A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK a távérzékelési alkalmazások megvalósításáról és a 78/2008/EK tanácsi rendelet alapján erre fordítható pénzügyi erőforrások felhasználásáról /* COM/2013/0553 final */





A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK a távérzékelési alkalmazások megvalósításáról és a 78/2008/EK tanácsi rendelet alapján erre fordítható pénzügyi erőforrások felhasználásáról 1. Bevezetés A mezőgazdasági területek használatára és a szántóföldi növények állapotára vonatkozó részletes információk elengedhetetlenek a terméshozam minőségének és a mezőgazdasági termelésnek az előrejelzéséhez. Ezek az információk különösen jól hasznosíthatók a piacfelügyelet és az egységes közös piacszervezés keretében hozott kapcsolódó piaci intézkedések irányítása céljára. Ezzel összefüggésben az Európai Unió jelentős erőfeszítéseket tett a távérzékelési alkalmazásokkal kapcsolatos innovatív technológiák és modellek kidolgozása és továbbfejlesztése érdekében. Az eddig összegyűjtött tapasztalat azt mutatja, hogy távérzékeléssel olyan, független és minőségileg színvonalas információk birtokába lehet kerülni, amelyek a hagyományos mezőgazdasági statisztikák és előrejelzési rendszerek révén nem szerezhetők be. A távérzékelési tevékenységek jogi keretét a 78/2008/EK tanácsi rendelet[1] rögzíti a 2008–2013-as időszakra. Az e szabályozási keret alapján támogatott távérzékelési alkalmazások – különféle termékek formájában – hasznos információkkal szolgálnak a Bizottság, az érintett tagállamok, a kutatóintézetek és az egyéb felhasználók számára. Létrehozása óta a rendszer folyamatos fejlesztés alatt áll. Elsődleges célján túlmenően, amely a terméshozam és a termésmennyiség előrejelzése, a rendszer más, az uniós mezőgazdaság szempontjából szintén fontos területekről – például az éghajlatváltozásról – is értékes adatokat szolgáltat. A 78/2008/EK rendelet 4. cikke értelmében a Bizottság legkésőbb 2013. július 31-ig záró jelentést terjeszt elő a távérzékeléssel kapcsolatban megvalósult intézkedések végrehajtásáról és a rendelet címén rendelkezésre bocsátott források felhasználásáról. A jelentés elkészítésénél célként fogalmazódott meg, hogy az intézkedések a Közös Agrárpolitika (KAP) keretében 2013. december 31. után továbbfolytatódjanak. A jelentés kidolgoz egy lehetséges forgatókönyvet az Európai Unióban meglévő MARS terméshozam-előrejelző rendszer fenntartására és hatókörének világméretű bővítésére, aminek célja egyfelől az uniós terméshozam-előrejelzés javítása, másfelől a G20 mezőgazdasági miniszterei által indított nemzetközi kezdeményezések előmozdítása. 2. A MARS terméshozam-előrejelző rendszer A MARS terméshozam-előrejező rendszer (Mars Crop Yield Forecasting System, MCYFS) 1988-ban született meg a terméshozam és termésmennyiség előrejelzésére szolgáló tízéves kísérleti projektként. A tevékenység, amelyet akkoriban távérzékeléses mezőgazdasági monitoring névvel illettek (angolul: Monitoring Agriculture with Remote Sensing, rövidítve: MARS) elsősorban arra irányult, hogy meteorológiai elemzések, terménynövekedés-szimulációs agrometeorológiai mutatók, kis felbontású műholdas adatok és statisztikai elemzések alapján meg lehessen becsülni a különféle növények hozamát és termelési volumenét az Európai Unióban. 