Más uniós külső finanszírozási eszközökkel ellentétben az MFA nem rendszeres, programozható alapon nyújt pénzügyi támogatást. Emiatt a 2021 és 2027 közötti többéves pénzügyi keretben az egyedi MFA-programokat továbbra is külön ad-hoc határozatok alapján fogják aktiválni. Ezekre a továbbiakban is a rendes jogalkotási eljárás lesz az irányadó, amely szerint az egyes programokra vonatkozóan az Európai Parlament és a Tanács jóváhagyása szükséges.

A regionális instabilitás továbbra fékezi Jordánia külső és költségvetési pozícióját. 2019 első három negyedéve során a reál GDP növekedése nagyrészt állandó volt, és az előző évhez képest 2 % körül mozgott. Ez nem volt elegendő a munkanélküliségi növekedésének megakadályozásához, ami 2019 harmadik negyedévében 19,1 %-ra ugrott 2018 ugyanezen negyedévének 18,6 %-os értékéhez képest. 2019 végén az infláció is jelentős mértékben visszaesett, 0,3 %-kal növelve a fogyasztói árindexet a 2018-as 4,5 %-hoz képest. A költségvetési konszolidáció nem haladt előre. 2019 első 11 hónapjában az általános költségvetési hiány – a külföldi támogatásokat is beleértve – a GDP 4,5 %-ára nőtt, szemben 2018 ugyanezen időszakával, amikor a hiány a GDP 3,5 %-a volt.

2019-ben a gazdasági növekedés visszafogott maradt (a becslések szerint 1 %-on állt) a 2018-as enyhe javulás (2,7 %) és a 2015–2017-es időszak gyenge, 1,4 %-os átlagos éves bővülése után. A munkanélküliség tartósan magas szinten, 15 % körül maradt 2019 utolsó negyedévében (a nők és fiatalok körében jóval magasabb volt a ráta), az infláció pedig átlagosan 6,75 % volt 2019-ben, miután 2018 júniusában 7,8 %-os évtizedes rekordmagasságot ért el. A turizmus jó teljesítménye ellenére a folyó fizetési mérleg hiánya továbbra is nagyon magas (2019-ben 10,3 %-ra becsülték, noha a 2018-as 11,3 %-ról csökkent erre az értékre), ami a sérülékenység egyik fő forrása. A külső adósság növekedése folytatódott 2019-ben (2019 harmadik negyedévének végén a GDP 88,7 %-ára becsülték, szemben a 2018-as év ugyanezen időpontjában kimutatott 82,3 %-kal). Az adósságszolgálati terhek folyamatosan növekednek, és 2010 óta – dinárban kifejezett folyó áron – megháromszorozódtak. A nemzetközi tartalékok valamelyes helyreálltak 2019-ben, és 2019 végére 110 napi importfedezetre emelkedtek a 2018. szeptemberi rekordalacsony, 69 napi importfedezetről. A költségvetési hiány a GDP 4,9 %-a volt 2018-ban, és arra lehetett számítani, hogy az 2019 végére kis mértékben, 4,5 %-ra csökken. Az elmúlt években kimutatott erőteljes növekedés után az volt várható, hogy az államadósság stabilizálódik, és a GDP 77 %-a körüli értékre áll be.

