Ettől függetlenül továbbra is sok esetben elégtelen az előzetes egyeztetés vagy előrejelzés a nemzeti politikákról vagy kezdeményezésekről, különös tekintettel azokra, amelyek adott esetben a teljes régióra kihathatnak. Továbbra is túl sok egyoldalú intézkedés születik, többek között a de facto állampolgárságon alapuló beutazási feltételek megállapítása a Horvátországba, Szerbiába és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságba beutazni szándékozó migránsok esetében, vagy a határzár létrehozása Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság és Görögország határán (hasonlóan a korábban Magyarország által a szerb határon létesített kerítéshez). Függetlenül az egyes intézkedések értelmétől, ezek összehangolatlansága bizonytalansághoz és instabilitáshoz vezetett a régióban.

Emellett az érintett régióban is fokozott kapcsolatfelvételre került sor: Szlovénia november 16–17-én belügyminiszteri találkozót tartott Szerbia, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság és Görögország minisztereinek részvételével, akik egyetértettek abban, hogy javítani kell a koordinációt, ideértve a határt átlépő menekültek számára és a befogadási kapacitások kihasználtságára vonatkozó információcserét is. A regionális rendőrségi vezetők december 3–4-i szlovéniai ülésükön megbeszélést folytattak az operatív együttműködésről és a gazdasági migránsokra vonatkozó esetleges közös megközelítés kialakításáról. Horvátország nem vett részt az említett üléseken.

A menekülthullám az október 25-i ülés idején érte el csúcspontját: egy hét alatt 50 000 ember érkezett Görögországba. Ez a szám december elején jelentősen visszaesett és heti 14 000 alá csökkent, de a tendencia továbbra is egyenetlen. Hasonlóképpen, Szlovéniába októberben egyetlen napon több mint 12 600 ember érkezett, míg ez a szám november végén naponta átlagosan 2 000–3 000 volt. A számok azonban még mindig instabilak és elég magasak ahhoz, hogy továbbra is erőteljes nyomást jelentsenek a nyugat-balkáni útvonalra.

✓Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság kötelezettséget vállalt arra, hogy a befogadási helyek számát további 2 000 téliesített hellyel növeli, azonban minden esetben csak rövid távú, pár órára igénybe vehető helyekről van szó, és hiányzik az adott helyeken az esetleges hosszabb távú tartózkodás lehetővé tételére irányuló politikai szándék. A Bizottság kötelezettséget vállalt, illetve hivatalosan betervezte összesen 39 millió EUR az Előcsatlakozási Támogatási Eszközből történő rendelkezésre bocsátását a migrációhoz kapcsolódó intézkedések céljára. A Bizottság emellett a humanitárius tevékenységekhez is támogatást nyújt (2,6 millió EUR). Számos más donor, többek között a tagállamok is aktívan jelen vannak.

Időközben kevesebb beszámoló érkezik ilyen intézkedésekről, és több a határőrizeti hatóságok közötti együttműködésről és kommunikációról. Azonban az áramlatok lassításához fűződő korlátozott érdekekre is rávilágít, hogy az útvonal mentén elhelyezkedő számos országban hiányzik a politikai akarat, hogy befogadási kapacitást teremtsenek a 24 óránál hosszabb tartózkodások számára, amivel azt jelzik, hogy önmagukat csupán tranzitországnak tekintik. Ugyanakkor a nemzetközi szereplők, többek között az UNHCR is megjegyezte, hogy a menekültek és a migránsok gyakran nagyon határozottan haladnak a tervezett célországok felé, ahelyett, hogy az útvonal mentén elhelyezkedő országokban maradnának.

A vezetők találkozójának egyik kulcsfontosságú eredményeként megegyezés született arról, hogy közös megközelítésre van szükség a migrációkezelés terén. Az alább felsorolt határigazgatási kezdeményezések mindegyike igyekszik javítani a stratégiailag fontos helyszínek színvonalát, és ösztönzést nyújtani a teljes körű regisztráláshoz és ujjnyomatvételhez. Ez a görögországi uniós fogadóállomások egyik alapvető koncepciója is (ahol hamarosan a jelenlegi 46 mellett további 30 ujjnyomatszkenner áll majd rendelkezésre).

