznokat. Amennyiben úgy találja, hogy az előirányzott uniós pénzeszközök, az EBB-hitelek és a tagállami finanszírozás együttes alkalmazása hasznos szinergiákat teremt, akkor tegyen aktív lépéseket az egymást kiegészítő finanszírozási források felhasználásának előmozdítására úgy, hogy közben gondoskodjon az ezen lehetőségből adódó visszaéléseket megfelelően megelőző és kiszűrő kontrollok bevezetéséről.

Ezt a jelentést a Számvevőszék a 2010. május 5-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

A Számvevőszék nevében

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

elnök

[1] Support for Research Infrastructures in the FP6 Specific Programme on "Structuring the European Research Area" – Work Programme 2002-2003 (Kutatási infrastruktúrák támogatása a 6. KP-n belül "Az Európai Kutatási Térség szerkezetének kialakítására" vonatkozó egyedi program keretében – 2002–2003-as munkaprogram), 1. o.

[2] A Tanács 1999. január 25-i 1999/173/EK határozata a humán kutatási potenciál és a társadalmi-gazdasági tudásalap fejlesztésére vonatkozó kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs egyedi program (1998–2002) elfogadásáról (HL L 64., 1999.3.12., 105. o.).

[3] Lásd a Bizottság szolgálatainak munkadokumentumát: "A European Research Area for Infrastructures" (Európai Infrastruktúrák Kutatási Térsége), SEC(2001) 356, 2001.2.27.

[4] FP6-2003-Infrastructures-4 pályázati felhívás.

[5] Az értékelők megjegyezték, hogy: "A túljelentkezés mértéke ennél a pályázatnál az indikatív költségvetés (70 millió EUR) közel hatszorosa volt. Ha csupán a közös pontszámozás alapján is nagyon jónak minősülő pályázatokat vesszük, a túljelentkezés akkor is két-háromszoros." Szakértői jelentés az FP6-2003-Infrastructures-4 pályázatról, 2004. május 7.

[6] A pályázati felhívás kiterjedt a projektek egy további kategóriájára is ("kísérő intézkedések"), amely azonban ennek az ellenőrzésnek nem tárgya. Ebből a kategóriából két projekt került kiválasztásra.

[7] Az Európai Parlament és a Tanács 1982/2006/EK határozata (HL L 412., 2006.12.30., 1. o.).

[8] HL L 294., 2002.10.29., 44. o.

[9] 34. külön záradék az ÚIL-intézkedéshez: a külön meghatározott egyéb támogatási tevékenységeknél a szerződő feleknek a teljes költségelszámolás (FC), fix rezsiköltséggel kalkulált teljes költségelszámolás (FCF) vagy addicionális költségelszámolás (AC) alkalmazása mellett felmerülő költségei esetében a visszatérítés mértéke nem haladhatja meg az összes támogatható költség 10%-át.

[10] "Kutatási infrastruktúrák" intézkedés – FP6-2003-Infrastructures-4 pályázati felhívás: Szakértői jelentés, 4. o.

[11] Competitive European regions through research and innovation. Practical Guide to EU funding opportunities for research and innovation (Versenyképes európai régiók: kutatás és innováció – Gyakorlati útmutató a kutatási és innovatív tevékenységek uniós finanszírozási lehetőségeiről), 2008.12.2., Rev. 2., 12–13. o.

[12] Report on the Communication from the Commission "Towards a European research area" (Jelentés "Az Európai Kutatási Térség felé" című bizottsági közleményről) (COM(2000) 6 – C5-0115/2000 – 2000/2075(COS)).

[13] "…ezt az alkalmat fel kell használni a 2000–2006 közötti időszakra tervezett strukturális támogatások megtárgyalására, hogy megvizsgáljuk, miként kapcsolhatók leginkább össze az e keretrendszerben (vagyis a strukturális alapokból) megvalósuló projektek az európai programok projektjeivel." COM(2000) 6, 18. o.

[14] Az Európai Parlament és a Tanács 1513/2002/EK határozata (HL L 232., 2002.8.29., 1. o.).