1999-től az 1445/2000/EK határozat[2] vált e tevékenység jogalapjává, először az 1999–2003-as időszakra, majd a 2066/2003/EK határozattal[3] történő meghosszabbítás után a 2004–2007-es időszakra is. 2008-tól 2013-ig a tevékenység végrehajtására a 78/2008/EK tanácsi rendelet alapján kerül sor. Az MCYFS a Közös Kutatóközpont (JRC) Környezetvédelmi és Fenntarthatósági Intézetének (IES) AGRI4CAST cselekvése keretében üzemel. Az MCYFS egy összetett, integrált elemző eszköz, amely a rendeletben megjelölt célkitűzéseket, azokon belül pedig a haszonnövények állapotának és hozamának, valamint a mezőgazdasági termelésnek a nyomon követését szolgálja. A rendszer több, egymástól független modulból áll: ezek integrált működése teszi lehetővé a növények viselkedésének nyomon követését és a terméshozam előrejelzését. Technikai szempontból az MCYFS a következőkből áll: 1) meteorológiai adatbázis fenntartása (lásd a rendelet 1. cikke (2) bekezdésének a) pontját); 2) agrometeorológiai modellek alkalmazása (lásd az 1. cikk (2) bekezdésének d) pontját); 3) kis felbontású műholdas adatok feldolgozása (lásd az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontját); 4) a főbb haszonnövényekre vonatkozó, az EU területére kiterjedő országos szintű statisztikai elemzések és terméshozam-előrejelzések (lásd az 1. cikk (2) bekezdésének b) pontját), valamint megjelenítési eszközök. Az MCYFS működése kiterjed az egész európai kontinensre, a Maghreb országaira és Törökországra. A szimulációs modellek a következő növényeket foglalják magukban: közönséges búza, durumbúza, őszi és tavaszi árpa, kukorica, repce, napraforgó, burgonya, cukorrépa, legelők, rizs és egyéb gabonafélék. 1) Meteorológiai adatbázis Az Európa különböző részein található meteorológiai állomásokból meteorológiai adatok kerülnek összegyűjtésre: az adatok minőségellenőrzésen és további feldolgozáson esnek át, majd végül elemzik őket. Ez a meteorológiai adatbázis önmagában is alkalmas kockázati figyelmeztetések kiadására (például annak érzékelésére, hogy az adott hónapban rendkívüliek az időjárási viszonyok). Ezenkívül a Középtávú Időjárási Előrejelzések Európai Központja időjárás-előrejelzési adatainak elemzése nyomán helyzetjelentések készülnek a mezőgazdasági termelést érintő időjárási viszonyokról. 2) Agrometeorológiai modellek a terményynövekedés-szimuláció szolgálatában A meteorológiai adatokból kiindulva, agrometeorológiai modellek futtatásával becslések készülnek a haszonnövények biomassza-terméléséről. Ennek eszközei: a Crop Growth Monitoring System (a WOFOST [World Food Study] modell európai léptékű változata), a legelőkre alkalmazott LINGRA modell és a rizsre vonatkozó WARM (Water Accounting Rice Model) modell. A szimulációhoz további információkat, például a talaj paramétereit, a haszonnövények idénynaptárát, a termesztési szokásokat és a haszonnövények paramétereit is fel kell használni. Ebben a szakaszban nagy számban állíthatók elő haszonnövény-specifikus mutatók, illetve előrejelzési tényezők (pl. potenciális biomassza), amelyek statisztikai elemzésével azután terméshozam-előrejelzések készíthetők. Ezek a tényezők a haszonnövények állapotának értékeléséhez (a rendelet 1. cikke (1) bekezdésének b) pontja) is hasznosak. E munka eredményeképpen például térképek készíthetők a haszonnövények egyes szakaszaiban jelentkező szélsőséges hőmérsékletek előfordulásáról, szimulálható a biomassza- és gabonatermelés, továbbá megbecsülhetők a talaj nedvességtartalékai, a haszonnövényeknek egy adott hónapbeli fejlődési stádiuma és bármely agrometeorológiai mutatónak a vegetációs időszakban tapasztalt, az adott évtizedre vagy időszakra számított hosszú távú átlaghoz viszonyított eltérése. 