A 2007–2013 közötti időszakban két eszköz félidős értékelésére került sor: 2012-ben az EU–Afrika Infrastruktúraalapot, 2013-ban pedig a Szomszédsági Beruházási Keretet (NIF) vizsgálták felül. Mindkét értékelés arra a következtetésre jutott, hogy a kitűzött célok – az európai szomszédsági és partnerségi célok, illetve az afrikai infrastruktúrafejlesztés – előmozdítása szempontjából értékes és hatékony eszközökről van szó. Kimondottan pozitívnak bizonyult a projektek azonosítása, relevanciája és kialakítása, és mindkét eszköz elérte a jelentős finanszírozási források mozgósítására vonatkozó célkitűzést. A félidős értékelés egyúttal kiemelte, hogy a két eszköz lényegesen hozzájárult a partnerségek kialakításához, és fokozta a pénzügyi intézmények közötti és a Bizottsággal való koordinációt és együttműködést is. Több ajánlást is megfogalmaztak, konkrétan a következő területeken: a döntéshozatali struktúra javítása, különös tekintettel az uniós küldöttségek és a partnerországok szerepére, a magánszektor bevonására vonatkozó lehetőségek további feltérképezése, a célzott pénzügyi eszközök – például kockázatcsökkentő eszközök – alkalmazása, valamint egy eredménymérési keret végrehajtása.

A 2012 decemberében létrehozott Külső Együttműködési Támogatásötvözés Európai Uniós Platformja (EUBEC) ezeket a megállapításokat és más jelentések eredményeit is felhasználta, hogy konkrét ajánlásokat dolgozzon ki a támogatásötvözés révén nyújtott uniós támogatás hatékonyságának további növelése érdekében. Az Európai Számvevőszék 2014 októberében különjelentést tett közzé a támogatásötvözésről. Ennek következtetései nagyjából megegyeztek a fentiekkel: az EU külső politikáinak támogatását illetően a regionális beruházási keretből biztosított vissza nem térítendő támogatások és a pénzügyi intézményektől kapott kölcsönök ötvözése rendszerint hatékonynak, a projektek pedig relevánsnak bizonyulnak. Az ajánlások a következő szempontokra tértek ki: az uniós vissza nem térítendő támogatásból származó addicionalitás értékelésének dokumentálása, a végrehajtó bizottságok elé terjesztett projektek érettségének biztosítása, az uniós támogatásötvözési műveletekre vonatkozó iránymutatások kidolgozása, az uniós küldöttségek proaktívabb szerepének biztosítása, a döntéshozatali eljárás egyszerűsítése, a projektek bizottsági nyomon követésének javítása, valamint az uniós finanszírozás megfelelő láthatóságának biztosítása.

Az EUBEC már csaknem minden ajánlás nyomán intézkedéseket hozott: harmonizált és továbbfejlesztett pályázati nyomtatványokat dolgozott ki, iránymutatásokat fogalmazott meg és kialakított egy standard mutatókat tartalmazó eredménymérési keretet.

Emellett az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 140. cikkében előírt követelménynek megfelelően – amely az (EU) 2015/323 tanácsi rendelet 17. és 40. cikke alapján alkalmazandó – 2014-ben előzetes értékelés készült az Afrikai Beruházási Keretről, amely megvizsgálta, hogy a tervezett eszköz mennyiben teljesíti a költségvetési rendeletben a pénzügyi eszközökre vonatkozóan előírt követelményeket. Az értékelés nyomán megfogalmazott ajánlásokat figyelembe vették az AfIF kezelésében, és azok az EU Afrikai Beruházási Platformja szempontjából is relevánsak lesznek.

Az előzetes értékelés eredményei alátámasztották, hogy az Afrika előtt álló kihívások természete, nagyságrendje és fókusza (pl. urbanizáció, az alapszolgáltatásokhoz való romló hozzáférés, az élelmiszer-ellátás bizonytalansága, szegénység, az éghajlatváltozás hatásai), az EU és a partnerországok közötti együttműködés jelenlegi céljai (vagyis a fenntartható és inkluzív fejlődés és növekedés, a kontinentális integráció, a szegénység felszámolása, az éghajlatváltozás hatásaival szembeni reziliencia), valamint a további finanszírozási források mozgósítása iránti igény együttesen egy új, rugalmas finanszírozási keretet tesznek szükségessé. Ezen eredményeket figyelembe véve, valamint a migráció kiváltó okainak kezelésére vonatkozó további célkitűzésre tekintettel az Afrikai Beruházási Platform (AIP) hozzáadott értéket jelenthet az Afrikát kulcsfontosságú kihívások elé állító ágazatokban. Az AIP az országkockázathoz, illetve a konkrét projektekhez és ágazatokhoz igazodó segítségnyújtási formák széles körén keresztül hozzájárul az inkluzív növekedéshez és a fenntartható fejlesztési célok eléréséhez, ezáltal kezelve a migráció egyes kiváltó okait.

Az AfIF által használt jelenlegi és tervezett portfólióban olyan projektek szerepelnek, amelyek szintén előmozdítják a migráció kiváltó okainak kezelésére vonatkozó célt. A pénzügyi szektort és a mikro-, kis- és középvállalkozásokat helyi bankokon vagy kijelölt alapokon keresztül támogató projektek, valamint a mezőgazdaságot, a pénzügyi szektort és a vidékfejlesztést – többek között a vidéki utak építését és a villamosítást – támogató projektek elsődleges célja a munkahelyteremtés, ugyanakkor a megújuló energiára vagy a nem csupán a vidéki utakat, hanem az út- és kikötőépítést és -felújítást is felölelő, tágabb közlekedési szektorra irányuló konkrét infrastrukturális projektek nyomán is létrejöhetnek új munkahelyek. Az AITF éves jelentésében szereplő egyes energiaügyi projektek eredményei között is említésre került a munkahelyteremtés és a szegénységcsökkentés.

Az AITF portfóliójának és az AfIF projektlistájának átvilágítása azt mutatja, hogy ezek a támogatásötvözési mechanizmusok hozzájárulnak a migráció kiváltó okainak kezelésére vonatkozó célhoz, és megsokszorozzák a részt vevő pénzügyi partnerintézmények által biztosított forrásokat. Az AfIF jelenlegi projektlistáján szereplő 150 projekt átvilágítása nyomán kiderült, hogy a projekteknek akár 30 %-a is releváns lehet a migráció kiváltó okainak kezelése szempontjából. Egyes projektek fő célként a munkahelyteremtésre és a mikro-, kis- és középvállalkozások támogatására összpontosítanak, míg a projektek többsége a társadalmi-gazdasági fejlődésre és a rezilienciára, illetve bizonyos esetekben – mintegy mellékhatásként – a munkahelyteremtésre és a szegénységcsökkentésre is irányulnak. Az EFFA keretében támogatható 23 konkrét ország közül 18 országot lefed a Száhel-övezeti/Csád-tavi régióra, illetve az Afrika szarvára vonatkozó jelenlegi AfIF-projektlista.

Az európai szomszédságpolitika 2015-ös felülvizsgálata újra nyomatékosította, hogy a gazdasági és társadalmi fejlődésnek központi szerepet kell kapnia a szomszédság stabilizálásához és a partnerségek kialakításához való uniós hozzájárulásban. Az EU-nak fokoznia kell az együttműködést a nemzetközi pénzügyi szervezetekkel, a magánszektor fejlesztése szempontjából releváns nemzetközi szervezetekkel, valamint az inkluzív növekedés és foglalkoztatás előmozdítására, illetve az életkörülmények javítására irányuló kezdeményezésekkel. Ezen túlmenően ösztönözni kell a magánszektorral való partnerség megerősítésére irányuló intézkedéseket, továbbá a többletforrások bevonását és az uniós segélyek hatásának fokozását szolgáló fontos eszközként fel kell lendíteni az innovatív megközelítések alkalmazását – például a vissza nem térítendő támogatások és a kölcsönök ötvözését. A szomszédságpolitika felülvizsgálata szintén hangsúlyozza, hogy célzott erőfeszítéseket kell tenni a készségfejlesztés, a kompetenciák és a lehetőségek teremtése terén, mindenekelőtt a fiatalok és a nők vonatkozásában.

Jelenleg új értékelés készül a támogatásötvözési mechanizmusokról, amelynek a zárójelentése várhatóan még 2016 vége előtt elkészül.