[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 16.6.2008

COM(2008) 368 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE

2007. évi jelentés a versenypolitikáról {SEC(2008)2038}

1. A versenypolitika 2007-ben is folytatta a piacok működésének az európai fogyasztók és vállalkozások javát szolgáló fejlesztését. Ez többek között maga után vonta a piaci résztvevők versenyellenes magatartásának felderítését és szankcionálását, valamint a versenyellenes piaci struktúrákkal szembeni fellépést és a legfontosabb gazdasági ágazatokat átfogó szabályozás kérdésének megoldását. A versenypolitika még jobban beágyazódott a Bizottság átfogó gazdasági reformprogramjába, a lisszaboni stratégiába.

2. A jelentés első pontja áttekintést kíván nyújtani arról, milyen módon fejlesztették tovább és alkalmazták általában a versenypolitikai eszközöket , nevezetesen az összefonódásokra és állami támogatásokra vonatkozó, valamint az antitröszt szabályozást. A második pont azt mutatja be, hogy a fenti és egyéb eszközöket hogyan alkalmazták egyes kiválasztott ágazatokban . A harmadik pont az Európai Versenyhatóságok Hálózatán (ECN) belüli és a nemzeti bíróságokkal folytatott együttműködést tekinti át. A negyedik pont a nemzetközi tevékenységeket tárgyalja. Végezetül az ötödik pont röviden ismerteti az intézményközi együttműködést . További információk a bizottsági szolgálatok részletes munkadokumentumában, valamint a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján olvashatók[1].

1. ESZKÖZÖK

1.1. Versenykorlátozó megállapodások elleni eszközök – az EK-Szerződés 81. és 82. cikke

1.1.1. A szabályok és a politika alakítása

3. A versenyellenes magatartás e legártalmasabb formája elleni eredményes fellépéshez a kartellek büntetésére és megakadályozására hozott megfelelő szankciókon túl szükség van a résztvevők ösztönzésére is, hogy jelentsék a kartelleket. A Bizottság engedékenységi politikája ösztönzőket kínál a kartelltagok számára, hogy jelentsék illegális tevékenységeiket. 2006 decemberében jelent meg a felülvizsgált engedékenységi közlemény (a 2006. évi közlemény)[2]. Ez a korábbi, 1996. és 2002. évi változatok után a harmadik engedékenységi közlemény. A 2006. évi engedékenységi közlemény alapján a megjelenésétől 2007 végéig a Bizottsághoz 20 mentesség iránti kérelem[3] és 11, a bírság csökkentése iránt benyújtott kérelem érkezett.

4. A Bizottság 2005. évi, az uniós antitröszt szabályok megsértésére épülő kártérítési keresetekről szóló zöld könyvét határozottan támogatta az Európai Parlament állásfoglalása, amely felkérte a Bizottságot egy részletes javaslatokat tartalmazó fehér könyv előkészítésére az antitröszt szabályok megsértésére épülő kártérítési keresetek eredményességének fokozása érdekében[4]. A fehér könyv elkészítése során a Bizottság széleskörű konzultációkat folytatott a tagállamok kormányainak képviselőivel, a nemzeti bíróságok bíráival, az ipar, a fogyasztói szövetségek és a jogi szakma képviselőivel, valamint sok más érdekelttel.

1.1.2. A szabályok alkalmazása

5. A Bizottság továbbra is kiemelt prioritásként kezelte a kartellek felderítését, kivizsgálását és szankcionálását, tevékenységét főként a világméretű vagy európai léptékű, kőkemény kartellekre összpontosította. A Bizottság nyolc végleges határozatot[5] tett közzé, amelyekben 41 vállalkozásra[6] összesen 3 334 millió EUR értékű bírságot rótt ki (összehasonlításképpen 2006-ban hét végleges határozattal 41 vállalkozásra[7] összesen 1 846 millió EUR értékű bírságot vetett ki). A kartell-ügyekben a Bizottság eddig az Elevators and Escalators ügyben rótta ki a legmagasabb bírságot (992 millió EUR), valamint a kartellekkel kapcsolatos jogsértés esetén az egy vállalkozásra jutó legmagasabb bírságot (477 millió EUR[8]).

6. A Bizottság saját kezdeményezésére számos kartellt tudott felderíteni. A legutóbbi – az Elevators and Escalators , Fasteners , Professional Videotape és Flat Glass – ügyek bizonyítják, hogy jóllehet a Bizottság engedékenységi politikája hatékony eszköz a kartellek felderítésében, a Bizottság a kartell magatartás leleplezéséhez nincs ráutalva az engedékenységet kérelmezők által szolgáltatott bizonyítékokra. A Bizottság továbbra is jelentős hangsúlyt helyez az ilyen, hivatalból történő vizsgálatokra, amelyekre piacfigyelés, ágazati vizsgálatok, panaszok következtében és az Európai Versenyhatóságok Hálózatához tartozó nemzeti versenyhatóságokon keresztül kerülhet sor.

7. A Bizottság a 2005-ben elindított, a pénzügyi szolgáltatásokkal kapcsolatos ágazati vizsgálatot az EK-Szerződés 81. cikke szerint a Groupement des Cartes Bancaires, Morgan Stanley/Visa és a MasterCard ügyben hozott tiltó határozatok révén folytatta, mindegyik ügy a fizetőkártya-rendszerekkel kapcsolatos (lásd az alábbi 2.2. pontot).

8. A Bizottság folytatta az erőfölénnyel való visszaélések szankcionálását, többek között a hálózatos iparágakban, amelyek az európai versenyképesség szempontjából kulcsfontosságúak. Július 4-én a Bizottság határozatot fogadott el a már meglévő spanyol távközlési üzemeltető, a Telefónica ellen a szélessávú hozzáférés spanyolországi piacán élvezett erőfölényével való nagyon komoly visszaélés miatt. A kirótt bírság 151 875 000 eurót tett ki. A versenyellenes magatartás a Telefónica által 2001-től 2006-ig a versenytársak felé felszámított nagykereskedelmi és a saját ügyfeleinek felszámított kiskereskedelmi árak közötti árréssel kapcsolatos.

9. Október 11-én a Bizottság a Distrigas által Belgiumban megkötött hosszú távú gázellátási szerződésekkel kapcsolatban 9. cikk szerinti határozatot fogadott el. E határozat értelmében a Bizottság 2011-ig jogilag kötelező erejűvé teszi a 82. cikk szerinti vizsgálat során a Bizottság által felvetett aggályok tisztázása érdekében a Distrigas által tett kötelezettségvállalásokat. E kötelezettségvállalások eredménye annak biztosítása, hogy a Distrigas ne kösse le az ügyfelek túlzott részét egy évnél hosszabb időre, ugyanakkor minél nagyobb rugalmasságot biztosítson a Distrigas számára a szerződései összetételének kezelésében.

1.2. Állami intézkedések

10. J úniusban a Bizottság lezárta az EK-Szerződés 226. cikke alapján a Cseh Köztársaság ellen indított jogsértési eljárást , amely korlátozta a Cseh Versenyhatóság (a cseh NCA) hatáskörét, hogy az elektronikus hírközlési ágazatban tapasztalható versenyellenes magatartással kapcsolatban alkalmazza az EK-Szerződés 81. és 82. cikkét[9]. A márciusi indokolással ellátott vélemény[10] nyomán a cseh versenytörvény kifogásolt rendelkezését hatályon kívül helyezték, és most már a cseh NCA teljes mértékben alkalmazni tudja az EU versenyszabályait.

11. Az Endesa közös irányításának az Enel és az Acciona általi megszerzését május 31-én jelentették be a Bizottságnak, és azt július 5-én feltétel nélkül jóváhagyták. Amikor azonban az Enel és az Acciona a felvásárlás jóváhagyását kérte a spanyol energiahatóságtól (CNE), a CNE bizonyos kötelezettségekhez kötötte az ügylet jóváhagyását. December 5-én a Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendeletének [11] 21. cikke alapján határozatot fogadott el, amelyben kijelenti, hogy a CNE részben módosított határozata sérti az említett rendelkezést.

1.3. Összefonódások ellenőrzése

1.3.1. A szabályok és a politika alakítása

12. Annak érdekében, hogy a fúziókontroll jogalkalmazási kérdéseit illetően hatékonyabb iránymutatást tudjon adni, a Bizottság az összefonódás-ellenőrzési rendelet értelmében július 10-én elfogadta az egységes jogalkalmazási közleményt (a „jogalkalmazási közleményt” vagy „közleményt”)[12]. A jogalkalmazási közlemény az 1998-tól kiadott négy előző közlemény[13] helyébe lép, amelyek 1998-tól a korábbi, 4064/89/EGK összefonódás-ellenőrzési rendelet alapján jogalkalmazási kérdésekkel foglalkoznak. Az utalások kivételével tehát az új közlemény egyetlen dokumentumban foglalja az összes jogalkalmazási kérdést, amelyek lényegesek a Bizottság hatáskörének kiépítése szempontjából az összefonódás-ellenőrzési rendelet értelmében.

13. November 28-án a Bizottság az összefonódás-ellenőrzési rendelet értelmében elfogadta a nem horizontális összefonódások vizsgálatára vonatkozó iránymutatást. A nem horizontális összefonódások vertikális összefonódásokat foglalnak magukban, úgymint egy vállalkozás ügyfél általi felvásárlását (például egy személygépkocsi-gyártó felvásárol egy sebességváltó-gyártót), valamint horizontálisan diverzifikált vállalati egyesüléseket, amelyekben olyan vállalkozások vesznek részt, amelyek tevékenységei kiegészítik egymást, vagy másképpen kapcsolódnak egymáshoz (például egy borotvagyártó vállalkozás megvásárol egy borotvahab-gyártó vállalkozást). A nem horizontális összefonódásokra vonatkozó iránymutatás kiegészíti a horizontális összefonódásokra vonatkozó, meglévő iránymutatást, amely az ugyanazon a piacon versengő vállalatok összefonódásaival foglalkozik.

14. Az összefonódások ellenőrzésével kapcsolatos korrekciós intézkedésekre vonatkozó politikájának tisztázása érdekében a Bizottság nyilvános konzultációt kezdeményezett a korrekciós intézkedésekről szóló felülvizsgált közleménytervezettel kapcsolatban. A korrekciós intézkedések az összefonódás tekintetében az összefonódó felek által a Bizottság által meghatározott versennyel kapcsolatos potenciális aggályok felszámolása érdekében javasolt módosítások. A korrekciós intézkedésekről szóló felülvizsgált közlemény a jelenlegi közleményt aktualizálja és váltja fel.

1.3.2. A szabályok alkalmazása

15. A Bizottsághoz rekordszámú , 402 összefonódásról érkezett bejelentés, ami a 2006-ban bejelentett 356 ügylethez viszonyítva több mint 12%-os növekedést jelent. Az utolsó negyedévben a bejelentések száma az előző negyedévekhez és 2006 utolsó negyedévéhez képest is csökkent. 2007-ben a Bizottság összesen 396 végleges határozatot fogadott el, amelyből az I. szakaszban 368 ügyletet feltétel nélkül hagytak jóvá. Az I. szakaszban végrehajtott feltétel nélküli jóváhagyások közül 238-at (illetve 65%-ot) fogadtak el egyszerűsített eljárással. Az I. szakaszban további 18 ügyletet feltételekkel hagytak jóvá.

16. A II. szakaszban végrehajtott részletes vizsgálatokat követően tíz határozatot fogadtak el. Ezek közül ötöt feltétel nélkül hagytak jóvá, míg négy esetben feltételekkel került sor a jóváhagyásra. Egy ügyletet – az Aer Lingus Ryanair általi tervezett felvásárlását érintő horizontális összefonódást – megtiltottak (lásd az alábbi 2.7. pontot).

