HU   HU 
 
 
 EURÓPAI  
BIZOTTSÁG  AZ UNIÓ KÜLÜGYI ÉS  
BIZTONSÁGPOLITIKAI  
FŐKÉPVISELŐJE  
Strasbourg, 2022.2.15.  
JOIN(2022) 4 final  
 
KÖZÖS KÖZLEMÉNY AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK  
Az EU űrforgalom -irányítási megközelítése   
Uniós hozzájárulás egy globális kihívás kezeléséhez   
 
1 
 
 1 BEVEZETÉS  
A világűr az egyre nagyobb mennyiségű űrszemét, valamint az űrforgalom exponenciális 
növekedése miatt egyre zsúfoltabbá válik, ami veszélyezteti az űrinfrastruktúra és a világűrben 
végzett műveletek megvalósíthatóságát és biztonságát. A világűrben keringő objektumok példa 
nélküli mennyisége valós, konkrét kockázatot jelent, amely napi szinten kihat a Föld körüli 
pályán végrehajtott rutinműveletekre, és közvetlen fenyegetést jelent a Föld körüli pályán 
lebonyolított forgalom biztonságára és védelmére, valami nt az űripar fenntarthatóságára 
nézve.  Válaszúthoz érkeztünk tehát: megoldást kell találnunk az űrforgalom irányítására, 
máskülönben múltbeli és jelenlegi űrtevékenységeink veszélyeztetni fogják a világűr 
biztonságát, védelmét és fenntarthatóságát, és köve tkezésképpen azt a képességünket is, hogy 
a jövőben a világűrre alapozzuk az emberiség javát szolgáló kulcsfontosságú szolgáltatásokat.  
Az alacsony Föld körüli pályán egyre gyakoribbak a közeli elhaladások, ugyanis a 
megakonstellációk elterjedése miatt nö vekszik a műholdak száma. A közelmúltban egyre 
nagyobb számban fordultak elő olyan incidensek, amelyek katasztrofális kimenetellel is 
végződhettek volna. A nyomon követhető és nem nyomon követhető űrobjektumok száma, 
valamint az űrműveletek végrehajtásának  rohamos üteme miatt exponenciálisan nő az esetleges 
jövőbeli incidensek kockázata. Ennek lehetséges következményei évtizedekre 
használhatatlanná tehetnek egyes keringési pályákat, ennek közvetlen hatásaként pedig 
súlyosan veszélyeztethetik vagy meghiúsíth atják az űrműveleteket.  Ez utóbbi fejlemény – 
tekintettel az űradatoktól és -szolgáltatásoktól való egyre nagyobb függőségre – komoly 
stratégiai kockázatot hordoz magában, és fennakadásokat okozhat az olyan kulcsfontosságú 
területeken nyújtott szolgáltatás okban, mint a kommunikáció, a polgári védelem és a 
veszélyhelyzet -reagálás. Ha például az EU globális helymeghatározási, navigációs, időzítési 
(PNT) és Föld -megfigyelési adatainak és szolgáltatásainak biztosítása megszakadna vagy 
komoly veszélybe kerülne, az közvetlen hatással lenne az európai polgárok biztonságára, 
védelmére, gazdasági helyzetére és jólétére, és ezáltal korlátozná cselekvési szabadságunkat.  
Az egyre nagyobb versenynek kitett űrkörnyezetben az űrforgalom -irányítás (STM) hozzá fog 
járulni az  uniós űrtevékenységek biztonsági és védelmi dimenzióinak  kiteljesedéséhez. Az 
űrszolgáltatások a védelmi és polgári képességek kulcsfontosságú támogató eszközei. Stratégiai 
fontosságuk miatt a világűrbe telepített eszközök így különböző típusú fenyegetése k 
célpontjává válnak. Kiesésük súlyosan korlátozná az EU és tagállamai arra való képességét, 
hogy megvédjék magukat. Emellett a keringési pályán bekövetkező ütközések kockázatának 
csökkentése fokozni fogja az űrinfrastruktúra ellenálló képességét, beleértv e a védelmi és 
biztonsági alkalmazásokat támogató műholdakét is. Ezért kiemelkedően fontos, hogy az EU 
űrmegfigyelési és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követésére szolgáló, az 
STM -et támogató kapacitásai autonóm – de a legfontosabb partnerei nk rendszereivel 
interoperábilis – módon legyenek kiépítve. Egy globális STM -törekvés általában véve 
hozzájárulna az átláthatósághoz és a bizalomépítéshez is, továbbá segítene elkerülni a 
félreértéseket és csökkenteni a feszültségeket incidensek esetén.  
Mivel a világűrbeli környezet globális szinten közös erőforrás, az űrszolgáltatásoknak a világ 
különböző részein működő üzemeltetői eltérő mértékben ugyan, de függenek egymástól. 
Következésképpen az STM kiépítéséhez az űrágazat valamennyi szereplőjének közre működése 
szükséges.  
 
2 
 
 Az EU jelentős nemzetközi űrágazati szereplő, és saját európai űrpolitikával és űrprogrammal 
rendelkezik, amelyek helyzetmeghatározási, navigációs és időzítési (PNT), valamint Föld -
megfigyelési komponenseket is magukban foglalnak. Az EU -nak tehát jogos érdeke és 
kötelessége, hogy aktívan részt vegyen a globális szinten zajló vitákban, és határozott 
álláspontot képviseljen az űrforgalom irányításához szükséges intézkedések kialakítását 
illetően. Az EU már most is egy többoldalú megközelít és alkalmazását szorgalmazza a 
világűrben folytatott tevékenységek hosszú távú biztonságának és fenntarthatóságának 
megőrzése érdekében, amelynek célja, hogy csökkentse az összes űrrendszert érintő 
fenyegetéseket és kockázatokat.  Az EU évtizedek óta részt vesz a biztonságos, fenntartható, 
stabil és védett világűr megőrzésében, és továbbra is elkötelezett a világűr békés felhasználása 
mellett.  
A Tanács, a Bizottság és a főképviselő egy sor magas szintű, cselekvésre felszólító szakpolitikai 
dokumentumban1 ismerte el, hogy az űrtevékenységek biztonságát, védelmét és 
fenntarthatóságát érintő sokrétű globális kihívások kezelése érdekében uniós STM -
megközelítésre van szükség.  
Nemzetközi szabályozási keret hiányában az űrtevékenységek biztonságával számos állami és 
magánkezdeményezés foglalkozik. A földfelszíni biztonságot garantáló biztonságos 
űrkörnyezet megteremtésére irányuló versenyben azonnali, gyors, közös és határozott u niós 
fellépés szükséges.   
E közös közlemény célja, hogy konkrét uniós STM -megközelítést határozzon meg a 
világűr biztonságos, fenntartható és védett használata érdekében, az EU és tagállamai 
hatásköreinek teljes körű tiszteletben tartása mellett védve az E U érdekeit.  
 
2 AZ UNIÓS STM -MEGKÖZELÍTÉS SZÜKSÉGESSÉGE  
Annak szükségessége, hogy az EU – nemzetközi normák és szabványok hiányában – folytassa 
a szakpolitikai döntéshozatalt és fellépést az STM területén, olyan elsődleges kérdéseken 
alapul, mint e gyorsan vá ltozó közpolitikai terület határai, a cselekvés szükségességét 
megalapozó fő tényezők, valamint az, hogy az EU hogyan tudna reagálni e globális kihívásra.  
2.1 Az STM fogalmának meghatározása  
Az első kérdés, amellyel foglalkozni kell az, hogy nincs konszenzus  az STM fogalmának 
nemzetközileg elfogadott, egyértelmű meghatározásáról  és az STM elsődleges 
célkitűzéseiről2. Bár nemzetközi szinten még nem született meg a fogalom konszenzuson 
alapuló meghatározása, az űrinfrastruktúra védelme, valamint a világűr hosszú távú biztonságos 
                                                 
1 2021.  február 22 -én a Bizottság a polgári, a védelmi és az űr ipar közötti szinergiákkal foglalkozó cselekvési tervet fogadott el, amelyben 
bejelentette, hogy intenzívebb párbeszédet és fejlesztési munkát indít egy STM -mel kapcsolatos kiemelt projekt megvalósítása érdekében. 
2021.  májusi, „New Space a polgárok szolgá latában” című következtetéseiben a Versenyképességi Tanács hangsúlyozta „egy Európára 
vonatkozó űrforgalomirányítási megközelítés, valamint irányadó globális normák jövőbeli kidolgozásának a fontosságát”. A stra tégiai 
iránytűvel kapcsolatos, a Tanácsban je lenleg tárgyalt folyamat elismeri, hogy az EU közös kül - és biztonságpolitikai célkitűzéseihez való 
hasznos hozzájárulásként ki kell dolgozni az uniós STM -megközelítést.  
2 A fogalom különböző meghatározásait javasolták számos politikai, tudományos és nemze tközi fórumon. Ugyanakkor az STM meghatározását 
bonyolultabbá tette az olyan új fogalmak megjelenése, mint az űrforgalom -biztonság (STS), az űrforgalom -koordináció (STC) és a 
közelmúltban az űrforgalom -koordináció és -irányítás (STCM).  
 
