[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 24.10.2006

COM(2006) 628 végleges

2004/0220 (COD)

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK az EK-Szerződés 251. cikke (2) bekezdésének második albekezdése alapján a Tanácsnak a

fejlesztési együttműködés finanszírozási eszköze létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására vonatkozó közös álláspontjáról

2004/0220 (COD)

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYEAZ EURÓPAI PARLAMENTNEKaz EK-Szerződés 251. cikke (2) bekezdésének második albekezdése alapjána Tanácsnak a

fejlesztési együttműködés finanszírozási eszköze létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására vonatkozó közös álláspontjáról

1. ELŐZMÉNYEK

A javaslatnak az Európai Parlamenthez, illetve a Tanácshoz történő továbbításának időpontja (a COM(2004)629 végleges/2 dokumentummal módosított COM(2004)629-2004/0220(COD) dokumentum): | 2004. október 1. |

Az Európai Parlament véleményének időpontja (első olvasat): | 2006. május 18. |

A módosított javaslat továbbításának időpontja: | 2006. május 24. |

A közös álláspont elfogadásának időpontja: | 2006. október 16. |

2. A BIZOTTSÁG JAVASLATÁNAK CÉLJA

A fejlesztési együttműködés és a gazdasági együttműködés eszközének (DCECI) létrehozásáról szóló eredeti bizottsági javaslatot, amely a fejlődő országokkal (az AKCS-országokat is beleértve) és az iparosodott országokkal való együttműködés földrajzi és tematikai vonatkozásait foglalja össze, a Parlament nem fogadta el, és számos módosítást fogadott el a 2006. májusi első olvasatkor. Az első olvasatról való szavazást követően intenzív tárgyalások kezdődtek a három intézmény között, hogy minél hamarabb közös megoldást találjanak.

A külső eszközöket tartalmazó csomagról szóló megállapodás lehetőségét a Barroso elnök és Borrell elnök közötti, 2006. júniusi levélváltás teremtette meg: eszerint első olvasatban megállapodnak az európai szomszédsági és partnerségi eszköz (ENPI), a stabilitási eszköz (IfS) és az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) kérdésében, azzal a feltétellel, hogy külön emberi jogi eszközt hoznak létre, és a DCECI alapján legfeljebb három új eszközt (iparosodott országok eszköz (ICI), egy földrajzi alapú fejlesztési együttműködési eszköz (földrajzi alapú DCI) és esetlegesen egy tematikus alapú fejlesztési eszköz (tematikus DCI) alakítanak ki. Barroso elnök levelében egyértelműen kifejtette, hogy a Bizottság számára elfogadható a DCECI felosztása, amennyiben a fejlesztési együttműködés fogalmát tágabb értelemben alkalmazzák.

Az elnökség arra tett javaslatot, hogy a fejlesztési együttműködési finanszírozási eszköz (DCI) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet térjen ki mind a fejlődő országokkal való földrajzi alapú együttműködésre, mind a tematikus programokra, és egyetlen jogalapra (EK-Szerződés 179. cikk) támaszkodjon. Az eredeti javaslattal ellentétben a DCI tartalmazna egy indikatív pénzügyi bontást, valamint részletesen kifejtené a földrajzi alapú és a tematikai programok politikai tartalmát, abból a célból, hogy a Parlament társ-jogalkotói hatáskörét teljes mértékben tiszteletben tartsák. A Bizottság hajlandó elfogadni a DCI felépítésével kapcsolatos változtatásokat annak érdekében, hogy a külpolitikai intézkedési eszközök általános felépítésének terén átfogó kompromisszum jöjjön létre.

További intenzív, a Parlament Fejlesztési (DEVE) Bizottságának tárgyalócsoportja, az elnökség és a Bizottság közötti háromoldalú, 2006 augusztus-szeptemberében lezajlott megbeszélések után megállapodtak az egyeztetett közös álláspontról. Megállapodás jött létre a következő, a Parlament által előzőleg kiemelten fontosnak tekintett, még lezáratlan kérdések tekintetében: a hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) keretében nyújtott támogatásra való jogosultság, a szektorális kiadásokkal kapcsolatos célkitűzések, a tematikus programok felépítése és a Parlamenttel a programozási dokumentumtervezetekről folytatott párbeszéd (ld. alább a 3.3. pontot).

