EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.6.8. 
SEC(2011) 687 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
Accompanying document to the 
Javaslat: AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE 
a büntetőeljárás során ügyvédi segítség igén ybevételéhez való jo gról, valamint a 
letartóztatást követ ő kommunikációhoz való jogról 
{COM(2011) 326 végleges} 
{SEC(2011) 686 végleges}  
 
HU 1   HU A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA  
A hatásvizsgálat a gyanúsítottak at és vádlottakat a büntet őeljárás során megillet ő alábbi 
jogokra vonatkozó intézkedést ér inti: az ügyvédi segítség igénybevételéhez, valamint 
harmadik személynek az őrizetről történő értesítéséhez való jog. E zen intézkedés célja az 
ügyvédi segítség igénybevételéhez és az őrizetről történő értesítéshez való jogra vonatkozó, 
Unió-szerte irányadó szabályozási minimum meghatározása.  
Problémák  
A hatásvizsgálat az alábbi általános pr oblémákat állapította meg: (1) nem kell ő mértékű a 
kölcsönös bizalom a tagállamok igazsá gügyi hatóságai közö tt; (2) nem kell ő szintű az 
alapjogok védelme az EU-n belüli büntet őeljárások során. A konkrét  problémát az jelenti, 
hogy sok tagállamban nem nyílik elegend ő lehetőség az ügyvédi segítség igénybevételére és 
az őrizetről való értesítésre. E hiányosságok s okféle formában megmutatkoznak. Több 
tagállamban a gyanúsított jelenl eg nem jogosult arra, hogy a rend őrségi kihallgatást 
megelőzően ügyvéddel konzultáljon és/vagy nincs joga  ügyvédi segítséget igénybe venni a 
rendőrségi kihallgatás alatt . Az Emberi Jogok Európai Bírósága kimondta, hogy a gyanúsított 
jogosult arra, hogy az els ő rendőrségi kihallgatástól fogva ügyvé ddel konzultáljon, és arra is, 
hogy ügyvédje aktív védelmet biztosítson számára a rend őrségi kihallgatás során ( Salduz 
kontra Törökország, Brusco kontra Franciaország ). Eltérések vannak a tagállamok között az 
ügyvédi segítséghez való jogról történ ő lemondás lehet őségét illet ően is. Az ügyvéd 
távollétében szerzett bizonyítékok bizonyító ereje tagállamonként különbözik egymástól. 
Végezetül az európai elfogatóparancshoz kapc solódó eljárásokban nem léteznek olyan uniós 
szabályok, amelyek szabályoznák az azon személ yek nyújtandó jogi tanácsadást, akik a 
kibocsátó és a végrehajtó államban egyaránt igénybe kívánnak venni jogi tanácsadást. Ez 
pedig tovább csorbítja a bizalma t. A hatásvizsgálatban szerepl ő esettanulmányok érzékletesen 
szemléltetik a fentieket. Ami az őrizetről történő értesítést illeti, az Európa Tanács kínzás 
megelőzésével foglalkozó bizottság a az országlátogatásai során fogvatartottakkal folytatott 
megbeszélései alapján több alkalommal is me gállapította, hogy bár jogilag létezik az őrizetről 
való értesítéshez való jog, a gyakorlatban nem minden fogva tartott számára vagy jelent ős 
késéssel biztosítják (gyakran csak  bizonyos szakaszban (pl. a bí róság elé állításkor), továbbá 
számos alkalommal azt tapasztalta, hogy nem a dnak visszajelzést a fogv atartottnak az általa 
megnevezett személlyel való kapcsolatfelvétel megtörténtér ől. 
Szubszidiaritás : Úgy véljük, hogy többe k között a következ ők alapján van szükség uniós 
fellépésre: a mobil polgárságra – köztük a b űnözők mobilitására – figyelemmel a probléma 
határokon átnyúló dimenzióval bír; az EJEB  és az Európa Tanács kínzás megel őzésével 
foglalkozó bizottsága hiányos jogérvényesítési mechanizmus okkal rendelkezik, továbbá az 
uniós fellépés esetén igénybe lehetne venni az  uniós jogérvényesítési mechanizmusok teljes 
tárházát.  
Célkitűzések  
Az ügyvédi segítség igénybevételére vonatkozó bármely uniós szinten hozott intézkedésnek 
az alábbi általános és konkrét  célokra kell irányulnia:  
Általános
: • Az EU-n belüli igazságügyi együttm űködés javítása  
• Az egyéneket megillet ő alapvető jogok megfelel ő szintű védelmének 
biztosítása a büntet őeljárás során  
 