3 
 
 és fenntartható használatának garantálása – tekintettel az űrben jelen lévő szereplők és 
objektumok egyre növekvő számára – nem várhat.  
A fogalommeghatározásokról és megközelítésekről készült kimerítő tanulmány3 alapján, 
valamint az uniós  szintű előrelépés biztosítása érdekében ez a közlemény az STM -et a 
világűrhöz való hozzáférés, az ott végzett tevékenységek és az onnan történő visszatérés 
biztonságos, fenntartható és védett megvalósítása eszközeinek és szabályainak 
összességeként határo zza meg.   
Az STM a következő elemekhez kapcsolódik:  
a) világűr -megfigyelési (SSA) tevékenységek, beleértve az űrmegfigyelést és a Föld 
körüli pályán haladó objektumok nyomon követését (SST); valamint  
b) az űrszemét mennyiségének csökkentése és felszámolása;  
c) a Föld körüli pályák és a rádióspektrum kezelése;  
d) az űrműveletek teljes életciklusa, beleértve az indítási fázist, az űrjárművek keringési 
pályán történő üzemeltetését, valamint az életciklus végi, a keringési pályáról való 
eltávolítást célzó műveleteket;  
e) az űrjárművek (ellenőrzött és ellenőrizetlen) visszatérése a légtérbe.  
Ez a munkadefiníció rugalmas,  és az STM -ről a közeljövőben folytatandó, uniós és 
nemzetközi szintű megbeszélések során – a fenti tevékenységek különböző szakaszainak 
részletezése és kiegé szítése nyomán – még változhat.  
2.2 A cselekvés sürgető szükségessége  
Tekintve az űrrendszerek 50  éve zajló kereskedelmi használatát, sürgetőbbé  vált az uniós 
STM -megközelítés szükségessége.  A folyamatot négy, az űrágazatban egymást követően 
bekövetkezett fejl emény jellemzi. Ezek a hajtóerők  – beleértve az űrkörnyezet zsúfoltságát és 
a szereplők szélesebb körét – nélkülözhetetlenné teszik az STM -et, és globális szakpolitikai 
választ tesznek szükségessé.  
Először is a „New Space”4 korszaka átformálja a világűr ga zdasági vonatkozásait.  A 
műholdak világűrbe való felbocsátásának költségei – különösen az újrafelhasználható 
hordozórakéták használatának és a mikro -hordozórakéták kifejlesztésének köszönhetően – 
folyamatosan csökkennek. Ezzel egyidejűleg a kis méretű műho ldak fejlődése következtében 
csökken a rakományok világűrbe juttatásának költsége is. Ez kockázati tőkét vonzott az 
ágazatba, ugyanis nőtt a beruházások potenciális megtérülése.  
Az űrtevékenységek átalakuló gazdasági környezetének következményeként jelent ősen 
megnőtt a keringési pályán lévő műholdak száma,  különösen az úgynevezett 
megakonstellációk kifejlesztése következtében. Az űrverseny kezdete óta mintegy 
6 000 kilövéssel 11  800 műholdat bocsátottak Föld körüli pályára, amelyek közül jelenleg 
                                                 
3 Kísérleti projekt az űrforgalom -irányításról – Az űrforgalom -irányítás (STM) növekvő jelentősége.  
4 A New Space fogalmának meghatározása: új űrtechnológiákat és -alkalmazásokat kifejlesztő magánvállalkozások, kkv -k és induló innovatív 
vállalkozások.  
 
4 
 
 4 550 üzemel5. A becslések szerint az elkövetkező tíz évben több mint 20  000 további műholdat 
fognak felbocsátani6. A műholdak növekvő száma miatt az űrműveletek összetettsége 
fokozódik, és a többi űreszköz figyelembevétele nélkül lehetetlenné válik az űrjárművek 
biztonságos üzemeltetése.  
Másodszor, a műholdak számának és az űrforgalomnak a növekedésével együtt a keletkező 
űrszemét mennyisége és az ütközések kockázata  is nő (lásd az 1.  táblázatot). Már most is 
mintegy 128  millió darab 1  cm-nél kisebb és mintegy 900  000 darab 1 és 10  cm közötti 
hulladékdarab kering a Föld körül. A nagy (10  cm-es vagy annál nagyobb) hulladékdarabok 
száma jelenleg 34  0007. 
 
1. táblázat: Események = az uniós SST által észlelt, két űrobjektum közötti ütközés kockázata vagy magas 
kockázata.  
Harmadszor, a világűrért egyre nagyobb verseny zajlik, ami veszélyezteti  az EU és a 
tagállamok űreszközeinek biztonságát és ellenálló képességét,  és rávilágít arra, hogy sürgősen 
nemzetközi megbeszélésekre van szükség az állami és nem állami sze replők felelősségteljes 
űrbeli magatartására vonatkozó normákról való megállapodás, valamint azok végrehajtása 
érdekében. Említést érdemel különösen az alacsony Föld körüli pálya – azaz a világűr azon 
Föld körüli része, amely magában foglal minden 2  000 km-nél alacsonyabb pályát, és ahol a 
Nemzetközi Űrállomás és több ezer más műhold is üzemel –, amely egyre rohamosabb ütemben 
válik veszélyes területté az űrszemét és a rendkívül nagy sebességgel keringő, 
működésképtelenné vált űreszközök miatt. Az olyan ese ménysorozatok, amelyekben minden 
                                                 
5 Forrás: Eurospace. Míg  2000 és 2013  között évente átlagosan csupán 110  űreszközt indítottak, 2017 -ben, 2018 -ban és 2019 -ben már évente 
több mint 470 -et. 
6 Tájékoztató jellegű lista: SpaceX Starlink, Amazon Kuiper, a OneWeb sikere, Boeing V -band, Iceye, Kepler, Telesat LEO, Spir e, Theia stb.  
7 Forrás: ESA.  
131 135174207191218290260315362
5914
7 781091355
1273138173206246
129
97322
128
110100
2019 Q2 2019 Q3 2019 Q4 2020 Q1 2020 Q2 2020 Q3 2020 Q4 2021 Q1 2021 Q2 2021 Q3Események száma (logaritmikus skála)Az események múltbeli alakulása
Alacsony Föld körüli pálya (LEO) Közepes Föld körüli pálya (MEO) Geostacionárius pálya (GEO)
 