1.4. Az állami támogatások ellenőrzése

1.4.1. A szabályok és a politika alakítása

17. A Bizottság folytatta a 2005-ben elindított állami támogatási cselekvési terv végrehajtását. A Bizottság új módszert fogadott el a referencia -kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítására vonatkozóan[14], a piaci alapelvekkel nagyobb összhangot teremtve, mivel a vállalkozás vagy projekt adott helyzetét figyelembe veszik.

18. A Bizottság az állami támogatások kérdéskörében általános csoportmentességi rendelet tervezettel („GBER”) kapcsolatos konzultációt kezdeményezett[15]. A GBER egyszerűsíteni fogja és egy szövegbe foglalja a kkv-knak nyújtott támogatásra, a kkv-knak szóló kutatási és fejlesztési támogatásra, a foglalkoztatási támogatásra, a képzési támogatásra és a regionális támogatásra vonatkozó, meglévő öt csoportmentességet. Ezen túlmenően a meglévő csoportmentességek alkalmazási körét kiterjeszti annak érdekében, hogy bizonyos új támogatási kategóriákat is magában foglaljon. A tervek szerint a Bizottság 2008 júniusában fogadja el a GBER-t.

19. Június 13-án a Bizottság elhatározta, hogy legkésőbb 2009. december 31-ig meghosszabbítja a 2001. évi filmművészeti közleményét . A filmművészeti közlemény a filmekre és egyéb audiovizuális művekhez nyújtott állami támogatásra vonatkozó szabályokat tartalmaz.

20. 2007-ben a Bizottság az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásokra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény felülvizsgálatára irányuló eljárást is elindította. A közleménytervezet i. pontosítja a kezességvállalás formájában nyújtott támogatás meglétével vagy hiányával kapcsolatos feltételeket és ii. a piaci referenciák és kockázatelemzés alapján számszerűsíti a támogatás adott összegét. A Bizottság várhatóan 2008 május végére fogadja el az új közleményt.

1.4.2. A szabályok alkalmazása

21. Azt követően, hogy 2006-ban rendkívül sok bejelentés (922) érkezett be az állami támogatással kapcsolatban, 2007-ben a tagállamok által bejelentett új esetek száma 777 volt[16]. Ez azonban még mindig lényegesen meghaladja a 2004-es és 2005-ös szintet. A csökkenés összhangban van a Bizottság arra vonatkozó kötelezettségvállalásával, hogy csoportmentesség révén elősegíti a támogatások nyújtását, és a leginkább versenytorzító támogatásokra irányítja a figyelmét. 2007-ben a tagállamok több mint 1 100 intézkedést tudtak végrehajtani a Bizottság előzetes értesítése nélkül[17]. Ehhez képest 2006-ban 410 csoportmentességi intézkedésre került sor.

22. A Bizottság 2007-ben 629 végleges határozatot hozott az állami támogatásokkal kapcsolatban[18]. Az ügyek túlnyomó többségében a Bizottság jóváhagyta az intézkedéseket, miután arra a következtetésre jutott, hogy a megvizsgált támogatás összeegyeztethető az állami támogatásokra vonatkozó szabályokkal (az összes határozat 87%-a), illetve nem meríti ki az állami támogatás fogalmát (az összes határozat 5%-a).

23. 2007-ben a Bizottság az állami támogatásokat összegző mutatórendszer két kiadását tette közzé[19]. A 2007. őszi frissítés[20] azt bizonyítja, hogy a tagállamok az elmúlt hat évben közeledtek az Európai Tanács azon célkitűzésének eléréséhez, hogy kevesebb és célzottabb állami támogatást nyújtsanak. Különösen az EU 10 új tagállama irányította át fokozatosan az állami támogatásokat a közös érdekű horizontális célkitűzések, például a regionális fejlesztés, a K+F, a KKV-k és a környezetvédelem felé.

24. 2007 során a Bizottság jóváhagyta Bulgária és Románia, valamint Belgium, Ciprus, Dánia, Franciaország, Olaszország, Hollandia és Portugália regionális támogatási térképét [21]. Ennek következtében a 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó regionális támogatási térképek most már az összes tagállam esetében jóváhagyást kaptak. A Bizottság számos nagyberuházási projektekre vonatkozó regionális támogatást engedélyezett[22].

25. A kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott támogatásokról szóló, január 1-jén éppen folyamatban lévő bejelentések, valamint a jelentéstételi évben beérkezett valamennyi új bejelentés értékelésére az új keretrendszer [23] alapján került sor. A Bizottság 48 bejelentett K+F és/vagy innovációs programot hagyott jóvá. Ezen túlmenően négy, a keretrendszer 7. fejezete szerinti részletes vizsgálatot elindító küszöbérték alatti ad hoc támogatási intézkedést hagyott jóvá. A Bizottság nyolc határozatot hozott a 7. fejezet szerinti, jelentős összegű támogatással rendelkező projektek részletes vizsgálatával kapcsolatban. Számos, a Francia Ipari Innovációs hivatal által finanszírozott projektet engedélyezett[24]. A Bizottság a kockázati tőkére vonatkozó iránymutatás alapján 19 bejelentett programot hagyott jóvá[25].

26. Noha a képzési támogatás egy csoportmentesítési rendelet[26] hatálya alá tartozik, a Bizottságnak meg kell vizsgálnia az 1 millió EUR értéket meghaladó projekteket. A GM Antwerp ügyben[27] a Bizottság a bejelentett állami támogatás egy részét összeegyeztethetetlennek találta, mivel olyan képzési tevékenységek finanszírozására szolgált volna, amelyeket a kedvezményezett mindenképpen, támogatás nélkül is végrehajtott volna. A Fiat [28] és a Club Med Guadeloupe [29] esetében a Bizottság szükségesnek és összeegyeztethetőnek találta a támogatást. A DHL Leipzig/Halle ügyben[30] a Bizottság azért indított vizsgálatot, mert kétségei voltak azzal kapcsolatban, hogy a DHL-nek nem kellene-e egyébként is biztosítania a képzést az alkalmazottai számára.

27. Október 10-én a Bizottság megindította a hivatalos vizsgálati eljárást a külföldi vállalatokban spanyol vállalatok által történő jelentős részesedés megszerzésére irányuló adózási ösztönzővel kapcsolatban[31]. Az adóintézkedés lehetővé teszi spanyol vállalatok számára, hogy 20 éves időszak alatt írják le a külföldi vállalatokban megszerzett jelentős részvényekből származó üzleti értéket, miközben a hazai felvásárlásból származó üzleti érték nem részesül hasonló intézkedés előnyéből.

28. A nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási támogatást csak szigorú feltételek teljesülése esetén lehet jogszerűnek tekinteni. 2007 folyamán a Bizottság a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásra vonatkozó 2004-es iránymutatásokban megállapított, módosított szabályokat alkalmazta.

29. A megmentési támogatással kapcsolatos számos ügyben a Bizottság ismételten hangsúlyozta, hogy az ilyen támogatás csupán átmeneti intézkedés, amely elősegíti az adott vállalat szerkezetátalakítási tervének elkészítését vagy a vállalat felszámolását. Ennek megfelelően a Bizottság bizonyos esetekben megindította a hivatalos vizsgálati eljárást, mert a megmentési támogatást nem fizették vissza az előírt hat hónapos határidőn belül és nem nyújtottak be komoly szerkezetátalakítási tervet[32]. A Bizottság a szerkezetátalakítási támogatással kapcsolatban számos ügyet[33] jóváhagyott. Más esetekben a Bizottság összeegyeztethetetlennek találta a támogatást[34], vagy hivatalos vizsgálati eljárást indított az összeegyeztethetőséggel kapcsolatos kétségek miatt[35].

30. A Bizottság jelentős előrehaladást ért el a visszatérítési határozatok eredményesebb és azonnali végrehajtása terén. A végrehajtásra váró visszatérítési határozatok száma a 2006 végi 60-ról 2007 végén 47-re csökkent. 2007-ben mind a 23 visszatérítési ügyet lezárták, miközben 9 új visszatérítési határozatot fogadtak el. A 2000. óta hozott határozatok értelmében visszatérítendő 8,9 milliárd eurós jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatásból 2007 végéig mintegy 8,2 milliárd eurót (azaz a teljes összeg 91,2%-át) sikerült eredményesen visszatéríttetni. Ezenfelül további 2,4 milliárd eurót térítettek vissza visszatérítési kamat formájában. Az e területtel kapcsolatos esetjog és politika összefoglalása szintén megtalálható egy közleményben[36].

1.5. A versenypolitika szerepe a tágabb politikai keretben

31. December 11-én a Bizottság felülvizsgálta a lisszaboni stratégiát[37], és javaslatokat terjesztett elő a következő hároméves ciklusra (2008–2010)[38] vonatkozóan. A felülvizsgálat azt tűzi ki célul, hogy a verseny még jobban beágyazódjon a szélesebb lisszaboni stratégiai keretbe . Külön figyelmet kap az, hogy fokozni kell az ágazati piacfigyelést, és szükség esetén fejleszteni kell a szabályozást, különös figyelemmel a kulcsfontosságú szolgáltatásokra és hálózatos iparágakra[39]. E javaslatok összhangban állnak az egységes piacnak a Bizottság által 2007 folyamán végrehajtott felülvizsgálatával. A verseny terén a reformok fontosságát – mind relatív, mind abszolút értelemben – tükrözi az EK-Szerződés 99. cikke alapján a Tanács általi jóváhagyásra javasolt ajánlások nagy száma[40].

32. A felülvizsgálat indítványozza például, hogy a versenypolitika a gáz-, villamosenergia- és pénzügyi szolgáltatási ágazatban a 2005-ben elindított ágazati vizsgálatok nyomon követése révén[41] járuljon hozzá a lisszaboni stratégiai célkitűzésekhez . A versenypolitika kiegészítő eszköznek is tekintendő az interoperabilitás és szabványosítás biztosítására irányuló törekvésekkel kapcsolatban. Ezenkívül a felülvizsgálat azon politikák között említi a „versenyszabályokat”, amelyek terén az EU különleges szakértelemmel működik közre, ami hasznos lehet a legfontosabb partnerei számára. Ez szorosan kapcsolódik ahhoz, hogy nemzetközi szinten tisztességes versenyt és egyenlő feltételeket kell biztosítani[42].

2. A Z ÁGAZATOKKAL KAPCSOLATOS FEJLEMÉNYEK

2.1. Energia

33. Az európai gáz- és villamosenergia-piaccal kapcsolatos ágazati vizsgálatról készült, január 10-én elfogadott végleges jelentés [43] arra a következtetésre jutott, hogy az energiapiac (i) továbbra is túl nagy mértékben koncentrált; (ii) magas fokú vertikális integráció (különösen a hálózati és ellátási tevékenységek nem megfelelő elkülönülése formájában), valamint (iii) a határokon átnyúló integráció és a határokon átnyúló verseny, továbbá (iv) az átláthatóság hiánya jellemző rájuk.

34. Az említett megállapítások alapján a Bizottság szeptember 19-én javaslatot terjesztett elő az európai villamosenergia- és gázpiaccal kapcsolatos harmadik liberalizációs csomagra vonatkozóan[44]. Ez főleg a következőket helyezte a középpontba: (i) az átviteli hálózatok tényleges szétválasztása; (ii) a szabályozó hatóságok hatáskörének és függetlenségének megerősítése; (iii) a szabályozó hatóságok közötti együttműködés és (iv) az átviteli rendszerüzemeltetők közötti együttműködés.

