TA RTALOMJEGYZÉK

MEGJEGYZÉS AZ ELSZÁMOLÁSHOZ 4

AZ EFA-FORRÁSOK VÉGREHAJTÁSA ÉS A VELÜK VALÓ ELSZÁMOLÁS 5

I. RÉSZ – ÉVES EFA-BESZÁMOLÓ: AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG ÁLTAL KEZELT PÉNZESZKÖZÖK 12

1. A 8., 9. ÉS 10. EURÓPAI FEJLESZTÉSI ALAP PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI 13

1.1 8., 9. ÉS 10. EFA: ÖSSZEVONT MÉRLEG, GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁS, PÉNZFORGALMI KIMUTATÁS ÉS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL SZÓLÓ KIMUTATÁS 13

1.2 8. EFA: MÉRLEG, GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁS ÉS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL SZÓLÓ KIMUTATÁS 17

1.3 9. EFA: MÉRLEG, GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁS ÉS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL SZÓLÓ KIMUTATÁS 20

1.4 10. EFA: MÉRLEG, GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁS ÉS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL SZÓLÓ KIMUTATÁS 23

1.5 MEGJEGYZÉSEK A 8., 9. ÉS 10. EFA PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAIHOZ 26

2. A PÉNZÜGYI VÉGREHAJTÁSRÓL SZÓLÓ JELENTÉS 58

2.1 ALLOKÁCIÓK 64

2.2 ÖSSZEVONT PÉNZÜGYI BESZÁMOLÓ 67

2.3. IGAZGATÁSSAL KAPCSOLATOS EGYÉB INFORMÁCIÓK 72

II. RÉSZ – ÉVES EFA-BESZÁMOLÓ: A BERUHÁZÁSI KERET PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI 73

3. A BERUHÁZÁSI KERET PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI 74

3.1 EREDMÉNYKIMUTATÁS 74

3.2 MÉRLEG 75

3.3 KIMUTATÁS A HOZZÁJÁRULÁST FIZETŐK FORRÁSAINAK VÁLTOZÁSAIRÓL 76

3.4 PÉNZFORGALMI KIMUTATÁS 77

3.5 MEGJEGYZÉSEK A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOKHOZ 79

MELLÉKLET AZ I. RÉSZ 2. FEJEZETÉHEZ (A PÉNZÜGYI VÉGREHAJTÁSRÓL SZÓLÓJELENTÉS): HELYZETKÉP ORSZÁGOK ÉS ESZKÖZÖK SZERINTI BONTÁSBAN 109

MEGJEGYZÉS AZ ELSZÁMOLÁSHOZ

Kijelentem, hogy a 8., 9. és 10. Európai Fejlesztési Alap 2010. évről szóló éves beszámolója a 10. Európai Fejlesztési Alap pénzügyi szabályzatának VIII. címével és a pénzügyi kimutatások mellékletében ismertetett számviteli elvekkel, szabályokkal és módszerekkel összhangban készült.

Az engedélyezésre jogosult tisztviselő és az EBB valamennyi olyan adatot rendelkezésemre bocsátott – és igazolta azok megbízhatóságát –, amelyek az Európai Fejlesztési Alapok eszközeit és kötelezettségeit, valamint költségvetésének végrehajtását bemutató beszámoló összeállításához szükségesek.

Kijelentem, hogy ezen adatok, valamint a beszámoló ellenjegyzéséhez általam szükségesnek ítélt ellenőrzések alapján megalapozott bizonyossággal rendelkezem arról, hogy a beszámoló minden lényegi szempontból megbízható és valós képet ad az Európai Fejlesztési Alapok pénzügyi helyzetéről.

[aláírás]

Philippe Taverne

Számvitelért felelős tisztviselő

AZ EFA-FORRÁSOK VÉGREHAJTÁSA ÉS A VELÜK VALÓ ELSZÁMOLÁS

1. HÁTTÉRISMERETEK

Az Európai Unió számos fejlődő országgal ápol fejlesztési együttműködési kapcsolatot, amelynek fő célja az, hogy a kedvezményezett országoknak történő fejlesztési és technikai segítségnyújtás révén segítse a gazdasági és társadalmi fejlődést, hosszú távon pedig csökkentse és enyhítse a szegénységet. E cél megvalósítása érdekében az Unió a partnerországokkal közösen együttműködési stratégiát állít össze, és rendelkezésre bocsátja a stratégia megvalósításához szükséges pénzügyi forrásokat. Az uniós fejlesztési források három helyről származnak:

- az Európai Unió költségvetéséből

- az Európai Fejlesztési Alapból

- és az Európai Beruházási Banktól.

Az Európai Fejlesztési Alap (EFA) az Unió fő eszköze az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) államokkal és a tengerentúli országokkal és területekkel (TOT) folytatott fejlesztési együttműködés támogatására. Az 1957-es Római Szerződés hozta létre ezt a támogatást, eredetileg annak érdekében, hogy az Unió az akkor még kolonizált – és bizonyos tagállamokhoz történelmi kapoccsal kötődő – afrikai országok számára technikai és pénzügyi segítséget nyújtson.

Az EFA nem kap uniós költségvetési forrást. Az alapot a tagállamok finanszírozzák, külön pénzügyi szabályzat vonatkozik rá, és különbizottság irányítja. Az EFA-forrásokból finanszírozott műveletek pénzügyi végrehajtásáért az Európai Bizottság felelős, a beruházási keretet viszont az Európai Beruházási Bank (EBB) kezeli.

Az AKCS-államoknak és a TOT-nak nyújtott földrajzi alapú segítséget a 2008–2013-as időszakban továbbra is főleg az EFA keretében finanszírozzák. Az EFA általában megközelítőleg öt évre szól. Az első partnerségi egyezmény 1964-es megkötése óta az EFA-programciklusok általában a partnerségi megállapodások/egyezmények ciklusának felelnek meg. Minden EFA-ra külön pénzügyi szabályzat vonatkozik, amely minden egyes EFA esetében előírja pénzügyi kimutatások összeállítását. Ennek megfelelően minden EFA esetében külön pénzügyi kimutatás készül a források Európai Bizottság által kezelt részéről. E pénzügyi kimutatásokat aggregált formában is elkészítik, hogy átfogó képet nyújtsanak az Európai Bizottság hatáskörébe tartozó források pénzügyi helyzetéről.

A beruházási keretet a Cotonoui Megállapodás keretében hozták létre. A beruházási keretet az Európai Beruházási Bank kezeli. A keret arra szolgál, hogy elsősorban – de nem kizárólag – magánberuházások finanszírozása révén támogassa a magánszektor fejlesztéseit az AKCS-államokban. A keret megújuló alap, így a hiteltörlesztéseket más műveletekre fordíthatják, azaz a keret önmegújító és pénzügyileg független. Mivel a beruházási keretet nem az Európai Bizottság kezeli, a keret nem szerepel az éves beszámoló első részében, ami a 8., 9. és 10. EFA pénzügyi kimutatásait és a pénzügyi végrehajtásról szóló jelentést tartalmazza. A beruházási keret pénzügyi kimutatásai az éves beszámoló különálló 2. részében szerepelnek annak érdekében, hogy teljes képet nyújtsunk az EFA keretében finanszírozott fejlesztési segélyekről. A 10. EFA a 2008-tól 2013-ig tartó időszakra szól, teljes költségvetése 22 682 millió EUR. Ebből az összegből az AKCS-országok 21 966 millió EUR-t, a TOT-ok 286 millió EUR-t, a Bizottság pedig 430 millió EUR-t kap (az EFA programozásával és végrehajtásával kapcsolatos támogatási kiadás céljára)[1].

2. AZ EFA FINANSZÍROZÁSA

Az Európai Tanács 2005. december 15–16-ai ülésén fogadta el a 2007–2013-ra szóló pénzügyi keretet. Ekkor úgy határoztak, hogy az AKCS-országokkal való földrajzi együttműködést nem integrálják az Európai Unió költségvetésébe, hanem a 2008–2013-as időszakban továbbra is a kormányközi EFA keretében finanszírozzák.

Az Európai Unió költségvetése éves jellegű, és az évenkéntiség elve alapján a kiadásokat és a bevételeket egy évre tervezik és hagyják jóvá. Az EFA az Európai Uniótól eltérően többéves alapon működő alapot képez. Valamennyi EFA a tagállamok közötti partnerségi megállapodás megkötésével jön létre, amelyhez egy rendszerint ötéves időszakra szóló pénzösszeget rendelnek a fejlesztési együttműködés megvalósításának céljával. Mivel a pénzt többéves alapon bocsátják rendelkezésre, az EFA teljes időszakán keresztül felhasználható. A költségvetési évenkéntiség elvétől való eltérést jelzik a költségvetési beszámolóban, ahol az EFA végrehajtását a teljes pénzösszeghez viszonyítják.

Az EFA forrásait az uniós tagállamok ad hoc hozzájárulásai jelentik. A tagállami képviselők megközelítőleg ötévente kormányközi konferencián találkoznak, ahol döntenek az Alap teljes összegéről, és megvizsgálják a végrehajtást. Ezt követően a Bizottság kezeli a pénzösszeget. Mivel a tagállamok az uniós szakpolitikán kívül saját fejlesztési és segélypolitikát is folytatnak, e politikákat egyeztetniük kell az EU-val annak érdekében, hogy azok kiegészítsék egymást. 2010-ben a 9. EFA-ban részt vevő 15 tagállamtól hívtak le hozzájárulást. 2011-ben kerül majd sor a 10. EFA első, 27 tagállamtól származó hozzájárulásainak lehívására.

Bár a 10. EFA egy részét elkülönítették az előre nem látható szükségletekre, a nagyobb részét többéves indikatív keretben programozzák, elsősorban földrajzilag, de tematikailag is elkülönítve. A jelenlegi keret 2008–2013-ra szól. A Bizottság ennek megfelelően fogadja el az ország-, a regionális, illetve az AKCS-közi stratégiai dokumentumokat. E dokumentumok végrehajtását évente ellenőrzik, a stratégiákat pedig az időszak felénél (2010-ben, jelenleg folyamatban), valamint az időszak végén (2012-ben) felülvizsgálják. A félidős és az időszak végi felülvizsgálat eredményeként a Bizottság az Európai Unió nevében a jelenlegi szükségletektől és az érintett AKCS-államok, illetve régiók teljesítményétől függően módosíthatja a stratégiákat és a forráselosztást.

Az említett hozzájáruláson felül a tagállamok társfinanszírozási megállapodást is köthetnek az EFA-val, valamint önkéntes alapon egyéb pénzügyi hozzájárulást is fizethetnek az Alapnak.

3. HOGYAN KEZELIK ÉS MIRE KÖLTIK AZ EFA-FORRÁSOKAT?

3.1 Operatív kiadások

Az összegek kifizetésének és kezelésének módjától függően többféle operatív EFA-kiadás létezik. A pénzügyi szabályzattal összefüggésben a Bizottság a következő módszerek keretében használja fel az EFA-forrásokat:

Decentralizált igazgatás : ebben az esetben a Bizottság – a kedvezményezett helyzetétől függően kisebb vagy nagyobb mértékben – egyes végrehajtási feladatokat a harmadik országra bíz.

Központi igazgatás : ebben az esetben a költségvetést a bizottsági szolgálatok hajtják végre közvetlenül, illetve közvetve, ha a Bizottság a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatokat európai uniós vagy nemzeti szervekre ruházza, például közszolgálati feladatokkal megbízott vagy közjogi uniós ügynökségekre.

Nemzetközi szervezetekkel való közös igazgatás : ennél a módszernél a Bizottság nemzetközi szervezetekre bízza a végrehajtási feladatok egy részét.

3.2 A pénzügyi szereplők

A felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő felelős a teljes igazgatásért a szakpolitikai célkitűzések eléréséhez szükséges feladatok meghatározásától kezdve a tevékenységek operatív és költségvetési szempontból történő kezeléséig, ideértve a jogi kötelezettségvállalások aláírását, a teljesítmény monitorozását, a kifizetéseket, valamint adott esetben a visszafizettetéseket is.

Az Európai Unió küldöttségének vezetője közvetít a Bizottság, valamint a nemzeti, illetve regionális AKCS/TOT-hatóságok között. A küldöttségvezető szorosan együttműködik az engedélyezésre jogosult nemzeti vagy regionális tisztviselőkkel a végrehajtási stratégia és az ágazati politikák kidolgozása, valamint az EFA-programok és -projektek előkészítése, tanulmányozása és felülvizsgálata során.

A fogadó ország engedélyezésre jogosult nemzeti tisztviselője az AKCS-állam/TOT kormánya által kinevezett magas rangú tisztviselő. Ez a tisztviselő képviseli az adott ország hatóságait az Alapból finanszírozott és a Bizottság, illetve az EBB által kezelt tevékenységekkel kapcsolatban. E funkciót a legtöbb esetben valamelyik kormánytag tölti be, általában a tervezési vagy a pénzügyminiszter. Az engedélyezésre jogosult nemzeti tisztviselő végzi az EFA-programok és -projektek kezelésével kapcsolatos igazgatási, technikai és pénzügyi teendőket.

A számvitelért felelős tisztviselő hajtja végre az engedélyezésre jogosult tisztviselő által kibocsátott fizetési és visszafizetési utalványokat, ő a felelős a pénzgazdálkodásért, a számviteli szabályok és módszerek meghatározásáért, a számviteli rendszerek jóváhagyásáért, a számlavezetésért és az éves beszámoló összeállításáért. Emellett alá kell írnia a beszámolót, amelyben kijelenti, hogy az megbízható és valós képet ad a pénzügyi helyzetről.

3.3 Az EFA-források végrehajtása

Az EFA-n keresztül az AKCS-országoknak és TOT-oknak juttatott pénzügyi hozzájárulás döntő többsége vissza nem térítendő támogatás. Az EFA végrehajtásának megkezdésekor az Európai Unió tájékoztatja az AKCS-államokat és a TOT-okat az időszak során rendelkezésükre bocsátandó támogatások összértékéről. A forrásokat az országok konkrét szükségleteinek függvényében, a fogadó ország saját politikáinak és fejlesztési erőfeszítéseinek figyelembevételével osztják szét.

A kedvezményezett ország a fejlesztési partnerekkel (donorokkal) való konzultáció közben vagy azt követően együttműködési stratégiát dolgoz ki. Az Európai Unióval közösen kidolgozott stratégia tartalmazza az ország saját középtávú fejlesztési stratégiáját, a politikai és a társadalmi-gazdasági helyzet elemzését, valamint az Európai Unió által adott értékelést. Az Európai Bizottság személyzete technikai segítséget nyújt a nemzeti hatóságoknak az együttműködési stratégiai dokumentumok összeállításában.

Az együttműködési stratégia végrehajtásához nemzeti indikatív program (NIP) készül. A NIP határozza meg a támogatandó ágazatokat és területeket, kifejti, hogyan segíti a támogatás a célkitűzések elérését, meghatározza a végrehajtási szakaszok határidejét, és megadja, hogy adott esetben hogyan járulnak hozzá más szereplők – például nemzetközi szervezetek vagy nem kormányzati szervezetek – a programhoz. Az átfogó indikatív programot évente, félidőben és az EFA-időszak végén felülvizsgálják, szükség esetén pedig a végrehajtási időszak során módosítják.

