Különjelentés Megfelelően kezeli 
a Bizottság a halászati 
partnerségi 
megállapodásokat?HU 2015  11 SZ.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2015
Print ISBN 978-92-872-2734-8 ISSN 1831-0893 doi:10.2865/355557 QJ-AB-15-010-HU-C
PDF ISBN 978-92-872-2711-9 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/526086 QJ-AB-15-010-HU-N
EPUB ISBN 978-92-872-2694-5 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/49676 QJ-AB-15-010-HU-E
© Európai Unió, 2015
A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.
A 46. oldalon lévő térkép felhasználásához vagy reprodukálásához közvetlenül a szerzői jog tulajdonosától kell 
engedélyt kérni.
Printed in Luxembourg
Megfelelően kezeli 
a Bizottság a halászati 
partnerségi 
megállapodásokat?
(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második 
albekezdése alapján)KülönjelentésHU 2015  11 SZ.
02
 Az ellenőrző csoport
A számvevőszéki különjelentések egy adott költségvetési vagy irányítási területre vonatkozó teljesítmény- és szabály -
szerűségi ellenőrzés eredményeit mutatják be. Annak érdekében, hogy ellenőrzései maximális hatást érjenek el, ezek 
megválasztásakor és megtervezésekor a Számvevőszék tekintetbe veszi a teljesítmény-, illetve szabályszerűségi koc -
kázatokat, az érintett bevétel vagy kiadás nagyságát, a várható fejleményeket, valamint a politika és a nagyközönség 
érdeklődését.
Ezt a teljesítmény -ellenőrzést „a természeti erőforrások megőrzése és természetierőforrás -gazdálkodás” kiadási területei -
re szakosodott, Augustyn Kubik számvevőszéki tag elnökölte I. Kamara végezte. Az ellenőrzést Jan Kinšt számvevőszéki 
tag vezette, Alejandro Ballester Gallardo, kabinetfőnök; Colm Friel, osztályvezető; Maria Luisa Gómez -Valcárcel, vezető 
számvevő; Oana Dumitrescu és Frédéric Soblet, számvevők támogatásával.
Balról jobbra: F. Soblet, M. L. Gómez -Valcárcel, C. Friel, J. Kinšt, A. Ballester Gallardo, 
O. Dumitrescu.

03
 Tartalomjegyzék
Bekezdés
 Rövidítések
I–XIII  Összefoglaló
1–13 Bevezetés
1–3 A nemzetközi halászati megállapodások sz ükségessége
4–8 Halászati partnerségi megállapodások
9–13 Az uniós nyíltvízi flotta és a halászati partnerségi megállapodások
14–16 Az ellenőrzés hatóköre és módszere
17–83 Észrevételek
17–53 I. rész – A halászati partnerségi megállapodásokról szóló tárgyalások
17–25 A Bizottság időben tárgyalt a halászati partnerségi megállapodásokról, és időben megújította azokat, így 
elker ülhető volt a halászati tevékenységek megszakadása
26–28 A Bizottság a tárgyalások során releváns megállapodáshálózatot ért el, de az Indiai-óceán régióján belü l 
nagyobb következetességre van sz ükség
29–32 Nehéz volt megvalósítani a halászati partnerségi megállapodások azon célját, hogy az egyeztetett halászati 
lehetőségek csak a többletállományokra vonatkozzanak
33–46 Tekintve a korábbi kihasználtsági arányokat, a Bizottság által megtárgyalt halászati partnerségi 
megállapodások költsége viszonylag nagy volt
47–53 Az utólagos értékelések révén kapott információ nem mindig minős ült hasznosnak a döntéshozatali 
folyamat és a tárgyalások során
54–83 II. rész – A halászati partnerségi megállapodások „hozzáférési jogok” és „ágazati támogatás” 
összetevőinek alkalmazása
55–60 A halászati engedélyezési (jogosítványkibocsátási) eljárás hosszadalmas és nehézkes volt, a Bizottság 
mégsem tett lépéseket annak tisztázására, hogy min lehetne javítani
61–65 A kifogott mennyiség központi nyomon követése nem volt megfelelő, ami kockázatossá tette a problémák 
időben történő azonosítását és a kifizetések helyes kiszámítását
66–70 A Bizottság és a partnerországok megállapodtak abban, hogy mely főbb tevékenységeket kell ágazati 
támogatás révén finanszírozni, az ágazat más partnereivel azonban nem volt koordináció
71–76 Az ágazati támogatások bizottsági kontrollja korlátozott mértékű volt, és a partnerországok által 
ténylegesen végrehajtott intézkedések gyakran eltértek a megállapodás szerinti intézkedésektől
04 Tartalomjegyzék
77–83 A Bizottság által az ágazati támogatásra kifizetett összegek nem kapcsolódtak a partnerországok által 
a megállapodás szerinti intézkedések végrehajtásában elért eredményekhez
84–95 Következtetések és ajánlások
 I. melléklet  –  Halászati partnerségi megállapodások: további információk a tárgyalásokról és 
a megvalósításról
 II. melléklet  – A 2015-ben hatályban lévő halászati partnerségi megállapodások
 III. melléklet  – Halászati partnerségi megállapodások
 A Bizottság válasza
05
 Rövidítések
EEZ : Kizárólagos gazdasági övezet ( Exclusive Economic Zone )
EFA : Európai Fejlesztési Alap
ERS : Elektronikus Jelentéstételi Rendszer ( Electronic Reporting System ) (elektronikus napló)
FAO : Az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete ( Food and Agricultural Organisation )
FPA : Halászati partnerségi megállapodás ( Fisheries Partnership Agreement )
HTMGB : Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság
IOC : Indiai -óceáni Bizottság ( Indian Ocean Commission )
IOTC : Indiai -óceáni Tonhalbizottság ( Indian Ocean Tuna Commission )
MFH : Maximális fenntartható hozam
RFMO : Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezet ( Regional Fisheries Management Organisation )
Unclos : Az ENSZ Tengerjogi Egyezménye ( United Nations Convention on the Law of the Sea )
VMS : Hajómegfigyelési rendszer ( Vessel Monitoring System )
06
 Összefoglaló
IV
A halászati partnerségi megállapodásokról szóló 
tárgyalások és azok megújítása gyakran bonyolult 
és hosszadalmas eljárásokat jelent, a Bizottság azon -
ban megfelelően kezelte ezeket a nehézségeket és 
néhány kivételtől eltekintve sikerült elkerülnie a flotta 
halászati tevékenységeinek megszakítását. A létrejött 
megállapodások hálózata összhangban volt az érintett 
uniós flotta igényeivel és prioritásaival.
V
Amennyiben az új jegyzőkönyvekről szóló hossza -
dalmas tárgyalások veszélyeztették a halászat folya -
matosságát, a hajóknak az 1006/2008/EK rendelet 
9. cikke alapján megengedték, hogy az új jegyzőkönyv 
aláírásáig a Bizottságon keresztül az érintett harmadik 
országtól kérjenek halászati engedélyt. Ez azonban 
nincs összhangban egy másik szabályozási előírással, 
mégpedig a „kizárólagossági záradékkal”, és alkalma -
zása félreértésekhez vezetett az egyik partnerország 
és a Bizottság között.
VI
A halászati partnerségi megállapodások elvben olyan 
eszközök, amelyek biztosítják az érintett halállomá -
nyok fenntarthatóságát. A közös halászati politikáról 
szóló alaprendeletben előírtak szerint az egyeztetett 
halászati lehetőségek értelmében az uniós hajóknak 
csak a partnerországok többletállományát szabad 
lehalászniuk. A többletállomány fogalmát azonban 
a halállományokra és a hazai halászflották, illetve 
a szintén hozzáféréssel rendelkező más külföldi flották 
tevékenységére vonatkozó megbízható adatok hiánya 
miatt a gyakorlatban igen nehéz alkalmazni.I
Az Európai Unió part menti országokkal kötött meg -
állapodások révén igyekszik biztosítani, hogy az 
uniós külső flották hozzáférési jogokat kapjanak ezen 
országok halászterületeihez. E megállapodások az 
1980-as években egyszerű hozzáférési megállapodá -
sok voltak, de mára fenntartható halászati partnerségi 
megállapodássá fejlődtek, amelyek célja a halállomány 
fenntartása, s emellett – ágazati támogatás nyújtása 
révén  – a partnerország halászati ágazatának fejlesz -
tése. A Bizottság törekszik a megállapodások hálóza -
tának további kiterjesztésére, mivel ezek nem csupán 
az uniós flotta, hanem a partnerországok számára is 
jelentős előnyökkel járnak.
II
A Számvevőszék olyan halászati megállapodásokat 
ellenőrzött, amelyek esetében az uniós költségvetés 
pénzügyi hozzájárulást biztosít (vagyis a vizsgálat 
nem irányult halászatikvóta -cseréken alapuló meg -
állapodásokra). A Számvevőszék az ellenőrzés idején 
hatályban lévő 12 megállapodásból az alábbi négyet 
vizsgálta meg: Mauritánia (több atlanti -óceáni fajra 
vonatkozó megállapodás), Madagaszkár, Mozambik és 
a Seychelle -szigetek (indiai -óceáni tonhalra vonatkozó 
megállapodások). E négy halászati partnerségi megál -
lapodás tette ki a 2013-ban az ilyen megállapodásokra 
folyósított kifizetések 77%-át.
III
Az ellenőrzés célja annak értékelése volt, hogy 
a Bizottság megfelelően kezeli -e a halászati partner -
ségi megállapodásokat. Az ellenőrzés során megvizs -
gáltuk a halászati partnerségi megállapodásokhoz 
vezető tárgyalásokat, valamint a hozzáférési jogok 
érvényesülését és az ágazati támogatások megvalósu -
lását. A Számvevőszék megállapította, hogy a Bizott -
ság általában véve megfelelően kezelte a halászati 
partnerségi megállapodásokat, de a tárgyalási folya -
matot és a jegyzőkönyvek alkalmazását illetően több 
terület még javításra szorul.
Összefoglaló 07
VII
Az egy tonna halra ténylegesen kifizetett egységkölt -
ség gyakran meghaladta a tárgyalásokon egyeztetett 
egységárat. Míg a tárgyalásokon figyelembe vették 
a korábbi jegyzőkönyvek szerinti bejelentett fogáso -
kat, a legújabb jegyzőkönyvekben gyakran továbbra is 
nagyobb referencia -tonnatartalomról egyeztek meg, 
ami rendszeres kihasználatlanságot eredményezett. 
Az Unió pénzügyi hozzájárulása így is teljes egészében 
kifizetésre került, függetlenül a halászati lehetőségek 
kihasználásától. A jegyzőkönyvek kihasználatlansága 
és az ebből eredő nagy költségek részben a partner -
országokkal tárgyalt azon műszaki feltételeknek tulaj -
doníthatók, amelyek ahhoz voltak szükségesek, hogy 
megfeleljenek a saját jogszabályaiknak, vagy hogy biz -
tosítsák a halászati tevékenységek fenntarthatóságát.
VIII
A halászati partnerségi megállapodások független 
utólagos értékeléseiben szereplő információk nem 
mindig kellően hiánytalanok, következetesek, illetve 
összevethetők, és emiatt nem teljes mértékben hasz -
nálhatók fel a megalapozott döntéshozatalhoz a jegy -
zőkönyvekről szóló tárgyalások során.
IX
A Számvevőszék megállapította, hogy a hozzáférési 
feltételek érvényesítésének kezelése nem volt kellően 
határozott. A Bizottság a késedelmek okainak és a javí -
tandó területeknek az azonosításához nem kísérte 
megfelelően figyelemmel az engedélyezés hosszadal -
mas és nehézkes munkafolyamatait.
X
Ellenőreink hiányosságokat tapasztaltak a fogási ada -
tok kezelését tekintve is: a tagállami, a bizottsági és 
az utólagos értékelések nyomán kapott fogási adatok 
nem egyeztek. Mivel a halászati partnerségi megálla -
podások keretében folyósított kifizetésekhez a fogási 
adatokat veszik alapul, ez pénzügyi kockázathoz vezet.XI
Noha az ágazati támogatás tervezése javult, a Bizott -
ság a vizsgált jegyzőkönyvek alkalmazásának felügye -
letében továbbra is csak korlátozott szerepet játszott. 
Nincs egyértelmű keretrendszer, amely a finanszí -
rozott intézkedésekkel kapcsolatban megállapítaná 
a támogathatóság és a nyomonkövethetőség szabá -
lyait. Továbbá, a Bizottság nem rendelkezik elegendő 
kontrolljogokkal; a partnerországok például bizonyos 
esetekben a tervezettől eltérő intézkedéseket haj -
tottak végre, amelyek esetleg nem eredményesen 
járultak hozzá a halászati partnerségi megállapodások 
céljainak megvalósulásához.
XII
Végezetül, a jegyzőkönyvek a kifizetések felfüggeszté -
sét lehetővé teszik, de nem teszik lehetővé az ágazati 
támogatási kifizetések részleges csökkentését, ha az 
egyeztetett intézkedések, illetve eredmények csak 
részben valósultak meg. Továbbá, noha ugyanazon 
a fejlesztési elven működnek, az ágazati támogatások 
kifizetésének feltételei eltérnek az Európai Fejlesz -
tési Alap által a költségvetés -támogatáskor alkalma -
zott feltételektől, ami néha következetlenségekhez 
vezetett.
XIII
A Számvevőszék a következő ajánlásokat teszi.
Az új halászati partnerségi megállapodásokról és 
jegyzőkönyvekről szóló tárgyalások javítása céljából 
a Bizottság:
a) vizsgálja meg az alvó megállapodásokat és azt, 
hogy a halászati tevékenységeknek a kizárólagos -
sági záradék miatti megszakítását hogyan lehet -
ne kezelni oly módon, hogy közben tiszteletben 
tartják a közös halászati politika elveit. A Bizottság 
továbbá pontosítsa azokat a rendelkezéseket, 
melyek biztosítják a halászati tevékenységek két 
jegyzőkönyv közötti folyamatosságát, és ezeket 
foglalja be a jegyzőkönyvekbe;
b) dolgozzék ki regionális stratégiákat a halászati 
irányítás fejlesztésére és gondoskodjék arról, hogy 
az ugyanazon régióra vonatkozó jegyzőkönyvek 
összhangban legyenek a kapcsolódó regionális 
stratégiával és az egyéb uniós alapokkal;
Összefoglaló 08
i) az új jegyzőkönyveket illetően javasolja támogat -
hatósági kritériumok bevezetését azon intézkedé -
sek értékelése esetében, amelyekre vonatkozóan 
felmerült az ágazati támogatás lehetősége (továb -
bi követelmények vonatkozhatnának a nyomon -
követhetőségre, a kiválasztásra, a beszámolásra 
és a teljesítménymérésre, valamint a Bizottság 
ellenőrzési jogaira);
j) gondoskodjék a halászati partnerségi megálla -
podások keretében nyújtott ágazati támogatások 
eredményes koordinálásáról a halászatban tevé -
keny más fejlesztési partnerekkel;
k) gondoskodjék arról, hogy az ágazati támogatás 
kifizetései egyrészt összhangban legyenek az 
egyéb uniós költségvetés -támogatási kifizetések -
kel, másrészt azon alapuljanak, hogy a partneror -
szág milyen eredményeket ért el a közösen elfoga -
dott intézkedések mátrixának megvalósításában.c) új jegyzőkönyvek halászati lehetőségeinek tárgya -
lásakor vegye figyelembe a korábbi jegyzőköny -
vek kihasználtsági arányait, és igyekezzék jobban 
összekapcsolni a hozzáférési jogokért való fizetést 
a tényleges fogásokkal, miközben biztosítja, hogy 
a halászati tevékenységeket ne érje hátrány;
d) elemezze behatóbban, hogy milyen lehetséges 
hatást gyakorolnak a fenntartható halászati part -
nerségi megállapodások előírásai a jegyzőkönyvek 
alkalmazására az Unió és az érintett partnerország 
kölcsönös előnyeinek megtartása mellett, és eset -
leg a releváns érdekeltek bevonása révén azonosít -
sa, hogy mely területeken szükséges részletesebb 
vizsgálatot végezni a döntő fontosságú előírásokra 
vonatkozóan;
e) végezze célirányosabban az utólagos értékelé -
seket: így következetes és összevethető elem -
zést kaphat arról, hogy a jegyzőkönyvek alapján 
kiadott közpénzek milyen mértékben térültek 
meg, továbbá átfogó és kritikus elemzést a jegyző -
könyvek eredményességéről az Unió és az érintett 
partnerország számára.
A halászati partnerségi megállapodások hatékonyabb 
alkalmazásához a Bizottság haladéktalanul:
f) hozzon létre eljárásokat az engedélyezési folyamat 
minden egyes lépésének nyomon követéséhez  – 
beleértve a tagállamok, a partnerországok és 
a bizottsági szolgálatok által igénybe vett időt is – 
a folyamatokat jellemző hiányosságok azonosítása 
és orvoslása céljából;
g) ösztönözze vagy az elektronikus jogosítványok -
nak, vagy a jogosítványok érvényességének teljes 
időtartamára engedélyezett hajók listájának 
elfogadását;
h) gondoskodjék arról, hogy az új fogási adatbázist 
a lobogó szerinti tagállamok teljes körűen hasz -
nálják, és az megbízható – továbbá összesíthető, 
nyomon követhető és folyamatosan aktualizált  – 
fogási adatokkal szolgáljon;
09
 Bevezetés
A nemzetközi halászati 
megállapodások 
szükségessége
01 
Az 1970-es évek közepétől kezdve, 
majd az Egyesült Nemzetek harmadik 
tengerjogi konferenciáját (Unclos III) 
követően fokozatosan megszűnt a sza -
bad nyílttengeri hozzáférés elve. A ki -
lenc évig tartó tárgyalások után, 1982-
ben életbe lépő egyezmény rögzítette 
a nemzetközi jogban az államok azon 
jogát, hogy a tengerpartjuktól legfel -
jebb 200 tengeri mérföldön belül ta -
lálható vizeken (kizárólagos gazdasági 
övezet) fennhatósággal rendelkezze -
nek e vizek természeti erőforrásainak 
feltárását és kiaknázását, megőrzését 
és a velük való gazdálkodást illetően. 
Egyre több ország döntött úgy, hogy 
fennhatóságát kiterjeszti a 200 mér -
földes határig, aminek következtében 
a halállományok mintegy 90%-a a part -
menti országok ellenőrzése alá került. 
Így számos olyan nyíltvízi flotta1, amely 
korábban ezeken a vizeken halászott, 
kénytelen volt hozzáférési megállapo -
dásokat kötni a partmenti államokkal.
02 
Ennek következtében az Európai Unió 
(akkori nevén az Európai Közösség) 
kétoldalú halászati megállapodásokról 
szóló tárgyalásokba kezdett a part -
menti – többségükben fejlődő – or -
szágokkal. Ezek a megállapodások 
kezdetben egyszerű hozzáférési 
megállapodások voltak, amelyek az 
uniós nyíltvízi flotta számára halásza -
ti lehetőségeket, a fejlődő országok 
számára pedig fontos bevételi forrást 
biztosítottak. A megállapodások ke -
reskedelmi jellegűek voltak és általá -
ban a „fizess, halássz, távozz” elven 
alapultak.03 
1981 óta az Unió több „északi megálla -
podást” is kötött. Ezek olyan kölcsönös 
megállapodások, amelyek halászati 
lehetőségek cseréjére vonatkoznak  – 
pénzügyi hozzájárulás nélkül  – az 
uniós flották, illetve Norvégia, Izland 
és a Feröer -szigetek flottái között. Je -
lentésünk ezeket a megállapodásokat 
nem tárgyalja.
Halászati partnerségi 
megállapodások
04 
Az egyszerű hozzáférési megállapo -
dásokat sok kritika érte, többek között 
a túlhalászott állományokra gyakorolt 
hatásuk, az átláthatóságnak, a sza -
bályok végrehajtásának és a szabály -
szerűségnek a hiánya miatt, valamint 
mert kihasználták a fejlődő tengerparti 
államok tárgyalási pozíciójának és vég -
rehajtási kapacitásának gyengeségét 
és a halászat területén nem nyújtot -
tak megfelelő módot a fejlesztési 
együttműködésre.
05 
E kritikákra válaszul a közös halászati 
politika 2002-es reformja bevezette 
a „partnerség” fogalmát, amelynek 
révén az Unió hangsúlyozta azon 
célkitűzéseit, hogy támogassa a part -
nerországok belföldi halászati ága -
zatának fejlődését, szorgalmazza és 
elmélyítse a politikai párbeszédet az 
Unió és a fejlődő országok között, és 
ösztönözze a fenntartható halászatot. 
Ezen új generációs megállapodásokat 
nevezzük halászati partnerségi megál -
lapodásoknak (lásd: 1. háttérmagya -
rázat ). A pénzügyi hozzájárulást az 
alábbi két külön részre bontották: hoz -
záférési jogok a kizárólagos gazdasági 
övezethez, illetve „ágazati” pénzügyi 
támogatás, amelynek célja a fenn -
tartható halászati fejlődés ösztönzése 
a partnerországokban.1 Belföldi vizeken kívül halászó 
hajók.
10 Bevezetés
A halászati partnerségi megállapodások céljai2
 οA partnerországok tengerei biológiai erőforrásainak ésszerű és fenntartható kiaknázásának biztosítása (az 
ENSZ tengerjogi egyezményében is szereplő „többletállomány” fogalmának bevezetésével)3
 οA munkahelyek védelme az Unió halászatból élő régióiban
 οAz Unióban a halászati ágazat fennmaradásának és versenyképességének biztosítása
 οAz uniós piac megfelelő ellátásának biztosítása
 οTöbbletérték teremtése az Unió számára
 οA halászatért felelős, partnerországbeli közigazgatás javítása a halállományokkal való gazdálkodással és 
a halászati ellenőrzéssel kapcsolatos kapacitás fejlesztése révén
 οA halászati ágazat gazdasági fejlődésének elősegítése a partnerországokban, valamint a foglalkoztatás, az 
egészségügyi feltételek és az üzleti környezet javítása az ágazaton belül
2 A Mezőgazdasági és Halászati Tanács következtetései, 2004. július 19. és 2012. március 19–20.
A célkitűzések legtöbbje szerepel a közös halászati politika végrehajtására és a tengerjogra vonatkozó közösségi pénzügyi intézkedések 
létrehozásáról szóló, 2006. május 22-i 861/2006/EK tanácsi rendeletben (HL L 160., 2006.6.14., 1. o.) is (7. cikk).
A közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/
EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1380/2013/EU európai parlamenti 
és tanácsi rendelet (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.) 31. cikke határozza meg a fenntartható halászati partnerségi megállapodások elveit és céljait.
3 Az ENSZ tengerjogi egyezménye (Unclos) a 62. cikk (2) bekezdésében a többletállományra mint a kifogható mennyiség azon részére hivatkozik, 
amelyet a partmenti állam nem tud vagy nem akar kiaknázni.1. háttérmagyarázat
06 
A Bizottság véleménye szerint a halá -
szati partnerségi megállapodások az 
uniós nyíltvízi flotta számára jelentős 
előnyöket nyújtanak az egyéb mó -
dokhoz képest a harmadik országok 
vizeihez és állományaihoz való hozzá -
férés szempontjából. Ezek az előnyök 
a következők:
 – A halászati partnerségi megállapo -
dások az uniós flotta számára vilá -
gosabb, egységesebb és stabilabb 
jogi keretek között biztosítanak 
hozzáférést a halászterületekhez, 
továbbá az uniós hajótulajdonosok 
és a nem uniós államok közötti 
magánjellegű megállapodásoknál 
nagyobb jogbiztonságot nyújta -
nak. Az uniós hajótulajdonosok szintén tudatták, hogy előnyben 
részesítik a halászati partnerségi 
megállapodásokat, és arra kérték 
a Bizottságot, hogy – még a hozzá -
férési jogokhoz való hozzájárulá -
suk növelése árán is – terjessze ki 
a megállapodások hálózatát.
 – A halászati partnerségi meg -
állapodások előmozdítják a tu -
dományos együttműködést az 
Unió és a partnerországok között. 
A jegyzőkönyvek rendelkeznek 
tudományos bizottsági ülésekről 
is, amelyek során áttekintik az 
állományok aktuális szintjét és 
megvitatják a regionális halászati 
szervezetek határozatait. Előfordul, 
hogy a partnerországok együttmű -
ködnek a vizeiken halászó flották 

11 Bevezetés
4 Az uniós halászflottáról szóló 
2014. évi éves gazdasági 
jelentésből (STECF 14-16) 
származó, a 2012-es nyíltvízi 
flottának megfelelő adatok. Ez 
a jelentés az uniós nyíltvízi 
flottát úgy határozza meg, 
hogy abba beleértendő 
minden olyan, 24 méternél 
nagyobb, uniós 
nyilvántartásban szereplő 
hajó, amely az uniós legkülső 
régiók némelyikét is 
magukban foglaló ún. egyéb 
halászati régiókban ( Other 
Fishing Regions , OFR) 
tevékenykedik.tevékenységeit kutató uniós tudo -
mányos szakemberekkel.
