RÖVIDÍTÉSEK JEGYZÉKE

EFTA : Európai Szabadkereskedelmi Társulás

ESAC : Európai Statisztikai Tanácsadó Bizottság

ESGAB : Európai Statisztikairányítási Tanácsadó Testület

ESR : európai statisztikai rendszer

ESSC : az európai statisztikai rendszer bizottsága (ESR-bizottság)

Eurostat : az Európai Unió Statisztikai Hivatala

GNI : bruttó nemzeti jövedelem

Gyakorlati kódex : Az Európai Statisztika Gyakorlati Kódexe

MEETS : az európai vállalkozási és kereskedelmi statisztikák modernizálása

NSH : nemzeti statisztikai hivatal

OLAF : Európai Csalás Elleni Hivatal

ÖSSZEFOGLALÁS

I. A nyilvánosság bizalma az európai statisztikák iránt alapvető fontosságú egy olyan Unióban, ahol a szakpolitikai döntéseket tényekre kell alapozni, és ahol egyre több döntést közvetlenül statisztikai adatok vagy az azokból eredő mutatók alapján hoznak.

II. A Számvevőszék értékelte, hogy a Bizottság és az Eurostat javította-e a megbízható és hiteles európai statisztikák készítésének folyamatát. Ez annak függvénye, hogy betartották-e a statisztikák fejlesztésére, előállítására és közzétételére vonatkozó standardokat megállapító dokumentum, Az Európai Statisztika Gyakorlati Kódexe rendelkezéseit, és megfelelően végrehajtották-e az európai statisztikai programot.

III. A Számvevőszék ellenőrzése megállapította, hogy Az Európai Statisztika Gyakorlati Kódexét csak részben alkalmazzák, és teljes körű alkalmazása továbbra is kihívást jelent mind az európai szintű, mind a tagállamokon belüli érintettek számára. A kódex szigorú standardokat határoz meg, de az ellenőrzéshez és az érvényesítéshez nem állnak rendelkezésre kellőképpen hatékony eszközök.

IV. A kódex jelenlegi alkalmazási szintjéről nem állnak rendelkezésre kellően megbízható információk az európai statisztikai rendszerben (ESR). A Bizottság legutóbbi kezdeményezései, amelyek célja, hogy új lendületet kapjon a kódexnek való teljes körű megfelelés elérése, helyes úton haladnak, de önmagukban nem kezelnek minden problémát jelentő kérdést. A kódex betartása tekintetében továbbra sem egyértelmű a kötelezettségek jellege. Mindeddig nem javasoltak megfelelő ellenőrző mechanizmust az olyan esetekre, amikor az adatok hibás megjelenítése fordul elő. Nincs még javaslat független felügyeleti funkció létrehozására sem.

V. A 2008 és 2012 közötti időszakra vonatkozó statisztikai program kialakításában tapasztalható hiányosságok akadályozzák annak eredményes tervezési, monitoring- és elszámoltatási eszközként való használatát. A statisztikai tevékenységek prioritásainak az új kihívásoknak megfelelően történő átrendezése a vártnál lassúbb volt. A 2013 és 2017 közötti időszakra vonatkozó programtervezet lehetőséget nyújt az ESR újratervezésére annak érdekében, hogy az hatékonyabbá és rugalmasabbá váljon, feltéve, hogy azt az éves tervben meghatározott és rendszeres éves jelentéstételi folyamat útján ellenőrzött pontos célok és mérföldkövek egészítik ki.

VI. A Számvevőszék azt ajánlja, hogy egy olyan európai statisztikai rendszer irányába kell elmozdulni, amely szakmai függetlenséget, elegendő forrást és szigorú felügyeletet garantál, és szankciókat alkalmaz azokban az esetekben, amikor a minőségi előírásokat nem tartják be.

BEVEZETÉS

A NYILVÁNOSSÁG BIZALMA AZ EURÓPAI STATISZTIKÁK IRÁNT

1. A megbízható és hiteles statisztikák az Európai Unióra bízott feladatok teljesítéséhez alapvető fontosságúak. Statisztikákra szinte minden területen, a Szerződésekben meghatározott szakpolitikák megszövegezéséhez, alkalmazásához, figyelemmel kíséréséhez és értékeléséhez, valamint az európai uniós pénzeszközök beszedéséhez és felosztásához szükség van. Egyre több európai szakpolitika közvetlenül statisztikákon alapul, és a statisztikai mutatókat egyre gyakrabban alkalmazzák szakpolitikai döntések, illetve szankciók kiindulópontjaként.

2. A nyilvánosság bizalma az európai statisztikák iránt nem vehető magától értetődőnek. A Bizottság által még a világgazdaságban tapasztalható legutóbbi zavarok előtt, 2008 áprilisában közzétett jelentés [1] szerint azoknak a polgároknak az aránya, akik kijelentették, hogy nem bíznak a gazdasági statisztikákban (45%) közel megegyezett azok arányával, akik azt állították, hogy bíznak ezekben a statisztikákban (46%).

3. Az Európai Tanács 2005-ben, majd 2010-ben ismét támogatta az európai statisztikák minőségének javítására szóló felhívást, amelynek célja az EU gazdasági kormányzásának megerősítése [2]. A Tanács 2005-ben többek között azt a következtetést vonta le, hogy az Eurostat működési kapacitásának, ellenőrzési hatáskörének, függetlenségének és elszámoltathatóságának fejlesztésére kell összpontosítani.

AZ EURÓPAI STATISZTIKÁK KÉSZÍTÉSÉRE VONATKOZÓ SZABÁLYOZÁSI KERET

4. Az EUMSZ 338. cikke előírja, hogy a statisztikák készítésének a pártatlanság, a megbízhatóság, a tárgyilagosság, a tudományos függetlenség, a költséghatékonyság és a statisztikai adatok bizalmas kezelésének tiszteletben tartásával kell történnie, és nem róhat túlzott terheket a gazdasági szereplőkre.

5. Az európai statisztikákról szóló rendelet [3] tartalmazza a Szerződésben előírt alapelvek meghatározását, és foglalkozik a statisztikai irányítás, valamint az európai statisztikák előállításának és közzétételének kérdéseivel.

6. Az előző statisztikai programbizottság [4] 2005. február 24-én fogadta el Az Európai Statisztika Gyakorlati Kódexét [5] (a továbbiakban: a gyakorlati kódex vagy a kódex). A kódex pontosabban meghatározza az európai statisztikáknak az európai statisztikákról szóló rendeletben meghatározott statisztikai elvekkel összhangban történő fejlesztésének, előállításának és közzétételének módját.

7. Az ötéves európai statisztikai program prioritásokat állít fel, és meghatározza az európai statisztikák fejlesztésének, előállításának és közzétételének főbb területeit és célkitűzéseit. A 2008 és 2012 közötti időszakra vonatkozó jelenlegi program [6] szerint a tervezett kiadások összege 274 millió EUR.

AZ EURÓPAI STATISZTIKAI RENDSZER

8. Az európai statisztikákat az európai statisztikai rendszerben (ESR) fejlesztik, állítják elő és teszik közzé. Az európai statisztikákról szóló rendelet az ESR-t az Unió statisztikai hatósága és a nemzeti statisztikai hivatalok (NSH-k) közötti partnerségként határozza meg.

9. Az NSH-k felelnek az európai statisztikák fejlesztése, előállítása és közzététele érdekében nemzeti szinten végzett valamennyi tevékenység összehangolásáért. Az NSH-k és az európai statisztikákért felelős más nemzeti hatóságok az EU költségvetéséből ajánlattételi felhívás nélkül részesülhetnek támogatásban.

10. Az európai statisztikai rendszer bizottsága (a továbbiakban: az ESR-bizottság) szakmai iránymutatást nyújt az ESR számára. Az NSH-k képviselőiből álló bizottság feladata többek között az Eurostat által javasolt statisztikai jogszabályok vizsgálata.

EUROSTAT: AZ EURÓPAI UNIÓ STATISZTIKAI HIVATALA

11. Az Európai Unió Statisztikai Hivatala (a továbbiakban: Eurostat) az Unió statisztikai hatóságaként működik. Az Eurostat székhelye Luxembourgban található. Az Eurostat mint a Bizottság egyik főigazgatósága a tudományos technikák, definíciók és módszerek kiválasztása tekintetében "technikai önállósággal" [7] rendelkezik. Jogi dokumentumokban az Unió statisztikai hatóságának megnevezése "a Bizottság" (Eurostat) [8]. Ez a terminológia tisztázza, hogy az Eurostat, annak ellenére, hogy a Bizottság része, elkülönített szerepet tölt be.

12. Az Eurostat fő feladata, hogy európai szinten összehasonlítható statisztikai adatokat dolgozzon fel és tegyen közzé. Maga az Eurostat általában nem gyűjt adatokat. Ezt a feladatot a tagállamok statisztikai hatóságai végzik: ellenőrzik és elemzik a tagállami adatokat, és azokat megküldik az Eurostatnak, amely ezeket a számadatokat az összehasonlíthatóság érdekében egységesíti.

13. Az Eurostat munkatársainak száma az elmúlt években nem változott. 2012. január 1-jén a munkatársak összlétszáma 794 volt. Az Eurostat becslése szerint országos szinten az ESR egészében legalább 50000 munkatárs vesz részt az európai statisztikák előállításában.

14. 2011-ben az Eurostat rendelkezésére álló kötelezettségvállalási előirányzatok [9] elérték a 92,9 millió eurót. A 2003 és 2010 közötti időszakban az éves átlag elérte a 89,5 millió eurót. A legnagyobb érték 2005-ben volt, amikor 107,2 millió EUR állt rendelkezésre.

AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE ÉS MÓDSZERE

15. Az általános célkitűzés annak vizsgálata volt, hogy a Bizottság és az Eurostat javította-e a megbízható és hiteles európai statisztikák előállításának folyamatát. Ez a gyakorlati kódex alkalmazásának és az európai statisztikai program irányításának függvénye. Az ellenőrzés a következő két kérdést vizsgálta:

a) A Bizottság és az Eurostat megtett-e minden szükséges lépést annak a célnak az elérése érdekében, hogy a gyakorlati kódexet az európai statisztikai rendszer egészében alkalmazzák?

b) Az Eurostat megfelelően irányítja-e a többéves statisztikai programot mint az európai statisztikák előállításának javítását szolgáló eszközt?

16. Az ellenőrzés kiterjedt továbbá arra is, hogy az Európai Statisztikairányítási Tanácsadó Testület (ESGAB) [10] és az Európai Statisztikai Tanácsadó Bizottság (ESAC) [11] mennyiben járult hozzá a megbízható és hiteles európai statisztikák előállításának folyamatához.

17. Az ellenőrzés a gyakorlati kódex alkalmazására és az európai statisztikai programnak az európai statisztikák előállítási folyamatával kapcsolatos irányítására összpontosított. A konkrét statisztikai outputok megbízhatóságát nem vizsgálta. Az ellenőrzési munka nagy részét 2011 májusa és decembere között végezték, és egyes aktualizálási feladatokat 2012 júniusáig fejeztek be.

18. Az ellenőrzési munka magában foglalta az Eurostat munkatársaival folytatott interjúkat, az Eurostatnál rendelkezésre álló dokumentációnak és az Eurostat egy részletes kérdőívre adott válaszainak vizsgálatát, az Eurostat Bizottságon belüli és kívüli érdekelt feleinél tett tájékozódó látogatásokat, az ESR-bizottság üléseinek megfigyelését, valamint az Eurostat pénzügyi irányítással megbízott egysége által a támogatáskifizetések kapcsán végzett előzetes és utólagos ellenőrzésekből vett minták és egy közbeszerzési eljárásból vett minta vizsgálatát.

ÉSZREVÉTELEK

AZ EURÓPAI STATISZTIKA GYAKORLATI KÓDEXÉNEK ALKALMAZÁSA

19. Az ellenőrzés megállapította, hogy a gyakorlati kódexet csak részben alkalmazzák, és teljes körű alkalmazása továbbra is kihívást jelent mind az európai szintű, mind a tagállamokon belüli érintettek számára. A Számvevőszék a következőket vizsgálta:

a) a 2005 óta tett lépések, valamint a késedelmek és a kudarcok okai,

b) a kódex alkalmazásának értékelésére szolgáló jelenlegi eszközök megfelelősége,

c) a Bizottság legutóbbi kezdeményezéseinek elegendő és kielégítő volta.

A BIZOTTSÁG ÉS AZ EUROSTAT ÁLTAL 2005 ÓTA TETT INTÉZKEDÉSEK NEM VOLTAK ELEGENDŐK A KÓDEX TELJES KÖRŰ ALKALMAZÁSÁNAK ELÉRÉSÉHEZ

A GYAKORLATI KÓDEX SZIGORÚ STANDARDOKAT ÁLLAPÍT MEG

20. A gyakorlati kódex [12] az európai statisztikák fejlesztésére, előállítására és közzétételére vonatkozó standardokat állapít meg. A kódexet a Tanács 2004. júniusi kérésére [13], a görög költségvetési hiánnyal és államadóssággal kapcsolatos problémákat követően [14] dolgozták ki.

21. A gyakorlati kódex célja annak biztosítása, hogy az európai statisztikák szakmai függetlenséget garantáló, hiteles intézményi környezetben megvalósuló hatékony előállítási folyamat révén megfeleljenek a felhasználói igényeknek. A kódex 15 elvet tartalmaz, amelyek nemcsak az intézményi környezetet, hanem a statisztikai folyamatokat és a statisztikai outputokat is felölelik (lásd: 1. háttérmagyarázat). Minden elven belül három-kilenc bevált gyakorlatra vonatkozó mutató határozza meg az adott elvnek való megfelelés mértékét.

1. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

A GYAKORLATI KÓDEX ELVEINEK ÖSSZEFOGLALÁSA

Forrás: Európai Számvevőszék.

