[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 13.7.2005

SEC(2005) 951 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK

A 104. cikk (7) bekezdésében előírt, a túlzott hiány esetén követendő eljárás szerinti 2005. március 8-i tanácsi ajánlás eredményeként a Magyarország által végrehajtott intézkedésekről

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK

A 104. cikk (7) bekezdésében előírt, a túlzott hiány esetén követendő eljárás szerinti 2005. március 8-i tanácsi ajánlás eredményeként a Magyarország által végrehajtott intézkedésekről

1. ELőZMÉNYEK

Magyarország 2004. május 1-jén történt közösségi csatlakozását követően a Bizottság - a 2004 márciusában Magyarország által szolgáltatott adatok figyelembevételével a Bizottság szolgálatainál készült 2004. tavaszi gazdasági előrejelzések alapján - túlzott hiány esetén követendő eljárást indított Magyarország ellen, mivel 2003. évi hiánya meghaladta a GDP 3 %-át. A Tanács a Bizottság ajánlására 2004. július 5-én megállapította, hogy Magyarország túlzott hiánnyal rendelkezik, és ezzel egyidejűleg a hiány korrekciója érdekében a 104. cikk (7) bekezdése szerint ajánlást intézett hozzá. Ebben az szerepelt, hogy a magyar hatóságok hozzanak középtávú intézkedéseket azért, hogy a hiány 2008-ra hiteles és fenntartható módon a GDP 3 %-a alá csökkenjen, azzal a hiánycsökkentési pályával összhangban, amelyet a 2004. májusában benyújtott konvergenciaprogramról szóló, 2004. július 5-i tanácsi vélemény határozott meg. A Tanács különösen azt ajánlotta, hogy a magyar hatóságok 2004. november 5-ig tegyenek hatékony lépéseket a 2005. évi hiánycél elérésére előirányzott intézkedések kapcsán.

A Tanács 2005. január 18-án a Szerződés 104. cikkének (8) bekezdése alapján megállapította, hogy Magyarország nem tette meg a hatékony lépéseket az ajánlás nyomán, és várhatóan nagymértékben túllépi a 2005. évi hiánycélt. Magyarország eltéréssel rendelkező tagállam, ami azt jelenti, hogy a Szerződés 104. cikkének (9) bekezdése és 104. cikkének (11) bekezdése rá nézve nem alkalmazható, noha Magyarország köteles elkerülni a túlzott hiányt. Ekképpen Magyarországhoz csak a 104. cikk (7) bekezdése alapján lehet a túlzott hiány esetén követendő eljárás szerinti további ajánlásokat intézni.

A Tanács a 104. cikk (7) bekezdésének megfelelően március 8-án új ajánlást fogadott el Magyarország számára[1]. Ebben az szerepelt, hogy a magyar hatóságok hozzanak középtávú intézkedéseket annak érdekében, hogy a hiányt 2008-ra hiteles és fenntartható módon a GDP 3 %-a alá csökkentsék[2]. Ezért 2005. július 8-ig tegyenek hatékony lépéseket további, lehetőleg strukturális jellegű intézkedések meghozatalára azért, hogy a 2005. évi hiány ne haladja meg a kitűzött mértéket, azaz a GDP 3,6 %-át[3]. A Tanács különösen azt ajánlotta, hogy növeljék meg jelentősen a 2005. évi költségvetésben szereplő „vésztartalék” csomagot, korlátozzák a lehető legnagyobb mértékben annak felhasználását, és a felhasználást kössék a 2005. évi hiánycél megvalósításának egyértelmű bizonyításához. A Tanács azt is ajánlotta, hogy a magyar hatóságok bármely adócsökkentés ütemezését és végrehajtását tegyék függővé a 2004 decemberében benyújtott aktualizált konvergenciaprogramban feltüntetett hiánycélok elérésétől. Ezenkívül felkérte a magyar hatóságokat, hogy vállalásuknak megfelelően folytassák a közigazgatási, egészségügyi és oktatási rendszer tervezett reformját, hogy ezzel is javuljon az államháztartás hosszú távú teherbíró-képessége, valamint hogy ragadjanak meg minden lehetőséget a költségvetési kiigazítás felgyorsítására.

