ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(1)

A határozat azokat a kifizetéseket érinti, amelyeket a Qualcomm Inc. (a továbbiakban: Qualcomm) teljesített az Apple Inc. (a továbbiakban: Apple) részére azzal a feltétellel, hogy az Apple kizárólag a Qualcommtól szerzi be azokat a számára szükséges alapsávú lapkakészleteket, amelyek egyaránt megfelelnek a Long-Term Evolution („LTE”) szabványnak, valamint a világméretű mobiltávközlő rendszer („GSM”) és az univerzális mobil telekommunikációs rendszer („UMTS”) régebbi szabványainak. A határozattervezet szerint ez megsértette az EUMSZ 102. cikkét, valamint az EGT-megállapodás 54. cikkét.
A HLEG először a 2016. decemberi, időközi jelentésében ( 3 ) , majd később a 2017. májusi, végleges jelentésében mutatta be javaslatait ( 4 ) . Az európai adatvédelmi biztost is bevonták a HLEG munkájába, aki így kiadott egy nyilatkozatot a migráció, menedékügy és biztonság területén fennálló interoperabilitás fogalmáról, amely a HLEG végleges jelentésében is szerepel.
—

a Pioneer Corporation és a Pioneer Europe egyetemleges felelősségének világos és egyértelmű elismerését a jogsértést illetően, összefoglalva a jogsértés tárgyát, főbb tényeit és azok jogi minősítését, a jogsértésben betöltött szerepüket és részvételük időtartamát is beleértve; A Pioneer Europe elismerte felelősségét a Pioneer GB Ltd nevében is;
6.

(…) olyan horizontális keretet határoz meg, amely, ha minimális mértékben is, de összehangolja a különböző területek és ágazatok további adatfelhasználással kapcsolatos feltételeit. ” ( 1 ) Az irányelv új rendelkezései között szerepel az irányelv hatályának kiterjesztése a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazat jogalanyai által végzett beszerzések terén működő közvállalkozások birtokában lévő dokumentumokra. E kiterjesztés a közszolgáltatóként működő közvállalkozások birtokában lévő dokumentumokra is vonatkozik, amennyiben azokat általános érdekű szolgáltatások részeként állították elő. A Javaslat hatálya kiterjed az olyan speciális kutatási adatokra is, mint a tudományos tényfeltáró folyamatok (kísérletek és felmérések) eredményei. A Javaslat gyakorlatilag „
—

Vishay Polytech Co., Ltd, Holy Stone Holdings Co., Ltd és Holy Stone Enterprise Co., Ltd (Holy Stone),
1.

A határozattervezet megállapítja, hogy az elektrolit-kondenzátorok piacán az alábbi kilenc vállalkozáshoz tartozó tizenöt jogi személyből (a továbbiakban: a határozat címzettjei) álló kartell működik: — Elna Co., Ltd (a továbbiakban: Elna), — Hitachi Chemical Electronics Co. Ltd (korábban: Hitachi AIC Inc.) és Hitachi Chemical Co. Ltd (a továbbiakban együttesen: Hitachi), — Vishay Polytech Co., Ltd (korábban: Holy Stone Polytech Co. Ltd), Holy Stone Holdings Co., Ltd és Holy Stone Enterprise Co., Ltd (a továbbiakban együttesen: Holy Stone), — Matsuo Electric Co., Ltd (a továbbiakban: Matsuo), — Tokin Corporation (korábban: NEC Tokin Corporation) és NEC Corporation (a továbbiakban együttesen: NEC Tokin), — Nichicon Corporation (a továbbiakban: Nichicon), — Nippon Chemi-Con Corporation (a továbbiakban: NCC), — Rubycon Corporation és Rubycon Holdings Co., Ltd (a továbbiakban együttesen: Rubycon), — Sanyo Electric Co., Ltd és Panasonic Corporation (a továbbiakban együttesen: Panasonic/Sanyo).
3.

