[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.9.6.

COM(2010) 462 végleges

2010/0242 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az aktív időskor európai évéről (2012)

(EGT-vonatkozású szöveg)

SEC(2010) 1002

INDOKOLÁS

1. A JAVASLAT HÁTTERE

Az Európai Unió népessége jelentős mértékben elöregedik, hangsúlyozta 2008-ban a Bizottság „A szociális igények kielégítése egy öregedő társadalomban” című második demográfiai jelentésében. Az Eurostat által 2008-ban kiadott legújabb előrejelzések szerint az Európai Unióban 2060-ra – a jelenlegi 4:1 aránnyal szemben – csak két munkaképes korú (15–64 éves) személy fog jutni minden 65 év feletti személyre. Az ebbe az irányba történő legnagyobb elmozdulás a 2015–2035 közötti időszakban várható, amikor a népességrobbanás idején született csoportok nyugdíjba vonulnak. Ezt a változást a születések alacsony számának és a várható élettartam meghosszabbodásának együttes hatása okozza. Az európai polgárok napjainkban tovább élnek és jobb egészségnek örvendenek, mint eddig valaha. A várható élettartam 1960 óta nyolc évvel meghosszabbodott, és a demográfiai előrejelzések további ötéves növekedést jósolnak a következő negyven évben. Ez egy ünneplésre méltó történelmi jelentőségű eredmény.

Az EU korfáján világosan látszik a kohorsz méretének közvetlenül a második világháború végét követő növekedése, amely a demográfiai robbanás kezdetét jelzi. Egy, a bevándorlás és a születések számának valószínű növekedését figyelembe vevő forgatókönyv szerint a munkaképes korú európai népesség 2012-től csökkeni kezd, míg a 60 év feletti népesség továbbra is évente két millió fővel fog gyarapodni[1].

Ezek a demográfiai változások egyszerre jelentenek kihívásokat és kínálnak lehetőségeket. A népesség elöregedése egyre nagyobb terhet jelenthet az állami költségvetések és nyugdíjrendszerek számára, valamint szükségessé teheti az időseknek szociális és gondozási ellátást nyújtó szolgálatok személyzetének bővítését. Az idős kort még ma is gyakran társítják betegséggel és rászorultsággal, és az idősek úgy érezhetik magukat, hogy ki vannak rekesztve a munkaerő-piacról, valamint a családi és közösségi életből. Tartanak attól, hogy az idősebb generációk túl nagy terhet jelenthetnek a fiatalabb, munkaképes korúaknak, és ez a generációk közötti feszültségekhez vezethet.

Ez a nézet azonban figyelmen kívül hagyja, hogy az idősek – különösen a demográfiai robbanás idején született korcsoportok – ténylegesen és potenciálisan milyen jelentős szerepet töltenek, illetve tölthetnek be a társadalomban. A népesség elöregedése jelentette kihívás megoldására és a nemzedékek közötti szolidaritás megőrzésére kiemelkedő lehetőséget kínál tehát, ha biztosítják, hogy a népességrobbanás idején született korcsoportok tovább maradjanak a munkaerő-piacon, valamint a lehető legtovább megőrizzék jó egészségüket, aktivitásukat és önállóságukat.

A tagállamok a foglalkoztatási stratégia keretében már kezdik visszájára fordítani az előrehozott nyugdíjat ösztönző tendenciát, így a 27 tagú EU foglalkoztatási rátája az 55–64 évesek korcsoportjában a 2000-ben mért 36,9 %-ról 2009-re 46 %-ra emelkedett. Az idősebb munkavállalók arra való ösztönzése, hogy ne adják fel munkavállalói státuszukat, elsősorban a munkakörülmények javítását, illetve a munkakörülményeknek az idősebb munkavállalók egészségi állapotához és szükségleteihez való igazítását, az idősebb munkavállalók készségeinek – az egész életen át tartó tanuláshoz való jobb hozzáférés biztosítása révén történő – fejlesztését, valamint az adó- és a járulékrendszerek felülvizsgálatát teszi szükségessé, hogy ez utóbbiak hatékonyan ösztönözzék a munkával töltött életszakasz meghosszabbítását.