Ezt a Tanács által 2006. október 16-án elfogadott egyeztetett közös álláspontot a Parlament DEVE bizottsága október 3-án hagyta jóvá, és megerősítette, hogy a közelgő második olvasatban további módosítások nélkül támogatja az egyeztetett közös álláspont Parlament általi elfogadását.

Ez a megközelítés lehetővé teszi a DCI 2007. januári hatályba lépését, elkerülve ezáltal a támogatáshoz szükséges jogi keretben fellépő hiányosságokat.

3. MEGJEGYZÉSEK A KÖZÖS ÁLLÁSPONTRÓL

3.1. Általános megjegyzések a közös álláspontról

A Bizottság támogatja a három intézmény közötti intenzív tárgyalások eredményeként létrejött egyeztetett közös álláspontot. Az álláspont összhangban áll a Bizottság eredeti javaslatának alapvető célkitűzéseivel és vezérelvével. A DEVE bizottság elnöke levélben erősítette meg, hogy javasolni fogja a bizottság tagjainak és a Plénumnak, hogy a módosított közös álláspontot 2006 vége előtt változtatások nélkül fogadják el a Parlament második olvasatában.

3.2. Az egyeztetett közös álláspont főbb jellemzői

Az egyeztetett közös álláspont az alábbi kulcsfontosságú elemeket tartalmazza:

- A demokráciára és emberi jogokra vonatkozó külön eszköz : Az emberi jogokra és demokráciára vonatkozó tematikus program nem képezi többé a DCI részét. A Bizottság 2006. június 26-án (COM(2006)354) elfogadott egy új, a demokrácia és az emberi jogok világszintű előmozdítása finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslatot.

- Az iparosodott országokkal való együttműködésre vonatkozó külön eszköz : Az iparosodott országokkal való együttműködésre irányuló rendeletről szóló elnökségi javaslatot 2006. július 19-én terjesztették elő először a Tanács Ázsia-Óceánia (COASI) munkacsoportjában, majd továbbították a Parlamenthez véleményezésre.

- Egyetlen jogalap, a 179. cikk : Noha a Bizottság véleménye szerint a jogbiztonságot a 179. és 181.A cikken alapuló kettős jogi bázis garantálná, elfogadhatónak tartja a DCI egyetlen jogalapra, az EK-Szerződés 179. cikkére való helyezését, mivel a közös álláspont biztosítja, és a rendelet végső változata tartalmazni fogja a fejlődési együttműködés és a földrajzi és tematikus programokon alapuló lehetséges intézkedés tágabb értelmezését. Ez összhangban áll a Bíróság ítélkezési gyakorlatában alkalmazott úgynevezett „súlypont”-elvvel is.

- Preambulumbekezdések : Számos preambulumbekezdés került be pótlólagosan, amelyek további magyarázattal szolgálnak a DCI tartalmát illetően.

- Nagyobb hangsúlyt kap a célkitűzések és elvek kialakítása : A 2. cikk az Európai Közösséget létrehozó szerződés XX. címével és a fejlesztési politikáról szóló európai konszenzussal összhangban meghatározza a fejlesztési együttműködés általános célkitűzéseit. A 3. cikk érinti a Közösséget megalapozó általános elveket, valamint a más területeket is érintő kérdések és a szakpolitikák koherenciájának megvalósítását, ezen felül tükrözi a segélyek hatékonyságára irányuló legutóbbi vállalásokat, például az adományozók összehangolása terén. A 3. cikk (9) és (10) bekezdése kimondja, hogy a Bizottság tájékoztatja a Parlamentet, és a két intézmény rendszeresen véleményt cserél, valamint a Bizottság törekszik a civil társadalommal való rendszeres információcserére. A két cikk általános keretet kínál a földrajzi alapú együttműködés és a tematikus programok számára.

- 5–10. cikk, földrajzi alapú együttműködés : Ezek a cikkek a földrajzi alapú együttműködés politikai hátterét mutatják be, eleget téve a Parlamentnek a szakpolitikákat kialakító rendeletekre vonatkozó kérésének. A horizontális hatályú 5. cikk minden földrajzi vonatkozású cikkre vonatkozik, és bemutatja az együttműködés területeire vonatkozó fellépéseket, amelyek megfelelnek a fejlesztési politikáról szóló európai konszenzusban megfogalmazott közösségi cselekvési területeknek. A földrajzi alapú együttműködésre vonatkozó többi cikk egy-egy földrajzi régió/ország specifikus helyzetét mutatja be. A régiók/országok a következők: Latin-Amerika (6. cikk) , Ázsia (7. cikk) , Közép-Ázsia (8. cikk) , Közel-Kelet (9. cikk) és Dél-Afrika (10. cikk) . Mindegyik különleges együttműködésre vonatkozó cikk tartalmaz egy kereszthivatkozást a horizontális hatályú 5. cikkre, világossá téve, hogy az 5. cikkben említett fellépések mindegyik régióra vonatkoznak, míg a 6–10. cikkben említettek kiegészítő intézkedések.