A következetes megközelítés része, hogy egyetértési megállapodás szülessen egy sor a határon végrehajtandó döntéshozatalra irányadó alapelvről. A vezetők találkozóján kiadott nyilatkozat megerősítette azt az elvet, hogy az országok – a visszaküldés tilalma és az arányosság ellenőrzésének fenntartásával – csak olyan egyének esetében tagadhatják meg a beutazást, akik nem kívánnak nemzetközi védelem iránti kérelmet benyújtani. Ehhez kapcsolódik az az elv is, miszerint a jogok feltétele a regisztrálás: a migránsok regisztrálása (jogállásuktól függetlenül) az előfeltétele annak, hogy megfelelően lehessen kezelni a migrációs áramlatokat, valamint meg lehessen határozni a migránsok jogait és kötelezettségeit. A gyakorlatban azonban ez a megközelítés egy de facto állampolgárságon alapuló beléptetési tilalmat eredményezett mindazok számára, akik nem rendelkeztek bizonyos állampolgársággal (szíriai vagy iraki). Eddig nem világos, hogy mindazok a személyek, akik számára a beléptetést megtagadták, valóban nem akartak-e benyújtani menedékjog iránti kérelmet.

A Frontex a vezetők találkozója óta naponta ad ki a nyugat-balkáni útvonalra vonatkozó helyzetjelentést, amely az országok által rendelkezésre bocsátott információkon alapul. A jelentéstétel koherensebbé tétele, valamint a fogalommeghatározások és a mutatók kidolgozása érdekében a Frontex november 12-én műszaki ülést tartott a nyugat-balkáni Kockázatelemzési Hálózat számára. Ennek eredménye a közös operatív online jelentéstételi rendszer, amelyet november 23-tól valamennyi ország részvételével kezdenek alkalmazni. A Frontex továbbra is azon dolgozott, hogy javítsa az adatok minőségét és szélesítse az általuk lefedett területeket, valamint hogy átfogóbb elemzést biztosítson: a napi jelentések mostanra már egy olyan aktuális helyzetjelentést tartalmaznak, amely nem csak a határátlépésekre, hanem a regisztrált személyekre, a kiszolgáltatott csoportokra és a leghangsúlyosabban jelenlévő nemzetiségekre is kiterjed. A Frontex emellett abban a helyzetben van, hogy értékelni tudja a tendenciákat és áttekintést nyújt – például kiszámítja, hogy november folyamán mintegy 54 000 ember adott ujjnyomatot Görögországban az Eurodac-eljárások keretében. A Görögország nyugati határánál létrehozott Frontex-misszió feladata a regisztrálás további javítása. Továbbá, az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO) elérhetővé teszi heti összefoglalóját a menekültügyi helyzetről és a legfrissebb menekültügyi tendenciákról (a menedékjog iránti kérelmek száma, a kérelmezők legfőbb származási országai, az első fokon hozott határozatok száma és típusa).

A vezetők által tett nyilatkozat is hangsúlyozza a visszatérésnek, mint a migráció hatékony kezelése egyik lényeges alkotóelemének a fontosságát. Többet kell tenni a visszatérések számának növelése érdekében. Az Unió fokozta az azoknak a tagállamoknak nyújtott támogatását, amelyek végrehajtják a visszatérési irányelv szerinti kötelezettségeiket. A Bizottság továbbra is igyekszik fejleszteni és tovább erősíteni a rendelkezésre álló eszközöket, többek között jelentős összeget irányoz elő a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alaphoz tartozó nemzeti programok keretében. Például Görögország esetében a Bizottság a görög rendőrség (és a Nemzetközi Migrációs Szervezet [IOM] mint társkedvezményezett) számára 2,5 millió EUR összegű támogatást nyújt a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapból a 2015. december 1. és 2016. május 31. közötti időszakra, amely támogatás kiterjed mind a kitoloncolás, mind pedig az önkéntes visszatérés elemére (összesen 2 080 visszatérő személy).

