[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 4.3.2009

COM(2009)102 végleges

2009/0033 (CNS)

Javaslat:

A TANÁCS RENDELETE

a schengeni vívmányok alkalmazását ellenőrző értékelési mechanizmus létrehozásáról

INDOKOLÁS

1. A JAVASLAT HÁTTERE

- A javaslat indokai és célkitűzése

A javasolt rendelet legfontosabb célja, hogy jogi keretet hozzon létre a schengeni vívmányok EU-jog részét képező elemei helyes alkalmazásának értékelésére. E javaslattal párhuzamosan határozatjavaslat is született, amely létrehoz egy a schengeni vívmányok EU-jog részét képező elemei alkalmazásának nyomon követésére szolgáló értékelési mechanizmust. E kettős értékelési mechanizmust célja, hogy fenntartsa a tagállamok egymás iránti bizalmát a tekintetben, hogy valamennyien képesek hatékonyan és hatásosan alkalmazni a belső határok nélküli térség létrehozását lehetővé tevő kísérő intézkedéseket.

Az új mechanizmus általános célja, hogy biztosítsa a schengeni vívmányok átlátható, hatékony és következetes alkalmazását, valamint tükrözze a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztését követően a jogi helyzetben bekövetkezett változásokat.

- Általános háttér

A schengeni vívmányok által létrehozott belső határok nélküli térséget – a schengeni térséget – kormányközi keretek között alakították ki a 80-as évek végén és a 90-es évek elején azok a tagállamok, amelyek készek voltak a belső határellenőrzések megszüntetésére és e célból olyan kísérő intézkedések végrehajtására, mint például a külső határok ellenőrzésének közös szabályozása, közös vízumpolitika, rendőrségi és igazságügyi együttműködés, valamint a Schengeni Információs Rendszer (SIS) létrehozása. A belső határellenőrzéseket azonban mégsem sikerült közösségi szinten megszüntetni, mivel a tagállamok nem értettek egyet abban, hogy a személyek szabad mozgásának biztosítása (az EK-Szerződés 14. cikke) érdekében erre ténylegesen szükség van. Idővel azonban az Egyesült Királyság és Írország kivételével az összes akkori tagállam csatlakozott a schengeni térséghez.

A schengeni vívmányok az Amszterdami Szerződés 1999-es hatálybalépésével[1] a közösségi jog részévé váltak.

A schengeni térség alapja, hogy a tagállamok teljes mértékben megbíznak egymásban a tekintetben, hogy valamennyien teljes mértékben képesek végrehajtani a belső határellenőrzések megszüntetését lehetővé tevő kísérő intézkedéseket: pl. a tagállamok a külső határokon végzett ellenőrzéseket nem csupán saját érdekük védelmében hajtják végre, hanem az összes többi tagállam nevében is, amelyekbe a schengeni térség külső határának átlépését követően bárki szabadon beutazhat.

E kölcsönös bizalom megteremtése és fenntartása érdekében a schengeni tagállamok 1998-ban állandó bizottságot hoztak létre. Az állandó bizottság megbízatásáról a Schengeni Végrehajtó Bizottság határozata (SCH/Com-ex (98) 26 def) rendelkezett, két feladatot előírva:

1. annak ellenőrzése, hogy a schengeni térséghez csatlakozni kívánó tagállamok teljesítették-e a schengeni vívmányok (azaz a határellenőrzések megszüntetése) alkalmazásának összes feltételét („megvalósítás/alkalmazás”);

2. annak ellenőrzése, hogy a schengeni vívmányokat végrehajtó tagállamok helyesen alkalmazzák-e ezeket („végrehajtás”).

A schengeni vívmányok tehát különbséget tesznek a „megvalósítás” és a „végrehajtás” között. Ezért legelőször azt kell ellenőrizni, hogy teljesülnek-e a kölcsönös bizalom feltételei, még mielőtt a schengeni vívmányok hatályba léphetnek. Másodszor fenn kell tartani ezt követően a kölcsönös bizalmat azáltal, hogy ellenőrzik a schengeni vívmányok helyes végrehajtását. A schengeni együttműködés kormányközi szakaszában különleges rendelkezésekre volt szükség a helyes végrehajtás ellenőrzéséhez.

A schengeni vívmányokat újratárgyalás nélkül illesztették be az Európai Unió keretébe. Így az állandó bizottságot és 1998-as megbízását is módosítás nélkül vették át annyi eltéréssel, hogy az állandó bizottság a Tanács Schengeni értékelő munkacsoportjává (SCH-EVAL) változott. Jogalapját tekintve az EK-Szerződés 66. cikke és az EU-Szerződés 30. és 31. cikke alá került, mivel a schengeni vívmányok az első és a harmadik pillérbe tartozó intézkedéseket egyaránt tartalmaznak.

A schengeni vívmányok végrehajtásának értékelése kormányközi jellege miatt korábban és továbbra is teljes mértékben a tagállamok hatáskörébe tartozik. Az értékelésben a Bizottság megfigyelőként vesz részt. Ez a megközelítés a megbízás első felét illetően továbbra is logikus, hiszen az EU bel- és igazságügyi joganyagában nincs semmi olyan ehhez hasonló, amely különbséget tenne a „megvalósítás” és a „végrehajtás” között. Ezen túlmenően a belső határellenőrzések megszüntetésére vonatkozó döntéshozatali eljárást és a schengeni vívmányok teljes mértékű alkalmazását a 2004-es és 2007-es bővítés során a csatlakozási szerződésekben, azaz az elsődleges joganyagban fektették le. Az csatlakozási okmányok az Európai Parlamenttel való konzultációt követően tanácsi határozat elfogadását írják elő. A Bizottságnak nincs kezdeményezési joga.

Ugyanakkor a tagállami hatáskörbe soroló megközelítés kevésbé logikus a megbízás második fele esetében, különösen az első pillérbe tartozó kérdések tekintetében. Ezen kívül a Bizottság már a schengeni vívmányok Európai Unió keretébe történő beillesztésekor nyilatkozatot tett közzé, amely szerint „a Bizottság úgy véli, hogy a Végrehajtó Bizottság Schengent értékelő és végrehajtását felügyelő Állandó Bizottság létrehozásáról szóló határozatának (SCH/Com-ex (98) 26 Def, 1998.9.16.) az Európai Unió keretébe történő beillesztése semmilyen módon nem érinti a szerződések által a Bizottságra ruházott hatásköröket, különös tekintettel a szerződések őreként betöltött feladatára”.

Mivel a kölcsönös bizalom megteremtése érdekében a hatálybalépés előtti értékelés alapvető fontosságú a tagállamok számára, ésszerűnek tűnik, hogy ez a tagállamok felelősségi körében maradjon. Ezen túlmenően, ha egy tagállam nem követi a vonatkozó ajánlásokat, nem születhet határozat a belső határellenőrzés megszüntetéséről. Ez így hatékony „ösztönző” a schengeni vívmányok teljes körű és helyes alkalmazásához. A Bizottság megfigyelőként továbbra is teljes mértékben részt vesz ezekben az értékelésekben.

- A schengeni vívmányok helyes alkalmazására vonatkozó értékelés hatékonyabbá tételének szükségessége

A 2004-es hágai program felkéri a Bizottságot, hogy „a tagállami szakértők teljes körű bevonásának biztosítása érdekében a belső határok ellenőrzésének megszüntetését követően azonnal nyújtson be javaslatot a fennálló schengeni értékelési mechanizmus felügyeleti mechanizmussal történő kiegészítésére vonatkozóan, beleértve az előre be nem jelentett ellenőrzéseket is”.

1999 óta a tagállamok és a Bizottság számos alkalommal megvitatták, hogyan lehetne hatékonyabbá tenni a schengeni értékelési mechanizmust, különös tekintettel a megbízás második felére, nevezetesen a belső határok ellenőrzésének megszüntetését követően a schengeni vívmányok helyes alkalmazásának ellenőrzésére vonatkozóan. Az alábbiakat határozták meg legfőbb gyenge pontokként:

1. Az értékelési mechanizmus jelenlegi módszerei nem megfelelőek. Nem világosak az értékelések összhangjára és gyakoriságára vonatkozó szabályok. Nem alakult ki az előzetes bejelentés nélküli helyszíni ellenőrzések gyakorlata.

2. Szükséges lenne kialakítani a kockázatelemzésen alapuló prioritásmeghatározás módszerét.

3. Következetesen magas szakértelmet kell biztosítani az értékelés során. Az értékelésben részt vevő szakértőknek megfelelő szintű jogi ismeretekkel és gyakorlati tapasztalattal kell rendelkezniük. Az értékelés hatékonyságának rovására mehet, ha minden helyszíni vizsgálatra az összes tagállam szakértőket küld. Meg kell határozni a helyszíni vizsgálatokon részt vevő szakértők megfelelő számát.