3) Kis felbontású műholdas adatok A rendszert minden szinten távérzékelési alkalmazások táplálják, melyek hozzájárulnak a mezőgazdasági előrejelzési modellek tökéletesítéséhez és a regionális szintű modellek kidolgozásához. A meteorológiai állomások által szolgáltatott adatokon felül meteorológiai műholdaktól származó adatok (pl. a műholdak által 5 km-es felbontással mért sugárzás) is felhasználásra kerülnek. A távérzékeléssel nyert információ feldolgozásra kerül, s ezáltal olyan, „mért” növényzeti mutatók állíthatók elő, amelyek összevethetők az agrometeorológiai mutatókkal, és felhasználhatók statisztikai elemzés céljára. Mindez kis és közepes felbontású műholdas érzékelők – SPOT Vegetation/NOAA-AVHRR (kb. 1 km-es felbontás) és MODIS (kb. 300–500 m-es felbontás) – felhasználásával történik[4]. 4) Statisztikai elemzés A meteorológiai adatbázisból, az agrometeorológiai adatbázisból és a távérzékelési adatbázisból nyert mutatókat összevetik a terméshozam-adatsorokkal, és statisztikai eszközökkel (pl. regresszió vagy forgatókönyv-elemzés) elemzik. Végeredményként mennyiségi terméshozam-előrejelzéseket kapunk: ezeket – a fent említett eredmények elemzésével együtt – közzéteszik a MARS hírleveleiben. A rendszerben rendelkezésre álló adatok hosszú időre – 1975-ig – nyúlnak vissza. 5) Megjelenítési eszközök és eredmény-terjesztés Az egyes (meteorológiai, agrometeorológiai, illetve távérzékelési) adatbázisokból a felhasználók különféle információs eszközökkel nyerhetnek ki adatokat. Az AGRI4CAST fenntart egy internetes portált, ahol a távérzékelési adatok áttekinthetők és letölthetők, és egy másik portált, ahol a meteorológiai és agrometeorológiai információk elektronikus térképek formájában megtekinthetők és letölthetők. A haszonnövények állapotáról és a terméshozam-becslésekről készült elemzések szintén letölthetők. A felsorolt elemek felhasználásával hírlevelek és az éghajlati viszonyokra vonatkozó eseti tanulmányok készülnek (lásd az 1. cikk (2) bekezdésének c) pontját). Ezekben elemzések jelennek meg a haszonnövényeknek a különböző uniós térségekben tapasztalható állapotáról, továbbá időjárási és növényfejlődési mutatókat ábrázoló térképek és terméshozam-előrejelzések találhatók bennük. A MARS hírlevele a fő vegetációs időszakban rendszeresen megjelenik papír alakban és az interneten. 3. Végrehajtás 3.1. Általános végrehajtás Annak érdekében, hogy az operatív szolgáltatások a 78/2008/EK tanácsi rendeletnek megfelelően a 2008–2013-as időszakban továbbműködhessenek, új projekt indult MARSOP3 néven. A projekt fő célja, hogy az európai mezőgazdasági termelés és terméshozam nyomon követésére alkalmas, közel valós idejű operatív termékeket nyújtson a JRC-nek. 2007 augusztusában az Európai Unió Hivatalos Lapjának kiegészítő kiadványában pályázati felhívást tettek közzé (Operational activities for MARS actions -MARSOP3- [A MARS operatív feladatainak ellátása] 2008–2013, 2007/S 154-191094 sz. szerződési hirdetmény). Az I. tételre (meteorológiai adatok) és a II. tételre (műholdas adatok beszerzése és feldolgozása) adott ajánlatok értékelése és a közbeszerzésekkel foglalkozó tanácsadó csoport kedvező véleménye nyomán szerződés jött létre az Alterra BV által vezetett konzorciummal. A JRC az e szerződés alapján nyújtott operatív termékekre támaszkodva elemzi a haszonnövények állapotát, és becsléseket készít a várható terméshozamról és termelésről. Ez az információ a tagállamok és a nagyközönség rendelkezésére áll. 3.2. Végrehajtás a 78/2008/EK tanácsi rendelet 1. cikke tekintetében A 78/2008/EK tanácsi rendelet 1. cikke rögzíti a távérzékelési intézkedések végrehajtásának célkitűzéseit (1. cikk (1) bekezdés), és részletezi a meghozandó intézkedéseket (1. cikk (2) bekezdés). A könnyebb eligazodás érdekében az intézkedések végrehajtásának leírása az 1. cikk szerkezetét követi. 