 – A jegyzőkönyvek  – egyenlő felté -
teleket biztosítandó a partmenti 
államok kizárólagos gazdasági 
övezetében halászó, különböző 
nyíltvízi flották számára – megkü -
lönböztetésmentességre vonat -
kozó záradékot is tartalmaznak. 
Ennek értelmében a halászati part -
nerségi megállapodások esetében 
alkalmazandó műszaki előírásokat 
és egyéb fenntarthatósági alapel -
veket az érintett partnerország és 
a kizárólagos gazdasági övezetben 
jelenlévő más flották között aláírt 
megállapodások esetében is alkal -
mazni kell. Ez a halállományokkal 
való fenntartható gazdálkodást is 
hivatott ösztönözni.
 – A halászati partnerségi megálla -
podások a partnerországokban – 
a belföldi, illetve külföldi flották 
tevékenységére irányuló moni -
toring, ellenőrzés és felügyelet 
támogatása révén – előmozdítják 
a helyi halászati ágazatok irányí -
tásának és kezelésének javítását 
is. A halászati partnerségi megál -
lapodások jelentős finanszírozási 
forrásokkal járulnak hozzá a helyi 
halászati tevékenységek fenntart -
ható fejlődéséhez.
07 
A közös halászati politika 2014-es 
reformja bevezette a fenntartható 
halászati partnerségi megállapodás 
fogalmát. A reform célja a halászati 
partnerségi megállapodások bizonyos 
részeinek tökéletesítése, többek között 
a következő területeken: azon rendel -
kezésre álló információk mennyisége, 
amelyek alapján meghatározható 
a partnerországok kizárólagos gaz -
dasági övezetében elérhető többlet -
állomány mértéke, a partnerország -
beli vizeken a fenntartható halászat 
ösztönzése az uniós ágazati támogatás 
célirányosabb nyújtása és rendszeres 
monitoring révén, továbbá egy emberi jogokra vonatkozó kikötés megfo -
galmazása. A fenntartható halászati 
partnerségi megállapodások fő célja, 
hogy jogi, környezetvédelmi, gazda -
sági és társadalmi irányítási keretet 
nyújtsanak az uniós halászhajók által 
harmadik országok vizein folytatott 
halászati tevékenységekhez, ahol 
azokhoz hasonló normák érvényesek, 
mint amelyek az uniós vizeken halászó 
uniós halászhajókra is vonatkoznak.
08 
A Bizottság néhány éve az uniós nyílt -
vízi flotta halászati tevékenységeire 
vonatkozó irányítási keretek szigorítása 
céljából valamennyi hatályos halászati 
partnerségi megállapodás esetében 
alkalmazandó kizárólagossági zára -
dékot vezetett be. Amennyiben az 
Unió és valamely partnerország között 
hatályban van egy megállapodás, az 
uniós halászhajók csak akkor tevékeny -
kedhetnek a partnerország vizein, ha 
olyan halászati engedéllyel rendelkez -
nek, amelyet az e megállapodáshoz 
kapcsolódó jegyzőkönyv keretében 
adtak ki (lásd: 10. bekezdés).
Az uniós nyíltvízi flotta és 
a halászati partnerségi 
megállapodások
09 
Noha a nyíltvízi flotta az uniós flotta ke -
vesebb mint 1%-át teszi ki (az Unióban 
regisztrált 86 283 hajóból mindössze 
335 hajó tartozik ide), halászati kapaci -
tását tekintve ennél sokkal jelentősebb, 
mivel bruttó tonnatartalomban a teljes 
uniós halászflotta 18%-át, motortelje -
sítményt tekintve pedig 7%-át4 jelenti. 
A nyíltvízi flotta az uniós halpiac fontos 
beszállítója, mivel becslések szerint az 
uniós flotta összes fogásának 15%-át 
biztosítja. Az uniós flották alkalmazot -
tainak 4%-át foglalkoztatja. A nyíltvízi 
flották fogásaiknak mintegy felét 
halászati partnerségi megállapodások 
keretében valósítják meg.
12 Bevezetés
10 
A halászati partnerségi megállapodá -
sok létrehozásakor az Unió és partne -
rországai magáról a megállapodásról, 
illetve az ahhoz kapcsolódó végre -
hajtási jegyzőkönyvekről folytatnak 
tárgyalásokat. A megállapodás bizto -
sítja a keretet a hosszú távú halászati 
együttműködéshez, a jegyzőkönyvek 
pedig a részletes feltételeket tartal -
mazzák. A jegyzőkönyveket általában 
a partnerországgal egyetértésben há -
rom-, illetve hatévente tárgyalják újra. 
Jelentésünkben a halászati partnerségi 
megállapodások kifejezéssel főként 
a jegyzőkönyvekre utalunk. A tárgyalá -
si folyamatokat és a halászati partner -
ségi megállapodások szerinti felelős -
ségi köröket bővebben az I. melléklet  
mutatja be.
11 
2014-ben az uniós költségvetésből 
69 millió eurót fizettek ki a halászati 
partnerségi megállapodásokra, ami 
jelentős csökkenést jelent az 1990-es 
években kifizetett több mint 200 mil -
lió euróhoz képest. Ez részben a Ma -
uritániával aláírt jegyzőkönyv 2014 
decemberi lejártának tudható be, 
amelyre vonatkozóan 2014-ben nem 
történt kifizetés, 2013-ban azonban 
67 millió euró folyósítására került sor. 
A 2014-es teljes összegen belül csak 
Marokkó több mint 40%-ot tett ki. Az 
üzemeltetők a halászati engedélyekért 
cserébe szintén nyújtanak pénzügyi 
hozzájárulást a halászati partnerségi 
megállapodásokhoz. Az elmúlt évek -
ben e hozzájárulások folyamatosan 
növekedtek.12 
A II. melléklet  tartalmazza a 2015-
ben hatályos 13 halászati partnerségi 
megállapodást, évi 71  millió  euró 
pénzügyi hozzájárulással. E 13 hatályos 
megállapodásból három vegyes meg -
állapodás, amelyek a partnerország 
kizárólagos gazdasági övezetében 
található különböző halállományok -
hoz biztosítanak hozzáférést az uniós 
flotta számára. A többi megállapodás 
tonhalra vonatkozik, és a partneror -
szág kizárólagos gazdasági övezeté -
ben olyan uniós hajóknak ad halászati 
jogokat, amelyek a tonhalállományok 
és más, nagy távolságra vándorló 
halfajok migrációs mozgását követik 
Afrika környező vizein, illetve az Indiai- 
és a Csendes -óceánon.
13 
További halászati partnerségi meg -
állapodások, jelenleg jegyzőkönyv 
nélkül: Gambia (1996.07.01. óta), Egyen -
lítői -Guinea (2001.06.30. óta), Sala -
mon -szigetek (2012.10.09. óta), Mik -
ronézia (2010.02.25. óta), Mauritánia 
(2014 decembere óta)5 és Mozambik 
(2015 januárja óta). Amennyiben egy 
megállapodás még hatályban van, ám 
a jegyzőkönyveket még nem újították 
meg – amint e három (ún. „alvó”) meg -
állapodás esetében is –, az uniós flotta 
a kizárólagossági záradéknak megfele -
lően nem rendelkezik hozzáféréssel az 
adott ország halászterületéhez (lásd: 
8. bekezdés).5 2015. július 10-én sikeresen 
lezárultak az Európai Bizottság 
és Mauritánia között egy új 
jegyzőkönyv elkészítését célzó 
tárgyalások. Ez a négy évre 
szóló jegyzőkönyv évente 
59,125 millió eurót jelent, és 
még függ a Tanács 
jóváhagyásától és az Európai 
Parlament egyetértésétől.
13
 Az ellenőrzés hatóköre 
és módszere
14 
Az ellenőrzés célja annak értékelése 
volt, hogy a Bizottság megfelelően 
kezeli -e a halászati partnerségi megál -
lapodásokat. Ehhez a számvevők a kö -
vetkező kérdésekre keresték a választ:
1)  A Bizottság megfelelően irányítja 
a halászati partnerségi megálla -
podásokról és az azokhoz kap -
csolódó jegyzőkönyvekről szóló 
tárgyalásokat?
E kérdés megválaszolásához 
a Számvevőszék a négy ellenőrzött 
halászati partnerségi megállapodás 
esetében áttekintette a tárgyalási 
folyamatokat, és megvizsgálta, hogy 
a Bizottság, biztosítandó az uniós 
flottahalászat folyamatosságát, idő -
ben tárgyalt -e a jegyzőkönyvekről, 
illetve azokat időben megújította -e. 
A számvevők értékelték továbbá, 
hogy a halászati lehetőségekről és 
a pénzügyi hozzájárulásról folyó 
tárgyalások összhangban voltak -e 
a halászati partnerségi megállapo -
dások azon célkitűzéseivel, hogy 
ésszerű költségek mellett biztosítsák 
az Unió számára a halállományok 
fenntarthatóságát, valamint fejles z-
szék a halászati irányítást és előse -
gítsék a halászati ágazat gazdasági 
fejlődését a partnerországokban.
2)  Megfelelően irányítja a Bizottság 
a halászati partnerségi megállapo -
dások végrehajtását?
Ennek a kérdésnek a megválaszo -
lásához a Számvevőszék megvizs -
gálta, hogyan kezeli a Bizottság az 
engedélyezési folyamatot, illetve 
ellenőrizte a fogási adatokkal 
kapcsolatos beszámolási rendszer 
megbízhatóságát. Az ellenőrök ér -
tékelték továbbá, hogy megfelelő 
volt -e a halászati partnerségi meg -
állapodások „ágazati támogatás” 
összetevője keretében támogatott 
intézkedések bizottsági kialakítása, 
kontrollja és monitoringja.15 
Az ellenőrzési módszerek a követke -
zőkből álltak: a jelentősebb érdekel -
tekkel való megbeszélések6, a Bizott -
ságtól kapott információk elemzése, 
valamint helyszíni ellenőrzések a ki -
választott tagállamokban (Spanyol -
ország és Franciaország) és négy olyan 
partnerországban, amelyekkel az Unió 
halászati partnerségi megállapodáso -
kat írt alá. Az ellenőrzésre kiválasztott 
partnerországok közül három az In -
diai -óceánon található (Madagaszkár, 
Mozambik és a Seychelle -szigetek), 
ami biztosította az eltérő régiókra való 
rálátást az ellenőrzés során. Ezenkívül 
Mauritánia volt még a kiválasztott 
partnerországok között, egyrészt 
mert jó példával illusztrálja a több 
fajra vonatkozó megállapodásokat, 
másrészt mert pénzügyi szempontból 
ez a megállapodás a legjelentősebb. 
Együttesen e négy ellenőrzött halásza -
ti partnerségi megállapodás tette ki 
a 2013-ban az ilyen megállapodásokra 
folyósított kifizetések 77%-át.
16 
Az ellenőrzési bizonyítékot alátámasz -
tandó egy, az uniós nyíltvízi halászflot -
ta üzemeltetőinek címzett felmérést is 
készítettünk. A flotta 70%-át reprezen -
táló hajótulajdonosi kör válaszolt7.6 Az érdekeltek körébe az 
Európai Parlament, valamint 
a hajókon dolgozó 
alkalmazottakkal és a tengeri 
környezettel foglalkozó civil 
szervezetek tartoztak. 
A Számvevőszék ezenkívül 
felkeresett hajóüzemeltető, 
illetve halfeldolgozó 
társulásokat is, 
Spanyolországban és 
Franciaországban.
7 21 olyan 
halászhajó -tulajdonos, illetve 
társulás adott választ 
a számvevőszéki felmérésre, 
amelyek összesen 319, az 
uniós vizeken kívül 
halászó hajót működtettek 
(ezekből 233 hajózik uniós 
tagállam lobogója alatt). E 233 
hajó tette ki az összesen 335 
hajóból álló uniós nyíltvízi 
halászflotta 70%-át. 
A felmérésben részt vevő 
hajók 79%-a az atlanti- és az 
indiai -óceáni régióban 
tevékenykedett, ezek 32%-a 
tengerfenéki fajokat halászó 
hajó, 22%-a nyílt tengeri 
vonóhálós halászhajó, 7%-a 
kerítőhálós halászhajó, 7%-a 
nagykapacitású horogsoros 
hajó, 7%-a vonóhálós 
szenegáli tőkehal -halászhajó, 
illetve tengerfenéki 
horogsoros hajó, 4%-a pedig 
horgászbotos 
tonhalhalászhajó.
14
 Észrevételek
I. rész – A halászati 
partnerségi 
megállapodásokról szóló 
tárgyalások
A Bizottság időben tárgyalt 
a halászati partnerségi 
megállapodásokról, 
és időben megújította 
azokat, így elker ülhető volt 
a halászati tevékenységek 
megszakadása
17 
Az uniós flottának a kizárólagos gaz -
dasági övezettel rendelkező partmenti 
államok halászterületeihez hozzáférést 
biztosító megállapodásokról szóló 
tárgyalások egyik fontos célja a hozzá -
férés folyamatosságának biztosítása, 
s ezáltal az ágazatot érő kedvezőtlen 
hatások elkerülése. A Tanács arra kérte 
fel a Bizottságot: előzze meg, hogy 
a megállapodások, illetve a jegyző -
könyvek lejártakor megszakadjon 
a halászati tevékenység. Hasonlókép -
pen, a jegyzőkönyvekről folyó tárgya -
lások során a Bizottság az ideiglenes 
alkalmazás lehetőségét is igyekszik 
bevezetni, az aláírás dátuma, illetve 
a végleges ratifikálás dátuma között.
18 
A Számvevőszék az ellenőrzésben sze -
replő és az ellenőrzés idején hatályos 
négy halászati partnerségi megál -
lapodásra vonatkozóan áttekintette 
a bizottsági tárgyalási folyamatot. 
A számvevők megvizsgálták, hogy 
a jegyzőkönyveket időben újították -e 
meg, és úgy, hogy elkerülhető legyen 
az uniós nyíltvízi flotta halászati tevé -
kenységének megszakadása.19 
A jegyzőkönyvek megújítását hossza -
dalmas és összetett tárgyalások előzik 
meg. A Bizottság a Tanácstól kapott 
tárgyalási meghatalmazás alapján 
tárgyal, a jegyzőkönyvet a partneror -
szággal a Tanács írja alá. Ezt követően 
a Parlamentnek is hozzájárulását kell 
adnia. A tárgyalási folyamattal kapcso -
latos részletes információk az I. mel -
lékletben  találhatók. A flottatevé -
kenység folyamatosságát biztosítandó 
ezért a Bizottságnak jóval a hatályos 
jegyzőkönyv lejárta előtt meg kell 
kezdenie az új jegyzőkönyvről szóló 
tárgyalásokat.
20 
Az ellenőrzésben szereplő négy jegy -
zőkönyv esetében a teljes tárgyalási 
folyamat hossza – a Tanácstól kapott 
tárgyalási meghatalmazástól a Parla -
ment egyetértését, illetve a partneror -
szág ratifikálását követő hatálybalé -
pésig – 71 és 134 hét között mozgott 
(lásd: 1. ábra ). A tárgyalások hossza 
olyan tényezőktől függ, amelyeket 
a tárgyalók nem tudnak teljes mérték -
ben előre kiszámítani vagy kontrollálni. 
A Bizottság becslése szerint legalább 
12 hétre van szükség a tárgyalások 
lezárulása (a jegyzőkönyv parafálása) 
után a jegyzőkönyv tanácsi aláírásra 
történő előkészítéséig, majd a Tanács 
vizsgálata további 6–8 hetet vesz 
igénybe. A tárgyalások lezárása és a ta -
nácsi aláírás között a várható időtar -
tam tehát legalább 20 hét, figyelembe 
véve, hogy lehetnek csúszások a Ta -
nácsban a jegyzőkönyv elfogadásáról 
szóló vita során; Madagaszkár, Mozam -
bik és a Seychelle -szigetek esetében ez 
az időtartam 29 és 35 hét között volt.
15 Észrevételek
21 
A Számvevőszék megállapította, hogy 
a Bizottság megfelelően irányítja 
a tárgyalási folyamatokat, alkalmazva, 
ahol lehetséges, a rendelkezésre álló 
jogi eszközöket, hogy elkerülje a ha -
lászati tevékenység megszakadását. 
A Számvevőszék felmérésére választ 
adó üzemeltetők 83%-a azonban – ők 
a nyíltvízi flotta mintegy 30%-át kép -
viselik – úgy nyilatkozott, hogy koráb -
ban érintették őket a jegyzőkönyvekről 
szóló tárgyalások okozta késedelmek, 
főként Mauritánia és Marokkó eseté -
ben, amelyek jóllehet kivételes, mégis 
meghatározó eseteket példáznak.22 
Mauritánia esetében a tárgyalások 
hosszadalmasak voltak (összesen hét 
fordulóból álltak és 71 hétig tartot -
tak), és az előző jegyzőkönyv közel öt 
hónappal az új aláírása előtt hatályát 
veszítette. Mivel az ideiglenes alkalma -
zásra a Tanács aláírása előtt nem volt 
lehetőség, a Bizottság, elkerülendő az 
uniós flotta tevékenységeinek megsza -
kadását, az uniós jog8 rendelkezéseit 
alkalmazta, és azt javasolta a mauritá -
niai hatóságoknak, hogy az öt hónapos 
időszak alatt továbbra is kérelmezni 
lehessen a halászati engedélyeket. 
Ezt a lehetőséget csak négy halászati 
kategóriába eső hajótulajdonosok 
használták ki9 2012. augusztus 1. és 
2012. december 15. között. E kategóri -
ák tekintetében tehát folytatódhatott 
a halászat, a többi kategória esetében 
azonban átmenetileg fel kellett hagyni 
a halászati tevékenységgel. A Szám -
vevőszék megjegyzi, hogy bár aláírt 
jegyzőkönyv hiányában a halászati 
engedélyek kérelmezése elviekben 
az uniós flotta érdekeinek védelmét 
szolgálta, ez nem volt összhangban 
a kizárólagossági záradékkal (lásd: 
8. bekezdés).8 A közösségi halászhajók 
közösségi vizeken kívül 
folytatott halászati 
tevékenységeinek 
engedélyezéséről és 
a harmadik országok hajóinak 
közösségi vizekhez való 
hozzáféréséről, valamint 
a 2847/93/EGK és az 1624/94/
EK rendelet módosításáról, 
továbbá a 3317/94/EK rendelet 
hatályon kívül helyezéséről 
szóló, 2008. szeptember 29-i 
1006/2008/EK tanácsi rendelet 
(HL L 286., 2008.10.29., 33. o.) 
9. cikke. A cikk rendelkezése 
szerint: ha a jegyzőkönyv 
hatálya lejárt és ha a Bizottság 
parafálta az új jegyzőkönyvet, 
de a Tanács még nem írta alá, 
illetve a jegyzőkönyv nem ad 
lehetőséget az ideiglenes 
alkalmazásra, a Bizottság – 
a korábbi jegyzőkönyv hatálya 
lejártának időpontját követő 
hat hónapon keresztül – az 
érintett harmadik országtól 
kérheti a halászati 
engedélyeket.
9 2. kategória (szenegáli 
tőkehal), 3. kategória (a 
szenegáli tőkehaltól eltérő 
tengerfenéki fajok), 5. 
kategória (tonhal) és 6. 
kategória (fagyasztóval 
felszerelt nyílt tengeri 
vonóhálós halászhajók).1. ábraA tárgyalási folyamat időtartama
hét140 120 100 80 60 40 20 0Az ideiglenes alkalmazás kezdeteAz aláírás és a Parlament jóváhagyása /
a partnerország rati/f_ikálása között eltelt időA tárgyalások vége és a Tanács, illetve
a partnerország aláírása közötti időA tárgyalási meghatalmazás és
a tárgyalások vége (parafálás) közötti időMadagaszkár (1 forduló)  
2013.01–2014.12
Mauritánia (7 forduló)   
2013.12–2014.12
Mozambik (2 forduló)                  
2012.02–2015.01
Seychelle-szigetek 
(3 forduló)         
2014.01–2020.01
Forrás:  Európai Számvevőszék, a tárgyalási dokumentumok és az uniós jogszabályok alapján.
16 Észrevételek
23 
A Bizottság továbbá még a jogszabá -
lyokban foglalt valamennyi lehetősé -
get kihasználva sem tudta megelőzni 
a halászati tevékenységek megszaka -
dását. A mauritániai hatóságok úgy 
tekintették, hogy a 2012 augusztusa és 
decembere közötti tevékenységre az 
új jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazása 
alapján került sor. Ebből adódóan az új 
jegyzőkönyv aláírása előtti időszakban 
a halászat folyamatosságának bizto -
sítása céljából engedélyezett négy 
kategória esetében előírta a halászati 
tevékenységek korai befejezését. Ez 
veszteségeket okozott azoknak a ha -
jótulajdonosoknak, akik a tényleges 
lejárati dátumig, 2014. december 15-ig 
is fizettek az engedélyekért.
24 
Marokkó esetében a jegyzőköny -
vet 2011 februárjában írták alá, és 
azt ideiglenesen alkalmazták 2011 
decemberéig, amikor az Európai 
Parlament elutasította a megkötését10. 
Újabb tárgyalásokat követően egy 
másik jegyzőkönyv 2013. július 24-i 
parafálására és az Európai Parlament 
általi 2013. december 10-i ratifikálására 
került sor, ezúttal ideiglenes alkalma -
zási záradék nélkül, mivel a marokkói 
tárgyalópartnerek nem egyeztek bele 
annak bevezetésébe. Ez a Marokkó 
általi késedelmes ratifikálás miatt csak 
2014. július 15-én lépett hatályba, és 
így a halászati tevékenységek megsza -
kadása miatt többletkiadást okozott az 
uniós költségvetésnek11 és közvetlen 
pénzügyi hatással járt mind a hajótu -
lajdonosokra, mind az uniós ágazatra 
nézve.
25 
A vizsgált indiai -óceáni jegyzőköny -
vek tekintetében a Madagaszkár és 
a Seychelle -szigetek kizárólagos gaz -
dasági övezetében folytatott halászat 
folyamatossága biztosítva volt, mivel 
az új jegyzőkönyveket még a korábbi 
jegyzőkönyvek lejárta előtt aláírták, és azok ideiglenes alkalmazási záradékot 
is tartalmaztak. Mozambik esetében 
egy hónapig nem volt hatályban 
jegyzőkönyv (ennyi idő telt el a koráb -
bi jegyzőkönyv lejártának napja, azaz 
2012. január 1-je és az új jegyzőkönyv 
ideiglenes alkalmazásának kezdete, 
2012. február 1-je között), ez azonban 
nem járt jelentős hatással az uniós 
flottára nézve, mivel ebben az időszak -
ban a mozambiki vizekben nem volt 
halászható tonhalállomány.
A Bizottság a tárgyalások 
során releváns 
megállapodáshálózatot 
ért el, de az Indiai -óceán 
régióján bel ül nagyobb 
következetességre van 
szükség
26 
A Számvevőszék nagy fontosságot 
tulajdonít a megállapodások egységes 
és releváns regionális hálózatának. El -
sőként mert a jogbiztonsági feltételek 
javulása lehetővé teszi az uniós flotta 
számára a vándorló halfajok követését. 
Másodsorban mert a megállapodások 
hálózata erősíti a Bizottság tárgyalá -
si pozícióját azáltal, hogy csökkenti 
a megállapodás megkötését sürgető 
nyomást, ha a flottatevékenységeket 
a megszakadás kockázata fenyegeti. 
Továbbá mert az ágazati támogatás és 
az Unió saját flottája feletti ellenőrzése 
nyomán az irányítás terén a partner -
ország számára várható kedvező hatás 
katalitikus hatással is járhat a régió 
halászati tevékenységeire. Ezt a hatást 
erősíti az uniós flotta tevékenységének 
bizonyos régiókra történő kiterjesztése 
(2011-ben például a Nyugat -Indiai -óce-
ánon az uniós erszényes kerítőhálós 
halászhajók tudhatták magukénak 
az erszényes kerítőhálós halászhajók 
fogásainak 66%-át12, míg ugyanebben 
az évben az erszényes kerítőhálós 
halászhajók tették ki a régió összes 
fogásainak 49%-át).10 2011. december 14-i európai 
parlamenti jogalkotási 
állásfoglalás 
(P7_TA(2011)0569).
11 A spanyol hatóságok szerint 
a spanyol flotta a marokkói 
halászat megszakadásából 
adódóan felmerült veszteség 
kompenzálására 
4,5 millió eurót kapott (ebből 
4,3 millió eurót az Európai 
Halászati Alap fizetett).
12 „Review of tuna fisheries in the 
western Indian Ocean” 
(Tonhalhalászat 
a Nyugat -Indiai -óceánon  – 
áttekintés), végleges jelentés, 
2014, POSEIDON, MRAG, NFDS 
és COFREPECHE, 4.2. és 
4.4. táblázat.
