Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a gépjárművek zajszintjéről /* COM/2011/0856 végleges - 2011/0409 (COD) */





INDOKOLÁS 1. A javaslat háttere · A javaslat okai és céljai A javaslat célja, hogy magas szintű egészség- és környezetvédelmet biztosítson, és a zajszint tekintetében védje a gépjárművek belsõ piacát. A javaslat célja, hogy a zajkibocsátás mérésére szolgáló új vizsgálati módszer bevezetése, a zajkibocsátás határértékeinek csökkentése, valamint a típus-jóváhagyási eljárás zajkibocsátási rendelkezésekkel való kiegészítése révén csökkenjen a környezeti zaj mértéke. Célkitűzései között szerepel az is, hogy az elektromos és hibrid elektromos járművek minimális zajszintjére vonatkozó követelmények bevezetésével biztosítsa a közúti közlekedési és munkahelyi biztonságot. · Háttér-információk A zajszintre vonatkozó EU-típusjóváhagyási követelmények kezdetben a belsõ piac célkitűzésein alapultak, és elsõsorban a gépjárművekre vonatkozó összehangolt zajhatárértékek megállapítására irányultak. Ahogy egyre több információ vált elérhetõvé a zaj egészségre gyakorolt hatásairól, egyre sürgetõbbé vált, hogy további uniós intézkedések révén magasabb szintű védelmet biztosítsanak az Európai Unió polgárai számára. Az Európai Bizottság 1996-ban kiadott, a jövõ zajvédelmi politikájáról szóló zöld könyvében[1] leírt becslések szerint az Európai Unió népességének körülbelül 20 %-a olyan mértékű zajártalomnak van kitéve, amelyet a tudósok és az egészségügyi szakértõk elfogadhatatlannak tartanak. A tagállamoktól gyűjtött adatok alapján az Európai Környezetvédelmi Ügynökség becslései szerint a városi környezetben élõ népesség fele 55 dB(A) feletti zajszintnek van kitéve a közutakról származó környezeti zaj miatt. Az évek során olyan, az Unió által finanszírozott nagy projekteket is magukban foglaló jelentõs kutatásokra került sor, amelyek témája a környezeti zaj és annak hatásai közötti kapcsolat mennyiségi értékelése. Habár a különbözõ tanulmányok megközelítései és alkalmazási köre eltérõ, a zaj által keltett káros hatások és zajártalom tekintetében közös álláspontot képviselnek. Ezeket a megállapításokat alátámasztotta a WHO 2008-ban kiadott „Economic valuation of transport-related health effects, with a special focus on children” (A közlekedés egészségre gyakorolt hatásainak gazdasági értékelése, különös tekintettel a gyermekekre) című jelentése is. Az Európai Bizottság a tiszta és energiatakarékos járművekre vonatkozó európai stratégiáról szóló 2010. április 28-án kiadott közleményében[2] kifejtette, hogy az Európai Bizottság 2011-ben javaslatot nyújt be a járművek által kibocsátott zaj csökkentését ösztönzõ jogszabályok módosítására. Ez a javaslat új vizsgálati módszert vezet be a zajkibocsátás mérésével kapcsolatban, és módosítja a gépjárművek típusjóváhagyása során alkalmazott határértékeket. Elsõ ízben tárgyalja az elektromos és hibrid elektromos járművek által kibocsátott minimális zajszint témakörét is. · Meglévõ rendelkezések a javaslat által érintett területen A négykerekű gépjárművek zajkibocsátását a 73/350/EGK, a 77/212/EGK, a 81/334/EGK, a 84/372/EGK, a 84/424/EGK, a 87/354/EGK, a 89/491/EGK, a 92/97/EGK, a 96/20/EK, a 99/101/EK, a 2006/96/EK és a 2007/34/EK irányelvvel módosított, a gépjárművek megengedett zajszintjére és kipufogórendszerére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítésérõl szóló, 1970. február 6-i[3] 70/157/EGK tanácsi irányelv, valamint az ENSZ-EGB ezzel egyenértékű, zajkibocsátásról szóló 51. számú elõírása szabályozza. A javaslattervezet hatályon kívül helyezi a 70/157/EGK irányelvet és annak késõbbi módosításait. A meglévõ jogi aktussal összehasonlítva a javaslattervezet új követelményeket határoz meg: új vizsgálati protokollt, új határértékeket, kiegészítõ zajkibocsátási rendelkezéseket, valamint az elektromos és hibrid elektromos járművekre vonatkozó minimális zajszintet. – Új vizsgálati protokoll: A zajhatárértékeket már többször csökkentették, legutóbb 1995-ben. Ezen legutóbbi csökkentés nem járt a várt eredménnyel, és a késõbbi tanulmányok kimutatták, hogy a mérési módszer már nem tükrözi az emberek vezetés közben tanúsított valós magatartását. Ezért az a döntés született, hogy a határértékek ismételt csökkentése elõtt elõször ki kell dolgozni egy új vizsgálati ciklust, és a zajvizsgálathoz elõírt vezetési feltételeket összhangba kell hozni a valós vezetési körülményekkel. Az ENSZ-EGB zajártalommal foglalkozó munkacsoportja új vizsgálati módszert dolgozott ki, amelyet 2007-ben tett közzé. A hároméves idõszak alatt ezt az új módszert – ideiglenes jelleggel – a meglévõ vizsgálati módszerrel párhuzamosan alkalmazták, hogy gyakorlati tapasztalatokat szerezzenek az új módszer alkalmazásával kapcsolatban, értékelhessék annak tulajdonságait, és létrehozhassanak egy mérési eredményeket tartalmazó adatbázist. A nyomon követési idõszak során a típusjóváhagyó hatóságoknak mindkét módszer szerint el kellett végezniük a zajkibocsátási vizsgálatokat, és mindkét vizsgálat eredményét be kellett nyújtaniuk az Európai Bizottságnak. Ezzel az eljárással párhuzamos vizsgálati eredményeket tartalmazó adatbázist hoztak létre, amely lehetõvé tette az új módszer tulajdonságainak vizsgálatát, valamint a két módszer eredményei közötti különbségek számszerűsítését. Az új módszer szerinti vizsgálat, a jármű-kategóriától függõen, a régi módszer eredményeinél akár 2 dB(A) értékkel alacsonyabb eredményt mutatott. – Új határértékek: A nyomon követési adatok eredményei alapján hatásvizsgálatot végeztek a zajvizsgálati módszerre és a megfelelõ határértékekre vonatkozó különbözõ szakpolitikai lehetõségek figyelembevételével. A legelõnyösebb lehetõség értelmében a könnyű és a közepes méretű járművekre vonatkozó határértékeket két lépésben csökkentik, lépésenként 2 dB(A) értékkel, a nehéz járművekre vonatkozó határértékeket pedig az elsõ lépésben 1, a második lépésben pedig 2 dB(A) értékkel. Ez megközelítõleg 3 dB(A) zajhatás-csökkentést jelent a folyamatos forgalom és legfeljebb 4 dB(A) csökkentést az idõszakos forgalom esetében. Ennek eredményeként 25 %-kal csökken a zajártalmak által nagymértékben érintett személyek száma. A zajcsökkentõ intézkedés költség-haszon aránya a becslések szerint nagyjából hússzor nagyobb annál, mint ha nem hoznának semmilyen intézkedést. – Kiegészítõ zajkibocsátási rendelkezések: Az új vizsgálati módszer reprezentatív jellege a normál forgalmi körülmények közötti zajkibocsátás esetében megfelelõnek tekinthetõ, azonban kevésbé reprezentatív a legrosszabb eset körülményei között bekövetkezõ zajkibocsátás tekintetében. Ezért szükségessé vált kiegészítõ zajkibocsátási rendelkezések végrehajtása. Ezek olyan megelõzõ követelmények, amelyek a típus-jóváhagyási vezetési cikluson kívül a jármű valódi forgalomban uralkodó vezetési körülményeire vonatkoznak. A vezetési körülmények környezetvédelmi szempontból lényegesek, és biztosítani kell, hogy a jármű közúti vezetési körülmények közötti zajkibocsátása ne térjen el lényegesen attól az értéktõl, amely az adott jármű típus-jóváhagyási vizsgálatának eredményeként elvárható. – Az elektromos és a hibrid elektromos járművek minimális zajszintje: Örvendetes, hogy egyre több hibrid és elektromos jármű közlekedik az európai közutakon, mivel ez jelentõs mértékben hozzájárul a levegõszennyezés és a közlekedési zaj csökkentéséhez. Ezek a kedvezõ környezeti elõnyök azonban azzal a nem szándékolt következménnyel járnak, hogy megszűnik egy olyan hangforrás, amely különösen a vakok és a gyengén látók számára nyújt információkat a közúti járművek közeledésérõl, jelenlétérõl, irányáról vagy elindulásáról. Az ENSZ-EGB létrehozta a csendes járművek minimális zajszintjével foglalkozó munkacsoportot. Figyelembe véve a csoporton belül folytatott megbeszéléseket és közzétett információkat, a csoport a zajra vonatkozó szabályozás módosítását javasolja egy olyan melléklettel, amely a közeledõ járművek hangjelzõ rendszerei teljesítményének harmonizálására szolgál. Az ilyen rendszerek felszerelése azonban önkéntes alapon kell, hogy történjen, és lehetõvé kell tenni, hogy a járműgyártók saját döntésük alapján határozhassanak a felszerelésérõl. · Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel A javaslat összhangban áll az Uniónak a magas szintű közúti közlekedési és munkahelyi biztonság és környezetvédelem megteremtésére vonatkozó célkitűzésével. 2. Konzultáció az érdekeltekkel; hatásvizsgálat · Konzultáció az érdekeltekkel || A javaslat kidolgozása során az Európai Bizottság konzultációt folytatott az érdekelt felekkel. Általános konzultációra került sor a CARS 21 magas szintű csoportban, amely a tagállamok, a gyártók (európai és nemzeti képviselők és egyes vállalatok), az alkatrészgyártók, a szállítóvállalatok és a fogyasztók képviselőiből áll. A CARS 21 4. számú, a belső piaccal, a kibocsátásokkal és a CO2-kibocsátási politikákkal foglalkozó munkacsoportja megvitatta a javaslat valamennyi szempontját. A munkacsoport teljes mértékben támogatta a javasolt intézkedéseket. A járművek zajkibocsátásának mérésére szolgáló új vizsgálati módszer kedvező fogadtatásban részesült, és együtt használandó a típus-jóváhagyási eljárásban a cikluson kívüli zajkibocsátásra vonatkozó rendelkezésekkel együtt. || · Hatásvizsgálat A TNO kutatóvállalat 2011-ben hatásvizsgálatot végzett az Európai Bizottság megbízásából „Venoliva – Vehicle Noise Limit Values – Comparison of two noise emission test methods” (Járművekre vonatkozó zajhatárértékek – Két zajkibocsátás-vizsgálati módszer összehasonlítása) címmel. A javaslatot környezetvédelmi, társadalmi és gazdasági szempontokra egyaránt kiterjedõ különbözõ választási lehetõségek vizsgálata alapján dolgozták ki: 1. Nincs változás. E választási lehetőség szerint a jelenlegi határértékek, a megállapított kibocsátási egységek, valamint a régi mérési módszer marad érvényben. 2. Új módszer – régi határértékek. E választási lehetőség az új mérési módszert kombinálja a jelenleg érvényes határértékekkel. 3. Új módszer – a régi értékekkel egyenértékű új határértékek. E választási lehetőség célja az új vizsgálati módszer és olyan határértékek együttes alkalmazása, amelyek nem eredményeznek szigorúbb követelményeket, mint a jelenleg alkalmazott vizsgálati módszer és határértékek. Az a választási lehetőség olyan új határértékeket ír elő, amelyek a régi rendszerhez képest nem jelentenek szigorúbb feltételeket. 4. Új módszer – új határértékek a zajcsökkentés lehetőségével. Ez a választási lehetőség új határértékek és az új vizsgálati módszer együttes alkalmazását javasolja olyan módon, hogy az a gépjárművenként meghatározott engedélyezett zajkibocsátási szint csökkenését eredményezze. A könnyű gépjárművek esetében javasolt 3 dB(A), illetve a nehéz tehergépjárművek esetében javasolt 2 dB(A) zajhatárérték-csökkentés a jelenlegi javaslat közzététele után két évvel léphet érvénybe. 5. Új módszer – új határértékek két lépésben megvalósított zajcsökkentés lehetőségével. A 4. lehetőséggel összehasonlítva az 5. szakpolitikai lehetőség összességében nagyobb zajcsökkentési célt tűz ki. Ezt két lépésben tervezi megvalósítani. Az első lépés 2 dB(A) értékkel való csökkentést irányoz elő a könnyű járművek és 1 dB(A) értékkel való csökkentést a nehéz járművek esetében, és ezeket az előírásokat két évvel a jelenlegi javaslat közzététele után lehet bevezetni. A második lépésben 2 dB(A) értékkel való csökkentést kell elérni a könnyű járművek és 2 dB(A) értékkel való csökkentést a nehéz járművek esetében. Ez további fejlesztési lépések végrehajtását és mélyrehatóbb műszaki intézkedéseket tesz szükségessé: a szerződő szerint ez a lépés két évvel az első lépés után vezethető be. A teljes csökkentés 4 dB(A) lenne a könnyű járművek és 3 dB(A) a nehéz járművek esetében. A következtetés szerint az 5. szakpolitikai lehetõséget érdemes választani. 