[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 29.4.2008

COM(2008) 231 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

a Kultúra 2000 program végrehajtásáról

TARTALOMJEGYZÉK

1. BEVEZETÉS 3

2. A PROGRAM HÁTTERE 3

3. A KÜLSŐ ÉRTÉKELÉS 4

3.1. Az értékelés feltételei és célja 4

3.2. Módszer 5

3.3. Megállapítások 5

4. Az értékelés fő ajánlásai és a Bizottság megjegyzései 7

5. A Bizottság következtetései 12

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

a Kultúra 2000 program végrehajtásáról

1. BEVEZETÉS

Ez a jelentés a Kultúra 2000 program (a továbbiakban: program) létrehozásáról szóló, 2000. február 14-i 508/2000/EK határozat[1] 8. cikkének megfelelően készült, amely előírja, hogy a program befejezését követően a Bizottságnak a program végrehajtásról záró értékelést kell készítenie. Előterjeszti a Bizottság álláspontját a program végleges külső értékelésének fő következtetéseiről és ajánlásairól, amely a következő linken keresztül érhető el:

http://ec.europa.eu/culture/index_en.htm

Ezek a következtetések és ajánlások a Kultúra 2000 résztvevőivel és a legfőbb érdekelt felekkel készített kiterjedt felméréseken alapulnak, melyek részletes eredményei a záró értékelő jelentés mellékletében olvashatók.

2. A PROGRAM HÁTTERE

Az 508/2000/EK határozat (a továbbiakban: határozat) értelmében a program célja, hogy az alkotóművészek, a kulturális élet szereplői, a magánszektorhoz és a közszektorhoz tartozó támogatók, valamint a kulturális hálózatok közötti együttműködés támogatásával hozzájáruljon az európai népek közös kulturális térsége létrehozásának előmozdításához.

E tevékenységeknek a következő célkitűzések eléréséhez kellett hozzájárulnia, vagy kellett tudnia hozzájárulni:

- a kulturális párbeszédnek, valamint az európai népek kölcsönös ismeretének elősegítése

- a kreativitásnak, a kultúra nemzetek közötti terjesztésének elősegítése, nagy hangsúlyt fektetve a fiatalokra és a szociális téren hátrányos helyzetű személyekre, valamint a kultúra sokszínűségére

- a kulturális sokszínűség bemutatása és a kulturális kifejezésmódok új formáinak kifejlesztése;

- az európai jelentőségű kulturális örökségben való osztozás

- a kultúra szerepének figyelembevétele a gazdasági-társadalmi fejlődés folyamatában

- az európai és nem európai kultúrák közötti párbeszéd és kölcsönös csere előmozdítása;

- a kultúrának gazdasági tényezőként és a társadalmi, valamint polgári integrációt befolyásoló tényezőként való elismerése

- a kulturális tevékenységekben való szélesebb körű részvétel biztosítása az Európai Unió polgárai számára

A program három fő tevékenységet tartalmaz. Ezek a következők: 1. tevékenység – különleges újító jellegű és/vagy kísérleti tevékenységek; 2. tevékenység – strukturált, többéves, nemzetek közötti kulturális együttműködési megállapodások keretében folytatott összehangolt tevékenységek; és 3. tevékenység – európai vagy nemzetközi dimenziójú különleges kulturális események.

A programot a 2000. január 1-jétől 2004. december 31-ig tartó időszakra hozták létre; mivel 2004-ben meghosszabbították[2], véglegesen 2006. december 31-én zárult le. Fő összetevőit beemelték az aktuális, 2007–2013-as időszakra vonatkozó Kultúra programba.

3. A KÜLSŐ ÉRTÉKELÉS

3.1. Az értékelés feltételei és célja

Az EAC/03/06 szolgáltatási keretszerződés[3] alapján az ECOTEC Ltd.-t választották ki az értékelés elvégzésére.

A külső értékelés célja a programvégrehajtás és a célkitűzések elérésének felmérése, jelentéstétel arról, hogy az eddig elfogadott intézkedések milyen jelentős mértékben járultak hozzá a határozatban kitűzött célokhoz és a kultúra terén megvalósuló közösségi fellépés egészéhez, amint azt a Szerződés 151. cikke[4] előírja; célja továbbá bármely kultúrához kapcsolódó új program – különösen az új Kultúra 2007–2013 program – végrehajtásának a megszerzett tapasztalatokkal való támogatása.

