Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, utóbbinak az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalban való részvétele részletes szabályairól szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról /* COM/2013/0870 final - 2013/0421 (NLE) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE A 439/2010/EU rendelet[1] létrehozta az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalt a tagállamok közötti menekültügyi együttműködés megerősítése, a Közös Európai Menekültügyi Rendszer végrehajtásának fokozása, valamint azon tagállamok támogatása céljából, amelyek menekültügyi és befogadási rendszere különös terhelésnek van kitéve. A rendelet (24) preambulumbekezdése előírja, hogy „céljának elérése érdekében szükséges, hogy a Támogatási Hivatal nyitott legyen azon országok részvételére, amelyek megállapodást kötöttek az Európai Unióval, amely alapján az e rendelet hatálya alá tartozó területen elfogadták és alkalmazzák az uniós jogot (ilyen ország különösen Izland, Liechtenstein Norvégia és Svájc)”. Ezen országokra társult országokként hivatkozunk. Ennek megfelelően, a rendelet 49. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy „a Támogatási Hivatal munkájában megfigyelőként részt vehet Izland, Liechtenstein, Norvégia és Svájc”. Megállapodásokkal kell rendelkezni különösen ezen országoknak a Hivatal munkájában való részvétele jellegéről, mértékéről és módjáról. E rendelkezések tárgya különösen a Támogatási Hivatal által tett kezdeményezésekben való részvétel, a pénzügyi hozzájárulások és a személyzet. A személyzettel összefüggő kérdéseket illetően a fent említett rendelkezések minden körülmények között megfelelnek a személyzeti szabályzatnak." A társult országoknak a Támogatási Hivatal munkájában való részvétele – a dublini rendszerhez való társulásukat tekintve – nem csupán logikus lépés, hanem egyértelmű hozzáadott értéket is képvisel a Támogatási Hivatal által kínált támogatást – mint például a bevett gyakorlatok és szakértelem megosztása, a Támogatási Hivatal állandó és sürgősségi támogatása, a Támogatási Hivatal információgyűjtése és elemzése, valamint a Támogatási Hivatal korai előrejelző és felkészültségi rendszere – illetően. A fentiek alapján a Bizottság 2011. július 1-jén ajánlást terjesztett a Tanács elé, hogy utóbbi hatalmazza fel a Bizottságot ilyen megállapodásokat létrehozó nemzetközi megállapodásokról folytatandó tárgyalások megkezdésére Izlanddal, Norvégiával, Svájccal és Liechtensteinnel. A Bizottság 2012. január 27-én megkapta a Tanács felhatalmazását ahhoz, hogy tárgyalásokat kezdjen Izlanddal, Norvégiával, Svájccal és Liechtensteinnel az ezen országoknak az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EMTH) munkájában való részvétele részletes szabályairól szóló megállapodásról. A tárgyalásokra valamennyi társult országgal együttesen került sor. Négy tárgyalási fordulóra került sor. A Svájccal kötendő megállapodás-tervezet végleges szövegét 2013. június 28-án parafálták. A tagállamokat tájékoztatták, és a kapcsolódó tanácsi munkacsoportokon belül konzultáltak velük. Az Unió részéről a megállapodás jogalapja az EUMSZ 74. cikke és 78. cikke (1) és (2) bekezdése, az EUMSZ 218. cikkével összefüggésben. A mellékelt javaslat a megállapodás aláírásának jogi eszköze. A Tanács minősített többséggel hoz határozatot. 2. A TÁRGYALÁSOK EREDMÉNYEI A Bizottság úgy véli, hogy a Tanács tárgyalási irányelveiben rögzített célkitűzések megvalósultak, és a megállapodás tervezete elfogadható az Unió számára. E megállapodás végleges tartalma a következőképpen foglalható össze: A megállapodástervezet tartalmazza Svájc teljes mértékű részvételét a Támogatási Hivatal munkájában [1. cikk], szavazati joggal nem rendelkező megfigyelőként való képviseletét a Támogatási Hivatal igazgatótanácsában [2. cikk], Svájc éves pénzügyi hozzájárulásait a Támogatási Hivatal költségvetéséhez GDP-jének a Támogatási Hivatal munkájában részt vevő valamennyi ország GDP-jének százalékos aránya szerint kiszámított éves összeg révén [3. cikk és I. melléklet]. Emellett Svájc rendelkezéseket fogadott el a hozzájárulás esetleges növelésére vonatkozóan, az Uniós hozzájárulás növelése esetén [3. cikk és I. melléklet]. Továbbá, a megállapodástervezet a Bizottság és a társult országok képviselőiből álló bizottság létrehozását írja elő. A hatékonyság érdekében e bizottság a rendelet 49. cikkének (1) bekezdése alapján résztvevő egyéb társult országokkal létrehozott kapcsolódó bizottságokkal közösen ülésezik. A tárgyalási irányelvek nem tettek említést a bizottságról, azt a társult országok kérték az információcsere és a megállapodás megfelelő működése ellenőrzésének lehetővé tétele érdekében [11. cikk]. 3. KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK A megállapodástervezet 3. cikke és I. melléklete ismerteti Svájcnak a Támogatási Hivatal költségvetéséhez való éves pénzügyi hozzájárulásaival és azoknak az I. mellékletben ismertetett helyzet szerinti esetleges kiigazításával kapcsolatos rendelkezéseket. 