HU    HU  
 EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.11.21. 
SEC(2011) 1375 végleges 
  
ÚJ JOGSZABÁLYI KERET (NLF) – ÖSSZEHANGOLÁSI CSOMAG (Az árucsomag 
végrehajtása) 
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
amely a következ ő dokumentumokat kíséri 
 
10 JAVASLAT A TERMÉKHARMONIZÁCIÓS IRÁNYELVEKNEK A 768/2008/EK 
HATÁROZATTAL VALÓ ÖSSZEHANGOLÁSÁRA 
 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
{COM(2011) 763 végleges} 
{SEC(2011) 1376 végleges}  
 
HU 1   HU 1. A PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA  
A harmonizációs irányelvek kapcsán felmerül ő általános problémák... 
Már több mint 30 éve az EU követelményeket írt el ő „műszaki harmonizációs” 
irányelveiben egy sor termék, mint pl . gépek, gépkocsik, játékok, elektromos 
termékek, felvonók stb. számára. E zeknek a jogszabályoknak két célkit űzésük van. 
Egyfelől biztosítják, hogy az Európában rendelkezésre álló termékek magas szinten 
szolgálják a közérdekek, mint pl. az eg észség és a biztonság védelmét, a 
fogyasztóvédelmet és a környezetvédelmet. Másfel ől biztosítják a termékek szabad 
mozgását azáltal, hogy a nemzeti szab ályok helyébe az érintett termékek 
forgalmazására vonatkozó feltételek egyetl en harmonizált csoportját léptetik, amely 
az EU összes tagállamában alkalmazandó1.  
2004-ben felmérést kezdtek készíten i a harmonizált területen meglév ő jogszabályok, 
különösen az „új megközelítés” terén szerze tt tapasztalatokról. A felmérés azt az 
általános következteté st vonta le, hogy a jogs zabályok igen sikeresen liberalizálták az 
árukereskedelmet és írtak el ő komoly követelményeket a termékbiztonság 
garantálására. Néhány hiányosságra is fé ny derült azonban, mint pl. még mindig 
jelentős számú nem megfelel ő termék  jut piacra, bizonyos bejelentett szervezetek2 
elégtelen teljesítményt nyújtana k, valamint a jogszabályok közötti 
következetlenségek  szükségtelenül túlbonyolítják alkalmazásukat a gyártók és a 
hatóságok számára.  
… és megszületett az általános megoldás 
Ezeknek a hiányosságoknak az orvoslására az árucsomag részeként elfogadták az „új 
jogszabályi keretet” (a továbbiakban:  NLF). A keret két egymást kiegészít ő jogi 
aktusból áll: 
• az akkreditálásról és a piacfelügyeletr ől szóló 765/2008/EK rendelet (NLF-
rendelet)3  
• a termékek forgalomba hozatal ának közös keretrendszerér ől szóló 768/2008/EK 
határozat (NLF-határozat)4.  
Mindkét jogi aktus meger ősíti és kiegészíti a meglév ő szabályokat, és javítja 
gyakorlati alkalmazásukat és érvényesítésüke t a vállalatok és ha tóságok részére.  
                                                 
1 Az EU m űszaki harmonizációjával foglalkozó politika fejl ődése részletesen az új jogszabályi keretet 
kísérő hatásvizsgálatában van felvázolva. SEC 2007(173) 
http://ec.europa.eu/governance/impact/ia_carried_out/docs/ia_2007/sec_2007_0173_en.pdf   
2 Tanúsítványokat kiállító olyan laboratóriumok és tanúsító/ellen őrző szervezetek, amelyeket a 
tagállamok bejelentenek a Bizottságnak. 
3 Az Európai Parlament és a Tanács 765/2008/EK re ndelete (2008. július 9.) a termékek forgalmazása 
tekintetében az akkreditá lás és piacfelügyelet el őírásainak megállapításáról és a 339/93/EGK rendelet 
hatályon kívül helyezésér ől, HL L 218., 2008.8.13. 
4 Az Európai Parlament és a Tanács 768/2008/EK ha tározata (2008. július 9.) a termékek forgalomba 
hozatalának közös keretrendszerér ől, valamint a 93/465/EGK tanácsi határozat hatályon kívül 
helyezésér ől, HL L 218., 2008.8.13. 
 