5 
 
 egyes ütközés növeli a további ütközések valószínűségét, egyre inkább valós kockázatot 
jelentenek az alacsony Föld körüli pályán való működésre nézve. 8 
Negyedszer, miközben ez a három egymással összefüggő fejlemény tényleg esen bekövetkezik, 
jelenleg csak nagyon kevés olyan globális magatartási szabály van, amely a világűrben 
folytatott tevékenységekre vonatkozik.  Az Egyesült Nemzetek (ENSZ) szintjén elért 
figyelemreméltó eredmények9 ellenére egy mindenre kiterjedő megközelí tés nemzetközi 
szinten történő kidolgozása jelentős diplomáciai és politikai akadályokba ütközik, ami még 
sürgetőbbé teszi a cselekvést.  
E fejlemények fényében az uniós fellépés és az uniós STM -megközelítés kidolgozása 
sürgetően szükséges.  
2.3 A közös fellépés  szükségessége  
Mivel a világűr globális léptékű és túlmutat a nemzeti határokon,  az egyes országok csupán 
korlátozottan képesek jogi kötelezettségeket róni másokra az űrpolitika terén, még akkor is, ha 
az űrágazat vezető országai nemzeti iránymutatások elf ogadásával kezelik az STM jelentette 
kihívást, ahogy azt az Egyesült Államok a 3.  űrpolitikai irányelv10 2018 -as elfogadásával tette.  
Ahhoz, hogy a tagállamok és az EU megvédhessék űreszközeiket, elengedhetetlen, hogy az 
összes uniós érdekelt fél bevonásáv al közös megközelítést dolgozzanak ki. Ez a technológiai 
függőségek elkerülése, a stratégiai autonómiának az uniós kapacitások fejlesztése révén történő 
biztosítása, valamint a partnerekkel való – különösen tehermegosztás formájában történő – 
együttműködés  garantálása révén növelni fogja az EU rezilienciáját.  
Az EU jó pozícióban van ahhoz, hogy cselekedjen: képes azonosítani a szükségleteket, 
összesíteni a követelményeket, szintetizálni az érdekelt felek véleményeit, kiaknázni a 
technológiában rejlő lehetős égeket és koordinálni a külső szerepvállalást.  Az uniós STM -
megközelítés négy,  párhuzamosan kidolgozott megközelítésen fog alapulni:  1. az STM -mel 
kapcsolatos követelmények és az EU -ra gyakorolt hatások értékelése, 2. az STM támogatásával 
kapcsolatos uniós  operatív képességek javítása, 3. az STM szabályozási vonatkozásainak 
ösztönzése és 4. az uniós STM -megközelítés nemzetközi színtéren történő előmozdítása.  
 
3 AZ STM -KÖVETELMÉNYEK ÉS AZ EU -RA GYAKOROLT HATÁSOK 
ÉRTÉKELÉSE  
Az EU -nak pontosan tisztában kell lennie az STM -mel kapcsolatos fejleményekkel 
összefüggő követelményekkel és az e fejlemények által  a különböző európai érdekelt felekre 
gyakorolt lehetséges hatásokkal.  A szükségletek összesítésével és a követelmények 
meghatározásával kapcsolatos kapacitás  biztosításán túl ehhez mozgósítani kell a különböző 
érdekelt feleket a polgári és katonai közösségekben, és biztosítani kell az egységes szintű 
konvergenciát.  
A Bizottság és a főképviselő saját hatáskörükön belül konzultációs és vitafolyamatot 
indítanak a z összes érintett uniós érdekelt fél bevonásával  annak érdekében, hogy felmérjék 
az STM -mel kapcsolatos szükségleteket és hatásokat az EU különböző szakpolitikai területein. 
                                                 
8 Olyan eseménysorozatok, amelyekben minden egyes ütközés űrszemét keletkezéséhez vezet.  
9 2018 -ban a COPUOS  21 iránymutatást dolgozott ki az űrtevékenységek hosszú távú fenntarthatóságára vonatkozóan.  
10 https://trumpwhitehouse.archives.gov/presidential -actions/space -policy -directive -3-national -space -traffic -management -policy/  
 
6 
 
 Ilyen például a közlekedés területe, és különösen a légi közlekedésé, ahol a világ űrbe és a 
világűrből történő forgalom megnövekedése, valamint a légtérbe ellenőrizetlenül visszatérő 
űrszemét miatt a légi közlekedés biztonsága, védelme és fenntartható teljesítménye érdekében 
biztosítani kell az űr - és a légiforgalom -irányítás közötti ös szhangot. Következésképpen elő 
kell mozdítani a különböző szereplők és hatóságok közötti együttműködést. E célból a 
Bizottság inkluzív és átlátható konzultációs mechanizmust  hoz létre az érdekelt felek, köztük 
az uniós űripari szereplők véleményeinek össze gyűjtése céljából. Az STM -mel kapcsolatos 
rendszeres párbeszéd többek között az európai űrökoszisztéma sajátos szükségleteivel 
foglalkozik majd.  
Amellett, hogy megerősíti a polgári ellenőrzés alatt álló polgári STM elvét, az uniós STM -
megközelítésnek figyelembe kell vennie  a világűrre vonatkozó közös stratégiai kultúra szerves 
részét képező védelemmel és biztonsággal kapcsolatos sajátos igényeket is.  Az STM -mel 
kapcsolatos védelmi követelmények és korlátok kapcsolódhatnak katonai műholdak, katonai 
töltetek  vagy katonai felhasználókkal rendelkező polgári műholdak és szolgáltatások 
működéséhez, mint amilyen a Galileo kormányzati ellenőrzésű szolgáltatása (PRS). A 
katonaság meghatározott műveleti területekhez, például a közös biztonság - és védelempolitika 
területéhez tartozó missziókhoz és műveletekhez kapcsolódó követelményeket is támaszthat.  
A Bizottság és a főképviselő az Európai Védelmi Ügynökség (EDA) támogatásával elvégzi a 
polgári és a katonai szükségletek felmérését, valamint az STM által a különböző un iós 
szakpolitikai területeken kifejtett hatások elemzését annak érdekében, hogy konszolidálhassa a 
szóban forgó konkrét katonai igényeket, és betölthesse az STM katonai kapcsolattartó 
pontjának szerepét.  
1. intézkedés:  
2022  közepéig a Bizottság és a főképv iselő konzultációs mechanizmust hoz létre az összes 
érintett uniós érdekelt fél részvételével. Ez a mechanizmus az uniós STM -megközelítés 
kialakítása céljából 2023  elejére összesíti a polgári és katonai követelményeket, és rendszeres, 
a polgári és a katona i szükségletekre egyaránt kiterjedő párbeszédet tart fenn az STM -mel 
kapcsolatos fejleményekről. E mechanizmus részeként az EDA együtt fog működni a 
tagállamokkal a katonai szükségletek konszolidálása érdekében.  
 
4 AZ STM TÁMOGATÁSÁVAL  KAPCSOLATOS UNIÓS O PER ATÍV 
KÉPESSÉGEK JAVÍTÁSA  
Az STM -tevékenységek végrehajtásához az Uniónak képesnek kell lennie az űrforgalom 
folyamatos megfigyelésére. Az EU űrmegfigyelési és a Föld körüli pályán haladó 
objektumok nyomon követése céljából végzett (SST) tevékenysége alkotj a az uniós STM -
megközelítés operatív pillérét.  Az uniós SST -konzorcium11 a Föld körüli pályán haladó 
űrobjektumok megfigyelésével és nyomon követésével kapcsolatos adatokat, információkat és 
szolgáltatásokat biztosít. Helyébe az uniós űrprogram létrehozásár ól szóló rendelettel (a 
                                                 
11 Az 541/2014/EU  határozattal létrehozott uniós SST -konzorcium az uniós SST -szolgáltatásokat nyújtó szervezet. Hét tagállam – 
Franciaország, Lengyelország, Németország, Olaszország, Portugália, Románia és Spanyolország – vesz részt benne.  
 
