HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 2004.7.20. 
COM(2004) 519 végleges 
  
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCS ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENT 
RÉSZÉRE 
KONZULTÁCIÓ AZ EURÓPAI ISKOLÁK  RENDSZERÉNEK FEJLESZTÉSI 
LEHETŐSÉGEIR ŐL 
  
  
 
HU 2   HU 1. AZ EURÓPAI ISKOLÁK 50 ÉVE 
Bevezetés 
Az Európai Iskolák az elmúlt 50 évben magas színvonalú, multikulturális, soknyelv ű oktatást 
biztosítottak az EU-intézmények személyzetének gyermekei számára. Az iskolák rendelkezésre állása az intézmények számára megkönnyítette a tapasztalt, magasan képzett 
személyzet toborzását. Az elismert, méltán s okat dicsért európai baccalaureatus egész 
Európában biztosítja az egyetemi  oktatásba való felvételt. 
E konzultáció célja, hogy számba vegye az EI (Európai iskolák) fejl ődését az Európai Unió 
bővülésének és változásának e fontos  szakaszában, és vitát nyisson, amelynek célja sokkal 
inkább egy megegyezésen alapuló megközelítés kialakítása az iskolák jöv őbeni fejlődése és 
változási lehet őségei terén, semmint konkrét javaslatok megtétele. 
Az Iskolák jöv őjével kapcsolatos kritika kiindulópontja az kell hogy legyen, hogy azok 
oktatási sikeressége mit sem csökkent vagy hanyatlott. A Bizottság elkötelezett híve az EI-rendszernek és a meglév ő szilárd alapokon való további építkezéssel járó el őnyök 
maximalizálásának. 
Az Iskolák elvitathatatlan sikere azonban ne m teszi szükségtelenné az értékelést és 
felülvizsgálatot. Az EP által 2002 decemberéb en elfogadott részletes Bösch-jelentés az 
iskolák jöv őjéről és az ezt követ ő munkaanyag hasznos és id őszerű értékeléssel szolgált az 
EI-rendszer er ősségeiről és hiányosságairól. Az Igazg atótanácstól és a Számvev őszéktől 
nemrégiben kapott jelentésekkel együtt a rendszer hatékonyságának és hatásfokának 
minőségi felülvizsgálatára szólítanak fel. A változás ezen ösztönz ői, a bővítés utolsó hulláma 
által adott lökéssel kombinálva az Iskolák r észleges újraértékelését vonják maguk után – 
azok komplex igazgatási és szervezeti struktúrájának hatékonyságára és a szolgáltatásnyújtás jelenlegi felépítésének ár-érték arányára szorítkozva. 
A Bizottság mint – személyzetének gyermekei révén – az Iskolák els ő számú felhasználója 
kezdeményez ő szerepet vállalt e folyamatban, és széles kör ű konzultáció keretében törekszik 
arra, hogy a változáshoz a lehet ő legnagyobb mértékben konszenzuson alapuló megközelítést 
dolgozzon ki. 
1.1. A történelmi háttér 
Az 50 évvel ezel őtt az Európai Közösség személyzetének gyermekei oktatására létrehozott 
Európai Iskolák a nemzeti oktatási rend szeren kívül álló, egy nemzetközi szerz ődéssel – 
„Egyezmény az Európai Iskolák alapszabályáról” – szabályozott, alapvet ően 
közfinanszírozású rendszert alkotnak. Az egyezmény szerz ődő feleként az Európai 
Közösségeket a Bizottság képviseli a többségében a tagállamok képvisel őiből álló 
Igazgatótanácsban (IT). A gyakorlatban az is kolák költségeinek nagyobb részét (közel 60%-
át) az EU költségvetése fedezi, bár ez a köz össégi költségvetésben mérlegtámogatásként 
jelenik meg. (Az EI-re vonatkozó tényeket és számadatokat lásd az 1. mellékletben.) 
1.2. Növekedés, b ővítés és decentralizáció 
Az intézmények növekedése és az Unió egymást követ ő bővítései az EI-rendszer jelent ős 
kibővüléséhez vezettek, az egy helyszínen m űködő egy iskolából az évtized végére 10 
helyszínen 14 EI lesz1. Ez további nyelvi követelménye ket hozott magával (az eredetileg 
                                                 