17 Észrevételek
27 
A jelenlegi bizottsági stratégia célja 
a fenti az igényeknek a kielégítése 
a megállapodások hálózatának az 
ágazat igényeivel és prioritásaival 
összhangban történő kiterjesztése 
révén. Az ellenőrzési felmérésre adott 
válaszaikban a hajótulajdonosok 
elsődlegesen Angola, Bissau -Guinea 
és Sierra Leone iránti érdeklődésüket 
fejezték ki, majd ezeket az országo -
kat a Guineai Köztársaság, Libéria, 
Tanzánia, Kenya és Szenegál követte. 
A Bizottság megkezdte az előzetes 
megbeszéléseket Tanzániával, lezárta 
a tárgyalásokat Libériával és megújí -
totta a megállapodásokat Gabonnal, 
Marokkóval, Mauritiusszal (amelyekhez 
a jegyzőkönyvek a felmérés idejére 
már hatályba is léptek), Bissau -Guine -
á val és Szenegállal (amelyekhez 
a jegyzőkönyveket már aláírták). Ezzel 
szemben Mozambikkal és Mauritáni -
ával az ellenőrzés idején megakadtak 
a megújításról folytatott tárgyalások, 
mert a Bizottság és a két partnerország 
nem jutott konszenzusra.
28 
Az Indiai -óceánon folytatott ellenőrzés 
során a számvevők megállapították 
ugyanakkor, hogy a halászati part -
nerségi megállapodások lehetnének 
következetesebbek és jobban kiegé -
szíthetnék az Unió egyéb regionális 
fellépéseit, illetve finanszírozási 
eszközeit a halászati ágazatban. Ezt jól 
példázzák többek között a halászati 
felügyelő központok. Megállapodás 
van hatályban a hajómegfigyelési 
rendszer (VMS) adatainak az Indiai - 
óceáni Bizottság (IOC) országai 
(Comore -szigetek, Mauritius, Mada -
gaszkár, Réunion és Seychelle -szige -
tek) közötti regionális cseréjéről egy, 
az IOC támogatásával, EFA- forrásokból 
kifejlesztett szerver révén. Mozambik 
nem tagja az IOC -nak és bár a halászati 
partnerségi megállapodások regionális 
hálózatának fontos partnerországa, 
jelenleg nem rendelkezik hozzáférés -
sel ezekhez az adatokhoz. A Bizottság 
ahelyett, hogy támogatná Mozambik hozzáférését a meglévő regionális VMS 
adatcsere -rendszerhez, Mozambikot 
regionális halászati felügyelőközpont 
létrehozásában támogatja, és ehhez 
az EFA -ból finanszírozott ACP FISH II 
révén finanszírozza a megvalósítha -
tósági tanulmányt. A Bizottság ezzel 
párhuzamosan a halászati partnerségi 
megállapodások ágazati támogatása 
keretében finanszírozta az ország saját 
VMS -rendszerét is.
Nehéz volt megvalósítani 
a halászati partnerségi 
megállapodások azon 
célját, hogy az egyeztetett 
halászati lehetőségek csak 
a többletállományokra 
vonatkozzanak
29 
A halászati partnerségi megállapo -
dások legfontosabb elve a fenntart -
hatósággal kapcsolatban az, hogy 
a jegyzőkönyvekben egyeztetett 
halászati lehetőségek (mennyiségek és 
az engedélyek száma) alapján az uniós 
hajók csak a többletállományokat 
halászhassák le13. Ehhez megbízható 
adatokra van szükség az állományokról 
(a rendelkezésre álló legjobb tudomá -
nyos tanácsadás alapján), a partmenti 
államok halászati erőkifejtéséről14, 
valamint az egyéb megállapodásokról. 
A jegyzőkönyveknek ezután a többlet -
állomány egy bizonyos részéhez kell 
hozzáférési jogokat biztosítaniuk. 
A Bizottságnak arról is gondoskod -
nia kell, hogy a halászati partnerségi 
megállapodások tükrözzék a maximá -
lis fenntartható hozam (MFH)15 elvét 
és a regionális halászati gazdálkodási 
szervezeteknek (RFMO) a halállomá -
nyok állapotával kapcsolatos határoza -
tait és ajánlásait.13 Az 1380/2013/EU rendelet 
31. cikke.
14 A halászati erőkifejtés egy 
halászhajó kapacitásának és 
aktivitásának szorzata; 
halászhajók csoportja 
esetében a csoportba tartozó 
összes hajó halászati 
erőkifejtésének az összege.
15 Az MFH – amely a kiaknázás 
optimális arányát mutatja – az 
ENSZ Élelmezésügyi és 
Mezőgazdasági Szervezetének 
meghatározása szerint 
a fogások még fenntartható 
módon megvalósítható 
maximális mennyisége.
18 Észrevételek
30 
A Számvevőszék megvizsgálta a több -
letállományok kiszámításának mód -
ját, illetve azt, hogy a megállapodás 
keretében kifogandó hal mennyisége 
összhangban volt -e a többletállomány -
ra vonatkozó koncepcióval. Az egyes 
megkötött megállapodásokat a szöve -
gezés következetessége szempontjá -
ból is elemeztük, illetve összevetettük.
31 
A számvevők megállapították, hogy 
a többletállományra vonatkozó 
koncepciót rendkívül nehéz a gyakor -
latban alkalmazni. Az Unclos 61. cikke 
értelmében a többletállomány megha -
tározása – figyelembe véve a rendelke -
zésre álló legjobb tudományos bizo -
nyítékot – a partnerország felelőssége. 
A számvevők megjegyezték azonban 
azt is, hogy a partnerországoknak 
nincs kapacitásuk a többletállomá -
nyok meghatározására. Ez különösen 
a vegyes megállapodások esetében 
(pl. Mauritánia), illetve a nagy terüle -
ten szétszórva élő halállományok  – pl. 
kisméretű nyílt tengeri fajok vagy nagy 
távolságra vándorló halfajok – eseté -
ben van így, mivel nehéz egy adott 
partmenti ország esetében megha -
tározni, hogy kizárólagos gazdasági 
övezetében mekkora a többletállo -
mány, különösen ha regionális szinten 
nem létezik halászati kvótarendszer16. 
Ráadásul nem mindig vannak infor -
mációk a hazai halászflották, illetve 
a hozzáféréssel szintén rendelkező más 
külföldi halászflották halászati erőkifej -
téséről17. Ezért igen nehéz a Bizottság -
nak kiszámolnia, hogy az uniós flotta 
milyen arányú teljes halászati erőki -
fejtéssel van jelen az adott területen, 
így azt is, hogy a többletállományon 
alapuló módszer szerint mekkorának 
kell lennie az uniós flotta számára en -
gedélyezett fogási határértékeknek.32 
Az indiai -óceáni régióban az Indi -
ai-óceáni Tonhalbizottság (IOTC) tu -
dományos szakvéleményében18 egyes 
fajokra (pl. kardhal) maximális fenn -
tartható hozamot (MFH) javasolt, és 
határozatokat fogadott el két cápafaj 
védelmében. Az MFH -előírás azonban 
a – halászati partnerségi megállapo -
dásokban is szereplő – nagy távol -
ságra vándorló halfajok esetében az 
egyes országok szintjén csak nehezen 
alkalmazható.
Tekintve a korábbi 
kihasználtsági arányokat, 
a Bizottság által megtárgyalt 
halászati partnerségi 
megállapodások költsége 
viszonylag nagy volt
33 
A tárgyalások során a Bizottságnak 
gondoskodnia kell arról, hogy a jegy -
zőkönyveknek az uniós flottára és 
a partnerországokra gazdasági hatást 
gyakorló kikötései (pl. a jegyzőkönyv 
érvényességének ideje, az ár, a men y-
nyiségek, a fajok, a technikai feltételek, 
a hajótulajdonosok hozzájárulásai, 
beszámolási és kikötési követelmé -
nyek témájában) lehetővé tegyék az 
uniós flotta számára egyrészt a meg -
állapodások hatékony alkalmazását, 
másrészt azt, hogy a partnerország 
számára fizetendő méltányos áron 
kapjon hozzáférést a rendelkezésre 
álló többletállomány megfelelő részé -
hez. A Bizottságnak biztosítania kell 
továbbá, hogy a halászati partnerségi 
megállapodásokról szóló tárgyalások 
során figyelembe vegyék a gazdasá -
gosság, hatékonyság és eredményes -
ség elvét. A Tanács a tagállamokkal 
együtt felkérte19 a Bizottságot, hogy az 
értékarányosság és a gondos pénzgaz -
dálkodás elveinek betartása érdekében 
kötelezze el magát a halászati lehető -
ségek optimális kihasználása mellett.16 Az IOTC 14/02. sz. határozata 
a kvótarendszer regionális 
szintű bevezetését irányozza 
elő.
17 Az Európai Unió szorgalmazza 
a nagyobb átláthatóságot 
a regionális halászati 
gazdálkodási szervezetek 
szintjén, elsősorban úgy, hogy 
a felek számára legyen 
kötelező valamennyi, 
a harmadik országok halászati 
tevékenységével és 
a kizárólagos gazdasági 
övezetekhez való 
hozzáféréssel kapcsolatos 
adat közlése. Az IOTC által 
elfogadott 14/05. sz. határozat 
az IOTC hatáskörébe tartozó 
területen IOTC -fajokat halászó, 
engedéllyel rendelkező 
külföldi hajók nyilvántartására 
és a hozzáférési 
megállapodással kapcsolatos 
információkra vonatkozik.
18 Az IOTC tudományos 
jelentései, 2013–2014.
19 A Mezőgazdasági és Halászati 
Tanács 3155. ülése, Brüsszel, 
2012. március 19–20.
19 Észrevételek
34 
Az Unió partnerországoknak nyújtott 
pénzügyi hozzájárulása két összetevő -
ből áll: a kizárólagos gazdasági övezet -
hez való hozzáférési jogokból és az ún. 
„ágazati” pénzügyi támogatásból (lásd: 
5. bekezdés). Míg a partnerországnak 
nincsenek korlátozásai az első össze -
tevőt illetően, amely szigorúan a saját 
halászterületeikhez való hozzáférést 
szabályozza, az ágazati támogatási 
összegek kifizetése elvben attól függ, 
hogy az Unió és a partnerország közöt -
ti megállapodásban szereplő  – többek 
között a halászati ágazat irányítása 
tekintetében elfogadott  – intézkedé -
sek megvalósultak -e. Ezeket a feltéte -
leket az új közös halászati politika, és 
a bevezetését követően aláírt halászati 
partnerségi megállapodások is tartal -
mazzák. A tárgyalási folyamat egyik 
fontos szempontja, hogy a teljes pénz -
ügyi hozzájárulás hogyan oszlik meg 
a két összetevő között.
A hozzáférési jogokra 
vonatkozó összetevőről szóló 
tárgyalások
35 
A jegyzőkönyvek meghatározzák, hogy 
a hozzáférés milyen halfajokhoz és 
milyen feltételek mellett (engedélyek 
száma, hajók típusa, referencia -tonna -
tartalom) engedélyezett. A „referencia - 
tonnatartalom” azt a fogásmennyi -
séget fejezi ki, amelyre vonatkozóan 
az Uniónak minimumösszeget20 kell 
kifizetnie a hozzáférési jogokért. Ennek 
a mennyiségnek a túllépése esetén az 
Unió a többletfogásokért kiegészítő 
összeget fizet. A jegyzőkönyvek emel -
lett technikai és üzemeltetési feltétele -
ket is tartalmaznak.36 
A „hozzáférési jogok” összetevőről szóló 
tárgyalások során a Bizottság törekszik 
annyi engedélyt kapni, amennyit a tag -
államok igényelnek (a rendelkezésre álló 
határértékektől függően21), figyelem -
be véve az olyan külső tényezőket is, 
melyek hatással lehetnek a halászati en -
gedély értelmezésére. A partnerország 
általában a lehető legnagyobb összegű 
pénzügyi hozzájárulást igyekszik elérni, 
amit azután referencia -tonnatartalom -
má „konvertálnak”.
37 
A 2. ábra  a halászati lehetőségek 
korábbi kihasználását (a halfogásokat) 
mutatja referencia -tonnatartalom sze -
rint, az indiai -óceáni régióban felke -
resett partnerországokban. A korábbi 
jegyzőkönyvekben egyeztetett halá -
szati lehetőségek kihasználatlansága 
ellenére a legújabb jegyzőkönyvekben 
a megállapodás szerinti referencia - 
tonnatartalom viszonylag változatlan 
szinten maradt.
38 
Mivel az Unió pénzügyi hozzájárulása 
a referencia -tonnatartalmon, nem pedig 
a tényleges fogásmennyiségen alapul, 
a jegyzőkönyvek rendszeres kihaszná -
latlansága miatt a ténylegesen kifizetett 
egységköltség gyakran meghaladja 
a tárgyalásokhoz alapul vett egységárat. 
A 3. ábra  az egyes tonhal -megállapodá -
sokhoz kapcsolódó tényleges költséget 
mutatja, a halászati partnerségi meg -
állapodások keretében nyújtott teljes 
pénzügyi hozzájárulás figyelembevé -
telével. Láthatjuk például, hogy a 2013-
ban Mozambikban fogott tonhal valós 
tonnánkénti költsége mintegy hatszoro -
sa a kialkudott árnak. Ez a nagy összegű 
pénzügyi hozzájárulásnak (amelyet 
a 2012 februárja és 2015 januárja között 
érvényes jegyzőkönyv 900 000  euróról 
980 000 euróra még tovább növelt) 
és a halászati lehetőségek alacsony 
kihasználtságának az együttes hatásával 
magyarázható.20 A hozzáférési jogokért 
fizetendő minimális pénzügyi 
hozzájárulás kiszámításához 
a referencia -tonnatartalmat 
beszorozzák a megállapodás 
szerinti egységárral.
21 Az indiai -óceáni régióban 
a hajószámot és a bruttó 
tonnatartalmat – az 
IOTC 12/11. sz., a szerződő 
felek és az együttműködő 
nem szerződő felek halászati 
kapacitásának korlátozásának 
végrehajtásáról szóló 
határozata alapján – a trópusi 
tonhalat halászó hajók 
esetében a 2006-os szinten, 
a kardhalat és a fehér tonhalat 
halászó hajók esetében pedig 
a 2007-es szinten 
befagyasztották.
20 Észrevételek 2. ábraTonhalhalászati lehetőségek kihasználása a felkeresett indiai -óceáni régióbeli 
partnerországokban
Forrás:  Európai Számvevőszék, a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóságnak a halászati lehetőségek kihasználására vonatkozó adatai alapján.0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2008
2009
2010
2011
2012
2013Referenciamennyiségből 
felhasznált (%)Referenciamennyiségből fel 
nem használt (%)
Seychelle-szigetek Mozambik Madagaszkár3. ábraA tonhal Unió által kifizetett egységköltsége tonnánként
Forrás:  Európai Számvevőszék, a jegyzőkönyvek és a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóságnak a halászati lehetőségek kihasználására vonatkozó 
adatai alapján.01002003004005006007008009001 000
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Madagaszkár Mozambik Seychelle-szigetekeuró
Tényleges költség tonnánként
A hozzáférési jogoknak és az ágazati 
támogatásnak megfelelő, megállapodás 
szerinti tonnánkénti ár
21 Észrevételek
39 
A jegyzőkönyvekben szereplő hal -
állományok piaci értéke közvetlen 
hatással van a jegyzőkönyvben sze -
replő értékre. A Bizottságnak ezért ezt 
a jegyzőkönyvekbe foglalt általános 
árról való egyeztetéskor figyelembe 
kell vennie. Ez azonban nem mindig 
történt meg. A Mauritániával aláírt leg -
újabb, 2013–2014-es jegyzőkönyvből 
a nagy kereskedelmi értéket képvi -
selő és a 2008–2012-es jegyzőkönyv 
keretében 93%-os átlagos arányban 
kihasznált lábasfejűek kategóriáját tö -
rölték a többletállományra vonatkozó 
koncepció alkalmazása miatt, és mert 
a nemzeti hatóságok úgy döntöttek, 
hogy a lábasfejűek állományát a belföl -
di flotta számára kell megőrizni. A ka -
tegória nagy értéke és magas kihasz -
náltsági aránya miatt ez a döntés igen 
kedvezőtlenül hatott az uniós flottára. 
A 2013–2014-es jegyzőkönyvben 
megnövelték a kisebb kereskedelmi 
értékű, kisméretű nyílt tengeri fajokra 
vonatkozó halászati lehetőségeket. 
A hozzáférésért folyósított pénzügyi 
hozzájárulás a 2008–2012-es időszak -
ban fizetett évi átlag 60 millió euróról (2012-ben ez az éves összeg mindössze 
50 millió euró volt) 2013-ra és 2014-re 
évi 67 millió euróra nőtt. Az új jegy -
zőkönyv ezért viszonylag drágább 
volt az Unió számára. A jegyzőkönyv 
utólagos értékelése (amely az első 11 
hónapot fedte le) szerint az összes 
kedvezményezett számára a köz -
vetlen többletérték 0,8 euró volt. Az 
Unió számára ugyanakkor a közvetlen 
többletérték, amely az Unió számára 
1 euróval létrehozott értéket jelenti, 
csupán 0,39  euró22 volt. A 2006–2009-
es időszakban ez az arány átlagban 
0,63 euró volt.
40 
Összességében Mauritániában a végle -
gesen kifizetett tonnánkénti egységár 
jóval meghaladta a teljes kihasznált -
ságon alapuló elméleti hozzáférési 
költséget. A  4. ábra  azt mutatja, hogy 
az Unió számára mekkora a hozzáfé -
rési jogok becsült költsége a halászati 
lehetőségek tényleges kihasználása 
alapján23.22 Mint a  3. táblázatban  látható, 
ez az arány 5,53 
a Seychelle -szigeteknél, 4,09 
Madagaszkárnál és 0,91 
Mozambiknál.
23 A 2014-es adatok csak az év 
szeptemberéig állnak 
rendelkezésre, az összegeket 
időarányosan kiigazítottuk. 
A hozzáférési jogokért 
fizetendő összegek 
kategóriánkénti lebontásának 
becsléséhez a Számvevőszék 
a referencia -tonnatartalmat és 
a halak piaci árát vette 
figyelembe (az utólagos 
értékelés, illetve a Tengerügyi 
és Halászati Főigazgatóság 
adatai alapján). Ezt a lebontást 
az előző jegyzőkönyvre nézve 
nem végeztük el, mert 
a kategóriák nem voltak 
összevethetők.4. ábraA kihasznált halászati lehetőségek becs ült költsége Mauritániában
Forrás:  Európai Számvevőszék, a 2013–2014-es jegyzőkönyv, a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság adatai és a 2014-es utólagos értékelés alapján.A kihasznált lehetőségek 
hozzáférési költségeiKi/f_izetett hozzáférési költségekezer euró
2014 (szeptemberig) 201370 000
60 000
50 000
40 000
30 000
20 000
10 000
0
22 Észrevételek
41 
Egyes olyan kikötések elfogadása, 
amelyek – főként Mauritániában és 
Mozambikban  – végrehajtási prob -
lémákat okoztak, hozzájárulhattak 
a jegyzőkönyv kihasználatlanságához. 
Mozambikban a fő problémát az az 
előírás okozta, hogy a hajók 33%-át 
a halászati tevékenység megkezdése 
előtt ellenőrizni kell24.
42 
Mauritániában a 2013–2014-es jegyző -
könyvben leginkább a technikai felté -
telek korlátozó jellege, többek között 
a halászterületek szűk értelmezése, 
okozott gondot. A legtöbb ilyen felté -
tel azt szolgálja, hogy védjék a túlha -
lászott állományokat, elkerüljék a nem 
kívánt fogásokat és óvják az ökológiai 
rendszereket. A 2012 augusztusa és 
2013 decembere közötti időszakban 
az uniós flotta azon részei, amelyeket 
a leghátrányosabban érintettek a tech -
nikai feltételek25, nagyon kis arányban 
használták ki a lehetőségeiket: a tarisz -
nyarák esetében ez az arány például 
0%, és a „fagyasztás nélküli kismére -
tű nyílt tengeri fajok és rákalakúak” kategóriájában is rendkívül kicsi volt. 
Ezt a számvevőszéki felmérésre adott 
válaszok is alátámasztották: a mauri -
tániai jegyzőkönyvvel kapcsolatban 
választ adó üzemeltetők 70%-a szerint 
az elfogadott technikai feltételek nem 
voltak megfelelőek, 58%-uk szerint 
pedig ez kihatott a nyereségességre is.
Az ágazati támogatásra 
vonatkozó összetevőről szóló 
tárgyalások
43 
Az ágazati támogatás fontos eszköz 
a partnerország halászati irányításá -
nak javításával és a halászati ágazat 
gazdasági fejlődésének elősegítésével 
kapcsolatos célok elérése szempontjá -
ból. A tárgyalások során a Bizottság – 
törekedve arra, hogy az adott ország 
elkötelezze magát a halászati ágazat 
irányításának javítása mellett – igyek -
szik az ágazati támogatást növelni. Ez 
azonban az uniós hozzájárulás teljes 
összegének 50%-ával egyenlő plafon -
értékkel korlátozva van.24 A mozambiki vizeken 
halászatra engedélyezett 
uniós hajók 33%-át kötelező 
a halászati tevékenység 
megkezdése előtti 
vizsgálatnak alávetni. 
A hajóüzemeltetők 
a számvevőszéki felmérésre 
adott válaszukban úgy vélték, 
hogy ez az előírás rendkívül 
költséges volt.
25 A műszaki feltételek nagyon 
korlátozóak voltak és az első 
hónapok nagyon kicsi 
kihasználtsági aránya miatt 
a vegyes bizottság 
a korlátozások enyhítésében 
állapodott meg, továbbra is 
szem előtt tartva azonban 
a környezeti megfontolásokat. 
A technikai feltételekkel 
kapcsolatos probléma miatt 
a jegyzőkönyv tényleges 
alkalmazása közel egy évet 
késett.1. táblázatAz ágazati támogatás jelentősége az egyes felkeresett országok két legutóbbi 
áttekintett jegyzőkönyvében
Ország Jegyzőkönyv1 és2Madagaszkár Mauritánia Mozambik Seychelle‑szigetek
Hozzájárulás összesen1 (euró) 1 525 000 76 250 0003650 000 5 600  000
Ágazati támogatás (%) 36,1% 21,3% 38,5% 39,6%
Hozzájárulás összesen2 (euró) 1 526  875370 000  000 980 000 5 116 6673
Ágazati támogatás (%) 45,8% 4,3% 45,9% 49,5%
1  A korábbi jegyzőkönyvek az alábbiakat jelentik: Madagaszkár (2005–2011), Mauritánia (2008–2012), Mozambik (2008–2011) és Seychelle -szige -
tek (2011–2013).
2  A számvevőszéki ellenőrzés idején hatályban lévő jegyzőkönyvek az alábbiakat jelentik: Madagaszkár (2013–2014), Mauritánia (2013–2014), 
Mozambik (2012–2014) és Seychelle -szigetek (2014–2020).
3 E jegyzőkönyv esetében átlagszámítás történt, mert az éves hozzájárulás minden évben változik.
Forrás:  Európai Számvevőszék, a jegyzőkönyvek szövege alapján.
23 Észrevételek
44 
A Számvevőszék véleménye szerint az 
ágazati támogatás arányának növelése 
összhangban van a halászati partner -
ségi megállapodások azon céljaival, 
hogy javítsák a harmadik országok 
halászati irányítását és ösztönözzék 
ezen országok halászati ágazatának 
gazdasági fejlődését.
45 
Mauritánia volt az egyetlen kivétel 
abban a pozitív tendenciában, hogy az 
Unió teljes pénzügyi hozzájárulásában 
egyre növekedett az ágazati támoga -
tásra szánt rész. Ezen ország esetében 
ugyanis a Bizottság az „ágazati támo -
gatás” összetevő jelentős csökkenté -
sében állapodott meg: a 2008–2012-
es jegyzőkönyv szerint ez az arány 
a halászati partnerségi megállapodás 
szerinti teljes hozzájárulás 21%-a 
volt, a 2013–2014-es jegyzőkönyvben 
azonban mindössze 4%-ra csökkent. 
Ez a csökkentés azt követően került 
bevezetésre, hogy a Bizottság prob -
lémákat tapasztalt, amikor a mauritá -
niai hatóságoktól információkat kért 
a 2008–2012-es jegyzőkönyv szerinti 
ágazati támogatásból finanszírozott 
intézkedésekről (ezt a  2. háttér -
magyarázat  szemlélteti). Amint az 1. táblázat  mutatja, a Bizottság által 
egyezetett pénzügyi hozzájárulások 
teljes éves összege mindkét jegyző -
könyvben megegyezik. Ez azt jelenti, 
hogy a Bizottság lecsökkentette az 
„ágazati támogatás” összetevő rész -
arányát és ezzel arányosan megnövel -
te a „hozzáférési jogok” összetevőt, 
amely esetében a partnerországoknál 
korlátozott az átláthatóság vagy eny -
hébbek a beszámolási kötelezettségek. 
A Számvevőszék véleménye szerint 
ez nem állt összhangban a halászati 
partnerségi megállapodások fejlesztési 
céljával.
