1.

A 2. cikk a következőképpen módosul: a) A c) pontban található meghatározás helyébe a következő szöveg lép: „»közösségi légi fuvarozó«: egy tagállam által a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) rendelkezéseivel összhangban megadott érvényes működési engedéllyel rendelkező légi fuvarozó b) A d) pontban szereplő meghatározás helyébe a következő szöveg lép: „»utazásszervező«: a szervezett olyan személy, aki nem alkalomszerűen utazási formákról szóló, 1990. június 13-i 90/314/EGK tanácsi irányelv (10) 2. cikkének (2) bekezdése szerinti személy csomagokat állít össze és eladja vagy értékesítésre kínálja azokat közvetlenül vagy közvetítő útján ”; [Mód. 40] (10) HL L 158, 23.06.1990, 59. o." ba) a g) pont helyébe a következő szöveg lép: „»helyfoglalás«: az a tény, hogy az utasnak jegye vagy más olyan igazolása van, amely jelzi, hogy a helyfoglalást a légi fuvarozó vagy a szervező elfogadta és nyilvántartásba vette;” [Mód. 41] c) Az i) pontban szereplő meghatározás helyébe a következő szöveg lép: „» fogyatékossággal élő, illetve csökkent mozgásképességű személy«: a légi járműveken utazó fogyatékkal élő, bármely személy, akinek mozgásképessége a közlekedés során bármilyen fizikai (érzék- vagy mozgásszervi , állandó vagy időleges) fogyatékosság, értelmi fogyatékosság, vagy más fogyatékossághoz vezető ok, illetve csökkent mozgásképességű személyek jogairól szóló 1107/2006/EK rendelet (11) szerinti bármely kor miatt korlátozott, és akinek helyzete kellő figyelmet igényel, és szükségessé teszi az összes utas rendelkezésére álló szolgáltatás hozzáigazítását a kérdéses személy egyéni igényeihez; ”[Mód. 42] ca) a j) pont helyébe a következő szöveg lép: „»visszautasított beszállás« egy légi járaton az utasok szállításának megtagadása annak ellenére, hogy a 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott feltételek mellett beszállásra jelentkeztek, kivéve, ha beszállásukat ésszerű indokok, úgymint egészségügyi, biztonsági vagy védelmi okok, illetve nem megfelelő utazási okmányok miatt utasítják el. Az a járat, amelynek menetrendszerű indulási idejét előrehozták, aminek következtében az utas lekéste a járatot, olyan járatnak minősül, amely tekintetében az utas esetében visszautasították a beszállást.” [Mód. 43] d) Az l) pontban szereplő „járat törlése” meghatározás a következő mondattal egészül ki: „Törölt járatnak kell tekinteni a járatot abban az esetben is, ha a repülőgép felszállt, de ezt követően valamilyen okból egy, az érkezési repülőtértől eltérő repülőtéren le kellett szállnia, vagy vissza kellett térnie az indulási repülőtérre , ahol az érintett repülőgép utasait átszállították másik járatokra .”[Mód. 44] e) A rendelet a következő meghatározásokkal egészül ki: „m) »rendkívüli körülmények«: olyan körülmények, amelyek jellegüknél vagy eredetüknél fogva nem tartoznak kívül esnek az érintett légi fuvarozó rendes tevékenységi körébe, és amelyeket a légi fuvarozó ténylegesen nem tud befolyásolni körének ellenőrzésén és a betartandó, alkalmazandó biztonsági szabályokkal kapcsolatos kötelezettségeken . E rendelet alkalmazásában a rendkívüli körülmények magukban foglalják a az 1. mellékletben felsorolt körülményeket; körülményekre korlátozódnak; [Mód. 45] n) »járat«: két repülőtér közötti légi szállítási művelet; a műszaki vagy üzemeltetési célokból történő közbenső leszállásokat nem kell figyelembe venni; o) »csatlakozó járat«: olyan járat, amely egyetlen szállítási szerződés keretében vagy egyetlen foglalási szám vagy mindkettő alapján eljuttatja az utast egy átszállási helyre, ahonnan a 6a. cikkel összhangban egy egy másik járattal utazik tovább, illetve adott esetben a másik járat, amely az átszállási helyről indul; [Mód. 46] p) »utazás«: azon egyetlen vagy több egymást követő csatlakozó járat, amellyel vagy amelyekkel az utas a szállítási szerződés szerint az indulási repülőtérről végső célállomására jut; q) »repülőtér«: minden olyan terület, amelyet kifejezetten légi járművek leszállásához, felszállásához és földi mozgásához alakítottak ki, beleértve azon kapcsolódó létesítményeket, amelyekre a fenti műveleteknél a légi járművek forgalma és kiszolgálása során szükség lehet, valamint a kereskedelmi légi közlekedés kiszolgálásához szükséges létesítményeket is; r) »repülőtér-irányító szervezet«: olyan szervezet, amelynek a nemzeti jogszabályok, szabályzatok és szerződések értelmében a feladata – más tevékenységekkel együtt vagy kizárólag – a repülőterek vagy repülőtér-hálózatok infrastruktúrájának igazgatása és kezelése, valamint az adott repülőtereken vagy repülőtér-hálózatokon jelen lévő, különböző szereplők tevékenységének összehangolása és felügyelete koordinációja hatáskörével összhangban ; [Mód. 47] s) »jegyár«: egy jegyért fizetett teljes ár, amely magában foglalja a légi viteldíjat, valamint a jegy árában foglalt opcionális és nem opcionális szolgáltatásokért fizetendő minden vonatkozó adót, díjat, felárat és illetéket , például az utasfelvétel teljes költségét, a jegyek és a beszállókártyák kiállításának költségét, minimális méretű poggyász, beleértve egy kézipoggyász, egy feladott poggyász és a nélkülözhetetlen tárgyak szállítását, valamint a fizetéshez kapcsolódó valamennyi költséget, például a hitelkártyás fizetés díját ; az előzetesen feltüntetett jegyár mindig a fizetendő végleges árat tükrözi ; [Mód. 48] t) »a járat ára«: egy adott járat repülési távolságának és a jeggyel megváltott teljes utazás összes járata által megtett össztávolságnak a hányada, szorozva a jegy árával; amennyiben a jegyár nem ismert, a visszatérítés értéke a járaton a magasabb kategóriás ülőhelyért fizetett felár; [Mód. 49] u) »indulási idő«: az az időpont, amikor a légi jármű külső vagy saját erőből elmozdul, és elhagyja az indulási állóhelyet (fékoldási idő); v) »érkezési idő«: az időpont, amikor a repülőgép eléri az érkezési állóhelyet és a rögzítő fékek működésbe lépnek (befékezési idő); w) »a kifutópályán való várakozás«: induláskor az az idő, amelyet a repülőgép az utasok beszállításának kezdetétől befejezésétől a felszállásig a földön tölt, érkezéskor pedig az az idő, amely a repülőgép földet érése és az utasok kiszállításának kezdete között telik el; [Mód. 50] x) »éjszaka«: az éjféltől reggel 6 óráig tartó időszak; y) »kíséret nélkül utazó gyermek«: kísérő szülő vagy gondviselő nélkül utazó gyermek, akiért a légi fuvarozó közzétett szabályzata szerint felelősséget vállal; ya) »érkezési késés«: a járatnak az utas jegyén feltüntetett menetrend szerinti érkezési időpontja és a járat érkezésének tényleges időpontja közötti időtartam. Az érkezési késés vonatkozhat a járatra abban az esetben is, ha a repülőgép felszállt, de ezt követően vissza kellett térnie az indulási repülőtérre, ahonnan később újra felszállt. Hasonlóképpen, az érkezési késés vonatkozhat a járatra abban az esetben is, ha máshová irányítják, de végül eléri a végső célállomást vagy egy annak közelében lévő repülőteret; [Mód. 51] yb) »átfoglalás«: pótdíj nélküli alternatív személyszállítási ajánlat, amelynek igénybevételével az utas elérheti végső célállomását; ”[Mód. 52]