1 A Lux II. 2004-ben nyílik, a Bxl IV. pedig 2008-ra várható. 
 
HU 3   HU négy nyelv tizenegyre b ővült, az új tagállamok érkezésével pedig további hármat kell 
felvenni). További nyelvek bevezetésére kerülhet sor a jöv őben, amennyiben az IT által a 
nyelvi tagozatok indítására 2000-ben kialakított kritériumok teljesülnek2. Kihívást jelent az 
EU munkahelyszíneinek gyarapodása is, ami az EU-tevékenységeknek az Unió-szerte 
növekvő számú EU/közösségi szervhez történ ő decentralizálásából ered. Néhány helyszínen 
máris eseti oktatási megoldásokat fejlesztettek ki. 
Az EU-személyzet gyermekei részére a soknyelv ű nemzetközi oktatás valamilyen típusának 
minden olyan helyszínen elérhet őnek kell lennie, ahol EU-intézmények vagy -szervek 
működnek, de az EU 20-nál több hivatalos nyel vével és az egyes helyszíneken kis számú 
tanulóval a minden tanuló saját anyanyelvén történ ő oktatásának kérdése alapos mérlegelést 
és konzultációt igényel. Sajátos problémák merülnek fel a kis EI-kkel kapcsolatban. 
2. AZ EURÓPAI ISKOLÁK RENDS ZERÉNEK FEJLESZTÉSE: LEHET ŐSÉGEK 
ÉS KORLÁTOK 
Annak érdekében, hogy egyrészr ől a magas színvonalú európai oktatás biztosítása 
folyamatos maradjon, másrészr ől a fent vázolt kihívások és igények is teljesüljenek, a 
rendszer felülvizsgálatában a rövid és közép távon megvalósítható változások mellett a széles 
körű átalakításokat igényl őket is fel kell vállalni, beleértve a jelenlegi egyezmény 
újrafogalmazását. 
A Bizottság véleménye szerint kell ő jóindulattal számos változást meg lehetne valósítani a 
jelenlegi rendszeren belül, azokon a területeken, amelyekr ől feltételezhet ő, hogy viszonylag 
gyorsan konszenzusra lehet jutni. 
Tekintettel az EI-nek a közösségi intézm ények és szervek személyzetének oktatási 
szolgáltatójaként betöltött s zerepére, hosszú távon számottev ő előnnyel járna az intézmények 
szorosabb kapcsolatba hozása az iskolák irányít ásával és finanszírozásával (akár esetleg egy 
bizottsági hivatal révén is). A tantervnek, az iskolafelügyeletnek és az európai baccalaureatus megszervezésének (amelyért jelenleg az IT és az Iskolaszék felel ős) elsődlegesen a 
tagállamok felel ősségi körében kellene maradnia. 
Ennek megfelel ően a következ ő szakaszok az EI-rendszer ig azgatási, irányítási és 
költségvetési szempontjait tárgyalják; ezt követ ően a jobbára tantervi, illetve az iskolákon 
belüli szolgáltatásnyújtás min őségét érint ő oktatási kérdések kerülnek terítékre. 
2.1. Igazgatás – rövidebb és hoss zabb távú választási lehet őségek. 
Jelenleg az Igazgatótanácsnak kell foglal koznia az EI-kre vonatkozó összes oktatási, 
pénzügyi és igazgatási üggyel. Számos érintett úgy véli, hogy az Igazgatótanács által jelenleg 
átélt és elismert m űködési nehézségek a tagok, nyelve k és ülések a csatlakozással járó 
jelentős növekedésével súlyosbodni fognak. Az EI-rendszer szervezeti változásának 
formálódó jellege és összetettsége az Igazgatóta nács leterheltségének fokozódásával jár, ami 
azt jelzi, hogy munkáját most kell felülvizsgálni. Még a b ővítést megel őzően az 
Igazgatótanács f ő erőssége a stratégiai áttekintésre való képességében rejlett. Ritka üléseivel 
és a széles földrajzi bázisról, jobbára távol es ő helyszínekr ől való tagságával az 
Igazgatótanács m űködési döntések meghozatalára nincs felk észülve. Ezt a helyzetet a 10 új 
tagállam képvisel őinek érkezése aligha fogja enyhíteni. 
                                                 
2 „Az Európai Iskolák létrehozására,  fenntartására és bezárására vonatkozó kritériumok”, Doc 2000-D-7510, a 
2000.10.24–25-i IT ülésen elfogadva.  
 
HU 4   HU Az elmúlt 50 év során az iskolavezetési és igazgatási gyakorlat számos tagállamban jelent ős 
fejlődésen ment keresztül. Alapkövetelmény lett a szül ők, a tanári személyzet – és megfelel ő 
esetben az iskola által kiszolgált közösség – választott képvisel őinek teljes jogú részvétele az 
iskola igazgatásában. 
Az ilyen változásokkal összhangban azt javasolják, hogy az egyes Iskolák igazgatási 
tanácsát (AB) fel kell hatalmazni, hogy az Iskolák vezetésében és igazgatásában sokkal jelentősebb operatív szerepet töltsön be. A fennálló egyezmény rendelkezése, amely 
szerint az ilyen tanácsok „végrehajtják a ta nács által esetlegesen rájuk ruházott egyéb 
igazgatási feladatokat”, jelenleg nincs megfelel ően kihasználva, és az egyes iskolák 
szintjén számos további feladat felvállalásához szolgálhatna alapul.
 