46 
A Számvevőszék szerint fontos továb -
bá, hogy a tárgyalások során a part -
nerországnak nyújtott uniós pénzügyi 
hozzájárulás teljes összegét vegyék fi -
gyelembe. Az érintett összegek fontos 
szerepet játszanak a partnerországok 
fejlődésében (lásd: 2. táblázat ). A ha -
lászati partnerségi megállapodások 
és az EFA hozzájárulásairól, céljairól 
és végrehajtási módszereiről azonban 
egymástól függetlenül zajlanak a tár -
gyalások. A Számvevőszék megítélése 
szerint ez nem könnyíti meg a Bizott -
ság tárgyalási pozícióját a partner -
országokkal szemben.2. táblázatAz ellenőrzés során felkeresett partnerországoknak nyújtott uniós hozzájárulások 
és azok jelentősége az országok halászati költségvetése, illetve teljes nemzeti 
költségvetése viszonylatában (2013)
2013 Madagaszkár Mauritánia Mozambik Seychelle‑szigetek
A halászati partnerségi megállapodás kereté ‑
ben nyújtott hozzájárulás az ország halászati 
költségvetéséhez viszonyítva 41% 689%120% 250%2
Teljes uniós hozzájárulás az ország teljes állami 
költségvetéséhez viszonyítva5% 11% 2% 2%
1  A Halászati Minisztérium költségvetése a mauritániai költségvetési törvény szerint. Jelentős költségek, mint például kikötői díjak nem szere -
pelnek benne.
2  Csak a seychelle -szigeteki halászati hatóság operatív költségei, a tőkebefektetések nélkül.
Forrás:  Európai Számvevőszék, a partnerországok dokumentumai, a Nemzetközi Együttműködés és Fejlesztés Főigazgatósága dokumentumai, 
valamint a halászati partnerségi megállapodások alapján.
24 Észrevételek
Az utólagos értékelések 
révén kapott információ nem 
mindig minős ült hasznosnak 
a döntéshozatali folyamat és 
a tárgyalások során
47 
A Tanács, a Parlament és a Bizottság 
előzetes és utólagos értékeléseket26 
használ a döntéshozatali eljárás során. 
Ezen értékelések célja, hogy megbíz -
ható információkat adjanak a meg -
állapodás alkalmazásáról, valamint 
az Unió és a partnerország számára 
nyújtott többletértékéről, értékeljék 
a partnerségi megállapodás környe -
zeti, gazdasági és társadalmi hatását, 
és megvizsgálják, hogy a halászati 
partnerségi megállapodások által elért 
eredmények összhangban vannak -e 
az általuk – a Tanács27 és az új közös 
halászati politika28 által megfogalma -
zott követelmények szerint – kitűzött 
célokkal.
48 
A Tanács, mielőtt meghatalmazást 
adna a Bizottságnak egy új jegyző -
könyv tárgyalására, előírja számára, 
hogy végezzen független előzetes és 
utólagos értékelést (ha már van hatály -
ban jegyzőkönyv), illetve csak előzetes 
értékelést (ha korábban még nem volt 
halászati partnerségi megállapodás). 
Ezt a kötelezettséget megerősítették 
azzal, hogy bekerült az új közös halá -
szati politikába.
49 
A számvevőszéki ellenőrzés során 
megkérdezett érdekeltek örömmel 
vették, hogy van utólagos értékelés. Véleményük szerint egy hasznos 
eszközről van szó, mivel átfogó képet 
ad az adott megállapodás keretében 
nyújtott halászati lehetőségek felhasz -
nálásáról (igénybe vett engedélyek 
és fogások), valamint a megállapodás 
működéséről és az általa létrehozott 
többletértékről. A jelentésben szereplő 
fogási adatok azonban nem a legfris -
sebbek, pedig adatkezelőként a Bizott -
ság feladata lenne a legfrissebb adatok 
időben történő rendelkezésre bocsátá -
sa a döntéshozó érdekeltek számára.
50 
Az értékelés elvégzéséhez szükséges 
időt azután hozzá kell adni a már így 
is hosszú tárgyalási folyamathoz. Az 
új közös halászati politika bevezeté -
se előtt a legtöbb jegyzőkönyv igen 
rövid élettartamú volt (kb. három 
évre szólt29). Az értékelések ezért 
a vonatkozó jegyzőkönyvnek csak egy 
rövid – egyéves vagy annál is rövi -
debb  – működési időszakára vonatkoz -
hattak. Ez csökkentette az értékelések 
mint döntéshozatali eszközök hasznát. 
A legújabb jegyzőkönyvek hosszabb 
élettartama (négy–hat év) kedvező 
változást jelentett, és ez pozitív hatást 
hozhat a rájuk vonatkozó utólagos ér -
tékelések adatainak teljessége terén is.
51 
Az indiai -óceáni halászati partnerségi 
megállapodások utólagos értékelése -
iben regionális adatok szerepelnek az 
állományokról és a fogásokról, és azok 
nem alapvető leíró részt is tartalmaz -
nak, amelyek értékelési időszakonként 
megismétlődnek és terjengőssé teszik 
a jelentést.26 A 966/2012/EU, Euratom 
költségvetési rendelet 
(HL L 298., 2012.10.26., 1. o.) 
értelmében a halászati 
partnerségi megállapodások 
előzetes és utólagos 
értékelésének elvégzése 
kötelező minden olyan 
program és tevékenység 
esetében, amely jelentős 
(5 000 000 eurót meghaladó) 
kiadással jár, annak 
ellenőrzéséhez, hogy az 
ezekre elkülönített források és 
az elért eredmények 
összhangban vannak -e 
a kitűzött célokkal.
27 A Halászati és Mezőgazdasági 
Tanács 2599. ülése, Brüsszel, 
2004. július 19.
28 Az 1380/2013/EU rendelet 
31. cikke.
29 A rövid időtartam oka az volt, 
hogy a Bizottság igyekezett 
elkerülni a meglévő 
jegyzőkönyveknek jóval az új 
közös halászati politika 
hatálybalépése utáni 
alkalmazását, mivel arra 
törekedett, hogy az új politika 
hozta változások a lehető 
leghamarabb életbe lépjenek.
25 Észrevételek
52 
A számvevők ugyanakkor azt is 
megállapították, hogy a jelentések 
nem adnak kielégítő értékelést arról, 
hogy a halászati partnerségi megál -
lapodások milyen mértékben érik el 
valamennyi kitűzött céljukat (lásd: 
5. bekezdés és 1. háttérmagyarázat ) 
(pl. nincs utalás a halászatból élő uniós 
régiókra jellemző foglalkoztatásra, 
nincs adat az uniós piacokon jelen lévő 
halkínálatról). Továbbá az indiai -óceáni 
értékelések nem tartalmaztak követke -
zetes számításokat a halászati partner -
ségi megállapodások által létrehozott 
többletértékről. Mindez nem segítette 
a döntéshozatali folyamatot, mivel 
a többletérték kiszámításához alkalma -
zott módszerek nem voltak összevet -
hetők az egyes jegyzőkönyvek között, 
és Mozambik esetében igen eltérő 
eredményt adtak (lásd: 3. táblázat ).53 
A számvevőszéki ellenőrzés idején és 
az értékelési folyamat belső ellenőr -
zését követően a Bizottság új mód -
szertant dolgozott ki a többletérték 
kiszámítására, és 2015 januárja óta ezt 
alkalmazza. A Madagaszkárral és a Mo -
zambikkal aláírt jegyzőkönyvek (előbbi 
2014. februári, utóbbi 2014. áprilisi) 
értékeléséhez alkalmazott módszertan 
szintén viszonylag új, 2014. januári 
volt, de a többletérték kiszámításához 
alkalmazott módszerek még mindig 
nem voltak összevethetők.3. táblázatKövetkezetlenségek az uniós közbefektetés országonkénti megtér ülésének 
számításában, az indiai -óceáni régió jegyzőkönyveinek utólagos értékelései alapján
Az Unió által befektetett 
közpénzek eurónkénti 
megtérülése  
(utólagos számítás)Megjegyzések 
Madagaszkár
(kiadás: 2014. február)4,09A modell csak tág kategóriákban foglalkozik a hasznokkal és a költségekkel (pl. 
üzemanyag, karbantartás, kikötői díjak, biztosítás stb.), amelyek nem mindig vethetők 
össze a más értékelésekben használt kategóriákkal (pl. a Seychelle‑szigetek esetében az 
értékelések még a személyzetre, a hajók és a vonóháló értékvesztésére és a rezsiköltség ‑
re vonatkozó kategóriákat is tartalmaznak). Ennek ellenére a modell1 a Számvevőszék 
szerint megfelelően értékeli a  költségeket és a  hasznokat.
Mozambik  
(kiadás: 2014. április)2,08Az értékelések a hasznot nem az Unió és Mozambik között felbontva mutatták be, és az 
Unió számára felmerült közkiadásokat nem vették teljes mértékben figyelembe a  számí ‑
táshoz (az ágazati támogatás nem szerepelt benne). A Madagaszkár esetében alkalma ‑
zott modellt használva a Számvevőszék újra kiszámította a közbefektetés megtérülését, 
amely így mindössze az Unió által befektetett eurónként 0,91 euró lenne.
Seychelle‑szigetek  
(kiadás: 2013. január)4,5A többi értékeléstől eltérően – ahol csak a közpénzeket vették figyelembe – a hajótulaj ‑
donosok kifizetései is szerepeltek a számításban; a költségeket megfelelően osztották 
meg a felek között, és minden közkiadást figyelembe vettek. A Madagaszkár esetében 
alkalmazott modellt használva a Számvevőszék újra kiszámította a közbefektetés megté ‑
rülését, amely így nagyobb összeget adna: az Unió által befektetett eurónként 5,53 eurót.
1 Arány: Közvetlen többletérték az Unió számára/összes uniós hozzájárulás (hozzáférési jogok és ágazati támogatás).
Forrás:  Utólagos értékelések.
26 Észrevételek
II. rész – A halászati 
partnerségi 
megállapodások 
„hozzáférési jogok” és 
„ágazati támogatás” 
összetevőinek 
alkalmazása
54 
A halászati partnerségi megállapo -
dások alkalmazása a következő két fő 
részből áll: az uniós hajók hozzáféré -
se a halászati lehetőségekhez (lásd: 
55–65. bekezdés) és a partnerországok 
halászati ágazatának nyújtott fejlesz -
tési támogatás (lásd: 66–83. bekezdés). 
Ahhoz, hogy mindkét rész megfele -
lően működjön (vagyis ahhoz, hogy 
a flotta megfelelő feltételek mellett 
halászhasson, az ágazati támogatás 
pedig jobbítsa a halászati irányítást 
a partnerországokban), a Bizottságnak 
megfelelő rendszerekre van szüksé -
ge a végrehajtás monitoringjához. 
A Számvevőszék megvizsgálta ezeket 
a monitoringrendszereket.
A halászati engedélyezési 
(jogosítványkibocsátási) 
eljárás hosszadalmas és 
nehézkes volt, a Bizottság 
mégsem tett lépéseket 
annak tisztázására, hogy min 
lehetne javítani
55 
Az engedélyezési folyamatnak, amely 
során a hajók megszerzik az engedélyt 
a jegyzőkönyvek értelmében történő 
halászati tevékenység végzéséhez, 
nem szabadna feleslegesen bonyo -
lultnak és időigényesnek lennie az 
üzemeltetők szempontjából. A Bizott -
ságnak felül kell vizsgálnia az engedé -
lyezési folyamat különböző szakaszait, 
és értékelnie kell, hogy van -e lehető -
ség a hatékonyság növelésére. A Szám -
vevőszék véleménye szerint teljes 
körűen át kell tekinteni, hogy a folya -
mat különböző szakaszaihoz mennyi 
időre van szükség: ez elengedhetetlen a hatékonytalanságok azonosításához 
és megszüntetéséhez. Az ellenőrzés 
során a számvevők megállapították, 
hogy a Bizottságnak nincs elég infor -
mációja az engedélyezési folyamat 
időbeni alakulásáról.
56 
A jegyzőkönyvek rendelkeznek a part -
nerországok és az Unió közötti enge -
délyezési folyamatról, többek között 
a kérelemnek a megadott közigazgatá -
si szervhez való benyújtásáról. A jegy -
zőkönyvek rendelkeznek továbbá 
a halászati tevékenységre vonatkozó 
adatok elektronikus cseréjéről is. 
A folyamatban részt vesz a Bizottság, 
a tagállamok, az uniós külképvisele -
tek és a partnerországok. A folyamat 
részletes leírásával az I. melléklet  
foglalkozik. A Számvevőszék az ellen -
őrzés során arra összpontosított, hogy 
a folyamat monitoringjához és az eset -
leges késedelmek elemzéséhez mely 
adatok állnak rendelkezésre.
57 
Vannak arra mutató jelek, hogy az 
engedélyezési folyamat során bekö -
vetkező késedelmek kedvezőtlenül 
befolyásolták a halászati tevékenysé -
geket: A Számvevőszék felmérésében 
a válaszadók 78%-a aggodalmának 
adott hangot a késedelmek miatt, és 
ezeket az aggodalmakat az üzemelte -
tők képviselői a Bizottságnak küldött 
közleményeikben is kifejezték.
58 
A számvevők megjegyezték, hogy 
a felkeresett partnerországok vagy 
vonakodtak az elektronikus halászati 
engedélyek elfogadásától, vagy bel -
földi jogi követelményeik miatt nem 
tudták elfogadni azokat, és valamen y-
nyien előírták, hogy az eredeti enge -
délyt a halászati tevékenységek során 
az adott hajó fedélzetén kell tartani.
27 Észrevételek
59 
Amint az 5. ábra  mutatja, míg Mo -
zambikban és a Seychelle -szigeteken 
a külképviseletek és a halászati atta -
sék rendelkeztek információval arról, 
hogy mennyi idő telt el az üzemelte -
tő kérelmének benyújtásától addig 
a napig, amelyen a partnerország 
kiadta az engedélyt, Madagaszkáron 
a külképviselet információja csak arra 
vonatkozott, hogy mennyi idő telt el 
a kérelmezési dosszié külképviselet 
általi átvétele és Bizottsághoz való to -
vábbítása között. Mauritániában nem 
volt monitoringtáblázat.
60 
A Számvevőszék megjegyezte, hogy 
egyes esetekben az engedély iránti 
kérelem jelentős késéssel érkezett 
be a partnerországi hatóságokhoz. 
A vizsgált jegyzőkönyvek esetében 
a Bizottságnál azonban nem volt olyan információs rendszer, amely nyomon 
követte volna az általa kidolgozott en -
gedélyeztetési munkafolyamat egyes 
lépéseihez szükséges időt, így nem 
tudta megállapítani, hogy hol merült 
fel késedelem (a tagállam, a partneror -
szág vagy a Bizottság szint  jén). Továb -
bá, noha az 1006/2008/EK rendeletben 
előírt halászatiengedély -adatbázis 
létezik és aktualizált információkat 
tartalmaz a meglévő engedélyekről, 
az esetleges késedelmek elemzésé -
hez nem tartalmaz elegendő adatot. 
A Számvevőszéknek ezért nem állt 
módjában megállapítani a késedelmek 
okát. A halászati tevékenységek enge -
délyezéséről szóló rendelet felülvizs -
gálata, amelyet 2011-ben jelentettek 
be, segítheti az eljárás szűk kereszt -
metszeteinek azonosítását és feloldá -
sát, a bizottsági javaslatot azonban 
egyelőre még nem véglegesítették 
és nem nyújtották be együttdöntési 
eljárásra.5. ábraAz engedélyezési folyamat ismert időtartama
Üzemeltető –  
Tagállam
Tagállam –  
Bizottság
Bizottság –  
Külképviselet
Külképviselet  – 
Partnerország
Partnerországi 
hatóságok
Partnerország  –
Külképviselet
Külképviselet  –  
Bizottság
Bizottság –  
Tagállam
Tagállam –  
Üzemeltető
Madagaszkár Nincs adat 41 nap Nincs adat
Mauritánia Nincs monitoringtáblázat
Mozambik 5 hónapnál több 1 nap1Nincs adat
Seychelle‑szigetekNincs adat 19 nap Nincs adat
126 napNem vonatkozik (az engedélyt közvetlenül 
az üzemeltetőknek küldik meg)
1 Az, hogy a halászati engedélyek kiadásának és a kérelmek nyilvántartásba vételének napja megegyezik, kétségessé teszi a nyilvántartásba 
vételi dátum megbízhatóságát.
Forrás:  a külképviselet és a halászati attasék által rendelkezésre bocsátott monitoringtáblázatok.
28 Észrevételek
A kifogott mennyiség 
központi nyomon követése 
nem volt megfelelő, 
ami kockázatossá tette 
a problémák időben történő 
azonosítását és a kifizetések 
helyes kiszámítását
61 
A Bizottságnak és a tagállamoknak 
a végrehajtási problémák azonosításá -
hoz, az új jegyzőkönyvek tárgyalásakor 
a megalapozott döntések meghozata -
lához és a többletfogások – ha ilyenek 
előfordulnak  – miatti kifizetések helyes 
kiszámításának biztosításához figye -
lemmel kell kísérnie és ellenőriznie 
kell a tényleges fogásokra vonatkozó 
adatok pontosságát.
62 
Az 1006/2008/EK rendelet előírja a ha -
jók számára, hogy hetente jelentsék 
fogási adataikat tagállamuk felé. Ezen 
információ alapján a tagállamoknak 
minden fogási adatot, az összes kizá -
rólagos gazdasági övezetben (függet -
lenül attól, hogy vonatkozik -e rájuk 
megállapodás vagy nem) és a nemzet -
közi vizeken halászterületekre lebont -
va havonta jelenteniük kell a Bizottság -
nak. A tagállamok e területen játszott 
szerepét részletesebben az I. melléklet  
ismerteti. A Bizottságnak ezen infor -
mációkat tartalmazó fogási adatbázist 
kell fenntartania. A rendelet továbbá 
előírja a Bizottság számára, hogy tárol -
jon adatbázist a halászati engedélyek -
ről, amelynek adatait a tagállamoknak 
rendszeresen aktualizálniuk kell.63 
A Számvevőszék a vizsgált jegyzőköny -
vek esetében hiányosságokat állapí -
tott meg a fogási adatok bizottsági 
kezelésében. A Számvevőszék számos 
jelentős eltérést talált a különböző 
forrásokból  – tagállamok, Tengerügyi 
és Halászati Főigazgatóság, utólagos 
értékelések  – származó fogási adatok 
között. Az eltéréseket a  4. táblázat  
foglalja össze. A Bizottság szintjén nem 
voltak megbízható, következetes és 
hiánytalan adatok a halászati partner -
ségi megállapodások keretében meg -
valósult tényleges halfogásokról.
64 
Hasonló különbségek voltak meg -
figyelhetők a Számvevőszékhez 
a tagállamoktól, illetve a Bizottságtól 
beérkezett adatok között. Ezeket a kü -
lönbségeket esetleg indokolhatja az is, 
hogy a tagállamok különböző formátu -
mokban küldték meg a fogási adatokat 
(hajókra, illetve halfajokra lebontva) 
a Bizottságnak. A Bizottság ezt követő -
en manuálisan dolgozta fel az adato -
kat, de nem összesítette azokat egy 
központi adatbázisban. A Bizottság 
a közelmúltban intézkedéseket hozott 
a helyzet orvoslására. 2015 januárjá -
ban az adatkezelés átkerült a halászati 
partnerségi megállapodásokért felelős 
szolgálathoz. Emellett összesítették is 
a fogásokra vonatkozó korábbi adato -
kat, igaz, a Számvevőszék által vizsgált 
jegyzőkönyvekben lefedett időszakok -
ra vonatkozóan nem állt rendelkezésre 
ilyen összesített információ. Végezetül 
a Bizottság létrehozott egy adatbá -
zist (fogási adatok 2013 óta), de ez 
a számvevőszéki ellenőrzés idején nem 
működött, mert a tagállamok egyelőre 
még nem feleltek meg a beszámolási 
követelményeknek.
29 Észrevételek
65 
Az összesített és ellenőrzött adatok 
hiánya negatív következményekkel jár -
hat. Ha például a végleges fogási adat 
meghaladja a referencia -tonnatartal -
mat, ez többletfizetés előírását vonhat -
ja maga után, ez tehát pénzügyi kocká -
zatot jelent. A Számvevőszék már talált 
egy példát olyan esetre, amelyben 
a fogások nem megfelelő figyelemmel kísérése a Bizottság számára váratlan 
kiadást eredményezett30. A fogási ada -
tok rendszeres monitoringja és aktua -
lizálása révén emellett lehetővé válna, 
hogy a tárgyalások során az aktuális 
információk megkönnyítsék a döntés -
hozatali folyamatot, ha az utólagos 
értékelésekben szereplő adatok nem 
a legfrissebbek (lásd: 49. bekezdés).30 Amint arról a Számvevőszék, 
a Mauritániával a 2008–2012-
es időszakra megkötött 
jegyzőkönyvvel kapcsolatban, 
2011-es éves jelentésében is 
beszámolt (4.46. bekezdés). 
Ebben az esetben a nemzeti 
hatóságok arról tájékoztatták 
a Bizottságot, hogy 
a 2010. július 31-én lezáruló 
évben túllépte 
a 300 000 tonnás kvótát. 
A Bizottságnak a kvótán felüli 
47 346 tonna fogástöbbletért 
1,9 millió eurót kellett fizetnie 
Mauritániának. 
A fogásmennyiség pontosabb 
nyomon követésével 
a Bizottság szolgálatai esetleg 
megelőző intézkedések révén 
elejét vehették volna 
a többletkifizetéseknek.4. táblázatPéldák a Tenger ügyi és Halászati Főigazgatóság fogási adatai és az indiai -óceáni 
jegyzőkönyvek utólagos értékeléseiben szereplő fogási adatok közötti eltérésekre
(tonna)
2009 2010 2011 2012
Madagaszkár
Fogások összesen (utólagos értékelés) 14 596 10 055 10 282 8 053
Összes fogás, Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság 14 653 9 916 9 870 8 083
Különbség (t) ‑57 139 412 ‑30
Különbség (%) 0% 1% 4% 0%
Mozambik
Fogások összesen (utólagos értékelés) 3 840 4 261 2 330 1 156
Összes fogás, Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság 3 426 4 261 1 442 1 132
Különbség (t) 414 0 888 24
Különbség (%) 12% 0% 62% 2%
Seychelle‑szigetek
Fogások összesen (utólagos értékelés) n.a. n.a. 40 545 n.a.
Összes fogás, Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság 23 762 41 668 40 078 34 779
Különbség (t) n.a. n.a. 467 n.a.
Különbség (%) n.a. n.a. 1% n.a.
n.a.: nincs adat.
Forrás:  Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság az ellenőrzéskor és az utólagos értékelések.
30 Észrevételek
A Bizottság és 
a partnerországok 
megállapodtak abban, hogy 
mely főbb tevékenységeket 
kell ágazati támogatás révén 
finanszírozni, az ágazat más 
partnereivel azonban nem 
volt koordináció
66 
A halászati partnerségi megállapodá -
sok rendelkezései értelmében a vegyes 
bizottságnak mátrix formájában ki 
kell alakítania egy többéves ágazati 
programot, amelynek összhangban 
kell lennie a partnerországok igényei -
vel és a halászati ágazat prioritásaival. 
A Bizottságnak az ágazati támogatás 
irányítására vonatkozó iránymutatásai 
szerint az e mátrixban szereplő intéz -
kedéseknek figyelembe kell venniük 
a halászati irányítás javítására vonat -
kozó célt, és ehhez az ágazaton belül 
hatásos irányítási és kontrollrendszert 
kell kialakítani, valamint meg kell va -
lósítani a halállományok fenntartható kiaknázását. Ahhoz, hogy értékelni 
lehessen az egyeztetett intézkedések 
eredményeit, az ágazati támogatási 
mátrixot világos célokkal, kritériumok -
kal, eljárásokkal és mutatókkal kell 
kiegészíteni. A halászati ágazati támo -
gatást más pénzügyi partnerek adott 
partnerországbeli intézkedéseivel is 
össze kell hangolni.
67 
A Számvevőszék a négy felkeresett 
ország mindegyikében úgy találta, 
hogy az ágazati támogatásra javasolt 
intézkedések megfeleltek a nemzeti 
stratégiáknak. A legtöbb tervezett in -
tézkedés a halászati ágazat irányítására 
és az e szektorban megvalósítandó be -
ruházásokra vonatkozott. Ez jó alapot 
teremtett a tervezett ágazati támoga -
táshoz és összhangban volt a korábbi 
jegyzőkönyvek keretében tervezett 
intézkedésekkel is. Ezt az 5. táblázat  
szemlélteti.
1. kép – Töltőállomás kisvállalkozói halászhajók számára a  Seychelle‑szigeteken
Forrás:  Európai Számvevőszék.