7 
 
 továbbiakban: űrrendelet)12 összhangban az uniós SST -partnerség lép majd. Az új 
partnerségben nagyobb számban vesznek majd részt a csatlakozni kívánó tagállamok, és a 
partnerség további szolgáltatásokat fog nyújtani az európai és a nemzetközi felhasználók 
számára13. 
4.1 Az EU autonómiájá nak megvalósítása az űrmegfigyelés és a Föld körüli 
pályán haladó objektumok nyomon követése terén  
Az uniós SST -konzorcium által 2014  óta végzett munka előkészítette az utat az uniós 
űreszközök hatékony és megbízható védelmének  kialakítása számára, különös en az 
Európai Unió űrprogramja, annak tagállamai és  a szolgáltatás felhasználójaként 
nyilvántartásba vett más űripari szereplők által üzemeltetett műholdak tekintetében.   
SST-tevékenységei keretében az EU jelenleg több mint 260, alacsony és közepes Föld körüli 
pályán, valamint geostacionárius pályán mozgó műholdnak nyújt ütközéselhárító 
szolgáltatásokat14 a tagállamok polgári és katonai eszközeinek felhasználásával, amelyek az 
űrrendeletben foglaltaknak megfelelően a tagállamok és az EU ellenőrzése alatt m aradnak. Az 
uniós űrprogram világűr -megfigyelési komponensének részeként az uniós SST a jövőbeli uniós 
STM kulcsfontosságú műveleti képességét  testesíti meg. Emellett más, autonóm 
döntéshozatalt igénylő uniós szakpolitikákat is támogat15.  
Az STM -mel kapcso latos kihívások kezelése érdekében az EU -nak megfelelő szintű 
autonómiát kell elérnie SST -képességei tekintetében, ugyanakkor figyelembe kell vennie a 
tagállamok által – többek között az Európai Védelmi Alap (EDF) keretében – végzett, 
folyamatban lévő munk át. Ehhez az alábbiak szükségesek:  
- az uniós SST -szolgáltatások teljesítményének javítása és további SST -szolgáltatások 
kifejlesztése  – a műveleti képességek teljesítményét meg kell erősíteni az STM -mel 
kapcsolatos jövőbeli műveleti kihívások kezelése érdek ében; új szolgáltatásokat kell 
kifejleszteni annak érdekében, hogy az EU felkészülhessen az STM -mel kapcsolatos 
műveleti kihívásokra; valamint  
- új technológiák alkalmazása  – az új technológiákat az EU már ma is alkalmazza; 
használatukat azonban meg kell erő síteni az STM kapcsán felmerülő új kihívásokra 
történő felkészülés érdekében;  
- az uniós ipari ökoszisztéma bevonása  – az EU ipara már most is hozzájárul az uniós 
SST-hez; a kkv -k és az induló innovatív vállalkozások tekintetében azonban – az uniós 
SST által nyújtott közszolgáltatásokra építve – még jobban ki lehetne aknázni a benne 
rejlő lehetőségeket.  
                                                 
12 Az Európai Parlament és a Tanács (EU)  2021/696  rendelete (2021.  április  28.) az uniós űrprogram és az Európai Unió 
Űrprogramügynökségének a létre hozásáról, valamint a 912/2010/EU, az 1285/2013/EU és a 377/2014/EU  rendelet és az 
541/2014/EU  határozat hatályon kívül helyezéséről (HL  L 170., 2021.5.12., 69.  o.). 
13 Az űrrendelet 200  millió  eurós költségvetést biztosít az SST céljára.  
14 Az űrrendelet 5 5. cikke (1)  bekezdésének a)  pontja a következőképpen határozza meg az uniós SST által nyújtott ütközéselhárító 
szolgáltatást: űreszközök közötti vagy űreszköz és űrszemét közötti ütközések kockázatának értékelése, valamint ütközéselhárí tási riasztások 
lehetséges kiadása az űreszközök indítása, kezdeti keringési pályán való tartózkodásuk, magasabb keringési pályára való áttérésü k, a keringési 
pályán való üzemelésük és leszerelésük során.  
15 Ilyen például a polgári védelem az űrobjektumok kockázatos visszatér ése esetében, valamint a KKBP/KBVP, amint arra a stratégiai iránytű 
is emlékeztet.  
 
8 
 
 4.2 Az uniós SST -szolgáltatások javítása és kiterjesztése  
Az uniós SST elsősorban az USA űrobjektum -katalógusán alapuló szolgáltatásokat nyújt, és e 
katalógust egyre inkább saját adatokkal és nemzeti katalógusokkal egészíti ki. Az uniós SST fő 
hozzáadott értéke abban rejlik,  hogy nagy érdeklődésre számot tartó események esetén 
közvetítői feladatot lát el, például naprakészebb és pontosabb adatokat állít elő az uniós SST -
eszközök feladatainak meghatározása és az adatok feldolgozása révén.  
Az USA eddig a 10  cm-nél nagyobb űrobj ektumokról szolgáltatott adatokat, és folyamatosan 
javítja azok katalógusát. Annak érdekében, hogy növelhesse rezilienciáját az adatforrások 
sokféleségére alapozva, biztosíthassa stratégiai autonómiáját és támogathassa a partnereivel – 
különösen tehermegos ztás formájában – folytatott együttműködést, az EU -nak fokoznia kell 
az SST -vel kapcsolatos műveleti képességeinek teljesítményét.  E célból biztosítania kell, 
hogy  
 az uniós SST -partnerség folytassa az összes 10  cm-es vagy annál nagyobb objektum 
észleléséhe z szükséges tevékenységeket.  
Az új eszközök kifejlesztésére irányuló tevékenységek  közé tartozhat például a 
nagyobb teljesítményű radar - és távcsőrendszerek, valamint – a biztonságos 
konnektivitási program keretében – a világűrbe telepített érzékelők kifej lesztése. Az új 
technológiák és érzékelők kifejlesztése során a lehető legnagyobb mértékben ki kell 
használni a polgári és a védelmi terület közötti szinergiákat;  
 az uniós SST -partnerség több, a kontinentális Európán kívüli SST -eszközhöz férjen 
hozzá.  
Az űrobjektumok hatékony megfigyelésének képessége közvetlenül összefügg az 
eszközök (radarok, távcsövek és lézerek) földrajzi helyével. Az uniós eszközök eddig 
elsősorban a kontinentális Európában helyezkedtek el.  Az égbolt lefedettségét 
lehetőség szerint a z európai kontinensen kívül található, uniós ellenőrzés alatt álló 
eszközökkel kell kiterjeszteni.  
Ezenkívül rohamosan növekszik a felbocsátott műholdak száma és gyorsul a felbocsátások 
üteme, amivel együtt automatikusan nő az ütközéselhárítással és a légk örébe való visszatéréssel 
kapcsolatos riasztások száma is. Az uniós SST -konzorcium háromféle szolgáltatást nyújt: 
ütközéselhárítás, amely támogatja az űrjárművek üzemeltetőit abban, hogy rutin - és különleges 
műveleteik során kezeljék a műholdjaik más űresz közökkel való találkozásait, valamint a 
visszatérések elemzése és fragmentációelemzés. Az űrrendelet két további szolgáltatást vezet 
be: az űrszemét csökkentését és felszámolását16.  
A világűrrel kapcsolatos új kihívások, például a megakonstellációk kezelés éhez szükség lesz 
ezekre az új kiegészítő szolgáltatásokra, valamint a meglévő szolgáltatások funkcióinak 
fejlesztésére. Az uniós SST -konzorcium által már elvégzett munkára építve a jövőbeli uniós 
SST-partnerségnek ki kell dolgoznia az uniós STM -megközelít éshez kapcsolódó kiegészítő 
szolgáltatásokat. Ezek a szolgáltatások a kritikus műveletek biztonságának fokozása, az uniós 
SST felhasználóiként nyilvántartásba vett műhold -üzemeltetők által használható 
kommunikációs és koordinációs platformok kialakítása, v alamint a keringési pályán észlelt 
vészhelyzetekkel és anomáliákkal kapcsolatos támogatás biztosítása stb. révén támogathatják 
                                                 
16 Az űrszemét csökkentésének célja a jövőben keletkező űrszemét mennyiségének mérséklése, az űrszemét felszámolásáé pedig a meg lévő 
űrszemét kezelésére szolgáló módszerek ki dolgozása.  
 