HU 2   HU A rendelet akkreditálási szabályokat és köve telményeket vezetett be a piacfelügyelet 
megszervezésére és elvégzésére, valamint a harmadik országokból érkez ő termékek 
ellenőrzésére. A rendeletet 2010. január 1-jét ől kell alkalmazni. 
A határozat mintaszöveget tartalmaz,  amely az uniós termékjogszabályokban 
közösen használt különböz ő rendelkezéseket hivatott meger ősíteni (pl. 
fogalommeghatározások, a gazdasági szerepl ők kötelezettségei, bejelentett 
szervezetek, védelmi mechanizmusok stb.), hogy ezáltal a jogszabályok a 
gyakorlatban hatékonyabban m űködjenek. Olyan új szem pontok is megjelennek, 
mint pl. az import őrök kötelezettségei, amelyek elengedhetetlenek a forgalomban 
lévő termékek nagyobb biztonsága érdekében.  
A rendeletekkel ellentétben azonban a határozatnak nincs azonnali jogi hatálya a 
gazdasági szerepl őkre, az egyénekre és a tagállamokra nézve. A határozat inkább a 
későbbi jogszabályok  számára szolgál  „eszköztárként” . A határozat elfogadásával 
a Parlament, a Tanács és a Bizottság kötel ezettséget vállalt arra , hogy a termékekre 
vonatkozó jöv őbeli jogszabályokban a lehet ő legnagyobb mértékben a határozat 
rendelkezéseire támaszkodik, hogy ezálta l a szabályozási keret a lehet ő 
legkoherensebbé váljon5. Annak érdekében, hogy a határozat rendelkezéseinek 
gyakorlati hatása legyen, be kell őket illeszteni a termékekre vonatkozó meglév ő és 
új jogszabályokba.  
A harmonizációs irányelvek külön csoportja 
Ilyen körülmények között a Bizottság kiválasztotta a termékharmonizációs 
irányelvek egy adott csoportját, amel yek összehangolása az NLF-határozattal 
„csomagként” kezelhet ő (ellentétben az ezzel egyid őben végzett külön 
összehangolásokkal, am elyek szélesebb kör ű felülvizsgálat keretében történnek6). A 
csomag a következ ő tíz irányelvet tartalmazza:  
– a polgári felhasználású robbanóanyagokról szóló irányelv:  a 93/15/EGK 
irányelv a polgári felhasználású r obbanóanyagok forgalomba hozatalára és 
felügyeletére vonatkozó rendelkezések harmonizációjáról  
– a robbanásveszélyes légkörben való használatra szánt felszerelésekr ől szóló 
irányelv (ATEX):  a 94/9/EK irányelv a robbaná sveszélyes légkörben való 
használatra szánt felszerelésekre és védelmi rendszerekre vonatkozó tagállami 
jogszabályok közelítésér ől 
– a felvonókról szóló irányelv:  a 95/16/EK irányelv (1995. június 29.) a felvonókra 
vonatkozó tagállami jogszabályok közelítésér ől 
                                                 
5 A 768/2008/EK határozat 2. cikke  (Tárgy és hatály) így rendelkezik:„Ez a határozat meghatározza a 
termékek forgalmazásának feltételeit harmonizáló kö zösségi jogszabályok (a továbbiakban: közösségi 
harmonizációs jogszabályok) kidolgozására vonatkozó általános el vek és referenciarendelkezések közös 
keretét.A közösségi harmoni zációs jogszabály a jelen határozat á ltalános rendelkezésein, valamint az I., 
II. és III. melléklet referenciarendelkezésein ala pul. A közösségi jogalkotás azonban eltérhet ezekt ől az 
általános elvekt ől és referenciarendelkezésekt ől, amennyiben a szóban forgó ágazat sajátosságából 
eredően ez helyénvaló, különösen ha már léteznek átfogó jogi rendszerek.”  
6 Külön összehangolások, amelyeket az ágazatspecifiku s elemek felülvizsgálatával együtt végeznek (pl. 
termékkövetelmények és vizsgálati módszerek): a kedvtelési célú vízi járm űvekről szóló irányelv, az 
egyéni véd őeszközökr ől szóló irányelv vagy az R&TTE-irányelv. 
 