3.2.1. A végrehajtott intézkedések céljai (1. cikk (1) bekezdés) 1. cikk (1) bekezdés a) pont: az agrárpiacok irányítása A tevékenység valamennyi tagállamot és az EU-val szomszédos országokat független, naprakész, tudományosan megalapozott és nyomon követhető terméshozam-előrejelzésekkel látja el meghatározott szántóföldi növények vonatkozásában. Ezeket az információkat a Bizottság szolgálatai a következő fő célokra használják: 1) a haszonnövény-kínálati mérlegek aktualizálása; 2) a tagállamokban és a régiókban uralkodó éghajlati viszonyoknak és az egyes időjárási események lehetséges hatásainak értékelése (pl. késői fagy hatása); 3) haszonnövények állapotának nyomon követése harmadik országokban. Az AGRI4CAST terméshozam-előrejelzései az Eurostat előzetes becslési rendszerébe (Early Estimate System) is belekerülnek. A Bizottság szolgálatai fontos értékként tartják számon az AGRI4CAST által szolgáltatott eredmények függetlenségét és megbízhatóságát. A terménynövekedési mutatókkal végzett statisztikai elemzések átláthatók, nyomon követhetők és minden év minden növényszimulációja esetében tárolásra kerülnek. E modellek mindegyike esetében kiszámításra kerülnek bizonyos statisztikai mutatók (például a különböző megbízhatósági intervallumok átlagos négyzetes gyökeltérése, szórás). Az előrejelzési időszak végén hibaelemzés készül: a terméshozam-előrejezéseket összevetik a ténylegesen megfigyelt hozamokkal, miáltal számszerűsíthető az előrejelzési hiba és mérhető az előrejelzés teljesítménye. Tájékoztatásul: az általános hibaarány – az időszak végi előrejelzés abszolút százalékos hibájának az EU 27 tagállamára, valamennyi hónapra és valamennyi gabonafélére számított átlaga – 2007-ben 1,6%, 2008-ban –3,3%, 2009-ben –1,2%, 2010-ben pedig 1,2% volt, ahol a negatív értékek a bejelentett hozamok alábecsülését, a pozitív értékek pedig azok túlbecsülését jelentik (a 2009. és 2010. évi bejelentett hozamok előzetes adatok). 1. cikk (1) bekezdés b) pont: a haszonnövények állapotának nyomon követése és becslések készítése Azon túlmenően, hogy terméshozam-előrejelzések készülnek, a növények állapota is szoros nyomon követés tárgya az egész vegetációs időszak folyamán. A meteorológiai és távérzékelési információkat elemzik, és a haszonnövényekre vonatkozó releváns információkkal együtt értelmezik, a biofizikai modellezés eredményeinek felhasználásával (pl. hogyan hat egy hőhullám, száraz időszak vagy hidegsokk a növény egy adott fejlődési szakaszában). Ezenkívül a terménynövekedési modell eredményei közvetlenül felhasználásra kerülnek a termények állapotának felmérésére (pl. a levélterület-index vagy a biomassza szimulálásával). Ez a nyomon követés az EU területére terjed ki, és a rendszer által számon tartott haszonnövények összességére vonatkozik. 1. cikk (1) bekezdés c) pont: a becslésekhez való hozzáférés elősegítése A JRC és a MARSOP3 konzorcium által fenntartott honlapok révén szabadon hozzáférhetők a különböző eredmények. A MARSOP honlap az információk széles körét hozzáférhetővé teszi (az alkalmazott távérzékelési intézkedések eredményei, a terménynövekedési modellek eredményei, hivatkozások a hírlevelekre). A műholdas adatok és képek egy képszerveren kerülnek elhelyezésre, ahol az adatok megtekinthetők és letölthetők. A MARSOP honlap meteorológiai adatok igénylésére és letöltésére is módot ad. 1. cikk, (1) bekezdés, d) pont: az agrometeorológiai rendszer technológiai támogatásának biztosítása A JRC állandó technikai támogatással gondoskodik a rendszer működésének folytonosságáról és az alkalmazott módszertanok tudományos alaposságáról. E módszertanokhoz tartozik a meteorológiai adatok raszteres interpolációja, a haszonnövények viselkedésének a távérzékeléses mérési eredmények deriválásával történő leírása vagy a terméshozam-becsléseket lehetővé tevő statisztikai elemzések. 