4. KÖVETKEZTETÉS A fenti eredmények fényében a Bizottság javasolja, hogy a Tanács hozzon határozatot az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, utóbbinak az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalban való részvétele részletes szabályairól szóló megállapodás Unió nevében történő aláírásáról, és hatalmazza fel a Bizottságot annak Unió nevében történő aláírására jogosult személy(ek) kinevezésére. 2013/0421 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, utóbbinak az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalban való részvétele részletes szabályairól szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 74. cikkére, 78. cikkének (1) és (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (5) bekezdésével, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, mivel: (1) Az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal létrehozásáról szóló, 2010. május 19-i 439/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet[2] 49. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Támogatási Hivatal munkájában megfigyelőként részt vehet Izland, Liechtenstein, Norvégia és Svájc. Továbbá, megállapodásokkal kell rendelkezni különösen ezen országoknak a Támogatási Hivatal munkájában való részvétele jellegéről, mértékéről és módjáról. (2) 2012. január 27-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy tárgyalásokat kezdjen Svájccal utóbbinak a Támogatási Hivatalban való részvétele részletes szabályairól szóló megállapodásról. A megállapodás 2013. június 28-i parafálásával a tárgyalások sikeresen lezárultak. (3) A főtárgyalónak az Unió nevében alá kell írnia a megállapodást, annak későbbi időpontban történő megkötésére is figyelemmel. (4) A 439/2010/EU rendelet (21) preambulumbekezdésében meghatározottak szerint az Egyesült Királyság és Írország részt vesz a Hivatal munkájában, és a rendelet rájuk nézve kötelező. Ezért a rendelet 49. cikke (1) bekezdését azáltal kell érvényre juttatniuk, hogy részt vesznek e határozatban. Az Egyesült Királyság és Írország ezért részt vesz e határozatban. (5) A 439/2010/EU rendelet (22) preambulumbekezdésében meghatározottak szerint Dánia nem vesz részt a Hivatal munkájában, és a rendelet rá nézve nem kötelező. Dánia ezért nem vesz részt e határozatban. ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk Az Európai Unió és Svájc közötti, utóbbinak az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalban való részvétele részletes szabályairól szóló megállapodás aláírása – a megállapodás megkötésére is figyelemmel – az Unió nevében jóváhagyásra kerül. Az aláírandó megállapodás szövege e határozat mellékletében található. 2. cikk A Bizottság felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t. 3. cikk Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba. Kelt Brüsszelben, a Tanács részéről az elnök MELLÉKLET MEGÁLLAPODÁS az Európai Unió és a Svájci Államszövetség között, utóbbinak az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalban való részvétele részletes szabályairól AZ EURÓPAI UNIÓ, a továbbiakban: az EU, egyrészről, és A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG, a továbbiakban: Svájc, másrészről Tekintettel az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal létrehozásáról szóló, 2010.május 19-i 439/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet[3] (a továbbiakban: a rendelet) 49. cikkének (1) bekezdésére, mivel: (1) A rendelet kimondja, hogy céljának elérése érdekében szükséges, hogy az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (a továbbiakban: a Támogatási Hivatal) nyitott legyen azon országok részvételére, amelyek megállapodást kötöttek az EU-val, amely alapján az e rendelet hatálya alá tartozó területen elfogadták és alkalmazzák az uniós jogot; ilyen ország különösen Izland, Liechtenstein Norvégia és Svájc, a továbbiakban: a társult országok. (2) Svájc megállapodásokat – köztük különösen az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a tagállamban vagy Svájcban benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős állam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló megállapodást[4]– kötött az EU-val, amelyek értelmében elfogadta és alkalmazza az e rendelet által felölelt területre vonatkozó uniós jogot. A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG: 1.cikk A részvétel mértéke Svájc teljes mértékben részt vesz a Támogatási Hivatal munkájában, és jogosult arra, hogy a Támogatási Hivataltól támogatási fellépésekben részesüljön, a rendeletben leírtak szerint, valamint az e megállapodásban meghatározott feltételekkel összhangban. 2. cikk Az igazgatótanács Svájc szavazati joggal nem rendelkező megfigyelőként képviselteti magát a Támogatási Hivatal Igazgatótanácsában. 3. cikk Pénzügyi hozzájárulás (1) Svájc GDP-jének az összes résztvevő állam GDP-jéhez viszonyított százalékos arányával összhangban – az I. mellékletben ismertetett képlet szerint – kiszámított éves összeggel járul hozzá a Támogatási Hivatal bevételéhez. (2) Az (1) bekezdésben említett pénzügyi hozzájárulás e megállapodás hatályba lépésének napjától kezdődően merül fel. Az első pénzügyi hozzájárulást az évnek e megállapodás hatályba lépése után fennmaradó részével arányosan csökkentik. 