HU 3   HU – a nyomástartó berendezésekr ől szóló irányelv (PED):  a 97/23/EK irányelv a 
nyomástartó berendezésekre vonatkoz ó tagállami jogszabályok közelítésér ől 
– a mérőműszerekről szóló irányelv (MID):  a 2004/22/EK irányelv a 
mérőműszerekről 
– az elektromágneses összeférhet őségről szóló irányelv (EMC):  a 2004/108/EK 
irányelv az elektromágneses összeférhet őségre vonatkozó tagállami jogszabályok 
közelítésér ől és a 89/336/EGK irányelv hatályon kívül helyezésér ől 
– alacsonyfeszültségi irányelv (LVD):  a 2006/95/EGK irányelv a meghatározott 
feszültséghatáron belüli használatra tervezett elektromos berendezésekre vonatkozó tagállami jogszabályok összehangolásáról  
– a pirotechnikai termékekr ől szóló irányelv:  a 2007/23/EK irányelv a 
pirotechnikai termékek forgalomba hozataláról  
– a nem automatikus m űködésű mérlegekr ől szóló irányelv (NAWI):  a 
2009/23/EGK irányelv a nem automatikus m űködésű mérlegekr ől  
– az egyszer ű nyomástartó edényekr ől szóló irányelv (SPVD):  a 2009/105/EK 
irányelv az egyszer ű nyomástartó edényekre vonat kozó tagállami jogszabályok 
közelítésér ől 
Az ebben a kezdeményezésben érintett irányelvek olyan követelményeket határoznak 
meg, amelyek biztosítják, hogy a termékeket úgy tervezzék és gyártsák, hogy ne veszélyeztessék a fogyasztók vagy más fe lhasználók egészség ét és biztonságát, 
pontos mérési eredményeket hozzanak (mér őműszerek), illetve ne okozzanak 
elektromágneses zavarokat (az elektromágneses összeférhet őségrő
l szóló irányelv).  
A gazdasági ágazatok, amelyekre az irá nyelvek alkalmazandók: elektromos és 
elektronikus áruk (LVD és/vagy EMC), robba násveszélyes környezetben használatos 
berendezések (ATEX), nyomástartó berendezések (SPVC vagy PED), mér őműszerek 
(MID vagy NAWI), polgári felh asználású robbanóanyagok, felvonók és 
pirotechnikai termékek. 
Az általános problémák az irányelve k ezen csoportjában is felmerülnek  
A hatásvizsgálat megvizsgálja, hogy a termékharmonizációs jogszabályok kapcsán 
megállapított általános problémák milyen mértékben érintik ezt a tíz irányelvet, és hogy az NLF-határozattal létrehozott új  kerettel való összehangolásuk el őnyös lenne-
e az érintett ágazatoknak.  
Az irányelvek követelményeinek való megfelelés hiányának problémája  
alapvetően mindegyik érintett ágazatban tapa sztalható, bár bizonyos ágazatok (és 
termékkategóriák) jobban érintve vannak, mint mások. A nyilvános konzultációban 
részt vev ő gazdasági szerepl ők összesen 92 %-a tekinti úgy, hogy ágazatában 
tapasztalható a megfelelés hiánya.  
A megfelelés hiánya káros lehet a termékek  felhasználói számára, bár a kockázatok a 
termék jellege szerint változóak. Az LVD-irányelv hatálya alá tartozó hibás elektronikus termékek például áramütés vagy égés kockázatával járnak. Azok az 
 
HU 4   HU elektromos berendezések, amelyek nem fe lelnek meg az EMC-irányelv alapvet ő 
követelményeinek, elektromágneses zavar t okozhatnak, amely más készülékek 
helyes működésére is hatással lehet (TV, rádió és telekommunikációs hálózatok), és 
esetleg nem m űködnek megfelel ően. Egy ipari nyomástartó berendezés, mint pl. egy 
vegyi üzemben egy kazán vagy reak tortartály felrobbanása valószín űleg súlyos 
sérülésekhez vezet, és jelent ősen károsíthatja a környez ő infrastruktúrát. A 
mérőműszerek megfelelésének a hiánya hibá s mérési eredményekhez vezethet, ami a 
végfelhasználóknak gazdasági károkat okozhat. 
A megfelelés hiánya továbbá visszaveti az  irányelvek követelményeit betartó cégek 
versenyképességét is. A nem megfelel ő gazdasági szerepl ők jelentős költségel őnybe 
kerülhetnek (pl. azáltal, hogy megkerülik a költséges megfelel őségértékelési 
eljárásokat) azokkal szembe n, akik követik a szabályokat7. Azokban az ágazatokban, 
ahol az importált olcsó termékek miatt er ős verseny alakul ki , az európai ipar 
hátrányba kerül. A nyilvános konzultá cióban részt vett gazdasági szerepl ők 87 %-a 
úgy gondolja, hogy a helyzet miatt tisztessé gtelen verseny áldozatául esnek.  
A megfelelés hiányának egyik f ő oka az, hogy a piacfelügyelet nem m űködik 
hatékonyan az EU-ban. Ezzel a megállapítással az érdekeltek széles köre egyetért. A 
hatóságok el őtt álló külön nehézség a nem megfelel ő termékek és az őket forgalmazó 
gazdasági szerepl ők nyomonkövethet ősége, különösen, amikor a termékek harmadik 
országból származnak.  
Másik ok, hogy a termékirányelvekben meglév ő kötelezettségek a gyártókra 
összpontosítanak, míg az import őrök és forgalmazók nem végzik el a szükséges 
ellenőrzéseket annak biztos ítására, hogy ne értékesí tsenek nem megfelel ő 
termékeket. Arra alapoznak, hogy a termék megfelelésének a biztosítása a gyártó 
feladata, és nem ellen őrzik, hogy a gyártó tényleg megfelel ően elvégezte-e ezt a 
feladatát. Ennek orvoslására a ta gállamok nemzeti jogszabályaikban 
kötelezettségeket vezettek be az import őrök és a forgalmazók számára is, amelyek 
azonban minden országban eltér őek, és a nem megfelel ő termékek kezelése esetén 
különböző megközelítésekhez vezetnek. 
A tíz irányelv közül nyolc a „ bejelentett szervezetek ”8 által kiadott tanúsítványt ír 
elő a termékekre, még miel őtt forgalomba hozzák őket9. A bejelentett szervezetek 
tehát fontos szerepet játszanak a piacon a termékek biztonságának és megfelelőségének a biztosításában. Néhányuk szolgáltatásának a min őségével  
kapcsolatban azonban problémák merültek fel. Ezzel az értékeléssel a nyilvános konzultációban részt vett bejelentett szerve zetek 68 %-a, a bejele ntett szervezeteket 
alkalmazó gazdasági szerepl ők 84 %-a és a hatóságok 53 %-a egyetértett. 
                                                