35. Az antitröszt terén a Bizottság – a nemzeti versenyhatóságokkal szorosan együttműködve[45] – a villamosenergia- és gázágazatban a versenytársak kizárásával és az összejátszással (piacfelosztással) kapcsolatos ügyekre helyezte a hangsúlyt, amelyek a piaci zavarok legfőbb területei. A versenytársak kizárásával kapcsolatos ügyek az értéklánc mentén folytatott gyakorlatokat ölelik fel, többek között az értéklánc alacsonyabb szintjén lévő piacoknak (downstream piacok) a fogyasztókkal kötött hosszú távú szerződések által történő lezárása; tisztességtelen magatartás a versenytársaknak a hozzáférési hálózatoktól való elzárása érdekében (pl. a hálózati kapacitások felhalmozása és elégtelen beruházások); a villamosenergia lakossági piacának lezárása a riválisok költségeinek a kiegyenlítő rendszer révén történő növelésével[46]; a downstream piacok lezárása a gázimport infrastruktúrájának kézben tartása és hosszú távú gázbeszerzési megállapodások révén. Az egyéb vizsgált problémák közé tartozik például a villamosenergia-piacon vélelmezett ármanipuláció, amelyet az energiatermelők kapacitás-visszatartása idéz elő. Olaszországban[47], Spanyolországban[48] és Franciaországban a Bizottság arra utaló jeleket talált, hogy a szabályozott villamosenergia-tarifák a nagy és közepes villamosenergia-fogyasztó vállalkozásoknak nyújtott állami támogatást eredményezhetnek .

2.2. Pénzügyi szolgáltatások

36. Január 10-én az Európai Bizottság közzétette az európai lakossági banki szolgáltatások piacaival kapcsolatos ágazati vizsgálatáról szóló végleges jelentést [49], amely a fizetőkártyákra és a nem kártyás fizetési rendszerekre, valamint a folyószámlákra és a hozzájuk kapcsolódó szolgáltatásokra terjed ki. A megállapítások megerősítették, hogy továbbra is jellemző a piacok tagállamok szerinti szétaprózottsága, ami korlátozza a fogyasztók választási lehetőségeit és a folyószámlákkal, hitelekkel vagy fizetési műveletekkel kapcsolatos költségek növekedéséhez vezet. A jelentés szerint a tagállamonként rendkívül eltérő árak, haszonkulcsok és értékesítési módok, valamint a tagállamokon belüli homogenitás arra enged következtetni, hogy a verseny szabályozással és magatartással kapcsolatos akadályai továbbra is fennállnak.

37. Az európai kártyás fizetési iparág évi 1 350 milliárd EUR összegű forgalmat bonyolít, ami a becslések szerint 25 milliárd eurót eredményez a bankok számára díjak formájában. A kártyás fizetési iparág nagymértékben koncentrált, ami magas költségeket és nyereségességet von maga után. A hálózatokra (többek között a Visa/MasterCard duopóliumra és a nagyobb hazai bankok által működtetett nemzeti kártyarendszerekre) irányadó szabályok versennyel kapcsolatos problémákat vetnek fel.

38. Október 3-án a Bizottság 10,2 millió EUR büntetést szabott ki a Visa International and Visa Europe -ra (Visa) , mert 2000 márciusától 2006 szeptemberéig megtagadta, hogy tagjai közé felvegye a Morgan Stanley-t[50].

39. A Bizottság október 17-i határozatában arra a következtetésre jutott, hogy a Groupement des Cartes Bancaires (CB) megsértette a Szerződés 81. cikkét[51]. A Bizottság megállapította, hogy a Groupement olyan árra vonatkozó intézkedéseket alkalmazott, amelyek akadályozták, hogy egyes tagbankok versenyképes díjtételek mellett bocsássanak ki kártyákat Franciaországban, ezáltal mesterségesen magasan tartva a fizetőkártyák árát, ami a nagyobb francia bankok számára kedvező.

40. December 19-én a Bizottság határozatot fogadott el, amely megtiltotta, hogy a MasterCard multilaterális bankközi díjakat (MIF-ek) számítson fel az Európai Gazdasági Térség tagállamai közötti (EGT-n belüli MIF-ek), MasterCard és Maestro lakossági hitel- és bankkártyákkal történő, határokon átnyúló fizetési műveletek esetében[52].

41. Szeptember 25-én a Bizottság elfogadta a vállalati vagyonbiztosításra vonatkozó ágazati vizsgálatról szóló végleges jelentést [53], amelyet a Bizottság szolgálatainak átfogó, az összes megállapítást tartalmazó munkadokumentumával együtt tettek közzé. Az állami támogatások terén a Bizottság július 18-án jóváhagyta a német Landesbank szektorral (WestLB and Nord/LB) kapcsolatos, lezáratlan újratőkésítési ügyeket, mivel eleget tettek a piacgazdasági magánbefektetői vizsgálatnak [54]. A nyár folyamán az egyesült államokbeli másodlagos jelzálogpiaci válság komoly hatást kezdett gyakorolni számos európai bankra, ami jelentős állami támogatási intézkedéseket tett szükségessé a bankok fennmaradásához. A Bizottság a német IKB és Sachsen LB bankkal kapcsolatos két ügyben vizsgálatot kezdeményezett. Az egyesült királyságbeli Northern Rock bank esetében december 5-én született határozat, amely kijelenti, hogy a megmentési támogatás összeegyeztethető az állami támogatásra vonatkozó szabályokkal[55]. A Northern Rock támogatására szolgáló, ezt követő kiegészítő intézkedésekkel kapcsolatban szintén vizsgálat folyik.

42. Október 9-én az Ecofin Tanács következtetéseket fogadott el, amelyek számos intézkedést javasolnak a pénzügyi stabilitásra vonatkozó rendelkezések fokozása céljából, és amelyek többek között felkérték a Bizottságot és a tagállamokat, hogy működjenek együtt annak tisztázása érdekében, hogy a Bizottság mikor tekinthet egy bankválságot olyannak, amely a Szerződés és az állami támogatásra vonatkozó szabályok alapján „komoly zavart okoz a gazdaságban”. Arra is felkérték a Bizottságot, hogy mérlegelje az eljárások ésszerűsítését annak középpontba helyezésével, hogy az állami támogatással kapcsolatos vizsgálatok válságos körülmények között hogyan végezhetők el gyorsan.

43. Ami az adótámogatást illeti, a Bizottság február 7-én megindította a holland hatóságok által bejelentett adókulcs-csökkentési rendszerrel („group interest box”, „Groepsrentebox”) szembeni hivatalos vizsgálati eljárást[56]. Március 21-én a Bizottság eljárást indított egy hasonló, Magyarországon már hatályos rendszer ellen[57]. Mindkét rendszer csökkenti a vállalkozások adóterheit a leányvállalatoktól kapott és a leányvállalatoknak fizetett nettó kamatok tekintetében. A pénzügyi szolgáltatások területén a Bizottság számos összefonódást értékelt és hagyott jóvá. Az ABN AMRO -val kapcsolatos ügyekben[58] a Bizottság megvizsgálta a holland ABN AMRO banknak az RBS, a Fortis és a Santander alkotta konzorcium által tervezett felvásárlását.

2.3. Elektronikus hírközlés

44. A 2002-ben bevezetett szabályozási keret elősegíti, hogy a hírközlési piacok egyre versenyképesebbé váljanak. Ennek alapján a Bizottság decemberben javasolta[59], hogy az előzetes szabályozás alá tartozó piacok száma a felénél kevesebbre, 18-ról 7-re csökkenjen. Sok területen most már valószínű, hogy megszűnik az előzetes szabályozás, és az ipar nagyobb részére csak az EU versenyszabályai vonatkoznak majd.

45. A mobiltelefon-szolgáltatások piacaira általában az jellemző, hogy kiskereskedelmi szinten ténylegesen versenyképesek. A mobilhívás-végződtetés, valamint – az érintett piacokról szóló korábbi ajánlás[60] alapján – a mobiltelefonos hozzáférés és híváskezdeményezés nagykereskedelmi piacaival kapcsolatban azonban a Bizottság azt javasolta, hogy előzetes szabályozás alá tartozzanak.

46. Az év folyamán a Bizottság 170, a nemzeti szabályozási hatóságoktól beérkezett bejelentést értékelt, valamint a keretirányelv[61] 7. cikkében megállapított konzultációs mechanizmus szerinti, 66, észrevételeket tartalmazó és 49, észrevételeket nem tartalmazó levelet fogadott el. A Bizottság öt üggyel kapcsolatban komoly kétségeket vetett fel a bejelentett intézkedéseknek az EU-joggal való összeegyeztethetősége tekintetében, és a keretirányelv 7. cikkének (4) bekezdése alapján második szakaszbeli vizsgálatokat kezdett. A Bizottság egy ügyben tiltó határozatot fogadott el.

47. Ami az EU versenyjogának az elektronikus hírközlési ágazatba történő alkalmazását illeti, a Bizottság által 2007-ben elfogadott legjelentősebb határozat a Telefónica ellen július 4-én hozott határozat volt (lásd a fenti 1.1.2. pontot).

48. A szabályozási keret 2007 folyamán végrehajtott felülvizsgálata arra késztette a Bizottságot, hogy novemberben szabályozási csomagot terjesszen elő (amelybe két irányelv, az Európai Elektronikus Hírközlési Piacfelügyeleti Hatóság (EECMA) létrehozásáról szóló rendelet, valamint az érintett piacokról szóló ajánlás tartozik)[62]. Az érintett piacokról szóló új ajánlás kivételével, amely decemberben lépett hatályba, a tervezett szabályozási csomag jogalkotási részei csak a Tanács és az Európai Parlament általi elfogadásukat követően lépnek majd hatályba, várhatóan 2010–2011 folyamán.

49. Az egyenletesen magas nemzetközi roaming díjak arra késztették a Bizottságot, hogy az EK-Szerződés 95. cikke alapján rendeletet terjesszen elő a roamingról[63], amely június 30-án lépett hatályba és három évig kell alkalmazni. Ennek következtében a mobilszolgáltatókat arra kötelezték, hogy július 30-ig valamennyi tagállamban minden ügyfél számára eurotarifát ajánljanak, amely szeptember 30-tól automatikusan érvényes, hacsak az ügyfél nem akar kiszállni. Az eurotarifa meghatározza a külföldi híváskezdeményezések és -fogadások legmagasabb kiskereskedelmi díját[64]. A Bizottságnak 2008-ban jelentést kell tennie a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a rendelet érvényesüléséről, és különösen arról, hogy annak időtartamát és/vagy hatályát ki kell-e terjeszteni annak érdekében, hogy más szolgáltatásokat, például a barangolásos SMS vagy adatátviteli szolgáltatásokat is magában foglalja.

50. A Bizottság több határozatot elfogadott szélessávú szolgáltatásokkal gyengén vagy egyáltalán nem lefedett vidéki vagy távoli területeken biztosított szélessávú szolgáltatásokra vonatkozó állami finanszírozási programokkal kapcsolatban[65]. Ezenkívül a Bizottság pontosan meghatározott körülmények között elfogadta a fejlett szélessávú szolgáltatások érdekében történő állami beavatkozást olyan területeken, ahol a már meglévő szolgáltatók csak részben kínáltak alapvető szélessávú szolgáltatásokat[66].

51. A Bizottság előzetes vizsgálatot végzett a „Vezeték nélküli Prága” elnevezésű projekttel kapcsolatban, amely az első, a Bizottság által az állami támogatásokra vonatkozó szabályok alapján vizsgált, vezeték nélküli városi hálózattal kapcsolatos ügy [67]. A projekt módosításait követően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem vontak be állami támogatást.

52. Az összefonódások ellenőrzése terén a Bizottság a gyorsan változó piacokkal kapcsolatban alkalmazott dinamikus megközelítésre támaszkodott, például a Syniverse/BSG ügyben[68] vizsgáltakkal kapcsolatban, ahol a Bizottság a GSM-barangolás adatelszámolási szolgáltatásainak piacát értékelte. A piac részletes vizsgálat során meghatározott jellegzetességei (például a versenytársak számára a piacra jutáshoz szükséges technológia elérhetősége) arra ösztönözték a Bizottságot, hogy tejesen jóváhagyó határozatot hozzon, annak ellenére, hogy az összefonódás az Európában jelenleg aktívan működő piaci szereplők számának csökkenését vonta maga után.