Hosszabb távon az egyezményt felül lehet vizsgálni, hogy az egyes iskolák részére 
nagyobb autonómiát biztosítson, az Igazgatótanács (vagy utódszerve), az intézmények, a szülők, tanárok és tanulók képvisel őit magában foglaló igazgatási tanácsokkal.
 
Az európai intézmények, amelyek ténylegesen  a leginkább érdekelt fe lek, egyre nagyobb 
érdeklődést mutatnak az Iskolák irányában, amit azzal indokolnak, hogy mind a szolgáltatás 
első számú igénybe vev őjeként, mind f ő finanszírozóként jogos érdekeik f űződnek az 
Iskolákhoz. A jelenlegi egyezmény azonban az igazgatásból részvételüket nagyobbrészt 
kizárja, és a Bizottságnak az Igazgatótanácsban  mindössze egy szavazatot biztosít 17 (illetve 
olykor 19) másik szavazó mellett. Ez a „demokr atikus deficit” nem állhat fenn tovább. 
Bár a valódi fejl ődést e tekintetben csak az egyezm ény módosításával lehetne elérni, 
kedvezőbb átmeneti állapot állna el ő, ha a többi intézmény és a tanács az egyezmény 
28. cikkének különleges rendelkezését alkalmazva megállapodásra jutna arról, hogy a tanácsban egy-egy helyet – és szavazatot – biztosít az EP, a Gazdasági és Szociális 
Bizottság, a Régiók Bizottsága, a Bíróság és a Számvev őszék részére.
 
A fenti javaslatok közül kett ő az iskolák jogi alapjának módosítá sa nélkül is viszonylag rövid 
időn belül megvalósítható. A rendszer hatékon y és stabil igazgatásához hosszabb távon egy 
bizottsági hivatal vagy EU-hivatal létrehozása szolgálhatna megfelel ő alapul, amely 
pénzügyi és m űködési szempontból az összes Iskolát  igazgatná, az ilyen közösségi 
végrehajtó szervek rendelkezésére álló reprezen tatív struktúrák és input segítségével. A 
jövőbeni javaslatoknak meg kell felelniük az il yen szervek létrehozására vonatkozó általános 
iránymutatásoknak. 
Akárcsak más bizottsági hivatal vagy EU-hivatal létrehozására irányuló javaslatok 
esetében, ebben az esetben is teljes kör ű megvalósíthatósági tanulmányra lenne 
szükség, amely azonosítaná az elérhet ő lehetséges el őnyöket az oktatási és tanítási 
környezet sajátos paramétere in belül maradva, a jelenlegi szabályozási mechanizmus 
legjobb hagyományainak, min őségének és a tapasztalati alapjainak meg őrzése mellett, 
ugyanakkor nagyobb hatékonyságot és rugalmasságot biztosítva. A finanszírozási 
mechanizmusok szintén felülvizsgálatra szorul nak, beleértve a jelenleg a tagállamoktól 
kapott közvetlen hozzájárulás fejében az EU költségvetésében történ ő kompenzálás 
módjait is. 
Ha megegyezés születne arról, hogy egy ilyen megközelítés életképes, a Bizottságnak a 
lehető legszélesebb körben folytatott konzultációkkal és a meglév ő személyzet közvetlen 
toborzására ebb ől következ ően gyakorolt hatás megfelel ő figyelembevételével, hosszú 
átmeneti id őszak kijelölésével (megbízott státusokba való szerz ődtetéshez) kellene 
biztosítania a fennálló szabályozás folyamatosságát a meglév ő iskolai személyzet részére. 
2.2. Igazgatási fejlesztések 
 
