EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2016.1.19. COM(2016) 5 final A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK A hetedik keretprogram utólagos értékeléséről szóló, a magas szintű szakértői csoport által készített jelentésre adott válaszról {SWD(2016) 1 final}

{SWD(2016) 2 final}



A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK A hetedik keretprogram utólagos értékeléséről szóló, a magas szintű szakértői csoport által készített jelentésre adott válaszról 1. Bevezetés Az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) (hetedik keretprogram) szóló határozat szerint 2015 végéig független szakértők a keretprogram alapjait, végrehajtását és eredményeit vizsgáló külső értékelést készítenek. E célból 2014 szeptemberében létrejött egy magas szintű szakértői csoport, amely 2015. november 19-én nyújtotta be jelentését a Bizottságnak. Ez a közlemény a magas szintű szakértői csoport megállapításait és ajánlásait, valamint a Bizottság válaszait tartalmazza. A közleményt szolgálati munkadokumentum kíséri, amelyben a Bizottság szolgálatai – a minőségi jogalkotásra vonatkozó követelményeknek megfelelően – értékelik a hetedik keretprogram eredményességét, hatékonyságát, relevanciáját, koherenciáját és uniós hozzáadott értékét. 55 milliárd EUR összegű megszavazott költségvetésével a hetedik keretprogram volt a világ egyik legnagyobb transznacionális, kompetitív KTF-programja. Elsősorban a tudományra összpontosított, azon belül is főként a kutatási együttműködés és a kiválóság előmozdítására. A keretprogram utolsó éveiben nagyobb hangsúlyt kapott az innováció és a kis- és középvállalkozások (kkv-k) részvétele. A támogatások odaítélésének és kezelésének megkönnyítése érdekében a Bizottság az adminisztratív teher csökkentését célzó intézkedéseket is bevezetett. 2. A hetedik keretprogram eredményeire vonatkozó fő megállapítások A hetedik keretprogram azzal támogatta a kiválóságot, hogy több mint 25 000 magas szintű, több tudományágat átfogó, kutatási együttműködésen alapuló projektbe vonta be a legkiemelkedőbb kutatókat az Unióból és az Unión kívülről egyaránt, és ennek eredményeképp világszínvonalú kutatási eredmények születtek. Mivel azonban e projektek 50 %-a még jelenleg is folyamatban van, a hetedik keretprogram utólagos értékelése nem adhat teljes képet a keretprogram eredményeiről és hatásairól. A hetedik keretprogram körébe tartozó projektek nyomán eddig 170 000 publikáció látott napvilágot. A rangos folyóiratokban megjelent publikációk aránya meghaladja mind az uniós, mind az egyesült államokbeli átlagot. A keretprogram projektjei eddig több mint 1700 szabadalmat és 7400 kereskedelmi hasznosítást eredményeztek. A hetedik keretprogram az Európai Kutatási Tanács (EKT) útján támogatta az úttörő jellegű kutatást. A legrangosabb tudományos folyóiratokban megjelent, az EKT támogatását megemlítő publikációk száma, valamint az EKT támogatottjai által elnyert Nobel-díjak és Fields-érmek száma is mutatja, hogy az EKT általi támogatás a tudományos kiválóság jelévé vált. A hetedik keretprogram az egész világ előtt nyitva állt, 170 országból vonzott résztvevőket. Növelte az uniós részvétel mértékét és hozzájárult az Európai Kutatási Térség megvalósításához. A keretprogramnak köszönhetően tartós, határokon átnyúló, több tudományterületet felölelő ágazatközi hálózatok jöttek létre: a hetedik keretprogramból finanszírozott minden egyes projektben átlagosan hat ország és kilenc régió 11 szervezete működött együtt. A keretprogram ösztönözte a nemzeti kutatási és innovációs rendszerek és szakpolitikák egymáshoz igazítását. A legtöbb uniós tagállamban hozzájárult a tudományos kiválósághoz és a társadalmi kihívások kezeléséhez, és mércéül szolgált a kutatásfinanszírozási mechanizmusok és a kiválasztási eljárások terén. A hetedik keretprogram javulást eredményezett a kutatók képzése és hosszú távú mobilitása terén, színvonalasabbá tette a doktori képzéseket, és hozzájárult a kutatók munkakörülményeinek javításához az EU-ban. A keretprogram Marie Curie-cselekvései révén 50 000 kutató részesült támogatásban, köztük 140 ország 10 000 PhD-hallgatója. A program Európa-szerte serkentette a kutatói mobilitást, hozzájárult a kutatók tartós elhelyezkedéséhez a kontinensen, és elősegítette, hogy több női kutató és több Európán kívüli kutató vegyen részt a támogatásban részesülő kutatócsoportokban.