3. A javaslat jogi elemei · A javaslat összefoglalása A javaslat aktualizálja a gépjárművek és kipufogórendszereik zajszintjével kapcsolatos típus-jóváhagyási rendszerre vonatkozó követelményeket. Elsõsorban új vizsgálati módszert vezet be a zajkibocsátás mérésére, csökkenti a zajhatárértékeket, és kiegészítõ zajkibocsátási rendelkezéseket vezet be az EU-típusjóváhagyási eljárásban. Figyelembe veszi továbbá a technológiai változásokat: új követelményeket határoz meg az elektromos és hibrid elektromos járművek minimális zajszintjével kapcsolatban. · Jogalap A javaslat jogalapja az Európai Unió működésérõl szóló szerzõdés 114. cikke. · A szubszidiaritás elve Mivel a zajkibocsátási határértékek és a gépjárművek típus-jóváhagyási eljárásának harmonizálása már megtörtént, a gépjárművek zajkibocsátásáról szóló 70/157/EGK irányelv módosítása csak uniós szinten hajtható végre. Ez nemcsak a belsõ piac széttagoltságát akadályozza meg, hanem az Unió területén belül egységes egészségvédelmi, biztonsági és környezetvédelmi szabványokat is biztosít. Elõnyöket kínál továbbá a méretgazdaságosság terén is: a termékek a teljes európai piac számára gyárthatók, mivel nem kell azokat egyéni igényeknek megfelelõen kialakítani az egyes tagállamok nemzeti típusjóváhagyásának megszerzéséhez. Figyelembe véve a környezeti zaj jelenlegi szintjét és a jelenleg érintett polgárok számát, valamint azt a tényt, hogy a növekvõ forgalom ellenére az utóbbi évtizedben nem módosították az uniós zajhatárértékeket, a határértékek módosítása a helyzet javítása érdekében arányosnak tekinthetõ. Uniós fellépéssel hatékonyabban valósíthatók meg a javaslat célkitűzései, mivel így elkerülhetõ a belsõ piac széttagoltsága, amely ellenkezõ esetben bekövetkezne, és javítható a járművek biztonsági és környezetvédelmi teljesítménye. Nyilvánvalóan ez a helyzet a járművek zajhatárértékei esetében a közúti közlekedés nemzetközi jellege, a járműexport és a lehetséges nemzeti rendelkezések miatt, amelyek bevezetésére ellenkezõ esetben sor kerülne. A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének. · Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következõk miatt: Amint azt a hatásvizsgálat is mutatja, a javaslat megfelel az arányosság elvének, mivel nem lépi túl azon célok eléréséhez szükséges mértéket, hogy biztosítsa a belsõ piac megfelelõ működését, ugyanakkor magas szintű közbiztonságot és környezetvédelmet tegyen lehetõvé. Figyelembe véve a környezeti zaj jelenlegi szintjét és a jelenleg érintett polgárok számát, valamint azt a tényt, hogy a növekvõ forgalom ellenére az utóbbi évtizedben nem módosították az uniós zajhatárértékeket, a határértékek módosítása a helyzet javítása érdekében arányosnak tekinthetõ. Számos egyéb helyi eszközt is alkalmaznak a közlekedési zaj csökkentésére, ezeknek azonban a kibocsátó forrásnál alkalmazott zajcsökkentéssel kell párosulniuk, ami műszaki és gazdasági szempontból is sokkal hatékonyabb megoldást jelent. · A jogi aktus típusának megválasztása Javasolt aktus: rendelet. Más jogi aktus nem felelne meg a következõ okok miatt: Egy rendelet alkalmazása megfelelõnek tekinthetõ, mivel kellõ bizonyosságot nyújt az elõírások betartására vonatkozóan, miközben nem teszi szükségessé a tagállamok jogrendszerébe való átültetést. 4. Költségvetési vonzat A javaslatnak nincs az Unió költségvetését érintõ vonzata. 5. Kiegészítő adatok · Szimuláció, kísérleti szakasz és átmeneti idõszak A javaslat általános átmeneti idõszakot foglal magában, hogy elegendõ átfutási idõt biztosítson a jármű- és alkatrészgyártók, valamint a közigazgatási hivatalok számára. A javaslat kétlépcsõs megközelítést foglal magában, amely szerint az elsõ szakasz alkalmazására két év elteltével (vagyis a rendelet hatálybalépését követõen két évvel) kerülne sor, a szigorúbb követelményeket tartalmazó második szakaszt pedig újabb két év elteltével (vagyis a rendelet hatálybalépése után négy évvel) valósítanák meg. A szerzõdõ (a hatásvizsgálat készítõje) által javasolt összesen négyéves idõszakból az elsõ lépés támogatható, mivel nem igényel lényeges változásokat a járművekben. A CARS 21 csoporton belül folytatott konzultáció eredményeként azonban a második lépés nem bizonyult teljes mértékben megfelelõnek, mivel a járművezetést jelentõs mértékben érintõ módosításokat tesz szükségessé. Ezért azt javasolják, hogy a második lépés megvalósítására inkább három év múlva kerüljön sor (ami összesen ötéves idõszakot jelent). · Egyszerűsítés A javaslat eredményeképpen egyszerűsödik a jogi szabályozás, mivel hatályon kívül helyezi a 70/157/EGK irányelvet és annak késõbbi módosításait. · Meglévõ jogszabályok hatályon kívül helyezése A javaslat elfogadása a meglévõ jogszabályok (70/157/EGK irányelv és annak késõbbi módosításai) hatályon kívül helyezését eredményezi. · Európai Gazdasági Térség A javasolt aktus érinti az Európai Gazdasági Térséget, ezért arra is ki kell terjeszteni. || 2011/0409 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a gépjárművek zajszintjéről (EGT-vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[4], a javaslat nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően, rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) A belső piac egy olyan belső határok nélküli térség, amelyben biztosítani kell az áruk, a személyek, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgását. E célból átfogó uniós típus‑jóváhagyási rendszer van érvényben a gépjárművekre vonatkozóan. A gépjárművek és kipufogórendszereik típusjóváhagyásának műszaki követelményeit harmonizálni kell a megengedett zajszintek tekintetében annak elkerülése érdekében, hogy a tagállamok különböző követelményeket alkalmazzanak, valamint annak érdekében, hogy a belső piac megfelelő működésének biztosítása mellett magas szintű legyen a környezetvédelem és a közbiztonság. (2) A gépjárművek megengedett zajszintjére és kipufogórendszereire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítésérõl szóló, 1970. február 6-i 70/157/EGK tanácsi irányelv[5] a belsõ piac megteremtése és működtetése céljából harmonizálta a tagállamok által alkalmazott, a gépjárművek és kipufogórendszereik megengedett zajszintjére vonatkozó különbözõ műszaki követelményeket. A belsõ piac megfelelõ működése és az Unión belüli egységes és következetes jogszabály-alkalmazás érdekében célszerű az irányelvet rendelettel felváltani. (3) Ez a rendelet a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról szóló, 2007. szeptember 5-i 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (keretirányelv)[6]meghatározott típus-jóváhagyási eljárás összefüggésében egy új, különálló rendelet. (4) A 70/157/EGK irányelv hivatkozik az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) zajkibocsátásról szóló 51. sz. elõírására[7], amelyben az Unió szerzõdõ félként vesz részt, és amely meghatározza a zajkibocsátásra vonatkozó vizsgálati módszert. (5) A 70/157/EGK irányelvet elfogadása óta többször jelentõs mértékben módosították. A gépjárművek zajhatárértékeinek legutóbbi, 1995-ben bevezetett csökkentése nem hozta meg a várt eredményt. Tanulmányok kimutatták, hogy az irányelv értelmében alkalmazott vizsgálati módszer ma már nem tükrözi az emberek városi forgalomban tanúsított vezetési magatartását. Az 1996-ban kiadott, a jövõ zajvédelmi politikájáról szóló zöld könyv[8] megállapításai szerint a vizsgálati módszerben különösen alábecsülték azt, hogy a gumiabroncsok által okozott gördülési zaj milyen mértékben járul hozzá a teljes zajkibocsátáshoz. (6) Ezért ennek a rendeletnek a 70/157/EGK irányelvben kötelezőként meghatározott vizsgálati módszerhez képest eltérő módszert kell bevezetnie. Ennek a módszernek az ENSZ-EGB zajártalommal foglalkozó munkacsoportja által 2007‑ben közzétett módszeren kell alapulnia, amely az ISO 362 szabvány 2007. évi változatára[9] épül. A régi és az új vizsgálati módszerek nyomon követésének eredményeit benyújtották a Bizottsághoz. (7) Az új vizsgálati módszer reprezentatív jellege a normál forgalmi körülmények közötti zajkibocsátás esetében megfelelõnek tekinthetõ, azonban kevésbé reprezentatív a legrosszabb eset körülményei között bekövetkezõ zajkibocsátás tekintetében. Ezért ebben a rendeletben kiegészítõ zajkibocsátási rendelkezéseket kell meghatározni. Ezek a rendelkezések olyan megelõzõ követelményeket határoznak meg, amelyek a típus‑jóváhagyási vezetési cikluson kívül a jármű valódi forgalomban uralkodó vezetési körülményeire vonatkoznak. A vezetési körülmények környezetvédelmi szempontból lényegesek, és emellett biztosítani kell, hogy a jármű közúti vezetési körülmények közötti zajkibocsátása ne térjen el lényegesen attól az értéktõl, amely az adott jármű típus-jóváhagyási vizsgálatának eredményeként elvárható. (8) Ennek a rendeletnek a zajhatárértékeket is tovább kell csökkentenie. Figyelembe kell vennie a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek általános biztonságára vonatkozó típus‑jóváhagyási követelményekrõl szóló, 2009. július 13-i 661/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet rendelkezéseit[10], amely új, szigorúbb zajkibocsátási követelményeket vezetett be a gépjárművek abroncsaira vonatkozóan. Szintén figyelembe kell venni a közúti zaj által okozott zajártalommal és egészségügyi hatásokkal foglalkozó tanulmányokat[11] [12], valamint a kapcsolódó költségeket és elõnyöket is[13]. (9) Csökkenteni kell a gépjárművek valamennyi zajforrására vonatkozó általános határértékeket, beleértve a meghajtórendszer és a kipufogórendszer által beszívott levegõt is, figyelembe véve a 661/2009/EK rendeletben meghatározottak értelmében a gumiabroncsok zajkibocsátáshoz való hozzájárulását. (10) A hibrid elektromos és a tisztán elektromos közúti járművek használatától várt környezeti elõnyök az ilyen járművek által kibocsátott zaj jelentõs mértékű csökkenését eredményezték. Ennek következtében megszűnik egy olyan fontos hangjelzés forrása, amely az egyéb úthasználók között a vak és gyengén látó gyalogosok és kerékpárosok figyelmét is felhívja a járművek közeledésére, jelenlétére vagy elindulására. E célból az iparág hangjelzõ rendszereket fejleszt ki az elektromos és hibrid elektromos járművek által keltett zaj hiányának pótlására. A gépjárművekre szerelt, a járművek közeledését jelzõ hangjelzõ rendszerek teljesítményét harmonizálni kell. Az ilyen rendszerek felszerelésével kapcsolatban azonban továbbra is lehetõvé kell tenni, hogy a járműgyártók saját döntésük alapján határozhassanak az alkalmazásáról. (11) Az Unió típus-jóváhagyási szabályozásának egyszerűsítése érdekében, a CARS 21 2007. évi jelentésében foglalt ajánlásokkal összhangban[14] megfelelõnek tekinthetõ e rendeletnek a vizsgálati módszer tekintetében a zajkibocsátásról szóló 51. számú ENSZ‑EGB elõírás, valamint a csere-kipufogóhangtompítórendszerek tekintetében a csere-hangtompítórendszerekrõl szóló 59. számú ENSZ-EGB elõírás[15] alapján történõ kidolgozása. (12) Annak érdekében, hogy a Bizottság e rendelet műszaki követelményeit az ENSZ-EGB 51. és 59. számú előírására történő közvetlen hivatkozással válthassa fel azt követően, hogy az említett előírásokban meghatározták az új vizsgálati módszerre vonatkozó határértékeket, vagy az említett követelményeket hozzáigazíthassa a műszaki és tudományos fejlődéshez, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke értelmében felhatalmazást kell adni a Bizottságnak arra, hogy jogalkotási aktusokat fogadjon el ezen, vizsgálati módszerekről és zajszintekről szóló rendelet mellékleteiben meghatározott rendelkezések módosításával kapcsolatban. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megszövegezése során a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz történő egyidejű, időszerű és megfelelő módon történő eljuttatásáról. (13) A rendelet által megteremtett új keretszabályozás alkalmazásának következtében a 70/157/EGK irányelvet hatályon kívül kell helyezni, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk Tárgy Ez a rendelet meghatározza a 2. cikkben felsorolt valamennyi új jármű zajszintje és kipufogórendszere tekintetében történő EU-típusjóváhagyására, valamint az ilyen járművekhez tervezett alkatrészek és berendezések értékesítésére és forgalomba helyezésére vonatkozó közigazgatási és műszaki követelményeket. 2. cikk Hatály Ez a rendelet a 2007/46/EK irányelv II. mellékletében meghatározott M1, M2, M3, N1, N2 és N3 kategóriába tartozó járművekre, valamint az ilyen járművekhez tervezett és kialakított rendszerekre, alkatrészekre és önálló műszaki egységekre vonatkozik. 