4. cikk Adatvédelem (1) A személyes adatok feldolgozása és az ilyen adatok szabad mozgása tekintetében az egyének védelmére vonatkozóan Svájc alkalmazza nemzeti szabályait.[5] (2) E megállapodás alkalmazásában a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet[6] alkalmazni kell a személyes adatok Támogatási Hivatal által végzett feldolgozására. (3) Svájc betartja az Igazgatótanács eljárási szabályzatában foglalt, a Támogatási Hivatal birtokában lévő dokumentumok bizalmasságára vonatkozó szabályokat. 5. cikk Jogállás A Támogatási Hivatal a svájci jog szerint jogi személyiséggel rendelkezik, továbbá Svájcban a svájci jogban a jogi személyeknek biztosított legteljesebb jogképességgel rendelkezik. Így különösen ingó és ingatlan vagyont szerezhet és idegeníthet el, továbbá eljárhat bíróság előtt. 6. cikk Felelősség A Támogatási Hivatal felelősségét a rendelet 45. cikkének (1), (3) és (5) bekezdése szabályozza. 7.cikk Bíróság Svájc elismeri az Európai Unió Bíróságának a Támogatási Hivatalra vonatkozó, a rendelet 45. cikkének (2) és (4) bekezdésében előírt hatáskörét. 8. cikk A Támogatási Hivatal személyzete (1) A rendelet 38. cikkének (1) bekezdésével és 49. cikkének (1) bekezdésével összhangban, az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek, az Európai Unió intézményei által e személyzeti szabályzatok alkalmazása céljából közösen elfogadott szabályok, valamint a Támogatási Hivatal által a rendelet 38. cikkének (2) bekezdésével összhangban elfogadott szabályok alkalmazandók a Támogatási Hivatal személyzeti tagjaként felvett svájci állampolgárokra. (2) Az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 12. cikke (2) bekezdésének a) pontjától és 82. cikke (3) bekezdésének a) pontjától eltérve, az állampolgári jogaikat teljes körűen gyakorló svájci állampolgárokat a Támogatási Hivatal ügyvezető igazgatója szerződéssel alkalmazhatja, a személyzet kiválasztására és alkalmazására vonatkozó, a Támogatási Hivatal által elfogadott hatályos szabályok alapján. (3) A rendelet 38. cikkének (4) bekezdése mutatis mutandis alkalmazandó Svájc állampolgáraira. (4) Ugyanakkor svájci állampolgárt nem lehet kinevezni a Támogatási Hivatal ügyvezető igazgatói tisztjére. 9. cikk Kiváltságok és mentességek (1) Svájc alkalmazza a Támogatási Hivatalra és annak személyzetére a megállapodáshoz csatolt II. mellékletben előírt, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvet, valamint az e jegyzőkönyv alapján a Támogatási Hivatal személyzeti ügyei tekintetében elfogadott szabályokat. (2) Az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv alkalmazására vonatkozó eljárást a II. melléklet függeléke határozza meg. 10. cikk Csalás elleni küzdelem A rendeletnek az EU által Svájcban végzett pénzügyi ellenőrzéssel kapcsolatos 44. cikke tekintetében a Támogatási Hivatal tevékenységeiben résztvevőket érintő rendelkezéseket a III. melléklet tartalmazza. 11. cikk Bizottság (1) Az Európai Bizottság és Svájc képviselőiből álló bizottság felügyeli a megállapodás megfelelő végrehajtását, valamint folyamatos információszolgáltatást és véleménycserét biztosít e tekintetben. Gyakorlati okokból e bizottság a rendelet 49. cikkének (1) bekezdése alapján résztvevő egyéb társult országokkal létrehozott kapcsolódó bizottságokkal közösen ülésezik. A bizottság Svájc vagy az Európai Bizottság kérésére ülésezik. A Támogatási Hivatal igazgatótanácsa tájékoztatást kap e bizottság tevékenységéről. (2) Az olyan tervezett uniós jogszabályokkal kapcsolatos információkat, amelyek közvetlenül érintik vagy módosítják a rendeletet, vagy pedig várhatóan hatással lesznek az e megállapodás 3. cikkében meghatározott pénzügyi hozzájárulásra, meg kell osztani, és a bizottságon belül meg kell vitatni. 12. cikk Mellékletek E megállapodás mellékletei a megállapodás szerves részét képezik. 13. cikk Hatálybalépés (1) Ezt a megállapodást a Szerződő Felek saját belső eljárásaiknak megfelelően jóváhagyják. A Felek értesítik egymást ezen eljárások lezárultáról. (2) Ez a megállapodás az (1) bekezdésben említett értesítés napját követő első hónap első napján lép hatályba. 14. cikk Érvényesség és megszűnés (1) E megállapodást határozatlan időre kell megkötni. (2) Mindegyik Szerződő Fél – a bizottságon belüli konzultációkat követően – a másik Szerződő Fél értesítésével felmondhatja e megállapodást. A megállapodás az ilyen értesítés küldésének a napjától számított hat hónap eltelte után szűnik meg. (3) E megállapodás megszűnik az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a tagállamban vagy Svájcban benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős állam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló megállapodás[7] megszűnése esetén. Ez a megállapodás egyetlen eredeti példányban készült, angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, szlovák, szlovén és svéd nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles. …………… I. MELLÉKLET A hozzájárulás kiszámításának képlete (1) Svájcnak a Támogatási Hivatal bevételéhez való, a rendelet 33. cikke (3) bekezdésének d) pontjában meghatározott