Az EU kutatásra és innovációra fordított közkiadásainak körülbelül 7 %-a kapcsolódik a hetedik keretprogramhoz. Igen jelentős ugyanakkor az a – közvetlen módon vagy a magán- és tagállami finanszírozás elősegítése révén kifejtett – gazdasági hatás, amelyet a program például a GDP-re vagy a foglalkoztatásra gyakorol. A becslések szerint a következő 25 évben a hetedik keretprogram a közvetett gazdasági hatásai révén megközelítőleg évi 20 milliárd euróval fogja növelni a GDP-t, és évente több mint 130 000 kutatói állást és 160 000 további munkahelyet fog teremteni. A mikroökonómia terén is megfigyelhetők pozitív hatások: a részt vevő vállalkozások arról számolnak be, hogy innovatív termékeket, eljárásokat és szolgáltatásokat fejlesztenek, és növekszik a bevételük, a termelékenységük és a versenyképességük. Az ökonometriai elemzések eredményei szerint a hetedik keretprogramban részt vevő kkv-k a foglalkoztatás bővülése és a működési bevételek terén 38 %-kal jobb eredményt értek el, mint a kontrollcsoport. Ahogyan azonban a magas szintű szakértői csoport is rámutat, még túl korai lenne végleges következtetést levonni a keretprogram körébe tartozó projektek piaci hatásaira vonatkozóan. A hetedik keretprogram stratégiájának részét képezte az ipar és a kkv-k bevonása. Köz- és magánszféra közötti partnerségek – például közös technológiai kezdeményezések és a köz- és magánszféra közötti szerződéses partnerségek –, illetve kifejezetten a kkv-kra szabott eszközök útján mind a nagyvállalatok, mind a kkv-k nagy számban vettek részt a programban. Ez fokozta Európa innováción alapuló versenyképességét. A hetedik keretprogram foglalkozott az Európa előtt álló, például az egészségügy, az energia, a közlekedés és a biztonság terén felmerülő társadalmi kihívásokkal, és hozzájárult a globális kihívások, például a fenntartható fejlődés kezeléséhez. A nemek közötti egyenlőség terén már nem az egyes női tudósok támogatása, hanem az intézmények strukturális változásának elősegítése állt a középpontban. A hetedik keretprogramban a női értékelők teljes aránya kevéssel meghaladta a 40 %-os kitűzött célt, és a jelentések szerint a program projektjeinek megvalósításán dolgozók 38 %-át is nők tették ki.



3. A magas szintű szakértői csoport ajánlásai és a Bizottság válaszai Ez a szakasz a magas szintű szakértői csoport által a hetedik keretprogram értékelésének eredményei alapján megfogalmazott ajánlásokra adott bizottsági válaszokat tartalmazza. A) ajánlás: A kritikus kihívásokra és lehetőségekre való összpontosítás, globális összefüggésben A Bizottság egyetért a magas szintű szakértői csoport ajánlása mögött meghúzódó általános szándékkal. A „Horizont 2020” keretprogram a nagy társadalmi kihívások megoldására koncentrál. Az alapját egy olyan, kihívásokon alapuló megközelítés képezi, amely támogatja a létrejött új tudás tényleges felhasználását. A kutatási eredmények tényleges alkalmazásának biztosítása érdekében a Horizont 2020 mindenre kiterjedő megközelítést alkalmaz a kutatás és az innováció kapcsán, támogatva a teljes innovációs láncot a felderítő kutatástól a forgalombahozatal-előkészítési tevékenységekig, például kísérleti és demonstrációs tevékenységek útján. Ezzel egy időben alulról építkező cselekvések útján fokozza a felderítő kutatásba való beruházást is. A keretprogramot úgy alakították ki, hogy kellő beépített rugalmassággal tudja kezelni az új és váratlan kihívásokat.