3.4 Az EFA-források lekötése

Semmilyen EFA-forrást nem költenek el addig, amíg a Bizottság és az EFA-pénzösszeg lehetséges kedvezményezettje nem kötött írásos megállapodást.

A harmadik féllel szembeni jogi kötelezettség vállalása (például szerződés vagy támogatási megállapodás megkötése) előtt meg kell győződni arról, hogy a költségvetésben létezik olyan tétel, amelyen elegendő összeg található az adott tevékenység finanszírozásához. Ha ez a feltétel teljesült, akkor a számviteli rendszerbe bevitt költségvetési kötelezettségvállalás révén el kell különíteni a szükséges összeget a költségvetésben. Ez azonban nincs hatással az általános számlára (azaz a főkönyvre), mivel még nem történt kiadás, és mivel az EFA számviteli rendszere két különálló, de kapcsolt számlából áll:

1. a költségvetési számlából, amely a költségvetés végrehajtásának részletes nyilvántartására szolgál; valamint

2. az általános számlából, amelyet a mérleg és a gazdasági eredménykimutatás készítéséhez használnak.

A költségvetési számla mutatja a kötelezettségvállalásokat és a folyósított kifizetéseket. A számla a pénzforgalmi elv alapján készül, vagyis a kiadást vagy bevételt csak akkor rögzítik a számlán, ha készpénzt kötöttek le, fizettek ki vagy szedtek be. Ez a fajta számvitel jellemző az állami szektorra, amely történetileg a költségvetésre és annak végrehajtására összpontosít.

Az eredményelszámolás elvén alapuló általános számla a pénzügyi év valamennyi kiadását és bevételét – azaz a gazdasági eredményt – mutatja, valamint az eszközöket és kötelezettségeket tartalmazó, az adott év december 31-ére vonatkozó mérleg formájában bemutatja az EFA pénzügyi helyzetét.

3.5 A kifizetés folyamata

Az engedélyezésre jogosult tisztviselő hozzájárulásával megállapított költségvetési kötelezettségvállalás nélkül nem folyósítható kifizetés.

Az előfinanszírozás olyan kifizetés, amelynek célja, hogy pénzelőleget (pénztárkészletet) biztosítson a kedvezményezettnek. Az előfinanszírozást az egyedi előfinanszírozási megállapodásban meghatározott időszak során több kifizetésre is fel lehet osztani. A pénztárkészletet, illetve az előleget vagy felhasználják a megállapodásban meghatározott határidőn belül és célra, vagy visszafizetik. Ha a kedvezményezettnél nem merül fel elszámolható kiadás, akkor vissza kell térítenie az előfinanszírozást. Az előfinanszírozás tehát csak akkor válik tényleges kiadássá, ha teljesülnek a vonatkozó szerződéses feltételek, tehát az első kifizetés teljesítésekor eszközként rögzítik a mérlegben. Az előfinanszírozás összegét (teljes egészében vagy részben) csökkentik az elfogadott elszámolható költségek (amelyeket a gazdasági eredménykimutatásban kiadásként tüntetnek fel) és a visszatérített összegek.

Az év végén meg kell vizsgálni az EFA-források kedvezményezettjeinél felmerült, de az EFA-nak még nem jelentett elszámolható kiadásokat. Az elhatárolási számítások elvégzését követően az elszámolható kiadások becsült összegét elhatárolt kiadásként rögzítik, a várhatóan el nem számolható kiadásokat pedig „elszámolhatóság ellenőrzésére váró tételek” megjegyzéssel külön számlán tartják nyilván. Ezeket az összegeket a rövid lejáratú kötelezettségek között tartják nyilván annak érdekében, hogy nehogy túlbecsüljék az eszközöket és a kötelezettségeket.

3.6 A jogosulatlan kifizetések visszafizettetése

Az EFA-ra terhelt kiadások elszámolhatóságát az alkalmazandó szabályokban vagy a támogatási feltételekben meghatározott igazoló dokumentumok alapján ellenőrzik. A kontrollrendszerek költséghatékonyságának optimalizálása érdekében a záró kifizetés iránti kérelmekhez mellékelt igazoló dokumentumokat alaposabban ellenőrzik, mint az időközi kifizetésekhez mellékelteket. Előfordulhat tehát, hogy ekkor állapítanak meg az időközi kifizetésben történt hibát, amelyet a záró kifizetés módosításával korrigálnak. A Bizottságnak ezenfelül joga van arra, hogy a finanszírozott intézkedés végrehajtása során, illetve utána a kifizetést kérelmezőnél a helyszínen ellenőrizze az igazoló dokumentumok valódiságát. A végrehajtási időszak során talált hibákat az azt követő kifizetések módosításával korrigálhatják. Az utólagosan talált hibák esetében visszafizetési utalványt bocsátanak ki.

4. IDŐSZAK VÉGI JELENTÉSTÉTEL

4.1 Éves beszámoló

A számvitelért felelős tisztviselő felelőssége, hogy elkészítse az éves beszámolót, és gondoskodjon arról, hogy az megbízható és valós képet adjon az EFA pénzügyi helyzetéről.

Az éves beszámoló az alábbiak szerint kerül bemutatásra:

I. rész: Az Európai Bizottság által kezelt pénzösszegek

- A 8., 9. és 10. Európai Fejlesztési Alap pénzügyi kimutatásai

- Jelentés a 8., 9. és 10. Európai Fejlesztési Alap pénzügyi végrehajtásáról

II. rész: Az Európai Beruházási Bank által kezelt pénzösszegek

- A beruházási keret pénzügyi kimutatásai

A beruházási keret pénzügyi kimutatásai az éves beszámoló különálló részében szerepelnek annak érdekében, hogy teljes képet nyújtsunk az EFA keretében finanszírozott fejlesztési segélyekről.

Az éves beszámolót a következő év július 31-én fogadja el a Bizottság, átadja ellenőrzésre a Számvevőszéknek, majd mentesítés céljából a Tanácsnak és a Parlamentnek.

4.2 Éves tevékenységi jelentés

Az engedélyezésre jogosult tisztviselőnek éves tevékenységi jelentést kell készítenie a felelősségi körébe tartozó tevékenységekről. Ebben a jelentésben beszámol a szakpolitikai eredményekről, és arról, hogy megalapozott bizonyossággal rendelkezik-e azzal kapcsolatban, hogy a jelentésben szereplő tevékenységekre elkülönített forrásokat eredeti céljuk, illetve a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvei szerint használták-e fel, valamint hogy az ellenőrzési eljárások kellőképpen biztosítják-e az alapul szolgáló tranzakciók jog- és szabályszerűségét.

5. ELLENŐRZÉS ÉS MENTESÍTÉS

5.1 Ellenőrzés

Az EFA éves beszámolóját és forrásgazdálkodását az Európai Számvevőszék ellenőrzi külső ellenőrként. A Számvevőszék éves jelentést készít a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek. A Számvevőszék fő feladata, hogy elvégezze az EFA éves beszámolójának független külső ellenőrzését. Tevékenységei részeként a Számvevőszék:

3. éves jelentést készít, amelyben részletesen kifejti az éves beszámolóval és az alapjául szolgáló tranzakciókkal kapcsolatos észrevételeit;

4. a végzett ellenőrzések alapján, az éves jelentésben megbízhatósági nyilatkozat formájában véleményt formál i. a beszámoló megbízhatóságáról, valamint ii. az alapjául szolgáló tranzakciók jog- és szabályszerűségéről;

5. különjelentéseket készít a konkrét gazdálkodási területekre vonatkozóan végzett ellenőrzések során tett észrevételeiről.

A Számvevőszéknek az ellenőrzés során jogában áll valamennyi szükséges dokumentumba betekinteni. A Számvevőszék az EFA valamennyi tevékenységi területét ellenőrzi, és megvizsgálja az egyes tranzakciók és kifizetések jog- és szabályszerűségét. Az éves beszámolót is ellenőrzi, átnézi az egyes mérlegeket és a gazdasági eredménykimutatás elemeit, valamint a bemutatott pénzügyi kimutatásokat. A Számvevőszék tehát nemcsak a bemutatott számokkal, hanem az alkalmazott rendszerekkel és ellenőrzésekkel kapcsolatban is kifejtheti a véleményét.

5.2 Mentesítés

A záró ellenőrzést az EFA-források pénzügyi végrehajtása alól az adott pénzügyi évre adott mentesítés jelenti. Az EFA esetében a mentesítésért felelős hatóság az Európai Parlament. Az éves beszámoló ellenőrzését és véglegesítését követően a Tanács tesz ajánlást a Parlamentnek, a Parlament pedig dönt arról, hogy elfogadja-e a Bizottság beszámolóját az EFA-források előző pénzügyi évben történt végrehajtásáról. A döntés alapjául a számlák vizsgálata, a Számvevőszék éves jelentése (amely tartalmazza a hivatalos megbízhatósági nyilatkozatot), a Bizottság erre adott válaszai, valamint a Bizottsághoz intézett kérdések és tájékoztatási kérelmek szolgálnak.

A mentesítés a pénzügyi végrehajtás külső ellenőrzésének politikai aspektusa, amelynek során a Parlament a Tanács ajánlásának megfelelően felmenti a Bizottságot az adott pénzügyi évre vonatkozó végrehajtás felelőssége alól. A mentesítési eljárás eredményeként vagy megadják vagy elhalasztják a mentesítést. A mentesítés megadásakor a Parlament hangsúlyozhatja az általa fontosnak tartott észrevételeket, amelyekhez gyakran ajánlásokat is fűz, hogy milyen intézkedéseket tegyen a Bizottság ezekkel a felvetésekkel kapcsolatban. A Bizottság ezt követően nyomonkövetési jelentésben határozza meg az intézkedéseket és a cselekvési tervet, amelyet megküld a Parlamentnek és a Tanácsnak.

I. RÉSZ – ÉVES EFA-BESZÁMOLÓ: AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG ÁLTAL KEZELT PÉNZESZKÖZÖK[2]

1. A 8., 9. ÉS 10. EURÓPAI FEJLESZTÉSI ALAP PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI

1.1 8., 9. ÉS 10. EFA: ÖSSZEVONT MÉRLEG, GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁS, PÉNZFORGALMI KIMUTATÁS ÉS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL SZÓLÓ KIMUTATÁS

A 8., 9. ÉS 10. EFA ÖSSZEVONT MÉRLEGE

millió EUR |

Megjegyzés | 2010.12.31. | 2009.12.31. |

BEFEKTETETT ESZKÖZÖK |

Hosszú lejáratú előfinanszírozás | 2.1 | 353 | 196 |

FORGÓESZKÖZÖK |

Rövid lejáratú előfinanszírozás | 2.2 | 1 096 | 800 |

Rövid lejáratú követelések | 2.3 | 247 | 66 |

Pénz- és azzal egyenértékű eszközök | 2.5 | 808 | 523 |

ESZKÖZÖK ÖSSZESEN | 2 503 | 1 585 |

RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK |

Rövid lejáratú kötelezettségek | 2.6 | (1 045) | (860) |

KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN | (1 045) | (860) |

NETTÓ ESZKÖZÖK | 1 458 | 724 |

FORRÁSOK ÉS TARTALÉKOK |

Lehívott tőke | 2.7 | 23 879 | 20 381 |

Egyéb tartalékok | 2.8 | 2 252 | 2 252 |

Előző évek áthozott gazdasági eredménye | (21 909) | (18 814) |

Éves gazdasági eredmény | (2 765) | (3 094) |

NETTÓ ESZKÖZÖK | 1 458 | 724 |

A 8., 9. ÉS 10. EFA ÖSSZEVONT GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁSA

millió EUR |

Megjegyzés | 2010 | 2009 |

MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK | 3.1 | 140 | 49 |

MŰKÖDÉSI KIADÁSOK |

Működési kiadások | 3.2 | (2 914) | (3 103) |

Igazgatási kiadások | 3.3 | (86) | (90) |

A MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEKBŐL SZÁRMAZÓ NYERESÉG/(VESZTESÉG) | (2 860) | (3 144) |

Pénzügyi bevételek | 3.4 | 95 | 49 |

A PÉNZÜGYI TEVÉKENYSÉGEKBŐL SZÁRMAZÓ NYERESÉG/(VESZTESÉG) | 95 | 49 |

ÉVES GAZDASÁGI EREDMÉNY | (2 765) | (3 094) |

A 8., 9. ÉS 10. EFA ÖSSZEVONT PÉNZFORGALMI KIMUTATÁSA

millió EUR |

Megjegyzés | 2010 | 2009 |

Éves gazdasági eredmény | (2 765) | (3 094) |

MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEK | 4.2 |

A tagállamok általános hozzájárulásai | 3 420 | 3 294 |

A tagállamok társfinanszírozási hozzájárulásai | 65 | 2 |

A követelések értékvesztési leírása (visszaírása) | 2 | 0 |

Hosszú lejáratú előfinanszírozás állományának (növekedése)/csökkenése | (157) | 72 |

Rövid lejáratú előfinanszírozás állományának (növekedése)/csökkenése | (296) | (150) |

Rövid lejáratú követelések állományának (növekedése)/csökkenése | (62) | (45) |

Rövid lejáratú kötelezettségek állományának növekedése/(csökkenése) | 78 | 152 |

NETTÓ PÉNZFORGALOM | 285 | 230 |

PÉNZ- ÉS AZZAL EGYENÉRTÉKŰ ESZKÖZÖK NETTÓ NÖVEKEDÉSE/(CSÖKKENÉSE) | 285 | 230 |

Pénz- és azzal egyenértékű eszközök év eleji állománya | 2.5 és 4.3 | 523 | 293 |

Pénz- és azzal egyenértékű eszközök év végi állománya | 2.5 | 808 | 523 |

A 8., 9. ÉS 10. EFA NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY-VÁLTOZÁSAIRÓL SZÓLÓ ÖSSZEVONT KIMUTATÁS

millió EUR |

Tőkenövekedés – általános hozzájárulások | - | (3 300) | 3 300 | - | - | 3 300 |

Tőkenövekedés – társfinanszírozási hozzájárulások | 68 | 66 | 2 | - | - | 2 |

Éves gazdasági eredmény | - | - | - | (3 094) | - | (3 094) |

2009. DECEMBER 31-I EGYENLEG | 45 761 | 25 381 | 20 381 | (21 909) | 2 252 | 724 |

Tőkenövekedés – általános hozzájárulások | - | (3 500) | 3 500 | - | - | 3 500 |

A társfinanszírozási hozzájárulások átsorolása[3] | (70) | (69) | (2) | - | - | (2) |

Éves gazdasági eredmény | - | - | - | (2 765) | - | (2 765) |

2010. DECEMBER 31-I EGYENLEG | 45 691 | 21 812 | 23 879 | (24 674) | 2 252 | 1 458 |

1.2 8. EFA: MÉRLEG, GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁS ÉS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL SZÓLÓ KIMUTATÁS