HU 5   HU A tagállamok oktatási rendszereiben végbement fejlesztésekkel összhangba n, valamint annak 
érdekében, hogy lépést tartsanak a legjobb igazg atási gyakorlattal, azt javasolják, hogy az 
EI-rendszer rövid távon fordítsa saját el őnyére az igazgatás terén alkalmazott legjobb 
gyakorlatokat és legfrissebb újításokat, bel eértve a helyes igazgatás magatartási kódexének 
összeállítását, az átláthatóságra vonatkoz óan fennálló rendelkezések meger ősítését és 
kibővítését, beleértve a tanács vagy az egyes iskolák által hozott döntésekkel szembeni 
fellebbviteli jogot. Ezenkívül a nemrég létrehozott panaszbizottság  hatáskörét tisztázni kell 
és ki kell b ővíteni, hogy magában foglalja az egyes Iskolák által – akár egyedi oktatási 
ügyekben – meghozott döntése kben érintett személyek valamennyi jogos panaszát. 
2.3. Nagyobb autonómia az igazgatásban és a személyzeti döntésekben 
A költségvetés és finanszírozás, a személyze ti ügyek, az iskolafejlesztési stratégia, a 
nyújtandó szolgáltatások és a saját kezdeményezésre végzett m űveletek nagyságrendje terén 
az egyes iskolák jelenleg jelent ős korlátozások között, nagyfokú bizonytalanság mellett 
működnek. M űködésük szigorúan éves szabályozásban, a közvetlen igények és igazgatási 
kérdések kezelésére szorítkozva zajlik, anélkül  hogy az egyes iskolák szintjén, a velük 
kapcsolatban álló érintettekkel együttm űködve hosszabb távú stratégiát dolgozhatnának ki. 
Az iskolaigazgatók részére az iskola tekint etében nagyobb pénzügyi és igazgatási 
autonómiát, a tanárszemélyzet toborzására és kezelésére lehet őséget kell biztosítani. Az 
egyes iskolák részére biztosítható pénzüg yi, illetve oktatási autonómia nem csupán a 
jelenlegi egyezmény által megszabott korlá tozások összefüggésében, de az egyezményen 
túlmutató rendszer érdekében is vizsgálatot kíván. 
Az Iskolák tanárait jelenleg a tagállamok oktatási hatóságai kiküldéssel választják. 
Rövid távon lehetségesnek és helyénvalónak  látszik annak mérlegelése, hogy hogyan 
lehetne az Iskolák kezébe adni a végs ő döntést a tanárok kinevezését illet ően, tekintve, 
hogy a soknyelv ű környezetben is sikeres tanítá shoz szükséges sajátos készségek 
felmérésére az iskolák alkalmasabbak lennének.  
Az igazgatásra ( supra ), valamint a költségvetési reformra ( infra ) vonatkozó más 
javaslatokkal együttvéve az EI számára olyan hosszabb távú elképzelést lehetne felvázolni, 
amely az iskolák részére döntési jogkört biztosít a személyzeti szintek hosszabb távú tervezésében. Ezt össze kell kapcsolni a finanszí rozási rendszer reformjával, amely az EU-
költségvetésb ől származó nyíltvég ű kötelezettségvállalás helyett az EU-személyzet 
gyermekei számára nyújtott oktatási szolgálta tásokhoz és az iskolák létszámterveihez kötött 
rögzített összeg ű finanszírozást jelentene. 
3. AZ EURÓPAI ISKOLÁK FINANSZÍROZÁSA 
Az Európai Iskola modell definíció szerint a tanulók hazájából származó tanárok által 
nyújtott soknyelv ű oktatáson alapul. A kisebb nyelvek tagozatán az osztályok létszáma 
kisebb, mint a nemzeti szint ű iskolarendszerek többségében, ez által az iskolák fenntartása 
drágábbnak t űnik a hagyományos állami iskolákénál. A Bizottság elfogadja ezt, és kész 
megvédeni az EI-rendszert, de az elfogad ással párhuzamosan tisztában van a hatékony 
költségvetési tervezés és felügyelet, vala mint a felmutatható ár-érték összefüggés 
biztosításának szükségességével. 
3.1. A költségvetési paradoxon 
A költségvetési szabályozás jelenleg tartalmaz egy alapvet ő paradoxont: az EU-
költségvetésb ől származó kiegyenlít ő hozzájárulást az éves költségvetési eljárás keretében 
nyújtják, anélkül hogy a költségvet ési hatóság bármilyen, ennek megfelel ő befolyással lenne 
az EI költségeire. Ezen túlmen ően az is egyértelm ű, hogy az EI költségvetése 
 