2.4. Információs technológia

53. A Bizottság eljárást folytatott a Microsoft ellen annak biztosítása érdekében, hogy az betartja a 2004. évi határozatot[69] az árazás és az interoperabilitási információkhoz való hozzáférés engedélyezési feltételeivel kapcsolatban, tekintettel az ilyen információk szolgáltatásának megtagadásával kapcsolatos első visszaélésre. A 2004. évi határozat 5. cikke előírja, hogy ezeknek a feltételeknek ésszerűnek és megkülönbözetéstől mentesnek kell lenniük. 2006-ban a Bizottság már végleges, 280,5 millió eurós bírságot szabott ki a Microsoft- ra, mert az nem bocsátotta rendelkezésre az interoperabilitásra vonatkozó teljes körű és pontos információkat[70]. Ennélfogva a Bizottság március 1-jén a Microsoftnak címzett kifogásközlést tett közzé, amely tartalmazza a Bizottság előzetes értékelését, miszerint a Microsoft nem teljesítette az interoperabilitásra vonatkozó teljes körű és pontos információk ésszerű és megkülönbözetéstől mentes feltételek mellett történő biztosítását[71].

54. Az Elsőfokú Bíróság szeptember 17-i határozatát követően – amely elutasítja a Microsoft által a 2004. évi határozat érvénytelenítése céljából benyújtott kérelem lényegi elemeit – a Microsoft október 22-én bejelentette licencdíjai jelentős csökkentését. Ezenkívül fontos licencszerződéseinek frissített változatát is felajánlotta. Ettől a naptól kezdve a Bizottságnak nincsenek további kifogásai azzal kapcsolatban, hogy a Microsoft teljesíti-e a 2004. évi határozatot[72].

55. A Bizottság július 26-án kifogásközlést küldött az Intelnek , amely közli a Bizottság előzetes következtetését, miszerint az Intel háromféle tisztességtelen gyakorlatot alkalmazott, amelyek az AMD-nek, legfőbb versenytársának az x86 processzor piacáról történő kizárására irányulnak.

56. A Bizottság július 30-án kifogásközlést küldött a Rambusnak , amely ismerteti a Bizottság előzetes véleményét, miszerint a Rambus visszaélt erőfölényével azáltal, hogy ésszerűtlen jogdíjakat követelt a dinamikus RAM (DRAMS) lapkákra vonatkozó egyes szabadalmak használatáért[73]. A Bizottság előzetes véleménye szerint a Rambus a szabványalkotási eljárás összefüggésében szándékos megtévesztő magatartást folytatott a szabadalmi csapdaként ismert formában[74].

57. Augusztus 30-án a Bizottság eljárást kezdett[75] a Qualcomm Inc . ellen, egy egyesült államokbeli lapkakészlet-gyártó ellen, amely a mobiltelefon-szolgáltatásokra vonatkozó CDMA és WCDMA szabványok szellemi tulajdonjogának jogosultja. A panaszokban azt állítják, hogy a Qualcomm engedélyezési gyakorlata nem tisztességes, nem ésszerű és nem megkülönböztetésmentes (azaz nem „FRAND”), és ezért előfordulhat, hogy sérti az EK versenyszabályait (az EK-Szerződés 82. cikke).

58. Az állami támogatások területén a Bizottság végleges határozatot fogadott el, amely jóváhagyta a videojátékok kifejlesztésének támogatását célzó francia adójóváírást is[76]. Ezt az intézkedést az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének d) pontja alapján jelentették be[77]. Ez lehetővé teszi a Franciaországban adóköteles videojáték-gyártók számára, hogy egyes videojátékok gyártása elszámolható költségének 20%-át levonják. Ez az első alkalom, hogy a 87. cikk (3) bekezdésének d) pontjában megállapított kulturális kivételt videojátékokra alkalmazták.

2.5. Média

59. A Bizottság továbbra is nyomon követte az analóg műsorszolgáltatásról a digitális műsorszolgáltatásra való áttérést . A Bizottság az Altroconsumo nevű olasz fogyasztóvédelmi szövetség panaszát[78] követően júliusban indokolással ellátott véleményt[79] adott ki Olaszország számára. A Bizottság szerint az olasz jogszabály ellentétes az elektronikus hírközlésre vonatkozó uniós szabályozási kerettel[80].

60. Az állami támogatások területén a Bizottság továbbra is a digitális áttérés támogatásához nyújtott állami finanszírozással kapcsolatos korábbi határozatokban elfogadott megközelítést alkalmazta. A Bizottság három (két olasz[81] és egy spanyol[82]) támogatási programot hagyott jóvá a nyílt API funkcióval[83] rendelkező digitális dekóderek beszerzésére és a meglévő kollektív analóg földi antennák átalakításával kapcsolatos költségek fedezésére vonatkozóan. A Bizottság két elutasító határozatot fogadott el az Olaszországban[84], illetve az Észak-Rajna–Vesztfália német tartományban[85] működő támogatási rendszerrel kapcsolatban.

61. Jóllehet a Bizottság a közszolgálati műsorszolgáltatás rendszeréről szóló amszterdami jegyzőkönyvvel összhangban elismeri, hogy a tagállamok előjoga a közszolgálati műsorszolgáltatás megszervezése és finanszírozása, úgy véli, hogy a közszolgálati műsorszolgáltatók költségvetési hozzájárulásokból történő finanszírozása vagy a licencdíj-finanszírozás állami támogatásnak minősül[86]. A közszolgálati műsorszolgáltatóknak nyújtott állami támogatást ugyanakkor a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítható, amennyiben teljesülnek a 86. cikk (2) bekezdésében foglalt követelmények (amint azt a műsorszolgáltatásról szóló közlemény[87] részletesebben meghatározza).

62. A Bizottság a 86. cikk (2) bekezdése, valamint a műsorszolgáltatásról szóló közlemény alapján két határozatot fogadott el a közszolgálati műsorszolgáltatók finanszírozásával kapcsolatban. Az első a spanyol közszolgálati műsorszolgáltató, az RTVE által hozott munkaerő-csökkentési intézkedések spanyol kormány általi finanszírozásának jóváhagyását érinti[88]. A második arra vonatkozik, hogy a Bizottság lezárta a németországi közszolgálati műsorszolgáltatóknak (ARD és ZDF) kedvező általános finanszírozási rendszerrel kapcsolatos vizsgálatát[89].

63. Áprilisban a Bizottság kifogásközlést küldött a nagyobb lemezgyártó cégeknek és az Apple -nek az egyes hanglemezgyártók és az Apple közötti megállapodásokkal kapcsolatban, amelyeket úgy tekintenek, hogy a 81. cikket megsértve korlátozzák az on-line zeneeladást. Az eljárás során az Apple bejelentette, hogy Európában 2008 közepe előtt kiegyenlíti az iTunes on-line zeneáruházból történő dalok letöltésének árait, ami véget vet az egyesült királyságbeli fogyasztóknak nyújtott eltérő bánásmódnak. Ez alapján, valamint a további pontosításokat követően a Bizottság lezárta az ügyet.

64. A Bizottság továbbra is elsődleges fontosságú kérdésként kezelte annak biztosítását, hogy a prémiumtartalmak nyílt és átlátható feltételek mellett legyenek hozzáférhetők, amelyek biztosítják, hogy a lehető legtöbb üzemeltető árajánlatot tehessen. 2007-ben a Bizottság lezárta a sportesemények televíziós jogainak az Európai Műsorszolgáltatók Szövetsége (EBU) és annak tagjai által történő közös megvásárlásával kapcsolatos, az EK-Szerződés 81. cikke szerinti vizsgálatot.

65. A médiaágazat terén az összefonódások ellenőrzését illetően az SFR/Tele2 egyesülését emelhetjük ki[90]. Ezt az összefonódást azzal a feltétellel hagyták jóvá, hogy a francia pay-TV piacon biztosítják a tényleges versenyt. A zeneipart illetően az Európai Bizottság a Sony/BMG-II ügyben[91] megadta a hatósági jóváhagyást a Sony és a Bertelsmann zenei felvételek üzletágait egyesítő közös vállalat számára, miután az Elsőfokú Bíróság érvénytelenítette a korábbi, 2004. évi határozatot. Ezenkívül a zeneműkiadás terén a Bizottság korrekciós intézkedésekhez kötve jóváhagyta a Universal és BMG összefonódását.

2.6. Autóipar

66. A Bizottság többek között az autóárakról szóló jelentései[92] segítségével továbbra is folyamatosan nyomon követte az ágazatban bekövetkező fejleményeket. A gépjárművekre vonatkozó csoportmentességi rendelet [93] a gépkocsi-ágazatra jellemző rendszert állapít meg, amely a márkákon belüli verseny fokozására irányul.

67. Az értékesítés utáni szolgáltatások közötti verseny fokozása érdekében a Bizottság szeptember 13-án az 1/2003/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdése alapján négy, kötelezettségvállalásokról szóló határozatot [94] fogadott el, amelyek 2010 májusáig arra köteleznek négy gépkocsigyártót (DaimlerChrysler, Toyota, General Motors és Fiat), hogy műszaki információkat szolgáltassanak az autójavításokról az EU-ban található összes független európai autójavító műhely számára. Ezentúl a gépjárművek kibocsátásáról szóló rendelet[95] kötelezi a gépkocsigyártókat arra, hogy a független szervizek számára szabványosított formátumban biztosítsanak hozzáférést minden járműjavítási műszaki információhoz.

68. 2005 és 2006 után 2007 ismét egy olyan év volt, amikor az autóiparon belül az összefonódások nagymértékben az autóipari beszállítói szegmenst érintették. Az egyik jelentős egyesülésben két német vállalat, a Continental AG és a Siemens VDO Automotive AGO vett részt. A Bizottság november 29-én hagyta jóvá az egyesülést[96].

69. 2007 folyamán bizonyos általános állami támogatási keretek – például a regionális és szerkezetátalakítási támogatásra vonatkozó szabályok[97] – alapján számos állami támogatás vizsgálatára sor került. Ezenkívül a Bizottság megvizsgálta az állami tulajdonú gépkocsigyártó vállalatok privatizációjának feltételeit. Az Automobile Craoiva, egy román gépkocsigyártó üzem (korábban Daewoo Craoiva) esetében a Bizottság az EK-szerződés 88. cikke (2) bekezdése alapján megindította a hivatalos vizsgálati eljárást, mivel úgy tűnt, hogy a privatizációval kapcsolatos feltételek alkalmasak arra, hogy előnyt biztosítsanak a privatizálandó vállalat számára[98].

2.7. Közlekedés

70. A közlekedési ágazatban a versenypolitika célja, hogy biztosítsa azon piacok hatékony működését, amelyek privatizációjára a közelmúltban került sor, vagy jelenleg folyamatban van.

71. A közúti közlekedés területén a nemzetközi piacok mind a személy-, mind a teherszállítás tekintetében nagymértékben liberalizáltak. A kabotázsról szóló tanácsi rendelet[99] révén a nemzeti közúti árufuvarozás liberalizációjára is sor került, míg a nemzeti személyszállítási piacok még mindig jelentős mértékben védettek. Az állami támogatásokra vonatkozó szabályok e szegmensre történő alkalmazása során a Bizottság továbbra is folytatta politikáját, amelynek értelmében jóváhagyta a tisztább technológiák – különösen régi járművekbe történő – beépítését[100]. A közbeszerzésre és az állami támogatásra vonatkozó szabályok közszolgálati szerződésekre és közszolgáltatási koncessziókra való alkalmazása tekintetében, egy a szárazföldi közlekedéssel kapcsolatos közszolgáltatásokra vonatkozó, felülvizsgált rendelet elfogadására került sor, amely 2009 decemberében lép hatályba[101].