A Horizont 2020 támogatja a magánszektorral folytatott állandó és strukturált párbeszédet, amely olyan, már létező platformok útján bonyolódik, amilyenek például az európai technológiai platformok, a digitális ipari stratégia kapcsán az ágazati kerekasztalok, valamint a program valamennyi területét lefedő hivatalos tanácsadó csoportok. A Horizont 2020 stratégiájának részét képezi, hogy közös technológiai kezdeményezések és a köz- és magánszféra közötti szerződéses partnerségek útján bevonja a magánszektort a legfontosabb ipari ágazatokat érintő átfogó kutatási menetrendek kialakításába és végrehajtásába, valamint az ehhez szükséges ismeretek és pénzügyi források mobilizálásába. A Horizont 2020 körébe tartozó közös technológiai kezdeményezések több olyan végrehajtási jellemzővel is bírnak, amelyek a vállalkozások szempontjából csökkentik a bürokráciát, és a célnak megfelelőbbé teszik a vállalkozást. A közös technológiai kezdeményezések nyitottsága, átláthatósága és eredményessége a kezdeményezések 2017. júniusig lezárandó időközi értékelése során kerül vizsgálatra. A Horizont 2020 jelentősen javítja az innovatív kkv-k lehetőségeit egyrészt azzal, hogy a társadalmi kihívások prioritás és a „Vezető szerep az alap- és az ipari technológiák területén” különös célkitűzés összesített költségvetésének 20 %-át a kkv-k számára különíti el, másrészt a kkv-támogató eszköz, a gyorsított innovációt célzó eszköz és az Eurostars közszektoron belüli társulás útján. A túljelentkezés mértéke is mutatja, hogy a kkv-k szerint különleges hozzáadott értéket képviselnek az európai szintű szolgáltatások és az európai szintű hálózatépítés. A Horizont 2020 2016–2017. évi munkaprogramjának célja az, hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alaphoz (EFSI) kapcsolódó multiplikátorhatású lehetőségek révén biztosítsa, hogy több forrás álljon az innovatív cégek rendelkezésére. Az innovációt szolgáló finanszírozáshoz való hozzáférés egyszerűsítése érdekében a Bizottság fel fogja mérni egy Európai Innovációs Tanács létrehozásának megvalósíthatóságát. Az a) ajánlásnak megfelelően a Horizont 2020 elsősorban a nagy társadalmi kihívások megoldására koncentrál, célja a magánszektorral folytatott állandó és strukturált párbeszéd elősegítése, a magánszektor stratégiai bevonása, valamint az innovatív kkv-k minél nagyobb arányú bevonása. Ezenkívül a Bizottság: új stratégiai fókuszt határoz meg a Horizont 2020 tekintetében annak érdekében, hogy maximalizálja a program hozzájárulását a nyitott innovációhoz, a nyitott tudományhoz és a világ előtti nyitottsághoz; maximalizálja a társadalmi kihívások területeinek tematikus prioritásaival kapcsolatos kutatás és innováció, illetve az új és a felfutóban lévő digitális technológiák, kulcsfontosságú alaptechnológiák és infrastruktúrák közötti szinergiákat; feltérképezi egy Európai Innovációs Tanács – mint az innováció fokozására és a meglévő eszközök ésszerűsítésére szolgáló eszköz – szükségességét és megvalósíthatóságát; 2017 júniusáig értékeli a közös technológiai kezdeményezéseket többek között azok nyitottsága, átláthatósága