A 2014-es és 2015-ös mély recessziót követően, amikor a GDP több mint 16 %-kal zsugorodott össze, Ukrajna gazdasága 2016-ban visszatért a pozitív növekedési pályára, és azóta is lendületben van. A reál GDP az előző évhez képest 4,1 %-kal nőtt 2019 harmadik negyedévében. Miközben a gazdasági fellendülést a kereslet fűtötte, a bruttó állóeszköz-felhalmozás történelmi mélyponton, a GDP 17 %-ának megfelelő szinten maradt, ami jóval elmarad az összehasonlító csoport 25 %-ot meghaladó, az ebben a fejlettségi szakaszban lévő országoktól elvárható szintjétől. A munkanélküliségi ráta a 2017 elején mért 10,1 %-os csúcsról 8,5 %-ra mérséklődött 2019 második negyedévében. Az előző évhez képest 2019 októberében elért 16,4 %-os növekedési rátának köszönhetően, ami mintegy 11 %-os reálnövekedést jelent, az átlagos nominálbérek kb. 430 USD-nek megfelelő szintet értek el. A fogyasztói árak inflációja jelentősen csökkent, és a 2018. januári 14,1 %-ról 2019 decemberében 4,1 %-ra esett vissza, ami lehetővé tette, hogy az Ukrán Nemzeti Bank 2019 végéig sikeresen elérje a 4–6 %-os középtávú inflációs célját. Az ukrán kormány az elmúlt 5 évben jelentős előrelépést tett államháztartásának konszolidálása terén is. A teljes költségvetési hiány a GDP 4,5 %-áról (2014) 2019-re 2,0 %-ra esett csökkent. Az államadósság a GDP 80,9 %-áról (2016) 2019-re a GDP 50,3 %-ára zsugorodott.

2019-ben elkészültek a Grúziára vonatkozó MFA-II. program és a Kirgiz Köztársaságra vonatkozó MFA-program utólagos értékeléséről szóló bizottsági szolgálati munkadokumentumok, amelyeket 2019. decemberében tettek közzé. Ezen értékelések fő eredményeinek összefoglalását a 2018. évi MFA-ról szóló éves jelentés is bemutatta. 2019-ben a Bizottság külső szerződő felektől is kapott jelentést a Tunéziában folyó MFA-I. program utólagos értékeléséről. El fog készülni a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentuma, és azt 2020 első felében teszik közzé.

A közös nyilatkozat 6. a) alapelve értelmében „[a] makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásának előfeltétele, hogy az arra jogosult ország vagy terület tartsa tiszteletben a hatékonyan működő demokratikus mechanizmusokat, többek között a többpárti parlamentáris rendszert és a jogállamiságot, valamint garantálja az emberi jogok tiszteletben tartását.” Az MFA-program életciklusa során a Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat figyelemmel kíséri e politikai előfeltételek teljesülését, és az egyes folyósítások ettől függően hajthatók végre.

2018-ban a grúziai MFA-III. és az ukrajnai MFA-IV. programra vonatkozó új javaslatok jogalkotási eljárása részeként az Európai Parlament Külügyi Bizottsága (AFET) több módosítást is benyújtott a Bizottság javaslatában foglalt politikai előfeltételekhez, amelyek a 2013. évi közös nyilatkozatban elfogadott mintát követték. Az Európai Számvevőszéknek a 2016-ban Tunézia számára nyújtott uniós támogatásról szóló különjelentése hangsúlyozta, hogy az elhúzódó döntéshozatali eljárás veszélyeztetheti az MFA fő célkitűzését, ami nem más, mint az, hogy fizetésimérleg-válság esetén gyors támogatást nyújtsanak.

2019-ben és 2020 elején, a jordániai MFA-III. programra vonatkozó új javaslat jogalkotási eljárása keretében az Európai Parlament és a Tanács elfogadta a Bizottság javaslatát (2019. szeptember 6-án tették közzé), amely a 2013. évi közös nyilatkozatban elfogadott mintán alapult. A jogalkotási eljárás hatékony volt, és lehetővé tette a Bizottság számára, hogy már 2020 januárjában megkezdje a tárgyalásokat az egyetértési megállapodásról a jordániai hatóságokkal.

A Bizottság fontosnak tartja, hogy az MFA továbbra is megalapozott és széles körben elfogadott elveken és döntéshozatali eljárásokon alapuljon, amelyeket minden intézmény betart és magára nézve kötelezőnek érez, mivel az eszköznek nincsen minden programra érvényes formális jogalapja.

Ráadásul az EU határain túl kialakuló geopolitikai, biztonsági és gazdasági fejlemények rámutatnak arra, hogy egy erősebb, multilaterális Európára van szükség. E kihívásokra válaszul az új Bizottság a hat kiemelt törekvésének egyikeként azt jelölte meg, hogy erősíteni kell Európa szerepét a világban. E cél elérésében kiemelt jelentősége van annak, hogy az EU – akár az MFA eszközön keresztül is – képes-e gyorsan és hatékonyan reagálni.