72. A vasúti teherfuvarozás piacának megnyitása befejeződött. Ugyanakkor a számos fennmaradó strukturális probléma egyike a hálózathoz való megkülönböztetésmentes hozzáféréshez szükséges alapvető funkciók nem megfelelő szétválasztásával/függetlenségével, valamint az igazgatási kapacitás és a vasúti szabályozási szervek függetlenségének hiányával kapcsolatos[102].

73. Ami a vasúti személyszállítást illeti, a Tanács és a Parlament október 23-án végre elfogadta a harmadik vasúti csomagot, ami egy hosszú jogalkotási folyamat lezárását jelenti[103]. A harmadik vasúti jogalkotási csomag megnyitja majd a nemzetközi személyszállítást, többek között a kabotázst, a verseny előtt.

Ezenkívül a Bizottság iránymutatás-tervezetet készített a vasúti vállalkozásoknak nyújtandó állami támogatásokról [104] annak érdekében, hogy a folyamatban lévő piacnyitással kapcsolatban fokozódjon a jogbiztonság és az átláthatóság.

74. A tengeri közlekedés a külső árukereskedelem körülbelül 50%-át teszi ki a tömeg tekintetében, a tagállamok közötti kereskedelemnek pedig hozzávetőleg 20%-át. 2007-ben a Bizottság a tengeri közlekedéssel kapcsolatos támogatási rendszerek szoros konvergenciáját támogatta annak érdekében, hogy Európán belül – a vontatási és kotrási tevékenységekre vonatkozóan is – a lehető legegyenlőbb feltételeket lehessen elérni[105]. 2007. szeptember 13-án a Bizottság nyilvános konzultáció céljából elfogadta az EK-Szerződés 81. cikkének a tengeri szállítási szolgáltatásokra való alkalmazásáról szóló iránymutatás-tervezetet[106].

75. A légi közlekedés területén a Bizottság október 19-én felkérte az érintett feleket, hogy a SkyTeam airline allianceto nyolc tagja, nevezetesen az Aeromexico, az Alitalia, CSA Czech Airlines, Delta Air Lines, KLM, Korean Air, Northwest Airlines és az Air France által javasolt kötelezettségvállalásokkal kapcsolatban tegyenek észrevételeket[107]. E kötelezettségvállalások arra szolgálnak, hogy az EK-Szerződés 81. cikke alapján eloszlassák a Bizottság által a 2006. június 15-i kifogásközlésben felvetett aggályokat[108].

76. Június 27-én a Bizottság határozatot fogadott el, amely megtiltja az Aer Lingus Ryanair általi tervezett felvásárlását . A felvásárlás egyesítette volna a két, piacvezetö Írországi légitársaságot, amelyek erőteljes versenyben álltak egymással. Mind a Ryanair, mind az Aer Lingus vitathatatlanul a legnagyobb légitársaság, amely rövid távolságú járatokat üzemeltet írországi viszonylatban. Pozíciójuk különösen erős volt a Dublinba érkező és onnan induló útvonalak tekintetében, ahol az egyesülés az Európán belüli forgalom körülbelül 80%-át bonyolította volna le.

77. 2007 folyamán a Bizottság befejezte egy nehéz helyzetben lévő fuvarozónak ( Cyprus Airways [109]) nyújtott állami támogatásokkal kapcsolatos vizsgálatát, és azt a következtetést vonta le, hogy a ciprusi hatóságok által benyújtott szerkezetátalakítási tervek összeegyeztethetők a közös piaccal. Az Olympic Airways/Airlines régóta húzódó ügyében a Bizottság újabb vizsgálati eljárást kezdett a vállalatnak 2005 óta nyújtott állítólagos állami támogatással kapcsolatban[110].

78. Április 30-án az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok szerződést írt alá, amely nyitott légiközlekedési területet hoz létre az EU és az Egyesült Államok között [111]. Ez a megállapodás, amely 2008. március 30-án lép hatályba, lehetővé teszi az EU légiközlekedési ágazatának konszolidációját azáltal, hogy minden európai légi társaságot “közösségi légi fuvarozóként” ismer el és engedélyezi, hogy bármely közösségi légi fuvarozó az EU és az Egyesült Államok bármely pontja között az árra vagy a kapacitásra vonatkozó korlátozás nélkül repülhessen. A megállapodás a Bizottság és az amerikai Közlekedési Hatóság közötti, a versenypolitika terén való együttműködés erősítésére vonatkozó rendelkezéseket is tartalmaz.

2.8. Postai szolgáltatások

79. A Bizottság a javaslatáról, az együttdöntési eljárásnak megfelelően (az EK-Szerződés 251. cikke)[112], aktív tárgyalást folytatott. A Parlament általi első olvasatot követően a Tanács a Távközlési és Energiaügyi Tanács október 1-jei luxembourgi ülésén politikai megállapodásra jutott. A megállapodás alapján a Tanács november 8-án hivatalosan elfogadta a közös álláspontot. A közös álláspont azonban egyes tagállamok esetében 2011-et, mások esetében 2013-at jelöli meg a piacnyitás kezdőpontjának.

80. Az állami támogatások terén a Bizottság különösen a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez a postai szolgáltatóknak nyújtott ellentételezéseket vizsgálta meg annak biztosítása érdekében, hogy ezek az ellentételezések ne haladják meg a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítésének tényleges költségeit, és ne forduljon elő keresztfinanszírozás a kereskedelmi tevékenységek terén.

81. Amennyiben egy általános gazdasági érdekű szolgáltatás fejében nyújtott ellenérték nem felel meg az Altmark [113] ügyben kialakult esetjogban meghatározott feltételeknek, és ezért mindenképpen állami támogatásnak kell minősíteni, a 86. cikk (2) bekezdése alapján nyilvánítható a Szerződéssel összeegyeztethetőnek[114]. A 2005-ös közösségi keretszabály[115] pontosította azon feltételeket, amelyek teljesülése esetén az általános gazdasági érdekű szolgáltatások fejében nyújtott ellentételezés összeegyeztethetőnek nyilvánítható. A keretszabály elsősorban azt írja elő, hogy az ellentételezés nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítésének költségeit.

82. Az állami támogatásokkal kapcsolatos határozatok közül az Egyesült Királyság Postája számára (március 7-én[116] és november 29-én[117]) megadott két engedélyt említhetjük meg. Ezenkívül a Bizottság elhatározta, hogy hivatalos vizsgálati eljárást indít Németország ellen annak megállapítása érdekében, hogy a Deutsche Post AG túlkompenzációban részesült-e az egyetemes szolgáltatási kötelezettségei teljesítése tekintetében[118].

83. A Bizottság külön figyelmet fordított a korlátlan garancia formájában nyújtott állami támogatásokra . Április 25-én a Bizottság hivatalosan tudomásul vette, hogy Lengyelország beleegyezik abba, hogy megszüntesse a lengyel posta által élvezett korlátlan állami garanciát[119]. November 29-én a Bizottság úgy határozott, hogy részletes vizsgálatot kezdeményez annak megállapítása érdekében, hogy a francia posta mint közszervezet részesül-e korlátlan állami garanciában[120]. Egy másik, a francia postát érintő ügyben a Bizottság feltételesen engedélyezte a nyugdíjak finanszírozásához nyújtott támogatást[121].

3. A Z E URÓPAI V ERSENYHATÓSÁGOK H ÁLÓZATA ÉS A NEMZETI BÍRÓSÁGOK – A Z EGYÜTTMŰKÖDÉS ÁTTEKINTÉSE

84. A 2007-ES VOLT A HARMADIK OLYAN TELJES ÉV, AMELY AZ 1/2003/EK RENDELETBEN MEGHATÁROZOTT VÉGREHAJTÁSI RENDSZER ALKALMAZÁSÁNAK JEGYÉBEN TELT. TOVÁBB ERőSÖDÖTT AZ EURÓPAI VERSENYHATÓSÁGOK HÁLÓZATÁNAK TAGJAI – AZAZ AZ UNIÓS TAGÁLLAMOK VERSENYHATÓSÁGAI – ÉS A BIZOTTSÁG KÖZÖTTI EGYÜTTMűKÖDÉS . Az Európai Versenyhatóságok Hálózata keretében folytatott együttműködés tényleges intenzitása, hatóköre és a benne rejlő lehetőségek tul mennek az 1/2003/EK rendeletben meghatározott jogi kötelezettségekein.

85. Az Európai Versenyhatóságok Hálózatán belül tárgyalt legfontosabb szakpolitikai kérdések közé tartozik az, hogy a nemzeti versenyhatóságok az EK-szerződés 81. és 82. cikkének alkalmazása során mennyire képesek véget vetni a versenyellenes állami intézkedések alkalmazásának (az Európai Bíróság által hozott CIF határozatot[122] követően).

86. 2007-ben folytatódott az 1/2003/EK rendelettel kapcsolatban tapasztalt konvergenciafolyamat. A rendelet végrehajtásából származó jogi kötelezettségeken felül megfigyelhető a nemzeti eljárási jog és politika nagyobb mértékű közeledésére mutató tendencia.

87. A további konvergenciára mutató tendencia elsődleges példája az ECN engedékenységi mintaprogramja [123]. A program, amelyet az ECN engedékenységgel foglalkozó munkacsoportja dolgozott ki 2006 folyamán, már a jóváhagyását követő első évben nagyon biztató eredményeket ért el.

88. Egy másik példaként említhetjük, hogy most már sok nemzeti versenyhatóság rendelkezik hatáskörrel ahhoz, hogy kötelezettségvállalásra vonatkozó határozatokat fogadjon el az 1/2003/EK rendelet 9. cikkével összhangban. Ennek következtében megfigyelhető, hogy az 1/2003/EK rendelet 11. cikkének (4) bekezdése alapján a Bizottsághoz eljuttatott határozatok közül az ilyen határozatok száma 2007-ben jelentősen megnövekedett (2007-ben 29, kötelezettségvállalásra vonatkozó határozat a 2006-os 7-hez képest).

89. A Bizottságot az 1/2003/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján körülbelül 140 , a nemzeti versenyhatóságok által kezdeményezett új vizsgálatról tájékoztatták [124]. Az ügyek csoportosulása figyelhető meg többek között az energia-, az élelmiszer- és a médiaágazatban. A Bizottság szolgálatai nagyon sok, a nemzeti versenyhatóságoktól származó üggyel kapcsolatban felülvizsgálatot folytattak és tanácsot adtak a 11. cikk (4) bekezdése alapján szolgáltatott információk nyomán vagy informális kérésre . Mindezidáig a Bizottság nem élt az 1/2003 rendelet 11. cikkének (6) bekezdése szerinti eljárás kezdeményezésének lehetőségével, amellyel egy adott ügyben megszüntetheti valamely nemzeti versenyhatóság jogkörét.

90. Az 1/2003/EK rendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében, amely lehetővé teszi a nemzeti bíróságok számára, hogy felkérjék a Bizottságot arra, hogy a birtokában lévő információt részükre átadja, vagy véleményt nyújtson a közösségi versenyjog alkalmazására vonatkozó kérdésekben, a Bizottság három véleményt adott nemzeti bíróságok számára : kettőt svéd bíróságok kérésére, egyet pedig egy spanyol bíróság számára.

91. Az 1/2003/EK rendelet 15. cikkének (2) bekezdése értelmében a tagállamok a nemzeti bíróságok által hozott valamennyi olyan írásbeli ítélet másolatát kötelesek a Bizottságnak eljuttatni, amelyekben a Szerződés 81. vagy 82. cikkének alkalmazásáról döntöttek. A Bizottsághoz 2007 folyamán mintegy 50 ítélet másolatát küldték meg, ezeket feltették a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapjára is[125].