2. AZ ÚJABB FEJLEMÉNYEK ÉS A MAGYAR HATÓSÁGOK ÁLTAL A HIÁNY KIIGAZÍTÁSÁRA HOZOTT INTÉZKEDÉSEK

Röviddel azután, hogy a Tanács elfogadta a 104. cikk (7) bekezdése szerinti új ajánlásokat, a magyar hatóságok végrehajtották a további kiigazító intézkedések első sorozatát . Március 12-én a kormány bejelentette, hogy felemeli a „vésztartalék” csomagot a GDP 0,5 százalékpontjáról (amely már a 2005. évi költségvetésben is szerepelt a 2005. évi célkitűzések esetleges túllépésének kivédésére) a GDP 0,8 százalékára. E csomag egyes nagyobb kiadási tételek általános csökkentéséből állt. További bevételeket is azonosítottak, méghozzá a már meglévő mobiltelefon-engedélyek meghosszabbításából a GDP 0,1 százalékpontját kitevő mértékben. A Bizottság szolgálatai a részben ezen intézkedések figyelembevételével készült 2005. tavaszi előrejelzésben 2005-re a hivatalos 3,6 %-os célkitűzéshez képest a GDP 3,9 %-át kitevő hiánnyal számoltak. Ez az előrejelzés a 2005-ben GDP 3,9 %-os növekedését vette alapul, valamint magában foglalta a 2005. évi költségvetésben és a 2004. decemberi aktualizált konvergenciaprogramban szereplő információkat: különösen azt, hogy a kamatterhek és az állami beruházások várhatóan a GDP ½ illetve 1½ százalékpontjával csökkennek, és hogy a kormány egyre inkább PPP-projektekhez igyekszik folyamodni. Az előrejelzés a bevételek és a működési kiadások (főként az általános forgalmi adó és a társadalombiztosítás) területén néhány további csúszás veszélyére figyelmeztetett.

Az elmúlt hónapokban bebizonyosodott, hogy a gazdaság valamelyest lelassult, és ezért az előrejelzett GDP-növekedés egy kissé derűlátónak tűnik. Ennek azonban a hatóságok szerint a bevételek összetételének megváltozása miatt csupán csekély kihatása lesz a költségvetésre: a vártnál gyorsabb deflációnak köszönhetően megemelkedett reálbérek nagyobb fogyasztáshoz és ezáltal magasabb közvetett adóbevételekhez vezetnek, amely kompenzálja a társasági adók kiesését. Emellett az új költségvetési adatok megjelenésével májusban a hatóságok elismerték, hogy a 2005. évi költségvetés számos bevételi és kiadási terve meglehetősen derűlátó volt. Mindezek fényében a GDP 3,6 %-át kitevő célkitűzéshez képest általánosan 1½ százalékpontos csúszás[4] tűnt valószínűnek (1. táblázat).

1. táblázat: A várható kiesések és túlköltekezések a 2005. évi költségvetésben |

Várható bevételkiesés | A GDP százalékpontját | Várható túlköltekezés | A GDP százalékpontját |

Általános forgalmi adó | -0,4 | Nyugdíjkifizetések | +0,1 |

Személyi jövedelemadó | -0,1 | Gyógyszertámogatások | +0,2 |

Társadalombiztosítási járulék | -0,15 | A központi költségvetés megnövelt működési kiadásai | +0,55 |

Jövedéki adó | -0,15 |

Bevételkiesés összesen | -0,8 | Túlköltekezés összesen | 0,85 |

Forrás: magyar hatóságok, bizottsági számítások. |

A várható csúszás kompenzálására a magyar kormány 2005 júniusában bejelentette a második kompenzációs intézkedéssorozatot . A GDP 1½ százalékpontját valamelyest meghaladó várható csúszást az ugyanekkora nagyságrendű korrekciós intézkedések kompenzálnák, a márciusi intézkedésekkel együtt (lásd 2. táblázat).

2. táblázat: A várható csúszást kompenzáló korrekciós intézkedések |

Bevételi oldal | A GDP százalékpontját | Kiadási oldal | A GDP százalékpontját |

A lejárt GSM-engedélyek meghosszabbításából származó bevételek felhasználása a hiány csökkentésére | 0,1 | A vésztartalék-alapban elkülönített, 0,6 százalékpontot kitevő kiadások végleges befagyasztása | 0,6 |

A szerencsejáték-adó felemelése 2005. szeptember 1-től | 0,015 | Az átvitt előirányzatok felhasználásának korlátozása | 0,25 |

