A harmadik jelentésben foglaltak szerint Brunei arról értesítette a Bizottságot, hogy a horvát és a liechtensteini állampolgárok részére legfeljebb 90 napos vízummentességet nyújtottak. A jelentés elfogadásakor azonban e határozatokat még nem hajtották végre. Azóta a Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat több ízben is kérte Bruneit, hogy léptesse hatályba a vízummentességet, frissítse honlapjait, valamint tájékoztassa az IATA-t a változásról. A Bizottság e kapcsolatfelvétel során kedvező jelzéseket kapott. Legutóbb, 2016. április 6-án Brunei uniós képviselete írásban arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a vízummentességet néhány héten belül átültetik a gyakorlatba.

Japán 2015. december 17-én hivatalosan arról tájékoztatta Románia Külügyminisztériumát, hogy 2018. december 31-ig meghosszabbította a román állampolgárok vízummentes státuszát, az ideiglenes útlevéllel rendelkezőket is beleértve. A Bizottság ezáltal megállapítja, hogy Japánnal 2018. december 31-ig biztosított a teljes körű vízummentesség.

Amennyiben az érintett harmadik ország nem oldotta fel a vízumkötelezettséget, a Bizottság legkésőbb hat hónappal a tagállami értesítések közzétételének időpontját követően, majd ezt követően legfeljebb hat hónapos rendszeres időközönként vagy végrehajtási aktus fogad el, amelynek értelmében az érintett harmadik ország állampolgárainak bizonyos kategóriáival szemben a vízummentességet ideiglenesen, legfeljebb hat hónapra felfüggesztik, vagy jelentést nyújt be, amelyben értékeli a helyzetet és indokolást ad arról, hogy miért vetette el a vízummentesség felfüggesztését.

A jogalkotók kompromisszuma alapján 2013-ban elfogadott kölcsönösségi mechanizmus több lépésből áll: az első a tagállamok által küldött értesítés arról, hogy egy vízummentes harmadik ország vízumkötelezettséget tart fenn vagy vezet be egy vagy több tagállam állampolgáraira vonatkozóan, valamint az értesítés közzététele a Hivatalos Lapban.

Amennyiben az érintett harmadik ország 2016. április 12-ig nem oldotta fel a vízumkötelezettséget, úgy a 2013. december 11-i 1289/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel módosított 2001. március 15-i 539/2001/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: a rendelet) értelmében a Bizottság köteles felhatalmazáson alapuló jogi aktust elfogadni, amelyben e harmadik ország állampolgárai esetében 12 hónapra felfüggeszti a vízummentességet. A rendelet azt is előírja, hogy a Bizottság figyelembe veszi azon következményeket, amelyekkel a vízummentesség felfüggesztése járhat az Unió és tagállamai külkapcsolataira nézve. Hasonlóképpen, a rendelet elfogadásakor 21 tagállam kijelentette, hogy „a megfelelő uniós intézmények minden javaslatot vagy határozatot megelőzően kötelesek gondosan felmérni és figyelembe venni azokat a káros politikai következményeket, amelyeket az adott javaslatok vagy határozatok gyakorolhatnak”.

c)Kanada (értesítést küldött: Bulgária és Románia)

2016. április 6-án egy negyedik háromoldalú megbeszélésre került sor. A megbeszélésen Kanada kifejtette, hogy az elektronikus utazásengedélyezési (eTA) rendszer 2016. március 15-én valamennyi vízummentesen utazó személy számára kötelezővé vált. A zökkenőmentes átmenet érdekében azonban „engedékenységi” időszakot vezettek be 2016. szeptember 29-ig.

Kanada újra megerősítette azon kötelezettségvállalását, hogy amint az eTA megbízhatóan és teljes körűen működik, kiterjeszti az eTA-t azon bolgár és román állampolgárokra, akik a megelőző tíz évben vízummal Kanadába utaztak, vagy érvényes amerikai nem-bevándorló vízummal rendelkeznek. E kiterjesztés időpontját még mindig nem tűzték ki.

A megbeszélésen Kanada emellett a bevándorlási szabálysértési arányról és a vízumok kibocsátásának elutasítási arányáról is információkkal szolgált. Ez a két arány a vízummentességre vonatkozóan Kanada vízumpolitikai keretében meghatározott két kulcsfontosságú mutató. Bulgária és Románia tekintetében a vízumok kibocsátásának elutasítási aránya az elmúlt 3 évben továbbra is jóval meghaladta az előírt 4 %-os küszöböt (a 2013–2015-ös átlag hozzávetőleg 16 % mindkét ország esetében). Ami a bevándorlási szabálysértési arányt illeti – amelyre vonatkozóan a küszöb 3 év alatt 3 %-os átlagérték –, mindkét tagállam viszonylag jobban teljesített (2013–2015): Bulgária: 4,3 %; Románia: 2,5 %. Ezenfelül Kanada bejelentette: annak érdekében, hogy bizonyos területeken (például úti okmányok és személyazonosító alapokmányok kibocsátása; a romák integrációja; határigazgatás és a korrupció elleni küzdelem) több információt gyűjtsenek, Kanada javasolta, hogy az elkövetkező hónapokban mindkét tagállamban technikai/szakértői látogatásokat folytat le. Míg ez nem tekintendő hivatalos „vízumfelülvizsgálatnak”, az ilyen szakértői kiküldetések segítenének a bizalomépítésben, valamint lehetővé tennék a kanadai szakértők számára a kifejezetten a vízummentességgel összefüggő kockázatok azonosítását és e kockázatok mérséklésének lehetőségeit.