HU 2   HU Konkrét:  • A tagállamok közötti igazságügyi együttm űködés iránti megkeresések 
teljesítésének késedelméb ől, megtagadásából és megfellebbezéséb ől 
származó költségek csökkentése 
• A gyanúsítottak vagy vádlottak megfelel ő ügyvédi segítséghez való 
hozzájutásának biztosítása a büntet őeljárás folyamán 
• A szabadságelvonással sújtott gyanús ítottak vagy vádlottak azon jogának 
biztosítása, hogy a szabadságelvonásról értesítsék a választásuk szerinti 
harmadik felet  
 
Szakpolitikai lehet őségek  
A hatásvizsgálatban meghatározott szakpolitikai lehet őségek a következ ők: 
• 1. szakpolitikai lehet őség: A jelenlegi helyzet (status quo) fenntartása. E lehetőség az 
uniós szint ű fellépés elvetését  eredményezné.  
• 2. szakpolitikai lehet őség: A gyanúsítottak és vádlottak ügyvédi segítség 
igénybevételéhez és az őrizetről történő értesítéshez való jogára vonatkozó helyes 
gyakorlattal kapcsolatos ajánlás   
• 3. szakpolitikai lehet őség: Az EJEB ügyvédi segítség igénybevételére vonatkozó 
vívmányait  (vagyis az Egyezményt és az Emberi  Jogok Európai Bíróságának ítélkezési 
gyakorlatát ), valamint az Európa Tanács kínzás megel őzésével foglalkozó bizottságának 
az őrizetről szóló értesítésre és a kölcsönös elismerési eszközök alkalmazásának 
megerősítésére vonatkozó ajánlásait  alkalmazó szabályozási minimumot megállapító 
irányelv . 
• Ez a lehet őség kiterjedne az ügyvédi segítség igénybevételéhez és az őrizetről 
szóló értesítéshez való jog öt konkr ét aspektusára, továbbá gyors ügyvédi 
segítséget biztosítana, valamint pontosítaná az őrizetről történő tájékoztatás 
biztosításának és a visszajelzéshez való jognak a tartalmát, rendelkezne a jogról 
való lemondásról és a jogorvoslatokról, illetve az EEP-hez kapcsolódó eljárásokra 
való alkalmazásról a végrehajtó  és a kibocsátó tagállamban. 
• 4. szakpolitikai lehet őség: Az Európa Tanács kínzás megel őzésével foglalkozó 
bizottságának az őrizetről szóló értesítésre vonat kozó ajánlásait alkalmazó , valamint az 
ügyvédi segítség biztosítása és a kölcsönös elismerési eszközök alkalmazására vonatkozó EJEB-vívmányokat meghaladó szab ályokat meghatározó irányelv
. 
• Ez a lehet őség a 3. lehet őség keretében ismertetettek mellett arról is gondoskodna, 
(miközben az őrizetről szóló értesítés jogát ugyanúgy el őírná), hogy bármely 
rendőrségi kihallgatást megel őzően (nem pedig annak foganatosításakor) 
biztosítsák az ügyvédi segítséget ; az egész eljárás során kötelez ővé tenné a 
védelmet, továbbá tilalmat  állapítana meg az ügyvédhez való jog megsértésével 
szerzett bizonyítási anyag felhasználása tekintetében.  
HATÁSOK  
Eredményesség a célkit űzések teljesítésében:  
• 1. szakpolitikai lehet őség: Mivel az EJEE-t és az EJEB ítélk ezési gyakorlatát, valamint az 
Európa Tanács kínzás megel őzésével foglalkozó bizottságá nak ajánlásait a tagállamok nem 
 