31 Észrevételek 5. táblázatA főbb finanszírozott intézkedések és a teljes ágazati támogatás aránya (a 2013-as 
költségvetésben szereplő költség)
2013 ‑ra tervezett főbb intézkedésekMadagaszkár1
az ágazati támoga ‑
tás aránya (%)Mauritánia2
az ágazati támoga ‑
tás aránya (%)
(2012–2013)Mozambik1, 5
az ágazati támoga ‑
tás aránya (%)Seychelle‑szigetek1
az ágazati támoga ‑
tás aránya (%)
Monitoring, ellenőrzési és felügyeleti 
tevékenységek (járőrszolgálat, szemlék, 
VMS, ERS)52% 38% 7% 16%
Monitoring, ellenőrzési és felügyeleti 
tevékenységek (megfigyelők)4% ‑ 4% 2%
Halállományokra irányuló tudományos 
kutatás ‑ 3% 63% 10%
Laboratóriumok, élelmiszer‑biztonság 
(export)44% 2%Korábban végrehajtott 
intézkedések3%
Kapacitásépítés és üléseken való részvétel ‑ 3% 22% 22%
A halászati tevékenységekhez, illetve 
az ágazathoz közvetlenül kapcsolódó 
infrastruktúra‑ 53%A korábbi jegyzőkönyv 
egyenlegének 38% ‑a, 
2012 ‑es kiadás538%
A halászati tevékenységekhez nem kapcso ‑
lódó infrastruktúra‑3,4‑A korábbi jegyzőkönyv 
egyenlegének 46% ‑a, 
2012 ‑es kiadás5‑
A helyi halászati ágazat számára létreho ‑
zott hitelalap‑ ‑ ‑ 10%
1 A költségvetésben szereplő költségek alapján számítva.
2 A 2012–2013-as időszakban folyósított kifizetések alapján számítva.
3 Az intézkedéseket korábban hajtották végre.
4 Az összeg nem elérhető.
5 A partnerország által közölt költségek összege nem egyezik az év során rendelkezésre álló teljes uniós keretösszeggel.
Forrás:  Mátrixok és tevékenységi jelentések.
68 
A jegyzőkönyvek azonban nem tartal -
maznak formális támogathatósági fel -
tételeket az ágazati támogatás kereté -
ben finanszírozandó tevékenységekre 
vonatkozóan. A vizsgált indiai -óceáni 
jegyzőkönyvek vegyes bizottságainak 
üléseiről készült jegyzőkönyvekben 
nem található bizonyíték arról, hogy 
az ágazati támogatás eredményeinek értékeléséhez alkalmazott kritériumo -
kat, eljárásokat és mutatókat részlete -
sen megvitatták volna. A 2008–2012-
es, Mauritániával aláírt, konkrét 
tevékenységi területeket és mutatókat 
meghatározó jegyzőkönyv pozitív pél -
dáját a későbbi időpontokban elfoga -
dott indiai -óceáni jegyzőkönyvek nem 
vették át.
32 Észrevételek
2. kép – Ágazati támogatásból finanszírozott halászati iskolahajók a  Seychelle‑szigeteken
Forrás:  Európai Számvevőszék.
69 
Ellenőrzése során a Számvevőszék azt 
is megállapította, hogy a felkeresett 
indiai -óceáni országokban a halászati 
ágazatban tevékenykedő fejlesztési 
partnerek között gyenge volt a koordi -
náció. Az ágazati támogatást az uniós 
külképviseletek EFA- támogatásért fele -
lős képviselői és más pénzügyi part -
nerek szokásos koordinációs ülésein 
nem vitatják meg, és a halászati attasé 
ezeken az üléseken nem vesz részt. Ez 
annak ellenére így van, hogy a Coto -
noui Megállapodás31 szerint a halászati 
ágazat fenntartható fejlődése az általá -
nos gazdasági fejlődés szempontjából 
elsődleges szerepet játszik.70 
Emellett a halászati partnerségi megál -
lapodások keretében nyújtott ágazati 
támogatás a felkeresett országok 
egyikében sem szerepelt globális mát -
rixban a halászati ágazatban alkalma -
zandó egyéb források mellett. Mozam -
bikban például, ahol több különböző 
partner hasonló tevékenységeket 
finanszíroz, fennáll a kockázata a ket -
tős finanszírozásnak, különösen az 
üléseken való részvétel és az ellenőrzé -
si tevékenységek tekintetében. Bár Mo -
zambik rendelkezik globális mátrixszal, 
ebben sem az összes releváns partner, 
sem az ágazati támogatás nem szere -
pel. Madagaszkáron hasonló a helyzet.31 A 2010. március 11-én 
felülvizsgált, az Afrikai, Karibi 
és Csendes -óceáni Államok és 
az Európai Közösség között 
aláírt partnerségi 
megállapodás 23. és 
23a. cikke.
33 Észrevételek
Az ágazati támogatások 
bizottsági kontrollja 
korlátozott mértékű volt, 
és a partnerországok által 
ténylegesen végrehajtott 
intézkedések gyakran 
eltértek a megállapodás 
szerinti intézkedésektől
71 
Ahhoz a bizonyossághoz, hogy a ha -
lászati partnerségi megállapodások 
ágazati támogatásra vonatkozó részé -
nek céljai a teljesülés felé haladnak 
és hogy az uniós források a terveknek 
megfelelően kerülnek felhasználás -
ra, a Bizottságnak figyelemmel kell 
kísérnie a végrehajtott intézkedések 
eredményességét, és ellenőriznie kell, 
hogy azok egyeznek -e a vegyes bizott -
ság által jóváhagyott intézkedésekkel. 
Ehhez a partnerországnak elegendő 
információt kell rendelkezésre bocsá -
taniuk, hogy azok alapján a vegyes 
bizottság értékelni tudja a támogatott 
intézkedések eredményeit és költség -
hatékonyságát. A Bizottság irány -
mutatásokat dolgozott ki az ágazati 
támogatás nyomon követésére vo -
natkozóan. Az iránymutatások szerint 
a halászati attasé felel az intézkedések 
végrehajtásának helyszíni ellenőrzé -
séért, a szakpolitikai párbeszédért, 
a többi pénzügyi partner tevékenysé -
gének figyelemmel kíséréséért és az 
országdosszié vezetéséért.72 
Gyakorlati szempontból a Bizottság 
az éves vegyes bizottságban való 
részvétele révén kíséri figyelemmel 
a jóváhagyott ágazati támogatási 
intézkedések végrehajtását. A vizsgált 
jegyzőkönyvek azonban nem tartal -
maztak arról szóló előírásokat, hogy 
a partnerországoknak pontosan mely 
dokumentumokat kell rendelkezés -
re bocsátaniuk monitoring céljára, 
továbbá nem hoztak létre eljárásokat 
arról sem, hogy a vegyes bizottságon 
belül hogyan kezelhetők a végrehaj -
tással kapcsolatos problémák. Mivel 
a jegyzőkönyvek nem tartalmaztak 
a monitoringra vonatkozó konkrét 
szabályokat és ellenőrzési jogokat, az 
ágazati támogatások nyomon követése 
bonyolult feladatnak bizonyult. Továb -
bá az Indiai -óceán területén a halászati 
attasé a gyakorlatban nem rendelke -
zik kellő erőforrásokkal ahhoz, hogy 
mélyreható monitoringot végezzen öt 
partnerországban (azaz a támogatott 
projekteket a helyszínen felkeresse), 
különösen ha a hatóságokkal bonyo -
lult az együttműködés.
73 
Eltekintve a monitoringgal kapcso -
latos átfogó keret hiányából adódó 
nehézségektől, az ágazati támoga -
tásra irányuló kiadások bizottsági 
ellenőrzését az is hátráltatta, hogy 
a partnerországok által adott informá -
ciók – amelyek rendszerint kizárólag 
az outputra vonatkoztak  – nem mindig 
voltak ellenőrizhetők. A legtöbb intéz -
kedés valójában nem volt követhető 
a költségvetésben, és a Bizottság csak 
korlátozott bizonyossággal rendelke -
zett arról, hogy a bejelentett intézke -
déseket ténylegesen végrehajtották -e, 
és hogy a költségek ésszerűek voltak -e.
34 Észrevételek
74 
A Számvevőszék megállapította, hogy 
a vegyes bizottság nem ellenőrizte 
módszeresen az ágazati támogatási in -
tézkedések költséghatékonyságát úgy, 
mint azt a Seychelle -szigetekkel aláírt 
2011–2013-as jegyzőkönyv esetében 
tette. Ebben a konkrét esetben telje -
sítményellenőrzésre került sor a 2012-
ben megvalósult – 8,45 millió euró 
összeggel költségvetésbe vett – ágaza -
ti támogatási intézkedések értékelése 
céljából. Az ellenőrzés alapján kiderült, 
hogy mindössze néhány intézkedést 
(pl. a hajómegfigyelési rendszer) haj -
tottak végre megfelelően, egyes intéz -
kedések még folyamatban voltak (pl. 
az ipari és félipari flottával kapcsolatos 
adatbázisok, tanulmányok, infrastruk -
turális projektek), a többi intézkedés 
teljesítési szintje vagy átlagosan 50% 
alatt volt (irányítási tervek, kutatási 
tanulmányok) vagy egyáltalán nem 
teljesültek (pl. fedélzeti megfigyelők, 
tengeri kommunikációs berendezések, 
kisipari infrastruktúrák stb.). A követke -
ző vegyes bizottsági ülésen az ajánlá -
sok végrehajtásában tett előrelépések 
és a jövőbeni intézkedések mellett 
az ellenőrzés eredményeit is meg -
vitatták. Mozambik esetében, noha 
a 2012–2014-es jegyzőkönyv szövegé -
be az uniós finanszírozásban részesülő 
beruházások értékarányosságának 
értékelésére vonatkozó rendelkezést 
is bevezettek, nem volt arra nézve bizonyíték, hogy sor került volna ilyen 
értékelésre.
75 
Az ellenőrzés azt is megállapította, 
hogy a Bizottság nem szentelt elég 
figyelmet annak, hogy a partnerorszá -
gok számára nehézségeket okozott az 
ágazati támogatás pénzösszegeinek 
felhasználása: ez a probléma a négy 
vizsgált jegyzőkönyvből hármat érin -
tett. A  6. táblázat  az ágazati támo -
gatási költségvetések fennmaradó 
egyenlegét mutatja a vizsgált négy 
jegyzőkönyv lejártakor. Annak ellené -
re, hogy a ki nem adott pénzösszegek 
aránya jelentős volt, a Bizottság a fel 
nem használt támogatási összegekről 
és az ezekből végrehajtandó intézke -
désekről csak akkor szerzett tudomást, 
mikor a jegyzőkönyv már majdnem le -
járt. Az ilyen helyzet azzal a kockázat -
tal jár, hogy, különösen a jegyzőkönyv 
lejártához közeledve, a partnerorszá -
gok az ágazati támogatás egyenlegét 
olyan intézkedésre fogják költeni, 
amelyek, elkerülendő a rendelkezésre 
álló források elvesztését, az el nem 
költött pénzösszegek nagy részét fel 
tudják használni, nincsenek azonban 
összhangban a halászati partnerségi 
megállapodások elsődleges céljával, 
nevezetesen a halászati irányítás 
javításával.6. táblázatAz ágazati támogatás fennálló egyenlege a korábbi jegyzőkönyvek lejártakor, 
amelyet a számvevőszéki ellenőrzés idején hatályos jegyzőkönyvek keretében 
költöttek el
Ország Madagaszkár Mauritánia Mozambik Seychelle‑szigetek
A korábbi jegyzőkönyv lejártakor 
fennálló egyenleg (euró)0 25 000  000 788 555 5 568 928
Az egyenleg aránya a jegyzőkönyv 
alatt rendelkezésre álló teljes ágazati 
támogatáshoz képest0% 38% 63% 63%
Forrás:  Jegyzőkönyvek, vegyes bizottságok üléseinek jegyzőkönyvei, valamint végrehajtási jelentések.
35 Észrevételek
76 
Az ellenőrzés során a Számvevőszék 
megállapította, hogy az intézkedések 
viszonylag megalapozott kiválasztása 
ellenére a pénzösszegeket nem tel -
jesen a terveknek megfelelően hasz -
nálták fel az ellenőrzés során felkere -
sett minden partnerországban (ezt 
a 2. háttérmagyarázat  szemlélteti). Ehelyett néhány esetben a forráso -
kat más projektekre használták fel, 
amelyek nem voltak olyan relevánsak 
a halászati gazdálkodás szempont -
jából, mint az eredetileg tervezett 
intézkedések, és eltértek a Bizottság 
iránymutatásában az ágazati támo -
gatás végrehajtásával kapcsolatban 
bemutatott intézkedéstípustól.
Példák olyan ágazati támogatási forrásokra, amelyek nem követhetőek nyomon 
az ország költségvetésében, vagy amelyeket nem a Bizottság és a partnerország 
közötti megállapodásnak megfelelően használtak fel
Madagaszkár
Az ország költségvetésében a pénzforrások nyomonkövethetősége nem volt biztosított, noha a külképviselet 
többször is kérte, hogy az ágazati támogatásra hozzanak létre külön költségvetési sort. Az uniós hozzájárulás 
és a más fejlesztési partnerektől származó pénzeszközök a nemzeti költségvetésben nem voltak elkülönítve, 
nem voltak azonosíthatóak, és ez megnehezítette az összegek átcsoportosításának nyomon követését. A nyo -
monkövethetőség hiánya hátráltathatja azt is, hogy fény derüljön a regionális ellenőrzési programmal való 
finanszírozási átfedésekre.
A Bizottság a végrehajtással kapcsolatos problémák miatt egy évre (2011) felfüggesztette a kifizetéseket.
Mauritánia
Az ország a 2008–2012-es jegyzőkönyv keretében 65 millió euró összegű ágazati támogatásban részesült. 
2011-től a jegyzőkönyv 2012. júliusi lezárásáig a hatóságok elmulasztották kellőképpen tájékoztatni a Bizottsá -
got arról, hogyan használták fel az ágazati támogatás keretében kapott összegeket. A partnerország csak 2012 
augusztusában, a Bizottság többszörös kérésére adta tudtul, hogy az ágazati támogatásból a jegyzőkönyv 
lezártáig 25 millió eurót nem költöttek el. Az egyenleg mintegy 90%-át infrastrukturális tételekre, többek kö -
zött kikötői infrastruktúrára, valamint egy járőrhajóra különítették el. Ezen összeg kb. 50%-át a partnerország 
a Bizottság előzetes beleegyezése nélkül költötte el.
Mozambik
A hatóságok projektkódokat osztanak le a költségvetésben. Ez azonban egyedül nem elegendő a különböző 
pénzügyi partnerek közötti finanszírozási átfedések kockázatának az csökkentéséhez, pl. a megfigyelőkkel, az 
ellenőrzési napokkal, nemzetközi üléseken való részvétel céljából szervezett kiküldetési napokkal stb. kapcso -
latos intézkedések esetében.
Az ágazati támogatás előző jegyzőkönyvből (2007–2011) maradt egyenlegéből olyan intézkedések finanszíro -
zására került sor, amelyek nem szerepeltek a többéves (2012–2014), illetve éves (2012) mátrixokban, így azokat 
a vegyes bizottság előzetesen nem is hagyta jóvá. A Bizottság nem függesztette fel a kifizetéseket ebben az 
esetben. A 2012-ben kiadott pénzösszegek 84%-át infrastruktúrára költötték. A Bizottság erről csak az intéz -
kedések végrehajtása után kapott tájékoztatást. A kiadások nem mindig kötődtek közvetlenül a mozambiki 
halászati ágazat fejlesztéséhez, illetve a halászati irányítás javításához (egy minisztérium épületével kapcsola -
tos kiadások a 2012-es egyenleg 46%-át, a halászati iskola köré épített kerítéssel kapcsolatos költségek pedig 
38%-át tették ki).2. háttérmagyarázat
36 Észrevételek
A Bizottság által az ágazati 
támogatásra kifizetett 
összegek nem kapcsolódtak 
a partnerországok 
által a megállapodás 
szerinti intézkedések 
végrehajtásában elért 
eredményekhez
77 
A feltételhez kötöttség elvének al -
kalmazását biztosítandó, a jegyző -
könyvnek – a kifizetések egyszerű 
felfüggesztése helyett  – rendelkeznie 
kellene a kifizetések kiigazításának 
lehetőségéről úgy, hogy azok tükrözzék 
az intézkedések hasznosulását vagy azt, 
ha az adott partnerország nem tartja be 
a gondos pénzgazdálkodás elvét.
78 
A Számvevőszék ellenőrzése során 
megállapította, hogy a jegyzőkönyvek 
nem rendelkeztek az ágazati támoga -
tási összetevő csökkentésének alkal -
mazásáról annak függvényében, hogy 
a partnerországok milyen tényleges 
eredményeket értek el a megállapodás 
szerinti intézkedések végrehajtásakor.
79 
A vizsgált indiai -óceáni jegyzőköny -
vek értelmében az ágazati támogatási 
összetevő – a vegyes bizottsággal való 
konzultációt követően  – felfüggeszt -
hető, ha a végrehajtott intézkedések 
nincsenek összhangban a költségve -
tésben szereplő programmal (intéz -
kedések és pénzügyi végrehajtás). 
A feltételhez kötöttség e meghatározá -
sa alapján a Bizottság számára nehéz -
séget okoz az ágazati támogatási ös z-
szetevő felfüggesztésének megfelelő 
alkalmazása. Valójában mindössze egy 
tényleges felfüggesztési eset történt, 
2011-ben Madagaszkárral szemben, és 
ez sem ahhoz kapcsolódott, hogy az 
ország milyen eredményeket ért el az 
ágazati támogatásból finanszírozott 
intézkedések végrehajtásában.80 
Mauritániában a 2013–2014-es jegy -
zőkönyv időszakára a Bizottság az 
ágazati támogatás tekintetében 
egyértelműbb feltételeket vezetett 
be, így jobban eleget tett a feltételhez 
kötöttség elvének. Kiemelendő, hogy 
a jegyzőkönyv első kifizetését a ko -
rábbi jegyzőkönyv után fennmaradt 
egyenleg felhasználásától tették füg -
gővé, az ágazati támogatási összetevő 
folyósítását pedig a megállapodás 
szerinti intézkedések végrehajtásához 
kötötték. A Bizottság ezeket a ren -
delkezéseket alkalmazva mindaddig 
nem folyósította az ágazati támogatási 
összetevőt, amíg az egyenleget nem 
használták fel teljes mértékben. Az 
indiai -óceáni jegyzőkönyvek eseté -
ben azonban nem volt mód részleges 
folyósításra.
81 
Az új közös halászati politika bevezette 
a hozzáférési jogok és az ágazati tá -
mogatási kifizetések szétválasztásának 
elvét32. Ennek értelmében a „hozzáfé -
rési jogok” összetevővel ellentétben 
az ágazati támogatási összetevőhöz 
már nem kapcsolódik konkrét kifizetési 
dátum, és csak akkor fizethető ki, ha 
a partnerországok igazolni tudják az 
elért eredményeket. A Számvevőszék 
megítélése szerint ez a korábbi intéz -
kedésorientált megközelítéshez képest 
előrelépést jelent. Az elv alkalmazását 
azonban hátráltatja, hogy a jelenleg 
hatályos jegyzőkönyvek továbbra sem 
adnak lehetőséget részleges kifizetés -
csökkentésre az eredmények részleges 
megvalósulása esetén, csak arra, hogy 
amennyiben az eredmények nem 
kielégítőek, a Bizottság felfüggessze 
a kifizetéseket.32 Az 1380/2013/EU rendelet 
32. cikke értelmében az 
ágazati támogatás feltétele 
konkrét eredmények 
felmutatása, továbbá az 
kiegészíti az érintett harmadik 
országokban végrehajtott 
fejlesztési projekteket és 
programokat, valamint 
koherens azokkal. Az ágazati 
támogatást külön kell 
választani a halállományokhoz 
való hozzáférésért folyósított 
kifizetésektől. Az Unió 
a pénzügyi támogatás 
keretében történő kifizetések 
feltételeként konkrét 
eredmények elérését követeli 
meg, amelyek alakulását 
szorosan figyelemmel kíséri.
37 Észrevételek
82 
Az ellenőrzés során a Számvevőszék 
azt is megállapította, hogy a halászati 
partnerségi megállapodások kereté -
ben (a Tengerügyi és Halászati Főigaz -
gatóság által) nyújtott ágazati támoga -
tás és az EFA keretében (a Nemzetközi 
Együttműködés és Fejlesztés Főigaz -
gatósága által folyósított) költségve -
tés-támogatási kifizetések kezelése 
nincs összhangban egymással. Az ága -
zati támogatás (halászati partnerségi 
megállapodások) és a költségvetéshez 
nyújtott támogatás (EFA) koncepciója 
ugyanaz, mivel a kifizetéseket közvet -
lenül a partnerország közigazgatási 
szerveinek folyósítják néhány előre 
meghatározott terület eredményei 
alapján. A Bizottság egyes esetekben 
késleltette az EFA- kifizetéseket külön -
böző, vagy a politikai helyzethez vagy 
a közpénzgazdálkodáshoz kapcsolódó 
problémák miatt. A Tengerügyi és Ha -
lászati Főigazgatóság azonban nem így 
járt el az ágazati támogatási kifizetések 
esetében. A  3. háttérmagyarázat  ezt 
az ellentmondásosságot szemlélteti 
Madagaszkár és Mozambik esetében.83 
A jegyzőkönyvek a költségvetés - 
támogatásról szóló iránymutatásokkal 
szemben nem tartalmaznak szabályt 
a partnerország költségvetésének 
áthatóságáról33. Míg Mozambik 
dicséretes módon saját kezdeménye -
zésre projektkódokkal azonosította 
az intézkedéseket, a másik három 
felkeresett országban a pénzösszegek 
nemigen voltak nyomon követhetők, 
és ez kihatott a támogatás látha -
tóságára, továbbá az uniós ágazati 
támogatási összegek felhasználásának 
későbbi monitoringját is megnehezí -
tette. A jegyzőkönyvek nem írják elő 
a partner  országok számára a támoga -
tási összegek nyomonkövethetőségét 
és átláthatóságát: ez nincs összhang -
ban a Cotonoui Megállapodás szerinti 
költségvetés -támogatás esetében 
előírt, ágazati reformokra vonatkozó 
követelményekkel.
Ellentmondásosság az egyes partnerországoknak folyósított uniós kifizetések 
tekintetében
Madagaszkáron 2010 és 2014 májusa között majdnem minden uniós pénzügyi támogatást felfüggesztettek 
a Cotonoui Megállapodás 96. cikke értelmében, illetve az emberi jogokkal, a demokratikus alapelvekkel és 
a jogállamiság elvével kapcsolatos megfelelő intézkedések megtételéig. A halászati partnerségi megállapodá -
sok keretében azonban folytatódtak a kifizetések.
Mozambikban a Nemzetközi Valutaalap, illetve az általános költségvetés -támogatási adományozók kérésére 
az egyik költségvetés -támogatási kifizetést hét hónappal később folyósították, amíg a kormány meg nem 
oldott egy, az államháztartás átláthatóságát érintő problémát. Ugyanezen időszakban azonban a halászati 
partnerségi megállapodás ágazati támogatási kifizetéseit folyósították.
Forrás:  Európai Számvevőszék, a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság és a Nemzetközi Együttműködés és Fejlesztés Főigazgatósága adatai 
alapján.3. háttérmagyarázat33 A költségvetés -támogatásra 
támogathatósági kritériumok 
vonatkoznak (A 2012-es 
költségvetés -támogatásról 
szóló iránymutatások 
5.1. szakasza). Két ilyen 
kritérium:  
– megfelelő 
közpénzgazdálkodás, illetve az 
ennek javítását célzó hiteles és 
releváns program;  
– a költségvetés átláthatósága 
és felügyelete.  
Emellett a Cotonoui 
Megállapodás 61. cikkének 
(2) bekezdése a következőkről 
rendelkezik: „A 
makrogazdasági, illetve 
ágazati reformok támogatása 
érdekében közvetlen 
költségvetési támogatást kell 
biztosítani, amennyiben: […]
(c) a közkiadások kezelése 
kielégítően átlátható, 
elszámoltatható és hatékony.”
38
 Következtetések és 
ajánlások
84 
Az Európai Unió és partnerországai kö -
zött kötött halászati partnerségi meg -
állapodások lehetővé teszik egyrészt 
az uniós halászflották számára a part -
nerország vizein folytatott halászatot, 
másrészt az adott ország saját halá -
szati ágazata fenntartható fejleszté -
sének támogatását. Ellenőrzése során 
a Számvevőszék megvizsgálta, hogy 
a Bizottság megfelelően kezeli -e a ha -
lászati partnerségi megállapodásokat, 
és ehhez ellenőrizte a megállapodá -
sokra és a kapcsolódó jegyzőköny -
vekre irányuló tárgyalásokat, a halá -
szati hozzáférési jogok gyakorlását, 
valamint a partnerországok halászati 
ágazatának nyújtott támogatás fel -
használását. A Számvevőszék megál -
lapította, hogy a Bizottság általában 
véve megfelelően kezelte a halászati 
partnerségi megállapodásokat, de 
több terület még javításra szorul, külö -
nösen az alkalmazást illetően.
85 
A halászati partnerségi megállapo -
dásokról és a kapcsolódó jegyző -
könyvekről szóló tárgyalások gyakran 
bonyolult és hosszadalmas eljárásokat 
jelentenek, a Bizottság azonban meg -
felelően kezelte ezeket a nehézségeket 
és néhány kivételtől eltekintve sikerült 
elkerülnie az uniós flotta halászati 
tevékenységeinek megszakítását. 