 
7 Idézet a kérd őívre adott egyik válaszból: „A szakért ői becslések azt mondják, hogy a rendeletek által 
előírt biztonsági és adminisztratív  rendelkezések teljesítése a telj es gyártási költséget egyötödével 
növelheti meg. Hatékony végrehajtási mechanizmusok hiányában néhány gyártó hajlamos lehet „a 
könnyebb utat választani”, és nem megfelel ő terméket hozni forgalomba.” 
8 Ezek a szervezetek megfelel őségértékel ő szervezetek, amelyek megvizsgálják, ellen őrzik a terméket, és 
tanúsítványt bocsátanak ki róluk. Azért hívják őket „bejelentett szervezeteknek”, mert a tagállamok 
bejelentik őket a Bizottságnak. 
9 Az elektrotechnikai ágazatban a be jelentett szervezet szerepe eltér ő. Az EMC-irányelv értelmében 
például a bejelentett szervezetek bevonása a megfelel őségértékelési eljárásba önkéntes alapon történik.  
 
HU 5   HU Az egyik indok az, hogy bizonyos beje lentett szervezetek nem rendelkeznek 
szükséges szakmai alkalmassággal ahhoz, hogy a megfelel őségértékeléseket 
megfelelően elvégezzék. Másik indok az, hogy annak érdekében, hogy 
tanúsítványaikat jóval kise bb költséggel bocsássák ki, néhány szervezet nem tesz 
elég erőfeszítést az értékelés vagy az eljárások alkalmazása érdekében. Például a 
helyszíni ellen őrzések megszüntetése vagy csökkentése, vagy az id őszakos 
ellenőrzések gyakoriságát tekintve enyhébb követelmények számottev ően 
csökkenthetik az értéke lések költségeit. 
A harmadik megoldandó probléma a meglév ő termékekre vonatkozó 
jogszabályokban fokozatosan kial akuló következetlenségek, mivel id ővel az 
irányelvek módosultak. Különböz ő terminológiát használnak például olyan 
fogalmakra, amelyek mindegyik irá nyelvben szerepelnek (megfelel őségértékelési 
eljárások, fogalommeghatározások vagy vé dzáradékok). A fogalommeghatározások 
vagy jogi rendelkezések id őnként többféleképpen értelmezhet ők, ami a jogbiztonság 
hiányához és zavarhoz vezet, különösen amikor egyidej űleg két vagy több irányelvet 
kell alkalmazni. A mér őműszerek nagy részének például meg kell felelniük az EMC-
irányelvnek is. Bizonyos pirotechni kai termékeknek az LVD- vagy az EMC-
irányelvnek is meg kell felelniük. 
2. A SZUBSZIDIARITÁS ELEMZÉSE  
Ez a kezdeményezés az áruk bels ő piacának megfelel ő működését érinti. Az uniós 
fellépés alapja az EUMSZ 114. cikke. Az  ebben az összefüggésben tárgyalt 
szempontokat a tíz említett irányelv már szabályozza, azonban nem orvosolják hatékonyan a felismert gyenge pontokat, vagy – a következetlenség tekintetében – 
éppen hogy forrásai azoknak. A problémák megoldására nemzeti szinten hozott intézkedések a gazdasági szerepl ők kezelése terén eltér ő nemzeti megközelítéseket 
eredményeztek, és akadályt gördíthetne k az áruk szabad mozgása elé. Ezért 
helyénvaló uniós szint ű intézkedést hozni. 
3. C
ÉLKITŰZÉSEK  
Ennek a kezdeményezésnek három f ő célkitűzése van. Az els ő annak biztosítása, 
hogy az uniós piacra kerül ő termékek biztonságosak legyenek, és megfeleljenek a 
közérdek (egészség és biztonság, elektromágneses összeférhet őség, pontos mérések) 
magas szint ű védelmét garantáló valamennyi követelménynek. A f ő cél a nem 
megfelelő termékek számának csökkentés e a piacon azáltal, hogy hatékonyabb 
eszközöket bocsátanak a hatóságok rendelkezés ére a piacfelügyelet keretében végzett 
ellenőrzésekhez és a bejelentett szervezetek  tevékenységének nyomon követéséhez. 
A második célkit űzés a bels ő piac működésének javítása annak biztosításával, hogy a 
nem megfelel ő termékeket és gazdasági szerepl őket ugyanolyan bánásmódban 
részesítik, és a bejelentett szervezeteket az egész uniós piacon egyenl ően értékelik. 
Végül ez a kezdeményezés a termékek szabályozási környezetének egyszer űsítésére 
is törekszik. 
 
