HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 178/9

Tizenhatodik jelentés a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni küzdelmet célzó uniós stratégia végrehajtásában elért eredményekről – (2013/II)

2014/C 178/03

I. BEVEZETÉS

A kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni küzdelmet célzó uniós stratégia végrehajtásában elért eredményekről szóló tizenhatodik jelentés a 2013 második félévét (2013. július 1–2013. december 31.) érintő uniós tevékenységekre terjed ki. A jelentést az EKSZ Biztonságpolitikai és Konfliktusmegelőzési Igazgatóságának tömegpusztító fegyverekkel, hagyományos fegyverekkel és ürügyekkel foglalkozó részlege készítette, együttműködve az EKSZ és az Európai Bizottság egyéb érintett szolgálataival. A jelentéstételi időszak során az Unió valamennyi multilaterális fórumon, valamint a vonatkozó nemzetközi eszközök – így például a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelme minden formájának megelőzéséről, leküzdéséről és megszüntetéséről szóló ENSZ cselekvési program és a tiltott kézi- és könnyűfegyverek (SALW) kellő időben történő és megbízható azonosítását és nyomon követését lehetővé tevő nemzetközi egyezmény – keretében harmadik országokkal folytatott párbeszéde során folyamatos hangsúlyt helyezett a kézi- és könnyűfegyverekkel, valamint az azokhoz szükséges lőszerekkel kapcsolatos kérdésekre. A Fegyverkereskedelmi Szerződés 2013-as elfogadása a várakozások szerint kiegészíti és megerősíti az olyan ENSZ-eszközök alapján zajló munkát, mint például a cselekvési program és a lőfegyverekről szóló jegyzőkönyv. A kézi- és könnyűfegyvereknek a Fegyverkereskedelmi Szerződés hatályába történő bevonása jogilag kötelező erejű kötelezettségeket hoz létre, és új előírásokat vezet be a kézi- és könnyűfegyverek jogszerű átadásának a szabályozását illetően, ami tovább csökkenti annak kockázatát, hogy e fegyvereket eltérítik a feketepiacok felé. Ezen időszak alatt az EU folytatta továbbá a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott kereskedelme és felhalmozása elleni küzdelemre, illetve e kereskedelem és felhalmozás megelőzésére irányuló, széles skálán mozgó projektek végrehajtását, és új tanácsi határozatokat fogadott el az e célkitűzések megvalósítására irányuló további intézkedésekről.

II. AZ EU SALW STRATÉGIÁBAN SZEREPLŐ CSELEKVÉSI TERV VÉGREHAJTÁSA

II.1. Hatékony többoldalúság a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek kínálata és destabilizáló terjesztése elleni globális, regionális és nemzeti mechanizmusok kidolgozása érdekében

a) AZ ENSZ Közgyűlésének 68. ülésszaka – Első Bizottság

Az ENSZ Közgyűlése Első Bizottságának 2013. évi ülésszaka lehetőséget biztosított az EU-nak arra, hogy támogassa a kézi- és könnyűfegyverek (SALW) tiltott kereskedelmére vonatkozó cselekvési program második felülvizsgálati konferenciája záródokumentumának eredményes és teljes körű végrehajtását, valamint a Fegyverkereskedelmi Szerződés mielőbbi hatálybalépését, egyetemessé tételét és maradéktalan végrehajtását. Számos olyan határozat került elfogadásra, amely előírta többek között az ENSZ cselekvési programjának végrehajtását. Több határozat kapcsán is a Fegyverkereskedelmi Szerződés vált az egyik leginkább vitás kérdéssé: parázs vita kerekedett a Fegyverkereskedelmi Szerződést határozottan támogató megszövegezés, valamint a szerződés korai hatálybalépése miatt is. Az EU és tagállamai más delegációkkal együtt nagy többséggel támogatták a Fegyverkereskedelmi Szerződést, és erre vonatkozóan egyértelmű utalásokat kívántak beilleszteni a releváns határozattervezetekbe. Egyes delegációk ezt határozottan ellenezték, és az esetek többségében a határozatok szövegében ez az utalás végül kevésbé egyértelműen tükröződött.

„Az államok számára a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelmének megfékezéséhez, valamint e fegyverek begyűjtéséhez nyújtott támogatás” (Mali), „A kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelmének minden formája” (Kolumbia) és „A hagyományos lőszerek készletfeleslegeinek felhalmozódásából származó problémák” (Németország/Franciaország) című határozatokat szavazás nélkül fogadták el, mivel korábban már alaposan megvitatták és széles körű konzultációt folytattak róluk, így az EU-ban is, mivel a Fegyverkereskedelmi Szerződésben szereplő szövegrészeket tartalmaznak. A korábbi évek gyakorlatával összhangban valamennyi uniós tagállam támogatta ezeket a határozatokat. Az Európai Unió általános indokolást nyújtott be, mielőtt intézkedéseket hozott volna a hagyományos fegyverekről szóló határozatok tekintetében, és hangsúlyozta a Fegyverkereskedelmi Szerződés és a kézi- és könnyűfegyverekről szóló (és e területen a legelső) 2117. sz. ENSZ BT-határozat fontosságát. Kiemelte továbbá az emberi jogi és humanitárius következményeket, valamint a nők és a gyermekek elleni erőszakra kifejtett hatást, utalva a „Nők, leszerelés és fegyverzetellenőrzés” című határozatra is, amelyet az előterjesztőik előzetes konzultációk lefolytatása nélkül nyújtottak be. A nyilatkozatot 25 nem uniós tagország támogatta.

Egyes delegációk megkérdőjelezték a „Fegyverzet és átláthatóság”, valamint „A fegyverek, katonai felszerelések és kettős felhasználású áruk és technológiák átadásáról szóló nemzeti jogszabályok” (Hollandia) című határozatokat, mert szövegük erőteljesen támogatja a Fegyverkereskedelmi Szerződést, de végül 145 igen, 0 nem és 28 tartózkodás, illetve 171 igen, 0 nem és 4 tartózkodás mellett jóváhagyták őket.

141 igen, 0 nem és 28 tartózkodás mellett jóváhagyták a Fegyverkereskedelmi Szerződésről szóló külön határozatot.

Az EU – összhangban a Fegyverkereskedelmi Szerződés fontosságával – észrevételeket és kérdéseket nyújtott be a Fegyverkereskedelmi Szerződésről szóló ENSZ zárókonferencia elnöke által elnökölt bevezető ülésen.

Az Első Bizottság ülésének alkalmával az EU részt vett továbbá az ENSZ-tagállamok ötödik, a kézi- és könnyűfegyverekről szóló cselekvési programmal foglalkozó kétévenkénti ülésével kapcsolatos nem hivatalos találkozón, amelyen a 2014. június 16–20-án tartandó ülés előkészítéseként újólag megerősítette az uniós prioritásokat.

b) A kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelme minden formájának megelőzéséről, leküzdéséről és megszüntetéséről szóló 2001-es ENSZ cselekvési program végrehajtása

Az EU aktív szerepet vállalt az ENSZ tagállamainak a cselekvési program végrehajtásának áttekintése céljából 2014. június 16–20-án New Yorkban tartandó ötödik kétévenkénti ülésének előkészítését célzó informális egyeztetések valamennyi fordulóján. A 2012. augusztus–szeptemberi második felülvizsgálati konferenciát követően ez a találkozó lesz az ENSZ égisze alatt tartandó azon következő jelentős találkozó, amelyen a cselekvési program keretében megvizsgálják a kézi- és könnyűfegyverek témájához kapcsolódó kérdéseket. Az említett egyeztetéseken, a második felülvizsgálati konferencián konszenzussal elfogadott tetemes mennyiségű záródokumentum tükrében, az EU azt szorgalmazta, hogy a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelmének a konfliktusövezetekben és a konfliktus utáni övezetekben való nyomon követése érdekében a megbeszélések előterében a béketámogató műveletekkel és az egyéb releváns tényezőkkel kapcsolatos tapasztalatok és az e műveletek és tényezők által felkínált lehetőségek megvitatása álljon. Az EU meggyőződése, hogy e tiltott kereskedelemnek a konfliktusövezetekben való fokozottabb és következetesebb nyomon követése jelentősen hozzájárulhat azon képességeink megerősítéséhez, hogy megakadályozzuk a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelmét, illetve azoknak az engedéllyel nem rendelkező végfelhasználók részére történő eltérítését, mivel e nyomon követés révén például több ismeretet szerezhetünk az eltérítés csatornáiról, a nem megfelelően biztosított készletek szivárgásáról és a csempészútvonalakról. Ezenkívül az EU úgy véli, hogy a fent említett ötödik kétévenkénti ülés jelentősen hozzájárulhat a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelme elleni küzdelemhez azzal, hogy e találkozó keretében megvizsgálják, hogy e fegyverek hatékony jelölése, nyilvántartása, nyomon követése és biztonságos őrzése céljából milyen lehetőségeket kínálnak és milyen kihívásokat támasztanak e fegyverek gyártása, technológiája és formatervezése terén megfigyelhető legújabb trendek. Az EU véleménye szerint az ötödik kétévenkénti ülés főbb témái közé tartozik a fegyverkészletek biztonsága, valamint a hatékony nemzetközi együttműködés és segítség.