A 8. EFA MÉRLEGE

millió EUR |

Megjegyzés | 2010.12.31. | 2009.12.31. |

FORGÓESZKÖZÖK |

Rövid lejáratú előfinanszírozás | 2.2 | 100 | 54 |

Rövid lejáratú követelések | 2.3 | 9 | 6 |

Átvezetési számlák | 2.4 | 497 | 708 |

ESZKÖZÖK ÖSSZESEN | 605 | 768 |

RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK |

Rövid lejáratú kötelezettségek | 2.6 | (45) | (65) |

KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN | (45) | (65) |

NETTÓ ESZKÖZÖK | 560 | 703 |

FORRÁSOK ÉS TARTALÉKOK |

Lehívott tőke | 2.7 | 12 840 | 12 840 |

Egyéb tartalékok | 2.8 | (2 237) | (2 153) |

Előző évek áthozott gazdasági eredménye | (9 985) | (9 825) |

Éves gazdasági eredmény | (58) | (159) |

NETTÓ ESZKÖZÖK | 560 | 703 |

A 8. EFA GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁSA

millió EUR |

Megjegyzés | 2010 | 2009 |

MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK | 3.1 | 54 | 20 |

MŰKÖDÉSI KIADÁSOK | 3.2 | (116) | (180) |

A MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEKBŐL SZÁRMAZÓ NYERESÉG/(VESZTESÉG) | (61) | (160) |

Pénzügyi bevételek | 3.4 | 4 | 1 |

A PÉNZÜGYI TEVÉKENYSÉGEKBŐL SZÁRMAZÓ NYERESÉG/(VESZTESÉG) | 4 | 1 |

ÉVES GAZDASÁGI EREDMÉNY | (58) | (159) |

A 8. EFA NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY-VÁLTOZÁSAIRÓL SZÓLÓ KIMUTATÁS

EUR millions |

Tőkenövekedés – általános hozzájárulások | - | - | - | - | - | - |

Éves gazdasági eredmény | - | - | - | (159) | - | (159) |

2009. DECEMBER 31-I EGYENLEG | 12 840 | - | 12 840 | (9 985) | (2 153) | 703 |

Tőkenövekedés – általános hozzájárulások | - | - | - | - | - | - |

Átvezetés a 10. EFA-ba | - | - | - | - | (85) | (85) |

Éves gazdasági eredmény | - | - | - | (58) | - | (58) |

2010. DECEMBER 31-I EGYENLEG | 12 840 | - | 12 840 | (10 042) | (2 237) | 560 |

1.3 9. EFA: MÉRLEG, GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁS ÉS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL SZÓLÓ KIMUTATÁS

A 9. EFA MÉRLEGE

millió EUR |

Megjegyzés | 2010.12.31. | 2009.12.31. |

BEFEKTETETT ESZKÖZÖK |

Hosszú lejáratú előfinanszírozás | 2.1 | 158 | 129 |

FORGÓESZKÖZÖK |

Rövid lejáratú előfinanszírozás | 2.2 | 742 | 507 |

Rövid lejáratú követelések | 2.3 | 233 | 59 |

Átvezetési számlák | 2.4 | 2 516 | 653 |

Pénz- és azzal egyenértékű eszközök | 2.5 | 7 | 11 |

ESZKÖZÖK ÖSSZESEN | 3 655 | 1 359 |

RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK |

Rövid lejáratú kötelezettségek | 2.6 | (392) | (366) |

KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN | (392) | (366) |

NETTÓ ESZKÖZÖK | 3 263 | 993 |

FORRÁSOK ÉS TARTALÉKOK |

Lehívott tőke | 2.7 | 11 039 | 7 539 |

Egyéb tartalékok | 2.8 | 4 157 | 4 308 |

Előző évek áthozott gazdasági eredménye | (10 854) | (8 970) |

Éves gazdasági eredmény | (1 078) | (1 884) |

NETTÓ ESZKÖZÖK | 3 263 | 993 |

A 9. EFA GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁSA

millió EUR |

Megjegyzés | 2010 | 2009 |

MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK | 3.1 | 82 | 26 |

MŰKÖDÉSI KIADÁSOK |

Működési kiadások | 3.2 | (1 230) | (1 880) |

Igazgatási kiadások | 3.3 | (6) | (77) |

A MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEKBŐL SZÁRMAZÓ NYERESÉG/(VESZTESÉG) | (1 155) | (1 931) |

Pénzügyi bevételek | 3.4 | 77 | 47 |

A PÉNZÜGYI TEVÉKENYSÉGEKBŐL SZÁRMAZÓ NYERESÉG/(VESZTESÉG) | 77 | 47 |

ÉVES GAZDASÁGI EREDMÉNY | (1 078) | (1 884) |

A 9. EFA NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY-VÁLTOZÁSAIRÓL SZÓLÓ KIMUTATÁS

millió EUR |

Tőkenövekedés – általános hozzájárulások | - | (3 300) | 3 300 | - | - | 3 300 |

Éves gazdasági eredmény | - | - | - | (1 884) | - | (1 884) |

2009. DECEMBER 31-I EGYENLEG | 11 699 | 4 160 | 7 539 | (10 854) | 4 308 | 993 |

Tőkenövekedés – általános hozzájárulások | - | (3 500) | 3 500 | - | - | 3 500 |

Átvezetés a 10. EFA-ba | - | - | - | - | (151) | (151) |

Éves gazdasági eredmény | - | - | - | (1 078) | - | (1 078) |

2010. DECEMBER 31-I EGYENLEG | 11 699 | 660 | 11 039 | (11 932) | 4 157 | 3 263 |

1.4 10. EFA: MÉRLEG, GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁS ÉS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL SZÓLÓ KIMUTATÁS

A 10. EFA MÉRLEGE

millió EUR |

Megjegyzés | 2010.12.31. | 2009.12.31. |

BEFEKTETETT ESZKÖZÖK |

Hosszú lejáratú előfinanszírozás | 2.1 | 195 | 67 |

FORGÓESZKÖZÖK |

Rövid lejáratú előfinanszírozás | 2.2 | 255 | 239 |

Rövid lejáratú követelések | 2.3 | 5 | 1 |

Pénz- és azzal egyenértékű eszközök | 2.5 | 801 | 512 |

ESZKÖZÖK ÖSSZESEN | 1 255 | 819 |

RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK |

Rövid lejáratú kötelezettségek | 2.6 | (608) | (430) |

Átvezetési számlák | 2.4 | (3 013) | (1 361) |

KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN | (3 621) | (1 791) |

NETTÓ ESZKÖZÖK | (2 366) | (971) |

FORRÁSOK ÉS TARTALÉKOK |

Lehívott tőke | 2.7 | - | 2 |

Egyéb tartalékok | 2.8 | 333 | 97 |

Előző évek áthozott gazdasági eredménye | (1 070) | (19) |

Éves gazdasági eredmény | (1 629) | (1 051) |

NETTÓ ESZKÖZÖK[4] | (2 366) | (971) |

A 10. EFA GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁSA

millió EUR |

Megjegyzés | 2010 | 2009 |

MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK | 3.1 | 4 | 2 |

MŰKÖDÉSI KIADÁSOK |

Működési kiadások | 3.2 | (1 567) | (1 042) |

Igazgatási kiadások | 3.3 | (80) | (13) |

A MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEKBŐL SZÁRMAZÓ NYERESÉG/(VESZTESÉG) | (1 643) | (1 053) |

Pénzügyi bevételek | 3.4 | 14 | 2 |

A PÉNZÜGYI TEVÉKENYSÉGEKBŐL SZÁRMAZÓ NYERESÉG/(VESZTESÉG) | 14 | 2 |

ÉVES GAZDASÁGI EREDMÉNY | (1 629) | (1 051) |

A 10. EFA NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY-VÁLTOZÁSAIRÓL SZÓLÓ KIMUTATÁS

millió EUR |

Tőkenövekedés – általános hozzájárulások | - | - | - | - | - | - |

Tőkenövekedés – társfinanszírozási hozzájárulások | 68 | 66 | 2 | - | - | 2 |

Éves gazdasági eredmény | - | - | - | (1 051) | - | (1 051) |

2009. DECEMBER 31-I EGYENLEG | 21 222 | 21 221 | 2 | (1 070) | 97 | (971) |

Tőkenövekedés – általános hozzájárulások | - | - | - | - | - | - |

A társfinanszírozási hozzájárulások átsorolása[5] | (70) | (69) | (2) | - | - | (2) |

Átvezetés a 8. és 9. EFA-ból | - | - | - | - | 236 | 236 |

Éves gazdasági eredmény | - | - | - | (1 629) | - | (1 629) |

2010. DECEMBER 31-I EGYENLEG | 21 152 | 21 152 | - | (2 699) | 333 | (2 366) |

1.5 MEGJEGYZÉSEK A 8., 9. ÉS 10. EFA PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAIHOZ

1. LÉNYEGES SZÁMVITELI POLITIKÁK

1.1. JOGSZABÁLYI RENDELKEZÉSEK ÉS A PÉNZÜGYI SZABÁLYZAT

A pénzügyi kimutatások a 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzattal összhangban készültek. A pénzügyi szabályzat 121. cikkének rendelkezéseivel összhangban a pénzügyi kimutatásokat az eredményelszámolás elvét tiszteletben tartva készítik.

Ezeket a pénzügyi kimutatásokat az EFA számviteli szabályainak és módszereinek megfelelően készítették el, amely szabályok és módszerek a nemzetközi költségvetési számviteli standardokon (IPSAS), vagy azok hiányában a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardokon (IFRS) alapulnak, amelyeket a Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standard Testület (IPSASB), illetve a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) bocsátott ki. Az EFA számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott értékelési szabályok és számviteli módszerek az EFA-források azon részére vonatkozóan kerültek alkalmazásra, melynek pénzgazdálkodásáért az Európai Bizottság felelős.

Az EFA számvitelért felelős tisztviselőjének a következő év március 31-ig kell benyújtania az előzetes beszámolót a Számvevőszékhez ellenőrzésre. A Számvevőszék ugyanakkor június 15-ig megteszi észrevételeit a Bizottság előzetes beszámolójára vonatkozóan (125. cikk). Ezen észrevételek alapján a Bizottság július 31-ig elfogadja a végleges beszámolót, és megküldi az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Számvevőszéknek. A beszámolót, valamint a Számvevőszéknek az EFA-források azon részét illető megbízhatósági nyilatkozatát, amelynek pénzgazdálkodásáért a Bizottság felelős, november 15-ig teszik közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

1.2. SZÁMVITELI ALAPELVEK

A pénzügyi kimutatások célja, hogy valamely gazdálkodó egység pénzügyi helyzetéről, teljesítményéről és pénzforgalmáról a felhasználók széles köre számára hasznos információt nyújtsanak. Az EFA-hoz hasonló, közszektorbeli gazdálkodó egységek esetében a célkitűzés konkrétabban a döntéshozatalhoz hasznos információk nyújtása, valamint annak szemléltetése, hogy a gazdálkodó egység el tud számolni a rábízott forrásokkal.

Ha a pénzügyi kimutatások megbízható és valósághű képet kívánnak nyújtani, akkor – azon felül, hogy lényeges adatokat tartalmaznak a gazdálkodó egység tevékenységének jellegére és hatókörére vonatkozóan, bemutatják finanszírozásának módját, és pontos információkat szolgáltatnak a működéséről – ezt olyan világos és érthető módon kell tenniük, amely lehetővé teszi az egyes pénzügyi évek összehasonlítását. E dokumentum a fenti célok szellemében készült.

Az EFA számviteli rendszere általános számvitelre és költségvetési számvitelre tagolódik. A költségvetési számlák részletes képet nyújtanak a költségvetés végrehajtásáról. E számlák vezetése a pénzforgalmi szemlélet alapján történik. Az általános számlák lehetővé teszik a pénzügyi kimutatások összeállítását, mivel az eredményszemléletű számviteli szabályoknak megfelelően tartalmazzák a költségvetési év valamennyi bevételét és kiadását, és úgy kerültek kialakításra, hogy december 31-vel mérleg formájában megállapítható legyen belőlük a pénzügyi helyzet.

A 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 120. cikke rögzíti a pénzügyi kimutatások elkészítése során alkalmazandó számviteli alapelveket:

- folyamatosság,

- óvatosság,

- a számviteli módszerek stabilitása,

- összehasonlíthatóság,

- lényegesség,

- bruttó elszámolás,

- a tartalom elsődlegessége a formával szemben,

- eredményelszámolás.

1.3. A BESZÁMOLÓKÉSZÍTÉS ALAPJA

1.3.1. Funkcionális és beszámolókészítési pénznem

A pénzügyi kimutatások millió euróban készülnek, ami az EFA funkcionális és beszámolókészítési pénzneme.

1.3.2. Az átváltás pénzneme és alapja

A külföldi pénznemben lebonyolított műveleteket az adott művelet napján érvényes árfolyamon számítják át euróra. A külföldi pénznemen alapuló ügyletek kiegyenlítéséből származó árfolyamnyereségeket és -veszteségeket, valamint a külföldi pénznemben meghatározott monetáris eszközök és kötelezettségek év végi árfolyamokon történő átszámításából adódó árfolyamnyereségeket és -veszteségeket a gazdasági eredménykimutatás mutatja be.

A külföldi pénznemben meghatározott monetáris eszközök és kötelezettségek év végi egyenlegeit az alábbi, december 31-én érvényes árfolyamon számítják át euróra.

CZK | 25,0610 | 26,4730 | PLN | 3,9750 | 4,1045 |

DKK | 7,4535 | 7,4418 | RON | 4,2620 | 4,2363 |

EEK | 15,6466 | 15,6466 | SEK | 8,9655 | 10,2520 |

GBP | 0,8607 | 0,8881 | CHF | 1,2504 | 1,4836 |

HUF | 277,9500 | 270,4200 | JPY | 108,6500 | 133,1600 |

LVL | 0,7094 | 0,7093 | USD | 1,3362 | 1,4406 |

1.3.3. Becslések alkalmazása

Az IPSAS-sal és az általánosan elfogadott számviteli elvekkel összhangban a pénzügyi kimutatások szükségszerűen magukban foglalnak olyan, becsléseken és feltételezéseken alapuló összegeket is, amelyeket a vezetőség a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb információk alapján állít fel. A jelentősebb becsült tételek a következők (a felsorolás nem kizárólagos): céltartalék, a fennálló követelések értékvesztése, passzív időbeli elhatárolások. A tényleges eredmények eltérhetnek ezektől a becslésektől. A becslésekben bekövetkező változásokat abban az időszakban veszik figyelembe, amelyben ismertté válnak.

1.4. MÉRLEG

1.4.1 Előfinanszírozási összegek

Az előfinanszírozás olyan kifizetés, amelynek célja, hogy pénzelőleget (pénztárkészletet) biztosítson a kedvezményezettnek. Az előfinanszírozást az egyedi előfinanszírozási megállapodásban meghatározott időszak során több kifizetésre is fel lehet osztani. A pénztárkészlet vagy az előleg visszafizetésére, illetve felhasználására (arra a célra, amelyre azt biztosították) a megállapodásban meghatározott időszakban kerül sor. Ha a kedvezményezett nem jelent le elszámolható kiadást, akkor vissza kell térítenie az előfinanszírozást. Az előfinanszírozás összegét (teljes egészében vagy részben) csökkentik az elfogadott elszámolható költségek és a visszatérített összegek.

Az év végén kinnlevő előfinanszírozási összegek értéke megfelel a kifizetett eredeti összeg(ek)nek, csökkentve a következőkkel: visszafizetett összegek, elszámolt támogatható összegek, az év végéig el nem számolt, becsült támogatható összegek, valamint az értékcsökkenés.