Ez a záró értékelés az első és második időközi külső értékelést követi[5]. A 2000–2006 közötti időszakban finanszírozott valamennyi fellépésre kiterjed. Az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség (EACEA) elemzése annak 2006 januárjában történt létrehozásától a Kultúra 2000 program irányításában és végrehajtásában betöltött szerepére korlátozódott.

3.2. Módszer

A külső értékelő által alkalmazott módszer az alábbiak szerint foglalhat össze:

- a projektfájlok dokumentációjának felülvizsgálata;

- interjúk az Európai Bizottság és az EACEA alkalmazottaival;

- a programirányítási bizottság tagjai, a kulturális kapcsolattartási pontok, az elbírálásban részt vevő szakértők és más kulturális szakértők, illetve a kulturális életnek a programban projektvezetőként vagy társszervezőként részt vevő szereplői strukturált felmérése;

- országokra és projektekre vonatkozó esettanulmányok;

- értékelési szeminárium, valamint

- e-konzultáció.

Ebből számos ajánlás született – a Bizottság ezekről való álláspontjának összefoglalását e jelentés tartalmazza.

3.3. Megállapítások

1. Külső koherencia

A külső koherencia fogalma azt jelenti, hogyan illeszkedik a Kultúra 2000 program a kulturális politika és programok tágabb kontextusába.

Az értékelés megállapította, hogy az EU programok jelentős részének – ilyen például a strukturális alapok, a Média és az Aktív polgári szerepvállalás – vannak kulturális összetevői, célkitűzéseik, célcsoportjaik, eredményeik és hatásaik között pedig felfedezhetők hasonlóságok a Kultúra 2000 programéival. Számos regionális interkulturális együttműködési és kétoldalú kezdeményezés ugyancsak érvényben van.

Az EU programok felülvizsgálatából származó bizonyítékok és az érdekelt felek körében végzett e-mailes felmérések azonban azt mutatják, hogy a Kultúra 2000 program egyedülálló helyet foglal el. Rajta kívül nem volt más olyan, az egész Európai Unióra kiterjedő program, amely az európai kulturális együttműködés támogatására és szorosabbra fűzésére irányult volna, és figyelembe véve azt, hogy mi áll az egyes uniós és regionális programok középpontjában és melyek a tervezett eredmények, egyértelmű, hogy a látszólagos párhuzamosságok valójában csak a felszínen voltak tetten érhetők.

Az értékelők arra a következtetésre jutottak, hogy a Kultúra 2000 program teljes mértékben kiegészítette a többi uniós, nemzeti és regionális kulturális programot, és nem eredményezett párhuzamos tevékenységet más hasonló jellegű programokkal.

Az információ és a legjobb gyakorlatok a részt vevő országok közötti cseréjének javítása továbbra is kihívás marad, ám az értékelés arról tanúskodik, hogy a Kultúra 2000 program növelte az interkulturális párbeszéd fontosságát és az arra való odafigyelést a részt vevő országok körében.

A megkérdezettek és a felmérésre választ adók egybehangzó véleménye szerint a program célkitűzései helytállóak voltak és a támogatott tevékenységek megfelelő eredményeket hoztak. Néhányan kételyüknek adtak hangot arra vonatkozóan, képes-e a program viszonylag szűkös pénzügyi forrásai ellenére elérni célkitűzéseit.

2. Hatékonyság

A projektdokumentáció felülvizsgálata és a projektek webes felmérésének tanúsága szerint a program sikeresnek bizonyult eredményei elérésében és – legalábbis bizonyos mértékben – hatásában is.

Az értékelő azt a következtetést vonta le, hogy álltak akadályok a kulturális szereplők a programban való részvételének útjában, elsősorban ami a szervezési tapasztalatot és a pénzügyi forrásokat illeti. Megállapította azonban, hogy a Kultúra 2000 program korlátozott költségvetésére tekintettel nehezen elképzelhető, hogyan küzdhették volna le ezt az akadályt a program keretében.

A Kultúra 2000 program közismertsége a kulturális élet szereplői körében jónak mondható, bár a felmérés válaszadóinak voltak kétségei afelől, hogy a kulturális élet szereplői megértették-e a programot teljes mélységében.

3. Hatásosság

A Bizottság és az EACEA személyzete jelezte, hogy folyamatosan magas munkatehernek voltak kitéve a túlzott adminisztratív kötelezettségek következtében, ami a projekttámogatásra irányuló munkájukat korlátozta. Az értékelő, feltételezve, hogy a felelős személyzet állításai megfelelnek a valóságnak, megállapította, hogy a személyzeti források és a munka mennyisége nem volt arányos egymással a program fennállása alatt, különösen a csúcsidőszakokban.

Az alkalmazott IT rendszerekkel kapcsolatban az értékelő megállapította, hogy a programirányítók nem élvezték megfelelő infrastruktúra támogatását.

A tagállamok és a legtöbb más részt vevő ország kulturális kapcsolattartási pontokat hozott létre a program népszerűsítése és a hozzáférés megkönnyítése érdekében. Az értékelés szerint általánosságban a kulturális élet szereplőinek való hatékony és hatásos szolgáltatásnyújtásra használták fel a kapott támogatást.

A résztvevők elégedettek voltak a pályázati folyamattal, és ugyancsak pozitívan értékelték a programról rendelkezésre bocsátott információt. A webes felmérés válaszadóinak túlnyomó része úgy gondolta, az eljárás érthető, a pályázati kiírások gyakorisága pedig nagyjából megfelelő volt, időzítésük viszont nem. A kritikák másik forrása a folyamat hossza volt.

Az értékelés elismeri ugyanakkor, hogy az olyan tényezőktől, mint az irányítóbizottsági eljárás és az Európai Parlament ellenőrzési joga – bár meghosszabbítják a folyamatot – nem lehet eltekinteni. Az értékelő megállapította, hogy a Kultúra 2000 program kiválasztási eljárása időtartamának lecsökkentésére a legmegfelelőbb mód további humánerőforrás alkalmazása lett volna, ami felgyorsította volna a pályázatok feldolgozását és értékelését.

A felmérés válaszadói szerint a program terjesztési tevékenységein lényegesen lehetett volna javítani.

Az értékelés megállapította, hogy a záró projektjelentések hullámzó minőségűek voltak és változó mértékben bizonyultak hasznosnak, mivel az eredményekre és hatásokra vonatkozó információkat nem gyűjtötték és elemezték szisztematikusan a program célkitűzéseivel összefüggésben. A felmérés válaszadói szinte kivétel nélkül úgy vélekedtek, hogy a nyomon követési és jelentéstételi formanyomtatványok felhasználóbarátak voltak, és a kitöltésüket segítő útmutató elfogadható minőségű volt, ugyanakkor jelezték, hogy néhány terület javításra szorul.

A Bizottság és az EACEA a zárójelentésekre vonatkozó értékelése kiterjedt a nem támogatható költségek beazonosítására és levonására irányuló alapos pénzügyi ellenőrzésekre is. A nyomon követési folyamat hatékonynak bizonyult e költségek beazonosítása és azoknak a projektek számára történő végső kifizetésekből való levonása terén.

4. Hasznosság

Azokat a változásokat tekintve, amelyeket a Kultúra 2000 program Európában eredményezett, az értékelő úgy véli, hogy a program világosan kimutatható és széles körű hatást gyakorolt, különösképpen a kulturális élet szereplőire, a kulturális gyakorlatokra és politikákra. A Kultúra 2000 program életre hívása lehetőséget biztosított a kulturális élet szereplőinek Európában arra, hogy részt vegyenek egy átfogó, transznacionális együttműködési programban több mint 30 országot bevonó partnerségek keretében. E lehetőséget egyetlen más mechanizmus nem biztosította vagy biztosítja, eredményeképpen pedig a kulturális élet szereplői – akik korábban inkább saját országukon belüli tevékenységekre összpontosítottak – a határokon túlra is kitekintettek, és nyitottabbá váltak a transznacionális interkulturális együttműködésre.

5. Fenntarthatóság

A kulturális élet szereplői arról tettek jelentést, hogy Európa-szerte olyan transznacionális hálózatokat hoztak létre, erősítettek meg és terjesztettek ki, amelyek nemcsak fenntartják kapcsolataikat és tevékenységüket, hanem újabb együttműködési projekteket is életre hívnak. Ezekre az új együttműködési projektekre részint az EU kultúrára irányuló programjai keretében, részint azoktól függetlenül kerül sor.

Az értékelő projektdokumentáción és esettanulmányokon alapuló értékelése rávilágít, hogy a Kultúra 2000 program projektjei tevékenységének és eredményeinek legalább egy része folytatódik a finanszírozás megszűntével is.

Bár nincs rá bizonyíték, hogy a Kultúra 2000 program új regionális vagy nemzeti interkulturális együttműködési kezdeményezéseket hozott volna létre, a program néhány részt vevő országban egyértelműen hatással volt a kulturális politikákra. A programnak köszönhetően módosítottak néhány meglévő együttműködési struktúrát, és számos országban új társfinanszírozási megállapodások születtek, aminek következtében nőtt a hozzáférhető finanszírozás összege, különösen a kultúrák közötti párbeszéd esetében.

4. AZ ÉRTÉKELÉS Fő AJÁNLÁSAI ÉS A BIZOTTSÁG MEGJEGYZÉSEI

Az értékelő fő ajánlásai[6] dőlt betűvel szerepelnek adott esetben téma szerint csoportosítva, a Bizottság álláspontja pedig normál betűtípussal.

1. Programirányítási rendszer

1. ajánlás

Az irányító hatóságoknak értékelniük kellene, hogyan viszonyulnak a jelenleg alkalmazott munkamódszerek a bevált gyakorlathoz annak érdekében, hogy kivizsgálják: a személyzeti források és a munka mennyisége miért nem volt arányos egymással a program fennállása alatt.

2. ajánlás

Az irányító hatóságoknak a projektek egy része esetében éves látogatási programot kellene tartaniuk, hogy támogatást és útmutatást nyújtsanak technikai kérdésekkel kapcsolatban.

3. ajánlás

Az irányító hatóságoknak részletes minőségi visszajelzést kellene adniuk a Kultúra program minden pályázójának. Ezáltal a pályázók el tudnák dönteni, érdemes-e felülvizsgált projektjavaslattal újrapályázniuk, és megtudnák, hogyan javíthatnak javaslatukon.

8. ajánlás

Az irányító hatóságoknak ki kellene fejleszteniük egy online kereshető, partnerpárosító adatbázist, hogy segítsék a kulturális élet szereplőit partnerek felkutatásában és projektkoncepciók kidolgozásában.

9. ajánlás

Az irányító hatóságoknak át kellene vállalni a CUPID projektadatbázis irányításának és fenntartásának felelősségét, vagy ki kellene fejleszteniük annak megfelelőjét.

14. ajánlás

Az irányító hatóságoknak ki kellene fejleszteniük egy időközi programirányítási adatbázist a nyomon követési pályázatok és projektek támogatására addig, míg a SYMMETRY hozzáférhetővé válik. Ennek alapvető információkat kell tartalmaznia az egyes pályázatokról (pl. a vezető partner elérhetőségei, a társszervező elérhetőségei és a költségvetés tervezete) és a legfontosabb adminisztratív állomásokat (pl. szerződéskötés, kifizetések, jelentéstétel).

15. ajánlás

Az irányító hatóságoknak folytatniuk kellene a rendelkezésre álló útmutatók javítását, hogy támogassák a pályázókat a pályázatok benyújtásában. Az útmutatót ki kell bővíteni, hogy az időközi és a záró projektjelentéseket és projektirányítást is tartalmazza. A minőségi útmutatás és a pályázóknak és a projekttámogatóknak nyújtott támogatás javítani fogja a támogatásért folyamodó pályázatok és a finanszírozott projektek minőségét. A SOCRATES pályázati útmutató 2004. júniusi kiadása jó példa erre.

16. ajánlás

Az irányító hatóságoknak gondoskodniuk kell a pályázati folyamat időbeli lerövidítéséről azáltal, hogy több rövid távú adminisztratív forrást biztosítanak a pályázatok feldolgozásához és a projektek szerződéskötéséhez, illetve további kulturális szakértőket a pályázatok elbírálásához.

A Bizottság állásfoglalása

A Bizottság általánosságban egyetért az ajánlásokkal. Már megkezdte azt a széles körű egyszerűsítési eljárást, amely 2007-ben jelentős javulást eredményezett, beleértve a pályázati felhívások és a pályázati eljárás alapos felülvizsgálatát, az odaítélés szempontjainak átláthatóbb meghatározását, a benyújtandó nyomtatványok és dokumentáció egyszerűsítését, a pályázóknak való részletesebb visszajelzést, a jelenlegi programadatbázis racionalizálását, valamint a kultúra területén tevékenykedő testületek támogatási ideje rugalmasságának fokozását, vagyis a többéves alapon történő finanszírozás új lehetőségét.

Más intézkedések előkészítés alatt állnak és többségükben – ha nem is teljesen – 2008-ban megvalósulnak, ilyen a következő évek programútmutatóinak bevezetése a pályázók tervezése és felkészülése megkönnyítése érdekében, a szorosabb nyomon követés több projektlátogatással, az átalányösszegek elterjedtebb használata, valamint az online jelentkezési és jelentéstételi rendszer fokozatos kifejlesztése.

A Bizottságon belül lépéseket tettek továbbá annak érdekében, hogy a lehető legnagyobb mértékben lerövidítsék a pályázati eljárást. 2008-ban a támogatási határozatokat számos terület esetében felváltják a szerződések, amelyek átlagosan egy hónappal is megkurtíthatják az eljárást. Az átalányösszegek elterjedtebb használata azon felül, hogy megkönnyíti a pályázati eljárást, felgyorsítja a pályázatok feldolgozását az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóságnál (DG EAC) és az EACEA-nál. Mint az értékelő arra rámutatott, vannak külső tényezők és jogi korlátok is, amelyek miatt a folyamatot radikálisan nem lehet lerövidíteni. A Bizottság azonban módosítani akarja a jogalapot, ami lehetővé tenné számára – a többéves projektek kivételével – hogy közvetlenül fogadjon el odaítélési határozatokat. Amennyiben ezt a Tanács és az Európai Parlament jóváhagyja, a kiválasztási eljárás több héttel is lerövidülhet.

A program ideje alatt a személyzeti források és a munka mennyisége között meglévő aránytalanság orvoslására a Bizottságon belül létrehoztak egy, a programért felelős csoportot, és az ennek megfelelő csoportot az EACEA-n belül átszervezték. Bár ez jelentősen javítani fogja a helyzetet, továbbra is érvényes marad az értékelő véleménye, vagyis a Bizottság és az EACEA folyamatosan magas munkatehernek lesz kitéve túlzott adminisztratív kötelezettségekkel, ami a projekttámogatásra irányuló munkájukat továbbra is korlátozni fogja.

2. A program kommunikációs rendszere

4. ajánlás

A Bizottságnak ki kellene neveznie egy kiadványokért és kommunikációért felelős tisztviselőt. Ez a tisztviselő felelne a Kultúra program weboldalainak szervezéséért, szerkesztői tartalmáért és minőségellenőrzéséért, és a kultúráért felelős egység / a Kultúra program valamennyi kiadványáért (tematikus jelentések, a projektek összefoglalása és a kultúr áért felelős csoport hírlevele).

5. ajánlás

Az irányító hatóságoknak közölniük kellene a projektek éves összefoglalását a DG EAC kultúrával foglalkozó weblapjain. Az összefoglalás tartalmazna egy tartalomjegyzéket, és a projekteket kulturális területek és a vezető pályázó országa szerint csoportosítanák.

6. ajánlás

Az irányító hatóságoknak ismét be kellene vezetniük a Kultúra 2007 idején rendszeres hírlevelet. Ez inkább az EU kultúrpolitikáját tartalmazná, mint a Kultúra program leírását, annak érdekében, hogy tágabb összefüggésbe helyezze azt.

7. ajánlás

A DG EAC kultúrával foglalkozó weboldalait újra kell tervezni és újraindítani, hogy megfeleljenek a Bizottság információszolgáltatási útmutatójának és az alapvető hozzáférhetőségi követelményeknek.

A Bizottság állásfoglalása

A Bizottság szerint a megfelelő kommunikációs tevékenység a program jó végrehajtásának egyik kulcsa. A DG EAC kultúrával foglalkozó weboldalait 2008 elején teljesen újratervezték, a Kultúra hírlevelet pedig újraindítják. A kommunikációs és kiadási tevékenységeket a DG EAC és az ECEA fent említett átszervezésének keretében racionalizálták. Az EACEA közzé fogja tenni a projektek összefoglalását. A Kultúra információs napokat, amelyeket 2007-ben indítottak el, rendszeresen megrendezik a jövőben is, és azok értékes lehetőségként szolgálnak majd a lehetséges pályázók tájékoztatására.

3. Programterjesztési tevékenységek

10. ajánlás

Az irányító hatóságoknak tematikus jelentéseket kellene közzétenniük a programról a program eredményeinek és a bevált gyakorlatból levont tapasztalatoknak a terjesztése érdekében.

11. ajánlás

Az irányító hatóságoknak olyan eseményeket (vagy egyetlen eseményt) kellene szervezniük, amelyeken a meglévő projektek bemutatkozhatnak a döntéshozóknak, az újonnan kiválasztott projektek résztvevői pedig tájékoztatókon vehetnek részt a kulturális programirányítás projektirányításáról (pl. nyomon követés, értékelés, pénzügyi nyilvántartás stb.)

12. ajánlás

Az Európai Bizottságnak javítania kell az EU kultúra programjaiból származó bevált gyakorlatokra vonatkozó információk gyűjtését és meg kell osztania a kultúrák közötti párbeszéd tanulságait a részt vevő országok kulturális minisztériumaival.

13. ajánlás

Az irányító hatóságoknak újra kellene strukturálnia a zárójelentések modelljét, hogy részletes információkat gyűjthessen a projektek eredményeiről és hatásairól. Ezt az információt a programterjesztési tevékenység támogatásához kell felhasználni.

A Bizottság állásfoglalása

A Bizottság 2007-ben jelentős erőfeszítéseket tett az eredmények gyűjtésének és terjesztésének további javítása érdekében, beleértve a pályázati felhívásokban egy konkrét odaítélési szempont bevezetését. Intézkedéseket hoztak az eredmények letöltésének megkönnyítése érdekében egy új információmegosztási adatbázisba, amely nemsokára elkészül. E változtatások eredményei középtávon lesznek hozzáférhetők, a projektek egy teljes ciklusát követően. Egyéb kezdeményezéseket is terveznek, mint (lehetőleg tematikus) szemináriumok vagy konferenciák szervezése, ahol a projektek bemutathatják a bevált gyakorlatokat, összegyűjthetik a kultúrák közötti párbeszéd programon belüli tanulságait, hogy azt felhasználhassák a kultúrák közötti párbeszéd 2008-as európai évének keretében, vagy hogy jobban kiaknázzák a kulturális kapcsolattartási pontokat a tevékenységek terjesztésére európai és helyi szinten is.

5. A BIZOTTSÁG KÖVETKEZTETÉSEI

A Bizottság osztja az értékelő általános véleményét, miszerint a program lendületet adott a határokon átnyúló kulturális együttműködésnek és ösztönözte a kifelé tekintő megközelítéseket, ami egyedülálló hozzájáruláshoz vezetett Európa népeinek közös kulturális térségének előmozdításához.

A zárójelentésből világosan kitűnik, hogy a Kultúra 2000 program megfelelően végrehajtotta a Szerződés 151. cikkében előírt közösségi fellépést a kultúra területén, és elérte a határozatban kitűzött céljait.

Több mint 1500 támogatást ítéltek oda a kulturális élet szereplőinek a program fellépései keretében a 2000–2006-os időszakban, a kifizetések pedig meghaladják a 190 millió EUR-t.

Az értékelő következtetése szerint, bár egyes terülteken még fejlődni kell, a résztvevők elégedettnek bizonyultak a programmal és elismerik európai hozzáadott értékét.

A Bizottság igen intenzíven konzultált a kulturális ágazattal és a folyamat során nagy figyelmet fordított az érdekelt felek véleményére, amelyek ezen értékelő jelentésben is helyet kapnak.

A Kultúra 2000 program tapasztalataira építve a jelenlegi, 2007–2013-as időszakra vonatkozó Kultúra programba már sok új vonást és javítást beemeltek. Sok más folyamatban van, és többnyire 2008 során fog megvalósulni.

A Bizottság hosszú távon is figyelembe fogja venni az értékelés eredményeit, amikor előkészíti a közösségi programok új generációját a kultúra területén a 2013-at követő időszakban.

[1] HL L 63., 2000. március 10.

[2] Az Európai Parlament és a Tanács 626/2004/EK határozata (2004. március 31.) (HL L 99., 2004.4.3.)

[3] Az értékelésről, értékeléssel kapcsolatos szolgáltatásokról és a hatásvizsgálat támogatásáról szóló keretszerződés

[4] A Szerződés úgy rendelkezik, hogy „a Közösség hozzájárul a tagállamok kultúrájának virágzásához, tiszteletben tartva nemzeti és regionális sokszínűségüket, ugyanakkor előtérbe helyezve a közös kulturális örökséget.” Kiemel továbbá meghatározott területeket, amelyek számára közösségi támogatást lehet nyújtani.

[5] Az értékelések online a következő címen érhetők el: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm

[6] Amennyiben az ajánlások az irányító hatóságoknak vannak címezve, azok az Európai Bizottságra és Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökségére (EACEA) egyaránt vonatkoznak.