A kézi- és könnyűfegyverek konfliktusövezetekben és a konfliktus utáni övezetekben való következetesebb nyomon követésének az ösztönzése tekintetében az EU által az ENSZ keretében kifejtett politikai erőfeszítéseknek egy olyan konkrét projekttel való kiegészítése céljából, amely a gyakorlatban is növeli a nemzetközi közösség e területen meglévő monitoringképességeit, és amely releváns információkkal szolgál a kézi- és könnyűfegyverek tiltott terjesztésének és eltérítésének a megakadályozását célzó, fokozottabban a tényeken alapuló stratégiák és projektek jövőbeli kialakítása és végrehajtása tekintetében, a Tanács 2013. november 25-én elfogadta a 2013/698/KKBP tanácsi határozatot, amellyel a kézi- és könnyűfegyverekre, valamint más tiltott hagyományos fegyverekre és mindezek lőszereire vonatkozóan létrehozott egy hozzáférhető és felhasználóbarát globális jelentési rendszert („iTrace”) annak érdekében, hogy csökkenjen ezek tiltott kereskedelme (1).

E rendszer célja, hogy nyomon kövesse a tiltott kézi- és könnyűfegyvereket, más hagyományos fegyvereket és mindezek lőszereit, konkrét fegyvertípusokra, szállítókra, átadókra és illegális átvevőkre szűkítve azokat. Mivel az iTrace a konfliktus sújtotta régiókra összpontosít, valamint rendelkezik a kézi- és könnyűfegyverek, más hagyományos fegyverek és mindezek lőszerei átadására vonatkozó, már meglévő, szakpolitikai vonatkozású dokumentumokból és a helyszíni kutatásokból származó információkkal, egy olyan első globális mechanizmus lenne, amely lehetővé teszi a fegyverkereskedelem következetes nyomon követését. Az iTrace célja az is, hogy elősegítse a Fegyverkereskedelmi Szerződés végrehajtásának nyomon követését, átfogó információkat nyújtson a szerződés végrehajtása felülvizsgálatának támogatásához, továbbá hogy erősítse a nemzeti kormányok azon kapacitását, hogy előre jelezzék a fegyverkiviteli engedélyekkel kapcsolatos határozataik hatását.

A beszámolási időszak során elkezdődött a rendszer kiépítése, és az iTrace-t elkezdték feltölteni helyszíni vizsgálatokból származó valós idejű adatokkal. A vizsgálatok eredetileg Szubszaharai-Afrikára – így például a Közép-afrikai Köztársaságra, Líbiára és Dél-Szudánra – fókuszáltak, majd 2014–2015 folyamán kiterjednének a Közel-Keletre és – potenciálisan – Dél-Amerikára és Kelet-Ázsiára is. A Conflict Armament Research Ltd. (CAR) végrehajtó ügynökség az iTrace működését 2014 júniusában New Yorkban, az ötödik kétévenkénti ülésen indítja el.

Az ENSZ Leszerelési Ügyek Hivatala által a cselekvési program végrehajtása érdekében végzett tevékenységek támogatásáról szóló, 2011. július 18-i 2011/428/KKBP tanácsi határozat (2) keretében, a támogatási tevékenységek végrehajtásának félidős értékelése a következő konkrét eredményeket mutatta: Globális szinten a cselekvési tervvel foglalkozó számos regionális munkaértekezletre került sor ázsiai, afrikai, latin-amerikai és karib-térségbeli államok részvételével. E munkaértekezletek jelentős kihatással voltak a cselekvési program 2012. évi második előkészítő konferenciájára. A résztvevő államok azt a visszajelzést adták, hogy ezek a regionális munkaértekezletek jelentős mértékben megnövelték a kézi- és könnyűfegyverek apropóján a cselekvési program keretében felmerülő kérdésekkel kapcsolatos ismereteiket és e kérdések jelentőségének felismerését a cselekvési program 2012. évi második előkészítő konferenciájára való felkészülésük során. E regionális találkozókon konkrét záródokumentumokról született megállapodás, amelyek felvázolták a kézi- és könnyűfegyverekkel kapcsolatos regionális és szubregionális, prioritással rendelkező kérdéseket. Ezenkívül az annak biztosítására irányuló stratégiai erőfeszítés, hogy minden részt vevő országból a kormány és az Állandó ENSZ-képviselet egy-egy képviselője részt vegyen a regionális találkozókon, elősegítette a különböző állami szervezetek közötti, a kézi- és könnyűfegyverekkel kapcsolatos kérdésekre irányuló szorosabb koordinációt. Végezetül sikerrel zárult a cselekvési program végrehajtás-támogató rendszere alapján létrehozott online jelentéstételi formanyomtatvány kidolgozása. Ez a formanyomtatvány megkönnyíti a cselekvési program végrehajtásáról szóló nemzeti jelentések benyújtását.

A 2013. július 1-je és december 31-e közötti időszak során a kézi- és könnyűfegyverekkel kapcsolatos kérdésekre irányuló munka és a 2012. évi második előkészítő konferencia munkája is megnyilvánult az egyes harmadik országok konkrét kapacitás-építési tevékenységeiben. A nemzetközi nyomonkövetési eszközt illetően a potenciális kedvezményezett országok (Burkina Faso, Niger és Sierra Leone) támogatást kaptak ahhoz, hogy előkészítsék a fegyverjelölő-gépek átvételét, ami annak biztosítását célozta, hogy megkezdhessék az állami tulajdonban lévő fegyvereknek a nemzetközi nyomonkövetési eszköz alapján előírt normák szerinti jelölését és nyilvántartását. A nemzeti jelölési, nyilvántartási és nyomonkövetési programok kidolgozására és végrehajtására vonatkozó iránymutatás-tervezeteket megosztották a nyugat-afrikai államokkal is, hogy ezen államoktól visszajelzést kapjanak róluk. A visszajelzés kérésének az volt a célja, hogy biztosítsák ezen iránymutatások nemzeti elfogadását, és hogy támogassák hatékony és fenntartható fegyverjelölési gyakorlatok kialakítását. A 2014-re tervezett tevékenységek között szerepel fegyverjelölő-gépek átadása három kedvezményezett államnak, továbbá e három országban a gépek kezelésére vonatkozóan országon belüli képzés megtartása, valamint a regionális szintű, oktatók képzése érdekében szervezett gyakorlati képzés.

A jelentéstételi időszak során helyi kapacitásépítésre is sor került a lőszerkészletek kezelése tekintetében. A latin-amerikai békefenntartó képzési központok (ALCOPAZ) szövetségével karöltve folyamatban van egy intenzív tájékoztató és információterjesztési program, amely a lőszerek vonatkozásában az ENSZ által összeállított „SaferGuard” nemzetközi technikai iránymutatásokkal („SaferGuard International Ammunition Technical Guidelines” – IATG) és ezen iránymutatások végrehajtásának támogatását célzó online eszközökkel (http://www.un.org/disarmament/un-saferguard/) kapcsolatos.

