I. MELLÉKLET

AZ INTEGRÁLT NEMZETI ENERGIA- ÉS ÉGHAJLAT-POLITIKAI TERVEK ÁLTALÁNOS KERETE

1. rész

Általános keret

A. SZAKASZ: NEMZETI TERV

1.A TERV LÉTREHOZÁSÁNAK ÁTTEKINTÉSE ÉS FOLYAMATA

1.1.Összefoglalás I.A terv politikai, gazdasági, környezeti és társadalmi kontextusa II.Az energiaunió öt dimenzióját felölelő átfogó stratégia III.Áttekintő táblázat a terv fő célkitűzéseivel, szakpolitikáival és intézkedéseivel

1.2.Az aktuális szakpolitikai helyzet áttekintése I.Nemzeti és uniós energiarendszerek és a nemzeti terv szakpolitikai kontextusa II.Jelenlegi energia- és éghajlat-politikák és intézkedések az energiaunió öt dimenziójában III.A határokon átnyúló jelentőséggel bíró fő kérdések IV.A nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek végrehajtásának igazgatási felépítése

1.3.A nemzeti és uniós szervekkel folytatott egyeztetés és azok részvétele, valamint az egyeztetés eredménye I.A Parlament részvétele II.A helyi és regionális hatóságok részvétele III.Konzultáció az érdekelt felekkel, köztük a szociális partnerekkel, és a civil társadalom szerepvállalása IV.Konzultáció más tagállamokkal V.Az Európai Bizottsággal folytatott iteratív eljárás

1.4.A terv elkészítése során folytatott regionális együttműködés I.A más tagállamokkal közösen és összehangolva megtervezett elemek II.Annak kifejtése, hogy a regionális együttműködést miként veszik figyelembe a tervben

2.NEMZETI CÉLKITŰZÉSEK ÉS CÉLOK

2.1.A dekarbonizáció dimenziója 2.1.1.ÜHG-kibocsátás és -eltávolítás (a 2021 és 2030 közötti terv tekintetében a 2030-as keret szerinti arra vonatkozó cél, hogy az egész gazdaságban legalább 40%-kal csökkenjen az üvegházhatást okozó gázok hazai kibocsátását az 1990-es szinthez képest) I.A tagállamok ÜHG-kibocsátásra vonatkozóan 2030-ig elérendő kötelező nemzeti céljai a kibocsátás-kereskedelmi rendszeren kívüli ágazatokban, az éves kötelező nemzeti korlátok és a LULUCF-rendelet szerinti kötelezettségvállalások II.Adott esetben egyéb nemzeti célkitűzések és célok, amelyek összhangban vannak a meglévő hosszú távú kibocsátáscsökkentési stratégiákkal Adott esetben egyéb célkitűzések és célok, beleértve az ágazati célokat és az alkalmazkodási célokat is 2.1.2.Megújuló energia (a 2030-as keret szerinti cél) I.A megújuló forrásokból származó energiának a bruttó végsőenergia-fogyasztásában való, tagállamok által tervezett részaránya 2030-ban mint nemzeti hozzájárulás a 2030-ra kitűzött, legalább 27%-os kötelező uniós szintű cél eléréséhez II.A megújuló energia bruttó végsőenergia-fogyasztásban elért összesített részarányára vonatkozó lineáris pálya 2021 és 2030 között a kötelező uniós szintű cél elérése érdekében III.A megújuló energia bruttó végsőenergia-fogyasztásban elért ágazatonkénti részarányára vonatkozó pályák 2021 és 2030 között a villamosenergia-, fűtési és hűtési ágazatban és a közlekedési ágazatban IV.A 2021 és 2030 között a megújuló energia összesített és ágazatonkénti pályáinak elérésére a tagállamok által felhasználni tervezett megújulóenergia-technológiák szerinti pályák, beleértve a várható teljes bruttó végsőenergia-fogyasztást technológiánkénti és ágazatonkénti bontásban, Mtoe-ben kifejezve, valamint a teljes tervezett beépített teljesítményt (felosztva az új kapacitás és a felújítás között), technológiánkénti és ágazatonkénti bontásban, MW-ban kifejezve; V.A bioenergia iránti keresletre vonatkozó pályák, a hőenergia, a villamos energia és a közlekedés szerinti bontásban, valamint a takarmányból, hazai termelésből, illetve behozatalból származó biomassza kínálatára vonatkozó pályák. Az erdei biomassza esetében értékelni kell annak forrását és a LULUCF-nyelőkre gyakorolt hatását VI.Adott esetben más nemzeti pályák és célkitűzések, beleértve a hosszú távú és ágazati pályákat és célkitűzéseket is (például a korszerűbb bio-tüzelőanyagok részaránya, a megújuló energia részaránya a távfűtésben, a megújuló energia felhasználása az épületekben, a városok, energiaközösségek és az önellátó fogyasztók által előállított megújuló energia)

2.2.Az energiahatékonyság dimenziója (a 2030-as keret szerinti cél) I.A [COM(2016) 761. sz. javaslattal módosított] 2012/27/EK irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében és 3. cikkének (4) bekezdésében említett, 2030-ra 30%-os energiahatékonyság-javulást előíró kötelező uniós cél eléréséhez nyújtott indikatív nemzeti energiahatékonysági hozzájárulás vagy a primer- vagy végsőenergia-fogyasztás, vagy a primer- vagy végsőenergia-megtakarítás, vagy pedig az energiaintenzitás alapján, a 2020-ra és 2030-ra várható primerenergia-felhasználás és végsőenergia-fogyasztás abszolút szintjében kifejezve, az e hozzájárulásra vonatkozó, 2021-től kezdődő lineáris pályával együtt, megadva az alapul vett módszereket és a felhasznált átváltási tényezőket II.A [COM(2016) 761. sz. javaslattal módosított] 2012/27/EK irányelv 7. cikke alapján a 2021 és 2030 közötti időszakban elérendő energiamegtakarítás kumulált mennyisége III.A (magán és köztulajdonban lévő) lakó- és kereskedelmi célú épületek nemzeti állományának hosszú távú felújítására irányuló célkitűzések IV.A 2012/27/EK irányelv központi kormányzati épületekre vonatkozó 5. cikke alapján a 2021 és 2030 közötti időszakban felújítandó teljes alapterület vagy az azzal egyenértékű éves energiamegtakarítás V.Adott esetben egyéb nemzeti célkitűzések, beleértve a hosszú távú célokat és stratégiákat és az ágazati célokat is. Nemzeti célkitűzések például olyan területeken, mint a közlekedési ágazat vagy a fűtés és hűtés energiahatékonysága

2.3.Az energiabiztonság dimenziója I.Az energiaforrások és az energiaszállító országok fokozottabb diverzifikálására, a tárolásra és a keresletoldali válaszokra vonatkozó nemzeti célkitűzések II.A harmadik országokból származó energiaimporttól való függőség csökkentésére irányuló nemzeti intézkedések III.Azon képességre vonatkozó nemzeti célkitűzések, hogy kezelni tudják az energiaellátás korlátozását vagy megszakadását (a földgáz- és villamosenergia-ellátást is beleértve), adott esetben megadva a célkitűzések teljesítésére vonatkozó időszakot is IV.A haza energiaforrások, nevezetesen a megújuló energia telepítésére vonatkozó nemzeti célkitűzések

2.4.A belső energiapiac dimenziója 2.4.1.A villamosenergia-hálózatok összeköttetése (a 2030-as keret szerinti cél) I.A villamosenergia-hálózatok összeköttetésének az a szintje, amelyet a tagállamok 2030-ra az Európai Tanács 2014. októberi célkitűzése tekintetében el kívánnak érni 2.4.2.Energiaátviteli infrastruktúra I.A villamosenergia-átviteli és földgázszállító infrastruktúrára vonatkozó fő nemzeti célkitűzések, amelyek az energiaunió létrehozására irányuló stratégia a (2) bekezdésben felsorolt dimenziók közül bármelyik dimenzió célkitűzéseinek és céljainak eléréséhez szükségesek II.Adott esetben az előirányzott fő infrastrukturális projektek, a közös érdekű projekteken kívül 2.4.3.Piaci integráció I.Adott esetben a belső energiapiac egyéb szempontjaihoz kapcsolódó nemzeti célkitűzések, mint például a piaci integráció és a piac-összekapcsolás, megadva a célkitűzések teljesítésére vonatkozó időszakot is II.Adott esetben a villamosenergia-rendszer megfelelőségének biztosítására, valamint az energiarendszerek megújulóenergia-termeléssel kapcsolatos rugalmasságára vonatkozó nemzeti célkitűzések, megadva a célkitűzések teljesítésére vonatkozó időszakot is III.Az energiafogyasztók védelmére és a kiskereskedelmi energiaszektor versenyképességének javítására vonatkozó nemzeti célkitűzések 2.4.4.Energiaszegénység I.Az energiaszegénységre vonatkozó nemzeti célkitűzések, megadva a célkitűzések teljesítésére vonatkozó időszakot is

