Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) létrehozásáról szóló megállapodásnak az EBRD műveletek földrajzi hatókörének a dél- és kelet-mediterrán térségre való kiterjesztése tekintetében történő módosításáról /* COM/2011/0905 végleges - 2011/0442 (COD) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE Bevezetés Az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankot (EBRD) 1990-ben azzal a céllal hozták létre, hogy a kommunista rendszerek összeomlását követően Közép-Európától Közép-Ázsiáig segítse a piacgazdaságok kialakulását. Az Európai Unió az Európai Beruházási Bankkal (EBB) és az EU összes akkori tagállamával együtt az alapítók között volt. Az EBRD jelenleg 61 ország, az EU és az EBB tulajdonában van. Az EBRD 29 műveleti országban támogat olyan projekteket, elsősorban a magánszektorban, amelyeket nem lehet teljes egészében piaci alapon finanszírozni. Az EBRD ösztönzi a vállalkozói készséget, és elősegíti a nyitott és demokratikus piacgazdasággá való átalakulást. A mediterrán partnerországokban 2011-ben lezajlott események az EU részéről határozott politikai reakciót igényelnek. A Bizottság és a Főképviselő márciusban közös közleményt[1] adott ki, jelezve az EU részéről a térség tekintetében felvállalt erőteljes politikai és gazdasági támogatást, melynek része az EBRD mandátumának a déli szomszédság országaira való kiterjesztése, az elmúlt 20 évben a piacgazdaságra való átmenet támogatásában szerzett tapasztalataira építve. Az Európai Tanács 2011. március 24-25-i ülése általánosságban jóváhagyta e közös közlemény tartalmát. Az Európai Parlament 2011. április 7-i, „Az európai szomszédságpolitika felülvizsgálata – déli dimenzió” című állásfoglalásában felkérte az EBRD-t alapokmányának módosítására annak érdekében, hogy részt vehessen a pénzügyi segítségnyújtási folyamatban. Ugyanakkor a G8-országok vezetői a 2011. májusi, Deauville-ben tartott találkozójukon felhívták az EBRD-t földrajzi hatókörének kiterjesztésére annak érdekében, hogy hasznosítsa tapasztalatait és támogassa a dél- és kelet-mediterrán országok átmenetét a többpárti demokrácia, a pluralizmus és a piacgazdaság elveinek befogadása terén. Az események gyors előrehaladására válaszként az EBRD Kormányzótanácsa felhívta az EBRD-t, hogy vizsgálja meg, hogyan tudja mandátumának földrajzi hatókörét kiterjeszteni az említett régióra. A Kormányzótanács az EBRD 2011. májusi éves közgyűlésén tűzte ki e munka paramétereit. Az EBRD Igazgatótanácsa jelentést nyújtott be a Kormányzótanácshoz az EBRD műveleteinek a dél- és kelet-mediterrán térségre történő kiterjesztéséről, és egyúttal az alábbi két határozatra is javaslatot tett: (a) a 137. határozat a Bank létrehozásáról szóló megállapodás 1. cikkének módosítását javasolja, az EBRD műveleti régiójának a dél- és kelet-mediterrán térségre való kiterjesztése céljából, és (b) a 138. határozat módosításokat javasol az említett megállapodás 18. cikkéhez annak érdekében, hogy a potenciális fogadó országokban használni lehessen a különleges alapokat. Az EBRD megközelítése az új régióra vonatkozóan A két említett cikk módosítását célzó két határozati javaslat célja az volt, hogy az EBRD számára lehetővé tegye a dél- és kelet-mediterrán térségben az alábbi három szakaszra lebontott szerepvállalást: – Az első szakaszban – a nemzetközi közösség részéről a mediterrán térségben a műveletek gyors beindítására vonatkozó kérést követően – az EBRD az együttműködési alapokat fogja felhasználni, melyek a technikai együttműködésre és a projekt-előkészítésre összpontosítanak majd. – A második szakaszban az EBRD saját erőforrásait különleges alapokba csoportosítja át, melyek az EBRD beruházási műveleteinek teljes skáláját tudják majd nyújtani a déli és keleti mediterrán térségben. Ez a szakasz akkor veszi majd kezdetét, amikor a Bank létrehozásáról szóló megállapodás 18. cikkének módosítását megfelelő számú EBRD-tag ratifikálta, a megállapodás 56. cikkének megfelelően. – A végső szakaszban a déli és keleti mediterrán országok teljes jogkörű műveleti országokká válnak. Ez a szakasz akkor kezdődik, amikor a Bank létrehozásáról szóló megállapodás 1. cikkének módosítását az EBRD tagjai ratifikálták, a megállapodás 56. cikkének megfelelően. Jelenleg a Bank létrehozásáról szóló megállapodás 1. cikke Közép- és Kelet-Európa országait, illetve Mongóliát határozza meg, mint olyan régiót, amelyben a Banknak meg kell valósítania a céljait. Mivel a leendő új fogadó országok e régión kívül találhatóak, a megállapodás 1. cikke módosításra szorul ahhoz, hogy az EBRD ezekben az országokban rendes forrásai felhasználásával teljes műveleti jogkört kapjon. A módosítás szövege e jogalkotási javaslat mellékletét képezi. A Bank létrehozásáról szóló megállapodás 1. cikkét módosítani kell a Bank műveleti hatókörének a déli és keleti mediterrán tagországokra való kiterjesztése érdekében, valamint az arról való rendelkezéshez, hogy egy tag akkor válhat fogadó országgá, ha a Kormányzótanács szavazáson részt vevő tagjainak legalább 2/3-os, a szavazatoknak legalább 75%-át képviselő minősített többsége ezt jóváhagyja. Az EBRD Igazgatótanácsának jelentésében szerepelt, hogy a déli és keleti mediterrán régió „a Földközi-tenger partján fekvő országokból, és a régióba szorosan integrálódott Jordániából áll”, mely országok az Unió déli szomszédsága országainak minősülnek. Egyiptom és Marokkó már az EBRD tagja. Az EBRD Kormányzótanácsa Tunézia tagságát 2011 szeptemberében, Jordániáét pedig 2011 novemberében[2] hagyta jóvá. A Bank létrehozásáról szóló megállapodás (módosított) 1. cikkének hatálybalépéséig és annak érdekében, hogy gyorsabban lehetővé váljon az EBRD déli és keleti mediterrán országokban való szerepvállalása, a megállapodás 18. cikkének javasolt módosítása lehetővé tenné az EBRD számára a kiterjesztett régió kiválasztott országaiban a különleges alapokból finanszírozott műveletek végrehajtását. A megállapodás 18. cikkét módosítani kell annak érdekében, hogy a különleges alapok felhasználhatóak legyenek a potenciális EBRD fogadó országokban, valamint az arról való rendelkezéshez, hogy egy EBRD-tagot akkor minősíthetnek potenciális fogadó országgá, ha a Kormányzótanács szavazáson részt vevő tagjainak legalább 2/3-os, a szavazatoknak legalább 75%-át képviselő minősített többsége ezt jóváhagyja. Ezen túlmenően, amikor a Kormányzótanács valamely tag potenciális fogadó országgá válásáról dönt, meg kell egyben azt az időtartamot is határoznia, amelynek során az adott tag a megfelelő különleges alapokhoz hozzáférhet. Az EBRD Kormányzótanácsában az Unió és valamennyi uniós tagállam képviseletét ellátó tagok a 137. és 138. határozat mellett szavaztak a Kormányzótanács 2011. szeptember 30-i ülésén, jóváhagyva a Bank létrehozásáról szóló megállapodás 1. és 18. cikkének szükséges módosítását. Az említett megállapodás 56. cikke szerint ezt követően a határozatokat az EBRD tagjainak kell elfogadniuk. Ezért az Európai Parlament és a Tanács határozata szükséges a módosítások hatályba lépésének, és ezáltal annak lehetővé tételéhez, hogy az EBRD a déli és keleti mediterrán országokban is működhessen, továbbá lehetővé váljon a különleges alapok fogadó országokban és potenciális fogadó országokban való felhasználása. A módosítások hét nappal azt követően lépnek hatályba, hogy az EBRD hivatalosan bejelenti, hogy a megállapodás 56. cikkével összhangban teljesültek a módosítások elfogadásának körülményei. 2. AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓ EREDMÉNYEI, HATÁSVIZSGÁLATOK A nemzetközi közösség – az összes tagállamot, a Bizottságot és a többi uniós intézményt is beleértve – szorgalmazta az EBRD-nél, hogy vállaljon részt a dél- és kelet-mediterrán térség politikai eseményeire adott gazdasági válaszlépésekben, saját tapasztalataira építve, melyeket Kelet- és Közép-Európában, illetőleg Közép-Ázsiában a kommunizmus bukását követően zajló gazdasági átalakulás támogatásában szerzett. Az EU és a G8-országok is szorgalmazták, hogy az EBRD támogassa a térségbeli részvételt, és felvállalták, hogy a Bankkal együttesen fognak dolgozni egy „célzott átmeneti támogatási eszköz” kimunkálásán annak érdekében, hogy a Bank a kibővített régióban mihamarabb megkezdhesse a működését. Az EBRD Kormányzótanácsa észlelte a kibővített régióban végbement történelmi és dinamikus változásokat és mérlegelte egy gyors támogatás sürgető igényét a régió új és demokratikus rendszer kiépítése mellett elkötelezett országai részére. A Bank létrehozásáról szóló megállapodás módosításai azt az igényt tükrözik, hogy az EBRD-nek műveleteit – a régióban zajló politikai és gazdasági változások hathatós támogatásával – ki kell terjesztenie a déli és keleti mediterrán országokra. Az EBRD részvényesei (köztük az EU valamennyi tagállama, az EBB, illetve az EU-t képviselő Bizottság) aktívan részt vettek a folyamatban. Az EBRD értékelte a tőkemegfelelésére gyakorolt hatásait annak, hogy tevékenységeit kiterjeszti az új műveleti régióra. A részvétel első két szakasza alatt, melyeket az indokolás 1. szakasza állapít meg, az EBRD tevékenysége a Bank nettó bevétele egy részének kihelyezése útján fog megvalósulni. Az első szakaszban az EBRD 20 millió EUR-t fog az együttműködési alapba átcsoportosítani, és további 1 milliárd EUR átcsoportosítása várható a második szakaszban létrehozandó különleges alapba. Az értékelés megállapította, hogy a pénzügyi kockázatok és gazdasági tőke jelenlegi szintje alapján az EBRD a tőkeforrások felülvizsgálatának 2011-15-ös időszaka alatt további tőkeemelés nélkül képes lesz megfelelni a tőkemegfelelés jogszabályi és gazdasági követelményeinek. Ezen túlmenően az EBRD megerősítette, hogy a bővítés nem lesz hatással a jelenlegi műveleti országokban folyó tevékenységre. A Bank támogatók széles körét keresi meg, hogy támogatást nyerjen mind az együttműködési alap, mind a különleges alap számára. Az együttműködési alapok tekintetében az elérni kívánt teljes nagyság 100 millió EUR, és a források valószínűleg a jelenlegi támogatóktól (a Szomszédsági Beruházási Eszköz révén az Uniót is beleértve), és talán nem hagyományos támogatóktól – például az arab világból – fognak érkezni. A különleges alapok támogatói hozzájárulásaira egyelőre nincsenek előirányzott tervszámok. Mielőtt az EBRD a potenciális új országokat a műveletekbe bevonná, elvégzi az ország gazdasági és politikai viszonyainak részletes technikai értékelését, ideértve az adott országnak a Bank létrehozásáról szóló megállapodás 1. cikkében lefektetett elvek – a többpárti demokrácia, a pluralizmus és a piacgazdaság – iránti elkötelezettségének értékelését, a többi nemzetközi pénzügyi intézmény átmeneti szerepvállalásának értékelését az országban, illetőleg azon prioritások feltárását, melyek tekintetében az EBRD a legmegfelelőbben hasznosíthatja különleges ismereteit és képességeit. Az EBRD ezen értékelések során teljes mértékben figyelembe fogja venni az Unió és a tágabb nemzetközi közösség álláspontját. Nemrégiben végezték el az értékelést Egyiptom, Tunézia, Marokkó és Jordánia vonatkozásában. Ezeket az értékeléseket az EBRD részvételének minden szakaszában frissíteni fogják, a követelmények pedig egyre szigorúbbak lesznek. Ezen túlmenően az EBRD felvállalta az egyes országok gazdasági és politikai fejleményeinek szoros figyelemmel kísérését annak érdekében, hogy az EBRD részvételét e fejlemények irányához és üteméhez igazíthassa, egyidejűleg biztosítva, hogy az Unió és a tágabb nemzetközi közösség álláspontját teljes mértékben figyelembe vegyék. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI A határozatra irányuló javaslat az EBRD műveleti régiójának a déli és keleti mediterrán térségre történő kiterjesztésével kapcsolatos. Hatályba lépése óta az Európai Unió működéséről szóló szerződés 212. cikke adja az EU gazdasági, pénzügyi és műszaki együttműködési intézkedéseinek, különösen a harmadik országoknak nyújtott pénzügyi támogatásoknak a jogalapját, és ez szerepel jogalapként e jogalkotási javaslatban is. 4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK A javaslatnak jellegénél fogva az uniós költségvetésre közvetlen pénzügyi hatása nincsen. 5. A JAVASLAT RÉSZLETES MAGYARÁZATA 1. cikk Ez a cikk a Bank létrehozásáról szóló megállapodás 1. és 18. cikke módosításának Unió általi jóváhagyásával foglalkozik, amely módosítások kiterjesztik az EBRD műveleteit a dél- és kelet-mediterrán térségre. 2. cikk Ez a cikk teszi lehetővé az EBRD Uniót képviselő kormányzójának, hogy a fenti módosítások elfogadásáról szóló nyilatkozatot hivatalosan közölje a Bankkal. 2011/0442 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) létrehozásáról szóló megállapodásnak az EBRD műveletek földrajzi hatókörének a dél- és kelet-mediterrán térségre való kiterjesztése tekintetében történő módosításáról AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 212. cikkére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően, rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) A dél- és kelet-mediterrán térségben 2011-ben lezajlott eseményekre válaszként a Bizottság és a Főképviselő 2011 márciusában közös közleményt[3] adott ki, jelezve az EU által a régiónak nyújtott erőteljes politikai és gazdasági támogatást, amelynek lehetséges része az EBRD mandátumának a déli szomszédság országaira való kiterjesztése, az EBRD elmúlt 20 évben szerzett tapasztalataira építve. Az Európai Tanács 2011. március 24-25-i ülése általánosságban jóváhagyta a közös közlemény tartalmát. Az Európai Parlament 2011. április 7-i, „Az európai szomszédságpolitika felülvizsgálata – déli dimenzió” című állásfoglalásában felkérte az EBRD-t alapokmányának annak érdekében történő módosítására, hogy részt vehessen a pénzügyi segítségnyújtási folyamatban. (2) A dél- és kelet-mediterrán térség országainak a szabad, demokratikus és toleráns társadalmak felé vezető átmenetének segítése érdekében G8-ak vezetői elindították a deauville-i partnerséget, az EBRD-t pedig felhívták a földrajzi hatókörének kiterjesztésére annak érdekében, hogy hasznosítsa tapasztalatait és támogassa ezen országok átmenetét a többpárti demokrácia, a pluralizmus és a piacgazdaság elveinek befogadása terén. (3) A 2011. szeptember 30-i ülésen elfogadott 137. és 138. határozattal az EBRD Kormányzótanácsa az EBRD létrehozásáról szóló megállapodás szükséges módosítása mellett szavazott, lehetővé téve ezzel az EBRD műveleteinek a déli és keleti mediterrán térségre történő kiterjesztését. Az EBRD Kormányzótanácsának minden uniós tagja – beleértve az Európai Uniót képviselő kormányzót is – megszavazta ezeket a módosításokat. (4) Az EBRD létrehozásáról szóló megállapodás 56. cikke szerint az EBRD-nek az összes tag álláspontját ki kell kérnie arról, hogy elfogadják-e a javasolt módosítást. Ezt az elfogadást az Unió nevében is meg kell adni. (5) A dél- és kelet-mediterrán térségben végzett tevékenysége tekintetében az EBRD-t ösztönözni kell az EU-val folytatott szoros együttműködés fenntartására, továbbá az EBB-vel és egyéb európai és nemzetközi közszektorbeli finanszírozó intézményekkel való szoros együttműködés kialakítására. ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk Az EBRD létrehozásáról szóló megállapodás 1. és 18. cikkének e határozathoz csatolt módosítását az Európai Unió nevében jóváhagyják. 2. cikk Az Európai Uniót képviselő EBRD kormányzó közli az EBRD-vel a módosítások Európai Unió részéről történő elfogadásáról szóló nyilatkozatot. 3. cikk Ez a Határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba. Kelt Brüsszelben, -án/-én. Az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök az elnök MELLÉKLET: Az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank létrehozásáról szóló megállapodás módosításai A Bank létrehozásáról szóló megállapodás 1. cikke helyébe a következő szöveg lép: „1. cikk CÉL A gazdasági fejlődéshez és az újjáépítéshez hozzájárulva, a Bank célja, hogy elősegítse az átmenetet a piacgazdaságba, valamint támogassa a magán- és vállalkozói kezdeményezéseket azokban a közép- és kelet-európai országokban, amelyek elkötelezték magukat a többpárti demokrácia, a pluralizmus és a piacgazdaság elvei mellett, és azokat alkalmazzák. Ugyanezen feltételek mellett a Bank célja Mongóliában, valamint a dél- és kelet-mediterrán térség országaiban is megvalósítható a Kormányzótanács tagjainak legalább kétharmados, a szavazatok legalább háromnegyedét képviselő hozzájáruló határozata nyomán a Bank által meghatározottak szerint. Ennek megfelelően a Megállapodásban és annak mellékleteiben szereplő bármely hivatkozás, úgymint: „közép- és kelet-európai országok”, a „fogadó ország (vagy országok)”, valamint a „fogadó tagország (vagy tagországok)” Mongóliára és a dél- és kelet-mediterrán térség minden ilyen országára is egyaránt vonatkozik.” A Bank létrehozásáról szóló megállapodás 18. cikke helyébe a következő szöveg lép: „18. cikk KÜLÖNLEGES ALAPOK 1. i. A Bank elvállalhatja olyan különleges alapok kezelését, amelyek rendeltetése a fogadó országokban és potenciális fogadó országokban a Bank céljának szolgálata és feladatai körébe tartoznak. Az ilyen különleges alapok kezelésének teljes költségét az adott különleges alap viseli. ii. Az i. albekezdés alkalmazásában a Kormányzótanács bármely nem fogadó ország tag kérésére határozhat arról, hogy az adott tag korlátozott időtartamra, megfelelő feltételek mellett potenciális fogadó országnak minősüljön. Az ilyen határozatot a tagok összes szavazati jogának legalább háromnegyedét képviselő kormányzók legalább kétharmados többségének szavazatával kell meghozni. iii. Valamely tag potenciális fogadó országgá minősülését lehetővé tevő határozat csak akkor hozható meg, ha az adott tag képes a fogadó országgá válás feltételeinek teljesítésére. Ezek a követelmények a határozat meghozatalának időpontjában a Megállapodás 1. cikkében szereplő, illetve a döntés meghozatalának időpontjában a Kormányzótanács által már jóváhagyott módosítások hatálybalépése nyomán érvényessé váló követelmények. iv. Ha valamely potenciális fogadó ország a ii. albekezdésben említett időszak végéig nem válik fogadó országgá, a Bank haladéktalanul beszüntet minden különleges műveletet az adott országban, a különleges alap eszközeinek rendeltetésszerű megvalósításával, megőrzésével és védelmével, illetve a különleges alappal kapcsolatban keletkezett kötelezettségek rendezésével kapcsolatos műveltek kivételével. 2. A Bank által elfogadott különleges alapok a Bank fogadó országaiban és potenciális fogadó országaiban bármilyen módon és bármilyen feltételek mellett felhasználhatók, amennyiben összhangban állnak a Bank céljával és feladataival, e Megállapodás más vonatkozó rendelkezéseivel, és az ilyen alapokra vonatkozó megállapodással vagy megállapodásokkal. 3. A Bank olyan szabályokat és szabályozásokat fogad el, amelyek szükségesek az egyes különleges alapok létesítéséhez, kezeléséhez és felhasználásához. E szabályoknak és szabályozásoknak összhangban kell lenniük e Megállapodás rendelkezéseivel, kivéve azon rendelkezéseket, amelyek kifejezetten csak a Bank rendes műveleteire alkalmazandók.” PÉNZÜGYI KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZ 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe Javaslat: az Európai Parlament és a Tanács határozata az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) létrehozásáról szóló megállapodásnak az EBRD műveletek földrajzi hatókörének a dél- és kelet-mediterrán térségre való kiterjesztése tekintetében történő módosításáról 1.2. A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[4] 01. cím – Gazdasági- és pénzügyek 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa ¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést követő új intézkedésre irányul.[5] ý A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul. ¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított intézkedésre irányul 1.4. Célkitűzések 1.4.1. A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzés(ek) „Jólét elősegítése az Európai Unión kívül” célkitűzés 1.4.2. Meghatározott célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) 2. meghatározott célkitűzés: „Az EU megítélésének, külső képviseletének az EBB-vel, az EBRD-vel és egyéb nemzetközi pénzügyi intézményekkel, valamint az érintett gazdasági fórumokkal való kapcsolatának javítása stratégiáik, műveleteik és az EU külső prioritásainak közelítése céljából” A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység 01 03. alcím – Nemzetközi gazdasági- és pénzügyek 1.4.3. Várható eredmény(ek) és hatás(ok) Az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) létrehozásáról szóló megállapodás 1. és 18. cikke módosításának fő célkitűzése az EBRD mandátuma földrajzi hatókörének a déli és keleti mediterrán műveleti régióra történő kiterjesztése és a megállapodás 1. cikkének hatályba lépéséig az EBRD számára az új országokban különleges alap révén történő korábbi szerepvállalás lehetővé tétele. 1.4.4. Az eredmények és hatások mutatói A célkitűzések elérésének mérése az EBRD dél- és kelet-mediterrán térségben végzett finanszírozási műveleteire vonatkozó saját jelentéseinek megfelelően fog történni. 1.5. A javaslat/kezdeményezés indokolása 1.5.1. Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek) A Kormányzótanács 2011. szeptember 30-án az uniós kormányzók egyhangú támogatásával elfogadta a megállapodás 1. és 18. cikkének szükséges módosításairól szóló 137. és 138. határozatot. A megállapodás 56. cikkének megfelelően az EBRD kormányzói által jóváhagyott határozatokat az EBRD tagjainak – ez Európai Uniót is beleértve – is el kell fogadniuk. Az EBRD minden tagja letétbe helyezi az EBRD-nél a megállapodás 1. és 18. cikke módosításának elfogadásáról szóló eszközt. E módosítások Unió általi hivatalos elfogadásához az Európai Parlament és a Tanács határozata szükséges. 1.5.2. Az uniós részvételből adódó többletérték Amint az az indokolásban is szerepel, az uniós tagállamok és az uniós intézmények támogatják az EBRD tevékenységeinek a dél- és kelet-mediterrán térségre történő kiterjesztését. Az EU az EBRD tagja. 1.5.3. Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága Az EBRD a jelenlegi műveleti országaiban egyedülálló tapasztalatot halmozott fel az állami és pénzügyi szektor reformjának támogatásában, a kis- és középvállalkozások előmozdításában, valamint az állami vállalatok privatizálásában. A dél- és kelet-mediterrán térség országai a gazdasági modernizáció, növekedés és munkahelyteremtés terén hasonló kihívásokkal szembesülnek, mint amelyek a kommunizmus bukása után a közép-kelet-európai országok előtt álltak. Igen nagy szükség van az infrastrukturális beruházások és a magánszektor támogatására, és az EBRD felhasználhatja és kamatoztathatja tapasztalatait ezeken és más területeken is, hogy gazdasági előnyökhöz segítse ezt az új műveleti régiót. 1.5.4. Koherencia és lehetséges szinergia egyéb pénzügyi eszközökkel A Bizottság hagyományosan támogatja az EBRD-vel, az EBB-vel és más nemzetközi pénzügyi intézményekkel való szoros együttműködést és a közös kezdeményezéseket, hiszen a szűkös pénzügyi környezetben a törékeny gazdasági fellendülés megőrzése érdekében egyre nagyobb szükség van a donorok/nemzetközi pénzügyi intézmények összehangolt fellépésére. Az EBRD-vel való szoros együttműködés egyúttal segíti elérni az EU célkitűzéseit a külső gazdasági kapcsolatok területén. Fentiekre való tekintettel a Bizottság az EBB-vel és az EBRD-vel való együttműködését többek között egy háromoldalú (EU-EBB-EBRD) szándéknyilatkozat, továbbá támogatásokat és kölcsönöket vegyítő mechanizmusok keretében ösztönzi, mint például a Nyugat-balkáni Beruházási Keret (Western Balkans Investment Framework) vagy a Szomszédsági Beruházási Eszköz (Neighbourhood Investment Facility). A Bizottság, az EBB és az EBRD ki fogja terjeszteni a háromoldalú szándéknyilatkozatot a dél- és kelet-mediterrán térségre. A Bizottság és az EBRD, illetve az EBRD, az EBB és más multilaterális és bilaterális pénzügyi intézmények együttműködése a dél- és kelet-mediterrán térségben is meg fog valósulni. Az EBRD dél- és kelet-mediterrán térségbeli tevékenységei – a jelenlegi műveleti régiókhoz hasonlóan – részesülhetnek a Szomszédsági Beruházási Eszköz támogatásából. 1.6. Időtartam és pénzügyi hatás ¨ A javaslat/kezdeményezés határozott időtartamra vonatkozik. A javaslat/kezdeményezés időtartama: – ¨ ÉÉÉÉ [HH/NN]-tól/-től ÉÉÉÉ [HH/NN]-ig. – ¨ Pénzügyi hatás: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig ý A javaslat/kezdeményezés határozatlan időtartamra vonatkozik. 1.7. Tervezett irányítási módszer(ek)[6] ý Centralizált irányítás közvetlenül a Bizottság által ¨ Centralizált irányítás közvetetten, hatáskör-átruházással a következőknek: – ¨ végrehajtó ügynökségek – ¨ a Közösségek által létrehozott szervek[7] – ¨ tagállami közigazgatási /közfeladatot ellátó szervek – ¨ Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön fellépések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott személyek ¨ Megosztott irányítás a tagállamokkal ¨ Decentralizált irányítás harmadik országokkal ¨ Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás Megjegyzések tárgytalan 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések Az EBRD finanszírozási műveleteit az EBRD saját szabályainak és eljárásainak megfelelően irányítja, ideértve a megfelelő könyvvizsgálati, ellenőrzési és monitoring intézkedéseket. Az EBRD-t létrehozó megállapodásban foglaltaknak megfelelően az EBRD Ellenőrző Bizottsága külső ellenőrök bevonásával segíti az EBRD Igazgatótanácsát és felelős az EBRD műveleteinek és beszámolóinak szabályszerűségéért. Az Igazgatótanács, amelyben a Bizottság által képviselt EU egy igazgatói hellyel rendelkezik, a Kormányzótanács éves ülésére jóváhagyás végett benyújtja beszámolóját az egyes pénzügyi évekről, valamint jóváhagyja az EBRD költségvetését. A könyvvizsgálói jelentés áttekintését követően a Kormányzótanács jóváhagyja az EBRD általános mérlegét és eredménykimutatását. Az Igazgatótanács a Kormányzótanács általános iránymutatásaival összhangban meghatározza a politikát, és döntéseket hoz az EBRD kölcsönei, garanciái, tőkebefektetései, kölcsönfelvételei, a technikai segítségnyújtás és az EBRD egyéb műveletei tárgyában. Végezetül, munkájának segítésére az Igazgatótanács három igazgatói testületet hozott létre: a fent említett ellenőrző bizottságot, a költségvetési és igazgatási ügyekkel foglalkozó bizottságot, valamint a pénzügyi és bankműveleti bizottságot. Az EU által delegált igazgató (vagy helyettese) részt vesz a fenti testületek ülésein. Az EBRD Uniót képviselő kormányzója az EBRD tőkeemeléséről hozott döntés nyomán kibocsátott további részvényeknek az Európai Unió általi lejegyzéséről szóló 1219/2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozatnak megfelelően évente beszámol az Európai Parlamentnek az EBRD-vel kapcsolatos ügyekről. 2.2. Irányítási és kontrollrendszer 2.2.1. Felismert kockázat(ok) Az Unió e határozathoz kötődő kockázata az EBRD-ben való részvételhez kapcsolódik. 2.2.2. Tervezett ellenőrzési mód(ok) Az EBRD dél- és kelet-mediterrán térségbeli műveleteit az EBRD szabványos eljárási szabályzata és a rendezett banki tevékenység gyakorlata szerint fogják végezni. Lásd még a 2.1. pontot is. 2.3. A csalások és szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések Az EBRD-ben független egységként megfelelés-ellenőrzési iroda működik (Office of the Chief Compliance Officer, OCCO), amelynek élén a megfelelés-ellenőrzési vezető (Chief Compliance Officer, CCO) áll, aki közvetlenül jelent az Elnöknek és évente – vagy szükség szerint – az Ellenőrző Bizottságnak. A megfelelés-ellenőrzési iroda feladata a jó kormányzás elősegítése, és annak biztosítása, hogy a legjobb nemzetközi gyakorlatoknak megfelelően az EBRD valamennyi tevékenységére a legmagasabb szintű standardok érvényesüljenek. A megfelelés-ellenőrzési iroda foglalkozik többek között a feddhetetlenség, a kellő gondosság, a titoktartás, az összeférhetetlenség, a felelős vállalatirányítás, az elszámolási kötelezettség, az etikai alapelvek, a pénzmosás elleni küzdelem, a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem, valamint a csalás és a korrupciós tevékenységek megelőzésének kérdéseivel. A megfelelés-ellenőrzési iroda felelős a csalás, korrupció vagy mulasztás állítólagos eseteinek kivizsgálásáért. Ezenfelül az iroda szükség szerint képzést és tanácsot nyújt az EBRD azon tisztviselőinek, akiket olyan vállalatok igazgatótanácsába neveznek ki, amelyekben az EBRD tőkerészesedéssel rendelkezik. A pénzügyi kérdések és a feddhetetlenség tekintetében elvárt gondosság részét képezi az új szerződések elbírálására, illetve a meglévő ügyletek nyomon követésére a Banknál kidolgozott rendes ügymenetnek. Az EBRD közzéteszi a honlapján megfelelés-ellenőrzési iroda korrupcióellenes intézkedésekkel foglalkozó jelentését. A megfelelés-ellenőrzési iroda különleges felelősségi körébe tartozik az EBRD elszámoltatási mechanizmusának működtetése is. A rendszer az EBRD által finanszírozott projektekkel kapcsolatban felmerülő panaszokat vizsgálja és értékeli ki, és indokolt esetben megállapítja, hogy az adott projekt elbírálásakor az EBRD a vonatkozó politikájával összhangban járt-e el. A jelenlegi Independent Recourse Mechanism elnevezésű rendszert rövidesen a Project Complaint Mechanism váltja fel. 3. A javaslat/kezdeményezés becsült pénzügyi hatásai 3.1. A többéves pénzügyi keret érintett fejezete/fejezetei és a költségvetés érintett kiadási tétele/tételei · Jelenlegi költségvetési kiadási tételek A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési sor || Kiadás típusa || Részvétel Szám [Megnevezés……………………...……….] || Diff./nem diff. előirányzat([8]) || EFTA-országokból[9] || tagjelölt országokból[10] || harmadik országokból || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében 4 || - || - || NEM || NEM || NEM || NEM 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése Az EBRD dél- és kelet-mediterrán térségre való kiterjesztésének Unió általi elfogadása igazgatási kiadásokat nem igényel. A többéves pénzügyi keret fejezete: || 5 || „Igazgatási kiadások” millió EUR (három tizedesjegyig) || || || 2011. év || 2012. év || 2013. év || 2014. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN Főigazgatóság: Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság ||  Humánerőforrások || 0,127 || 0,064 || || || || || || 0,191  Egyéb igazgatási kiadások || || || || || || || || Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság ÖSSZESEN || Előirányzatok || 0,127 || 0,064 || || || || || || 0,191 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) || 0,127 || 0,064 || || || || || || 0,191 millió EUR (három tizedesjegyig) || || || 2011. év || 2012. év || 2013. év || 2014. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalások || 0,127 || 0,064 || || || || || || 0,191 Kifizetések || || || || || || || || 3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás – ý A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív előirányzatok felhasználását 3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.3.1. Összefoglaló – ¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási előirányzatok felhasználását – ý A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok felhasználását vonja maga után: millió EUR (három tizedesjegyig) || 2011. év || 2012. év || 2013. év || 2014. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE || || || || || || || || Humánerőforrások || 0,127 || 0,064 || 0,000 || 0,000 || || || || 0,191 Egyéb igazgatási kiadások || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege || 0,127 || 0,064 || 0,000 || 0,000 || || || || 0,191 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE[11] nem tartozó előirányzatok || || || || || || || || Humánerőforrások || || || || || || || || Egyéb igazgatási kiadások || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE nem tartozó előirányzatok részösszege || || || || || || || || ÖSSZESEN || 0,127 || 0,064 || 0,000 || 0,000 || || || || 0,191 3.2.3.2. A humánerőforrások becsült szükséglete – ¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után humánerőforrások felhasználását. – ý A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár: A becsléseket teljes mukaidős egyenértékben (vagy legfeljebb egy tizedesjeggyel) kell kifejezni || || 2011. év || 2012. év || 2013. év || 2014. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető  A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek) || || 01 01 01 01 (székhelyek és bizottsági képviseleti irodák) || 1,0 || 0,5 || 0 || 0 || || || || XX 01 01 02 (küldöttségeknél) || || || || || || || || XX 01 05 01 (közvetett kutatás) || || || || || || || || 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) || || || || || || || ||  Külső személyi állomány (teljes munkaidős egyenértékben kifejezve: FTE)[12] || || XX 01 02 01. (AC, INT, END a teljes keretből) || || || || || || || || XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ÉS SNE a küldöttségeknél) || || || || || || || || XX 01 04 yy [13] || - a központban[14] || || || || || || || || - küldöttségeknél || || || || || || || || XX 01 05 02 (CA, INT, SNE a közvetett kutatásban) || || || || || || || || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE a közvetlen kutatásban) || || || || || || || || Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) || || || || || || || || ÖSSZESEN || 1,.0 || 0,.5 || 0 || 0 || || || A humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. Az elvégzendő feladatok leírása: Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || A javaslatból fakadó legfőbb feladatok: - jogalkotási javaslat készítése; - a jogalkotási eljárás követése az Európai Parlamentnél és a Tanácsnál; - kapcsolattartás és kommunikáció az EBRD menedzsmentjével. Külső személyzet || 3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség – ý A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel. – ý A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással. 3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban – ý A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi társfinanszírozást 3.3. A bevételre gyakorolt becsült hatás – ý A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre. [1] Közös közlemény „Partnerség a demokráciáért és a közös jólétért a dél-mediterrán térséggel” címmel – COM (2011) 200, 2011. március 8. Az EBRD mandátumának a délkeleti szomszédságra való kiterjesztését a Bizottság és az EKSZ is támogatta, „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című közös közleményében – COM (2011) 303, 2011. május 25. [2] Izrael ugyancsak tagja az EBRD-nek, de várhatóan nem lesz EBRD műveleti ország. [3] Közös közlemény „Partnerség a demokráciáért és a közös jólétért a Dél-Mediterrán térséggel” COM(2011) 200, 2011. március 8. Az EBRD mandátumának a délkeleti szomszédság országaira való kiterjesztését a Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) is támogatta „Új válaszok a változó szomszédságra” című közös közleményében COM(2011) 303, 2011. május 25. [4] Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based Budgeting). [5] A költségvetési rendelet 49. cikke (6) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint. [6] Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [7] A költségvetési rendelet 185. cikkében előírt szervek. [8] DA = differenciált előirányzatok / DNA = nem differenciált előirányzatok [9] EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás. [10] Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országok. [11] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy fellépések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás. [12] AC = szerződéses alkalmazott; AL = helyi alkalmazott; END = nemzeti szakértő; INT = átmeneti alkalmazott; JED = küldöttségi pályakezdő szakértő. [13] Az operatív előirányzatoknál a külső személyzetre részleges felső határérték vonatkozik (korábban: „BA” sorok). [14] Elsősorban a strukturális alapok, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Halászati Alap (EHA) esetében.