Ennek eredményeként az ALCOPAZ úgy döntött, hogy békefenntartó tevékenységeik során ezeket az iránymutatásokat használják. A brazil nemzeti hatóságok is vállalták, hogy elkészítik a 700 oldalas iránymutatás portugál fordítását. Az afrikai országokban is megkezdődtek a tájékoztató programok. A cselekvési program 2012. évi második előkészítő konferenciája hatásának megvitatását célzó, az Arab Államok Ligája tagjainak regionális találkozóján (2013. június 10–11., Kairó) a liga néhány tagállama lelkesen jelezte, hogy szeretne a lőszerállomány-kezelés terén képzésben részesülni, és üdvözölte, hogy a tanácsi határozat alapján előirányzott tevékenységek végrehajtásának részeként az iránymutatásokat lefordították arab nyelvre. 2014-ben Latin-Amerikában és Afrikában haladó szintű képzést tartanak az iránymutatásokról, továbbá három latin-amerikai és három afrikai ország számára az iránymutatásokra vonatkozóan munkahelyi mentorálást is előirányoztak.

c) Fegyverkereskedelmi Szerződés

Az EU szívélyesen üdvözli a Fegyverkereskedelmi Szerződés 2013-as elfogadását, és szilárd meggyőződése, hogy amikor majd széles körűen és ténylegesen végrehajtják, a szerződés jelentős előrelépést hozhat egyrészt a tekintetben, hogy a jogszerű nemzetközi fegyverátadások felelősségteljesebben és átláthatóbban menjenek végbe, másrészt pedig a hagyományos fegyverek tiltott kereskedelme elleni küzdelem terén. Ennek érdekében az EU támogatni kívánja a szerződés egyetemessé tételét, valamint maradéktalan és tényleges végrehajtását. E célkitűzések támogatásaként a Tanács elfogadta a Fegyverkereskedelmi Szerződés végrehajtásának támogatása céljával végzett uniós tevékenységekről szóló, 2013. december 16-i 2013/768/KKBP tanácsi határozatot (3). E tanácsi határozat jelentős finanszírozást nyújt a Fegyverkereskedelmi Szerződés támogatásához, és erőteljes diplomáciai ráhatást fog biztosítani az EU-nak a harmadik országokkal a szerződéshez való csatlakozásról folytatott párbeszéd során.

A kézi- és könnyűfegyvereknek a Fegyverkereskedelmi Szerződés hatályába történő bevonása fontos lépést jelentett. Többek között a végfelhasználók szigorúbb ellenőrzése és a velük kapcsolatos biztosítékok, valamint az eltérítések hatásainak enyhítését célzó intézkedések révén a kézi- és könnyűfegyverek jogszerű nemzetközi átadásának szigorúbb ellenőrzése tovább csökkentheti annak kockázatát, hogy e fegyvereket eltérítik a feketepiacok felé. Ennélfogva a Fegyverkereskedelmi Szerződés kiegészíti és megerősíti az egyéb releváns ENSZ-eszközöket is, így például a cselekvési programot és a lőfegyverek, lőfegyverdarabok, alkotóelemeik és lőszereik tiltott gyártásáról és kereskedelméről szóló jegyzőkönyvet (a lőfegyverekről szóló jegyzőkönyv).

Azt követően, hogy 2013. június 3-án aláírásra megnyitották, valamennyi uniós tagállam aláírta a Fegyverkereskedelmi Szerződést, és 2014. április 2-án tizenhét uniós tagállam közösen letétbe helyezte a megerősítő okiratát, jelentős mértékben hozzájárulva ezzel a hatálybalépéshez szükséges 50 megerősítés eléréséhez. Hamarosan más uniós tagállamok is letétbe helyezik a megerősítő okiratukat, mivel a nemzeti megerősítési folyamat már jó ütemben halad.

d) Az Egyesült Nemzetek keretében létrejött, a nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményt kiegészítő, a lőfegyverek tiltott előállítása és kereskedelme elleni jegyzőkönyv végrehajtása

Az Európai Bizottság 2013. március 22-én elfogadta az Egyesült Nemzetek nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményéhez csatolt, a tűzfegyverek, azok részei és alkatrészei, valamint a lőszerek tiltott előállítása és kereskedelme elleni fellépésről szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatot. Az Európai Parlament 2013. december 10-én egyetértését adta a javaslathoz, így a Tanács 2014. február 11-én elfogadta a határozatot. A határozat lezárja a Fegyverkereskedelmi Szerződésnek az uniós jogszabályokba való átültetése folyamatát. A lőfegyverekről szóló jegyzőkönyvnek az EU általi megkötése abban az időben még függőben volt, és nemzetközi kötelezettségvállalást jelentett az EU számára.

A globális és transzregionális fenyegetések kezelését célzó, a Stabilitási Eszköz hosszú távú komponense révén 2013 második felében folytatódott a lőfegyverek tiltott transznacionális kereskedelmének a Fegyverkereskedelmi Szerződés megerősítésének és végrehajtásának ösztönzése által történő megelőzését és megakadályozását célzó hároméves projekt (2011. március–2014. február). A projektet az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatala (UNODC) hajtja végre, földrajzi hatálya pedig Nyugat-Afrikára (Benin, Burkina Faso, Gambia, Ghána, mali, Mauritánia, Szenegál és Togo), valamint Dél-Amerikára (Argentína, Bolívia, Brazília, Chile, Paraguay és Uruguay) terjed ki. A kézi- és lőfegyverkészletek nemzeti és regionális szintű kezelésére irányuló jogszabályi harmonizáció és kapacitásépítés terén folytatódott a célzott technikai segítségnyújtás (különösen a MERCOSUR lőfegyverekkel és robbanóanyagokkal foglalkozó munkacsoportjával), összhangban a lőfegyverekről szóló jegyzőkönyvnek a latin-amerikai és nyugat-afrikai országokban való megerősítésének és végrehajtásának ösztönzésére irányuló célkitűzéssel. Konkrétabban, 2013 második felében átfogó jelentések készültek a törvényhozási értékelésről, és 15 projektországból 13 esetében a hiányosságokról szóló elemzések is elkészültek, míg a lőfegyverekről szóló nemzeti törvénytervezeteik kidolgozásához hét ország személyre szabott törvényhozási tanácsadásban és jogszabály-szövegezési támogatásban részesült. Véglegesítésének utolsó szakaszába érkezett az INTERPOL-lal és a Kanadai Királyi Lovasrendőrséggel együttműködésben kidolgozott, lőfegyverekkel foglalkozó átfogó képzési tanterv, a projekt szakértői pedig felülvizsgálták az UNDOC-nak a lőfegyverek tiltott gyártását és kereskedelmét tiltó modelljogszabályát annak érdekében, hogy az tükrözze az újonnan elfogadott Fegyverkereskedelmi Szerződéssel fennálló szinergiákat. Emellett a projekt keretében törekedtek párbeszédet kialakítani a regionális civil társadalmi szervekkel és a parlamenti képviselőkkel. Kapacitásépítéssel foglalkozó munkaértekezleteket tartottak, hogy tájékoztatást nyújtsanak a kézi- és könnyűfegyverekkel kapcsolatos kérdésekről, és hogy fokozzák a civil társadalomnak a lőfegyver-stratégiák végrehajtásában való részvételét és e stratégiák feletti ellenőrző szerepét.