3.2.2. Végrehajtandó intézkedések (1. cikk (2) bekezdés) 1. cikk (2) bekezdés a) pont: meteorológiai és műholdas adatok összegyűjtése és megvásárlása A meteorológiai adatok összegyűjtése és megvásárlása keretében több mint 3500 állomásból töltenek naponta információkat és időjárási paramétereket az MCYFS rendszerbe. Ez a szolgáltatás folyamatosan rendelkezésre áll. Ezenkívül kis és közepes felbontású (1 km-től 300 m-ig terjedő pixelméretű) műholdaktól származó, szabadon hozzáférhető távérzékelési adatok beszerzésére, tárolására, további feldolgozására és elemzésére is sor kerül. 1. cikk (2) bekezdés b) pont: téradat-infrastruktúra és honlap A téradat-infrastruktúra a téradatok beszerzéséhez, feldolgozásához, terjesztéséhez, felhasználásához, karbantartásához és tárolásához szükséges technológiát, szabványokat, emberi erőforrásokat és kapcsolódó tevékenységeket foglalja magában. Az infrastruktúra az MCYFS rendszerrel együtt, a JRC munkatársai és a MARSOP3 projekten dolgozó szerződéses munkatársak közreműködésével került kialakításra. Az infrastruktúra egész Európáról különböző léptékű téradathalmazokat szolgáltat. Az adatokat a haszonnövények állapotának nyomon követéséhez és a termés előrejelzéséhez szükséges módon feldolgozzák. A különböző forrásokból (pl. távérzékelés) származó eredmények és információk különböző honlapokon és internetes portálokon férhetők hozzá. Az infrastruktúra megfelel az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról szóló irányelvben[5] meghatározott keretnek: A téradatok földrajzi hivatkozásai az INSPIRE vetítési rendszere szerint vannak megadva, a metaadatok leírása pedig az INSPIRE alapelveit követi, és a későbbiekben még harmonizáltabbá fog válni. Az MCFYS egy, az INSPIRE követelményeinek megfelelő geoportál révén meg fogja osztani az adatbázisban rendelkezésre álló, az MCYFS időjárási, növénytermesztési és távérzékelési adataiból kivonatolt téradathalmazt. 1. cikk (2) bekezdés c) pont: eseti tanulmányok az éghajlati viszonyokról A rendszer lehetővé teszi az éghajlati viszonyokra vonatkozó eseti tanulmányok készítését, mivel információk széles köre áll rendelkezésre valamennyi releváns tényezőről. A 78/2008/EK tanácsi rendelet alapján a Bizottság számára jelentések készültek a szélsőséges időjárási események által a haszonnövényekre gyakorolt, uniós szinten vagy akár egy-egy régió szintjén jelentkező hatásokról. 1. cikk, (2) bekezdés, d) pont: az agrometeorológiai és ökonometriai modellek aktualizálása A rendszernek nemcsak az operatív működését kell fenntartani, hanem folyamatosan aktualizálni kell a modelleket és a kapcsolódó adatbázisokat. Az adatbázis jelenleg három terabájtnyi információt tartalmaz. A tanácsi rendelet hatálybalépése óta jelentős fejlesztések történtek: a meteorológiai állomások hálózata bővült, s ezáltal jobb lett a nyomonkövetési rendszer; a térbeli elemzéshez használt raszter felbontása 50 km x 50 km-ről 25 km x 25-km-re javult; a haszonnövényekhez kapcsolódó modelleket újrakalibrálták; az adatbázisnak és a szoftvernek pedig kijött egy új verziója. 