HU 6   HU 4. SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK  
A kezdeményezés sajátos háttere miatt, amint az 1. szakaszban olvasható, ez a 
hatásvizsgálat korlátozott számú lehet őséget vizsgál meg. A cél annak megállapítása, 
hogy az érintett irányelveknek fel kell-e hasz nálniuk az NLF-határo zat intézkedéseit, 
és ha igen, a határozattal történ ő összehangolás jogszabály i vagy nem jogszabályi 
eszközökkel történjen-e. A lehet őségek a következ ők: 
– 1. lehetőség: A szakpolitika változatlanul hagyása.  Ez a lehet őség nem 
változtatja meg a jelenlegi helyzetet. 
– 2. lehet őség: Összehangolás az NLF-határozattal nem jogszabályi 
intézkedések útján.  A 2. lehet őség nem szabályozási jelleg ű eszközöket 
tartalmaz, amelyek az NLF-határozatban szerepl ő megoldások teljes egészének 
vagy egy részének az önkéntes alka lmazására ösztönöznek. Ez utóbbi az 
útmutatókban „legjobb gyakorla tként” is bemutatható, és az érintett feleket 
bátorítaná az alkalmazásukra. A gyakorlatban ez a lehet őség az NLF-határozattal 
való „önkéntes” összehangolást jelentené. 
– 3. lehetőség: Összehangolás az NLF-határoza ttal jogszabályi intézkedések 
útján.  A 3. lehet őség az érintett irányelvek módos ításából áll, amelyek ezután 
felhasználnák az NLF-határozatban el őírt intézkedéseket. 
A 2. és 3. lehet őség értelmében az NLF-határozatban el őírt intézkedések a 
következőképpen foglalhatók össze:  
(1) A megfelelés hiányának problém ájára irányuló intézkedések: 
• Az import őröknek és a forgalmazóknak kötelessége  ellenőrizni, hogy a 
termékeken fel legyen tüntetve a CE-j elölés, mellékelve legyenek a megfelel ő 
dokumentumok, és a nyomonkövethet őségi információkat is tartalmazza. Az 
importőröknek további kötelezettségeik is vannak. 
• A gyártóknak kötelességük  a fogyasztók és végfelhasználók számára könnyen 
érthető nyelven instrukciókat és biztonsági információkat nyújtani, valamint 
mintavizsgálatokat és termékellen őrzést végezni. 
• Nyomonkövethet őségi követelmények  az értékesítési lánc teljes egészében: a 
gyártóknak és az import őröknek fel kell tüntetniük a terméken nevüket és 
címüket; mindegyik gazdasági szerepl őnek be kell tudnia számolni a 
hatóságoknak arról, hogy kit ől vásárolta a terméket, és kinek továbbította.  
• A védzáradéki eljárás (piacfelügyelet)  átalakítása annak egyértelm űsítésére, 
hogy az érintett végrehajtó hatósá gok hogyan értesülnek a veszélyes 
termékekr ől, és annak biztosítására, hogy a termékkel kapcsolatban mindegyik 
tagállamban ugyanolyan intézkedést hoznak. 
(2) A bejelentett szervezetek munkájának min őségét biztosító intézkedések:  
• A bejelentett szervezetekre (ideértve az alvállalkozókat és a leányvállalatokat 
is) háruló bejelentési követelmények meger ősítése : ilyen pl. tevékenységük 
 