A Stabilitási Eszköz hosszú távú összetevője keretében, az EU továbbá folyamatos pénzügyi támogatást nyújtott az INTERPOL-nak az elveszett, ellopott, csempészett vagy illegálisan tartott lőfegyverek mozgási útvonalának felkutatását és nyomon követését szolgáló adatbázis (iARMS) kifejlesztéséhez és az Interpol I24/7 rendszerén keresztül történő üzembe helyezéséhez annak érdekében, hogy megkönnyítse a bűnüldöző szervek közötti regionális és a transzregionális információcserét és vizsgálati együttműködést. Az első szakasz (2011–2012) az adatbázis létrehozására és a rendszer kísérleti tesztelésére összpontosított egyes kiválasztott nyugat-afrikai (Benin, Burkina Faso, Gambia, Ghána, Mali, Mauritánia, Niger, Szenegál, Togo), dél-amerikai (Argentína, Bolívia, Brazília, Chile, Paraguay, Peru, Uruguay), karibi térségi (Jamaica) és európai (Cseh Köztársaság, Horvátország, Portugália, Spanyolország) országokban, valamint Ausztráliában. A sikeres próbaüzemet követően 2013 januárjában kezdődött a projekt második szakasza és a rendszernek az egész világra történő kiterjesztése. A kétéves második szakasz (2013–2014) célja, hogy javítsa a rendszer működését, és hogy az iARMS az INTERPOL mind a 190 tagjának a rendelkezésére álljon. A projekt keretében előirányozták továbbá az ezzel kapcsolatos kapacitásépítést és képzést, valamint a lőfegyverekhez kötődő bűncselekmények elleni küzdelemre irányuló bűnügyi felderítési szolgáltatásokat. Az iARMS ma kb. 300 000 bejegyzést tartalmaz, amelyet a rendszert használó 107 ország szolgáltatott. Az iARMS adatbázisban 2013 novemberében történt az első sikeres „találat” egy ellopott lőfegyver kapcsán, ami korábban külön kezelt Costa Rica-i és panamai eseteket kapcsolt össze egymással. Jelenleg előkészítés alatt áll a 2015 elején induló harmadik szakasz, amelynek az lesz a célja, hogy megszilárdítsa az első két szakasz eredményeit, ösztönözze az iARMS adatbázisnak az egész világra kiterjedő használatát, és kihasználja az – EU-ban és máshol található – kapcsolódó rendszerekkel alkotott szinergiákat.

A Bizottság 2013. október 21-én elfogadta a „Lőfegyverek és az EU belső biztonsága: a polgárok védelme és az illegális kereskedelem felszámolása” című közleményt (4). A közlemény bűnüldözési szempontból tekinti át a lőfegyverek tiltott kereskedelmének visszaszorítását célzó, meglévő uniós intézkedéseket, valamint ismerteti, hogy a Bizottság véleménye szerint e téren a jövőben milyen lépésekre lesz szükség. Átfogó tervet határoz meg Európa számára, amelynek célja a lőfegyverek legális értékesítésének és tartásának a védelmét, valamint a lőfegyverekhez kötődő bűncselekmények megelőzését célzó együttműködés. A közlemény megvizsgál néhány elképzelést arra vonatkozóan, hogy szükség van-e a jogszabályok megerősítésére, és ha igen, milyen módon, továbbá hogy hogyan lehet fokozni a bűnüldöző szervek közötti operatív együttműködést, illetve hogy harmadik országokban és harmadik országokkal hogyan lehet hatékonyabb tevékenységet folytatni a tiltott fegyverek beáramlásának a megfékezésére. Azt is áttekinti, hogy hogyan csökkenthető a lőfegyverek bűnözőkhöz való eltérítésének a veszélye a polgári és katonai lőfegyverek hatástalanítására vonatkozó hatékony előírások kidolgozása, valamint a (polgári vagy katonai) lőfegyverek EU-n kívülről érkező tiltott kereskedelmének a visszaszorítására irányuló nagyobb erőfeszítések révén.

A Bizottságnál folyamatban van a „Lőfegyverekre vonatkozó 2015. évi csomag” kidolgozása, amely esetleg jogalkotási javaslatokat is magában foglalhat elsősorban a lőfegyverek hatástalanítására és megjelölésére vonatkozó eljárások, másodsorban pedig a lőfegyverek tiltott kereskedelmével szembeni büntetőjogi szankciók közelítése tekintetében.

2013. április 11-én elfogadásra került az Unió belső biztonságának megóvása érdekében a lőfegyverek tiltott kereskedelmével szembeni intézkedésekkel foglalkozó csoport létrehozásáról szóló bizottsági határozat, és 2013. december 10-én megtartották a lőfegyverekkel foglalkozó szakértői csoport első ülését (5). A csoport tagjai a belső biztonság területén tevékenykedő szakértők, ideértve a lőfegyvergyártókat, a kutatókat és más olyan személyeket, akik a Bizottság véleménye szerint olyan értékes ismeretekkel rendelkeznek, amelyek a Bizottság segítségére lehetnek az olyan jogalkotási javaslatok és szakpolitikai kezdeményezések esetleges megszövegezésekor, amelyek célja az Unió belső biztonságának megóvása érdekében a lőfegyverek tiltott kereskedelmével szembeni intézkedések javítása. Az első ülés eredményeként fontos elképzelések alakultak ki az új jogalkotási javaslatokra vonatkozó két előkészítő tanulmány szakpolitikai prioritásaival kapcsolatban.

A súlyos és szervezett bűnözés elleni küzdelemmel kapcsolatos, a 2014 és 2017 közötti időszakra szóló uniós prioritások közé a Tanács felvette azt a stratégiai célkitűzést, hogy csökkenteni kell a lőfegyverek által a polgárokra nézve jelentett fenyegetést, többek között a lőfegyverek illegális kereskedelme elleni küzdelem révén, és a Tanács ennek megfelelően elfogadott egy operatív cselekvési tervet, amely a tagállamok és az Europol számára biztosítja a cselekvéshez szükséges ösztönzést.

Végezetül pedig 2013 októberében megjelent az Eurobarométernek a „Lőfegyverek az EU-ban” című felmérése (6). Ez rámutatott egyrészt arra, hogy az uniós polgárok többsége támogatja a lőfegyverek szigorúbb ellenőrzését, másrészt pedig arra, hogy a kétharmaduk támogatja a lőfegyverek tiltott kereskedelme elleni – a nemzeti hatóságokkal együttműködésben történő – uniós fellépést.

e) Exportellenőrzések

2013 második félévében újabb, a fegyverkivitel ellenőrzésére vonatkozó tájékoztatási tevékenységeket dolgoztak ki a 2012/711/KKBP tanácsi határozat alapján, amely regionális szemináriumokról, tanulmányutakról, személyzetcserékről és egyéni segítségnyújtási szakmai műhelyekről rendelkezik (7). A tanácsi határozat révén lehetővé vált két regionális szeminárium megrendezése: az elsőre 2013 októberében Tbilisziben (Grúzia) került sor az európai szomszédságpolitika kelet-európai és kaukázusi partnerei számára, a másodikra pedig 2013 novemberében Tuniszban (Tunézia) az európai szomszédságpolitika észak-afrikai és mediterrán partnerei számára. 2013 szeptemberében továbbá sor került Szerbiában egy jogi szakvéleményező munkaértekezletre, amelynek az volt a célja, hogy segítséget nyújtson az exportellenőrzésre irányuló szerb jogszabálytervezetek áttekintésében, Portugália pedig 2013 októberében tanulmányutat szervezett az Albániából, Bosznia-Hercegovinából és Szerbiából érkező tisztviselők számára.

A fegyverkivitel ellenőrzésével kapcsolatos kérdésekről 2013 második félévében politikai párbeszédre került sor Norvégiával és az USA-val.

II.2. A kézi- és könnyűfegyverek a harmadik országokkal folytatott politikai párbeszédek és a regionális szervezetekkel folytatott együttműködés keretében, a kézi- és könnyűfegyverekre vonatkozó rendelkezések

A kézi- és könnyűfegyverekkel kapcsolatos kérdések szerepeltek az EU harmadik országokkal folytatott rendszeres politikai párbeszédeinek a napirendjén, és részét képezték a regionális szervezetekkel folytatott együttműködésének is. A politikai párbeszéd keretében Oroszországgal (Moszkvában), Brazíliával (Brüsszelben) és Kínával (Pekingben) a nonproliferációval, a leszereléssel és a fegyverzet-ellenőrzéssel foglalkozó üléseket szerveztek, amelyeken az EU-t leginkább a nonproliferációval és leszereléssel foglalkozó főtanácsadó és különmegbízott képviselte. A különmegbízott emellett többször is informális egyeztetést folytatott különböző szereplőkkel olyan nemzetközi események alkalmával, mint például a NAÜ bécsi Közgyűlése (a Koreai Köztársasággal), az ENSZ-közgyűlés Első Bizottságának New York-i ülése (többek között Indiával, az Egyesült Államokkal, Oroszországgal, az ENSZ Titkárságával, Dél-Afrikával), a G8-ak nonproliferációs igazgatói csoportjának londoni ülése (Kanadával), továbbá Kazahsztánnal (Astanában). Ezenkívül az EU és az USA egyeztette álláspontjait a 28 tagú EU és az USA magas szintű párbeszédének keretében 2013. december 13-án Brüsszelben tartott, a nonproliferációról, a leszerelésről, a fegyverzet-ellenőrzésről és a CBRN-kockázatok enyhítéséről szóló éves ülésen.