Az AT.39914. ügyben a vizsgálat azt követően indult meg, hogy a [] 2011 júniusában mentességi kérelmet nyújtott be. 2011 októberében a Bizottság be nem jelentett ellenőrzéseket végzett a [] bankoknál. Ezt követően a [] kivételével a vitarendezésben részt vevő felek engedékenység iránti kérelmet nyújtottak be. Az AT.39914. ügybeli eljárás 2013. március 5-i megindításakor a Bizottság az összes érintett félnél vitarendezési megbeszélések megkezdését szorgalmazta. A vitarendezésben részt nem vevő felek végül úgy döntöttek, hogy nem vesznek részt a vitarendezési eljárásban.
3.

A HLEG ajánlásait a 2017. májusi zárójelentésében mutatta be ( 3 ) . A VIS tekintetében a HLEG több ajánlást is tett, többek között az alábbiakat: — a VIS hatókörének kiterjesztése a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumok és tartózkodási okmányok tárolására, — a bűnüldöző hatóságok hozzáférésének javítása a legmagasabb adatvédelmi normák tiszteletben tartása mellett, — a rendszer adatminőségének, különösen az arcképmások minőségének javítása a biometriát használó multimodális keresések lehetővé tételére, — a gyermekek ujjlenyomatvételi korhatárának csökkentése, a gyermekeket és a gyermekrablást is magában foglaló emberkereskedelemmel, valamint a kiskorúakat érintő illegális migrációval kapcsolatos aggodalmakra adott reakció, — a VIS-kapacitás javítása a migrációs tendenciák és jelenségek szempontjából releváns statisztikák és jelentések előállítása tekintetében. (4)
1.

Az unió helyzetéről szóló 2018. évi beszéd összefüggésében a Bizottság 2018. szeptember 12-én biztonsági csomagot terjesztett elő, amely a szabad és tisztességes európai választásokra összpontosít. Ez egy jogalkotási javaslatból áll, amelyhez 3 nem jogalkotási intézkedés tartozik: — javaslat – az Európai Parlament és a Tanács rendelete a személyes adatok védelmére vonatkozó szabályoknak az európai parlamenti választásokkal összefüggésben történő megsértésével kapcsolatos ellenőrzési eljárás tekintetében az 1141/2014/EU, Euratom rendelet módosításáról (COM (2018) 636 final/2) (a továbbiakban: „javasolt rendelet”), — közlemény a szabad és tisztességes európai választások biztosításáról (COM (2018) 637 final) (a továbbiakban: „közlemény”), — választási együttműködési hálózatokról, online átláthatóságról és kiberbiztonsági incidensek elleni védelemről, valamint a félretájékoztatási kampányok elleni küzdelemről szóló ajánlás az európai parlamenti választások keretében (C (2018) 5949 final) (a továbbiakban „ajánlás”), — iránymutatás az uniós adatvédelmi szabályok választásokkal összefüggésben történő alkalmazásáról (COM (2018) 638 final) (a továbbiakban: „iránymutatás”).
68.

Tekintettel a tervezett megállapodás alapvető jogokra gyakorolt hatására, az európai adatvédelmi biztos emellett úgy véli, hogy a már előirányzottakon túl további biztosítékokat is be kell illeszteni annak biztosítása érdekében, hogy a végleges megállapodás megfeleljen az arányosság követelményének. Javasolja többek között, hogy a megállapodásban részt vevő másik fél által kijelölt igazságügyi hatóságokat a lehető leghamarabb vonják be az elektronikus bizonyítékok összegyűjtésének folyamatába annak érdekében, hogy e hatóságok felülvizsgálhassák a határozatok alapvető jogoknak való megfelelését, és elutasítási okokat fogalmazhassanak meg.
(20)

2013 márciusában a Fairsearch, 2014 júniusában az Aptoide S.A. nyújtott be panaszokat, amelyek alapján az AT. 40099 ügyszámon eljárás indult meg. 2015. áprilisban a Yandex S.A. 2015. júniusában a Disconnect Inc és 2017. márciusban az Open Internet Project nyújtott be további panaszokat. A Google átvette minden egyes panasz nem bizalmas változatát, és benyújtotta az azokra vonatkozó észrevételeit. A 773/2004/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdése értelmében minden egyes panaszos megkapta a kifogásközlés megtekinthető, nem bizalmas változatát, amellyel kapcsolatban írásbeli észrevételt tehetett.
25.