Az aktív időskor az időskori szegénység leküzdésének is hatékony eszköze. Az Európai Unióban 2008-ban a 65 évnél idősebbek 19 %-a volt kitéve a szegénység kockázatának. Az idősek jelentős hányada az időskort a marginalizálódás korszakaként éli meg. Az idősek számára nyíló jobb munkavállalási lehetőségek hozzájárulhatnak az ezt a korcsoportot sújtó szegénység egyes okainak megoldásához, míg az önkéntes tevékenységekben való részvétel csökkentheti az idősek elszigeteltségét. A díjazással nem járó munkavégzés jelenlegi akadályainak kiküszöbölésével és a megfelelő keretek biztosításával jobban ki lehetne használni azt az óriási potenciált, amelyet az idősek önkéntesként, illetve gondozóként jelenthetnek a társadalom számára.

Az „ Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája ” című bizottsági közlemény lehetőségeket határoz meg a válságból való kilábalásra és az EU gazdaságának a következő évtizedre való felkészítésére. Az inkluzív növekedéssel összefüggésben a Bizottság annak fontosságát hangsúlyozza, hogy ösztönözzék az időskori egészséges és aktív életmódot, ami hozzájárulhat többek között a magas foglalkoztatási arány eléréséhez, a készségek továbbfejlesztéséhez és a szegénység visszaszorításához.

Az aktív időskor európai évére vonatkozó javaslat ösztönzi és támogatja a tagállamok, a regionális és a helyi hatóságok, a szociális partnerek és a civil társadalom által az aktív időskor ösztönzése, valamint annak érdekében tett erőfeszítéseket, hogy többet tegyenek a demográfiai robbanás idején született korcsoportokban rejlő potenciál kiaknázása érdekében.

Az európai évet a 2011–2014 közötti időszakra kiterjedő jelentős törekvés kiemelkedő feladatának kell tekinteni, melynek során számos uniós program és politika az aktív időskor kérdésére összpontosít, és az EU olyan keretet valósít meg, amelyben ösztönözni és hirdetni lehet az aktív időskort valamennyi szinten (tagállami, regionális, helyi szinten, illetve a szociális partnerek, civil társadalom szintjén) támogató új kezdeményezéseket és partnerségeket.

2011-ben a hatóságokat, a szociális partnereket és a civil társadalmi szervezeteket minden szinten arra ösztönöznék, hogy kötelezzék el magukat az aktív időskorral kapcsolatos konkrét célok mellett, amelyeknek hangsúlyozottan az európai év során kellene teljesülniük. A célokat egy uniós honlapon dokumentálnák, amely később az európai év honlapja lenne, továbbá nyomon követésre és értékelésre is szolgálna.

2012-ben az európai év a 2011 során vállalt kötelezettségek megvalósításának megkezdésére, a közvélemény tudatosságának növelésére, a kezdeményezések médiatevékenységekkel történő népszerűsítésére, valamint egyéb véleményformálók bevonására helyezné a hangsúlyt. Bemutatnák a folyó költségvetési tételek és programok keretében finanszírozott, aktív időskort ösztönző projektek eredményeit.

2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓ EREDMÉNYEI ÉS A VÁRHATÓ HATÁS

2.1. Konzultációk

Annak érdekében, hogy megalapozza hivatalos javaslatát, növelje az átláthatóságot és ösztönözze az előzetes koordinációt, a Bizottság – mely elkötelezte magát amellett, hogy az uniós politikák kidolgozása és végrehajtása során inkluzív megközelítést követ – kikérte az érdekelt felek véleményét az aktív időskor és a nemzedékek közötti szolidaritás kérdéséről, illetve arról, hogy milyen formát ölthetne egy ilyen témájú európai év.

Az előzetes konzultáció internetes kérdőív segítségével történt, amely lehetőséget biztosított a tagállamok, a szociális partnerek, a nem kormányzati szervezetek és más érdekelt felek, valamint a szakértők számára, hogy kifejtsék véleményüket. A kérdőív több mint két hónapig elérhető volt a „Your Voice in Europe” (Az Ön szava Európában) honlapon; ez az Európai Bizottság egyablakos rendszere, amelyen keresztül a konzultációk széles köre elérhető. A kérdőív a következő témákat vizsgálta: az öregedés milyen veszélyeket, illetve lehetőségeket jelent a nemzedékek közötti szolidaritás vonatkozásában, az ajánlott szakpolitikai intézkedések, az EU által a helyes szakpolitikai válaszok ösztönzésében betöltött különleges szerep, az európai év programjába javasolt témák és tevékenységek és az érintett felek bevonása.

A válaszadók általában támogatták az aktív időskor európai évét. Üdvözölték, hogy a tudatosság növelésére törekszik, valamint arra, hogy kulcsfontosságú témákat tartósan a politikai és közpolitikai napirendre tűzzön. Úgy gondolták, hogy az év elismerést jelentene és támogatást nyújtana azoknak, akik már jelenleg is dolgoznak ezeken a témákon, támogatná a bevált gyakorlatok megosztását, valamint innovatív megközelítésekhez és új szinergiákhoz vezetne a meglévő résztvevők között. A válaszadók azt is igénylik, hogy az európai év tartós eredményekkel járjon, részben olyan kezdeményezésekkel, amelyek hosszú távon is éreztetik hatásukat. Mindenféle válaszadó (civil társadalmi szervezetek, hatóságok, szociális partnerek stb.) nagy hajlandóságot mutatott arra, hogy részt vállaljon az európai év rendezvényeiben, megadta, hogy milyen tevékenységeket tervez, amelyek illeszkednének egy ilyen év programjába, valamint további projektekre tett javaslatot.

2.2. Várt hatás

Az aktív időskorral kapcsolatos szakpolitikai válaszok általában a tagállamok hatáskörébe tartoznak, amelyek fokozzák az idősekben rejlő potenciál kiaknázására irányuló erőfeszítéseiket. A tagállamok nemzeti hatóságaitól kapott válaszok túlnyomó része azonban támogatta az uniós szintű fellépés és különösen az európai év ötletét. Úgy érezték, hogy az Európai Unió ösztönzőbb környezet kialakításával, a döntéshozók és a közvélemény tudatosságának növelésével, a döntéshozók és az érintettek valamennyi szinten történő mobilizálásához nyújtott segítséggel, Európa-szerte az egymástól való kölcsönös tanulás támogatásával, az előrehaladás figyelemmel kísérésével, valamint a közös célkitűzések és célok meghatározásával támogathatná törekvéseiket.

Úgy tűnik, hogy az EU szintjén jelenleg folyó tevékenységek nem tudják megfelelően teljesíteni, amit kell: (1) tudatosítani a közvéleményben, a döntéshozókban és egyéb érintettekben az aktív időskor jelentőségét, valamint azt, hogy többet kell tenni annak érdekében, hogy a demográfiai robbanás idején született korcsoportok potenciálját ki lehessen aknázni; (2) ösztönözni az információk és tapasztalatok cseréjét a tagállamok, illetve az érintettek között; (3) konkrét tevékenységekkel, valamint konkrét célkitűzések mellett kötelezettséget vállalva lehetőséget adni a tagállamoknak és az érintetteknek a politikai irányvonalak fejlesztésére.

A társadalom valamennyi szintjén az érintettek széles körének támogatására lesz szükség. A legnagyobb kihívást az jelenti, hogy az érintetteket sikerüljön úgy mobilizálni, hogy a fellépés nemzeti, regionális, helyi és vállalati szinten egyaránt jelentős legyen az EU egészében. Az aktív idősödési politikáknak biztosított nagyobb politikai támogatással és nyilvánossággal a döntéshozókat ambiciózusabb kezdeményezésekre lehet serkenteni.

Amennyiben az európai év tevékenységeit uniós szinten hangolják össze, a Bizottság biztosítani tudná, hogy az európai évhez kötődő konkrét tevékenységek összhangban legyenek a többi uniós kezdeményezéssel és programmal.

3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 151. cikke kimondja, hogy „az Unió és a tagállamok célkitűzése a foglalkoztatás, az élet- és munkakörülmények javítása – lehetővé téve ezáltal a fejlődési folyamat fenntartása mellett ezek összehangolását –, a megfelelő szociális védelem, a szociális partnerek közötti párbeszéd és az emberi erőforrások fejlesztésének elősegítése a tartósan magas foglalkoztatás és a kirekesztés elleni küzdelem érdekében”. E célkitűzések megvalósítása érdekében az Unió támogatja és kiegészíti a tagállamok tevékenységeit a munkafeltételek, a munkaerőpiacról kirekesztett személyek beilleszkedésének lehetővé tétele és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem területén (az EUMSz. 153. cikkének (1) bekezdése).

