HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 345/25

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A hamisított és kalóztermékek iparága

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2017/C 345/04)

Előadó: Antonello PEZZINI Társelőadó: Hannes LEO

Közgyűlési határozat: 2017.1.26. Jogalap: az eljárási szabályzat 29. cikkének (2) bekezdése saját kezdeményezésű vélemény Illetékes szerv: Ipari Szerkezetváltás Konzultatív Bizottsága (CCMI) Elfogadás a CCMI ülésén: 2017.6.22. Elfogadás a plenáris ülésen: 2017.7.5. Plenáris ülés száma: 527. A szavazás eredménye: (mellette/ellene/tartózkodott) 119/0/0

1. Következtetések és ajánlások

1.1. Az európai gazdaság egyre inkább a kreativitásra és az innovációra épül. A fokozott szellemitulajdonjog-igényű iparágak az Európai Unióban az uniós GDP 39 %-át teszik ki, és a foglalkoztatás 26 %-ért felelősek (1). Az EGSZB véleménye szerint a vállalkozások számára biztosítani kell egy sor olyan feltételt, amely elősegíti az innovációt, a beruházást és a foglalkoztatást.

1.2. Az ENSZ (2) és az OECD becslései szerint a hamisított termékek a világkereskedelem 5–7 %-át (ENSZ), illetve 2,5 %-át (OECD) teszik ki. Az Európában található hamisított termékek nagy részét az Unión kívül gyártják, de előállításuk a tagállamokban is növekszik. Az internet nagymértékben leegyszerűsítette és bővítette a hamisított termékek online értékesítésének lehetőségeit, miközben a büntetőeljárás alá vonás kockázata továbbra is nagyon alacsony.

1.3. A hamisítási iparág egyaránt kihasználja a vámellenőrzések hatékonyságában mutatkozó különbségeket az egységes piac kulcsfontosságú belépési pontjain, valamint az uniós jogszabályok és szabványok tagállami szintű végrehajtásának szétaprózottságát és változatosságát, megkönnyítve ezzel a fogyasztók egészségét, a közvédelmet és közbiztonságot, illetve a vállalkozások versenyképességét veszélyeztető termékek EU-ba történő bejutását.

1.4. Következésképpen egy teljes mértékben működőképes és interoperatív vámuniónak biztosítania kell a Vámkódex által bevezetett új rendszer hatékony működését, védve a vállalkozásokat a tisztességtelen versennyel szemben, különös tekintettel a hamisított és kalóztermékek globális iparágára. Ez nemcsak a vállalkozások érdekeit szolgálja, hanem közvetlenül kihat a globális egészségre, biztonságra és védelemre, valamint a gazdasági növekedésre.

1.5. Az EGSZB véleménye szerint, tekintettel arra, hogy a hamisítás kétféle típusát különböztethetjük meg – „hamisítás” mint a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok megsértése, azaz a tisztességtelen verseny tiszta formája, amely nem jelent veszélyt a biztonságra és a közegészségügyre nézve, valamint a „hamisítás bűncselekménye”, azaz bűncselekmény a Medicrime-egyezmény (3) meghatározásának értelmében –, a hamisítás és a kalózkodás felszámolását kulcsfontosságú uniós prioritássá kell tenni nemcsak azért, hogy biztosított legyen a protekcionizmustól mentes, szabad világkereskedelem egészséges növekedése, hanem azért is, mert a szervezett bűnözés egyre professzionálisabbá válik a hamisított és kalóztermékek kereskedelmében, és kockázatokat hordoz a fogyasztókra nézve. Ez megfelelő büntetőjogi eljárásokat is magában foglalhatna, amelyek visszatartanak az ilyen „hamisítási bűncselekmények” elkövetésétől.

1.6. Annak érdekében, hogy mérséklődjön a piacon megtalálható hamisított és kalóztermékek növekvő mennyiségének negatív hatása, többoldalú intézkedéseket kell hozni ágazati, nemzeti, európai szinten, fellépve az alábbiakkal szemben: — a termelés és a beruházások növelésének elmaradása, — a jó hírnév és a minőség csorbulása, ideértve a technikai jellegű meg nem felelést, a hamis megfelelést, a hamis megfelelőségi igazolásokat és jelöléseket, valamint az ilyen igazolásokkal és jelölésekkel való visszaélést, — egészségügyi, biztonsági és környezeti kockázatok, — a hamisított termékekre vonatkozó tanúsítások, szabványok és minőségi ellenőrzések általános hiánya, — munkahelyek megszűnése és új vállalkozások indításának elmaradása, — adó- és adójellegű bevételek kiesése, — növekvő problémák a biztonság és a szervezett bűnözéssel szembeni fellépés területén, ideértve a terrorizmus finanszírozását is.