Gyakorlati kódex – 15 elv |

Intézményi környezet | 1. elv: Szakmai függetlenség A szakmai függetlenség biztosítja a hitelességet |

2. elv: Felhatalmazás adatgyűjtésre Információgyűjtést lehetővé tévő egyértelmű jogi felhatalmazás |

3. elv: Megfelelő erőforrások Elegendő erőforrás a statisztikai követelmények teljesítéséhez |

4. elv: A minőség iránti elkötelezettség A folyamat -, illetve a termékminőség folyamatos fejlesztése |

5. elv: A statisztikai adatok bizalmas kezelése Az adatszolgáltatók magánélethez való jogának tiszteletben tartása |

6. elv: Pártatlanság és objektivitás A tudományos függetlenség tiszteletben tartása és a felhasználók egyenlő elbánásban való részesítése |

Statisztikai folyamatok | 7. elv: Megalapozott módszertan Megfelelő eszközök és szakértelem |

8. elv: Megfelelő statisztikai eljárások Megfelelő eljárások alkalmazása az adatgyűjtéstől az adatvalidálásig |

9. elv: Ésszerű mértékű adatszolgáltatói teher Az adatszolgáltatói terhek vizsgálata és csökkentése |

10. elv: Költséghatékonyság A forrásfelhasználás ellenőrzése és javítása |

Statisztikai outputok | 11. elv: Relevancia A felhasználói igények kielégítése és a felhasználói elégedettség nyomon követése |

12. elv: Helytállóság és megbízhatóság A valóság helytálló és megbízható leírása |

13. elv: Gyorsaság és pontosság A statisztikák időben történő közzétételére vonatkozó standardok betartása |

14. elv: Koherencia és összehasonlíthatóság A statisztikák önmagukban és időben konzisztensek, valamint az egyes régiók és országok között összehasonlíthatók |

15. elv: Hozzáférhetőség és érthetőség Világos formában történő bemutatás, megfelelő közzététel és egyenlő hozzáférhetőség |

22. A magas szintű szakértőkből álló Európai Statisztikairányítási Tanácsadó Testület (ESGAB) feladata a gyakorlati kódex alkalmazása tekintetében az Eurostat és az egész ESR független felügyeletének biztosítása (lásd: 2. háttérmagyarázat). Az ESGAB eddig a kódex 15 elvéből három elvre összpontosított [15], és arról számolt be [16], hogy noha a kódex alkalmazásában előrehaladás történt, annak üteme nem felel meg az elvárásoknak.

2. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

AZ EURÓPAI STATISZTIKAIRÁNYÍTÁSI TANÁCSADÓ TESTÜLET (ESGAB)

A gyakorlati kódex alkalmazásának értékelése

A 2009-ben létrehozott ESGAB fő feladata a gyakorlati kódex "Bizottságot (Eurostat) érintő" alkalmazásáról szóló jelentés elkészítése az Európai Parlament és a Tanács részére, beleértve a kódexnek az európai statisztikai rendszer egészében történő alkalmazásáról készült értékelést (lásd: az ESGAB létrehozásáról szóló határozat 2. cikke). Az ESGAB tanácsadói feladatokat lát el, nem rendelkezik felügyeleti hatáskörrel.

A testület hét tagját a statisztika területén kiemelkedő szakértelemmel rendelkező szakértők köréből választják ki. A tagok feladatukat ad personam látják el és függetlenül tevékenykednek. Az ESGAB tagjai nem részesülnek díjazásban, többségük továbbra is keresőtevékenységet folytat. Az Eurostat egy teljes munkaidőben foglalkoztatott titkárt bocsát a testület rendelkezésére, akinek a testület utasításai alapján, a Bizottságtól függetlenül kell ellátnia feladatát. A testületben az Eurostat megfigyelőként vesz részt, és az üléseken általában főigazgatója vagy főigazgató-helyettese képviseli.

Az ESGAB először 2009 márciusában ült össze, évente hat-hét egynapos ülést tart, és legutóbbi éves jelentését 2011. decemberben tette közzé.

Forrás: Európai Számvevőszék.

23. 2011 szeptemberében az ESR-bizottság [17] kisebb módosításokat fogadott el a gyakorlati kódex tekintetében. Az 1. ábra bemutatja a gyakorlati kódex történetének összefoglalását.

1. ÁBRA

A GYAKORLATI KÓDEX TÖRTÉNETE

+++++ TIFF +++++

Forrás: Európai Számvevőszék.

A BIZOTTSÁG KÉSEDELMESEN TETT ERŐFESZÍTÉSEKET ANNAK ÉRDEKÉBEN, HOGY RÁBÍRJA A KORMÁNYOKAT A KÓDEX BETARTÁSÁRA

24. 2005 májusában a Bizottság azt ajánlotta [18] a tagállamoknak, hogy biztosítsák, hogy statisztikai hivatalaik tartsák be a kódex elveit, valamint hogy statisztikai szolgálataik szakmailag szervezettek és forrásokkal megfelelően ellátottak legyenek ahhoz, hogy az európai statisztikákat oly módon tudják összeállítani, amely biztosítja a függetlenséget, az integritást és az elszámoltathatóságot. Ezenkívül a Bizottság felhívta a tagállamokat, hogy biztosítsák az ahhoz szükséges információkat, hogy ellenőrizhesse a kódex betartását [19].

25. A Bizottság 2011-ig nem jelentette be azon javaslatát [20], miszerint a tagállamoknak formálisan – a "Kötelezettségvállalások a statisztikába vetett bizalomért" című dokumentum formájában – is el kell kötelezniük magukat amellett, hogy a gyakorlati kódex alapján minden szükséges intézkedést megtesznek ahhoz, hogy megőrizzék a statisztikáik iránti bizalmat és ellenőrizzék a kódex alkalmazását (lásd: 60–64. bekezdés).

A BIZOTTSÁG 2008. ÉVI JELENTÉSÉBŐL KIMARADT ANNAK MEGÁLLAPÍTÁSA, HOGY AZ ESR EGÉSZÉBEN NINCS BIZTOSÍTVA A SZAKMAI FÜGGETLENSÉG

26. A gyakorlati kódex közzétételét követően a Bizottság és az Eurostat a nemzeti statisztikai hivatalokkal (NSH-k) való együttműködésen és azok támogatásán keresztül a kódex alkalmazásának előmozdítására összpontosított. E célból az Eurostat szakmai értékeléseket szervezett, amelyeket az európai uniós tagállamok és az EFTA-országok 31 nemzeti statisztikai hivatalában [21], valamint az Eurostatban folytattak le a 2006 és 2008 eleje közötti időszakban.

27. Ezek a szakértői értékelések a nemzeti statisztikai hivatalokra és azoknak a tagállami statisztikai rendszerekben játszott koordináló szerepére korlátozódtak, és a kódex intézményi környezettel kapcsolatos mutatóira összpontosítottak. Az 1. táblázat bemutatja az értékelések eredményeit. A szakértői értékelések nem vizsgálták, hogy az NSH-k megfelelnek-e a kódex statisztikai folyamatokra vonatkozó mutatóinak. A statisztikai outputokra vonatkozó mutatók többségét szintén figyelmen kívül hagyták. Mindazonáltal a szakértői értékelő jelentésekben felsorolt jobbító intézkedések kitértek a kódex mindegyik alapelvére. A statisztikai folyamatokra és outputokra vonatkozó ilyen intézkedések kizárólag az NSH-k által készített önértékelések eredményein alapultak.

1. TÁBLÁZAT

A 2006 ÉS 2008 ELEJE KÖZÖTTI IDŐSZAKBAN VÉGZETT SZAKÉRTŐI ÉRTÉKELÉSEK EREDMÉNYEI [221]

Forrás: Európai Számvevőszék, szakértői értékelő jelentések alapján.

NSH | "Nagyrészt" vagy "maradéktalanul" teljesült mutatók | "Részben teljesült" mutatók | "Nem teljesült" mutatók |

Valamennyi mutatót teljesített NSH-k

Ausztria | 35 | 0 | 0 |

Finnország | 35 | 0 | 0 |

Norvégia | 35 | 0 | 0 |

Svédország | 35 | 0 | 0 |

Egyesült Királyság | 35 | 0 | 0 |

Néhány mutatót csak részben teljesített NSH-k

Cseh Köztársaság | 33 | 2 | 0 |

Dánia | 33 | 2 | 0 |

Franciaország | 33 | 2 | 0 |

Olaszország | 33 | 2 | 0 |

Litvánia | 33 | 2 | 0 |

Portugália | 33 | 2 | 0 |

Szlovákia | 33 | 2 | 0 |

Spanyolország | 33 | 2 | 0 |

Hollandia | 32 | 3 | 0 |

Lengyelország | 32 | 3 | 0 |

Szlovénia | 32 | 3 | 0 |

Svájc | 32 | 3 | 0 |

Németország | 31 | 4 | 0 |

Írország | 31 | 4 | 0 |

Magyarország | 29 | 6 | 0 |

Lettország | 29 | 6 | 0 |

Románia | 29 | 6 | 0 |

Észtország | 26 | 9 | 0 |

Görögország | 26 | 9 | 0 |

Luxemburg | 24 | 11 | 0 |

Néhány mutatót nem teljesített NSH-k

Bulgária | 27 | 7 | 1 |

Liechtenstein | 27 | 7 | 1 |

Málta | 23 | 11 | 1 |

Izland | 28 | 5 | 2 |

Ciprus | 25 | 8 | 2 |

Belgium | 24 | 9 | 2 |

28. Az ESR tagjai körében végzett szakértői értékelések eredményei alapján a Bizottság 2008 októberében jelentést nyújtott be a kódex alkalmazásáról [22], és megállapította, hogy "az önszabályozás koncepciója jól működik". A jelentés hangsúlyozta, hogy további intézkedésre van szükség, de a szakmai függetlenséggel és az objektivitással kapcsolatban a következőt állapította meg: "Úgy tűnik, hogy ami az európai statisztikák előállítását és terjesztését illeti, a gyakorlatban az egész európai statisztikai rendszerben biztosított a politikai és egyéb külső befolyástól való függetlenség, a módszerek, források és technikák kiválasztása pedig mindenhol objektív alapon történik." Az ezt követő események azonban, amelyekről a Bizottság 2010 januárjában számolt be [23], arról tanúskodtak, hogy ez nem volt helytálló.

29. A szakmai függetlenség elvével kapcsolatosan 2011-ben az ESGAB éves jelentésében megállapította, hogy "2009 óta a statisztikai jogszabályokat számos országban modernizálták, és nőtt az átláthatóság, de a szakmai függetlenséget az ESR egészében nem biztosították." Az ezen értékelést alátámasztó jelentés részletei a 3. háttérmagyarázatban olvashatók.

3. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

AZ ESGAB SZAKMAI FÜGGETLENSÉGGEL KAPCSOLATOS MEGÁLLAPÍTÁSAI

"Az európai statisztikai rendszer tagjainak fele úgy ítéli meg, hogy intézményi rendszere a szakmai függetlenség elvére vonatkozóan korlátozásoktól mentes."

"Négy országban – Németországban, Görögországban, Lettországban és Svájcban – tapasztaltak nehézségeket a statisztikai jogszabályok korszerűsítése, illetve végrehajtása terén."

"Az ESGAB megállapítja, hogy három ország – Dánia, Lengyelország és Románia – nem rendelkezik a statisztikai jogszabályainak korszerűsítésére irányuló konkrét tervvel, annak ellenére, hogy a hatályban lévő jogszabályok nem tekinthetők a kódexszel teljes mértékben összhangban lévőnek."

"Nyolc ország tekintetében azt állapították meg, hogy a forráselosztással kapcsolatos döntéshozatali folyamat veszélyezteti a szakmai függetlenséget."

"Az ESGAB megállapítása szerint a közelmúltban több esetben megtörtént, hogy a választások után változás következett be az NSH vezetőjének személyében."

"Tizenegy országban a felső vezetés kinevezésére és felmentésére vonatkozó szabályokat az ESGAB megfelelőnek találta. Nyolc országban azonban azt tapasztalta, hogy a helyzet nem egyértelmű, illetve a gyakorlati végrehajtást nem találta kielégítőnek."

Forrás: Az ESGAB 2011. évi éves jelentése, 7. és 8. o.

AZ EUROSTAT JELENLEG AZ NSH-K JAVÍTÓ INTÉZKEDÉSEKRE VONATKOZÓ JELENTÉSTÉTELÉT AZOK VÉGREHAJTÁSÁNAK VIZSGÁLATA NÉLKÜL ELLENŐRZI

30. A 2006 és 2008 között végzett szakértői értékeléseket követően az Eurostat nyomon követte a szakértői értékelések nyomán az NSH-k által meghatározott jobbító intézkedések végrehajtását [24]. Az Eurostat ellenőrzése az NSH-k éves kérdőívekre adott válaszain alapul. 2008-ban, az ellenőrzés megkezdésekor 191 intézkedést már végrehajtottak, és további 677 intézkedés volt függőben. 2011 márciusában [25] 273 intézkedés [26] végrehajtása még nem fejeződött be.A 2. ábra tartalmazza az NSH-k általi javító intézkedések végrehajtásának alakulását. Az elért végrehajtási szint részletes leírását a Melléklet tartalmazza.

31. Az NSH-k jelentéseiben "végrehajtott" intézkedésként szereplő egyes intézkedések esetében az Eurostat nem ismeri a tényleges végeredményt, mivel nem kapott további részletes ismertetést, illetve magyarázatot. Ezenkívül az NSH-k 116 intézkedést "folyamatban lévő, konkrét határidő nélküli" intézkedésként jelentettek, ami megnehezíti az előrehaladás értékelését.

32. Számos NSH esetében legalább öt év telt el a szakértői értékelés elvégzése óta. A gyakorlati kódex alkalmazásának jelenlegi állására vonatkozó, kizárólag a szakértői értékelések során meghatározott javító intézkedések előrehaladásáról készült jelentés alapján levont következtetések nem megbízhatóak.

2. ÁBRA

A JAVÍTÓ INTÉZKEDÉSEK VÉGREHAJTÁSÁNAK ALAKULÁSA 2008 ÓTA, A JELENTÉSEK ALAPJÁN

+++++ TIFF +++++

Forrás: Eurostat; a fennmaradó intézkedések száma nem tartalmazza a 2011-ben meghatározott két új intézkedést.