Az előfinanszírozási összegek kamata a vonatkozó megállapodás értelmében beszedett nyereségnek számít. Az elhatárolt kamatból származó bevételek összegét a legmegbízhatóbb információ alapján év végén becslik meg.

1.4.2 Követelések

A követeléseket az értékvesztési leírásokkal csökkentett eredeti összegen tartják nyilván. A követelések értékvesztési leírására akkor kerül sor, ha objektív bizonyítékok vannak arra nézve, hogy a követelések eredeti feltételei szerint nem szedhető be valamennyi esedékes összeg. A leírás összege az eszköz könyv szerinti értéke és a visszanyerhető összeg közötti különbözetnek felel meg, amely utóbbi a jövőbeni várható pénzáramoknak a hasonló hitelfelvevőkre vonatkozó piaci kamatlábbal diszkontált jelenértéke. A kinnlevő, de egyedi leírással még nem érintett visszafizetési felszólítások esetében általános leírás megjelenítésére kerül sor. Az általános leírás a múltbeli veszteségadatok arányában történik, összegét a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg.

1.4.3 Pénz- és azzal egyenértékű eszközök

A pénz- és azzal egyenértékű eszközök rövid lejáratú pénzügyi eszközök. Ide tartoznak: a készpénz, a bankoknál elhelyezett látra szóló betétek, valamint a három hónapos vagy annál rövidebb eredeti lejárattal rendelkező rövid lejáratú, magas likviditású egyéb befektetések.

1.4.4 Kötelezettségek

Az EFA kötelezettségeinek jelentős összege nem áru- illetve szolgáltatásbeszerzéssel, hanem a támogatások, illetve egyéb finanszírozás kedvezményezettjeinek kifizetetlen költségtérítési igényeivel kapcsolatos. A költségtérítési igény beérkezésekor az igényelt összeget kötelezettségként számolják el, majd az ellenőrzést követően az illetékes pénzügyi meghatalmazottak elszámolhatóként fogadják el. Értékelésük ebben a szakaszban az elfogadott és elszámolható összegen történik.

Az áru- és szolgáltatásbeszerzéssel kapcsolatos kötelezettségeket a számla beérkezésekor az eredeti összegen tüntetik fel, a kapcsolódó kiadásokat pedig az adott áru vagy szolgáltatás átvételekor vezetik be a számlára.

1.4.5 Céltartalék

Céltartalékot akkor képeznek, ha az EFA-nak múltbeli eseményből adódóan jogi vagy vélelmezett kötelme áll fenn harmadik fél felé; ebben az esetben nagyon valószínű, hogy a kötelezettség forráskiáramlást von maga után, amelynek összege megbízhatóan becsülhető. A céltartalék összege az adott kötelezettség rendezéséhez szükséges kiadás beszámolókészítéskor megbecsült összege.

1.4.6 Elhatárolt és halasztott bevételek és kiadások

Az eredményszemléletű elszámolás egyik központi eleme, hogy az ügyleteket abban a számviteli évben számolják el, amelyikhez kapcsolódnak. Ezt nevezik elhatárolásnak. Különösen az EFA-források kedvezményezettjeinél felmerült, de az EFA-nak még nem jelentett elszámolható kiadásokra (elhatárolt kiadásokra) kell figyelmet fordítani. Néhány, az adott évben történt kifizetés viszont egy következő időszakhoz kapcsolódik (halasztott kiadás), így ezeket is azonosítani kell, és a következő időszak(ok)ban kell feltüntetni.

Az EFA számviteli szabályai szerint a gazdasági eseményeket és ügyleteket abban az időszakban jelenítik meg a pénzügyi kimutatásokban, amelyhez kapcsolódnak. A számviteli időszak végén az elhatárolt kiadásokat az adott időszakban esedékes átutalási kötelezettség becsült összege alapján jelenítik meg. Az elhatárolt kiadások kiszámítását a Bizottság által kiadott részletes operatív és gyakorlati iránymutatással összhangban végzik el, amelynek célja annak biztosítása, hogy a pénzügyi kimutatások valós és megbízható képet nyújtsanak.

A bevételeket szintén abban az időszakban számolják el, amelyikhez kapcsolódnak. Az év végén, ha egy számlát még nem küldtek ki, de a szolgáltatásnyújtásra sor került, illetve az EFA már leszállította a készleteket, vagy érvényben van egy (szerződés szerinti) szerződéses megállapodás, az összeg elhatárolt bevételként jelenik meg a pénzügyi kimutatásokban.

Az év végén továbbá, ha egy számlát kiküldtek, de a szolgáltatásnyújtásra vagy a készletek szállítására még nem került sor, a bevételt elkülönítik és a következő számviteli időszakban jelenítik meg.

1.5. GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁS

1.5.1 Bevételek

Az Európai Fejlesztési Alapnak nincsenek bevételei. Az általános tagállami hozzájárulásokat tőkeként kezelik. A bevételek a kiadások visszafizettetéséből és kamatbevételből tevődnek össze.

Kiadások visszafizettetése

A korábban az EFA által a végső kedvezményezett vagy harmadik ország felé kifizetett kiadások visszafizettetésére okot adó műveletek kapcsán visszafizetési felszólításokat bocsátanak ki, illetve a következő kifizetés terhére elszámolt levonásokat állapítanak meg és vezetnek be a könyvekbe a következők szerint:

- Kiadások visszafizettetése: a kibocsátott visszafizetési felszólítás alapján követelés keletkezik, amelyet az adott évre vonatkozó gazdasági eredménykimutatásban bevételként rögzítenek; illetve

- Az előfinanszírozás visszafizettetéséből származó összegek: ebben az esetben az összeg a mérleg előfinanszírozási tételében kerül kimutatásra.

Kamatbevétel

A kamatbevételeket a ténylegeskamatláb-módszer használatával a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. A kamatbevételt a kereskedelmi bankokban tartott készpénzállomány és látra szóló betétek után és az EFA követeléseinek késedelmes befizetése után járó kamat képezi. A kamatbevételt a jóváíráskor tüntetik fel.

1.5.2 Kiadások

Az áru- és szolgáltatásvásárlásból származó, ellenszolgáltatáshoz kötött adásvételi kiadások kimutatására a készletek leszállításakor és átvételekor kerül sor. Értékelésük az eredeti számla szerinti értéken történik.

Az EFA kiadásainak többsége ellenszolgáltatás nélküli, a kedvezményezetteknek való átutalásokkal kapcsolatos kiadás, és három típusba sorolható: jogosultságok, megállapodás szerinti transzferek, valamint diszkrecionális támogatások, hozzájárulások és adományok.

A transzfereket abban az időszakban számolják el kiadásként, amelyben a transzfert keletkeztető események bekövetkeztek, amennyiben a transzfer természetét rendelet engedélyezi (pénzügyi szabályzat vagy egyéb rendelet), vagy a transzfer engedélyezéséről szerződést írtak alá; a kedvezményezett teljesíti az esetleges jogosultsági kritériumokat; és amennyiben az összegre ésszerű becslés adható.

Amennyiben kifizetési kérelem, illetve költségigénylés érkezik be, és az megfelel az elszámolási kritériumoknak, úgy azt kiadásként számolják el az elszámolható összegre nézve. Év végén megbecsülik és elhatárolt kiadásként számolják el azokat a felmerült elszámolható kiadásokat, amelyek a kedvezményezettek részére már esedékesek, de amelyeket még nem jelentettek.

Kamatkiadások

A kamatkiadásokat a ténylegeskamatláb-módszer használatával a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. A kamatkiadások a kifizetett vagy kifizetendő kamatokból állnak, és felhalmozódáskor rögzítik őket.

1.6. FÜGGŐ KÖVETELÉSEK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK

1.6.1 Függő követelések

A függő követelés olyan, múltbeli eseményekből keletkező lehetséges eszköz, amelynek meglétét csak egy vagy több, nem teljesen az EFA ellenőrzése alatt álló, bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni. Függő követelés bevezetésére kerül sor akkor, amikor gazdasági hasznok vagy ún. szolgáltatáspotenciál beáramlása valószínűsíthető.

A függő követeléseket minden egyes mérlegfordulónapkor értékelni kell, hogy a pénzügyi kimutatások megfelelően tükrözzék a fejleményeket. Amennyiben gyakorlatilag biztossá vált, hogy a gazdasági hasznok, illetve a szolgáltatáspotenciál beáramlására sor kerül, és az eszköz értékét megbízhatóan mérni lehet, úgy az eszközt és a kapcsolódó bevételeket azon időszak pénzügyi kimutatásaiban kell elszámolni, amelyben a változásra sor kerül.

A garanciák olyan múltbeli eseményekből keletkező lehetséges követelések, amelyek meglétét csak a garancia tárgyát képező esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni. A garanciák így függő követelésnek minősülnek. A garancia rendeződik, ha annak tárgya már nem áll fenn. Ez akkor kristályosodik ki, amikor a kezes általi fizetés lehívásának feltételei teljesülnek.

1.6.2 Függő kötelezettségek

A függő kötelezettség olyan, múltbeli eseményekből keletkező lehetséges kötelezettség, amelynek meglétét csak egy vagy több, nem teljesen az EFA ellenőrzése alatt álló, bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni; vagy olyan meglévő kötelem, amely múltbeli eseményekből származik, de nem mutatják ki, mert: nem valószínű, hogy gazdasági hasznokat megtestesítő forráskiáramlásra vagy potenciális szolgáltatásra lesz szükség a kötelezettség rendezéséhez, vagy mert olyan ritka körülmények álltak elő, amelyek mellett a kötelezettség összegét nem lehet elegendő megbízhatósággal értékelni. A függő kötelezettségeket közzéteszik, kivéve ha csekély a gazdasági hasznot megtestesítő forrás vagy szolgáltatáspotenciál kiáramlásának valószínűsége.

A függő kötelezettségeket minden egyes mérlegfordulónapkor értékelik annak megállapítására, hogy valószínűvé vált-e a gazdasági hasznot vagy szolgáltatáspotenciált megtestesítő erőforrások kiáramlása. Ha valószínűvé válik, hogy egy függő kötelezettségként kezelt tétel esetében gazdasági hasznot vagy szolgáltatáspotenciált megtestesítő erőforrások kiáramlására lesz szükség, céltartalék képzésére kerül sor azon időszak pénzügyi kimutatásaiban, amelyben a valószínűség változása bekövetkezik.

2. MEGJEGYZÉSEK A MÉRLEGHEZ

BEFEKTETETT ESZKÖZÖK

2.1 HOSSZÚ LEJÁRATÚ ELŐFINANSZÍROZÁS

millió EUR |

8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | ÖSSZESEN 2010.12.31-én | ÖSSZESEN 2009.12.31-én |

Hosszú lejáratú előfinanszírozás | - | 158 | 195 | 353 | 196 |

ÖSSZESEN | - | 158 | 195 | 353 | 196 |

Számos szerződés rendelkezik az elvégzendő munkálatok, az áruszállítás, illetve a szolgáltatásnyújtás megkezdése előtti előlegfizetésről. Esetenként a szerződések kifizetési ütemezése az előrehaladási jelentések alapján történő előlegfizetéseket tartalmaz. Az előfinanszírozást általában a projekt végrehajtásának színhelyéül szolgáló ország vagy terület pénznemében folyósítják.

Az eredményelszámolás elvének megfelelően az EFA előlegfizetései az eszközök között jelennek meg. Az előfinanszírozás összege nem tartalmazza az előlegekhez kapcsolódó, teljesítetlen visszafizetési felszólításokat és az év végéig el nem számolt becsült összegeket.

Azt, hogy az előfinanszírozás rövid vagy hosszú lejáratú előfinanszírozásként kerül-e kimutatásra, a visszafizettetés vagy a felhasználás ütemezése határozza meg. A felhasználást a projektre vonatkozó megállapodás rögzíti. Az éves beszámoló dátumától számított tizenkét hónapnál rövidebb esedékességű, visszafizetendő és felhasználandó összegeket rövid lejáratú előfinanszírozásként tartják nyilván, azaz a forgóeszközök között.

Mivel az EFA-projektek közül sok hosszú lejáratú, a hozzájuk kapcsolódó előlegeknek egy évnél tovább kell rendelkezésre állniuk. Ezért ezek az előfinanszírozási összegek a befektetett eszközök között kerülnek kimutatásra.

Azt, hogy a hosszú lejáratú előfinanszírozás összege 2009. december 31-hez képest 157 millió EUR-val nőtt, elsősorban az AKCS-n belüli projektekhez (118 millió EUR) és a programozható támogatáshoz (58 millió EUR) kapcsolódó hosszú lejáratú előfinanszírozási összegek növekedése magyarázza, amellyel szemben csak az ágazati politikákhoz kapcsolódó hosszú lejáratú előfinanszírozás csökkenése (13 millió EUR) áll.

FORGÓESZKÖZÖK

2.2 RÖVID LEJÁRATÚ ELŐFINANSZÍROZÁS

millió EUR |

8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | ÖSSZESEN 2010.12.31-én | ÖSSZESEN 2009.12.31-én |

Rövid lejáratú előfinanszírozás (bruttó) | 172 | 2 211 | 732 | 3 115 | 2 957 |

Az elszámolt előfinanszírozás becsült összege (levonás) | (72) | (1 469) | (477) | (2 019) | (2 158) |

ÖSSZESEN | 100 | 742 | 255 | 1 096 | 800 |

Az elszámolt előfinanszírozás becsült összege az elszámolható költségek azon összegét jelenti, amely a becslés szerint felmerült az év végén fennálló előfinanszírozási összegek kedvezményezettjeinél, de amelyet még nem jelentettek. Ezen összegek kiadásként szerepelnek a beszámolási időszakra vonatkozó gazdasági eredménykimutatásban.

A rövid lejáratú előfinanszírozás nettó összegének 296 millió EUR-val való emelkedése főként a 9. EFA alatti nettó előfinanszírozási összeg növekedésének (235 millió EUR) tudható be, amely a következő tételek előfinanszírozásának növekedéséből tevődik össze: AKCS-n belüli projektek (191 millió EUR), ágazati politikák (76 millió EUR), a korábbi EFA-khoz kapcsolódó egyéb támogatási programok (19 millió EUR) és a sürgősségi segély (14 millió EUR). Ezt a növekedést részben ellensúlyozta a programozható támogatáshoz kapcsolódó nettó előfinanszírozás összegének csökkenése (76 millió EUR).

Az előfinanszírozással kapcsolatban kapott garanciák

Az előfinanszírozás biztosítására garanciákat hoznak létre, és ezeket akkor oldják fel, amikor az adott projekthez kapcsolódó végső igény kifizetésre került. Az ilyen garanciának kétféle értéke lehet: nominális és tényleges. A nominális érték esetében a garanciát kiváltó esemény a garancia létezéséhez kötődik. A tényleges érték esetében a garanciát kiváltó esemény az előfinanszírozási kifizetés, illetve az azt követő elszámolások.

2010. december 31-én az EFA által az előfinanszírozási összegekre kapott garanciák nominális értéke 674 millió EUR, tényleges értékük pedig 363 millió EUR volt. 2009. december 31-én ezek értéke 684 millió EUR, illetve 414 millió EUR volt.