3. cikk Fogalommeghatározások E rendelet alkalmazásában: (1) „jármű jóváhagyása”: egy járműtípus zajszint szempontjából történő jóváhagyása; (2) „járműtípus”: a 2007/46/EK irányelv II. mellékletének B. részében meghatározott járművek csoportja; (3) „megengedett össztömeg”: a járműgyártó által megadott műszakilag megengedett legnagyobb tömeg; A (3) bekezdéstõl eltérõen a legnagyobb tömeg meghaladhatja a tagállam szakhatósága által engedélyezett legnagyobb tömeget. (4) „névleges motorteljesítmény”: a motor kW-ban (ENSZ-EGB) kifejezett, és az ENSZ-EGB 85. számú előírása[16] szerint az ENSZ-EGB módszerével mért teljesítménye; (5) „alapfelszerelés”: a jármű alapkonfigurációja, amely magában foglal minden olyan funkciót, amelynek felszerelése esetén a konfiguráció vagy a berendezések szintjén nincs szükség további műszaki adatok megadására, azonban fel van szerelve valamennyi, a 2007/46/EK irányelv IV. vagy XI. mellékletében meghatározott jogi aktus szerinti kötelező funkcióval; (6) „a vezető tömege”: a vezetőülés referenciapontjában egységesen, 75 kg-ban meghatározott tömeg; (7) „jármű menetkész tömege (mro)”: a jármű tömege a vezető, a tüzelőanyag, a folyadékok és a gyártó előírásai szerint felszerelt alapfelszerelés tömegével együtt; Ha fel vannak szerelve, akkor a jármű tömege a karosszéria, a vezetőfülke, a csatlakozómű és a pótkerék (pótkerekek), valamint a szerszámok tömegét is magában foglalja. a tüzelőanyag-tartályt (tüzelőanyag-tartályokat) legalább a tárolókapacitása (tárolókapacitásuk) 90 %-áig fel kell tölteni; (8) „névleges motorfordulatszám (S)”: az a gyártó által megadott, min–1-ben (fordulat/perc) kifejezett motorfordulatszám, amelyen a motor az ENSZ-EGB 85. számú előírása szerint meghatározott legnagyobb névleges hasznos teljesítményét leadja, vagy ha a legnagyobb névleges hasznos teljesítményt a motor több fordulatszámon is eléri, akkor a legnagyobb ilyen fordulatszámot jelenti; (9) „fajlagos teljesítménymutató (PMR)”: numerikus mennyiség, amelyet a II. melléklet 4.1.2.1.1. pontjában meghatározott képlet szerint kell kiszámítani; (10) „referenciapont”: a következő pontok egyike: a) M1 és N1 kategóriájú járművek esetében: i. orrmotoros járművek esetében a jármű elülsõ vége; ii. középmotoros járművek esetében a jármű középpontja; iii. farmotoros járművek esetében a jármű hátulja. b) M2, M3, N2 és N3 kategóriába tartozó járművek esetében a motornak a jármű orrához legközelebb esõ oldala. (11) „célgyorsulás”: városi körülmények között, részlegesen nyitott gázszabályozó mellett érvényes gyorsulási érték, amelyet statisztikai mérésekből vezetnek le; (12) „referenciagyorsulás”: az az előírt gyorsulás, amelyet próbapályán végzett gyorsulási vizsgálat során kell elérni; (13) „sebességváltó-áttétel súlyozási tényezője” (k): dimenzió nélküli numerikus mennyiség, amelyet két sebességváltó-áttétel gyorsulási és állandó sebesség mellett végzett vizsgálatok során kapott vizsgálati eredményeinek összesítésére használnak; (14) „részleges teljesítménytényező” (kp): a járművek gyorsulási és állandó sebesség mellett végzett vizsgálatai során kapott eredmények súlyozott összesítéséhez használt, dimenzió nélküli numerikus mennyiség; (15) „előgyorsítás”: gyorsulásszabályozó eszköz használata az AA’ vonal előtt az AA’ és a BB’ vonal közötti stabil gyorsulás elérése céljából, a II. melléklet 1. függelékében található 1. ábra szerint; (16) „rögzített sebességváltó-áttételek”: olyan sebességváltó-szabályozást jelent, amelynél a sebességváltó-fokozat nem változtatható meg a vizsgálat során; (17) „azonos családhoz tartozó hangtompító rendszer vagy hangtompító rendszerek összetevői”: hangtompító rendszerek vagy azok összetevőinek csoportja, amelyben az alábbiakban felsorolt valamennyi jellemző megegyezik: a) a hangelnyelő szálas anyagon átáramló kipufogógázok nettó gázáramának jelenléte az adott anyaggal történő érintkezéskor; b) a szálak típusa; c) adott esetben a kötőanyag műszaki adatai; d) a szálak átlagos méretei; e) ömlesztett anyag minimális csomagolási sűrűsége kg/m³-ben; f) a gázáram és a hangelnyelő anyag közötti maximális érintkezési felület; (18) „hangtompító rendszer”: a gépjármű motorja és kipufogórendszere által keltett zaj mértékének korlátozását szolgáló alkatrészek teljes rendszert alkotó együttese; (19) „különböző típusú hangtompító rendszerek”: olyan hangtompító rendszerek, amelyek különösen a következő tulajdonságaikban jelentősen eltérnek egymástól: a) alkatrészeik kereskedelmi neve vagy védjegye; b) az alkatrészeiket alkotó anyagok jellemzői, az alkatrészek bevonatának kivételével; c) alkatrészeik alakja vagy mérete; d) legalább egy alkatrészük működési elve; e) alkatrészeik összeszerelési módja; f) a kipufogó-hangtompító rendszerek vagy az alkatrészek száma; (20) „csere-hangtompítórendszer vagy alkatrészei”: a hangtompító rendszer bármely a (17) bekezdés szerinti, járműben való felhasználásra szánt része a rendelet értelmében típusjóváhagyásra benyújtott járműbe beszerelt alkatrészek kivételével; (21) „hangjelző rendszer”: a hibrid elektromos és az elektromos közúti járművekhez használható rendszerek, amelyek információkat nyújtanak a jármű működéséről a gyalogosoknak és a veszélyeztetett úthasználóknak. 4. cikk A tagállamok általános kötelezettségei (1) A tagállamok a megengedett zajszintre és a kipufogórendszerre vonatkozó indokok alapján nem tagadhatják meg az uniós vagy nemzeti típusjóváhagyás megadását a gépjárműtípus vagy kipufogórendszer-típus, illetve az ilyen rendszer alkatrészére mint önálló műszaki egységre vonatkozóan, amennyiben az alábbi feltételek teljesülnek: a) a jármű megfelel az I. mellékletben szereplő követelményeknek; b) a 2007/46/EK irányelv 3. cikkének (25) bekezdése értelmében önálló műszaki egységnek tekintett kipufogórendszer vagy annak alkatrésze megfelel az e rendelet X. mellékletében szereplõ elõírásoknak. (2) A tagállamok a megengedett zajszintre és a kipufogórendszerre vonatkozó indokok alapján nem tagadhatják meg és nem tilthatják meg a járművek értékesítését, nyilvántartásba vételét, forgalomba helyezését vagy használatát, ha azok zajszintje és kipufogórendszere megfelel az I. melléklet előírásainak. (3) A tagállamok a megengedett zajszintre és a kipufogórendszerre vonatkozó indokok alapján nem tilthatják meg a 2007/46/EK irányelv 3. cikkének (25) bekezdése értelmében önálló műszaki egységnek tekintett kipufogórendszernek vagy bármely alkatrészének a forgalomba hozatalát, ha ez a rendszer, illetve alkatrészei megfelelnek egy olyan típusnak, amelyre ezen rendelet értelmében a típusjóváhagyást megadták. 5. cikk A gyártók általános kötelezettségei (1) A gyártók biztosítják, hogy a járművet, annak motorját és hangtompító rendszerét úgy tervezik meg, alakítják ki és szerelik össze, hogy a jármű normál használat során az előforduló rezgések ellenére is meg tudjon felelni ezen rendelet rendelkezéseinek. (2) A gyártók biztosítják, hogy a hangtompító rendszert úgy tervezik meg, alakítják ki és szerelik össze, hogy ésszerű mértékben ellen tudjon állni azoknak a korróziós jelenségeknek, amelyeknek a jármű igénybevételi körülményeiből adódóan ki van téve. (3) A gyártó felelősséggel tartozik a jóváhagyó hatóságnak a jóváhagyási eljárás minden vonatkozásáért, valamint a gyártás megfelelőségének biztosításáért, függetlenül attól, hogy a gyártó közvetlenül részt vesz-e a jármű, a rendszer, az alkatrész vagy az önálló műszaki egység gyártásának valamennyi szakaszában. 6. cikk Határértékek A II. melléklet rendelkezéseivel összhangban mért zajszint nem haladhatja meg a III. mellékletben előírt határértékeket. 7. cikk Felülvizsgálati záradék A Bizottság a rendelet III. mellékletének 3. oszlopában az 1. szakaszra vonatkozóan előírt dátumot követő három éven belül részletes tanulmányt készít annak megállapítására, hogy a zajhatárértékek megfelelőnek bizonyulnak-e. A tanulmány következtetései alapján a Bizottság adott esetben javaslatokat nyújthat be a rendelet módosítására. 8. cikk Kiegészítõ zajkibocsátási rendelkezések (1) A (2)–(6) bekezdés, valamint ezen bekezdés második albekezdése a belső égésű motorral felszerelt M1 és N1 kategóriájú járművekre vonatkozik. A járművek akkor felelnek meg a X. melléklet elõírásainak, ha a jármű gyártója a típusjóváhagyó hatóság számára benyújtott műszaki dokumentumokkal igazolja, hogy a járművek maximális és minimális motorfordulatszáma közötti különbség a BB’ vonalnál[17] nem haladja meg a 0,15 × S értéket a VIII. melléklet 2.3. pontjában a kiegészítõ zajkibocsátási rendelkezésekre vonatkozóan meghatározott szabályozási tartományon belüli vizsgálati körülmény esetében, és a II. mellékletben meghatározott feltételek figyelembevételével. (2) A járműnek a II. mellékletben meghatározott típus-jóváhagyási vizsgálat végrehajtásának körülményeitől eltérő, jellemző közúti vezetési körülmények közötti zajkibocsátása nem térhet el túlzott mértékben a vizsgálati eredménytől. (3) A jármű gyártója kizárólag abból a célból, hogy megfeleljen a rendeletben meghatározott zajkibocsátási követelményeknek, szándékosan nem módosíthat vagy állíthat be mechanikus, elektromos, termikus vagy egyéb eszközöket vagy eljárásokat, illetve nem szerelhet be olyan eszközöket vagy eljárásokat, amelyek a kiegészítő zajkibocsátási rendelkezésekre érvényes körülmények között jellemző közúti használat során nincsenek üzemben. (4) A járműnek meg kell felelnie az e rendelet VIII. mellékletében meghatározott követelményeknek. (5) A típus-jóváhagyási kérelemben a gyártó nyilatkozatot nyújt be a VIII. melléklet 1. függelékében meghatározott mintának megfelelően arról, hogy a jóváhagyandó járműtípus megfelel a 8. cikk (1) és (2) bekezdésében szereplő követelményeknek. 9. cikk Hangjelzõ rendszer Amennyiben a gyártók úgy döntenek, hogy hangjelző rendszert szerelnek be a járművekbe, teljesíteniük kell a X. melléklet előírásait. 10. cikk A mellékletek módosítása (1) A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az I–XI. melléklet módosítására vonatkozóan. (2) Ha a vizsgálati módszerre vonatkozó határértékek az ENSZ-EGB 51. számú előírásában vannak meghatározva, a Bizottság fontolóra veszi a III. mellékletben meghatározott műszaki követelmények helyettesítését az ENSZ-EGB 51. és 59. számú előírásában meghatározott megfelelő követelményekre történő közvetlen hivatkozással. 11. cikk A felhatalmazás gyakorlása (1) A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit ezen cikk határozza meg. (2) A Bizottság határozatlan időre szóló felhatalmazást kap a 10. cikk (1) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. (3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 10. cikk (1) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. Az említett határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a határozatban megjelölt napon lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. (4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot. (5) A 10. cikk (1) bekezdése értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlament vagy a Tanács az aktusról szóló értesítés kézhezvételétől számított két hónapon belül nem emel ellene kifogást, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az említett időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy nem emel kifogást. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére az említett időtartam egy hónappal meghosszabbodik. 12. cikk Kifogás a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok ellen (1) Az Európai Parlament és a Tanács az értesítés napját követő két hónapos időtartamon belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére az említett időtartam egy hónappal meghosszabbodik. (2) Ha az említett időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta az Európai Bizottságot, hogy nem emel kifogást, a felhatalmazáson alapuló jogi aktus a rendelkezéseiben megállapított időpontban hatályba lép. (3) Ha az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, az nem lép hatályba. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen kifogást emelő intézmény a kifogást megindokolja. 13. cikk Sürgõsségi eljárás (1) A 10. cikk (1) bekezdése értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus haladéktalanul hatályba lép és alkalmazandó, amennyiben nem emelnek ellene kifogást a (2) bekezdésnek megfelelően. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak küldött értesítésben meg kell indokolni a sürgősségi eljárás alkalmazását. (2) Az Európai Parlament és a Tanács a 11. cikk (5) bekezdésében foglalt eljárásnak megfelelően kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. A Bizottság ebben az esetben az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emelő határozatáról szóló értesítés kézhezvételét követően haladéktalanul hatályon kívül helyezi a jogi aktust. 