A BIZOTTSÁG SAJÁT MAGA SEM TARTJA MÉG BE MARADÉKTALANUL A GYAKORLATI KÓDEX ELŐÍRÁSAIT

33. 2005. május 25-i ajánlásában a Bizottság vállalta annak biztosítását, hogy az Eurostat betartja a kódex elveit, és az Eurostat szakmailag szervezett és forrásokkal megfelelően ellátott lesz ahhoz, hogy az európai statisztikákat oly módon tudja összeállítani, amely biztosítja a függetlenséget, az integritást és az elszámoltathatóságot.

AZ EUROSTAT SZEREPÉRŐL SZÓLÓ 1997. ÉVI BIZOTTSÁGI HATÁROZAT NINCS ÖSSZHANGBAN SEM A KÓDEXSZEL, SEM PEDIG AZ EURÓPAI STATISZTIKÁKRÓL SZÓLÓ RENDELETTEL

34. 2011 áprilisában a Bizottság bejelentette, hogy módosítani szándékozik az Eurostat szerepéről szóló 1997. évi határozatot [27]. Az 1997. évi határozat nincs teljesen összhangban a 2005. évi gyakorlati kódex által bevezetett elvekkel. Különösen kiemelendő, hogy semmilyen módon nem hivatkozik a szakmai függetlenség elvére (a kódex 1. elve). A bizottsági határozat az Eurostatot mindössze "technikai önállósággal" ruházza fel. Nem szól az Eurostat főigazgatójának szerepéről, és nem határozza meg az utóbbi években neki tulajdonított, "az Európai Unió fő statisztikusa" cím jelentését.

35. Az 1997. évi határozatot nem hozták összhangba az európai statisztikákról szóló 2009. évi rendelettel sem. A 2009. évi rendelet 6. cikke az Eurostat kizárólagos hatáskörébe utalja az európai statisztikák fejlesztését, előállítását és közzétételét. Ezzel ellentétben a bizottsági határozat 6. cikke előírja, hogy a Bizottság határozhat arról, hogy az Eurostaton kívül milyen egyéb szolgálatok, milyen tevékenységek során és milyen mértékben vegyenek részt a statisztikák előállítási folyamatában. Így noha a statisztikák előállítása az Eurostat kizárólagos felelőssége, jelenleg más főigazgatóságok is előállítanak ilyeneket.

AZ EUROSTAT FÜGGETLENSÉGÉNEK MEGHATÁROZÁSA NEM OLYAN EGYÉRTELMŰ, MINT AZ OLAF ESETÉBEN

36. Az ellenőrzés során összehasonlították a Bizottság által az Eurostat számára és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) számára biztosított jogállást. Az Eurostathoz hasonlóan az OLAF is a Bizottság egyik főigazgatósága, de azt az elvárást fogalmazták meg vele szemben, hogy feladatai teljesítése során teljesen függetlenül lépjen fel.

37. Az OLAF-ról szóló 1999. évi bizottsági határozat [28] az Eurostatról szóló 1997. évi bizottsági határozattal ellentétben részletes rendelkezéseket tartalmaz az OLAF és főigazgatója működési függetlenségének védelme érdekében, különösen a következők tekintetében:

a) a főigazgató kifejezett kötelezése arra, hogy sem a Bizottságtól, sem a kormányoktól, sem pedig más intézményektől, szervektől nem kérhet és nem fogadhat el utasításokat;

b) felügyeleti bizottság a Hivatal indokolatlan beavatkozással szembeni védelme érdekében;

c) a főigazgató határozott idejű, megújítható megbízása;

d) a főigazgatói állásra kiválasztott jelöltek listáján szereplő személyek alkalmassága tekintetében a felügyeleti bizottság kedvező véleményét előíró kiválasztási eljárás;

e) az Európai Parlament és a Tanács előzetes jóváhagyása, mielőtt a Bizottság kinevezi a főigazgatót.

AZ EUROSTAT SZAKMAI FÜGGETLENSÉGÉNEK BIZTOSÍTÁSA ÉRDEKÉBEN TÖRTÉNTEK GYAKORLATI LÉPÉSEK, DE AZ EUROSTAT SZEREPÉRŐL SZÓLÓ TERVEZETT ÚJ BIZOTTSÁGI HATÁROZATNAK EGYESÍTENIE KELL AZ EDDIGI INTÉZKEDÉSEKET

38. A gyakorlatban a Bizottság lépéseket tett annak érdekében, hogy jobban biztosítsa az Eurostat szakmai függetlenségét. A jelenlegi főigazgatót például 2008-ban külső jelöltek előtt is nyitva álló eljárás keretében nevezték ki. A Bizottság az Eurostat igazgatóinak kinevezésére irányuló legutóbbi eljárásokat szintén megnyitotta külső jelöltek előtt.

39. Az ilyen előrelépések azonban mindaddig nem tekinthetők szilárdnak, amíg azokat a vonatkozó jogszabályi rendelkezések nem írják elő egyértelműen. Ha az Eurostat szerepéről szóló tervezett bizottsági határozat másként nem írja elő, a Bizottság továbbra is azt a gyakorlatot fogja követni, hogy az Eurostatnál a felső vezetői pozíciókat (főigazgató és igazgatók) a betöltendő állás előzetes meghirdetése nélkül, a Bizottságon belüli magas rangú tisztviselők más állásokból történő áthelyezésével tölti be.

40. Ezenkívül az, hogy az Eurostat operatív előirányzatainak jelentős része a Bizottság más főigazgatóságaitól származik [29], ellentétben áll a gyakorlati kódex 1. (szakmai függetlenség) és 3. (megfelelő erőforrások) elvével, mivel ez az Eurostatot pénzügyileg részben más bizottsági szolgálatoktól teszi függővé.

41. 2012 júniusában még nem született meg a döntés arról, hogy az Eurostatnak, illetve más főigazgatóságoknak feladata lesz-e a hiányra és az adósságra vonatkozó adatok valótlan bemutatása tényállásának megállapítását és ehhez kapcsolódóan pénzbírság kiszabását célzó vizsgálatok elvégzése [30].

AZ EUROSTAT MÉG SAJÁT RÉSZÉRŐL SEM OLDOTTA MEG A KÓDEX ALKALMAZÁSÁVAL KAPCSOLATOS PROBLÉMÁKAT

42. Az Eurostat ESGAB számára készített belső jelentéséből kitűnik, hogy 2011 márciusában a 2007. évi szakértői értékelésről szóló jelentésben [31] meghatározott 69 javító intézkedésből 27 még folyamatban volt. A részletek a 2. táblázatban találhatók, amely áttekintést nyújt az ESGAB 2009 óta tett ajánlásainak végrehajtásáról is.

2. TÁBLÁZAT

A JAVÍTÓ INTÉZKEDÉSEK EUROSTAT ÁLTALI VÉGREHAJTÁSA (2011. MÁRCIUSI ÁLLAPOT)

Forrás: az Eurostat által az ESGAB-nak szolgáltatott információ.

A végrehajtás szintje az Eurostat jelentése szerint | A 2007. évi szakértői értékelés alapján meghatározott intézkedések száma | Az ESGAB 2009. és 2010. évi jelentésében tett ajánlásainak száma |

Végrehajtás 2009. márciusig

1)Végrehajtott intézkedések | 35 | |

Végrehajtás 2009. április óta

Lezárt intézkedések

Az intézkedést végrehajtották | 3 | 5 |

A kérdésben nem terveznek további lépéseket | 3 | 0 |

Már nem időszerű | 1 | 0 |

2)A lezárt intézkedések száma összesen | 7 | 5 |

Folyamatban lévő intézkedések

Az intézkedést folyamatban lévőnek tekintik, de nincs konkrét határidő | 10 | 15 |

A végrehajtás terv szerint halad és még nem esedékes | 10 | 4 |

Az Eurostaton belül késedelem lépett fel | 3 | 0 |

A további előrelépés az Eurostaton kívüli hatóságoktól függ | 2 | 0 |

A munkát egy új intézkedésbe vették fel | 1 | 0 |

A végrehajtás alakulásáról nincs egyértelmű nyilatkozat | 1 | 0 |

3)Folyamatban lévő intézkedések száma összesen | 27 | 19 |

MINDÖSSZESEN (1+2+3) | 69 | 24 |

43. Az ellenőrzés megállapította, hogy az Eurostat nehézségekkel küzd a kódex 6. elvének (pártatlanság és objektivitás) teljes mértékben történő alkalmazása vonatkozásában, mégpedig a felhasználók adatokhoz való pártatlan hozzáférésének biztosítása tekintetében. A kódex alkalmazására és a pártatlanság elvére vonatkozóan kivételek vannak, nevezetesen a túlzott hiány esetén követendő eljárással [32] kapcsolatban, amely esetében az információk Bizottsággal történő megosztásának ütemezése nincs összhangban az Eurostat "Jegyzőkönyv a felhasználók pártatlan hozzáféréséről az Eurostat adataihoz" című dokumentumáva [33].

44. A Bizottság más főigazgatóságai tekintetében az Eurostat még nem oldotta meg a 2007. évi szakértői értékelésről készített jelentésben [34] már szereplő azon problémát, hogy ezek a szolgálatok esetenként saját maguk végeznek adatgyűjtést, ha úgy érzik, hogy az Eurostat nem tesz eleget kérésüknek. 2010-ben az Eurostat "a statisztikai munkát illetően a szakpolitikai főigazgatóságok és az Eurostat közötti koordináció hiányáról" tájékoztatta a Bizottságot és a bizottsági központi szolgálatok ezt el is ismerték mint több területet érintő kritikus kockázatot. 2011-ben számos intézkedést vezettek be ennek csökkentésére.

A GYAKORLATI KÓDEX ALKALMAZÁSI SZINTJÉNEK AZ ESR EGÉSZÉRE VONATKOZÓ ÉRTÉKELÉSÉHEZ MEGFELELŐBB INFORMÁCIÓKRA VAN SZÜKSÉG

AZ EURÓPAI STATISZTIKÁKRÓL SZÓLÓ RENDELET NEM HATÁROZ MEG A GYAKORLATI KÓDEX ALKALMAZÁSÁNAK ELLENŐRZÉSÉRE VONATKOZÓ ELJÁRÁSOKAT

45. Az ESR-ben részt vevő partnerektől elvárt a jóhiszemű együttműködés. Az európai statisztikákról szóló rendelet nem határoz meg a gyakorlati kódex által előírt elveknek való megfelelés ellenőrzésére vonatkozó eljárásokat. A túlzott hiány esetén követendő eljárás az egyetlen statisztikai terület, ahol a jogalkotó felhatalmazta és kötelezte az Eurostatot, hogy helyszíni ellenőrzést végezzen a tagállamokban [35].

A SZAKÉRTŐI ÉRTÉKELÉSEKRE VONATKOZÓAN ÁTFOGÓ MEGKÖZELÍTÉS SZÜKSÉGES

46. A kódex alkalmazási szintjének az Eurostat és az NSH-k által történő független értékeléséhez a legfontosabb eszközül továbbra is a szakértői értékelések szolgálnak. 2013-ra további szakértői értékeléseket terveznek, de 2012 júniusában még függőben van az elindításuk helyére és módjára vonatkozó döntés. Ezen értékeléseknek az eddig csupán korlátozott mértékben vizsgált elvekkel is foglalkozniuk kell (lásd: 3. táblázat).

47. A 2006 és 2008 közötti szakértői értékelések a kódex "Intézményi környezet" című részére összpontosító közös módszertant követtek. Más elvekkel kizárólag önértékelések foglalkoztak. 2011-ben a vezető minőségügyi szakértői munkacsoport véglegesítette a statisztikai folyamatokkal és statisztikai outputokkal kapcsolatos minőségbiztosítási keretrendszert. Meghatározta azokat a tevékenységeket, módszereket és eszközöket, amelyek a kódex mutatóinak teljesítése terén iránymutatásként és bizonyítékként szolgálhatnak. Az ESR-bizottság még nem határozott a minőségbiztosítási keretrendszer alkalmazásának módjáról.

3. TÁBLÁZAT

A KÓDEX 15 ELVÉNEK LEFEDETTSÉGE

Forrás: Európai Számvevőszék.

( √ = lefedve)

A gyakorlati kódex 2005-ben elfogadott elvei | Önértékelés, 2005/2006 | Szakértői értékelések, 2006–2008 | Cselekvési tervek, 2007/2008 | A cselekvési tervek ellenőrzése, 2008 óta | Az ESGAB éves értékelései, 2009 óta |

Intézményi környezet | 1.Szakmai függetlenség | √ | √ | √ | √ | √ |

2.Felhatalmazás adatgyűjtésre | √ | √ | √ | √ | X |

3.Megfelelő erőforrások | √ | √ | √ | √ | √ |

4.A minőség iránti elkötelezettség | √ | √ | √ | √ | √ |

5.A statisztikai adatok bizalmas kezelése | √ | √ | √ | √ | X |

6.Pártatlanság és objektivitás | √ | √ | √ | √ | X |

Statisztikai folyamatok | 7. Megalapozott módszertan | √ | X | √ | √ | X |

8.Megfelelő statisztikai eljárások | √ | X | √ | √ | X |

9.Ésszerű mértékű adatszolgáltatói teher | √ | X | √ | √ | X |

10.Költséghatékonyság | √ | X | √ | √ | X |

Statisztikai outputok | 11. Relevancia | √ | X | √ | √ | X |

12.Helytállóság és megbízhatóság | √ | X | √ | √ | X |

13.Gyorsaság és pontosság | √ | X | √ | √ | X |

14.Koherencia és összehasonlíthatóság | √ | X | √ | √ | X |

15.Hozzáférhetőség és érthetőség | √ | √ | √ | √ | X |

48. Statisztikákat készítő más szereplőkre (például regionális statisztikai hivatalokra) vagy a statisztikai jelentésekhez használt igazgatási adatok szolgáltatóira (például pénzügyminisztériumokra) nem terjedt ki a szakértői értékelések első fordulója (lásd: 3. ábra), így azokkal a jövőbeni értékeléseknek kell foglalkozniuk.