9 
 
 az űrszemétcsökkentési műveleteket, és kiegészíthetik az űrszemét -felszámolási és 
keringési pályán történő szervizelési műveletek et. 
4.3 Új technológiák kifejlesztése az STM -mel kapcsolatos szükségletek 
kezelése érdekében  
Az űrobjektumok és az uniós SST -felhasználók megnövekedett számának kezeléséhez fel kell 
gyorsítani az automatikus ütközéselhárító szolgáltatások fejlesztését, valamin t a 
mesterséges intelligencia és a kvantumtechnológia alkalmazását.  Emellett az üzemeltetők 
számának általános növekedése miatt az EU -nak gondoskodnia kell a téves riasztások 
arányának (az ütközésre figyelmeztető téves jelzések számának) csökkenéséről, hogy az 
űrobjektumok közötti legproblematikusabb találkozásokra összpo ntosíthasson. Az EU ezeket a 
technológiai kihívásokat az SST -szolgáltatások minőségének javítása szempontjából 
kulcsfontosságú kutatási és fejlesztési tevékenységek révén fogja kezelni.  
Ehhez mozgósítani kell a Bizottság és a tagállamok szintjén rendelkez ésre álló 
finanszírozási lehetőségeket,  ideértve a szinergiák finanszírozását és az uniós és a nemzeti 
finanszírozás kombinálását is. Ezt adott esetben kiegészíthetik az Európai Űrügynökségnek 
(ESA) az uniós szakpolitikát támogató forrásai, feltéve, hogy a z EU és tagállamai biztonsági 
érdekeinek védelme biztosított lesz.  
Emellett biztosítani kell a Horizont Európa17 forrásaiból támogatott kutatási tevékenységek és 
az európai védelmi ipari fejlesztési program (EDIDP),  valamint az Európai Védelmi Alap 
(EDF)  keretében végzett tevékenységek közötti szinergiákat.  
4.4 Az EU ipari ökoszisztémájának lehető legteljesebb kiaknázása  
Az uniós ipar közvetlenül részt vesz a jelenlegi SST műveleti képességeinek fejlesztésében: az 
uniós vállalatok az uniós SST -konzorcium tagjai által közzétett ajánlati felhívások útján 
vállalnak szerepet. Ennek eredményeként az EU által az uniós SST -konzor ciumra ruházott 
források akár 75  %-a uniós alvállalkozásokhoz kerülhet18. Már kialakult egy európai ipari 
SST-ökoszisztéma, amely várhatóan képes lesz hozzájárulni az uniós STM -megközelítéshez.   
Biztosítani kell, hogy az uniós ipar – és azon belül a New Spa ce – által kínált lehetőségek 
az uniós SST által nyújtott közszolgáltatásokra építve maradéktalanul ki legyenek 
aknázva . Az SST -adatok valódi lehetőséget jelenthetnek az uniós ipar számára. Az űrrendelet 
előirányozza, hogy az uniós SST -érzékelők felhasznál ásával 2024 végéig létre kell hozni 
egy uniós SST -katalógust19. E katalógus20 az elmúlt évek munkáján alapul majd, amely az 
uniós SST -adatmegosztási platform (uniós SST -adatbázis21) kidolgozására irányult. Az SST 
továbbfejlesztett műveleti képességeinek és a kontinentális Európán kívüli egyéb eszközöknek 
a fejlesztése javítani fogja a jövőbeli uniós katalógus minőségét. A katalógus és a kapcsolódó 
adatmegosztási platform egyes réteg ei elérhetők lesznek az uniós vállalatok számára, mégpedig 
                                                 
17 Ebben a dokumentumban a „Horizont Európa” kifejezés a Horizont Európa végrehajtását szolgáló egyedi programra és az Európai I nnovációs 
és Technológiai Intézetre utal; az ezek keretében végzett tevékenységek kizárólag a polgári felhasználási te rületekre koncentrálnak.  
18A fennmaradó 25  %-ot maguk az uniós SST -konzorciumban részt vevő nemzeti szervezetek használják fel.  
19Nyomon követhető adatok (pl. objektuminformációk, mérési adatok, a keringési pályára vonatkozó adatok, bizonytalanságok) egys éges 
rendszerben fenntartott következetes nyilvántartása és adattörténete.  
20Az uniós SST -katalógus várhatóan 2024 végére lesz elérhető.  
21Az uniós SST -adatbázis adatok és információk (pl. objektuminformációk, mérési adatok, a keringési pályára vonatkozó adato k, megbízások, 
nemzeti és uniós SST -katalógusok) uniós SST -n belüli megosztására, tárolására és terjesztésére szolgáló platform, amely kapcsolódik a 
tagállamok műveleti központjaihoz.  
 
10 
 
 az Európában és nemzetközi szinten is hozzáadott értéket képviselő STM -szolgáltatások 
kifejlesztésével kapcsolatos kutatás céljára.  
Emellett intenzívebbé kell tenni az SST -vel kapcsolatos ágazatok  uniós szereplőivel folytatott 
párbeszédet. A cél az, hogy az EU a lehető legjobb módon használja fel az SST területére 
vonatkozó képességeit és az innovációt . A gyakorlatban ennek az uniós SST -partnerség által 
kezdeményezett fellépések formáját kell ölten ie, hogy ki lehessen aknázni az uniós ipar 
innovációs potenciáljában rejlő előnyöket. A konkrét intézkedések közé tartozhatnak például a 
rendszeresen megrendezésre kerülő ipari napok , ahol a vállalatoknak lehetőségük lenne 
bemutatni az új technológiákat és  innovációkat, vagy a CASSINI kezdeményezés22 keretében 
a kkv -k és az induló innovatív vállalkozások számára szervezett hackathonok, illetve pályázati 
felhívások, támogatások, díjak stb.  
Ezek az intézkedések – amellett, hogy ösztönzik az innovációt – a leg újabb technológiai 
fejlesztésekkel gazdagítják az uniós SST -partnerséget.  
                                                 
22 https://ec.europa.eu/defence -industry -space/eu -space -policy/space -research -and-innovation/cassini -space -entrepreneurship -initiative_en   
 
11 
 
 2. intézkedés:  A Bizottság az uniós SST -partnerség támogatásával:  
a) javítani fogja a jelenleg elérhető szolgáltatások teljesítményét:  
– 2023 közepéig (előkészítési szakasz) kidolgoz za a jövőbeni STM -igények 
architektúraelemzését, beleértve egy olyan hatékonyabb és jobban teljesítő uniós SST -
rendszerhez szükséges erőforrások azonosítását, amely képes észlelni valamennyi 10  cm-nél 
nagyobb objektumot; valamint  
– 2025 -ig (végrehajtási sz akasz) megkezdi további eszközök bevetését.  
b) új szolgáltatásokat fog kidolgozni:  
– 2023 közepéig javaslatot tesz azokra az új szolgáltatásokra, amelyek az STM vonatkozásában 
felmerülő kihívásokat hivatottak kezelni;  
– 2025 -ig validálja a működésbe lépő új szolgáltatásokat.  
c) ösztönözni fogja a technológiát:  
– 2023 végéig kapcsolatokat épít az uniós ipar szereplőivel egy, a technológia és az innováció 
közötti termékeny kölcsönhatással foglalkozó külön fórum kialakítása érdekében;  
– 2023 végéig részletes kutatási tervet készít az új technológiákra vonatkozóan; valamint  
– 2025 végéig értékeli a végrehajtás folyamatát.  
3. intézkedés:  A Bizottság a CASSINI keretében konkrét intézkedéseket kezdeményez annak 
érdekében, hogy teljes mértékben kiaknázza az induló  innovatív vállalkozásokban rejlő 
innovációs potenciált.  
4. intézkedés:  A Bizottság az uniós SST -partnerséggel egyeztetve hozzáférhetővé teszi az ipar 
számára:  
– 2023 -ig az adatmegosztási platform egyes részeit és  
– 2025 -ig a jövőbeli uniós SST -katalógus egyes elemeit.  
 
5 AZ STM SZABÁLYOZÁSI VONATKOZÁSAINAK ELŐMOZDÍTÁSA  
Az uniós STM -megközelítés foglalkozik az STM szabályozási vonatkozásaival is. Tartalmazni 
fog nem kötelező erejű intézkedéseket (szabványokat és iránymutatásokat), valamint uniós 
szinten kötelező érvényű kötelezettségeket (jogszabályokat).  
5.1 Az STM -szabványok és -iránymutatások kidolgozásának nyomon követése  
A szabványok előnyei  az európai ipar számára széles körűek23. Az űrágazatban érdekelt felek 
által kidolgozott STM -szabványok célja az i nteroperabilitás és a biztonság garantálása, a 
költségek csökkentése és a világűrben végzett manőverek megkönnyítése. A szabványok 
                                                 
23 A Bizottság 2022.  február  2-án elfoga dta „Az EU szabványosítási stratégiája: Globális szabványok kialakítása a reziliens, zöld és digitális 
egységes uniós piac támogatása érdekében” című közleményt (COM(2022)  31 final), amely hangsúlyozza a szabványosítás és az értékek 
közvetítése, az ipari v ezető szerep, a változó geopolitikai környezet, valamint az EU nemzetközi szabványok kidolgozásában betöltött 
megbízható szerepe között fennálló kapcsolatot.  
 