A kézi- és könnyűfegyverekről szóló cikknek az EU és harmadik országok közötti megállapodásokba való beillesztéséről szóló, 2008. decemberben elfogadott tanácsi következtetésekkel összhangban újabb tárgyalásokra került sor – mégpedig Bruneivel, Japánnal és Kazahsztánnal – azzal a céllal, hogy az érintett megállapodásokba belefoglalják a kézi- és könnyűfegyverekkel kapcsolatos rendelkezéseket. A tárgyalások többek között hatékonyan járulnak hozzá a kézi- és könnyűfegyverekre vonatkozó uniós politika iránti figyelem felkeltéséhez, fórumot nyújtanak a szóban forgó álláspontok kölcsönös megértésének elősegítéséhez, továbbá a tárgyalások keretében meghatározhatók a jövőbeli együttműködés lehetséges területei, és a partnerországok ösztönzést kapnak arra, hogy konkrét előrelépéseket tegyenek a kézi- és könnyűfegyverek ellenőrzésével kapcsolatos megfelelő nemzetközi eszközök eredményes végrehajtása terén.

II.3. Külön uniós projekttámogatás harmadik országok és regionális szervezetek számára

a) Nyugat-Balkán

I. A Tanács 2013. december 9-én elfogadta a SEESAC (Kézi- és Könnyűfegyvereket Ellenőrző Délkelet- és Kelet-európai Központ) által Délkelet-Európában végzett leszerelési és fegyverzet-ellenőrzési tevékenységek támogatásáról szóló 2013/730/KKBP tanácsi határozatot. (8) A tervezett tevékenységek arra a munkára épülnek majd, amelyet a SEESAC a 2010–2012-es időszakban a 2010/179/KKBP tanácsi határozat alapján végzett. A 2013/730/KKBP tanácsi határozat keretében Albániában, Bosznia-Hercegovinában, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban, Koszovóban (9), a Moldovai Köztársaságban, Montenegróban és Szerbiában folytatott tevékenységek kerülnek majd támogatásra. A határozat hozzájárul majd a készletek biztonságosságának további növeléséhez, a kézi- és könnyűfegyvereknek, valamint azok lőszereinek a megsemmisítéséhez, a kézi- és könnyűfegyverek megfelelőbb jelöléséhez és nyomon követéséhez, a kézi- és könnyűfegyverekkel kapcsolatos kérdésekre irányuló szorosabb regionális együttműködés előmozdításához, valamint a délkelet-európai országok lakosságának birtokában lévő tiltott kézi- és könnyűfegyverek begyűjtésének a támogatásához. Annak ellenére, hogy a tanácsi határozat teljes körű végrehajtása 2014. januárban veszi kezdetét, bizonyos előzetes tevékenységekre már 2013 végén sor került. Konkrétan annak érdekében, hogy megkönnyítsék egy délkelet-európai regionális lőfegyver-szakértői hálózat létrehozását, a SEESAC, a belgrádi francia nagykövetség délkelet-európai szervezett bűnözés elleni regionális egysége és a francia belbiztonsági attasé a lőfegyverek délkelet-európai tiltott kereskedelme elleni küzdelem témájában közösen regionális szemináriumot szervezett, amelyre 2013. november 26–28-án került sor Podgoricában (Montenegró). A szeminárium lehetővé tette, hogy mélyreható, példa nélküli operatív és stratégiai eszmecserét folytassanak a franciaországi, albániai, bosznia-hercegovinai, horvátországi, koszovói (10), montenegrói, szerbiai és Macedónia volt jugoszláv köztársasági vámügyi, rendőrségi és igazságügyi szakértők. A megbeszélések eredményeként a résztvevők megegyeztek abban, hogy a lőfegyverek tiltott kereskedelme elleni küzdelemben célszerű regionális együttműködést folytatni. Arról is döntöttek, hogy az illetékes nemzeti hatóságokkal konzultációs folyamatba kezdenek, és ezzel lépést tesznek a lőfegyverek tiltott kereskedelme elleni küzdelmet szolgáló olyan regionális szakértői hálózat létrehozása felé, amelyben rendőri, igazságügyi és vámügyi szolgálatok fogják képviseltetni magukat. Megállapodás született arról, hogy a konzultációs folyamatot a SEESAC fogja koordinálni, és ideiglenes titkárságként is működik majd. A hálózat első ülésének megrendezése 2014 közepére várható.

II. 2013. április 1-jén utódprojekt indult azzal a céllal, hogy a Stabilitási Eszköz rövid távú összetevőjén keresztül tovább javuljanak az egyéneknek és a helyi közösségeknek a biztonságra, a védelemre és a fejlődésre vonatkozó kilátásai, amelyekre kihatással lennének a bosznia-hercegovinai lőszertároló telephelyeken véletlenszerűen bekövetkező robbanások. A becslések szerint Bosznia-Hercegovinában több mint 24 000 tonnányi katonailőszer-készlet található, amelyből 17 000 tonnányi vegyileg instabil, és emiatt nagy a kockázata annak, hogy ellenőrizetlen robbanás következik be, amely adott esetben emberéletet is követelhet, és emellett kedvezőtlen hatást gyakorolhat a térségre. A bosznia-hercegovinai védelmi minisztériumban nem áll rendelkezésre elegendő kapacitás, képesség és pénzügyi forrás annak biztosításához, hogy a tároló létesítményekben megfelelő előírásokat alkalmazzanak. A projekt, amelyet az EBESZ bosznia-hercegovinai missziójával és a védelmi minisztériummal partnerségben az UNDP hajt végre, kizárólag az instabil lőszerek megsemmisítésére, a lőszertárolókra vonatkozó biztonsági előírások javítására és a lőszer-ellenőrzési kapacitás fejlesztésére összpontosít. A projekt a háborús robbanóanyag-maradványokkal kapcsolatos projekt keretében már elvégzett munkára és az annak során elért eredményekre épül. Ez utóbbi projekthez a 2008–2011-es időszakban az EU a Stabilitási Eszközön keresztül két szakaszban nyújtott támogatást és finanszírozást közel 4,5 millió EUR összegben. A projekttevékenységekről egyeztettek a projekt fő érdekeltjével – a bosznia-hercegovinai védelmi minisztériummal –, és ennek során figyelembe vették a minisztérium középtávú politikáit és terveit, valamint a minisztériumot és a fegyveres erőket támogató egyéb kezdeményezéseket. Ezenfelül az instabil lőszerek megsemmisítésre ítélt mennyiségeit Bosznia-Hercegovina elnöksége jóváhagyta. A projekt az instabil lőszerek megsemmisítési arányát tekintve már ebben a szakaszban is jelentős eredményeket tud felmutatni. A beavatkozás középpontjában eleinte a TROM katonailőszer-megsemmisítő létesítménye (Doboj) állt, ahová 13 lőszer- és pirotechnikai szakértőt telepítettek azzal a céllal, hogy alaposan átvizsgálják és működtessék a lőszerek ártalmatlanítására szolgáló, újonnan telepített gépeket. Az eredmények két tevékenység terén is meghaladták a terveket, mégpedig az instabil tüzérségi lőszerek ipari leszerelése (a tervezett 36 000 darab helyett 70 000 darab), valamint az instabil kis kaliberű lőszerek megsemmisítése (a tervezett 2 000 000 darab helyett 2 500 000 darab) tekintetében. A fehér foszfor ártalmatlanításának módszerét is kidolgozták, továbbá más nemzetközi partnerekkel együtt partnerség jött létre a fokozottan veszélyes lőszerek és a bonyolult fegyverrendszerek – többek között légibombák és rakétarendszerek – ártalmatlanítása érdekében. A projektnek a lőszertárolókra vonatkozó biztonsági előírások javítását szolgáló összetevőjét illetően már meghatározták és jóváhagyták a prioritásokat, a tényleges munkát pedig 2014. májusban kezdik meg. Ami a lőszer-ellenőrzési kapacitás fejlesztését szolgáló összetevőt illeti, a fegyverek és lőszerek biztonságos készletkezelésének aktuális irányvonalairól 2013. november 24. és december 13. között képzést szerveztek a bosznia-hercegovinai védelmi minisztérium és fegyveres erők 47 vezető tisztviselőjének részvételével.