49. A kizárólag horizontális szervezeti alapon készülő értékelések nem teszik lehetővé annak megállapítását, hogy a rendszerek egy adott NSH valamennyi statisztikai területén ugyanolyan módon működnek-e. Mivel több mint 100 statisztikai terület létezik, ezeket nem lehet egyszerre lefedni. Megoldást jelenthetne a szakértői értékelések gördülő rendszerben történő készítése, amelyek minden évben egy bizonyos számú, meghatározott statisztikai területet vizsgálnának. Bár a hatókör és a módszer tekintetében közvetlenül nem összehasonlítható, az Eurostat már rendelkezik bizonyos tapasztalattal az értékelési tevékenysége keretében végzett gördülő ellenőrzések szervezése terén.

3. ÁBRA

A 2006 ÉS 2008 KÖZÖTTI SZAKÉRTŐI ÉRTÉKELÉSEK ÁLTAL LEFEDETT TERÜLETEK

+++++ TIFF +++++

Forrás: Európai Számvevőszék.

50. Az első fordulóban a szakértői értékelő csoportok háromtagúak voltak, általában két fő az NSH-k és egy fő az Eurostat képviseletében. Az ESGAB azt ajánlotta [36], hogy a szakértői értékeléseket "önálló szakértői értékelő csoportnak" végezze, és hogy "a szakértői értékelések újabb fordulójának az előzőnél racionalizáltabbnak és egységesebbnek kell lennie". Az ESR-en kívüli szakértők bevonása erősítené az értékelések függetlenségét és hitelességét.

A TAGÁLLAMOK ÖNKÉNTES ALAPON NYÚJTANAK INFORMÁCIÓKAT AZ ESGAB-NAK

51. Az ESGAB-ot létrehozó határozat nem határozza meg, hogy a kódex alkalmazási szintjének éves értékeléséhez az ESGAB hogyan szerzi meg a tényadatokat. Az Eurostat éves monitoringjelentéseinek figyelembevételével az ESGAB saját eszközöket dolgozott ki a további információk begyűjtéséhez. Kérdőíveket küldött az NSH-knak és az érdekelt feleknek, rövid eszmecserékre hívta az NSH-k felsővezetőinek képviselőit ("párbeszéd az országokkal"), és levelet küldött a tagállami kormányoknak, amelyben kérte, hogy adjanak tájékoztatást a kódexnek való megfelelésükről.

52. Az ESGAB 2011. évi jelentésében hangsúlyozta, hogy "nehéz tényszerű információt kapni arról, hogy a kódexet hogyan hajtják végre a gyakorlatban". A jelenlegi rendszerben, és tekintettel a korlátozott forrásokra (lásd: 2. háttérmagyarázat) az ESGAB által végzett ellenőrzés hatóköre továbbra is egyértelműen korlátozott.

A BIZOTTSÁG LEGUTÓBBI KEZDEMÉNYEZÉSEI HELYES IRÁNYBA MUTATNAK, DE NEM FOGLALKOZNAK MINDEN PROBLÉMÁT JELENTŐ KÉRDÉSSEL

53. 2011 áprilisában a Bizottság közzétette "Az európai statisztikák szilárd minőségirányítása felé" című közleményt [37]. A közlemény célja a pénzügyi válság tanulságainak levonása volt. A Bizottság bejelentette, hogy "a kormányzati pénzügyi statisztikák felülvizsgálatával kapcsolatban preventív megközelítést" kíván alkalmazni, és számos javaslat révén tovább akarja erősíteni az ESR irányítását.

A (TÚLZOTT HIÁNY ESETÉN KÖVETENDŐ ELJÁRÁSSAL KAPCSOLATOS) KORMÁNYZATI PÉNZÜGYI STATISZTIKÁK FELÜLVIZSGÁLATA TEKINTETÉBEN 2011-BEN PREVENTÍV MEGKÖZELÍTÉST VEZETTEK BE

54. A túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló rendelet előírja, hogy az Eurostatnak minden tagállamban rendszeresen "konzultációs látogatásokat", valamint lehetőség szerint "módszertani látogatásokat" kell tennie. A görög költségvetési hiányra és államadósságra vonatkozó statisztikák hiányosságainak megállapítását követően [38], 2010 júliusában kibővítették az Eurostat hatáskörét [39].

55. A módszertani látogatások vonatkozásában az Eurostat a tagállamok által szolgáltatott adatok alapját képező számlák ellenőrzéséhez az ellenőrzési hatáskörhöz hasonló hatáskört kapott. Ezt a hatáskört azonban kivételes esetekben gyakorolhatja, csak akkor, ha a tagállam által közölt adatok minőségével kapcsolatos jelentős kockázatot vagy problémát egyértelműen azonosították. Eddig ezt a hatáskört kizárólag a görög költségvetési hiányra és államadósságra vonatkozó statisztikák minőségének értékelésénél alkalmazták.

56. A módszertani látogatások kivételes jellege miatti korlátok elkerülése érdekében az Eurostat 2011-ben "szokásos konzultációs látogatásain" túl bevezetett egy új típusú látogatást, az úgynevezett "upstream" konzultációs látogatást. Az "upstream" látogatások kifejezetten a tagállamok által szolgáltatott adatok alapját képező számlákat kiállító alanyokra irányulnak.

57. Az Eurostatnak a konzultációs látogatásokkal kapcsolatban kettős kihívással kell szembenéznie, hiszen egyrészt növelnie kell a számukat, másrészt javítania kell a minőségüket. A minőség javítása szükségszerűen hosszabb látogatásokkal jár. A 4. táblázat szerint a konzultációs látogatások száma 2011-ben jelentősen nőtt. Az ellenőrzés időpontjában azonban nem lehetett érdemben értékelni az "upstream" látogatások minőségét és az illetékes tagállami szervek együttműködését, mivel a látogatásokról készült jelentések még nem voltak hozzáférhetők.

58. Belső átszervezést követően 2012. január 1-jétől az Eurostat egyik, mintegy 50 munkatárs belső áthelyezésével kialakított igazgatósága kizárólag a kormányzati pénzügyi statisztikákkal foglalkozik. Az elvárások szerint a tagállamoknak a nemzetiszámla-szakértői segítséget önkéntes alapon kell nyújtaniuk [40]. 2011 októberében az Eurostat összeállított egy listát, amelyen 12 tagállam 30 szakértője szerepel.

4. TÁBLÁZAT

AZ EUROSTAT TÚLZOTT HIÁNY ESETÉN KÖVETENDŐ ELJÁRÁSSAL KAPCSOLATOS LÁTOGATÁSAI A TAGÁLLAMOKNÁL

Forrás: Európai Számvevőszék, az Eurostat által szolgáltatott információk alapján.

A "konzultációs látogatások" száma |

| 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |

Belgium | 1 (1 nap) | | 1 (1 nap) | | 1 (1 nap) | |

Bulgária | | | 1 (2 nap) | | 1 (2 nap) | 1 (4 nap) [7777] |

Cseh Köztársaság | | 1 (2 nap) | | 1 (3 nap) | | 1 (2 nap) |

Dánia | 1 (1 nap) | | 1 (2 nap) | | | 1 (2 nap) |

Németország | | 1 (1 nap) | | 1 (1 nap) | | 1 (2 nap) [6666] |

Észtország | | 1 (2 nap) | | 1 (2 nap) | | 1 (2 nap) |

Írország | 1 (2 nap) | | 1 (2 nap) | | 1 (2 nap) | |

Görögország | 1 (1 nap) [9999] | | | | | 1 (3 nap) [7777] és 2 (3 és 2 nap) |

Spanyolország | | 1 (2 nap) | | 1 (2 nap) | | 1 (2 nap) |

Franciaország | 1 (1 nap) | | 1 (1 nap) | | 1 (1 nap) | |

Olaszország | | 1 (2 nap) | | 1 (2 nap) | | 1 (2 nap) |

Ciprus | 1 (1 nap) | | 1 (2 nap) | | 1 (1 nap) | |

Lettország | 1 (2 nap) | | | 1 (2 nap) | | 1 (3 nap) |

Litvánia | 1 (2 nap) | | 1 (2 nap) | | 1 (2 nap) | |

Luxemburg | 1 (1 nap) | | | 1 (1 nap) | | 1 (1 nap) |

Magyarország | 1 (2 nap) | | 1 (2 nap) | | 1 (2 nap) | |

Málta | 1 (1 nap) | | 1 (1 nap) | | 1 (2 nap) | |

Hollandia | | 1 (2 nap) | | | 1 (1 nap) | 1 (1 nap) |

Ausztria | | 1 (2 nap) | | 1 (2 nap) | | |

Lengyelország | | 1 (2 nap) | | 1 (2 nap) | | 1 (2 nap) |

Portugália | 1 (2 nap) | | 1 (2 nap) | | | 3 (2, 2 és 2 nap) |

Románia | | 1 (2 nap) | 1 (2 nap) | | 1 (2 nap) | 1 (3 nap) [7777] és 1 (3 nap) |

Szlovénia | 1 (2 nap) | | 1 (2 nap) | | | 1 (2 nap) |

Szlovákia | | 1 (2 nap) | 1 (2 nap) | | | 1 (2 nap) |

Finnország | | 1 (2 nap) | | | 1 (2 nap) | 1 (2 nap) |

Svédország | | 1 (1 nap) | | 1 (2 nap) | | 1 (2 nap) |

Egyesült Királyság | | 1 (2 nap) [8888] | | 1 (2 nap) | | 1 (3 nap) |

Összesen | 13 (19 nap) | 13 (24 nap) | 13 (23 nap) | 11 (21 nap) | 11 (18 nap) | 21 (44 nap) és 3 (10 nap) [7777] |

A "módszertani látogatások" száma |

Görögország | 2 (3 és 3 nap) | | 2 (2 és 5 nap) | 1 (3 nap) | 4 (3, 2, 3 és 22 nap) | |

Mindösszesen | 15 (25 nap) | 13 (24 nap) | 15 (30 nap) | 12 (24 nap) | 15 (48 nap) | 24 (54 nap) |

59. A jelenlegi megközelítés szerint az Eurostat a tagállamokban nemcsak az NSH-kkal, hanem a legfőbb ellenőrzési intézményekkel is együttműködik annak érdekében, hogy bizonyosságot szerezzen arról, hogy az "upstream" államháztartási adatokat (beleértve a pénzügyi kimutatásokat) megfelelően megvizsgálták, mielőtt a túlzott hiány esetén követendő eljárással kapcsolatos jelentéshez felhasználnák azokat. A legfőbb ellenőrzési intézmények kapcsolattartó bizottsága munkacsoportot hozott létre a legfőbb ellenőrzési intézmények, az Eurostat és az NSH-k közötti együttműködésben rejlő lehetőségek feltárására.

A BIZOTTSÁG BEJELENTETTE AZ EURÓPAI STATISZTIKAI RENDSZER IRÁNYÍTÁSÁNAK MEGERŐSÍTÉSÉT

60. A Bizottság 2011 áprilisában [41] bejelentett két fontos, az ESR irányítási keretének megerősítését célzó kezdeményezést: az európai statisztikákról szóló rendelet "célzott módosításairól" szóló javaslatot és a "Kötelezettségvállalások a statisztikába vetett bizalomért" ("Commitments on Confidence in Statistic") című dokumentumot, amely a gyakorlati kódex eredményes alkalmazásának új eszköze. 2012 áprilisában a Bizottság jogalkotási javaslatot nyújtott be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak [42].

61. Közleményében a Bizottság kijelentette, hogy az európai statisztikákról szóló rendelet célzott módosításairól szóló javaslat "egyértelművé teszi, hogy a nemzeti statisztikai hivatalok szakmai függetlenségének elve feltétel nélkül alkalmazandó". Ezenkívül a statisztikai hatóságok adatgyűjtési felhatalmazását erősíti majd az, ha a rendelkezésre álló igazgatási nyilvántartásokból adatokat vehetnek át.

62. Az európai statisztikákról szóló rendelet bejelentett felülvizsgálata egyben megteremti az új "Kötelezettségvállalások a statisztikába vetett bizalomért" ("Commitments on Confidence in Statistic") című dokumentum jogi keretét, amellyel a tagállamoknak a gyakorlati kódex alapján formálisan is el kell kötelezni magukat amellett, hogy minden szükséges intézkedést megtesznek, hogy megőrizzék a statisztikáik iránti bizalmat és ellenőrizzék a kódex alkalmazását. Ezért a Bizottság azt tervezte, hogy kidolgoz egy "közösen megállapított alapelvek" tervezetet, hogy azt beépítse az európai statisztikákról szóló rendeletbe.

63. A Bizottság szerint az egyes kötelezettségvállalások részletes tartalmát az érintett tagállamokkal közösen dolgozzák ki. Mindegyik tagállam meghatározza saját minőségbiztosítási és -javítási programját, amely tükrözi a gyakorlati kódex alkalmazása terén elért haladását, valamint beazonosítja a minimumszabályok megfelelő alkalmazásának biztosításához szükséges kiemelt intézkedéseket.

64. A "Kötelezettségvállalások a statisztikába vetett bizalomért" (Commitments on Confidence in Statistic) című dokumentumot a Tanács mindeddig csak óvatos támogatásban részesítette: csupán "elveit tekintve" üdvözölte a javaslatot, és "először kísérleti időszakok indítását" javasolta [43].

A JOGI KERET TOVÁBBFEJLESZTÉSE HOZZÁJÁRULNA A KÓDEX TELJES KÖRŰ ALKALMAZÁSÁNAK TÁMOGATÁSÁHOZ

65. 2005-ben a gyakorlati kódexet autonóm eszközként hozták létre. Azóta a statisztikai jogszabályokban számos alkalommal hivatkoztak a kódexre. Az európai statisztikákról szóló 2009. évi rendelet előírja, hogy az európai statisztikákat a Szerződésben meghatározott és a gyakorlati kódexben "részletesebben kidolgozott" statisztikai elvekkel "összhangban" kell fejleszteni, előállítani és közzétenni [44]. A kódexnek való megfelelés tekintetében azonban nem egyértelmű a hatályos szabályozásból eredő kötelezettségek jellege. Ezt tükrözi például az Európai Unió gazdasági kormányzásának megerősítésével foglalkozó munkacsoport ajánlása, amely szerint meg kell erősíteni Az Európai Statisztika Gyakorlati Kódexének kötelező jellegét [45]. Az európai statisztikákról szóló rendeletnek a Bizottság által 2012 áprilisában javasolt módosításai nem oldják meg azt a problémát, hogy a kódex alkalmazása tekintetében nem egyértelmű a kötelezettségek jellege. A Bizottság fenntartja, hogy a kódex egy autonóm eszköz, ugyanakkor olyan kikötést javasol bevezetni, amely előírná a tagállamoknak, hogy a kódex betartásához tegyenek meg minden szükséges intézkedést [46].

66. Ezenkívül az európai statisztikákról szóló rendelet nem határozza meg azt az eljárást, amely lehetővé teszi a statisztikák kiinduló adatforrástól a végső eredményig vezető előállítási folyamatainak ellenőrzését azokban az esetekben, amikor előfordulhat az adatok valótlan bemutatása. Ilyen mechanizmus nélkül [47] ezekben az esetekben nem lehet gyorsan cselekedni. A hitelesség érdekében az ellenőrzési mechanizmushoz független felügyeletre is szükség van.

67. 2011. áprilisi közleményében a Bizottság nem foglalkozott az ESGAB megbízását és a rendelkezésére álló forrásokat illetően az ESGAB által felvetett főbb kérdésekkel. 2010. évi jelentésében [48] az ESGAB hangsúlyozta, hogy meg kell erősíteni jogalapját annak érdekében, hogy megfelelően fel tudjon lépni, ha az ESR egészének hitelessége veszélybe kerül. A 2011. évi jelentésben ezt az ajánlást megismételték [49], és az ESGAB azt is felvetette, hogy jogalapja szempontjából üdvös lenne, ha tisztáznák az alapítói által meghatározott elvárásokat és az azok eléréséhez szükséges eszközöket [50]. A jövőben az ESGAB szerepének ki kell terjednie a szakértői értékelések független ellenőrzésére és a statisztikák előállítási folyamatainak felügyeletére is.

A TÖBBÉVES EURÓPAI STATISZTIKAI PROGRAM IRÁNYÍTÁSA

68. A statisztikák megbízhatósága és hitelessége nem csak a gyakorlati kódexnek való megfeleléstől és annak alkalmazásától függ, hanem az európai statisztikai program irányításától is. [51]

69. Az európai statisztikai program meghatározza az európai statisztikák fejlesztésének, előállításának és közzétételének keretét. A programra vonatkozó határozatot a 2008–2012 közötti időszakra 2007 decemberében fogadták el [52]. A határozat 131 "célkitűzést" és "fő kezdeményezést" határoz meg, ezek közül számos a teljes programidőszak alatt éves statisztikai munkaprogramok révén történő folyamatos végrehajtást kíván.A 4. ábra az európai statisztikák előállítására vonatkozó programozás szerkezetét mutatja be.

4. ÁBRA

AZ EURÓPAI STATISZTIKÁK ELŐÁLLÍTÁSÁRA VONATKOZÓ PROGRAMOZÁS SZERKEZETE

+++++ TIFF +++++

Forrás: Európai Számvevőszék.

70. A 2008–2012 közötti időszakra szóló program pénzügyi kerete az ötéves időszakra 274,2 millió EUR. A finanszírozás nagy része új tagállami kezdeményezésekhez kapcsolódó beruházásokat és kapacitásnöveléseket támogat. Más jogi eszközök az intézkedések kiegészítő finanszírozását biztosítják: ilyen például a gazdaságszerkezeti felmérésekről szóló rendelet [53], amely a 2008–2013 közötti időszakra 58,85 millió EUR pénzügyi keretet biztosít, valamint az európai vállalkozási és kereskedelmi statisztikák modernizálásának (MEETS) programja [54], amely költségvetése a 2009–2013 közötti időszakra 42,5 millió EUR. A statisztikai adatok előállításával kapcsolatos költségek nagy részét azonban a tagállamoknak kell viselniük [55].

A KÖLTSÉGVETÉSI RENDELET MINŐSÉGÉRTÉKELÉSEKKEL KAPCSOLATOS KÖVETELMÉNYEI A 2008-2012 KÖZÖTTI IDŐSZAKRA SZÓLÓ PROGRAM ESETÉBEN NEM TELJESÜLTEK

A 2008–2012 KÖZÖTTI IDŐSZAKRA VONATKOZÓ PROGRAM ELŐZETES ÉRTÉKELÉSÉNEK ELMARADÁSA KEDVEZŐTLEN HATÁST GYAKOROLT ANNAK KIALAKÍTÁSÁRA ÉS MEGNEHEZÍTI ANNAK ELLENŐRZÉSÉT

71. A jövőre vonatkozó (előzetes) értékelések elengedhetetlenek az uniós programok előkészítéséhez és eredményes irányításához. Az előzetes értékelések segítenek a szakpolitikai célkitűzések sikeres megvalósításában, az alkalmazott eszközök eredményességének biztosításában és a későbbiekben az eredmények megfelelő mutatószámokon alapuló, megbízható értékelésében [56].

72. A 2008-2012 közötti időszakra vonatkozó program elfogadása előtt az Eurostat nem végzett előzetes értékelést. Ez kedvezőtlen hatást gyakorolt a program kialakítására és végrehajtásának ellenőrzésére, mivel nem határoztak meg mutatószámokat.

73. 2010 júniusában a Bizottság jelentést nyújtott be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a 2008-2012. évi program félidős értékeléséről [57]. A jelentés megállapította, hogy "több célkitűzés (kb. 90%) jó úton halad, és valószínűleg 2012 végére meg is valósul, bár az európai statisztikai rendszer forrásbeli korlátozásai miatt ez nehezebb lehet a vártnál". A jelentés nem számolt be részletesen a program 131 célkitűzésének megvalósítása terén elért előrehaladásról.

74. Az Eurostat kérdőívre adott válaszai alapján a Számvevőszék értékelni kívánta a program 2011. júliusi állapot szerinti végrehajtási helyzetét. A 131 célkitűzésből 68 esetében az értékelés megfelelő mutatószámok hiányában nehéznek bizonyult. Ezenkívül az esetek többségében a célkitűzések megfogalmazása pontatlan (lásd: 4. háttérmagyarázat), így korlátozott tevékenység is elegendő ahhoz, hogy ki lehessen jelenteni, hogy ezeket a célkitűzéseket elérték vagy elérik. Az ellenőrzés megállapította, hogy még e megengedő feltételezések mellett is a 131 célkitűzés legalább 20%-át valószínűleg nem teljesítik időben.

4. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

PÉLDÁK A PONTATLANUL MEGFOGALMAZOTT CÉLKITŰZÉSEKRE

Kivonatok a 2008–2012 közötti időszakra szóló program I. mellékletéből ("Szektorokat átfogó kérdések") és II. mellékletéből ("Célok és intézkedések")

"A különféle felhasználói csoportokkal és hálózatokkal folytatott kommunikáció javítása révén a felhasználók és az előállítók közötti távolság csökkentése." (13. célkitűzés)

" A közösségi felmérésekben egyedi esetekben ki kell terjeszteni az ad hoc modulok használatát. Ez növeli az új igények iránti érzékenységet." (24. célkitűzés)

"Az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó meglévő statisztikai rendszerek minőségének javítása." (85. célkitűzés)

"Folytatni kell az élelmiszer-biztonság figyelemmel kísérésére vonatkozó megfelelő statisztikák fejlesztését." (98. célkitűzés)

"Fokozni kell a statisztika láthatóságát a nemzeti és regionális fejlesztési tervekben." (127. célkitűzés)

Forrás: A 2008–2012 közötti időszakra szóló programról szóló határozat.

A FÉLIDŐS ÉRTÉKELÉS NEM ÁLLAPÍTOTTA MEG A 2008–2012 KÖZÖTTI IDŐSZAKRA SZÓLÓ PROGRAM FELÜLVIZSGÁLATÁNAK SZÜKSÉGESSÉGÉT

75. A Bizottság félidős jelentése nem mérlegelte, hogy a program 2007. decemberi elfogadását követő alábbi fejlemények szükségessé teszik-e a program felülvizsgálatát:

a) a pénzügyi válság és annak szükségessége, hogy a prioritásokat át kell helyezni a gazdasági és monetáris politikával kapcsolatos statisztikákra, figyelembe véve ennek az NSH-k forrásaira gyakorolt hatását is;

b) a görög statisztikai rendszer javításával kapcsolatos kihívás, és az ESR többi részében a hasonló esetek elkerülése érdekében megelőző megközelítés alkalmazásának szükségessége;

c) a Bizottság által elindított új szakpolitikai kezdeményezések, nevezetesen az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó EU 2020 stratégia [58];

d) az ESR-en belüli együttműködéshez az európai statisztikákról szóló 2009. évi rendelet által biztosított új jogi keret;

e) az európai statisztikák előállításának új módszeréről szóló bizottsági közlemény ("kitekintés a következő évtizedre") [59].

76. Mivel a programot nem vizsgálták felül, hogy figyelembe vegyék ezeket az új fejleményeket, annak egy része elavulttá vált. Eltérés van a tényleges és a jogalkotó által meghatározott tevékenységek között.

A PROGRAM VÉGREHAJTÁSÁRÓL ÉS AZ ELÉRT EREDMÉNYEKRŐL VALÓ JELENTÉSTÉTEL NEM KIELÉGÍTŐ

A 2008–2012 KÖZÖTTI IDŐSZAKRA SZÓLÓ PROGRAM VÉGREHAJTÁSÁRÓL 2013 VÉGE ELŐTT NEM KÉSZÜLNEK TOVÁBBI JELENTÉSEK

77. Az Eurostat megerősítette, hogy a félidős értékelésről szóló 2010. évi jelentésen kívül a program végrehajtásáról nincs más jelentés, illetve a 2013 végén esedékes értékelő zárójelentés előtt nem is készül ilyen, sem belső, sem külső használatra.

AZ ÉVES STATISZTIKAI MUNKAPROGRAMOK VÉGREHAJTÁSÁRÓL NINCS ÖSSZEVONT JELENTÉS

78. Tekintettel a többéves program jellemzőire, az Eurostat fő eszköze az ESR statisztikai tevékenységeinek irányítására a Bizottság éves statisztikai munkaprogramja. Ez a program az év során elérendő, szakpolitikával, illetve kiadásokkal kapcsolatos intézkedési célok (outputok) részletes listáját tartalmazza. [60] Nem állnak rendelkezésre rendszeresen információk arra vonatkozóan, hogy megvalósítják-e az outputokat.

79. A jelentéstétel terén tapasztalható hiányosságok az ESAC-ot is megakadályozzák abban, hogy teljes mértékben be tudja tölteni tanácsadói szerepét. Az ESAC az uniós statisztikai információs politikában megfogalmazott célkitűzések és prioritások tekintetében kommunikációs csatornaként szolgál a statisztikák felhasználói, adatszolgáltatói és előállítói számára (lásd: 5. háttérmagyarázat). Az ellenőrzés megállapította, hogy az ESAC még nem tölti be teljes körűen tanácsadói szerepét, részben az összes statisztikai területre kiterjedő, igen széles körű feladatai, részben heterogén összetétele és néhány tagjának korlátozott rendelkezésre állása miatt. Az Eurostat azzal nyújthatna több támogatást az ESAC működéséhez, ha több és célzottabb információt biztosítana a tanácsadó testületnek a statisztikai programozás kiválasztásának költségvetési és pénzügyi vonatkozásairól, valamint a statisztikai programok végrehajtásáról.

5. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

EURÓPAI STATISZTIKAI TANÁCSADÓ BIZOTTSÁG (ESAC)

A statisztikák felhasználóinak, szolgáltatóinak és előállítóinak összefogása

A 2009 júniusában létrehozott Európai Statisztikai Tanácsadó Bizottságnak (ESAC) 24 tagja van: az uniós statisztika felhasználóit, szolgáltatóit vagy más érdekelt feleket (köztük a tudományos társadalmat, a szociális partnereket és a civil társadalmat) képviselő, ad personam közreműködő tizenkét tag, valamint tizenegy olyan tag, akiket közvetlenül azok az intézmények és testületek neveztek ki, ahová ezek a tagok tartoznak, és az Eurostat főigazgatója mint hivatalból jelen lévő, de szavazati joggal nem rendelkező tag. Az ESAC évente háromszor egynapos ülést tart Brüsszelben. Az ESAC titkárságát az Eurostat biztosítja.

Működésének első három évében az ESAC egy, a vállalkozások szerkezeti statisztikájának modernizálásáról szóló vitával kapcsolatban egy egyoldalas állásfoglalást ("A jó döntésekhez jó adatok, a jó adatokhoz elegendő források kellenek"), valamint az Eurostat felkérésére a statisztikai programtervezetekkel kapcsolatban négy véleményt bocsátott ki. Eddig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem vette igénybe azt a lehetőséget, hogy véleményt kérjen az ESAC-tól.

2011 júniusában az ESAC vállalta azt, hogy minden tagja kapcsolatokat épít ki néhány tagállam felhasználóival annak érdekében, hogy létrehozzák a nemzeti felhasználók képviselőinek hálózatát.

Forrás: Európai Számvevőszék.

AZ EUROSTAT JAVÍTOTTA A PROGRAM PÉNZÜGYI KERETÉBŐL NYÚJTOTT TÁMOGATÁSOK KEZELÉSÉT ÉS MEGKEZDTE A KÖZBESZERZÉSI HIÁNYOSSÁGOK FELSZÁMOLÁSÁT

80. A 2008–2012 közötti időszakra szóló programról szóló határozat [61] előírja, hogy a nemzeti hatóságoknak és az Eurostatnak a statisztikák hitelességének erősítése érdekében elismertségre kell törekedniük a jó irányítás és a hatékonyság terén.

81. Az Eurostat a 2008–2012 közötti időszakra szóló program és más programok alapján rendelkezésre bocsátott pénzügyi keretek felhasználásakor a következő két fő eszközt alkalmazza: támogatási megállapodások és közbeszerzési szerződések. Az 5. ábra a 2007 és 2011 közötti időszakban a két eszköz keretében rendelkezésre bocsátott összegeket tartalmazza eszközönkénti lebontásban [62].

5. ÁBRA

A TÁMOGATÁSOK ÉS A SZERZŐDÉSEK ARÁNYA A TELJES ELŐIRÁNYZOTT ÖSSZEGHEZ VISZONYÍTVA

Támogatások és szerződések megoszlása

+++++ TIFF +++++

Forrás: Európai Számvevőszék, az Eurostat adatai alapján.

A TÁMOGATÁSOK IGAZGATÁSA

82. Az Eurostat támogatásainak 90%-át az NSH-knak és a tagállamok által kijelölt más nemzeti hatóságoknak nyújtja.

83. A költségvetési rendelet 109. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a támogatásoknak nem lehet olyan célja vagy hatása, hogy a kedvezményezett nyereségre tegyen szert. Ezért a végleges támogatás megfelelő összegének meghatározása érdekében az Eurostatnak nemcsak azt kell ellenőriznie, hogy megvalósult-e a támogatási megállapodás célja, hanem azt is, hogy a célkitűzés eléréséhez a kedvezményezett ténylegesen milyen forrásokat használt fel. E kötelezettség a támogatások igazgatását a közbeszerzési szerződések igazgatásához képest megnehezíti. 2011 óta az érdekelt kedvezményezetteknek lehetőségük van arra, hogy a támogatások igazgatásának egyszerűsítése érdekében alkalmazotti kategóriánként standard egységköltséget alkalmazzanak. Megfontolandó alternatív módszert jelenthet egy egyeztetett mutatókat és célokat (outputok és eredmények) alkalmazó teljesítményalapú rendszer, [63], amely nem kapcsolná össze a kifizetéseket a felmerült költségekkel.

A TÚLZOTT MÉRTÉKŰ KIFIZETÉSEK TEKINTETÉBEN JELENTŐS KOCKÁZATOT KELLETT KEZELNI ÉS KIVÉDENI

84. Az Eurostat főigazgatójának a 2001–2004. és 2006. évre vonatkozó éves tevékenységi jelentésében fenntartásokat kellett megfogalmaznia a támogatások Eurostat általi igazgatásával kapcsolatban. Ezek a fenntartások a támogatható költségek nem megfelelő meghatározására és kiszámítására, valamint az elvégzett ellenőrzések nem megfelelő számára vonatkoztak, ami a túlfizetések jelentős kockázatát eredményezte. A személyi jellegű ráfordításokra, a berendezésekkel kapcsolatos költségekre, a fogyóeszközök és készletekkel kapcsolatos költségekre és más közvetlen költségekre vonatkozó utólagos ellenőrzésekhez gyakran nem álltak rendelkezésre igazoló dokumentumok [64].

A TÁMOGATÁSOK PÉNZÜGYI IRÁNYÍTÁSÁNAK JAVÍTÁSÁRA IRÁNYULÓ ERŐFESZÍTÉSEK EREDMÉNNYEL JÁRNAK

85. 2009 áprilisában az Eurostat újradefiniálta ellenőrzési stratégiáját. A megközelítés az volt, hogy a hangsúlyt az utólagos (az utolsó részlet kifizetése utáni) ellenőrzésekről áthelyezzék az előzetes (az utolsó részlet kifizetése előtti) ellenőrzésekre. A cél az utolsó részlet kifizetése előtt a hibák és szabálytalanságok azonosítása és megakadályozása volt, ami lehetővé teszi az azonnali korrekciót, és általa elkerülhetők az időigényes visszafizettetési intézkedések.

86. A megerősített előzetes ellenőrzések során azt kérik a kedvezményezettektől, hogy az Eurostat számára nyújtsanak be olyan dokumentumokat, amelyek alátámasztják a mintaként kiválasztott, elszámolt támogatható költségeket.

87. Az Eurostat által a támogatások pénzügyi irányításának javítása érdekében kifejtett erőfeszítések – többek között jóval egyértelműbb iránymutatások biztosítása a kedvezményezettek számára – eredményekkel járnak. Egyes kedvezményezettek [65] azonban a költségek támogathatóságának megállapítását szolgáló dokumentáció Eurostatnak történő benyújtásakor állandó nehézségekbe ütköztek.

88. A Számvevőszék megvizsgált egy, az Eurostat megerősített előzetes ellenőrzéseiből vett mintát, és azok többségét megfelelőnek találta. A következő hiányosságokat azonban az Eurostat még nem kezelte:

a) Az elszámolt személyi jellegű ráfordítások ellenőrzésére kiválasztott minták gyakran nem feleltek meg az Eurostat saját iránymutatásaiban előírt minimumkövetelményeknek.

b) Az ellenőrzéseket mindössze egy esetben végezték a kedvezményezettnél a helyszínen, hogy ellenőrizzék az idő-nyilvántartási rendszerét és a személyi jellegű ráfordításokra vonatkozó igazoló dokumentumokat.

c) Az ellenőrzéseket nem dokumentálták ellenőrzési listán, ami megnehezítette azok jellegének és megfelelőségének értékelését.

d) Az Eurostat által ellenőrzésre véletlenszerűen kiválasztott kifizetési kérelmek igen kis száma [66] megnehezíti az általános hibakockázat értékelését.

A KÖZBESZERZÉSI ELJÁRÁSOK IRÁNYÍTÁSA

89. Az Eurostat ajánlattételi felhívást főként informatikai beszerzések és statisztikai szolgáltatások beszerzése esetében alkalmaz [67]. Az Eurostatnál a közbeszerzési eljárásokat nagyrészt az operatív igazgatóságok bonyolítják, decentralizáltan.

90. A Számvevőszék ellenőrzése megerősítette azoknak a fő kockázatoknak a fennállását, amelyekről az Eurostat belső ellenőrzési részlege a vezetőségnek 2011 februárjában beszámolt. Kockázatelemzésében a belső ellenőrzési részleg megállapította, hogy az értékelési folyamat során potenciálisan túlságosan nagy mértékben támaszkodnak harmadik felekre, valamint szinte monopolhelyzetnek minősülő körülményeket és különféle hiányosságokat tapasztaltak, többek között lehetséges részrehajlásokat is.

Piaci koncentráció és a bírálati és odaítélési feltételekkel kapcsolatos nehézségek

91. A piaci koncentráció tekintetében a Számvevőszék elemezte az Eurostat 2009 és 2011 között odaítélt szerződésekről készített ellenőrzési táblázatait, és ezen elemzésből kitűnik, hogy a három legnagyobb ajánlattevőnek közbeszerzési eljárás keretében odaítélt teljes összeg 30%-át fizették ki. A piaci koncentrációt tovább erősítette, hogy az Eurostat egyes egységei jelentős mértékben függtek a három legnagyobb ajánlattevőtől. A közbeszerzési eljárás tekintetében a Számvevőszék ellenőrzése megállapította, hogy a tárgyalásos eljárást nem megfelelően alkalmazták, és ismétlődően nehézségeket tapasztalt a bírálati és odaítélési feltételek meghatározása és alkalmazása terén.

92. A Számvevőszék ellenőrzése számára túl korai lett volna az Eurostat 2011. márciusi, a belső ellenőrzési részleg jelentésében meghatározott ajánlások kezelésére irányuló cselekvési terve által gyakorolt hatás értékelése. E cselekvési terv egyes kulcsfontosságú intézkedéseinek végrehajtása csak 2012 januárjában kezdődött meg.

AZ ÖSSZESSÉGÉBEN LEGELŐNYÖSEBB AJÁNLAT SZEMPONTJA SZERINTI ELJÁRÁS ALKALMAZÁSA A VERSENY ELŐMOZDÍTÁSA ÉRDEKÉBEN

93. A verseny előmozdítása érdekében az Eurostat elhatározta, hogy az ajánlattételi felhívások dokumentációjában a jövőben nem fogja módszeresen megjelölni a maximális költségvetést. 2012-től ez csak kivételes, indokolt esetben megengedett. Az Eurostat azonban az összességében legelőnyösebb ajánlat szempontja szerinti eljárás alapján fenntartotta az odaítélési feltételek minőségi elemére vonatkozó minimális küszöbértékek alkalmazását. Az ilyen minimális küszöbértékek gyengítik az árversenyt, különösen akkor, ha a minőségre és az árra vonatkozó feltétel súlyozását 70:30 arányban határozzák meg, amely az Eurostat közbeszerzési eljárásai esetében a leggyakrabban alkalmazott arány.

A PRIORITÁSOK ESR-EN BELÜLI ÁTRENDEZÉSE KÉSÉSBEN VAN, ÉS AZT A KÖLTSÉGEKRE VONATKOZÓ MEGBÍZHATÓ INFORMÁCIÓ HIÁNYA AKADÁLYOZZA

A PÉNZÜGYI ÉS ADÓSSÁGVÁLSÁG KÖVETKEZMÉNYEI A PRIORITÁSOK ÁTRENDEZÉSÉT MÉG FONTOSABBÁ TESZIK

94. Az NSH-knak és az ESR egészének meg kell birkóznia a pénzügyi válság következményeivel, ami néha súlyos költségvetési szigorításokkal jár. Ez gyakran megköveteli a prioritások módosítását. Most különösen nehéz feladatot jelent az egyensúly megteremtése a meglévő statisztikai termékek minőségének fenntartása vagy javítása, az új területeken jelentkező statisztikai igények kielégítése, valamint a termelékenység hosszú távú növelésére irányuló intézkedésekbe történő beruházás szükségessége között. A döntés adott esetben kedvezőtlen hatást gyakorolhat a statisztikai innovációra.

AZ EURÓPAI STATISZTIKÁK ELŐÁLLÍTÁSÁNAK TELJES KÖLTSÉGE NEM ISMERT

95. A 2008–2012 közötti időszakra vonatkozó programról szóló határozat 6. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a Bizottság készítsen előzetes elemzést a pénzügyi terheknek az Unió és a tagállamok költségvetése közötti megoszlásáról. Megfelelő adatok hiányában ez az elemzés arra az általános következtetésre korlátozódott, hogy az EU költségvetéséből nyújtott támogatások a tagállamok európai statisztikák előállításával összefüggő éves összkiadásaival összehasonlítva viszonylag csekélyek voltak [68].

A PRIORITÁSOK ÁTRENDEZÉSE KÉSÉSBEN VOLT

96. Az ellenőrzés megállapította, hogy az Eurostat a prioritások átrendezése [69] terén késésben van. Bár a határozat 6. cikkének (3) bekezdése ezt előírja, a Bizottság félidős értékelésében nem számolt be a prioritások átrendezésének eredményeiről. E jelentésnek tartalmaznia kellett volna a 2008–2012 közötti időszakra szóló statisztikai programhoz tartozó statisztikai projektek és területek költségeiről és terheiről készült becsléseket, valamint különösen az új uniós szakpolitikákkal kapcsolatban felmerülő statisztikai igények felmérését is.

A 2010-ES STRATÉGIAI ALAPÚ MEGKÖZELÍTÉS EDDIG KORLÁTOZOTT EREDMÉNYEKET HOZOTT

97. A költségek módszeres mérésének létrehozása terén elérendő előrehaladás elmaradása miatt és mert a költségvetési szigorítások közepette az ESR tagjai nehéz helyzetbe kerültek, az Eurostat 2010 novemberében a prioritások átrendezésére vonatkozóan új, stratégiai alapú megközelítést javasolt az ESR-bizottságnak. Végrehajtása (amelynek alapvetően "negatív prioritások" [70] évenként történő meghatározásán keresztül kell megvalósulnia) eddig csak korlátozott eredményeket hozott.

98. 2011-ben a negatív prioritások listáján szinte kizárólag későbbi időpontra halasztandó új intézkedések szerepeltek. A 2012. évi munkaprogram esetében az új megközelítés gyakorlati következményeit egy 2011 májusában az ESR-bizottságnak benyújtott jelentésben "korlátozottként" értékelték. Ez arra utal, hogy a statisztikai innováció ösztönzése érdekében további erőfeszítésekre van szükség: például javasolni kell a felhasználóknak, hogy fokozatosan hagyják el az immár kevésbé releváns a statisztikákat, és vezessenek be helyettük újakat.

99. Amikor az Eurostat felkérte a 2012. évi programtervezet véleményezésére, az ESAC kijelentette [71], hogy nehézségei adódtak a prioritások meghatározása terén, mert a tagállamokban a költségek kiszámítására alkalmazott módszerek sokfélesége, a pénzügyi információk hiánya, valamint bizonyos esetekben a statisztikák előállítási költségei tekintetében az uniós és nemzeti szintű finanszírozás elkülönítésével összefüggő problémák miatt nehéz a különböző döntések költségvetési következményeinek értékelése. Mindezek az elemek igen nagy jelentőséggel bírnak az Eurostat stratégiája szempontjából.

A 2013 ÉS 2017 KÖZÖTTI IDŐSZAKRA SZÓLÓ PROGRAMTERVEZET KIALAKÍTÁSA JAVULÁST MUTAT, DE A SIKERES VÉGREHAJTÁS A JOBB ÉVES TERVEZÉSTŐL ÉS JELENTÉSTÉTELTŐL FÜGG

100. 2011 végén a Bizottság egy európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat formájában elfogadta a 2013–2017 közötti időszakra szóló statisztikai program tervezetét [72].

101. A jelenleg hatályban lévő programmal összehasonlítva a javaslat egyértelműbb prioritási hierarchiát és rugalmasabb struktúrát határoz meg. A programtervezet ambiciózus statisztikai információs infrastruktúráról rendelkezik, és az európai statisztikák előállítása terén nagy hangsúlyt helyez az új módszerek megvalósítására.

102. A program melléklete ("A 2013 és 2017 közötti európai statisztikai program statisztikai infrastruktúrája és célkitűzései") célkitűzéseket és végrehajtási intézkedéseket határoz meg, amelyek mutatóként szolgálhatnak. E 104 mutató többsége hasznos a mérhető előrehaladás eléréséhez, feltéve, hogy azokat az éves tervben pontosan meghatározott célok és mérföldkövek egészítik ki, valamint rendszeres éves jelentéstételi folyamatban ellenőrzik.

103. 2014-től a program tartalmazza a vállalkozási és kereskedelmi statisztikák területén elérendő célokat is, így már nem lesz szükség az európai vállalkozási és kereskedelmi statisztikák korszerűsítését célzó külön programra [73].

104. A program végrehajtását két különböző (a 2007 és 2013 közötti, valamint a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó) többéves pénzügyi keretből kell fedezni, összesen 299,4 millió EUR összegben. A többéves statisztikai program és a többéves pénzügyi tervezés jobb összehangolásának lehetőségeit nem vették figyelembe a program előzetes értékelése és hatásvizsgálata során.

105. 146,6 millió eurót "Az európai statisztikák új készítési módszerének megvalósítása" című célkitűzésre irányoztak elő. A javaslatban nem szerepelnek további részletek sem ezen összeg további felosztására, sem a támogatásra jogosult "nem profitorientált szervezetekre" [74] vonatkozóan, amelyek fő célkitűzésként és tevékenységként Az Európai Statisztika Gyakorlati Kódex alkalmazását, valamint az európai statisztikák készítésének új, a hatékonyság növelésére és a minőség javítására irányuló módszereinek végrehajtását segítik elő és támogatják.

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

106. A statisztikák nélkülözhetetlenek az európai demokratikus folyamathoz és a jó kormányzáshoz. A nyilvánosság bizalma az európai statisztikák iránt alapvető fontosságú egy olyan Unióban, ahol a szakpolitikai döntéseket tényekre kell alapozni, és ahol egyre több döntést közvetlenül statisztikai adatok vagy az azokból eredő mutatók alapján hoznak.

107. Az Európai Uniónak, tagállamainak és azok statisztikai hatóságainak meg kell felelniük az EUMSZ 338. cikkében a statisztikák készítése terén a pártatlanság, a megbízhatóság, a tárgyilagosság, a tudományos függetlenség, a költséghatékonyság és a statisztikai adatok bizalmas kezelése tekintetében előírt kötelezettségeknek. 2005 óta jelentős erőfeszítések történtek az európai statisztikai rendszer előmozdítása érdekében. Az európai statisztikák minőségének javítása azonban lassú folyamat, még nem fejeződött be, és továbbra is kihívást jelent minden érintett számára.

1. AJÁNLÁS

Az Európai Unió, tagállamai és azok statisztikai hatóságai közös felelősséget viselnek az európai demokratikus folyamatba vetett bizalom fenntartásáért. A szakmai függetlenség és elegendő forrás biztosítása, valamint az eredményes, a minőségi előírások be nem tartása esetén szankciókat és azonnali javító intézkedéseket is előíró felügyelet biztosítása érdekében az európai statisztikai rendszert meg kell erősíteni.

108. Az ellenőrzés megállapította, hogy Az Európai Statisztika Gyakorlati Kódexét csak részben alkalmazzák, és teljes körű alkalmazása továbbra is kihívást jelent mind az európai szintű, mind a tagállamokon belüli érintettek számára. A kódex szigorú standardokat határoz meg, de az ellenőrzéshez és érvényesítéshez nem állnak rendelkezésre kellőképpen hatékony eszközök. A Bizottság a tagállami kormányokat nem vonta be a kódex betartásáért és alkalmazásáért viselt felelősségbe. Nem tett meg minden szükséges lépést annak biztosítására sem, hogy ő maga teljes mértékben megfeleljen a kódexnek. Jobb minőségű információkra van szükség arról, hogy a kódexet jelenleg milyen szinten alkalmazzák az európai statisztikai rendszerben (ESR). A Bizottság legutóbbi kezdeményezései, amelyek célja, hogy új lendületet kapjon a kódexnek való teljes körű megfelelés elérése, helyes úton haladnak, de nem hatolnak elég messzire ahhoz, hogy minden problémát jelentő kérdést kezelni tudjanak. A kódex betartása tekintetében továbbra sem egyértelmű a kötelezettségek jellege, mindeddig nem javasoltak ellenőrző mechanizmust az olyan esetekre, amikor az adatok hibás megjelenítése fordulhat elő, és nincs még javaslat független felügyeleti funkció létrehozására sem.

2. AJÁNLÁS

Az Európai Statisztika Gyakorlati Kódexének teljes körű alkalmazása érdekében a Bizottság:

a) az európai statisztikák előállítására vonatkozó szabályozási keretre vonatkozóan javasoljon olyan módosításokat, amelyek szilárd alapot teremtenek a statisztikák előállításának intézményi környezetére, a statisztikai folyamatokra és a statisztikai outputokra kiterjedő uniós és tagállami szintű értékeléshez, végrehajtáshoz, valamint adott esetben ellenőrzéshez és vizsgálathoz;

b) tegye meg a szükséges lépéseket a gyakorlati kódexnek való megfelelés kötelezettségének jellegével kapcsolatos jogbiztonság biztosítása érdekében;

c) az a) és b) ponttal kapcsolatban tegyen javaslatot egy felügyeleti funkciónak az értékelések, ellenőrzések és vizsgálatok felügyelete céljából történő létrehozására, például az európai statisztikairányítási tanácsadó bizottság (ESGAB) jelenlegi megbízásának bővítésével;

d) az ESGAB kedvező véleménye, valamint az Európai Parlament és a Tanács támogatása alapján határozott idejű megbízással történő kinevezés révén mozdítsa elő az Európai Unió fő statisztikusának szakmai függetlenségét;

e) az Eurostat szerepére vonatkozó belső határozatát hozza összhangba a gyakorlati kódex követelményeivel; tegye lehetővé, hogy az Eurostat az adatokhoz való pártatlan hozzáférést biztosító eljárását korlátozás nélkül alkalmazza; és fokozatosan vezesse ki a statisztikák előállítására vonatkozó, más főigazgatóságok által átadott operatív előirányzatok mechanizmusát, amely az Eurostatot pénzügyileg részben más bizottsági részlegektől teszi függővé;

f) indítsa el az európai statisztikai rendszer szakértői értékeléseinek a Bizottság által 2013-ra tervezett új fordulóját, amely a gyakorlati kódex valamennyi elvének való megfelelésre kiterjed, és amelyet a független értékelés és összehasonlítható eredmények biztosítása érdekében erős külső szerepvállalással hajtanak végre;

g) mérlegelje gördülő szakértői értékelések bevezetését a legfontosabb statisztikai területek vonatkozásában; ezeknek az értékeléseknek a statisztikák teljes előállítási láncára (többek között az igazgatási adatok szolgáltatóira is) ki kell terjedniük.

109. A 2008 és 2012 közötti időszakra vonatkozó statisztikai program kialakításában tapasztalható hiányosságok akadályozzák, hogy azt az európai statisztikák előállításának jobbítását segítő eredményes tervezési, monitoring- és elszámoltatási eszközként lehessen használni. Az Eurostat támogatásigazgatása javult, de a közbeszerzések terén továbbra is hiányosságok tapasztalhatók. A statisztikai tevékenységek prioritásainak az új kihívásoknak megfelelően történő átrendezése a vártnál lassúbb volt. A 2013 és 2017 közötti időszakra vonatkozó programtervezet lehetőséget nyújt az ESR újratervezésére annak érdekében, hogy az hatékonyabbá és rugalmasabbá váljon.

3. AJÁNLÁS

A következő, a 2013 és 2017 közötti időszakra szóló statisztikai programban rejlő lehetőségek teljes mértékű kihasználása érdekében az Eurostat:

a) az európai statisztikai programban szereplő végrehajtási intézkedéseket az éves statisztikai programokban évente (újra) meghatározandó és az Európai Parlament és a Tanács számára készített rendszeres és konszolidált éves jelentéstételi folyamaton keresztül ellenőrzött pontos célokkal és mérföldkövekkel egészítse ki;

b) amennyiben jelentősebb fejlemények következnek be, a program végrehajtásának megkezdése után is alkalmazza a program felülvizsgálatának lehetőségét, és mérlegelje, hogy a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi kerettel való összehangolása érdekében szükség van-e a program meghosszabbítására;

c) biztosítsa a statisztikai prioritások módszeres felülvizsgálatát, nevezetesen a statisztikai outputok helytállóságának, valamint az ESR-re és tagjaira, illetve az adatszolgáltatókra háruló költségeknek és terheknek a rendszeres értékelésén keresztül;

d) a prioritások átrendezése keretében adott esetben ösztönözze a statisztikai innovációt, például a meglévő statisztikai termékek kivezetésével és azok újakkal való helyettesítésével;

e) növelje az ESAC működésének támogatását úgy, hogy több és célzottabb információt biztosít a statisztikai programozás kiválasztásának költségvetési és pénzügyi vonatkozásairól, valamint a statisztikai programok végrehajtásáról.;

f) a személyi jellegű ráfordítások esetében standard egységköltségek, illetve a felméréseken keresztül szolgáltatott adatsorok esetében átalányösszegek alkalmazásával egyszerűsítse és javítsa a támogatások pénzügyi irányításának hatékonyságát. Ezzel kapcsolatban vizsgálja meg egy egyeztetett mutatókat és célokat alkalmazó teljesítményalapú támogatásirányító rendszer alkalmazásának lehetőségét;

g) a közbeszerzési eljárásokat illetően mozdítsa elő a versenyt azáltal, hogy "az összességében legelőnyösebb ajánlat" szempont szerinti elbírálást alkalmazó eljárásokban nagyobb súlyt helyez az árra vonatkozó kritériumra, és kerüli az árversenyt gyengítő minimális küszöbértékek használatát.

Ezt a jelentést Louis GALEA számvevőszéki tag elnökletével a IV. kamara a 2012. június 26-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

elnök

[1] Eurobarometer különkiadás: "Az európaiak gazdasági mutatókkal kapcsolatos ismeretei", 37. o.

[2] Lásd: a 2005. március 22– 23-i Európai Tanács következtetései és a 2010. október 28– 29-i Európai Tanács következtetései.

[3] Az Európai Parlament és a Tanács 2009. március 11-i 223/2009/EK rendelete az európai statisztikákról és a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala részére történő továbbításáról szóló 1101/2008/EK, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet, a közösségi statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet és az Európai Közösségek statisztikai programbizottságának létrehozásáról szóló 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (EGT- és Svájc-vonatkozású szöveg) (HL L 87., 2009.3.31., 164. o.).

[4] A statisztikai programbizottság a statisztikai programok uniós és nemzeti szintű általános koordinálásában segítette a Bizottságot. A programbizottság 2009-ben az európai statisztikákról szóló rendelet elfogadásával szűnt meg.

[5] A gyakorlati kódexet nem tették közzé a Hivatalos Lapban. Legutóbbi változata az Eurostat honlapján megtalálható a következő címen: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-32-11-955/EN/KS-32-11-955-EN.PDF.

[6] Az Európai Parlament és a Tanács 2007. december 11-i 1578/2007/EK határozata a közösségi statisztikai programról (2008–2012) (EGT-vonatkozású szöveg), HL L 344., 2007.12.28., 15. o.

[7] A közösségi statisztikák előállítása tekintetében az Eurostat szerepéről szóló, 1997. április 21-i 97/281/EK bizottsági határozat (HL L 112., 1997.4.29., 56. o.) 5. cikke.

[8] "A Bizottság (Eurostat)" fogalommeghatározásához lásd: az európai statisztikákról szóló rendelet 6. cikke.

[9] A továbbiakban: "operatív előirányzatok". A számadatok nem tartalmazzák az igazgatási kiadásokat.

[10] Az Európai Parlament és a Tanács 2008. március 11-i 235/2008/EK határozata az európai statisztikairányítási tanácsadó testület létrehozásáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 73., 2008.3.15., 17. o.).

[11] Az Európai Parlament és a Tanács 2008. március 11-i 234/2008/EK határozata az európai statisztikai tanácsadó bizottság létrehozásáról és a 91/116/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 73., 2008.3.15., 13. o.)

[12] A kódexet a nemzeti és közösségi statisztikai hivatalok függetlenségéről, integritásáról és elszámoltathatóságáról szóló, 2005. május 25-i bizottsági ajánlás (COM(2005) 217 végleges, 2005. május 25.) autonóm eszközként mutatta be. 2011 szeptemberében a kódexet az ESR-bizottság felülvizsgálta. A módosított változatot közzétették az Eurostat honlapján, de a Bizottság még nem frissítette a 2005. május 25-i ajánlását.

[13] "A Tanács megállapítja, hogy az új kormány hivatalbalépését követően számos alkalommal felülvizsgálták a költségvetési statisztikákat. A Tanács úgy ítéli meg, hogy az EDP-hez szükséges statisztikák összeállítása és jelentése nem függhet politikai és választási ciklusoktól. [...] A Tanács úgy ítéli meg, hogy az adatok összeállítóinak sértetlensége, függetlensége és elszámoltathatósága, az összeállítási módszerek átláthatósága, valamint az azokat megalapozó megfelelő intézményi rendszer létfontosságú [...] a kiváló minőségű statisztika biztosításához." (A Gazdasági és Pénzügyi Tanács 2004. június 2-i következtetései, a 9779/04. sz. dokumentum (Presse 172), 11. o.).

[14] 2004 áprilisában az újonnan hivatalba lépő görög kormány "költségvetési ellenőrzést" rendelt el, amely 1997-ig visszamenőleg a görög költségvetési hiányra és államadósságra vonatkozó adatok jelentős módosítását eredményezte. E felülvizsgálat alapján kimutatták, hogy Görögországban 1999-ben a hiány meghaladta a 3%-os felső határértéket.

[15] Az 1., a 3. és a 4. elv.

[16] Az Európai Statisztikairányítási Tanácsadó Bizottság harmadik éves jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az európai statisztika gyakorlati kódexének az Eurostat és az egész európai statisztikai rendszer általi végrehajtásáról. A közzététel időpontja: 2011. december 1.

[17] Az Eurostat és a norvég statisztikai hivatal társelnöksége alatt működő, vezető minőségügyi szakértői munkacsoport jelentése alapján.

[18] COM(2005) 217 végleges.

[19] A B., a C. és a G. ajánlás.

[20] COM(2011) 211 végleges, 2011. április 15.: "Az európai statisztikák szilárd minőségirányítása felé".

[21] Az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) egy kormányközi szervezet, amelynek célja a szabadkereskedelem és a gazdasági integráció előmozdítása négy tagállamában: Izlandon, Liechtensteinben, Norvégiában és Svájcban.