A Számvevőszék ugyanakkor néhány 
hiányosságot is megállapított a tárgya -
lási folyamat bizottsági kezelésének 
módját illetően (17–25. bekezdés).
86 
Az uniós flottatevékenységek folyama -
tossága érdekében a Bizottság élhet 
az 1006/2008/EK rendelet 9. cikke 
szerinti lehetőséggel, hogy amíg az 
új jegyzőkönyv aláírása nem történik 
meg, engedélyezze a hajóknak, hogy 
a Bizottságon keresztül halászati en -
gedélyt kérjenek az érintett harmadik 
országtól. Ez a jogszabályi lehetőség 
azonban nincs összhangban egy másik szabályozási előírással, mégpedig 
a „kizárólagossági záradékkal”, és 
alkalmazása félreértésekhez vezetett 
az egyik partnerország és a Bizottság 
között (22. és 23. bekezdés).
87 
A halászati partnerségi megállapo -
dások hálózatának kiterjesztésére 
irányuló bizottsági stratégia az uniós 
flotta igényeit és prioritásait tükrözi. 
Az ugyanazon régióra vonatkozó halá -
szati partnerségi megállapodásoknak 
azonban jobban ki kell egészíteniük 
egymást és következetesebbeknek kell 
lenniük ahhoz, hogy a regionális szintű 
halászati irányítás javításával kapcso -
latban a megállapodásokban rejlő 
lehetőségeket a lehető legnagyobb 
mértékben ki lehessen használni 
(26–28. bekezdés).
88 
A halászati partnerségi megállapo -
dások egyik fő célkitűzése, hogy csak 
a többletállományokat halásszák 
le. Bebizonyosodott azonban, hogy 
ezt a halállományokra és a hazai 
halászflották, illetve a szintén hozzá -
féréssel rendelkező más külföldi 
flották tevékenységére vonatkozó 
megbízható adatok hiánya miatt 
a gyakorlatban igen nehéz alkalmazni 
(29–32. bekezdés).
39 Következtetések és ajánlások
89 
Az egy tonna halra ténylegesen 
kifizetett egységköltség gyakran 
meghaladta a tárgyalásokon egyezte -
tett egységárat. Míg a tárgyalásokon 
figyelembe vették a korábbi jegyző -
könyvek szerinti bejelentett fogásokat, 
a legújabb jegyzőkönyvekben gyakran 
továbbra is nagyobb referencia -ton -
natartalomról egyeztek meg, ami 
rendszeres kihasználatlanságot ered -
ményezett. Az Unió pénzügyi hozzájá -
rulását teljes egészében ki kell fizetni, 
függetlenül a halászati lehetőségek 
kihasználásától. A jegyzőkönyvek 
kihasználatlansága és az ebből eredő 
nagy költségek néha a partnerorszá -
gokkal tárgyalt azon kikötéseknek 
tulajdoníthatók, amelyek ahhoz voltak 
szükségesek, hogy azok megfeleljenek 
a saját jogszabályaiknak, vagy hogy 
biztosítsák a halászati tevékenységek 
fenntarthatóságát (33–46. bekezdés).
90 
A tárgyalási folyamatban a döntésho -
zatalhoz segítségül hívott független 
utólagos értékelések hasznosságát 
csökkenti a jegyzőkönyvek kihasznált -
sági arányaival kapcsolatos hiányos 
információ, a jegyzőkönyvek összevet -
hetetlensége és a halászati partnerségi 
megállapodások eredményességére 
vonatkozó kritikus elemzés hiánya 
(48–53. bekezdés).1. ajánlás.  
A halászati partnerségi 
megállapodásokról 
szóló tárgyalások
A jövőben kötendő megállapodások -
ra és jegyzőkönyvekre vonatkozóan 
a Bizottság:
a) vizsgálja meg az alvó megállapo -
dásokat és azt, hogy a halászati 
tevékenységeknek a kizárólagos -
sági záradék miatti megszakítását 
hogyan lehetne kezelni oly módon, 
hogy közben tiszteletben tartják 
a közös halászati politika elveit. 
A Bizottság továbbá pontosítsa 
azokat a rendelkezéseket, melyek 
biztosítják a halászati tevékeny -
ségek két jegyzőkönyv közötti 
folyamatosságát, és ezeket foglalja 
be a jegyzőkönyvekbe;
b) dolgozzék ki regionális stratégiá -
kat a halászati irányítás fejleszté -
sére és gondoskodjék arról, hogy 
az ugyanazon régióra vonatkozó 
jegyzőkönyvek összhangban 
legyenek a kapcsolódó regio -
nális stratégiával és más uniós 
alapokkal;
c) új jegyzőkönyvek halászati lehe -
tőségeinek tárgyalásakor vegye 
figyelembe a korábbi jegyzőköny -
vek kihasználtsági arányait, és 
igyekezzék jobban összekapcsolni 
a hozzáférési jogokért való fizetést 
a tényleges fogásokkal, miközben 
biztosítja, hogy a halászati tevé -
kenységeket ne érje hátrány;
d) elemezze behatóbban, hogy mi -
lyen lehetséges hatást gyakorolnak 
a fenntartható halászati partner -
ségi megállapodások előírásai 
a jegyzőkönyvek alkalmazására az 
Unió és az érintett partnerország 
kölcsönös előnyeinek megtartása 
mellett, és esetleg a releváns érde -
keltek bevonása révén azonosítsa, 
hogy mely területeken szükséges 
részletesebb vizsgálatot végezni 
a döntő fontosságú előírásokra 
vonatkozóan;
40 Következtetések és ajánlások
e) végezze célirányosabban az utóla -
gos értékeléseket: így következetes 
és összevethető elemzést kap -
hat arról, hogy a jegyzőkönyvek 
alapján kiadott közpénzek milyen 
mértékben térültek meg, továbbá 
átfogó és kritikus elemzést a jegy -
zőkönyvek eredményességéről az 
Unió és az érintett partnerország 
számára.
91 
A Számvevőszék megállapította azt is, 
hogy a „hozzáférési feltételek”, illet -
ve az „ágazati támogatás” összetevő 
végrehatásának irányítása nem volt 
kellően határozott.
92 
Az engedélyezési eljárás hosszadalmas 
és nehézkes, és a késedelmek bonyo -
líthatják, illetve csökkenthetik a ha -
lászflották tevékenységét. A Bizottság 
ennek ellenére nem rendelkezik olyan 
információs rendszerrel, amelynek 
segítségével nyomon követhetné 
az engedélykérelmezési folyamat 
különböző szakaszait, s emiatt még 
nehezebb megállapítani a késedelmek 
okait és azt, hogy melyek a javítandó 
területek (55–60. bekezdés).
93 
A Bizottság legújabb kezdeményezé -
sei ellenére hiányosságok jellemezték 
a fogási adatok kezelését, és nem 
voltak megbízható, következetes 
és hiánytalan adatok a fogásokról 
(61–65. bekezdés).2. ajánlás. 
A „halállományokhoz való 
hozzáférési feltételek” 
összetevő kezelése
A Bizottság haladéktalanul:
a) hozzon létre eljárásokat az en -
gedélyezési folyamat minden 
egyes lépésének nyomon követé -
séhez – beleértve a tagállamok, 
a partnerországok és a bizottsági 
szolgálatok által igénybe vett időt 
is – a folyamatokat jellemző hiá -
nyosságok azonosítása és orvoslá -
sa céljából;
b) ösztönözze vagy az elektronikus 
jogosítványoknak, vagy a jogo -
sítványok érvényességének teljes 
időtartamára engedélyezett hajók 
listájának elfogadását;
c) gondoskodjék arról, hogy az új 
fogási adatbázist a lobogó szerinti 
tagállamok teljes körűen használ -
ják, és az megbízható – továbbá 
összesíthető, nyomon követhető és 
folyamatosan aktualizált  – fogási 
adatokkal szolgáljon.
94 
Az ágazati támogatás keretében 
finanszírozott intézkedések tervezése 
fokozatosan javul. A Bizottság ezen 
összetevő végrehajtására irányuló mo -
nitoringban játszott szerepe azonban 
továbbra is korlátozott. Hiányoztak 
az egyértelmű keretek, a finanszíro -
zott tevékenységekre vonatkozóan 
nem voltak támogathatósági, illetve 
nyomonkövethetőségi szabályok, sem 
beszámolási követelmények. Mindeb -
ből adódóan olyan eseteket találtunk, 
amelyekben a partnerországok a Bi -
zottsággal közösen tervezettől eltérő 
intézkedéseket valósítottak meg, és ez 
kockázatot jelent az „ágazati támo -
gatás” összetevő eredményességére 
(66–76. bekezdés).
41 Következtetések és ajánlások
95 
Végezetül, a jegyzőkönyvek lehetővé 
teszik az ágazati támogatás kifizeté -
sének felfüggesztését, de nem teszik 
lehetővé a kifizetések csökkentését az 
egyeztetett intézkedések tényleges 
végrehajtása vagy az elért eredmények 
alapján. Továbbá az ágazati támogatá -
sok kifizetésének feltételei eltérnek az 
Európai Fejlesztési Alap által a költség -
vetés -támogatásnál alkalmazott felté -
telektől, ami néha következetlenséget 
eredményezhet (78–83. bekezdés).3. ajánlás.  
Az ágazati támogatás 
kezelése
A Bizottság haladéktalanul:
a) javasolja új jegyzőkönyvek eseté -
ben támogathatósági kritériumok 
bevezetését azon intézkedések ér -
tékeléséhez, amelyeknél felmerült 
az ágazati támogatás lehetősége 
(további követelmények vonatkoz -
hatnának a nyomonkövethetőség -
re, a kiválasztásra, a beszámolásra 
és a teljesítménymérésre, valamint 
a Bizottság ellenőrzési jogaira);
b) gondoskodjék a halászati partner -
ségi megállapodások keretében 
nyújtott ágazati támogatások 
eredményes koordinálásáról a ha -
lászatban tevékeny más fejlesztési 
partnerekkel;
c) gondoskodjék arról, hogy az 
ágazati támogatás kifizetései 
egyrészt összhangban legyenek 
más költségvetés -támogatási kifi -
zetésekkel, másrészt azon alapulja -
nak, hogy a partnerország milyen 
eredményeket ért el a közösen 
elfogadott intézkedések mátrixá -
nak megvalósításában.
A jelentést 2015. július 15-i luxembourgi ülésén fogadta el az Augustyn KUBIK 
számvevőszéki tag elnökölte I. Kamara.
 a Számvevőszék nevében
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 elnök
42
 Mellékletek
Halászati partnerségi megállapodások: további információk a tárgyalásokról és 
a megvalósításrólI. mellékletBevezetés
01 
A halászati partnerségi megállapodások létrehozásakor az Unió és a partne -
rországok magáról a megállapodásról, illetve az ahhoz kapcsolódó végrehaj -
tási jegyzőkönyvekről folytatnak tárgyalásokat. A megállapodás hosszú távú 
halászati együttműködéshez biztosít keretrendszert, amely keretrendszer ré -
szei a partnerországok joghatósága alá tartozó vizeken az uniós hajók halállo -
mányokhoz való hozzáférésére vonatkozó általános alapelvek és előírások 
is. A jegyzőkönyvek részletes feltételeket határoznak meg többek között az 
alábbiak tekintetében: halászati lehetőségek és fajok, pénzügyi hozzájárulás 
(amelyet az Unió egyrészt a hozzáférésért, másrészt ágazati támogatásként 
nyújt), a hajótulajdonosok által fizetendő díjak mértéke, a halászati engedél y-
lyel rendelkező hajók száma és mérete, valamint az a konkrét terület, amelyen 
számukra a halászat engedélyezett.
Felelősségi körök
02 
A halászati partnerségi megállapodások irányítását központilag a Bizottság 
végzi, közvetlen irányítás keretében. Minden egyes új megállapodáshoz vagy 
a jegyzőkönyvek megújításához a –Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság 
által képviselt – Bizottság meghatalmazást kap a Tanácstól, hogy kezdemé -
nyezzen tárgyalásokat az Unió nevében. A Lisszaboni Szerződés hatályba -
lépése óta a megállapodást és a jegyzőkönyvet a Tanács írja alá az Európai 
Parlament egyetértésével. A megállapodás hatálybalépése után a jegyző -
könyveket általában három–hatévente tárgyalják újra, a partnerországgal 
való megegyezés szerint.
03 
A halászati partnerségi megállapodások napi kezelése a Tengerügyi és Ha -
lászati Főigazgatóság központi irodáinak, valamint a nyomon követésért és 
a partnerországokkal való rendszeres kommunikációért felelős hat halászati 
attasénak a feladata.
04 
A partnerországok feladata a természetmegőrzési és irányítási intézkedések 
megfigyelése és betartatása, valamint olyan eredményes mechanizmusok 
létrehozása, amelyekkel figyelemmel kísérhetők és ellenőrizhetők a halászha -
jók tevékenységei. Az Uniós és a lobogó szerinti tagállamok1 feladata pedig 
eredményes ellenőrzés gyakorlása a hajóik felett és gondoskodás arról, hogy 
a hajók minden kötelezettségüknek eleget tegyenek, különösen ami a fogási 
és VMS -adatok gyűjtését illeti.1 A lobogó szerinti állam az az 
állam, ahol a hajót lajstromba 
vették.
43 Mellékletek
A halászati partnerségi megállapodásokkal kapcsolatos 
tárgyalások
05 
A tárgyalási folyamat különböző szakaszokból áll, de a flottatevékenység fo -
lyamatosságának biztosítása érdekében a Bizottságnak az új jegyzőkönyvről 
szóló tárgyalásokat legkésőbb egy évvel az aktuális jegyzőkönyv lejárta előtt 
meg kell kezdenie. A Bizottság kezdeményezésére a Tanács meghatalmazást 
ad, majd egy vagy több tárgyalási forduló zajlik a Bizottság és a partner -
ország között. E tárgyalások lezárásakor a Bizottság és az érintett partner -
ország parafálja a megállapodást, azt a Tanács jóváhagyja, majd mind a Ta -
nács, mind a partnerország aláírja azt. Ezután, ha a felek ebben egyetértenek, 
a jegyzőkönyv már a hivatalos ratifikálás előtt is ideiglenesen alkalmazható 
lesz. A partnerország ratifikálását követően az Európai Parlament egyetérté -
sét adja a jegyzőkönyv aláírásához, amely így hatályba lép.
Halászati engedélyek
06 
A halászati tevékenységek engedélyezéséről szóló, 1006/2008/EK rendelet ér -
telmében a Bizottság köteles engedélyezési adatbázist fenntartani, amelyben 
a tagállamok – amelyek feladata az üzemeltetők által benyújtott, engedé -
lyezések iránti kérelmek jogosultságának ellenőrzése – rendszeresen frissítik 
az adatokat. A kérelmeket ezután ellenőrzésre továbbítják a Bizottságnak. 
A Bizottság a kérelmeket a külképviseleteken keresztül továbbítja a partne -
rországoknak. Miután a partnerország kibocsátotta az engedélyt, az eredeti 
dokumentumot a külképviseleten, a Bizottságon, illetve a tagállamon keresz -
tül megküldik az üzemeltetőnek.
A vegyes bizottságok
07 
A megállapodások rendelkeznek vegyes bizottság létrehozásáról, amelynek 
feladata, hogy figyelemmel kísérje az egyes halászati partnerségi megálla -
podások alkalmazását. Minden vegyes bizottság a Bizottság és az érintett 
tagállam képviselőiből áll, és feladata a halászati partnerségi megállapodá -
sok működésének nyomon követése, értelmezés és alkalmazás, az „ágazati 
támogatás” összetevőre vonatkozó éves és többéves programok létreho -
zása, majd ezek végrehajtásának értékelése, kapcsolattartás a halászattal 
kapcsolatos, közös érdeklődésre számot tartó témákban, fórum biztosítása 
a halászati partnerségi megállapodások értelmezésével és alkalmazásával 
kapcsolatos viták békés rendezéséhez, valamint szükség esetén a halászati 
lehetőségek szintjének, és ebből adódóan a pénzügyi hozzájárulás mértéké -
nek újraértékelése.I. melléklet
44 Mellékletek
A halászati attasé
08 
A halászati attasék a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóságot képviselik 
a partnerországokban, és közvetlen szerepük van a jegyzőkönyvek végrehaj -
tásának figyelemmel kísérésében. A halászati attasé hozzájárul a tárgyalások 
és a vegyes bizottsági ülések előkészítéséhez, emellett kapcsolatot tart fenn 
a nemzeti hatóságokkal, ellenőrzi, hogy a jegyzőkönyvek rendelkezéseinek 
és az ágazati támogatásnak a végrehajtása megfelelően történik -e, rendsze -
resen beszámol a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóságnak, megvizsgálja 
a dokumentumokat és részt vesz a Regionális Halászati Gazdálkodási Szerve -
zet tudományos ülésein, nemzetközi szinten figyelemmel kíséri a Tengerügyi 
és Halászati Főigazgatóságra vonatkozó témák fejleményeit, nyomon követi 
a halászati ágazat más partnereinek tevékenységét, és minden uniós finanszí -
rozásban részesülő projekt számára aktualizált projektdokumentációt készít.
09 
A Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság jelenleg hat halászati attasét foglal -
koztat, egyet az indiai -óceáni régióban2, négyet a nyugat -afrikai (közép -atlan -
ti) régióban3, valamint egy, a csendes -óceáni régióért, elsősorban Kiribatiért 
felelős halászati attasét.
A tagállami monitoring
10 
A tagállamok halászati felügyelő központok révén kísérik figyelemmel flottáik 
tevékenységeit és e tevékenységek jogszerűségét. Emellett az elektronikus 
jelentéstételi rendszer (ERS) segítségével a flották fogásait is nyomon követik. 
A tagállamok a fogási adatokat – a VMS halászterületre vonatkozó informáci -
óival együtt – továbbítják a Bizottságnak. A tonhalra vonatkozó jegyzőköny -
vek esetében a tagállami tudományos intézetek az év végét követően saját 
tudományos eljárásaik szerint validálják az éves fogásokat. Az éves konszoli -
dált fogásszámot a partnerországgal egyeztetett végleges díjkimutatáshoz, 
a partnerországgal a halászati partnerségi megállapodás alkalmazásáról szó -
ló vitákhoz és a jegyzőkönyvben foglalt feltételek alapján a referencia -tonna -
tartalmat meghaladó fogások esetén alkalmazott kifizetésekhez használják 
fel. A validált éves fogásszámot a vonatkozó Regionális Halászati Gazdálko -
dási Szervezetnek is megküldik, hogy eleget tehessen az uniós beszámolási 
kötelezettségeknek.2 Ez a halászati attasé 
a mauritiusi külképviseleten 
dolgozik, és az öt indiai -óceáni 
megállapodásért felel 
(Comore -szigetek, Mozambik, 
Mauritius, Madagaszkár és 
Seychelle -szigetek).
3 Közülük egy 
a Zöld -foki-szigetekért, 
Elefántcsontpartért, 
Szenegálért és 
Bissau -Guineáért, egy São 
Tomé és Príncipe -ért és 
Gabonért, egy Mauritániáért, 
egy pedig Marokkóért felel.I. melléklet
45 Mellékletek
A 2015-ben hatályban lévő halászati partnerségi megállapodásokII. melléklet
Ország Faj IdőszakÖsszes 
uniós hoz ‑
zájárulás 
(euró)Ágazati 
támogatás 
(euró)Hozzá‑
férési jog 
(euró)Referenciamennyiség (tonna)
Zöld ‑foki ‑szigetek1TonhalIdeiglenes alkalmazás  
2014.12.23‑tól  
2014.12.23.–2018.12.22.525 000 262 500 262 500 5000 és a hajók száma
Comore ‑szigetek Tonhal 2014.01.01.–2017.01.01. 600  000 300 000 300 000 6 000
Elefántcsontpart Tonhal 2013.07.01.–2018.06.30. 680 000 257 500 422 500 6 500
Gabon Tonhal 2013.07. 24.–2016.07. 2 3. 1 350 000 450 000 900  000 20 000
GrönlandVegyes 
megállapodás2013.01.01.–2015.12.31. 17 847 244 2 743 041 15 104 203 Tőkehal 2200 Mélyvízi vörös álsügér 3000 Tengerfenéken élő vörös 
álsügér 2000 Grönlandi laposhal ‑  nyugat 2500 Grönlandi laposhal ‑  kelet 
4315 Koktélrák ‑ nyugat 3400 Koktélrák ‑ kelet 7500 Óriás laposhal ‑ 
nyugat 200 Óriás laposhal ‑ kelet 200  Kapellán 60 000 Jeges ‑tengeri pók 
250 Gránátoshalfélék ‑  nyugat 100 Gránátoshalfélék ‑  kelet 100
Bissau ‑GuineaVegyes 
megállapodás2014.11.24.–2017.11.23. 9 200 000 3 000  000 6 200 000 Koktélrák, tengerfenéki fajok, lábasfejűek és tonhal
Nincs referenciamennyiség. Csak hajószám és globális halászati kapacitás 
Kiribati Tonhal 2012.09.16.–2015.09.15 1 325 000 350 000 975 000 15 000
Madagaszkár Tonhal 2015.01.01.–2018.12.31. 1 566 250 700 000 866 250 15 750
Mauritius Tonhal 2014.01.28.–2017.01.27. 660 000 302 500 357 500 5 500
MarokkóVegyes 
megállapodás2014.07.15.–2018.07.14. 30 000 000 14 000  000 16 000  000 Mélyvízi, tengerfenéki fajok és tonhal 80 000 mélyvízi faj. A többiekre: 
Nincs referenciamennyiség. Csak hajószám és globális halászati kapacitás
Mozambik Tonhal 2012.02.01.–2015.01.31. 980 000 460 000 520 000 8 000
São Tomé és Príncípe Tonhal 2014.05.23.–2018.05.22. 710 000 325 000 385 000 7 000
Szenegál1Tonhal 2014.11.20.–2019.11.19. 1 738 000 750 000 988 000 14 000
Seychelle ‑szigetek1Tonhal 2014.01.18.–2020.01.17. 5 116 666 2 533  333 2 583 333 50 000
Éves kifizetés összesen 72 298 160 26 433 874 45 864 286 
Utolsó jegyzőkönyvek azokkal az országokkal, amelyekkel a tárgyalásokat elhalasztották
Mauritánia2 Vegyes 
megállapodás2012.12.16.–2014.12.15. 70 000  000 3 000  000 67 000  000 Rákalakúak 5000 (kvóta) Szenegáli tőkehal 4000 (kvóta) A szenegáli tőke ‑
haltól eltérő tengerfenéki fajok, nem vonóhálóval  2500 (kvóta) Fagyasz ‑
tóval felszerelt tonhalhalászhajók  5000 Horgászbotos tonhalhalászhajó 
és felszíni horogsoros hajó 10 000 Fagyasztóval felszerelt nyílt tengeri 
vonóhálós halászhajók 285  000 (kvóta) Tarisznyarák ‑halászat 200 (kvóta) 
Fagyasztóval nem felszerelt nyílt tengeri halászhatók 15 000 (kvóta)
Mozambik Tonhal 2012.02.01.–2015.01.31. 980 000 460 000 520 000 8 000
1 Számításkor a hozzáférési jogokhoz való pénzügyi hozzájárulást az éves kifizetések átlagának vették.
2 2015. július 10-én sikeresen lezárultak az Európai Bizottság és Mauritánia között egy új jegyzőkönyv elkészítését célzó tárgyalások. Ez a négy évre szóló jegyzőkönyv évente 
59,125 millió eurót jelent, és még függ a Tanács jóváhagyásától és az Európai Parlament egyetértésétől.
Forrás:  A Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság weboldala és a rendelet.
46 Mellékletek
Halászati partnerségi megállapodásokIII. Melléklet
Uniós vizek
Északi megállapodásokVegyes megállapodás Tonhal-megállapodás és
Grönland
18
Madagaszkár
1,5Marokkó
30
Mauritánia
-
Zöld-foki-szigetek
0,5
Gabon
1,4Bissau-Guinea
9Seychelle-szigetek
5Kiribati
1,3
Gambia
-
Elefántcsontpart
0,7Salamon-szigetek
-Mikronézia
-
Szenegál
1,8Comore-szigetek
0,6
Mauritius
0,7Mozambik
- -São Tomé
és Príncipe
0,7Egyenlítői-
Guinea
-Országok, amelyekkel van megálla-
podás, de nincs hatályos jegyzőkönyv:
Egyenlítői-Guinea, Gambia, Mauritania1, 
Mikronézia, Mozambik,
Salamon-szigetek.
1 2015. július 10-én sikeresen lezárultak az 
Európai Bizottság és Mauritánia között egy új 
jegyzőkönyv elkészítését célzó tárgyalások.Ez a négy évre szóló jegyzőkönyv évente59,125 millió eurót jelent, és még függ a Tanács jóváhagyásától és az Európai Parlament egyetértésétől.2015-ben hatályban lévő halászati 
partnerségi megállapodások:2015-ben hatályban lévő halászati partnerségi megállapodások:
Grönland, Bissau-Guinea, Marokkó.