4. Termékek és eredmények A Bizottság, a tagállamok és az egyéb érdekelt felek megkapják a munka különböző termékeit, vagyis egyfelől a jelentéseket és a hírleveleket, másfelől az információs szolgáltatásokat és az adatokat. Mindezen termékek rendelkezésre állnak elektronikus formában (a rendelet 2. cikke), és egy részük papíron is. Jelentések és hírlevelek A haszonnövények nyomon követéséről kiadott európai hírlevél közel valós időben és operatív összefüggésben közöl információkat és elemzéseket a haszonnövények növekedésének nyomon követéséről és a terméshozam előrejelzéséről. A hírlevél az Európai Unió és a vele szomszédos térségek (Maghreb, fekete-tengeri térség) országaival foglalkozik. A kiadványnak a következő haszonnövények képezik tárgyát: közönséges búza, durumbúza, őszi árpa, tavaszi árpa, kukorica, repce, napraforgó, cukorrépa és burgonya. Évente hatszor teljes körű elemzés jelenik meg az interneten, amit a terméshozam-becslés évi két-háromszori aktualizálása egészít ki. A legelőkről és a rizsről külön uniós hírlevelek készülnek. A teljes körű elemzéseket közreadó hírleveleken kívül további kiadványok jelennek meg (évente 10–12 alkalommal) az agrometeorológiai feltételek aktualizálása és felülvizsgálata céljából. Mindezen kiadványok elérhetők az interneten, és papíron is igényelhetők. Információs szolgáltatások és adatok A MARSOP internetes megjelenítő alkalmazása és weboldalai igen sokféle információt tesznek hozzáférhetővé arról, hogy az aktuális idény során hogyan alakul a mezőgazdasági termelés Európában és más, mezőgazdasági szempontból jelentős térségekben. A rendelkezésre álló termékek között szerepelnek: megfigyelésen és numerikus időjárási modelleken alapuló, időjárási mutatókat ábrázoló grafikonok és térképek, agrometeorológiai modelleken alapuló, növényfejlődési mutatókat ábrázoló grafikonok és térképek, valamint távérzékeléssel nyert képeken alapuló, a vegetációs indexeket és az összes szárazanyagot ábrázoló grafikonok és térképek. 5. A költségvetési források felhasználása Kiadások – 05.080300 jogcím: a 78/2008/EK rendelet végrehajtása 2008 || 97 298 EUR 2009 || 2 370 340 EUR 2010 || 1 414 851 EUR 2011 || 1 443 813 EUR 2012 || 1 449 048 EUR 2013 (tervezett összeg) || 1 570 734 EUR ÖSSZESEN || 8 346 084 EUR 6. Záró észrevételek és kilátások A MARS rendszer hatékonyan és kellő időben szolgáltatott információkkal és objektív adatokkal járul hozzá a KAP döntéshozatali folyamatához. Elsődleges célján túlmenően, amely a terméshozam és a termésmennyiség előrejelzése, a rendszer más, az uniós mezőgazdaság szempontjából szintén fontos területekről – például az éghajlatváltozásról – is értékes adatokat szolgáltat. A MARS agrometeorológiai rendszer és a távérzékelési alkalmazások – különféle termékek formájában – hasznos információkkal szolgálnak nemcsak a Bizottság, hanem az érintett tagállamok, a kutatóintézetek és az egyéb felhasználók számára is. A Bizottság tehát – a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és nyomon követéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó COM(2011) 628 javaslat előterjesztése révén, az annak 22. cikkében foglaltak értelmében – az MCFYS továbbfolytatását szorgalmazza. A javaslatot illetően egyébként június 26-án politikai megállapodás született az intézmények között. A MARS terméshozam-előrejelző rendszer további tevékenységekkel egészülhetne ki annak érdekében, hogy jobban igazodjon a KAP igényeihez, tekintettel a KAP fejlődésére és a globális gazdasági környezet változásaihoz való alkalmazkodására. Ezzel összefüggésben le kell szögezni, hogy az uniós döntéshozatal helyes működéséhez és hatékonyságához nélkülözhetetlen a független és megbízható, globális léptékű információk megléte. Lehetséges új tevékenységek: 1. az MCYFS kiterjesztése a világ más jelentős termőterületeire és további releváns haszonnövényekre; 2. a modellezési eszköz kiterjesztése