2.5.A kutatás, innováció és versenyképesség dimenziója I.Az energiaunióval kapcsolat állami és magánkutatásra vonatkozó nemzeti célkitűzések és finanszírozási célok, adott esetben megadva a célkitűzések teljesítésére vonatkozó időszakot is, és figyelembe véve az energiaunió létrehozására irányuló stratégia és a SET-terv prioritásait II.Adott esetben az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák, köztük az energiaigényes és szén-dioxid-kibocsátást okozó ipari ágazatok dekarbonizálására szolgáló technológiák bevezetése és adott esetben a kapcsolódó szén-dioxid-szállítási és -tárolási infrastruktúra tekintetében 2050-re meghatározott hosszú távú célokat tartalmazó nemzeti célkitűzések III.A versenyképességre vonatkozó nemzeti célkitűzések

3.SZAKPOLITIKÁK ÉS INTÉZKEDÉSEK

3.1.A dekarbonizáció dimenziója 3.1.1.ÜHG-kibocsátás és -eltávolítás (a 2021 és 2030 közötti terv tekintetében a 2030-as keret szerinti cél) I.A 2.1.1. pontban említett [ ] rendelet [közös kötelezettségvállalási rendelet] alapján meghatározott cél elérését célzó szakpolitikák és intézkedések, valamint a [ ] rendeletnek [LULUCF] való megfelelést célzó szakpolitikák és intézkedések, amelyek az eltávolítás fokozása érdekében felölelik az összes fontos kibocsátó ágazatot, és egy olyan hosszú távú jövőképpel és céllal rendelkeznek, hogy 50 éves távlatban létrehozzák az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságot, és a Párizsi Megállapodással összhangban megteremtsék az egyensúlyt a kibocsátások és azok eltávolítása között II.Az ezen a területen folytatott regionális együttműködés III.Az állami támogatásokra vonatkozó szabályok alkalmazhatóságának sérelme nélkül adott esetben az ezen a területen nemzeti szinten hozott finanszírozási intézkedések, az uniós támogatást és az uniós alapok felhasználását is beleértve 3.1.2.Megújuló energia (a 2030-as keret szerinti cél) I.Szakpolitikák és intézkedések a megújuló energia és a 2.1.2. pontban bemutatott pálya tekintetében 2030-ra kitűzött kötelező uniós szintű célhoz való nemzeti hozzájárulás elérése érdekében, beleértve az ágazat- és technológiaspecifikus intézkedéseket is II.A regionális együttműködésre vonatkozó különleges intézkedések, valamint a megújuló forrásokból származó energia becsült többlettermelése, amelyet át lehet adni más tagállamoknak, hogy azok elérjék a 2.1.2. pontban bemutatott nemzeti hozzájárulásokat és pályákat III.Az olyan pénzügyi támogatásra vonatkozó különleges intézkedések – az uniós támogatást és az uniós alapok felhasználását is beleértve –, amelyek célja a megújuló forrásokból származó energia termelésének előmozdítása és a villamos energia, fűtés és hűtés, valamint közlekedés céljára történő felhasználása IV.Az egyablakos ügyintézés bevezetésére, az adminisztratív eljárások ésszerűsítésére, a tájékoztatás és képzés nyújtására, valamint a megújuló energiából önellátó fogyasztók és energiaközösségek emancipációjára irányuló különleges intézkedések V.A megújuló energiaforrásokból előállított távfűtésre és -hűtésre szolgáló új infrastruktúra kiépítése szükségességének értékelése VI.A biomasszából előállított energia használatának támogatását célzó különleges intézkedések különösen az új biomassza-mobilizálások tekintetében, az alábbiak figyelembevételével: - a biomassza rendelkezésre állása: mind a hazai termelés, mind pedig a harmadik országokból származó behozatal - más ágazatok (mezőgazdaság, erdészeti ágazatok) egyéb biomassza-felhasználásai, valamint a biomassza-előállítás és -felhasználás fenntarthatóságára irányuló intézkedések 3.1.3.A dimenzió egyéb elemei I.A kibocsátás-kereskedelmi rendszert érintő nemzeti szakpolitikák és intézkedések, valamint adott esetben az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer kiegészítő jellegének és hatásainak értékelése II.Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra irányuló stratégiák, tervek és intézkedések III.Adott esetben az egyéb nemzeti célok elérését célzó szakpolitikák és intézkedések IV.Az alacsony kibocsátású mobilitás elérését célzó szakpolitikák és intézkedések(beleértve a közlekedés villamosítását is)

3.2.Az energiahatékonyság dimenziója (a 2030-as keret szerinti cél) Tervezett szakpolitikák, intézkedések és programok a 2030-ra vonatkozó indikatív nemzeti energiahatékonysági hozzájárulás, valamint a 2.2. pontban bemutatott egyéb célkitűzések elérése érdekében, beleértve az épületek energiahatékonyságának előmozdítására szolgáló tervezett intézkedéseket és eszközöket (a pénzügyi jellegűeket is), különösen a következők tekintetében: I.A [COM(2016) 761. sz. javaslattal módosított] 2012/27/EU irányelv 7. cikke szerinti energiahatékonysági kötelezettségi rendszerek és alternatív intézkedések (e rendelet II. mellékletével összhangban dolgozandók ki) II.A (magán és köztulajdonban lévő) lakó- és kereskedelmi célú épületek nemzeti állományának felújítására irányuló hosszú távú stratégiák, beleértve a költséghatékony mélyfelújításokat és szakaszos mélyfelújításokat ösztönző szakpolitikákat és intézkedéseket is III.A közszektorban az energiahatékonysági szolgáltatásokat előmozdító szakpolitikák és intézkedések, valamint az olyan szabályozási és nem szabályozási jellegű akadályok felszámolására irányuló intézkedések leírása, amelyek gátolják az energiahatékonyság-alapú szerződést és az egyéb energiahatékonysági szolgáltatási modelleket IV.Egyéb tervezett szakpolitikák, intézkedések és programok a 2030-ra vonatkozó indikatív nemzeti energiahatékonysági hozzájárulás, valamint a 2.2. pontban bemutatott egyéb célkitűzések elérése érdekében (például a közintézmények példamutató szerepét előmozdító intézkedések, energiahatékony közbeszerzés, az energetikai auditokat és az energiagazdálkodási rendszereket előmozdító intézkedések, a fogyasztók tájékoztatási és képzési programjai és az energiahatékonyságot előmozdító egyéb intézkedések) V.A földgáz- és villamosenergia-infrastruktúra energiahatékonysági potenciáljának hasznosítására irányuló intézkedések kidolgozására irányuló tevékenységek leírása VI.Adott esetben az ezen a területen folytatott regionális együttműködés VII.Az ezen a területen nemzeti szinten hozott finanszírozási intézkedések, az uniós támogatást és az uniós alapok felhasználását is beleértve

3.3.Az energiabiztonság dimenziója I.A 2.3. pontban meghatározott célkitűzések elérését célzó szakpolitikák és intézkedések II.Az ezen a területen folytatott regionális együttműködés III.Adott esetben az ezen a területen nemzeti szinten hozott finanszírozási intézkedések, az uniós támogatást és az uniós alapok felhasználását is beleértve

3.4.A belső energiapiac dimenziója 3.4.1.Villamosenergia-infrastruktúra I.Az összeköttetés 2.4.1. pontban bemutatott megcélzott szintjének elérésére irányuló szakpolitikák és intézkedések II.Az ezen a területen folytatott regionális együttműködés III.Adott esetben az ezen a területen nemzeti szinten hozott finanszírozási intézkedések, az uniós támogatást és az uniós alapok felhasználását is beleértve 3.4.2.Energiaátviteli infrastruktúra I.A 2.4.2. pontban bemutatott fő infrastrukturális célkitűzések elérésére irányuló szakpolitikák és intézkedések, különleges intézkedések a közös érdekű projektek és más kulcsfontosságú infrastrukturális projektek teljesítésének lehetővé tétele érdekében II.Az ezen a területen folytatott regionális együttműködés III.Adott esetben az ezen a területen nemzeti szinten hozott finanszírozási intézkedések, az uniós támogatást és az uniós alapok felhasználását is beleértve 3.4.3.Piaci integráció I.A 2.4.3. pontban meghatározott célkitűzések elérését célzó szakpolitikák és intézkedések II.Az energiarendszerek megújulóenergia-termeléssel kapcsolatos rugalmasságát növelő intézkedések, beleértve a napon belüli piacok összekapcsolásának bevezetését és a határokon átnyúló kiegyenlítő piacokat is. III.A megújuló energiaforrásokból előállított vagy a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésből származó villamos energiához való elsőbbségi hozzáférést és az elosztást biztosító intézkedések, valamint e villamos energia korlátozását vagy újraelosztását megakadályozó intézkedések IV.A fogyasztók, különösen a kiszolgáltatott és energiaszegénységben élő fogyasztók védelmére, valamint a kiskereskedelmi energiapiac versenyképességének és az ott folyó versenynek a javítására irányuló intézkedések V.Azon intézkedések leírása, amelyeken keresztül lehetővé teszik és kidolgozzák a keresletoldali válaszintézkedéseket, ideértve azokat is, amelyek a dinamikus árszabás támogatása érdekében a díjszabásokkal foglalkoznak 3.4.4.Energiaszegénység I.A 2.4.4. pontban meghatározott célkitűzések elérését célzó szakpolitikák és intézkedések