1.Bevezetés

Ez az Euratom-szerződés 40. cikke által előírt, a nukleáris indikatív programról (PINC) szóló közlemény áttekintést nyújt az Unióban a nukleáris életciklus összes szakaszában megvalósuló beruházásokról. Ez az első ilyen közlemény, amelyet a Bizottság a fukusimai erőmű I-es blokkjában történt 2011. márciusi baleset után kiad.

Az uniós tagállamok felében az atomenergia az energiamix része. Azokban az országokban, amelyek a használata mellett döntenek, az atomenergia fontos szerepet játszik az energiaellátás biztonságának garantálásában. Ezzel kapcsolatban az energiaunióra vonatkozó stratégia és az európai energiabiztonsági stratégia hangsúlyozta, hogy a tagállamoknak a legmagasabb normákat kell alkalmazniuk a biztonság, a védelem, a hulladékgazdálkodás és a nonproliferáció tekintetében, valamint diverzifikálniuk kell nukleárisüzemanyag-ellátásukat. Ezen ajánlások végrehajtása segíti a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keret célkitűzéseinek elérését.

Az EU jelenleg egyike azon három nagy méretű gazdaságnak , amelyek energiaszükségletüknek több mint felét (kb. 58 %-át ) karbonszegény energiaforrásokból termelik.

A PINC alapot nyújt annak megvitatásához, hogy a nukleáris energia hogyan segíthet az Unió energiapolitikai céljainak elérésében. Mivel a nukleáris biztonság továbbra is a Bizottság abszolút prioritása, ez kifejezetten magában foglalja a Fukusima utáni biztonsági korszerűsítésekhez, valamint a meglévő atomerőművek hosszú távú üzemeltetéséhez kapcsolódó beruházásokat. Ezenfelül, mivel az uniós nukleáris ipar egyre inkább az életciklus végéhez kapcsolódó tevékenységekkel fémjelezhető új szakaszba lép, hozzájárul a nukleáris kötelezettségek teljesítéséről és az azokhoz kapcsolódó szükséges beruházásokról szóló megalapozott vitához is.

A PINC a kutatóreaktorok és az azokhoz kapcsolódó üzemanyagciklus beruházási szükségleteivel is foglalkozik, beleértve az orvosi célú izotópok gyártását is.

2.Nukleáris energia

2.1.Újabb fejlemények a nukleáris politikában

14 tagállamban 129 atomerőmű üzemel, amelyek együttes kapacitása 120 GWe, átlagéletkora pedig közel 30 év. 10 tagállam tervez újabb erőmű-építési projekteket, ebből négy reaktor építése már folyamatban van Finnországban, Franciaországban és Szlovákiában. További projektek vannak engedélyezési szakaszban Finnországban, Magyarországon és az Egyesült Királyságban, míg más tagállamokban (Bulgária, Cseh Köztársaság, Litvánia, Lengyelország és Románia) a projektek előkészítése folyik. Az Egyesült Királyság nemrégiben jelentette be azon szándékát, hogy 2025-ig az összes széntüzelésű erőművét bezárja, és a kieső kapacitást elsősorban új gáztüzelésű és nukleáris erőművekkel pótolja.

Az elkövetkezendő évtizedek során Európában és világszerte sok ország fog az atomenergiára támaszkodni villamos energiaszükséglete egy részének megtermelésében. A világon az EU rendelkezik a legfejlettebb jogilag kötelező és végrehajtható regionális keretszabályozással a nukleáris biztonság területén, és annak ellenére, hogy a tagállamok véleménye megoszlik az atomenergiával termelt villamos energia tekintetében, teljes az egyetértés abban, hogy az atomenergia biztonságos és felelősségteljes felhasználása, valamint a polgárok sugárzástól való védelme tekintetében a lehető legszigorúbb normákat kell biztosítani.

A PINC legutóbbi, 2008-as felülvizsgálata óta az EU nukleáris arculata jelentősen megváltozott az uniós atomerőműveknek a fukusimai erőmű I-es blokkjában történt balesetet követő átfogó kockázat- és biztonsági értékelésével (ellenállóképességi próbák) és a nukleáris biztonságra, a radioaktív hulladékok és a kiégett fűtőelemek kezelésére, valamint a sugárvédelemre vonatkozó, mérföldkő jellegű jogszabályok elfogadásával.

Noha az ellenállóképességi próbák megállapították, hogy az Unióban, Svájcban és Ukrajnában található atomerőművek biztonsági normái magas szintűek, további fejlesztésekre tettek javaslatot. A nukleáris létesítmények üzemeltetői ezeket nemzeti akcióterveik szerint hajtják végre. A Bizottság az Európai Nukleáris Biztonsági Szabályozó Hatóságok Csoportján keresztül továbbra is figyelemmel kíséri e tervek végrehajtását.

A nukleáris biztonságról szóló módosított irányelv5 magasabb szintre emeli a nukleáris biztonsági normákat. Ambiciózus uniós szintű célokat határoz meg a baleseti kockázat csökkentése és a jelentősebb radioaktív kibocsátások elkerülése érdekében. Egy európai szakértői értékelési rendszerre vonatkozó követelményt is bevezet, amely szerint bizonyos biztonsági kérdéseket hatévente felül kell vizsgálni. Ezeket a követelményeket mindig figyelembe kell venni új nukleáris létesítményekbe való beruházásoknál, a meglévő létesítmények korszerűsítésénél pedig az észszerűen kivitelezhető mértékben.

2015 elején az Euratom kulcsszerepet játszott a Bécsi Nyilatkozat elfogadásának keresztülvitelében. Ez kötelezi a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség nukleáris biztonságról szóló egyezményének aláíróit a nukleáris biztonságról szóló módosított irányelvben lefektetettekkel összemérhető biztonsági normák elérésére. Az atomenergia minden kontinensen megfigyelhető térnyerése és az egyre több értékesítő megjelenése miatt fontos biztosítani, hogy világszerte szigorú biztonsági előírásokat alkalmazzanak, és hogy ezeket ne veszélyeztesse az olcsóbb vagy elavult technológia használata.

Az uniós jogi keret nagyobb átláthatóságot és a nyilvánosság fokozottabb részvételét követeli meg az atomenergiával kapcsolatos ügyekben, valamint az összes érintett fél szorosabb együttműködését. A nukleáris biztonságról, a radioaktív hulladékok és a kiégett fűtőelemek kezeléséről, valamint a sugárvédelemről szóló, fent említett irányelvek mindegyike tartalmaz az információ hozzáférhetőségére és a nyilvánosság részvételére vonatkozó követelményeket. A Bizottság jelenleg végzi ezen követelmények a már átültetett irányelvekben történő végrehajtásának értékelését, és elő kívánja mozdítani a bevált módszerek alkalmazását. Ez a még átültetésre váró irányelvekre is vonatkozni fog. A Bizottság biztosítani akarja, hogy a nyilvánosság megbízható információkhoz jusson, és adott esetben részt vehessen egy átlátható döntéshozatali eljárásban.

Az Európai Nukleáris Biztonsági Szabályozó Hatóságok Csoportjának köszönhetően az európai uniós tagállamok nukleáris biztonsági hatóságai közötti együttműködés már megszilárdult. Ezenfelül a Bizottság továbbra is előmozdítja az érdekelt felek – beleértve a civil társadalmat is – közötti párbeszédet, mégpedig nem kizárólag az Európai Nukleáris Energia Fórum keretein belül.

Az érdekelt felekkel és a civil társadalommal az elmúlt két évben folytatott párbeszéd olyan témákat ölelt föl, mint a vészhelyzeti felkészültség és reagálás, a nukleáris energia szerepe az energiaunióban és az energiaellátás biztonsága, az EU globális vezető szerepe a nukleáris biztonság terén, egy leszerelési piac megteremtése Európában, valamint a civil társadalom bevonásának fontossága. A radioaktív hulladékokról szóló irányelvről a Tanács és az Európai Parlament részére készülő jelentéssel együtt ezek szilárd alapot biztosítanak a nagyobb fokú átláthatósághoz és az e kérdésekről folytatandó vitához. Ezenkívül további erőfeszítésekre van szükség a kommunikáció és a szerepvállalás előmozdítására, hogy jobban megértsük a civil társadalom aggályait, valamint jobban tudjuk közvetíteni és megmagyarázni a nyilvánosságnak a nukleáris technológia kockázatokkal és biztonsággal kapcsolatos aspektusait.

Ezenfelül továbbra is nagyobb figyelmet kell szentelni a nukleáris védettségnek. Mint azt a 2016. évi nukleáris biztonsági csúcstalálkozó is kiemelte, a nukleáris és radiológiai természetű rosszhiszemű cselekményekkel szembeni védekezéshez nemzetközi együttműködésre van szükség. Ez magában foglalja az információknak a tagállamok nemzeti jogszabályaival és eljárásaival összhangban történő megosztását is.

2.2.Az uniós atomenergia-piac és a főbb fejlemények