pénzügyi hozzájárulását az alábbi módon számítják ki: Svájc bruttó hazai termékének (GDP) minden év március 31-én rendelkezésre álló legfrissebb végleges számadatait el kell osztani a Támogatási Hivatalban résztvevő valamennyi állam, ugyanazon évre rendelkezésre álló GDP-adatainak összegével. Az így kapott százalékot alkalmazzák a Támogatási Hivatalnak a rendelet 33. cikke (3) bekezdése a) pontja szerint meghatározott engedélyezett jövedelme szóban forgó évre vonatkozó részére, és így kapják meg Svájc pénzügyi hozzájárulásának összegét. (2) A pénzügyi hozzájárulás euróban fizetendő. (3) Svájc pénzügyi hozzájárulását a terhelési értesítés kézhezvételétől számított legfeljebb 45 napon belül befizeti. Bármilyen késedelem a hozzájárulás befizetésében azt eredményezi, hogy Svájc a lejárat napjától fennmaradó összegre kamatot fizet. A kamatláb az Európai Központi Bank által a fő refinanszírozási műveletekre alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, a határidő lejárta szerinti hónap első naptári napján hatályos kamatláb 3,5 százalékponttal megnövelt értékének felel meg. (4) Svájc pénzügyi hozzájárulását e melléklettel összhangban kiigazítják, amennyiben az Európai Unió által nyújtott, az Európai Unió általános költségvetésébe beállított, a rendelet 33. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerint meghatározott pénzügyi hozzájárulást növelik az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet[8] 26., 27. vagy 41. cikke alapján. Ebben az esetben a különbözetet a terhelési értesítés kézhezvétele után 45 nappal kell befizetni. (5) Amennyiben N. év december 31-ig nem használják fel a Támogatási Hivatal azon kifizetési előirányzatait, amelyeket a rendelet 33. cikke (3) bekezdésének a) pontjával összhangban az N. évre az EU-tól kapott, vagy a Támogatási Hivatal N. évi költségvetését a 966/2012/EU, Euratom rendelet 26., 27. vagy 41. cikkével összhangban csökkentették, e fel nem használt vagy csökkentett kifizetési előirányzatok Svájc hozzájárulásával százalékosan arányos összegét átviszik a Támogatási Hivatal N+1. évi költségvetésébe. Svájcnak a Támogatási Hivatal N+1. évi költségvetéséhez való hozzájárulását ennek megfelelően csökkentik. II. MELLÉKLET JEGYZŐKÖNYV (7.) AZ EURÓPAI UNIÓ KIVÁLTSÁGAIRÓL ÉS MENTESSÉGEIRŐL A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK, FIGYELEMBE VÉVE, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 343. cikkének és az Európai Atomenergia-közösséget (Euratom) létrehozó szerződés 191. cikkének megfelelően az Európai Uniót és az Euratomot a tagállamok területén megilletik a feladataik ellátásához szükséges kiváltságok és mentességek, MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket az Európai Unióról szóló szerződéshez, az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolnak: I. FEJEZET AZ EURÓPAI UNIÓ VAGYONA, INGATLANAI, KÖVETELÉSEI ÉS ÜGYLETEI 1. cikk Az Unió helyiségei és épületei sérthetetlenek. Mentesek a házkutatás, igénybevétel, elkobzás és kisajátítás alól. Az Unió vagyona és követelései a Bíróság engedélye nélkül nem képezhetik kényszerítő közigazgatási vagy bírósági intézkedés tárgyát. 2. cikk Az Unió irattárai sérthetetlenek. 3. cikk Az Unió, az Unió követelései, bevételei és egyéb vagyona mentesek mindenfajta közvetlen adó alól. A tagállamok kormányai lehetőség szerint kötelesek megtenni a megfelelő intézkedéseket az ingó és ingatlan vagyontárgyak árában foglalt közvetett, illetve forgalmi adók összegének elengedése vagy visszatérítése érdekében mindazon esetekben, amikor az Unió hivatalos használatra jelentős összegű beszerzéseket hajt végre, amelyek ára ilyen jellegű adót tartalmaz. E rendelkezések alkalmazása azonban nem járhat az Unión belüli versenyt torzító hatással. Nem adható mentesség azon adók és egyéb közterhek alól, amelyek csupán közüzemi szolgáltatások díjának felelnek meg. 4. cikk Az Unió a hivatali használatára szánt árucikkek tekintetében mentességet élvez minden behozatali és kiviteli vám, valamint tilalom és korlátozás alól; az ilyen módon importált árucikkek sem ellenérték fejében, sem ingyenesen nem ruházhatók át annak az országnak a területén, ahová azokat importálták, kivéve ha ez az illető ország kormánya által jóváhagyott feltételek mellett történik. Az Unió saját kiadványai tekintetében szintén mentességet élvez minden kiviteli és behozatali vám, valamint tilalom és korlátozás alól. II. FEJEZET KAPCSOLATTARTÁS ÉS LAISSEZ-PASSER 5. cikk (korábbi 6. cikk) Az Unió intézményei hivatalos kapcsolattartásuk és összes dokumentumuk továbbítása tekintetében valamennyi tagállam területén azt az elbánást élvezik, amelyben az illető állam a diplomáciai képviseleteket részesíti. Az Unió intézményeinek hivatalos levelezése és egyéb hivatalos közlései nem cenzúrázhatók. 