[221] 2008 óta nem végeztek további szakértői értékeléseket. A szakértői értékelések által vizsgált 35 mutató mindegyike a kódex 1–6. és 15. elvére vonatkozott (a kódex 7–14. elvének való megfelelést nem vizsgálták).

[22] COM(2008) 621 végleges, 2008. október 7.: "A Bizottság 2008. évi jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a magatartási szabályzat végrehajtásáról".

[23] COM(2010) 1 végleges, 2010. január 8.: Jelentés a görög költségvetési hiányra és államadósságra vonatkozó görög statisztikákról.

[24] Azokra a területekre, ahol a szakértői értékelések során hiányosságokat állapítottak meg, de nem határoztak meg javító intézkedéseket, az Eurostat ellenőrzése nem terjed ki.

[25] Lásd: az Eurostat 2011. évi monitoringjelentése az NSH-k gyakorlati kódexnek való megfeleléséről.

[26] A 2011-ben meghatározott két új intézkedés nélkül.

[27] HL L 112., 1997.4.29., 56. o.

[28] A Bizottság 1999. április 28-i 1999/352/EK, ESZAK, Euratom határozata az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) létrehozásáról (HL L 136., 1999.5.31., 20. o.).

[29] 2011-ben a Bizottság más főigazgatóságai által átadott előirányzatok aránya az összes kötelezettségvállalás 24%-a volt (2010-ben 27% és 2009-ben 33%). Ezen átadott előirányzatok több mint kétharmada a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságtól származott.

[30] Az Európai Parlament és a Tanács 2011. november 16-i 1173/2011/EU rendelete a költségvetési felügyelet euróövezetbeli eredményes érvényesítéséről (HL L 306., 2011.11.23., 1. o.), 8. cikk. A pénzbírság az érintett tagállam GDP-jének 0,2%-áig terjedhet.

[31] Jelentés az európai statisztikák gyakorlati kódexének az Eurostatban történő alkalmazására vonatkozó szakértői értékelésről, 2007. október 24- 26.

[32] A Tanács 2009. május 25-i 479/2009/EK rendelete az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról (HL L 145., 2009.6.10., 1. o.).

[33] Az Eurostat honlapján elérhető a következő címen: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/quality/documents/Impartiality_protocol_REV2_FINAL_EN.pdf

[34] Lásd: Az Európai Statisztikák Gyakorlati Kódexének az Eurostatnál történő alkalmazására vonatkozó szakértői értékelésről készült jelentés 20. oldala, 2007. október 24– 26.

[35] A bruttó nemzeti jövedelemre (GNI) vonatkozó számadatok minőségével kapcsolatban a piaci áron számított bruttó nemzeti jövedelemről szóló, 2003. július 15-i 1287/2003/EK, Euratom tanácsi rendelet (GNI-rendelet) (HL L 181., 2003.7.19., 1. o.) 6. cikke lehetőséget biztosít arra, hogy a Bizottság ellenőrzési tevékenysége részeként "tájékozódó látogatásokat" tegyen a tagállamokban; lásd: a Számvevőszék 2010. évi éves jelentésének 2.28. és 2.30. bekezdése.

[36] Lásd: a 2011. évi éves jelentés 4. ajánlása.

[37] COM(2011) 211 végleges.

[38] COM(2010) 1 végleges.

[39] A Tanács 2010. július 26-i 679/2010/EU rendelete a 479/2009/EK rendeletnek a túlzott hiány esetén követendő eljárás során felhasználandó statisztikai adatok minősége tekintetében történő módosításáról (HL L 198, 2010.7.30., 1. o.).

[40] A 479/2009/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdése.

[9999] A konzultációs látogatás és a módszertani látogatás ugyanarra a napra esett.

[8888] E látogatás alatt az ír NSH-val közös találkozóra került sor.

[7777] "Upstream" konzultációs látogatás.

[6666] Szokásos konzultációs látogatás "upstream" elemmel.

[41] COM(2011) 211 végleges.

[42] COM(2012) 167 végleges, 2012. április 17. Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az európai statisztikákról szóló 223/2009/EK rendelet módosításáról.

[43] Lásd : a Tanács 2011. június 20-i következtetései "Az európai statisztikák szilárd minőségirányítása felé" című bizottsági közleményről; http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/122932.pdf.

[44] Az 1. cikk és a 11. cikk (1) bekezdése.

[45] A 2010. október 21-i jelentés 2.1.4. szakasza, amelyet a 2010. október 28– 29-i Európai Tanács támogatott.

[46] Lásd: a javasolt új 11. cikk (3) bekezdése.

[47] Jelenleg a túlzott hiány esetén követendő eljárás az egyetlen terület, ahol létezik ilyen mechanizmus.

[48] Az ESGAB 2010. évi éves jelentésének 10. ajánlása.

[49] Az ESGAB 2011-es éves jelentésének 8. ajánlása.

[50] Az uniós statisztikai adatok minőségéről és a Bizottság (Eurostat) kibővített ellenőrzési jogköréről szóló, 2010. június 17-i P7_TA(2010)0230 állásfoglalásában az Európai Parlament felhívta a Bizottságot és a Tanácsot, "hogy független tanácsadóként szorosabban vonja be az európai statisztikairányítási tanácsadó bizottságot; az európai statisztikairányítási tanácsadó bizottság vehessen részt a Bizottság (Eurostat) tagállamokba tett látogatásain" (HL C 236E., 2011.8.12., 76. o.).

[51] Az uniós jogi aktusok a programra "közösségi statisztikai programként" vagy "uniós statisztikai programként" is hivatkoznak.

[52] Az 1578/2007/EK határozat (a továbbiakban: a 2008–2012 közötti időszakra szóló programról szóló határozat).

[53] Az Európai Parlament és a Tanács 2008. november 19-i 1166/2008/EK rendelete a gazdaságszerkezeti felmérésekről és a mezőgazdasági termelési módszereket vizsgáló felmérésről, valamint az 571/88/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 321., 2008.12.1., 14. o.).

[54] Az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1297/2008/EK határozata az európai vállalkozási és kereskedelmi statisztikák modernizálásának (MEETS) programjáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 340., 2008.12.19., 76. o.)

[55] Az európai statisztikák előállításának teljes költsége nem ismert (lásd: 95. bekezdés).

[56] A költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló rendelet 21. cikkének (1) bekezdése.

[57] COM(2010) 346 végleges, 2010. június 30.

[58] COM(2010) 2020 végleges, 2010. március 3.

[59] COM(2009) 404 végleges, 2009. augusztus 10.

[60] A többéves programra való hivatkozás az egyes outputokra vonatkozóan első alkalommal a 2011. évi statisztikai munkaprogramban szerepelt. Tekintettel azonban arra, hogy a 2008–20012. évi programot nem módosították, hogy figyelembe vegyék a közelmúltbeli fejleményeket, ezeket a kapcsolódásokat nehéz létrehozni. Következésképpen számos helyen található hivatkozás a többéves program "általános célkitűzéseire" vagy a többéves program egyik mellékletére, amely igen általános módon hivatkozik a "jobb szabályozásra".

[61] A 3. cikk b) pontja.

[62] 2011-ben 172 támogatási megállapodást és 312 szerződést írtak alá (2010-ben 283 támogatási megállapodást és 320 szerződést kötöttek).

[63] Lásd: az "Egyszerűsített menetrend a 2012–2020 közötti többéves pénzügyi kerethez" című, 2012. február 8-i COM(2012) 42 végleges közlemény 4.2. szakasza.

[64] 2008-ban az Eurostatért felelős biztos tájékoztatta a Bizottságot az Eurostat által 2005-ben és 2006-ban tizenegy NSH és három másik támogatási kedvezményezett által benyújtott költségelszámolás tekintetében végzett tizennégy utólagos ellenőrzés eredményéről. Az ezen ellenőrzések hatókörébe tartozó 14 millió EUR összegből 6,6 millió EUR (47,14%) támogathatóságát az Eurostat megkérdőjelezte. Végül ezen esetek rendezése érdekében, figyelembe véve az outputokat és az elért eredményeket, 1,3 millió EUR összegű átalányalapú korrekciót hajtottak végre.

[65] 2009 óta nyolc kedvezményezett került ideiglenes kockázatalapú, megerősített előzetes ellenőrzés alá, ami kifizetési kérelmeik többségét érintette.

[66] A 2009–2011 közötti időszakban tizenegy kérelem esetében folytattak megerősített vizsgálatot, amelyek mindegyike 2009-re vonatkozott.

[67] A statisztikai szolgáltatások tekintetében a Bizottság 2003. július 23-i határozatát, amelynek célja a feladatok lehető legnagyobb mértékben belső körbe történő bevonása volt, nem hajtották végre teljes körűen. Az Eurostat bizonyos egységei az adatkezelési és adatgyűjtési feladatokat továbbra is külső szolgáltatókra bízzák.

[68] Általában az NSH-k európai statisztikák előállításához való hozzájárulásai esetében nincs lehetőség az uniós költségvetésből történő társfinanszírozásra, ha ezeket a hozzájárulásokat európai statisztikai jogszabályok írják elő.

[69] A részleteket a 2008–2012 közötti időszakra szóló program I. mellékletének 3.7. szakasza (Költség-haszon egyensúly) határozza meg.

[70] A "negatív prioritások" közé tartozik a statisztikák előállítására vonatkozó hatályos jogi követelmények hatályon kívül helyezése, az Eurostat és az NSH-k közötti szóbeli megállapodás alapján történő önkéntes adatgyűjtés beszüntetése és az egyszerűsítési lehetőségek vizsgálata.

[71] 2011. március 28-i vélemény a Bizottság 2012. évi éves statisztikai programtervezetéről.

[72] COM(2011) 928 végleges, 2011. december 21.: "Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az európai statisztikai programról (2013–2017)". Nem szolgáltak magyarázattal arról, hogy határozat helyett miért rendeletet javasoltak.

[73] A jelenlegi MEETS program 2013. december 31-én lezárul.

[74] A rendeletjavaslat 11. cikkének (3) bekezdése.

--------------------------------------------------

MELLÉKLET

A SZAKÉRTŐI ÉRTÉKELÉSEKBEN AJÁNLOTT JAVÍTÓ INTÉZKEDÉSEK ALAKULÁSA (2011. MÁRCIUSI ÁLLAPOT)

Forrás: Az ESGAB 2011 es éves jelentése.

Elv | Szakértői értékelésekben ajánlott javító intézkedések száma | | Szakértői értékelésekben ajánlott, végrehajtásra váró javító intézkedések száma | | | |

Összesen | Végrehajtott | | További előrehaladás az NSH-n kívül | További végrehajtást nem terveznek | Folyamatban, még nem esedékes | Késedelem az NSH-n belül | Folyamatban – nincs konkrét határidő | Új intézkedés része | Összesen | | Új (2001-ben meghatározott) intézkedések | Fennmaradó intézkedések összesen |

| 2008. febr. | 2009. máj. | 2010. márc. | 2011. márc. | | | | | | | (a) | (b) | | (c) | (b–a+c) |

1 | Szakmai függetlenség | 34 | 1 | 9 | 4 | 7 | | 6 | 1 | 1 | 2 | 3 | 0 | 13 | | 0 | 13 |

2 | Felhatalmazás adatgyűjtésre | 25 | 1 | 8 | 2 | 3 | | 3 | 0 | 2 | 0 | 6 | 0 | 11 | | 0 | 11 |

3 | Megfelelő erőforrások | 48 | 1 | 18 | 12 | 2 | | 4 | 0 | 4 | 1 | 6 | 0 | 15 | | 0 | 15 |

4 | A minőség iránti elkötelezettség | 103 | 1 | 28 | 8 | 13 | | 3 | 1 | 22 | 12 | 12 | 3 | 53 | | 4 | 54 |

5 | A statisztikai adatok bizalmas kezelése | 43 | 2 | 19 | 4 | 6 | | 0 | 1 | 2 | 1 | 8 | 0 | 12 | | 0 | 12 |

6 | Pártatlanság és objektivitás | 46 | 2 | 16 | 9 | 6 | | 1 | 0 | 2 | 3 | 7 | 0 | 13 | | 0 | 13 |

7 | Megalapozott módszertan | 46 | 3 | 15 | 6 | 5 | | 1 | 0 | 4 | 2 | 9 | 1 | 17 | | 1 | 17 |

8 | Megfelelő statisztikai eljárások | 40 | 2 | 10 | 6 | 4 | | 0 | 0 | 11 | 1 | 6 | 0 | 18 | | 0 | 18 |

9 | Az adatszolgáltatói teher nem túlzott mértékű | 54 | 0 | 16 | 6 | 3 | | 3 | 0 | 7 | 1 | 17 | 1 | 29 | | 1 | 29 |

10 | Költséghatékonyság | 48 | 0 | 16 | 7 | 6 | | 3 | 0 | 7 | 3 | 6 | 0 | 19 | | 1 | 20 |

11 | Relevancia | 27 | 1 | 11 | 7 | 4 | | 0 | 0 | 2 | 0 | 2 | 0 | 4 | | 0 | 4 |

12 | Pontosság és megbízhatóság | 35 | 1 | 7 | 7 | 4 | | 0 | 0 | 4 | 3 | 7 | 2 | 16 | | 1 | 15 |

13 | Időszerűség és megbízhatóság | 14 | 0 | 5 | 2 | 3 | | 1 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 4 | | 1 | 5 |

14 | Koherencia és összehasonlíthatóság | 33 | 1 | 9 | 4 | 4 | | 1 | 1 | 3 | 2 | 7 | 1 | 15 | | 2 | 16 |

15 | Hozzáférhetőség és érthetőség | 81 | 2 | 29 | 10 | 6 | | 1 | 0 | 9 | 4 | 17 | 3 | 34 | | 2 | 33 |

| | | | | | | | | | | | | | | | | |

| ÖSSZESEN | 677 | 18 | 216 | 94 | 76 | | 27 | 4 | 80 | 35 | 116 | 11 | 273 | | 13 | 275 |

| % | 100% | 3% | 32% | 14% | 11% | | 4% | 1% | 12% | 5% | 17% | 2% | 40% | | | |

| | | | | | | | | | | | | | | | | |

--------------------------------------------------