14. cikk Átmeneti rendelkezések (1) Ez a rendelet nem érvényteleníti az olyan, járművek, rendszerek, alkatrészek vagy önálló műszaki egységek számára megadott EU-típusjóváhagyást, amelyet a 16. cikkben meghatározott dátum előtt hagytak jóvá. (2) A jóváhagyó hatóságok a 70/157/EGK irányelv feltételei szerint továbbra is kiterjesztik a jóváhagyásokat az ilyen járművekre, rendszerekre, alkatrészekre vagy önálló műszaki egységekre. (3) [DÁTUM: a rendelet hatálybalépését követő első öt évre vonatkozik]-ig nem érvényesek a 8. cikk követelményei az olyan soros hibrid hajtáslánccal felszerelt járművekre, amelyek a meghajtórendszerhez mechanikusan nem kapcsolódó kiegészítő belső égésű motorral vannak felszerelve. 15. cikk Hatályon kívül helyezés (1) A 70/157/EGK irányelv hatályát veszti. (2) A hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásokat ezen rendeletre történő hivatkozásnak kell tekinteni, és a XII. mellékletben található megfelelési táblázatnak megfelelően kell értelmezni. 16. cikk Hatálybalépés (1) Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. (2) Ez a rendelet [az elfogadás napját két évvel követő dátum]-tól/-től alkalmazandó. Ez a rendelet teljes egészében kötelezõ és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, [...]-án/-én. az Európai Parlament részérõl a Tanács részérõl az elnök az elnök [...] [...] A MELLÉKLETEK JEGYZÉKE I. melléklet: EU-típusjóváhagyás egy adott járműtípus zajszintje tekintetében 1. függelék: Adatközlõ lap 2. függelék: Az EU-típusbizonyítvány mintája 3. függelék: Jármű- és vizsgálati adatok II. melléklet: A gépjárművek által keltett zaj mérésére használt módszerek és műszerek 1. függelék: Ábrák III. melléklet: Határértékek IV. melléklet: Hangelnyelő szálas anyagokat tartalmazó hangtompító rendszerek 1. függelék: Ábra – Vizsgálóberendezés váltakozó nyomáson végzett kondicionáláshoz V. melléklet: A sűrített levegő által keltett zaj 1. függelék: Ábra – A mikrofonok elhelyezése a sűrített levegõ által keltett zaj méréséhez VI. melléklet: A járműgyártás megfelelőségének ellenőrzése VII. melléklet: A vizsgálati helyszínre vonatkozó műszaki előírások VIII. melléklet: || Mérési módszer a kiegészítõ zajkibocsátási rendelkezéseknek való megfelelés értékelésére || 1. függelék: A kiegészítõ zajkibocsátási rendelkezéseknek való megfelelés igazolása IX. melléklet: Intézkedések a hibrid és az elektromos járművek hallhatóságának biztosítására X. melléklet: || EU-típusjóváhagyás a kipufogórendszerek mint önálló műszaki egységek (csere‑kipufogórendszerek) zajszintjére vonatkozóan || 1. függelék: Adatközlõ lap || 2. függelék: Az EU-típusbizonyítvány mintája || 3. függelék: Az EU-típusjóváhagyási jel mintája || 4. függelék: Vizsgálóberendezés || 5. függelék: Mérési pontok a kipufogógáz-ellennyomás méréséhez XI. melléklet: A gyártás megfelelőségének ellenőrzése a kipufogórendszerre mint önálló műszaki egységre vonatkozóan XII. melléklet: Megfelelési táblázat I. melléklet EU-típusjóváhagyás egy adott járműtípus zajszintje tekintetében 1. || ADOTT JÁRMŰTÍPUS EU-TÍPUSJÓVÁHAGYÁSA IRÁNTI KÉRELEM 1.1. || A 2007/46/EK irányelv 7. cikkének (1) és (2) bekezdése szerint az, egy adott járműtípus zajszintjére vonatkozó EU-típusjóváhagyási kérelmet a jármű gyártójának kell benyújtania. 1.2. || Az adatközlõ lap mintája az 1. függelékben található. 1.3. || A jármű gyártójának a típusjóváhagyásra benyújtott járműtípus egy példányát a vizsgálatok lefolytatásáért felelõs műszaki szolgálat rendelkezésére kell bocsátania. 1.4 || A műszaki szolgálat kérésére be kell mutatni a kipufogórendszer és egy legalább olyan hengerűrtartalommal és legnagyobb névleges teljesítménnyel rendelkezõ motor mintapéldányát, mint amilyen a típusjóváhagyásra benyújtott járműbe kerül beépítésre. 2. || JELÖLÉSEK 2.1. || A kipufogó- és szívórendszerek alkatrészein – a rögzítõelemek és a csövek kivételével – fel kell tüntetni az alábbiakat: 2.1.1. || a rendszerek és alkatrészeik gyártójának védjegye vagy kereskedelmi neve; 2.1.2. || a gyártó kereskedelmi jelölése. 2.2. || Ezen jelöléseknek még a rendszernek a járműre történõ beépítése után is tisztán olvashatónak és kitörölhetetlennek kell lenniük. 3. || ADOTT JÁRMŰTÍPUS EU-TÍPUSJÓVÁHAGYÁSÁNAK MEGADÁSA 3.1. || Ha az alkalmazandó követelmények teljesülnek, az EU-típusjóváhagyást a 2007/46/EK irányelv 9. cikkének (3) bekezdése, illetve adott esetben a 10. cikkének (4) bekezdése értelmében meg kell adni. 3.2. || Az EU-típusbizonyítvány mintája a 2. függelékben található. 3.3. || Minden jóváhagyott járműtípusra jóváhagyási számot kell kiadni a 2007/46/EK irányelv VII. mellékletének megfelelõen. Ugyanaz a tagállam nem adhatja ki ugyanazt a számot több járműtípusra. 4. || A TÍPUSJÓVÁHAGYÁSOK MÓDOSÍTÁSAI || Az ezen rendelet értelmében jóváhagyott típus módosítása esetén a 2007/46/EK irányelv 13., 14., 15. és 16. cikkében, valamint 17. cikkének (4) bekezdésében foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni. 5. || A GYÁRTÁS MEGFELELÕSÉGÉVEL KAPCSOLATOS INTÉZKEDÉSEK 5.1. || A gyártás megfelelõségének biztosítására a 2007/46/EK irányelv 12. cikkében megállapított követelményeknek megfelelõ intézkedéseket kell végrehajtani. 5.2. || Különös rendelkezések: 5.2.1. || A rendelet VI. mellékletében meghatározott vizsgálatok megfelelnek a 2007/46/EK irányelv X. mellékletének 2.3.5. pontjában leírtaknak. 5.2.2. || A 2007/46/EK irányelv X. mellékletének 3. pontja rendes körülmények között kétévenként egy vizsgálatot ír elõ. 1. függelék (…) számú adatközlõ lap járműnek a megengedett zajszint és a kipufogórendszer tekintetében történõ EU-típusjóváhagyásához, a 2007/46/EK irányelv I. melléklete[18] szerint Az alábbi adatokat kell adott esetben tartalomjegyzékkel ellátva három példányban benyújtani. A rajzokat megfelelő méretarányban és részletezettséggel, A4-es formátumban vagy A4-es formátumra összehajtva kell benyújtani. Amennyiben vannak fényképek, azoknak megfelelően részletesnek kell lenniük. Ha a rendszerek, alkatrészek vagy önálló műszaki egységek elektronikus vezérléssel rendelkeznek, a teljesítményükre vonatkozó információkat is meg kell adni. 0. Általános adatok 0.1. Gyártmány (a gyártó által bejegyzett védjegy): 0.2. Típus és általános kereskedelmi megnevezés(ek): 0.3. Típusazonosító ismertetőjelek, amennyiben azok fel vannak tüntetve a járművön (b): 0.3.1. A jelölés elhelyezése: 0.4. Jármű-kategória (c): 0.5. A gyártó neve és címe: 0.8. Az összeszerelő üzem(ek) címe(i): 1. A jármű általános szerkezeti jellemzői 1.1. Egy reprezentatív járműről készített fényképek és/vagy rajzok: 1.3.3. Meghajtott tengelyek (száma, helyzete, összekapcsolása): 1.6. A motor helye és elrendezése: 2. Tömegek és méretek (e) (kg és mm) (adott esetben hivatkozás a rajzokra) 2.4. A jármű mérettartománya (teljes): 2.4.1. A felépítmény nélküli alváznál: 2.4.1.1. Hosszúság (j): 2.4.1.2. Szélesség (k): 2.4.2. Felépítménnyel ellátott alvázra: 2.4.2.1. Hosszúság (j): 2.4.2.2. Szélesség (k): 2.6. A jármű tömege felépítménnyel együtt, menetkész állapotban, vagy az alváz tömege vezetőfülkével együtt, amennyiben a gyártó a felépítményt nem szerelte fel (ideértve az alapfelszerelést, hűtőközeget, olajokat, tüzelőanyagot, szerszámokat és pótkereket, valamint a járművezetővel) (o) (legnagyobb és legkisebb): 3. Motor (q) 3.1. Gyártó: 3.1.1. A gyártó motorkódja: (a motoron feltüntetett jelölés szerint vagy más azonosítási módszer szerint): 3.2. Belső égésű motor 3.2.1.1. Működési elv: külső gyújtású/kompressziós gyújtású/négyütemű/kétütemű[19] 3.2.1.2. A hengerek száma és elrendezése: 3.2.1.2.3. Gyújtási sorrend: 3.2.1.3. Hengerűrtartalom (s): cm3 3.2.1.8. Legnagyobb teljesítmény (t): kW/min–1 (a gyártó által megadott érték) 3.2.4. Tüzelőanyag-ellátás: 3.2.4.1. Porlasztó(ko)n keresztül: igen/nem[20] 3.2.4.1.2. Típus(ok): 3.2.4.1.3. Darabszám: 3.2.4.2. Tüzelőanyag-befecskendezésen keresztül (csak kompressziós gyújtású motoroknál): igen/nem[21] 3.2.4.2.2. Működési elv: közvetlen befecskendezés/előkamrás/örvénykamrás[22] 3.2.4.2.4. Fordulatszám-szabályozó: 3.2.4.2.4.1. Típus: 3.2.4.2.4.2.1. Leszabályozási fordulatszám terhelés mellett: min–1 3.2.4.3. Tüzelőanyag-befecskendezésen keresztül (csak külső gyújtású motornál): igen/nem[23] 3.2.4.3.1. Működési elv: szívócsővezeték (egy-/többpontos[24])/közvetlen befecskendezés/egyéb (pontosítsa)[25] 3.2.8. Szívórendszer: 3.2.8.4.2. Levegőszűrő, rajzok; vagy 3.2.8.4.2.1. Gyártmány(ok): 3.2.8.4.2.2. Típus(ok): 3.2.8.4.3. Szívászaj-csökkentő, rajzok; vagy 3.2.8.4.3.1. Gyártmány(ok): 3.2.8.4.3.2. Típus(ok): 3.2.9. Kipufogórendszer 3.2.9.2. A kipufogórendszer leírása és/vagy rajza: 3.2.9.4. Kipufogódob(ok): Elülső, középső és hátsó dob esetében: szerkezet, típus, jelölés, ahol a külső zaj miatt szükséges: zajcsökkentő intézkedések a motorház és a motor esetében: 3.2.9.5. A kipufogónyílás helye: 3.2.9.6. Szálas anyagokat tartalmazó kipufogódob: 3.2.12.2.1. Katalizátor: igen/nem[26] 3.2.12.2.1.1. Katalizátorok és elemek száma: 3.3. Villanymotor: 3.3.1. Típus (tekercselés, gerjesztés): 3.3.1.1. Legnagyobb óránkénti teljesítmény: kW 3.3.1.2. Üzemi feszültség: V 3.4. Más motorok, hajtóművek és kombinációik (az ilyen motorok vagy hajtóművek műszaki jellemzői): 4. Erőátvitel (v) 4.2. Típusa (mechanikus, hidraulikus, elektromos stb.): 4.6. Áttételi viszonyszámok: Sebességfokozat || Belsõ áttételi viszonyszám (a sebességváltó kimenőtengely‑fordulatszáma a motorhoz viszonyítva) || Végsõ áttételi viszonyszám(ok) (a sebességváltó kimenőtengely‑fordulatszáma a hajtott kerék fordulatszámához viszonyítva) || Össz­áttételi viszony­szám Legnagyobb érték CVT[27] esetén 1 2 3 … Legkisebb érték CVT[28] esetén Hátramenet || || || 4.7. A jármű legnagyobb sebessége (és a fokozatok adatai, amelyekben ez elérhető) (km/h) (w): 6. Felfüggesztés 6.6. Gumiabroncsok és kerekek: 6.6.2. A gördülési sugarak felső és alsó határértékei: 6.6.2.1. 1. tengely: 6.6.2.2. 2. tengely: 6.6.2.3. 3. tengely: 6.6.2.4. 4. tengely: stb. 9. Felépítmény (nem vonatkozik az M1 kategóriába tartozó gépjárművekre) 9.1. A felépítmény típusa: 9.2. Felhasznált anyagok és az összeszerelés módja: 12. Vegyes 12.5. Adatok a zajcsökkentést szolgáló, a motorhoz nem kapcsolódó bármely berendezésről (ha más pontban nem szerepel): További adatok terepjáró járművek esetében: 1.3. A tengelyek és kerekek száma: 2.4.1. Felépítmény nélküli alváznál: 2.4.1.4.1. Megközelítési szög (na): … fok 2.4.1.5.1. Elhagyási szög (nb): … fok 2.4.1.6. Szabad magasság (a 2007/46/EK irányelv II. melléklete A. szakaszának 4.5. pontja szerint) 2.4.1.6.1. A tengelyek között: 2.4.1.6.2. Az első tengely(ek) alatt: 2.4.1.6.3. A hátsó tengely(ek) alatt: 2.4.1.7. Terepszög (nc): … fok 2.4.2. Felépítménnyel ellátott alvázra: 2.4.2.4.1. Megközelítési szög (na): … fok 2.4.2.5.1. Elhagyási szög (nb): … fok 2.4.2.6. Szabad magasság (a 2007/46/EK irányelv II. melléklete A. szakaszának 4.5. pontja szerint) 2.4.2.6.1. A tengelyek között: 2.4.2.6.2. Az első tengely(ek) alatt: 2.4.2.6.3. A hátsó tengely(ek) alatt: 2.4.2.7. Terepszög (nc): … fok 2.15. Hegymeneti elindulási képesség (pótkocsi nélküli jármű): … % 4.9. Differenciálzár: igen/nem/választható[29] Dátum, ügyiratszám 2. függelék Minta EU-típusbizonyítvány (Legnagyobb méret: A4 [210 x 297 mm]) A hatóság pecsétjének helye Értesítés jármű/alkatrész/önálló műszaki egység[30] típusa – típusjóváhagyásának megadásárról[31] – típusjóváhagyásának kiterjesztésérõl[32] – típusjóváhagyásának elutasításáról[33] – típusjóváhagyásának visszavonásáról[34] tekintettel a legutóbb a(z) .../.../EU irányelvvel módosított .../.../EU irányelvre. A típusjóváhagyás száma: A kiterjesztés indoka: I. SZAKASZ 0.1. Gyártmány (a gyártó által bejegyzett védjegy): 0.2. Típus és általános kereskedelmi megnevezés(ek): 0.3. Típusazonosító ismertetőjelek, amennyiben azok fel vannak tüntetve a járművön/alkatrészen/önálló műszaki egységen[35][36] 0.3.1. A jelölés elhelyezése: 0.4. Jármű-kategória[37]: 0.5. A gyártó neve és címe: 0.7. Alkatrészek és önálló műszaki egységek esetében az EU-típusjóváhagyási jel elhelyezésének helye és módja: 0.8. Az összeszerelő üzem(ek) címe(i): II. SZAKASZ 1. Esetleges kiegészítő adatok: lásd a 3. függeléket 2. A vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat: 3. A vizsgálati jegyzőkönyv dátuma: 4. A vizsgálati jegyzőkönyv száma: 5. (Esetleges) megjegyzések: lásd a 3. függeléket 6. Hely: 7. Dátum: 8. Aláírás: 9. A jóváhagyó hatóságnál kérésre hozzáférhető dokumentációk jegyzéke mellékelve van. 3. függelék Jármű- és vizsgálati adatok[38] 1. || A jármű kereskedelmi neve vagy védjegye: 2. || Járműtípus: 2.1. || Megengedett össztömeg, adott esetben a félpótkocsi tömegével együtt: 3. || A gyártó neve és címe: 4. || A gyártó képviselõjének (ha van) neve és címe: 5. || Motor: 5.1. || Gyártó: 5.2. || Típus: 5.3. || Modell: 5.4. || Legnagyobb névleges teljesítmény (EGB): ............. kW ............. min–1 (fordulat/perc) motorfordulatszámon. 