[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 17.4.2008

COM(2008) 195 végleges

2008/0084 (COD)

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE

a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelvnek a középvállalkozások egyes közzétételi követelményei és a konszolidált beszámoló készítésének kötelezettsége tekintetében történő módosításáról

(előterjesztő: a Bizottság)

{SEC(2008) 466}{SEC(2008) 467}

INDOKOLÁS

1. A JAVASLAT HÁTTERE

1.1. A javaslat célkitűzései

A 78/660/EGK irányelv (4. társasági jogi irányelv)[1] módosításának célkitűzése rövid időn belül a pénzügyi beszámolás egyszerűsítése a kis és középvállalkozások (KKV-k)[2] esetében, és a pénzügyi beszámolással összefüggő terheik csökkentése. A változásoknak az adminisztratív teher csökkenéséhez kell vezetniük anélkül, hogy fontos információk elvesznének.

A 83/349/EGK irányelv (7. társasági jogi irányelv)[3] módosításának célkitűzése az irányelvben foglalt konszolidációs szabályok és a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok közötti kölcsönhatás tisztázása.

1.2. Általános háttér

Az Európai Tanács 2007. március 8-9-én tartott ülése hangsúlyozta, hogy az adminisztratív teher csökkentése fontos az európai gazdaság fellendüléséhez, különösen azoknak a lehetséges előnyöknek a figyelembevételével, amelyeket ez a kis- és középvállalkozások számára hozhat. Hangsúlyozandó, hogy erőteljes közös erőfeszítésekre van szükség az Európai Unió és a tagállamok részéről ahhoz, hogy az EU-n belül csökkenjen az adminisztratív teher[4]. 2008. márciusi ülésén az Európai Tanács felkérte a Bizottságot, hogy határozzon meg új, „gyorsított eljárású” jogalkotási javaslatokat az adminisztratív terhek csökkentése érdekében[5]. A számvitelt és a könyvvizsgálatot az európai társaságok adminisztratív terheinek csökkentése szempontjából kulcsfontosságú területként határozták meg[6] A számviteli irányelveken ebben az összefüggésben a 78/660/EGK és a 83/349/EGK irányelveket kell érteni.

A javasolt módosítás az adminisztratív teher csökkentését célzó gyorsított eljárású intézkedések második csomagjának részét képezi[7], amely jogszabályi intézkedéseket tartalmaz a társasági jog, a számvitel és a könyvvizsgálat területén azért, hogy az európai társaságok üzleti környezete egyszerűbbé váljon; célirányos és korlátozott változtatásokat jelent, amelyek rövid távon egyszerűsítéshez vezetnek. A kis- és középvállalkozásokra gyakran ugyanazok a szabályok vonatkoznak, mint a nagyobb társaságokra, de sajátos számviteli szükségleteiket csak ritkán mérték fel, az átfogó beszámolási szabályok pedig költségterhet jelentenek és akadályozhatják a tőke produktív célokra való hatékony felhasználását.

A negyedik társasági jogi irányelvet 1978-ban fogadták el, hogy az EU-n belül megteremtsék az összes korlátozott tagi felelősséggel működő társaság külső beszámolására vonatkozó követelmények harmonizált rendszerét. 1983-ban elfogadták a hetedik társasági jogi irányelvet és kiegészítették a konszolidált pénzügyi beszámolókkal kapcsolatos követelmények közös eszköztárával. Az elmúlt 25 évben a számviteli irányelveket többször módosították. A nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról szóló 1606/2002/EK rendelet (IAS rendelet)[8] elfogadásával a tőzsdére bevezetett (és a tőzsdén jegyzett hitelviszonyt megtestesítő értékpapírral rendelkező) társaságoknak az IFRS-nek megfelelően kell beszámolót készíteniük, következésképpen a negyedik és a hetedik irányelv követelményeinek többsége rájuk nem vonatkozik. A kis- és középvállalkozások számvitelének alapját azonban még mindig ezek az irányelvek képezik az EU-ban.

Az IAS rendelet alkalmazása felhívta a figyelmet az irányelvek és az IFRS közötti határvonalra is. A 83/349/EGK irányelv megköveteli, hogy az anyavállalat konszolidált beszámolót készítsen még akkor is, ha egyetlen leányvállalata vagy leányvállalatainak összessége nem jelentős. Ennek következtében ezek a társaságok az IAS rendelet hatálya alá tartoznak, és így összevont pénzügyi beszámolóikat az IFRS-nek megfelelően kell elkészíteniük. A 83/349/EGK irányelv vonatkozó cikkének ez a követelménye túlzott mértékűnek tekinthető, amikor az anyavállalatnak csak jelentéktelen leányvállalatai vannak. Ezeket az eseteket meg kell vizsgálni és hatékony megoldásokat kell rájuk találni.

Az Európai Parlament is ösztönzi, hogy „a Bizottság folytassa tevékenységét a társasági jog, a számvitel és a könyvvizsgálás egyszerűsítése …, különösen a 4. és a 7. társasági jogi irányelv tekintetében”[9].

2. AZ ÉRINTETT FELEK KÖZÖTTI KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI ÉS HATÁSVIZSGÁLAT

2.1. Konzultáció az érintett felekkel

2.1.1. A negyedik társasági jogi irányelvet érintő egyszerűsítési javaslatok

A Bizottság szolgálatai kutatást végeztek, hogy megállapítsák, melyek lehetnek a számviteli elvek legnagyobb terhet jelentő követelményei[10] A kezdeti megállapítások jelezték, hogy számos módosítást lehet tenni az egyszerűsítés érdekében.

Ezeket az alapelképzeléseket és felvetéseket 2006 decembere óta a Számviteli Szabályozási Bizottság (ARC) keretében számos találkozón vitatták meg a tagállamokkal. Ezeket a megbeszéléseket követően a Bizottság 2007 júliusában közleményt tett közzé, amely meghatározza a számviteli irányelvek lehetséges módosításait/változtatásait[11]. Megkülönböztetett figyelmet kapott a kis- és középvállalkozások beszámolásához nyújtott további könnyítések kidolgozása. A Bizottság szolgálatai meghatározták a szabályozás megvizsgálandó választási lehetőségeit, és nyilvános konzultáció után a következő jogszabályi intézkedéseket választották ki jogalkotás céljából:

Az alapítási költségekkel kapcsolatos közzétételi követelmény megszüntetése

A bizottsági közleményt véleményezők egyértelmű többsége támogatta a javaslatot. A válaszadók közül csak kevesen érveltek úgy, hogy a szóban forgó konkrét közzététel hasznos információkat biztosított.

A forgalom tevékenység és földrajzi piacok szerinti bontásával kapcsolatos közzétételi követelmény megszüntetése a kis- és középvállalkozások esetében

Ezt a javaslatot a bizottsági közleményt véleményezők csaknem háromnegyede támogatta, míg egynegyedük ellenezte. Egyes véleményezők úgy vélték, hogy a javaslat a kis- és középvállalkozások számára hasznos, de a negyedik társasági jogi irányelv hatálya alá tartozó más társaságok számára nem.

2.1.2. Összefüggés a hetedik társasági jogi irányelv konszolidációs szabályai és a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok között

A tagállamokkal és más érdekelt felekkel folytatott különféle megbeszélések jelezték, hogy az IAS rendelet és a hetedik társasági jogi irányelv közötti kapcsolat nem egyértelmű azokban az esetekben, amikor az anyavállalatok nem rendelkeznek jelentős leányvállalatokkal. A tagállamokkal folytatott megbeszéléseket követően a Bizottság szolgálatai ezt a kérdést – mivel kapcsolódik az egyszerűsítéshez – belefoglalták a fent említett közleménybe, és javasolták, hogy a hetedik társasági jogi irányelv módosításával tisztázzák a helyzetet.

A válaszadók erőteljesen támogatták ezt a javaslatot, ezen belül a társaságok egyhangúlag pozitívan vélekedtek. A véleményezők a javasolt változtatást fontos egyszerűsítésnek tekintették.

2.2. Hatásvizsgálat

2.2.1. Az alapítási költségekkel kapcsolatos közzétételi követelmény megszüntetése

Dánia, Svédország és az Egyesült Királyság kivételével az összes tagállam engedélyezi az alapítási költségek aktiválását és előírja az ilyen ráfordítások közzétételét[12]. A negyedik társasági jogi irányelv (kisvállalkozásokat meghatározó) 11. cikkének hatálya alá tartozó társaságok már mentesíthetők e közzétételi követelmény alól ugyanazon irányelv 44. cikkének (2) bekezdése értelmében. Ezt a mentességet széles körben használják, és csak Spanyolország követeli meg ezt a közzétételt külön a kisvállalkozásoktól. Egyes tagállamok azonban megkövetelik az immateriális javak közzétételét. A javasolt változás ezért főként a középvállalkozásokra van hatással. A Ramboll Management által készített tanulmány szerint körülbelül 240 000 középvállalkozás van az EU-ban[13].

A módosítás a társaságok beszámolási terheinek csökkenéséhez vezet. A beszámolók felhasználói számára lényeges információveszteség nincs. Az alapítási költségekről szóló tájékoztatás nem tekinthető nagyon fontosnak a felhasználók számára. A javaslat mind a beszámolók készítői, mind felhasználói számára előnyös. Más érdekeltekre lényegében nincs hatása.

2.2.2. A forgalom tevékenység és földrajzi piacok szerinti bontásával kapcsolatos közzétételi követelmény megszüntetése a kis- és középvállalkozások esetében

Minden tagállam előírja a forgalom tevékenység és földrajzi piacok szerinti bontásának közzétételét[14]. Valamennyi tagállam használja a negyedik társasági jogi irányelv 44. cikkének (2) bekezdése által adott lehetőséget a 11. cikkben meghatározott (kis-)vállalkozások e követelmény alóli mentesítésére. A javasolt módosítás ezért a középvállalkozásokra van hatással. A Bizottság szolgálatai úgy értékelik, hogy a tagállamok a javasolt módosítást használni fogják, annak ellenére, hogy az irányelv minimum-jogszabály jellege lehetővé tenné számukra, hogy több információt követeljenek meg.

Ennek a követelménynek a megszüntetése a társaságokat képessé teszi arra, hogy belső beszámolásukat – a pénzügyi beszámolás követelményei helyett – a vezetés szükségleteinek megfelelően alakítsák ki. A módosítás a társaságok beszámolási terheinek csökkenéséhez vezet. A beszámolók felhasználói számára lényeges információveszteség nincs. A kis- és középvállalkozások és más, az irányelv hatálya alá tartozó társaságok beszámolóinak felhasználói nem igazán igénylik az ilyenfajta tájékoztatást. Ily módon olyan információk közzétételére is sor kerülhet, amely az egyetlen üzletággal rendelkező társaságok számára bizalmas jellegű. A javaslat mind a beszámolók készítői, mind felhasználói számára előnyös. Egyes érdekelt felekre, akik különösen e tájékoztatás iránt érdeklődnek, hatással lehet, de ez a hatás mérsékeltnek tekinthető.

2.2.3. A hetedik társasági jogi irányelv módosítása, az annak konszolidációs szabályai és az IFRS szabályai közötti kapcsolat tisztázása érdekében

A probléma nagyon sajátosnak tűnik, és egyes nagyobb tagállamokra koncentrálódik. Úgy tűnik, a kisebb tagállamok kevésbé érintettek, főként a tőzsdére bevezetett vállalatcsoportok kisebb száma miatt. Továbbá egyes tagállamok nem követelték meg ilyen beszámolók készítését, de lehet hogy ezt megteszik, a Számviteli Szabályozási Bizottságban 2007-ben lefolytatott megbeszélések során történt pontosítások nyomán. Különösen az Egyesült Királyságban és Franciaországban tűnik úgy, hogy számos olyan eset van, ahol az ilyen beszámolók elkészítése problémákat okoz.[15]

Ezeknek a beszámolóknak az elkészítése jelentős költségekkel jár, anélkül hogy ennek megfelelő előnyei lennének a társaság számára. Ezeknek a beszámolóknak is el kell végezni a könyvvizsgálatát, ami szintén nagy költséget eredményez. Szokásos körülmények között információvesztésre nem kerül sor, mivel az ilyen konszolidált beszámoló lényegében azonos az egyedi beszámolóval. Van azonban néhány nagyon egyedi eset, amikor bizonyos információvesztésre sor kerülhet. A Bizottság szolgálatai úgy értékelik, hogy ez az információvesztés nem jelentős. A nyertesek a jelentéktelen leányvállalatokkal rendelkező, konszolidált beszámoló készítésére kötelezett anyavállalatok.

2.3. Nyomon követés és értékelés

Ezt a javaslatot más egyszerűsítési intézkedésekkel összefüggésben kell szemlélni, és hatásukat együttesen kell értékelni. Ez a javaslat csak az első része a számvitel területén megvalósítandó egyszerűsítésnek. A javasolt intézkedések hatékonyságát nyomon kell követni az egyszerűsítési eljárás további lépései során, és amennyiben szükséges, további módosítások vethetők fel a következő felülvizsgálat során.

3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI

3.1. Jogalap

Az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 44. cikkének (1) bekezdése[16].

3.2. A szubszidiaritás és az arányosság elve

Ez a javaslat nem tartozik a Közösség kizárólagos illetékességébe. Uniós szintű cselekvésre azért van szükség, mert ezekkel a problémákkal foglalkozni kell, ha az adminisztratív terheket jelentő kötelezettségek uniós irányelvekből származnak. A cselekvés célkitűzése az adminisztratív teher csökkentése rövid távon, a pénzügyi beszámolás egyszerűsítésével a kis- és középvállalkozások számára és a 83/349/EGK irányelv konszolidációs szabályai és az IFRS közötti összefüggések tisztázásával – anélkül hogy fontos információk elvesznének.

A javaslat az uniós számviteli szabályozásnak a Közösség által alkalmazott elvi megközelítését viszi tovább. A számviteli irányelvek egyúttal „minimális harmonizációt” valósítanak meg[17]. Ez biztosítja az arányosságot és a rugalmasságot a hatóságok és a gazdasági szereplők számára abban, hogy ezeket a célkitűzéseket miként teljesítsék, miközben minimalizálják a pénzügyi és adminisztratív terhet. Továbbá ideális esetben elemezni kellene a nemzeti jogszabályokat, és nemzeti szinten ajánlatosak további egyszerűsítési intézkedések.

A célkitűzés csak a fontos uniós szabályok módosításával érhető el, az uniós szintű cselekvés ezért indokolt. A javasolt módosítások azokra a szükséges intézkedésekre korlátozódnak, amelyekkel az érintett területeken megszüntethetők a felesleges adminisztratív terhek, és arányosak ezzel a célkitűzéssel.

3.3. Az eszköz megválasztása

A javasolt eszköz a meglévő irányelveket kiegészíti, és ezért irányelv.

4. A JAVASLAT MAGYARÁZATA

4.1.1. Az alapítási költségekkel kapcsolatos közzétételi követelmény megszüntetése

Az alapítási költségek a társaság létrehozásával kapcsolatos különböző költségfajták. Ilyen például a bejegyzési díj vagy a jogi segítségnyújtás költsége. Bizonyos körülmények között ezek a mérlegben eszközként kezelhetők. Ha ez a helyzet, akkor a negyedik társasági jogi irányelv 34. cikkének (2) bekezdése megköveteli, hogy ezeket az „alapítási költségeket” a mérleg kiegészítő mellékletében megmagyarázzák. A kis cégek mentesíthetők e közzétételi követelmény alól, ugyanazon irányelv 44. cikkének (2) bekezdése értelmében.

A Bizottság azt javasolja, hogy ezeknek a mentesítéseknek a hatályát terjesszék ki a középvállalkozásokra is. Ennek megfelelően a Bizottság javasolja, hogy a negyedik társasági jogi irányelv 44. cikkének (2) bekezdésébe kerüljenek bele az ezen irányelv 44. cikkének (2) bekezdése szerinti középvállalkozások, és ezáltal növekedjen a tagállamok hatásköre az ilyen társaságoknak a 34. cikk (2) bekezdése szerinti kötelezettsége alól történő felmentésére.

4.1.2. A forgalom tevékenység és földrajzi piacok szerinti bontásával kapcsolatos közzétételi követelmény megszüntetése kis- és középvállalkozások számára

A negyedik társasági jogi irányelv megköveteli a forgalom tevékenység és földrajzi piacok szerinti bontásának közzétételét. Ez minden céggel szemben követelmény, de ugyanazon irányelv 44. cikkének (2) bekezdése értelmében a kisvállalkozások ebből kizárhatók.

A Bizottság azt javasolja, hogy ezeknek a mentesítéseknek a hatályát terjesszék ki a középvállalkozásokra is. Ennek megfelelően a Bizottság javasolja, hogy a negyedik társasági jogi irányelv 44. cikkének (1) bekezdésébe kerüljenek bele az ezen irányelv 43. cikke (1) bekezdésének 8. pontja szerinti középvállalkozások, és ezáltal növekedjen a tagállamok hatásköre az ilyen társaságoknak a 43. cikk (1) bekezdés 8. pontja szerinti kötelezettsége alól történő felmentésére.

4.1.3. A hetedik társasági jogi irányelv módosítása, az annak konszolidációs szabályai és az IFRS szabályai közötti kapcsolat tisztázása érdekében

Az IAS rendelet és a hetedik társasági jogi irányelv közötti kapcsolat nem egyértelmű azokban az esetekben, amikor az anyavállalatok jelentős leányvállalatokkal nem rendelkeznek. A problematikus kérdés az, hogy az ilyen leányvállalat az IAS rendelet hatálya alá tartozik-e – és ezért IFRS szerinti beszámolót kell készítenie –, vagy sem.

A Bizottság úgy véli, hogy túlzás megkövetelni a konszolidált beszámolót, amikor az anyavállalatnak csak jelentéktelen leányvállalatai vannak. Indokolatlan külön beszámolót kérni, mivel a konszolidált beszámoló – e forgatókönyv szerint – nagyjából azonos az egyedi beszámolóval (amely az IAS rendelet szerint nem tartozik kötelezően az IFRS rendszerébe).

Ennek megfelelően a Bizottság javasolja a hetedik társasági jogi irányelv 13. cikkében egy új, (2a) bekezdés hozzáadását, amely a nemzeti jog alapján működő mindazon anyavállalatokat mentesíti a konszolidált mérleg és a konszolidált éves beszámoló elkészítése alól, ahol ez az anyavállalat (a 16. cikk (3) bekezdésének alkalmazásában) csak – egyenként és összességében – nem jelentősnek tekintett leányvállalati vállalkozásokkal rendelkezik.

5. KÖLTSÉGVETÉSI VONZAT

A közösségi költségvetésre hatása nincs.

2008/0084 (COD)

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE

a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelvnek a középvállalkozások egyes közzétételi követelményei és a konszolidált beszámoló készítésének kötelezettsége tekintetében történő módosításáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 44. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[18],

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[19],

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően,[20]

mivel:

(1) Az Európai Tanács 2007. március 8-9-én tartott ülése következtetéseiben hangsúlyozta, hogy az adminisztratív teher csökkentése fontos az európai gazdaság fellendüléséhez, különösen azoknak a lehetséges előnyöknek a figyelembevételével, amelyeket ez a kis- és középvállalkozások számára hozhat. Kiemelte, hogy az adminisztratív költségek csökkentéséhez az Európai Unió és a tagállamok fokozott közös erőfeszítése szükséges.

(2) A számvitelt és könyvvizsgálatot a Közösségen belüli társaságok adminisztratív terheinek csökkentése keretében kiemelt területnek minősítették.

(3) A társasági jog, a számvitel és a könyvvizsgálat területén a társaságok számára biztosított egyszerűsített üzleti környezetről szóló, 2007. július 10-i bizottsági közlemény[21] megnevezi a Szerződés 54. cikke (3) bekezdésének g) pontja alapján meghatározott jogi formájú társaságok éves beszámolójáról szóló, 1978. július 25-i 78/660/EGK negyedik tanácsi irányelvben[22] és a Szerződés 54. cikke (3) bekezdésének g) pontja alapján az összevont (konszolidált) éves beszámolóról szóló 1983. június 13-i 83/349/EGK hetedik tanácsi irányelvben[23] szükséges módosításokat. Megkülönböztetett figyelmet kapott a kis- és középvállalkozások beszámolásához nyújtott további könnyítések kidolgozása.

(4) A múltban számos módosítás történt annak érdekében, hogy a 78/660/EGK és a 83/349/EGK irányelvek hatálya alá tartozó társaságok képesek legyenek a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok (IFRS) szerinti számviteli módszerek alkalmazására. A nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról szóló, 2002. július 19-i 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[24] alapján a bármely tagállam szabályozott piacára bevezetett értékpapírokkal rendelkező társaságoknak konszolidált beszámolójukat az IFRS szerint kell elkészíteniük, és következésképpen fel vannak mentve a 78/660/EGK és a 83/349/EGK irányelv követelményeinek többsége alól. Ezek az irányelvek azonban még mindig a kis- és középvállalkozások számvitelének alapját képezik a Közösségben.

(5) A kis- és középvállalkozásokra gyakran ugyanazok a szabályok vonatkoznak, mint a nagyobb cégekre, de sajátos számviteli szükségleteiket csak ritkán mérték fel. Az ilyen társaságok számára különösen a közzétételi követelmények növekvő száma okoz problémát. Az átfogó beszámolási szabályok pénzügyi terhet teremtenek, és hátráltathatják a tőke produktív célokra történő, hatékony felhasználását.

(6) Az 1606/2002/EK rendelet alkalmazása felhívta a figyelmet a 83/349/EGK irányelv és az IFRS által megkövetelt számviteli standardok közötti összefüggés tisztázásának szükségességére is.

(7) Amikor az alapítási költségek a mérlegben eszközként kezelhetők, akkor a 78/660/EGK irányelv 34. cikkének (2) bekezdése megköveteli, hogy ezeket a költségeket a mérleg kiegészítő mellékletében megmagyarázzák. A kis cégek mentesíthetők e közzétételi követelmény alól ugyanazon irányelv 44. cikkének (2) bekezdése értelmében. A szükségtelen adminisztratív teher csökkentése érdekében lehetővé kell tenni, hogy e közzététel alól a középvállalkozások is menthesíthetők legyenek.

(8) A 78/660/EGK irányelv előírja a forgalom tevékenység és földrajzi piacok szerinti bontásának közzétételét. Ez minden társasággal szemben követelmény, de a kisvállalkozások ugyanazon irányelv 44. cikkének (2) bekezdése értelmében ebből kizárhatók. A szükségtelen adminisztratív teher csökkentése érdekében lehetővé kell tenni, hogy e közzétételi követelmény alól a középvállalkozások is menthesíthetők legyenek.

(9) A 83/349/EGK irányelv megköveteli, hogy az anyavállalat konszolidált mérleget készítsen még akkor is, ha egyetlen leányvállalata vagy leányvállalatainak összessége – a 83/349/EGK irányelv 16. cikke (3) bekezdésének alkalmazásában – nem jelentős. Ennek következtében ezek a társaságok az 1606/2002/EK rendelet hatálya alá tartoznak, és így összevont pénzügyi kimutatásaikat az IFRS-nek megfelelően kell elkészíteniük. Ez a követelmény megterhelőnek tekinthető, amikor az anyavállalatnak csak jelentéktelen leányvállalatai vannak. Ezért lehetővé kell tenni egy anyavállalat mentesítését a konszolidált mérleg és konszolidált éves beszámoló készítésének kötelezettsége alól, ha az anyavállalat csak akár egyedileg, akár összességében jelentéktelennek tekinthető leányvállalatokkal rendelkezik.

(10) Mivel ezen irányelv célkitűzése – nevezetesen a Közösségen belül a középvállalkozásokkal szembeni egyes közzétételi követelményekkel és egyes társaságoknak konszolidált mérleg készítésére vonatkozó kötelezettségével kapcsolatos adminisztratív terhek csökkentése – a tagállami szabályozással nem érhető el megfelelő módon, ezért ez az előírt intézkedések terjedelme és hatásai miatt közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az ugyancsak e cikk által meghatározott arányosság elvének megfelelően ezen irányelv nem lépi túl a célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

(11) A 78/660/EK és a 83/349/EK irányelveket ezért megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk A 78/660/EGK irányelv módosítása

A 78/660/EGK irányelv 44. cikke a következőképpen módosul:

1. A szöveg a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:

„(1a) A tagállamok engedélyezhetik a 27. cikkben említett társaságoknak egyszerűsített kiegészítő melléklet készítését, a 43. cikk (1) bekezdésének 8. pontjában megkövetelt adatok mellőzésével.”

2. A szöveg a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:

„(2a) A tagállamok engedélyezhetik a 27. cikkben említett társaságoknak, hogy mentesüljenek a 34. cikk (2) bekezdésében előírt adatoknak a kiegészítő mellékletben történő közlése alól.”

2. cikk A 83/349/EGK irányelv módosítása

A 83/349/EGK irányelv 13. cikke a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:

„(2a) A 4. cikk (2) bekezdésének, valamint az 5. és a 6. cikknek a sérelme nélkül bármely olyan, egy tagállam nemzeti jogának hatálya alá tartozó anyavállalat, amely a 16. cikk (3) bekezdésének alkalmazásában csak – mind egyenként, mind együttesen – jelentéktelen leányvállalatokkal rendelkezik, mentesül az 1. cikk (1) bekezdésében előírt kötelezettség alól.”

3. cikk Átültetés

1. A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2010. április 30-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, valamint e rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

2. A tagállamok megküldik a Bizottságnak nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv hatálya alá tartozó területen fogadnak el.

4. cikk Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjá ban való kihirdetése utáni huszadik napon lép hatályba.

5. cikk Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben,

Az Európai Parlament részéről a Tanács részéről

Az elnök az elnök

[1] HL L 222., 1978.8.14., 11. o. A legutóbb a 2006/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított irányelv (HL L 224., 2006.8.16., 1. o.).

[2] A negyedik társasági jogi irányelv 11. cikkében (kisvállalkozások) és 27. cikkében (középvállalkozások) foglalt fogalommeghatározások.

[3] HL L 193., 1983.7.18., 1. o. A legutóbb a 2006/99/EK irányelvvel (HL L 363., 2006.12.20., 137. o.) módosított irányelv.

[4] Az Európai Tanács brüsszeli ülésének elnökségi következtetései – 7224/07. dokumentum, 1. következtetés.

[5] Az Európai Tanács brüsszeli ülésének elnökségi következtetései – 7652/08. dokumentum, 1. következtetés.

[6] Az Európai Unió projektje az adminisztratív költségek mérésére és csökkentésére. Második időközi jelentés, 2008. január 15., 37. o. A végső jelentést a Bizottság weboldalán teszik közzé.

[7] Ld. „Az adminisztratív terhek csökkentése az Európai Unióban, haladási jelentés 2007-re és kitekintés 2008-ra” című bizottsági munkadokumentumot, COM (2008) 35.

[8] Az Európai Parlament és a Tanács 2002. július 19-i 1606/2002/EK rendelete a nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról, HL L 243., 2002.9.11., 1. o.

[9] Jelentés a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok (IFRS) és a Nemzetközi Számviteli Standardok Testületének (IASB) vezetéséről (2006/2248(INI)), EP, Gazdasági és Monetáris Bizottság, előadó: Alexander Radwan, A6-0032/2008, 2008.2.5., 10. o.

[10] Ideértve a Ramboll Management által, a Bizottság megbízásából végzett tanulmányt: „Study on Administrative Costs of the EU Company Law Acquis” (Tanulmány az uniós társasági joganyag adminisztratív költségeiről) 2007. július, amely rendelkezésre áll a Bizottság weboldalán: http://ec.europa.eu/internal_market/company/docs/simplification/final_report_company_law_administrative_costs_en.pdf

[11] A Bizottság közleménye a társaságok számára biztosított egyszerűsített üzleti környezetről a társasági jog, a számvitel és a könyvvizsgálás területén, COM (2007) 394, 2007.7.10. Rendelkezésre áll a Bizottság weboldalán: http://ec.europa.eu/internal_market/company/simplification/index_en.htm

[12] Jelentés: A negyedik irányelv megvalósítása a tagállamokban, az 1998. január 1-jei állapot szerint, 2., 38., 62. o. Rendelkezésre áll a DG MARKT weboldalán: http://ec.europa.eu/internal_market/accounting/docs/studies/1998-fourth-dir_en.pdf.

[13] Ramboll Management. 2007. július. Tanulmány az uniós társasági joganyag adminisztratív költségeiről.Rendelkezésre áll a DG MARKT weboldalán:http://ec.europa.eu/internal_market/company/docs/simplification/final_report_company_law_administrative_costs_en.pdf.

[14] A negyedik irányelv megvalósulása a tagállamokban, Összefoglaló a 78/660/EGK negyedik irányelvnek az Európai Unió tagállamaiban való megvalósításáról készült tanulmány megállapításairól, az 1998. január 1-jei állapot szerint, EB, Belső Piaci Főigazgatóság, Pénzügyi szolgálatok – Pénzügyi információk és társasági jog (ld. a 12. lábjegyzetet), 54., 59. o.

[15] Az Egyesült Királyság által átadott adatok szerint 1,6 millió működő tőkeegyesítő társaság van az Egyesült Királyságban, amelyek közül 51 000 képez csoportokat, de közülük csak 10 000 készít konszolidált beszámolót. Megállapítást nyert, hogy 1000 olyan csoport van, amely konszolidált beszámolót készít, holott csak jelentéktelen leányvállalataik vannak.

[16] HL C 325., 2002.12.24., 53. o.

[17] A tagállamok nemzeti szinten megfogalmazhatnak ennél erőteljesebb követelményeket. Az irányelvek már számos választási lehetőséget tartalmaznak a kis- és középvállalkozások számára, de közülük sokat a tagállamok nem alkalmaztak.

[18] HL C ., , . o.

[19] HL C ., , . o.

[20] HL C ., , . o.

[21] COM (2007) 394, 2007.7.10.

[22] HL L 222., 1978.8.17., 11. o. A legutóbb a 2006/99/EK irányelvvel (HL L 363., 2006.12.20., 137. o.) módosított irányelv.

[23] HL L 193., 1983.7.18., 1. o. A legutóbb a 2006/99/EK irányelvvel módosított irányelv.

[24] HL L 243., 2002.9.11., 1. o.