6. cikk (korábbi 7. cikk) Az uniós intézmények elnökei az uniós intézmények tagjai és alkalmazottai részére a Tanács által egyszerű többséggel előírt formájú útiokmányt (laissez-passer) állíthatnak ki, amelyet a tagállamok hatóságai érvényes útiokmányként fogadnak el. Ezt az útiokmányt az Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatában és az egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekben megállapított előírásoknak megfelelően a tisztviselők és egyéb alkalmazottak részére állítják ki. A Bizottság megállapodásokat köthet annak érdekében, hogy ezeket az útiokmányokat harmadik államok területén is érvényes útiokmányként ismerjék el. III. FEJEZET AZ EURÓPAI PARLAMENT TAGJAI 7. cikk (korábbi 8. cikk) Az Európai Parlament üléseinek helyszínére utazó, illetve onnan visszautazó Európai parlamenti tagok szabad mozgására vonatkozóan semmilyen igazgatási vagy egyéb korlátozás nem alkalmazható. Az Európai Parlament tagjai a vám- és devizaellenőrzést illetően: a) saját kormányuk részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint az ideiglenes hivatalos kiküldetésben külföldre utazó magas rangú tisztviselők, b) a többi tagállam kormánya részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint a külföldi kormányok ideiglenes hivatalos kiküldetésben lévő képviselői. 8. cikk (korábbi 9. cikk) A feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament tagjai ellen nem folytatható vizsgálat, nem vehetők őrizetbe és nem vonhatók bírósági eljárás alá. 9. cikk (korábbi 10. cikk) Az Európai Parlament ülésszakainak ideje alatt, az Európai Parlament tagjai: a) saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik, b) a többi tagállam területén mentességet élveznek mindenfajta őrizetbe vételre és bírósági eljárásra vonatkozó intézkedés alól. A mentesség akkor is megilleti a tagokat, amikor az Európai Parlament üléseinek helyére utaznak, illetve onnan visszatérnek. Nem lehet hivatkozni a mentességre olyan esetben, amikor valamely tagot bűncselekmény elkövetésében tetten érnek, továbbá a mentesség nem akadályozhatja meg az Európai Parlamentet azon jogának gyakorlásában, hogy valamely tagjának mentességét felfüggessze. IV. FEJEZET AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEINEK MUNKÁJÁBAN RÉSZT VEVŐ TAGÁLLAMI KÉPVISELŐK 10. cikk (korábbi 11. cikk) Az uniós intézmények munkájában részt vevő tagállami képviselők, valamint az ő tanácsadóik és szakértőik feladataik ellátása, valamint az ülések helyére történő utazás és az onnan történő visszatérés során a szokásos kiváltságokat, mentességeket és könnyítéseket élvezik. Ezt a cikket az Unió tanácsadó szerveinek tagjaira is alkalmazni kell. V. FEJEZET AZ EURÓPAI UNIÓ TISZTVISELŐI ÉS EGYÉB ALKALMAZOTTAI 11. cikk (korábbi 12. cikk) Az egyes tagállamok területén az Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai állampolgárságuktól függetlenül: a) a szerződéseknek az egyfelől a tisztviselők és egyéb alkalmazottak az Unióval szemben fennálló felelősségével kapcsolatos szabályokra vonatkozó rendelkezéseire, másfelől az Európai Unió Bíróságának az Unió, valamint az uniós tisztviselők és egyéb alkalmazottak közötti jogvitákkal kapcsolatos hatáskörére vonatkozó rendelkezéseire is figyelemmel, hivatalos minőségükben végrehajtott cselekedeteik tekintetében, szóbeli vagy írásbeli megnyilatkozásaikat is beleértve, mentességet élveznek a bírósági eljárások alól. Ez a mentesség hivataluk megszűnését követően is megilleti őket, b) házastársaikat és eltartott családtagjaikat is beleértve nem tartoznak a bevándorlási korlátozások, illetve a külföldiek nyilvántartására vonatkozó szabályok hatálya alá, c) a valuta- és devizaszabályozást illetően ugyanazokat a könnyítéseket élvezik, mint amelyek a nemzetközi szervezetek tisztviselőit általában megilletik, d) az első alkalommal, amikor az adott országban elfoglalják hivatalukat, vámmentesen hozhatják be saját berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, továbbá hivataluk megszűnésekor az adott országból vámmentesen vihetik ki berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, mindkét esetben azon ország kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelelően, amelyben ezt a jogot gyakorolják, e) vámmentesen hozhatnak be egy saját személyes használatukra szolgáló gépkocsit, amelyet a legutolsó tartózkodási helyük vagy az állampolgárságuk szerinti országban, az ezen ország belső piacán érvényes feltételek mellett szereztek meg, illetve azt vámmentesen újra kivihetik, mindkét esetben az érintett állam kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelelően. 12. cikk (korábbi 13. cikk) Az Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai az Unió által számukra fizetett illetmények, bérek és járandóságok után kötelesek adót fizetni az Unió javára az Európai Parlament és a Tanács által rendes jogalkotási eljárás keretében, az érintett intézményekkel folytatott konzultációt követően elfogadott rendeletekben meghatározott feltételeknek és eljárásnak megfelelően. Az Unió által számukra kifizetett illetmények, bérek és járandóságok tekintetében nemzeti adókötelezettség alól mentességet élveznek. 