1.

a következő ajánlásokat címezi a Tanácshoz: a) a Bizottsággal együtt új stratégia elfogadása, amely mennyiségi – de különösen minőségi tekintetben – növeli az EU támogatását egy olyan biztonságos, stabil, egységes, virágzó, föderális és demokratikus Irak kiépítésére irányuló erőfeszítésekben, amely támogatja az emberi jogokat, megóvja kisebbségeit, illetve ösztönzi az etnikumok közötti toleranciát annak érdekében, hogy kikövezze az utat a regionális stabilitás és biztonság felé; és válaszadás az ENSZ BT 1770(2007) számú határozatára, amely jelentősen megnöveli az ENSZ Irakban betöltött szerepét; b) az EU támogatásának a demokratikus kormányzaton keresztül különösen három célkitűzés felé terelése: a koordináció növelése az iraki kormány és a Képviselők Tanácsa között a jogalkotási folyamat akadályainak minimalizálása érdekében; a választási eljárások helyi szintű megerősítése annak biztosítása érdekében, hogy a tartományi tanácsokban valamennyi helyi lakos megfelelően képviselethez jusson; és a helyi demokrácia megerősítése konzultációs mechanizmussal, annak érdekében, hogy a helyiek rendszeresen és gyakran bekerüljenek a döntéshozatali folyamatba; c) az EU iraki támogatásának általában a fontos technikai segítségnyújtás és kapacitás irányába terelése a jogállamiság, az igazságszolgáltatás és az emberi jogok, a felelősségteljes kormányzás, a pénzügyi és költségvetési irányítás, a nemek közötti egyenlőség, az egészségügy és az oktatás, illetve a szövetségi, regionális és helyi kormányzati intézmények megerősítése területén; d) sürgetni a Bizottságot, hogy biztosítsa az Iraknak nyújtott EU-támogatás átláthatóságát és hatékonyságát azáltal, hogy: — a Parlament Külügyi Bizottságának a 2006. évi általános költségvetésről benyújtott véleményében már 2005-ben kifejtett aggodalmakat figyelemmel kísérik, az EU segítségnyújtásának tényleges kifizetésére és végrehajtására vonatkozó teljes, rendszeres és átlátható információk biztosítása útján, különös tekintettel az IRFFI útján történő finanszírozásra; — közvetlenül a helyszínen működnek, ha és amennyiben ezt a biztonsági helyzet lehetővé teszi, nevezetesen a délen található mocsaras területen, ahol különösen elhanyagolt a lakosság, valamint a kurd régióban; — ösztönzik az ENSZ ügynökségeit és egyéb nemzetközi szervezeteket, hogy hasonlóképp cselekedjenek; — biztosítják a helyi érintettek teljes körű támogatását – ideértve a civil társadalmat és a kormányzati hatóságokat is – a projektek és programok megtervezésében, végrehajtásában és fenntarthatóságában; — biztosítják, hogy az EU által finanszírozott projektek nem mutatnak átfedést a többi nemzetközi adományozó munkájával, inkább kiegészítik azt; — sürgősen megnövelik a kétoldalú technikai segítségnyújtásra szánt EU-támogatások arányát és javítják a finanszírozás közvetlen EK-ellenőrzését; — az EU-támogatások elsődleges irányvonalát átirányítják olyan kétoldalú projektekre, amelyek a jogállamiság, a pénzügyi irányítás, a demokratikus kormányzás és az emberi jogok területén a technikai segítségnyújtásra és a kapacitásbővítésre összpontosítanak; — biztosítják azt, hogy a lényeges EU-segítségnyújtást a közfinanszírozás és a költségvetési ellenőrzés irányításának javítása felé tereljék, annak biztosítása érdekében, hogy az iraki kormány jobban képes legyen a rendelkezésére álló jelentős és egyre növekvő összegű állami finanszírozás kifizetésére; — európai szomszédságpolitikai partnereinek nyújtott támogatási programokból szerzett tapasztalatainak felhasználása, az eredményesebb iraki jelenlét módozatainak megtalálása érdekében; e) annak a lehetőségnek a mérlegelése, hogy a Bizottság egy többéves országstratégiai dokumentumot fogadjon el Irak számára; f) a tagállamok és Irak közötti kétoldalú politikai, diplomáciai, kulturális és gazdasági kapcsolatok és cserék megújításának ösztönzése; g) az alábbi szempontok belefoglalása egy új stratégiába, amely az EU és tagállamai proaktív részvételére ösztönöz Irakban, és amelynek végrehajtása akkor válik esedékessé az iraki hatóságokkal és más partnerekkel, úgy mint az Egyesült Nemzetek ügynökségeivel és a nem kormányzati szervezetekkel szorosan együttműködve, amint a körülmények, nevezetesen