HU    HU HU 
 
HU 1   HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 2.7.2008 
SEC(2008) 2157 
  
A BIZOTTSÁG SZOLGÁLATAINAK MUNKADOKUMENTUMA 
(kísérődokumentum) 
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE 
AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁC SNAK, AZ EURÓPA I GAZDASÁGI ÉS 
SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK 
Megújított szociális menetrend: 
Lehetőségek, hozzáférés és közösségvállalás a XXI. századi Európában 
 
 
ÖSSZEFOGLALÓ HA TÁSVIZSGÁLAT  
 
{COM(2008) 412 végleges} 
{SEC(2008) 2156}  
 
HU 2   HU ÖSSZEFOGLALÓ HATÁSVIZSGÁLAT 
1. B EVEZETÉS  
A Polgárközpontú program: Eredményeket Európának1 című közleményében a Bizottság 
rámutatott, hogy az Európai Uniónak elemez nie kell a társadalomban zajló gyökeres 
változásokat, és minden szinten fenntartható megol dásokat kell kidolgoznia,  ha kezelni akarja 
az európai gazdaságok és társadalmak el őtt álló kihívásokat. Ez alapján a Bizottság átfogó 
felmérést végzett Európa társadalmi valóságáról2 annak érdekében, hogy meggy őződjön a 
foglalkoztatás, a családszer kezet, az életmód és a hagyom ányos támogatási rendszerek 
területén végbemen ő azon változásokról, amelyek a demográfiai változások növekv ő 
nyomását tükrözik. 
A széles kör ű konzultáció eredményeib ől kiindulva arra a dönt ő kérdésre kell felelni, hogy a 
jelenlegi megközelítések megfelel ő választ nyújtanak-e az új kihívásokra. A Lehetőségek, 
hozzáférés, közösségvállalás: úton a XXI. századi Európa új szociális jöv őképének kialakítása 
felé című közlemény3 a Bizottságnak az európai társad almi valóságról szóló konzultáció 
eredményeib ől felmerül ő új kihívásokra adott els ő válaszát rögzíti. Az új szociális jöv őképről 
szóló novemberi közlemény arra is utal, hogy a Bizottság megújított szociális menetrendet fog készíteni 2008 közepére – amely e ha tásvizsgálat tárgya – annak el ősegítése érdekében, hogy 
az európai polgárok konkrét eredményekhez jussanak. 
Lévén a kezdeményezés els ősorban politikai természet ű, ez a hatásvizsgálat arányos a kit űzött 
céllal. Ilyen min őségében nem a hatások mennyiségéne k pontos meghatározására törekszik, 
hanem a valószín ű hatások általános min őségi elemzésére szorítkozik. Ez a hatásvizsgálat a 
Bizottság hatásvizsgálati bizottságána k megjegyzéseit is figyelembe vette.  
2. H
ÁTTÉR  
A megújított szociális menetre nd egyik kiindulópontja a Bizotts ág által 2005-ben elfogadott, 
2005–2010-re vonatkozó szociális menetrend4. A Bizottság mára a 2005–2010-re vonatkozó 
szociális menetrendben szerepl ő összes intézkedést végrehajtotta. Ezenfelül 2007 
februárjában nyilvános konzultáci ót indított az európai társadal mi valóságáról. A konzultáció 
kezdeti eredményeire építve a 2007 novemberében elfogadott Lehetőségek, hozzáférés, 
közösségvállalás: úton a XXI. szá zadi Európa új szociális jöv őképének kialakítása felé  című 
közlemény egy sor lehetséges válasz t ad az Európai Unióban jelenlev ő társadalmi 
kihívásokra. A Bizottság bejelentette, hogy e konzultációra építve megújított szociális 
menetrendet készít 2008 közepére. A 2008. március közepéig beérkezett mintegy 150 hozzászólás alapján a Bizotts ág összefoglaló jelentést
5 tett közzé. A Bizottság meghallgatta az 
                                                 
1 COM(2006) 211. 
2 „Az európai társadalmi valóság, az Európai Politikai Tanácsadói Iroda konzultációs dokumentuma”, 
lásd: http://ec.europa.eu/citizens_agenda/social_r eality_stocktaking/docs/background_document_hu.pdf  
3 COM(2007) 726. 
4 COM(2005) 33. 
5 Lásd http://ec.europa.eu/citizens_agenda/social_reality_stocktaking/index_hu.htm , SEC(2008) 1896 
vagy rövidített változat a hatásvizsgálati jelentés 2. mellékletében. 
 