HU 6   HU ellensúlyozására a ténylegesen nyíltvég ű EU-finanszírozástól való függ őség rendszere nem 
bizonyult megfelel ő ösztönzésnek a jobb forráskezelésre, a bevételek növelésére, illetve a 
szolgáltatásnyújtás min őségének csökkentése nélkül megva lósítható megtakarításokra. 
A költségvetés ugyanakkor vitatott kérdés a tagállamok némelyike számára is, amelyek 
jelenleg a költségvetési bevételek körül belül 22%-át közvetlenül, az egyezményben 
előirányzottaknak megfelel ően a tanári személyzet kiküldése által biztosítják. A közvetít ő 
nyelvi követelmények miatt azonban egyes ta gállamokra aránytalanul nagy rész jut a 
költségekb ől, és ezek már jelezték, hogy nincsenek felkészülve a további növekedés 
fedezésére. Javaslatuk szerint vagy a költség ek igazságosabb elosztására, vagy a tagállamok 
közvetlen hozzájárulásának megszüntetésére le nne szükség. A jelenlegi költségvetési 
légkörben sok tagállam egyaránt szívesen foga dná az Iskolák rendszerének átfogóan jobb 
költségvetési ellen őrzését és pénzügyi kezelését. 
A fentiekb ől egyértelm űen kiderül, hogy az Iskolák fina nszírozásának rendszerében olyan 
módosításra van szükség, amely legalább részben  meg tud felelni és összhangban tud lenni 
ezekkel a korlátozásokkal és fenntartás okkal, illetve a 2005-2013. közötti id őszakra szóló 
átfogó pénzügyi tervvel. 
Rövid távon, és annak érdekében, hogy az  Iskoláknak adott közösségi pénzügyi 
hozzájárulást jobban integrálhassák az EU kö ltségvetési eljárásába, a Bizottság azt az 
eljárást fogja alkalmazni, hogy jó el őre bejelenti egy adott évre biztosítható 
finanszírozás maximum értékét, és elvárja a bemutatott EI-költségvetést ől ennek teljes 
mértékű figyelembevételét és a megfelel ő kiigazításokat. (Ezt az új megközelítést a 
tanács által 2004 áprilisában elfogadott, a 2005.  évi költségvetési tervezetre vonatkozó 
javaslatnál már alkalmazták.) Az egyes évek tervezett költségvetési el őirányzatait 
többek között az iskolák méretéhez és igénye ihez, illetve a költségmegtakarításra tett 
erőfeszítések és a jobb költséghatékonyság bizonyítékaihoz kell kötni. Az azonos 
méretű Európai Iskolák között költség-forrás összehasonlításokat kell készíteni.  
3.2. Hozzáférés és feltételek a nem EU  személyzet gyermekei részére 
Az EI-ben a gyermekek jelenleg három „kategór iába” sorolhatók, ezek közül az I. kategóriát 
a közösségi intézmények, a tagállamok állandó képviseletei, valamint egy sor egyéb közösségi hivatal és szerv szolgálatában álló állandó személyzet gyermekei, illetve az EI 
személyzetének gyermekei jelentik. A II. kate góriába a harmadik fe lekkel (vállalatok vagy 
állami szervek) kötött egyéni megállapodások hatálya alá tartozó, teljes költségtérítésre 
kötelezett gyermekek tartoznak. Az összes t öbbi tanuló a III. kategóriába tartozik. 
Tekintettel az EI sajátos céljára az Unió szemé lyzetével kapcsolatban, valamint a költség- és 
férőhely-megszorításokra, egy munkacsoport vizsg álja a III. kategóriába tartozó tanulók 
teljes és járulékos költségeit/hasznait és az e ta nulók számára biztosított hozzáférés mértékét 
és feltételeit. A III. kategóriába tartozó tanulók felvételekor valamennyi iskolában 
részletes, átlátható és nyilvánosan hozzáférhet ő felvételi kritériumokra van szükség, az 
adott nyelvi tagozaton fennmaradó hely egyszer ű kritériumán túlmen ően. 
Ugyanez a munkacsoport felülvizsgálja a III. kategóriába tartozó tanulók esetében javasolt 
díjnövelést is, a díjak és a tényleges költség ek közötti nagy különbség miatt. A már az 
Iskolákba járó tanulók érdekében ebben a kategóriában differenc iált megközelítésre van 
szükség, különbséget téve a jelenlegi és az újonnan felvett tanulók között. A 
tandíjmentességr ől eseti alapon, világos, részletes és  átlátható kritériumok alapján kell 
dönteni, pénzügyi nehézségek és megváltozott körülmények esetén. 
3.3. A kis iskolák vagy nyelvi tagozatok fenntartására vonatkozó kritériumok 
végrehajtása 
 