1.7. Az EGSZB-nek meggyőződése, hogy valamennyi állami és magánszereplő részéről közös erőfeszítésekre van szükség egy összehangolt intézkedésekből álló közös stratégia meghatározása és végrehajtása érdekében, amelynek célja e jelenség megelőzése, feltárása és leküzdése, és amelyet megfelelő közös technikai és jogalkotási keret támogat.

1.8. Az EGSZB véleménye szerint ugyanakkor a kezdeményezés elsődlegesen a leginkább érintett iparágakat és szolgáltatókat felölelő uniós magánszektor – valamint a jogosultak és a kkv-k bevonásával az egész értéklánc – feladata, míg az Európai Bizottságnak a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokra vonatkozó keretszabályozást kell naprakésszé tennie, hogy korszerűsítse a hatályos jogszabályokat, és módosítsa a jelenleg az EU-ban és annak tagállamaiban rendelkezésre álló büntetőjogi opciókat. Nekik együttesen kell erőteljes közös ösztönzést kialakítaniuk a forrástól az ellátási lánc egészén át, kölcsönösen átjárható mechanizmusokat határozva meg a nemzetközi együttműködéshez és a beszállítók/ügyfelek nyomon követéséhez, minimalizálva ezáltal a hamisítás ellátási láncon belüli kockázatát.

1.9. Az EGSZB véleménye szerint a magánszektor erőteljesebb közös fellépése alapvető fontosságú ahhoz, hogy hatékony partnerségek jöjjenek létre a webhelyszolgáltatókkal, a tartalom-előállítókkal, a márkatulajdonosokkal, az elektronikus fizetési rendszerek üzemeltetőivel, a hirdetőkkel/hirdetési hálózatokkal, valamint a domainnyilvántartásokkal, illetve biztosítsuk a közös fellépésre vonatkozó, olyan önkéntes megállapodások kidolgozását, amely képesek gyorsan igazodni a hirtelen piaci változásokhoz.

1.10. Ennek magánszektor általi erőteljes előmozdítását állami intézkedésekkel kell megtámogatni, ideértve például a következőket: — a bíróságokon alkalmazottakhoz hasonlatos technikák kidolgozása a hamisított termékekkel való növekvő kereskedelem visszaszorítása érdekében, ami lehetővé teszi a magán- és közszféra közötti, a vámhatóság fellépéseinek jelölés és visszakövethetőség révén történő optimalizálására irányuló együttműködést, — interoperatív észlelőrendszerek, amelyek megfelelő technológiák alapján automatikus kockázatkezelési rendszerekkel kommunikálnak, lehetővé téve az e-kereskedelmi vállalkozások tulajdonosai és a jogosultak számára a jogsértések azonosítását és megelőzését, — a 2018–2021-es időszakra vonatkozó új stratégiai terv bevezetése megújult és jobban koordinált cselekvési kerettel, megfelelő pénzügyi forrásokra támaszkodva, fokozott átláthatóság és előrelátási képesség mellett, kifinomultabb hírszerzési technikákkal, a „visszaeső országok uniós listájával”, megerősített helyszíni IPR-Helpdeskekkel, ideértve a hamisítási bűncselekmények elleni erőfeszítéseket is, továbbá fejlettebb piacfelügyeleti eszközökkel (interaktív adatbázis) és ténylegesen közös vámszolgálattal, összhangban a vámjogszabályok megsértésére és a vámjogi szankciókra vonatkozó uniós jogi keretről szóló irányelvjavaslattal (4), — kezdeményezések jobb statisztikai adatok és elemzések biztosítására a hamisítás volumenéről és hatásáról.