III. Végül pedig a jelentéstételi időszak során az EUFOR ALTHEA továbbra is részt vett a nemzetközi közösség arra irányuló erőfeszítéseiben, hogy rendezzék azt a kérdést, hogy a bosznia-hercegovinai védelmi minisztérium hagyományos lőszerekből többletkészletekkel rendelkezik.

b) EBESZ-régió

Az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) régiójában a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelmével és túlzott felhalmozódásával kapcsolatos kockázat csökkentését célzó tevékenységek támogatásáról szóló 2012/662/KKBP tanácsi határozat (11) keretében a jelentéstételi időszakban a következő tevékenységekre került sor: Ami a belarusz és a kirgizisztáni hagyományos fegyver- és lőszerraktárak tervezett biztonsági korszerűsítését illeti, megkezdődött a kiválasztott kézi- és könnyűfegyver-raktártelephelyeken fenntartható és hatékony biztonsági rendszerek és infrastruktúra kialakítását célzó helyszíni végrehajtási szakasz. Belaruszban befejeződött a homeli raktártelephelyen a védőkerítés kiépítése, a homeli áramellátás, valamint a külső és belső világítás kialakítása pedig folyamatban van, továbbá 2013. decemberben bejelentették, hogy pályázatot írnak ki a tűzjelző és biztonsági rendszerek létesítésére vonatkozóan. Ezek az intézkedések azonnal megnövelték a raktártelephely biztonságosságát, amely Homel regionális városközpontjának sűrűn lakott elővárosaiban, a belarusz–ukrán államhatár közvetlen közelében található.

Kirgizisztánban nyílt közbeszerzési eljárást folytattak le, melynek tárgya az volt, hogy kézi- és könnyűfegyvereket, valamint hagyományos lőszereket tároló létesítményeket építsenek Buzsumban (Batken tartomány), Koj-Tasban (Csüi tartomány) és Gulcsában (Os tartomány). A szerződés odaítélését követően a vállalkozónak 90 naptári nap áll majd rendelkezésére, hogy kidolgozza a tároló létesítmények megépítésére és/vagy helyreállítására vonatkozó projektdokumentációt. E dokumentáció alapján 2014 elején az illetékes kormányzati szervekkel együttműködésben pályázatot írnak ki a kivitelezési munkálatokra.

2013. októberben az EBESZ és a kirgiz védelmi minisztérium elvégezte egy Biskek közelében található lőtér/bontási terület közös értékelését annak megállapítása érdekében, hogy az alkalmas-e 51 darab hordozható légvédelmi rendszer (MANPAD) és 97 darab irányított páncéltörő rakéta nyílt robbantással történő megsemmisítésére. Olyan alkalmas bontási területet találtak, amely megfelel a robbanás hatása, a szilánkosodás és a zajcsökkentés tekintetében előírt közbiztonsági szintnek. A megsemmisítésre 2013. november 6–14-én került sor, beleértve a bontási gödrök előkészítését és a hadmérnökök csapatainak tartott képzéseket is. A megsemmisítési folyamat következő szakaszában a tervek szerint ki kell építeni a kézi- és könnyűfegyverek többletkészleteinek visszafordíthatatlan mechanikai deformáció révén történő megsemmisítésére szolgáló kirgiz nemzeti kapacitást. A tervek szerint 2014 elején nemzetközi pályázatot írnak ki speciális hidraulikus ollók beszerzésére. A kézi- és könnyűfegyverek többletkészleteinek költséghatékony megsemmisítési módszerekkel történő ártalmatlanítását szolgáló nemzeti kapacitások létrehozásával emellett 2014-et követően – különösen a dél-kirgizisztáni instabil biztonsági helyzetével összefüggésben – várhatóan jelentősen enyhülni fognak a Közép-Ázsiára jellemző biztonsági kockázatok.

A kézi- és könnyűfegyverek, valamint a lőszerek elektronikus nyilvántartására szolgáló speciális szoftver kísérleti verziójának az albániai, a bosznia-hercegovinai, a kazahsztáni, a kirgizisztáni, a moldovai köztársasági, a montenegrói, a szerbiai és a tádzsikisztáni védelmi minisztérium által jelenleg zajló tesztelésével és több említett állam első pozitív visszajelzésével egyidejűleg megtörtént a szoftver annak érdekében történő adaptálása, hogy Linux operációs rendszerrel („Ubuntu 13.04”) is használni lehessen. A szoftver most már rendelkezésre áll orosz, angol, román/moldovai és szerb/horvát nyelven, és a továbbiakban egyéb nyelvekre is lefordítható. Az EBESZ több részes állama is érdeklődött az iránt, hogy ha a megfelelő nyelven rendelkezésre áll, kipróbálná a szoftvert, és Örményország felhasználói engedélyt kapott a szoftver teszteléséhez.

c) Afrika

I. A hagyományos fegyverek ellenőrzésével kapcsolatos, az Unió, Kína és Afrika közötti párbeszéd és együttműködés ösztönzését célzó tevékenységek támogatásáról szóló 2012/121/KKBP tanácsi határozat 2013 második felében történő végrehajtása hozzájárult a kínai, az európai uniós és az afrikai államokbeli civil társadalmi, ipari és kormányzati képviselők körében a kézi- és könnyűfegyverek kelet-afrikai tiltott kereskedelme és túlzott felhalmozása elleni küzdelem és a Fegyverkereskedelmi Szerződés folyamata kapcsán tapasztalt fokozott tájékozottsághoz és elmélyült párbeszédhez. Több mint 30 kétoldalú találkozóra került sor Afrikában, Kínában és az EU tagállamaiban, ideértve azokat a találkozókat is, amelyekre 11 afrikai ország (Ruanda, Kenya, Etiópia, Tanzánia, Togo, Burundi, Szenegál, Dzsibuti, Nigéria, Dél-Afrika és Ghána) pekingi diplomáciai képviseletének vezetőjével került sor. E találkozókon a kézi- és könnyűfegyverekkel foglalkozó kenyai nemzeti kapcsolattartó pont (KNFP) igazgatója és a kézi- és könnyűfegyverekkel foglalkozó regionális központ (RECSA) ügyvezető igazgatója is részt vett. A megbeszélések középpontjában a kézi- és könnyűfegyverek kelet-afrikai terjedésének nemzeti és regionális eszközökkel való kezelése során, illetve a Fegyverkereskedelmi Szerződés folyamatával összefüggő fejlemények kapcsán szerzett tapasztalatok és levont tanulságok álltak. 2013 szeptemberében Pekingben kínai szakértői csoportokkal, katonai szakértőkkel és védelmi ágazati képviselőkkel szervezett találkozókon ismertették annak a dél-szudáni lázadó erők fegyverrel és lőszerrel való ellátásáról szóló belső jelentésnek az előzetes megállapításait, amely egy afrikai–kínai–EU-s szakértői munkacsoport 2013. júniusi dél-szudáni tényfeltáró missziója után készült. A szakértői munkacsoport negyedik találkozójára 2013. november 14-én Brüsszelben került sor, közvetlenül egy 2013. november 13-án – szakpolitikai párbeszéd keretében – tartott szemináriumot követően. Az utóbbin 45-en vettek részt, többek között a szakértői munkacsoport tagjai, valamint tisztviselők az európai uniós intézményekből, Kínából, az uniós tagállamokból, az Afrikai Unió Bizottságából és kormányközi szervezetekből (pl. a RECSA-ból), továbbá nemzetközi tudósok, szakértői csoportok és NGO-szakértők. Véleményt cseréltek arról, hogy a kézi- és könnyűfegyverek kelet-afrikai tiltott kereskedelme elleni küzdelemben melyek a főbb kihívások és lehetőségek, és afrikai–kínai–EU-s együttműködésen alapuló, helyszíni intézkedésekre vonatkozó ajánlásokat fogalmaztak meg. 2013. szeptember 27-én Ochieng Adala nagykövet (a szakértői munkacsoport tagja) előadást tartott a pekingi egyetemen a hagyományos fegyverek tiltott kereskedelméről, és azokról a különféle intézkedésekről, amelyeket Afrika és a nemzetközi közösség annak érdekében vezetett be, hogy megakadályozza a hagyományos fegyverek és különösen a kézi- és könnyűfegyverek túlzott és destabilizáló felhalmozását. Az előadást, amelyen 40 fő (diákok és tanárok) gyűlt egybe, élénk vita követte a Fegyverkereskedelmi Szerződés hatékonyságáról, a hatályos fegyverkivitel-ellenőrzési rendszerek hiányosságairól és a nairobi Westgate-bevásárlóközpont elleni támadásról. A fent említett tevékenységekben közreműködő afrikai, kínai és európai uniós szereplők közül sokan határozottan támogatták az eddig teljesített munkát, elismerően szóltak a szakértői munkacsoport eredményeiről, ugyanakkor ismételten hangsúlyozták, hogy a már elért eredményekre építve és a helyszínen való konkrét intézkedéssel előbbre kell vinni a projektet. Kínai oldalról fokozott volt a szerepvállalás, többek között vezető katonai szakértők részéről, akik afrikai kollégáikkal együtt közvetlen, nyílt és gyakorlati megbeszélésbe kezdtek arról, hogy miként lehetne optimálisan együttműködni a tiltott kézi- és könnyűfegyverek és lőszerek elleni küzdelemben. Különösen az arról ismertetett bizonyíték gerjesztett élénk eszmecserét, hogy kínai gyártmányú kézi- és könnyűfegyverek és lőszerek kerültek a dél-szudáni lázadó csoportok kezébe, és megvitatták, hogy miként lehetne megakadályozni, hogy a fegyvereket a legális piacról eltérítsék az illegális piacra, és az egyéb fegyverexportőrök tapasztalatai mellett szóba került az is, hogy Kína hogyan javíthatná a végfelhasználói ellenőrzést és a fegyverszállítmányok ellenőrzését. A projekt a kínai média jelentős érdeklődését váltotta ki. A szakértői munkacsoport közös nyilatkozata – amelyben felszólították Kínát és más országokat is arra, hogy a Fegyverkereskedelmi Szerződés mielőbbi aláírásával és a megerősítése érdekében tett konkrét lépésekkel támogassák az ahhoz kapcsolódó folyamatot – megjelent és szerepelt az olyan fontosabb kínai médiaorgánumokban, mint a Xinhuanet, a Global Times és a China Daily.