HU 3   HU egységesen hajtották végre, a gyanúsítottakna k biztosított védelem szintje a mostanihoz 
hasonlóan elégtelen marad. Emellett az EJ EB és annak ítélkezési gyakorlata nem 
foglalkozik a kérdés egyes olyan vonatkozás aival, amelyek kulcsszerepet játszanak a 
tisztességes eljárás biztosításában (pl. EEP-eljárások). 
• 2. szakpolitikai lehet őség: Nem biztos, hogy a nem kötelez ő erejű ajánlást minden 
tagállam teljes mértékben végrehajtaná, kül önösen azok, amelyek jelenleg nem felelnek 
meg az EJEB minimumkövetelményeinek és az Európa Tanács kínzás megel őzésével 
foglalkozó bizottsága ajánlásainak. 
• 3. szakpolitikai lehet őség: Ez a lehet őség a jogi aktus minden er ősségével rendelkezne 
(kötelező jelleg, magas szint ű érvényesíthet őség). Különösen az alábbi konkrét 
intézkedések er ősítik majd az EJEB-vívmányokkal és az Európa Tanács kínzás 
megelőzésével foglalkozó bizottságána k ajánlásaival való összhangot:  
1. Időbeli hatály:  ügyvédi segítség biztosítása az els ő rendőrségi kihallgatástól, 
valamint az őrizetről történő értesítés a szabadságelvonástól kezdve  
2. Tárgyi hatály:  az ügyvéd által végezhet ő cselekmények konkrét szabályozása, 
valamint a visszajelzés biztosítás ára vonatkozó kötelezettséggel meger ősített 
értesítési jog  
3. Az ügyvédi segítséghez való jogról történ ő lemondás   
4. A jogsértések következményei:  annak el őírása, hogy a tagállamok 
jogorvoslatokat alakítsanak ki az ügyvédi  segítséghez való jog megsértése 
esetére  
5. EEP-ügyek: Az elfogatóparancs hatálya alatt álló személyt a kibocsátó és a 
végrehajtó tagállamban is ügyvéd segíti.  
• 4. szakpolitikai lehet őség: E lehetőség szerint az irányelv a 3. lehet őség keretében 
ismertetettek mellett arról is gondoskodna, (miközben az őrizetről szóló értesítés jogát 
ugyanúgy el őírná), hogy bármely rend őrségi kikérdezést megel őzően (nem pedig annak 
foganatosításakor) biztosítsák az ügyvédi segí tséget; a jogszabály az egész eljárás során 
kötelezővé tenné a védelmet; továbbá tilalmat  állapítana meg az ügyvédhez való jog 
megsértésével szerzett bizony ítási anyag felhasználása teki ntetében. Ennélfogva az említett 
három kiegészít ő elem (az 1., a 3. és a 4. aspektus tekintetében) er ősítené az igazságügyi 
együttműködést az alábbiak szerint:  
1. Időbeli hatály:  az első rendőrségi kihallgatást megel őzően rendelkezésre 
bocsátott ügyvédi segítség  biztosítaná, hogy a gya núsított a kihallgatást 
megelőzően előkészíthesse a védekezését  
2. Kötelez ő védelem:  az a követelmény, hogy a gyanúsítottat mindig ügyvédnek 
kell segítenie, a legjelent ősebb egyszeri bizalomépít ő intézkedés volna az 
igazságügyi hatóságok számára 
3. A jogsértések következményei:  uniós szinten határoznák meg, hogy az 
ügyvédi segítséghez való jog megsér tésével szerzett bizonyíték nem 
használható fel a bíróság el őtt  
Az alapvet ő jogokra gyakorolt hatások  
 