HU 7   HU végzése során tanúsított pá rtatlanság és szakmai alkalmasság, valamint a 
koordináló csoportok által kidol gozott útmutató alkalmazása.  
• Felülvizsgált bejelentési eljárás : a szervezetet bejelent ő tagállamoknak 
tájékoztatást kell adniuk a szervezet szakmai alkalmasságának az értékelésér ől. 
A többi tagállam bizonyos határid őn belül kifogást emelhe t a bejelentés ellen.  
• A bejelentő hatóságokra  (azaz a bejelentett szer vezetek értékeléséért, 
bejelentéséért és ellen őrzéséért felel ős nemzeti hatóságokra) háruló 
követelmények , mint pl. tevékenységük során tanúsított tárgyilagosság és 
pártatlanság. 
• Tájékoztatási kötelezettségek : a bejelentett szervezete knek tájékoztatniuk kell a 
bejelentő szervezeteket a tanúsítványok viss zautasításáról, korlátozásáról, 
felfüggesztésér ől és visszavonásáról.  
(3) Az irányelvek közötti következete sséget biztosító intézkedések: 
• A közösen használt fogalommeghatáro zások és terminológia összehangolása. 
• A megfelel őségértékelési eljárások sz övegének összehangolása.  
5. HATÁSVIZSGÁLAT  
A hatásvizsgálati jelentés megvizsgálja a lehet őségek gazdasági hatását a bels ő piac, 
a versenyképesség és a gazdasági szerepl őkre vagy a bejelentett szervezetekre háruló 
költségek és adminisztratív terhek s zempontjából, valamint a hatóságokra és a 
fogyasztókra/felhasználókra gyakorolt hatást. A jelent és vizsgálja továbbá a 
közegészségügyre, a közbiztonságra és a szabályozási környezet egyszer űsítésére 
gyakorolt társadalmi hatást.  
Noha más szakpolitikai kezdeményezés  nem történt, a változatlanul hagyás 
lehetősége az NLF-rendelet fokozatos végreh ajtása miatt várhatóan némileg kedvez ő 
hatással lesz a már érintett ágazatokra, ami meger ősíti a piacfelügyeleti hatóságok 
hatáskörét. Mindez pozitív szerepet játszi k a megfelelés hiányának csökkentésére 
irányuló célkit űzéssel kapcsolatban, és el őnyös a megfelel ő cégeknek 
(versenyképesség) és a felhasználóknak (gazd asági és biztonsági hatás) egyaránt. Az 
NLF-rendelet megkönnyíti a hatóságok dolgát is néhány megfelel őségértékel ő 
szervezet (azaz amelyek akkreditálást alkalm aznak) bejelentésével és felügyeletével 
kapcsolatos tevékenys égeik során. A lehet őségnek azonban nincs tényleges hatása a 
belső piacra vagy a szabályozási környezet egyszer űsítésére.  
A 2. lehet őség – azaz az összehangolás az NL F-határozattal nem jogszabályi 
intézkedésekkel – valamennyi érdekelt félre kedvez ő hatással lehet. Az import őrök 
és a forgalmazók feladatainak egyértelm űsítése és külön nyomonkövethet őségi 
követelmények bevezetése péld ául megkönnyítené a részt vev ő felek egyenl ő 
bánásmódban részesítését (kedvez ő hatás a bels ő piacra). A hatóságokat továbbá 
hatásosabb eszközökkel látná el a megf elelés hiányának kezeléséhez, ezáltal 
csökkentené a tisztességtelen verseny lehet őségét (versenyképesség) és a 
felhasználók által vállalt kockázatokat (gazdasági és biztonsági hatás). A 2. lehet őség 
 
HU 8   HU értelmében azonban az NLF-határo zat rendelkezései csak nem kötelez ő erejű 
„legjobb gyakorlat” számítanának, tehát végrehajtása telje s egészében a különböz ő 
érdekelt felek önkéntes kötel ezettségvállalásán  múlna. Mindez komoly kétségeket 
vetne fel azzal kapcsolatban, hogy a felismert kedvez ő hatások tényleg 
jelentkeznének-e, és hozzáadott értéket képviselne-e a változatlanul hagyás lehetőségéhez képest
10. 
Az „összehangolás az NLF-határozattal jogszabályi intézkedésekkel” lehet őség 
értelmében az NLF-határoza t rendelkezései az alkalmazandó ágazati jogszabályok 
részévé válnának. Az NLF-határozat rendelkezései kötelez ő erejű kötelezettségek 
lennének, amelyeket a Bizottság és a nemzeti hatóságok érvényesítenének. Mindez erősebb garanciát adna arra, hogy  az összehangolás kedvez ő hatásai ténylegesen is 
jelentkeznének.  
A kedvez ő hatás ilyen elemzését az érdekelt felek széles körben támogatják. A 
nyilvános konzultációban részt vev ő általános gazdasági szerepl ők és a kis- és 
középvállalkozások 73–76 %-a például úgy véli, hogy a rájuk vonatkozó 
kötelezettségek és a piacfel ügyeleti eljárások egyértelm űsítése elősegíti az uniós 
vállalatok versenyképességének védelm ét. Hasonlóképpen a legtöbb érdekelt fél
11 
egyetért azzal, hogy ez a politikai fellépés el ősegíti a közegészségügy és 
közbiztonság védelmét. 
A jogszabályi intézkedések általi ös szehangolás várhatóan nem lesz jelent ős hatással 
a cégek és a bejelentett szervezete k költségeire. A gazdasági szerepl ők legtöbb 
kötelezettsége kiegészíti a meglév ő kötelezettségeket, vagy a meglév ő jogszabályok 
szellemében kodifikálja a sz okásos gyakorlatot a felel ős/jogszabályoknak megfelel ő 
cég számára. Hasonlóképpen a bejelentet t szervezetekkel szembeni követelmények 
teljes egészében összha ngban állnak az értékel ő és a megfelel őségértékel ő 
szervezetekre vonatkozó releváns teljes ítménymutatót meghatározó szabványokkal12. 
A költségekre el őfordulhat valamilyen ál talános hatás az import őrök/forgalmazók 
kötelezettségeivel és a nyomonkövethet őséggel kapcsolatban, de a hatás 
mérsékeltnek tekinthet ő. A konzultációkban részt vev ő általános gazdasági szerepl ők 
55 %-a és a kis- és középvállalko zások 30–33 %-a úgy véli, hogy ezeknek a 
kötelezettségeknek az összehangolása mérs ékelt költségnövekedést von magával, 
míg 12, illetve 27 %-uk gondolja úgy, hogy egyáltalán nem lesz, illetve nem lesz jelentős költségnövekedés. Mivel ebben a kezdeményezésben nagyon sokféle termék 
érintett, nem lehet mennyisé gi becsléseket adni.  
                                                