Emlékeztet arra, hogy a megfelelőségi határozat elfogadására egyedi feltételek és követelmények vonatkoznak, és amennyiben a Bizottság megfelelőségi határozattervezetet nyújt be, az Európai Adatvédelmi Testületet megfelelően és időben be kell vonni. Hangsúlyozza, hogy tekintettel az Egyesült Királyság sajátos helyzetére, az uniós adatvédelmi vívmányoktól való minden olyan jelentős eltérés, amely a védelem szintjének csökkenését eredményezné, jelentősen akadályozná a megfelelőségi megállapításokat. Az európai adatvédelmi biztos javasolja továbbá, hogy az Unió tegyen lépéseket a minden eshetőségre való felkészülés érdekében, beleértve azokat az eseteket is, amikor a megfelelőségi határozat(oka)t nem lehetne elfogadni az átmeneti időszak alatt, amikor egyáltalán nem kerülne sor megfelelőségi határozat elfogadására, vagy amikor azt csak néhány terület vonatkozásában fogadnák el.
63.

E megállapítások fényében, és az OLAF emberi erőforrásai nem hatékony felhasználása elkerülésének érdekében az FB egy megvalósítható és eredményes megoldásra tett javaslatot, ami tartalmazza az OCM-ben, az OLAF ügyviteli rendszerében már rendelkezésre álló egyedi OLAF dokumentumokhoz történő rendszerszintű és automatikus hozzáférést. A Felügyelő Bizottság szerint ez jelentősen csökkentené, vagy akár ki is küszöbölhetné az OLAF vizsgálók többletfeladatait, akiknek most az FB számára további jelentéseket kell készíteniük pontosan olyan információtartalommal, amely már rendelkezésre áll az OCM-ben az ügyekkel kapcsolatos más jelentésekben. Az egyedi és fennálló információkhoz ilyen formában történő közvetlen hozzáférés képessé tehetné a Felügyelő Bizottságot arra, hogy átfogó és észszerű információkra tegyen szert a 12 hónapot meghaladó vizsgálatokkal kapcsolatban, és így betölthesse az OLAF rendelet 7. cikkének (8) bekezdése szerinti megbízatását. A fentiek mellett azonban a Felügyelő Bizottság a teljesség kedvéért hangsúlyozza azt is, hogy az OCM-ben az ügyekkel kapcsolatban tárolt információkhoz történő bármely közvetlen elektronikus hozzáférés nem helyettesíti az OLAF főigazgatójának az OLAF rendelet fent említett rendelkezése alapján fennálló, arra vonatkozó kötelezettségét, hogy továbbra is jelentse az FB részére, annak okait miért nem fejeződtek be a vizsgálatok a megindításukat követő 12 hónapon belül, és milyen korrekciós intézkedéseket terveznek ezen vizsgálatok felgyorsítása érdekében.
22.

Az európai adatvédelmi biztos azonban meg kívánja ismételni, hogy az EUMSZ 218. cikke alapján folytatott tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló tanácsi határozatnak nem csupán az eljárási jogalapra vonatkozó hivatkozást kell tartalmaznia, hanem az anyagi jogalapra is utalnia kell, az EUMSZ 16. cikkét is ideértve. A nemzetközi megállapodások körét és az egyes országok felé történő adattovábbítások céljait az ajánlás mellékletében leírtak szerint kell tovább részletezni. Az európai adatvédelmi biztos további hatásvizsgálatok elvégzését ajánlja az e harmadik országok felé történő adattovábbítások által az egyének magánélethez és adatvédelemhez való jogaira gyakorolt kockázatok jobb kiértékelése céljából, a Charta által védett egyéb alapjogokra és szabadságokra való tekintettel, a szükséges óvintézkedések meghatározásáért. Ezenkívül az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy az EU és az érintett harmadik országok megfelelő felügyeleti hatóságait be kell vonni a megállapodások nyomon követésébe és időszakos értékelésébe.
37.

Ezenkívül az új migrációs és menekültügyi paktum integrált megközelítése konkrét feladatokat rendel különböző nemzeti és uniós szintű szereplőkhöz, többek között uniós ügynökségekhez, például az Európai Határ- és Parti Őrséghez (Frontex) és az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalhoz (EASO). Az európai adatvédelmi biztos az EU nagy méretű informatikai rendszereinek felügyelete terén szerzett tapasztalata alapján úgy véli, hogy a jogalkotási javaslatoknak egyértelműen kellene rendelkezniük a személyes adatok kezelésével kapcsolatos feladatkörök elosztásáról, ez ugyanis elengedhetetlen ahhoz, hogy az adatkezelést az EUDPR és az általános adatvédelmi rendelet rendelkezéseinek megfelelően rendeljék hozzá a különböző szereplőkhöz. Az Eurodac-rendeletre irányuló módosított javaslat tekintetében az európai adatvédelmi biztos úgy ítéli meg, hogy a közös európai menekültügyi rendszer első reformcsomagjáról szóló 07/2016. számú véleményében (12) megfogalmazott ajánlások – különös tekintettel az Eurodacra vonatkozó ajánlásokra – továbbra is teljes mértékben érvényesek. Ezenkívül az Eurodac-rendeletre irányuló módosított javaslat által bevezetett újdonságok tekintetében az európai adatvédelmi biztos fontosnak tartja annak biztosítását, hogy a tagállami hatóságok és az uniós szervek továbbra is csak a saját feladataik elvégzéséhez szükséges adatokat lássák, még akkor is, ha az adatkészletek sorban össze vannak kapcsolva. Az európai adatvédelmi biztos azt is ajánlja, hogy az EUDPR 62. cikkének megfelelően kifejezetten vezessék be az egységes koordinált felügyeleti modellt. Az európai adatvédelmi biztos ajánlásai között szerepel, hogy mielőtt a módosított rendszer működésbe lépne, megfelelően frissíteni kell az Eurodac üzleti és műszaki környezetének biztonsági keretrendszerét, továbbá a javaslatnak egyértelműen meg kell határoznia azt is, hogy milyen adatokat tárolnak majd a közös személyazonosítóadat-tárban, illetve az Eurodac központi rendszerében.
6.

Noha az európai adatvédelmi biztos határozottan támogatja az egészségügyi adatcsere előmozdítására és az új megelőzési stratégiákkal, kezelésekkel, gyógyszerekkel, orvostechnikai eszközökkel kapcsolatos egészségügyi kutatások elősegítésére irányuló célkitűzéseket, azt is kiemeli, hogy már a kiinduláskor meg kell határozni az adatvédelmi garanciákat. A Covid19 járvánnyal összefüggésben az Európai Unió minden eddiginél inkább szembesül azzal, hogy alkalmazni kell az általános adatvédelmi rendelet adatkezelési elveit. Az Európai Tanács közelmúltbeli következtetéseivel összhangban az európai adatvédelmi biztos emlékeztet az adatvédelemhez és a magánélet védelméhez való alapvető jogra, és felhív arra, hogy az adatvédelmi elveket építsék be a jövőbeli e-egészségügyi megoldásokba, amelyek hamarosan valamennyi európai e-egészségügyi rendszer magját fogják képezni. Ebben az összefüggésben kiemeljük, hogy az adatvédelmi garanciákat be kell építeni a kialakítandó európai egészségügyi adattérbe, az egyének alapvető jogai tiszteletben tartásának biztosítása céljából, beleértve az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: Charta) 7. és 8. cikkében rögzített magánélet védelméhez és adatvédelemhez való jogot is.
Véleményében ( 27 ) a Felügyelő Bizottság megállapította az OLAF eljárásainak bizonyos hiányosságait, amelyek hatással lehettek a vizsgálatok időtartamára. Rámutatott különösen arra, hogy nagy különbségek vannak az OLAF vizsgálati gyakorlatában és a tevékenységeknek az ügyiratokban való rögzítésében. A Felügyelő Bizottság azt is megállapította, hogy az OLAF nem rendelkezik: i. hivatalos és jól meghatározott belső eljárással a vizsgálatai időtartamának nyomon követésére; ii. munka- vagy vizsgálati tervvel; illetve iii. az „operatív prioritás” meghatározására és kijelölésére vonatkozó belső szabályokkal. A Felügyelő Bizottság úgy véli, hogy ezek a hiányosságok főként annak tudhatók be, hogy az OLAF nem vezetett be konkrét és részletes rendelkezéseket a vizsgálati eljárásokra vonatkozó iránymutatásokban, amelyek a vizsgálatok „folyamatosságának és időtartamának” kérdésével foglalkoznak.
31.

A fentiek fényében az európai adatvédelmi biztos az alábbi főbb ajánlásokat fogalmazza meg: — az európai adatvédelmi biztos határozattan tanácsolja, hogy a javaslat egyértelműen határozza meg az e rendelet alkalmazásában megengedett személyesadat-kezelési tevékenységeket, ideértve a következőket: a kezelés célja(i); a személyes adatok kategóriái; az érintettek kategóriái; a feladatkörök meghatározása (adatkezelő, adatfeldolgozó, közös adatkezelők), adatmegőrzési időszakok, címzettek az európai uniós adatvédelmi rendelet hatálya alá nem tartozó szervezetek részére történő továbbítás esetén. Az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy ezeket az elemeket kifejezetten a javaslatban, vagy legalábbis a Bizottság által később elfogadásra kerülő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusban kell előírni. A javaslatnak rendelkeznie kell egy ilyen felhatalmazásról. — Az európai adatvédelmi biztos javasolja továbbá egy preambulumbekezdésben annak előírását, hogy az európai uniós adatvédelmi rendelet valamennyi rendelkezését alkalmazni kell, beleértve a nemzetközi adattovábbításra vonatkozó szabályokat is. A (6) preambulumbekezdés felhasználható az e véleményben megfogalmazott bármely más általános adatvédelmi ajánlás beillesztésére is, amely nem a lényegi rendelkezések megváltoztatására irányul. — Az európai adatvédelmi biztos határozottan tanácsolja, hogy a javaslatban szereplő minimális biztonsági intézkedések listájába – ahol szükséges, és különösen a nem minősített érzékeny adatok cseréjével kapcsolatban – vegyék fel a végponttól végpontig terjedő titkosítást. — Az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy az 5. cikk (3) bekezdését egészítsék ki azzal, hogy az információbiztonsági kockázatkezelési eljárás során figyelembe vett tényezők között a harmadik országok joghatósága alapján (például hatóságaik által) történő hozzáférésből eredő veszélyeket is figyelembe kell venni. — Az európai adatvédelmi biztos határozottan javasolja, hogy valamely preambulumbekezdésben ismertessék az integrált információbiztonsági kockázatkezelés és a biztonsági események kezelésére szolgáló integrált eljárás előnyeit, amelyek az információbiztonságot és az adatvédelmi kötelezettségek teljesítését egyaránt szolgálják az adatvédelmi incidensek bejelentése során. — Az európai adatvédelmi biztos határozottan tanácsolja, hogy a javaslat írjon elő külön kötelezettséget az információbiztonságért felelős uniós tisztviselők számára, hogy szorosan működjenek együtt az európai uniós adatvédelmi rendelet 43. cikkével összhangban kijelölt adatvédelmi tisztviselővel az olyan tevékenységek során, mint például a beépített és alapértelmezett adatvédelem alkalmazása az információbiztonsági intézkedésekre, a személyes adatokat érintő biztonsági intézkedések kiválasztása, az integrált kockázatkezelés és a biztonsági események integrált kezelése.
44.

A fentiek fényében az európai adatvédelmi biztos az alábbi ajánlásokat teszi: Az egyezmény és más eszközök közötti viszonyt illetően — be kell illeszteni a megbízatásba, hogy az Uniónak törekednie kell annak elérésére, hogy a harmadik országokkal kötendő jövőbeni megállapodások az egyezmény helyett legyenek alkalmazandók, amennyiben ezek a jövőbeni megállapodások magasabb szintű előírásokat biztosítanak az alapvető jogok védelme terén, különös tekintettel a magánélet tiszteletben tartásához és az adatvédelemhez való jogra. Az egyezmény hatályát illetően — az együttműködésre vonatkozó rendelkezéseket az egyezményben meghatározott bűncselekményekre kell korlátozni. — a megbízatásban egyértelművé kell tenni, hogy az Uniónak elleneznie kell az adatokhoz való közvetlen, határokon átnyúló hozzáférésre és a szolgáltatókkal történő közvetlen, határokon átnyúló együttműködésre irányuló rendelkezéseket. — tisztázni kell, hogy a melléklet 15. pontja szerinti irányelvek nem vonatkoznak a határokon átnyúló együttműködésre. A megfelelő biztosítékok szükségességét és az alapvető jogok tiszteletben tartását illetően — a megbízatásban egyértelművé kell tenni, hogy az Uniónak gondoskodnia kell az adatkategóriák egymástól való világos elhatárolásáról. — a megbízatásba bele kell foglalni egy annak elérését célzó irányelvet, hogy az egyezményhez csatolják a fogadó országok azon illetékes hatóságainak tételes jegyzékét – hatásköreik rövid leírásával együtt –, amelyeknek az adatokat továbbítják. Az egyezmény záró rendelkezéseit illetően — a megbízatásban jobban meg kell határozni, hogy az Uniónak törekednie kell annak elérésére, hogy egy szerződő állam az aláíráskor, a ratifikáláskor vagy a csatlakozáskor bármikor kinyilváníthatja, hogy nem fogja végrehajtani a személyes adatok másik félnek történő továbbítására irányuló kéréseket, amennyiben vannak arra utaló jelek, hogy a kérelmező államban már nem biztosított az adatvédelem alapvető szintje. — bele kell foglalni a megbízatásba, hogy az Uniónak törekednie kell egy olyan záradék bevezetésére, amely rendelkezik az egyezmény gyakorlati működésének kötelező időszakos felülvizsgálatáról. Elő kell írni, hogy erre legkésőbb a hatálybalépéstől számított öt évvel, majd rendszeres időközönként sor kerüljön, meghatározva e további felülvizsgálatok gyakoriságát. A felülvizsgálat tartalmát meg kell határozni. A felülvizsgálat során nemcsak az egyezmény végrehajtására kell összpontosítani, hanem értékelni kell a szükségességet és az arányosságot is. A felülvizsgálatot végző csoportokban kell lenniük adatvédelmi szakértőknek, beleértve a nemzeti adatvédelmi hatóságok képviselőit. — bele kell foglalni a megbízatásba, hogy az Uniónak törekednie kell annak biztosítására, hogy az egyezmény ne legyen alkalmazandó két szerződő állam között, amennyiben egyikük értesítést nyújt be arról, hogy a másik szerződő állam általi ratifikálás, elfogadás, jóváhagyás vagy csatlakozás nem eredményezi a szóban forgó egyezmény szerinti kapcsolatok létrejöttét e két szerződő állam között.
49.

A fentieket figyelembe véve az európai adatvédelmi biztos az alábbi ajánlásokat teszi: (1) nagyobb hangsúlyt kell biztosítani „az emberi jogok magas szintű védelmének és az európai értékek megőrzésének biztosítására” irányuló célkitűzésnek, összhangban az Európa Tanács jellegével és megbízatásával; (2) az 5. és a 11. tárgyalási irányelvből törölni kell az „egységes piacra vonatkozó uniós joggal és az uniós jog egyéb területeivel” szövegrész utáni „ezen belül” kifejezést, hogy jobban tükröződjön az egyrészt az általános elvek és az alapvető jogok, másrészt a másodlagos jog (az egységes piacra vonatkozó uniós jog és más jogterületek) közötti kölcsönhatás; (3) be kell illeszteni egy külön irányelvet, amely emlékeztet arra, hogy megfelelő egyensúlyt kell teremteni a közérdek és az MI-rendszerek hatálya alá tartozó személyek érdekei között, biztosítani kell a magánélethez és a személyes adatok védelméhez való jog, valamint az egyéb szóban forgó alapvető jogok teljes körű tiszteletben tartását, különös tekintettel az ártatlanság vélelméhez és a tisztességes eljáráshoz való jogra, a megfelelő ügyintézéshez való jogra és a megkülönböztetésmentesség elvére; (4) irányelvben kell meghatározni, hogy az egyezménynek bizonyos minimális eljárási biztosítékokat és jogokat kell biztosítania az MI-rendszerek használata által érintett személyek számára; (5) irányelvben kell meghatározni, hogy az egyezménynek minimumkövetelményeket kell előírnia az MI-rendszerek átláthatóságára, megmagyarázhatóságára és ellenőrizhetőségére vonatkozóan; (6) a 14. irányelvet ki kell egészíteni azzal a pontosítással, hogy az MI-rendszerek által jelentett társadalmi/csoportkockázatokat is értékelni és mérsékelni kell; (7) a tárgyalási irányelvekben pontosítani kell, hogy bizonyos, elfogadhatatlan kockázatot jelentő MI-rendszereket be kell tiltani, valamint tájékoztató jellegű listát kell készíteni az ilyen MI-rendszerekről; (8) olyan tárgyalási irányelvet kell beilleszteni, amely szerint az egyezménynek elő kell mozdítania a beépített és alapértelmezett adatvédelemre vonatkozó megközelítés bevezetését az MI-rendszerek életciklusának minden egyes szakaszában; (9) a 17. irányelv tartalmát pontosítani kell az alábbiak szerint: — nagy kockázatú mesterséges intelligencia esetében harmadik fél által végzett előzetes megfelelőségértékelést kell végezni; — jelentős változás esetén a nagy kockázatú MI-rendszereket új megfelelőségértékelési eljárásnak kell alávetni; — a tanúsítványok tárgyának és joghatásának meghatározása; — annak pontosítása, hogy a műszaki szabványok egyrészt pozitív hatást gyakorolhatnak a termékek és szolgáltatások harmonizációjára, másrészt feladatuk a jogszabályban már megállapított szabályok műszaki leírásának biztosítása; (10) be kell illeszteni egy irányelvet, amelynek értelmében az egyezménynek rendelkeznie kell arról, hogy az illetékes felügyeleti hatóságokat megfelelő vizsgálati és végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni; (11) a dokumentumot ki kell egészíteni egy tárgyalási irányelvvel, amelynek célja annak biztosítása, hogy az egyezmény megkönnyítse és ösztönözze az illetékes hatóságok közötti, határokon átnyúló együttműködést.