13. cikk (korábbi 14. cikk) A jövedelemadó, a vagyonadó és az örökösödési adó alkalmazásakor, valamint az Unió tagállamai között a kettős adóztatás elkerülésére vonatkozóan kötött egyezmények alkalmazásakor az Unió azon tisztviselőit és egyéb alkalmazottait, akik — kizárólag az Unió szolgálatában végzett feladataik ellátása miatt — az Unió szolgálatába történő belépéskor az adózás szempontjából lakóhelyük szerinti országon kívüli tagállam területére helyezik át tartózkodási helyüket, mind a tényleges tartózkodási helyük szerinti országban, mind az adózás szempontjából lakóhelyük szerinti országban úgy kezelik, mintha ez utóbbi országban tartanák fent lakóhelyüket, amennyiben ez az ország tagja az Uniónak. Ezt a rendelkezést alkalmazni kell a házastársra is – amennyiben ez utóbbi nem végez külön kereső tevékenységet –, valamint az e cikkben említett személyek által eltartott és az ő gondozásuk alatt álló gyermekekre is. Az előző bekezdésben említett személyeknek a tartózkodásuk szerinti országban található ingó vagyona ebben az országban mentességet élvez az örökösödési adó alól, az adó megállapítása céljából az ilyen tulajdont úgy kell tekinteni, mintha az adózás szempontjából lakóhely szerinti országban volna található, figyelemmel harmadik országok jogaira, valamint a kettős adóztatásra vonatkozó nemzetközi egyezmények rendelkezéseinek lehetséges alkalmazására is. E cikk rendelkezéseinek alkalmazásakor a kizárólag egyéb nemzetközi szervezetek szolgálatában végzett feladatok ellátása érdekében megszerzett lakóhelyek nem vehetők figyelembe. 14. cikk (korábbi 15. cikk) Az Európai Parlament és a Tanács az érintett intézményekkel folytatott konzultációt követően rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott rendeletekben meghatározza az Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai szociális biztonsági juttatásainak rendszerét. 15. cikk (korábbi 16. cikk) Az Európai Parlament és a Tanács az érintett intézményekkel folytatott konzultációt követően rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott rendeletekben meghatározza az uniós tisztviselők és egyéb alkalmazottak azon kategóriáit, akikre a 11. cikket, a 12. cikk második bekezdését és a 13. cikket részben vagy egészben alkalmazni kell. Az e kategóriákba tartozó tisztviselők és egyéb alkalmazottak nevét, besorolását és címét időről időre továbbítani kell a tagállamok kormányainak. VI. FEJEZET A HARMADIK ORSZÁGOK EURÓPAI UNIÓHOZ AKKREDITÁLT KÉPVISELETEINEK KIVÁLTSÁGAI ÉS MENTESSÉGEI 16. cikk (korábbi 17. cikk) Az a tagállam, amelynek területén az Unió székhelye található, a harmadik országoknak az Unióhoz akkreditált képviseletei számára a szokásos diplomáciai mentességeket és kiváltságokat biztosítja. VII. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 17. cikk (korábbi 18. cikk) Az Unió tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak kizárólag az Unió érdekében lehet különféle kiváltságokat, mentességeket és könnyítéseket adni. Valamennyi uniós intézmény köteles visszavonni az egyes tisztviselői vagy egyéb alkalmazottai részére biztosított mentességet olyan esetben, amikor az illető intézmény megítélése szerint a mentesség visszavonása nem ellentétes az Unió érdekével. 18. cikk (korábbi 19. cikk) Az uniós intézmények e jegyzőkönyv alkalmazása érdekében kötelesek együttműködni az érintett tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságaival. 19. cikk (korábbi 20. cikk) A 11–14. és a 17. cikket az Európai Tanács elnökére is alkalmazni kell. Az említett cikkeket a Bizottság tagjaira is alkalmazni kell. 20. cikk (korábbi 21. cikk) A 11–14. és a 17. cikket alkalmazni kell az Európai Unió Bíróságának bíráira, főtanácsnokaira, hivatalvezetőjére, valamint segédelőadóira; ez a rendelkezés az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 3. cikkének a bírák és főtanácsnokok bírósági eljárások alóli mentességére vonatkozó rendelkezéseit nem érinti. 21. cikk (korábbi 22. cikk) Ezt a jegyzőkönyvet — a Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyvben foglaltak sérelme nélkül — alkalmazni kell az Európai Beruházási Bankra, a Bank szerveinek tagjaira, alkalmazottaira, valamint a tagállamoknak a Bank tevékenységében részt vevő képviselőire is. Az Európai Beruházási Bank tőkeemelése esetén mentességet élvez továbbá a Bank székhelye szerinti államban az adózás valamennyi formája és minden egyéb közteher, valamint az ezekkel kapcsolatos alakiságok alól. Hasonlóképpen, a Bank megszüntetése vagy felszámolása sem keletkeztet semmiféle közteher-fizetési kötelezettséget. Végezetül, a Bank és szervei által a Bank alapokmányának megfelelően végzett tevékenységek nem esnek forgalmiadó-fizetési kötelezettség hatálya alá. 22. cikk (korábbi 23. cikk) Ezt a jegyzőkönyvet a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyv rendelkezéseinek sérelme nélkül az Európai Központi Bankra, szerveinek tagjaira és személyzetére is alkalmazni kell. Az Európai Központi Bank tőkeemelés esetén mentességet élvez továbbá az adózás valamennyi formája és minden egyéb közteher, valamint az ezekkel kapcsolatos alakiságok alól a Bank székhelye szerinti államban. A Banknak és szerveinek a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányának megfelelően végzett tevékenységei nem esnek forgalmiadó-fizetési kötelezettség hatálya alá. A II. MELLÉKLET függeléke Az előjogokról és mentességekről szóló jegyzőkönyv svájci alkalmazásának