 
10 Ezzel kapcsolatban fontos megjegyezn i, hogy az ún. „kék útmutatóban” ( Blue Guide , Útmutató az 
irányelvek végrehajtásához az új megközelítés és az általános megközelítés alapján, Európai Bizottság, 
1999. szeptember) meglév ő útmutatás már rámutat a gazdasági szerepl ők felelősségi körére, amelyet 
később a 768/2008/EK határozat egyértelm űsít. A kék útmutató azonban nem kötelez ő erejű, ezért nem 
elegendő a felismert problémák kezeléséhez. 
11 A konzultációban részt vev ő gazdasági szerepl ők 58–78 %-a, a bejelentett szervezetek 72–78 %-a, a 
hatóságok 58–62 %-a és a felhasználók kb. 72–79 %-a (kivéve a mér őműszerek ágazatát). 
12 Ezek a következ ők: 1) EN 45011:1998, Terméktanúsítási rendszereket m űködtető szervezetekre 
vonatkozó általános követelmények; 2)  EN ISO/IEC 17020:2004, Az ellen őrzést végz ő különféle típusú 
testületek m űködésének általános feltételei; 3) ISO/IEC 17021:2006 Megfelel őségértékelés – 
Követelmények irányítási rendszereket auditáló és tanúsító testületek részére; 4) EN ISO/IEC 
17024:2003 Megfelel őségértékelés – Személyek tanúsítását végz ő testületek általános követelményei; 
EN ISO/IEC 17025:2005, Megfelel őségértékelés – A vizsgálatokat végz ő és kalibráló laboratóriumok 
illetékességére vonatkozó általános követelmények. 
 
HU 9   HU A hatásvizsgálat végén nem volt arra mutató jel, hogy a kiválasztott lehet őség 
aránytalanul nagy terhet  jelentene a kkv-knak. 
A hatóságokra nézve felmerülnek bizonyos végrehajtási költségek, különösen, mivel 
a megfelel őségértékel ő szervezeteket az NLF-határozatban szerepl ő követelmények 
szerint újra be kell jelenteni. Az egyes illetékes hatóságok által kezelt újrabejelentések száma azonban igen korlátozott (kivéve a nem automatikus 
működésű mérlegekkel foglalkozó hatóságokat, ez azonban csak két országot érint). 
Mindenesetre a Bizottság egyedi átmeneti rendelkezést vezet be, amely elég id őt 
biztosít az újrabejelentésekhez még az irán yelvek alkalmazásának általános dátuma 
előtt. 
6. A
 LEHETŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
A változatlanul hagyás lehet ősége a szakpolitikai beavatko zás céljait tekintve csak 
részben hatékony. Ezenkívül ez a lehet őség nem koherens az NL F-határozat alapját 
képező szakpolitikai kötelezettségvállalással. 
A nem jogszabályi intézkedésekkel történ ő összehangolás lehet ősége hatékonyabb 
lehet az 1. lehet őségnél, mivel elméletileg az egyszer űsítésen kívül minden más 
célkitűzéssel foglalkozik. Rossz végrehajthat ósága miatt azonban nem garantálja a 
kedvező hatásokat. Hatékonyság i szempontból a nem jogszabályi intézkedés a 
legkedvez őtlenebb lehet őség, ugyanis egyrészt nem garantál jelent ős előnyöket a 
változatlanul hagyás lehet őségéhez képest, másrészt pedi g valamelyest (mérsékelten) 
növeli az azokra a g azdasági szerepl őkre és bejelentett szervezetekre háruló 
megfelelőségi költségeket, amelye k önkéntesen vállalják a ja vasolt legjobb gyakorlat 
alkalmazását.  
A jogszabályi intézkedésekkel történ ő összehangolás lehet ősége mindegyik 
célkitűzésre kiterjed, és mi ndkét másik megoldásnál hatékonyabb. Ez a lehet őség – 
mivel mérsékelt költségekkel jár, amelyeket a kedvez ő hatás bőven ellensúlyoz – 
hatékonynak tekinthet ő. Ezenkívül ez a lehet őség teljesen összhangban áll az NLF-
határozat alapját képez ő szakpolitikai kötele zettségvállalással. 
Az eredményesség, hatékonyág és kohere ncia tekintetében a 3. lehet őség a 
legelőnyösebb. 
1. táblázat: A felsorolt lehet őségek összehasonlítása  
 Eredményesség  Hatékonyság  Koherencia  
1. lehet őség: 
nincs változás  Semleges  
[Bizonyos mértékig 
foglalkozik a nem 
megfelelő termékek 
számának csökkentésére 
irányuló célkit űzésekkel és 
a tisztességtelen 
versenynek teret enged ő 
tényezőkkel. Semleges   
[Nincs szükség további 
forrásokra, de a 
célkitűzések csak részben 
teljesülnek.]  Semleges   
[Nem koherens a többi 
NLF-eszközzel és az NLF-
határozat alapjául szolgáló 
szakpolitikai 
kötelezettségvállalással.]  
 