további, az Európai Unióban termesztett haszonnövényekre (pl. rozs, zab, tritikálé, cukornád, szójabab); 3. a legeltetési rendszerek modellezésének teljesebbé tétele olyan módon, hogy a biomassza-termelést mennyiségileg meg lehessen becsülni. Az 1. ponthoz kapcsolódik a GLOBCAST (GLOBal Crop Monitoring and ForeCASTing) elnevezésű, 2014-ig tartó projekt. A GLOBCAST projekt annak tanulmányozására irányul, hogy az MCYFS mennyiben terjeszthető ki a világ más területeire (a Független Államok Közösségének országai, Argentína, Brazília, Kína, India, Ausztrália, Kanada és az Egyesült Államok) és az MCYFS-be bevont haszonnövényeken (búza, árpa, repce, cukornád és burgonya) kívül olyan további haszonnövényekre – pl. szójabab, rizs és cukornád –, amelyek globális jelentőségűek és érintik a belső piacunkat. A GLOBCAST projekt keretében költségelemzés készül a rendszernek más területekre és haszonnövényekre való kiterjesztéséről: ennek alapján születik döntés az MCYFS esetleges kiterjesztéséről. A kiterjesztésnek ugyanaz a jogalapja, mint az MCYFS-nek, nevezetesen a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és nyomon követéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó COM(2011) 628 javaslat 22. cikke. Amennyiben a MARS terméshozam-előrejelző rendszer Európán kívüli termőterületekre és olyan további haszonnövényekre is kiterjedne, amelyek az uniós élelmiszerbiztonság és az élelmiszerhiányra való nemzetközi szintű reagálás szempontjából fontosak, ez javítaná azon információk minőségét, amelyek a belső piac irányításához szükségesek. Ugyanakkor a G-20 élelmezésbiztonsággal és áringadozással kapcsolatos kezdeményezését is jelentősen előmozdítaná, különösen azon mezőgazdasági piaci információs rendszer (Agriculture Market Information System, AMIS) kialakítása tekintetében, amely a élelmiszerárak ingadozásáról és a mezőgazdaságról szóló, a G-20 mezőgazdasági miniszterei által elfogadott cselekvési tervben[6] szerepel. Ezáltal pedig bővülne a haszonnövény-termelésre vonatkozó nemzeti, regionális és globális léptékű, pontos és naprakész előrejelzések készítésére és terjesztésére fordítható kapacitás. Jelenleg folyamatban van a Copernicus programmal (földfelszíni komponens) való szinergiák kialakítása a MARS terméshozam-előrejelző rendszer számára hasznos műholdas adatok beszerzése és előzetes feldolgozása tekintetében. [1] A Tanács 2008. január 21-i 78/2008/EK rendelete a közös agrárpolitika keretében kidolgozott távérzékelési alkalmazások segítségével a Bizottság által a 2008–2013 közötti időszakban meghozandó intézkedésekről, HL L.25.. 2008.1.30., 1. o. [2] Az Európai Parlament és a Tanács 2000. május 22-i 1445/2000/EK határozata az 1999–2003 közötti agrárstatisztikákhoz a légi felmérés és a távérzékelés technikáinak alkalmazásáról, HL L 163., 2000.7.4., 1. o. [3] Az Európai Parlament és a Tanács 2003. november 10-i 2066/2003/EK határozata az 1999–2003 közötti agrárstatisztikákhoz a légi felmérés és a távérzékelés technikáinak folytatólagos alkalmazásáról, HL L 309., 2003.11.26., 9. o. [4] A SPOT a „Satellite Pour l'Observation de la Terre”, a NOAA a „National Oceanic and Atmospheric Administration” (az Egyesült Államok Nemzeti Éghajlati Adatközpontja), az AVHRR az „Advanced very high Resolution Radiometer”, a MODIS pedig a „Moderate Resolution Imaging Spectroradiometer” kifejezés rövidítése. [5] Az Európai Parlament és a Tanács 2007. március 14-i 2007/2/EK irányelve az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról, HL L 108., 2007.4.25., 1. o. [6] http://agriculture.gouv.fr/IMG/pdf/2011-06-23_-_Action_Plan_-_VFinale.pdf