4. Javítani kell a helyszíni vizsgálatokat követően tett ajánlások nyomon követését értékelő mechanizmusokat, mivel tagállamról tagállamra változnak a hiányosságok megszüntetésére tett intézkedések, valamint a hiányosságok megszüntetésére előírt határidők.

5. A jelenlegi értékelési rendszer nem tükrözi a Bizottság azon intézményi felelősségét, amelyet a szerződések őreként az első pillérbe tartozó kérdésekben gyakorol.

A következőkkel tervezik orvosolni ezeket a hiányosságokat:

Az értékelés módszerei

E javaslat egyértelmű programozást vezet be, és megadja mind az előre bejelentett és nem bejelentett helyszíni vizsgálatok többéves és éves programját. A tagállamokat továbbra is rendszeresen értékelik, hogy a schengeni vívmányokat továbbra is mindenütt helyesen alkalmazzák-e. A schengeni vívmányok minden olyan része az értékelés tárgyát képezheti, amelynek jogalapja az Európai Közösséget létrehozó szerződésben található.

Az értékelés kérdőívekre adott válaszokon, helyszíni vizsgálatokon vagy ezek kombinációján alapulhat. Az utóbbi esetben a helyszíni vizsgálatra röviddel a kérdőívekre adott válaszok beérkezését követően kerülhet sor.

Az elmúlt években a tagállamok nem tartották szükségesnek, hogy a büntető-, fegyver- és kábítószerügyekben folytatott igazságügyi együttműködés terén helyszíni értékeléseket végezzenek. Az adatvédelemre sem tért ki mindig a helyszíni értékelés.

Ugyanakkor a helyszíni vizsgálatok nem korlátozódnak a külső határokra és a vízumokra, hanem a schengeni vívmányok minden részére kiterjedhetnek, köztük a belső határellenőrzés megszüntetéséhez kapcsolódó rendelkezésekre is. A fegyverek tekintetében azonban meg kell jegyezni, hogy amikor a schengeni vívmányokat beillesztették az EU keretébe, a schengeni vívmányok vonatkozó rendelkezéseinek helyébe a fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzéséről szóló, 1991. június 18-i 91/477/EGK tanácsi irányelv[2] lépett. Az irányelv helyes átültetésének ellenőrzésével az EK-Szerződésnek megfelelően a Bizottságot bízták meg. Mivel a tagállamok sosem találták szükségesnek, hogy helyszíni vizsgálatokat hajtsanak végre, e javaslatba nem szükséges az irányelv helyes átültetésének ellenőrzésére vonatkozó javaslatot illeszteni.

A helyszíni vizsgálatok konkrét szükségességét a Bizottság határozza meg a tagállamok tanácsának kikérését követően, figyelembe véve az érintett tagállam jogszabályaiban, eljárásaiban vagy szervezetében beállt változásokat, valamint a Frontex külső határokra és vízumokra vonatkozó kockázatelemzését.

Ezen kívül az éves program szükség szerint tartalmazhat tematikus vagy regionális értékeléseket is.

E rendszeres értékeléseken túl nem bejelentett helyszíni vizsgálatokra is sor kerülhet a Frontex kockázatelemzése, vagy bármilyen más olyan forrás alapján, amely indokolttá teszi a nem bejelentett vizsgálatot.

A többéves és éves programok szükség szerint egyaránt bármikor kiigazíthatók.

A tagállamok szakértői

A tagállami szakértők a közösségi jog helyes alkalmazásának ellenőrzésében olyan más területeken is részt vesznek, mint például a repülés vagy a tengeri biztonság. Mivel a belső határellenőrzések megszüntetését lehetővé tevő kísérő intézkedések helyes végrehajtása alapvető fontosságú a tagállamok belső biztonsága szempontjából, a tagállamok szakértői továbbra is fontos szerepet játszanak majd az értékelési folyamatban. Az előre bejelentett és a nem bejelentett ellenőrzéseken egyaránt részt vesznek, és tanácsot adnak a Bizottságnak a többéves és az éves értékelési programok kidolgozásához.

A minőségi szakértelem garantálása érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a szakértők megfelelő képzettséggel rendelkezzenek: szilárd elméleti tudással és gyakorlati tapasztalattal az értékelés által érintett területeken, valamint alapos ismeretekkel a helyszíni vizsgálatok elveiről, eljárásairól és technikáiról.

Az érintett intézmények (pl. Frontex) megfelelő képzést biztosítanak. Pénzügyi forrásokat bocsátanak a tagállamok rendelkezésére azon kezdeményezésekhez, amelyek kimondottan a schengeni vívmányok értékelésére irányulnak (pl. a Külső Határok Alap szabályainak megfelelően elfogadott közösségi fellépések prioritási területein nyújtott képzések által)[3].

Mivel a helyszíni vizsgálok hatékonysága érdekében csökkenteni kell a részt vevő szakértők számát, az előre bejelentett helyszíni vizsgálatokon legfeljebb nyolc szakértő vehet részt. Mivel a nem bejelentett vizsgálatokhoz nehezebb lehet rövid határidőn belül rendelkezésre álló szakértőket találni, az ilyen vizsgálatokban legfeljebb hat szakértő vesz részt.

A személyek szabad mozgásának EK-Szerződés 14. cikke szerinti biztosítására irányuló intézkedések helyes végrehajtása nincs kihatással más tagállamok belső biztonságára, így a belső határellenőrzések megszüntetésének értékelését teljes egészében a Bizottságra lehet bízni. Megemlítendő, hogy a belső határellenőrzés megszüntetésének ellenőrzése nem a kormányközi hatáskörök közé tartozik.

Az értékelés nyomon követése

Az azonosított gyenge pontok és hiányosságok hatékony kezelése érdekében a jelentés megállapításait három kategóriába kell sorolni. Az érintett tagállamnak két héten belül véleményeznie kell a jelentést, és hat héten belül cselekvési tervet kell benyújtania a gyenge pontok orvoslásának módjáról. A tagállam köteles hat hónapon belül jelentést készíteni cselekvési terve végrehajtásáról. Az azonosított gyenge ponttól függően a Bizottság előre bejelentett vagy nem bejelentett helyszíni vizsgálatot ütemezhet be és hajthat végre a cselekvési terv helyes végrehajtásának ellenőrzése érdekében. Súlyos problémák esetén a Bizottságnak haladéktalanul értesítenie kell a Tanácsot.

Ez nem érinti a Bizottság azon jogát, hogy az értékelés bármely szakaszában jogsértési eljárást kezdeményezhet. A tagállamok pl. azzal sérthetik meg a schengeni vívmányokat, hogy megtagadják olyan személy belépését, aki másik tagállam által kiadott, érvényes schengeni vízummal rendelkezik. Ilyen esetekben nem a tagállamok belső biztonságáról van szó, hanem a közösségi jog megsértéséről.

A schengeni vívmányok beillesztése az Európai Unió keretébe

Az EK-Szerződés által a Bizottságra ruházott felelősség folytán a Bizottság számára alapvető fontosságú, hogy felvállalja a schengeni értékelési folyamatot a schengeni vívmányok belső határellenőrzések megszüntetését követő helyes alkalmazásának értékelése érdekében. Ugyanakkor a tagállamok szakértelme is fontos a végrehajtás helyszíni ellenőrzése és a tagállamok közti kölcsönös bizalom fenntartása érdekében.

A tagállami szakértők részvételének költségeit az EU költségvetése fedezi.

Emlékeztetni kell arra is, hogy a tagállamok által a csatlakozást követően alkalmazandó rendelkezések tekintetében a Bizottság fenntartja a szerződések őreként meglévő hatásköreit. Az új értékelési mechanizmus nem terjed ki e rendelkezések helyes alkalmazására, mivel ezeket először a Tanács értékeli annak meghatározására, hogy megszüntethetők-e a belső határellenőrzések.

- Hatályos rendelkezések a javaslat által szabályozott területen

A Végrehajtó Bizottság Schengent értékelő és végrehajtását felügyelő Állandó Bizottság létrehozásáról szóló határozata (SCH/Com-ex (98) 26 Def, 1998.9.16.).

- Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel

A javaslat összhangban áll az Európai Unió szakpolitikáival és célkitűzéseivel, különösen a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség létrehozásának és fenntartásának célkitűzésével.

2. KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL

1999 óta számos eszmecserét tartott a Tanács „schengeni értékelő” munkacsoportja a schengeni értékelési mechanizmus hatékonyabbá tétele érdekében. A munkacsoport megállapodott például az értékelésekben részt vevő szakértők létszámának korlátozásáról. Ez a megállapodás azonban jogilag nem kötelező, és egyelőre minden tagállamnak jogában áll szakértőt küldeni az értékelő látogatásokra, ami néha megnehezíti e látogatások zökkenőmentes lebonyolítását. Ezen kívül az értékelések gyakoriságáról és módszereiről is szó esett.