- 11–16. cikk, tematikus programok : Ezek a cikkek a rendelet politikai hátterét mutatják be, eleget téve a Parlament azon kérésének, hogy olyan, szakpolitikák kialakítására vonatkozó rendeleteket hozzanak létre, amelyek pontosabban meghatározzák a politikai prioritásokat. A horizontális hatályú 11. cikk meghatározza a tematikus programok és a földrajzi alapú együttműködés közötti kapcsolatot, valamint azokat a cselekvési területeket, amelyekben a tematikus programok hozzájárulnak a földrajzi alapú együttműködéshez. A tematikus programok a Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, a témához kapcsolódó közleményeinek alapján készültek, és céljuk, hogy a jövőbeli kihívásokra választ adjanak. A hatályos tematikus rendeleteken alapulnak, de azokon túlmutatva olyan új prioritásokat tartanak szem előtt, amelyek az elmúlt néhány év során alakultak ki, és az „európai konszenzus a fejlesztési politikáról” című dokumentumban benne foglaltatnak. A tematikus programok a következők: 12. cikk: befektetés az emberekbe ; 13. cikk: környezet és a természeti erőforrásokkal – köztük az energiával – való fenntartható gazdálkodás; 14. cikk: nem állami szereplők és helyi hatóságok ; 15. cikk: élelmiszerbiztonság és 16. cikk: migráció és menekültügy .

- 17. cikk, az AKCS-országokat érintő, cukorról szóló jegyzőkönyv : Ez a cikk tükrözi az EU cukorágazatának reformja által érintett, a cukorról szóló jegyzőkönyvet aláíró országok számára hozandó kísérő intézkedések létrehozásáról szóló, jelenleg hatályban lévő 266/2006/EK rendeletet. Ezt egy bizottsági nyilatkozat kíséri, amely hangsúlyozza, hogy a kapcsolódó intézkedések átmeneti jellegűek, és 2013-ban hatályukat vesztik (lásd a mellékletben a 17. cikkről szóló nyilatkozatot).

- 18–33. cikk: Ezek a cikkek részletes előírásokat tartalmaznak a programozásra és a pénzeszközök elosztására vonatkozóan.

- 33. és 34. cikk, jelentéstétel és értékelés : A jelentéstétel és értékelés elsősorban a szociális szférára és a millenniumi fejlesztési célok (MDG-k) elérése irányában tett haladásra irányul. A földrajzi alapú és tematikus programok végrehajtását adott esetben független külső értékelésekben értékelik. Ez utóbbi tekintetében a 33. cikk előírja, hogy a Parlament és a Tanács független külső értékelés elvégzésére irányuló javaslatait kellő mértékben figyelembe kell venni.

- Lejárati és felülvizsgálati záradék : A 40. cikk tartalmaz egy, a pénzügyi bontásra vonatkozó felülvizsgálati záradékot, a 41. cikk pedig egy lejárati záradékot.

- Pénzügyi referenciaösszeg : A 38. cikk, a Tanács közös álláspontjának 4. mellékletével együtt, indikatív pénzügyi bontást tartalmaz. Figyelembe vették az Európai Tanács 2005. december 16-i döntését a kormányközi Európai Fejlesztési Alap (EDF) fenntartásáról, amely az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) országokkal – kivéve Dél-Afrika – való földrajzi alapú együttműködést finanszírozza. A vonatkozó cikkeket ennek megfelelően a 2006. május 24-i (COM(2004)629 végleges/2) módosított javaslattal módosították. Következésképpen a DCI pénzügyi referenciaösszege 2007–2013 között a közös álláspontban ismertetettnek megfelelően 16 897 millió euro. Ez összhangban áll a korábbi DCECI számára rendelkezésre álló összeggel (17 053 millió euro), amelyből levonásra került az új emberi jogi eszköz referenciaösszege (449 millió euro), valamint az új, az iparosodott országokkal való együttműködésre vonatkozó eszköz referenciaösszege (172 millió euro), hozzáadódott viszont a tematikus programokra szánt, az ENPI-országok tevékenységeinek finanszírozására előirányzott 465 millió euro, mely az eredeti javaslatban az ENPI részét képezte. Az egyes földrajzi régiók és tematikus programok számára előirányzott összegeket a 4. melléklet tartalmazza, amely a rendelet szerves részét képezi (lásd még a 38. cikkről szóló bizottsági nyilatkozatot).