és eredményessége szempontjából; előmozdítja az olyan, közös európai érdeket szolgáló fontos projektek kidolgozását, amelyek elősegíthetik a kutatási eredményeknek az érett technológiák terén történő nagyarányú felhasználását. B) ajánlás: A kutatási és innovációs eszközök és menetrendek egymáshoz igazítása Európában A Bizottság egyetért azzal, hogy jobban egymáshoz kell igazítani a kutatási és innovációs eszközöket és menetrendeket Európában. A keretprogramok fontos szerepet játszhatnak a nemzeti kutatási stratégiák és programok összehangolásában. A különböző uniós eszközöket is összhangba kell hozni az Európában jelentkező társadalmi kihívások kezelése érdekében, valamint hogy biztosított legyen a folyamatos beruházás azokban az ágazatokban, amelyek terén Európa világelső. Ami a nemzeti kutatási stratégiák és programok egymáshoz igazítását illeti, a Horizont 2020 tovább erősíti a hetedik keretprogram alapján már kifejlesztett eszközöket – például az ERA-NET társfinanszírozó támogatást és a 185. cikk szerinti kezdeményezéseket – annak érdekében, hogy egyesüljenek a tagállami források, közös stratégiai kutatási menetrendek kerüljenek meghatározásra, elkerülhetők legyen a párhuzamosságok, közös felhívások valósuljanak meg stb. A Bizottság emellett elindította a Horizont 2020 körébe tartozó szakpolitika-támogató eszközt, hogy az EKT prioritásainak megfelelően segítsen a tagállamoknak hatékony reformokat végrehajtani. Az uniós strukturális alapok programjaival való összhang elérése céljából a Bizottság a továbbiakban is használni fogja a nemzeti és regionális intelligens szakosodási stratégiákat, amelyek lehetővé teszik a források összevonását és azt, hogy kialakuljon a kritikus tömeg a közös prioritások körül. Az intelligens szakosodási stratégiák kialakítását és fejlesztését szolgáló, alulról építkező vállalkozói felfedezési folyamatnak köszönhetően a következő években kapcsolatba kerülnek egymással a kutatás és innováció területének legfontosabb szereplői. Világos tájékoztatásra van szükség arra vonatkozóan, hogy hogyan működnek a különböző uniós finanszírozási programok. A Bizottság ezért a szinergiáknak és a különböző források kombinálásának az elősegítésére kidolgozott egy döntéshozóknak és végrehajtó szerveknek szóló útmutatót, és elindított egy új résztvevői portált, amelyen a pályázók részletes iránymutatást kaphatnak arra vonatkozóan, hogy hogyan nyújtsanak be pályázatot és hogyan irányítsanak egy projektet a Horizont 2020 keretében. Ezenkívül több közös technológiai kezdeményezés írt alá egyetértési megállapodást az Európai Regionális Fejlesztési Alap irányító hatóságaival, kialakítva ezzel a strukturált együttműködés keretét. A Bizottság nemrégiben elindította a „kiválósági pecsét” rendszerét, amely lehetővé teszi a tagállamok és azok régiói számára, hogy elismerjék a Horizont 2020 keretében benyújtott ígéretes projektpályázatoknak odaítélt minőségi védjegyet, és segítsék a pályázókat abban, hogy más forrásból, például az ESIF-ből vagy más nemzeti, regionális vagy magán beruházási programokból finanszírozáshoz jussanak.