A visszatérés és a visszafogadás végrehajtásához a harmadik országbeli partnerek támogatására is szükség van. Az Unió és Törökország közötti visszafogadási megállapodás előrehozott alkalmazására vonatkozó megegyezés az EU-Törökország közös cselekvési terv fontos eleme. A vezetők találkozóján kiadott nyilatkozat három másik kiemelt országot azonosít. Federica Mogherini főképviselő/alelnök december 1-én megegyezett Rabbani afgán külügyminiszterrel, hogy a lehető legrövidebb időn belül magas szintű párbeszédet kell kezdeni a migrációról, amelyet magas rangú tisztviselők Kabulban tett látogatása előz majd meg. A főképviselő/alelnök november 5-én megállapodott Ali bangladesi külügyminiszterrel, hogy 2016 elején összehívják az új migrációs és mobilitási párbeszéd első ülését. November 23-án Avramopulosz biztos Pakisztánba utazott, ahol párbeszédet folytatott a bel- és külügyminiszterrel az EU-Pakisztán visszafogadási megállapodás végrehajtásáról, egyúttal Pakisztán kifejezte a visszafogadással kapcsolatos együttműködés iránti elkötelezettségét, ugyanakkor felhívta a figyelmet arra, hogy – a megállapodás gyakorlati végrehajtására tekintettel – együtt kell működni az aggályok kezelése során. Pakisztán esetében azonban továbbra is nehéz a politikai és technikai előrehaladás, amint az a közelmúltban is megmutatkozott a kitoloncolásra szánt december 2-i légi járat kapcsán, amikor Pakisztán a dokumentumok okán kialakult vita miatt jelentős számú visszatérő esetében megtagadta a visszafogadást. Időközben folytatódnak a politikai viták, és a tervek szerint a visszafogadási vegyes bizottság 2016. január 12-i, soron következő ülésén technikai megbeszélésekre is sor kerül majd a végrehajtást illető néhány pont kapcsán.

5.Határigazgatás (13–14. pont)

A vezetők találkozóját követően kiadott nyilatkozat meghatározta azokat a kulcsfontosságú pontokat az útvonal mentén, ahol további azonnali erőfeszítésekre van szükség a határokon való ellenőrzés irányítására és a rend helyreállítására, valamint az együttműködés fokozására.

A november 29-i EU–Törökország csúcstalálkozón aktiválták a közös cselekvési tervet, amely most keretet biztosít a két fél közötti szoros együttműködéshez. Ez a terv tükrözi az EU és Törökország közötti arra irányuló kölcsönös elkötelezettséget, hogy a szíriai konfliktus által kirobbant válságot a terheket megosztva, közösen kezeljék, fokozzák az együttműködést azon személyek védelmében, akiket a háború arra kényszerített, hogy Szíriából Törökországba meneküljenek, valamint megerősítsék az együttműködést azzal a céllal, hogy rendet teremtsenek a migrációs áramlások területén és gátat szabjanak az illegális migrációnak.

A Frontex jelenleg megerősíti jelenlétét a bolgár-török határon, és a közeljövőben 24, technikai berendezésekkel felszerelt határőr kiküldését tervezi.

Ami a Poszeidón közös művelet fokozását illeti a görög hatóságok arra vonatkozó döntését követően, hogy december elején a görög rendőrség 31 csoportvezetőt telepít, a Frontex 2016 januárjától további 100 fővel növelheti jelenlétét a szigeteken és az Égei-tengeren. A csoportvezetők telepítése nagyjából lezárult. Jelenleg 157, Frontex által kiküldött tisztviselő dolgozik a szárazföldön és 146 a tengeren. Ezen túlmenően Görögország 2015. december 3-án hivatalosan kérelmezte a gyorsreagálású határvédelmi csapatok telepítését, hogy azok azonnali határvédelmi támogatást nyújtsanak az égei-tengeri szigeteknél húzódó külső határokon.