HU 10   HU Foglalkozik a bejelentett 
szervezetek nagyobb 
megbízhatóságának 
kérdésével, de csak akkor, 
ha azok akkreditálva 
vannak.  
Nem teljesíti a gazdasági 
szereplők egyenl ő 
bánásmódjára, valamint a 
jogszabályok 
következetességére, illetve 
a termékek szabályozási 
keretének egyszer űsítésére 
irányuló célkit űzést.] 
2. lehet őség: 
nem 
jogszabályi 
intézkedések  Alacsony 
A rossz végrehajthatóság 
miatt nem eredményez 
érzékelhet ő javulást az 1. 
lehetőséghez képest. Növeli 
a megfelel őségi rést a 
felelősségteljes és a kevésbé 
lelkiismeretes gazdasági 
szereplők/bejelentett 
szervezetek között. Nem 
foglalkozik az 
egyszerűsítéssel.  Alacsony 
kevésbé hatékony, mint az 
1. lehetőség, ugyanolyan 
eredményesség vs. 
magasabb költségek a 
felelősségteljes érdekelt 
feleknek.  Semleges   
[Nem koherens a többi 
NLF-eszközzel és az NLF-
határozat alapjául szolgáló 
szakpolitikai 
kötelezettségvállalással.]  
3. lehet őség: 
összehangolás  Magas 
kitér mindegyik 
célkitűzésre. A nem 
megfelelő termékek 
számának csökkentése és a 
tisztességtelen versenynek 
teret enged ő tényez ők 
kiküszöbölése tekintetében 
eredményesebb, mint az 1. 
és 2. lehet őség. 
Eredményesség az 
egyszerűsítés terén.  Magas 
minden érdekelt fél 
jelentős előnyhöz jut vs. kis 
vagy mérsékelt 
többletköltség.  Koherens 
a többi NLF-eszközzel és 
az NLF-határozat alapjául 
szolgáló szakpolitikai 
kötelezettségvállalással . 
7. NYOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
A jogszabályok eredményességének ér tékelése azokon a különféle együttm űködési 
mechanizmusokon keresztül beérkezett viss zajelzéseken alapul, amelyeket már 
maguk az irányelvek végrehajtásuk megkönnyítésére létrehoztak (szakért ői 
csoportok, közigazgatási együttm űködési csoportok, bejelentett szervezetek 
csoportjai).  
 
HU 11   HU 2018-ban a Bizottság átfogó jele ntést készít a piacfelügyelet m űködéséről13, amely 
ezen kezdeményezés értékelése tekintetében is lehet ővé teszi majd következtetések 
levonását. 
Azok a mutatók, amelyek lehet ővé teszik a piacon el őforduló nem megfelel ő 
termékek csökkenésének, valamint a be jelentett szervezetek által végzett 
megfelelőségértékelési sz olgáltatások min őségjavulásának nyomon követését, a 
következőkön alapulnak: a RAPEX-rendszere n beérkezett információk, az NLF-
rendelet 23. cikke értelmében létrejött piacfelügyeleti adatbázis, a küls ő határok 
ellenőrzéséért felel ős hatóságok által szolgáltatott adatok, az NLF-rendelet 18. cikke 
értelmében létrejött ne mzeti piacfelügyeleti programok, az egyes irányelvekben 
létrehozott piacfelügyeleti és védzáradék i eljárások, valamint a NANDO-adatbázis14. 
 
                                                 
13 Lásd: a 765/2008/EK rendelet 40. cikke. 
14 http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/nando/