1.11. Az EGSZB véleménye szerint finanszírozni kellene egy európai hamisításellenes kampányt, beleértve egy európai hamisítás elleni napot és egy külön segélyvonal felállítását, rávilágítva: — a hamisított és a kalóztermékek piacra jutásából és megvásárlásából adódó, egész gazdasági ágazatokat, az egészséget, a környezetet, az európai innovációt és kreativitást, valamint a foglalkoztatást, az állami bevételeket és a gazdasági növekedés egészét érintő komoly veszteségekre, — arra, hogy jelentős erőfeszítések szükségesek a hamisított termékek adatbázisának javítása érdekében, valamint a kapcsolódó termeléskiesés és munkahelymegszűnések értékelése terén, hogy megfelelő politikákat lehessen kialakítani. Jelenleg a statisztikai alapnak és az ökonometriai becsléseknek pontosabbaknak, megbízhatóbbaknak és jobban összehasonlíthatóknak kell lenniük.

1.12. Az EGSZB meglátása szerint elengedhetetlen a szorosabb együttműködés az Európai Bizottság különböző szervezeti egységei és a kérdésben érintett európai ügynökségek, valamint a tagállamokon belüli partnereik között. Ez az Európa-szerte folytatott együttműködés kellő erőforrásokkal történő támogatásával, valamint a valódi együttműködési kultúra kialakítására való törekvéssel valósítható meg. E cél hatékony megvalósítását segítenie kell egy megfelelő időre létrehozandó központi hamisításellenes munkacsoport felállításának.

1.13. Az EGSZB sürgeti a Tanácsot és az Európai Parlamentet, hogy mielőbb bírják rá az Európai Bizottságot a következőkre: — a technológiai és a strukturális intézkedések, valamint a hamisított és kalóztermékekkel szembeni új, 2018–2021-es cselekvési terv gyors véghezvitele, — a magánszektor erőteljesebb közös fellépésének támogatása olyan szabályokkal és struktúrákkal, amelyek biztosítják a szabad nemzetközi kereskedelem tisztességes és proaktív fejlődését.

2. Bevezetés: a jelenség jellege, valamint mennyiségi és minőségi jellemzői

2.1. Jelen vélemény tárgyának meghatározásához a hamisítás 608/2013/EU rendeletben rögzített koncepciója szolgáltatja a hivatkozási alapot. Ez a vélemény nem terjed ki az „elektronikus és digitális kalózkodásra”, az informatikai szoftverek, illetve az illegális fájlok szellemi tulajdonnal kapcsolatos vonatkozó jogszabályokba ütköző kereskedelmére és terjesztésére, mivel ezek szorosan kapcsolódnak a digitális menetrendhez, amelynek vonatkozásában az EGSZB külön állandó tanulmányozócsoportot állított fel.

2.2. A hamisítás jelenségének számszerűsítése bonyolult feladat, mivel a rendelkezésre álló adatok – mint az illegális tevékenységek minden más területén is – túlzottan is csak becsléseken és megközelítőleges számokon alapulnak, tekintve, hogy a hamisítási csatornák túlnyomórészt bűnszervezetek ellenőrzése alatt állnak, amelyek ravaszul felismerték az ilyen típusú illegális tevékenységben rejlő hatalmas potenciált az elfogás minimális kockázatához képest.

2.3. Az elmúlt években olyan mértékben megsokszorozódott a hamisítás által érintett árutípusok száma, hogy mára nincs olyan termék, amelyet ne lehetne utánozni és értékesíteni: mindent másolnak, a ruházati kiegészítőktől a mechanikai pótalkatrészeken és szerszámokon, építőanyagokon és építőipari berendezéseken, ékszereken, lábbeliken, dizájntárgyakon, játékokon és kozmetikai cikkeken át a gyógyszerekig, és úgy tűnik, a hamis termékek ma már egy párhuzamosan létező külön ágazatot képeznek, és olyan valós versenytársnak minősülnek, amellyel szemben a vállalkozásoknak fel kell venniük a kesztyűt, és amelytől meg kell védeniük piaci részesedésüket.

2.4. A kényelmes vásárlás gyakran azt jelenti, hogy a fogyasztók a hamisított termékeket választják, súlyos következményeket idézve elő ezáltal a vállalkozásokra, különösen a kkv-kra nézve; az e-kereskedelem és az elektronikus árverések nincsenek megfelelően szabályozva és nehezen ellenőrizhetők, és ezáltal hatékony és biztonságos módját jelentik egy széles fogyasztói bázis kialakításának és az olcsó hamisított áruk kereskedelmének.

2.5. A hamisítás a szervezett bűnözés egyik fő segítőjévé és finanszírozójává vált. A bűnszervezetek belépése nyomán a hamisítási iparág drasztikus mértékben professzionalizálódott: szervezett bűnözők kialakították az ahhoz szükséges hálózatokat, hogy világszinten optimalizálni tudják eredményeiket.

2.6. A hamisított áruk előállítása általában külső jelenségnek tekinthető: a vámügyi statisztikák világosan mutatják, hogy a hamisított termékek származási országainak többsége nem uniós tagállam. Kína, – noha a legmagasabb szintű kötelezettségvállalást tette a hamisítás felszámolására vonatkozóan – továbbra is az egyik legfontosabb szereplője ennek az iparágnak.

2.7. Az internethasználat növekedése új elosztási csatornákat hozott létre a hamisított termékek számára. Ezek a csatornák az eladó részére alacsony kockázattal járnak, mivel nehéz vádat emelni az értékláncbeli közvetítők ellen. A hamisított termékek online értékesítése elleni hatékony küzdelemhez az egész értéklánc mentén szorosabb együttműködésre van szükség.

2.8. A fokozott szellemitulajdonjog-igényű iparágak az Európai Unióban az uniós GDP 39 %-át teszik ki, és a foglalkoztatás 26 %-ért felelősek (5). Új keletű tanulmányok szerint (6) a hamisított áruk a világkereskedelem 5–7 %-át teszik ki, ami évente mintegy 600 milliárd eurót jelent, míg az OECD (7) 2013-ban az importált hamis áruk értékét a nemzetközi kereskedelem 2,5 %-ára tette, ami 338 milliárd eurónak felel meg, és becslése szerint az Unióba behozott áruk akár 5 %-a is hamisított vagy kalóztermék, ami 85 milliárd eurót jelent, nem számítva azokat, amelyeket egyazon tagállamban gyártanak és értékesítenek, valamint amelyeket az interneten és közvetett gazdasági tevékenységen keresztül vásárolnak meg.

2.9. Egy másik, 2017-es nemzetközi statisztika szerint (8) a hamisított és kalózáruk globális kereskedelmi értéke mintegy 923 milliárd és 1,13 billió dollár közé tehető évente.

2.10. A hamisított áruk – akár nagy tételekben történő – gyártása a tagállamokban emelkedő tendenciát mutat, mivel a hamisítók megpróbálják megkerülni az EU külső határain végzett vámellenőrzéseket.

2.11. A hamisított és kalóztermékek forgalomba hozatala óriási kárt okoz a gazdaságnak, mivel elősegíti egy „árnyékgazdaság” kialakulását, ami megfoszt az alapvető közszolgáltatásokhoz szükséges bevételektől (9), súlyosabb terhet ró az adófizetőkre és szabályos munkahelyek megszűnéséhez vezet.

2.12. Az Unión belül a hamisítás megközelítőleg évi 800 000 munkahely megszűnését okozza, és évente mintegy 14,3 milliárd euro adóbevétel-kiesést jelent, beleértve a héát és a jövedéki adókat (10).

2.13. Az Európai Parlament egy sor állásfoglalást fogadott el a témában, ideértve különösen a 2015. június 9-i állásfoglalását (11), amelyben olyan megközelítés követését javasolta, amely valamennyi szereplőt egybegyűjt a hamisítás elleni küzdelemben, továbbá szorgalmazta a fogyasztók tudatosságának növelését és több információval való ellátását, új kereskedelmi modellek kidolgozását, a kkv-k védelmét szolgáló mechanizmusok javítását, a tagállami és a harmadik országokbeli érdekek egymáshoz történő közelítésének előmozdítását, valamint az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) által gyűjtött adatok jobb felhasználását.

2.14. A Tanács 2013. március 19-én állásfoglalást fogadott el az Európai Uniónak a szellemitulajdon-jogok megsértése elleni küzdelemre irányuló 2013–2017-es vámügyi cselekvési tervéről, amely világos célokról, megfelelő forrásokról, továbbá az eredményeket és a teljesítményt mérő mutatókról rendelkezik egy alábbiakra vonatkozó, világosan meghatározott ütemterv szerint: — a szellemitulajdon-jogok érvényesítésére vonatkozó új jogszabályok végrehajtása és nyomon követése, — a szellemitulajdon-jogoknak az áruk és szolgáltatások kereskedelme során történő megsértésével szembeni intézkedések, — a legfontosabb származási, tranzit- és célországokkal való együttműködés, a nemzetközi ellátási lánc egészében fellépve az illegális kereskedelemmel szemben, — az EUIPO-val és a bűnüldöző hatóságokkal folytatott együttműködés megerősítése.

2.15. 2017. május 18-án a súlyos és szervezett bűnözés elleni küzdelemmel kapcsolatos, a 2018 és 2021 közötti időszakra szóló uniós prioritások meghatározásáról szóló tanácsi következtetések hangsúlyozták, hogy „hogy a bűnözési piacok egyre összetettebbek és egyre dinamikusabb jellegűek […]. […] Ezért […] különös figyelmet kell fordítani a tiltott áruk és szolgáltatások – így például a hamisított áruk – online kereskedelmére.”

3. Nemzetközi áttekintés

3.1. A vámstatisztikák világosan mutatják, hogy a hamisított termékek származási országainak többsége nem uniós tagállam, tekintve, hogy a hamisítási iparág kulcsszereplői nemcsak Kína és Hongkong, hanem több más ázsiai ország is, amelyek egyedi ágazatokra specializálódtak: India a gyógyszerek területére, Egyiptom az élelmiszertermékekre, Törökország pedig a parfümökre, kozmetikai cikkekre és lábbelikre, Malajzia, Belarusz, az Egyesült Arab Emírségek, Indonézia, Thaiföld és a Fülöp-szigetek mellett.

3.2. A 2014-es uniós vámstatisztikákból kiderül, hogy a hamisított textil- és ruházati termékek több mint 66 %-a az EU-n kívülről származik.

3.3. Az Ázsiából Európába irányuló áruszállítás tranzitpontjai különösen fontos szerepet játszanak, mivel az árukonténerek szállításának központi térségeit jelentik egy 135 különböző országban található, 3 000 vámszabad területből álló hálózaton belül. Ezeket a térségeket az áruk cseréjére, dokumentálására és a konténerek tartalmának újracímkézésére használják.

3.4. Mindemellett figyelembe kell venni azt is, hogy az Unión belül jelentős mértékben nő a hamisított és kalóztermékek belső gyártása, amely tevékenység az Europol szerint egyre jövedelmezőbbé válik a szervezett bűnözők számára, és amely sokkal alacsonyabb kockázatokkal jár és összekapcsolódik másfajta bűncselekményekkel, köztük a csalással, az okmányhamisítással, az adókijátszással és az emberkereskedelemmel.

3.5. A hamisított és kalózárukat gyártó létesítmények Unión belülre helyezésével, a szállítás költségeinek és az elfogás kockázatának ebből adódó csökkenésével, valamint a megfelelő erőforrásokkal rendelkező, jól szervezett bűnözői hálózatok fejlődésével úgy tűnik, új modell van kialakulóban: a Marokkóban, az Uniótól mindössze 15 km-re fekvő Tanger-Med vámszabad terület várható bővítése további lehetőségeket kínálhat a bűnözői hálózatok számára ahhoz, hogy nagyobb mennyiségű hamisított árut hozzanak forgalomba az európai piacon.

3.6. 2011 és 2013 között a hamisítási tevékenységek leginkább az alábbi országok vállalkozásait érintették: Egyesült Államok (20 %), Olaszország (15 %), Franciaország és Svájc (12 %), Japán és Németország (8 %), az Egyesült Királyság és Luxemburg. Nem szabad alábecsülni a hamisítási tevékenységek miatt szükségessé váló új tervezési/innovációs megoldásokhoz kapcsolódó közvetett veszteségeket és többletköltségeket sem.

4. A hamisítással és a kalózkodással szembeni fellépés az egységes piacon

4.1. Az EGSZB nyomatékosan kéri a tagállamokat, hogy vezessenek be intézkedések az alábbiakra irányulóan: — a tagállami szintű hamisítás elleni intézkedések és jogszabályok erősítése, a jogszabályok uniós szintű harmonizációjának ösztönzése, hatékony keretrendszerek kidolgozása a hamisított áruk adminisztratív ellenőrzésének tekintetében, valamint a tagállamok számára rendelkezésre álló büntetőjogi opciók módosítása, — az európai jogszabályok közös, magas szintű tagállami átültetésének biztosítása a legjobb gyakorlatok megosztásával, — az illetékes hatóságok megbízása azzal, hogy például termékcsoportonként gyűjtsenek egybevethető statisztikai adatokat, többek között a hamisított termékek és a halálesetek vagy balesetek közötti összefüggésekről, — politikák kialakítása a hamisított termékek közegészségügyi kockázatainak hatékonyabb nyomon követésére, ellenőrzésére és megelőzésére irányulóan, — az okostelefonos technológiák segítéségével a fogyasztók számára annak lehetővé tétele, hogy saját maguk meg tudják ítélni áruik eredetiségét, és képesek legyenek az általuk vásárolt termékek jellemzőinek, értékének és biztonságának megvizsgálására és ellenőrzésére, — a fogyasztókkal való kommunikáció javítása, figyelmeztetve őket a hamisított termékek veszélyeire, és bemutatva számukra, miként alkalmazhatnak új módszereket a hamisítványok egyszerű felismeréséhez: fokozni kell a fogyasztók tudatosságát, és országos felvilágosító kampányokat kell folytatni, — a helyi szereplők, az ágazatközi csoportok és a fogyasztói szervezetek tevékenyebb bevonása a hamisítás elleni nemzeti szintű küzdelembe, különösen tájékoztató kampányok révén, — elegendő eszköz és erőforrás, valamint megfelelő – módszertani és eljárásokkal kapcsolatos – képzés biztosítása a vámtisztviselők számára a hamisított termékek felismeréséhez, — a védjegyek, modellek és egyéb szellemitulajdon-jogok nyilvántartásba vételének megkönnyítése a kkv-k számára, a műszaki szabványok és a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok magas szintjének fenntartása mellett.

4.2. A hamisítás elleni jogszabályok és kezdeményezések uniós szintű erősítése érdekében az EGSZB új uniós keretet sürget a 2018–2021-es időszakra, ideértve egy teljes mértékben finanszírozott és koordinált cselekvési tervet. Ehhez többek között a következő intézkedések tartoznak: — az egységes európai vámrendszer létrehozásának felgyorsítása közös eljárások, eszközök és azonnal lekérdezhető egyesített adatbázisok révén, — közös statisztikaiadat-gyűjtési kritériumok elfogadása az ágazati kezdeményezések fontosságának hangsúlyozása mellett, mivel nem léteznek egyenmegoldások, — innovatív nyomonkövetési és ellenőrző alkalmazások támogatása, — erősebb európai koordináció megvalósítása annak érdekében, hogy a hamisítás elleni küzdelem követelményszintje minden tagállamban azonos legyen, — a hírszerzési tevékenység és a kétoldalú bűnüldözési célú megállapodások fokozása az ellátási lánc egészében, többek között egy kibővített helyszíni uniós IPR-Helpdesk segítségével, — azonnali lépések megtétele az európai kkv-k támogatását és segítését célzó egyszerűsített európai keretrendszer előmozdítása érdekében, — ideértve hamisítás elleni záradékok felvételét az új szabadkereskedelmi megállapodásokba, — nemzetközi szintű megelőző intézkedések végrehajtása és koordinálása a 3 000 vámszabad terület és a teljes ellátási lánc nyomon követése céljából, — az illetékes uniós hatóságok megbízása azzal, hogy gyűjtsenek teljes mértékben összehasonlítható statisztikai adatokat a hamisított termékek, valamint a halálesetek vagy balesetek közötti összefüggésekről, — közös uniós intézkedések meghatározása a hamisított termékek közegészségügyi kockázatainak hatékonyabb nyomon követése, ellenőrzése és megelőzése céljából, — a fogyasztókkal való uniós kommunikáció javítása, valamint a fogyasztók figyelmeztetése és megtanítása az ilyen termékek felismerésére (JRC-modell), — az EU vállalkozói közösségének ösztönzése arra, hogy törekedjen a hamisítással összefüggő problémákkal kapcsolatos információk hatékonyabb egybegyűjtésére és a hamisítás leküzdését célzó intézkedések fokozására, ideértve külön telefonos forróvonalak működtetését a fogyasztók számára, valamint az adatkezelési rendszerek javítását, — összehangolt fellépés az e-kereskedelemmel kapcsolatban (fizetési módok és hirdetés), valamint közös külön szabályok elfogadása a gyógyszerek és egyéb érzékeny termékek internetes értékesítésének ellenőrzése céljából, bevonva az üzemeltetőket, szakmaközi csoportokat és fogyasztói szövetségeket is, — a „hamisítási bűncselekmény” megközelítésének kidolgozása a bűnszervezetek, illetve ezek biztonságra, védelemre és közegészségügyre gyakorolt hatása ellen. Ennek során a Medicrime-egyezményhez kapcsolódó, bevett jogi elveket kell kiindulási alapul venni, és ezeket ki kell terjeszteni a biztonsági és közegészségügyi kockázatokat hordozó hamisított ipari termékekre, — Az EMA-val, Europollal, EFSA-val és az ENISA-val együtt specifikus szabályok kidolgozása a gyógyszerek, élelmiszerek és egyéb érzékeny termékek internetes értékesítésének ellenőrzésére, — annak a szerepnek az értékelése, amelyet a közvetítők játszhatnak a szellemi tulajdonjogok védelmében, a hamisított áruk vonatkozásában is, valamint a jogérvényesítésre vonatkozó specifikus uniós keret (12) módosításának mérlegelése, — egy átfogó európai hamisításellenes kampány kidolgozása és támogatása a belső piacon és a belső piacon kívül, a nemzeti kampányokkal párhuzamosan, — egy, a hamisításra vonatkozó közös technológiai kezdeményezés ösztönzése a Horizont 2020 program keretében, — megfelelő finanszírozás elkülönítése ennek a 2018 és 2021 közötti időszakra szóló új cselekvési tervnek a keretében elfogadott intézkedések céljára.

5. Az optimális irányítás biztosítása

5.1. Az EGSZB véleménye szerint elengedhetetlen az Európai Bizottság különböző szervezeti egységei és a témában érintett európai ügynökségek közötti szorosabb koordináció biztosítása. Ez megvalósítható egy közvetlenül az Európai Bizottság elnöke alá tartozó munkacsoport felállításával, amely együtt tud működni a magánszektor vonatkozó szegmenseivel, a nemzetközi szervekkel és az illetékes tagállami hatóságokkal.

5.2. Ez a hamisítás elleni munkacsoport évente átfogó jelentést terjesztene elő a technológiai, strukturális és szabályozási téren különösen nemzetközi szinten elért előrehaladásról.

5.3. Az Európai Bizottságnak és az európai ügynökségeknek, különösen az EUIPO-nak, az Europolnak és az OLAF-nak, valamint a hamisítás felszámolásában érintett nem kormányzati szervezeteknek évenkénti nemzetközi konferenciák megrendezése révén meg kell erősíteniük a nemzetközi szintű koordinációt.

Kelt Brüsszelben, 2017. július 5-én. az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Georges DASSIS

(1) Az ESZH–OHIM közös jelentése a fokozott szellemitulajdonjog-igényű iparágakról az EU-ban, 2013. szeptember.

(2) http://www.springer.com/978-1-4614-5567-7 – az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatala (UNODC).

(3) http://www.coe.int/en/web/conventions/full-list/-/conventions/treaty/211

(4) http://eur-lex.europa.eu/legal-content/FR/TXT/?uri=uriserv:OJ.C_.2016.487.01.0057.01.FRA&toc=OJ:C:2016:487:TOC

(5) Az ESZH–OHIM közös jelentése a fokozott szellemitulajdonjog-igényű iparágakról az EU-ban, 2013. szeptember.

(6) Az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatala, The Globalisation of Crime. A Transnational Organized Crime Threat Assessment [A bűncselekmények globalizálódása – A nemzetközi szervezett bűnözés általi fenyegetettség értékelése].

(7) OECD/EUIPO (2016), Trade in Counterfeit and Pirated Goods: Mapping the Economic Impact [A hamisított és kalózáruk kereskedelme – a gazdasági hatás feltérképezése].

(8) Global Financial Integrity, Transnational Crime and the Developing World [A nemzetközi bűnözés és a fejlődő világ], 2017. március (a WAITO által megerősített statisztikák – 2017. április).

(9) 2013-ban ez a becslések szerint 90–120 milliárd euro összegű adóbevétel-kiesést okozott – Frontier Economics, 2016.

(10) Ágazati tanulmányok adatai kilenc, hamisítás által érintett ágazatról: kozmetikai cikkek és testápolószerek; ruházati cikkek, lábbelik és kiegészítők; sportcikkek és játékok; ékszerek és órák; táskák; zenei felvételek; bor és szeszes italok; gyógyszerek.

(11) P8_TA(2015)0219, 2015. június 9. – http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&reference=P8-TA-2015-0219&language=HU&ring=A8-2015-0161

(12) Lásd COM(2016) 288 final.