12 
 
 segítik a gyártókat költségeik csökkentésében, a műszaki követelményekről való előzetes 
tájékozódásban, valamint a termeléken ység, az innováció és a hatékonyság növelésében.  
Az űrágazat kimagaslóan technikai jellege szabványok alkalmazását teszi szükségessé az 
értéklánc valamennyi szakaszában. A szabványok elfogadása a nemzeti, európai és nemzetközi 
szabványügyi testületek álta l történik. Az ENSZ egyéb technikai ügynökségei fontos szerepet 
játszanak a nemzetközi szintű ágazati szabványok kialakításában. E tekintetben a 
hagyományos szabványügyi testületek24 mellett  az űrágazat több konkrét szereplője25 is 
hozzájárulását adja . A vil ágűrrel kapcsolatos iránymutatások kidolgozására az ENSZ 
keretében szintén sor kerül; erre példa az ENSZ legutóbbi, a hosszú távú fenntarthatósággal 
foglalkozó iránymutatása26. Az STM -szabványok és -iránymutatások közvetlen hatást 
gyakorolnak a világűr bizt onságos és fenntartható használatára.  
Az EU -nak ösztönöznie kell a közös uniós megközelítést a szabványokra vonatkozóan, hiszen 
e szabványok érzékelhető hatást gyakorolnak a jövőbeli globális STM -rendszer alakítására. A 
tagállamokkal szoros együttműködésb en az EU létre fog hozni egy külön fórumot , amelynek 
célja, hogy átfogó uniós megközelítést lehessen képviselni az STM kérdéseivel foglalkozó 
nemzetközi szabványosítási fórumokon. Valamennyi uniós szereplőnek – például az SST -
partnerségnek, az EU ipari sze replőinek stb. – lehetősége lesz a részvételre.  
5.2 STM -szabványok és -iránymutatások kidolgozása és előmozdítása  
Az EU -nak elő kell segítenie a világűr biztonságos és fenntartható használatát célzó STM -
szabványok és -iránymutatások létrejöttét.  
Ezért fontos,  hogy az Unió élen járjon ezen iránymutatások és szabványok kidolgozásában.  
Az EU -nak proaktívan  biztosítania kell a nemzetközi szabványok kidolgozását azokon a 
területeken, ahol ez megvalósítható és szükséges, illetve adott esetben saját uniós szabványoka t 
kell alkotnia. Emellett az EU -nak prioritásként kell kezelnie a legnagyobb horderejű 
szabványokat és iránymutatásokat, továbbá egy eszköztár és ajánlások révén elő kell 
mozdítania azok végrehajtását . 
A Bizottság tervei között szerepel egy olyan, meghatározott STM -szabványokra és -
iránymutatásokra építő eszköztár létrehozása , amely segíthetné a tagállamokat a műhold -
üzemeltetők által a területükön igényelt, szolgáltatásnyújtásra vonatkozó engedélyek 
kiadásában. A cél az űrforgalommal (különösen az interferenciával és az ütközéselhárítással) 
kapcsolatos kockázatok azonosítása és csökkentése. A megközelítés hasonló lenne az 5G 
biztonsággal kapcsolatos uniós eszköztár27 elgondolásához.  
A tagállamokkal a szab ványosítás terén folytatott szoros együttműködés mellett a Bizottság 
támogathatná azoknak az STM -szabványoknak és -iránymutatásoknak a kiválasztását, 
amelyeket uniós szinten elő kell mozdítani.  E szabványok vonatkozhatnak például a műholdak 
nyomon követés ét elősegítő aktív eszközök használatára, a súlyos váratlan eseményekre vagy 
azok újbóli bekövetkezésére való figyelmeztetésre, valamint az STM különleges eseteivel, 
                                                 
24 A nemzeti szabványügyi testületek, a CEN/CENELEC és a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet.  
25 Mint például az európai együttműködés az űrpolitikai szabványok területén (ECSS), az űradatokkal és -rendszerekkel foglalkozó tanácsadó 
bizottság (CCSDS) és az űrszemétekkel foglalkozó ügynökségközi koordinációs bizottság (IADC).  
26 Iránymutatások az űrtev ékenységek hosszú távú fenntarthatóságáról, A/AC.105/2018/CRP.20, 2018.  június  27. 
27 Az 5G biztonsággal kapcsolatos uniós eszköztár | Európa digitális jövőjének megtervezése (europa.eu)  
 
13 
 
 például a nem manőverezhető műholdakkal, illetve konstellációkkal foglalkozó iránymutatáso k 
kidolgozására.  
5.3 Az STM -szabványok és -iránymutatások ösztönzése  
Ösztönző intézkedések  bevezetésére kerül sor annak elősegítése érdekében, hogy az EU 
gazdasági szereplői alkalmazzák az uniós szinten ajánlott iránymutatásokat és szabványokat. 
Az EU mérleg elni fogja például a következőket:  
 az ökocímke koncepciójához hasonló „biztonságos világűr” címke  használata. A 
címkét használó vállalatok és üzemeltetők növelni tudnák piaci részesedésüket azáltal, 
hogy közelebb tudnának kerülni a biztonságos és fenntarth ató űrbeli műveletekre 
érzékeny ügyfelekhez;  
 az odaítélési kritériumok  kiigazítása a vonatkozó uniós eszközök (a Horizont Európa, 
az űrprogramról szóló rendelet, az InvestEU program, az Európai Védelmi Alap és 
egyéb űrpolitikai kezdeményezések stb.) kerete in belül ajánlott iránymutatások és 
szabványok alkalmazásának előmozdítására;  
 az STM -iránymutatásokat, illetve -szabványokat végrehajtó vállalatok és üzemeltetők 
jegyzékének  összeállítása.  
Bármely ösztönző eszközre essen is a választás, létre kell hozni egy olyan mechanizmust, 
amely az ajánlott iránymutatások és előírások végrehajtásának felügyeletére szolgál . Az 
EU – a tagállamokkal szoros együttműködésben – fontolóra veszi egy tanúsítási m echanizmus  
kidolgozását az STM -re vonatkozóan  annak érdekében, hogy ellenőrizni tudja az ajánlott 
iránymutatások és szabványok vállalatok általi végrehajtását.  
5.4 Az STM -kötelezettségek bevezetése  
Rövid távon bizonyos korlátozott kötelezettségeket kell előirányozni, amelyek korlátozott 
költségeket jelentenének az ágazat szereplőinek. Egyrészt a világűrbe irányuló, illetve a 
Földre visszatérő forgalom és a különböző űrpályákon keringő műholdak számán ak erőteljes 
növekedése miatt, másrészt azért, mert el kell kerülni, hogy újabb ütközések nyomán még több 
űrszemét keletkezzen, elkerülhetetlen bizonyos kötelezettségeket róni a műhold -üzemeltetőkre. 
Ezért jogalkotási javaslatban elő kell írni, hogy az EU -n belül szolgáltatást nyújtó valamennyi 
műhold -üzemeltetőnek regisztrálnia kell  egy olyan ütközéselhárító szolgáltatásra , amely 
legalább az uniós SST által nyújtott jelenlegi szolgáltatásokéhoz hasonló teljesítményt nyújt.  
Emellett az ütközéselhárító szol gáltatásokért felelős szervezeteknek rendelkezniük kell olyan 
kommunikációs mechanizmusokkal és kapcsolattartási megoldásokkal (pl. üzemeltetői 
jegyzékkel), amelyek segítségével kezelni tudják az űreszközök közötti közeli elhaladással járó 
eseményeket a gy ors reagálás és összehangolt ütközéselhárító manőverek biztosítása 
érdekében.  
Középtávon  – a tagállamokkal konzultálva – átfogóbb szabályozási megközelítést kell 
kidolgozni az STM -re vonatkozóan annak érdekében, hogy azonosítani lehessen azokat a 
releváns területeket, amelyekre a jogalkotásnak az uniós ipar versenyképességének megőrzése, 
továbbá az EU és tagállamai hatásköreinek tiszteletben tartása mellett ki kellene terjednie.  
Egyes tagállamok nemzeti jogszabályokat fogadtak el az STM -re vonatkozóan, más  tagállamok 
a nemzeti intézkedések elfogadásának lehetőségét mérlegelik. Az űrpolitikára vonatkozó 
egységes uniós megközelítés hiánya nemcsak a világűr használatával összefüggő uniós áruk és 
 