HU 7   HU Az EP Bösch-jelentése felvetette azt a kérdést, hogy az olyan kis EI-kre, mint például a Mol, 
Karlsruhe, Bergen és Culham helyszínen m űködők, szükség van-e jelenlegi formájukban az 
európai intézmények m űködtetéséhez ezeken a helyszíneken, és javasolta ezen iskolák 
oktatási hozzáadott értékének további értékelésé t. Ez egy fontos, alapos megfontolást és 
számos tényez ő figyelembevételét igényl ő kérdés, az EU-intézmények és azok 
személyzetének szükségleteit is beleértve. E zen a területen a kritikához alapul vehet ő az IT 
2000-ben elfogadott saját kritériumrendszere a ny elvi tagozatok és iskolák megnyitásához, 
fenntartásához és bezárásához3. 
Az EI-rendszernek szigorúan és tisztességesen  kell alkalmaznia a saját maga által a 
nyelvi tagozatok és iskolák megnyitására, fenntartására és bezárására vonatkozóan 
megállapított kritériumokat. Bár az IT már hozott döntéseket e kritériumok alkalmazásáról és ezáltal a négy kis Iskola egyes nyelvi tagozatainak fokozatos megszüntetésér ől, ezen iskolák jellegének és szervezetének, valamint a 
költséghatékonyságuk javítását szolgáló módszereknek a nagyobb fajsúlyú kérdése 
jelenleg felülvizsgálat alatt áll. E célból a Bizottság az említett Iskolák hosszú távú 
jövője tekintetében rendelkezésre álló választási lehet őségek felmérésére egy küls ő 
értékelést finanszíroz.
 
4. OKTATÁSI ÉS TANTERVI KÉRDÉSEK 
Az EK-Szerz ődés szerint az oktatási kérdésekben alapvet ően a tagállamok az illetékesek. A 
Bizottság ezt nem is kívánja megsérteni, mindö ssze annak az észrevételének ad hangot, hogy 
mivel az EI kívül esik a nemzeti oktatási rendszeren, fennáll a veszély, hogy a nemzeti szint ű 
oktatáspolitikában és gyakorlatban alkalmazott fejlesztéseket nem mindig alkalmazzák kell ő 
gyorsasággal. Az Európai Iskolák azonban font osak a Bizottság számára a személyzetének 
toborzása és megtartása, illetve a (többnyi re hazájuk területén kívül dolgozó) 
alkalmazottainak és azok gyermekeinek jólé te biztosítása szempontjából. A Bizottságnak 
ezért jogos érdeke annak biztosítása, hogy az Iskolák továbbra is a tagállamok legjobb 
gyakorlatával összhangban széles kör ű, korszer ű tantervvel és vizsgarendszerrel 
rendelkezzenek, és egyértelm űen ezt kínálják. Ezen túlmen ően az EI-nek – az ésszer űség 
határain belül – ki kell szolgálnia a tisztvisel ők gyermekeinek bármely irányú szükségleteit. 
A nagyra értékelt rendszer átfogó kontextusán belül a Bizottság a következ ő területeken 
ítélte úgy, hogy bizonyos megfontolások és/vagy  fejlesztési szükségletek alapos mérlegelést 
igényelnek. 
4.1. A speciális oktatást igényl ő gyermekek. 
A speciális oktatást igényl ő gyermekek – jelentsen ez akár tanulási nehézséget, akár fizikai 
fogyatékosságot – oktatása szintén fokozott figyelmet igényel. Az egyezmény meglév ő 
rendelkezéseit jelenleg eltér ő módokon hajtják végre az egyes Iskolákban, és a speciális 
oktatást igényl ő gyermekek (SEN) részére tervezett, illetve a tanulástámogatásra (LS) 
irányuló program olyan fontos eszköz, amely továbbfejlesztést igényel. Mindkét program 
felügyeletet kíván annak érdekében, hogy íg y biztosítsák a források helyes elosztását a 
nyelvi tagozatok és az egyes tanulók között,  hogy optimalizálják a helyben nyújtott 
szolgáltatásokat és értékeljék azok hatását. 
4.2. Egy újabb alternatíva – a baccalaureatussal párhuzamosan. 
                                                 
3 „Az Európai Iskolák létrehozására, fenntartásár a és bezárására vonatkozó kritériumok”, Doc 2000-D-
7510, a 2000.10.24–25-i IT ülésen elfogadva.  
 
HU 8   HU Az, hogy az Iskolák hagyományosan a magas szint ű európai baccalaureatus (EB) 
megszerzésére koncentráltak, azt jelentette, hogy a személyzet gyermekei közül egy nem elhanyagolható kisebbség oktatási igényeit és tehetségét nem szolgálták ki megfelel ően, 
illetve egy valódi általános iskolától elvárh ató módon. Komolyan mérlegelni kell annak 
lehetőségét, hogy az iskolák az EB-t ől eltérő végbizonyítványt is kínáljanak, és err ől 
megvalósíthatósági tanulmányt kell készíteni. 
A tantervet a hallgatók eljövend ő egyetemi és szakmai életére való átfogó felkészítésének 
összefüggésében kell áttekinteni, és ebben a tekint etben helyénvaló lehet a források bizonyos 
fokú átcsoportosítása azon polgári és gyakorlati készségek felé, amelyek az összes gyermek 
jövőre való felkészítéséhez szükségesek. 
4.3. Az osztályok mérete 
Bár a nyelvek és kapcsolódó paraméterek sokfélesége miatt az EI-ben gyakran kis 
létszámúak az osztályok, a maximális osztálylétszám 32 f ő, ami magasabb, mint a 
tagállamok többségében megengedett. Ezekben az  osztályokban sokszor olyan tanulók is 
helyet kapnak, akik számára nem tudnak anyanyelvi tagozatot indítani, és akiknek ezért 
külön támogatásra van szükségük, hogy egy „ide gen” nyelven ugyanolyan jól teljesítsenek. 
Ezért foglakozni kell a maximum osztálylétszám csökkentésének lehet őségeivel. 
4.4. A baccalaureatus értékének meg őrzése 
A választható végbizonyítvány bevezetése ellenére meg kell őrizni az EB nagy bels ő értékét. 
Felül kell vizsgálni az EB vizsgarendszerét, így biztosítva a harmonizált megközelítést és a 
magas tudományos színvonalat. A szül ők és szülői szövetségek aggodalmukat fejezték ki az 
EI oktatási szolgáltatásai valódi min őségi értékelésének hiánya, illetve a felügyeleti rendszer 
működési módja tekintetében. 
Az EB irányítását jelenleg a F őtitkári Hivatal az Iskolaszékkel (Isz) együttm űködve végzi. 
Ezt a rendszert eredetileg az EI-kbe járó kor látozott számú tanuló korlátozott számú nyelven 
tett EB vizsgájának kezelésére dolgozták ki, ezáltal nem alkalmas arra, hogy a jöv őben egyre 
növekvő számú tanulóval, sok helyszínen, új nyelvek felvétele mellett m űködjön. 
Az új kihívások kezelésére praktikus és hatékony megoldást kínálna az Európai Iskolák 
Oktatási Tanácsának létrehozása, amely az EB és a választható végbizonyítvány tekintetében egyaránt vizsgáztató testületként m űködne. Ez a tanács a tagállamok és az 
intézmények képvisel őiből állna, és átvehetné az Iskolák rendszerének mindhárom, 
egymással összekapcsolódó oktatási területé t: a tanterv meghatározását, a felügyeletet 
és a záróvizsgákat. Ez egyszer űsítené a jelenlegi rendszert, és az Iskolaszéket, az IT 
munkájának jelent ős részét (a tanítási bizottságokat is beleértve), valamint a F őtitkári 
Hivatal munkájának fontos részét egy m űködését tekintve függetlenebb rendszerrel 
váltaná fel. Az említett tanács létrehozása ezenkívül az Iskolák tanterveinek felülvizsgálatára és korszer űsítésére is lehet őséget kínálhatna.
 
Egy ilyen változás természetesen csak az Iskolákról szóló egyezmény radikális 
felülvizsgálata keretében válik lehetségessé.  Az oktatási tanács kormányközi maradna, 
tekintettel a tagállamok illetékességére az okta tás terén, és így egészítené ki az Iskolák 
kezelése és tervezése m űködési szempontjainak egy bizottsági hivatal vagy EU-hivatal 
hatáskörébe utalására irányuló javaslatot.  
4.5. Az európai baccalaureatus szélesebb kör ű elérhetősége 
Az európai baccalaureatus sikere végezetül  ahhoz vezetett, hogy számos tagállamban 
szélesebb körben ébredt érdekl ődés e vizsga nagyobb hozzáférhet ősége iránt, miközben 
 