feltételei (1) Az alkalmazás kiterjesztése Svájcra Az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvben (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) a tagállamokra történő hivatkozások a következő rendelkezések eltérő rendelkezései hiányában Svájcra is alkalmazandók. (2) A Támogatási Hivatal mentessége a közvetett adózás alól (beleértve a hozzáadottérték-adót) A Svájcból kivitt áruk és szolgáltatások nem tartoznak a svájci hozzáadottérték-adó (héa) hatálya alá. A Támogatási Hivatal részére, annak rendes működéséhez nyújtott áruk és szolgáltatások esetében, a héa alóli mentesség a jegyzőkönyv 3. cikke második bekezdésének megfelelően visszatérítés formájában valósul meg. A héamentesség akkor adható meg, ha a számlán vagy az azzal egyenértékű dokumentumon feltüntetett javak és szolgáltatások beszerzési ára legalább 100 svájci frank (adóval együtt). Az héa-visszatérítés az e célra rendszeresített svájci formanyomtatványnak a Svájci Szövetségi Adóhivatal héafőosztályához történő benyújtása alapján történik. A kérelmek elbírálásának határideje fő szabály szerint a szükséges igazolásokkal ellátott visszatérítési kérelem benyújtásától számított három hónap. (3) A Támogatási Hivatal személyzetéhez kapcsolódó szabályok alkalmazási eljárása A jegyzőkönyv 12. cikkének második bekezdése tekintetében, Svájc nemzeti jogának elvei alapján mentesíti a szövetségi, kantoni és települési adók alól a Támogatási Hivatalnak az Európai Közösségeknek, a Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 12. cikke, 13. cikkének második bekezdése és 14. cikke rendelkezéseinek hatálya alá tartozó tisztviselői és egyéb alkalmazottai kategóriáinak megállapításáról szóló, 1969. március 25-i 549/69/Euratom, ESZAK, EGK tanácsi rendelet[9] 2. cikkének megfelelő tisztviselői és más alkalmazottai részére az EU által folyósított olyan illetményeket, béreket és juttatásokat, amelyekre az EU belső adót vet ki. Svájc nem tekintendő e függelék 1. pontja értelmében a jegyzőkönyv 13. cikkének alkalmazása céljából tagállamnak. A Támogatási Hivatal tisztviselői és egyéb alkalmazottai, valamint az Európai Unió tisztviselőire és egyéb alkalmazottaira alkalmazandó társadalombiztosítási rendszerbe tartozó családtagjaik nem kötelesek csatlakozni a svájci társadalombiztosítási rendszerhez. Az Európai Unió Bírósága kizárólagos joghatósággal rendelkezik a Támogatási Hivatal vagy az Európai Bizottság és személyzete közötti kapcsolatokra vonatkozóan az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek, illetve az uniós jog munkafeltételeket meghatározó egyéb rendelkezéseinek alkalmazása tekintetében. III. MELLÉKLET A Támogatási Hivatal tevékenységeinek svájci résztvevőit érintő pénzügyi ellenőrzésre vonatkozó előírások 1. cikk Közvetlen kommunikáció A Támogatási Hivatal és az Európai Bizottság közvetlen kapcsolatban áll minden svájci székhellyel rendelkező és a Támogatási Hivatal tevékenységében szerződő félként, a Támogatási Hivatal programjaiban részvevőként, a Támogatási Hivatal vagy az EU költségvetéséből kifizetésben részesülő személyként vagy alvállalkozóként részt vevő természetes vagy jogi személlyel. E személyek közvetlenül az Európai Bizottsághoz és a Támogatási Hivatalhoz küldenek minden olyan fontos információt vagy dokumentumot, amelyet az e megállapodásban említett eszközök és a megkötött szerződések vagy megállapodások, illetve az ezek értelmében hozott határozatok alapján kötelességük benyújtani. 2. cikk Ellenőrzések (1) Az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom tanácsi rendelettel[10], az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. december 23-i 2343/2002 bizottsági rendelettel[11], és az e megállapodásban említett egyéb jogi aktusokkal összhangban a svájci székhelyű kedvezményezettekkel kötött szerződések és megállapodások, illetve a velük együtt hozott határozatok előírhatnak a Támogatási Hivatal és az Európai Bizottság tisztviselői vagy a Támogatási Hivatal és az Európai Bizottság által kijelölt más személy által a kedvezményezettek vagy alvállalkozóik helyiségeiben bármikor lebonyolítható tudományos, pénzügyi, technológiai vagy egyéb ellenőrzéseket. (2) A Támogatási Hivatal és az Európai Bizottság tisztviselői, illetve a Támogatási Hivatal és az Európai Bizottság által kijelölt egyéb személyek számára megfelelő hozzáférést kell biztosítani a helyiségekhez, a munkákhoz és a dokumentumokhoz, illetve az ellenőrzések elvégzéséhez szükséges információkhoz, beleértve azok elektronikus formáját is. A hozzáférési jogot kifejezetten meg kell állapítani az e megállapodásban említett eszközök végrehajtása érdekében kötött szerződésekben és megállapodásokban. (3) Az Európai Unió Számvevőszékét ugyanolyan jogok illetik meg, mint az Európai Bizottságot. (4) Az ellenőrzések e megállapodás hatályon kívül helyezése után öt évig vagy a megkötött szerződésekben vagy megállapodásokban és a meghozott határozatokban foglalt feltételek szerint bonyolíthatók le. (5) A svájci Szövetségi Pénzügyi Ellenőrzési Hivatalt előzetesen tájékoztatni kell a Svájc területén lefolytatandó ellenőrzésekről. Ez a tájékoztatás nem jogi előfeltétele ezen ellenőrzések végrehajtásának. 