A társadalombiztosítási járulékalap kibővítése 2005. október 1-től | 0,02 |

A dohányáruk fokozott határellenőrzése | 0,04 |

Változás a harmadik országokból érkező import utáni ÁFA elszámolásában | 0,025 |

Az állami vagyon eladásából származó további egyszeri bevételek és a PPP-projektek fokozottabb igénybevétele | 0,6 |

Összesen | 0,8 | Összesen | 0,85 |

Forrás: magyar hatóságok, bizottsági számítások. |

Ezek az intézkedések összességében kedvezően hatnának a 2005. évi költségvetési hiány alakulására, és lehetővé kellene tenniük a GDP 3,6 %-át kitevő hiánycél elérését. Igaz ugyan, hogy a kiigazítás jelentős részben egyszeri intézkedéseken alapul, azonban el kell ismerni, hogy az intézkedések némelyike a 2006. évi költségvetésre is kedvező hatással lesz. Ilyen például a szerencsejátékok adójának emelése és a társadalombiztosítási járulékalap kibővítése, valamint a vésztartalék-alapban elkülönített, a GDP 0,6 %-át kitevő kiadások tartós befagyasztása, mivel a kormány kötelezettséget vállalt arra, hogy ezeket az alacsony szinteket alkalmazza a 2006. évi költségvetés alapjául.

Ezenkívül a kormány nemrégiben az ún. 100 lépés program néven átfogó javaslatot terjesztett a parlament elé, amely a tervek szerint nagyobb részt 2006-ban fog hatályba lépni, és amellyel folytatni kívánja a strukturális reformot. A terv egy része főként a munkaerőpiaccal és az egészségügyi ágazattal foglalkozik. Célja magasabb társadalombiztosítási járulékok elérése, számos inaktív vagy be nem jelentett dolgozó bevonása az aktív munkaerőpiacra és az egészségügy színvonalának javítása. A 100 lépés program többi része azonban egy átfogó, középtávú adóreformot tartalmaz, jelentős bevételkiesési hatásokkal 2006-ra és az azt követő évekre. A kormány a kieséseket – amelyek csupán 2006-ban elérik a GDP 1 százalékpontját – ezidáig nem részletezett kiadáscsökkentésekkel tervezi kompenzálni. Ez annál is fontosabb, mivel ezenkívül kompenzálni kell a 2005-ben meghozott egyszeri intézkedések lejártából eredő, a GDP kb. 1%-át kitevő bevételkiesést, és, mivel a társfinanszírozási követelményeknek megfelelően a beruházásokat is növelni tervezik, ami miatt szintén korrekciós intézkedésre lesz szükség. A 2006. évi költségvetésnek minden, a GDP 2,9 %-át kitevő hiánycél eléréséhez szükséges intézkedést tartalmaznia kell.

3. ÉRTÉKELÉS

A jelenlegi információk és a márciusban és júniusban kitűzött, részben állandó jellegű fenti korrekciós intézkedések alapján, valamint a kormánynak a szükség esetén az év folyamán további intézkedések végrehajtására vonatkozó határozott kötelezettségvállalása mellett úgy tűnik, hogy a 2005. évi, a GDP 3,6 %-át kitevő hiánycél elérhető, és hogy a magyar kormány a 2005. március 8-i tanácsi ajánlás nyomán a 2005. július 8-i határidőre megtette a hatékony lépéseket a 2005. évi tervezett hiány elérésére szolgáló intézkedések tekintetében. Ennek megfelelően a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a túlzott hiány esetén követendő eljárás keretében jelenleg nem szükségesek további lépések.

Magyarország költségvetési helyzete azonban továbbra is ingatag. A 2005. évi túlzott hiány kiigazításához a tervezett intézkedéseket hatékonyan végre kell hajtani, és amennyiben az év folyamán túlköltekezés lépne fel, kiegészítő intézkedéseket kell tenni, amire a kormány nyilvánosan meghirdetett kötelezettséget vállalt. Továbbá, mivel a 2006. évi bevételek a 2005. évi egyszeri intézkedések lejártának és a tervezett adócsökkentéseknek köszönhetően csökkenni fognak, a beruházási kiadások pedig várhatóan emelkednek, a 2006. évi, a GDP 2,9 %-át kitevő hiánycél elérése érdekében – a 2006. évi ésszerű költségvetés elfogadását is magában foglaló – fontos kiigazításokra és döntő hatású intézkedésekre lesz szükség. Amennyiben a későbbiekben mulasztások történnek a tervezett kiigazítás végrehajtása során, úgy a Bizottságnak javasolnia kell a Tanácsnak a költségvetési felügyelet megerősítését és a szükséges intézkedés meghozatalát, a Szerződés rendelkezéseinek, valamint a Stabilitási és Növekedési Paktumnak megfelelően.