3.3. Speciális témák:

Az alábbi témák hosszúra nyúlt tárgyalások eredményeképpen a három intézmény közötti finoman kiegyensúlyozott kompromisszumokkal végződtek:

- A tematikus programok felépítése és alkalmazási köre : Miközben a „Befektetés az emberekbe” és a „Nem állami szereplők és helyi hatóságok” tematikus programok (TP-k) integrált megközelítését megőrizték, addig a „Befektetés az emberekbe” TP-t a Parlament által javasolt alcímeknek (»mindenki számára elérhető jó egészségi állapot«; »oktatás, tudás és készségek«; »nemek közötti egyenlőség«; és »az emberi és társadalmi fejlődés más szempontjai«) megfelelően szervezték át. A „Nem állami szereplők és helyi hatóságok” TP-ben meghatározták, hogy „az e tematikus programban előírt támogatás legalább 85%-át a nem állami szereplők kapják” . Megállapodtak, hogy a „Befektetés az emberekbe” TP-ben nem használnak ilyen előírást, mivel a Bizottság az 5. cikkre vonatkozó nyilatkozatában határozott meg (lásd alább a „Kiadásokkal kapcsolatos célkitűzések/ referenciaértékek” címszó alatt) az egészségüggyel és oktatással kapcsolatban referenciaértékeket.

- Kiadásokkal kapcsolatos célkitűzések/ referenciaértékek: A DCI-ről folyó tárgyalások során a Tanács és a Bizottság nyilvánvalóvá tette, hogy a kiadásokkal kapcsolatos célkitűzések számukra elfogadhatatlanok (mivel ellentétben állnak a tulajdonosi felelősség, valamint az adományozók összehangolása elvével). A Parlament Fejlesztési Bizottsága támogatja a kiadásokkal kapcsolatos célkitűzéseket, hogy a szociális szféra számára biztosított nagyobb összegű támogatás nyújtására ösztönözzön, különös tekintettel az alapszintű egészségügyi ellátásra és az oktatásra. Megállapodtak, hogy a Parlament nem ragaszkodik a kiadásokkal kapcsolatos célkitűzések jogi szövegbe foglalásához, amennyiben a Bizottság nyilatkozatban teszi közzé a DCI egésze által finanszírozott országprogramokra vonatkozó, az alap- és másodfokú oktatás és az alapszintű egészségügyi ellátás területén 20%-ra növelt referenciaértéket. A szociális infrastruktúra és szolgáltatások területén jelenleg hatályos 35%-os referenciaértéket eltörlik. A nyilatkozatban a Bizottság – az országprogramokra vonatkozó kezdeményezési és végrehajtási szerepénél fogva – prioritásként kezeli az alapszintű egészségügyi ellátás és oktatás, valamint a szociális kohézió egészének kérdését. A programozási dokumentumba bekerül egy millenniumi fejlesztési célokra vonatkozó profil is, valamint a partnerországokat arra ösztönzik, hogy fejlesztési stratégiáik kidolgozása során részesítsék előnyben a szociális szektort. Végezetül a Bizottság biztosítja ezen célkitűzések fokozott ellenőrzését, értékelését és a velük kapcsolatos beszámolók készítését, különös tekintettel a szociális szféra és az MDG-k területére (lásd az 5. cikkről szóló nyilatkozatot a mellékletben).

- Az ODA általi támogathatóság és a fejlődő országok kategórián kívül eső ENPI-országok : Megállapodtak, hogy a 2. cikk (4) bekezdésében meg kell határozni, hogy a tematikus programok bizonyos hányadát – 90%-át – hivatalos fejlesztési támogatásként (ODA) kell elszámolni. A fejlődő országok kategórián kívül eső ENPI-országok (Oroszország és Izrael) ex officio kimaradnak, azaz az ezen országoknak nyújtott pénzügyi segítség nem számít bele az ODA-ként nem elszámolható 10%-ba. A 10%-os határ megfelelő rugalmasságot biztosít a Bizottságnak a migrációval és környezettel kapcsolatos TP-k kezeléséhez, amelyek az ODA kereteiben nem elszámolható programokat tartalmaznak. Következésképpen a jelenlegi szöveg finom egyensúlyt biztosít a teljes ODA általi támogathatóság és a megfelelő rugalmassághatár között. A Bizottság a rendelethez csatolt nyilatkozatban erősíti meg (lásd a mellékletben a 2. cikk (4) bekezdéséről szóló nyilatkozatot), hogy kötelezettséget vállal arra, hogy a DCI által finanszírozott földrajzi alapú intézkedések és a tematikus programok túlnyomó többsége az ODA által támogatható lesz, és hogy ettől a gyakorlattól nem szándékozik eltérni.

- A programozási dokumentumtervezetekről a Parlamenttel folytatott párbeszéd : Számos olyan módosítás kapcsolódott a Parlamentnek a programozási folyamatban történő részvételéhez, amelyek nem egyeztethetők össze a komitológiai határozattal (a 2006. július 17-i 2006/512 tanácsi határozattal módosított 1999. június 28-i 1999/468 tanácsi határozat), amely a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlásához szükséges általános keretet határozza meg. Megállapodtak, hogy Michel és Ferrero-Waldner biztos közös levelet küld Gay Mitchellnek és Luisa Morgantininek, melyben a Bizottság megerősíti, hogy kötelezettséget vállal a Parlamenttel való rendszeres megbeszélés elindítására, ahogy azt az intézményközi megállapodáshoz csatolt, a demokratikus ellenőrzésről szóló nyilatkozatok előírják. Ezenfelül a 3. cikkbe bekerült a (9) bekezdés, mely szerint a Bizottság tájékoztatja a Parlamentet, és a két intézmény rendszeresen véleményt cserél.

4. KÖVETKEZTETÉS

A fentebb leírtaknak megfelelően az egyeztetett közös álláspont nagymértékben tükrözi a Parlamentnek az első olvasat során kifejtett kéréseit és módosításait, valamint az intézmények közötti intenzív tárgyalások során kialakult egyetértést.

Ebből következően a Bizottság támogatja az egyeztetett közös álláspontot.

5. A BIZOTTSÁG NYILATKOZATAI

A következő nyilatkozatok kerültek a Tanács közös álláspontját hivatalosan elfogadó tanácsi jegyzőkönyvbe (lásd melléklet).

MELLÉKLET

Bizottsági nyilatkozat az ODA általi támogathatóságról, 2. cikk (4) bekezdés:

A hivatalos fejlesztési támogatásra való jogosultság, ahogy azt az OECD Fejlesztési Segítségnyújtási Bizottsága meghatározta, továbbra is főszabályként alkalmazandó a Közösség fejlődő országokkal folytatott földrajzi programjai esetében, illetve a tematikus programoknál. A földrajzi alapú programokkal kapcsolatban a Bizottság vállalja, hogy betartja a rendelettervezet 2. cikke (4) bekezdésének első albekezdésében szereplő eszközkényszert. A tematikus programok esetében az intézkedések túlnyomó többsége a múltban a hivatalos fejlesztési támogatás szerint támogathatónak minősült, és a Bizottság megerősíti abbéli szándékát, hogy ezt az irányt kövesse.

Bizottsági nyilatkozat a DCI 5. cikkéről:

A Bizottság ismét megerősíti, hogy a fejlesztési támogatás elsődleges célkitűzése a szegénység felszámolása és a millenniumi fejlesztési célok végrehajtása.

Emlékeztet arra, hogy 2002-ben megegyezett az Európai Parlamenttel a fejlődő országoknak nyújtott támogatás 35%-ban meghatározott referenciaértékéről, melyet szociális infrastruktúrára és szolgáltatásokra kell fordítani, felismerve, hogy az uniós hozzájárulást a szociális szféra számára nyújtott összes adományozás részének kell tekinteni, valamint szükség van egy bizonyos fokú rugalmasságra.

Azóta a fejlesztési politika országprogramokba, majd kötelezettségekbe öntésének eredményeként a szociális infrastruktúrára fordított támogatás mértéke meghaladta a 35%-ot, az Európai Parlament pedig teljes körű tájékoztatást kapott a haladásról. Noha a meghatározott referenciaértéket meghaladták, a Bizottság továbbra is közzéteszi az éves számadatokat.

Az Európai Parlament kérésének értelmében a Bizottság most kötelezettséget vállal a következő célkitűzések végrehajtására, miközben hangsúlyozza, hogy azokat a támogatás-hatékonyság elvének megfelelően kell végrehajtani, különös tekintettel a fogadó országokkal fenntartott partnerségre, tulajdonosi jogaikra, és a más adományozókkal való összeegyeztethetőségre, amint azt a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és a Bizottság által 2005. december 20-án elfogadott „európai konszenzus a fejlesztési politikáról” előírja.

A Bizottság – a DCI által finanszírozott országprogramokra vonatkozó kezdeményezési és végrehajtási szerepénél fogva – kötelezettséget vállal arra, hogy prioritásként kezeli az alapszintű egészségügyi ellátás és oktatás, valamint a szociális kohézió egészének kérdését, illetve, hogy a programozási dokumentumokba beilleszt egy MDG-profilt. A partnerországokkal folytatott párbeszéd során a Bizottság szintén ösztönzi majd őket saját fejlesztési stratégiáik kidolgozásánál a szociális szféra előtérbe helyezésére.

Ezenfelül a Bizottság törekszik arra, hogy a 2009-es felülvizsgálati évre a DCI által finanszírozott országprogramok keretében nyújtott támogatás 20%-át az alap- és másodfokú oktatásra és az alapszintű egészségügyi ellátásra fordítsák, az ezeknek a szektoroknak szánt projekt-, program- vagy költségvetési támogatás keretében, a földrajzi területek átlagát véve, és felismerve, hogy szükség van egy bizonyos fokú rugalmasságra, például rendkívüli támogatás nyújtásának formájában.

Végezetül a Bizottság – az ezen célkitűzésekre irányuló elszámoltathatóságának biztosítása érdekében – kötelezettséget vállal a fokozott ellenőrzés, értékelés és a kapcsolódó beszámolók elkészítésének megvalósítására, melynek során a szociális szektornak és a millenniumi fejlesztési célok megvalósításának irányába tett haladásnak különleges figyelmet kell szentelni.

Bizottsági nyilatkozat a cukorról, 17. cikk:

Eldöntötték, hogy segítik a cukorról szóló jegyzőkönyv által érintett AKCS-országoknak az EU közös agrárpolitika cukorra vonatkozó részének reformjából adódó új feltételekhez való alkalmazkodását.

Mivel a cukorról szóló jegyzőkönyvet aláíró országok egymástól igen eltérő helyzetben vannak, a program támogatni fogja az országspecifikus alkalmazkodási stratégiákat.

A kötelezettségvállalások és kifizetések ütemterve követni fogja az említett stratégiák fokozatos megvalósítását, és összhangban lesz a 2013-ban befejeződő program átmeneti jellegével.

A Tanács és a Bizottság közös nyilatkozata a végrehajtási feladatoknak a 28. cikk (2) bekezdésében említett átruházásáról:

A költségvetés-végrehajtási feladatok vonatkozásában a Bizottság olyan javaslatot tett az 1605/2002 tanácsi rendelet felülvizsgálatára, amelyet a Tanács el fog fogadni, és amely megállapítja az e rendelet 27. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett szerveknek az ilyen költségvetés-végrehajtási feladatokkal való megbízásának feltételeit.

Bizottsági nyilatkozat a bizottságokról, 35. cikk:

A találkozókat úgy szervezik meg, hogy a véleménynyilvánítások és –cserék megszervezése földrajzi (Latin-Amerika, Ázsia, Közel-Kelet, Közép-Ázsia, Dél-Afrika) és tematikus programok (migráció, nem állami szereplők, környezet, befektetés az emberekbe, élelmiszerbiztonság) alapján történik.

Bizottsági nyilatkozat az ENPI tematikus programjaira előirányzott összegről, 38. cikk (4) bekezdés:

A tematikus programok szervezésekor a Bizottság vállalja, hogy figyelembe veszi egyrészt az európai szomszédsági és partnerségi eszköz (ENPI), másrészt a fejlesztési együttműködési finanszírozási eszköz (DCI) szerint támogatható országok között a Bizottság által eredetileg javasolt földrajzi felosztást.