HU 4   HU • 1. szakpolitikai lehet őség: Az egyes nemzeti rendszerek továbbra is különböz ő módon 
védenék az alapjogokat. Az Alap jogi Chartát csak az uniós jog érintettsége – például az 
európai elfogatóparancs rendsze re – keretében alkalmaznák. 
• 2. szakpolitikai lehet őség: E lehet őségnek a tisztességes tárgyaláshoz való jog, a 
gyanúsítottak és vádlottak védelemhez való jo ga, valamint a rossz bánásmóddal szembeni 
védelem er ősítésére gyakorolt hatása attól függene , hogy a tagállamok miként hajtják végre 
az uniós ajánlást.  
• 3. szakpolitikai lehet őség: A szabadsághoz és biztonsághoz való jog  (az Alapjogi Charta 
6. cikke, az EJEE 5. cikke); a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való 
jog (az Alapjogi Charta 47. cikke, az EJEE 6. és 13. cikke) valamint az ártatlanság 
vélelme és a védelemhez való jog  (az Alapjogi Charta 4 8. cikke; az EJEE 6. cikke) 
egyaránt jobban érvényesülne. Az ügyvé di segítség igénybevételéhez és az őrizetről 
történő értesítéshez való jog is formális bi ztosítékot nyújtana  a rossz bánásmóddal 
szemben, ezáltal pedig védelmet jelentene a rossz bánásmód tilalmának (a Charta 4. 
cikke és az EJEE 3. cikke) esetleges megsértése esetén. Az őrizetről szóló értesítéshez való 
jog előmozdítja a magán- és a családi élet tiszteletben tartásához való jogot  (a Charta 7. 
cikke és az EJEE 8. cikke). 
• 4. szakpolitikai lehet őség: A szabadsághoz és biztonsághoz való jog  (az Alapjogi Charta 
6. cikke, az EJEE 5. cikke), a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való 
jog (az Alapjogi Charta 47. cikke; az EJEB 6. és 13. cikke), valamint az ártatlanság 
vélelme és a védelemhez való jog  (az Alapjogi Charta 4 8. cikke; az EJEE 6. cikke) 
egyaránt jobban érvényesülne. Az ügyvédi tanácsadás igénybevételéhez való jog 
megsértésével szerzett bizonyítá si anyag tárgyaláson történ ő felhasználása tekintetében 
bevezetett tilalom további biztosítékot jele ntene a hatékony jogorvoslathoz való jog 
érvényesülésére.  
• Pénzügyi és gazdasági hatás  
• 1. szakpolitikai lehet őség: Jóllehet ez az opció nem jelent azonnali új pénzügyi terhet, 
nem eredményezi az ügyvédi segítség nem kell ő biztosítása miatti  jogorvoslatokból, 
meghiúsult/késedelmes b űnvádi eljárásokból kifo lyólag a tagállamok b űnüldözési 
költségvetéseit, illetve az egyes gyanúsítottakat vagy vádlottakat terhel ő költségek 
csökkenését.  
• 2. szakpolitikai lehet őség: az ajánlásba foglalt minden vagy  némely rendelkezés tagállami 
végrehajtásának szintjét ől függ. 
• 3. szakpolitikai lehet őség: A tagállamok átlagos pénzügyi terhe a nagy tagállamok 
esetében nagyságrendileg körülbelül 300 000 EUR, a kis tagállamok esetében pedig 
4 100 és 70 950 EUR között lesz.  A magánszemélyeket is éri majd gazdasági és pénzügyi 
hatás, amit a hatásvizsgálat EEP hatály a alatt álló személyenként (nagyjából) 1 500 EUR -
ban állapít meg. 
• 4. szakpolitikai lehet őség: E lehetőségnek a tagállamokra gyakorolt pénzügyi hatása a 
nagy tagállamok esetében körülbelül 179 millió EUR-ra , a közepes tagállamok esetében 
pedig  110 millió EUR-ra  tehető. Ami a magánszemélyeket érint ő pénzügyi terheket illeti, 
ez becslések szerint (a büntet őeljárás hatálya alatt á lló egyének esetében) 
gyanúsítottanként/vádlottanként minden ügyben 4 170 és 5 200 EUR  közöttire, az (EEP 
hatálya alatt álló egyének esetében) pedig esetenként körülbelül 1 500 EUR -ra tehető. 
A nemzeti igazságszolgáltatási  rendszerekre gyakorolt hatás  
• 1. szakpolitikai lehet őség: Az EJEB egyes ítéleteinek és az Európa Tanács kínzás 
megelőzésével foglalkozó bizottsága ajánlásainak  végrehajtása iránti igény még növelheti 
 