HU 9   HU ezzel párhuzamosan az EU-tevék enységek decentralizálása ré vén felmerült az az igény is, 
hogy az európai iskoláztatás a hagyományos Európai Iskoláktól eltér ő iskolákban is 
hozzáférhet ő legyen. 
A tagállamok keresik annak lehet őségét, hogy az európai baccalaureatust a jelenlegi 
EI-rendszeren kívül is kínálják, az IT és a Bizottság pedig vizsgálja az oktatási 
létesítményekkel együttm űködésben történ ő végrehajtás különböz ő modelljeit és 
potenciális kísérleti projektjeit.  
5. ÖSSZEFOGLALÁS 
Ez a közlemény azokat a különböz ő érintettek által felvetett kérd éseket és kihívásokat járta 
körül, amelyekkel az EI-rendszer napjainkban sze mbesül. Javasol néhány olyan fejlesztést, 
amelyekről a tanács a jelenlegi keretek között ha tározhat, és azokat végrehajthatja. A 
Bizottság az IT-n belül végzett munkájá ban támaszkodni fog az ebben a közleményben 
meghatározott gondolatokra. 
A közlemény vitára hív fel az EI igazgat ási rendszerének lehetséges hosszabb távú, 
radikálisabb, a jelenlegi nem zetközi egyezmény hatályán túlmutató változtatása terén is. A 
Bizottság a következ ő hónapokban széles kör ű konzultációkat tervez az érintettekkel, illetve 
az érintettek között, miel őtt érdemben javaslatot tenne az EI-rendszer jöv őbeni fejlesztésére. 
Magától értet ődő, hogy az Iskolák rendszerének bármely változása, különösen nagyobb 
változása, nem szakíthatja meg és nem sértheti a gyermekek oktatását az EI-ben. A Bizottság ezért úgy véli, hogy minden nagyobb vá ltozást gondos tervezésnek, megfelel ő idő elteltének 
és átmeneti szabályozásnak kell megel őznie és kísérnie, hogy az els ődleges cél – 
gyermekeink sikeres és megbízható oktatásának biztosítása – mindvégig a középpontban maradjon. 
A nagyobb változásokra vonatkozó javaslatokat megel őzően minden európai 
intézmény, tagállam, bizottsági szolgálat, személyzeti szervezet, szül ői szövetség és 
általában véve az érintett felek véleményét konzultáció keretében kikérik és 
megfelelően figyelembe veszik. Erre a konzultációra a következ ő tanév során kerül sor. 
Ezen túlmen ően valamennyi érintett fél észrevételei t és javaslatait szívesen fogadjuk a 
következ ő címen: ADMIN-COMMUNICATION-EUROPEAN-SCHOOLS@cec.eu.int 
 
HU 10  
 HU AZ EURÓPAI ISKOLÁKRA VONATKOZÓ TÉNYEK ÉS SZÁMADATOK 2003/2004* 
Iskola Nyelvi 
tagozatok 
száma Tanulók 
összlétszáma Azok a 
tanulók, 
akik az EU-
személyzet 
gyermekei  Az EU-
személyzet 
gyermekei 
az összes 
tanuló %-
ában  A III. 
kategóriába 
tartozó 
tanulók  A III. 
kategóriába 
tartozó 
tanulók 
az összes 
tanuló %-
ában 2004. évi 
költségvetés 
millió € 
működési 
költség A III. 
kategória 
becsült 
tandíja a 
2004. évi 
költségvetés 
%-ában  EU-
finanszírozás 
2004-ben 
millió € EU-
finanszírozás 
a költségvetés 
%-ában  
ALICANTE – E 4 884 202 22,9 641 72,5 9,92 14,1 6,65 67,04 
BERGEN – NL 5 696 66 9,5 578 83 11,48 12 6,62 57,67 
BRÜSSZEL I – B 6 2 308 1 560 67,6 610 26,4 26,21 7,2 18,12 69,13 
BRÜSSZEL II – B 8 2 808 2 280 81,2 280 10 27,07 3,3 17,90 66,12 
BRÜSSZEL III – B 6 2 669 2 072 77,6 475 17,8 24,25 6,5 16,62 68.56 
CULHAM – UK 5 884 14 1,6 729 82,4 12,28 16,6 6,62 53.91 
FRANKFURT – D 4 679 215 31,7 408 60 8,80 11,3 4,99 56,70 
KARLSRUHE – D (****) 5 1 098 83 7,6 858 78,1 11,75 24,9 4,14 35,23 
LUXEMBOURG 11 3 802 2 680 70,5 760 20 37,28 7,3 23,36 62,66 
MOL – B 5 647 85 13,1 506 78,2 10,99 12 6,45 58,69 
MÜNCHEN (****) –D 5 1 457 19 1,3 372 25,5 18,57 5,4 1,11 5,98 
VARESE – IT 5 1 335 466 35 614 46 15,79 10,8 7,80 49,40 
FŐTITKÁRI HIVATAL 
– B  
–  
–  
–  
–  
–  
–  
7,99  
–  
6.54 (***)   
81,85 
ÖSSZESEN 69 19 267 9 742 50,56 6 831 35,45 222,38 8,95 126,99 57,10 
(*) Brüsszelben és Luxem bourgban 2004–2008 között további két iskola nyílik (**) A F őtitkári Hivatal költségeit egyenl ő arányban osztották fel a 12 Iskola köz ött (***) beleértve 0,6 tartalékot 
(****) Ezek az Iskolák olyan küls ő bevételi forrásokkal rendelkeznek, amelye k csökkentik az EU-hozzájárulást. Forrás : Rapports de rentrée 2003  & School budgets