A 151. cikkben felsorolt célkitűzések alátámasztják az aktív időskor európai évére (2012) vonatkozó javaslatot, melynek célja a tagállamok, a regionális és a helyi hatóságok, a szociális partnerek és a civil társadalom által az aktív időskor ösztönzése érdekében tett erőfeszítések előmozdítása és támogatása.

A javaslat fő célkitűzése a 153. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozik, mivel célja a közvélemény tudatosságának növelése, a tagállamok, illetve érdekelt felek közötti vita és tapasztalatcsere ösztönzése annak érdekében, hogy jobb lehetőségek és munkakörülmények álljanak rendelkezésre az idősebb munkavállalók munkaerő-piaci részvételéhez és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemhez.

Az elsődleges szándék a munkavállalói státuszt megőrző időskori aktivitás ösztönzése az idősebb munkavállalók munkaerő-piaci részvételét célzó jobb lehetőségek megteremtésével, valamint az időskori aktivitás társadalmon belüli megőrzésének ösztönzése a társadalmi kirekesztés elleni küzdelmet segítő önkéntes munka, az egészség időskori megőrzése és az önálló életvezetés révén.

A határozati javaslat jogi alapját tehát az Európai Unió működéséről szóló szerződés 153. cikkének (2) bekezdése alkotja.

A határozati javaslat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikke rendelkezéseinek megfelelően összhangban van a szubszidiaritás elvével, ugyanis a javasolt európai év céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, mivel ehhez transznacionális információcserére és a bevált gyakorlatok uniós szinten történő terjesztésére van szükség, és ezért a javasolt intézkedés léptéke miatt azok uniós szinten jobban megvalósíthatók.

4. KÖLTSEGVETESI VONZATOK

Az európai év nem igényel kiegészítő anyagi forrásokat. A prioritásoknak a Foglalkoztatási Főigazgatóság költségvetési tételei és programjai, valamint más vonatkozó programok alapján egy vagy több évre történő meghatározása terén megengedhető rugalmasság elegendő anyagi mozgásteret biztosít az előző európai évekéhez hasonló léptékű európai év megrendezéséhez. Az adminisztratív források is mobilizálhatók a meglévő igazgatási költségvetésekből.

2010/0242 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az aktív időskor európai évéről (2012)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 153. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[2],

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[3],

rendes jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

1. A Szerződés 147. cikkének értelmében az Unió hozzájárul a foglalkoztatás magas szintjéhez azáltal, hogy bátorítja a tagállamok közötti együttműködést, támogatja, és szükség esetén kiegészíti tevékenységüket.

2. A Szerződés 153. cikke (1) bekezdésének értelmében az Unió támogatja és kiegészíti a tagállamok tevékenységeit a munkafeltételek, a munkaerőpiacról kirekesztett személyek beilleszkedésének lehetővé tétele és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem területén.

3. Az Unió az Alapjogi Charta 25. cikkében elismeri és tiszteletben tartja az idősek méltó és független élethez, valamint a társadalmi és a kulturális életben való részvételhez való jogát.

4. Az Európai Tanács több ülése alkalmával hangsúlyozta, hogy foglalkozni kell az idősödő népességnek az európai szociális modellekre gyakorolt hatásával. A kor szerinti összetétel gyors változására adott egyik kiemelt válasz az időskori aktivitás ösztönzésében, azaz annak biztosításában áll, hogy a népességrobbanás idején született korcsoportoknak – amelyek minden korábbi korcsoportnál egészségesebbek és képzettebbek – jó lehetőségeik legyenek a munkavállalásra és a társadalomban való aktív észvételre.

5. Európában az idősek növekvő aránya miatt a jó egészség időskori megőrzésének ösztönzése fontosabb lesz, mint valaha. Az időskori egészség hozzájárulhat az idősek munkaerő-piaci részvételének növeléséhez, lehetővé teszi, hogy hosszabb ideig aktívan részt vegyenek a társadalomban, javíthatja egyéni életminőségüket és enyhítheti az egészségügyi és szociális ellátási rendszerekre nehezedő nyomást.