II. Az EU – a Stabilitási Eszköz hosszú távú összetevője keretében és a kézi- és könnyűfegyverekkel foglalkozó, Nairobiban található regionális központon (RECSA) keresztül – folytatta a lőfegyverek és az azokhoz szükséges lőszerek Afrikában történő tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni küzdelmet támogató projekt végrehajtását. Ez a projekt hozzájárul az EU–Afrika közös stratégia békével és biztonsággal foglalkozó összetevőjének a végrehajtásához. A projektnek a 2010. januártól 2013. júniusig tartó, a RECSA 12 tagállamára összpontosító első szakaszában az elért fontosabb eredmények közé a következők tartoznak: a kézi- és könnyűfegyverekkel foglalkozó nemzeti bizottságok létrehozása a Kongói Köztársaságban, a Közép-afrikai Köztársaságban, Csádban és Kamerunban, a kézi- és könnyűfegyverekre irányuló nemzeti cselekvési tervek kidolgozása a Kongói Köztársaságban, a Kongói Demokratikus Köztársaságban és Malawiban, továbbá megerősített jogalkotási kapacitás a kézi- és könnyűfegyverekre vonatkozó eszközökkel való harmonizáció érdekében Zambiában, Tanzániában és Kenyában. Az egyéb tevékenységek között megemlíthetők a regionális szemináriumok, amelyeknek célja, hogy a civil társadalmi szervezetek, a parlamenti képviselők és a regionális rendőrségi vezetők körében fokozódjon a transzregionális együttműködés és koordináció. A projekt keretében támogatást élvezett az az elképzelés, hogy az afrikai kontinentális rendőrségi vezetőket koordináló szervet (AFRIPOL) hozzanak létre, és emellett a kézi- és könnyűfegyverek hatékony kezelését és az információszerzést célzó tevékenységekre is sor került. Azt követően, hogy elkészült az a tanulmány, amely a szubszaharai országok által a kézi- és könnyűfegyverek tekintetében vállalt regionális és nemzetközi kötelezettségek végrehajtásának szintjét vizsgálja, 2013. júliusban megkezdődött a projekt második hároméves szakasza, amelynek célja, hogy megszilárdítsa az első szakaszban elért eredményeket, és hogy a tevékenységek végrehajtását az afrikai kontinens egészére kiterjessze.

III. A Tanács 2013. június 24-én elfogadta a 2013/320/KKBP határozatot (12), amelynek keretében 5 millió EUR-s uniós támogatással nyújtanak segítséget a líbiai hatóságoknak annak az óriási feladatnak az elvégzéséhez, hogy a hagyományos fegyverek és lőszerek hatalmas készleteit biztonságossá tegyék. Az EU ezt a támogatást annak érdekében ajánlja fel, hogy segítséget nyújtson az illetékes líbiai hatóságoknak ahhoz, hogy megállítsák a hagyományos fegyverek és lőszerek ellenőrizetlen terjedését, amely Líbiában, a szomszédos országokban és a tágabb térségben is tovább fokozza a bizonytalanságot. A projektterv számol az összetett líbiai politikai helyzettel és az abból fakadó kihívásokkal, továbbá elismeri, hogy nemzeti szerepvállalásra és a helyi partnerek bevonására van szükség. A projekt tervezett időtartama öt év. A végrehajtó ügynökség (Német Nemzetközi Együttműködési Ügynökség – GIZ) által végzett munkával és a német külügyminisztérium társfinanszírozásával egyidejűleg az EU több nemzetközi találkozón is fáradozott a tanácsi határozat célkitűzéseinek előmozdításán, és a többi nemzetközi támogatóval, az UNSMIL-lal/UNMAS-szal, a civil társadalmi szervezetekkel és az egyéb érintett szereplőkkel való szoros együttműködés is folytatódni fog. A tanácsi határozat keretében nyújtott segítség része az EU-nak a demokrácia, a fenntartható béke és biztonság líbiai megvalósítása érdekében zajló átmenet támogatására irányuló átfogó megközelítésének. A tanácsi határozat kiegészíti a líbiai határellenőrzést segítő európai uniós misszió arra irányuló erőfeszítéseit, hogy rövid távon kifejlesszék Líbiának a szárazföldi, a tengeri és a légi határok biztonságának növelését célzó kapacitását, hosszú távon pedig tágabb integrált határigazgatási stratégiát alakítsanak ki. A tanácsi határozatot a GIZ (Német Nemzetközi Együttműködési Ügynökség) fogja végrehajtani. A jelentéstételi időszak során a líbiai partnerek kérésére a fegyverekkel és a lőszerekkel foglalkozó osztály, a hadmérnöki osztály és a Líbiai Aknamentesítési Központ (LMAC) részére tanulmányutat szerveztek Németországba. A tanulmányút magában foglalt egy olyan munkaértekezletet is, amelyen szó volt a fizikai biztonságra és készletkezelésre (PSSM) irányuló majdani líbiai tevékenységekről, és lehetőségeket mutattak be az ipari megsemmisítésre, valamint a lőszerek újrahasznosítására, továbbá tájékoztatást adtak a német fegyveres erők és a robbanótest-mentesítés területén működő magánintézmények nyújtotta képzési lehetőségekről. A tanulmányút eredményeként a fegyverekkel és a lőszerekkel foglalkozó osztály és a hadmérnöki osztály egyetértési megállapodást írt alá. Az egyetértési megállapodás része egy olyan kérés, hogy az érintett osztályok segítséget kapjanak az operatív szabványeljárások kidolgozásához. A PSSM-kérdésekre vonatkozó képzési keret létrehozása érdekében a DanChurchAid (DCA) képzési tanácsadójával együtt tizenkét különböző képzési modult vizsgáltak felül és hasonlítottak össze a hagyományos lőszerek ártalmatlanítására, a robbanótest-mentesítésre, valamint a lőszertárolásra vonatkozó ENSZ-, brit és német szabályokra és szabályzatokra vonatkozó nemzetközi operatív szabványeljárásokkal. A rendelkezésre álló képzési anyag most már megfelel a nemzetközi előírásoknak, és szakmai alapot ad a továbbképzéshez. Az egyetértési megállapodásban szerepel az előzetes képzési terv keretében történő segítségnyújtás is. A terv véglegesítésére 2014-ben kerül sor, és az eredményeként a fegyverekkel és a lőszerekkel foglalkozó osztály és a hadmérnöki osztály tisztjei, majd altisztjei képzésben részesülnek majd. Az érintett felek arról állapodtak meg, hogy a képzéseknek az IATG-vel (a lőszerkészlet-gazdálkodásra vonatkozó nemzetközi műszaki iránymutatások) kapcsolatos nemzetközi ENSZ-előírásokra kell alapulniuk. Líbiában a fegyverekkel és a lőszerekkel foglalkozó osztály és a hadmérnöki osztály arról is megállapodott, hogy képzési területet alakítanak ki különféle ideiglenes lőszertárolási lehetőségekkel, többek között három különböző épület felhúzásával, amelyeket a NATO terepen való tárolásra hasznosíthat, a GIZ pedig hivatalos megbízást kapott arra, hogy a fegyverekkel és a lőszerekkel foglalkozó osztálynak és a hadmérnöki osztálynak a már meglévő és a továbbiakban szükséges felszereléssel kapcsolatban tanácsadást nyújtson. Ezenfelül szerződéseket írtak alá a DCA-val arra vonatkozóan, hogy lövegzárakat és fegyverszekrényeket szerezzen be és osszon ki Miszrátában, illetve az aknákkal foglalkozó tanácsadó csoporttal arra vonatkozóan, hogy támogassa az ideiglenes fegyver- és lőszertároló telephelyek biztosítását, ideértve az ilyen telephelyek kezelésével foglalkozó személyzet képzését is.