a biztonsági helyzet ezt lehetővé teszi: — a Bagdadban működő bizottsági küldöttség méretének, felelősségi körének és forrásainak megnövelése, saját új helyiségeik beszerzése, továbbá annak biztosítása, hogy a munkavállalók biztonságban élhessenek és dolgozhassanak; a Bagdadban nem képviselt EU-tagállamok ösztönzése arra, hogy térjenek vissza, és osztozzanak ezeken a helyiségeken és az ezekhez kapcsolódó biztonsági költségeken; — az EU/EK láthatóságának biztosítása Erbilben, Nasiriyahban, Bászrában és Irak más területein a biztonsági helyzettől függően; — a jogállamiság és az igazságszolgáltatás támogatásának növelése azáltal, hogy továbbra is különösen az igazságszolgáltatási intézményekre és nem kormányzati szervekre összpontosítanak a következő területeken: a Bírói Szakképzési Intézet megerősítése, nagyobb nyomozóhivatalok létrehozásának támogatása, a Legfelsőbb Bírói Tanács megerősítése, Bászrában kísérleti bíróság támogatása, az iraki ügyvédi kamara megerősítése, valamint a jogsegélyközpontok létrehozásának támogatása; — az iraki rendőrség és a bűnügyi igazságszolgáltatási rendszer további megerősítése érdekében az EUJUST LEX kedvező tapasztalataira való építés és a misszió nyomon követésének előkészítése az eddigi tapasztalatok alapján, továbbá a misszió többek között Irak belsejében kifejtett hatásának alapos külső értékelése alapján, mind az EBVP, mind a közösségi eszközök felhasználása révén; — támogatás biztosítása az államháztartási gazdálkodási reformhoz és elszámoltathatósághoz; — folyamatos technikai segítségnyújtás a szabad és tisztességes választások megtartásához; — a megbékélési folyamat támogatása, nevezetesen Kirkukkal és egyéb nemzeti szinten vitatott területekkel kapcsolatban, beleértve a ninivei síkság néven ismert asszír területeket, ahol keresztény kisebbség él; a regionális párbeszéd megkönnyítésére irányuló ENSZ-kezdeményezések támogatása a működési kapacitás fejlesztésére vonatkozó lehetőségek és eszközök megtalálásával, beleértve a légi közlekedést is; — a Stabilitási Eszköz (6) sajátos jellegének kihasználása jelentős támogatás nyújtásához, amely az Irakban uralkodó válsághelyzetben, illetve kialakulóban lévő válsághelyzetben a fejlődés szempontjából alapvető fontosságú; demokratikus, nem szektariánus, pluralista, föderális, regionális és helyi intézmények fejlődésének támogatása, különös tekintettel a képviselőtanácsra és annak a jogalkotási folyamat irányítását, a végrehajtó hatalom ellenőrzését, illetve a nők iraki társadalomban való nagyobb szerepvállalásának biztosítását illető képességére; az emberi jogok és alapvető szabadságjogok, a demokrácia és a jogállamiság tiszteletben tartásának előmozdítása, különös hangsúlyt fektetve a nők, kisebbségek és gyermekek jogaira; intézkedések támogatása a civil társadalom fejlődésének és szervezetének, továbbá a politikai folyamatban való részvételének megerősítésére, és a független, pluralista és hivatásos média támogatására; a taposóakna-felszedési tevékenységek támogatása; tanácsadás és támogatás a kurd régió és kormánya számára a kábítószer-kereskedelem elleni harcban kifejtett erőfeszítéseikben; — a fejlesztési együttműködés eszközének (7) Irakba érkező forrásait továbbra is a millenniumi fejlesztési célokra kell összpontosítani, ezzel elsődlegesen kiemelt módon egyetemes hozzáférést biztosítva az alapvető egészségügyi ellátáshoz, amelynek terén sürgős intézmény- és kapacitásépítés szükséges az akut strukturális hiány kezelése érdekében, továbbá szükséges azonnali intézkedések meghozatala az oktatási rendszer további romlásának elkerülése érdekében, ideértve az annak biztosítását célzó gyakorlati intézkedések végrehajtását is, hogy a lányok teljes mértékben képesek legyenek az oktatásban minden szinten való részvételre, illetve támogatás nyújtása a mocsárvidék ökológiai és társadalmi rendszerének újraélesztéséhez, valamint a mocsári arabok egyedi hagyományainak védelme; a fejlesztési együttműködés eszközét az ökológiai károkat és az éghajlatváltozás hatásait azonosítani és ellensúlyozni szándékozó iraki kezdeményezések műszaki szaktudással és kapacitásbővítéssel történő támogatására fordítani; — az európai nem kormányzati szervek