Mindezen összefüggések miatt a Bizottság előrelátó módon 2020-ban el fogja végezni a 2010 és 2020 között végrehajtott MFA-programok metaértékelését. Az értékelés meg fogja vizsgálni az MFA eszközre irányadó elveket és sajátosságokat, és információkat kíván szolgáltatni arról, hogyan lehetne javítani az eszköz relevanciáját, hatékonyságát, eredményességét, hozzáadott értékét és az Unió külső fellépéseinek prioritásaira való reagálási képességét, valamint az MFA-beavatkozások mindennapi irányítását. A Bizottság vitát fog kezdeményezni az MFA eszköz alkalmazási köréről is, beleértve a földrajzi hatókörét és azt is, hogy milyen kölcsönhatásban van más uniós külső politikákkal.

4.2A jövőben várható fejlemények: Makroszintű pénzügyi támogatás a következő többéves pénzügyi keretben

Mivel az EU szomszédságában továbbra is geopolitikai és gazdasági instabilitás tapasztalható, amit 2020-ban tovább súlyosbítanak a koronavírus rohamos terjedése által kiváltott negatív humanitárius és gazdasági hatások, az EU-nak nagy valószínűséggel továbbra is biztosítania kell az MFA-t, és ez akár még bővülhet is az elkövetkező években. A Bizottság ezért a 2014–2020 közötti többéves pénzügyi keret félidős értékelése részeként javaslatot tett a makroszintű pénzügyi támogatás eszközének megerősítésére, és az MFA éves hitelezési kapacitását a jelenlegi 500 millió EUR-ról 2 000 millió EUR-ra növelte. Ez az Európai Parlament és a Tanács támogatását is elnyerte.

A Bizottság 2018. május 2-án elfogadta a 2021 és 2027 közötti többéves pénzügyi keretről szóló közleményt. Az Unió külső tevékenységét illetően a Bizottság a meglévő eszközök jelentős egyszerűsítését javasolta, amelyek célja az uniós tevékenység jobb kommunikációja, az átfedések elkerülése, a folyamatok kevésbé nehézkessé tétele, a hatékonyság és a komplementaritás javítása, valamint az uniós hozzáadott érték jobb alátámasztása. Javaslat született arra, hogy a 2014–2020 közötti többéves pénzügyi keret több eszközét az új Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz (NDICI) részeként vonják össze. Az egyes MFA-programok aktiválása ugyanakkor továbbra is szükség szerint, külön ad-hoc határozatok alapján történik majd, mivel elismert igény, hogy az MFA-programokkal kapcsolatos döntéshozatali folyamatnak elkülöníthetőnek kell maradnia. A makroszintű pénzügyi támogatásra tehát a továbbiakban is a rendes jogalkotási eljárás lesz az irányadó, amely szerint az egyes programokhoz az Európai Parlament és a Tanács jóváhagyása szükséges.

Az MFA-hiteleket a NDICI által létrehozandó külső fellépésekre vonatkozó új garancia (EAG) fedezi majd. Az EAG kiterjed a magánszektorban, az állami szinten és az alsóbb államszervezeti szinteken nyújtott garanciákra (EFFA+), az MFA-hitelekre és az Euratom külső hiteleire. Az EAG-t az új közös tartalékalap fedezi, amely magában foglalja a külső fellépésekre vonatkozó jelenlegi garanciaalapot, valamint az EU külső és belső fellépéseire vonatkozó egyéb garanciaalapokat. A Bizottság 2018. májusban javaslatot tett arra, hogy a külső tevékenységre vonatkozó garancia legfeljebb 60 milliárd EUR összegű műveletre nyújtson fedezetet, amelyből 14 milliárd EUR összeget a jelenlegi 9 %-os kamatszinten nyújtott MFA-kölcsön céljára kell elkülöníteni. Ez megfelel a 2014–2020 közötti többéves pénzügyi keret félidős értékelésében a makroszintű pénzügyi támogatások céljára jóváhagyott évi 2 milliárd EUR összegű hitelezési volumennek, egyúttal megerősíti a kiemelt uniós hozzáadott értéket, valamint az eszköz jelentős multiplikátorhatását. Ezenfelül a makroszintű pénzügyi támogatás keretében továbbra is vissza nem térítendő támogatásban részesülnek a jogosult, kivételesen sérülékeny országok.