Ország (alvó megállapodás)A megállapodás 
típusa
A megállapodás 
típusaUniós hozzájárulás 
2015-ben, millió euróOrszágZöld-foki-szigetek, Comore-szigetek, 
Elefántcsontpart, Gabon, Kiribati, Madagaszkár, Mauritius, São Tomé és Príncipe, Szenegál, Seychelle-szigetek.
Forrás:  A Flanders Marine Institute térképei alapján, 2015. MarineRegions.org. http://www.marineregions.org , 2015.04.20.
47
a kizárólagossági záradékkal (nem úgy, mint a tisztán 
„magánengedélyek”, a Bíróság által a C-565/13. számú 
ügyben kifejtettek szerint).
VI
Adott esetben ez a koncepció azt jelenti, hogy a parti 
állam által a különböző érdekelt felekkel kapcsolat -
ban megállapított irányítási célkitűzések, irányítási 
intézkedések és piacfelosztási kulcsok világosan 
meghatározottak és jól ismertek, mint a Grönlanddal, 
Marokkóval, Mauritániával és Bissau -Guineával kötött 
vegyes megállapodások esetében.
A tonhalfélékre vonatkozó megállapodásokat illetően 
a halászati lehetőségek a megfelelő regionális halászati 
gazdálkodási szervezetek által elfogadott irányítási 
célkitűzések és intézkedések alapján kerülnek meg -
állapításra, amely szervezetek regionális alapon kapnak 
megbízást ezen feladatok ellátására, valamint tudomá -
nyos munkával és tanácsadással is támogatják azokat.
VII
A Bizottság figyelembe veszi a halászati lehetőségek 
múltbeli kihasználási szintjét, azokat a külső tényező -
ket, amelyek hatással lehetnek a halászati lehetőségek 
kihasználására, a fogások rendelkezésre állásától és 
változatosságától függően.
A tonhalakra vonatkozó halászati partnerségi meg -
állapodások jegyzőkönyveiben rögzített fogási 
referenciaszintek – amelyek nem a kifogható mennyi -
ségre vonatkozó korlátozások  – az uniós halászflották 
korábban bejelentett fogási mennyiségein alapulnak. 
A vonatkozó jegyzőkönyvekben jóváhagyott referen -
cia-tonnatartalom  – ami partnereink számára elen -
gedhetetlen előfeltétel  – jelenti az uniós hozzáférési 
hozzájárulás kifizetésének jogalapját. Ezeknek a fogási 
referenciaszinteknek azonban figyelembe kell venniük 
a fogási mennyiségek magas évközi változékonyságát 
is a különböző területeken, ami a nagy távolságra 
vándorló fajok elterjedtségének és egyedsűrűségének 
évenkénti változékonyságának köszönhető.
A halászati lehetőségek esetleges kihasználatlansága és 
a korlátozóbb jellegű technikai védelmi intézkedések 
végrehajtása közötti összefüggés tekintetében fel kell 
hívni a figyelmet arra, hogy az ilyen technikai védelmi 
intézkedésekben két fél állapodik meg a különböző 
állományok fenntartható kiaknázása, a halászati tevé -
kenységek tengeri ökoszisztémákra gyakorolt hatásának 
csökkentése, valamint a külföldi ipari jellegű tengeri Összefoglaló
I
A közös halászati politika megreformálása keretében 
a fenntartható halászati partnerségi megállapodások 
elsősorban a halászati irányítás javítását szolgálják 
a parti partnerországok kizárólagos gazdasági öve -
zetében, ugyanazon alapelvek alapján, mint amelye -
ket az Európai Unióban alkalmaznak. Ennek célja az 
erőforrások fenntartható kiaknázásának biztosítása, 
valamint az, hogy támogassuk partnereinket halászati 
ágazatuk fejlesztésében.
A megállapodások a legjobb tudományos szakvéle -
ményeken alapulnak, teljes mértékben átláthatóak 
és megkülönböztetéstől mentesek. Ezek az alapelvek 
beépítésre kerültek a halászati partnerségi megállapo -
dások jegyzőkönyveibe, amelyekről a közelmúltban 
zajlottak tárgyalások. A jegyzőkönyvek tárgyalására 
azzal a céllal került sor, hogy maximalizálják a partne -
rek halászati területéhez való hozzáférésért kifizetett 
összegek értékarányosságát, valamint az ágazati 
támogatást.
Válasz a III. és IV. bekezdésre
A halászati partnerségi megállapodások jegyzőköny -
veiről folytatott tárgyalás számos tényezőtől függ, 
amelyek közül sok kívül esik a Bizottság ellenőrzési 
körén. Vannak olyan követendő szabályok, amelyek -
hez szükség van más uniós intézmények, pl. a Tanács 
és a Parlament közreműködésére. A tárgyalási folya -
mat teljes időtartama nagymértékben függ a partner 
harmadik országok belső elfogadási eljárásaitól.
Az előforduló fennakadások általában rövid ideig tar -
tottak, és nem befolyásolták az uniós flotta halászati 
tevékenységeit.
V
Ez az átmeneti rendszer az 1006/2008/EK rendelet 9. 
cikkén alapul, ami legfeljebb hat hónapig biztosítja 
a halászati tevékenységek folytonosságát abban az 
esetben, ha az EU és partnerországa között jegy -
zőkönyv elfogadására került sor, de a jegyzőkönyv 
még nem került ideiglenesen alkalmazásra. Az ilyen 
átmeneti engedélyeket, amelyeket a partnerország 
szigorúan önkéntes alapon bocsát ki a Bizottság kéré -
sére, még mindig a fő megállapodás alapján (jóllehet 
jegyzőkönyv hiányában) kibocsátott engedélyeknek 
kell tekinteni, amelyek így nem állnak ellentétben A Bizottság  
válasza
A Bizottság válasza 48
Konkrét kérdések felmerülése esetén ezeket megvitat -
ják a tagállamokkal.
XI
A bizottsági szolgálatok által 2013-ban kidolgozott, 
majd 2014-ben aktualizált, az ágazati támogatás 
megvalósításának ellenőrzésére vonatkozó iránymuta -
tások megjelölik az ágazati támogatás meghatározása 
és ellenőrzése során követendő elveket, valamint 
a bejelentési követelményekre vonatkozó speciális 
szabályokat. Ez lehetővé teszi a vegyes bizottság által 
jóváhagyandó program kiigazításait.
A legutóbbi jegyzőkönyvekben ezek az iránymuta -
tások kiegészítésre kerültek az ágazati támogatás 
megvalósítására és ellenőrzésére vonatkozó konkrét 
rendelkezések bevezetésével.
Ezek többek között megkövetelik az ágazati támo -
gatásból finanszírozandó tevékenységi mátrix 
kidolgozását és jóváhagyását, amely egyértelműen 
meghatározza a támogatandó tevékenységeket, a cél -
kitűzéseket, valamint az elért eredményeket.
A mátrixot rendszeresen megvizsgálja a vegyes bizott -
ság, valamint ellenőrzi a halászati attasé annak érde -
kében, hogy biztosítsák a mátrix program betartását.
XII
Az új közös halászati politika 2013-as elfogadását 
követően – ideértve az ágazati támogatási kifizetések 
különválasztását a hozzáférési jogokkal összefüggő 
kifizetésektől, valamint azok feltételhez kötöttségét  –, 
az ágazati támogatási kifizetések ma már közvetlenül 
az ágazati támogatás teljesítéséhez és felhasználásá -
hoz kapcsolódnak.
A fenntartható halászati partnerségi megállapodások 
keretében nyújtott ágazati támogatást a partner -
ország által javasolt, korlátozott számú konkrét intéz -
kedések alapján nyújtják, nem pedig olyan rendszer -
szintű megközelítés alapján, mint az EFA, ami többek 
között költségvetési támogatást nyújt. Az ágazati 
támogatás továbbá általában sokkal alacsonyabb, 
mint az EFA keretében nyújtott támogatás.
Keretösszegeket irányoztak elő az ágazati támogatás 
felülvizsgálatára a vegyes bizottságban olyan ese -
tekben, amikor a partnerország megfelelő indokkal 
a források átcsoportosítását kéri a programon belül, 
illetve, amennyiben szükséges, az ágazati kifizetések flották és a parti államok part menti kisüzemi halászai 
közötti konfliktusok elkerülése érdekében.
A technikai védelmi intézkedéseket sok esetben 
a partnerországok nemzeti jogszabályai tartalmazzák, 
következésképpen nem képezhetik tárgyalás alapját. 
Ezeket be kell építeni a fenntartható halászati partner -
ségi megállapodásba.
Az az elv, miszerint az EU előleget fizet a hozzáférési 
hozzájárulásból, biztos bevételt nyújt a partnerország 
részére, ami a fenntartható halászati partnerségi meg -
állapodásokat előnyös irányítási eszközzé teszi.
VIII
A Bizottság tisztában volt a független tanácsadók 
által az értékelések elvégzése során alkalmazott 
módszertanban rejlő összevethetőségi problémákkal. 
Egy belső vizsgálatot követően, és a vizsgálat eredmé -
nyeképp létrejövő iránymutatások alapján a Bizottság 
kidolgozta a fenntartható halászati partnerségi megál -
lapodásokkal összefüggésben elvégzendő értékelé -
sek szempontjainak egységes mintáját. Elfogadták 
a halászati partnerségi megállapodások gazdasági 
hatásainak értékelésére vonatkozó egyetlen közös 
módszertant, amit 2015 eleje óta alkalmaznak.
IX
Az utóbbi években a Bizottság elindított egy folyama -
tot, melynek során újratervezi informatikai eszközeit, 
valamint 2013 elején elindította az úgynevezett „infor -
matikai engedélyezési projektet”, amelynek során digi -
tális módszerrel rögzítésre kerül az engedélyek kiadása 
és nyomon követése egyaránt. A meglévő informatikai 
eszközök lehetővé teszik a Bizottság számára a halászati 
engedélyek kérelmezéséhez és kiadásához kapcso -
lódó eljárások hatékonyabb irányítását, attól a ponttól, 
amikor a tagállam benyújtja hiánytalan kérelmét, az 
engedély harmadik ország általi kiadásáig.
X
2011 óta a Bizottság új adatszolgáltatási eljárások, 
valamint új adatbázisok kifejlesztésén dolgozik, 
különös tekintettel a „DataWareHouse” elnevezésű 
adattárházra, az uniós halászhajók által kifogott 
mennyiségek hatékonyabb és megfelelőbb ellenőr -
zése érdekében. Ez az adattárház már 2013 végén 
rendelkezésre állt, 2014 során pedig fokozatosan vált 
működőképessé attól függően, hogy a tagállamok 
mennyire voltak képesek a rendszer bevezetésére. 
A Bizottság válasza 49
A jegyzőkönyvek megújításáról szóló tárgyalások 
során a Bizottság aktívan támogatja az elektronikus 
engedélyek használatát az uniós hajók számára.
XIII h)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást, és úgy véli, hogy 
már elkezdte megtenni a szükséges lépéseket a hely -
zet orvoslására.
A Bizottság állandó kapcsolatot tart a tagállamokkal 
a technikai problémák megoldása érdekében.
XIII i)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást, és úgy véli, hogy 
az már részben végrehajtásra került, mivel konkrét 
iránymutatást adott az ágazati támogatás irányítására 
és ellenőrzésére vonatkozóan, és a partnerországokkal 
folytatott tárgyalásoktól függően a Bizottság megteszi 
a szükséges lépéseket a teljes végrehajtás érdekében.
XIII j)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást, és úgy véli, hogy 
az már részben végrehajtásra került.
Az új közös halászati politika a jó kormányzás elvei 
között meghatározta az „egyéb uniós szakpolitikákkal 
való összhangot” (az 1380/2013/EU rendelet 3. cikké -
nek h) pontja). Ennek alapján a halászati szempontok 
egyre inkább beépülnek a fejlesztési politikába.
XIII k)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást, és úgy véli, hogy 
annak részbeni végrehajtása már folyamatban van.
Éves kifizetéseket terveznek mindegyik halászati part -
nerségi megállapodás vegyes bizottságának keretein 
belül. Amennyiben a vegyes bizottság úgy találja, 
hogy a nyújtott támogatás nem kerül megfelelően fel -
használásra, felfüggeszthetik a következő évekre szóló 
ágazati támogatási hozzájárulások kifizetéseit. felfüggesztését az ágazati támogatás megfelelő 
megvalósításáig.
XIII a)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
XIII b)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást, és megkezdte 
annak végrehajtását.
XIII c)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást, amelynek végre -
hajtásához tárgyalásokra, valamint az EU és az érintett 
harmadik országok jóváhagyására van szükség.
XIII d) 
A Bizottság elfogadja az ajánlást, már megkezdte 
a konzultációs eljárást az érdekelt felekkel.
XIII e)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
2014 decemberében új módszertant mutattak be 
a Bizottságnak, ami 2015 januárjában elfogadásra került. 
Ez a módszertan közös alapot biztosít a jegyzőkönyvek 
gazdasági hatásai értékelésének elvégzése során, a jövő -
beni tárgyalásokat megelőzően. Amint sor kerül ennek 
a módszertannak a szisztematikus alkalmazására, az 
teljes mértékben megfelel majd a Bíróság ajánlásainak.
XIII f)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást, és úgy véli, hogy 
már elkezdte megtenni a szükséges lépéseket a hely -
zet orvoslására.
Az utóbbi években a Bizottság elindított egy folyama -
tot, melynek során újratervezi informatikai eszközeit, 
valamint elindította az úgynevezett „informatikai 
engedélyezési projektet”, amelynek során digitális 
módszerrel rögzítésre kerül az engedélyek kiadása és 
nyomon követése egyaránt.
XIII g)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást, és úgy véli, hogy 
már elkezdte megtenni a szükséges lépéseket a hely -
zet orvoslására.
A Bizottság válasza 50
Az EU az ágazati támogatást többek között a kor -
mányzás nemzeti szintű fejlesztéséhez nyújtja, míg 
az EFA -ból az Indiai -óceáni Bizottság (IOC) részére 
regionális szinten nyújtott támogatás a regionális 
együttműködés továbbfejlesztését szolgálja. Az Unió 
küldöttségének helyi halászati attaséja az Indiai -óce-
áni Bizottsággal való rendszeres kapcsolattartás 
során szintén hozzájárul a támogatott tevékeny -
ségek egymást kölcsönösen kiegészítő jellegének 
biztosításához.
31
A halászati partnerségi megállapodásokon keresztül, 
és különösen az ágazati támogatáson keresztül az EU 
az együttműködésen alapuló tudományos folyamat 
előmozdítására törekszik az állományokkal, halá -
szatokkal és irányítási intézkedésekkel kapcsolatos 
értékelések tekintetében az EU és a partnerországok 
tudósai között, tudományos vegyes bizottságokon 
keresztül, vegyes fenntartható halászati partnerségi 
megállapodásokban, valamint az is a célja, hogy 
támogassa a partnerországok tudósainak és igazga -
tóinak részvételét a Regionális Halászati Gazdálkodási 
Szervezetnek a tonhalakra vonatkozó fenntartható 
halászati partnerségi megállapodásokkal kapcsolatos 
ülésein.
A tonhalakkal kapcsolatos megállapodások tekinteté -
ben a jegyzőkönyvek csak akkor biztosítsanak hozzá -
férési jogokat, ha azok összhangban állnak az ENSZ 
Tengerjogi Egyezményével (Unclos). A Bizottságnak 
ezért biztosítania kell azt, hogy a halászati partnerségi 
megállapodások tükrözzék a Regionális Halászati Gaz -
dálkodási Szervezeteknek a halállományok állapotára 
vonatkozó határozatait és ajánlásait.
A vegyes megállapodások tekintetében a tudományos 
vegyes bizottság rendszeresen áttekinti az összes 
rendelkezésre álló információt a kifogott mennyi -
ségre, a halászatok erőkifejtésére és a halállományok 
állapotára vonatkozóan, a vonatkozó fenntartható 
halászati partnerségi megállapodások jegyzőkönyvei -
hez kapcsolódóan.
Az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 61. cikke értel -
mében, amennyiben egy parti állam meghatározza 
a többletet, az EU és a lobogó szerinti állam is felelős 
azért, hogy ne legyen túlhalászás. Ezért az EU célja 
a teljes átláthatóság elérése a halászati lehetőségek 
és irányítási célkitűzések tekintetében. A többlet 
fogalma azonban nem jelenti azt, hogy el kell fogadni 
egy olyan irányítási keretrendszert, amely fogási Észrevételek
21
Mauritánia esetében nem szakadtak meg a halászati 
tevékenységek a 2008 –2012-es és a 2013 –2014-es 
jegyzőkönyvek között.
22
Az 1006/2008/EK rendelet 9. cikkével összhangban 
a mauritániai hatóságok hozzájárultak ahhoz, hogy 
kiadják az engedélyeket a hozzájuk beérkezett kérvé -
nyekre. Ha uniós hajótulajdonosok engedélyek kiadá -
sát kérték volna egyéb halászati kategóriákra, talán 
kiadták volna ezeket az engedélyeket ezekre az egyéb 
halászati kategóriákra. Az adott időben azonban nem 
érkeztek kérelmek a hajótulajdonosoktól.
23
A Mauritániával folytatott tárgyalások eredménye -
képp 2014 júliusában létrejött megoldás egy kompro -
misszum a lejárati dátum kérdése tekintetében, amit 
a Bizottság az érintett tagállamok hozzájárulásával 
fogadott el.
24
A halászati tevékenységek megszakításáért nyújtott 
kompenzáció lehetősége az EHA (Európai Halászati 
Alap) rendeletből ered. Az Unió költségvetésében már 
szerepelnek ezek a kompenzációs összegek, így ez 
nem jelentene az EU számára többletkiadást.
28
Az új közös halászati politika a jó kormányzás elvei 
között meghatározta az „egyéb uniós szakpolitikákkal 
való összhangot” (az 1380/2013/EU rendelet 3. cikké -
nek h) pontja).
A DEVCO Főigazgatósággal való fokozott együttmű -
ködés, mind felsővezetői, mind pedig hivatalnoki 
szinten, biztosítani fogja az EU által akár fenntartható 
halászati partnerségi megállapodásokon, akár az 
EFA-n vagy más támogatókon keresztül nyújtott pénz -
ügyi támogatás hatékony felhasználását.
A Bizottság válasza 51
41
Az új jegyzőkönyvvel kapcsolatban Mozambikkal foly -
tatott tárgyalások során a tagállamok elfogadták eze -
ket a technikai feltételeket, tekintettel arra a tényre, 
hogy a Bizottság még a nemzeti jogszabálytól való 
eltérésre is felhatalmazást szerzett (a flotta egésze 
helyett csupán a flotta egyharmadának az átvizsgá -
lása) a jegyzőkönyv kihasználásának maximalizálása 
érdekében.
46
A fenntartható halászati partnerségi megállapodások 
és az EFA keretében nyújtott költségvetési támo -
gatások jellegüknél fogva különbözőek, ezért azok 
külön tárgyalások alapját képezik. Valójában az EFA és 
a fenntartható halászati partnerségi megállapodások 
keretében nyújtott támogatásokra vonatkozó tárgya -
lások időpontjai ritkán esnek egybe. Az EFA progra -
mozását hétévente vitatják meg, míg a fenntartható 
halászati partnerségi megállapodások átlagos időtar -
tama 3 –4 év.
A Bizottság ezért megállapítja, hogy ez nem befolyá -
solja a Bizottság álláspontját a fenntartható halászati 
partnerségi megállapodásról folytatott tárgyalás 
során.
Összességében koherencia és következetesség figyel -
hető meg a partnerországaink tekintetében alkalma -
zott megközelítésekben.
49
A Bizottság a tagállamok által az uniós jogszabályok -
ban előírtak szerint szolgáltatott adatokra támasz -
kodik. Az esetlegesen előforduló eltérések az új, 
központosított fogásbejelentési rendszer segítségével 
kerülnek feloldásra, amely lehetővé teszi a folyamatos 
nyomon követést. Az adatok rendelkezésre állását javí -
tani fogja, hogy a bejelentett fogások állandó jelleggel 
összehasonlításra kerülnek a jegyzőkönyvben megha -
tározott referencia -tonnatartalommal.
50
A jegyzőkönyv rövid időtartama a közös halászati 
politika reformját megelőzően az új közös halászati 
politika végrehajtására történő átállást szolgálta. 
Ennek életbelépése után most már hosszabb időtar -
tamra, átlagosan 4 –5 évre szóló jegyzőkönyvekre kell 
törekedni.korlátozásokon alapul. A halászati mortalitás valójá -
ban korlátozható olyan más típusú intézkedésekkel is, 
mint például a kapacitási korlátok, erőkifejtési korlátok 
stb.
32
A halászati mortalitást olyan kapacitási határértékek -
kel korlátozzák, amelyeket az Indiai -óceáni Tonhalbi -
zottságban részes felek flottafejlesztési tervei alapján 
határoztak meg, a jegyzőkönyvekben pedig tisztelet -
ben tartják az EU -ra vonatkozó kapacitásszinteket.
Válasz a 33 –34. bekezdésre
A legutóbbi tárgyalások során, a tárgyalások alaku -
lásában minden esetben fontos szerepet játszottak 
olyan kérdések, mint az eredményes pénzgazdálkodás 
és az értékarányosság. Ez tükröződik a pénzügyi kom -
ponens átalakításában is, amelyben az ágazat ma már 
a hozzáférési kifizetések pénzügyi terhének nagyobb 
részét leveszi az EU -ról.
39
Az értékelésben nyújtott információk azt is mutatják, 
hogy a közvetlen hozzáadott érték az összes ked -
vezményezett esetében csak kismértékben csökkent 
a 2013 –2014-es jegyzőkönyvben az előző jegyző -
könyvhöz képest (0,86-ról 0,8-ra), a hozzáadott érték -
ből származó előnyöknek Mauritánia javára történő 
kiegyensúlyozásával.
Ezt meghatározza az a tény is, hogy az értékelés 
a jegyzőkönyv kétéves időtartamából mindössze 
11 hónapot fedett le, ami egybeesett egy alacsony 
kihasználtsági szintű időszakkal. Továbbá meg kell 
jegyezni a kisméretű nyílt tengeri fajok piaci árában 
megfigyelt magas volatilitást is, ami egyértelműen 
befolyásolja a hozzáadott értékre vonatkozó becslé -
seket. A fentiek miatt az értékelés következtetéseit 
óvatosan kell kezelni.
40
Ennek okán felfüggesztették Mauritániával a követ -
kező jegyzőkönyvről folytatott tárgyalásokat.
A Bizottság válasza 52
60
A jelenlegi informatikai rendszer csupán az adott 
lobogó szerinti állam által hiánytalanul megküldött 
halászatiengedély -kérelmek nyomon követését teszi 
lehetővé a Bizottság számára. A 2013 elején elindí -
tott projekt célja az „IT Licence Project” (informatikai 
engedélyezési projekt) elnevezésű folyamat javítása, 
a halászati engedélyek kérelmezéséhez és kibocsá -
tásához kapcsolódó eljárások hatékonyabb nyomon 
követése érdekében. Közben a Bizottság felülvizsgálja 
valamennyi belső eljárását.
62
A vonatkozó uniós jogszabályban foglalt bejelentési 
rendelkezéseket betartják, és a Bizottság megfe -
lelő nyilvántartást vezet. Folyamatban van továbbá 
a szükséges informatikai eszközök fejlesztése a fogási 
adatbázis létrehozása érdekében.
63
2011 óta a Bizottság új adatszolgáltatási eljárások, 
valamint új adatbázisok kifejlesztésén dolgozik, 
különös tekintettel a „DataWareHouse” elnevezésű 
adattárházra, az uniós halászhajók által kifogott 
mennyiségek hatékonyabb és megfelelőbb ellen -
őrzése érdekében. Ez az adattárház már 2013 végén 
rendelkezésre állt, 2014 során pedig fokozatosan vált 
működőképessé attól függően, hogy a tagállamok 
mennyire voltak képesek a rendszer bevezetésére. 
Konkrét kérdések felmerülése esetén ezeket megvitat -
ják a tagállamokkal.
65
A Bizottság már felismerte ezt a problémát, és jelenleg 
azon dolgozik a tagállamokkal, uniós halászati kutató -
intézetekkel és harmadik országokkal, hogy közös és 
egységes módszereket fogadjanak el a halászati part -
nerségi megállapodások által lefedett vizeken kifogott 
mennyiségek értékelésére.
Habár fennállhatott annak kockázata, hogy többlet -
költségek jelentkeznek az EU oldalán, ez azonban nem 
így történt az Indiai -óceán esetében, ahol a kifo -
gott mennyiségek nem haladták meg a referencia - 
tonnatartalmat a Bíróság által felülvizsgált egyik 
megállapodásban sem, kivéve Madagaszkárt 2005-
ben és 2007-ben.52
Mivel a halászati partnerségi megállapodások vonat -
kozásában a közös halászati politika célkitűzései nem 
vetítik előre azok EU-régiókra gyakorolt hatását, sem 
pedig az uniós piac hallal való ellátását, nem várható 
el a közös halászati politikától ezeknek a szempontok -
nak az értékelése.