IV. Ezenfelül a DCA-nak és a Dán Menekültügyi Tanácsnak (DRC) – a Stabilitási Eszköz rövid távú összetevőjéből finanszírozott – közös projektje keretében 2012. szeptember óta a kézi- és könnyűfegyverek jelentette kockázatokról tájékoztatják a líbiai polgári lakosságot. A projekt célja, hogy elősegítse a kézi- és könnyűfegyverek okozta balesetek számának és e fegyverek tapasztalható jelenlétének csökkenését. A DCA továbbá közbenjár a helyi hatóságoknál, hogy a kézi- és könnyűfegyverek biztonságos kezelésére vonatkozóan olyan politikákat fogadjanak el, amelyek elősegítik a fegyveres erőszak megelőzését. Az eddigi tevékenységek keretében pszichoszociális támogatást nyújtottak a miszrátai körzet 28 iskolájában, aknamentesítést végeztek a tripoli körzetben (96 800 m2-nyi területen), valamint 11 tanfolyamot szerveztek a Belügyminisztérium és a Védelmi Minisztérium részére. Szabha tartomány déli részén megállapodást írtak alá a robbanótest-mentesítést végző személyek képzéséről, valamint a migráns közösségekből, a tűzoltóságból és az iskolákból kikerülő 2 452 fő aknaveszélyről szóló tájékoztatásban részesült. Az aknákkal foglalkozó tanácsadó csoport aknamentesítő tevékenységének támogatása érdekében beszereztek egy robbanótest-mentesítésre szolgáló páncélozott exkavátort. Felvettek egy tapasztalt gépkezelőt, és belföldi alkalmazottakat képeztek ki a gép működtetésére. Zintán körzetében az említett exkavátorral eddig (27 darab 250 kg-os bombát és 9 darab 500 kg-os bombát) távolítottak el. Az aknákkal foglalkozó tanácsadó csoport ugyanezen összetevő keretében egy másik projektet is végre fog hajtani, amelynek tevékenységeit 2014. januárban kezdi meg azzal a céllal, hogy csökkentsék a háborús robbanóanyag-maradványok jelentette humanitárius veszélyt, és hogy a háborús robbanóanyag-maradványok és a kézi- és könnyűfegyverek által sújtott közösségek körében fokozzák a biztonságot szolgáló gyakorlatokat és magatartást. Végül pedig 2014. márciusban a kézi- és könnyűfegyverekről szóló felmérés keretében egy másik, a Stabilitási Eszköz rövid távú összetevőjén keresztül finanszírozott projekt is indul, amelynek célja, hogy hozzájáruljon a líbiai hatóságoknak a belső biztonság és közbiztonság biztosítását szolgáló kapacitásai fejlesztéséhez. A projekt konkrét célkitűzései között szerepel a biztonsági ágazatban végzett beavatkozások feltérképezését, értékelését és elemzését szolgáló nemzeti kapacitások kiépítése, valamint támogatás nyújtása a közösségi biztonság – esetleg többek között a kézi- és könnyűfegyverek jelentette biztonsági kockázatok – kezelését célzó stratégiák és operatív tervek kidolgozásához.

d) Közép-Amerika

I. Az EU emellett folytatta egy olyan projekt végrehajtását, amely támogatja a kézi- és könnyűfegyverek ellenőrzésének közép-amerikai programját (CASAC). A Stabilitási Eszköz hosszú távú összetevője révén ez a projekt, amelyet korábban az UNDP keretében hajtottak végre, 2012 szeptemberében a második támogatási szakaszába lépett. A végrehajtó partner a Közép-amerikai Integrációs Rendszer (SICA) Biztonsági Bizottsága. Az uniós projekt által a CASAC-kezdeményezéshez nyújtott hozzájárulás célja a közép-amerikai tiltott fegyverkereskedelem elleni nemzeti és regionális szintű küzdelmet célzó regionális struktúra és hosszú távú stratégia alapjainak a lefektetése. A projekt végrehajtása Közép-Amerikában és a szomszédos országokban történik, beleértve a karibi térséget (különös hangsúlyt fektetve Belize-re, Guatemalára, El Salvadorra, Hondurasra, Nicaraguára, Costa Ricára és Panamára). A főbb tevékenységek közé tartoznak a regionális és az országos szintű tájékoztató kampányok és konferenciák, a nemzeti koordinációs mechanizmusok és a nyilvántartási rendszerek megerősítése, a határokon átnyúló projektek és a különböző területeken nyújtott képzések.

II. Ezzel egyidejűleg az EU jelenleg is dolgozik egy olyan esetleges tanácsi határozaton, amely a kézi- és könnyűfegyverek közép-amerikai ellenőrzésével kapcsolatos további kiegészítő tevékenységeket támogatna annak érdekében, hogy konkrétan megállapítsák az ahhoz a munkához kapcsolódó KKBP-célkitűzéseket, amelyet az ENSZ latin-amerikai és karibi térségbeli békéért, leszerelésért és fejlődésért való küzdelemmel foglalkozó regionális központjának (UNLIREC) és a CASAC-nak a kézi- és könnyűfegyverek és az azokhoz szükséges lőszerek e térségbeli tiltott felhalmozása és kereskedelme elleni sikeres küzdelem érdekében közösen kell elvégeznie.

(1) http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2013:320:0034:0042:HU:PDF

(2) http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2011:188:0037:0041:HU:PDF

(3) http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2013:341:0056:0067:HU:PDF

(4) http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2013:0716:0004:0006:HU:PDF

(5) http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2013:107:0004:0006:HU:PDF

(6) http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_383_en.pdf

(7) http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2012:321:0062:0067:HU:PDF

(8) http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2013:332:0019:0030:HU:PDF

(9) Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244 (1999) ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.

(10) Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244 (1999) ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.

(11) http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2012:297:0029:0033:HU:PDF

(12) http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2013:173:0054:0064:HU:PDF