HU 5   HU is a meglév ő különbségeket, különösen mivel több je l mutat arra, hogy a tagállamok eltér ő 
módon értelmezik az EJEB ítéleteit. 
• 2. szakpolitikai lehet őség: Valószín űtlen, hogy e hatás bármivel is jelent ősebb lenne 
annál, mint amit az EJEB ítéletei és az Európa Tanács kínzás megel őzésével foglalkozó 
bizottságának ajánlásai önmagukban kifejtenek.  
• 3. szakpolitikai lehet őség: Ez az opció biztosítaná, hogy a nemzeti igazságszolgáltatási 
rendszerek nagyjából összhangba kerüljenek  az EJEE elveivel és az EJEB ítélkezési 
gyakorlatával, valamint az Európa Tanács kínzás megel őzésével foglalkozó bizottságának 
ajánlásaival, amihez kismérték ű jogalkotási reformok szükségesek. 
• 4. szakpolitikai lehet őség: Jelentős jogalkotási reformokat kell végrehajtani ahhoz, hogy a 
tagállamok megfeleljenek az irányelv köve telményeinek. Néhány tagállam esetében 
problémát jelenthet az ezen opció által lefektetett követelmények némelyikének elfogadása. 
• A lehetőségek összehasonlítása: 
A 3. lehet őség nyújtja a legjobb kombin ációt a költségek és a cé lok elérése terén való 
eredményesség terén. Ezért ez az el őnyben részesített lehet őség.  
 
HU 6   HU  
Célok/költségek  1. szakpolitikai 
lehetőség 2. szakpolitikai 
lehetőség:  3. szakpolitikai 
lehetőség: 
 4. szakpolitikai lehet őség: 
 
A jobb igazságügyi 
együttműködés 
következtében elért 
megtakarítások  0 √ √√ √√[√] 
Az alapvet ő 
jogokra gyakorolt 
hatás  alacsony  alacsony  közepes vagy nagy  nagy 
Pénzügyi és 
gazdasági hatás 
(lásd az V. 
mellékletben 
található 
táblázatokat és a VI. 
mellékletbe foglalt 
teljes körű 
magyarázatot )   
 
01 
  
 
Változó, attól 
függően, hogy a 
tagállamok 
milyen mértékben 
hajtják végre az 
ajánlás 
rendelkezéseit.  
  
A tagállamok 
számára:   
 
 
Az EEP-hez 
kapcsolódó 
eljárásokban az 
ügyvédi segítség 
biztosításának 
becsült költsége a 
végrehajtó 
tagállamban nagy 
tagállamokban 
körülbelül 300 000  
EUR , kis 
tagállamokban 
pedig 4 100 és 
70 950 EUR között 
van [az 5.3.3. 
pontban szerepl ő 
táblázatban említett 
kifogásoktól 
függően] 
 
Megjegyzés : Az 
irányelvben 
megszabott 
valamennyi – az 1. 
lehetőséghez képest 
többletet jelent ő – 
további 
követelményt 
költségsemlegesnek 
találtuk 
(valamennyi ilyen 
adat további 
elemzése 
megtalálható az V. 
mellékletben 
szereplő 
táblázatban).  
  