A Horizont 2020 a továbbiakban is az innováció tág, a szociális innovációra is kiterjedő megközelítését támogatja. A Bizottság egyetért a magas szintű szakértői csoporttal abban, hogy más szakpolitikáknak és szabályoknak is elő kell segíteniük az innovációt. Ebben az összefüggésben az a speciális kutatási és innovációs eszköz, amely a Bizottság minőségi jogalkotási csomagjának részét képező hatásvizsgálati iránymutatásokban szerepel, lehetővé fogja tenni a Bizottság számára annak garantálását, hogy az új jogalkotási javaslatai „innovációképesek” legyenek. A Bizottság emellett feltérképezi uniós szintű „innovációs megállapodások” létrehozásának lehetőségét is annak érdekében, hogy az érdekeltekkel partnerként együttműködve kezelje a szabályozás meglévő, az innovációt hátráltató bizonytalanságait. A b) ajánlásnak megfelelően a Bizottság célja az, hogy a Horizont 2020 végrehajtása útján biztosítsa a nemzeti kutatási stratégiák és programok egymáshoz igazítását, és elősegítse a Horizont 2020 projektjei és a vonatkozó intelligens szakosodási stratégiák közötti szinergiákat. Ezenkívül a Bizottság: a szakpolitika-támogató eszközt és a kohéziós politika körébe tartozó kapacitásépítési támogatást használva segít a tagállamoknak abban, hogy hatékonyan megreformálják kutatási és innovációs rendszereiket; a továbbiakban is elősegíti a Horizont 2020, a strukturális alapok és a LIFE közötti szinergiákat, és a Horizont 2020 időközi értékelése keretében beszámol erről a kérdésről, továbbá előmozdítja az Európai Stratégiai Beruházási Alaphoz (EFSI) kapcsolódó esetleges szinergiákat is; a minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatásoknak és különösen a hatásvizsgálati iránymutatásokban szereplő „kutatási és innovációs eszköznek”az alkalmazása útján gondoskodik arról, hogy az új bizottsági javaslatok „innovációképesek” legyenek; megvizsgálja az uniós szabályozási környezetet azoknak a meglévő releváns szabályozási bizonytalanságoknak a feltárása érdekében, amelyek hátráltatják az innovációt és ebből kifolyólag korlátozzák a gazdasági érték teremtésének lehetőségét Európában; javítja a keretfeltételeket, hogy jobb uniós innovációs ökoszisztémák alakuljanak ki; felméri úgynevezett „innovációs megállapodások” kialakításának megvalósíthatóságát. Ezek a megállapodások új utat kínálhatnak a szabályozási bizonytalanságok kezeléséhez és az innovatív megoldások kidolgozásának és alkalmazásának támogatásához, ami elősegítheti a befektetői bizalom kiépítését. C) ajánlás: A keretprogramok legfontosabb összetevőinek hatékonyabb integrációja A Bizottság egyetért a magas szintű szakértői csoporttal abban, hogy ha a keretprogramok elaprózódnának és azokon belül élesen elkülönülő részek alakulnának ki, az veszélybe sodorná a keretprogramok hatékonyságát és koherenciáját. A Horizont 2020 három prioritás köré szerveződő struktúrája várhatóan javítja a program hatékonyságát és eredményességét. A horizontális kérdések beépültek a három prioritásba, így elkerülhető a részekre tagozódás és az elaprózódás. Például a „kék növekedés” és a „dolgok internete” olyan horizontális kezdeményezések, amelyek a „Társadalmi kihívások” prioritás és a „Vezető szerep az alap- és az ipari technológiák területén” különös célkitűzés közötti koordinációt igényelnek. A Horizont 2020 támogatja az egyedi programok és a pénzügyi eszközök összekapcsolását, és lehetővé teszi a különböző alprogramok közötti költségvetési átcsoportosításokat. Az ügyfél-elégedettség és a hatékonyság maximalizálása érdekében a Horizont 2020 keretében nyújtott támogatások kezelését négy végrehajtó ügynökség végzi. A Bizottság és a végrehajtó ügynökségek közötti munkamegosztás részletei felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban kerülnek meghatározásra és és dokumentálásra. A végrehajtó