2008 áprilisában a Bizottság találkozót szervezett a szakértők számára. A tagállamok egyetértettek a Bizottság által meghatározott gyenge pontok értékelésével. A tagállamok elismerték a jelenlegi mechanizmus megváltoztatásának szükségességét, ám néhány tagállam kétségeinek adott hangot az új schengeni értékelési mechanizmusban a Bizottság által betöltött intézményi szereppel kapcsolatban.

3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI

- A javasolt fellépés összefoglalása

Az eszköz új schengeni értékelési mechanizmust hoz létre a schengeni vívmányok átlátható, hatékony és következetes végrehajtása érdekében. Tükrözi a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztését követően megváltozott jogi helyzetet is.

- Jogalap

Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 66. cikke. A kormányközi szinten megállapított megbízás jogalapja az EK-Szerződés 66. cikke (valamint az EU-Szerződés 30. és 31. cikke a harmadik pillér alá tartozó részek esetében). Az értékelt területek változatlanok maradnak.

- Szubszidiaritás és arányosság

A szubszidiaritás elvével összhangban a javasolt intézkedés célkitűzése, nevezetesen a jelenleg meglévő és a Tanács felelősségi körébe tartozó schengeni értékelési mechanizmus hatékonyabbá tétele, csak közösségi szinten valósítható meg.

E javaslat megtartja a jelenlegi kereteket, de korlátozza a részt vevő szakértők számát és növeli a hatékonyságot, és kizárólag a célkitűzések eléréséhez szükséges intézkedésekre korlátozódik.

- A jogi eszköz megválasztása

A közösségi joganyag helyes alkalmazását biztosító értékelési mechanizmus természetszerűleg nem követelhet meg tagállami fellépést a nemzeti jogba való átültetéshez, ezért a választott jogi eszköz a rendelet.

4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

A Bizottság közös pénzügyi kimutatást készített, amely az EU-Szerződés VI. címe alapján javasolt határozatra is alkalmazandó. A pénzügyi kimutatás e rendelet mellékletét képezi. Megfelelő humán- és pénzügyi erőforrásokat fognak elkülöníteni az új schengeni értékelési mechanizmusért felelős Bizottság részére. A tagállami szakértők költségeit is megtérítik.

5. TOVÁBBI INFORMÁCIÓK

A szerződésekhez és a harmadik államokkal kötött társulási megállapodásokhoz csatolt különböző jegyzőkönyvekből fakadó következmények

E javaslat jogalapját az EK-Szerződés IV. címe képezi, így alkalmazni kell az Egyesült Királyság, Írország és Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyvekben és a schengeni jegyzőkönyvben leírt „változó geometria” rendszerét.

E javaslat a schengeni vívmányokra épül. A jegyzőkönyvekkel kapcsolatban ezért a következőket kell figyelembe venni:

Az Egyesült Királyság és Írország: A rendelet által létrehozott értékelési mechanizmus a schengeni vívmányok olyan részeire is vonatkozik, amelyekben az Egyesült Királyság és Írország nem vesz részt, összhangban a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok bizonyos területein való részvételi kérelméről szóló, 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozattal, valamint Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozattal. Ezért az Egyesült Királyság és Írország ugyan részt vesz e rendelet elfogadásában, de a rendelet számukra csak oly mértékben kötelező, illetve alkalmazandó, amennyire az értékelési mechanizmus a schengeni vívmányok olyan részeire vonatkozik, amelyekben az Egyesült Királyság és Írország részt vesz. Ilyenek például a fuvarozó felelőssége és a kábítószerügy.

Dánia: Az EU-Szerződés és az EK-Szerződés mellékletét képező, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv szerint Dánia nem vesz részt a Tanács olyan intézkedéseinek elfogadásában, amelyek az EK-Szerződés IV. címe alá tartoznak, kivéve „azon harmadik országokat meghatározó intézkedéseket, amelyek állampolgárainak a tagállamok külső határai átlépésekor vízummal kell rendelkezniük, illetve azokat az intézkedéseket, amelyek az egységes vízumformátumra vonatkoznak”.

Ez a javaslat a schengeni vívmányokra épül, és a jegyzőkönyv 5. cikke szerint „a Tanácsnak az Európai Közösséget létrehozó szerződés IV. címének rendelkezései szerint a schengeni vívmányok kiegészítésére irányuló javaslatról vagy kezdeményezésről hozott határozatát követő hat hónapon belül Dánia dönt arról, hogy saját nemzeti jogában végrehajtja-e ezt a határozatot”.

A schengeni vívmányokra épülő jogszabályokat végrehajtó kétszintű eljárásnak az új tagállamok (Bulgária, Ciprus és Románia) esetében fellépő következményei:

A 2003-as csatlakozási okmány[4] 3. cikkének (1) bekezdése és a 2005-ös csatlakozási okmány[5] 4. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy a schengeni vívmányok rendelkezései és az azokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő, ezen okmányok I. illetve II. mellékletében felsorolt jogi aktusok az új tagállamokra nézve a csatlakozás időpontjától kezdődően kötelezőek, és azokat az új tagállamokban ettől az időponttól kezdve alkalmazni kell. A mellékletekben fel nem sorolt rendelkezéseket és jogi aktusokat, bár a csatlakozás időpontjától kezdődően kötelezőek az új tagállamok számára, csak az e cikkekkel összhangban hozott tanácsi határozatot követően kell az új tagállamokban alkalmazni.

Ez olyan kétszintű végrehajtási eljárást eredményez, amelyben a schengeni vívmányok bizonyos rendelkezései az Unióhoz való csatlakozás időpontjától kötelezőek és alkalmazandók, míg mások, különösen azok, amelyek közvetlenül a belső határellenőrzések megszüntetéséhez kapcsolódnak, a csatlakozás időpontjától kötelezőek, de az új tagállamokban csak az erre vonatkozó tanácsi határozatot követően alkalmazandók.

Ez a jogszabály azt részletezi, hogy milyen módon kell biztosítani a schengeni vívmányok helyes végrehajtását a belső határellenőrzések megszűnését követően.

Hangsúlyozni kell, hogy a csatlakozást követően alkalmazandó rendelkezések vonatkozásában a Bizottság fenntartja a szerződések őreként meglévő hatásköreit. Ugyanakkor az e jogszabállyal létrehozott értékelési mechanizmus e rendelkezésekre csak azt követően alkalmazandó, hogy a Tanács végrehajtotta a schengeni értékelést annak meghatározására, hogy megszüntethető-e a belső határellenőrzés.

Norvégia és Izland: Norvégia és Izland tekintetében ez a javaslat a schengeni vívmányok rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti az Európai Unió Tanácsa és az Izlandi Köztársaság, illetve a Norvég Királyság által kötött, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és továbbfejlesztéséhez való csatlakozásáról szóló megállapodás[6] értelmében.

Svájc: Svájc tekintetében ez a javaslat a schengeni vívmányok rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás[7] értelmében.

Liechtenstein: Liechtenstein tekintetében ez a javaslat az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat 1. cikkének A–G. pontjában említett terület alá tartoznak, összefüggésben a 2008/261/EK tanácsi határozat[8] 3. cikkével.

Hangsúlyozandó, hogy a schengeni vívmányok olyan megsértéseit, amelyekre az Izland, Norvégia, Svájc és Liechtenstein általi alkalmazás során derül fény, a fent említett megállapodások által létrehozott vegyes bizottságoknak kell tárgyalniuk, és rájuk az ezekben rögzített vitarendezési rendelkezések alkalmazandók.

Azon tagállamok szakértőinek részvétele, amelyek még nem alkalmazzák teljes mértékben a schengeni vívmányokat, vagy amelyek engedélyt kaptak a schengeni vívmányok kizárólag bizonyos részeinek alkalmazására:

Ciprus, Bulgária és Románia szakértői részt vehetnek a vívmányok azon részeinek értékelésében, amelyeket csatlakozási okmányaiknak megfelelően már alkalmaznak (pl. a külső határok védelme, kivéve a SIS-t).

Az Egyesült Királyság és Írország szakértői kizárólag a vívmányok azon részeinek értékelésében vehetnek részt, amelyeket már hatályba léptettek.

2009/0033 (CNS)

Javaslat:

A TANÁCS RENDELETE

a schengeni vívmányok alkalmazását ellenőrző értékelési mechanizmus létrehozásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 66. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére,

mivel:

(1) A hágai program[9] felkérte a Bizottságot, hogy „a tagállami szakértők teljes körű bevonásának biztosítása érdekében – a belső határok ellenőrzésének megszüntetését követően azonnal nyújtson be javaslatot a fennálló schengeni értékelési mechanizmus felügyeleti mechanizmussal történő kiegészítésére vonatkozóan, beleértve az előre be nem jelentett ellenőrzéseket is”.

(2) A Végrehajtó Bizottság 1998. szeptember 16-i határozata[10] létrehozta a Schengent értékelő és végrehajtását felügyelő Állandó Bizottságot. Az Állandó Bizottság egyrészt annak megállapítására kapott megbízást, hogy egy tagjelölt állam teljesíti-e a belső határellenőrzések megszüntetésének összes előfeltételét, másrészt pedig annak biztosítására, hogy a schengeni vívmányokat helyesen alkalmazzák-e azok az államok, amelyek már teljes mértékben végrehajtják e vívmányokat.

(3) Specifikus értékelési mechanizmusra van szükség a schengeni vívmányok alkalmazásának ellenőrzésére, mivel magas szintű kölcsönös bizalmat kell fenntartani azok között a tagállamok között, amelyek a belső határellenőrzések nélküli terület részét képezik, valamint egységes, magas szintű előírásokat kell biztosítani a schengeni vívmányok gyakorlati alkalmazása során. Az ilyen mechanizmusnak a Bizottság és e tagállamok közti szoros együttműködésen kell alapulnia, a Bizottságnak az Európai Közösséget létrehozó szerződés 226. cikke szerinti hatásköreinek sérelme nélkül.

(4) Az 1998-ban létrehozott értékelési mechanizmust ezért felül kell vizsgálni az Állandó Bizottság megbízásának második része tekintetében. Az Állandó Bizottság megbízásának első részét továbbra is az 1998. szeptember 16-i határozat I. részében rögzítettek szerint kell alkalmazni.

(5) A schengeni vívmányok az Európai Közösséget létrehozó szerződés és az Európai Unióról szóló szerződés alá tarozó rendelkezéseket is tartalmaznak. A korábbi értékelések során gyűjtött tapasztalatok azt mutatják, hogy mindkét pillérre kiterjedő, koherens értékelési mechanizmus fenntartására van szükség.

(6) E rendelet képezi az értékelési mechanizmus végrehajtásához szükséges jogalapot az Európai Közösséget létrehozó szerződés hatálya alá tartozó kérdések tekintetében. A schengeni vívmányok alkalmazását nyomon követő értékelési mechanizmus létrehozásáról szóló, […]-i XXXX/XXX/IB tanácsi határozat képezi az értékelési mechanizmus végrehajtásához szükséges jogalapot az Európai Unióról szóló szerződés hatálya alá tartozó kérdések tekintetében.

(7) Az a tény, hogy az értékelési mechanizmus létrehozásához szükséges jogalap két külön jogszabályból áll, nem befolyásolja annak elvét, hogy minden értékelést egy egységes mechanizmus részeként kell végrehajtani. E jogszabályok bizonyos rendelkezéseinek ezért azonosnak kell lenniük.

(8) Az értékelési mechanizmusnak átlátható, hatékony és egyértelmű szabályokat kell megállapítania az értékelések során alkalmazott módszerekkel, a helyszíni vizsgálatokban részt vevő szakértők magas szintű képzettségével, valamint az értékelések megállapításainak nyomon követésével kapcsolatban. A módszereknek külön ki kell térniük az előre bejelentett helyszíni vizsgálatokat kiegészítő nem bejelentett helyszíni vizsgálatokra, különös tekintettel a határellenőrzésre és a vízumokra.

(9) Az értékelési mechanizmus hatásköre kiterjed a belső határellenőrzések megszűnéséről szóló, vonatkozó jogszabályok ellenőrzésére, valamint a nemzeti területen végzett ellenőrzésekre. E rendelkezések – amelyek nincsenek hatással a tagállamok belső biztonságára – különleges jellegére való tekintettel a vonatkozó helyszíni vizsgálatok elvégzése kizárólag a Bizottság feladata.

(10) Az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség[11] (a továbbiakban: Frontex) támogatja a mechanizmus végrehajtását, elsősorban a külső határokkal kapcsolatos kockázatelemzések terén. Meg kell teremteni annak lehetőségét, hogy a mechanizmus az ügynökség ad hoc jellegű helyszíni vizsgálatok végrehajtásával kapcsolatos szaktudására is támaszkodhasson.

(11) A tagállamoknak kell arról gondoskodniuk, hogy a helyszíni vizsgálatokra kiküldött szakértőik rendelkezzenek a szükséges munkatapasztalattal, valamint hogy a vizsgálatot megelőzően megkapják az e célból szükséges képzést. Az érintett intézmények (pl. a Frontex) biztosítják a szükséges képzést. A meglévő pénzügyi eszközök és ezek fejlesztése révén pedig pénzügyi forrásokat bocsátanak a tagállamok rendelkezésére, kimondottan a schengeni vívmányok értékeléséről szóló képzésekre irányuló kezdeményezésekhez.

(12) E rendelet, valamint a Végrehajtó Bizottság 1998. szeptember 16-i határozatának e rendelet által hatályon kívül nem helyezett részei nem érintik a Bizottságnak az Európai Közösséget létrehozó szerződés szerinti hatásköreit a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek alkalmazása tekintetében, amelyekre a Ciprusi Köztársaság vonatkozásában a 2003. évi csatlakozási okmány 3. cikkének (1) bekezdése, a Bolgár Köztársaság és Románia vonatkozásában pedig a 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (1) bekezdése utal.

(13) Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt e rendelet elfogadásában, amely ezért rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel e rendelet az Európai Közösséget létrehozó szerződés harmadik része IV. címének rendelkezései alapján a schengeni vívmányok fejlesztésére irányul, Dánia a fenti jegyzőkönyv 5. cikkének megfelelően az e rendelet elfogadását követő hat hónapos időszakon belül határoz arról, hogy azt nemzeti jogában végrehajtja-e.

(14) E rendelet a schengeni vívmányok olyan jellegű fejlesztésére irányul, amelyben az Egyesült Királyság is részt vesz az értékelendő schengeni vívmányok azon részének tekintetében, amely a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozat[12], és az ezt követő a schengeni vívmányok rendelkezései egyes részeinek Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága által való alkalmazásáról szóló, 2004. december 22-i 2004/926/EK tanácsi határozat[13] részét képezi. Az Egyesült Királyság ezért részt vesz a rendelet elfogadásában, amely rá vonatkozóan az említett mértékig kötelező és alkalmazandó.

(15) E rendelet a schengeni vívmányok olyan jellegű fejlesztésére irányul, amelyben Írország is részt vesz az értékelendő schengeni vívmányok azon részének tekintetében, amely az Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozat[14] részét képezi. Írország ezért részt vesz a rendelet elfogadásában, amely rá vonatkozóan az említett mértékig kötelező és alkalmazandó.

(16) Izland és Norvégia tekintetében e rendelet az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között létrejött, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében vett schengeni vívmányok[15] azon rendelkezéseit fejleszti tovább, amelyek az említett megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról szóló, 1999. május 17-i 1999/437/EK tanácsi határozat[16] 1. cikkének A–G. pontjában említett területekhez tartoznak, kivéve a 13. cikk (7) bekezdését és a 16. cikk harmadik francia bekezdését.

(17) Svájc tekintetében e rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében vett schengeni vívmányok[17] azon rendelkezéseit fejleszti tovább, amelyek – a február 27-i 2008/146/EK tanácsi határozat[18] 3. cikkével összefüggésben – az 1999/437/EK határozat 1. cikkének A–G. pontjában említett területekhez tartoznak, kivéve a 13. cikk (7) bekezdését és a 16. cikk harmadik francia bekezdését.

(18) Liechtenstein tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség között aláírt, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat 1. cikkének A–G. pontjában említett terület alá tartoznak, összefüggésben a 2008. március 26-i 2008/261/EK tanácsi határozat[19] 3. cikkével, kivéve a 13. cikk (7) bekezdését és a 16. cikk harmadik francia bekezdését.

(19) Ciprus tekintetében e rendelet a 2003. évi csatlakozási okmány 3. cikke (2) bekezdésének értelmében a schengeni vívmányok rendelkezésein alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktusnak minősül.

(20) Bulgária és Románia tekintetében e rendelet a 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikke (2) bekezdésének értelmében a schengeni vívmányok rendelkezésein alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktusnak minősül,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Cél és hatály

E rendelet értékelési mechanizmust hoz létre a schengeni vívmányok alkalmazásának ellenőrzésére azokban a tagállamokban, amelyekre teljes mértékben alkalmazandók a schengeni vívmányok, valamint amelyek számára a Tanács engedélyezte, hogy a schengeni vívmányoknak csak bizonyos rendelkezéseiben vegyenek részt.

Azok a tagállamok, amelyek engedélyt kaptak a schengeni vívmányok rendelkezéseinek egy részében való részvételre, csak azon rendelkezések értékelésében vehetnek részt, amelyekre az engedély kiterjed, és amelyeket már alkalmaznak.

Azok a tagállamok, amelyek még nem alkalmazzák teljes mértékben a schengeni vívmányokat, csak a vívmányok azon részeinek értékelésében vesznek részt, amelyet már alkalmaznak.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

A „schengeni vívmányok” az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt jegyzőkönyvvel az Európai Unió keretébe beillesztett schengeni vívmányok rendelkezéseit jelentik, valamint az ezekre épülő vagy hozzájuk másképpen kapcsolódó jogszabályokat, amennyiben e rendelkezések és jogszabályok jogalapja az Európai Közösséget létrehozó szerződésben található.

3. cikk

Feladatkörök

1. Ezen értékelési mechanizmus végrehajtásáért a Bizottság felelős. A mechanizmust egy csoport koordinálja (a továbbiakban: koordinációs csoport), amely a tagállamok és a Bizottság képviselőiből áll. A csoport elnöke a Bizottság képviselője. A Bizottság felkérheti a Frontexet, hogy megfigyelőként vegyen részt a koordinációs csoportban.

2. A tagállamok a koordinációs csoport keretében együttműködnek a Bizottsággal az e rendelet által számára megállapított feladatok végrehajtásában. A tagállamok az előkészítő, a helyszíni vizsgálati, a jelentéstételi és az értékelés nyomon követési szakasza során is együttműködnek a Bizottsággal.

4. cikk

Értékelések

1. A értékelésekre kérdőívek és helyszíni vizsgálatok formájában kerülhet sor. Az értékelt tagállam mindkettőt kiegészítheti az értékelt terület bemutatásával. A helyszíni vizsgálatok és a kérdőívek egymástól függetlenül vagy együttesen is alkalmazhatók, az adott tagállamtól és az adott területtől függően. Helyszíni vizsgálatra előzetes bejelentést követően vagy anélkül is sor kerülhet.

2. E rendelet melléklete felsorolja azokat a konkrét területeket, amelyek a vizsgálatok tárgyát képezhetik, amennyiben e területek olyan jogszabályokhoz vagy rendelkezésekhez kapcsolódnak, amelyek jogalapja az Európai Közösséget létrehozó szerződésben található. A melléklet az ilyen területek nem kimerítő jellegű listáját tartalmazza.

5. cikk

Többéves program

1. A Bizottság öt éves időszakra szóló többéves értékelési programot alakít ki szoros együttműködésben a koordinációs csoporttal, a következő ötéves időszak kezdete előtt legkésőbb három hónappal.

2. A többéves program minden évre vonatkozóan tartalmazza azon tagállamok listáját, amelyek az adott évben vizsgálat tárgyát képezik. Minden ötéves időszak során minden tagállamban legalább egyszer vizsgálatot kell folytatni. A tagállamok értékelési sorrendjének megállapítása a migrációs nyomást, a legutóbbi értékelés óta eltelt időt, valamint az értékelendő schengeni vívmányok különböző részei közötti egyensúlyt figyelembe vevő kockázatelemzésen alapul.

3. A többéves programhoz szabványkérdőívet kell csatolni.

4. A többéves program a koordinációs csoporttal szoros együttműködésben szükség szerint kiigazítható.

6. cikk

Kockázatelemzés

1. A Frontex kockázatelemzést készít a Bizottság számára legkésőbb minden év szeptember 30-ig, amely figyelembe veszi a migrációs nyomást és ajánlásokat tartalmaz a következő évi értékelés prioritásaival kapcsolatban. Az ajánlások a külső határok konkrét szakaszaira és konkrét határátkelőhelyekre vonatkoznak, amelyek értékelésére a többéves program szerinti következő évben kerül sor. A Bizottság a tagállamok rendelkezésére bocsátja ezt a kockázatelemzést.

2. Az (1) bekezdésben említett határidőig a Frontex külön kockázatelemzést nyújt be a Bizottságnak, amely a következő évben esedékes, előre nem bejelentett helyszíni vizsgálatok formájában megvalósítandó értékelések prioritásaira vonatkozik. Ezek az ajánlások bármely régióra vagy konkrét területre vonatkozhatnak, és legalább tíz konkrét külső határszakaszt és tíz konkrét határátkelőhelyet sorolnak fel.

7. cikk

Éves program

1. A 6. cikk szerint a Frontex által készített kockázatelemzést figyelembe véve a Bizottság éves értékelési programot készít, legkésőbb az előző év november 30-ig. A program a következőkre vonatkozó értékeléseket tartalmazhatja:

- a schengeni vívmányok alkalmazása egy tagállam által, a többéves programban meghatározottak szerint,

és ezen kívül, adott esetben:

- a schengeni vívmányok bizonyos részeinek alkalmazása több tagállamban (tematikus értékelés),

- a schengeni vívmányok alkalmazása a tagállamok egy csoportja által (regionális értékelés).

2. A Bizottság által a koordinációs csoporttal szoros együttműködésben elkészített program első része a többéves programmal összhangban felsorolja a következő évben értékelendő tagállamokat. Ez a rész tartalmazza az értékelendő területek listáját, valamint az érintett tagállamnak továbbítandó kérdőívet. Amennyiben már ebben a szakaszban lehetséges, a programnak tartalmaznia kell az elvégzendő helyszíni vizsgálatok listáját.

A Bizottság a kérdőívre adott válaszok elemzését követően eldönti, hogy sor kerül-e helyszíni vizsgálatra.

A helyszíni vizsgálatra legkorábban négy hónappal azután kerülhet sor, hogy a Bizottság megküldte a kérdőívet az érintett tagállamnak.

3. A Bizottság a program második részében felsorolja a következő évben esedékes, előzetes bejelentés nélküli helyszíni vizsgálatokat. Ez a rész bizalmasnak tekintendő és nem jut el a tagállamokhoz.

4. Az éves program szükség szerint kiigazítható a (2), illetve a (3) bekezdés rendelkezéseinek megfelelően.

8. cikk

A szakértők jegyzéke

1. A Bizottság összeállítja a tagállamok által a helyszíni vizsgálatokon való részvételre kijelölt szakértők jegyzékét. A jegyzéket továbbítják a koordinációs csoportnak.

2. A tagállamok megjelölik a szakértők szakterületét, a rendelet mellékletében felsorolt területekre utalva. A tagállamok bármilyen változásról a lehető legrövidebb időn belül értesítik a Bizottságot.

3. A tagállamok jelzik, hogy a 9. cikk (5) bekezdése előírásainak megfelelően mely szakértőik állnak rendelkezésre előzetesen nem bejelentett helyszíni vizsgálatok céljából.

4. A szakértőknek megfelelő képesítéssel kell rendelkezniük, amely kiterjed a megalapozott elméleti tudásra és az értékelési mechanizmus által fedett területeken szerzett gyakorlati tapasztalatra, valamint az értékelési elvek, eljárások és technikák alapos ismeretére, továbbá képesnek kell lenniük hatékonyan kommunikálni egy közös nyelven.

5. A tagállamok biztosítják, hogy kijelölt szakértőik megfelelnek az előző bekezdésben részletezett követelményeknek, és ismertetik a szakértőik által elvégzett képzéseket. A tagállamok biztosítják ezen kívül, hogy szakértőik folyamatos továbbképzésben részesülnek a követelmények teljesítésülésének fenntartása érdekében.

9. cikk

A helyszíni vizsgálatokért felelős csoportok

1. A helyszíni vizsgálatokat a Bizottság által kijelölt csoportok hajtják végre. A csoportok a 8. cikkben említett jegyzékben szereplő szakértőkből és bizottsági tisztviselő(k)ből állnak. A Bizottság gondoskodik arról, hogy az egyes csoportok összetétele földrajzi megoszlás tekintetében kiegyensúlyozott legyen, valamint hogy a részt vevő szakértők megfelelő szaktudással rendelkezzenek. Tagállami szakértők nem vehetnek részt a saját országukban végzett helyszíni vizsgálatokban.

2. A Bizottság felkérheti a Frontexet, hogy jelölje ki a külső határokon folytatott helyszíni vizsgálat során az ügynökséget megfigyelőként képviselő személyt.

3. A helyszíni vizsgálatokban részt vevő szakértők maximális száma az előre bejelentett vizsgálatok esetében nyolc, az előzetesen nem bejelentett vizsgálatok esetében pedig hat lehet.

4. Az előzetesen bejelentett vizsgálatok esetén a Bizottság a helyszíni vizsgálat tervezett időpontja előtt legkésőbb 4 héttel értesíti azon tagállamokat, amelyek szakértőit az (1) bekezdés szerint kijelölte. A tagállamok egy héten belül megerősítik a szakértők rendelkezésre állását.

5. Az előzetesen nem bejelentett vizsgálatok esetén a Bizottság a helyszíni vizsgálat tervezett időpontja előtt legkésőbb egy héttel értesíti az (1) bekezdés szerint kijelölt szakértőket. A tagállamok 48 órán belül megerősítik a szakértők rendelkezésre állását.

6. A helyszíni vizsgálat koordinátora bizottsági tisztviselő lesz.

10. cikk

A helyszíni vizsgálatok lebonyolítása

1. A helyszíni vizsgálatot végző csoport megtesz minden szükséges előkészítő intézkedést a helyszíni vizsgálatok hatékonyságának, pontosságának és egységességének biztosítása érdekében.

2. A tagállamokat a helyszíni vizsgálat tervezett időpontja előtt értesíteni kell:

- előzetesen bejelentett helyszíni vizsgálat esetén a vizsgálat időpontja előtt legalább 2 hónappal,

- előzetesen nem bejelentett helyszíni vizsgálat esetén a vizsgálat időpontja előtt legalább 24 órával.

3. A helyszíni vizsgálatot végző csoport minden tagjának olyan igazolással kell rendelkeznie, amely felhatalmazza a helyszíni vizsgálat Bizottság nevében történő végrehajtására.

4. Az érintett tagállamnak biztosítania kell, hogy a szakértői csoport közvetlen kapcsolatba léphessen a megfelelő személyekkel. Biztosítania kell a csoport hozzáférését minden területhez, helyiséghez és dokumentumhoz, amelyek az értékeléshez szükségesek. Biztosítania kell továbbá, hogy a csoport végrehajthassa az értékelendő területekhez kapcsolódó tevékenységek ellenőrzésére irányuló feladatát.

5. Az érintett tagállam a hatáskörébe tartozó valamennyi eszközzel segíti a csoportot munkája elvégzésében.

6. Előzetesen bejelentett helyszíni vizsgálat esetén a Bizottság előre közli az érintett tagállamokkal a szakértői csoport tagjainak nevét. Az értékelt tagállam kapcsolattartót jelöl ki a helyszíni vizsgálat gyakorlati lebonyolításához.

7. A tagállamok felelősek a szakértőik utazásának és elszállásolásának megszervezéséért. A helyszíni vizsgálatban részt vevő szakértők utazási és szállásköltségét a Bizottság megtéríti.

11. cikk

Kérdőív

1. A kérdőívek kitérnek a schengeni vívmányok végrehajtására vonatkozó jogszabályokra, a szervezeti és technikai eszközökre, továbbá az értékelés valamennyi területét érintő statisztikai adatokra.

2. A tagállamok a kérdőív közzétételétől számított hat héten belül megküldik válaszaikat a Bizottságnak.

12. cikk

A személyek szabad mozgásának ellenőrzése a belső határokon

A 9. cikk sérelme nélkül a belső határellenőrzések megszüntetését ellenőrző, előzetesen be nem jelentett helyszíni vizsgálati csoportok kizárólag bizottsági tisztviselőkből állnak.

13. cikk

Értékelő jelentések

1. Minden értékelést követően jelentést kell készíteni. A jelentésnek a helyszíni vizsgálat megállapításain és a kérdőíven kell alapulnia.

6. Amennyiben az értékelés alapja kizárólag a kérdőív vagy előzetesen nem bejelentett helyszíni vizsgálat, a jelentést a Bizottság készíti el.

7. Előzetesen bejelentett helyszíni vizsgálat esetén a jelentést a csoport készíti el a látogatás során. A bizottsági tisztviselő felelős a jelentés elkészítéséért, valamint egységességéért és minőségéért.

2. A jelentés a vonatkozó minőségi, mennyiségi, működési, adminisztratív és szervezeti szempontokat elemzi, és felsorol minden, az értékelés során észlelt hiányosságot vagy gyenge pontot. A jelentés ajánlást tesz az ezek orvoslásához szükséges intézkedésekre, valamint határidőket a végrehajtásukra.

3. A jelentés minden megállapítására a következő minősítéseket kell alkalmazni:

8. megfelelő;

9. megfelelő, de fejlesztés szükséges;

10. nem megfelelő, súlyos hiányosságok állnak fenn.

4. A Bizottság legkésőbb négy héttel a helyszíni vizsgálatot követően megküldi a jelentést, illetve a kérdőívre adott válaszok átvételi elismervényét az érintett tagállamnak. Az érintett tagállam két héten belül véleményezheti a jelentést.

A jelentés kézhezvételét követő hat héten belül az érintett tagállam cselekvési tervet nyújt be a Bizottságnak a megállapított gyenge pontok orvoslására.

5. A bizottsági tisztviselő ismerteti a jelentést és az érintett tagállam válaszát a koordinációs csoporttal. A Bizottság ismerteti értékelését a cselekvési terv megfelelőségét illetően. A tagállamokat felkérik a jelentés és a cselekvési terv véleményezésére.

6. Az érintett tagállam a jelentés kézhezvételét követő hat hónapon belül jelentést készít a Bizottság részére a cselekvési terv végrehajtásáról, amit három havonta meg kell ismételnie mindaddig, amíg a cselekvési tervet teljes mértékben végre nem hajtják. A megállapított gyenge pontok súlyosságától és az e gyenge pontok orvoslására foganatosított intézkedésektől függően a Bizottság előzetesen bejelentett vagy nem bejelentett helyszíni vizsgálatokat tervezhet a cselekvési terv végrehajtásának ellenőrzése érdekében.

7. A (1)–(6) bekezdések nem sértik a Bizottság Európai Közösséget létrehozó szerződés 226. cikke szerinti jogköreit.

8. Amennyiben a helyszíni vizsgálat olyan súlyos hiányosságokat tár fel, amelyek jelentős hatással lehetnek a schengeni vívmányokat teljes mértékben alkalmazó egy vagy több tagállam biztonságának általános szintjére, a Bizottság a lehető leghamarabb tájékoztatja erről a Tanácsot.

14. cikk

Bizalmas jellegű információk

A csoportok minden, feladatuk teljesítése során szerzett információt bizalmasan kezelnek. A helyszíni vizsgálatokat követően készített jelentések minősített dokumentumnak számítanak. A Bizottság – az érintett tagállammal való konzultációt követően – dönt arról, hogy a jelentés mely részei tehetők közzé.

15. cikk

Átmeneti rendelkezések

1. Az 5. cikk szerinti első többéves programot és a 7. cikk szerinti első éves programot az e rendelet hatálybalépését követő hat hónapon belül kell elkészíteni. Mindkét program egy évvel e rendelet hatálybalépését követően indul.

2. A 6. cikkel összhangban a Frontex az első kockázatértékelést legkésőbb három hónappal e rendelet hatálybalépését követően nyújtja be a Bizottságnak.

3. A tagállamok az e rendelet hatálybalépését követő három hónapon belül kijelölik szakértőiket a 8. cikkel összhangban.

16. cikk

Jelentés az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak

A Bizottság éves jelentés készít a Tanács és az Európai Parlament számára a jelen rendelet alapján végrehajtott értékelésekről, amely jelentést közzé kell tenni és amelynek a következőkről kell információt tartalmaznia:

- az előző évben végzett értékelések,

- az egyes értékelésekhez kapcsolódó következtetések, valamint a hiányosságok orvoslására irányuló tevékenységek állása, és

- az értékelések eredményeként a Bizottság által indított jogsértési eljárások.

17. cikk

Hatályon kívül helyezés

Amennyiben e határozat a 2. cikk értelmében vett schengeni vívmányokat érinti, a Végrehajtó Bizottság Schengent értékelő és végrehajtását felügyelő Állandó Bizottság létrehozásáról szóló, „Végrehajtási Bizottság az egyezményt már alkalmazó államokban” című, 1998. szeptember 16-i (SCH/Com-ex (98) 26 def) határozata II. részét egy évvel e rendelet hatálybalépését követően hatályon kívül kell helyezni.

18. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.

Ez a rendelet az Európai Közösség létrehozásáról szóló szerződésnek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben,

a Tanács részéről

az elnök

MELLÉKLET

- Belső határok:

- A belső határokon végzett határellenőrzések megszüntetése

- A belső határokon lévő akadályok felszámolása

- Külső határok:

- Stratégia, valamint a határszolgálatok szervezeti és működési struktúrája

- Kockázatelemzés, hírszerzés és az adatáramlás kezelése

- Visszafogadás, kiutasítás és illegális migráció, beleértve a fuvarozó felelősségét is

- A határátkelőhelyeken végzett ellenőrzésekkel kapcsolatos rendelkezések

- A határátkelőhelyek infrastruktúrája

- A külső határokon határellenőrzéshez rendelkezésre álló technikai eszközök

- A határellenőrök létszáma és képzése

- Határfelügyeleti rendszerek

- A szomszédos harmadik országokkal való együttműködés létező formái

- Vízumok:

- Vízumkibocsátással kapcsolatos rendelkezések

- Lekérdezés a Schengeni Információs Rendszerből és a Vízuminformációs Rendszerből

- A konzulátusok helyiségeinek biztonsága

- A schengeni vízumbélyegek beszerzésével, valamit a tárolásuk körülményeivel kapcsolatos rendelkezések és gyakorlati intézkedések

- A konzulátusok személyzetének létszáma és képzése

- A hamis és hamisított dokumentumok felderítésére szolgáló informatikai berendezések

- Együttműködés a konzulátusok között

- Adatvédelem

- A személyes adatok védelmének jogi, szervezeti és technikai kérdései

- Intézkedések az információs rendszerekbe és a tárolt adatállományba való behatolás megelőzésére

- Az adatalanyok jogai és panaszkezelés,

- Felügyeleti szerep (helyszíni vizsgálatok esetén)

- Vízumkibocsátással kapcsolatos adatvédelem

- Együttműködés a többi adatvédelmi hatósággal

- A Schengeni Információs Rendszer (SIS) / Sirene

- Adatbiztonság

- Az adatok feldolgozására használt informatikai rendszerek és hálózatok biztonsága

- A helyiségek biztonsága

- A SIS-szel kapcsolatos jogszabályi és szabályozási rendelkezések

- Adatkezelés, figyelmeztető jelzések bevitele, módosítása, törlése, adatminőségi intézkedések

- A Sirene-irodák technikai hozzáférhetősége és működési kapacitása

- A végfelhasználók hozzáférése a SIS vonatkozó adataihoz

- Képzés

- Kábítószerek

- Az orvosi igazolásokkal kapcsolatos schengeni előírások végrehajtása és a felmerült akadályok

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS A KIZÁRÓLAG A BEVÉTELI OLDALRA KORLÁTOZOTT KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSSAL JÁRÓ JAVASLATOKHOZ

1. A JAVASLAT CÍME:

A schengeni vívmányok alkalmazását ellenőrző értékelési mechanizmus létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslat, és a schengeni vívmányok alkalmazását nyomon követő értékelési mechanizmus létrehozásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslat

2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ IRÁNYÍTÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERET

Érintett szakpolitikai terület: A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség (18. cím)

Kapcsolódó tevékenységek: Szolidaritás – Külső határok, vízumpolitika és a személyek szabad mozgása (18 02. alcím)

3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK

3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek [korábban: BA-tételek]), beleértve a következő megnevezéseket:

A 18 02. alcímen belül (Szolidaritás – Külső határok, vízumpolitika és a személyek szabad mozgása) a „Schengeni értékelés”* című, 18 02 XX. jogcímcsoport létrehozása.

*A költségvetési tételt a 2010. évi előzetes költségvetés-tervezetben kell létrehozni

3.2. A fellépés és a pénzügyi kihatás időtartama:

A fellépés kezdetét 2010-re vagy 2011-re tervezik. A fellépés állandó jellegű lesz.

3.3. Költségvetési jellemzők:

Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | A schengeni társult országok hozzájárulása | Csatlakozni kívánó országok hozzájárulásai | A pénzügyi terv fejezete |

Lásd 3.1. | nem kötelező | diff.[20] | IGEN | IGEN | NEM | 3A. |

4. FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE

4.1. Pénzügyi források

4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintése

millió EUR (három tizedesjegyig)

Kiadás típusa | Szakasz száma | 2001 | 2011 | 2012 | 2013 | n+4. év | n+5. és későbbi évek | Összesen |

Működési kiadások[21] |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | 8.1. | a | p.m. | 0.56 | 0.73 | 0.73 |

Kifizetési előirányzatok | b |

A referenciaösszegbe beletartozó igazgatási kiadások[22] |

Technikai és igazgatási segítségnyújtás (NDE) | 8.2.4. | c |

TELJES REFERENCIAÖSSZEG |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | a+c | p.m. | 0.56 | 0.73 | 0.73 |

Kifizetési előirányzatok | b+c | p.m. | 0.56 | 0.73 | 0.73 |

A referenciaösszegbe bele nem tartozó igazgatási kiadások[23] |

Személyi és kapcsolódó kiadások (NDE) | 8.2.5. | d | 0.12 | 0.61 | 0.85 | 0.85 |

A referenciaösszegbe bele nem tartozó igazgatási kiadások, a személyi és kapcsolódó költségek kivételével (NDE) | 8.2.6. | e | p.m. | 0.06 | 0.1 | 0.1 |

A fellépés indikatív összköltsége |

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | a+c+d+e | 0.12 | 1.23 | 1.68 | 1.68 |

TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | b+c+d+e | 0.12 | 1.23 | 1.68 | 1.68 |

A társfinanszírozás részletezése

Ha a javaslat tagállamok vagy más szervek (kérjük, nevezze meg) által biztosított társfinanszírozást tartalmaz, az alábbi táblázatban adja meg a társfinanszírozás becsült szintjét (a táblázat további sorokkal bővíthető, ha a társfinanszírozást várhatóan több szerv nyújtja):

millió EUR (három tizedesjegyig)

Társfinanszírozó szerv | n. év | n + 1. | n + 2. | n + 3. | n + 4. | n+5. és későbbi évek | Összesen |

…………………… | f |

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT társfinanszírozással együtt | a+c+d+e+f |

4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőség

( A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással[24]. Amennyiben szükséges, a 2010. évre vonatkozó pénzügyi előirányzatokat a 18 02. alcímen belüli átcsoportosítás útján teszik elérhetővé.

( A javaslat miatt a pénzügyi terv vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.

( A javaslat miatt szükség lehet az intézményközi megállapodás[25] rendelkezéseinek alkalmazására (azaz a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a pénzügyi terv módosítására).

4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás

( A javaslatnak van pénzügyi kihatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:

E javaslat a schengeni vívmányokra épül, az 1999/437/EK tanácsi határozatban foglaltak értelmében. A schengeni vívmányokhoz társult harmadik országok, Izland és Norvégia[26], valamint Svájc[27] és Liechtenstein[28] is hozzájárulnak a költségekhez.

millió EUR (egy tizedesjegyig)

A fellépést megelőzően [n-1. év] | A fellépés után |

A személyi állomány teljes létszáma | 1 | 5 | 7 | 7 |

5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK

5.1. Rövid vagy hosszú távon megvalósítandó célkitűzések

A schengeni vívmányok kormányközi eredete miatt a jelenlegi schengeni értékelési mechanizmussal a Tanácsot bízták meg. Az értékelések keretében felmerült költségeket azon tagállamok nemzeti költségvetéseiből fedezik, amelyek részt vesznek a schengeni vívmányokban. A schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe való beillesztését követően azt a jogalapot is meg kell adni, amely alapján végrehajtják ezeket az értékeléseket. Következésképpen a mechanizmus kapcsán, különösen a tagállami szakértők részvételével kapcsolatban felmerült költségeket (a helyszíni vizsgálatokhoz kapcsolódó utazási és szállásköltségek megtérítése) az EU költségvetéséből kell fedezni. A tagállami szakértők napidíját továbbra is az érintett tagállam költségvetése fedezi.

5.2. A közösségi részvételből adódó többletérték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiája

Annak érdekében, hogy a schengeni térséget mint a szabad mozgás belső határellenőrzések nélküli térségét fenntarthassuk, az ilyen belső határellenőrzés nélküli terület megvalósítását lehetővé tevő kísérő intézkedések eredményes és hatékony ellenőrzési mechanizmusára van szükség. Elengedhetetlen, hogy a kormányközi alapon nyugvó schengeni értékelési mechanizmust az EU keretéhez igazítsák, amelyben a szerződések őreként a Bizottság veszi át a felelősséget, miközben teljes mértékben biztosítja a tagállami szakértők részvételét a kölcsönös bizalom fenntartása érdekében. Az értékelések koherenciája érdekében a harmadik pillér alá tartozó területek ellenőrzését is a Bizottság koordinálja, szintén a tagállami szakértők teljes mértékű bevonása mellett.

A hágai program keretében a Tanács felkérte a Bizottságot, hogy nyújtson be olyan javaslatot a meglévő schengeni értékelési mechanizmus kiegészítésére, amely bevonja a tagállamok szakértőit is.

5.3. A javaslat céljai, az attól várt eredmények, valamint a kapcsolódó mutatók a tevékenységalapú irányítás keretében

A javaslat általános célja a schengeni vívmányok helyes alkalmazása a belső határellenőrzések nélküli térséget lehetővé tevő kísérő intézkedések összes területén.

1. fellépés: Helyszíni vizsgálatok vagy kérdőívek útján történő értékelés, amely a következő szakpolitikai területekre terjed ki: külső határok, vízumok, rendőrségi együttműködés a belső határok mentén, a Schengeni Információs Rendszer, adatvédelem, kábítószerügy, büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés.

Mutató: A schengeni vívmányok helyes alkalmazásának értékelése a jelentésekben (teljes mértékben megfelelő; megfelelő, de fejlesztésre szorul; nem megfelelő).

2. fellépés: A schengeni vívmányok első pillér alá tartozó részei esetében előre nem bejelentett helyszíni vizsgálatok útján történő értékelés.

Mutató: A schengeni vívmányok helyes alkalmazásának értékelése konkrét hiányosságok orvoslása érdekében. Minden helyszíni vizsgálatot követően jelentés készül a közösségi joggal való megfelelésről.

5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)

( Centralizált irányítás

( közvetlenül a Bizottság által

( közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:

( végrehajtó ügynökségek

( a Közösségek által létrehozott, a költségvetési rendelet 185. cikkében említettek szerinti szervek

( tagállami közintézmények/közfeladatot ellátó szervek

( Megosztott vagy decentralizált irányítás

( a tagállamokkal

( harmadik országokkal

( Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg)

Megjegyzések:

6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS

6.1. Felügyeleti rendszer

A javasolt jogszabályok a schengeni vívmányok helyes alkalmazását értékelő mechanizmust hoznak létre. A vívmányok helyes alkalmazását az értékelő jelentések mérik fel, és jelzik a megfelelés mértékét. a Bizottság e jogszabályok végrehajtásáról éves jelentést készít az Európai Parlament és a Tanács számára.

6.2. Értékelés

6.2.1. Előzetes értékelés

6.2.2. Időközi/utólagos értékelés nyomán hozott intézkedések (hasonló, korábbi tapasztalatok tanulsága)

6.2.3. A későbbi értékelések feltételei és gyakorisága

7. CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEK

A csalás, a korrupció és más jogellenes tevékenységek elleni küzdelem érdekében az 1037/1999/EK rendelet rendelkezései korlátozás nélkül alkalmazandók e fellépésre.

8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE

8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségei

Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig)

2010. | 2011. | 2012. | 2013. | n+4. | n+5. |

Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak[31] (XX 01 01.) | A*/AD | 1 | 4 | 6 | 6 |

B*, C*/AST | 1 | 1 | 1 |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott állomány[32] |

A(z) XX 01 04/05. jogcímcsoportból finanszírozott egyéb állomány[33] |

ÖSSZESEN | 1 | 5 | 7 | 7 |

8.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírása

8.2.3. A Személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó személyi állomány eredete

( A felváltandó vagy meghosszabbítandó program irányításához jelenleg hozzárendelt álláshelyek (1)

( A 2009. évre vonatkozó éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már hozzárendelt álláshelyek

( Az éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében kérvényezendő álláshelyek (2011-re 2, 2012-re pedig 1)

( Az érintett szolgálat állományán belül átcsoportosítandó álláshelyek (belső átcsoportosítás) (3)

( Az n. évben szükséges, de az éves politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben nem előirányozott álláshelyek

8.2.4. A referenciaösszegbe beletartozó egyéb igazgatási kiadások (XX 01 04/05. – Igazgatási kiadások)

millió EUR (három tizedesjegyig)

Költségvetési tétel (szám és megnevezés) | n. év | n+1. | n+2. | n+3. | n+4. | n+5. és későbbi évek | ÖSSZESEN |

Egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtás |

- belső |

- külső |

Technikai és igazgatási segítségnyújtás összesen |

8.2.5. A referenciaösszegbe bele nem tartozó személyi és kapcsolódó költségek

millió EUR (három tizedesjegyig)

A személyi állomány típusa | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. | n+4. | n+5. és későbbi évek |

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (XX 01 01.) | 1 | 5 | 7 | 7 |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) (nevezze meg a költségvetési tételt) |

A (referenciaösszegbe bele NEM tartozó) személyi és kapcsolódó költségek összesen | 0.37 | 0.73 | 0.85 | 0.85 |

Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak |

Számítás – A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány |

8.2.6. A referenciaösszegbe bele nem tartozó egyéb igazgatási kiadások millió EUR (három tizedesjegyig) |

2010 | 2011 | 2012 | 2013 | n+4. | n+5. és későbbi évek | ÖSSZESEN |

XX 01 02 11 01. – Kiküldetések |

XX 01 02 11 02. – Ülések és konferenciák | p.m. | 0.06 | 0.1 | 0.1 |

XX 01 02 11 03. – Bizottságok[35] |

XX 01 02 11 04. – Tanulmányok és konzultációk |

XX 01 02 11 05. – Információs rendszerek |

2. Egyéb irányítási kiadások összesen (XX 01 02 11.) | p.m. | 0.06 | 0.1 | 0.1 |

3. Egyéb igazgatási jellegű kiadások (a költségvetési tétel megadása mellett) |

A (referenciaösszegbe bele NEM tartozó) személyi és kapcsolódó költségeken kívüli igazgatási kiadások összesen | p.m. | 0.06 | 0.1 | 0.1 |

Számítás – A referenciaösszegbe bele nem tartozó egyéb igazgatási kiadások |

[1] E célból meg kellett határozni a schengeni vívmányokat (a Tanács 1999/435/EK határozata, HL L 176., 1999.7.10., 1. o.), valamint a schengeni vívmányok valamennyi rendelkezése és határozata tekintetében meg kellett nevezni a szerződésekben található jogalapot (a Tanács 1999/436/EK határozata, HL L 176., 1999.7.10., 17. o.). A schengeni vívmányok valamennyi rendelkezéséhez az első vagy a harmadik pillér keretében rendeltek jogalapot. A schengeni vívmányok azon rendelkezéseit, amelyek esetében nem lehetett egységes jogalapot meghatározni (pl. a SIS-re vonatkozó rendelkezések), a harmadik pillér alá sorolták be. A schengeni vívmányok minden módosításához arra van szükség, hogy a szerződésekben legyen rájuk megfelelő jogalap.

[2] HL L 256., 1991.9.13., 51. o.

[3] HL L 144., 2007.6.6., 22. o.

[4] HL L 236., 2003.10.23., 33. o.

[5] HL L 157., 2005.6.21., 29. o.

[6] HL L 176., 1999.7.10., 36. o.

[7] HL L 53., 2008.2.27., 52. o.

[8] HL L 83., 2008.3.26., 3. o.

[9] HL C 53., 2005.3.3., 1. o. (1.7.1. pont).

[10] HL L 239., 2000.9.22., 138. o.

[11] A Tanács 2004. október 26-i 2007/2004/EK rendelete (HL L 349., 2004.11.25., 1. o.).

[12] HL L 131., 2000.6.1., 43. o.

[13] HL L 395., 2004.12.31., 70. o.

[14] HL L 64., 2002.3.7., 20. o.

[15] HL L 176., 1999.7.10., 36. o.

[16] HL L 176., 1999.7.10., 31. o.

[17] HL L 53., 2008.2.27., 52. o.

[18] HL L 53., 2008.2.27., 1. o.

[19] HL L 83., 2008.3.26., 3. o.

[20] Differenciált előirányzatok.

[21] Olyan kiadások, amelyek nem tartoznak az érintett xx. cím xx 01. alcíme alá.

[22] A(z) xx cím xx 01 04. jogcímcsoportja alá tartozó kiadások.

[23] A(z) xx 01. alcím alá tartozó, a(z) xx 01 04. és a(z) xx 01 05. jogcímcsoporton kívüli kiadások.

[24] Az értékelési mechanizmus végrehajtása a 2013. pénzügyi évet követően is folytatódik.

[25] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.

[26] Az Izlandi Köztársaságnak és a Norvég Királyságnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás 12. cikke (1) bekezdésének utolsó albekezdése (HL L 176., 1999.7.10., 36. o.).

[27] Az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás 11. cikke (3) bekezdésének 2. albekezdése (HL L 53., 2008.2.27., 50. o.).

[28] Az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv 3. cikke (HL L 83., 2008.3.26., 3. o.).

[29] Szükség esetén, azaz ha a fellépés időtartama hat évnél hosszabb, a táblázat további oszlopokkal bővíthető.

[30] Az 5.3. szakaszban leírtak szerint.

[31] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.

[32] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.

[33] Amelynek költségét tartalmazza a referenciaösszeg.

[34] Hivatkozni kell az érintett végrehajtó ügynökség(ek)re vonatkozó pénzügyi kimutatásra.

[35] Nevezze meg a bizottság típusát és azt a csoportot, amelyhez a bizottság tartozik.