6. A Bizottság az „Európa demográfiai jövője: kovácsoljunk lehetőséget a kihívásból!” című, 2006. október 12-i közleményében, valamint az Unióban az idősödő népesség hatásának kezeléséről szóló, 2009. április 21-i közleményében fejtette ki véleményét arról, hogy az EU milyen demográfiai kihívásokkal néz szembe, és milyen lehetőségek nyílnak ezek megoldására.

7. A Tanács 2007. február 22-én határozatot fogadott el „Az európai demográfiai változásokból eredő lehetőségek és kihívások: az idősebb emberek hozzájárulása a gazdasági és társadalmi fejlődéshez” tárgyában, amelyben hangsúlyozta, hogy növelni kell az idősek lehetőségeit a társadalomban való aktív részvételre, az idősek által bizonyos áruk és szolgáltatások iránt támasztott növekvő kereslet által teremtett új gazdasági lehetőségeket („ezüstgazdaság”), valamint az idősek pozitív közmegítélésének jelentőségét.

8. A Tanács 2009. június 8-án következtetéseket fogadott el „A nők és férfiak közötti esélyegyenlőség: aktív és méltóságteljes idősödés” tárgyában, amelyekben elismerte, hogy az idősebb nők és férfiak szerte az EU-ban komoly nehézségekkel szembesülnek, amikor aktív életre és méltóságban töltött időskorra törekednek, továbbá számos intézkedésre tett javaslatot a tagállamoknak és a Bizottságnak.

9. A Tanács 2009. november 20-án következtetéseket fogadott el „Az egészségben és méltóságban töltött időskor” tárgyában, amelyekben többek között arra szólítja fel a Bizottságot, hogy „az aktív időskor előmozdítására dolgozzon ki tájékoztató tevékenységeket, ideértve az esetlegesen elfogadásra kerülő aktív időskor és a nemzedékek közötti szolidaritás európai évét 2012-ben” .

10. A Bizottság az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című közleményében hangsúlyozta, hogy a társadalmi kohézió és a nagyobb termelékenység érdekében az Európai Unió számára fontos a népesség időskori egészségének és aktivitásának ösztönzése. Javaslatot tett az „Új készségek és munkahelyek menetrendje” kiemelt kezdeményezésre, amelynek keretében a tagállamok előmozdítanák az aktív idősödési politikákat, valamint a „Szegénység elleni európai platform” kiemelt kezdeményezésre. Ezeknek a politikai céloknak az eléréséhez az államigazgatás valamennyi szintjének és számos nem kormányzati érdekelt fél intézkedésére szükség van; ezeket az Unió szintjén támogathatják az európai évvel kapcsolatos tevékenységek, melyek célja a tudatosság növelése, valamint a bevált gyakorlatok cseréjének ösztönzése. Nemzeti koordinátoroknak kell gondoskodniuk arról, hogy a nemzeti intézkedéseket koordinálják és összehangolják az európai év átfogó célkitűzéseivel. A tervekben egyéb intézmények és érdekelt felek részvétele is szerepel.

11. A Tanács 2010. június 7-én következtetéseket fogadott el az aktív idősödés tárgyában, amelyekben felkérte a Bizottságot, hogy „folytassa az aktív idősödés 2012-es európai évének előkészítését, amelynek során ki lehet emelni az aktív idősödés előnyeit és annak a generációk közötti szolidaritáshoz való hozzájárulását, továbbá ismertté lehet tenni az aktív idősödést minden szinten támogató, ígéretes kezdeményezéseket”.

12. A Bizottság a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatra irányuló 2010. április 27-i javaslatában, amely a 7. és a 8. iránymutatásban felszólítja a tagállamokat, hogy az aktív időskort ösztönző politikákkal növeljék a munkaerő-piaci részvételt, innovatív munkaszervezéssel növeljék az idősebb munkavállalók foglalkoztatási rátáját, valamint továbbképzéssel és egész életen át tartó tanulással növeljék az idősebb munkavállalók foglalkoztathatóságát. A 10. iránymutatás azt hangsúlyozza, hogy fejleszteni kell a szociális védelmi rendszereket, az egész életen át tartó tanulásra és az aktív befogadásra irányuló politikákat, hogy az embereknek a különböző életszakaszokban lehetőségük legyen a munkaerőpiacra történő visszatérésre, és ne fenyegesse őket a szociális kirekesztődés veszélye.