 
A tagállamok számára: 
Ezen opció költsége a kiinduló 
időpontban  
nagyjából 179 millió EUR  
lenne a nagy tagállamok,  
és 110 millió EUR a közepes 
tagállamok esetében [az 5.3.4. 
pontban szerepl ő táblázatban 
említett kifogásoktól függ ően] . 
 
 
Ezen opció költsége a kiinduló 
időpontban az alábbiak szerint 
alakulna: a b őkezű 
költségmentességi rendszerrel 
rendelkez ő nagy tagállamok 
esetében felmerül ő 309 millió 
EUR-tól  a korlátozóbb 
költségmentességi 
szabályozással rendelkez ő 
közepes tagállamok esetében 
felmerülő 137,046 millió EUR-
ig terjedne. 
 
Az EEP-hez kapcsolódó 
eljárásokban  az ügyvédi 
segítség biztosításának becsült 
költsége a végrehajtó 
tagállamban nagy 
tagállamokban körülbelül  
300 000 EUR, kis 
tagállamokban pedig  4 100 és 
70 950 EUR  között alakul. 
 
Megjegyzés : Az irányelvben 
megszabott valamennyi – az 1. 
lehetőséghez képest többletet 
jelentő – további követelményt 
költségsemlegesnek találtuk 
(valamennyi ilyen adat további 
elemzése megtalálható az VI. 
mellékletben szerepl ő 
                                                 
1 Amint a fenti 5.3.1. pontban kifejtettük, e lehet őség ugyanakkor jelent ős költségekkel jár azon 
tagállamok számára, amelyek nem fele lnek meg az EJEB követelményeinek. 
 
HU 7   HU táblázatban).  
 
 Magánszemélyek 
esetében: 
semmi  Magánszemélyek 
esetében: 
semmi   
Magánszemélyek 
esetében : 
körülbelül 1 500 
EUR  EEP hatálya 
alatt álló 
személyenként   
Magánszemélyek esetében: 
1. Büntetőeljárás hatálya alatt 
álló magánszemélyek esetében: 
körülbelül 4 170  és 5 200 EUR  
gyanúsítottanként/vádlottanként 
minden ügyben.  
2. Az EEP hatálya alatt álló 
magánszemélyek esetében: 
körülbelül 1 500 EUR  EEP 
hatálya alatt álló 
személyenként. 
 
A nemzeti 
igazságszolgáltatási 
rendszerre 
gyakorolt hatás  0 alacsony–közepes közepes–nagy  nagy 
Nyilvánvalóan a 4. opció éri el legeredményesebben az összes általános és konkrét célt; 
mindazonáltal a 3. lehet őség eredményessége csak kissé marad el a 4-ikét ől. A hatékonyságot 
illetően azonban a 4. opcióval járó tagállami költségek (nagyságrendileg több száz millió 
euró) összehasonlíthatatlanul magasabbak a 3. lehet őség eredményeként valószín űsíthetően 
felmerülőeknél (300 000 EUR tagállamonként). Ezért úgy t űnik, hogy a célok elérése terén 
mutatkozó csekély nyereség nem ellens úlyozza a költségek terén jelentkez ő nagyságrendi 
különbséget. Ami a magánszemélyeket ér ő pénzügyi hatást illeti, szintén markáns különbség 
mutatkozik a 3. és a 4. opció között, mivel az utóbbi költségei több ezer eurót tesznek ki 
személyenként és b űnügyenként. 
AZ UNIÓS HOZZÁADOTT ÉRTÉK ÉS AZ EL ŐNYBEN RÉSZESÍTETT SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉG 
ARÁNYOSSÁGA  
Az előnyben részesített lehet őség garantálni fogja, hogy Unió -szerte valamennyi gyanúsított 
és vádlott jogosult legyen megfelel ő és hatékony ügyvédi segítség et igénybe venni. Emellett 
valamennyi szabadságelvonással sújtott gyanús ított vagy vádlott jogo sult lesz arra, hogy 
harmadik személyt értesítsenek az őrizetben tartásáról. Az irá nyelv olyan kötelezettségeket 
keletkeztet a tagállamok számára, amelyek végrehajtásukkor érvényesíthet ővé válnak a 
tagállami bíróságokon. Az Európai Bíróság jogor voslatot biztosít a köte lezettségek be nem 
tartása esetén. E jogorvoslati lehet őség és a tagállamokkal szem beni jogsértési eljárás 
indítására vonatkozó bizottsági hatáskör komol y ösztönzést nyújt majd a tagállamoknak arra, 
hogy teljesítsék az ezen irányelv alap ján rájuk háruló kötelezettségeket.  
Az EU jogrendjében kifejezetten meg kell jele níteni az ügyvédi segítség igénybevételéhez és 
az őrizetről szóló értesítéshez való jogot, mivel az EU  Alapjogi Chartájának 4., 7., 47. és 48. 
cikke rendelkezik a rossz bánásmóddal szembeni védelemr ől, a magán- és a családi élet 
 