92. Az 1/2003/EK rendelet 15. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy amennyiben az EK-Szerződés 81. vagy 82. cikkének egységes alkalmazása megkívánja, a Bizottság saját kezdeményezésére írásbeli észrevételeket nyújthat be a tagállamok bíróságainak , valamint az érintett bíróság hozzájárulásával szóbeli észrevételeket is tehet. A Bizottság úgy határozott, hogy egy hollandiai, a Bizottság által a versennyel kapcsolatban kirótt bírságok esetében az adó levonhatóságára vonatkozó ügybe avatkozik be az 1/2003/EK rendelet 15. cikkének (3) bekezdése szerinti „amicus curiae” lehetőség alapján.

93. Az uniós versenyjogi szabályok hatékony és egységes alkalmazásának biztosítása szempontjából nagy jelentősége van a nemzeti bírák folyamatos képzésének és továbbképzésének . 2002. óta a Bizottság 35 képzési projekt társfinanszírozásában vett részt, amelyek 2007 végére körülbelül 3500 bíró képzését biztosították. Szeptember 25-én egy új jogalap elfogadására került sor[126]. A kapcsolódó 2007. évi munkaprogram alapján 2007 végén a nemzeti bíráknak az EK versenyjogával kapcsolatos képzésére vonatkozóan ajánlattételi felhívást kezdeményeztek[127].

4. N EMZETKÖZI TEVÉKENYSÉGEK

94. A bővítéssel összefüggésben a tagjelölt országoknak az Európai Unióhoz való csatlakozás feltételeként számos versennyel kapcsolatos követelményt kell teljesíteniük, többek között az uniós vívmányokkal összeegyeztethető nemzeti jogszabályok elfogadását. Rendelkezniük kell a szükséges igazgatási kapacitással és bizonyítaniuk kell a végrehajtás hitelességét. A Versenypolitikai Főigazgatóság technikai segítséget és támogatást nyújt, hogy a tagjelölt országok teljesíteni tudják ezeket a követelményeket, valamint folyamatosan nyomon követi, hogy a tagjelölt országok milyen mértékben felkészültek a csatlakozásra.

95. 2007 folyamán Horvátországgal és Törökországgal különösen szoros volt az együttműködés. Ennek a két tagjelölt országnak teljesítenie kell az “értékelési kritériumokat”, mielőtt a versenyről szóló fejezetről megkezdődhetnek a tárgyalások. A Versenypolitikai Főigazgatóság segítséget nyújtott a nyugat-balkáni országoknak azzal kapcsolatban, hogy még jobban összehangolják versenyszabályaikat az EU-joggal.

96. A Bizottság több versenyhatósággal kétoldalú együttműködést folytat , főleg az Európai Unió legfontosabb kereskedelmi partnereinek hatóságaival. Az Európai Unió elkötelezett együttműködési megállapodásokat kötött az Egyesült Államokkal, Kanadával és Japánnal.

97. Az év folyamán a Versenypolitikai Főigazgatóság és a Koreai Versenyhatóság (KFTC) több alkalommal találkozott annak érdekében, hogy a versenypolitika terén kétoldalú együttműködési megállapodásról tárgyaljanak.

98. Ezenfelül a Versenypolitikai Főigazgatóság aktív szerepet játszott az Indiával és Dél-Koreával a szabadkereskedelmi megállapodásokkal , valamint az Andok Közösséggel való társulási megállapodásokkal kapcsolatos tárgyalásokban annak érdekében, hogy a versenyellenes gyakorlatok (többek között az állami támogatások) ne tegyék tönkre a kereskedelmet és a megállapodások révén elérni kívánt egyéb előnyöket.

99. A Versenypolitikai Főigazgatóság továbbra is vezető szerepet játszott a Nemzetközi Versenyhatóságok Hálózatában (ICN).

5. I NTÉZMÉNYKÖZI EGYÜTTMŰKÖDÉS

100. A Bizottság az adott intézményekkel kötött megállapodásokkal, illetve jegyzőkönyvekkel összhangban folytatta a többi közösségi intézménnyel való együttműködést[128].

101. Ahogy minden évben, az Európai Parlament saját kezdeményezésére jelentést adott ki a Bizottság előző évi versenypolitikai jelentéséről, miután eszmecserére került sor a jelentésben felvetett kérdésekkel kapcsolatban.

102. A Bizottság részt vett az Európai Parlamentben a Bizottság szakpolitikai kezdeményezéseivel – többek között az állami támogatások reformjával (különösen a környezetvédelmi iránymutatással és az általános csoportmentességi rendeletre vonatkozó javaslattal), valamint a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó ágazati vizsgálatokkal – kapcsolatban tartott vitákon is. A versenypolitikáért felelős biztos és/vagy főigazgató rendszeres eszmecseréket tartott az illetékes parlamenti bizottságokkal a versenypolitikai kérdések megvitatása céljából.

103. A Bizottság szoros együttműködést folytat a Tanáccsal is: értesíti a versenypolitika területén tett jelentősebb szakpolitikai kezdeményezésekről, többek között az állami támogatások reformjáról és a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó ágazati vizsgálatokról, részt vesz a versenypolitikai kérdésekkel foglalkozó tanácsi munkacsoportokban, valamint szoros kapcsolatot tart fenn az adott elnökségekkel.

104. A Bizottság tájékoztatja továbbá a főbb szakpolitikai kezdeményezésekről az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságot, illetve a Régiók Bizottságát, és részt vesz az adott bizottságban – például az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a Bizottság éves versenypolitikai jelentéséről szóló éves jelentésének elfogadásával kapcsolatban – tartott vitákban.

[1] http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

[2] Bizottsági közlemény a kartellügyek esetében a bírságok alóli mentességről és a bírságok csökkentéséről, HL C 298., 2006.12.8., 17. o.

[3] Amikor ugyanazon, állítólagos jogsértéssel kapcsolatban több mentesség iránti kérelem érkezik be, az első kérelmet mentesség iránti kérelemnek tekintik, a következőket pedig – hacsak az első kérelmet nem utasítják el – a bírság csökkentése iránt benyújtott kérelemnek.

[4] Az Európai Parlament 2007. április 25-i állásfoglalása az EK antitröszt szabályainak megsértésére épülő kártérítési keresetekről szóló zöld könyvről (2006/2207 (INI)):http://www.europarl.europa.eu/oeil/file.jsp?id=5378362

[5] A Bizottság által a COMP/38.899. sz. Gas Insulated Switchgear, ügyben 2007. január 24-én hozott határozat; a Bizottság által a COMP/38.823. sz. Elevators and Escalators ügyben 2007. február 21-én hozott határozat; a Bizottság által a COMP/37.766. sz. Netherlands Beer ügyben 2007. április 18-án hozott határozat; a Bizottság által a COMP/39.168. sz. Hard Haberdashery: Fasteners ügyben 2007. szeptember 19-én hozott határozat; a Bizottság által a COMP/38.710. sz. Bitumen Spain ügyben 2007. október 3-án hozott határozat; a Bizottság által a COMP/38.432. sz. Professional Videotapes ügyben 2007. november 20-án hozott határozat; a Bizottság által a COMP/39.165. sz. Flat Glass ügyben 2007. november 28-án hozott határozat; a Bizottság által a COMP/38.629. sz. Chloroprene Rubber ügyben 2007. december 5-én hozott határozat.

[6] Ez a szám nem tartalmazza azokat a vállalkozásokat, amelyek az engedékenységi közlemény értelmében együttműködésük fejében mentességet kaptak a bírságok alól.

[7] Ez a szám tartalmazza azt a két vállalkozást, amelyek esetében újból határozatokat fogadtak el.

[8] A ThyssenKrupp csoportra kivetett bírság.

[9] Lásd az IP/07/956. sz., 2007. június 28-i sajtóközleményt.

[10] Lásd az IP/07/400. sz., 2007. március 23-i sajtóközleményt.

[11] Lásd az IP/07/1858. sz., 2007. december 5-i és az IP/08/164. sz. 2008. január 31-i sajtóközleményt.

[12] A Bizottság egységes jogalkalmazási közleménye a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 139/2004/EK tanácsi rendelet alapján. A jogalkalmazási közlemény megtalálható a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján: http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/legislation/draft_jn.html

[13] Ezek a következők: i. az összefonódás fogalmáról szóló közlemény (HL C 66., 1998.3.2., 5. o.); ii. a teljes feladatkört ellátó közös vállalatok fogalmáról szóló közlemény (HL C 66., 1998.3.2., 1. o.); iii. az érintett vállalkozások fogalmáról szóló közlemény (HL C 66., 1998.3.2., 14. o.); és iv. a forgalom kiszámításáról szóló közlemény (HL C 66., 1998.3.2., 25. o.).

[14] A HL-ben még nem tették közzé.

[15] HL C 210., 2007.9.8., 14–40. o.

[16] A 777 bejelentésből 53% főleg a termelő és szolgáltató ágazatot érintette, 33% a mezőgazdaságot, 8% a közlekedést, 6% pedig a halászatot.

[17] Csak a mezőgazdaság terén a csoportmentességben részesülő intézkedések száma a 2006-os 119-hez képest 2007-ben 496-ra emelkedett. Ezenkívül a tagállamok a regionális támogatásra vonatkozóan nem régen bevezetett csoportmentesség alapján körülbelül 200 intézkedést nyújtottak be.

[18] Ez a számadat a következőket foglalja magában: az állami támogatás hiányával kapcsolatos határozatok, határozatok, amelyekben a Bizottság nem emelt kifogást, jóváhagyó határozatok, feltételt megállapító határozatok és elutasító határozatok.

[19] http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/studies_reports/studies_reports.html Egy on-line mutatórendszer az összes mutatórendszer elektronikus változatát tartalmazza, valamint a fontosabb mutatókat és sokféle statisztikai táblázatot.

[20] COM(2007) 791 végleges, 2007. december 13., Az állami támogatásokat összegző mutatórendszer, 2007. őszi frissítés.

[21] http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/regional_aid/regional_aid.cfm

[22] Ezek közé tartoznak a következők: két vegyi üzem létesítése (az N 898/2006. sz. Repsol Polimeros ügy; az N 899/2006. sz. Artensa ügy.); Portugáliában három külön beruházási projekt a cellulóz- és papírgyártó ágazatban (az N 900/2006. sz. CELBI ügy; az N 838/2006. sz. Soporcel ügy ; az N 564/2006. sz. About the future ügy); egy magyarországi villamosenergia-termelő üzem kibővítése (az N 907/2006. sz. Mátrai Erőmű ügy.); egy napelemmodulokat gyártó üzem Németországban (az N 863/2006. sz. Avancis ügy); egy szlovákiai gépkocsigyártó üzem kibővítése (az N 857/2006. sz. Kia Motors Slovakia ügy) és egy gépkocsigyártással kapcsolatos beruházási projekt a Cseh Köztársaságban (az N 661/2006. sz. Hyundai Motor Manufacturing Czech ügy). Ezenkívül a Bizottság engedélyezte az AMD-nek a meglévő drezdai mikroprocesszorlapka-gyártó üzemei átalakításához és kibővítéséhez nyújtott német támogatást (az N 810/2006. sz. AMD Dresden ügy).

[23] HL C 323., 2006.12.30., 1. o.

[24] A projektek közül kettő K+F támogatással volt kapcsolatos („ NanoSmart ” és „HOMES ”), ezek összesen 119 millió eurót tettek ki (az N 185/2007. sz. ügy, HL C 284., 2007.11.27., 3. o. és az N 89/2007. sz. ügy, HL C 275., 2007.11.16., 3. o.). A többi jóváhagyott projekthez a következők tartoztak: 26,5 millió EUR támogatás a NeoVal K+F program számára (az N 674/2006. sz. ügy, HL C 120., 2007.5.31., 2. o.); 37,6 millió EUR támogatás a „ Télévision Mobile Sans Limite ” K+F projekt számára (az N 854/2006. sz. ügy, HL C 182., 2007.8.4., 5. o.); 31 millió EUR támogatás az OSIRIS K+F program számára (az N 349/2007. sz. ügy, HL C 304., 2007.12.15., 5. o.).