ösztönzése a hasonló – a kurd régióban már különösen aktív – iraki szervezetekkel folytatott együttműködésre, valamint a demokrácia és az emberi jogok európai eszközének (8) átfogó hasznosítása a civil társadalmi szervezeteknek történő technikai és pénzügyi támogatás révén a következő problémák megoldására: a nők jogai, valamint a nők és a férfiak egyenlő részvétele a politikai, gazdasági és társadalmi életben; a nők elleni erőszak, nevezetesen a kényszerházasságok, a „becsületbeli” gyilkosságok, leánykereskedelem és a női nemi szerv megcsonkítása, a bennszülött lakosság és a kisebbségekhez, illetve etnikai csoportokhoz tartozó személyek, többek között az asszírok (káldeusok, szírek és más keresztény közösségek), a jezidek és a türkmének jogai, a gyermekek jogai, különösen a gyermekmunka, a gyermekprostitúció és a gyermekkereskedelem elleni küzdelem keretében, az önkényes fogvatartás és a kínzás elleni harc, és a halálbüntetés eltörlése; — az iraki kormány kivételesen sürgős ösztönzése és támogatása abban, hogy sürgősen jogszabályokat hozzanak a több mint egymillió nyomorgó női családfő és az általuk eltartottak számára pénzügyi támogatás biztosítása érdekében; — az Erasmus Mundus program iraki pénzügyi előirányzatának bővítése; az iraki és a külföldi akadémiai intézmények és szervezetek, az egyes tudósok és értelmiségiek, illetve hallgatói szervezetek közötti hálózatok kiépítését célzó, folyamatban lévő és új tevékenységek támogatása az akadémiai környezet újjáélesztése érdekében; — az iraki hatóságok azon képességének megerősítése, hogy tényleges határellenőrzést folytassanak, mely többek között csökkenti a fegyvereknek az országba történő beáramlását; a kézi lőfegyverek és könnyű fegyverek Irakba való illegális behozatala leállításának elősegítése, többek között az EU fegyverkivitelre vonatkozó magatartási kódexének jogilag kötelezővé tételével, fejlesztve az Európai Unió által vezetett erők (EUFOR) Althea által a bosznia-hercegovinai készletek felett gyakorolt ellenőrzést, meggyorsítva a balkáni készletek megsemmisítését, illetve az európai védelmi és biztonsági politika és közösségi eszközök felhasználásával segítséget nyújtva az iraki hatóságok számára abban, hogy a felesleges kézi lőfegyvereket és könnyű fegyvereket nagyarányú lefegyverezési, demobilizációs és reintegrációs program útján megsemmisítsék; — az EU és Irak közötti új kereskedelmi és együttműködési megállapodásra irányuló, örvendetes és produktív tárgyalások folytatása, hangsúlyozva egyúttal az emberi jogok iránti tiszteletet mint olyan tényezőt, amely befolyással van az EU-nak bármely harmadik országgal folytatott szerződéses kapcsolataira, többek között a terrorizmus elleni küzdelemben; — igazgatási és technikai támogatás nyújtása és a helyi kapacitásépítés támogatása annak érdekében, hogy segítsék az iraki kormányt legutóbbi mikrohitelprogramjának végrehajtásában és az azzal a kedvező szereppel kapcsolatos bevált gyakorlat megosztásában, melyet a mikrohitelek a nők – különösen a több mint egymillió nyomorgó özvegy – közösségeiken belüli felemelkedésében játszhatnak; — a Bizottság sürgetése arra, hogy enyhítse az iraki menekültek nehéz helyzetét Jordániában és Szíriában és az iraki menekültválsággal érintett más régióbeli országokban, illetve hogy jelentős mértékben növelje az EU által az említett országok iraki menekültjeinek nyújtott EU-s segítségnyújtás átláthatóságát és hatékonyságát, az alábbiak útján: — a nem kormányzati szervezetek és a nemzetközi szervezetek számára a szomszédos országokban élő iraki menekültek, valamint az országon belül lakhelyüket elhagyni kényszerült személyek, ezen belül az elsősorban a ninivei síkságon menedéket kereső 4 000 asszír család nehéz helyzetének megkönnyítésére irányuló erőfeszítésekhez nyújtott uniós támogatás fokozása, nevezetesen az Európai Bizottság Humanitárius Segélyügyi Főigazgatóságán (ECHO Főigazgatóság) keresztül; az iraki hatóságok felszólítása arra, hogy tegyenek eleget a menekültek és a lakóhelyüket elhagyni kényszerülő személyek visszaintegrálásához szükséges pénzügyi és egyéb támogatás nyújtására vonatkozó kötelezettségüknek; — az iraki menekültek lehetőségeinek javítása, hogy menedéket