5.5. || Motor fajtája: például külsõ gyújtású, kompressziós gyújtású stb. 1/ 5.6. || Munkaciklusok: kétütemű vagy adott esetben négyütemű 5.7. || Hengerűrtartalom (adott esetben): 6. || Erőátvitel: nem automata/automata sebességváltó 2 6.1. || Sebességfokozatok száma: 7. || Felszerelés: 7.1. || Kipufogódob: 7.1.1. || Gyártó vagy meghatalmazott képviselő (ha van): 7.1.2. || Modell: 7.1.3. || Típus: .......... a(z) ................ számú rajznak megfelelően 7.2. || Szívászaj-csökkentő: 7.2.1. || Gyártó vagy meghatalmazott képviselő (ha van): 7.2.2. || Modell: 7.2.3. || Típus: .......... a(z) ................ számú rajznak megfelelően 7.3. || Burkolati elemek 7.3.1. || A jármű gyártója által meghatározott zajvédő burkolat elemei: 7.3.2. || Gyártó vagy meghatalmazott képviselő (ha van): 7.4. || Gumiabroncsok: 7.4.1. || A gumiabroncs(ok) mérete (tengelyenként): 8. || Méretek: 8.1. || A jármű hossza (lveh): ……..… mm 8.2. || A gázpedál lenyomásának pontja: .......... m-rel az AA’ vonal előtt 8.2.1. || Motorfordulatszám „i” fokozatban a következő értéknél: AA’ / PP’ 1/ ….. min–1 (fordulat/perc) || BB’ .…. min–1 (fordulat/perc) 8.2.2. || Motorfordulatszám (i+1) fokozatban a következő értéknél: AA’ / PP’ 1/ ..... min–1 (fordulat/perc) || BB’ ..... min–1 (fordulat/perc) 8.3. || A gumiabroncs(ok) típus-jóváhagyási száma: || amennyiben nem áll rendelkezésre, a következő adatokat kell megadni: 8.3.1. || A gumiabroncs gyártója: 8.3.2. || A gumiabroncstípus (tengelyenként) kereskedelmi leírása (például kereskedelmi név, sebességindex, terhelési index):…………………………………………..……… 8.3.3. || A gumiabroncs mérete (tengelyenként): ……………………………………………………………... 8.3.4. || Típus-jóváhagyási szám (ha van):…..…………………………………………... 8.4. || A mozgó jármű zajszintje: || Vizsgálati eredmény (Lurban):…………… dB(A) || Vizsgálati eredmény (Lwot):…………… dB(A) || Vizsgálati eredmény (Lcruise):…………… dB(A) || kP-tényező: ………………….. 8.5. || Az álló jármű zajszintje: || A mikrofon elhelyezése és tájolása (a II. melléklet 1. függelékének 2. ábrája szerint) || Álló helyzetben elvégzett vizsgálat eredménye:… dB(A) 8.6. || A sűrített levegő zajszintje: || Vizsgálati eredmény a következőkre vonatkozóan: || – üzemi fék: …………. dB(A) || – rögzítőfék: …………. dB(A) || – a nyomásszabályozó működtetése közben: …… dB(A) 9. || A jármű jóváhagyásra történő benyújtásának dátuma: 10. || A típus-jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat: 11. || A szolgálat által kiadott vizsgálati jegyzőkönyv dátuma: 12. || A szolgálat által kiadott vizsgálati jegyzőkönyv száma: 13. || A jóváhagyási jel helye a járművön: 14. || Hely: 15. || Dátum: 16. || Aláírás: 17. || A dokumentum mellékletét képezik a következő dokumentumok (a fenti jóváhagyási számot mindegyiken fel kell tüntetni): ……………………………… || ……………………………………………………………………………………. || a motorról és a hangtompító rendszerről készült rajzok és/vagy fényképek, ábrák és tervek; || a hangtompító rendszert alkotó, megfelelően azonosított alkatrészek listája. 18. || A jóváhagyás kiterjesztésének indoka: 19. || Észrevételek _____________________________________ 1/ Amennyiben nem hagyományos motort használnak, akkor ezt fel kell tüntetni. 2/ A nem kívánt rész törlendő. II. melléklet A gépjárművek által keltett zaj mérésére használt módszerek és műszerek 1. || MÉRÉSI MÓDSZEREK 1.1. || A jóváhagyásra beadott járműtípus által keltett zajt az ebben a mellékletben leírt két módszerrel, a mozgásban lévõ járműre és az álló járműre vonatkozóan kell megmérni43. Olyan járművek esetében, amelyeknél a jármű álló helyzetében a belsõ égésű motor nem működik, csak a mozgó jármű zajkibocsátását kell megmérni. A 2800 kg-ot meghaladó megengedett legnagyobb tömegű járművek esetében az V. mellékletben leírt jellemzõknek megfelelõ, sűrített levegõ által keltett zajt mérõ kiegészítõ vizsgálatot is kell végezni az álló járművön, amennyiben a sűrített levegõvel működõ fékberendezés a jármű részét képezi. 1.2. || Az 1.1. pontban meghatározott vizsgálatok szerint mért két értéknek szerepelnie kell a vizsgálati jegyzõkönyvben és az I. melléklet 3. függelékében található mintának megfelelõ nyomtatványon. 2. || MÉRÕMŰSZEREK 2.1. || Akusztikai mérések || A zajszint méréséhez precíziós zajszintmérõ készüléket vagy azzal egyenértékű, 1. osztályba tartozó műszerekre vonatkozó követelményeknek (az esetlegesen használt javasolt szélernyõvel együtt is) megfelelõ készüléket kell használni. Ezen követelmények a Nemzetközi Elektrotechnikai Bizottság (IEC) „IEC 61672‑1:2002: Precíziós zajszintmérõk” szabványának második kiadásában szerepelnek. || A méréseket az akusztikai mérõműszer „gyors válasz” üzemmódját, és az ugyancsak az „IEC 61672-1:2002” szabványban leírt „A” súlyozási görbét alkalmazva kell elvégezni. Olyan rendszer használata esetén, amely az „A” súlyozású hangnyomásszint periodikus figyelését is tartalmazza, az adatokat 30 ms‑os (millimásodperces) vagy annál rövidebb idõközönként kell mérni. || A műszer karbantartását és kalibrálását a gyártó utasításainak megfelelõen kell végezni. 43 Az álló járművön végzett vizsgálatnak az a célja, hogy a használatban lévő járművek ezen ellenőrzési módszerét használó hivatalok számára a szükséges referenciaértékekkel szolgáljon. 2.2. || A követelményeknek való megfelelés || Az akusztikai mérõműszerek megfelelõségét az érvényes megfelelõségi tanúsítványok megléte alapján kell ellenõrizni. Ezeket a tanúsítványokat érvényesnek kell tekinteni, ha a szabványoknak való megfelelés tanúsítását hangkalibrációs eszközök esetében a megelõzõ 12 hónapos idõszakban, zajmérõ műszerek esetében pedig a megelõzõ 24 hónapos idõszakban végezték el. A megfelelõségi vizsgálatokat olyan laboratóriumban kell elvégezni, amely jogosult a megfelelõ szabványokkal kapcsolatos kalibrációk elvégzésére. 2.3. || A teljes akusztikus mérõrendszer kalibrálása a méréssorozathoz || Minden méréssorozat kezdetén és végén a teljes akusztikus mérõrendszert egy olyan hangkalibrátorral kell ellenõrizni, amely megfelel az IEC 60942:2003 szabványban meghatározott 1. pontossági osztályba tartozó hangkalibrátorokra vonatkozó követelményeknek. A mért eredmények közötti különbség további kiigazítások nélkül legfeljebb 0,5 dB lehet. Amennyiben az eltérés meghaladja ezt a mértéket, a legutolsó megfelelõ ellenõrzést követõ mérések eredményeit figyelmen kívül kell hagyni. 2.4. || A motorfordulatszám-mérés műszerei || A motorfordulatszám méréséhez olyan műszereket kell használni, amelyek mérési pontossága legfeljebb ± 2 százalékkal tér el a valós értéktõl azokon a fordulatszámokon, amelyeken a méréseket el kell végezni. Folyamatosan mérõ műszerek használata esetén a jármű közúti sebességét olyan műszerrel kell mérni, amelynek pontossága ±0,5 km/h-n belül van. Ha a vizsgálatok során nem folyamatos sebességmérést alkalmaznak, a pillanatnyi sebességértékeket mérõ műszernek legalább ±0,2 km/h-s mérési pontosságot kell biztosítania. 2.5. || Meteorológiai műszerek || A vizsgálat során a környezeti körülmények megfigyelésére használt meteorológiai műszereknek legalább az alábbi mérési pontosságra vonatkozó követelményeknek kell megfelelniük: - hõmérõ: ±1 °C; - szélsebességmérõ: ±1,0 m/s; - légköri nyomást mérõ eszköz (barométer): ±5 hPa; - relatív páratartalmat mérõ eszköz: ±5 %. 3. || MÉRÉSI KÖRÜLMÉNYEK 3.1. || A vizsgálati helyszín1 és a környezeti feltételek || A vizsgálati helyszínnek alapjában véve vízszintesnek, a próbapálya felületének pedig száraznak kell lennie. A vizsgálati helyszínnek olyannak kell lennie, hogy ha egy kisméretű, nem irányított hangot kibocsátó zajforrást helyeznek a felületének a középpontjába (a PP’ mikrofonvonal[39] és a CC’ járműsáv[40] középvonalának metszéspontjába), a félgömbfelületre vonatkoztatott akusztikai divergenciától való eltérések ne legyenek ±1 dB-nél nagyobbak. || Ezt a feltételt akkor kell teljesítettnek tekinteni, ha teljesülnek a következõ követelmények: || a) A pálya középpontjától számított 50 méteren belül nincsenek nagyméretű hangvisszaverõ tárgyak, például kerítések, sziklák, hidak vagy épületek; || b) A próbapálya és a helyszín felülete száraz, és nem takarja semmilyen hangelnyelõ anyag, például porhó vagy laza törmelék; || c) A mikrofon közelében nincsenek olyan akadályok, amelyek befolyásolhatnák a hangteret, és senki nem áll a mikrofon és a zajforrás között. A méréseket végzõ személynek olyan helyzetet kell elfoglalnia, hogy ne befolyásolja a műszer által mért értékeket. || A méréseket tilos kedvezõtlen idõjárási feltételek között elvégezni. Meg kell bizonyosodni arról, hogy az eredményeket nem befolyásolják széllökések. || A meteorológiai műszereket a vizsgálati terület mellett, 1,2 m ± 0,02 m magasságban kell elhelyezni. A méréseket olyankor kell elvégezni, amikor a környezeti levegõ hõmérséklete +5 °C és +40 °C között van. || A vizsgálatokat nem szabad olyan idõben végezni, amikor a zajmérés ideje alatt a szélsebesség – a széllökéseket is beleértve – a mikrofon magasságában meghaladja az 5 m/s-ot. A zajmérés ideje alatt mért hõmérséklet-, szélsebesség-, szélirány-, relatívpáratartalom- és légnyomásértékeket rögzíteni kell. || A mérések során figyelmen kívül kell hagyni minden olyan kiugró zajértéket, amely nem kapcsolódik a jármű általános zajszintjellemzõihez. || A háttérzajt közvetlenül a járművizsgálat-sorozat elõtt és után, 10 másodpercen keresztül kell mérni. Ezeket a méréseket a vizsgálat alatt használt mikrofonokkal és mikrofonpozíciókban kell elvégezni. A jegyzõkönyvben a legnagyobb „A” súlyozású hangnyomásszintet kell feltüntetni. || A háttérzajnak (az esetleges szélzúgással együtt) legalább 10 dB-lel a jármű által a vizsgálat során keltett „A” súlyozású hangnyomásszint alatt kell lennie. Ha a környezeti zaj és a mért zaj közötti különbség 10 és 15 dB(A) között van, a vizsgálati eredmények kiszámításához az alábbi táblázatban megadott korrekciós értékeket ki kell vonni a zajszintmérõ által mért értékekbõl: 1/ || Összhangban ezen rendelet VII. mellékletével. A környezeti zaj és a mérendő zaj közötti különbség, dB(A) || 10 || 11 || 12 || 13 || 14 || 15 Korrekció, dB(A) || 0,5 || 0,4 || 0,3 || 0,2 || 0,1 || 0,0 3.2. || Jármű 3.2.1. || A vizsgált járművet úgy kell kiválasztani, hogy az összes, ugyanazon típusba tartozó, forgalomba hozott jármű megfeleljen e rendelet követelményeinek. A méréseket – a nem szétkapcsolható járművek kivételével – pótkocsi nélkül kell elvégezni. A méréseket az alábbi táblázat szerint meghatározott mt vizsgálati tömegű járműveken kell elvégezni: Jármű-kategória || Jármű vizsgálati tömege (mt) M1 || mt = mro N1 || mt = mro N2, N3 || mt = 50 kg/névleges motorteljesítmény kW A vizsgálati tömeg eléréséhez szükséges kiegészítõ rakományt a jármű meghajtott hátsó tengelye(i) fölé kell elhelyezni. A kiegészítõ rakomány tömege a hátsó tengely engedélyezett legnagyobb terhelésének 75 %-ában van korlátozva. A tényleges tömeg legfeljebb ± 5 %-kal térhet el a meghatározott vizsgálati tömegtõl. Ha a kiegészítõ rakomány tömegközéppontját nem lehet a hátsó tengely középpontja fölé igazítani, a jármű vizsgálati tömege nem haladhatja meg a jármű terheletlen állapotában az elülsõ és hátsó tengelyére esõ összterhelés és a kiegészítõ rakomány együttes tömegét. A kettõnél több tengellyel rendelkezõ járművek vizsgálati tömegének meg kell egyeznie a kéttengelyes járművek vizsgálati tömegével. M2, M3 || mt = mro – a kocsikísérõ tömege (ha van kocsikísérõ) 3.2.2. || A gumiabroncsok gördülési zajkibocsátását a gépjárművek általános biztonságáról szóló 661/2009/EK rendelet szabályozza. A vizsgálat során a járműre jellemzõ gumiabroncsokat kell használni. Ezeket a járműgyártónak kell kiválasztania, és a gumiabroncsok jellemzõit fel kell tüntetni a rendelet I. mellékletének 3. függelékében. Ezek méretének meg kell egyezniük a járműhöz eredeti felszerelésként megadott gumiabroncsméretek valamelyikével. Az adott típusú gumiabroncsnak a járművel egy idõben kereskedelmi forgalomban megvásárolhatónak kell lennie. 2 A gumiabroncsokat a jármű gyártója által a jármű vizsgálati tömegéhez javasolt nyomásra kell felfújni. A gumiabroncsok barázdáinak legalább a jogszabályban elõírt mélységűnek kell lenniük. 3.2.3. || A mérések megkezdése elõtt a motort normál üzemi állapotba kell hozni. 3.2.4. || Amennyiben a járművet kétkerék-meghajtáson kívül más meghajtási üzemmóddal is ellátták, akkor a járművet a normál közúti közlekedésre való üzemmódban kell vizsgálni. 3.2.5. || Ha a jármű egy vagy több automatikus működtetésű hűtõventilátorral van felszerelve, akkor a rendszer működésébe a mérések során nem szabad beavatkozni. 3.2.6. || Ha a jármű szálas anyagokat tartalmazó kipufogórendszerrel van felszerelve, a vizsgálat megkezdése elõtt a kipufogórendszert a IV. mellékletben foglaltaknak megfelelõen kondicionálni kell. 2 || Amennyiben a gumiabroncsok jelentõs mértékben hozzájárulnak az általános zajkibocsátáshoz, figyelembe kell venni a gumiabroncs/út zajkibocsátására vonatkozó meglévõ közigazgatási rendelkezéseket. A vonóabroncsokat, a téli gumiabroncsokat és a különleges használatú abroncsokat a gyártó kérésére ki kell zárni a típus-jóváhagyási és gyártásmegfelelõségi mérésekbõl az ENSZ-EGB 117. számú elõírása értelmében (HL L 231., 2008.8.29., 19. o.). 4. || VIZSGÁLATI MÓDSZEREK 4.1. || A mozgásban lévõ járművek által keltett zaj mérése 4.1.1. || Általános vizsgálati körülmények || A próbapályán ki kell jelölni két, a PP’ vonallal párhuzamos és 10 méterrel az elõtt, illetve 10 méterrel az után húzódó AA’, illetve BB’ vonalat. || A jármű mindegyik oldalán és mindegyik sebességfokozatban legalább négy mérést kell végezni. Beállítási célból végezhetõk elõzetes mérések, de ezek eredményeit figyelmen kívül kell hagyni. || A mikrofont a talajszint felett 1,2 ± 0,02 méterre kell elhelyezni a próbapálya CC’ referenciaegyenesétõl 7,5 ± 0,05 m távolságban. || Szabad hangtér esetében (lásd az IEC 61672-1:2002 szabványt) a referenciatengelynek vízszintesnek kell lennie, és merõlegesen kell állnia a jármű CC’ vonallal jelzett útvonalára. 4.1.2. || A járművek specifikus vizsgálati körülményei 4.1.2.1. || Az M1, M2 ≤ 3 500 kg és N1 kategóriába tartozó járművek || A jármű középvonala által leírt útvonalnak az AA’ vonal megközelítésétõl kezdve egészen addig, amíg a jármű hátulja át nem halad a BB’ vonal fölött, azaz a vizsgálat teljes idõtartama alatt a lehetõ legpontosabban kell követnie a CC’ vonalat. Amennyiben a járművet kétkerék-meghajtáson kívül más meghajtási üzemmóddal is ellátták, akkor a vizsgálatot a normál közúti közlekedésre szánt üzemmódban kell elvégezni. || Ha a jármű kézi kiegészítõ sebességváltóval vagy szorzóáttételes hajtótengellyel van felszerelve, akkor azt az állást kell választani, amelyet normál városi közlekedésnél használnak. A lassú haladáshoz, a parkoláshoz és fékezéshez használt sebességfokozatok egyik esetben sem választhatók. || A jármű vizsgálati tömegének meg kell felelnie a 3.2.1. pontban található táblázatban foglalt elõírásoknak. || A vizsgálati sebesség 50 km/h ± 1 km/h. A vizsgálati sebességet akkor kell elérni, amikor a referenciapont a PP’ vonalhoz ér. 4.1.2.1.1. || Fajlagos teljesítménymutató (PMR) || A PMR meghatározásának módja: || PMR = (Pn / mt) × 1 000 kg/kW || A fajlagos teljesítménymutatót (PMR) a gyorsulás kiszámításához használják. 4.1.2.1.2. || A gyorsulás kiszámítása || A gyorsulási számítások csak az M1, N1 és M2 ≤ 3 500 kg kategóriára alkalmazhatók. || Minden gyorsulást a jármű próbapályán elért különbözõ sebességeinek felhasználásával kell kiszámítani3. A megadott képletek alapján kell kiszámítani az awot i, az awot i+1 és az awot test értéket. Az AA’, illetve a PP’ vonalnál elért sebesség definíció szerint a járműnek a referenciapont AA’ (vAA’), illetve PP’ (vPP’) vonalon való áthaladása pillanatában mérhetõ sebessége. A BB’ vonalnál mért sebesség (vBB’) az abban a pillanatban mért sebesség, amikor a jármű hátulja áthalad a BB’ vonal fölött. A gyorsulás megállapítására használt módszert fel kell tüntetni a vizsgálati jegyzõkönyvben. || A jármű referenciapontjának definíciója miatt a jármű hosszát (lveh) másképpen értelmezzük az alábbi képletben. Amennyiben a referenciapont a jármű elején van, az l = lveh, ha a közepén: l = ½ lveh , ha pedig a végén: l = 0. 3/ || Lásd a VII. mellékletben található 1. ábrát. 4.1.2.1.2.1 || Számítási eljárás a rögzített sebességfokozatokkal vizsgált, kézi kapcsolású sebességváltóval, automata sebességváltóval, adaptív sebességváltóval, illetve fokozatmentes automata sebességváltóval (CVT[41]) rendelkezõ járművek esetében: || awot test = ((vBB’ / 3,6)² – (vAA’ / 3,6)²) / (2 * (20 +l )) || A sebességfokozat kiválasztásához használt awot test értéknek az egyes érvényes mérési menetek négy awot test, i átlagának kell lennie. || Az elõgyorsítás megengedett. A gázpedál AA’ vonal elõtti lenyomásának pontját a jármű- és a vizsgálati adatok között fel kell tüntetni (lásd az I. melléklet 3. függelékét). 4.1.2.1.2.2. || Számítási eljárás a nem rögzített sebességfokozatokkal vizsgált, automata sebességváltóval, adaptív sebességváltóval, illetve fokozatmentes automata sebességváltóval (CVT) rendelkezõ járművek esetében: || A sebességfokozat kiválasztásához használt awot test értéknek az egyes érvényes mérési menetek négy awot test, i átlagának kell lennie. || Ha a 4.1.2.1.4.2. pontban leírt eszközökkel és intézkedésekkel a sebességváltómű működését a vizsgálati követelmények teljesítése érdekében szabályozni lehet, az awot test értékét a következõ egyenlettel kell kiszámolni: || awot test = ((vBB’ / 3,6)² – (vAA’ / 3,6)²) / (2 * (20 +l )) || Az elõgyorsítás megengedett. || Ha a 4.1.2.1.4.2. pontban leírt eszközök vagy intézkedések egyikét sem alkalmazzák, az awot test értékét a következõ egyenlettel kell kiszámítani: || awot_testPP-BB = ((vBB’ / 3,6)² – (vPP’ / 3,6)²) / (2 * (10 + l)) || Elõgyorsítás alkalmazása tilos. || A gázpedált akkor kell lenyomni, amikor a jármű referenciapontja az AA’ vonal fölött áthalad. 4.1.2.1.2.3. || Célgyorsulás || Az aurban célgyorsulás, amely statisztikai vizsgálatokból származik, a városi közlekedés jellemzõ gyorsulási értékét határozza meg. Ez olyan függvényérték, amely a jármű PMR-értékétõl függ. || Az aurban célgyorsulás definíciója: || aurban = 0,63 * log10 (PMR) – 0,09 4.1.2.1.2.4. || Referenciagyorsulás || Az awot ref referenciagyorsulás azt az elõírt gyorsulást határozza meg, amelyet el kell elérni a próbapályán végzett gyorsulási vizsgálat során. Ez olyan függvényérték, amely a jármű fajlagos teljesítménymutatójától (PMR-értékétõl) függ. A függvény a különbözõ jármű-kategóriák esetében eltérõ. || Az awot ref referenciagyorsulás definíciója: || awot ref = 1,59 * log10 (PMR) – 1,41 PMR ≥ 25 esetén || awot ref = aurban = 0,63 × log10 (PMR) – 0,09 PMR < 25 esetén 4.1.2.1.3. || kP részleges teljesítménytényezõ || A kP részleges teljesítménytényezõt (lásd a 4.1.3.1. pontot) az M1 és az N1. kategóriába tartozó járművek gyorsulási és állandó sebesség mellett végzett vizsgálatai során kapott eredmények súlyozott összesítéséhez használják. || Az egyetlen sebességfokozatra vonatkozó vizsgálatoktól eltekintve az awot ref értéket kell használni az awot test helyett (lásd a 3.1.3.1. pontot). 4.1.2.1.4. || A sebességfokozat kiválasztása || A vizsgálat során használt sebességfokozatok kiválasztása az egyes fokozatok teljesen nyitott fojtószeleppel végzett gyorsítási vizsgálathoz szükséges awot ref referenciagyorsuláshoz viszonyított, ugyancsak teljesen nyitott fojtószelep mellett mért awot fajlagos gyorsítási potenciáljától függ. || Egyes járművek a sebességváltóművet szabályozó szoftverprogramokkal vagy üzemmódokkal rendelkezhetnek (pl. sportos, téli, adaptív). Ha egy ilyen jármű eltérõ üzemmódokban is érvényes gyorsulási értékeket tud elérni, a jármű gyártójának bizonyítania kell a műszaki szolgálat számára, hogy a jármű vizsgálata abban az üzemmódban történik, amely az awot ref értékhez legközelebb esõ gyorsulást éri el. 4.1.2.1.4.1. || Rögzített sebességfokozatokkal vizsgált, kézi kapcsolású sebességváltóval, automata sebességváltóval, adaptív sebességváltóval, illetve fokozatmentes automata sebességváltóval rendelkezõ járművek || A sebességfokozatok kiválasztásának lehetséges körülményei: || a) Ha a gyorsulás egy adott fokozatban nem tér el ±5 %-nál nagyobb mértékben az awot ref referenciagyorsulástól, és nem nagyobb 3,0 m/s2-nél, akkor abban a fokozatban kell a vizsgálatot elvégezni. || b) Ha egyik fokozatban sem érhetõ el az elõírt gyorsulást, akkor ki kell választani egy, a referenciagyorsulásnál nagyobb mértékű gyorsulást biztosító „i” fokozatot és egy, a referenciagyorsulásnál kisebb mértékű gyorsulást biztosító „i + 1” fokozatot. Ha az i sebességfokozatban mért gyorsulásérték nem haladja meg a 3,0 m/s2 értéket, akkor a vizsgálat során mindkét fokozatot használni kell. Az awot ref referenciagyorsuláshoz kapcsolódó súlyozási arány kiszámítása: || k = (a wot ref – a wot (i + 1)) / (a wot (i) – a wot (i + 1)) || c) Ha az „i” fokozat gyorsulási értéke meghaladja a 3,0 m/s2 értéket, az elsõ olyan sebességfokozatot kell használni, amellyel 3,0 m/s2 alatti gyorsulás érhetõ el, hacsak az „i + 1” fokozat ér el az aurban értékénél kisebb gyorsulást. Ebben az esetben két fokozatot, az i-t és az i + 1-et kell használni, amelyek közül az „i” fokozat a 3,0 m/s2 értéket meghaladó gyorsulást adó sebességfokozat. Egyéb esetekben tilos másik sebességfokozatot is használni. Az awot ref helyett a vizsgálat során elért awot test gyorsulást kell használni a kP részleges teljesítménytényezõ kiszámításához. || d) Ha a járműnek olyan sebességváltóműve van, amellyel csak egy sebességfokozat választható ki, a gyorsulási vizsgálatot ebben a fokozatban kell elvégezni. Ezután a kP részleges teljesítménytényezõ kiszámításához az így elért gyorsulást kell használni az awot ref helyett. || e) Ha egy adott sebességfokozatban a motor már azelõtt túllépi a névleges motorfordulatszámot, hogy a jármű áthaladna a BB’ vonalon, az eggyel nagyobb fokozatot kell használni. 4.1.2.1.4.2. || Nem rögzített sebességfokozatokkal vizsgált, automata sebességváltóval, adaptív sebességváltóval, illetve fokozatmentes automata sebességváltóval rendelkezõ járművek || A sebességválasztót a teljesen automata üzemmódnak megfelelõ állásba kell állítani. || Az awot test gyorsulási értéket a 4.1.2.1.2.2. pontban meghatározott módon kell kiszámítani. || A vizsgálat ezt követõen kiterjedhet a sebesség kisebb tartományba történõ, és ezzel nagyobb gyorsulást elérõ visszakapcsolására. Tilos a sebességfokozatot nagyobb tartományba kapcsolni kisebb gyorsulás elérése érdekében. El kell kerülni a sebességváltómű olyan fokozatba kapcsolását, amelyet városi közlekedési viszonyok között nem használnak. || Ezért engedélyezett olyan elektronikus vagy mechanikus eszközök, akár alternatív sebességválasztó pozíciók beépítése és használata is, amelyekkel megakadályozható a városi közlekedésben a meghatározott vizsgálati körülmények között nem használatos alacsonyabb sebességfokozatba történõ visszaváltás. || Az elért awot test gyorsulásnak az aurban értékénél nagyobbnak vagy azzal egyenlõnek kell lennie. || Amennyiben a gyártónak lehetõsége van rá, meg kell tennie azokat az intézkedéseket, amelyek révén elkerülhetõ, hogy az awot test gyorsulási érték 2,0 m/s2 értéknél nagyobb legyen. || Ezután a kp részleges teljesítménytényezõ kiszámításában az elért awot test gyorsulásértéket kell használni az awot ref helyett (lásd a 4.1.2.1.3. pontot). 4.1.2.1.5. || Gyorsulási vizsgálat || A gyártónak meg kell határoznia egy, a gázpedál teljes lenyomásakor alkalmazandó referenciapontot az AA’ vonal elõtt. A gázpedált (a lehetõ leggyorsabban) teljesen le kell nyomni, ha a jármű referenciapontja eléri a kijelölt pontot. A gázpedált ebben a lenyomott helyzetben kell tartani, amíg a jármű hátulja el nem éri a BB’ vonalat. A gázpedált ekkor a lehetõ leggyorsabban fel kell engedni. A gázpedál teljes lenyomásának pontját fel kell tüntetni a jármű- és vizsgálati adatok között a II. melléklet 3. függelékének megfelelõen. Lehetõséget kell biztosítani a műszaki szolgálatnak az elõzetes vizsgálat elvégzésére. || Az egy járműnek tekintett, nem szétkapcsolható csuklós járművek esetében a félpótkocsit figyelmen kívül kell hagyni a BB’ vonalon történõ áthaladás szempontjából. 