2020. május 27-én a Bizottság bemutatta a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó új többéves pénzügyi keretről szóló felülvizsgált javaslatot, valamint a (2018-as árakon) 750 milliárd EUR összegű Európai Helyreállítási Eszközt („Next Generation EU”), hogy választ adjon a Covid19 világjárvány következményeire. A külső fellépések területén ez azt jelenti, hogy (folyó árakon) további 16,9 milliárd EUR-t bocsátanak rendelkezésre, amelyből 11,4 milliárd EUR-t az EAG-hoz, 5,5 milliárd EUR-t pedig a humanitárius segítségnyújtáshoz rendelnek. A javasolt növelés a korábban javasolt 60 milliárd EUR-ról 130 milliárd EUR-ra emelné az EAG felső határát, és ezzel több mint megkétszerezné az EFFA+ garanciák és az MFA-hitelek lehetséges kapacitását.

5Új támogatás iránti kérelmek és a Bizottság készülő javaslatai– költségvetési helyzet

2020-ban mindenekelőtt a folyamatban lévő MFA-programok végrehajtása lesz meghatározó a fent ismertetetteknek megfelelően. Idetartozik a grúziai MFA-III. utolsó részletének kifizetése, valamint a moldovai program fennmaradó részleteinek folyósítása, feltéve hogy teljesülnek a szükséges feltételek. Emellett – attól függően, hogy milyen gyorsan haladnak az egyetértési megállapodásról szóló tárgyalások – 2020 során megtörténhet a jordániai MFA-III. első két részletének kifizetése is.

5.1Az MFA alkalmazása a bővítési és szomszédságpolitikai partnereknél a Covid19-válsággal összefüggésben

A koronavírus-járványból világjárvány alakult ki, ami gyors és összehangolt globális válaszokat követel meg az emberek védelme, az életek megmentése és a gazdasági károk kezelése érdekében.

Mindezek miatt a Bizottság 2020. április 22-én egy 3 milliárd EUR összegű MFA-csomagra tett javaslatot 10 bővítési és szomszédságpolitikai partner számára, hogy segítséget nyújtson a koronavírus-világjárvány által okozott gazdasági károk korlátozásában. A javaslatot az EU erőteljes és célzott reagálási stratégiáját képező „Európa együtt” csomagon felül jelentették be, amely stratégia célja, hogy támogassa a partnerországoknak a koronavírus-világjárvány kezelése érdekében tett erőfeszítéseit. A határozatot az Európai Parlament és a Tanács 2020. május 25-én fogadta el.

E csomag részeként az EU megállapodott arról, hogy az MFA-hiteleket a következőképpen osztják fel: Albán Köztársaság (180 millió EUR), Bosznia-Hercegovina (250 millió EUR), Grúzia (150 millió EUR), Jordán Hásimita Királyság (200 millió EUR), Koszovó (100 millió EUR), Moldovai Köztársaság (100 millió EUR), Montenegró (60 millió EUR), Észak-macedón Köztársaság (160 millió EUR), Tunéziai Köztársaság (600 millió EUR) és Ukrajna (1,2 milliárd EUR).

Az MFA-csomag és annak az Európai Parlament és Tanács általi gyors elfogadása egy fontos jelzés a tekintetben, hogy az EU egy példa nélküli válság idején szolidaritást tanúsít a partnerországokkal szemben.

A 2. táblázat áttekintést ad az MFA-támogatások kötelezettségvállalásairól és kifizetéseiről, valamint az MFA-hitelek folyósításáról 2018-ra, 2019-re és (ideiglenesen) 2020-ra vonatkozóan. Az MFA-hitelek teljes kifizetései várhatóan 860 millió EUR-t fognak kitenni 2020-ban (illetve 3860 millió EUR-t, ha a 2020. május 25-i Covid19 MFA-határozat szerinti összeget teljes egészében kifizetik 2020-ban).