ügynökségek irányítási struktúrájának kialakítása biztosítja a Bizottság általi megfelelő felügyeletet és az átláthatóságot. Különös figyelmet kap az, hogy a projektek eredményei a végrehajtó ügynökségektől eredményes és hatékony módon visszacsatolásra kerüljenek a Bizottsághoz, így szolgálva a különböző szakpolitikai célok elérését. A Bizottság elkötelezett amellett, hogy a részvételre és a terjesztésre vonatkozóan a Horizont 2020 esetében a programot végrehajtó valamennyi szereplő egységes szabályrendszert alkalmazzon, következetes módon. A program koordinálásának és eredményes végrehajtásának elősegítése érdekében a Bizottságon belül felállításra került egy közös támogatási központ. Jogi támogatási, utólagos ellenőrzési, informatikai rendszerekkel és műveletekkel kapcsolatos, valamint üzleti folyamatokat érintő szolgáltatásokat, illetve a programokkal kapcsolatos információ- és adatszolgáltatást nyújt a Horizont 2020 végrehajtásában részt vevő valamennyi kutatási főigazgatóság, végrehajtó ügynökség és közös vállalkozás számára. A Horizont 2020 végrehajtásának összes résztvevője közötti hatékony koordináció olyan állandó kihívást jelent, amelynek a Bizottság nagy jelentőséget tulajdonít, és amelynek nap mint nap igyekszik megfelelni. A hetedik keretprogram kapcsán számos, a pályázatok és a támogatások kezelésének egyszerűsítését és az adminisztratív teher csökkentését célzó intézkedés került megvalósításra. A becslések szerint a hetedik keretprogram költségkalkulációs rendszerének módosításai 551 millió EUR megtakarítását eredményezték a hatodik keretprogramhoz képest. Az Európai Számvevőszék a 2014-es éves jelentésében ugyanakkor azt állapította meg, hogy a tartósan magas hibaarány a hetedik keretprogram kialakításában és végrehajtásában rejlő eredendő kockázatokat tükröz. Ez fontos információ volt a Horizont 2020 kialakításához, amelynek során nagyban egyszerűsödtek a finanszírozási szabályok, az eljárások és az informatikai rendszer. A c) ajánlásnak megfelelően a Bizottság biztosítja a Horizont 2020 különböző prioritásai közötti koherenciát, többek között horizontális kérdések útján, és hatékony mechanizmusokat alakított ki a végrehajtó ügynökségekkel való egyeztetés és az egységes szabályrendszer következetes alkalmazása érdekében. Ezenkívül a Bizottság: a továbbiakban is meghatároz és végrehajt egyszerűsítő intézkedéseket; a jogi előírásoknak megfelelően 2016 első negyedévéig elvégzi a REA és az ERCEA végrehajtó ügynökségek működésének értékelését. D) ajánlás: A tudomány kerüljön közelebb a polgárokhoz

A Bizottság egyetért a magas szintű szakértői csoporttal abban, hogy fontos bevonni a nagyközönséget a programba, és – tágabb értelemben – fontos a polgárok aktív részvétele a tudomány terén. A Horizont 2020 a végrehajtása során a felelős kutatási és innovációs menetrendek kidolgozása révén, valamint a nagyközönségnek szóló tájékoztatási tevékenységek fokozottabb támogatása útján vonja be a polgárokat és a többi érdekelt felet. A Bizottság több intézkedés végrehajtásával támogatta a kutatás és innováció uniós forrásokból való támogatásának hatására és fontosságára vonatkozó kommunikációt. A Horizont 2020 esetében az uniós kutatási és innovációs finanszírozásban részesülő kedvezményezettek kötelesek aktívan megszólítani a szakmán kívüli közönséget, hogy felhívják a figyelmet munkájuk társadalmi hatására. Például az Európai Kutatók Éjszakájának eseményei is azt a célt szolgálják, hogy ráirányítsák a polgárok figyelmét a kutatásra és az innovációra. A Bizottság emellett fokozni fogja a nagyközönség kutatási eredményekről és azok hatásáról való tájékoztatására irányuló erőfeszítéseket, és a közösségi médiában is látványosabb és aktívabb módon lesz jelen. Az interneten elérhető a keretprogramhoz kapcsolódó sikertörténetek rendszeresen