találjanak az uniós tagállamokban azon befogadási programok keretében, melyekről az ENSZ menekültügyi főbiztosával (UNHCR) született megállapodás (25 000 eset), illetve egyéni menedékjog iránti kérelmek alapján, a védelem megadása tekintetében jelenleg alkalmazott önkényes kritériumok megszüntetése és az Irak bármely részébe történő kényszerű visszatérés megakadályozása; az Irak és Szíria közötti határövezetben rekedt palesztin menekültek aggasztó helyzetének sürgős kezelése; — az iraki kormány és a nemzetközi hatóságok felszólítása arra, hogy adják vissza a bagdadi Iraki Nemzeti Múzeumból és Irak más részeiről a 2003. évi inváziót követően elvitt antik tárgyakat, az iraki történelem és kultúra jövőbeli generációk számára történő megőrzése érdekében; h) az EU és tagállamai által a sikeres tartományi újjáépítési csapatok (PRT) afganisztáni műveletei során szerzett értékes tapasztalatok hasznosítása, illetve a PRT iraki törekvéseiben való részvétel megfontolása, elsősorban az alapvető szolgáltatások és infrastruktúra nyújtása terén; i) az európai cégek bátorítása az iraki újjáépítésbe történő beruházásra mind a tagállamok kormányai, mind az iraki kormány által és/vagy a köztük létrejött szoros együttműködés alapján finanszírozott tenderek összefüggésében; j) az európai cégek ösztönzése és támogatása abban, hogy vegyenek részt az iraki újjáépítéssel kapcsolatos pályázatokon, hogy legyenek jelen a helyszínen, és hogy hasznosítsák az Irakban korábban, a háború előtti, illetve az újjáépítési időszakban szerzett tapasztalatokat; k) annak üdvözlése, hogy Irak – a nemzetközi gazdaságba való visszailleszkedésének döntő lépéseként – megfigyelői státuszt kapott a Világkereskedelmi Szervezetben (WTO), ami pozitív hatással van a kereskedelmi és együttműködési megállapodásról az EU és Irak között folyó tárgyalásokra; várakozással tekintve az ország megfelelő időben történő jövőbeli teljes jogú WTO-tagsága felé; l) tárgyalások folytatása a kereskedelmi és együttműködési megállapodásról az Európai Unió és Irak között oly módon, hogy az elősegítse és ösztönözze a belső reformokat Irakban, és közelítse az iraki kereskedelmi rendszert a többoldalú rendszer szabályaihoz és szabályzataihoz; a Parlament rendszeres tájékoztatása az Európai Unió és Irak között a kereskedelemről és az együttműködésről folyó tárgyalások állásáról; m) az iraki kormány ösztönzése arra, hogy az olajértékesítésből származó bevételeket oly módon használja fel, hogy azok Irakban kerüljenek befektetésre, és hogy azokat az iraki kormány felügyelete alatt álló közbeszerzési testületek irányítsák; e megközelítés ajánlása az iraki gazdaság újjáépítéséhez és fejlesztéséhez nyújtott EU-támogatás elengedhetetlen előfeltételeként; n) a megfelelő eljárások és az alapvető emberi jogok tiszteletben tartásának biztosítása érdekében az iraki multinacionális haderő (MNF-I) felhívása arra, hogy működjön együtt az iraki kormánnyal, és számoljon el arról a helyzetről, hogy több mint 24 000 fogvatartottat tartanak az MNF-I őrizete alatt; o) párbeszéd elindítása az Egyesült Államokkal és törekvés a nemzetközi közösség szerepének sokoldalúbbá tételére az országban az ENSZ kereteinek felhasználásával; az Irak által szomszédaival, különösen Iránnal és Szíriával, Szaúd-Arábiával és Törökországgal Irak jövőjéről folytatott megbeszélések gyakoribbá tételére és elmélyítésére tett erőfeszítések támogatása, minden más aggályos kérdéstől függetlenül; Törökország sürgetése arra, hogy tartsa tiszteletben Irak területi integritását, és a terrorcselekményekre ne iraki területen végrehajtott katonai akciókkal reagáljon; az iraki hatóságok felszólítása arra, hogy ne engedjék, hogy Irak területét Törökország elleni terrorcselekmények bázisaként használják; p) azzal kapcsolatos információk nyilvánosságra hozatala, hogy mely katonai és biztonsági magáncégek biztosítják a bagdadi EU-személyzet biztonságát Irakban; a katonai és biztonsági magáncégeknek az európai biztonsági és védelmi politikával összefüggő műveletek során történő alkalmazásával kapcsolatos koncepció elfogadása, valamint a katonai és biztonsági magáncégek uniós intézmények általi alkalmazására vonatkozó világos iránymutatások kialakítása;