2.3 RÖVID LEJÁRATÚ KÖVETELÉSEK

millió EUR |

8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | ÖSSZESEN 2010.12.31-én | ÖSSZESEN 2009.12.31-én |

Ügyfelekkel szembeni követelések | 6 | 4 | 0 | 10 | 14 |

Tagállamokkal szembeni követelések | - | 125 | - | 125 | 4 |

Aktív időbeli elhatárolások | 2 | 104 | 6 | 112 | 47 |

ÖSSZESEN | 9 | 233 | 5 | 247 | 66 |

Ügyfelekkel szembeni követelések

millió EUR |

8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | ÖSSZESEN 2010.12.31-én | ÖSSZESEN 2009.12.31-én |

Ügyfelekkel szembeni követelések | 7 | 11 | 0 | 18 | 20 |

– Ügyfelekkel szembeni követelések értékvesztési leírása | (1) | (6) | (1) | (8) | (6) |

ÖSSZESEN | 6 | 4 | 0 | 10 | 14 |

Ide azon visszafizetési felszólítások tartoznak, amelyeket 2010. december 31-ével behajtandó, és a mérleg eszközoldalán más megnevezés alatt még nem szereplő, megállapított kintlévőségként könyveltek le. A visszafizetési felszólítások záróegyenlege a kibocsátott, de az év végéig ki nem egyenlített visszafizetési felszólítások értékét mutatja.

A számvitelért felelős tisztviselő megbecsüli továbbá a kedvezményezettekkel szemben felmerült olyan követelések leírására képzendő céltartalék összegét, amelyek visszafizetése nem valószínű. A céltartalék alapját két változó képzi:

- a behajthatatlanság kockázatának az engedélyezésre jogosult tisztviselővel együtt kidolgozott értékelése

- - a tartozás fennállásának időtartama, amely alapján a leírás tárgyát nem képező követelések után a múltbeli veszteségadatok arányában képeznek céltartalékot.

- E kiigazítások nem jelentik az ezen összegek jövőbeni behajtásáról való lemondást.

A teljesítetlen visszafizetési felszólításokban az időszak során bekövetkezett változásokat az alábbi táblázat részletezi.

millió EUR |

8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | 2010-BEN ÖSSZESEN | 2009-BEN ÖSSZESEN |

Teljesítetlen visszafizetési felszólítások az év elején | 7 | 13 | 0 | 20 | 23 |

Kibocsátott visszafizetési felszólítások | 24 | 58 | 83 | 164 | 60 |

Lezárt visszafizetési felszólítások | (24) | (60) | (83) | (166) | (63) |

Kifizetett | (15) | (50) | (78) | (143) | (45) |

Olyan visszafizetési felszólítások, amelyekről lemondtak (ktgvetési rendelet 73. cikke) | 0 | (1) | - | (1) | (1) |

Törölt | (4) | (1) | 0 | (5) | (1) |

Kiegyenlített | (5) | (8) | (4) | (17) | (16) |

Teljesítetlen visszafizetési felszólítások az év végén | 7 | 11 | 0 | 18 | 20 |

Tagállamokkal szembeni követelések

A 9. EFA tagállamokkal szembeni 125 millió EUR-s követelése Olaszországgal szemben állt fenn; a hozzájárulás 2011 januárjában érkezett be.

Aktív időbeli elhatárolások

Az aktív időbeli elhatárolások elsősorban az előfinanszírozási összegek után számolt kamatból és a visszafizetési felszólítások után számolt késedelmi kamatból állnak Ez a megnevezés tartalmazza a bankszámlák után elhatárolt kamatjövedelmet is.

Az aktív időbeli elhatárolásokban bekövetkezett 65 millió EUR-s növekedés az előfinanszírozások után számolt magasabb késedelmi kamatnak (62 millió EUR) tulajdonítható. A növekedés összhangban áll a rövid és a hosszú lejáratú előfinanszírozás mérlegében mutatkozó növekedéssel (lásd a 2.1. és a 2.2. megjegyzést).

2.4 ÁTVEZETÉSI SZÁMLÁK

millió EUR |

8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | ÖSSZESEN 2010.12.31-én | ÖSSZESEN 2009.12.31-én |

6. EFA-tól/-hoz | (2 065) | (214) | - | (2 279) | (2 279) |

7. EFA-tól/-hoz | - | 2 279 | - | 2 279 | 2 279 |

8. EFA-tól/-hoz | - | (3 076) | 513 | (2 563) | (2 773) |

9. EFA-tól/-hoz | 3 076 | - | (3 526) | (450) | 1 412 |

10. EFA-tól/-hoz | (513) | 3 526 | - | 3 013 | 1 361 |

ÖSSZESEN | 497 | 2 516 | (3 013) | 0 | 0 |

Gazdaságossági szempontból az EFA egyetlen pénztárkészletével a 10. EFA rendelkezik. Ennek eredményeként a különböző EFA-k közötti műveleteket a különböző EFA-mérlegek közötti átvezetési számlákon egyenlítik ki.

2010-ben az átvezetési számlákon a következő fő változások történtek: a 10. EFA kifizetéseket eszközölt a 8. és 9. EFA végrehajtásával kapcsolatban, illetve a 9. EFA keretében lehívott hozzájárulás következtében készpénz érkezett a 10. EFA-hoz.

2.5 PÉNZ- ÉS AZZAL EGYENÉRTÉKŰ ESZKÖZÖK[6]

millió EUR |

8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | ÖSSZESEN 2010.12.31-én | ÖSSZESEN 2009.12.31-én |

Bankszámlán lévő pénzeszközök | - | - | 781 | 781 | 444 |

STABEX biztonsági számlák | - | - | 17 | 17 | 65 |

Társfinanszírozási bankszámlák | - | 7 | 2 | 10 | 13 |

Kongói Demokratikus Köztársaság speciális alap[7] | - | - | 0 | 0 | 1 |

ÖSSZESEN | - | 7 | 801 | 808 | 523 |

Bankszámlán lévő pénzeszközök

millió EUR |

8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | ÖSSZESEN 2010.12.31-én | ÖSSZESEN 2009.12.31-én |

Elkülönített számlák – tagállami pénzintézetek | - | - | 599 | 599 | 392 |

Folyószámlák – kereskedelmi bankok | - | - | 180 | 180 | 48 |

Helyi kifizetőhelyek | - | - | 1 | 1 | 3 |

ÖSSZESEN | - | - | 781 | 781 | 444 |

A bankszámlán lévő pénzeszközökben bekövetkezett növekedés elsődleges oka az, hogy 2010-ben a megállapított költségvetési összeghez képest kevesebbet költöttek.

Ezenfelül a 2010. végi extra szabadnapok miatt az államkincstárak az év utolsó hetében zárva tartottak. Biztosítani kellett tehát, hogy az EFA pénztárkészletében elegendő pénz álljon rendelkezésre ahhoz, hogy az év végén esetlegesen szükséges kifizetéseket fedezni tudják. Ennek eredményeképpen a tagállami pénzintézeteknél és a kereskedelmi bankok folyószámláin az év végén magasabb volt a készpénzegyenleg.

A helyi kifizetőhelyek számláin az AKCS-államokban és a TOT-okban vezetett bankszámlákon nyilvántartott összegek szerepelnek, amelyeket a kedvezményezett országon belüli, helyi valutára szóló kifizetések végrehajtására használnak. A számlákat euróban vagy valamely uniós tagállam pénznemében vezetik. A kifizetések fokozottabb központosítása érdekében 2010 folyamán a 17 fennmaradó helyi kifizetőhelyből 9 számláit szüntették meg.

STABEX biztonsági számlák

millió EUR |

Egyenleg 2010.12.31-én | Egyenleg 2009.12.31-én |

Szudán | 0 | 36 |

Saint Lucia | 7 | 15 |

Saint Vincent és Grenadine-szigetek | 4 | 4 |

Zimbabwe | 0 | 3 |

Elefántcsontpart | 2 | 2 |

Malawi | 1 | 1 |

Egyéb ország | 2 | 3 |

ÖSSZESEN | 17 | 65 |

A STABEX betűszó az Európai Unió által az AKCS-államok exportbevételeinek stabilizálása céljából működtetett kompenzációs finanszírozási rendszert jelöli. A rendszert a Loméi Egyezmény (1975) vezette be azzal a céllal, hogy ellensúlyozza a mezőgazdasági termékekből származó exportbevételek instabilitásából eredő káros hatásokat. A STABEX biztonsági számlák egyenlege a rendelkezésre álló STABEX-források teljes összegét mutatja, amelyet a jövőben átutalnak a kedvezményezett AKCS-államnak. Ezt az egyenleget a 10. EFA-hoz allokálják. A STABEX támogatási eszköz felszámolását követően 2010-ben négy STABEX biztonsági számlát szüntettek meg.

E forrásokon kívül más STABEX-pénzeszközök is a kedvezményezett AKCS-államok rendelkezésére állnak. Amint a Bizottság és a kedvezményezett (AKCS-) állam megállapodásra jut a STABEX-pénzeszközök felhasználási módjáról, a két fél transzferegyezményt ír alá. A (módosított) 4. Loméi Egyezmény[8] 211. cikkének rendelkezéseivel összhangban a forrásokat olyan, az AKCS-állam nevében nyitott kamatozó számlára utalják át, amely kettős ellenjegyzést igényel (az Európai Bizottságét és a kedvezményezett államét). A pénzeszközök mindaddig a kettős ellenjegyzést igénylő számlán maradnak, amíg a kölcsönös kötelezettségvállalási egyezmény (kke) értelmében azokat át nem kell utalni egy projekt számára.

A számlával kapcsolatos aláírási jogkör a Bizottság engedélyezésre jogosult tisztviselőjénél marad annak biztosítása érdekében, hogy a forrásokat a szándékoknak megfelelően használják fel. A kettős ellenjegyzést igénylő számlán lévő pénzeszközök az AKCS-állam tulajdonában vannak, következésképpen nem jelennek meg eszközként az EFA beszámolójában. Az e számlákra történő átutalásokat STABEX-kifizetésként tartják nyilván.

2010-ben a 10. EFA-ra alkalmazandó belső megállapodás[9] 1. cikke (4) bekezdésének megfelelően az AKCS-államok kettős ellenjegyzést igénylő számláiról 32 millió EUR-t utaltak vissza az EFA-nak. A visszautalás Szenegálból (26 millió EUR) és Kamerunból (2 millió EUR) származott. Ezenkívül ellenőrzést követően további 3 millió EUR-t utaltak vissza Lesotho kettős ellenjegyzést igénylő számlájáról.Ezeket a bevételeket a 10. EFA gazdasági eredménykimutatásában működési bevételként (STABEX támogatási eszköz) tüntetik fel.

Társfinanszírozási bankszámlák

millió EUR |

8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | ÖSSZESEN 2010.12.31-én | ÖSSZESEN 2009.12.31-én |

Társfinanszírozási bankszámlák | - | 7 | 2 | 10 | 13 |

ÖSSZESEN | - | 7 | 2 | 10 | 13 |

Ezek a bankszámlák 2007-es vagy annál korábbi társfinanszírozási megállapodásokhoz kapcsolódó összegeket tartalmaznak. A társfinanszírozási pénzeszközök az érintett tagállamok tulajdonát képezik, ezért a kapcsolódó összeget kötelezettségként tartják nyilván. Ez az összeg tehát nincs hatással a nettó eszközökre.

Szomáliában még mindig folyamatban van a 9. EFA keretében folyó olasz társfinanszírozás. Az ugyanehhez a társfinanszírozáshoz kapcsolódó tanzániai projektet 2010-ben lezárták.

A 10. EFA társfinanszírozási bankszámlái lezárásra váró, régi társfinanszírozási projektekhez kapcsolódnak. Ezeket a pénzeszközöket az engedélyezésre jogosult tisztviselő utasítását követően visszaadják a tagállamoknak.

RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

2.6 RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

millió EUR |

8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | ÖSSZESEN 2010.12.31-én | ÖSSZESEN 2009.12.31-én |

Folyó kötelezettségek | 25 | 189 | 273 | 487 | 343 |

Elhatárolt költségek | 20 | 203 | 63 | 286 | 286 |

Elhatárolt tőke-hozzájárulás | - | - | 272 | 272 | 232 |

ÖSSZESEN | 45 | 392 | 608 | 1 045 | 860 |

A rövid lejáratú kötelezettségekben mutatkozó, 185 millió EUR-s növekedés a folyó kötelezettségek 144 millió EUR-s, valamint az ír elhatárolt tőke-hozzájárulás 40 millió EUR-s növekedésének tulajdonítható.

Folyó kötelezettségek

millió EUR |

8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | ÖSSZESEN 2010.12.31-én | ÖSSZESEN 2009.12.31-én |

Szállítók és egyéb | 25 | 182 | 193 | 400 | 320 |

A tagállamok felé társfinanszírozás miatt fennálló kötelezettségek | - | 7 | 68 | 75 | 13 |

Egyéb kötelezettségek | - | - | 12 | 12 | 10 |

ÖSSZESEN | 25 | 189 | 273 | 487 | 343 |

A rövid lejáratú kötelezettségek közé az EFA által a támogatási és közbeszerzési tevékenységek keretében kapott költségkimutatások tartoznak. Ezeket az igény beérkezése pillanatában lekönyvelik az igényelt összeggel. Ugyanezt az eljárást alkalmazzák a közbeszerzési eljárás keretében kapott számlák és jóváírási értesítések esetében. Az érintett költségtérítési igényeket teljes egészében figyelembe vették az év végi elhatárolási eljárás során. Az elhatárolás bejegyzését követően a támogatható költségek becsült összegét elhatárolt költségként könyvelték.

Szállítók és egyéb

E tétel tartalmazza a beszállítók, illetve az állami szervek és harmadik államok felé fennálló tartozásokat.

Az előző beszámolási időszakhoz viszonyítva bekövetkezett 80 millió EUR-s növekedés elsősorban a következőkből áll: a beszállítók felé fennálló kötelezettségek 40 millió EUR-s, a harmadik államok felé fennálló kötelezettségek 21 millió EUR-s, valamint az állami szervek felé fennálló kötelezettségek 14 millió EUR-s növekedése.

A tagállamok felé társfinanszírozás miatt fennálló kötelezettségek

A beérkezett társfinanszírozási hozzájárulások a tagállamok felé fennálló kötelezettségként szerepelnek, mivel teljesítik a feltételes nem visszterhes ügyletből származó bevétel feltételeit. Az EFA-nak a hozzájárulásokat arra kell használnia, hogy harmadik feleknek szolgáltatásokat nyújtson, eltérő esetben pedig vissza kell térítenie az eszközöket (azaz a kapott hozzájárulásokat) a tagállamoknak. A társfinanszírozási megállapodás következtében fennálló kötelezettségek a beérkezett társfinanszírozási hozzájárulások és a projektnél felmerült költségek különbségét jelentik. A nettó eszközök értékét nem befolyásolják.

A tagállamok felé társfinanszírozás miatt fennálló kötelezettségekből 10 millió EUR kapcsolódik 2007-es vagy annál korábbi megállapodásokhoz. Ezeket a pénzeszközöket külön erre a célra szolgáló bankszámlán – társfinanszírozási bankszámlán, lásd a 2.5. pontot – tartják.