FÜGGELÉK

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Reál GDP (%-os változás) | KP 2004. december | 3.9 | 4.0 | 4.2 | 4.3 | 4.6 |

COM | 4.0 | 3.9 | 3.8 | n.a. | n.a. |

HICP-infláció (%) | KP 2004. december | 6.8 | 4.5 | 4.0 | 3.5 | 3.0 |

COM | 6.8 | 3.8 | 3.6 | n.a. | n.a. |

Államháztartási egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2004. december, kiigazított 1 | -4.4 | -3.6 | -2.9 | -2.2 | -1.6 |

Nem kiigazított | -5.3 | -4.7 | -4.1 | -3.4 | -2.8 |

COM | -4.5 | -3.9 | -4.1 | n.a. | n.a. |

Elsődleges egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2004. december, kiigazított 1 Nem kiigazított 2 | 0.4 -1.1 | 0.0 -0.9 | 0.2 -0.7 | 0.6 -0.3 | 1.0 0.1 |

COM | -0.0 | -1.1 | -0.7 | n.a. | n.a. |

Bruttó államadósság (a GDP %-ában) | KP 2004. december, kiigazított 1 | 56.7 | 55.5 | 53.0 | 50.6 | 48.3 |

Nem kiigazított2 | 59.9 | 58.6 | 56.8 | 54.9 | 53.2 |

COM | 57.8 | 58.9 | 57.9 | n.a. | n.a. |

Megjegyzések: 1 Az Eurostat 2004. szeptember 23-i határozata átmeneti újraosztályozást enged meg, az államháztartás második pillérét képező nyugdíjalapokra vonatkozó 2007. márciusi költségvetési adatbejelentésig. A magyar hatóságok úgy határoztak, hogy élnek ezzel a lehetőséggel és a hiány számadatait úgy nyújtották be, hogy kivonták az államháztartási hiányból az 1998. évi nyugdíjreform által támasztott terhet (második pillér). Ez 2004. és 2008. között 0,9–1,2 százalékponttal csökkenti az éves hiány-adatokat a májusi programhoz képest. 2 A megelőző programmal és a Bizottság szolgálatainak 2004. őszi előrejelzésével való összehasonlíthatóság érdekében, és tekintettel arra, hogy a 2008-ra kitűzött végső cél szempontjából nem adódnak előnyök ebből az újraosztályozásból, nem csak a kiigazított, hanem a kiigazítatlan számadatok is bemutatásra kerülnek. Források: Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2004. őszi gazdasági előrejelzései (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai. |

[1] Lásd: http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11218.en04.pdf

[2] Az ajánlást a Tanács a 2004. decemberében benyújtott aktualizált konvergenciaprogramról szóló, 2005. március 8-i tanácsi véleményben meghatározott módosított hiánycsökkentési pálya alapján készítette. Az aktualizált konvergenciaprogram az államháztartási hiányra vonatkozóan a következő éves célokat határozza meg 2004. és 2008. között: a GDP 4,4 %-a, 3,6 %-a, 2,9 %-a, 2,2 %-a és 1,6 %-a. A számadatok összhangban vannak az alábbiakkal: i. a 2004. szeptember 23-i Eurostat-határozat, amely lehetővé teszi a második pillért képező nyugdíjalapok államháztartáson belüli ideiglenes átsorolását a 2007. márciusi költségvetési adatbejelentésig; és amellyel a magyar hatóságok éltek is; a 2005. márciusi értesítésben szereplő, kissé módosított nyugdíjreform-teher. A nyugdíjalap korrekciójától eltekintve az új célkitűzés a GDP 0,6 százalékpontjával magasabb, mint a májusi konvergenciaprogramban szereplő és a 2004. júliusi tanácsi ajánlásokban említett eredeti 2005. évi célkitűzés.

[3] A Bizottság szolgálatai ekkor még a GDP 4,1 %-át kitevő hiánnyal számoltak 2005-re.

[4] Bár a megállapított csúszások nagyjából megfelelnek a Bizottság szolgálatainak tavaszi előrejelzésének, ahol szintén a GDP 0,8 %-át kitevő vésztartalék nagy részének tartós befagyasztásával számoltak, a teljes csúszás mégis magasabb, mint a Bizottság előrejelzése szerint.