[15] "Az Európai Kutatási Térség szerkezetének kialakítása" (2002–2006) kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs egyedi program elfogadásáról szóló, 2002. szeptember 30-i 2002/835/EK tanácsi határozat.

[16] Work Programme (2002-2003): Support for Research Infrastructures in the FP6 Specific Programme on "Structuring the European Research Area" (Munkaprogram (2002–2003): Kutatási infrastruktúrák támogatása a 6. KP-n belül "Az Európai Kutatási Térség szerkezetének kialakítására" vonatkozó egyedi program keretében), első aktualizált változat, 2003. június.

--------------------------------------------------

I. MELLÉKLET

A "TERVEZÉSI TANULMÁNYOK" KERETÉBEN MEGVALÓSULÓ PROJEKTEK EREDMÉNYEI

Típus | Projekt rövidítése | Projekt megnevezése | A projekt főbb eredményei [1] | Az uniós finanszírozás legfontosabb hatása [1] | A projekt megvalósulásának esélyei [1] |

Szabadelektron-lézerek | EUROFEL | European FEL Design Study | A szabadelektron-lézer által gerjesztett fényforrások következő generációjának megépítésére való felkészülés. A projekt hatása főleg műszaki jellegű, a mérnöki problémák megoldásában jelentkezik (alapvető fontosságú elemek megtervezése). | Több, hasonló infrastruktúrát előkészítő intézmény együttműködése műszaki kérdésekben. | Az ESFRI útitervében szereplő, megosztott infrastruktúra-hálózat. |

Egyéb - Részecskegyorsítók | EUROTeV | European Design Study Towards a Global Linear Collider | Részvétel egy nemzetközi projektben (ILC Global Effort). A munka lényegében a részecskeütköztetést lehetővé tevő alrendszerek, illetve egy nemzetközi értékelőcsapat által megállapított egyéb kulcsfontosságú kérdések kutatásából áll. | Több európai szervezet bevonása a konzorciumba (a koordinátor uniós támogatás nélkül is részt venne a világszintű ILC-projektben, de csak kisebb mértékben). | A világméretű projekthez a műszaki terv várhatóan 2012-ben készül el, megépítésére a 2010-es évek vége felé kerülhet sor. |

Asztrofizika | ELT DESIGN STUDY | Extremely Large Telescope Design Study | Egy nagy európai optikai és infravörös távcső esetleges megépítéséhez szükséges háttértechnológiák és koncepciók kidolgozása. | A tervezési tanulmányban szinte az összes legnagyobb európai intézmény részt vesz. A projekt az európai csillagászati közösség egészének közös álláspontját képviseli. | Világméretű szinten több hasonló projekt versenyez egymással, ezek közül csak egy fog megvalósulni. A távcső megépülése ezért bizonytalan. A 7. KP támogatást nyújt a megépítés előkészítő munkálataihoz. |

Nukleáris fizika | EURISOL DS | European Isotope Separation On-Line Radioactive Ion Beam Facility | Az új létesítmény létrehozása során várható fontos műszaki problémák megoldása, megvalósíthatósági tanulmány, helyszín és egyéb kérdések. | A projekt uniós finanszírozás nélkül nem valósulna meg; egymást erősítő hatások más európai projektekkel. | Még nem szerepel az ESFRI-listán. |

Szerkezetépítés | L-SURF | Large Scale Underground Research Facility on Safety and Security | Megvalósíthatósági tanulmány, műszaki leírások, többféle üzleti helyzet finanszírozási lehetőségeit tartalmazó üzleti terv, jogi személy létrehozására vonatkozó értékelés. | Az európai munkavédelmi és munkabiztonsági tevékenységek áttekintése. | Az ellenőrök látogatásakor még nem létezett jogi személy. Az esetleges megépítéshez szükséges források nem biztosítottak. |