2010-ben 65 millió EUR értékű új társfinanszírozási hozzájárulás érkezett be (Franciaország – 39 millió EUR, Spanyolország – 12 millió EUR, Belgium – 11 millió EUR, Dánia – 2 millió EUR és Hollandia – 1 millió EUR). A 2008-ban vagy azt követően aláírt társfinanszírozási megállapodásokhoz kapcsolódó pénzeszközöket nem tartják külön számlán.

A társfinanszírozási hozzájárulások esetében 2 millió EUR a tartalékok átsorolásából származik (lásd a nettó eszközállomány változásairól szóló összevont kimutatást, 1.1. pont).

A társfinanszírozás miatt fennálló kötelezettség 1 millió EUR-val csökkent, amely a társfinanszírozási projektekhez kapcsolódó költségeket ellentételezte (lásd a 3.1. és 3.2. pontot).

Egyéb kötelezettségek

Az egyéb kötelezettségek többnyire allokálatlan készpénzbevételek és visszafizetett összegek.

Elhatárolt költségek

millió EUR |

8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | ÖSSZESEN 2010.12.31-én | ÖSSZESEN 2009.12.31-én |

Elhatárolt költségek | 20 | 203 | 63 | 286 | 286 |

ÖSSZESEN | 20 | 203 | 63 | 286 | 286 |

Az év végén megvizsgálják az EFA-források kedvezményezettjeinél felmerült, de az EFA-nak még nem jelentett elszámolható kiadásokat. Az elhatárolás kiszámítását követően az elszámolható költségek becsült összegét elhatárolt költségként könyvelik. Az elhatárolt költség előfinanszírozási összegből fedezett részét az elszámolt előfinanszírozás becsült összege megnevezés alatt tüntetik fel (lásd a 2.2. pontot).

Elhatárolt tőke-hozzájárulás

millió EUR |

8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | ÖSSZESEN 2010.12.31-én | ÖSSZESEN 2009.12.31-én |

Egyesült Királyság | - | - | 269 | 269 | 228 |

Írország | - | - | 3 | 3 | 3 |

ÖSSZESEN | - | - | 272 | 272 | 232 |

Ez a megnevezés a tagállamok által korábban kifizetett hozzájárulásokat tartalmazza.

NETTÓ ESZKÖZÖK

2.7 LEHÍVOTT TŐKE

millió EUR |

8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | ÖSSZESEN |

Az alap tőkéje | 12 840 | 11 699 | 21 152 | 45 691 |

Társfinanszírozási tőke[10] | - | - | 70 | 70 |

Lehívatlan tőke | - | (4 160) | (21 152) | (25 312) |

Lehívatlan társfinanszírozási tőke10 | - | - | (69) | (69) |

Lehívott tőke 2009.12.31-én | 12 840 | 7 539 | 2 | 20 381 |

Az alap tőkéje | 12 840 | 11 699 | 21 152 | 45 691 |

Lehívatlan tőke | - | (660) | (21 152) | (21 812) |

Lehívott tőke 2010.12.31-én | 12 840 | 11 039 | 0 | 23 879 |

Az alap tőkéje az egyes belső megállapodásokban meghatározott módon a vonatkozó EFA-alapba a tagállamok által befizetendő teljes összeg.

A le nem hívott források a tagállamoktól még le nem hívott eredeti hozzájárulást jelentik.

A lehívott tőke az eredeti hozzájárulások azon összegét jelenti, amelyet a 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 16. cikkével összhangban a tagállamok kincstári számláira történő átutalásra lehívtak.

A 8. EFA tőkéjét lehívták és teljes egészében megkapták.

A 9. EFA eredeti allokációját, amely összesen 10 555 millió EUR-t tett ki, 2004-ben az EBB 105 millió EUR-s összeggel megemelte, a 2003/583/EK tanácsi határozat rendelkezéseivel összhangban. E pótlólagos allokáció a Kongói Demokratikus Köztársaságban végrehajtandó műveletek fedezésére irányul.

A 9. EFA-ra vonatkozó belső megállapodás 2. cikkének (2) bekezdése 1 000 millió EUR-s tartalékot irányzott elő, amelyet különböző tanácsi határozatokkal 2004 és 2007 között felszabadítottak[11]. Az AKCS-EU vegyes tanács 2007. évi határozatát[12] követően a Bizottság úgy határozott, hogy az AKCS-n belüli együttműködés keretében további önkéntes hozzájárulásokat kér az afrikai békefenntartási mechanizmus támogatására, ami 39 millió EUR-val növelte a 9. EFA allokációját.

A 10. EFA-ra alkalmazandó belső megállapodásnak megfelelően a 10. EFA 2008-ban 21 152 millió EUR tőke birtokában lépett hatályba.

Az Alap tőkéje

millió EUR |

Hozzájárulások | % | Le nem hívott (9. EFA) 2009.12.31-én | 2010-ben lehívott | Le nem hívott (9. EFA) 2010.12.31-én |

Ausztria | 2.65 | (111) | 93 | 19 |

Belgium | 3.92 | (165) | 137 | 27 |

Dánia | 2.14 | (90) | 75 | 15 |

Finnország | 1.48 | (62) | 52 | 10 |

Franciaország | 24.30 | (1 021) | 851 | 170 |

Németország | 23.36 | (981) | 818 | 164 |

Görögország | 1.25 | (53) | 44 | 9 |

Írország | 0.62 | (26) | 22 | 4 |

Olaszország | 12.54 | (487) | 439 | 88 |

Luxemburg | 0.29 | (12) | 10 | 2 |

Hollandia | 5.22 | (219) | 183 | 37 |

Portugália | 0.97 | (41) | 34 | 7 |

Spanyolország | 5.84 | (245) | 204 | 41 |

Svédország | 2.73 | (115) | 96 | 19 |

Egyesült Királyság | 12.69 | (533) | 444 | 89 |

EBB | N.A. | - | - | (40) |

ÖSSZESEN | 100.00 | (4 160) | 3 500 | (660) |

A táblázat a 9. EFA-ra vonatkozóan a 15 résztvevő tagállamtól 2009-ben és 2010-ben lehívott és beérkezett rendes hozzájárulásokat mutatja be.

2011-ben kerül sor a 9. EFA-ból történő utolsó lehívásra, és megkezdik a 27 résztvevős 10. EFA első hozzájárulásainak lehívását.

2.8 EGYÉB TARTALÉKOK

millió EUR |

8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | ÖSSZESEN 2010.12.31-én | ÖSSZESEN 2009.12.31-én |

6. EFA-tól/-hoz | 94 | 490 | - | 584 | 584 |

7. EFA-tól/-hoz | 533 | 1 135 | - | 1 668 | 1 668 |

8. EFA-tól/-hoz | - | 2 762 | 102 | 2 864 | 2 779 |

9. EFA-tól/-hoz | (2 762) | - | 231 | (2 531) | (2 682) |

10. EFA-tól/-hoz | (102) | (231) | - | (333) | (97) |

ÖSSZESEN | (2 237) | 4 157 | 333 | 2 252 | 2 252 |

A 10. EFA 2008-as hatálybalépése óta a korábbi EFA-kban szereplő valamennyi visszavont összeget a 10. EFA teljesítménytartalékába vezetnek át. Ez a tartalék csak a 10. EFA-ra alkalmazandó belső megállapodás 1. cikkének (4) bekezdésében meghatározott feltételek teljesülése esetén használható fel.

2010-ben a 8. EFA-ból 85 millió EUR, a 9. EFA-ból pedig 151 millió EUR visszavont összeget csoportosítottak át a 10. EFA-ba.

3. MEGJEGYZÉSEK AZ EREDMÉNYKIMUTATÁSHOZ

3.1 MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK

millió EUR |

8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | 2010-BEN ÖSSZESEN | 2009-BEN ÖSSZESEN |

Kiadások visszafizettetése | 8 | 20 | 0 | 29 | 24 |

STABEX-pénzeszközök visszafizettetése | 32 | - | - | 32 | - |

Árfolyamnyereségek | 14 | 61 | 3 | 78 | 25 |

Társfinanszírozási működési bevétel | - | - | 1 | 1 | - |

ÖSSZESEN | 54 | 82 | 4 | 140 | 49 |

Ez a megnevezés az EFA által kibocsátott visszafizetési felszólításokat, illetve a korábban kifizetett kiadások ellenőrzése és jogosultsági vizsgálata alapján visszafizetendőnek ítélt, a következő kifizetésekből levont és az EFA számviteli rendszerében könyvelt összegeket tartalmazza. Meg kell jegyezni, hogy a visszafizetett előfinanszírozási összegeket nem bevételként, hanem a mérleg „előfinanszírozás” megnevezésében tartják nyilván.

A jogosulatlan kifizetések visszafizettetése

2010-ben 11 millió EUR értékben állítottak ki jogosulatlan kifizetések visszafizetésére való felszólítást (2009-ben ez a szám 3 millió EUR volt). Ebből 7 millió kiadás visszafizetéséhez kapcsolódott, tehát működési bevételként könyvelték. 4 millió EUR előfinanszírozási összeg visszafizetéséhez kapcsolódott, ezt a mérleg „előfinanszírozás” megnevezéséhez könyvelték.

A jogosulatlan kifizetések visszafizettetése a következőkre vezethető vissza:

millió EUR |

Szabálytalanság | 5 | 3 | 8 | 0 | 1 | 1 |

OLAF által bejelentett | 1 | - | 1 | 1 | - | 1 |

ÖSSZESEN | 7 | 4 | 11 | 2 | 1 | 3 |

STABEX-pénzeszközök visszafizettetése

2010-ben a 10. EFA-ra alkalmazandó belső megállapodás[13] 1. cikke (4) bekezdésének megfelelően az AKCS-államok kettős ellenjegyzést igénylő számláiról 32 millió EUR-t utaltak vissza az EFA-nak. A visszautalás Szenegálból (26 millió EUR) és Kamerunból (2 millió EUR) származott. Ezenkívül ellenőrzést követően további 3 millió EUR-t utaltak vissza Lesotho kettős ellenjegyzést igénylő számlájáról.Ezeket a bevételeket a 10. EFA gazdasági eredménykimutatásában működési bevételként (STABEX támogatási eszköz) tüntetik fel.

Árfolyamnyereségek

Az árfolyamnyereségek az eurótól eltérő valutában lebonyolított mindennapi tevékenységeken és azokhoz kapcsolódó tranzakciókon, valamint az éves beszámolókészítéshez szükséges év végi átértékelésen keletkeznek, és egyaránt lehetnek realizált vagy nem realizált árfolyamnyereségek.

Társfinanszírozási működési bevétel

A társfinanszírozási működési bevétel a felhasznált hozzájárulásokat jelenti (lásd a 3.2. pontot). Mivel ezek a hozzájárulások bizonyos feltételek mellett teljesítik a nem visszterhes ügyletből származó bevétel kritériumait, a hozzájárulásokat a társfinanszírozási projekt végrehajtásának megfelelően számolják el.

3.2 MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

millió EUR |

8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | 2010-BEN ÖSSZESEN | 2009-BEN ÖSSZESEN |

Működési kiadások – támogatási eszközök | 105 | 1 188 | 1 559 | 2 852 | 3 058 |

Társfinanszírozási működési kiadások | 1 | 1 | 0 |

Árfolyamveszteségek | 10 | 41 | 7 | 58 | 44 |

A követelések értékvesztési leírása | 0 | 2 | 1 | 3 | 1 |

ÖSSZESEN | 116 | 1 230 | 1 567 | 2 914 | 3 103 |

Működési kiadások – támogatási eszközök

millió EUR |

8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | 2010-BEN ÖSSZESEN | 2009-BEN ÖSSZESEN |

Programozható támogatás | 13 | 114 | 1 000 | 1 127 | 877 |

Makrogazdasági támogatás | 0 | 35 | - | 35 | 93 |

Ágazati szakpolitika | 3 | 762 | - | 765 | 1 139 |

AKCS-n belüli projektek | - | 181 | 154 | 336 | 364 |

Sürgősségi segély | - | 78 | 364 | 442 | 464 |

Menekültek segélyezése | (1) | - | - | (1) | 0 |

STABEX | 46 | - | - | 46 | 23 |

Sysmin | 10 | - | - | 10 | 3 |

Korábbi EFA-khoz kapcsolódó egyéb támogatási programok[14] | - | (17) | - | (17) | 40 |

Adósságenyhítés – Súlyosan eladósodott szegény országok és Világbank | 14 | - | - | 14 | (5) |

Intézményi támogatás | - | 3 | 41 | 44 | 31 |

Exportbevétel-kompenzáció | 21 | 16 | - | 37 | 34 |

Kongói Demokratikus Köztársaság Alap | - | 15 | - | 15 | (6) |

Összesen | 105 | 1 188 | 1 559 | 2 852 | 3 058 |

Társfinanszírozási működési kiadások

Ebbe a sorba a társfinanszírozott projektek 2010-es kiadásai tartoznak. Mivel a beérkezett társfinanszírozási hozzájárulások bizonyos feltételek mellett teljesítik a nem visszterhes ügyletből származó bevétel kritériumait, a megfelelő hozzájárulási összeget a működési bevételek (3.1. pont) között szerepeltetik.

Az összegek kifizetésének és kezelésének módjától függően többféle működési EFA-kiadás létezik, amelyek magukban foglalják az összes támogatási eszközt.

Árfolyamveszteségek

Az árfolyamveszteségek az eurótól eltérő valutában lebonyolított mindennapi tevékenységeken és azokhoz kapcsolódó tranzakciókon, valamint az éves beszámolókészítéshez szükséges év végi átértékelésen keletkeznek, és egyaránt lehetnek realizált és nem realizált árfolyamveszteségek.

A nettó eredményt tekintve az évben 20 millió EUR nettó árfolyamnyereség keletkezett (a 78 millió EUR árfolyamnyereségből levonva az 58 millió EUR árfolyamveszteséget). Az árfolyamnyereség többsége a következő pénznemekhez kapcsolódik: NGN (nigériai naira) – 4 millió EUR, NAD (namíbiai dollár) – 3 millió EUR, FJD (fidzsi dollár) – 2 millió EUR, PGK (pápua új-guineai kina) – 2 millió EUR, HTG (haiti gourde) – 2 millió EUR, valamint SZL (szváziföldi lilangeni) – 2 millió EUR.

A követelések értékvesztési leírása

Ez a megnevezés főként előfinanszírozási korrekciókat, valamint a követeléseken leírt összegeket/veszteségeket tartalmaz.

3.3 IGAZGATÁSI KIADÁSOK

millió EUR |

8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | 2010-BEN ÖSSZESEN | 2009-BEN ÖSSZESEN |

Igazgatási kiadások | 0 | 6 | 80 | 86 | 90 |

ÖSSZESEN | 0 | 6 | 80 | 86 | 90 |

Ez a megnevezés a támogatási kiadásokat, azaz az EFA programozásához és végrehajtásához kapcsolódó igazgatási költségeket tartalmazza. Ide tartoznak a projektek előkészítésének, nyomon követésének, ellenőrzésének és értékelésének költségei, valamint a számítógépes hálózatok, technikai segítségnyújtás stb. költségei.

3.4 PÉNZÜGYI BEVÉTELEK

millió EUR |

8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | 2010-BEN ÖSSZESEN | 2009-BEN ÖSSZESEN |

Kamatbevétel – európai bankok | - | 0 | 0 | 1 | 1 |

Kamatbevétel – STABEX[15] | 0 | - | - | 0 | 1 |

Visszafizetési felszólításokon realizált késedelmi kamatbevételek | 0 | 0 | 2 | 3 | 1 |

Előfinanszírozási kamat | 3 | 76 | 12 | 91 | 47 |

ÖSSZESEN | 4 | 77 | 14 | 95 | 49 |

2010-ben a tartósan alacsony kamatlábak (elsősorban az EONIA (egynapos euró indexátlag) és az EKB határkamatláb (az EKB refinanszírozási műveleteire alkalmazott kamatláb) miatt alacsony maradt a kamatbevétel.

Visszafizetési felszólításokon realizált késedelmi kamatbevételek

Ide tartoznak a visszafizetési felszólítások adósok általi késedelmes fizetése – beleértve a tagállami hozzájárulások késedelmes befizetését is – után realizált kamatok. Ezek a pénzek a 10. EFA-ra alkalmazandó belső megállapodás 1. és 6. cikke értelmében felhasználhatók projektfinanszírozásra.

Előfinanszírozási kamat

Az előfinanszírozási kamat megjelenítése a 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat rendelkezéseivel összhangban a kamat realizálásakor történik. Az előfinanszírozási kamat összegének 2009-hez képest mutatkozó növekedése összhangban áll a hosszú és a rövid lejáratú előfinanszírozás összegének növekedésével (lásd a 2.1. és 2.2. pontot).

4. MEGJEGYZÉSEK A PÉNZFORGALMI KIMUTATÁSHOZ

4.1 A PÉNZFORGALMI KIMUTATÁS CÉLJA ÉS ÖSSZEÁLLÍTÁSA

A pénzforgalmi adatok szolgálnak az EFA pénz- és azzal egyenértékű eszközök teremtésére irányuló képessége, valamint e pénzáramok felhasználása iránti igénye értékelésének alapjául.

A pénzforgalmi kimutatás az indirekt módszer alkalmazásával készül. Ez azt jelenti, hogy a pénzügyi év nettó nyereségét vagy veszteségét módosítják a nem készpénzjellegű tranzakciók hatásaival, valamint a múltbeli vagy jövőbeli működési pénzbevételek vagy -kifizetések aktív vagy passzív időbeli elhatárolásaival.

A külföldi pénznemben lebonyolított tranzakciókból származó pénzáramokat az EFA beszámolási pénznemében (euró) kell elszámolni, a külföldi pénznemben lévő összegre az eurónak és a külföldi pénznemnek a cash flow időpontjában érvényes átváltási árfolyamát alkalmazva.

4.2 MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEK

Az EFA pénzforgalmi kimutatása csak működési tevékenységekből származó pénzforgalmat tartalmaz, mivel az EFA-nak nincsenek befektetési és finanszírozási tevékenységei. A működési tevékenységek célkitűzése a szakpolitikához kötött eredmények elérésében való részvétel.

5. FÜGGŐ KÖVETELÉSEK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK ÉS EGYÉB KÖZZÉTÉTELEK

5.1 FÜGGŐ KÖVETELÉSEK

millió EUR |

8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | ÖSSZESEN 2010.12.31-én | ÖSSZESEN 2009.12.31-én |

Teljesítési garanciák | 33 | 270 | 57 | 360 | 287 |

Visszatartási biztosíték | 15 | 192 | 20 | 227 | 186 |

Jogvita tárgyát képező függő követelések | - | 1 | - | 1 | - |

ÖSSZESEN | 48 | 462 | 77 | 587 | 473 |

Teljesítési garanciák

Esetenként előírnak teljesítési garanciát annak biztosítása érdekében, hogy az EFA-források kedvezményezettjei teljesítsék az EFA-val kötött szerződésükben foglalt kötelezettségeket.

A teljesítési garanciák összegének 73 millió EUR-val történt növekedése a 9. EFA keretében (29 millió EUR, elsősorban az ágazati szakpolitikai támogatással kapcsolatban), illetve a 10. EFA keretében (43 millió EUR, főleg a programozható támogatással kapcsolatban) kapott új garanciáknak tudható be.

Visszatartási biztosíték

A visszatartási biztosíték csak kivitelezési szerződésekre vonatkozik. Általában a kedvezményezettnek esedékes időközi kifizetés 10 %-át tartják vissza annak biztosítása érdekében, hogy a vállalkozó teljesítse kötelezettségeit. A visszatartott összegeket kötelezettségként tüntetik fel. A szerződéskötő hatóság jóváhagyásával a vállalkozó az időközi kifizetésből visszatartott összeg helyett visszatartási biztosítékot adhat. Az így kapott biztosítékot függő követelésként tüntetik fel.

A visszatartási biztosíték összegének 41 millió EUR-val történt növekedése főleg a 9. EFA keretében (23 millió EUR, elsősorban az ágazati szakpolitikai támogatással kapcsolatban), illetve a 10. EFA keretében (19 millió EUR, a programozható támogatással kapcsolatban) kapott új biztosítékoknak tudható be.

5.2 FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK

millió EUR |

8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | ÖSSZESEN 2010.12.31-én | ÖSSZESEN 2009.12.31-én |

Jogvita tárgyát képező összegek | 0 | 6 | - | 6 | 1 |

ÖSSZESEN | 0 | 6 | - | 6 | 1 |

A fenti összegek az EFA-val szembeni jelenlegi kártérítési keresetekhez, egyéb jogvitákhoz és a becsült jogi költségekhez kapcsolódnak. Valamennyi függő kötelezettséget és kötelezettségvállalást – esedékessé válásukkor – az EFA finanszíroz az elkövetkező években. Az EFA-kat a tagállamok finanszírozzák.

5.3 EGYÉB KÖZZÉTÉTELEK

Költségvetési kötelezettségvállalások

millió EUR |

8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | ÖSSZESEN 2010.12.31-én | ÖSSZESEN 2009.12.31-én |

Még kifizetetlen, fennálló költségvetési kötelezettségvállalások | 267 | 2 562 | 3 161 | 5 991 | 5 920 |

A gazdasági eredménykimutatásban szereplő összegek | (46) | (404) | (264) | (714) | (605) |

ÖSSZESEN | 221 | 2 158 | 2 897 | 5 277 | 5 314 |

A fennálló költségvetési kötelezettségvállalások azokat a nyitva álló kötelezettségvállalásokat jelentik, amelyekre még nem történt kifizetés, illetve amelyeket nem vontak vissza. A fennálló kötelezettségvállalások a többéves programok létezésének rendes következményei. 2010. december 31-én a fennálló költségvetési kötelezettségvállalások összege 5 991 millió EUR-t tett ki. A finanszírozandó jövőbeli kötelezettségvállalásként szerepeltetett összeg megegyezik a fennálló költségvetési kötelezettségvállalásnak a 2010. évi gazdasági eredménykimutatásban kiadásként feltüntetett, kapcsolódó összegekkel csökkentett értékével, és összesen 5 277 millió EUR-t tesz ki.

6. PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS

Az Európai Fejlesztési Alap pénzügyi kockázatkezelésével kapcsolatos információk az Európai Bizottság által az Európai Fejlesztési Alap nevében az EFA-források felhasználása érdekében végrehajtott pénztári műveletekre vonatkoznak.

6.1 KOCKÁZATKEZELÉSI POLITIKÁK ÉS FEDEZETI MŰVELETEK

Az EFA pénztári műveleteire vonatkozó szabályokat és elveket a 10. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról szóló 215/2008/EK tanácsi rendelet és a belső megállapodás határozza meg.

A fenti rendelet eredményeképpen a következő főbb alapelvek alkalmazandók:

- Az EFA-hozzájárulásokat a tagállamok az adott tagállam jegybankjánál – vagy a jegybank által kijelölt pénzintézetnél – vezetett, elkülönített számlára fizetik be. A hozzájárulás összege az EFA általi kifizetésig az elkülönített számlán marad.

- Az EFA-hozzájárulásokat a tagállamok euróban fizetik, az EFA azonban euróban és más – kevéssé ismert pénznemekben – is folyósít kifizetéseket.

- A Bizottság által az EFA nevében nyitott bankszámlák esetében nem engedélyezett a fedezet túllépése.

A Bizottság a 215/2008/EK tanácsi rendelet 44. cikke alapján az elkülönített számlákon felül más bankszámlákat is nyit pénzügyi intézményeknél (központi bankoknál és kereskedelmi bankoknál) az EFA nevében azzal a céllal, hogy a tagállami hozzájárulásokon kívüli forrásból fedezett kifizetéseket teljesítse, és nyilvántartsa az ilyen forrásból származó bevételeket (lásd a 6.4. pontot).

A Bizottság pályázati eljárás útján választja ki azokat a kereskedelmi bankokat, amelyek a fent említett elkülönített számlákon kívüli számlákat vezetik az EFA számára.

A pénztári és kifizetési műveletek nagymértékben automatizáltak és modern informatikai rendszereken alapulnak. A költségvetési rendelettel, a Bizottság belső ellenőrzési normáival és az ellenőrzési alapelvekkel összhangban a rendszerbiztonság garantálása és a feladatok szétválasztása érdekében egyedi eljárásokat alkalmaznak.

A pénztári és a kifizetési műveletek kezelését írásos iránymutatások és eljárások szabályozzák azzal a céllal, hogy korlátozzák a működési és pénzügyi kockázatokat, valamint megfelelő szintű ellenőrzést biztosítsanak. Ezen iránymutatások és eljárások különböző működési területeket fednek le, az ezeknek való megfelelést pedig rendszeresen ellenőrzik.

6.2 PIACI KOCKÁZAT

6.2.1 Devizakockázat

Valamennyi hozzájárulás euróban van a számlán; egyéb valutát csak akkor vásárolnak, ha abban teljesítik a kifizetést. Ennek eredményeként az EFA pénztári műveleteit nem érinti a devizakockázat.

6.2.2 Kamatlábkockázat

Az EFA nem hitelez, ezért nincs kamatlábkockázata.

A különböző bankszámlákon tartott összegek után azonban kamat keletkezik. A Bizottság ezért az EFA nevében intézkedéseket tett annak érdekében, hogy a kapott kamatot a piaci kamatlábnak megfelelő és annak ingadozásait követő kamatlábbal számítsák.

A kereskedelmi bankszámlákon napi egyenleg alapján számolják a kamatot. Az ilyen számlaegyenleg utáni kamatszámítás változó – szerződésben megállapított pozitív vagy negatív különbözettel számolt – piaci kamaton történik. A legtöbb számla esetében a kamatszámítás az egynapos euró indexátlaghoz (EONIA) kapcsolódik, és e kamat bármilyen ingadozása esetén kiigazítják. Más számlák esetében a kamatszámítás az EKB refinanszírozási műveletei esetében alkalmazott határkamatlábhoz kapcsolódik. Ily módon nem áll fenn annak kockázata, hogy az EFA-egyenlegek után a piacinál alacsonyabb kamatot számolnának.

6.3 HITELKOCKÁZAT (PARTNERKOCKÁZAT)

A 215/2008/EK tanácsi rendelettel összhangban az EFA pénztári forrásainak többségét a tagállamok által saját hozzájárulásuk befizetésére nyitott, elkülönített számlákon vezetik. E számlák többségét a tagállamok államkincstáránál vagy központi bankjánál vezetik. Ezek az intézmények jelentik az EFA számára a legkisebb partnerkockázatot (a kockázati kitettség a tagállamoknál jelentkezik).

Ami az EFA pénztári forrásainak a kifizetések végrehajtására szánt, kereskedelmi bankokban tartott részét illeti, az erre szánt számlákat szükség szerint töltik fel, amit a Bizottság pénztárkezelési rendszere automatikusan végez. Minden számlán a napi kifizetések átlagos összegének megfelelő minimumösszeg áll rendelkezésre. Ebből következően a számlákon tartott napi összegek folyamatosan nagyon alacsonyak, így az EFA kockázati kitettsége alacsony.

Emellett az EFA partnerkockázatának további minimalizálása érdekében a kereskedelmi bankokat egyedi iránymutatások alkalmazásával választják ki.

Minden kereskedelmi bankot pályázati felhívás útján választanak ki. A pályázati eljárásban való részvételhez szükséges minimum rövid távú hitelkockázati besorolás Moody's P-1 vagy azzal egyenértékű (S&P A-1 vagy Fitch F1). Egyedi, kellően indokolt körülmények esetén ennél alacsonyabb szint is megfelelő lehet.

6.4 LIKVIDITÁSI KOCKÁZAT

Az EFA-ra alkalmazott költségvetési elvek biztosítják, hogy folyamatosan elegendő készpénz álljon rendelkezésre a költségvetési időszak alatt valamennyi kapcsolódó kifizetés végrehajtására. A tagállami hozzájárulás teljes összege ennek megfelelően azonos az adott költségvetési időszakra szóló kifizetési előirányzatok összegével.

Az EFA-hoz való tagállami hozzájárulásokat azonban három részletben fizetik az év során, míg a kifizetések bizonyos szezonalitást mutatnak.

Annak érdekében, hogy mindig elegendő pénztári forrás álljon rendelkezésre az adott hónapban folyósítandó kifizetésekre, a Bizottság kincstára és az illetékes kiadási részlegek között folyamatos az információcsere a pénztári helyzetről. Ily módon biztosítják, hogy az egy adott időszakban végrehajtandó kifizetések összege ne haladja meg a rendelkezésre álló pénztári forrásokat.

Ezenfelül az EFA napi pénztári műveleteinél automatikus készpénzkezelő eszközök biztosítják, hogy valamennyi EFA-bankszámlán naponta elegendő készpénz álljon rendelkezésre.

7. KAPCSOLT FELEKRE VONATKOZÓ KÖZZÉTÉTELEK

Nem azonosítottunk egy olyan kapcsolt félhez kapcsolódó tranzakciót sem, amelyet e megnevezésben közzé kellene tenni.

8. A MÉRLEGFORDULÓNAP UTÁNI ESEMÉNYEK

A beszámoló jóváhagyásának dátumáig az EFA számvitelért felelős tisztviselőjének nem jutott tudomására olyan egyéb lényeges esemény, amelyet e szakaszban kellene bemutatni, és ilyenről bejelentés sem érkezett. Az éves beszámoló és az ahhoz kapcsolódó megjegyzések a rendelkezésre álló legfrissebb adatok alapján készültek, és a fent bemutatott információk ezt tükrözik.

9. A GAZDASÁGI ÉS A KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY ÖSSZEEGYEZTETÉSE

Az éves gazdasági eredményt az eredményszemléletű elszámolás alapelveinek megfelelően számították ki. A költségvetési eredmény azonban – a költségvetési rendelettel összhangban – a pénzforgalmi elszámolás szabályain alapul. Mivel mindkettő ugyanazoknak az alapul szolgáló műveleteknek az eredménye, egymással történő összeegyeztetésük hasznos ellenőrzési eszköz. Az alábbi táblázat ezt az összeegyeztetést mutatja be, kiemelve a főbb összeegyeztetett összegeket, amelyek a bevételi és kiadási tételek között oszlanak meg.

millió EUR |

2010 | 2009 |

ÉVES GAZDASÁGI EREDMÉNY | (2 765) | (3 094) |

BEVÉTELEK |

A költségvetési eredményt nem befolyásoló követelések | (33) | - |

A tárgyévben megállapított, de még be nem szedett követelések | (4) | (3) |

A korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett követelések | 10 | 13 |

Előfinanszírozás nettó hatása | 53 | 24 |

Nettó elhatárolt bevétel | (173) | (75) |

KIADÁSOK |

A még ki nem fizetett tárgyévi kiadások | 178 | 228 |

A korábbi években megállapított, a tárgyévben kifizetett összegek[16] | (155) | - |

Törölt kifizetések | 39 | 12 |

Előfinanszírozás nettó hatása | (353) | (506) |

Nettó elhatárolt kiadás | (31) | 331 |

A KÖLTSÉGVETÉSI ÉV KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE | (3 233) | (3 069) |

Összeegyeztetett tételek – Bevételek

A költségvetési év költségvetési bevétele megfelel az év során megállapított követelésekből befolyt bevételek és a korábbi években megállapított követelésekből befolyt bevételek összegének.

A költségvetési eredményt nem befolyásoló követeléseket tartalmazza a gazdasági eredmény, költségvetési szempontból azonban nem tekinthetők bevételnek, mivel a befolyt összeget átcsoportosítják a tartalékba, és csak tanácsi határozat révén köthető le újra.

A tárgyévben megállapított, de még be nem szedett követeléseket az összeegyeztetés céljából le kell vonni a gazdasági eredményből, mivel nem képezik a költségvetési bevétel részét. Ezzel szemben a korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett követeléseket az összeegyeztetés céljából hozzá kell adni a gazdasági eredményhez.

Az előfinanszírozás nettó hatása a visszafizetett előfinanszírozási összegek elszámolása. Ennek a készpénzbevételnek nincs hatása a gazdasági eredményre.

A nettó elhatárolt bevétel elsősorban az év végi elhatárolás céljából elkülönített összegeket tartalmazza. Csak a nettó hatást – vagyis az előző évből származó elhatárolt bevétel visszaírásával csökkentett tárgyévi elhatárolt bevételt – kell figyelembe venni.

Összeegyeztetett tételek – Kiadások

A még ki nem fizetett tárgyévi kiadások az összeegyeztetés céljából beszámítanak a gazdasági eredménybe, noha nem szerepelnek a költségvetési kiadások között. Ezzel szemben a korábbi években megállapított és a tárgyévben kifizetett összegeket az összeegyeztetés céljából le kell vonni a gazdasági eredményből, mivel a tárgyév költségvetési kiadásaihoz tartoznak, de nem befolyásolják a gazdasági eredményt.

A törölt kifizetésekből származó készpénzbevétel nincs hatással a gazdasági eredményre, de hatással van a költségvetési eredményre.

Az előfinanszírozás nettó hatása a következők kombinációja: a tárgyévben kifizetett – éves költségvetési kiadásként rögzített – új előfinanszírozási összegek, valamint a tárgyévben vagy a korábbi években az elszámolható költségek elfogadása során kifizetett előfinanszírozás elszámolása. Ez utóbbi elhatárolási szempontból kiadásnak minősül, de a költségvetési számlákon nem akként jelenik meg, mivel a kezdeti előfinanszírozás kifizetését már figyelembe vették költségvetési kiadásként annak kifizetése idején.

A nettó elhatárolt kiadások főként az év végi elhatárolási célokra képzett elhatárolásokból állnak, vagyis olyan elszámolható kiadásokból, amelyek az EFA-források kedvezményezettjeinél felmerültek, de amelyeket még nem jelentettek az EFA felé. Csak a nettó hatást – vagyis az előző évből származó elhatárolt kiadás visszaírásával csökkentett tárgyévi elhatárolt kiadást – kell figyelembe venni.

2. A PÉNZÜGYI VÉGREHAJTÁSRÓL SZÓLÓ JELENTÉS

BEVEZETÉS

Korábbi EFA-k

- Az átmeneti intézkedésekről szóló, 2000. július 27-i 1/2000 AKCS-EK tanácsi határozat előírja, hogy a korábbi EFA-k felosztatlan forrásainak egy részét a Cotonoui Megállapodás vonatkozó rendelkezéseivel összhangban, az átmeneti intézkedések alapján előzetesen használják fel.

- A 2001. március 16-i 410/2001 bizottsági határozat – amely az AKCS-országok indikatív programjainak javára történő kiutalásokat rögzíti az AKCS-EK partnerségi megállapodásnak megfelelően – előírja, hogy a korábbi EFA-k felosztatlan forrásait a szóban forgó EFA-k szabályainak és eljárásainak megfelelően legfeljebb 1,2 milliárd EUR összegig a végrehajtásra használják fel. Ez a 9. EFA pénzügyi jegyzőkönyvének hatálybalépése előtti időszakra vonatkozik.

- A 2001. június 15-i 1033/2001 bizottsági határozat az AKCS-EK partnerségi megállapodás pénzügyi jegyzőkönyvének keretén belül rögzítette a regionális programok és az AKCS-n belüli együttműködés javára elosztott forrásokat.

- A 2002. július 11-i 1252/2002 bizottsági határozat egyrészt a 6. és a 7. EFA általános tartalékainak igénybevételével 60 millió EUR-val megnövelte az AKCS-n belüli együttműködésre szánt keretet, másrészt tervbe vette e pótlólagos pénzeszközöknek a 9. EFA pénzügyi jegyzőkönyvének hatálybalépése előtti időszakban való felhasználását a kiindulási EFA esetében alkalmazandó szabályoknak és eljárásoknak megfelelően.

- Végül a 2002. december 23-i 3/2002 AKCS-EK minisztertanácsi határozat a 8. EFA felosztatlan forrásaiból (általános tartalék) 25 millió EUR-t az AKCS-EK partnerségi megállapodásban foglalt regionális együttműködéshez csoportosított át.

- Mivel a 6. EFA 2006-ban, a 7. EFA pedig 2008-ban lezárult, az éves beszámoló ezen EFA-k esetében már nem tartalmaz végrehajtási táblázatot. Az átvitt egyenlegek végrehajtása azonban megtalálható a 9. EFA-ban.

- Akárcsak az elmúlt években, a 2009. évi beszámoló átlátható módon történő bemutatásának biztosítása érdekében az alábbi táblázatok a 8. EFA-n belül elkülönítve szerepeltetik a loméi egyezményekben előírt programozás alapján, illetve a Cotonoui Megállapodásban előírt programozás alapján felhasznált forrásokat. Ez utóbbinál a számlavezetés és -bemutatás az országok vonatkozásában az AKCS-EK partnerségi megállapodás IV. melléklete 3. cikkének (2) bekezdése alapján történt. Ez a cikk az AKCS-országok vonatkozásában a makrogazdasági támogatás, valamint a programok és projektek támogatásának fedezésére egy „A” keretről rendelkezik, az előre nem látott igények – mint például a sürgősségi segély, az adósságenyhítési kezdeményezések, az exportbevételek ingadozásából eredő hátrányos hatások mérséklését szolgáló támogatás – fedezésére pedig egy „B” keretet vezet be[17]. A régiók vonatkozásában az adatok bemutatása az AKCS-EK partnerségi megállapodás 2. fejezetében (regionális indikatív programok és AKCS-n belüli együttműködés) foglaltaknak megfelelően a regionális programozás alapján történt.

- Az AKCS-EK partnerségi megállapodás Ib. mellékletének (a 2008–2013-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret) 4. pontja alapján a 2007. december 31. és a 10. EFA hatálybalépése között fel nem használt egyenlegeket, valamint az alapokra vonatkozóan visszavont összegeket átcsoportosították a 9. EFA-ba annak érdekében, hogy biztosítsák az uniós igazgatás cselekvőképességét, és hogy a 10. EFA hatálybalépéséig fedezzék a folyamatban lévő projektek folytatásához szükséges költségeket.

10. EFA

Az Európai Közösség tagállamai, valamint az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) államok által Cotonouban 2000. június 23-án aláírt AKCS-EK partnerségi megállapodás 2003. április 1-jén lépett hatályba. A Cotonoui Megállapodást módosította az ugyanezen felek között 2005. június 25-én Luxemburgban aláírt megállapodás.

Az Európai Unió és a tengerentúli országok és területek (TOT) társulásáról szóló, az Európai Unió Tanácsa által 2001. november 27-én elfogadott 2001/822/EK határozat 2001. december 2-án lépett hatályba. Ezt a határozatot 2007. március 19-én módosította a 2007/249/EK határozat.

A módosított Cotonoui Megállapodással összhangban a 2008–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret értelmében nyújtandó közösségi támogatás finanszírozásáról szóló, az Európai Közösség tagállamai kormányainak képviselői által 2006. július 17-én elfogadott belső megállapodás 2008. július 1-jén lépett hatályba.

A Cotonoui Megállapodás alapján az AKCS-államoknak és TOT-oknak nyújtott közösségi támogatást a második időszakban (2008–2013) a 10. EFA-ból finanszírozzák, összesen 22 682 millió EUR értékben, amelyből:

- 21 966 millió EUR jut az AKCS-államoknak a módosított Cotonoui Megállapodás Ib. mellékletében foglalt többéves pénzügyi kerettel összhangban;

- 286 millió EUR-t a TOT-oknak tartanak fenn, a TOT-ok és az Európai Közösség társulásáról szóló, módosított tanácsi határozat IIAa. mellékletével összhangban;

- és 430 millió EUR jut a Bizottságnak a 10. EFA forrásai programozásával és végrehajtásával járó költségek finanszírozására, a belső megállapodás 6. cikkével összhangban.

A 10. EFA hatálybalépésének napján a fenti összegek kiegészültek a maradványösszegekkel, valamint a 9. EFA-t megelőző alapok keretében az elsődleges mezőgazdasági termékek exportjából származó bevételek stabilizálását biztosító rendszer (STABEX) visszavont kötelezettségvállalásaival. Ezeket az egyenlegeket és visszavont kötelezettségvállalásokat a módosított Cotonoui Megállapodással és a belső megállapodással összhangban használják fel és kezelik.

A 10. EFA AKCS-államokra és régiókra jutó allokációi (EUR-ban):

- 15 300 millió EUR a nemzeti indikatív programokra, ebből:

- 13 500 millió EUR az „A” keretre, ebből 12 385 millió EUR-t nyitottak meg, amelyből 33 millió EUR-t a regionális allokációkhoz csoportosítottak át (MTR régió–PALOP). Ezenkívül a Stabex visszavont kötelezettségvállalásaiból származó 26 millió EUR-val növelték Szenegál „A” keretét;

- 1 800 millió EUR a „B” keretre, ebből az eredeti allokáció 601 millió EUR, 1 199 millió EUR pedig az előre nem látható szükségletekre elkülönített tartalék (amit az éves FLEX és az ad hoc sebezhetőségi FLEX-mechanizmus, valamint az élelmiszerár-válság megoldásának finanszírozására használnak fel);

- 1 783 millió EUR a regionális indikatív programokra, valamennyi allokációt megnyitották;

- 2 700 millió EUR AKCS-n belüli allokáció, ebből 2 330 millió EUR-t nyitottak meg;

- 683 millió EUR a nemzeti és regionális indikatív programok időközi és záró felülvizsgálatát követő allokációkra szánt tartalék.

- A 10. EFA le nem hívható teljesítménytartaléka

A 10. EFA 2008. július 1-jei hatálybalépése óta a fennmaradó egyenlegeket, valamint a 9. és korábbi EFA-k projektjeihez kapcsolódó, visszavont összegeket átcsoportosítják a 10. EFA teljesítménytartalékába. Ez alól kivételt képeznek a Stabex-pénzeszközök és a 9. EFA igazgatási keretösszege. Ez a tartalék csak a 10. EFA-ra alkalmazandó belső megállapodás 1. cikkének (4) bekezdésében meghatározott feltételek teljesülése esetén használható fel.

A tartalék 2010. december 31-i állapotával kapcsolatos részleteket (millió EUR) az alábbi táblázat tartalmazza:

A 10. EFA le nem hívható tartalékába átcsoportosított összegek: | 318 |

plusz a visszavont, de még át nem csoportosított kötelezettségvállalások 2010.12.31-én: | 22 |

mínusz a Tanács által Szudán számára a 2010. július 12-i 2010/406/EU tanácsi határozattal megszavazott összegek: | -150 |

A tartalék rendelkezésre álló összege (AKCS+TOT): | 190 |

A 10. EFA Stabex-tartaléka

A Stabex-számlák megszüntetését követően a fel nem használt, illetve visszavont kötelezettségvállalásokat a 10. EFA Stabex „A keret” tartalékába (10. EFA belső megállapodása 1. cikkének (4) bekezdése), majd az érintett országok nemzeti indikatív programjába csoportosítják át.

A visszavont kötelezettségvállalások és átcsoportosítások 2010.12.31-i helyzete (millió EUR):

Érintett ország | Stabex „A keret” tartalék | „A” keret |

Kamerun | 2,28 |

Jamaica | 0,06 |

Lesotho | 3,44 |

Szenegál | 26,31 |

Összesen | 5,78 | 26,31 |

10. EFA társfinanszírozás

A 10. EFA keretében társfinanszírozás-átcsoportosítási megállapodásokat írtak alá a tagállamokkal; összesen 74,83 millió EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzatot nyitottak meg, ez a kifizetési előirányzatoknál 54,38 millió EUR beszedett összegnek felel meg.

A társfinanszírozási előirányzatok 2010. december 31-i helyzetét az alábbi táblázat mutatja (millió EUR):

Kötelezettségvállalási előirányzatok | Kifizetési előirányzatok |

Társfinanszírozás – „A” keret | 61,12[18] | 52,85 |

AKCS-n belüli társfinanszírozás | 12,15 | 0,64 |

Társfinanszírozás – Igazgatási kiadások | 1,56 | 0,89 |

74,83 | 54,38 |

Az elhatározott, lekötött és kifizetett összegekre vonatkozó alábbi táblázatok nettó adatokat tartalmaznak.

Az államok és eszközök szerinti bontást a melléklet tartalmazza.

2.1 ALLOKÁCIÓK

[pic]

[pic]

[pic]

2.2 ÖSSZEVONT PÉNZÜGYI BESZÁMOLÓ

[pic]

[pic]

[pic]

[pic]

[pic]

2.3. IGAZGATÁSSAL KAPCSOLATOS EGYÉB INFORMÁCIÓK

Olasz társfinanszírozás (ITA COF) (1985)

Az Európai Bizottság 1985-ben megállapodást írt alá az olasz kormánnyal a Bizottság által kezelt fejlesztési projektek társfinanszírozásáról.

A megállapodást ezt követően az olasz kormány és a fejlesztésért felelős biztos közötti levélváltások alapján több ízben, legutóbb 2004. december 31-ig meghosszabbították.

A Bizottság ezt követően az E/1588/2004 írásbeli eljárás útján határozatot hozott a társfinanszírozási keretmegállapodás végrehajtásáról. A határozat megállapítja a megállapodás keretében tett kötelezettségvállalások költségvetési és szabályozási keretét. Ennek szellemében a Bizottság határozata előírja, hogy a Bizottság a társfinanszírozást az EFA pénzügyi szabályzatában megállapított rendelkezéseknek megfelelően hajtja végre. E határozat értelmében