13. „Az európai digitális menetrend” című, 2010. május 19-én elfogadott első EU2020-as kiemelt kezdeményezésről szóló közleményében a Bizottság az információs és kommunikációs technológiák jelentőségét hangsúlyozta az időskori jólét szempontjából, különösen a saját lakókörnyezetben való életvitel segítésére irányuló közös program megerősítését javasolva. Az európai digitális menetrend arra is javaslatot tesz továbbá, hogy összehangolt fellépéssel gyarapítsák valamennyi európai polgár digitális ismereteit, beleértve az időseket is, akik túlságosan nagy arányt képviselnek azon, az uniós polgárok teljes létszámának körülbelül 30 %-át kitevő 150 millió polgáron belül, akik még soha nem használták az internetet.

14. A Bizottság végrehajtja a fogyatékkal élőkkel kapcsolatos európai cselekvési tervet, amely – a fogyatékok és az idős kor összefüggéseire tekintettel – az idősekre vonatkozó intézkedéseket is magában foglal. Különösen a mindenki számára történő tervezési megközelítést követő hozzáférhetőségi intézkedések lennének megfelelőek. Ezenkívül az EU és valamennyi tagállam is aláírta a fogyatékkal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményt, amely az idősekre vonatkozó rendelkezéseket is tartalmaz.

15. Az aktív időskort számos uniós program támogatja, mint például az Európai Szociális Alap, az Európai Regionális és Fejlesztési Alap, a PROGRESS-program, az egész életen át tartó tanulás programja, a közegészségügyi program, a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogramba tartozó információs és kommunikációs technológiai, valamint társadalom-gazdaságtannal és humán tudományokkal kapcsolatos különleges programok, az információs társadalomban jólétben töltött időskorra irányuló cselekvési terv, a saját lakókörnyezetben való életvitel segítését szolgáló közös kutatás-fejlesztési program, a versenyképességi és innovációs program a jólétben töltött időskort szolgáló ikt-ra vonatkozó kísérleti végrehajtási projektekkel, valamint a városi mobilitás cselekvési terve. Az Unió az európai év keretében zajló tevékenységekhez a foglalkoztatás, a szociális ügyek és az esélyegyenlőség területén hatályos programok és önálló költségvetési tételek prioritásainak és szabályainak megfelelően – éves vagy többéves alapon – biztosít társfinanszírozást. Adott esetben más területeken, például az oktatás és a kultúra, az egészségügy, a kutatás, az információs társadalom, a regionális politika és a közlekedéspolitika terén működő programok és politikák is nyújthatnak támogatást az európai évhez.

16. Az aktív időskorral kapcsolatban javasolt európai év célkitűzéseit tagállami szinten nem lehet teljes mértékben megvalósítani, mivel ehhez transznacionális információcserére és a bevált gyakorlatok közösségi szinten történő terjesztésére van szükség, ezért a javasolt intézkedés léptéke miatt uniós szinten jobban teljesíthetők. Az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt arányosság elvével összhangban e határozat nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk Tárgy

A 2012. évet az aktív időskor európai évének (a továbbiakban: európai év) kell kijelölni.

2. cikkCélkitűzések

Az európai év átfogó célja az, hogy ösztönözze és támogassa a tagállamok, a regionális és a helyi hatóságok, a szociális partnerek és a civil társadalom által az aktív időskor ösztönzésére, valamint az annak érdekében tett erőfeszítéseket, hogy többet tegyenek az ötvenes éveinek végén és afölött lévő gyorsan növekvő népességben rejlő potenciál kiaknázása érdekében, és ezáltal megőrizzék a nemzedékek közötti szolidaritást. Az aktív időskor jobb lehetőségek és munkafeltételek megteremtését jelenti annak érdekében, hogy az idősebb munkavállalók szerepet játszhassanak a munkaerő-piacon, jelenti továbbá a társadalmi kirekesztés leküzdését a társadalmon belüli aktivitás ösztönzésével, valamint a jó egészség idős korban történő megőrzésének elősegítését. Mindezek alapján a célkitűzések a következők:

17. tudatosítani a közvéleményben az aktív időskor értékét annak érdekében, hogy hangsúlyt kapjon az idősek hasznos szerepe a társadalomban és a gazdaságban, ösztönözni az aktív időskort és többet tenni az idősekben rejlő potenciál kiaknázása érdekében;

18. minden szinten ösztönözni a tagállamok, illetve az érdekelt felek közötti vitát és fokozni a tapasztalatcserét annak érdekében, hogy előmozdítsák az aktív idősödési politikákat, meghatározzák és terjesszék a bevált gyakorlatokat, valamint elősegítsék az együttműködést és a szinergiákat;

19. keretrendszert kínálni a kötelezettségvállaláshoz és a konkrét intézkedésekhez, hogy a tagállamok és az érdekelt felek valamennyi szinten konkrét tevékenységek révén politikai irányvonalakat tudjanak kidolgozni és konkrét célkitűzések mellett tudjanak kötelezettséget vállalni az aktív időskorral kapcsolatban.

3. cikkAz intézkedések tartalma

20. A 2. cikkben kitűzött célok eléréséhez szükséges intézkedések a következő uniós, országos, regionális és helyi szinten végzendő tevékenységekre terjednek ki:

21. konferenciák, rendezvények és egyéb kezdeményezések a vitaindítás, a tudatosság növelése és a konkrét kötelezettségvállalások céljából;

22. tájékoztató, népszerűsítő és oktatási kampányok;

23. az információk, a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok cseréje;

24. kutatás és felmérés uniós és országos szinten, valamint az eredmények terjesztése.

25. A Bizottság vagy a tagállamok egyéb olyan tevékenységeket is meghatározhatnak, amelyek hozzájárulnak az európai év célkitűzéseinek az eléréséhez, és engedélyezhetik az európai év elnevezésének felhasználását ezeknek a tevékenységeknek a népszerűsítésére, amennyiben hozzájárulnak a 2. cikkben megállapított célkitűzések eléréséhez.

26. Az európai év végrehajtásakor a Bizottság és a tagállamok a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésére törekszenek.

4. cikkKoordináció a tagállamokkal

Minden tagállam nemzeti koordinátort nevez ki, aki a tagállamnak az európai évben való részvétele megszervezéséért felelős. A nemzeti koordinátorok arról is gondoskodnak, hogy a nemzeti tevékenységek összehangolása megfelelő legyen.

5. cikkUniós szintű koordináció

A Bizottság összehívja a nemzeti koordinátorok üléseit az uniós szintű koordináció és – többek között a kötelezettségvállalásokra, valamint azoknak a tagállamokban történő végrehajtására vonatkozó – információcsere érdekében.

Az uniós szintű koordináció a meglévő szakpolitikai bizottságok és tanácsadó csoportok feladata is.

A Bizottság üléseket szervez az aktív időskor területén működő európai szervezetek és testületek képviselőinek, hogy segítsenek lebonyolítani az európai évet.

Az Európai Parlament, a tagállamok, a Gazdasági és Szociális Bizottság, valamint a Régiók Bizottsága társulni fognak a tevékenységekhez.

6. cikkÖsszhang és kiegészítő jelleg

A Bizottság a tagállamokkal együtt biztosítja, hogy az e határozatban előírt intézkedések összhangban legyenek az európai év céljainak elérését segítő egyéb uniós, nemzeti és regionális programokkal és kezdeményezésekkel.

7. cikkÉrtékelés

A Bizottság 2014. június 30-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az e határozatban foglalt kezdeményezések végrehajtásáról, eredményeiről és átfogó értékeléséről.

8. cikkHatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba.

9. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt …

az Európai Parlament részéről a Tanács részéről

az elnök az elnök

[1] Második európai demográfiai jelentés: A szociális igények kielégítése egy öregedő társadalomban. SEC(2008) 2911http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=hu&catId=502&newsId=419&furtherNews=yes.

[2] HL C […], […], […]. o.

[3] HL C […], […], […]. o.