14 
 
 szolgáltatások fejlődése szempontjából oly fontos, jól működő bel ső piac kialakulását 
hátráltatja, hanem más, például az éghajlatra, a környezetvédelemre és a közlekedésre 
vonatkozó uniós szakpolitikákra is negatív hatással lehet. Különösen igaz ez a légi közlekedés 
területére, ahol folyamatos erőfeszítéseket tesznek az  európai légtér széttagoltságának 
csökkentésére. Az EU szintjén koherens megközelítésre van szükség. Ezért az uniós érdekelt 
felek  igényei és a meghatározott szabályok és előírások alapján, miután az előírásoknak 
megfelelően konzultációt folytatott a tagál lamokkal, az EU -nak jogalkotási javaslatot  kell 
tennie az STM -szabályokra vonatkozóan .  
E jogalkotási javaslatnak azt a célt kell szolgálnia, hogy uniós szinten egységes, egyenlő 
versenyfeltételek kerüljenek kialakításra, ami biztosítaná, hogy ne érje hátr ány a 
legeredményesebb piaci szereplőket. Garantálnia kell továbbá, hogy az uniós üzemeltetők ne 
legyenek kitéve a versenytorzulás veszélyének az EU -n kívül letelepedett és kevésbé szigorú 
előírások hatálya alá tartozó üzemeltetőkkel szemben. Ennek eszköze  lehet például az, hogy 
egyenlő bánásmódot ír elő az uniós üzemeltetők és az EU -n belül szolgáltatásokat nyújtani 
kívánó műhold -üzemeltetők számára.  
A javaslat lényegében korlátozódhat olyan alapvető követelmények megállapítására, amelyek 
figyelembe veszik  a légiforgalmi szolgáltatásra vonatkozó meglévő uniós szintű 
követelményeket. Ezt követően az európai szabványügyi szervezetek harmonizált szabványok 
vagy iránymutatások formájában kidolgozhatnák az STM -re vonatkozó műszaki 
követelményeket, ami lehetővé t ennék a gyártók és a gazdasági szereplők számára, hogy 
igazolják az alapvető követelményeknek való megfelelést.  
 
15 
 
 5. intézkedés:  A Bizottság és a főképviselő – az érintett uniós hatáskörtől függően – a 
tagállamokkal szoros együttműködésben:  
– 2023 végéig lé trehozza azt a fórumot, amely biztosítani fogja a nemzetközi szinten 
kidolgozott szabványokkal és iránymutatásokkal kapcsolatos hatékony tájékoztatás és 
koordináció rendelkezésre állását az EU -ban.  
Ez a fórum az uniós SST -partnerség, az EU ipari szereplői  és az ESA támogatásával:  
 a) új európai és nemzetközi szabványokat fog kidolgozni;  
 b) előmozdítja a kiválasztott szabványokat és iránymutatásokat uniós szinten; valamint  
 c) létrehozza azt az eszköztárat, amely segíti a tagállamokat a műhold -üzemeltetői kérelmek 
engedélyezésében.  
6. intézkedés:  A Bizottság a tagállamokkal szoros együttműködésben:  
– 2023 végéig meghatározza azokat a lehetséges ösztönző intézkedéseket és egy tanúsítási 
mechanizmust, amelyek előmozdítják az STM -szabványok és -iránymutatások végrehajtását,  
– 2024 végéig létrehozza a tanúsítási mechanizmust, és végrehajtja az ösztönző intézkedéseket.  
7. intézkedés:  A Bizottság a tagállamokkal szoros együttműködésben:  
– 2023 végéig javaslatot tesz kezdeti, korlátozott kötelezettségekre;  
– 2024 k özepéig meghatározza az uniós STM -jogszabályok lehetséges területeit, valamint  
– 2024 végéig javaslatot tesz az STM -re vonatkozó uniós jogszabályra.  
 
6 AZ UNIÓS STM -MEGKÖZELÍTÉS GLOBÁLIS ELŐMOZDÍTÁSA  
Az uniós STM -megközelítés  szerint a meglévő regionális képességeket és eszközöket a 
globális együttműködésre irányuló nagyívű törekvéssel kell ötvözni a globális törekvésekhez 
való hozzájárulás érdekében . Ez az uniós STM -megközelítés „külső pályája”, amely 
pragmatikus és konkrét m egoldásokat fog ösztönözni a globálisabb STM megvalósítására. Ez 
megfelelne az EU világűrrel kapcsolatos alapelveinek és értékeinek, ugyanakkor megvédené 
diplomáciai, gazdasági és politikai érdekeit, csakúgy, mint a tagállamok érdekeit.  
6.1 A többoldalú STM e lőmozdítása  
Az uniós STM -megközelítés célja, hogy hozzájáruljon a globális STM létrejöttéhez, amelynek 
irányítása nemzetközi szinten történik majd. Az EU eddig is:  
 támogatta a biztonságos, védett és fenntartható űrkörnyezet megőrzésének , 
valamint a világűr méltányosságon és kölcsönös elfogadhatóságon alapuló, békés célú 
felhasználásának előmozdítását;  
 hangsúlyozta az átláthatósági és a bizalomépítési intézkedések  fontosságát; és  
 szorgalmazta az ENSZ keretében a világűrben való felelős magatartást . 
 
16 
 
 Az említett elvekre építve az EU az ENSZ keretében kialakítandó, többoldalú STM -
megközelítést  támogatja. Az uniós STM -megközelítés részeként az Unió törekedni fog arra, 
hogy előmozdítsa az STM -ről szóló eszmecserét a megfelelő ENSZ -fórumokon, mindenekelőtt 
az ENSZ Világűrbizottságában (COPUOS), valamint a Leszerelési Értekezleten azzal a céllal, 
hogy vitát kezdeményezzen az ENSZ -közgyűlésen. Az EU azonosítani fogja az ENSZ azon 
megfelelő szerveit, amelyek támogatást vagy hozzájárulást tudnak ny újtani ezekhez a 
tevékenységekhez, és együtt fog működni azokkal. A Nemzetközi Távközlési Egyesület 
például már jelenleg is részt vesz a Föld körüli pályák kezelésében és a frekvenciák 
nyilvántartásában, és rendszeresen végez szabványosítási tevékenységet különböző területeken. 
A Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet is részt vesz szabványok kidolgozásában azokon a 
területeken, ahol az űrbeli műveletek kölcsönhatásban állnak a polgári repüléssel.  
A világűrrel kapcsolatos ENSZ -szerződések és -egyezmények uni ós elfogadása, amit a 
tagállamok már többször is szorgalmaztak, segítene növelni az EU szavahihetőségét a világűr 
fenntartható használata és a világűrben tanúsított felelős magatartás előmozdítása tekintetében, 
valamint megerősítené pozícióját és legitimit ását nemzetközi szinten. Az űrtevékenységekre 
alkalmazandó nemzetközi szabályokat öt nemzetközi egyezmény, közismerten „a világűrről 
szóló öt ENSZ -szerződés” tartalmazza, amelyek jelenleg nem ismerik el a nemzetközi 
szervezetek részvételét. A mentésről szó ló megállapodás, a felelősségről szóló egyezmény és a 
nyilvántartásba vételről szóló egyezmény lehetővé teszi ugyan a részvételt, de nem a részes 
államokra vonatkozókkal egyenlő feltételek mellett. Tekintettel arra, hogy a tagállamok és az 
Unió párhuzamos hatáskörrel rendelkeznek az űrpolitika területén, intézkedéseket kell hozni 
annak érdekében, hogy fel lehessen mérni a mentésről szóló megállapodásban, a felelősségről 
szóló egyezményben és a nyilvántartásba vételről szóló egyezményben való uniós részvétel  
lehetőségeit, és egyúttal biztosítani lehessen az Unió egyedi érdekeit az űrprogram 
végrehajtásával kapcsolatban.  
6.2 A globális törekvés irányába ható regionális STM -hozzájárulások 
megvalósítása  
A jövőbeli STM -rendszer szervezése ideális esetben globális sz inten történne. Jelenleg nagyon 
kevés ország tud önállóan működtetni egy olyan globális SST -rendszert, amely képes 
feldolgozni az STM végrehajtásához szükséges szolgáltatásokat a 4.  szakaszban leírtak szerint, 
illetve meghatározni és felügyelni az STM 5.  szakaszban ismertetett szabályozási 
vonatkozásait. Ezért partnerségek kialakítása és az STM jelentette terhek egymást kiegészítő 
képességek és normák révén történő megosztása lenne a mindenki érdekét szolgáló gyakorlati 
megoldás.  
Ezenkívül az STM az űrutazó  nemzetek közötti, bizonyos szintű bizalomra épül, és redundás 
rendszereket igényel. A regionális hozzájárulásokra támaszkodó megközelítés 
pragmatikus, alulról felfelé építkező módszer  a bizalomépítésre és a szükséges redundancia 
biztosítására. Amint az ST M különböző regionális elemei kellően kiforrottak és 
összehangoltak, továbbá kielégítő konszenzus született a 4.  szakaszban leírt szabályokra és 
szabványokra vonatkozóan, az STM regionális összetevőit be lehet építeni egy globális 
mechanizmusba, amelynek t ekintetében a megfelelő irányítás kérdése még meghatározásra vár.  
Az STM -re vonatkozó uniós megközelítés kidolgozása az Unión belül csak az első lépése egy 
átfogóbb folyamatnak. A cél kiterjeszteni az uniós STM -megközelítést az EU -ról és 
tagállamairól egé sz Európára, ennek alapján pedig nemzetközi szintű folyamatot 
 
17 
 
 kezdeményezni az ENSZ -en belül és kétoldalúan egyaránt. Ezért fontos népszerűsíteni a külső 
partnerek körében a regionális hozzájárulásokra építő, többoldalú megközelítés koncepcióját.  
6.3 Kiemelt tárgyalások az USA -val  
Az Egyesült Államok az STM legfejlettebb szereplője: az elmúlt 20 évben dollármilliárdokat 
fektetett be az SST -képességekbe. Ennek köszönhetően ez az ország rendelkezik a világ 
legjobban teljesítő műveleti képességeivel, és világsze rte megosztja adatait. Az űrpolitikáról 
szóló 3.  irányelv révén megkezdte egy célzott megközelítés kidolgozását az STM területén.  
Bár az EU -nak először saját megközelítését kell kidolgoznia az STM -mel összefüggésben, ezt 
az USA -val szoros együttműködésben kell megtennie. A 2021.  júniusi EU –USA 
csúcstalálkozón mindkét fél megállapodott abban, hogy megosztják egymással az STM -re 
vonatkozó megközelítéseiket . E tekintetben és az Egyesült Államok egyre intenzívebbé váló 
STM -tevékenysége fényében a Bizottság és a  főképviselő meg fogja vizsgálni, hogy miként 
biztosítható az USA -val való szorosabb együttműködés , kölcsönös átjárhatóság és kiegészítő 
jelleg az STM tekintetében.  
6.4 Más harmadik országokkal folytatott párbeszédek  
Az EU aktív diplomáciát  fog folytatni az ST M-hez kapcsolódóan . A nemzetközi 
partnerekkel tartott megbeszéléseknek a polgári ügyekre (pl. műveletekre, szabványosításra 
stb.) kell összpontosítaniuk, de ki kell emelniük az STM kapcsolódó biztonsági és védelmi 
vonatkozásait is. Ennek keretében különöse n az olyan releváns szempontok  tekintetében kell 
előmozdítani az uniós STM -megközelítést, mint az üzembiztonság és az orbitális 
űrkörnyezet hosszú távú fenntarthatósága , többek között a szélesebb globális közösség 
számára elérhető uniós szolgáltatások  (pl. az uniós SST) iránti érdeklődés  ösztönzése révén.  
8. intézkedés:  A Bizottság és a főképviselő – az érintett uniós hatáskörtől függően – a 
tagállamokkal közösen együtt fog működni az ENSZ -szel annak érdekében, hogy azonosítsa, 
illetve segítsen felállítani azokat a megfelelő STM -szerveket, amelyek feladata konkrét STM -
megoldások globális szintű végrehajtásához kapcsolódna.  
9. intézkedés:  2022 közepéig a Bizottság meg fogja vizsgálni, hogy milyen módon vehetne az 
EU úgy részt az ENSZ mentésről szóló megállapodásában, a felelősségről szóló egyezményben 
és a nyilvántartásba vételről szóló egyezményben, hogy biztosított maradjon az uniós érdekek 
védelme. E célból a Bizottság elemezni fogja az említett egyezményekben foglalt 
kötelezettségek végrehajtásához szükséges, szóba jöhető intézkedéseket, és elkezdi kidolgozni 
azokat.  
 
18 
 
 10. intézkedés:  A Bizottság és a főképviselő – az érintett uniós hatáskörtől függően – a 
tagállamokkal szoros együttműködésben:  
– előmozdítja az STM -re vonatkozó regionális megközelítést a harmadik országok körében és 
az érintett regionális fórumokon annak érdekében, hogy előkészítse a regionális 
hozzájárulásokon alapuló globális STM -rendszer majdani létrehozását;  
– folytatja a párbeszédet az USA -val egy szorosabb együttműködés és a kölcsönös átjárhatóság 
biztosítása érdekében az STM -mel kapcsolatos kérdése ket illetően;  
– szisztematikusan foglalkozik majd az STM kérdésével a harmadik országokkal űrpolitikai 
vonatkozásban folytatott párbeszédek során.  
  
 
19 
 
 7 KÖVETKEZTETÉS  
E közös közlemény célja egy koherens és összehangolt uniós STM -megközelítés kialakítása az 
EU és tagállamai számára, valamint az STM -re vonatkozó uniós álláspont előmozdítása a 
nemzetközi és többoldalú fórumokon, ezzel hozzájárulva egy világszintű közpolit ikai kihívás 
megoldásához.  
Az EU -nak most kell cselekednie – gyorsan, együttesen és határozottan kell fellépnie a világűr 
biztonságos, védett és fenntartható használatának biztosítása érdekében. A közös közlemény 
dinamikus és fejlődő uniós megközelítést j avasol, és több konkrét intézkedést fogalmaz meg az 
STM -re vonatkozóan annak érdekében, hogy az uniós és tagállami hatáskörök teljes körű 
tiszteletben tartása mellett lehessen megvédeni az EU és tagállamai érdekeit.  
Ezek az intézkedések kiterjednek az STM EU-ra vonatkozó polgári és védelmi 
követelményeinek értékelésére, az STM -et a szolgáltatások és technológiák tekintetében 
támogató uniós műveleti képességek megerősítésére, az STM szabályozási vonatkozásainak 
előmozdítására, ami vonatkozó jogszabályok mega lkotásában fog kiteljesedni, valamint az 
uniós STM -megközelítés globális előmozdítására.   
E törekvések javítják a társadalmi és gazdasági jelentőségű uniós és tagállami űrinfrastruktúrák 
ellenálló képességét, nagyobb fokú biztonságot nyújtanak az üzemeltetőknek, támogatják az 
európai ipar versenyképességét, és partnereinkkel együtt konkrét hozz ájárulást nyújtanak a 
világűrrel kapcsolatos szolgáltatások és alkalmazások fenntartására irányuló globális 
törekvéshez az elkövetkező évtizedekben.