HU 8   HU tiszteletben tartásához való jogr ól, a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való 
jogról, továbbá a védelemhez való jogról és az ártatlanság vélelmér ől. Az EUMSZ 82. 
cikkének (2) bekezdése egyértelm ű jogalapot biztosít ahhoz, hogy az egyéneket 
büntetőügyekben megillet ő jogokra vonatkozó uniós szint ű szabályozási minimumot 
állapítsanak meg. 
Emellett az el őnyben részesített lehet őség várhatóan megtakarításokat fog eredményezni, 
mivel csökkenhet a jogorvoslatok, az EJEB általi elmarasztalások, illetve az igazságügyi együttműködés során bekövetkez ő késedelmek száma. E megtakarítások értéke az összes 
tagállam tekintetében nagyságrendileg 3,73–11,19 millió EUR -ra tehető az elkövetkez ő 
évtizedben.  
N
YOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
Mivel az irányelv – legalábbis bizonyos mértékig – az EJEB által meghatározott 
kötelezettségeket, illetve szám os tagállamban bizonyos formában már jelenleg is létez ő 
kötelezettségeket jelenít meg, várakozásaink szerint a kétéves határid ő elegend ő a 
tagállamoknak ahhoz, hogy végrehajtsák a ne mzeti jogrendszereikben és gyakorlataikban 
szükséges változtatásokat. Az ügyvédi  segítség igénybevételéhez és az őrizetről szóló 
értesítéshez való jog azonos végrehajtási határid őhöz kötött egyetlen intézkedésben való 
összefoglalása könnyebbséget jelent a tagáll amoknak, mivel 21 tagállamban jelenleg is 
azonos nemzeti jogszabályban találhatók az ügyvé di segítség igénybevételére és az őrizetről 
szóló értesítésre vonatkozó rendelkezések. Emellett sok tagállam számára ez nem lesz elsődleges szempont, mivel támaszkodhatnak  az Európa Tanács kínzás megel őzésével 
foglalkozó bizottságának az őrizetről szóló értesítésre vonatkozó ajánlására válaszul már 
eddig megtett intézkedésekre. Az egyes ta gállamokban nemrég végrehajtott igazságügyi 
reformok – amelyek célja a nemzeti jog és az  EJEB ítélkezési gyakor lata közötti összhang 
megteremtése – azt mutatják, hogy még rövid id ő alatt is rendkívül lényeges átalakítások 
hajthatók végre.  
Az irányelvjavaslatot kísér ő végrehajtási terven túl az irányelv azt is el őírja, hogy a 
tagállamoknak jelentést kell készíteniük a javasolt változtatások jellege szerinti jogalkotási és nem jogalkotási intézkedések hatékony végrehajtásáról. A Bizo ttság fontolóra veszi külön 
empirikus tanulmány készítését, amely a javaslat végrehajtásának 3–5 éves id őszaka folyamán 
zajló adatgy űjtésre helyezi a hangsúlyt.