frissülő tára, amely bemutatja, milyen hatást gyakorol a tudomány a polgárok életére. A Bizottság mindezek mellett a hetedik keretprogram esetében kiszélesítette a lektorált tudományos publikációkhoz való nyílt hozzáférés körét. A „Horizont 2020” keretprogramban a Bizottság kötelezővé tette a tudományos publikációkhoz való nyílt hozzáférést, előkészítve ezzel az utat az uniós finanszírozásnak köszönhető innovációk és áttörések teljes átláthatóságának. Mindezek mellett a Bizottság a Horizont 2020 kapcsán létrejött kutatási adatokhoz való nyílt hozzáférésre vonatkozóan működtet egy kísérleti programot is, amelyben a nyílt hozzáférés az alapértelmezett lehetőség (de el lehet utasítani), és kötelező adatkezelési tervet készíteni. Az átláthatóság és a polgárok uniós döntéshozatalba való bevonása a Bizottság minőségi jogalkotási programjában is alapelv. A Horizont 2020 kialakításakor széles körű konzultáció folyt az érdekeltekkel, és a Bizottság a továbbiakban is bevonja az érdekelteket a keretprogramok értékelésébe és kialakításába. A d) ajánlásnak megfelelően a Bizottság közelebb hozta a tudományt a polgárokhoz azzal, hogy egyrészt bevonta őket a Horizont 2020 kialakításába, másrészt a polgárok nagyobb mértékű bevonására összpontosító, célzott és horizontális tevékenységeket valósított meg a Horizont 2020 keretében, továbbá hatékonyabban ismertette, milyen hatást gyakorolhat a tudomány a polgárok életére. Ezenkívül a Bizottság: még általánosabbá fogja tenni a kutatási publikációkhoz és adatokhoz való nyílt hozzáférést; a minőségi jogalkotási programmal összhangban be fogja vonni a polgárokat a felhasználóközpontú kutatási és innovációs menetrendek meghatározásába, különösen az új keretprogramok és egyedi munkaprogramok kialakítása során. E) ajánlás: A programok stratégiai monitoringjának és értékelésének kialakítása A minőségi jogalkotási csomag szisztematikus és koherens megközelítést vezet be a Bizottság szolgálatai által elvégzett valamennyi értékelésre vonatkozóan, és biztosítani fogja, hogy a bizottsági értékelések alapos minőségellenőrzésen essenek át, valamint hogy az értékelések eredményei a jövőben figyelembe vételre kerüljenek a szakpolitikák kialakítása során. A minőségi jogalkotási csomag értékelésre vonatkozó iránymutatásai irányítóbizottságok közreműködése és szabványosított minőségértékelési nyomtatványok útján garantálják a szerződésen alapuló értékelések minőségének ellenőrzését. A Bizottság további erőfeszítéseket fog tenni annak érdekében, hogy javítsa az adatok minőségét és egységességét a különböző fellépések – köztük a monitoring és az értékelés – terén, hogy ezáltal átlátható és pontos adatkészletekkel szolgálhasson, így támogatva a tényeken alapuló döntéshozatalt. A „Horizont 2020” keretprogram által meghatározott konkrét fő teljesítménymutatók, horizontális szempontokra – például a nemekre és a nemzetközi együttműködésre – vonatkozó mutatók, valamint egyedi, többek között a fenntarthatóságot, az éghajlatváltozást és a kkv-kat érintő célkitűzések mind lehetővé teszik, hogy szisztematikusabban és ismétlődő módon lehessen összevetni a Horizont 2020 eredményeit a program indulásakor tapasztalható helyzettel. Az azonban, hogy egy projekt vagy projektportfólió keretében keletkező tudás új termékek, eljárások és szolgáltatások formáját öltse, és ezek gazdasági, társadalmi és környezeti hatásokkal járjanak, évekbe telik. Jelenleg a hetedik keretprogram projektjeinek több mint 50 %-a még folyamatban van. A Bizottság ezért a továbbiakban is beszámol a hetedik keretprogram eredményeiről a Horizont 2020-ra vonatkozó éves monitoringjelentéseiben. A Horizont 2020-ról szóló rendelet 32. cikkének megfelelően emellett a Bizottság a Horizont 2020 időközi értékelésében ismerteti a korábbi keretprogramok hosszú távú hatásait is.