Környezetvédelem | DesignACT | Designing the Aquaculture Centre of Technology-facing the unmet needs in European aquaculture | Az akvakultúrához kötődő infrastruktúrák leltározása és igénymeghatározás, tartalommeghatározás, költségszámítások, környezeti felmérés, igazgatási, operatív és üzleti terv, építési terv és fejlesztési stratégia, támogatás új jogi személy létrehozásához. | Egy nagyszabású tengeri akvakultúra-létesítmény alapjainak lefektetése, amely nyitva állna külföldi kutatók előtt, fejlett információs és kommunikációs technikákat alkalmazna, és képzési lehetőségeket biztosítana diákok számára. | Az ESFRI listáján nem szerepel, de előfordulhat, hogy tagállami támogatásban fog részesülni. |

Nukleáris fizika | DIRAC secondary-Beams | Internal Target experiments with highly energetic stored and cooled secondary beams at the International Accelerator Facility, Darmstadt Ion Research and Antiproton Center (DIRAC) | Technológiák, prototípusok és gyorsítóalkatrészek fejlesztése, megvalósíthatósági tesztek és biztosítékok. | A projekt világszerte sok intézményt ösztönzött a részvételre. Mivel a projekt tervezési szakasza a nemzeti finanszírozási mechanizmusok révén nem jutott elegendő támogatáshoz, a projekt ilyen mértékű előkészítése nem lett volna lehetséges. | Az építkezés megkezdődött, befejezése 2016-ra várható. |

Asztrofizika | SKADS | Square Kilometre Array Design Study | Költséghatékony technológia és rendszerterv kidolgozása. | A projekt Európa-szerte számos új rádiócsillagászati csoportot mobilizált, amelyek támogatták a SKA-távcsővel kapcsolatos fejlesztéseket, illetve részt vettek azokban. | A projekt szerepel az ESFRI-listán. |

Egyéb - Asztrorészecskék | KM3NeT | Design Study for a Deep Sea Facility in the Mediterranean for Neutrino Astronomy and Associated Sciences | A legfontosabb projektcél egy mélytengeri neutrínóteleszkópra, illetve egy tengertudományi kutatóállomásra vonatkozó műszaki terv elkészítése. Sor került terepkijelölési kérdések elemzésére is. | Az uniós finanszírozás fontos hatása: a létesítmény megépítésénél alkalmazott megközelítés kevésbé lett volna megalapozott és meggyőző. | A projekt szerepel az ESFRI-listán, és további kötelezettségvállalások válnak kézzelfoghatóvá tagállami szinten is. |

[*] Az ellenőrzési interjúk alapján.

--------------------------------------------------

II. MELLÉKLET

AZ ÚJ INFRASTRUKTÚRÁK LÉTREHOZÁSÁRA VONATKOZÓ PROJEKTEKNEK NYÚJTOTT UNIÓS TÁMOGATÁSOK

Projekt rövidítése | (A Bizottsággal kötött) támogatási megállapodás aláírásának időpontja | Projekt megkezdésének dátuma (és időtartama) | Tárgyalás utáni teljes költségvetés (EUR) | Uniós hozzájárulás (EUR) | Uniós hozzájárulás/ Támogatások kumulált összege (%) | Projektleírás | Uniós támogatás felhasználása |

ALMA Enhancement | 2005.10.19. | 2006.1.1. (60 hónap) | 284015100 | 8518360 | 3,00 % | Az Alma Enhancement projektre egy közös európai és észak-amerikai projekt, a nagy ALMA (Atacama Large Millimeter Array) részeként kerül sor. Az ALMA jelenleg a világon a legnagyobb szárazföldi csillagászati projekt. Infrastruktúráinak kiépítése már 2003-ban megkezdődött Chilében, a végleges befejezés 2012-re várható. Az uniós ALMA Enhancement projekt kiegészítő hardver és szoftver összetevők telepítése révén egy ötödik, milliméteres és milliméter alatti tartományban működő hullámhosszt biztosít az ALMA-hoz, aminek köszönhetően nagyobb felbontású képek készíthetők, és magas felbontás mellett is végezhetők vízszintmérések. | Az uniós hozzájárulás az összes munkafolyamatot érinti. A legtöbb munkafolyamat az ötödik hullámhosszon működő receptorok megtervezésére, legyártására, összeállítására és ellenőrzésére vonatkozik. |