4.1.2.1.6. || Állandó sebesség mellett végzett vizsgálat || Az állandó sebesség mellett végzett vizsgálatot a gyorsulási vizsgálathoz meghatározott sebességfokozat(ok)ban kell végrehajtani az AA’ és BB’ vonal között 50 km/h-s állandó sebességgel áthaladó járművön, amely sebességtõl legfeljebb ±1 km/h-s értékkel lehet eltérni. Az állandó sebesség mellett végzett vizsgálat során a gázszabályozó rendszert úgy kell beállítani, hogy az AA’ és BB’ vonal között fenntartsa a meghatározott állandó sebességet. Ha a sebességváltó‑fokozat a gyorsulásos vizsgálat során rögzítve volt, akkor ugyanazt a fokozatot az állandó sebesség mellett elvégzett vizsgálathoz is rögzíteni kell. || A 25-nél kisebb PMR-értékkel rendelkezõ járművek esetében nincs szükség állandó sebesség mellett elvégzett vizsgálatra. 4.1.2.2. || Az M2 > 3 500 kg, M3, N2 és N3 kategóriába tartozó járművek || A jármű középvonala által leírt útvonalnak az AA’ vonal megközelítésétõl kezdve egészen addig, amíg a jármű hátulja át nem halad a BB’ vonal fölött, azaz a vizsgálat teljes idõtartama alatt a lehetõ legpontosabban kell követnie a CC’ vonalat. A vizsgálatot pótkocsi, illetve félpótkocsi rákapcsolása nélkül kell elvégezni. Ha a pótkocsit nem lehet egyszerű módon leválasztani a vontatójárműrõl, a BB’ vonalon történõ áthaladás szempontjából a pótkocsit figyelmen kívül kell hagyni. Amennyiben a jármű részét képezi valamilyen berendezés, például betonkeverõ dob, kompresszor stb., a vizsgálat ideje alatt kikapcsolva kell tartani. A jármű vizsgálati tömegének meg kell felelnie a 3.2.1. pontban található táblázatban foglalt értékeknek. || Az M2 > 3 500 kg és az N2 kategória célfeltételei: || A referenciapont BB’ vonal feletti áthaladásakor az nBB’ motorfordulatszámnak a motor legnagyobb névleges teljesítményéhez tartozó S fordulatszám 70–74 %-a között, a jármű sebességének pedig a 35 km/h ± 5 km/h tartományon belül kell lennie. Az AA’ és a BB’ vonal között biztosítani kell az egyenletes gyorsulás feltételeit. || Az M3 és az N3 kategória célfeltételei: || A referenciapont BB’ vonal feletti áthaladásakor az nBB motorfordulatszámnak a motor legnagyobb névleges teljesítményéhez tartozó S fordulatszám 85–89 %-a között, a jármű sebességének pedig a 35 km/h ± 5 km/h tartományon belül kell lennie. Az AA’ és a BB’ vonal között biztosítani kell az egyenletes gyorsulás feltételeit. 4.1.2.2.1. || Sebességfokozat kiválasztása 4.1.2.2.1.1. || Kézi sebességváltóval felszerelt járművek || Biztosítani kell az egyenletes gyorsulás feltételeit. A sebességfokozat megválasztását a célfeltételek határozzák meg. Ha a sebességeltérés meghaladja a megadott tűréshatárt, két sebességfokozatot kell vizsgálni, amelyek közül az egyik a célként meghatározott sebesség fölött van, a másik pedig alatta. || Ha a célfeltételek több sebességfokozatban is teljesíthetõk, a 35 km/h-hoz legközelebbi sebességértéket biztosító fokozatot kell választani. Ha egyik sebességfokozat sem felel meg a vtest-hez tartozó célfeltételeknek, két fokozatot kell vizsgálni: az egyiknek vtest alatti sebességet, a másiknak a fölöttit kell biztosítania. A motorfordulatszámra vonatkozó célfeltételt minden körülmény között teljesíteni kell. || Biztosítani kell az egyenletes gyorsulás feltételeit. Amennyiben egy adott sebességfokozatban nem biztosítható az egyenletes gyorsulás, azt a fokozatot figyelmen kívül kell hagyni. 4.1.2.2.1.2. || Automata sebességváltóval, adaptív sebességváltóval, illetve fokozatmentes automata sebességváltóval rendelkezõ járművek || A sebességválasztót a teljesen automata üzemmódnak megfelelõ állásba kell állítani. A vizsgálat ezt követõen kiterjedhet a sebesség kisebb tartományba történõ, és ezzel nagyobb gyorsulást elérõ visszakapcsolására. Tilos a sebességfokozatot nagyobb tartományba kapcsolni kisebb gyorsulás elérése érdekében. El kell kerülni, hogy a megadott vizsgálati körülmények között a sebességváltómű olyan fokozatba kapcsoljon, amelyet városi közlekedési viszonyok között nem használnak. Ezért engedélyezett olyan elektronikus vagy mechanikus eszközök beépítése és használata, amelyekkel megakadályozható a meghatározott vizsgálati körülmények között városi közlekedésben nem használatos alacsonyabb sebességfokozatba történõ visszaváltás. || Ha a jármű olyan kialakítású sebességváltóval van felszerelve, amely csak egyetlen sebességfokozat kiválasztását teszi lehetõvé, és ez a motor fordulatszámát a vizsgálat során korlátozza, a jármű vizsgálata során csak a célsebesség elérését kell ellenõrizni. Ha a járműben olyan motor és sebességváltómű összeállítást alkalmaznak, amely nem felel meg a 4.1.2.2.1.1. pontban foglalt követelményeknek, a jármű vizsgálata során csak a célsebesség elérését kell ellenõrizni. A vizsgálathoz szükséges vBB’ célsebesség értéke 35 km/h ± 5 km/h. A hivatkozási pont PP’ vonal feletti áthaladása után engedélyezett a sebességfokozat magasabb tartományba történõ, és ezzel kisebb gyorsulást biztosító felkapcsolása. Két vizsgálatot kell elvégezni: az egyiknél a végsebességnek vtest = vBB’ + 5 km/h‑nak, a másiknál vtest = vBB’ – 5 km/h-nak kell lennie. A jelentésben a vizsgálat során az AA’–BB’ szakaszon elért legmagasabb motorfordulatszám mellett mért zajszintet kell feltüntetni. 4.1.2.2.2. || Gyorsulási vizsgálat || Amikor a jármű referenciapontja eléri az AA’ vonalat, a gázpedált teljesen le kell nyomni (a városi közlekedés során jellemzõen nem használt alacsonyabb sebességfokozat-tartományba történõ automatikus visszaváltás nélkül), és egészen addig nyomva kell tartani, amíg a jármű hátulja át nem halad a BB’ vonal felett, referenciapontja pedig nincs legalább 5 méterrel a BB’ vonal mögött. Ekkor fel kell engedni a gázpedált. || Az egy járműnek tekintett, nem szétkapcsolható csuklós járművek esetében a félpótkocsit figyelmen kívül kell hagyni a BB’ vonalon történõ áthaladás szempontjából. 4.1.3. || Az eredmények értelmezése || A jármű AA’ és BB’ vonal közötti áthaladásai során mért legmagasabb „A” súlyozású hangnyomásszintet kell feltüntetni. Az általános hangnyomáshoz nyilvánvalóan nem kapcsolódó kiugró zajérték észlelése esetén a mérési eredményt figyelmen kívül kell hagyni. A jármű mindkét oldalán és mindegyik sebességfokozatban legalább négy mérést kell végezni minden egyes vizsgálati körülményre vonatkozóan. A bal és jobb oldali méréseket egy idõben, illetve egymás után is el lehet végezni. A jármű adott oldalára vonatkozó végeredmény kiszámításához az elsõ négy egymást követõ és egymástól 2 dB(A) értéknél nagyobb mértékben el nem térõ érvényes mérési eredményt – az érvénytelen eredmények törlését is figyelembe véve (lásd a 3.1. pontot) – kell felhasználni. Az egyes oldalakra vonatkozó eredményeket külön-külön kell átlagolni. A részeredmény a két átlag közül a nagyobbiknak a matematikai szabályok szerint egy tizedesjegyre kerekített értéke. || Az AA’, BB’ és PP’ vonalnál mért sebességértékeket rögzíteni kell, és a tizedesjelet követõ elsõ értékes számjegyig kell alkalmazni õket a számításokban. || Az awot test számított gyorsulást két tizedesjegy pontossággal kell feltüntetni. 4.1.3.1. || Az M1, N1 és az M2 ≤ 3 500 kg kategóriába tartozó járművek || A gyorsulási és az állandó sebesség mellett végzett vizsgálat számított értékei: Lwot rep = Lwot (i + 1) + k * (Lwot(i)- Lwot (i + 1)) Lcrs rep = Lcrs(i + 1) + k * (Lcrs (i) – Lcrs (i + 1)) ahol k = (awot ref – awot (i + 1)) / (awot (i) – awot (i + 1)) || Az egyetlen sebességfokozatra vonatkozó vizsgálatok esetében az értékek megegyeznek az egyes vizsgálatok eredményeivel. A végeredményt az Lwot rep és az Lcrs rep összeadásával kell kiszámítani. Az egyenlet: Lurban = Lwot rep – kP * (Lwot rep – Lcrs rep) || A kP súlyozási tényezõ határozza meg a városi közlekedéshez tartozó részleges teljesítménytényezõt. Az egyetlen sebességfokozatra vonatkozó vizsgálatoktól eltekintve a kP kiszámítása: || kP = 1 – (aurban / awot ref) Ha a vizsgálathoz csak egy sebességfokozat van meghatározva, a kP kiszámítása: kP = 1 – (aurban / awot test) Azokban az esetekben, ahol az awot test érték kisebb, mint az aurban: kP = 0 4.1.3.2. || Az M2 > 3 500 kg, M3, N2 és N3 kategóriába tartozó járművek || Egy sebességfokozat vizsgálata esetén a végeredmény megegyezik a részeredménnyel. Két sebességfokozat vizsgálata esetén a részeredmények számtani közepét kell kiszámítani. 4.2. || Az álló járművek által keltett zaj mérése 4.2.1. || Zajszint a jármű környezetében || A mérési eredményeket fel kell tüntetni az I. melléklet 3. függeléke szerinti vizsgálati jegyzõkönyvben. 4.2.2. || Akusztikai mérések || A mérésekhez a 2.1. pontban meghatározott precíziós zajszintmérõt vagy azzal egyenértékű mérõrendszert kell alkalmazni. 4.2.3. || Vizsgálati helyszín – helyi körülmények a II. melléklet 2. függelékében található 1. ábra szerint 4.2.3.1. || A mikrofon közelében nem lehetnek olyan akadályok, amelyek befolyásolhatnák a hangteret, és senki sem maradhat a mikrofon és a zajforrás közötti területen. A mérést végzõ személynek olyan helyzetet kell elfoglalnia, hogy ne befolyásolja a műszer által mért értékeket. 4.2.4. || A külsõ zajok és a szél zúgása || A mérõműszereken leolvasott, a környezeti zaj és a szél által keltett zajszintnek legalább 10 dB(A) értékkel kisebbnek kell lennie a mérendõ zajszintnél. A mikrofonra megfelelõ szélvédõ ernyõ illeszthetõ, annak a mikrofon érzékenységére gyakorolt hatását azonban figyelembe kell venni (lásd a 2.1. pontot). 4.2.5. || Mérési módszer 4.2.5.1. || A mérések jellege és száma || A 4.2.5.3.2.1. pont szerinti üzemi ciklus során az „A” súlyozású decibelben (dB(A)) kifejezett legnagyobb zajszintet kell mérni. || Minden egyes mérési ponton legalább három mérést kell végezni. 4.2.5.2. || A jármű elhelyezése és elõkészítése || A járművet a vizsgálati terület középsõ részén kell elhelyezni, sebességválasztóját üres fokozatba kell tenni, a tengelykapcsoló pedált pedig fel kell engedni. Ha a jármű kialakítása ezt nem teszi lehetõvé, a jármű vizsgálatát a gyártó álló helyzetben történõ motorvizsgálatra vonatkozó elõírásaival összhangban kell elvégezni. A motort minden egyes méréssorozat elõtt a gyártó által meghatározott normál üzemi állapotába kell hozni. || Amennyiben a jármű egy vagy több automatikus működtetésű hűtõventilátorral van felszerelve, ezen rendszer működése nem befolyásolható a zajszintmérések alatt. || A motorháztetõt és az utastér tetejét (ha nyitható kialakítású) le kell zárni. 4.2.5.3. || Zaj mérése a kipufogórendszer közelében a II. melléklet 2. függelékében található 1. ábra szerint. 4.2.5.3.1. || A mikrofon elhelyezése 4.2.5.3.1.1. || A mikrofont a kipufogócsõ 1. ábrán meghatározott referenciapontjától 0,5 m ± 0,01 m távolságra kell elhelyezni olyan módon, hogy 45° (± 5°) szöget zárjon be a csõvégbõl kilépõ gázáram tengelyével. A mikrofonnak a referenciapont magasságában, de a földtõl mérve legalább 0,2 m magasságban kell lennie. A mikrofon referenciatengelyének a földfelszínnel párhuzamosnak kell lennie, és a kipufogócsõ nyílásán kijelölt referenciapont irányába kell mutatnia. Ha két mikrofonpozíció közül is lehet választani, a jármű hosszanti középvonalától oldalirányban legtávolabb esõt kell használni. Ha a kipufogócsõbõl kilépõ gázáram tengelye 90°-os szöget zár be a jármű hosszanti középvonalával, a mikrofont a motortól legtávolabb esõ ponton kell elhelyezni. 4.2.5.3.1.2. || Az egymástól 0,3 m-nél távolabb elhelyezett kipufogónyílásokkal rendelkezõ járművek esetében mindegyik kipufogónyílásnál külön mérést kell végezni. A legmagasabb zajszintet kell feljegyezni. 4.2.5.3.1.3. || Amennyiben a kipufogórendszernek több, egymástól 0,3 m-nél kisebb távolságra elhelyezkedõ és ugyanazon hangtompítóhoz kötött kipufogónyílása van, akkor csak egy mérést kell végezni. A mikrofonnak a jármű széléhez legközelebb esõ vagy – annak hiányában – az útpálya felülete fölött legmagasabban elhelyezett kivezetõnyílás felé kell néznie. 4.2.5.3.1.4. || Függõleges kipufogócsõvel rendelkezõ járműveknél (például haszonjárművek) a mikrofont a kipufogónyílás magasságában, függõlegesen felfelé irányítva, a kipufogócsõ referenciapontjától 0,5 m ± 0,01 m távolságban kell elhelyezni, de semmilyen körülmények között nem lehet 0,2 m-nél közelebb a jármű kipufogócsõhöz legközelebb esõ oldalához. 