3.cikk Helyszíni ellenőrzések (1) E megállapodás és az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben[12] meghatározott előírások és feltételek szerint az Európai Bizottság (OLAF) helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezhet Svájc területén. (2) A helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat az Európai Bizottság a Svájci Szövetségi Számvevőszékkel vagy a Svájci Szövetségi Számvevőszék által kijelölt más illetékes svájci hatóságokkal szoros együttműködésben készíti elő és bonyolítja le, és kellő időben értesíti őket az ellenőrzések és vizsgálatok tárgyáról, céljáról és jogalapjáról annak érdekében, hogy minden szükséges segítséget megadhassanak. Ennek érdekében a svájci illetékes hatóságok tisztviselői részt vehetnek a helyszíni ellenőrzéseken és vizsgálatokon. (3) Az érintett svájci hatóságok kérése alapján a helyszíni ellenőrzéseket az Európai Bizottság az ő bevonásukkal, közösen folytatja le. (4) Amennyiben a program résztvevői ellenállnak a helyszíni ellenőrzésnek vagy vizsgálatnak, a svájci hatóságok a nemzeti szabályokkal összhangban eljárva kötelesek minden olyan segítséget megadni az Európai Bizottság ellenőreinek, amely a helyszíni ellenőrzés vagy vizsgálat lefolytatásával kapcsolatos kötelességük teljesítéséhez szükséges. (5) Az Európai Bizottság minden szabálytalanságra utaló, a helyszíni ellenőrzés vagy vizsgálat folyamán tudomására jutó tényről és gyanúról haladéktalanul értesíti a Svájci Szövetségi Számvevőszéket. Az Európai Bizottság minden esetben tájékoztatja a fent említett hatóságot az ilyen helyszíni ellenőrzés eredményéről. 4. cikk Tájékoztatás és konzultáció (1) E melléklet megfelelő végrehajtása érdekében az illetékes svájci és az uniós hatóságok rendszeresen tájékoztatják egymást, és valamelyik Szerződő Fél kérésére konzultációt folytatnak egymással. (2) Az illetékes svájci hatóság késedelem nélkül értesíti a Támogatási Hivatalt és az Európai Bizottságot az e megállapodásban említett eszközök alkalmazása szerint létrejött szerződés vagy megállapodás létrejöttével és végrehajtásával összefüggő szabálytalansággal kapcsolatosan tudomására jutott minden tényről vagy gyanúról. 5. cikk Titoktartás Az e melléklet alapján bármilyen formában mástól megkapott vagy másként megszerzett információk szakmai titoknak minősülnek, és élvezik a svájci jogban, valamint az uniós intézményekre irányadó vonatkozó rendelkezésekben a hasonló információknak biztosított védelmet. Az ilyen információt csak olyan személyekkel szabad közölni az uniós intézményeken belül, a tagállamokban vagy Svájcban, amelyeknek feladatkörüknél fogva azt ismerniük kell, s azt csak a szerződő felek pénzügyi érdekei hatékony védelmének biztosítása céljából szabad felhasználniuk. 6. cikk Közigazgatási intézkedések és szankciók A svájci büntetőjog alkalmazásának sérelme nélkül a Támogatási Hivatal vagy az Európai Bizottság az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom rendelettel[13], valamint az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályairól szóló, 2012. október 29-i 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel[14] és az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel[15] összhangban igazgatási intézkedéseket és szankciókat alkalmazhat. 7. cikk Behajtás és végrehajtási eljárás A Támogatási Hivatal vagy az Európai Bizottság e megállapodás hatálya alá tartozó határozatai, amelyek – az államokat kivéve – a jogalanyokra vagyoni kötelezettséget rónak, végrehajthatók Svájcban. A végrehajtási végzést a svájci kormány által kinevezett hatóság az okmány hitelességének megvizsgálásán túl más ellenőrzés nélkül adja ki, és erről értesíti a Támogatási Hivatalt vagy az Európai Bizottságot. A végrehajtást a svájci eljárásjog szerint kell lefolytatni. A végrehajtási határozat jogszerűségét illetően az Európai Unió Bírósága felülvizsgálati jogkörrel rendelkezik. Az Európai Unió Bíróságának választottbírósági kikötés alapján hozott ítéletei azonos feltételek mellett végrehajthatóak. [1] Az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal létrehozásáról szóló, 2010. május 19-i 439/2010/EU európai parlament és tanácsi rendelet (HL L 132., 2010.5.29., 11. o.). [2] HL L 132., 2010.5.29., 11. o. [3] HL L 132., 2010.5.29., 11. o. [4] HL L 53., 2008.2.27., 5. o. [5] A Bizottság 2000. július 26-i 2000/518/EK határozata a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján, a személyes adatok Svájcban biztosított megfelelő védelméről (HL L 215., 2000.8.25., 1. o.). [6] HL L 8., 2011.1.12., 1. o. [7] HL L 53., 2008.2.27., 5. o. [8] HL L 298., 2012.10.26., 1. o. [9] HL L 74., 1969.3.27., 1. o., a legutóbb a 371/2009/EK tanácsi rendelettel (HL L 121., 2009.5.15., 1. o.) módosított rendelet. [10] HL L 298., 2012.10.26., 1. o. [11] HL L 357., 2002.12.31., 72. o. A legutóbb a 652/2008/EK, Euratom bizottsági rendelettel (HL L 181., 2008.7.10., 23. o.) módosított rendelet. [12] HL L 292., 1996.11.15., 2. o. [13] HL L 298., 2012.10.26., 1. o. [14] HL L 362., 2012.12.31., 1. o. [15] HL L 312., 1995.12.23., 1. o.