BINASP | 2005.9.27. | 2004.3.15. (60 hónap) | 20869204 | 1912120 | 9,16 % | A BINASP projekt bio-nanotechnológiai kutatóinfrastruktúrák és -létesítmények rendszerének kiépítését célozza a trieszti AREA Tudományos Parkban. Ehhez hét projektfeladat elvégzésére van szükség (ideértve többek között az állatház, a modern mikroszkópos és nanoszkópos egység, valamint a molekuláris szintű optikai képalkotó laboratórium telepítését). A feladatok főleg új módszerek kidolgozásából és a szükséges felszerelések beszerzéséből állnak. | Az Unió kb. 7%-os hozzájárulást biztosít a projekt keretében javasolt feladatok mindegyikéhez. Kizárólag az 1. feladat (irányítás) és a 10. feladat (nano-biofotonikus egység létrehozása) esetében azonban a kért uniós támogatás mértéke 20%. |

CeMaCE | 2005.4.18. | 2004.3.5. (36 hónap) | 8996302 | 937432 | 10,42 % | A CeMaCE projekt laboratóriumokra és speciális berendezésekre fordított jelenlegi beruházások kibővítésével kívánja létrehozni a tengerek kemo-ökológiájával foglalkozó integrált tudományos központot. A fő feladat egy tengeri ökotron, illetve egy tengeri kemo-ökológiai labor létrehozása, valamint a molekuláris biológiai labor és a fogadólétesítmények modernizálása. | A fogadólétesítmények modernizálásán kívül az összes feladathoz igényeltek uniós támogatást. Az 1. feladatnál (tengeri ökotron építése) a kért támogatás eléri a költségek 100%-át, míg a két labornál a kért támogatás kevesebb mint 10%. |

CISB | 2005.3.21. | 2004.3.5. (48 hónap) | 18866474 | 1730000 | 9,17 % | A projekt célja egy új infrastruktúra, az Integrált Strukturális Biológiai Központ (Centre for Integrated Structural Biology, CISB) létrehozása, amelynek keretében három vezető nemzetközi intézmény (az EMBL, az ESRF és az ILL) egyesíti erőforrásait a Joseph Fourier Egyetemmel. Egy új labor megépítésén és felszerelésén (1. és 2. feladat) kívül a projekt új vagy kibővített technikai platformokat is kíván biztosítani a posztgenomikus időszak strukturális biológiájának előmozdításához (3–9. feladat). | Az 1. és 2. feladathoz (építés és felszerelés) nem igényeltek uniós támogatást. Több mint 60%-os, illetve 68%-os hozzájárulást (425 000 EUR-t, illetve 200000 EUR-t) igényeltek azonban a LADI III típusú, fehérjekristályokat vizsgáló neutron diffraktométer telepítéséhez, illetve egy nagy áteresztőképességű elektronmikroszkópos platform létrehozásához. |

DAM-LR | 2005.4.11. | 2005.1.1. (36 hónap) | 3596000 | 382000 | 10,62 % | A DAM-LR projekt egy teljes mértékben megosztott virtuális infrastruktúra létrehozását célozza. Olyan infrastruktúra kidolgozására és telepítésére irányul, amely a különféle nyelvi eszközök, például a nagyméretű (multimédiás) korpuszok, lexikonok, nyelvtani útmutatók stb. egyszerű kezelésében és az azokhoz való könnyű hozzáférésben érdekelt európai kutatóközösség számára készül. A DAM-LR projekt egyesíti a partnerintézmények nyelvi archívumait, hogy azok a felhasználók számára egyetlen nagy tömbként jelenjenek meg. | A projekt tizenkét feladatból áll. Az első hét feladat főleg helyi infrastruktúrákkal kapcsolatos, melyekhez uniós támogatást nem igényeltek. A maradék öt a közös infrastruktúra létrehozására irányul, ezt segíti elő a (35–55%-os mértékű) uniós támogatás is. |

DIRAC-PHASE-1 | 2005.12.9. | 2005.10.1. (48 hónap) | 100951660 | 10405360 | 10,31 % | Ez a közel 1,2 milliárd EUR-s projekt képezi az International Facility for Antiproton and Ion Research (Nemzetközi Antiproton- és Ionkutatási Létesítmény, FAIR) megépítésének első szakaszát. A DIRAC első szakaszának célja, hogy a darmstadti GSI-laborban található UNILAC/SIS18 gyorsítórendszer üzemi teljesítményének és kutatási kapacitásainak a nagymértékű bővítése révén fokozott nyalábintenzitást, illetve nyalábenergiákat biztosítson. Ez a SIS18 nehézion-szinkrotron kétféle korszerűsítésével, az infrastruktúrának az R3B-mágnessel való összehangolásával, valamint a HADES-spektrométer modernizálásával valósul meg. | Az uniós támogatás egyformán oszlik meg az összes feladat között, kivéve egyet, amelyhez nem igényeltek támogatást (ez utóbbinak meghatározása: "általános építési feladatok – a projektidőszak során elvégzendő összes egyéb építési feladat"). |

EUTRICOD | 2005.10.19. | 2004.11.1. (48 hónap) | 21814400 | 2060000 | 9,44 % | A projekt kutatási kapacitások fenntartását és bővítését célozza, valamint azt, hogy a Behozott és Könnyen Fertőző Betegségek Európai Képzési és Kutatási Központja számára nemzetközi elismerést vívjon ki. | Az uniós támogatást nagyrészt három külön munkafolyamathoz igényelték: a BSL3 inszektárium, illetve a BSL4 egység megépítéséhez, valamint egy ghánai kutatótábor korszerűsítéséhez. |

ISIS TS2 | 2005.4.21. | 2005.3.1. (48 hónap) | 165015111 | 11000000 | 6,67 % | Az "ISIS TS 2" az "ISIS" elnevezésű spallációs neutronforrás továbbfejlesztése, amely 18 további, javított és optimalizált teljesítményű neutronszóró berendezés hozzáadását teszi lehetővé. A projekt célja az első hét berendezés fejlesztése. | Az uniós hozzájárulást elsősorban három olyan feladathoz kérvényezték, amelyek keretében három berendezés kerül megtervezésre, illetve megépítésre (1. feladat: LET, 5. feladat: NIMROD és 7. feladat: WISH); de bizonyos mértékű forrásokat kérvényeztek a többi feladathoz is. Csak egy olyan feladat van, amelyhez uniós hozzájárulást nem kérvényeztek (célja: kivont protonnyaláb, valamint a kapcsolódó épületek és szolgáltatások megtervezése és létrehozása). |

STAR | 2005.4.18. | 2004.10.1. (36 hónap) | 103925000 | 11000000 | 10,58 % | A projekt egy világszerte elismert egyedi európai kutatási platform létrehozásához kíván hozzájárulni, amely a szilikonnal kapcsolatban végezne magas szintű kutatást és fejlesztést. Ez az IMEC, a CEA/LETI és az FhG által jelenleg épített, a 300 mm-es átmérővel kompatibilis folyamatalapú kutatási gyártásszimulációs berendezések infrastruktúrájának többnyire egymást kiegészítő felszerelésekkel való kibővítése révén valósul meg, illetve azáltal, hogy a három új kutatólétesítményt a wafercsere optimalizálása érdekében összekapcsolják, és ezáltal úgynevezett "virtuális feldolgozó üzem" jön létre. | Az összes munkafolyamathoz igényeltek uniós támogatást: a kért támogatás mértéke az első három feladatnál (melyek keretében a 300 mm-es átmérőjű infrastruktúrát mindhárom helyszínen kibővítik) 10%, szemben az irányítási és terjesztési tevékenységekkel, melyek esetében 100%. |

--------------------------------------------------