HU 3   HU egyéb európai intézmények és szervek, valami nt az érdekelt felek véleményét is, többek 
között a 2008. május 5–6-án a szociális menetrendr ől szervezett fórum6 alkalmával. 
3. A  PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA  
A szociális jöv őkép kialakításáról szóló 2007. novemb eri közleményben a Bizottság a 
társadalmi valóság folyamatban lév ő felmérése alapján els ő alkalommal nyújtott áttekintést a 
társadalmi valóságról. A dokumentumban megá llapították, hogy az euró pai társadalmak gyors 
és alapvet ő változásokon mennek keresztül mind a gazd asági, mind a társadalmi területeken. 
E változásokat olyan er őteljes küls ő hatások vezérlik, mint a globalizáció és az 
éghajlatváltozás, valamint olyan bels ő erők, mint a demográfiai és szociális fejlemények. 
Összegzésül: 
• A fiatalok pályakezdési fe ltételei nem a legjobbak : annak ellenére, hogy az Európai Unió 
ifjúsága el őtt temérdek lehet őség áll, a mai fiatal generá ció különösen veszélyeztetett 
helyzetben van. 2005-ben a gyermekek 19%-a él t a szegénységi küszöb határán, míg az EU 
teljes lakossága tekintetében ez az arány 16%. Túl sok fiatal képtelen kihasználni összes 
képességét és sikere sen belépni a munkaer ő-piacra, továbbá képesíté s nélkül kerül ki az 
iskolából. A fiatalok munkanélkülis ége továbbra is komoly probléma. 
• A polgároknak nincs meg a megfelel ő képzettsége a tudásala pú társadalomban való 
karrierépítéshez : noha az EU-nak minden lehet ősége megvan arra, hogy hasznot húzzon a 
globalizációból, ennek el őnyei nem egyenl ően oszlanak el, a globalizáció pedig 
nyugtalanságot szül. Az EU-nak támogatnia kell polgárait azáltal, hogy olyan eszközökkel 
látja el őket, amelyek segítik őket alkalmazkodni a változó körülményekhez, és annak 
érdekében, hogy a leginkább kiszol gáltatottak is talpon maradha ssanak, szolidaritást kell 
mutatnia azokkal, akik hátrányos helyzetben vannak. 
• Az EU eddig nem tudta kezelni a de mográfiai és egészségügyi kihívást : a jobb 
egészségügyi és munkakörülmények eredményeképpen az európaiak növekv ő hányada él 
hosszabb és egészségesebb életet, valamint hosszabb és aktívabb nyugdíjas éveket. A harmadik országokból történ ő bevándorlás ellenére az Európai Unió teljes népessége 
némileg csökkenni és öregedni fog. Ezért a nyugdíjak fenntarthatóságának biztosítása 
döntő fontosságú kihívás a szociá lis védelmi rendszerek jöv ője szempontjából. 
• A társadalmi kirekesztés az európai társadalmak számos részében megmaradt
: Az 
életlehetőségek nem egyenl ően oszlanak el a mai társadal makban. A foglalkoztatáshoz, az 
egész életen át tartó tanulá shoz, valamint a szociális és  egészségügyi szolgáltatásokhoz 
való tényleges és egyenl ő hozzáférés jelent ősen eltér Unió-szerte, az EU népességének 
pedig lényeges hányada küzd nehé zségekkel, amikor megfelel ő megélhetéshez és álláshoz 
próbál jutni. 2004-ben mintegy 100 millió európa i keresett az uniós középértéket jelent ő 
8000 eurónál kevesebbet évente. 
• Továbbra is él a nemi és az egyéb alapon történ ő megkülönböztetés : Európa jelent ős 
fejlődést ért el az elmúlt években a nemek közötti egyenl őség területén. Ugyanakkor 
szembetűnő egyenlőtlenségek maradtak a munkaer őpiacon, a munka és a családi élet 
összeegyeztetésében, a szociális védelemben és a társadalmi kirekesztésben, az 
                                                 
6 http://ec.europa.eu/employment_social/emp lweb/social_agenda/ec_conference_en.html  
 
