40.

konkrét ajánlásokat javasol ezen kihívások leküzdésére, valamint a városfejlesztési menetrend gyakorlati alkalmazásának fejlesztésére: — a jövőbeli partnerségek összetételének kidolgozása teljes mértékben átlátható módon történjen a városok bevonásával és a megújított Lipcsei Chartában említett városi dimenziókkal összhangban. Az intézkedéseket ugyanakkor a három pillér – jobb szabályozás, jobb finanszírozás és jobb ismeretek – köré kellene csoportosítani, — a horizontális témák jelenlegi listája még mindig érvényes, és olyan kísérleti projektek keretében lehetne fejleszteni, ahol minden partnerséget egy tag képviselne, egyensúlyt teremtve az európai intézmények és a nemzeti kormányok, illetve a regionális és helyi önkormányzatok között. E téren kulcsfontosságú, hogy az Európai Bizottság releváns osztályait és a tagállamok illetékes minisztériumait szorosabban bevonják a tematikus partnerségekbe, különösen az új partnerségek kezdetekor. Ezáltal jelentősen megnőne az Európai Bizottság és a tagállamok égetően szükséges felelősségvállalása, — meg kell erősíteni a jövőbeli partnerségek különböző intézkedései közötti szinergiákat, nemcsak a silómentalitás elkerülése érdekében, hanem az intézkedések végrehajtásának koordinálása céljából is, — a politikai támogatás megerősítésére szolgálhat helyi szinten, ha a városfejlesztési menetrendbe bevont helyi önkormányzatok csúcstalálkozókon vehetnek részt, ahol követként léphetnek fel, és beleszólhatnak az Európai Bizottság és a tagállamok politikai vitáiba, — a „minőségi jogalkotás” pillérének keretében az Európai Bizottságnak kötelezettséget kellene vállalnia, hogy megfontolja a városfejlesztési partnerségek által kidolgozott javaslatokat. E tekintetben a partnerségek munkaértekezleteket szervezhetnének szakértők részvételével, akik irányelvekkel, rendeletekkel és uniós politikákkal kapcsolatos konkrét változtatásokat vetnének fel; a partnerségek eredményeit rendszeresen ismertetni kellene és meg kellene vitatni az Európai Parlamentben és a Tanácsban annak érdekében, hogy az európai jogszabályok jobban figyelembe vegyék azokat, — a 2021–2027-re szóló többéves pénzügyi keretnek és az Európai Bizottság által a jövőbeli ERFA-rendelet keretében javasolt Európai Városfejlesztési Kezdeményezésnek stabil finanszírozást kell biztosítaniuk az uniós városfejlesztési menetrendben részt vevő városok működési költségeinek fedezésére, — az Eurostatnak nagyobb mértékben részt kell vennie a partnerségek munkájában, ami előmozdíthatja nemcsak a regionális és helyi szinten, valamint a funkcionális városi területek szintjén elérhető kvalitatív adatok megvitatását, hanem a kvalitatív adatok előállítását is, — mindemellett a városfejlesztési menetrendben és a partnerségekben jobban figyelembe kell venni a Közös Kutatóközpont (JRC) és a hozzá tartozó sevillai Területi Politikák Tudásközpontja munkáját: ilyen például a „Városok Jövője” jelentés vagy az Urban Data Platform Plus, — a 2020 utáni programozási időszakot illetően és szélesebb összefüggésben a strukturális alapok mellett az Európai Bizottság egy olyan finanszírozási program kidolgozásának lehetőségét is megfontolhatná, mely a városfejlesztési partnerségek keretében felmerült javaslatok kidolgozására létrejött kísérleti projekteket támogatná, — az Európai Bizottságnak tájékoztató kampányt kellene indítania az uniós városfejlesztési menetrend eredményeinek közzététele érdekében, ideértve a partnerségek eredményeinek hatékonyabb ismertetését a „Futurium” online fórumon. Mindemellett az uniós városfejlesztési menetrend keretében kidolgozott legjobb gyakorlatok, iránymutatások, segédanyagok és ütemtervek terjesztése révén az ismeretek bővítésébe is be kellene ruháznia;