EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.7.6. 
SEC(2011) 871 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÓJA 
{COM(2011) 407 végleges} 
{SEC(2011) 870 végleges}  
 
HU 2   HU BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÓJA 
 
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
  
A KÖZÖSSÉGEN BELÜLI NYILVÁNOS MOBILTELEFON-HÁLÓZATOK 
KÖZÖTTI BARANGOLÁSRÓL (ROAMING) SZÓLÓ, 2009. JÚNIUS 18-I 
544/2009/EK EURÓPAI PARLAMENTI  ÉS TANÁCSI RENDELET M ŰKÖDÉSÉRE 
VONATKOZÓ BIZOTTSÁGI FELÜLVIZSGÁLAT EREDMÉNYE 
1. EL ŐZMÉNYEK   
Ez a hatásvizsgálati jele ntés a barangolási rendelet1 alkalmazásáról készült felülvizsgálat 
során felmerült lehet őségeket elemzi. Megvizsgálja, hogy a szabályozási beavatkozást 
szükséges-e a 2012. június 30-i lejárati dátumon tú l is kiterjeszteni, és elemzi az esetleges 
beavatkozási lehet őségeket. 
A Bizottság a módosított ba rangolási rendelet 2009. júli us 1-jei hatálybalépését ől fogva kíséri 
figyelemmel a fejleményeket. 2010. december 8-án  nyilvános konzultáció indult a barangolási 
rendelet felülvizsgálatával kapcsolatos vé lemények felmérése céljából. A Bizottság 2010. 
június 30-án id őközi jelentést fogadott el. A jelentés  arra a következtetésre jutott, hogy a 
rendeletet megfelel ően hajtották végre, de ennek elle nére mindeddig nem alakult ki piaci 
verseny.  
2. A  PROBLÉMA  MEGHATÁROZÁSA   
A szabályozási beavatkozást megel őzően a barangolási díjak túlzo ttak voltak, és mértéküket a 
szolgáltatások háttérkölt ségei nem indokolták. A jelenlegi és  a korábbi barangolási rendelet 
célja egyaránt a túlzott árak megszüntetése és  a verseny serkentése volt. Az elmúlt néhány 
évben az árak esésnek indultak, de ez f őként az árszabályozásnak tudható be, nem pedig a 
verseny fokozódásának. A nagykereskedelmi és ki skereskedelmi árak közötti árrés abszolút 
értékben nem, vagy csak kismértékben csökke nt. Ez azt jelenti, hogy a relatív árrés n őtt. Az 
átlagos uniós tarifák közel állnak a rendele t által meghatározott díjplafonokhoz. Ezek a 
fejlemények arra utalnak, hogy a barangol ási szolgáltatás ok piacán egyel őre még nem 
érvényesül kell ő verseny.  
Piaci és technológiai fejlemények 
Bár van néhány olyan szolgáltatás, amely képe s a barangolási szolgá ltatásokat részlegesen 
helyettesíteni, ezeket inkább kiegészítő szolgáltatásnak  kell tekinteni, mivel nem fejtenek ki 
versenykényszert a barangolási piacra. Az új, nagyobb kapacitású és valószín űleg intenzívebb 
adatforgalmat eredményez ő hálózatok (pl. LTE) a versenyt el őmozdító strukturális 
intézkedések nélkül várhatóan nem fogják  csökkenteni a kiskereskedelmi árakat.  
                                                 
1 HL L 171., 2007. június 29., 32–40. o. 
 
HU 3   HU Mögöttes okok 
Nagykereskedelmi szinten a szolgáltatók köz ötti kétoldalú megállapodások nagyban függnek 
attól a forgalmi mennyiségt ől, amelyet az egyik szolgáltató fél cserébe a másik szolgáltató 
hálózatára irányít, ami versenykorlátozó  hatással jár. Kiskereskedelmi szinten a 
barangolásnak szinte nincs alternatívája. A kiskereskedelmi piacon további aggodalomra ad 
okot, hogy a csomagban értékesített barangolási sz olgáltatások esetében a kereslet kevéssé 
rugalmas. Mobiltelefonos el őfizetés vásárlásakor a felh asználók nem fektetnek nagy 
hangsúlyt a barangolási díjakra, ami azt jelen ti, hogy a szolgáltatatók nem versenyeznek az 
előfizetésben foglalt szolgáltatáscsomag ezen el emében. Ehhez az átláthatóság hiánya is 
hozzájárul, hiszen a mobilszolgáltatások cs omagdíjai között találh ató barangolási díjak 
összehasonlítása komplex és id őigényes feladat.  
3. INDOKOLT-E  A SZUBSZIDIARITÁS  ELVE  ALAPJÁN  AZ UNIÓS  
FELLÉPÉS  ? 
Uniós szint ű szabályozási beavatkozásra azért van szükség, mert a nemzetközi barangolási 
piac határokon átnyúló jellege miatt a nemze ti szabályozó hatóságok nem tudják nemzeti 
szinten megoldani a magas árak problémáját. Mivel az egyes tagállamok nem érdekeltek 
abban, hogy a szabályozás kialakítása során figyelembe vegyék annak más tagállamokra 
gyakorolt esetleges hatásait, az uniós szint ű beavatkozás el őnyösebb, mivel ez jobban 
figyelembe tudja venni az EU összes tagállam ának általános érdekeit. Egy európai szint ű 
megközelítéssel elkerülhet ő, hogy a tagállamok eltér ő megközelítést alkalmazzanak a magas 
árak problémájának megoldására, ami akadályozná a bels ő piac működését.  
Az európai jogalkotó 2007- ben és 2009-ben a Szerz ődés 114. cikke2 alapján már két 
rendeletet is elfogadott. Bár e rendeletek joga lapját egyes mobilszolgáltatók vitatták, az 
Európai Bíróság a közelmúltban meger ősítette az EK-Szerz ődés 95. cikkének3 a 2007-es 
rendelet4 jogalapjaként történ ő felhasználása érvényességét. Ugyanebben az ítéletében a 
Bíróság megvizsgálta és meger ősítette az európai jogalkotó int ézkedésének arányosságát és a 
szubszidiaritás elvének teljesülését is.  
4. CÉLKIT ŰZÉSEK 
Az EU 2020 stratégia épít őelemeinek egyike az európai digitális menetrend5, amely több „f ő 
teljesítménycélt” is megfogalmazott az egységes  digitális piac megvalósítása érdekében. A 
barangolási szolgáltatásokkal kapc solatos cél az, hogy „2015-re a belföldi és roaming-tarifák 
nagyjából kiegyenlít ődjenek”6. Ez a cél akkor valósulhat meg, ha a verseny lehet ővé teszi a 
fogyasztók számára, hogy a versenyképes belföl di díjakhoz közel álló barangolási díjakat 
vegyenek igénybe. Ezzel összefüggésben három általános szakpolitikai célkit űzés 
azonosítható: 
                                                 
2 Korábban az EK-Szerz ődés 95. cikke. 
3 Lásd az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődés új 114. cikkét. 
4 Lásd: C-58/08. sz. ügy: a Bíróság 2010. június 8-i ítélete. 
5 Lásd http://ec.europa.eu/information_society/digital-agenda/index_en.htm. 
6 Lásd az európai digitális menetrend 2. mellékletét. 
 
HU 4   HU • Az első az egységes, következetes szabályozási keret kidolgozása, hozzájárulva a 
belső piac kifejl ődéséhez . 
• A második az egységes di gitális piacon érvényesül ő verseny  fenntarthatóságának 
ösztönzéséhez és meger ősítéséhez kapcsolódik.  
• A harmadik általános célkit űzés a polgárok érdekeinek el őmozdítása  különösen az 
EU-n belüli magas szint ű fogyasztóvédelem  biztosításával. 
A hatásvizsgálat konkrét és operatív célkit űzéseket is meghatároz, amelyek az említett 
általános célkit űzéseket támogatják. A szakpolitikai lehet őségek értékelése során 
megvizsgáltuk, hogy azok mennyire ké pesek biztosítani e célkit űzések teljesülését. 
5. SZAKPOLITIKAI  LEHETŐSÉGEK 
A hatásvizsgálat több különböz ő szakpolitikai lehet őséget vesz figyelembe az el őző 
fejezetben meghatározott kérdések megoldásá ra. Meg kell jegyezni, hogy a strukturális 
intézkedések a magas barangolási díjak mögött rejl ő problémák megoldását célozzák, azaz a 
versenyt kívánják serkenteni. A struktur ális intézkedések piacra lépést segít ő intézkedéseket, 
illetve olyan, a fogyasztók választási lehet őségeit bővítő intézkedéseket foglalhatnak 
magukban, amelyek lehet ővé teszik a barangolás különá lló szolgáltatásként való 
megvásárlását. Az árplafon alkalmazása önmagáb an nem serkenti a barangolási piacon zajló 
versenyt, és – bár a fogyasztóknak bizonyos id eig védelmet nyújt – nem oldja meg a mögöttes 
problémákat, ezért valószín űleg a következ ő szabályozási id őszakban is meg kellene 
hosszabbítani azt. A hatásvizsgálat a következ ő szakpolitikai lehet őségekre tér ki:  
1. Nincs szabályozás 
2. A jelenlegi megközelítés fenntartása , azaz mind a nagykereskedelmi, mind a 
kiskereskedelmi árplafonok fenntartása, és új kiskereskedelmi árplafon bevezetése a 
barangolásos adatátviteli szolgáltatás okra (az alábbi (b) és (c) pontban): 
(a) A jelenlegi politika folyta tása változatlan formába n, változatlan árplafonokkal; 
ezt tekintjük alapforgatókönyvnek.  
(b) A jelenlegi modell kiegészítése az árpl afonok évenkénti korrekc iójával és egy, 
a barangolásos adatátviteli szolgáltatásokra vonatkozó kiskereskedelmi árplafon bevezetésével; ez a lehet őség a jelenlegi rend eletben találhatónál 
nagyobb mértékben csökkenti az árplafonoka t, ami a belföldi díjakhoz közelíti 
a kiskereskedelmi árakat. 
(c) Az adott ország belföldi hívásd íjainak rögzített felárral történ ő alkalmazása; ez 
az árplafonnak egy olyan formája, ahol a (vagy az el őfizető honos országában, 
vagy a látogatott országban érvényes)  belföldi díjakh oz a barangolás 
nagykereskedelmi és kisker eskedelmi költségeit fedez ő, szabályozott mérték ű 
felár adható hozzá. 
3. Strukturális megoldás
 – nagykereskedelmi és kiskeres kedelmi szinten 2 vagy 3 új 
szabályozási elem együttes bevezetése: 
 
HU 5   HU (a) Leválasztás – kiskereskedelmi szint ű strukturális intézkedés. A fogyasztók a 
barangolási szolgáltatásokat a be lföldi szolgáltatásokat nyújtó 
hálózatüzemeltet őtől eltérő szolgáltatótól is megvásárolhatják.  
(b) Piaci hozzáférés biztosítása a virtuális mobihálózat-üzemeltet ők7 számára – ez 
a lehetőség egy nagykereskedelmi szint ű strukturális intézk edés bevezetésére 
vonatkozik, ami lehet ővé tenné a virtuális mobilhálózat-üzemeltet ők számára, 
hogy meghatározott nagykereskedelmi áron  férjenek hozzá a barangolási 
szolgáltatásokhoz. Ezt különállóan vagy a fenti 3(a) lehet őséggel kombinálva 
lehetne alkalmazni.  
(c) A fenti (a) és (b) lehet őségek együttvéve, meghatározott id őszakra fenntartott 
biztonsági árplafonokkal kombinálva. A levá lasztási intézkedés és a virtuális 
mobilhálózat-üzemeltet ők hozzáférési lehet őségeinek megteremtése a 
várakozások szerint versenykényszert fog eredményezni a kiskereskedelmi 
piacon. 
4. Azonnali piac  
Ez egy olyan kereskedelmi mechanizmus, am ely arra szolgál, hogy megszüntesse az abból 
adódó jelenlegi akadályokat, hogy az egyes szol gáltatók által cserébe ajánlott barangolásos 
forgalom volumene nagyrészt meghatározza a hívásérkeztetés nagykereskedelmi piacán 
érvényes nagykereskedelmi árakat. Ez a lehet őség költségorientált nagy kereskedelmi árakat 
eredményezhet a barangolásos forgalom mind en típusa és minden szolgáltató számára. A 
barangolási piac struktúrájának drasztikus  megváltoztatása várhatóan nem lenne el őnyös az 
európai ipar számára, mivel nem biz onyított, hogy a több országra kiterjed ő vállalatcsoportok 
akkor is el őnyös ajánlatokat tudnának adni, ha nemzeti partnereik mindegyikével az azonnali 
piacon keresztül kellene ügyleteket bonyolítani uk. Az azonnali piac létrehozása nem járulna 
hozzá a verseny kialakulásához a kiskereskedelem szintjén. 
6. A  HATÁSOK  ELEMZÉSE 
A szakpolitikai lehet őségeket a célkit űzések fényében el őször kvalitatív el emzésnek vetettük 
alá. Az el őválogatást követ ően a kiválasztott lehet őségeken gazdasági modellen alapuló 
kvantitatív elemzést végeztünk az  ágazat nyereségszintjére, a fogyasztói többletre és az 
általános jólétre gyakorolt hatások vizsgálata céljából. Az el őválogatás során kiválasztott 
lehetőségekre vonatkozóan költség-haszon elemzést is végeztünk.  
Minőségi elemzés 
1. lehetőség: Nincs szabályozás 
A jelenlegi rendelet lejárta után nagykeresk edelmi és kiskereskedelmi piaci verseny 
hiányában az árak nem fogna k csökkenni. Ennél valószín űbb az árak növekedése, mivel 
kevesebb számú szolgáltató fog ténylegesen  versenyezni a kiskereskedelmi piacon. 
2a. lehetőség: A jelenlegi árplafonok fenntartása  
                                                 
7 Az új piacokra belépni kívánó mobilszolgáltatókat is beleértve. 
 
HU 6   HU Az alapforgatókönyv a túlzó kiskereskedelmi tarifák megel őzésére koncentrál, és egyúttal a 
barangolási díjak átláthatóságát is  biztosítaná, valamint megel őzné a barangolási adatátviteli 
szolgáltatás magas költségéb ől adódó „számlasokkot”. A fogya sztók azonban nem élveznék a 
csökkenő költségekb ől adódó alacsonyabb ba rangolási díjak el őnyeit, és továbbra is túlzott 
kiskereskedelmi díjakat fizetnének a barangolási adatátviteli szolgáltatásért. A jelenlegi szabályozási megközelítés nem foglalkozik  strukturált módon a nagykereskedelmi 
(hívásérkeztetés és viszontértékesítés)  és a kiskereskedelmi piacon jelen lev ő számos 
akadállyal.  
2b. lehetőség: A jelenlegi modell kiegészítése ko rrigált árplafonokkal és egy, az adatátviteli 
szolgáltatásokra vonatkozó ki skereskedelmi árplafonnal 
Ez a megközelítés a beszédhívás ok, az SMS- és az adatátviteli szolgáltatások kiskereskedelmi 
árának a belföldi díjszabáshoz közelít ő automatikus csökkenéséhe z vezetne az érintett 
időszakban. Ez magas szint ű fogyasztóvédelmet biztosítana. Másrészr ől ez a megközelítés 
nem mozdítja el ő a belső piacon folyó versenyt, és ezé rt nem oldja meg a mögöttes 
strukturális problémákat. Ez a megközelítés nem nyújt fenntartható hosszú távú megoldást, és 
a következ ő szabályozási id őszak lejártával valószín űleg meg kellene hosszabbítani.  
2c. lehetőség: Az adott ország belföldi hívá sdíjainak rögzített felárral történ ő alkalmazása 
Ez a módszer a mögöttes strukturális problé mák figyelmen kívül hagyása mellett csekély 
mértékben járul hozzá a barangolási szolgáltatás ok terén folyó verseny serkentéséhez, azt 
azonban képes biztosítani, hogy a belföldi kiskereskedelmi verseny el őnyei automatikusan 
éreztessék hatásaikat a barangolá si szolgáltatásokat igénybe vev ő fogyasztóknál. Annak 
ellenére, hogy ez egyes fogyasztói szegmensekbe n a jelenleg érvényesnél alacsonyabb árakat 
eredményezne, a lehet őség előnyei összességében kisebbek az eu rotarifa szerinti, a fenti 2b. 
lehetőségben bemutatott árplafonokhoz képest abba n a tekintetben, hogy mennyire segíti el ő a 
barangolási díjaknak a belföldi árszintre való  csökkentését minden fogyasztó számára.  
3a. lehetőség: Leválasztás  
A várakozások szerint ez a lehet őség megoldhatná a verseny hi ányából és a fogyasztók 
korlátozott választási lehet őségéből adódó problémákat. Megvalósítása azonban hosszabb 
ideig is eltarthat, ami azt je lenti, hogy szükségessé válhat a biztonsági kiskereskedelmi 
árplafonok fenntartása. A leválasztás önma gában még nem biztosítaná a megfelel ő feltételeket 
a barangolási piacra újonnan belépni szándékozó vállalkozások számára, ezért a hozzáférési kötelezettségge l együtt célszer ű bevezetni (lásd alább a 3b. lehet őséget).  
3b. lehet őség: Szabályozott árú hozzáférési kötel ezettség a barangol ási szolgáltatások 
nagykereskedelmi piacán  
Ez a megoldás páneurópai virtuális hálózatok ki építése révén serkenthe ti a versenyt, mivel az 
ilyen hálózatok ugyanolyan árú barangolás i tarifacsomagokat kínálhatnak különböz ő 
országok el őfizetői számára. A 3b. lehet őség várhatóan pozitív hatáss al jár a piaci versenyre, 
legalábbis nagykereskedelmi szinten. A versen y ösztönzésének esélyét azonban lényegesen 
növelné, ha ezt a lehet őséget a kiskereskedelmi strukturál is kötelezettségekkel (3a. lehet őség) 
kombinálnánk.  
3c. lehetőség: Leválasztás, hozzáférési kötel ezettség és biztonsági árplafonok  
 
HU 7   HU Ahhoz, hogy teljes mértékben eredményes lehesse n, a barangolási szolgálta tások leválasztását 
hozzáférési kötelezet tséggel célszer ű kombinálni, ami el ősegítené az új és a meglév ő piaci 
szereplők – köztük a páneurópai bara ngolásszolgáltatatók – piacra lépését. Egy ilyen 
kombináció serkentené a versenyt, és nem ig ényelne szigorú kisker eskedelmi árplafonokat 
ahhoz, hogy a fogyasztói árak csökkenjenek . Mindazonáltal e megoldás megvalósítása 
hosszabb ideig is eltarthat, ezért meghatározo tt ideig indokolt lenne a biztonsági árplafonokat 
olyan szinten fenntartani, amely a le választási intézkedés teljes kör ű bevezetéséig és jótékony 
hatásainak érvényesüléséig elegend ő teret ad a versenynek és biztonságot nyújt a 
fogyasztóknak. Ez a megoldás a barangolási piac  mögöttes problémáit is orvosolná, hiszen 
hosszú távú árszabályozás szükségessége né lkül fenntartható, ve rsenyképes megoldást 
nyújtana a barangolás kapcsán felmerül ő problémákra.  
3d. lehetőség: Azonnali piac  
Ez a lehet őség nem ösztönzi a kiskereskedelmi versenyt, ezért nem garantálja, hogy a 
barangolási díjak a különböz ő tagállamok belföldi díjs zabásaihoz igazodjanak. A 
megközelítés fölöttébb bizonytalan el őnyeit tekintve megállapítható, hogy ez a lehet őség 
valószínűleg nem szolgálja hatásosa n és arányos módon a kit űzött célokat.  
Mennyiségi elemzés 
A fenti értékelés alapján az 1. lehet őség, a 2a. lehet őség, a 2b. lehet őség, valamint a 3c. 
lehetőség mennyiségi elemzését célszer ű elvégezni. A gazdasági hatások vizsgálatához 
részletes gazdasági modellt dolgoztunk ki. A modell célja az  egyes szabályozási lehet őségek 
által az igénybe vett barangolás i szolgáltatások volumenére és a bevételre, a fogyasztói és a 
szolgáltatói többletre, valamint a társadalom ál talános jólétére gyakoro lt hatások összesített 
formában és országonkénti bontásban történ ő megállapítása.   
A 2b. és 3c. lehet őségek különböz ő időben vezetik be és szüntetik meg az árplafon 
intézményét. Az összehasonlítás  megkönnyítése érdekében a lehet őségek mennyiségi hatásait 
a megfelel ő kiskereskedelmi árplafonokr a vonatkozóan, a 3c. lehet őségből fakadó további 
verseny árcsökkent ő hatásának figyelembevétele nélkül számítottuk.  
A szabályozás megszüntetése esetében (1. lehet őség) lényeges negatív hatások azonosíthatók 
egyértelm űen. Ez els ősorban a nagykereskedelmi és a ki skereskedelmi szinten zajló verseny 
jelenlegi hiányának tudható be. A 2b. és 3c. lehet őségek hasonló mérték ű pozitív hatást 
fejtenek ki a társadalmi jólétre. E lehet őségek közös pontja, hogy a fogyasztók számára 
kiskereskedelmi adatforgalmi árplafont is bi ztosítanak a többi sz olgáltatásra korábban 
bevezetett, már meglév ő árplafon mellé. A 3c. lehet őség a 2b. lehet őséghez hasonló 
eredménnyel járna, a hosszú távú árszabályozás kivételével. Meg kell említeni, hogy a 3c. lehetőség kevésbé szigorú árplafon-megközelítésen alapul, mozgásteret hagyva az árak piaci 
meghatározásához. 
A barangolási szolgáltatások keresletének – a kiskereskedelmi adatátvitel kivételével –
alacsony rugalmassága arra utal, hogy az általá nos jólétre kifejtett hatás alacsony, és a 
felsorolt lehet őségek közötti különbségek is kicsik, mivel az árak csökkentése csupán azt 
eredményezi, hogy a fogyasztók nagyjából ugyan azért a fogyasztásért kevesebbet fizetnek, 
azaz a vállalatoktól a fogyasztókhoz  irányuló transzfer alakul ki . Ez azonban az adatátviteli 
szolgáltatások növekedése miatt változhat, a barangolási adatátvi teli szolgáltatások díjának 
csökkenése ugyanis várhatóan növelni fogja a fogyasztást. 
 
HU 8   HU Adminisztratív költségek 
Az 1., a 2a. és a 2b. lehet őség nem okoz lényeges többletköltséget, mivel vagy a szabályozás 
megszüntetését, vagy a status quo fenntartását jelenti, így a megfelelési költség és az 
adminisztratív költségek a jelenleg is érvényesül ő költségekkel egyeznek meg. A 3c. 
lehetőség megvalósítása hosszabb id őt vesz igénybe, mivel a Bizottságnak, a BEREC-nek, a 
szolgáltatóknak és esetleg a szabvá nyügyi testületeknek egymással együttm űködve különböz ő 
műszaki, biztonsági és útvonalv álasztási kérdések et is meg kell oldaniuk. Másrészr ől a 
kiskereskedelmi árplafonoknak a strukturális me goldás megvalósítása utáni megszüntetését 
követően a figyelemmelkísérési és a megfelelés i költségek várhatóa n csökkenni fognak.  
7. A  LEHETŐSÉGEK  ÖSSZEHASONLÍTÁSA 
A minőségi és a mennyiségi elemzés az t mutatja, hogy a 2b. és 3c. lehet őségek egyaránt 
pozitív hatást gyakoro lnak a társadalmi jólétre. A 2b. lehet őség (árplafon) fogyasztóvédelmi 
szempontból némileg kedvez őbb, mivel közvetlen ösztönz ő beavatkozást gyakorol a 
kiskereskedelemre, és szabályozássa l biztosítja, hogy – a piaci körülményekt ől függetlenül – a 
fogyasztók minden esetben alacsony abb díjakat fizessenek. Másrészr ől a 3c. lehet őség a 
barangolási szolgáltatások teré n fokozottabb versenyt és a fogyasztók számára alacsonyabb 
árakat tesz lehet ővé, a biztonsági árplafonok me ghatározott ideig történ ő fenntartásával annak 
érdekében, hogy a leválasztá si intézkedés teljes kör ű bevezetéséig és jótékony hatásainak 
érvényesüléséig ezáltal is bizt osítva legyen a fogyasztók védelme.  A verseny fokozásával ez a 
lehetőség hosszabb id őtartamra érvényes, stabilabb szabál yozási beavatkozáshoz vezet. A 2b. 
lehetőség nem vezetne be a versenyt el ősegítő strukturális változásokat, és valószín űleg 2015-
öt követően új árszabályozást tenn e szükségessé. Ezért a bara ngolási rendeletnek a 3c. 
lehetőség szerinti felülvizsgálatát és tízéves id őszakra történ ő további alkalmazását 
javasoljuk, a Bizottság által kétéve nte elkészített, a rendelet m űködéséről szóló átfogó 
jelentéssel kiegészítve. 
8. ÉRTÉKELÉS  ÉS FELÜGYELET 
A barangolási rendelet kiterjeszt ését a nemzeti szabályozó ha tóságok, a BEREC, valamint a 
Bizottság szoros figyelemmel fogja kísérni. A nemzeti szabályozó hatóságok továbbra is 
gondoskodnak a jogszabályok hatályosulásának nyomon követésér ől és felügyeletér ől, 
valamint saját kezdeményezésükre beavatkoz hatnak a módosított rendelet rendelkezései 
érvényesülésének biztosítása érdekében. A kite rjesztett barangolási re ndelet értékelésére 
vonatkozóan úgy véljük, hogy a jelenlegi rendeleth ez hasonló megközelítést érdemes követni. 
A Bizottság a BEREC véleményének figyelembevét elével felülvizsgálatot végez és 2015-ben 
jelentést nyújt be a Tanácsna k és a Parlamentnek. Ezt követ ően a Bizottság a rendelet id őbeli 
hatályának 2022-ben történ ő lejártáig kétévente nyújt be jelentést.