HU 4   HU egészségügyben, a vállalkozásban, a politikai és gazdasági döntéshoz atalban, valamint a 
tudományokban és a technológiában. Ezenfelül a tagállamokban eltér ő a foglalkoztatás 
területén kívül a fogyatékosságon, az életkoron , a szexuális irányultságon és a valláson 
vagy meggy őződésen alapuló megkülönböztetéssel szemben nyújtott védelem. 
• Az EU-nak jobban el ő kell mozdítania a globalizáció szociális dimenzióját : az ILO 
jelentése szerint a világon a gazdaságban és a foglalkozta tásban tapasztalt növekedés 
ellenére sokan – különösen n ők – nem jutnak megfelel ő munkához és 
munkakörülményekhez. A becslések szerin t 487 millió munkavállaló – az összes 
munkavállaló 16,4%-a – még mindig nem keres el eget ahhoz, hogy magát és családját az 1 
USA-dollár/f ő napi szegénységi küszöb fölé emelje. Az EU-nak továbbra is meggy őzően 
kell fellépnie a nemzetközi menetrend kial akításában annak érdekében, hogy ez tükrözze 
érdekeinket és értékeinket, a „tisztességes munkára vonatkoz ó menetrendben” foglaltaknak 
megfelelően. 
• Uniós politikákat és eszközöket kell mozgós ítani az új társadalmi valóságok kezelésére : a 
foglalkoztatási és a szociá lpolitikák mellett számos egyéb politikának – így a 
környezetvédelmi, a makroökonómiai, a bels ő piaci, valamint az oktatási és kutatási 
politikáknak – is jelent ős társadalmi hatása van. A sokolda lú és összetett új társadalmi 
valóságok kezelésében a kérdés az, hogy van-e lehet őség olyan összefogottabb, 
célirányosabb uniós szint ű fellépésre, amely összeha ngolja az összes releváns 
szakpolitikát, valamint hogy a tagállamok tevéke nységeinek támogatására és kiegészítésére 
rendelkezésre álló uniós eszköz öket felül kell-e vizsgálni. 
4. C ÉLKITŰZÉSEK  
A probléma meghatározásának tükrében az EU-nak – tiszteletben tartva a szubszidiaritás és az 
arányosság elvét – az európai po lgárok jólétének és életmin őségének javítását kell céloznia a 
következők révén: 
• A fiatalok életlehet őségeinek javítása; 
• Új állásokhoz, karrierekhez és jobb foglalkoztatottságho z szükséges új készségek 
előmozdítása; 
• Hosszabb és egészségesebb élet el ősegítése; 
• A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem; 
• A nemek közötti egyenl őség és az esélyegyenl őség előmozdítása; 
• A nemzetközi menetrend kialak ítása az európai értékek el őmozdítása érdekében; 
• A megfelel ő politikai kombináció biztosítása és  az uniós eszközök hatékonyságának 
növelése 
A fent említett célkit űzések teljes mértékben összhangban állnak más uniós politikákkal és 
stratégiákkal, és támogatják azokat, különösen a növekedést és foglalkoztatást célzó megújult 
lisszaboni stratégiát , az EU fenntartható fejl ődési stratégiáját  és az egységes piacot . 
 
HU 5   HU 5. F ŐBB POLITIKAI DÖNTÉSI LEHET ŐSÉGEK  
Az EK-Szerz ődés értelmében az uniós tagállamok viselik els ősorban az új társadalmi 
valóságok kezeléséhez és a 4. szakaszban felsorolt megfelel ő célkitűzések eléréséhez 
szükséges politikai változtatások felel ősségét. Az alapvet ő kérdés ezért az, hogy az EU 
továbbra is támogassa és kiegészítse-e a tagá llamok tevékenységeit, és ha igen, hogyan. A 
hatásvizsgálat három lehet őséget állapít meg: 
• 1. lehetőség: „változatlan megközelít és – változatlan politika” : ez azt jelenti, hogy továbbra 
is végrehajtják a közösségi vívmányokat, és úgy tekintik, hogy a közösségi vívmányok 
megfelelő választ nyújtanak az új társadalmi valóságokra, és nincs szükség i. új (vagy 
felülvizsgált) európai jogszabál yokra, ii. az uniós szinten meglév ő eszközök 
felülvizsgálatára, iii. összefogotta bb munkára az uniós politikák között. 
• 2. lehetőség: „változatlan megközelítés – változtatás a politikában” : Az 1. lehet őséghez 
hasonlóan a Bizottság továbbr a is végrehajtja a meglév ő közösségi vívmányokat. 
Ugyanakkor az 1. lehet őséggel ellentétben a 2. lehet őség szerint úgy tekintik, hogy a 
meglévő közösségi vívmányok nem nyújtanak megfelel ő választ a felmerül ő társadalmi 
valóságokra és felülvizsgált szociális menetrendet  terjesztenek el ő (amely jogalkotási és 
nem jogalkotási kezdeményezésekb ől áll), hogy a foglalkoztatásra, a szociális ügyekre és 
az esélyegyenl őségre összpontosítva figyelembe vegyék az új társadalmi valóságokat. Új, 
társadalmi hatású intézkedéseket kell hozni má s politikai területeken is (például oktatás, 
egészségügy, információs társadalom és bels ő piac), de a felülvizsgált szociális 
menetrendt ől függetlenül.  
• 3. lehetőség: „változtatás a megközelítésben – változtatás a politikában” : az 1. és 2. 
lehetőséghez hasonlóan a Bizottság tová bbra is végrehajtja a meglév ő közösségi 
vívmányokat. Ugyanakkor a 2. lehet őséggel ellentétben a 3. lehet őség annak megfontolását 
jelentené, hogy az új társadalmi valóságokból felmerül ő problémák átfogó jellege az összes 
megfelelő uniós szakpolitika holisztikus, a fogl alkoztatáson, a szociális ügyeken és az 
esélyegyenl őségen túlmutató mobilizációját köve teli-e meg, kiterjesztve azt az 
egészségügyre, az okta tásra, az információs  társadalomra, a bels ő piacra, a 
makroökonómiai politikákra, a környezetvédelemre és a külpolitikára. A 3. lehet őség 
értelmében olyan megújított szociális menetrendet  nyújtanának be, amely az összes 
releváns szakpolitikát összefogná és a kiak názatlan potenciált az alábbi három pillérre 
alapozva használná ki: lehet őségek, hozzáférés és szolidaritás. 
6. A  LEHETŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
Az 1. lehet őség értelmében a hatályos közösségi ví vmányokat és szakpolitikákat megtartanák 
jelenlegi formájukban, miközben az új társadalmi valóságok figyelembevétele f őképp a 
tagállamok feladata maradna. Ha az uniós poli tikákat nem igazítanák hozzá az új társadalmi 
valóságokhoz, a négy (gazdasági, szociális, környezetvédelmi és politikai) dimenziót közép- és hosszú távon valószín űleg negatív hatások érnék. Az EU el vesztené katalizátor szerepét, és 
figyelmen kívül hagyná a változó kérdéseket . Uniós kormányzati szempontból a Bizottság a 
polgárok elvárásai ellenére nem muta tná az európai polgárok jólétének el ősegítése melletti 
elkötelezettségét. Ez komolyan al ááshatná az EU legitimitását. 
A 2. lehet őség szerint a Bizottság a foglalkoztatásra, a szociális területre és az 
esélyegyenl őségre vonatkozó, felülvizsgált szoc iális menetrendet terjesztene el ő. A gazdasági, 
 
HU 6   HU szociális és környezetvédelmi dimenziók elemzése azt mutatta, hogy az összhatás pozitív 
lenne. Bár úgy t űnne, hogy az EU foglalkozik az uniós po lgárok aggodalmaival, az uniós 
intézkedés összhatása valószín űleg korlátozott lenne, mert hiányozna bel őle az átfogó jelleg 
(nem mozgósítana más politikákat  az új társadalmi valóságok k ezelésére) és a reagálás (nem 
venné figyelembe a polgár ok összes elvárását).  
A 3. lehet őség értelmében az EU mozgósítaná az összes  releváns szakpolitikáját az új 
társadalmi valóságok kezelésére. Ez szinergiák at biztosítana az uniós szakpolitikák között. 
Ezenfelül az uniós intézkedés  igen átfogó (a foglalkoztatá son, a szociális ügyeken és az 
esélyegyenl őségen túlmen ő), valamint rugalmasan reagáló és következetes lenne. Nem 
alakítana ki új eljárást uniós  szinten. Inkább a jelenlegi eljá rásokat támogatná, beleértve a 
növekedést és foglalkoztatást célz ó, megújult lisszaboni stratégiát.  
Támogatná a tagállamok tevékenységeit és tiszt eletben tartaná a szubszidiaritás és az 
arányosság elvét. Végezetül a hatáselemzések egyértelm űen mutatják, hogy a jelenlegi 
eszközök felülvizsgálata maximalizálná az uniós intézkedés hatékonyságát és 
eredményességét.  
Következésképpen a 3. lehet őség („Megújított szociális menetrend a lehet őségért, a 
hozzáférésért és a szolidaritásért”) a legkedvez őbb. 
7. H OZZÁADOTT ÉRTÉK ÉS SZUBSZIDIARITÁS  
Az uniós tagállamoké els ősorban az új társadalmi valóságok kezeléséhez szükséges politikai 
változtatások felel őssége. Ugyanakkor az eu rópai társadalmi valósá gról szóló konzultáció 
megerősítette, hogy a polgárok európai integráci óba vetett bizalma függ az európai szint ű, 
hiteles szociálpolitikáktól. Az uniós intézkedésnek a szubszidiaritás és arányosság követelményével összhangban továbbra is a bizonyított hozzáadott értékt ől kell függnie.  
Ez azonban nem zárja ki a változások el őmozdítása, valamint a szükséges reformok 
irányítása, támogatása és azok figyelemmel kísérése céljából történ ő kezdeményez őbb uniós 
szintű szerepvállalást. A megújított szociális me netrend részeként a Bizottság konkrét új 
kezdeményezéseket kíván el őterjeszteni, amelyek elfogadását vagy a közleménnyel 
egyidejűleg, vagy kés őbb tervezi . Adott esetben a Bizottság  hatásvizsgálatot fog végezni az 
egyes kezdeményezésekr ől a Bizottság hatásvizsgálati iránymutatásaival összhangban
7
. Az 
egyes hatásvizsgálatok a szubszidiaritással és a hozzáadott értékkel kapcsolatos tényez őkkel 
foglalkoznak majd részletesebben.  
Az uniós hozzáadott érték els ősorban a következ őkből áll: 
• politikai keret létrehozása az intézkedés tekintetében;  
• az európai értékek védelmezése és egyenl ő feltételek biztosítása; 
• a tapasztalatok és a helyes gyakorlatok megosztása; 
• a helyi, regionális és nemzeti szint ű intézkedések támogatása;  
                                                 
7 SEC(2005) 791 
 
HU 7   HU • a tudatosság felkeltése és er ős tudásalap építése. 
8. N YOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
„A lehet őségért, a hozzáférésért és a szolidaritás ért” létrehozott, megújított szociális 
menetrend nem vezet be külön eljárást. Támogatást  nyújt és szoros kapcsolatban áll a jelenleg 
folyó eljárásokkal, így a növekedést és fogl alkoztatást célzó liss zaboni stratégiával, a 
fenntartható fejl ődési stratégiával, az egységes piaccal , valamint a nyitott koordinációs 
módszerű eljárásokkal a szoc iális védelem, a társadalmi integráció, az oktatás és az 
ifjúságpolitika területén. Mindezen eljárások esetében külön nyomon követési, jelentési és 
értékelési mechanizmusok léteznek. Ezt ke llene tenni a megújított szociális menetrend 
végrehajtásának esetében is, külön je lentési mechanizmus hozzáadása nélkül. 
A megújított szociális menetrendet számos j ogalkotási és nem jogalkotási kezdeményezés 
kíséri, gyakran saját hatásvizsgálatokkal, vala mint saját nyomon követési és értékelési 
mechanizmusokkal. Ennek eredményeké ppen nem lesz külön eljárás az egyes 
kezdeményezések nyomon követésére és értékelésére, noha a köztük lév ő koherencia 
biztosítva lesz.  
A Bizottság 2010-ben jelentést fog benyú jtani a megújított szociális menetrend 
végrehajtásáról. Ebbe a jelentésbe bele kell foglalni a Lisszaboni Szerz ődés új horizontális 
szociális záradékának végrehajtásáról szóló értékelést. Ennek alap ján a Bizottság egy, a 
„lehetőségért, hozzáférésért és szolidaritásért” létrehozott, megújított szociális menetrend 
felülvizsgálatáról szóló közleményt fog benyújtani.