2015 elején a Bizottság által a fenntartható halászati 
partnerségi megállapodás értékelésére felkért tanács -
adók kifejlesztettek egy közös, egységes módszert 
a gazdasági hatások értékelésére a fenntartható halá -
szati partnerségi megállapodásokkal összefüggésben, 
és megállapodtak abban a bizottsági szolgálatokkal.
57
A Bizottság által végzett ellenőrzési eljárás teljes mér -
tékben tiszteletben tartja az alkalmazandó jegyző -
könyv rendelkezéseit.
Jelenleg a Bizottság egy új rendszer megalkotásán 
dolgozik, amelyben digitális formában rögzítésre kerül 
az engedélyek kiadása és nyomon követése egyaránt 
(LICENCE projekt), és amely lehetővé teszi a Bizottság 
számára a halászati engedélyek kérelmezéséhez és 
kiadásához kapcsolódó eljárásrészek hatékonyabb irá -
nyítását, attól a ponttól, amikor a tagállam benyújtja 
hiánytalan kérelmét, az engedély harmadik ország 
általi kiadásáig.
58
Az engedélyek kiadása iránti kérelmek formája nagy -
mértékben függ a partnerország nemzeti jogszabályá -
ban foglalt konkrét rendelkezésektől, valamint annak 
humánerőforrásaitól és igazgatási kapacitásától.
59
Mauritánia esetében az uniós küldöttség fokozott 
figyelemmel kíséri az engedélyezési eljárást, és 
állandó kapcsolatot tart fenn Mauritánia illetékes 
szolgálataival a késések minimálisra csökkentése érde -
kében. A folyamatot támogatja továbbá olyan megbí -
zottak jelenléte, akik a hajótulajdonosokat képviselik 
a helyi hatóságok előtt.
A Bizottság válasza 53
73
A Bizottság célja, hogy a nemzeti költségvetés egyér -
telműen utaljon az ágazati támogatási hozzájárulásra, 
ez azonban a partnerország nemzeti pénzügyi jogsza -
bályaitól függ.
A Bizottság azon a véleményen van, hogy a nyújtott 
ágazati támogatás nyomon követhető a partner -
országok megfelelő mátrixaiban.
A Bizottságnak továbbá arra a tényre kell támaszkod -
nia, hogy a partnerország által az ágazati támogatás 
végrehajtásához kapcsolódó adott mátrix meg -
valósítása érdekében vállalt intézkedésekre általában 
a megfelelő pályázati és közbeszerzési nemzeti szabá -
lyok vonatkoznak.
74
A jegyzőkönyvek szerinti vegyes bizottságok figye -
lemmel kísérik az ágazati támogatás végrehajtását, 
ideértve, adott esetben, a költséghatékonyságot is.
Mozambik tekintetében, a vegyes bizottság által 
végzett rendszeres ellenőrzésen felül, a 2012 –2014-es 
jegyzőkönyv keretében nyújtott ágazati támogatás 
végrehajtásának végső értékelése még várat magára. 
Mozambik jelenleg ezen értékelés dokumentációjának 
előkészítésén dolgozik, és fel kell állítani egy vegyes 
bizottságot az előrehaladás ellenőrzése érdekében.
75
Lásd az összefoglaló XII. pontjára adott választ.
Mauritánia esetében a kihasználtsági szintet befolyá -
solta a nehéz politikai helyzet a 2008 –2012-es időszak 
elején. Továbbá a 2013 –2014-es jegyzőkönyv szerinti 
ágazati támogatást a mauritániai hatóságok kifejezett 
kérésére évi 3 millió euróra csökkentették: nem ez volt 
a Bizottság eredeti célkitűzése, és nem is volt köz -
vetlen válasz az átláthatóság hiányára a mauritániai 
partner részéről.68
Lásd az összefoglaló XI. pontjára adott választ.
69
Amikor lehetséges, olyan országokban, ahol több 
aktív támogató van, az EU koordinációs üléseket tart 
más, a fejlesztésben részt vevő szereplőkkel (Mauri -
tánia, az utóbbi időben pedig Mozambik). A halászati 
attasé részt vesz a koordinációs üléseken. Aktív kap -
csolat áll fenn a fejlesztési együttműködésben részt 
vevő küldöttség különböző csoportjai között.
A választott uniós prioritásokat tükrözik az egyéb 
támogatókkal folytatott koordinációs ülések.
70
A Mozambikban dolgozó küldöttség részt vesz 
a minisztérium által szervezett ágazati támogatói 
koordinációs üléseken, és a küldöttség az ágazat egyik 
fő támogatójaként jelenik meg. Ezenfelül a halászati 
hatóságok olyan tevékenységi tervet dolgoznak ki, 
amely összhangban áll a nemzeti szabályokkal, és 
a különböző támogatók és az EU által finanszírozott 
tevékenységek átláthatóságára vonatkozik. A Bizott -
ság megállapítja, hogy nem áll fenn a kettős finanszí -
rozás kockázata.
72
Lásd még az összefoglaló XI. pontjára adott választ.
A Bizottság válasza 54
A megreformált közös halászati politika, amely 
különválasztja az ágazati támogatási finanszírozást 
a hozzáférési kifizetésektől, valamint a vegyes bizott -
ság eljárása során fokozott ellenőrzést alkalmaz és 
bevezeti a feltételhez kötöttséget, javította az ágazati 
támogatás irányítását.
Lásd az összefoglaló XII. pontjára adott választ.
80
A kifizetések tervezése és ellenőrzése valamennyi 
halászati partnerségi megállapodás vegyes bizott -
ságának keretein belül rendszeresen, éves alapon 
történik. Amennyiben a vegyes bizottság úgy találja, 
hogy a nyújtott támogatás nem kerül megfelelően fel -
használásra, felfüggeszthetik a következő évekre szóló 
ágazati támogatási hozzájárulások kifizetéseit, amíg 
nem tapasztalnak javulást a források felhasználása 
tekintetében. Ez fordult elő különösen a Seychelle -szi-
getek, Mozambik és a Comore -szigetek esetében.
81
Amennyiben nincs eredmény, vagy csak korlátozott az 
elsőbbségi intézkedéssel/projektekkel elért eredmény, 
a következő évben felfüggesztésre kerül az ágazati 
támogatás kifizetése a célok teljesüléséig.
Ezt abban az összefüggésben kell nézni, hogy az 
intézkedések általában nem korlátozódnak az adott 
pénzügyi évre, hanem több évre szólhatnak.
82
Az elgondolások ugyan hasonlóak, de a célkitűzé -
sek jelentős mértékben különböznek a támogatás 
és a támogatáskezelés hatókörében és mértékében 
mutatkozó különbségek miatt.A felvevőképességet fokozott figyelemmel kísérik 
a vegyes bizottság minden ülése során, ahol követ -
kezetesen értékelik és észrevételezik a támogatások 
hasznosulási arányát, és jelentős javulás tapasztalható 
a Seychelle -szigetek és Mozambik esetében az előző 
jegyzőkönyvekhez képest.
76
A partnerországoknak nyújtott ágazati támogatás 
hasznosulása eseti megközelítéssel kerül meghatáro -
zásra, annak alapján, hogy a partnerország hogyan 
kívánja felhasználni ezt a támogatást nemzeti halá -
szati politikája javításának érdekében.
2. háttérmagyarázat – Madagaszkár
Az uniós támogatások helyettesíthetők az állami 
kincstár szintjén, hasonlóan bármely más kormányzati 
bevételi forráshoz.
2. háttérmagyarázat – Mauritánia
A 25 millió euró összegű el nem költött ágazati támo -
gatási juttatás egy közös felülvizsgálat eredménye. 
2013 márciusában Mauritánia jelentést küldött az 
EU-nak, amelyben jelezte, hogy abban az időpontban 
a megmaradt támogatási összeg 13 millió euró volt. Ez 
az adat azonban nem került kölcsönösen elfogadásra, 
mivel Mauritánia nem indokolta meg teljes mérték -
ben, hogy mire alapozta számításait.
2. háttérmagyarázat – Mozambik
2012 júniusában tartott ülésén a vegyes bizottság 
hozzá  járult a program utólagos módosításához 
a jelentéshez csatolt mellékletekben foglaltak szerint, 
mivel további infrastrukturális projekteket, amelyeket 
a jóváhagyott átfogó intézkedési kerettervben irá -
nyoztak elő, belefoglaltak a nemzeti költségvetésbe.
78
Lásd az összefoglaló XII. pontjára adott választ.
A Bizottság válasza 55
A Bizottság arra törekszik, hogy a partnerországok 
beépítsék az ágazati támogatási hozzájárulásokat 
a költségvetési törvényükbe a források átláthatóságá -
nak biztosítása érdekében.
Következtetések és ajánlások
85
A halászati partnerségi megállapodások jegyzőköny -
veiről folytatott tárgyalás számos tényezőtől függ, 
amelyek közül sok kívül esik a Bizottság ellenőrzési 
körén. Vannak olyan követendő szabályok, amelyek -
hez szükség van más uniós intézmények, pl. a Tanács 
és a Parlament közreműködésére. A tárgyalási folya -
mat teljes időtartama nagymértékben függ a partner 
harmadik országok belső elfogadási eljárásaitól.
86
Ez az átmeneti rendszer az 1006/2008/EK rendelet 9. 
cikkén alapul, ami legfeljebb hat hónapig biztosítja 
a halászati tevékenységek folytonosságát abban az 
esetben, ha az EU és partnerországa között jegy -
zőkönyv elfogadására került sor, de a jegyzőkönyv 
ideiglenesen még nem került alkalmazásra. Az ilyen 
átmeneti engedélyeket, amelyeket a partnerország 
szigorúan önkéntes alapon bocsát ki a Bizottság kéré -
sére, még mindig a fő megállapodás alapján (jóllehet 
jegyzőkönyv hiányában) kibocsátott engedélyeknek 
kell tekinteni, amelyek így nem állnak ellentétben 
a kizárólagossági záradékkal (nem úgy, mint a tisztán 
„magánengedélyek”, a Bíróság által a C-565/13. számú 
ügyben kifejtettek szerint).
87
A tonhalakkal kapcsolatos megállapodások tekinteté -
ben már alkalmazzák ezt a megközelítést, különösen 
az Indiai -óceánon, ahol halászati megállapodások 
vannak olyan partnerországokkal, amelyek tükrözik 
a tonhalak vándorlási útvonalát. A vegyes megállapo -
dások tekintetében ezt nehezebb elérni a különböző 
érintett halászatok miatt.Ugyanakkor azonban ezen programok végrehajtása 
során jobb koherencia és következetesség figyelhető 
meg a bizottsági szolgálatok között az ágazati támo -
gatás felhasználása és folyósítása vonatkozásában. Ez 
célzott, azonosítható intézkedések alapján kerül alkal -
mazásra, amelyek a teljesítmény mérésére alkalmas 
egyértelmű eredménymutatókkal rendelkeznek.
Az ágazati támogatási programok a partnerország 
szükségletein alapulnak, illetve azok alapján kerülnek 
kidolgozásra, ezeket a vegyes bizottságokban megvi -
tatják mindkét fél részvételével, a végleges cselekvési 
program pedig ennek a konzultációs folyamatnak az 
eredménye.
3. háttérmagyarázat – Madagaszkár
Madagaszkáron a fenntartható halászati partnerségi 
megállapodás keretében történő kifizetések folytatód -
tak, miután határozat született arról, hogy Madagasz -
kár nem jogosult további költségvetési támogatásra. 
Ez a határozat az uniós intézmények érintett szolgá -
latainak teljes együttműködése során született, mivel 
a kifizetések egyértelműen a halászati hatóságokra 
irányultak, és hozzájárultak a halászati ágazatbeli fog -
lalkoztatottság és növekedés védelméhez, valamint 
az ország élelmiszer-biztonságához a politikai válság 
kontextusában.
3. háttérmagyarázat – Mozambik
A költségvetési támogatást ugyan elhalasztották, de 
ez nem állt összefüggésben az ágazati támogatás 
kifizetésével, mivel nem volt közvetlen hatása a jóvá -
hagyott konkrét ágazati támogatási munkaprogram 
végrehajtására. Következésképpen így elismerik a két 
támogatási rendszer különböző jellegét.
A Bizottság úgy véli, hogy a fejlesztési és halászati 
politikák közötti nagyobb összhang nem jelenti 
szükségszerűen az adott politikák keretében történő 
forráskifizetések egyforma megközelítését, mivel azok 
mindegyikét speciális jogi eszközök szabályozzák, 
amelyek feltételeit minden esetben be kell tartani.
83
Lásd az összefoglaló XI. pontjára adott választ.
A Bizottság válasza 56
A technikai védelmi intézkedéseket sok esetben 
a partnerországok nemzeti jogszabályai tartalmazzák, 
következésképpen nem képezhetik tárgyalás alapját. 
Ezeket be kell építeni a fenntartható halászati partner -
ségi megállapodásba.
Az az elv, miszerint az EU előleget fizet a hozzáférési 
hozzájárulásból, biztos bevételt nyújt a partnerország 
részére, ami a fenntartható halászati partnerségi meg -
állapodásokat előnyös irányítási eszközzé teszi.
90
A Bizottság tisztában volt a független tanácsadók 
által az értékelések elvégzése során alkalmazott 
módszertanban rejlő összevethetőségi problémákkal. 
Egy belső vizsgálatot követően, és a vizsgálat eredmé -
nyeképp létrejövő iránymutatások alapján a Bizottság 
kidolgozta a fenntartható halászati partnerségi megál -
lapodásokkal összefüggésben elvégzendő értékelé -
sek szempontjainak egységes mintáját. Elfogadták 
a halászati partnerségi megállapodások gazdasági 
hatásainak értékelésére vonatkozó egyetlen közös 
módszertant, amit 2015 eleje óta alkalmaznak.
1. ajánlás a)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
1. ajánlás b)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást, és megkezdte 
annak végrehajtását.
1. ajánlás c)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást, amelynek végre -
hajtásához tárgyalásokra, valamint az EU és az érintett 
harmadik országok jóváhagyására van szükség.
1. ajánlás d)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást, már megkezdte 
a konzultációs eljárást az érdekelt felekkel.88
Adott esetben ez a koncepció azt jelenti, hogy a parti 
állam által a különböző érdekelt felekkel kapcsolat -
ban megállapított irányítási célkitűzések, irányítási 
intézkedések és piacfelosztási kulcsok világosan 
meghatározottak és jól ismertek, mint a Grönlanddal, 
Marokkóval, Mauritániával és Bissau -Guineával kötött 
vegyes megállapodások esetében.
A tonhalfélékre vonatkozó megállapodásokat ille -
tően a halászati lehetőségek a megfelelő regionális 
halászati gazdálkodási szervezetek által elfogadott irá -
nyítási célkitűzések és intézkedések alapján kerülnek 
megállapításra, amely szervezetek regionális alapon 
kapnak megbízást ezen feladatok ellátására, valamint 
tudományos munkával és tanácsadással is támogatják 
azokat.
89
A Bizottság figyelembe veszi a halászati lehetőségek 
múltbeli kihasználási szintjét, azokat a külső tényező -
ket, amelyek hatással lehetnek a halászati lehetőségek 
kihasználására, a fogások rendelkezésre állásától és 
változatosságától függően.
A tonhalakra vonatkozó halászati partnerségi meg -
állapodások jegyzőkönyveiben rögzített fogási 
referenciaszintek – amelyek nem a kifogható mennyi -
ségre vonatkozó korlátozások  – az unós halászflották 
korábban bejelentett fogási mennyiségein alapulnak. 
A vonatkozó jegyzőkönyvekben jóváhagyott referen -
cia-tonnatartalom  – ami partnereink számára elen -
gedhetetlen előfeltétel  – jelenti az uniós hozzáférési 
hozzájárulás kifizetésének jogalapját. Ezeknek a fogási 
referenciaszinteknek azonban figyelembe kell venniük 
a fogási mennyiségek magas évközi változékonyságát 
is a különböző területeken, ami a nagy távolságra 
vándorló fajok elterjedtségének és egyedsűrűségének 
évenkénti változékonyságának köszönhető.
A halászati lehetőségek esetleges kihasználatlansága 
és a korlátozóbb jellegű technikai védelmi intézke -
dések végrehajtása közötti összefüggés tekintetében 
fel kell hívni a figyelmet arra, hogy az ilyen techni -
kai védelmi intézkedésekben két fél állapodik meg 
a különböző állományok fenntartható kiaknázása, 
a halászati tevékenységek tengeri ökoszisztémákra 
gyakorolt hatásának csökkentése, valamint a külföldi 
ipari jellegű tengeri flották és a parti államok part 
menti kisüzemi halászai közötti konfliktusok elkerülése 
érdekében.
A Bizottság válasza 57
Az utóbbi években a Bizottság elindított egy folyama -
tot, melynek során újratervezi informatikai eszközeit, 
valamint elindította az úgynevezett „informatikai 
engedélyezési projektet”, amelynek során digitális 
módszerrel rögzítésre kerül az engedélyek kiadása és 
nyomon követése egyaránt.
2. ajánlás b)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást, és úgy véli, 
hogy máris megteszi a szükséges lépéseket a helyzet 
orvoslására.
A jegyzőkönyvek megújításáról szóló tárgyalások 
során a Bizottság aktívan támogatja az elektronikus 
engedélyek használatát az uniós hajók számára.
2. ajánlás c)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást, és úgy véli, hogy 
már elkezdte megtenni a szükséges lépéseket a hely -
zet orvoslására.
A Bizottság állandó kapcsolatot tart a tagállamokkal 
a technikai problémák megoldása érdekében.
94
A bizottsági szolgálatok által 2013-ban kidolgozott, 
majd 2014-ben aktualizált, az ágazati támogatás 
megvalósításának ellenőrzésére vonatkozó iránymuta -
tások megjelölik az ágazati támogatás meghatározása 
és ellenőrzése során követendő elveket, valamint 
a bejelentési követelményekre vonatkozó speciális 
szabályokat. Ez lehetővé teszi a vegyes bizottság által 
jóváhagyandó program kiigazításait.
A legutóbbi jegyzőkönyvekben ezek az iránymuta -
tások kiegészítésre kerültek az ágazati támogatás 
megvalósítására és ellenőrzésére vonatkozó konkrét 
rendelkezések bevezetésével.
Ezek többek között megkövetelik az ágazati támo -
gatásból finanszírozott tevékenységek mátrixának 
kidolgozását és jóváhagyását, amely egyértelműen 
meghatározza a támogatandó tevékenységeket, a cél -
kitűzéseket, valamint az elért eredményeket.1. ajánlás e)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
2014 decemberében új módszertant mutattak be 
a Bizottságnak, ami 2015 januárjában elfogadásra került. 
Ez a módszertan közös alapot biztosít a jegyzőkönyvek 
gazdasági hatásai értékelésének elvégzése során, a jövő -
beni tárgyalásokat megelőzően. Amint sor kerül ennek 
a módszertannak a szisztematikus alkalmazására, az teljes 
mértékben megfelel majd a Bíróság ajánlásainak.
92
Az utóbbi években a Bizottság elindított egy folyama -
tot, melynek során újratervezi informatikai eszközeit, 
valamint 2013 elején elindította az úgynevezett „infor -
matikai engedélyezési projektet”, amelynek során digi -
tális módszerrel rögzítésre kerül az engedélyek kiadása 
és nyomon követése egyaránt. A meglévő informatikai 
eszközök lehetővé teszik a Bizottság számára a halászati 
engedélyek kérelmezéséhez és kiadásához kapcso -
lódó eljárások hatékonyabb irányítását, attól a ponttól, 
amikor a tagállam benyújtja hiánytalan kérelmét, az 
engedély harmadik ország általi kiadásáig.
93
2011 óta a Bizottság új adatszolgáltatási eljárások, 
valamint új adatbázisok kifejlesztésén dolgozik, különös 
tekintettel a „DataWareHouse” elnevezésű adattár -
házra, az uniós halászhajók által kifogott mennyiségek 
hatékonyabb és megfelelőbb ellenőrzése érdekében. 
Ez az adattárház már 2013 végén rendelkezésre állt, 
2014 során pedig fokozatosan vált működőképessé 
attól függően, hogy a tagállamok mennyire voltak 
képesek a rendszer bevezetésére. Konkrét kérdések 
felmerülése esetén ezeket megvitatják a tagállamokkal.
2. ajánlás a)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást, és úgy véli, hogy 
már elkezdte megtenni a szükséges lépéseket a hely -
zet orvoslására.
A Bizottság válasza 58
3. ajánlás c)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást, és úgy véli, hogy 
annak részbeni végrehajtása már folyamatban van.
A kifizetések tervezése valamennyi halászati partnerségi 
megállapodás vegyes bizottságának keretein belül éves 
alapon történik. Amennyiben a vegyes bizottság úgy 
találja, hogy a nyújtott támogatás nem kerül megfelelően 
felhasználásra, felfüggeszthetik a következő évekre szóló 
ágazati támogatási hozzájárulások kifizetését.
Válasz a 4. táblázatra
Mozambik esetében a Bizottság által elvégzett későbbi 
ellenőrzés következtében az adatok kiigazításra kerültek. 
A Bizottság számára jelenleg rendelkezésre álló informá -
ciók azt mutatják, hogy a kifogott mennyiség 2330 t volt, 
ami igen közel áll a Spanyolország és Franciaország által 
ugyanazon évre vonatkozóan bejelentett mennyiséghez 
(2326 t).A mátrixot rendszeresen megvizsgálja a vegyes bizott -
ság, valamint ellenőrzi a halászati attasé annak érde -
kében, hogy biztosítsák a mátrix program betartását.
95
Az új közös halászati politika 2013-as elfogadását 
követően – ideértve az ágazati támogatási kifizetések 
különválasztását a hozzáférési jogokkal összefüggő 
kifizetésektől, valamint a kifizetések feltételhez 
kötöttségét –, az ágazati támogatási kifizetések ma 
már közvetlenül az ágazati támogatás teljesítéséhez és 
felhasználásához kapcsolódnak.
A fenntartható halászati partnerségi megállapodások 
keretében nyújtott ágazati támogatást a partner -
ország által javasolt, korlátozott számú konkrét intéz -
kedések alapján nyújtják, nem pedig olyan rendszer -
szintű megközelítés alapján, mint az EFA, ami többek 
között költségvetési támogatást nyújt. Az ágazati 
támogatás továbbá általában sokkal alacsonyabb, 
mint az EFA keretében nyújtott támogatás.
Keretösszegeket irányoztak elő az ágazati támogatás 
felülvizsgálatára a vegyes bizottságban olyan esetekben, 
amikor a partnerország megfelelő indokkal a források 
átcsoportosítását kéri a programon belül, illetve, amen y-
nyiben szükséges, az ágazati kifizetések felfüggesztését 
az ágazati támogatás megfelelő megvalósításáig.
3. ajánlás a)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást, és úgy véli, hogy 
az már részben végrehajtásra került, mivel konkrét 
iránymutatást adott az ágazati támogatás irányítására 
és ellenőrzésére vonatkozóan, és a partnerországokkal 
folytatott tárgyalásoktól függően a Bizottság megteszi 
a szükséges lépéseket a teljes végrehajtás érdekében.
3. ajánlás b)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást, és úgy véli, hogy 
az már részben végrehajtásra került.
Az új közös halászati politika a jó kormányzás elvei 
között meghatározta az „egyéb uniós szakpolitikákkal 
való összhangot” (az 1380/2013/EU rendelet 3. cikké -
nek h) pontja). Ennek alapján a halászati szempontok 
egyre inkább beépülnek a fejlesztési politikába.
HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?
Ingyenes kiadványok:
  egy példány:  
az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu),
  több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:  
az Európai Unió képviseletein keresztül (http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),  
nem uniós országokban a küldöttségektől (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),  
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül (http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm)  
vagy a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész  
területéről) (*).
(*)  A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül,  
telefonfülkékből és hotelekből a számot csak díj/f_izetés ellenében lehet hívni).
Megvásárolható kiadványok: az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu).
Az Európai Unió olyan megállapodásokat köt tengerparti 
országokkal, melyek keretében halászati jogot kap az uniós 
hajók számára, és támogatja a helyi halászati ágazat 
irányítását és fenntartható fejlődését. A  Számvevőszék azt 
állapította meg, hogy az Európai Bizottság általában jól 
kezelte ezeket a megállapodásokat, ám szükség van 
jobbításokra is. A tengerparti országokkal kötött 
megállapodások szerinti halmennyiség rendszeresen 
nagyobb volt annál, mint amit az uniós flotta ténylegesen 
fogott, így a megállapodások az Unió számára a vártnál 
viszonylag költségesebbnek bizonyultak. A fogási adatok és 
az engedélyezési folyamat figyelemmel kísérése nem volt 
elég határozott, és a  helyi halászati ágazat fenntartható 
fejlődésére adott támogatásnál egyértelműbb jogosultsági 
feltételekre van szükség, illetve azt jobban kell koordinálni, és 
összhangba kell hozni más uniós fejlesztési támogatásokkal.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK