Ugyanakkor a digitális gazdaság növekvő jelentősége valamint a platform ökoszisztémák sokfélesége és gyorsan változó jellege új szakpolitikai és szabályozási kérdéseket is felvet. Ez a közlemény az innováció és a növekedés témája mellett a szabályozás előtt álló kihívásokkal is foglalkozik.

Az online platformok különféle formában és méretben léteznek, és a gazdaságban korábban példátlan ütemben folyamatosan fejlődnek, alakulnak. Jelenleg is szerteágazó tevékenységeket fednek le, ideértve az online reklámplatformokat, piacokat, keresőgépeket, a közösségi médiát és a kreatív tartalmakat kínáló elárusítóhelyeket, alkalmazásokat forgalmazó platformokat, távközlési szolgáltatásokat, fizetési rendszereket és a közösségi gazdaság platformjait.

3. Az új online platformok újítói számára vonzó, őket megtartó és növelő, megfelelő környezet kialakítása

Számos globálisan versenyképes platform származik Európából, például a Skyscanner és a BlaBlaCar. Az EU ennek ellenére összességében a legnagyobb online platformok teljes piaci kapitalizációjából jelenleg csupán 4%-ot képvisel: a platformok túlnyomó többsége az USA-ból és Ázsiából származik.

A platformgazdaság jelentős innovációs lehetőségeket kínál az európai induló vállalkozások valamint a bevezetett piaci rendszeroperátorok számára az új üzleti modellek, termékek és szolgáltatások fejlesztése terén. Európában virul az induló vállalkozások közössége, amelyen belül dinamikus vállalkozók célzottan keresik a közösségi gazdaságban, az energetikában, az egészségügyben, a banki tevékenységben, a kreatív tartalom területén és azon túl is a kínálkozó lehetőségeket. Csak a szemléltetés kedvéért, világszinten az európai fejlesztők „appjai” 30%-ot képviselnek a vezető alkalmazás-forgalmazó platformok árbevételéből.

Az új európai online platformok létrehozásának fenntartásához, növeléséhez és ápolásához létre kell hozni a megfelelő keretfeltételeket és a megfelelő környezetet.

Ehhez elsősorban létre kell hozni egy működő digitális egységes piacot és le kell bontani az akadályokat, hogy a vállalkozásoknak Európában módjuk legyen piacra lépni és gyorsan felfutni és ne Európán kívül tegyék ezt. A közösségi gazdaság hamarosan előterjesztésre kerülő európai menetrendje ebből a szempontból már útmutatást ad az Európában alkalmazandó jogszabályokra nézve, és ajánlásokat fogalmaz meg a tagállamok számára a közösségi gazdaság kiegyensúlyozott fejlődésének támogatása érdekében.

Az európai ipar digitalizálásáról a közelmúltban elfogadott stratégia egy sor olyan intézkedést tartalmaz, amelyek hozzájárulnak ezeknek a törekvéseknek az előmozdításához. Ide sorolható például a világszínvonalú adat- és számítástechnikai infrastruktúrába a tudomány és az innováció érdekében irányuló befektetés, amelynek keretében állami és magán alapok mintegy 50 milliárd eurót fektetnek Európa digitális innovációs kapacitásának korszerűsítésébe. A csomagban megtalálhatók a szükséges határokon és domaineken átívelő interoperabilitást elősegíteni hivatott szabványosítás célirányosabb megközelítését szolgáló intézkedések.

A kutatás területén folyamatban lévő számos kezdeményezés és egyéb konkrét finanszírozási intézkedés irányul már ma is az innovatív platform-alapú ökoszisztémák kialakulásának elősegítésére. Ide tartozik az egész EU-ra kiterjedő nagy sebességű internetkapcsolat biztosítása, valamint a nyílt szolgáltatási platformok támogatása. Ebben az összefüggésben a Bizottság megítélése szerint már most el kell gondolkozni azon, hogyan érdemes a jövő internetét úgy megformálni, hogy abból erős, nyílt, felhasználóközpontú és interoperábilis platform ökoszisztéma legyen, különösen a Horizont 2020 támogatása révén.

Végül pedig az olyan projektek, mint például az induló vállalkozások („Startup Europe”) kezdeményezés tanácsadást és finanszírozást nyújt, és ezzel lehetőségeket kínál a kezdő vállalkozásoknak a kísérletezésre és a felfutásra.

Összefoglalva: az online platformok olyan digitális értékteremtést tesznek lehetővé, amely a digitális egységes piacon gazdasági növekedéshez vezet. Jelentőségük egyszersmind arra enged következtetni, hogy a versenyképes EU-központú platformok létrehozásának elősegítése és támogatása Európa számára sürgető gazdasági és stratégiai feladat.

4. Kiegyensúlyozott szabályozási keret az online platformok számára a digitális egységes piacon

A digitális gazdaság számára megfelelő szabályozási keretnek a fenntartható fejlődést és a platform üzleti modelljének európai felfutását kell szolgálnia.

Elsősorban: ahhoz, hogy Európa kihasználhassa a platformgazdaság összes hasznát, és ösztönözhesse az induló platformok növekedését Európában, értelemszerűen nem lehet az egységes piacon 28 különböző szabályhalmaz. Az online platformokra vonatkozó eltérő nemzeti, sőt helyi szabályok a gazdasági szereplők számára bizonytalanságot teremtenek, korlátozzák a digitális szolgáltatások rendelkezésre állását, a felhasználók és a vállalkozások körében pedig zavart keltenek. Az uniós szintű harmonizált szabályok, például a közelmúltban elfogadott általános adatvédelmi rendelet és a hálózat- és információbiztonsági irányelv az innovatív platformok növekedését és gyors felfutását elősegítő fontos eszközök.

Másodsorban az online platformokra kiterjednek a hatályos uniós szabályok olyan területeken például, mint a versenypolitika, a fogyasztóvédelem, a személyes adatok védelme és az egységes piaci szabadságjogok. Alapvető, hogy ezeket a szabályokat mindenkinek, így a platformoknak is be kell tartaniuk, mert így érhető el, hogy az összes szereplő tisztességesen versenyezhessen egymással. Ezáltal a vállalkozások és a lakosság körében is bizalom jön létre, és így magabiztosan csatlakozhatnak az online platformokhoz.

Az eredményes végrehajtás alapvetően fontos. A platformok határokon átívelő jellegéből adódik, hogy a végrehajtáshoz az érintett hatóságok közötti jó kapcsolatra van szükség, ahogy azt a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló rendelet reformja is célul tűzi ki, és amelyről az általános adatvédelmi rendelet is rendelkezik. Kritikus szempont az is, képesek lesznek-e az állami hatóságok az új és potenciálisan zavaró piaci és technológiai fejleményekre és üzleti modellekre eredményesen reagálni. Az általánosabb intézkedések részeként az adatvezérelt állami szektor biztosítása érdekében különösen az állami intézkedéseket támogató új technológiába – többek között a nagy adathalmazok elemzésére – irányuló befektetésre lesz szükség ahhoz, hogy részletesebben megismerjük az online platformok ökoszisztémáját. A Bizottság a tagállamokkal és platformokkal együtt meg fogja vizsgálani, hogyan lehet ezeket a célokat a leghatékonyabban elérni.

Harmadsorban a platformok innováció-elmozdító szerepének megerősítéséhez az kell, hogy a jövőben – a jobb szabályzás elveivel összhangban – az EU szinten javasolt szabályozói lépések kizárólag az online platformok konkrét típusával vagy tevékenységével kapcsolatos világosan elkülönített problémáival foglalkozzanak. Az ilyen probléma-vezérelt megközelítés első lépéseként azt tanácsos értékelni, hogy a létező keretek továbbra is megfelelnek-e. A közösségi gazdaság jó példa arra, hogy a hagyományos és gyakorta helyi szolgáltatásokra kigondolt szabályok akadályt jelenthetnek az online platformok üzleti modellje számára. Ezzel a kérdéssel a közösségi gazdaság témájában tervezett bizottsági közlemény fog foglalkozni.

Végül az elvi alapú ön-és társszabályozó intézkedések, többek között a megfelelő ellenőrzési mechanizmusokkal kiegészülő jogi előírásoknak az alkalmazását a szakma részéről elősegítő eszközök is szerepet kaphatnak. Ezek a megfelelő ellenőrzési mechanizmusokkal támogatva képesek kialakítani a helyes egyensúlyt a kiszámíthatóság, a rugalmasság, a hatékonyság és a jövőben is életképes, időtálló megoldások fejlesztésének igénye között.

Általános szabály, hogy az online platformokkal kapcsolatos problémák megoldása során a Bizottság mindig az alábbi elveket veszi figyelembe:

-egyenlő versenyfeltételek az összemérhető digitális szolgáltatások számára,

-az online platformok felelős viselkedése az alapértékek védelme érdekében,