Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a belső piaci információs rendszer keretében történő igazgatási együttműködésről(az IMI-rendelet) /* COM/2011/0522 végleges - 2011/0226 (COD) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE · A javaslat készítésének oka és célja Az uniós jog alkalmazásáért felelős tagállami közigazgatások számára az uniós jog egyre nagyobb mértékben előírja, hogy működjenek együtt más tagállamokban levő társhatóságaikkal. E feladatok támogatásához az Európai Bizottság megtervezte és kifejlesztette a belső piaci információs rendszert (Internal Market Information System – IMI), amely általános, testre szabható igazgatási együttműködési platform, amely 2008 óta ingyenes szolgáltatásként áll a tagállamok rendelkezésére. A rendszer 27 tagállamban és három EGT-országban több mint 6000 nyilvántartásba vett hatóság számára biztosít gyors és biztonságos kommunikációs csatornát a társhatóságokkal folytatandó, több államra kiterjedő információcseréhez, hatékonyan szüntetve meg az eltérő nyelvek és közigazgatási struktúrák teremtette korlátokat. Az IMI-t jelenleg a szakmai képesítések elismeréséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[1] (a továbbiakban: a szakmai képesítésekről szóló irányelv) és a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[2] (a továbbiakban: a szolgáltatási irányelv) szerinti információcserére használják. 2010-ben mintegy 2000 információcserére irányuló kérést dolgoztak fel az IMI-ben. A több államra kiterjedő igazgatási együttműködés gyakran magában foglalja uniós állampolgárok személyes adatainak feldolgozását és cseréjét, mint például a szolgáltatási irányelv és a szakmai képesítésekről szóló irányelv esetében is. Jogi szempontból az IMI működésének alapját bizottsági határozat, komitológiai határozat és bizottsági ajánlás jelenti[3]. Az IMI további bővítését akadályozó tényezőnek bizonyult, hogy nem létezik az Európai Parlament és a Tanács által elfogadott egyetlen jogi eszköz, amely a műveletek alapjául szolgálna. A gyakorlatban az IMI magas szintű technikai és eljárási adatvédelmet biztosít. A beépített adatvédelem elvét követve a rendszerbe integrált számos eljárási és technikai adatvédelem-erősítő jellemzőnek köszönhetően az IMI-n belüli személyesadat-feldolgozás lényegesen magasabb szintű védelmet és biztonságot jelent, mint az információcsere más módszerei, például a levél, telefon, fax vagy e-mail. Emellett a rendszer mindennapi használata során is foglalkoznak adatvédelmi megfontolásokkal és azokat belefoglalják az IMI-felhasználóknak szánt képzési anyagba. „Az egységes piaci intézkedéscsomag felé” című bizottsági közlemény szerint az egységes piac jobb irányítása előmozdításának egyik alapvető eleme az IMI más ágazatokra való kiterjesztése azzal a céllal, hogy létrejöjjön az európai adminisztrációkat közvetlen kapcsolatba hozó („face-to-face”) elektronikus hálózat[4]. „Az egységes piac jobb irányítása nagyobb fokú adminisztratív együttműködés révén: Stratégia a belső piaci információs rendszer (IMI) kiterjesztésére és fejlesztésére” című, 2011. február 21-én elfogadott bizottsági közlemény[5] (a továbbiakban az IMI-stratégiáról szóló közlemény) tervet dolgozott ki az IMI-nek az uniós jog más területeire való jövőbeli kiterjesztésére vonatkozóan. Az egységes piaci intézkedéscsomagról szóló bizottsági közlemény[6] hangsúlyozta az IMI fontosságát a részt vevő szereplők közötti – többek között helyi szintű – együttműködés erősítése szempontjából, így hozzájárulva az egységes piac jobb irányításához. A jelenlegi javaslat célkitűzései a következők: (1) az IMI szilárd jogi keretének és hatékony működését biztosító közös szabályoknak a létrehozása; (2) a személyes adatok IMI-n belüli feldolgozására vonatkozó szabályok meghatározása révén átfogó adatvédelmi keret biztosítása; (3) az IMI új uniós jogterületekre való esetleges jövőbeli kiterjesztésének megkönnyítése; valamint (4) az IMI-ben részt vevő különböző szereplők szerepének egyértelművé tétele. · Háttér-információk A 2006. augusztus 14-i C/2006/3606, a 2007. július 25-i C/2007/3514 és a 2008. május 14-i C/2008/1881 határozattal a Bizottság döntött arról, hogy a belső piaci információs rendszer, mint közös érdekű projekt a páneurópai e-kormányzati szolgáltatásoknak közigazgatási szervek, üzleti vállalkozások és polgárok részére történő interoperábilis nyújtásáról szóló program (IDABC) keretében kerül felállításra és finanszírozásra. Az IDABC-munkaprogram negyedik felülvizsgálatáról szóló, 2007. július 25-i COM/2007/3514 bizottsági határozat további finanszírozást biztosított. A 2008/49/EK bizottsági határozat a 29. cikk szerinti munkacsoport véleményét[7] figyelembe véve meghatározta az IMI szereplőinek és felhasználóinak feladatait, jogait és kötelezettségeit. A határozat elfogadását követően az európai adatvédelmi biztos véleményt[8] adott ki, amelyben jogi aktus elfogadására kérte fel az Európai Parlamentet és a Tanácsot, az IMI-nek a belső piaci jogszabályok további területeire való tervezett kiterjesztése céljából. Megállapodás született arról, hogy egy ilyen jogi aktus elfogadásáig fokozatos megközelítést kell alkalmazni, kezdve az adatvédelmi szabályok IMI-ben történő végrehajtására vonatkozó iránymutatás elfogadásával, amelynek kidolgozása az európai adatvédelmi biztossal szorosan együttműködve történik[9]. A Bizottság megállapította, hogy ez a fokozatos megközelítés hatékonynak bizonyult az IMI-n belüli magas szintű technikai és eljárási adatvédelem biztosítása terén[10]. · Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen A személyes adatok IMI-n belüli feldolgozásával a 3. lábjegyzetben található bizottsági határozatok és ajánlás foglalkoznak. 2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK · Konzultáció az érdekeltekkel Az elmúlt évben a Bizottság számos fórumon tájékoztatta az IMI résztvevőit, többek között a rendszert használó nemzeti IMI-koordinátorokat és hatóságokat az IMI jövőbeli kiterjesztésével kapcsolatos terveiről. A visszajelzések a Bizottság azon szándékának általános támogatottságát bizonyították, hogy horizontális jogi aktusra tegyen javaslatot, amely megszüntetné a személyes adatoknak a rendszerben való feldolgozására vonatkozó szabályok kötelező jellegével kapcsolatos kételyeket. Az európai adatvédelmi biztossal a javaslat előkészítésének korai szakaszában informális konzultációra került sor, majd az intézményközi konzultáció során formális konzultációt folytattak, mindez fontos hozzájárulást jelentett. · Hatásvizsgálat Ahogy már említettük, a javaslat egyetlen horizontális, jogilag kötelező erejű aktusba foglalja az IMI-re vonatkozó jelenlegi szabályokat. Ezért ebben a szakaszban nincs szükség alternatív szakpolitikai lehetőségek vizsgálatára. Emellett a javaslat nem vetíti előre vagy zárja ki az IMI-nek az uniós jog új területeire történő esetleges kiterjesztésére vonatkozó jövőbeli döntéseket, csupán meg akarja könnyíteni az esetleges kiterjesztést az IMI működésére vonatkozó szilárd jogi keret és a jövőbeli kiterjesztésre vonatkozó határozatok rugalmas eljárásának biztosításával, ami az IMI-stratégiáról szóló, fent említett közleményben meghatározott kritériumokon alapul majd. Ezért a javaslathoz nem készült hatásvizsgálat. Bármely későbbi, az IMI használatát a jelenleginél több uniós jogterületre kiterjesztő határozat megfelelő hatásvizsgálatot tesz szükségessé. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI · A javaslat összefoglalása A javaslat célja a belső piac működési feltételeinek javítása egy hatékony és felhasználóbarát eszköz biztosításával, amely megkönnyíti az uniós jog igazgatási együttműködést és információcserét előíró rendelkezéseinek gyakorlati végrehajtását. A javasolt rendelet egyetlen jogi eszközben határozza meg az IMI-ben történő adatvédelemre, többek között az adatok érintettjeinek jogaira vonatkozó fő elveket is, növelve így az átláthatóságot és erősítve a jogbiztonságot. Az I. melléklet tartalmazza az IMI által jelenleg támogatott uniós jogszabályok területeit. A II. mellékletben találhatók azok a területek, amelyekre az IMI a jövőben esetleg kiterjeszthető. Az IMI jövőbeli kiterjesztésének megkönnyítését célzó eljárási és költségvetési szempontok összhangban vannak az IMI-stratégiáról szóló, fent említett közleménnyel. · Jogalap: az EUMSZ 114. cikke · A szubszidiaritás és az arányosság elve Tekintettel az IMI jellegére (centralizált kommunikációs eszköz, amelyet a Bizottság fejlesztett ki és amelyhez ugyancsak a Bizottság nyújt tárhelyszolgáltatást), a rendszerre alkalmazandó közös szabályok létrehozására van szükség, amelyeket centralizált módon kell végrehajtani. Az IMI céljait, nevezetesen a több tagállamra kiterjedő együttműködés – például a nyelvi korlátokból, az eltérő igazgatási és munkakultúrából és az információcsere meghatározott eljárásainak hiányából eredő – akadályainak megszüntetését a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, ezért uniós szintű intézkedésre van szükség. E javaslat nem lépi túl a célkitűzéseinek eléréséhez szükséges mértéket. · A jogi aktus típusának megválasztása Javasolt aktus: rendelet A fenti célkitűzésekre tekintettel alapvető az IMI működésére vonatkozó közös szabályrendszer létrehozása. Irányelv révén ez nem valósítható meg, mivel az jellegénél fogva csak az elérendő célokat illetően kötelező, azonban a forma és az eszközök megválasztását a nemzeti hatóságokra hagyja. E javaslat esetében azonban szükség van az IMI révén történő igazgatási együttműködés formájának és módszereinek pontos meghatározására. Ami a hasznos példákat illeti, meg kell jegyezni, hogy adatvédelemmel és egyéb kérdésekkel foglalkozó más uniós szintű nagy IT-rendszerek létrehozása szintén rendelettel történt[11]. Egy, a Bizottság által (nem pedig az Európai Parlament és a Tanács által) elfogadandó jogi aktusra, például bizottsági határozatra irányuló javaslat viszont egyszerűen fenntartaná a status quo-t, és nem kezelné a polgárok jogbiztonságával kapcsolatos – az európai adatvédelmi biztos által korábban már felvetett – aggályokat. 4. KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK Mivel a szolgáltatási irányelv és a határon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről szóló, nemrég elfogadott irányelv[12] keretében a tagállamok számára kötelező az IMI használata, biztosítani kell, hogy az IMI továbbra is folyamatosan működőképes legyen. Ezért, valamint a költségvetés hatékonyabb irányításának és jobb ellenőrzésének lehetővé tétele érdekében a javaslat szerint az IMI-hez kapcsolódó kiadásokat át kell csoportosítani: az összes költség egyetlen, a Belső Piaci és Szolgáltatási Főigazgatóság által kezelt költségvetési tételbe (12 02 01. A belső piac megvalósítása és fejlesztése) kerülne, ahogy az a csatolt pénzügyi kimutatásban szerepel. A javaslatnak nincs költségvetési hatása azon kívül, amelyet a Bizottság hivatalos költségvetési tervei a következő évekre már előirányoznak, és nem érinti a 2013 utáni többéves pénzügyi keretre vonatkozó döntéseket. 5. OPCIONÁLIS ELEMEK · Európai Gazdasági Térség A javasolt jogszabály érinti az Európai Gazdasági Térséget, ezért arra is ki kell terjeszteni. · A javaslat részletes magyarázata A választott jogalap A javaslat fő célja a belső piac működési feltételeinek javítása olyan hatékony és felhasználóbarát eszköz biztosításával, amely megkönnyíti a tagállamok egymás közötti, valamint a Bizottsággal való együttműködését és információcseréjét (többek között sok esetben személyes adatok cseréjét) igénylő jogi aktusok rendelkezéseinek gyakorlati végrehajtását. Az IMI hatékony működésének biztosításához szükség van a rendszer irányításához és használatához kapcsolódó közös szabályok meghatározására. Ez magában foglalja annak előírását, hogy tagállamonként ki kell jelölni egy IMI-koordinátort (7. cikk), az illetékes hatóságok azon kötelezettségét, hogy kellő időben megfelelő választ adjanak (8. cikk (1) bekezdés), valamint annak előírását, hogy az IMI-ben kicserélt információ az ugyanabban a tagállamban beszerzett hasonló dokumentumokkal azonos módon használható fel bizonyítékként (8. cikk (2) bekezdés). Ugyanakkor az IMI végrehajtása során magas szintű adatvédelmet kell biztosítani. I. fejezet (Általános rendelkezések) Uniós jogi aktusok számos rendelkezése írja elő a tagállamok számára, hogy információcsere révén működjenek együtt egymással és a Bizottsággal. A szakmai képesítésekről szóló irányelv például felhatalmazza a tagállami közigazgatásokat az igazgatási együttműködésre és egyes információk, többek között személyes adatok cseréjére. A tagállamok megállapodása alapján 2008 óta számos szakma esetében az IMI-t használják együttműködésre és információcserére, a szakmák körét pedig fokozatosan bővítették azzal a céllal, hogy a rendszer valamennyi szabályozott szakmára kiterjedjen. A szolgáltatási irányelv kölcsönös segítségnyújtási kötelezettséget ír elő a tagállamok számára, többek között előírja az adatok elektronikus úton történő továbbítását (28. cikk (6) bekezdés). A 2009. október 2-i 2009/739/EK bizottsági határozat megállapítja a szolgáltatási irányelv keretében a tagállamok között végrehajtandó információcserével kapcsolatos gyakorlati intézkedéseket. 2011. május 16. óta a kiküldött munkavállalókkal foglalkozó hatóságok kísérleti jelleggel az Unió egészében információt tudnak cserélni az IMI-n keresztül[13]. Emellett a határon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről szóló, nemrég elfogadott irányelv kötelezővé teszi az IMI használatát az egészségügyi szakemberek működési jogával kapcsolatos információcseréhez[14]. Az IMI-stratégiáról szóló közleményhez csatolt dokumentum további területeket sorol fel, amelyeken használni lehetne az IMI-t. Meg kell vizsgálni továbbá az IMI és más, a Bizottság által használt informatikai eszközök közötti szinergiát, többek között a problémamegoldás területén. Az. 1., a 2. és a 3. cikk előírásai az IMI célját és hatályát határozzák meg. Az IMI új uniós jogi aktusokra való kiterjesztéséhez (4. cikk) javasolt mechanizmus célja, hogy a jövőben kellő rugalmasságot tegyen lehetővé, biztosítva ugyanakkor a magas szintű jogbiztonságot és átláthatóságot, különösen az adatok érintettjei számára. Ezért az IMI által jelenleg támogatott uniós jogi aktusokat az I. melléklet sorolja fel, a II. mellékletben pedig azok a területek találhatók, amelyekre az IMI a jövőben kiterjeszthető. A műszaki megvalósíthatóság, a költséghatékonyság, a felhasználóbarát jelleg és a rendszerre gyakorolt általános hatás értékelését, valamint egy esetleges tesztszakasz eredményeit követően a Bizottság adott esetben felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadásával a területek jegyzékét megfelelő módon frissítse a mellékletben. II. fejezet (A belső piaci információs rendszerhez kapcsolódó funkciók és illetékességek) E fejezet előírásai (például a nemzeti IMI-koordinátor, valamint az illetékes hatóságok 7. illetve 8. cikkben meghatározott feladatai) alapvető jelentőségűek a rendszer hatékony működéséhez. Mindenekelőtt az illetékes hatóságok nem vonhatják kétségbe egy másik tagállamtól kapott dokumentum bizonyító erejét pusztán azért, mert továbbítása az IMI-n keresztül történt, és azt ugyanúgy kell kezelniük, mint a saját tagállamukból származó hasonló dokumentumot. A rendelkezések tükrözik az IMI által a tagállamoknak a tekintetben nyújtott rugalmasságot is, hogy a rendszeren belül nemzeti közigazgatási felépítésükkel összhangban oszthatják el a különböző feladatokat. A 9. cikk tisztázza a Bizottság szerepét. Az igazgatási együttműködés IMI által jelenleg lefedett típusai esetében ez a szerep továbbra is az IMI-hez szükséges szoftver és IT-infrastruktúra biztonságának, rendelkezésre állásának, karbantartásának és fejlesztésének biztosítására korlátozódik. Mindazonáltal a Bizottság aktív szerepet vállalhat az IMI-ben zajló munkafolyamatokban is, például az értesítési eljárások esetében, a belső piac adott területén az IMI használatát alátámasztó jogi előírások vagy más rendelkezések alapján. A hozzáférési jogokról szóló 10. cikk alapvető a rendszerben feldolgozott személyes adatok hatékony védelmének biztosítása szempontjából. Ez a cikk pontosítja például, hogy az IMI-ben feldolgozott személyes adatokhoz való hozzáférést a szóban forgó eljárásban részt vevő IMI-felhasználókra kell korlátozni. III. fejezet (Adatfeldolgozás és adatbiztonság) A személyes adatoknak az IMI révén történő feldolgozása továbbra is előre meghatározott munkafolyamatokon, kérdéscsoportokon és egyéb eljárásokon alapul (12. cikk). Ez kiegészítő átláthatósági garanciát jelent az adatok érintettjei számára. Az IMI révén feldolgozott személyes adatok nem maradhatnak a szükségesnél hosszabb ideig hozzáférhetők. Ezért maximális megőrzési időszakot kell megállapítani, amelynek lejártával az adatokat zárolni kell, vagyis azok a szokásos interfészen keresztül többé nem lehetnek hozzáférhetők az IMI-felhasználók számára, majd az igazgatási együttműködési eljárás lezárása után öt évvel automatikusan törlésre kerülnek a rendszerből (13. cikk). Előnyben részesítendő az a lehetőség, amelynek értelmében az adatokat 18 hónapot követően (az azonnali törlés helyett) zárolják, így biztosítható, hogy az adatok érintettjei hatékonyan gyakorolhassák jogaikat, például információcserén alapuló határozat elleni fellebbezés érdekében bizonyítékot szerezhessenek arról, hogy az IMI-n keresztül információcserére került sor. Ez a megközelítés összhangban van a Bíróságnak a C-553/07. számú, Rijkeboer-ügyben hozott ítéletével. Az IMI-felhasználók (például az IMI-t használó nemzeti közigazgatások alkalmazottai) személyes adatainak feldolgozását lehetővé kell tenni az IMI működéséhez kapcsolódó célból, ilyen például a rendszer megfelelő működésének az IMI-koordinátorok és a Bizottság általi biztosítása vagy a belső piaci igazgatási együttműködéshez kapcsolódó információgyűjtés felmérések révén (14. cikk). A 15. cikk azt a tényt tükrözi, hogy a szakmai képesítésekről szóló irányelv és a szolgáltatási irányelv keretében az IMI-t már most is használják érzékeny jellegű adatok, többek között például fegyelmi vagy büntetőjogi szankciókkal kapcsolatos információk cseréjére. Fontos tisztázni, hogy mivel az IMI fejlesztését, karbantartását és a tárhelyszolgáltatást a Bizottság végzi központilag, az alkalmazandó adatvédelmi szabályokat a 45/2001/EK rendelet állapítja meg (16. cikk). IV. fejezet (Az adatok érintettjeinek jogai és felügyelet) Tekintettel az IMI-t használó illetékes hatóságok sokféleségére (számuk 2011 márciusában több mint 6000), és arra, hogy a jövőben a rendszer még több különböző helyzetben és összefüggésben használható lesz, nincs lehetőség arra, hogy a javasolt rendelet egyetlen, minden helyzetben megfelelő megoldást határozzon meg az adatok érintettjeinek joggyakorlása tekintetében. Az illetékes hatóságok kötelezettségeit elvben a nemzeti adatvédelmi előírások szabályozzák, míg a 15. és a 16. cikk kifejezetten az IMI-hez kapcsolódó kérdésekre (például a zárolt adatokra), valamint a Bizottság kötelezettségeire vonatkozik. Az átláthatóságot fontos biztosítani az adatok érintettjei számára akkor is, ha jogaik gyakorlását az IMI-vel összefüggésben nemzeti jogszabályok korlátozzák (19. cikk). Az összehangolt felügyeletre vonatkozó előírások a VIS és a SIS II rendeletben létrehozott modellt követik[15] (20. cikk). V. fejezet (Az IMI földrajzi hatálya) Az IMI-re vonatkozó jogi eszköznek kellő rugalmasságot kell biztosítania a rendszer használatára vonatkozó jövőbeli fejlemények kezeléséhez, többek között harmadik országoknak egyes területeken az információcserébe történő esetleges bevonása (22. cikk), vagy a rendszer kizárólag belföldi összefüggésben történő használata terén (21. cikk), amellyel kapcsolatban néhány tagállam már kifejezte érdeklődését. Ezekben az esetekben is garantálni kell a személyes adatok védelmét. VI. fejezet (Záró rendelkezések) Annak lehetővé tételéhez, hogy az IMI-t ki lehessen terjeszteni további uniós jogi aktusokra, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a II. mellékletben foglalt további rendelkezésekkel frissítse az I. mellékletben felsorolt, az IMI által már lefedett jogszabályok listáját. A Bizottság rendszeresen jelentést készít az IMI működéséről, többek között a rendszerből kapott, és adott esetben a tagállamok által a Bizottság kérésére biztosított statisztikai adatok alapján (26. cikk). 2011/0226 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a belső piaci információs rendszer keretében történő igazgatási együttműködésről (az IMI-rendelet) (EGT-vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[16], tekintettel az európai adatvédelmi biztos véleményére, rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) A belső piacon az áruk, személyek, szolgáltatások és a tőke szabad mozgását szabályozó egyes uniós jogi aktusok alkalmazása szükségessé teszi a tagállamok számára, hogy együttműködjenek és információt cseréljenek egymással és a Bizottsággal. Mivel ezek a jogszabályok gyakran nem határozzák meg konkrétan az információcsere végrehajtásának gyakorlati eszközeit, megfelelő gyakorlati intézkedésekre van szükség. (2) A belső piaci információs rendszer (a továbbiakban: IMI) az Európai Bizottság által a tagállamokkal együtt kidolgozott, az interneten keresztül elérhető szoftveralkalmazás, amelynek célja, hogy a több tagállamra kiterjedő információcserét és a kölcsönös segítségnyújtást megkönnyítő, centralizált kommunikációs mechanizmus biztosításával segítséget nyújtson a tagállamoknak az uniós jogszabályokban az információcserére vonatkozóan meghatározott előírások gyakorlati végrehajtásához. Az IMI mindenekelőtt abban segíti az illetékes hatóságokat, hogy azonosítani tudják társhatóságukat egy másik tagállamban, és az információk, többek között személyes adatok cseréjét egyszerű és egységesített eljárások alapján tudják végrehajtani, valamint előre meghatározott és lefordított munkafolyamat alkalmazása révén leküzdjék a nyelvi akadályokat. (3) Az IMI célja a belső piac működésének javítása egy hatékony és felhasználóbarát, a tagállamok és a Bizottság részvételével folyó igazgatási együttműködés végrehajtását szolgáló eszköz biztosításával, megkönnyítve így az e rendelet mellékleteiben meghatározott uniós jogi aktusok alkalmazását. (4) „Az egységes piac jobb irányítása nagyobb fokú adminisztratív együttműködés révén: Stratégia a belső piaci információs rendszer (IMI) kiterjesztésére és fejlesztésére” című bizottsági közlemény[17] tervet dolgozott ki az IMI-nek más uniós jogi aktusokra való esetleges kiterjesztésére vonatkozóan. Az egységes piaci intézkedéscsomagról szóló bizottsági közlemény hangsúlyozta az IMI fontosságát a részt vevő szereplők közötti – többek között helyi szintű – együttműködés erősítése szempontjából, így hozzájárulva az egységes piac jobb irányításához[18]. Ezért az IMI szilárd jogi keretének és hatékony működését biztosító közös szabályoknak a létrehozására van szükség. (5) Amennyiben egy uniós jogszabály rendelkezésének alkalmazása személyes adatok cseréjét teszi szükségessé a tagállamok között és meghatározza azok feldolgozásának célját, az ilyen rendelkezést megfelelő jogalapnak kell tekinteni a személyes adatok feldolgozásához az Európai Unió alapjogi chartája 8. és 52. cikkében meghatározott feltételek szerint. Az IMI-t elsősorban a tagállamok hatóságai és intézményei számára az uniós jogszabályokban előírt jogi kötelezettség alapján végrehajtandó olyan információcseréhez (többek között személyes adatok cseréjéhez) használt eszköznek kell tekinteni, ami egyébként más eszközök, például postai levél, fax vagy e-mail használatával történne. (6) A beépített adatvédelem elvét követve az IMI kifejlesztése során szem előtt tartották az adatvédelmi jogszabályok által támasztott követelményeket, ezért a rendszer az elindításától kezdve összeegyeztethető az adatvédelmi szempontokkal, különösen a rendszerben kicserélt személyes adatokhoz való hozzáférés korlátozása miatt. Ezért az IMI lényegesen magasabb szintű védelmet és biztonságot kínál, mint az információcsere más módszerei, például a levél, telefon, fax vagy e-mail. (7) A tagállamok egymás közötti, valamint a Bizottsággal folytatott, elektronikus úton történő igazgatási együttműködésének a személyes adatok védelme tekintetében meg kell felelnie a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[19], továbbá a személyes adatok közösségi intézmények és szervezetek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[20] előírásainak. (8) Mindenekelőtt az adatok érintettjei számára biztosítandó átláthatóság érdekében e rendelet I. mellékletében fel kell sorolni azokat az uniós jogi aktusokat, amelyekkel összefüggésben az IMI-t használni kell. A II. mellékletben meg kell határozni azokat a területeket, amelyekre az IMI a jövőben esetleg kiterjeszthető. Helyénvaló továbbá a II. mellékletben azonosítani azokat az uniós jogi aktusokat, amelyek esetében az IMI használatára vonatkozó döntés előtt értékelni kell a műszaki megvalósíthatóságot, a költséghatékonyságot, a felhasználóbarát jelleget és a rendszerre gyakorolt általános hatást. (9) E rendelet rendelkezései nem akadályozzák a tagállamokat és a Bizottságot abban, hogy az IMI használata mellett döntsenek olyan információcsere esetében, amely nem jár személyes adatok feldolgozásával. (10) E rendeletben meg kell határozni az IMI igazgatási együttműködés céljából történő használatára vonatkozó szabályokat, ami magában foglalhatja többek között az egyéni információcserét, az értesítési eljárásokat, a riasztási mechanizmusokat, a kölcsönös segítségnyújtási megállapodásokat és a problémamegoldást. (11) A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy belső igazgatási felépítésükhöz igazíthassák az IMI-hez kapcsolódó feladatokat és felelősségi köröket, illetve figyelembe vehessék az adott IMI-munkafolyamat sajátos igényeit. Az IMI-koordinátori feladatokat elláthatja egy vagy több delegált IMI-koordinátor egyedül vagy közösen a belső piac egy konkrét területével, valamely közigazgatási ággal vagy földrajzi régióval összefüggésben, vagy más kritérium alapján. (12) Bár az IMI lényegében az állami hatóságok számára létrehozott kommunikációs eszköz, és a nyilvánosság számára nem hozzáférhető, olyan technikai eszközök kifejlesztésére lehet szükség, amelyek lehetővé teszik külső szereplők, például polgárok, vállalkozások és szervezetek számára, hogy információnyújtás és adatszerzés érdekében párbeszédet folytassanak az illetékes hatóságokkal, valamint hogy az adatok érintettjeként gyakorolhassák erre vonatkozó jogaikat. Ezeknek a technikai eszközöknek megfelelő adatvédelmet kell biztosítaniuk. (13) Az IMI-ben zajló információcsere a tagállami hatóságok általi kölcsönös segítségnyújtásra vonatkozó jogi kötelezettségből következik. A belső piac megfelelő működésének biztosítása érdekében az IMI-n keresztül egy illetékes hatóság által egy másik tagállamtól kapott információ közigazgatási eljárásbeli bizonyító erejét nem csökkentheti pusztán az a tény, hogy másik tagállamból származik, vagy hogy átadása elektronikus úton történt, és azt ugyanúgy kell kezelni, mint a saját tagállamukból származó hasonló dokumentumot. (14) A magas színvonalú adatvédelem biztosítása érdekében maximális megőrzési időszakokat szükséges megállapítani az IMI-ben kezelt személyes adatok tekintetében. Ezeknek az időszakoknak azonban kellően hosszúnak is kell lenniük, hogy az adatok érintettjei számára lehetővé váljon jogaik teljes mértékű gyakorlása, például egy határozat elleni fellebbezés érdekében arra vonatkozó bizonyíték szerzése, hogy információcserére került sor. (15) Lehetővé kell tenni az IMI-felhasználók nevének és elérhetőségi adatainak feldolgozását az e rendelet célkitűzéseinek megfelelő célból, ideértve a rendszer IMI-felhasználók és a Bizottság általi használatának nyomon követését, kommunikációs, képzési és figyelemfelkeltő kezdeményezéseket, valamint a belső piaci igazgatási együttműködésre vagy kölcsönös segítségnyújtásra vonatkozó információk gyűjtését. (16) Az európai adatvédelmi biztosnak nyomon kell követnie és biztosítania kell e rendelet előírásainak, többek között az adatbiztonságra vonatkozó megfelelő rendelkezéseknek az alkalmazását. (17) Az adatok érintettjeit tájékoztatni kell személyes adataiknak az IMI-ben történő feldolgozásáról, valamint arról, hogy a 95/46/EK irányelvet végrehajtó nemzeti jogszabályoknak megfelelően joguk van a hozzájuk kapcsolódó adatokhoz való hozzáféréshez, valamint a pontatlan adatok helyesbíttetéséhez és a jogtalanul feldolgozott adatok eltávolíttatásához. (18) Az IMI-ben biztosított igazgatási együttműködési eljárásokat meg kell könnyíteni a Bizottság által e célból kidolgozott, előre meghatározott munkafolyamat, kérdéscsoportok és formanyomtatványok révén, amelyek adott esetben csatolt fájlokkal és szabad szövegbevitellel egészíthetők ki. Az adatok érintettjei számára biztosítandó kellő átláthatóság céljából az IMI-n belüli igazgatási együttműködési eljárásokhoz kapcsolódó, előre meghatározott munkafolyamatot és formanyomtatványokat, valamint más intézkedéseket közzé kell tenni. (19) Ha a tagállamok a 95/46/EK irányelv 13. cikkével összhangban korlátozásokat vagy kivételeket alkalmaznak az adatok érintettjeinek jogaira vonatkozóan, az ilyen korlátozásokra vagy kivételekre vonatkozó tájékoztatást közzé kell tenni az adatok érintettjei számára biztosítandó teljes átláthatóság érdekében. Ezeknek a korlátozásoknak vagy kivételeknek indokoltnak és a tervezett céllal arányosnak kell lenniük és biztosítaniuk kell a megfelelő adatvédelmet. (20) A belső piaci információs rendszernek (IMI) a személyes adatok védelme tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2007. december 12-i 2008/49/EK bizottsági határozatot[21] hatályon kívül kell helyezni. A belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv VI. fejezete alapján a tagállamok közötti, elektronikus úton történő információcserével kapcsolatos gyakorlati intézkedések megállapításáról szóló, 2009. október 2-i 2009/739/EK bizottsági határozatot[22] továbbra is alkalmazni kell olyan kérdések esetében, amelyek a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK irányelv[23] szerinti információcseréhez kapcsolódnak. (21) A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el olyan – többek között a II. mellékletben felsorolt – uniós jogi aktusok vonatkozásában, amelyek esetében az igazgatási együttműködésre és az információcserére vonatkozó rendelkezések végrehajthatók az IMI révén, ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET: I. fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. cikk Tárgy A rendelet meghatározza a belső piaci információs rendszer (a továbbiakban: IMI) használatára vonatkozó szabályokat a tagállamok illetékes hatóságai, valamint a tagállamok és a Bizottság közötti igazgatási együttműködés, többek között a személyes adatok feldolgozása tekintetében. 2. cikk A belső piaci információs rendszer létrehozása E rendelettel létrejön a belső piaci információs rendszer. 3. cikk Alkalmazási kör Az IMI-t az igazgatási együttműködést igénylő belső piaci jogi aktusok végrehajtásához szükséges, a tagállami illetékes hatóságok közötti, valamint a tagállamok és a Bizottság közötti információcserére – beleértve a személyes adatok tagállamok közötti vagy a tagállamok és a Bizottság közötti cseréjét – kell használni. A belső piaci jogszabályokat az I. melléklet tartalmazza. 4. cikk Az IMI fejlesztése 1. Az e rendelet II. mellékletében felsorolt jogi aktusok esetében a Bizottság, figyelembe véve a műszaki megvalósíthatóságot, a költséghatékonyságot, a felhasználóbarát jelleget és a rendszerre gyakorolt általános hatást, az IMI használata mellett dönthet. Ezekben az esetekben a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a 23. cikkben említett eljárást követve az említett jogi aktusokat belefoglalja az I. mellékletbe. 2. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását meghatározott időtartamú, néhány vagy az összes tagállam bevonásával megvalósított tesztszakasz (kísérleti projekt) előzheti meg. 5. cikk Fogalommeghatározások E rendelet alkalmazásában a 95/46/EK irányelv és a 45/2001/EK rendelet fogalommeghatározásait kell alkalmazni. Ezen kívül ugyancsak alkalmazni kell a következő meghatározásokat: (a) „belső piaci információs rendszer” (IMI) az Európai Bizottság által biztosított elektronikus eszköz a nemzeti közigazgatások közötti és a Bizottsággal folytatott igazgatási együttműködés megkönnyítésére; (b) „igazgatási együttműködés” a tagállamok illetékes hatóságai, valamint a Bizottság és a tagállamok közötti szoros együttműködés információcsere révén, ideértve az értesítéseket vagy többek között a problémamegoldást és az uniós jogszabályok jobb alkalmazását célzó kölcsönös segítségnyújtást; (c) „belső piaci terület” a belső piac jogalkotási vagy funkcionális területe a Szerződés 26. cikke (2) bekezdésének értelmében, amely területen az IMI-t a fenti 3. cikknek megfelelően használják; (d) „igazgatási együttműködési eljárás” az IMI számára biztosított, előre meghatározott munkafolyamat, amely lehetővé teszi, hogy az IMI szereplői strukturált módon lépjenek kapcsolatba és kommunikáljanak egymással; (e) „illetékes hatóság” nemzeti, regionális vagy helyi szinten létrehozott intézmény, amely egy vagy több belső piaci területen a nemzeti vagy uniós jog alkalmazása tekintetében konkrét illetékességgel rendelkezik, és az IMI-ben való nyilvántartásba vételét IMI-koordinátor validálta; (f) „IMI-koordinátor” a tagállam által az IMI e rendeletnek megfelelő, hatékony működéséhez szükséges támogatási feladatok végrehajtására kijelölt intézmény; (g) „IMI-felhasználó” olyan természetes személy, aki egy illetékes hatóság, IMI-koordinátor vagy a Bizottság ellenőrzése mellett dolgozik, és azok nevében az IMI-ben nyilvántartásba vételre került; (h) „IMI-szereplő” lehet illetékes hatóság, IMI-koordinátor és a Bizottság; (i) „külső szereplő” az IMI felhasználóitól eltérő természetes vagy jogi személy, amely technikai eszközök révén használhatja az IMI-t, az e célra biztosított, előre meghatározott konkrét munkafolyamatnak megfelelően; (j) „zárolás” olyan technikai eszközök alkalmazása, amelyek révén a személyes adatok az alkalmazás szokásos interfészén keresztül elérhetetlenné válnak az IMI-felhasználók számára. II. fejezet A BELSŐ PIACI INFORMÁCIÓS RENDSZERHEZ KAPCSOLÓDÓ FUNKCIÓK ÉS ILLETÉKESSÉGEK 6. cikk Általános cél Az IMI szereplői csak az I. mellékletben említett megfelelő jogalapban meghatározott célból cserélnek és dolgoznak fel személyes adatokat. 7. cikk IMI-koordinátorok 1. Minden tagállam kijelöl egy nemzeti IMI-koordinátort, amelynek a feladatai többek között a következők: (a) IMI-koordinátorok és illetékes hatóságok nyilvántartásba vétele és nyilvántartásba vételük hitelesítése; (b) fő kapcsolattartó és a Bizottság tárgyalópartnere az IMI-hez kapcsolódó kérdésekben, többek között a személyes adatok védelméhez kapcsolódó szempontok tekintetében; (c) ismeretek, képzés és támogatás, többek között technikai támogatás biztosítása az illetékes hatóságoknak és az IMI-felhasználóknak; (d) a rendszer hatékony működésének, többek között az igazgatási együttműködésre irányuló megkeresésekre az illetékes hatóságok által adott időbeni és megfelelő válasznak a biztosítása. 2. A fenti feladatok közül egy vagy több feladat ellátására belső közigazgatási szerkezetének megfelelően minden tagállam kijelölhet további egy vagy több IMI-koordinátort. 3. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az (1) és (2) bekezdéssel összhangban kinevezett IMI-koordinátorokról és az illetékességükbe tartozó feladatokról. Ezeket az információkat a Bizottság továbbítja a többi tagállamnak. 4. A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok megfelelő forrásokkal rendelkezzenek az e rendelet szerinti feladataik végrehajtásához. 5. Valamennyi koordinátor eljárhat illetékes hatóságként. Ebben az esetben az IMI-koordinátor ugyanolyan hozzáférési jogokkal rendelkezik, mint az adott illetékes hatóság. IMI-szereplőként végzett saját adatfeldolgozási tevékenysége tekintetében minden IMI-koordinátor adatkezelő. 8. cikk Illetékes hatóságok 1. Az IMI révén történő együttműködés során az illetékes hatóságok az igazgatási együttműködési eljárásokkal összhangban IMI-felhasználók révén eljárva a lehető legrövidebb időn belül vagy a hatályos uniós jogszabályban meghatározott határidőn belül biztosítják a megfelelő válaszadást. 2. Az illetékes hatóságok az adatgyűjtés eredeti céljával összeegyeztethető célból a saját országukban beszerzett hasonló dokumentumokkal azonos módon bizonyítékként hivatkozhatnak bármely, az IMI-n keresztül átadott információra, dokumentumra, megállapításra, nyilatkozatra, hitelesített másolatra vagy operatív információra. 3. Minden illetékes hatóság adatkezelő az IMI-felhasználók által a felügyelete mellett elvégzett saját adatfeldolgozási tevékenysége tekintetében, és biztosítja, hogy az adatok érintettjei adott esetben a III. és a IV. fejezetnek megfelelően gyakorolhassák jogaikat. 4. A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok megfelelő forrásokkal rendelkezzenek az e rendelet szerinti feladataik végrehajtásához. 9. cikk A Bizottság 1. A Bizottság biztosítja az IMI-hez szükséges szoftver és informatikai infrastruktúra biztonságát, rendelkezésre állását, karbantartását és fejlesztését. Többnyelvű rendszert, a tagállamokkal együttműködve szervezett képzést, valamint ügyfélszolgálatot biztosít, amely segít a tagállamoknak az IMI használatában. 2. Amennyiben az I. mellékletben felsorolt uniós jogi aktusok ezt szükségessé teszik, a Bizottság részt vehet személyes adatok feldolgozását magában foglaló igazgatási együttműködési eljárásokban. 3. A Bizottság nyilvántartásba veszi a nemzeti IMI-koordinátorokat és biztosítja számukra az IMI-hez való hozzáférést. 4. Amennyiben e rendelet előírja, a Bizottság személyes adatokat feldolgozó műveleteket hajt végre az IMI-ben. 5. Az e cikk szerinti feladatainak teljesítése, valamint jelentések és statisztikák készítése céljából a Bizottság hozzáféréssel rendelkezik az IMI-ben végrehajtott feldolgozási műveletekhez kapcsolódó, szükséges információhoz. 10. cikk Az IMI szereplőinek és felhasználóinak hozzáférési jogai 1. Csak egy IMI-szereplő által megfelelően felhatalmazott és a nevében eljáró IMI-felhasználóknak van hozzáférésük az IMI-hez. 2. A tagállamok a Bizottsággal együttműködve jelölik ki az IMI-koordinátorokat és illetékes hatóságokat, valamint azokat a belső piaci területeket, amelyeken azok hatáskörrel rendelkeznek. 3. Valamennyi IMI-szereplő megfelelő hozzáférési jogokat biztosít IMI-felhasználóinak azon belső piaci területek vonatkozásában, amelyeken hatáskörrel rendelkezik, illetve szükség esetén visszavonja ezeket a jogokat. 4. Megfelelő technikai eszközökkel kell biztosítani, hogy az IMI-felhasználók csak a szükséges mértékig férhessenek hozzá az IMI-ben feldolgozott személyes adatokhoz, és csak azon a belső piaci területen, illetve területeken, amely(ek)re vonatkozóan a (3) bekezdés szerint hozzáférési jogot kaptak. 5. Tilos az IMI-ben különleges célból feldolgozott adatok olyan módon történő felhasználása, amely nem egyeztethető össze az eredeti céllal, kivéve, ha azt jogszabály kifejezetten előírja. 6. Ha egy igazgatási együttműködési eljárás személyes adatok feldolgozásával jár, csak az adott eljárásban részt vevő IMI-felhasználóknak lehet hozzáférésük ezekhez az adatokhoz. 7. Külső szereplők az e célra biztosított technikai eszközök révén használhatják az IMI-t, ha a tagállami illetékes hatóságok közötti igazgatási együttműködés megkönnyítése érdekében, vagy az adatok érintettjeként jogaik gyakorlása érdekében erre szükség van, illetve ha erről uniós jogi aktus másként rendelkezik. 11. cikk Titoktartás 1. Minden tagállam – a nemzeti jogszabályoknak megfelelően – alkalmazza a szakmai titoktartásra, illetve az azzal egyenértékű titoktartási kötelezettségekre vonatkozó szabályait országa IMI-szereplőire és -felhasználóira. 2. Az IMI-szereplők biztosítják, hogy a felügyeletük alatt dolgozó IMI-felhasználók betartsák más IMI-szereplőknek az IMI-n keresztül kicserélt információk bizalmas kezelésére vonatkozó kéréseit. 12. cikk Igazgatási együttműködési eljárások Az IMI a Bizottság által a tagállamokkal szorosan együttműködve e célra kifejlesztett és frissített igazgatási együttműködési eljárásokon alapul. III. fejezet ADATFELDOLGOZÁS ÉS ADATBIZTONSÁG 13. cikk Személyes adatok megőrzése 1. Az IMI-ben feldolgozott személyes adatokat legkésőbb az igazgatási együttműködési eljárás hivatalos lezárását követő tizennyolc hónap elteltével kell zárolni, kivéve, ha egy illetékes hatóság eseti alapon a zárolást ezen időszak letelte előtt kifejezetten kéri. 2. Ha egy, az IMI-ben végrehajtott igazgatási együttműködési eljárás keretében adattár jön létre az IMI-szereplők általi jövőbeli hivatkozás céljából, az ilyen adattárban levő személyes adatok az adat érintettjének hozzájárulásával, vagy ha uniós jogi aktus betartása azt szükségessé teszi, addig dolgozhatók fel, amíg arra e célból szükség van. 3. Az e cikknek megfelelően zárolt személyes adatok – tárolásuk kivételével – csak az IMI révén történő információcsere bizonyítása céljából, vagy az adat érintettjének hozzájárulásával használhatók fel. 4. A zárolt adatok az igazgatási együttműködési eljárás lezárását követő öt év elteltével automatikusan törlésre kerülnek. 5. A Bizottság technikai eszközökkel biztosítja a személyes adatok zárolását és törlését, valamint a (3) bekezdés szerinti visszakeresését. 14. cikk Az IMI felhasználóira vonatkozó személyes adatok megőrzése 1. A 13. cikktől eltérve az IMI felhasználóira vonatkozó személyes adatok megőrzésére a (2) és a (3) bekezdés alkalmazandó. 2. Az IMI felhasználóira vonatkozó személyes adatokat addig kell tárolni az IMI-ben, amíg az érintettek az IMI felhasználói maradnak; az adatok az e rendelet célkitűzéseivel összeegyeztethető célból dolgozhatók fel. Ezek a személyes adatok tartalmazzák a teljes nevet és az e rendelet alkalmazásában szükséges valamennyi elektronikus és egyéb elérhetőséget. 3. Ha egy természetes személy IMI-felhasználói státusza megszűnik, a hozzá kapcsolódó személyes adatokat technikai eszközökkel ötéves időtartamra zárolni kell. Ezek az adatok – tárolásuk kivételével – csak az IMI révén történő információcsere bizonyítása céljából használhatók fel, és az ötéves időszak elteltével törlendők. 15. cikk Különleges adatok feldolgozása 1. A 95/46/EK irányelv 8. cikkének (1) bekezdésében és a 45/2001/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdésében említett különleges adatoknak az IMI révén történő feldolgozása csak az irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében és a rendelet 10. cikkének (2) bekezdésében említett konkrét indok alapján és megfelelő adatvédelem mellett lehetséges, amely biztosítja azoknak az egyéneknek a jogait, akiknek a személyes adatait feldolgozzák. 2. A 95/46/EK irányelv 8. cikkének (5) bekezdésében és a 45/2001/EK rendelet 10. cikkének (5) bekezdésében említett, bűncselekményekre, büntetőítéletekre vagy biztonsági intézkedésekre vonatkozó adatok, többek között a fegyelmi, közigazgatási vagy büntetőjogi szankciókra vonatkozó adatok, vagy egyéb, egy egyén vagy jogi személy hírnevének megállapításához szükséges információ feldolgozása céljából az IMI akkor használható – megfelelő adatvédelem mellett –, ha az ilyen adatok feldolgozását a feldolgozás alapjául szolgáló uniós jogi aktus előírja, vagy ahhoz az érintett kifejezetten hozzájárul. 16. cikk Adatbiztonság 1. A személyes adatok e rendelet szerinti feldolgozása megfelel a Bizottság által a 45/2001/EK rendelet 22. cikke értelmében elfogadott adatbiztonsági szabályoknak. 2. A Bizottság megteszi a szükséges intézkedéseket az IMI-ben feldolgozott személyes adatok védelmének biztosításához, ideértve az adatokhoz való hozzáférés megfelelő ellenőrzését és egy adatbiztonsági tervet, amelyet frissíteni kell. 3. A Bizottság biztosítja, hogy a biztonságot érintő események esetében lehetséges legyen annak ellenőrzése, hogy milyen személyes adatokat dolgoztak fel az IMI-ben, mikor, ki végezte a feldolgozást és milyen célból. IV. fejezet AZ ADATOK ÉRINTETTJEINEK JOGAI ÉS FELÜGYELET 17. cikk Az adatok érintettjeinek tájékoztatása és átláthatóság 1. Az IMI szereplői biztosítják, hogy az adatok érintettjei tájékoztatást kapjanak személyes adataiknak az IMI-ben történő feldolgozásáról, és hogy hozzáférésük legyen egy adatvédelmi nyilatkozathoz, amely ismerteti jogaikat és jogaik gyakorlásának módját, az 1995/46/EK irányelv 10. vagy 11. cikkével és az említett irányelvnek megfelelő nemzeti jogszabályokkal összhangban. 2. A Bizottság a nyilvánosság számára hozzáférhetővé teszi a következőket: (a) az IMI-re vonatkozó, világosan és érthetően megfogalmazott általános adatvédelmi nyilatkozat a 45/2001/EK rendelet 10. és 11. cikkének megfelelően; (b) a 12. cikkben említett, az IMI-ben végrehajtott igazgatási együttműködési eljárás adatvédelmi szempontjaira vonatkozó tájékoztatás; (c) az adatok érintettjeinek jogaival összefüggő, a 19. cikkben említett kivételekre vagy korlátozásokra vonatkozó tájékoztatás. 18. cikk Az adatokhoz kapcsolódó betekintési, helyesbítési és törlési jog 1. Az IMI szereplői biztosítják, hogy az adatok érintettje a nemzeti jogszabályoknak megfelelően hatékonyan gyakorolhassa a rá vonatkozó adatokhoz kapcsolódó betekintési, valamint azon jogát, hogy a pontatlan vagy nem teljes adatokat helyesbíttesse, és a jogtalanul feldolgozott adatokat töröltesse. A helyesbítéseket és a törléseket a felelős IMI-szereplő 60 napon belül elvégzi. 2. A 13. cikk (1) bekezdése szerint zárolt személyes adatok csak akkor helyesbíthetők vagy törölhetők, ha egyértelműen bizonyítható, hogy a helyesbítés vagy törlés az adatok érintettjének védelme érdekében szükséges, és nem csökkenti az adatok azon értékét, amelyet azok az IMI révén végzett információcsere bizonyítékaként töltenek be. 3. Amennyiben az adatok érintettje kétségbe vonja a 13. cikk (1) bekezdése szerint zárolt adatok pontosságát vagy törvényességét, ezt a tényt, valamint a pontos, helyesbített adatot fel kell jegyezni. 19. cikk Kivételek és korlátozások Ha a tagállamok a 95/46/EK irányelv 13. cikkével összhangban a nemzeti jogszabályokban korlátozzák az adatok érintettjeinek e fejezetben meghatározott jogait, vagy azokra vonatkozóan kivételeket állapítanak meg, tájékoztatják erről a Bizottságot. 20. cikk Felügyelet 1. Az egyes tagállamokban kijelölt, és a 95/46/EK irányelv 28. cikkében említett hatáskörrel felruházott nemzeti felügyeleti hatóság vagy hatóságok (a továbbiakban: a nemzeti felügyeleti hatóság) nyomon követi(k) a területén működő illetékes hatóságok általi személyesadat-feldolgozás törvényességét, mindenekelőtt biztosítja (biztosítják) az adatok érintettjei e fejezetben meghatározott jogainak betartását. 2. Az európai adatvédelmi biztos biztosítja, hogy a Bizottság IMI-szereplőként e rendelettel összhangban végezze a személyes adatok feldolgozásával kapcsolatos tevékenységeit. A 45/2001/EK rendelet 46. és 47. cikkében említett feladatok és hatáskörök megfelelően alkalmazandók. 3. A nemzeti felügyeleti hatóságok és az európai adatvédelmi biztos saját hatáskörükön belül eljárva biztosítják az IMI rendszerének és a rendszer tagállami illetékes hatóságok általi felhasználásának összehangolt felügyeletét. E célból az európai adatvédelmi biztos szükség esetén megbeszélést hívhat össze a nemzeti felügyeleti hatóságokkal. E megbeszélések költségei az európai adatvédelmi biztost terhelik. Adott esetben további, az összehangolt felügyelet biztosítását szolgáló munkamódszerek, többek között eljárási szabályok dolgozhatók ki közösen. A tevékenységekről háromévente együttes jelentést kell küldeni az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak. V. fejezet AZ IMI FÖLDRAJZI HATÁLYA 21. cikk Az IMI tagállamok általi alkalmazása 1. A tagállamok a nemzeti jogszabályoknak megfelelően használhatják az IMI-t a területükön belüli illetékes hatóságok közötti igazgatási együttműködés céljából, azzal a feltétellel, hogy: (a) nincs szükség a hatályos igazgatási együttműködési eljárások lényeges módosítására; valamint (b) az IMI tervezett használatáról értesítették a nemzeti felügyeleti hatóságot; továbbá (c) a használat nem befolyásolja jelentősen az IMI hatékony működését. 2. Amennyiben az IMI nemzeti célból történő felhasználása nagy valószínűséggel jelentősen befolyásolja a rendszer hatékony működését, a tagállam értesíti erről a Bizottságot és kéri előzetes jóváhagyását. Szükség esetén a tagállam és a Bizottság megállapodást köt, amelyben többek között meghatározzák a technikai, pénzügyi és szervezeti intézkedéseket, beleértve az IMI-szereplők felelősségét is. 22. cikk Információcsere harmadik országokkal 1. E rendeletnek megfelelően az IMI-ben csak akkor kerülhet sor személyes adatok cseréjére az Unión belüli IMI-szereplők és harmadik ország között, ha a következő feltételek teljesülnek: (a) az adatokat az I. mellékletben szereplő rendelkezés és a harmadik ország jogának egyenértékű előírása szerint dolgozzák fel; (b) az adatok cseréjére vagy rendelkezésre bocsátására olyan nemzetközi megállapodással összhangban kerül sor, amely előírja az I. mellékletben szereplő rendelkezésnek a harmadik ország általi alkalmazását; valamint (c) a Bizottság határozatot fogadott el, amelyben megállapítja, hogy a szóban forgó harmadik ország a 95/46/EK irányelv 25. cikkének (6) bekezdésével összhangban, vagy a 95/46/EK irányelv 26. cikkének rendelkezése alapján biztosítja a személyes adatok megfelelő védelmét, beleértve a megfelelő biztosítékokat arra vonatkozóan, hogy az IMI-ben feldolgozott adatokat csak olyan célra használják fel, mely célból cseréjükre eredetileg sor került. 2. Amennyiben a Bizottság IMI-szereplő, az IMI-ben feldolgozott személyes adatok harmadik országbeli IMI-szereplővel való valamennyi cseréjére a 45/2001/EK rendelet 9. cikkének (1) és (7) bekezdése alkalmazandó. 3. A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi az e cikknek megfelelő információcserében érintett harmadik országok frissített jegyzékét. VI. fejezet ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 23. cikk A felhatalmazás gyakorlása 1. A Bizottság határozatlan időre szóló felhatalmazást kap a 4. cikkben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. 2. A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot. 3. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit a 24. és a 25. cikk határozza meg. 24. cikk A felhatalmazás visszavonása 1. Az Európai Parlament vagy a Tanács visszavonhatja a 3. cikkben említett felhatalmazást. 2. A felhatalmazás visszavonásával kapcsolatos döntés meghozatala érdekében belső eljárást indító intézmény legkésőbb a végleges határozat meghozatala előtt egy hónappal tájékoztatja a másik jogalkotót és a Bizottságot arról, hogy mely felhatalmazás visszavonásáról és milyen indokok alapján kíván határozni. 3. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat haladéktalanul vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni. 25. cikk Kifogás a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen 1. Az Európai Parlament és a Tanács az értesítés napját követő két hónapos időtartamon belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ezen időtartam egy hónappal meghosszabbodik. 2. Ha az említett időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást, a felhatalmazáson alapuló jogi aktus a rendelkezéseiben megállapított időpontban hatályba lép. 3. Ha az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, az nem lép hatályba. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen kifogást emelő intézmény a kifogást megindokolja. 26. cikk Felügyelet és jelentéstétel 1. A Bizottság évente jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az IMI működéséről. 2. A Bizottság háromévente jelentést tesz az európai adatvédelmi biztosnak a személyes adatoknak az IMI-ben való védelméhez, többek között az adatbiztonsághoz kapcsolódó szempontokról. 3. Az (1) és (2) bekezdésben említett jelentések elkészítése céljából a tagállamok a Bizottság kérésére biztosítják az e rendelet alkalmazása szempontjából releváns információkat, többek között az e rendeletben meghatározott adatvédelmi követelmények gyakorlati alkalmazásáról. 27. cikk Költségek 1. Az IMI fejlesztésével, működésével és karbantartásával kapcsolatban felmerülő költségek az Európai Unió általános költségvetését terhelik, a 21. cikk (2) bekezdésében levő rendelkezések sérelme nélkül. 2. Amennyiben uniós jogi aktus másként nem rendelkezik, az IMI-műveletek tagállami szintű költségeit, ideértve a képzési, promóciós tevékenységekhez és technikai segítségnyújtáshoz (helpdesk), valamint a rendszer nemzeti szintű igazgatásához szükséges emberi erőforrások költségét, az egyes tagállamok viselik. 28. cikk Hatálybalépés Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő […] napon lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt […]-án/-én. Az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök az elnök A 3. cikkben említett I. MELLÉKLET: az uniós jogi aktusokba foglalt, igazgatási együttműködésre vonatkozó azon rendelkezések, amelyek végrehajtása az IMI révén történik 1. Az Európai Parlament és a Tanács 2006/123/EK irányelve (2006. december 12.) a belső piaci szolgáltatásokról: VI. fejezet 2. Az Európai Parlament és a Tanács 2005/36/EK irányelve (2005. szeptember 7.) a szakmai képesítések elismeréséről: 8., 50., 51. és 56. cikk 3. Az Európai Parlament és a Tanács 2011/24/EU irányelve (2011. március 9.) a határon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről: 10. cikk[24] A 4. cikkben említett II. MELLÉKLET: azon lehetséges területek, amelyek igazgatási együttműködésre vonatkozó rendelkezései az IMI révén végrehajthatók I. Belső piac és az áruk szabad mozgása (1) A Bizottság 2001. december 7-i ajánlása a „SOLVIT” – belső piaci problémamegoldó hálózat alkalmazásának alapelveiről: I. és II. fejezet[25] II. A letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadsága (1) Az Európai Parlament és a Tanács 2006/123/EK irányelve (2006. december 12.) a belső piaci szolgáltatásokról: a 15. cikk (7) bekezdése és a 39. cikk (5) bekezdése (2) Az Európai Parlament és a Tanács 96/71/EK irányelve (1996. december 16.) a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről: 4. cikk[26] (3) Az Európai Parlament és a Tanács 2000/31/EK irányelve (2000. június 8.) a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól (elektronikus kereskedelemről szóló irányelv): 3. cikk[27] [4. Javaslat: az EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE a 89/666/EGK, a 2005/56/EK és a 2009/101/EK irányelvnek a központi nyilvántartások, a kereskedelmi nyilvántartások és a cégjegyzékek összekapcsolása tekintetében történő módosításáról (COD/2011/0038)] III. Személyek szabad mozgása (1) Az Európai Parlament és a Tanács 2011/24/EU irányelve (2011. március 9.) a határon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről: 6. cikk IV. A tőke és a kifizetések szabad mozgása [1. Javaslat: az EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az eurokészpénz euroövezethez tartozó tagállamok közötti, határon átnyúló, üzletszerű közúti szállításáról (COD/2010/0204)] PÉNZÜGYI KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZ [A jogalkotó hatóságnak benyújtandó valamennyi javaslathoz és kezdeményezéshez (A költségvetési rendelet 28. cikke és a végrehajtási szabályok 22. cikke)] 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe 1.2. A tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek) 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa 1.4. Célkitűzés(ek) 1.5. A javaslat/kezdeményezés indokolása 1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama 1.7. Tervezett irányítási módszer(ek) 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések 2.2. Irányító és ellenőrző rendszer 2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik? 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése 3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség 3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban 3.3. A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás PÉNZÜGYI KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZ 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe Az Európai Parlament és a Tanács xxx/EU rendelete a belső piaci információs rendszer keretében történő igazgatási együttműködésről (IMI-rendelet) 1.2. A tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[28] Belső piac — szolgáltatások 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa þA javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul 1.4. Célkitűzések 1.4.1. A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzések Az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című közleményében a Bizottság az egységes piac szűk keresztmetszeteinek feloldására a következőket javasolta: „az egységes piacra vonatkozó intézkedések, például […] a szolgáltatási irányelv […] idejében és megfelelő módon történő végrehajtásának javítása, ezen intézkedések hatékonyabb érvényesítése, és a felmerülő problémák gyors megoldása”. A belső piaci információs rendszer (IMI) a Bizottság által kifejlesztett és 2008 óta a tagállamok számára biztosított ingyenes szolgáltatás. Az IMI-t jelenleg a szakmai képesítések elismeréséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[29] (a továbbiakban: a szakmai képesítésekről szóló irányelv) és a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[30] (a továbbiakban: a szolgáltatásokról szóló irányelv) szerinti információcserére használják. Az IMI lehetővé teszi, hogy a nemzeti, regionális és helyi hatóságok gyors és egyszerű, több országra kiterjedő kommunikációt folytathassanak társhatóságaikkal, az összes tagállam által egyeztetett, egységes munkamódszereket követve. Az IMI segítségével használói (i) megtalálják a kapcsolatfelvétel céljából megfelelő hatóságot, (ii) előre lefordított kérdések és válaszok segítségével kommunikálnak velük, és (iii) egy nyomon követési mechanizmus segítségével figyelemmel kísérik az információkérés sorsát. Például egy ír hatóság, amelynek információra van szüksége egy magyar intézménytől, választhat angol nyelvű kérdést. A magyar hatóság magyar nyelven látja a kérdést és a megfelelő válaszlehetőségeket; válaszát az ír hatóságok angol nyelven kapják meg. „Az egységes piaci intézkedéscsomag felé” című bizottsági közlemény szerint az egységes piac jobb irányítása előmozdításának egyik alapvető eleme az IMI más ágazatokra való kiterjesztése azzal a céllal, hogy létrejöjjön az európai adminisztrációkat közvetlen kapcsolatba hozó („face-to-face”) elektronikus hálózata[31]. Az egységes piaci intézkedéscsomagról szóló bizottsági közlemény hangsúlyozta az IMI fontosságát a részt vevő szereplők közötti – többek között helyi szintű – együttműködés erősítése szempontjából, így hozzájárulva az egységes piac jobb irányításához[32]. 1.4.2. Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) 12.sz. konkrét célkitűzés: A belső piac információs lehetőségeinek teljes körű hasznosítása a belső piaci jogszabályok jobb végrehajtásának támogatása érdekében. A szolgáltatási irányelv keretében az IMI használata kötelező. „Az egységes piac jobb irányítása nagyobb fokú adminisztratív együttműködés révén: Stratégia a belső piaci információs rendszer (IMI) kiterjesztésére és fejlesztésére” című közleményében a Bizottság tervet dolgozott ki az IMI-nek az uniós jog más területeire való jövőbeli kiterjesztésére vonatkozóan (COM(2011) 75 végleges) (az IMI-stratégiáról szóló közlemény). A javaslat célkitűzései a következők: - az IMI szilárd jogi keretének és hatékony működését biztosító közös szabályoknak a létrehozása; - a személyes adatok védelmére vonatkozó szabályok meghatározása révén átfogó adatvédelmi keret biztosítása, amely egyetlen horizontális jogi aktust alkalmaz az IMI-re; - az IMI új uniós jogterületekre való esetleges jövőbeli kiterjesztésének megkönnyítése; - az IMI-ben részt vevő különböző szereplők szerepének egyértelművé tétele. E célok eléréséhez a következő tevékenységekre kerül sor: 1. karbantartás, vagyis hibák elkerülése és javítása, a meglévő funkciók kisebb fejlesztései, a rendszer folyamatos működésének biztosítása; 2. tárhelyszolgáltatás nyújtása a rendszer-infrastruktúrához; 3. fejlesztés, azaz új rendszerkövetelmények végrehajtása; valamint 4. kommunikációs és figyelemfelkeltő tevékenységek, többek között konferenciák, képzések szervezése, promóciós és képzési anyagok előkészítése. A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) 12/03 4: A szolgáltatások belső piaca A rendszer más uniós jogterületekre való kiterjesztésével más, a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó tevékenységek is érintetté válhatnak. 1.4.3. Várható eredmény(ek) és hatás(ok) Tüntesse fel, milyen hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/az érintett célcsoportokra. 1. Magas szintű jogbiztonság az uniós polgárok személyes adatainak az IMI révén történő feldolgozása tekintetében, és ezáltal az IMI új uniós jogterületekre való kiterjesztése előtt álló jogi akadályok megszüntetése; 2. rugalmas keret az IMI új uniós jogterületekre valójövőbeli kiterjesztéséhez; 3. a Bizottság, a tagállamok, a nemzeti hatóságok és az európai adatvédelmi biztos feladatainak és kötelezettségeinek egyértelművé tétele az IMI révén történő információcsere vonatkozásában; 4. költségmegtakarítás új, egycélú eszközök kidolgozása helyett a meglévő informatikai eszközök új területeken való alkalmazása révén; 5. az IMI finanszírozása jövőbeli fenntarthatóságának biztosítása, tekintettel a szolgáltatási irányelvhez kapcsolódó kötelező jellegére és lehetséges jövőbeli kiterjesztésére, az IMI-stratégiáról szóló közleménnyel összhangban. 1.4.4. Az eredmények és hatások mutatói Tüntesse fel a javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé tevő mutatókat. A javaslat hozzájárul az uniós jog hatékonyabb alkalmazásához azokon a területeken, ahol az IMI-t használják és informatikai fejlesztésekkel, valamint karbantartással összefüggő költségek megtakarításához vezet. Közvetlen hatása a következő mutatókkal mérhető: - az IMI által lefedett jogterületek száma (növekedés a 2011-ben meglévő két területhez képest); - az IMI révén évente végrehajtott információcserék száma; - a rendszert aktívan használó (azaz nem csupán felhasználóként nyilvántartott) hatóságok száma; - becsült költségmegtakarítás a hozzáadott új szakpolitikai területekre vetítve. 1.5. A javaslat/kezdeményezés indokolása 1.5.1. Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek) A javaslat magas szintű jogbiztonságot nyújt a személyes adatok IMI-ben történő feldolgozása tekintetében, az európai adatvédelmi biztos ajánlásaival összhangban. Rugalmas keret biztosításával hosszú távon megkönnyíti az IMI új uniós jogterületekre történő esetleges jövőbeli kiterjesztését. 1.5.2. Az uniós részvételből adódó többletérték Tekintettel az IMI jellegére (centralizált kommunikációs eszköz, amelyet a Bizottság fejlesztett ki és amelyhez ugyancsak a Bizottság nyújt tárhelyszolgáltatást), a rendszerre alkalmazandó közös szabályok létrehozására van szükség, amelyeket centralizált módon kell végrehajtani. A Bizottság az IMI-t ingyenes szolgáltatásként bocsátja a tagállamok rendelkezésére, biztosítja a számítástechnikai infrastruktúra karbantartását és fejlesztését, valamint ügyfélszolgálatot és tárhelyszolgáltatást nyújt. Ezek a feladatok decentralizált módon nem valósíthatók meg. Az IMI megszünteti a több országra kiterjedő együttműködés – például a nyelvi korlátokból, az eltérő igazgatási és munkakultúrából, valamint az információcsere meghatározott eljárásainak hiányából eredő – akadályait. Mivel a tagállamok részt vettek a rendszer kidolgozásában, az IMI egységes, valamennyi tagállam által elfogadott munkamódszereket kínál. 1.5.3. Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága Az IMI-t 2008-ban indították el. Jelenleg több mint 5700 illetékes hatóság és 11 000 felhasználó van nyilvántartva a rendszerben. 2010-ben mintegy 2000 információcserére került sor. Jogi szempontból az IMI alapját bizottsági határozat, komitológiai határozat és bizottsági ajánlás jelenti[33]. Az IMI további bővítését akadályozó tényezőnek bizonyult, hogy nem létezik az Európai Parlament és a Tanács által elfogadott egyetlen jogi eszköz. Az IMI kezdeti fejlesztési költségeit az IDABC-program (Interoperábilis páneurópai elektronikus kormányzati szolgáltatások közigazgatási rendszerek, gazdasági szervezetek és állampolgárok részére) finanszírozta, amely azonban 2009-ben lezárult. 2010 júliusáig a Belső Piaci és Szolgáltatási Főigazgatóság viselte a karbantartással, a másodvonalbeli támogatással, a rendszeradminisztrációval, a tárhelyszolgáltatással, a képzéssel, a kommunikációval és a figyelemfelhívással kapcsolatos költségeket. 2010 júliusában az ISA program (az európai közigazgatások közötti átjárhatósági megoldásokról szóló program) (2010–2015) keretében vállalták, hogy az 2010-ben finanszírozza az IMI működését és tökéletesítését[34]. A tervek szerint legalább 2012-ig az ISA program keretében folytatódik az IMI finanszírozása. A tárhelyszolgáltatás, a képzés, a kommunikáció és a figyelemfelhívás költségeit továbbra is a Belső Piaci és Szolgáltatási Főigazgatóság viseli. Mivel a szolgáltatási irányelv keretében kötelező a rendszer használata, és tekintettel az IMI új uniós jogterületekre történő jövőbeli kiterjesztésére irányuló tervekre, szükség lesz a finanszírozási szempontok tisztázására, valamint 2012-től szilárd és fenntartható finanszírozás biztosítására. 1.5.4. Összhang és lehetséges szinergia egyéb pénzügyi eszközökkel „Az egységes piac jobb irányítása nagyobb fokú adminisztratív együttműködés révén: Stratégia a belső piaci információs rendszer (IMI) kiterjesztésére és fejlesztésére” című bizottsági közlemény (COM(2011) 75 végleges) tervet dolgozott ki az IMI-nek más uniós jogterületekre való kiterjesztésére vonatkozóan. Az egységes piaci intézkedéscsomagról szóló bizottsági közlemény hangsúlyozta az IMI fontosságát a részt vevő szereplők közötti – többek között helyi szintű – együttműködés erősítése szempontjából, így hozzájárulva az egységes piac jobb irányításához[35]. 1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama þ A javaslat/kezdeményezés határozatlan időtartamra vonatkozik A javasolt jogi aktus várhatóan 2013-ban lép hatályba. 1.7. Tervezett irányítási módszer(ek)[36] þ Centralizált irányítás közvetlenül a Bizottság által 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések Ismertesse a rendelkezések gyakoriságát és feltételeit. A Bizottság éves jelentést készít az IMI alakulásáról és teljesítményéről. Emellett rendszeresen jelentés készül az európai adatvédelmi biztos számára az IMI adatvédelmi kérdéseiről, többek között a biztonságról. 2.2. Irányító és ellenőrző rendszer 2.2.1. Felismert kockázat(ok) A Bizottság az IMI „rendszertulajdonosa”, felelős annak napi működéséért, karbantartásáért és fejlesztéséért. A rendszer fejlesztését és tárhelyszolgáltatását belső szállító, a Bizottság Informatikai Főigazgatósága látja el. Az IMI új jogterületekre való kiterjesztésével az irányítás összetettebbé válhat, mivel bővül az érdekeltek köre és számos különböző igény összehangolására lehet szükség. Ezt a folyamatot körültekintően kell kezelni. 2.2.2. Tervezett ellenőrzési mód(ok) Az IMI informatikai karbantartása és fejlesztése a Belső Piaci és Szolgáltatási Főigazgatóság és az Informatikai Főigazgatóság között létrejött egyetértési megállapodás alapján történik, amely meghatározza a szabályokat és eljárásokat, valamint a rendszertulajdonos (Belső Piaci és Szolgáltatási Főigazgatóság) és a rendszerszállító (Informatikai Főigazgatóság) megfelelő illetékességét és kötelezettségeit. Rendszeres megbeszélések és jelentéstételi eszközök könnyítik meg az informatikai karbantartás és fejlesztés szoros nyomon követését. Az IMI irányítóbizottsága, amelyben az IMI-projekt valamennyi érdekeltjének (a rendszertulajdonos, a rendszerszállító, a belső piaci tanácsadó bizottság és az IMI-felhasználók) képviselői részt vesznek, felelős többek között a magas szintű nyomon követésért és ellenőrzésért. A belső piaci tanácsadó bizottság IMI munkacsoportja (a belső piaci tanácsadó bizottság alcsoportja) tanácsot ad a Bizottságnak az IMI fejlesztéséhez kapcsolódó horizontális kérdésekben. Emellett a javaslat 19. cikkének megfelelően az európai adatvédelmi biztos biztosítja, hogy a Bizottság a hatályos szabályokkal összhangban végezze a személyes adatok feldolgozását az IMI-ben. A nemzeti adatvédelmi hatóságok nyomon követik a személyes adatok illetékes hatóságok általi, tagállami szintű feldolgozását. 2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések Tüntesse fel a meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket. A csalás, vesztegetés és egyéb jogellenes tevékenységek elleni fellépés érdekében az IMI vonatkozásában is megszorítás nélkül alkalmazandók a Bizottság tevékenységére általában alkalmazandó rendelkezések, többek között az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet. 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik? · Jelenlegi költségvetési kiadási tételek A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Részvétel Szám [Megnevezés………………………...……….] || diff./nem diff. ([37]) || EFTA-országokból[38] || tagjelölt országokból[39] || harmadik országokból || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében n 1A || 12 02 01. A belső piac végrehajtása és fejlesztése || diff. || IGEN || NEM || NEM || NEM 1A || 12 01 04. A belső piac megvalósítása és fejlesztése – Igazgatási kiadások || nem diff. || IGEN || NEM || NEM || NEM 1A || 26 03 01 01. Az európai közigazgatások közötti átjárhatósági megoldások (ISA) || diff. || IGEN || IGEN || NEM || NEM 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése millió EUR (három tizedesjegyig) A többéves pénzügyi keret fejezete: || 1B || A belső piac végrehajtása és fejlesztése BELSŐ PIACI ÉS SZOLGÁLTATÁSI FŐIGAZGATÓSÁG: || || || 2013. év || || || || || || || ÖSSZESEN  Operatív előirányzatok || || || || || || || || 12.02.01 || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) || 1.440 || || || || || || || 1.440 Kifizetési előirányzatok || (2) || 1.440 || || || || || || || 1.440 || || || || || || || || A Belső Piaci és Szolgáltatási Főigazgatósághoz tartozó előirányzatok összesen || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a +3 || 1.440 || || || || || || || 1.440 Kifizetési előirányzatok || =2+2a +3 || 1.440 || || || || || || || 1.440 A javasolt jogi aktus várhatóan 2013-ban lép hatályba, és nincs költségvetési hatása azon kívül, amit a Bizottság hivatalos költségvetési tervei a következő évekre már előirányoznak. Emellett a javaslat nem érinti a 2013 utáni többéves pénzügyi keretre vonatkozó döntéseket 2010-ben az IMI finanszírozása a következő forrásokból valósult meg: ISA program (500 000 EUR – 26 03 01 01. költségvetési sor) és a belső piacra vonatkozó költségvetési sorok (925 000 EUR). 2011–2012-ben az ISA keretéből tervezett finanszírozás körülbelül évi 1 150 000 EUR-t tesz majd ki. Mindazonáltal az ISA programból származó finanszírozás a program általános prioritásainak éves felülvizsgálatától és a rendelkezésre álló költségvetéstől függ. A tervek szerint legalább 2012-ig az ISA program keretében folytatódik az IMI finanszírozása. Annak biztosításához, hogy az IMI tartósan a tagállamok rendelkezésére állhasson, valamint a költségvetés hatékonyabb irányításának és ellenőrzésének lehetővé tételéhez a Bizottság megvizsgálja annak a lehetőségét, hogy az összes költség egyetlen, a Belső Piaci Főigazgatóság által kezelt költségvetési tételbe (12 02 01. A belső piac megvalósítása és fejlesztése) kerüljön. Ez 2013-ban más költségvetési tételekből való átcsoportosítással e költségvetési tétel nettó növekedését jelentené. Mindenesetre az IMI összes költsége 2012-től várhatóan csökkenni kezd, mivel a tervek szerint kevesebb új funkció kifejlesztésére lesz szükség, hiszen addigra ezek általánosságban működni fognak.  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || 1.440 || || || || || || || 1.440 Kifizetési előirányzatok || (5) || 1.440 || || || || || || || 1.440  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 1A. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 || 1.440 || || || || || || || 1.440 Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || 1.440 || || || || || || || 1.440 Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret fejezete: || 5 || „Igazgatási kiadások” millió EUR (három tizedesjegyig) || || || 2013. év || || || || || || || ÖSSZESEN BELSŐ PIACI ÉS SZOLGÁLTATÁSI FŐIGAZGATÓSÁG: ||  Humánerőforrás || || || || || || || ||  Egyéb igazgatási kiadások || || || || || || || || Belső Piaci és Szolgáltatási Főigazgatóság ÖSSZESEN || Előirányzatok || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) || || || || || || || || millió EUR (három tizedesjegyig) || || || 2013. év[40] || || || || || || || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || || || || || || || || 1.440 Kifizetési előirányzatok || || || || || || || || 3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás – þ A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok felhasználását vonja maga után: Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió euróban (három tizedesjegyig) Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket ò || || || 2013. év || || || || || || || ÖSSZESEN TELJESÍTÉSEK Teljesítések típusa[41] || Teljesítés átlagos költsége || Teljesítések száma || Költség || || || || || || || || || || || || || Teljesítések száma összesen || Összköltség 1. SZ. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS…[42] || || || || || || || || || || || || || || || || Karbantartás A || 0.4 || || 0.4 || || || || || || || || || || || || || || 0.4 Tárhelyszolgáltatás B || 0.24 || || 0.24 || || || || || || || || || || || || || || 0.24 Fejlesztés C || 0.3 || || 0.6 || || || || || || || || || || || || || || 0.6 Kommunikáció & figyelemfelkeltés D || 0.2 || || 0.2 || || || || || || || || || || || || || || 0.2 1. sz. konkrét célkitűzés részösszege || || 1.440 || || || || || || || || || || || || || || 1.440 2. SZ. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS || || || || || || || || || || || || || || || || Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || || || || 2. sz. konkrét célkitűzés részösszege || || || || || || || || || || || || || || || || ÖSSZKÖLTSÉG || || 1.440 || || || || || || || || || || || || || || 1.440 3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.3.1. Összegzés – þ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási előirányzatok felhasználását. – ¨ A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok felhasználását vonja maga után: 3.2.3.2. Becsült humánerőforrás-szükségletek – þ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után további humánerőforrások felhasználását. – ¨ A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrások felhasználását vonja maga után: a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség – þ A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel. 3.2.4. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban – þ A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi társfinanszírozást. 3.3. A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás – þ A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre. [1] HL L 255., 2005.9.30, 22. o. [2] HL L 376., 2006.12.27., 36. o. [3] A Bizottság 2008/49/EK határozata (2007. december 12.) a belső piaci információs rendszernek (IMI) a személyes adatok védelme tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 13., 2008.1.16., 18.o.), a Bizottság 2009/739/EK határozata (2009. október 2.) a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv VI. fejezete alapján a tagállamok közötti, elektronikus úton történő információcserével kapcsolatos gyakorlati intézkedések megállapításáról (HL L 263., 2009.10.7., 32.o.), a Bizottság ajánlása (2009. március 26.) a belső piaci információs rendszerre (IMI) vonatkozó adatvédelmi iránymutatásokról (HL L 100., 2009.4.18., 12.o.). [4] A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: „Az egységes piaci intézkedéscsomag felé: A magas szinten versenyképes szociális piacgazdaságért. 50 javaslat az együttes munka, vállalkozás és a cserekapcsolatok javítása érdekében”, COM(2010) 608 végleges, 45. javaslat a 31.oldalon. [5] COM(2011) 75. [6] COM(2011) 206. [7] 01911/07/EN vélemény, WP 140. [8] Az európai adatvédelmi biztos véleménye (2008. február 22.) a belső piaci információs rendszernek (IMI) a személyes adatok védelme tekintetében történő végrehajtásáról szóló 2007. december 12-i bizottsági határozatról (HL C 270., 2008.10.25., 1. o.). [9] A Bizottság ajánlása (2009. március 26.) a belső piaci információs rendszerre (IMI) vonatkozó adatvédelmi iránymutatásokról (HL L 100., 2009.4.18., 12. o.) [10] A Bizottság jelentése (2010. április 22.) a belső piaci információs rendszer adatvédelmi helyzetéről COM(2010) 170 végleges. [11] Lásd például: az Európai Parlament és a Tanács 1987/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról (HL L 381., 2006.12.28., 4.o.), és az Európai Parlament és a Tanács 767/2008/EK rendelete (2008. július 9.) a vízuminformációs rendszerről (VIS) és a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra vonatkozó adatok tagállamok közötti cseréjéről (VIS-rendelet) (HL L 218., 2008.8.13., 60.o.). [12] Az Európai Parlament és a Tanács 2011/24/EK irányelve (2011. március 9.) a határon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről (OJ L 88., 2011.4.4., 45.o.). [13] Az Európai Parlament és a Tanács 96/71/EK irányelve (1996. december 16.) a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről (HL L 18., 1997.1.21., 1. o.). Lásd még a Tanács 2011. március 7-i következtetéseit: http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/intm/119621.pdf [14] Lásd a 12. lábjegyzetet, 10. cikk (4) bekezdés. [15] A Tanács 2010. december 10-i következtetései. [16] HL C ...,… , … o. [17] COM(2011) 75. [18] COM(2011) 206. [19] HL L 281., 1995.11.23., 31. o. [20] HL L 8., 2001.1.12., 1. o. [21] HL L 13., 2008.1.16., 18. o. [22] HL L 263., 2009.10.7., 32. o. [23] HL L 376., 2006.12.27., 36. o. [24] HL L 88., 2011.4.4., 45. o. [25] HL L 331., 2001.12.15., 79. o. [26] HL L 18., 1997.1.21., 1. o. [27] HL L 178., 2000.7.17., 1. o. [28] Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based Budgeting). [29] HL L 255., 2006.12.30, 22. o. [30] HL L 376., 2006.12.30, 36. o. [31] A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: „Az egységes piaci intézkedéscsomag felé: A magas szinten versenyképes szociális piacgazdaságért. 50 javaslat az együttes munka, vállalkozás és a cserekapcsolatok javítása érdekében”, COM(2010) 608 végleges, 45. javaslat a 31.oldalon. [32] Lásd a fenti 6. lábjegyzetet. [33] A Bizottság 2008/49/EK határozata (2007. december 12.) a belső piaci információs rendszernek (IMI) a személyes adatok védelme tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 13., 2008.1.16., 18.o.), a Bizottság 2009/739/EK határozata (2009. október 2.) a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv VI. fejezete alapján a tagállamok közötti, elektronikus úton történő információcserével kapcsolatos gyakorlati intézkedések megállapításáról (HL L 263., 2009.10.7., 32.o.), a Bizottság ajánlása (2009. március 26.) a belső piaci információs rendszerre (IMI) vonatkozó adatvédelmi iránymutatásokról (HL L 100., 2009.4.18., 12.o.). [34] 922/2009/EK határozat, HL L 260.,. 2009.10.3., 20. o. [35] Lásd a fenti 6. lábjegyzetet. [36] Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [37] Differenciált/nem differenciált előirányzatok. [38] EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás. [39] Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni lehetséges tagjelölt országok. [40] Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve. [41] A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza kilométerben stb.). [42] Az 1.4.2. szakaszban leírtak szerint. „Konkrét célkitűzés(ek)…”: