HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 267/12

A Régiók Bizottsága véleménye – Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2009–2010: potenciális tagjelölt országok

(2010/C 267/04)

I. POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

Általános haladás és ütemterv

1. örömmel fogadja az Európai Bizottság „Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2009–2010: potenciális tagjelölt országok” című dokumentumát, valamint az Izland tagságra irányuló kérelmével kapcsolatos közleményt;

2. örömmel fogadja a potenciális tagjelölt országok által elért haladást, amely 2009-ben Albánia és Szerbia tagfelvételi kérelméhez vezetett, valamint a kereskedelmi és azzal kapcsolatos kérdésekről szóló ideiglenes megállapodások folyamatos végrehajtását, továbbá valamennyi potenciális tagjelölt országban a stabilizációs és társulási megállapodásokat, Koszovóban pedig a reformok továbbvitelét;

3. megállapítja, hogy az EU jelentős erőfeszítéseket tett annak érdekében, hogy a potenciális tagjelölt országokat közelebb hozza az EU-hoz. A legújabb törekvések többek közt a pénzügyi válság hatásainak enyhítésére, valamint a vízumkérelmekkel kapcsolatban javasolt könnyítésekre irányultak. Mindkét esetben olyan kezdeményezésekről van szó, amelyek világossá teszik a polgárok számára az EU értékét;

4. üdvözli a montenegrói és szerbiai állampolgárokra vonatkozó vízumrendszer eltörlését, amely lehetővé tette a vízum nélküli utazást a legtöbb uniós tagállamba, és annak a reményének ad hangot, hogy Albánia és Bosznia mielőbb teljesíti a vízumkényszer eltörléséhez szükséges kritériumokat;

5. Tudomásul veszi az Európai Unió balti-tengeri stratégiáiról szóló, 2009. október 26-án elfogadott tanácsi következtetéseket, valamint az adriai- és jón-tengeri kezdeményezés tanácsának a kezdeményezésben részt vevő nyolc ország (Albánia, Bosznia-Hercegovina, Horvátország, Görögország, Olaszország, Montenegró, Szerbia és Szlovénia) külügyminiszterei által 2010. május 5-én Anconában elfogadott nyilatkozatát; (1) üdvözli, hogy a makrorégiókat célzó európai stratégia fontos eszköz az integrációs folyamat felgyorsításában, nevezetesen a regionális és helyi önkormányzatok valorizálása révén;

6. hangsúlyozza, hogy az integrációs folyamat sikere érdekében fontos tényező, hogy a lakosság nagy hányada támogassa a jövőbeli tagságot. A helyi és regionális önkormányzatok ehhez is hozzájárulhatnak, mint ahogyan az EU jogi szabályozásának és pénzügyi támogatásának „abszorpciós kapacitásához” is. Ennek érdekében az alábbiak a legfontosabbak:

— a településeket és a régiókat aktívan be kell vonni a nemzeti integrációs folyamatokba, az Európa Tanács Helyi és Regionális Önkormányzatok Európai Chartájának megfelelően;

— az IPA-t (előcsatlakozási támogatási eszköz) úgy kellene kialakítani, hogy a települések és a régiók a jelenleginél nagyobb mértékben tudják kihasználni a befektetési és kapacitásépítési programot;

— mivel a koppenhágai kritériumok stabil intézményi és pénzügyi rendszert követelnek meg, a helyi és regionális önkormányzatokat be kell vonni az integrációs folyamatba. Ez megteremti egy átlátható előkészítési és döntéshozatali rendszer feltételeit;

— az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) létrehozásáról szóló 1085/2006/EK tanácsi rendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint a támogatás célja „a) a demokratikus intézmények (…) erősítése”, valamint a „c) közigazgatási reform, ideértve egy olyan rendszer felállítását, amely lehetővé teszi a támogatás igazgatásának a kedvezményezett országba történő decentralizálását (…)”. Ennek a felhasználási területnek, valamint a potenciális tagjelölt országokban elterjedt gyakorlatnak az alapján a rendeletnek tartalmaznia kellene egy olyan kötelező mechanizmust, amelynek alapján az IPA programtervezési időszakában konzultálni kell a helyi és regionális önkormányzatok képviselőivel;

— az IPA nemzeti szintű programozásának időtartama messze meghaladja az elfogadható mértéket. Az RB azt ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy sürgősen vizsgálja felül a programozási feltételeket az eljárások egyszerűsítése érdekében;

Tájékoztatási intézkedések

7. megállapítja, hogy a helyi és regionális szint rendkívül jó helyzetben van ahhoz, hogy párbeszédet kezdeményezzen a lakossággal és felvilágosítsa őket az integrációs folyamatról, valamint az uniós jogszabályoknak való megfeleléssel járó kihívásokról;

8. hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az EU az összes kormányzati szinten ösztönözze a részvételt és az információkhoz való megfelelő hozzáférést. Az információhoz való hozzáférés különösen az új demokráciák számára jelentős, mivel ezek az országok gyakran igen védtelenek az olyan populista áramlatokkal szemben, amelyek a pluralista vitákban nem mindig kapják meg a megfelelő ellensúlyt;

9. kiemeli az uniós tájékoztatási intézkedések fontosságát, valamint hogy a potenciális tagjelölt országokban tapasztalható helyzetfelmérések konkrétak és egyértelműek legyenek, különben fennáll a félreértelmezés veszélye, ami azt eredményezheti, hogy az integrációs folyamatért felelős kormányok nehézségekkel találják szemben magukat a folyamat minden vetületének kezelése során. Ezzel szemben nyílt vitával és a polgárok megfelelő tájékoztatásával elő lehet segíteni az olyan, konfliktusokkal összefüggő, „univerzális” megoldások fellazítását, amelyek az idők során csak megszilárdították az etnikai ellentéteket;

Kapacitásépítés

10. azon a véleményen van, hogy az IPA-programot jobban ki kellene használni annak érdekében, hogy a települések és a régiók, valamint a civil társadalom a saját képességeikkel hozzá tudjanak járulni az integrációs folyamat megerősítéséhez. Az IPA ezenkívül az intézményi kapacitásépítéshez is hozzá tud járulni minden közigazgatási szinten;

11. egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a régiókon belüli együttműködés a legfontosabb az integrációs folyamat szempontjából. A helyi önkormányzatok által regionális szinten megvalósított NALAS (2) jó példát jelent az országok közötti eszmecserére;

12. megállapítja, hogy az Európai Bizottság jelentése nagyobb jelentőséget nyerne, ha szélesebb látókörű lenne, és ezáltal nagyobb figyelmet szentelne a helyi és regionális szintnek. A csatlakozást követően ugyanis a közösségi joganyag igen jelentős része ezeken a szinteken kerül végrehajtásra;

13. sajnálattal állapítja meg, hogy az Európai Bizottság a tagjelölt országokban nem végez rendszeresen a szubnacionális szintekre irányuló kapacitásértékelést;

A helyi és regionális szint és a civil társadalom

14. úgy véli, hogy a civil társadalomnak jelentős szerepe van a stabil demokrácia kiépítésében. Ezért a civil szektornak is képviseltetnie kell magát az integrációs folyamatban;

15. nagyobb elkötelezettséget javasol a társadalom rászoruló rétegeinek támogatását szolgáló jogi normák lefektetése révén. A tagjelölt országok közül sokban elmaradás tapasztalható a közegészségügyi és szociálpolitikai kérdések, valamint a nők kiszolgáltatottságával és egyenjogúságával kapcsolatos kérdések terén.

16. megállapítja, hogy az integrációs folyamat szempontjából rendkívül fontos, hogy a potenciális tagjelölt országok képesek legyenek érvényesíteni a kisebbségek jogait. Erre szolgáló gyakorlati megállapodásokat gyakran pontosan a helyi vagy a regionális szinten lehet találni;

17. egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a potenciális tagjelölt országok intézményi kapacitásait meg kell erősíteni. Ha a regionális közigazgatási főiskola megkezdi rendes működését, rendkívül fontos, hogy a regionális és helyi szintű képviselők is részt tudjanak venni a képzési programban;

Megjegyzések az egyes országokra vonatkozóan

Albánia

18. üdvözli, hogy az ellenzék, ha bizonyos korlátozásokkal is, de újra részt vesz az országgyűlés munkájában. Albániában még mindig hiányzik az integrációs folyamathoz szükséges koordináció a kormányzati szintek között;

19. megállapítja, hogy a közösségi jog által lefedett számos területen haladás tapasztalható a jogalkotás harmonizációja terén, különösen azóta, hogy Albánia hivatalosan is benyújtotta uniós csatlakozási kérelmét. Ha megkezdődnek a hivatalos tárgyalások, azokat a Lisszaboni Szerződésben előírtaknak megfelelően kell lebonyolítani, azaz a helyi és regionális szintet is meg kell vizsgálni, és be kell vonni őket a folyamatba;

20. kiemeli, hogy a településeket is be kell vonni az Albánia előtt álló folyamatba, azaz a jövőben várható tárgyalások folyamatába;

21. hangsúlyozza: igen fontos, hogy a közigazgatás jelenlegi reformja során Albániában minden szinten felhasználják a kapacitásépítést szolgáló európai bizottsági eszközöket (Twinning, TAIEX és SIGMA). Ennek alapvető jelentősége van mind a hatékony és átlátható intézmények létrehozása, mind pedig a súlyos korrupció megfékezését célzó intézkedések támogatása szempontjából;

22. fontosnak tartja, hogy Albánia felgyorsítsa a működő ingatlanpiac fejlesztésével kapcsolatos munkáját. Ez a folyamat a településeknek lehetőséget nyújt adóalapjuk hosszabb távú bővítésére is;

23. emlékeztet arra, hogy Albániában még kezdeti szakaszában van a decentralizáció. A már meghirdetett, települési szinten végrehajtandó előírásokat nem mindig ültetik át. Az előírások végrehajtása nem utolsósorban a kisebbségek érdekvédelme szempontjából fontos;

24. megállapítja továbbá, hogy az Európai Bizottság a közleményében a gazdasági és szociális jogokról szóló részt a jogalkotási tevékenység értékelésére korlátozta, pedig ki kellene térni a végrehajtásra is, és elemezni kellene, hogy az új jogszabályok átültetésének hiányosságai miként hatnak a hátrányos helyzetű csoportokra;

25. osztja az Európai Bizottság nézetét, mely szerint az adózás terén előrelépések történtek, megállapítja azonban, hogy a decentralizáció folyamatában a hatáskör- és forráselosztás terén megfigyelhető egyenlőtlenségek veszélyt jelenthetnek;

Bosznia-Hercegovina

26. megállapítja, hogy Bosznia daytoni megállapodásra épülő alkotmánya összetett közigazgatási struktúrához vezetett. Többek között a daytoni megállapodás felépítése az oka annak, hogy Bosznia-Hercegovinában hiányzik az európai jogalkotáshoz való alkalmazkodáshoz szükséges döntéshozatali befolyás. A megosztott Boszniában olyan vezetésre van szükség, amelyik képes ellentéteket áthidalni és közös megoldásokat kezdeményezni. Egy olyan vezetés, amelyiket a döntéshozatalban etnikai szempontok vezérelnek, nem szolgálja a boszniai polgárok érdekét;

27. sajnálattal látja az alkotmányos reformokról szóló butmiri megbeszélések kudarcát, és sürgeti valamennyi bosznia-hercegovinai etnikai csoport vezetőjét, hogy elfogadható megoldást találjanak, hogy az ország teljes körű szuverenitást kapjon, és folytathassa a reformokat és az európai integrációs folyamatokat;

28. megállapítja továbbá: amint a nyilvánosság számára láthatóvá válnak e széttagolt vezetés következményei, olyan nyomás nehezedik majd a döntéshozatali rendszerre, amely végül reformokhoz vezet. E folyamat elindításához az kell, hogy az EU világossá tegye, melyek a valódi politikai alternatívák: az ellentéteket kiélező kérdések folyamatos előtérbe helyezése – vagy egy olyan politika, amely elérhetővé teszi az országban a belső piac négy szabadságát;

29. következtetése szerint a vízumkérdés azt jelzi, hogy a vitát új formában és új tartalmakkal kell folytatni. A vízumkérdés egyértelművé teszi, hogy a nemzeti szintű döntéshozók cselekedni is képesek, ha úgy vélik, hogy a közvélemény ezt kívánja. Az EU-ra és különösen a Régiók Bizottságára felelősségteljes szerep hárul ezen a területen. A boszniai polgároknak a helyi szinten keresztül kell közvetíteni az integráció követelményeit és előnyeit. Ebben az összefüggésben erősíteni kell az elkötelezettséget és a kohéziót, illetve nagyobb hangsúlyt kell fektetni azokra az értékekre és elképzelésekre, amelyek összhangban vannak az ember és az emberi jogok tiszteletben tartásával;

30. egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a társadalom megszervezésének jelenlegi formája nem hatékony, és rossz hatással van a gazdasági környezetre;

31. úgy véli, hogy van lehetőség azoknak a boszniai reformerőknek a támogatására, amelyek elő akarják segíteni mind az állam megerősödését, mind pedig az erősebb települések decentralizációját. Azokból a polgárokból, akik utazni akarnak és megértették, hogy miért maradnak el a beruházások, vagy hogy a strukturális alapok felhasználása miért még mindig a jövő zenéje, idővel összeállhat a csapat, amelyik a vitát a vízumpolitika mellett más területekre is irányítja. A Régiók Bizottságának részt kellene vennie a tájékoztatási kezdeményezésekben, és támogatnia kellene az olyan választott helyi képviselőket Boszniában, akik hozzájárulhatnak a változásokhoz;

32. megállapítja, hogy a társadalom bonyolult szerveződése hozzájárult ahhoz, hogy a települések és szervezeteik viszonylag kevés információval rendelkeznek az EU-ról és az IPA-eszközökről;

33. arra következtet, hogy a nemzeti szintet számos hatáskört illetően erősíteni kell, különösen azért, mert ennek a szintnek a hatáskörébe tartozik a közös települési törvényhozás;

34. amellett száll síkra, hogy az IPA-t helyi szintű intézkedésekhez is rendelkezésre bocsássák;

Szerbia

35. üdvözli, hogy a szerb parlament jóváhagyta Vajdaság autonóm régió új statútumát, amely 2010. január 1. óta van hatályban, és erősíti a Vajdaság regionális szintű hatásköreit, valamint megállapítja, hogy Szerbia fontos előrelépéseket tett az integrációs folyamatban. Ami azonban a decentralizáció folyamatát illeti, az ország még mindig meglehetősen szétforgácsolt, és a minisztériumok hatásköreiben célszerűtlen átfedések vannak. A folyamatban lévő reformok keretében olyan regionális szint létrehozásán dolgoznak, amelynek hatásköre kiterjed a fejlesztés és növekedés kérdéseire, a gyakorlati átültetés azonban nem világos. A kapacitásépítés, melyet nemzetközi támogatással a szerb települések szövetsége (3) visz előre, az RB szerint jelentős mértékben hozzájárul a települések korszerűsítéséhez;

36. utal arra, hogy az integrációs folyamatot a társadalom valamennyi szintjén belső reformoknak kell kísérniük;

37. üdvözli, hogy a 2009 márciusában, a Szerb Köztársaság decentralizációjának céljából létrehozott Nemzeti Tanácsot (National Council for Decentralisation of the Republic of Serbia) egy szakértői csoport keretében megbízták a decentralizáció európai normákat követő, átfogó stratégiájának kidolgozásával. Ez lendületet adhat a további reformtevékenységnek;

38. üdvözli a települések intézményi fejlesztése terén elért eredményeket. Alapvetően fontosak a megbízható, így előre látható pénzügyi viszonyok. Ehhez nemcsak kapacitásépítést támogató intézkedésekre van szükség, hanem olyan erőfeszítésekre is, amelyek biztosítják, hogy a települések teljes mértékben megfeleljenek a stabil közintézményekre vonatkozó koppenhágai kritériumoknak. A közeljövő fontos kérdése a földtulajdon településeknek való visszaadása is, valamint az, hogy a települések tulajdonjogot szerezhessenek;

39. megállapítja, hogy egyes településeknek gondot okoz az alapvető szolgáltatások biztosítása, pedig Szerbiában adókompenzációs rendszer működik. A szükséges reformokhoz tartoznak többek között a települések pénzügyi autonómiájának fokozását célzó intézkedések. Ezt olyan finanszírozási elv segítségével lehetne elérni, amelynek értelmében az új hatáskörökkel járó költségeket állami eszközökből kiegyenlítik;

40. üdvözli Szerbia kezdeményezését a települések által végrehajtott környezetvédelmi intézkedések támogatására egy környezetvédelmi adóra épülő környezetvédelmi alapból. Ez jó példája az olyan intézkedéseknek, amelyek elősegíthetik az önkormányzatok alkalmazkodását az uniós előírásokhoz. Az adóbevételek egy része célokhoz kötött bevételként közvetlenül eljut a településekhez, és ott felhasználható például a környezetvédelmi hatástanulmányok elkészítéséhez szükséges kompetenciák kiépítésére;

41. megállapítja, hogy az IPA-t elsősorban a szerb központi közigazgatás reformját és a nagyobb infrastrukturális intézkedések támogatását segítő eszköznek tekintik. Ennek megfelelően sajnálja, hogy csak igen korlátozott részét szánják például a helyi szintű kapacitások továbbfejlesztését szolgáló, égetően szükséges intézkedésekre;

42. üdvözli a szerb parlament 2010. március 31-i, az 1995. júliusi srebrenicai eseményekkel kapcsolatos határozatát, amely elítélte az ott elkövetett mészárlást. E határozat elfogadása fontos lépés saját történelmük feldolgozásának folyamatában. A szerb kormány ezzel a megbékélés, a Szerbián belüli fejlődés és az Európai Unióhoz történő további közeledés pozitív jelét adta;

Koszovó (4)

43. üdvözli a koszovói stabilizációs folyamatot. A nemzetközi szervezetek, köztük számos uniós tagállam által hozott intézkedések megteremtették a stabil jogállamiság és a polgárok nagyobb biztonságának alapját; a nagyobb stabilitáshoz vezető folyamat bizonyos momentumai ugyanakkor a bosznia-hercegovinai helyzetre emlékeztetnek, és a későbbi integrációt veszélyeztető etnikai megosztottság kockázatát rejtik magukban. Mindez megnehezítheti az integrációs folyamatot ebben az országban, ahol alacsony a társadalom képzettségi szintje, és ahol gyengén fejlettek a közintézmények;

44. hangsúlyozza, hogy Koszovóban nagyon fontos a jogállamiság elveinek érvényesítése, és elismeri, hogy a különböző etnikai csoportok békés egymás mellett élésének szempontjából döntő szerep hárul a nemzetközi jelenlétre Koszovóban;

45. üdvözli a kommunális reformokkal kapcsolatos kezdeményezéseket és az országban folyó decentralizálási tevékenységet;

46. megállapítja, hogy a Koszovóban jelenleg megfigyelhető tendencia az etnikai alapú helyi önkormányzatok további kialakulásához vezet, ami miatt még inkább szükség van a helyi szintű párbeszédre. Az említett folyamat miatt a helyi összefogás támogatásában fontos szerep hárul a helyi szintű együttműködési szervekre. Az ilyen erőfeszítések keretében a közös IPA-projektek elősegíthetnék a jelenlegi ellentétek áthidalását. Koszovó jövőbeli fejlődésének fényében – és nemcsak az ország korlátozott anyagi forrásai, hanem a társadalmi szolidaritás előmozdításában játszott intézményi szerep jelentősége és az alapvető közszolgáltatások egyetemes jellege miatt is – lehetőség szerint meg kell szüntetni az etnikai alapon létrejött kettős intézményeket (iskolákat, kórházakat stb.). Ezek egyébként is a politikai kudarc és a közpénzek rossz felhasználásának jeleiként értelmezhetők, és nem utolsósorban tovább mélyítenék az etnikai különbségeket;

47. azt ajánlja, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet Koszovó képzési kapacitásának, hogy az ország előnyt kovácsolhasson demográfiai összetételéből. Nagy a veszélye annak, hogy a napjainkban a népességen belül jelentős arányt kitevő fiatalok nagy része tanulmányai befejeztével elhagyja az országot;

48. leszögezi, hogy az ország szűkös forrásainak hatékony kihasználása érdekében fontos az intézményi kapacitásbővítés. Ezzel párhuzamosan források is felszabadulnak így, amelyek például egészségügyi fejlesztésekre fordíthatók;

49. egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy átfogó képzési intézkedésekre van szükség ahhoz, hogy hatékonyabban lehessen végrehajtani a közbeszerzés terén a közelmúltban hozott előírásokat;

50. azt ajánlja, hogy az IPA-programot a kiterjedt kapacitásépítés eszközeként alkalmazzák az országban. Ennek segítségével országszerte jobban meg lehet értetni az emberekkel az integráció követelményeit és az uniós tagsággal járó előnyöket;

Montenegró

51. üdvözli azt az eltökéltséget, melyet Montenegró tanúsít az integrációs folyamatban. Ez különösen a kormány és az önkormányzatok évente többször közösen ülésező képviselői között folyó intézményesített párbeszédben ölt testet;

52. egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy Montenegróban az államigazgatás valamennyi szintjén égető szükség van jól képzett szakemberekre. Ebből kifolyólag a kormányzat célirányosan olyan koordinációs feladatokra összpontosítja forrásait, amelyekben a helyi szint is jelentősen képviselve van. Ez nemcsak a reformfolyamat sebességére van hatással, hanem az ország azon képességére is, hogy koordinálja a külföldi befektetők tevékenységeit. Mindezt az tette lehetővé, hogy az IPA-program keretében a helyi szint került a középpontba;

53. megállapítja, hogy a reformfolyamat elhúzódása ellenére a jelenleg folyó kommunális reformokat széles körű vita előzte meg a polgármesterek szerepéről és a helyi önkormányzatok önkéntes társulásáról. Ennek célja pedig az volt, hogy a települések jobban fel legyenek készülve a strukturális alapok által nyújtott támogatásra;

54. üdvözli, hogy a külső ellenőrzést fokozó, szigorúbb jogszabályokat vezettek be a helyi választásokkal kapcsolatos visszaélések, illetve általában a korrupció visszaszorítására;

55. megállapítja, hogy a helyi önkormányzatoknak csak korlátozott befolyásuk van az adók mértékének megállapítására, ami hatással van a települési önkormányzásra;

56. azt is megállapítja, hogy elfogadhatatlanul hosszú idő az a három év, amely a programtervezés és a program elindítása között eltelik, s ami így ahhoz szükséges, hogy beinduljanak az országban az első IPA által finanszírozott projektek. Még ha csökkentik is a felkészülési időszakot az IPA-támogatások elkövetkezendő évében, akkor is egyszerűsíteni kell a rendelkezéseket, hogy rövidebbé váljon a fenti időszak;

Izland

57. egyetért az Európai Bizottság arra vonatkozó javaslatával, hogy kezdődjenek meg az európai uniós csatlakozási tárgyalások Izlanddal, valamint azzal, hogy az ország kapjon előcsatlakozási pénzügyi támogatást az előcsatlakozási támogatási eszközön (IPA) keresztül.

Kelt Brüsszelben, 2010. június 9-én. a Régiók Bizottsága elnöke Mercedes BRESSO

(1) www.aii-ps.org

(2) Network of Associations of Local Authorities of South East Europe (Délkelet-európai helyi önkormányzatok szövetségeinek hálózata).

(3) A városok és közösségek állandó értekezlete.

(4) Az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1244/99. sz. határozata értelmében.