[25] HL C 194., 2006.8.18., 2–22. o.

[26] A Bizottság 2001. január 12-i 68/2001/EK rendelete az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 10., 2001.1.13., 20. o.).

[27] C 14/2006. sz. ügy, Képzési támogatás a General Motors Antwerp számára (HL L 243., 2007.9.18., 71. o.).

[28] N 541/2006. sz. Fiat Auto S.p.A. ügy (HL C 220., 2007.9.20., 2. o.).

[29] N 206/2007. sz. ügy, Képzési támogatás a Club Med Guadeloupe számára (HL C 284., 2007.11.27., 5. o.).

[30] C 18/2007. sz. ügy, Képzési támogatás a DHL Leipzig számára (HL C 213., 2007.9.12., 28. o.).

[31] HL C 311., 2007.12.21., 21. o.

[32] Lásd: Ottana (C 11/2007. sz. Aiuto alla ristrutturazione di Ottana Energia Srl ügy (HL C 122., 2007.6.2., 22. o.)); Ixfin (C 59/2007. sz.. Aiuto al salvataggio alla Ixfin SpA ügy (2007. december 11-i határozat, még nem tették közzé)) és New Interline (C 13/2007. sz. Aiuto al salvataggio della New Interline SpA ügy (HL C 120., 2007.5.31., 12. o.)).

[33] Lásd pl.: Javor Pivka (a Bizottság által a C 19/2006. sz., Szerkezetátalakítási támogatás Javor Pivka számára ügyben 2007. július 10-én hozott határozat (még nem tették közzé)) és Novoles Straza (a Bizottság által a C 20/2006. sz., Szerkezetátalakítási támogatás Novoles Straza számára ügyben 2007. július 10-én hozott határozat (még nem tették közzé)) (mindegyiket a megmentési és szerkezetátalakítási támogatásra vonatkozó, 1999. évi iránymutatások alapján hagyták jóvá), Techmatrans (a Bizottság által a C 6/2007. sz., Szerkezetátalakítási támogatás a Techmatrans számára ügyben 2007. november 28-án hozott határozat (még nem tették közzé)) és Bison-Bial (a Bizottság által a C 54/2006. sz., Szerkezetátalakítási támogatás a Bison-Bial számára ügyben 2007. szeptember 12-én hozott határozat (még nem tették közzé)).

[34] Lásd pl.: Nuova Mineraria Silius (C 16/2006. sz. Szerkezetátalakítási támogatás a Nuova Mineraria Silius számára ügy (HL L 185., 2007.7.17., 18. o.)) és Biria (C 38/2005. sz. Biria Gruppe ügy (HL L 183., 2007.7.13., 27. o.)).

[35] Lásd pl.: Legler (C 39/2007. sz. Aiuto di stato per la ristrutturazione del gruppo Legler (HL C 289., 2007.12.1., 22. o.)), FagorBrandt (C 44/2007. sz. Szerkezetátalakítási támogatás a FagorBrandt számára (HL C 275., 2007.11.16., 18. o.)) vagy Fluorite di Silius (a Bizottság által a C 60/2007. sz. Támogatás a Fluorite di Silius S.p.A számára ügyben 2007. december 11-én hozott határozat (még nem tették közzé)).

[36] A tagállamokat a jogellenes és összeegyeztethetetlen állami támogatások visszafizettetésére felszólító bizottsági határozatok hatékony végrehajtásáról szóló bizottsági közlemény (HL C 272., 2007.11.15.).

[37] A Bizottság „Stratégiai célkitűzések 2005–2009” című közleménye megállapítja, hogy „ az elsődleges feladat az, hogy a Lisszaboni Stratégiával összhangban helyreállítsuk Európa fenntartható dinamikus fejlődését” . COM(2005) 12 végleges, 3. o.

[38] A Bizottság közleménye az Európai Tanácsnak: Stratégiai jelentés a növekedést és foglalkoztatást célzó megújult lisszaboni stratégiáról: új ciklus indítása (2008-2010) A reformok ütemének fenntartása, I. RÉSZ, (COM(2007) 803 végleges).

[39] A 2008–2010-es lisszaboni közösségi programról szóló javaslat (COM(2007) 804 végleges). Lásd főleg az 5. célkitűzést: A Közösség meg fogja erősíteni az egységes piac működését, fokozni fogja a szolgáltatások versenyét, és további lépéseket tesz a pénzügyi szolgáltatások piacának integrációja érdekében.

[40] Lásd: a tagállamok és a Közösség gazdaságpolitikájára vonatkozó átfogó iránymutatások 2008. évi frissítéséről szóló tanácsi ajánlásra irányuló, december 11-i bizottsági ajánlás (COM(2007) 803 végleges).

[41] Lásd: a korábban említett 5. célkitűzés, valamint az energiával és az éghajlatváltozással kapcsolatos 8. célkitűzés. Lásd még: az említett célkitűzéseket érintő EK-szintű intézkedéseket felsoroló melléklet.

[42] Lásd: a fent említett stratégiai jelentés 3.4. szakasza.

[43] A Bizottság közleménye: Vizsgálat az 1/2003/EK rendelet 17. cikke értelmében az európai gáz- és villamosenergia-ágazatról (Zárójelentés), COM(2006) 851 végleges, valamint a Versenypolitikai Főigazgatóság jelentése az energiaágazatban végrehajtott vizsgálatról SEC(2006) 1724.

[44] Ez a csomag a következő javaslatokat tartalmazza: a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2003. június 26-i 2003/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló irányelvre irányuló javaslat, COM(2007) 528; a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2003. június 26-i 2003/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló irányelvre irányuló javaslat, COM(2007) 529; az Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség létrehozásáról szóló rendeletre irányuló javaslat, COM(2007) 530; a villamos energia határokon keresztül történő kereskedelme esetén alkalmazandó hálózati hozzáférési feltételekről szóló 1228/2003/EK rendelet módosításáról szóló rendeletre irányuló javaslat, COM(2007) 531; a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről szóló 1775/2005/EK rendelet módosításáról szóló rendeletre irányuló javaslat, COM(2007) 532.

[45] A Európai Versenyhatóságok Hálózatán (ECN) belüli együttműködés részeként létrejött külön az energiaügyi kérdésekkel foglalkozó alcsoport. 2007 folyamán ez az alcsoport a versenyügyi korrekciós intézkedésekkel kapcsolatos nemzeti tapasztalatokkal foglalkozott.

[46] A kiegyenlítő rendszer annak biztosítására szolgál, hogy a hálózaton történő be- és kiáramlások azonosak legyenek a rendszer egyensúlyban tartása érdekében.

[47] A C 36/A/2006. sz. állami támogatás ügyben november 20-án hozott határozat, a HL-ben még nem tették közzé, de az Interneten elérhető: http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/

[48] Franciaországgal kapcsolatban lásd a C17/2007. sz. állami támogatás ügyben 2007. június 13-án hozott határozatot, HL C 164., 2007.7.18., 9. o., Spanyolországgal kapcsolatban pedig lásd a C3/2007. sz. állami támogatás ügyben 2007. január 24-én hozott határozatot, HL C 43., 2007.2.27., 9. o.

[49] IP/07/114, 2007.1.31. és MEMO/07/40, 2007.1.31.

[50] COMP/37.860. sz. ügy

[51] http://ec.europa.eu/comm/competition/antitrust/cases/decisions/38606/dec_en.pdf

[52] IP/07/1959, 2007.12.19. és MEMO/07/590, 2007.12.19.

[53] IP/07/1390, 2007.9.25.

[54] HL C 4., 2008.1.9., 1. o. Ez a vizsgálat azt értékeli, hogy hasonló körülmények között a piacgazdaság rendes feltételei mellett eljáró magánbefektető részt vett volna-e az érintett ügyletben (pl. kölcsönök vagy pénzalapok biztosítása a bank számára), valamint hogy hasonló feltételek mellett járt volna-e el.

[55] IP/07/1859, 2007.12.5.

[56] IP/07/154, 2007.2.7.

[57] IP/07/375, 2007.3.21.

[58] A Bizottság által a COMP/M.4843. sz. RBS/ABN AMRO assets ügyben 2007. szeptember 19-én hozott határozat; A Bizottság által a COMP/M.4845. sz. Santander/ABN AMRO assets ügyben 2007. szeptember 19-én hozott határozat és a Bizottság által a COMP/M.4844. sz. Fortis/ABN AMRO assets ügyben 2007. október 3-án hozott határozat.

[59] A Bizottság 2007. december 17-i ajánlása az elektronikus hírközlési ágazat érintett termék- és szolgáltatáspiacairól, HL L 344., 2007.12.28., 65. o. Az érintett piacokról szóló ajánlás a szabályozási keret fontos részét alkotja. Felsorolja azokat a piacokat, amelyek esetében a Bizottság véleménye szerint az előzetes szabályozás a megfelelő eszköz a verseny és a beruházások előmozdítására, valamint a fogyasztók választási lehetőségeinek bővítésére. Versenypolitikai szempontból a felülvizsgálat legfontosabb célkitűzése az volt, hogy megvizsgálják, hol van még mindig szükség előzetes szabályozásra, és hol szüntethető meg.

[60] A Bizottság 2003. február 11-i C(2003) 497 ajánlása, HL L 114., 2003.5.8., 45. o.

[61] Az Európai Parlament és a Tanács 2002. március 7-i 2002/21/EK irányelve, HL L 108., 2002.4.24., 33. o.

[62] Az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK irányelv, az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló 2002/19/EK irányelv és az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló 2002/20/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslat (COM(2007) 697), az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló 2002/22/EK irányelv, az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló 2002/58/EK irányelv és a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslat (COM(2007) 698) valamint az Európai Elektronikus Hírközlési Piacfelügyeleti Hatóság létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslat (COM(2007) 699); áttekintés céljából lásd az Információstársadalmi Főigazgatóság honlapját: http://www.ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/library/proposals/index_en.htm

[63] Az Európai Parlament és a Tanács 2007. június 27-i 717/2007/EK rendelete a Közösségen belüli nyilvános mobiltelefon-hálózatok közötti barangolásról (roaming), valamint a 2002/21/EK irányelv módosításáról (HL L 171., 2007.6.29., 32. o.).

[64] A híváskezdeményezések díját 0,49 euróban (HÉA nélkül), a hívásfogadások díját pedig 0,24 euróban (HÉA nélkül) állapította meg; ezeket a maximális díjakat 2008-ban és 2009-ben tovább csökkentik.

[65] A Bizottság által az N 475/2007. sz., A szélessávú szolgáltatásokra vonatkozó nemzeti program Írországban ügyben 2007. szeptember 25-én hozott határozat; a Bizottság által az N 473/2007. sz., Szélessávú kapcsolatok az Alto Adige számára ügyben 2007. október 11-én hozott határozat; a Bizottság által az N 570/2007. sz., Szélessávú szolgáltatások Baden-Württemberg vidéki területein ügyben 2007. október 23-án hozott határozat; a Bizottság által az N 442/2007. sz., Támogatás a Veneto távoli területein biztosítandó szélessávú szolgáltatások számára ügyben 2007. október 23-án hozott határozat.

[66] A Bizottság által az N 746/2006. sz., Észak-Yorkshire NYNET Projekt, Egyesült Királyság ügyben 2007. február 21-én hozott határozat; a Bizottság által az N 890/2006. sz., Aide du Sicoval pour un réseau de très haut debit ügyben 2007. július 10-én hozott határozat.

[67] A Bizottság által az NN 24/2007. sz., Prague Municipal Wireless Network ügyben 2007. május 30-án hozott határozat.

[68] A Bizottság által a COMP/M.4662. sz. Syniverse/BSG , ügyben 2007. december 4-én hozott határozat.