4.2.5.3.1.5. || Jármű alatt elhelyezett kipufogónyílás esetében a mikrofont a kipufogócsõ referenciapontjához a lehetõ legközelebb, de attól legalább 0,5 m-re, a jármű legközelebbi részétõl pedig legalább 0,2 m-re, 0,2 m-rel a föld felett, a kipufogógáz-áram vonalán kívül kell elhelyezni. Bizonyos esetekben elõfordulhat. hogy nem lehet teljesíteni a 4.2.5.3.1.1. pontban szereplõ, irányszögre vonatkozó követelményt. 4.2.5.3.2. || A motor üzemi állapota 4.2.5.3.2.1. || A motor célfordulatszáma || A motor célfordulatszámának meghatározása: || – az S motorfordulatszám 75 %-a a legfeljebb 5 000 fordulat/perc névleges motorfordulatszámmal rendelkezõ járművek esetében; – 3 750 fordulat/perc azoknál a járműveknél, amelyek névleges motorfordulatszáma 5 000 fordulat/perc és 7 500 fordulat/perc között van; – az S motorfordulatszám 50 %-a a legfeljebb 7 500 fordulat/perc névleges motorfordulatszámmal rendelkezõ járművek esetében. || Ha a jármű nem tudja elérni a fent megadott motorfordulatszámot, a motor célfordulatszámát 5 %-kal a lehetséges legnagyobb motorfordulatszám alatti értékben kell meghatározni az adott álló helyzetben elvégzendõ vizsgálathoz. 4.2.5.3.2.2. || Vizsgálati eljárás || A motor fordulatszámát a célfordulatszámhoz meghatározott ±3 %-os tűréshatár betartásával fokozatosan kell üresjáratról a célfordulatszámig növelni, majd állandó értéken kell tartani. Ezután a gázpedált gyorsan fel kell engedni, és a motor fordulatszámának vissza kell állnia az üresjárati fordulatszámra. A zajszintet olyan üzemeltetési szakaszban kell mérni, amely magában foglalja az állandó fordulatszám 1 másodpercig történõ fenntartását, valamint a lassulás teljes idõtartamát. Vizsgálati eredménynek a zajszintmérõ készülék által mért, matematikai szabályok szerint egy tizedesjegyre kerekített legnagyobb értéket kell tekinteni. 4.2.5.3.2.3. || A vizsgálat érvényesítése || A mérést érvényesnek kell tekinteni, ha a vizsgált motorfordulatszám legalább 1 másodpercig nem tért el ±3 %-nál nagyobb mértékben a célfordulatszámtól. 4.2.6. || Eredmények || Minden egyes vizsgálati ponton legalább három mérést kell végezni. Mindhárom mérés során a legnagyobb jelzett „A” súlyozású hangnyomásszintet kell feljegyezni. Az adott mérési pozícióra vonatkozó végeredmény megállapításához az elsõ három egymást követõ és egymástól 2 dB(A) értéknél nagyobb mértékben el nem térõ érvényes mérési eredményt – az érvénytelen eredmények törlését is figyelembe véve (figyelembe véve a 3.1. pontban leírt, a vizsgálati helyszínre vonatkozó követelményeket) – kell felhasználni. A végeredmény az összes mérési pozíciót és mindhárom mérési eredményt figyelembe véve kapott legnagyobb zajszint. 1. függelék 1. ábra: Mérési pontok mozgásban lévő járművek esetében || T = felülnézet S = oldalnézet A = mért cső B = lefelé hajlított cső C = egyenes cső D = függőleges cső 1 = referenciapont 2 = útfelület 2. ábra: Referenciapont || 3a. ábra || 3b. ábra || 3c. ábra || 3d. ábra 3a–3d. ábra: Példák a mikrofon elhelyezésére a kipufogócsõ helyzetétõl függõen III. melléklet Határértékek A II. melléklet rendelkezéseivel összhangban mért zajszint nem haladhatja meg a következő határértékeket: Jármű-kategória || A jármű-kategória leírása || Határértékek dB(A)-ban kifejezve (decibel (A)) || || Új járműtípusok típusjóváhagyására vonatkozó határértékek || Új járműtípusok típusjóváhagyására vonatkozó határértékek || Új járművek nyilvántartásba vételére, értékesítésére és forgalomba helyezésére vonatkozó határértékek || || 1. szakasz, érvényes [2 évvel a közzététel után]-tól/tõl || 2. szakasz, érvényes [5 évvel a közzététel után]-tól/tõl || 3. szakasz, érvényes [7 évvel a közzététel után]-tól/tõl || || Általános adatok || Terepjáró* || Általános adatok || Terepjáró* || Általános adatok || Terepjáró* M || Személyszállító járművek || || || || || || M1 || ülések száma < 9 || 70 || 71** || 68 || 69** || 68 || 69** M1 || ülések száma < 9; fajlagos teljesítménymutató > 150 kW/t || 71 || 71 || 69 || 69 || 69 || 69 M2 || ülések száma > 9; tömeg < 2 t || 72 || 72 || 70 || 70 || 70 || 70 M2 || ülések száma > 9; 2 t < tömeg < 3,5 t || 73 || 74 || 71 || 72 || 71 || 72 M2 || ülések száma > 9; 3,5 t < tömeg < 5 t; névleges motorteljesítmény < 150 kW || 74 || 75 || 72 || 73 || 72 || 73 M2 || ülések száma > 9; 3,5 t < tömeg < 5 t; névleges motorteljesítmény > 150 kW || 76 || 78 || 74 || 76 || 74 || 76 M3 || ülések száma > 9; tömeg > 5 t; névleges motorteljesítmény < 150 kW || 75 || 76 || 73 || 74 || 73 || 74 M3 || ülések száma > 9; tömeg > 5 t; névleges motorteljesítmény > 150 kW || 77 || 79 || 75 || 77 || 75 || 77 N || Áruszállító járművek || || || || || || N1 || tömeg < 2 t || 71 || 71 || 69 || 69 || 69 || 69 N1 || 2 t < tömeg < 3,5 t || 72 || 73 || 70 || 71 || 70 || 71 N2 || 3,5 t < tömeg < 12 t; névleges motorteljesítmény < 75 kW || 74 || 75 || 72 || 73 || 72 || 73 N2 || 3,5 t < tömeg < 12 t; 75 < névleges motorteljesítmény < 150 kW || 75 || 76 || 73 || 74 || 73 || 74 N2 || 3,5 t < tömeg < 12 t; névleges motorteljesítmény > 150 kW || 77 || 79 || 75 || 77 || 75 || 77 N3 || tömeg > 12 t; 75 < névleges motorteljesítmény < 150 kW || 77 || 78 || 75 || 76 || 75 || 76 N3 || tömeg > 12 t; névleges motorteljesítmény > 150 kW || 80 || 82 || 78 || 80 || 78 || 80 * || Magasabb határértékek csak akkor alkalmazhatók, ha a jármű megfelel a 2007/46/EK uniós irányelv II. melléklete A. szakaszának 4. pontjában leírt, a terepjáró járművekre vonatkozó meghatározásnak. ** || A terepjáró járművekre vonatkozó magasabb határértékek csak akkor érvényesek az M1 kategóriába tartozó járművekre, ha a megengedett legnagyobb tömeg meghaladja a 2 tonnát. _________ IV. melléklet Hangelnyelõ szálas anyagokat tartalmazó hangtompító rendszerek 1. || Általános adatok Csak akkor használhatók hangelnyelõ szálas anyagok hangtompító rendszerekben vagy azok alkatrészeiben, ha teljesül az alábbi feltételek bármelyike: (a) a kipufogógáz nem érintkezik a szálas anyaggal; (b) a hangtompító rendszer vagy annak alkatrészei ugyanahhoz a termékcsaládhoz tartoznak, mint azok a rendszerek vagy alkatrészeik, amelyekről az ezen rendelet követelményeinek megfelelő típus‑jóváhagyási eljárás során egy másik járműtípus esetében már beigazolódott, hogy nincsenek kitéve állapotromlásnak. Ha a fenti feltételek egyike sem teljesül, a teljes hangtompító rendszert vagy annak alkatrészeit alá kell vetni az alábbiakban ismertetett három eljárás egyike szerint végzett elõkondicionálásnak. 1.1. || 10 000 km-es folyamatos közúti üzem. 1.1.1. || Az üzem 50 ± 20 %-át városi forgalomban, másik felét távolsági forgalomban, nagy sebességgel kell megvalósítani. A folyamatos közúti üzemeltetés megfelelõ próbapálya-programmal is helyettesíthetõ. 1.1.2. || A két eltérõ sebességtartományra épülõ üzemmódot célszerű legalább kétszer váltogatni. 1.1.3. || A teljes vizsgálati programnak magában kell foglalnia legalább tíz, egyenként háromórás szünetet a lehűlés és az esetleges kondenzáció hatásainak reprodukálása érdekében. 1.2. || Elõkondicionálás próbapadon 1.2.1. || A kipufogórendszert vagy annak alkatrészeit a jármű gyártójának elõírásai szerint a sorozatgyártásban használt tartozékokkal kell felszerelni az I. melléklet 1.3. pontjában meghatározott járműre vagy az I. melléklet 1.4. pontjában meghatározott motorra. Az I. melléklet 1.3. pontjában meghatározott jármű esetében a járművet görgõs fékpadra kell állítani. Az I. melléklet 1.4. pontjában szereplõ motort fékpadra kell szerelni. 1.2.2. || A vizsgálatokat hat, egyenként hatórás periódusban kell elvégezni, minden vizsgálati sorozat között legalább 12 órás szünetet hagyva a lehűlés és az esetleges kondenzáció hatásainak reprodukálása érdekében. 1.2.3. || A hatórás periódusok alatt a motornak a következõk szerint kell üzemelnie: || (a) 5 perc alapjárat; || (b) 1 óra negyed terheléssel a legnagyobb névleges fordulatszám (S) háromnegyedén; || (c) 1 óra fél terheléssel a legnagyobb névleges fordulatszám (S) háromnegyedén; || (d) 10 perces teljes terheléssel, az S legnagyobb névleges fordulatszám háromnegyedén; || (e) 15 perces fél terheléssel, az S legnagyobb névleges fordulatszámon; || (f) 30 perces negyed terheléssel a legnagyobb névleges fordulatszámon (S). || A hat szakasz lefutásának teljes idõtartama: három óra. || Minden periódusnak két sorozatot kell tartalmaznia az a)–f) pontban leírt feltételekbõl, egymást követõ sorrendben. 1.2.4. || A vizsgálat során a hangtompítót vagy annak alkatrészeit nem szabad a jármű körüli szokásos légáramot modellezõ mesterséges légárammal hűteni. A gyártó kérésére ugyanakkor a hangtompító rendszer vagy annak alkatrészei lehűthetõk annak biztosítására, hogy a hangtompító rendszer bevezetõ nyílásánál kialakuló hõmérséklet ne haladja meg a legnagyobb sebességgel haladó járművön mért értéket. 1.3. || Elõkondicionálás váltakozó nyomáson 1.3.1. || A hangtompító rendszer vagy annak alkatrészei felszerelhetõk az I. melléklet 1.3. pontjában meghatározott járműre vagy az I. melléklet 1.4. pontjában meghatározott motorra. Az elõbbi esetben a járművet görgõs fékpadra kell állítani. || A második esetben a motort motorfékpadra kell szerelni. A vizsgálóberendezést, amelynek részletes felépítését az ezen melléklet függelékében található 1. ábra mutatja, a hangtompító rendszer kimenetére kell felszerelni. Alkalmazható bármilyen más, egyenértékű eredményeket szolgáltató berendezés is. 1.3.2. || A vizsgálóberendezést úgy kell beállítani, hogy egy gyorsreagálású szelep 2 500 cikluson keresztül váltakozva megszakítsa és újraindítsa a kipufogógáz-áramlást. 1.3.3. || A szelepnek akkor kell nyitnia, amikor a kipufogógáz-ellennyomás a belépõ peremtõl legalább 100 mm-re az áramlás irányában mérve eléri a 0,35–0,40 kPa értéket. A szelepnek akkor kell zárnia, ha ez a nyomás nyitott szeleppel mérve nem tér el 10 %-nál nagyobb mértékben stabilizálódott értékétõl. 1.3.4. || A késleltetõ kapcsolót a kipufogásnak az 1.3.3. pont rendelkezései alapján meghatározott idõtartamára kell beállítani. 1.3.5 || A motor fordulatszámának a legnagyobb motorteljesítményhez tartozó fordulatszám (S) 75 %-ának kell lennie. 1.3.6. || A motorfékpad által jelzett teljesítménynek a motorfordulatszám (S) 75 %-ánál mért, teljesen nyitott fojtószelephez tartozó teljesítmény 50 %-ának kell lennie. 1.3.7. || A vizsgálat során le kell zárni a vízleeresztõ furatokat. 1.3.8. || A teljes vizsgálatot 48 óra alatt kell végrehajtani. Szükség esetén óránként hűtési idõszakot lehet beiktatni. 1. függelék 1. ábra Vizsgálóberendezés váltakozó nyomáson végzett kondicionáláshoz 1. || Bemeneti nyílás pereme vagy bemeneti csõ a vizsgálati kipufogórendszer hátuljához történõ csatlakozáshoz. 2. || Kézi működtetésű szabályozószelep 3. || Legfeljebb 40 liter űrtartalmú kiegyenlítõtartály, amelynek elárasztása legalább egy másodpercet vesz igénybe. 4. || Nyomáskapcsoló 0,05–2,5 bar működési tartománnyal 5. || Késleltetõ kapcsoló 6. || Impulzusszámláló 7. || 60 mm átmérõjű gyorsreagálású szelep, például kipufogófék-szelep, amelyet egy, 4 baron 120 N teljesítményt leadó pneumatikus henger működtet. Nyitáskor és záráskor a reakcióidõ nem lehet hosszabb 0,5 másodpercnél. 8. || A kipufogógáz elvezetése 9. || Rugalmas csõ 10. || Nyomásmérõ _______________ V. melléklet A sűrített levegõ által keltett zaj 1. || Mérési módszer || A mérést a 1. ábra szerinti 2. és 6. mikrofonhelyzetben, álló járművön kell elvégezni. A legnagyobb „A” súlyozású zajszintet a nyomásszabályozó lefúvása, valamint az üzemi és a kézifék működtetését követõ lefúvás alatt egyaránt fel kell jegyezni. || A nyomásszabályozó lefúvatása alatti zaj mérése közben a motort alapjárati fordulatszámon kell járatni. A lefúvási zaj mértékét az üzemi és kézifékek működtetése alatt kell feljegyezni; a mérések elõtt a légsűrítõ egységnek fel kell töltõdnie a legnagyobb megengedett üzemi nyomásra, majd ezt követõen le kell állítani a motort. 2. || Az eredmények értékelése || Minden mikrofonhelyzetben két mérést kell végezni. A mérõberendezés pontatlanságának kompenzálása céljából a leolvasott értéket 1 dB(A) értékkel kell csökkenteni, és ezt a csökkentett értéket kell a mérés eredményének tekinteni. Az eredményeket akkor lehet érvényesnek tekinteni, ha egy adott mikrofonhelyzetben a mérések közötti különbség nem haladja meg a 2 dB(A) értéket. A legnagyobb mért értéket kell a vizsgálat eredményének tekinteni. Ha ez az érték 1 dB(A) értékkel túllépi a zajhatárértéket, akkor a megfelelõ mikrofonhelyzetben két további mérést kell végezni. Ilyen esetben az adott mikrofonhelyzetben kapott négy mérési eredménybõl háromnak meg kell felelnie a zajhatá