A Kanadával való teljes vízummentességre vonatkozó kölcsönösség így még nem valósult meg a bolgár és román állampolgárok számára. A Bizottság továbbra is nyomon fogja követni a fejleményeket, különösen abban a tekintetben, hogy Kanada a lehető leghamarabb hajtsa végre az eTA tervezett kiterjesztését az utazók egyes kategóriáira, valamint további lépésként az eTA alkalmazási körének kibővítését az alacsony kockázatot jelentő, első alkalommal utazók néhány kategóriájára.

d)Egyesült Államok (értesítést küldött: Bulgária, Horvátország, Ciprus, Lengyelország és Románia)

Az USA-val 2016. február 23-án egy negyedik háromoldalú megbeszélésre került sor. Az USA hangsúlyozta, hogy továbbra is fennáll azon kötelezettségvállalása, mely szerint kiterjeszti az amerikai vízummentességi programot, amint a tagállamok valamennyi követelményt teljesítik. Az USA elismerte a tagállamok által tett erőfeszítéseket.

A megbeszélésen az USA bemutatta a vízumkibocsátás elutasításának 2015-re vonatkozó statisztikáit: Bulgária: 17,26 %; Horvátország: 5,29 %; Ciprus: 3,53 %; Lengyelország: 6,37 %; Románia: 11,16 %. Az öt tagállam közül egyik sem teljesítette az amerikai bevándorlási és állampolgársági törvény által előírt 3 %-os küszöböt.

Ami az USA által a bűnüldözés területén kért megállapodásokat illeti, valamennyi tagállam igen előrehaladott szakaszban tart; majdnem az összes megállapodást aláírták már. Nem tekintették akadálynak az elveszett/ellopott útlevelek Interpolnak való bejelentését. Az USA azonban csak akkor kezdi meg a – vízummentességi programba való felvétel előfeltételének számító – helyszíni látogatásokat a vízummentességi programra jelentkezett országokban, ha a Külügyminisztérium és a Belbiztonsági Minisztérium úgy véli, hogy a bevándorlási és állampolgársági törvényben előírt valamennyi követelmény teljesült.

Az Amerikai Kongresszus 2015. december 18-án módosította a vízummentességi programra vonatkozó jogszabályt. Az új rendelkezések szerint 2016. január 21-től a vízummentességi programba felvett országok azon utazói, akik iraki, iráni, szíriai vagy szudáni állampolgársággal rendelkeznek (vagyis kettős állampolgárok), illetve 2011. március 1-jén vagy bármikor utána ezekben az országokban vagy Líbiában, Szomáliában vagy Jemenben tartózkodtak, általános szabályként kötelesek vízumot igényelni és többé nem utazhatnak a vízummentességi program szerinti elektronikus utazási engedéllyel (ESTA). Ez a jogszabály valamennyi olyan tagállamra hatással lehet, amelyet felvettek a vízummentességi programba. A vízummentességi programba felvett tagállamok közül egyik sem értesítette a Bizottságot a rendelet 1. cikke (4) bekezdésének a) pontjával összhangban a vízummentességi program e változásairól az annak végrehajtását követő 30 napon belül. Az új jogszabály az úti okmányokkal kapcsolatban is változásokat eredményezett: 2016. április 1-jétől csak a biometrikus útlevéllel rendelkezők jogosultak vízum nélkül beutazni.

A vízummentességi program e változásai új beutazási korlátozásokat vezettek be a vízummentességi programba felvett országok állampolgárai vonatkozóan. A Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat több ízben is kifejezte az amerikai jogszabályokban bevezetett új intézkedésekkel kapcsolatos uniós aggályokat a Kongresszusnak és az amerikai kormánynak, és sürgette az USA-t, hogy a jóhiszemű uniós utazókra nézve kedvezőtlen következmények korlátozása érdekében rugalmas módon hajtsa végre a jogszabályt. Az amerikai kormány – az aggályokra válaszul és felhasználva a jogszabály rendelkezéseit – úgy határozott, hogy a jogszabályban kifejezetten szabályozott mentességeken felül (vagyis a katonai állomány és a kiküldetés céljából utazó kormányzati alkalmazottak) eseti alapon mentességet ad a jogszabály alkalmazása alól személyek bizonyos kategóriára vonatkozóan. Az ESTA űrlapot ennek megfelelően módosították, így most már azon kérelmezők, akik úgy vélik, hogy az említett kategóriákba tartoznak, további információkat adhatnak meg, valamint az amerikai hatóságok eseti alapon döntést hozhatnak az ESTA-ra való jogosultságukról.

A bolgár, horvát, ciprusi, lengyel és román állampolgárokra továbbra is vonatkozik a vízumkötelezettség. A teljes vízumkölcsönösségnek az öt érintett tagállam tekintetében történő megvalósításával összefüggésben a Bizottság régóta azon a véleményen van, hogy nem jelentene fokozott migrációs vagy biztonsági fenyegetést az USA-ra nézve, ha vízummentességet biztosítana az említett öt ország állampolgárai részére. A Bizottság ezért felkéri majd az USA-t, hogy – első és azonnali lépésként – fontoljon meg olyan intézkedést, amely hasonló az eTA-nak az alacsony kockázatú bolgár és román utazókra való kanadai kiterjesztéséhez – vagyis biztosítson ESTA jogosultságot az említett öt ország azon állampolgárai részére, akik jogszerűen használták az amerikai vízumot az elmúlt pl. 10 évben –, és ha szükséges, ezzel kapcsolatban nyújtson be jogalkotási kezdeményezést. A Bizottság ezenfelül felkéri majd az USA-t, hogy fontolja meg az előterjesztett jogalkotási kezdeményezéseket, mégpedig „az utazásról szóló törvény hatálybaléptetéséből származó munkahelyekről szóló 2015. évi törvényt”.

A teljes vízumkölcsönösség megvitatásával párhuzamosan a Bizottság továbbra is nyomon fogja követni a vízummentességi program változásainak végrehajtását, amelyek további beutazási korlátozásokat vezettek be a vízummentességi programba felvett országok állampolgáraival szemben, és folytatja a párbeszédet az USA-val annak biztosítása érdekében, hogy e változásokat oly módon hajtsa végre, amely korlátozza a jóhiszemű uniós utazókra nézve kedvezőtlen következményeket. Ezzel összefüggésben a Bizottság felkéri majd az USA-t, hogy a kettős állampolgárokra vonatkozóan előírt korlátozások mérséklése érdekében fontolja meg az előterjesztett jogalkotási kezdeményezéseket (például „az utazás során biztosított egyenlő védelemről szóló 2016. évi törvényt”).

IV. A vízummentesség felfüggesztése következményeinek értékelése

A minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatás szerint, még ha a Bizottság rendelkezésére nem is állnak különböző szakpolitikai lehetőségek (ami a jelenlegi helyzetre vonatkozik), de a jogi aktus közvetlenül azonosítható hatásai várhatóan jelentősek lesznek, a Bizottságnak ki kell fejtenie ezeket a hatásokat a jogalkotók számára, hogy azok teljes körűen megalapozott és bizonyítékokon alapuló döntést tudjanak hozni.

a)Az uniós polgárokra gyakorolt lehetséges hatás

A legutóbbi háromoldalú megbeszélésen az USA azon az állásponton volt, hogy a vízummentesség felfüggesztése azt eredményezné, hogy újra bevezetik a vízumkötelezettséget valamennyi tagállam állampolgáraira nézve. A kölcsönösség elvét az amerikai bevándorlási és állampolgársági törvény határozza meg (217 (2)(A) szakasz). Ebből következően a helyzet minden valószínűség szerint nem javulna az öt érintett tagállamra nézve és romlana valamennyi olyan tagállam tekintetében, amelyek állampolgárai jelenleg vízummentesen utazhatnak az USA-ba.

Az Idegenforgalmi Világszervezet (UNWTO) és az USA Kereskedelmi Minisztériumának statisztikái alapján a Bizottság úgy becsüli, hogy azoknak az uniós polgároknak, akik jelenleg vízum nélkül utazhatnak be az USA-ba, (évente) legalább 8 millió vízumkérelmet kellene benyújtaniuk az USA-ba való beutazásra. Figyelembe véve a 160 USD összegű vízumdíjat és a kérelemhez kapcsolódó költségeket (körülbelül 200 USD), ez hozzávetőleg 2,5 milliárd EUR többletköltséget jelent az uniós polgárok/vállalkozások számára.

Habár a kölcsönösség elve nem képezi Kanada vízumpolitikai keretének részét, nem zárható ki, hogy Kanada is hasonlóképpen válaszolna, ha esetlegesen felfüggesztésre kerülne az állampolgáraira vonatkozó vízummentesség. Ha ez bekövetkezne, a Bizottság becslése szerint az uniós polgárok legalább 1,5 millió vízumkérelmet nyújtatnának be, amely számukra, illetve az uniós vállalkozások számára 375 millió EUR összegű többletköltséget eredményezne.

b)A vízumok feldolgozásának megvalósíthatósága a vízummentesség felfüggesztése esetén