[69] A Bizottság 2004. május 24-i határozata az EK-Szerződés 82. cikke és az EGT-megállapodás 54. cikke szerinti eljárással kapcsolatban a Microsoft Corporation-nel szemben, COMP/37.792. sz. Microsoft ügy (HL L 32., 2007.2.6., 23. o.).

[70] http://ec.europa.eu/comm/competition/antitrust/cases/decisions/37792/art24_2_decision.pdf

[71] http://ec.europa.eu/rapid/start/cgi/guesten.ksh?p_action.gettxt=gt&doc=MEMO/07/90

[72] http://ec.europa.eu/rapid/start/cgi/guesten.ksh?p_action.gettxt=gt&doc=IP/07/1567 2008. február 27-én a Bizottság 899 millió euro összegű kényszerítő bírságot rótt ki a Microsoftra azért, mert 2007. október 22-ét megelőzően nem teljesítette a 2004. évi határozatot. Ez az 1/2003/EK rendelet 24. cikkének (2) bekezdése alapján elfogadott határozat megállapítja, hogy 2007. október 22-ét megelőzően a Microsoft ésszerűtlen árakat számított fel a munkacsoport szervereknek az interfész-dokumentációhoz való hozzáférésért (lásd: IP/08/318, 2008.2.27.).

[73] A DRAM a számítógép munkamemóriája.

[74] Lásd: http://ec.europa.eu/comm/competition/antitrust/cases/index/by_nr_77.html#i38_636

[75] Lásd: http://ec.europa.eu/comm/competition/antitrust/cases/decisions/39247/proceedings.pdf

[76] A Bizottság által a C 47/2006. sz., Crédit d’impôt mis en place par la France pour la création de jeux vidéo ügyben 2007. december 11-én hozott határozat.

[77] Ez a rendelkezés a következőt mondja ki: a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető „a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás, ha az a Közösségen belüli kereskedelmi és versenyfeltételeket nem befolyásolja a közös érdekkel ellentétes mértékben”.

[78] IP/07/1114, 2007.7.18.

[79] Az EK-Szerződés 226. cikke szerinti jogsértési eljárás második szakasza.

[80] Nevezetesen: a Bizottság 2002. szeptember 16-i 2002/77/EK irányelve az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások piacain belüli versenyről (HL L 249., 2002.9.17., 21. o.).

[81] Az N 270/2006. sz., A nyílt API funkcióval rendelkező digitális dekóderekhez nyújtott támogatás ügy (HL C 80., 2007.4.13.) és az N 107/2007. sz. Az idTV-hez nyújtott támogatások — Olaszország ügy (HL C 246., 2007.10.20.).

[82] A Bizottság által a N 103/2007. sz., A digitális dekóderek beszerzéséhez és az antennák átalakításához Soriában nyújtott támogatás ügyben 2007. szeptember 25-én hozott határozat (HL C 262., 2007.11.1.).

[83] A nyílt API kifejezést az olyan fejlett programinterfészek (API) megnevezésére használják, amelyek elősegítik az együttműködési képességet, vagyis az interaktív tartalom közvetítő mechanizmusok közötti, a tartalom teljes funkcionalitásának sértetlensége melletti hordozhatóságát.

[84] C 52/2005. sz. (ex NN 88/2005. sz.), Az Olaszország által digitális dekóderekhez nyújtott támogatás ügy (HL L 147., 2007.6.8.).

[85] A Bizottság által a C 34/2006. sz. (ex N 29/2005. sz.), A digitális földi televíziózás (DVB-T) bevezetése Észak-Rajna-Vesztfáliában ügyben 2007. október 23-án hozott határozat, még nem tették közzé.

[86] A C-280/00. sz. Altmark ügyben hozott ítéletben meghatározott feltételek alapján (hivatkozás a Bundesverwaltungsgericht előzetes döntésére): Altmark Trans GmbH, Regierungspräsidium Magdeburg kontra Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH EBHT 2003., I-7747. o.

[87] A Bizottság közleménye az állami támogatás szabályainak a közszolgálati műsorszolgáltatásra történő alkalmazásáról (HL C 320., 2001.11.15., 5. o.).

[88] A határozat teljes szövegét angol nyelven tették közzé az alábbi címen: http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/ii/doc/NN-8-2007-WLWL-07.03.2007.pdf

[89] A határozat teljes szövegét angol nyelven tették közzé az alábbi címen:http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/ii/doc/E-3-2005-WLWL-en-24.04.2007.pdf

[90] A Bizottság által a COMP/M.4504. sz. SFR/Tele2 ügyben 2007. július 18-án hozott határozat.

[91] A Bizottság által a COMP/M.3333. sz. Sony/BMG-II ügyben 2007. október 3-án hozott határozat.

[92] Az autóárakról szóló legfrissebb jelentést 2007. július 27-én tették közzé:http://ec.europa.eu/comm/competition/sectors/motor_vehicles/prices/2007_05_full.pdf

[93] A Bizottság 2002. július 31-i 1400/2002/EK rendelete a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének a gépjármű-ágazatbeli vertikális megállapodások és összehangolt magatartások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról (HL L 203/30., 2002.8.1.).

[94] Lásd pl.: a Bizottság 2007. szeptember 13-i határozata az EK-Szerződés 81. cikke szerinti eljárással kapcsolatban (COMP/39.140. sz. DaimlerChrysler ügy) (HL L 317., 2007.12.5., 76. o.).

[95] Az Európai Parlament és a Tanács 2007. június 20-i 715/2007/EK rendelete a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről (HL L 171., 2007.6.29., 1. o.).

[96] A Bizottság által a COMP/M.4878. sz. Continental/Siemens VDO ügyben 2007. november 29-én hozott határozat.

[97] Lásd a fenti 1.4.2. pontot.

[98] C 46/2007. sz. Privatisation of Automobile Craoiva, Romania ügy (HL C 248., 2007.10.23., 25. o.).

[99] A Tanács 1993. október 25-i 3118/93/EGK rendelete a nem honos fuvarozók valamely tagállamban nyújtott belföldi közúti árufuvarozási szolgáltatásai feltételeinek meghatározásáról, HL L 279., 1993.11.12., 1–16. o.

[100] A Bizottság N 649/2006. sz. határozata, HL C 139., 2007.6.23., 13. o.

[101] Az Európai Parlament és a Tanács 2007. október 23-i 1370/2007/EK rendelete a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról, valamint az 1191/69/EGK és az 1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről, HL L 315., 2007.12.3., 1. o.

[102] Lásd: A Bizottság jelentése az első vasúti csomag végrehajtásáról (COM(2006) 189 végleges, 2006. május 3.). Lásd: a tagállamok és a Közösség gazdaságpolitikájára vonatkozó átfogó iránymutatások 2008. évi frissítéséről szóló tanácsi ajánlásra irányuló, december 11-i bizottsági ajánlás (COM(2007) 803 végleges). Lásd különösen a Franciaországgal és Németországgal kapcsolatos ajánlást.

[103] Az Európai Parlament és a Tanács 2007. október 23-i 2007/58/EK irányelve a közösségi vasutak fejlesztéséről szóló 91/440/EGK tanácsi irányelv, valamint a vasúti infrastruktúra-kapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról szóló 2001/14/EK irányelv módosításáról, HL L 315., 2007.12.3., 44. o.; Az Európai Parlament és a Tanács 2007. október 23-i 2007/59/EK irányelve a közösségi vasúti rendszereken mozdonyokat és vonatokat működtető mozdonyvezetők minősítéséről, HL L 315., 2007.12.3., 51. o.; Az Európai Parlament és a Tanács 2007. október 23-i 1371/2007/EK rendelete a vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok jogairól és kötelezettségeiről, HL L 315., 2007.12.3., 14. o.

[104] http://ec.europa.eu/dgs/energy_transport/state_aid/consultation_ms_en.htm

[105] N 93/2006. sz., HL C 300., 2007.12.12., 22. o.

[106] HL C 215. , 2007.9.14., 3. o.; lásd még a 2007. szeptember 13-i IP/07/1325. sz. sajtóközleményt.

[107] IP 07/1558, 2007.10.19.

[108] MEMO/06/243, 2006.6.19.

[109] C 10/06, még nem jelentették be.

[110] C 61/07, még nem jelentették be.

[111] HL L 134., 2007.5.25., 4. o.

[112] 2006. október 18-án a Bizottság javaslatot terjesztett elő arra vonatkozóan, hogy a jelenlegi postai irányelvben meghatározott indikatív dátummal összhangban 2009-re teljes mértékben meg kell nyitni az EU postai szolgáltatási piacait a verseny előtt.

[113] A C-280/00. sz. Altmark Trans GmbH ügy EBHT 2003., I-7747. o.

[114] A 86. cikk (2) bekezdése alapján az általános érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vállalkozások elkerülhetik a versenyszabályok alkalmazását, amennyiben ezek alkalmazása sem jogilag, sem ténylegesen nem akadályozza a rájuk bízott sajátos feladatok végrehajtását.

[115] A közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatásról szóló közösségi keretszabály (HL C 297., 2005.11.29., 4. o.)

[116] Az N 822/2006. sz. Debt payment funding to Post Office Limited ügy (HL C 80., 2007.4.13., 5. o.).

[117] Az N 388/2007. sz. Post Office Ltd: Transformation ügy. A határozat megtalálható a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján: http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/ii/ a HL-ben még nem tették közzé.

[118] A C 36/2007. sz., A német állam elleni panasz a Deutsche Post számára nyújtott jogtalan állami támogatás miatt (HL C 245., 2007.10.19., 21. o.). Ezt a támogatást azon a támogatáson felül nyújtották, amelyet a Németország által a Deutsche Post AG esetében alkalmazott intézkedésekről szóló, 2002. június 19-i bizottsági határozat már korábban összeegyeztethetetlennek ítélt (HL L 247., 2002.9.14., 27. o.).

[119] Az E12/2005. sz. Korlátlan állami garancia a Poczta Polska számára ügy (HL C 284., 2007.11.27.).

[120] A C 56/2007. sz. (ex E15/2005. sz.), Garantie illimitée de l’Etat en faveur de La Poste ügy . A határozat megtalálható a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján: http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/ii/a HL-ben még nem tették közzé.

[121] A C 43/2006. sz. Projet de réforme du financement des retraites des fonctionnaires de La Poste française ügy . A határozat megtalálható a Versenypolitika Főigazgatóság honlapján: (http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/ii) a HL-ben még nem tették közzé.

[122] A C-198/01. sz. Consorzio Industrie Fiammiferi (CIF) és Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato ügy, EBHT 2003., I-8055. o.

[123] Az ECN mintaprogramja, valamint a gyakori kérdések felsorolása (MEMO/06/356) a következő weboldalon található meg http://ec.europa.eu/comm/competition/ecn/index_en.html

[124] Körülbelül 45% az EK-Szerződés 81. cikke szerinti kérelemmel, 31,5% az EK-Szerződés 82. cikke szerinti kérelemmel, 23,5% pedig mind az EK-Szerződés 81. cikke, mind az EK-Szerződés 82. cikke szerinti kérelemmel kapcsolatos.

[125] http://ec.europa.eu/comm/competition/elojade/antitrust/nationalcourts/

[126] Az Európai Parlament és a Tanács 2007. szeptember 25-i 1149/2007/EK határozata az „Alapvető jogok és jogérvényesülés” általános program keretében a 2007–2013-as időszakra a „Polgári jogi jogérvényesülés” egyedi program létrehozásáról (HL L 257., 2007.10.3., 16. o.).

[127] Az említett tevékenységek támogatására 2007-ben előirányzott támogatás 800 000 EUR.

[128] Az Európai Parlament és a Bizottság közötti kapcsolatokról szóló, 2005. május 26-i keretmegállapodás; az Európai Bizottság és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság közötti, 2005. november 7-i együttműködési jegyzőkönyv; az Európai Bizottság és Régiók Bizottsága közötti együttműködési megállapodásokról szóló, 2005. november 17-i jegyzőkönyv.