INDOKOLÁS

1.A JAVASLAT HÁTTERE

•A javaslat indokai és céljai

A Covid19-világjárvány közvetlen és közvetett hatásai tovább fokozódnak valamennyi tagállamban. A jelenlegi helyzet példa nélküli, és az adott körülmények között alkalmazandó, a helyzethez igazított rendkívüli intézkedéseket tesz szükségessé, többek között a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap által a leginkább rászoruló személyek számára nyújtott támogatás tekintetében. A válság nem csupán konkrét kockázatokat jelent a leginkább rászorulók számára, de a gazdasági nehézségeket is fokozza. A válság társadalmi-gazdasági következményei várhatóan a társadalom legsérülékenyebb rétegeit fogják a legsúlyosabban érinteni. Emellett a Covid19-világjárvány társadalmi és gazdasági következményei miatt növekszik a leginkább rászorulók száma.

Az első „koronavírus-reagálási beruházási kezdeményezés” (CRII) – egy 2020. április 1-jén hatályba lépett intézkedéscsomag – számos olyan fontos változtatást vezetett be az európai strukturális és beruházási alapokra alkalmazandó jogszabályi keretben, amelyek a jelenlegi helyzetben hatékonyabb reagálást tesznek lehetővé. „A koronavírusra való reagálást célzó, kiterjesztett beruházási kezdeményezés” (CRII+) keretében kiegészítő intézkedéseket fogadtak el. Ez a csomag a 223/2014/EU rendeletnek (a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapról szóló rendelet) a 2020. április 25-én hatályba lépett, 2020. április 23-i (EU) 2020/559 európai parlamenti és tanácsi rendelet révén történő módosításait is tartalmazta, amelyek a Covid19-világjárvány kezelése érdekében további rugalmasságot és likviditást biztosító egyedi intézkedéseket vezettek be a tagállamok számára a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap keretében.

A helyzet lassan változik, és számos régió és tagállam készül arra, hogy óvatosan enyhítse a társadalomra és a vállalkozásokra vonatkozó korlátozásokat, és újraindítsa gazdaságát. A válság közvetlen és közvetett hatásai azonban már számos ágazatban nyomot hagytak maguk után. A helyreállítás folyamata időbe fog telni, és nem zárható ki, hogy további korlátozó intézkedésekre is szükség lesz. Ebben az összefüggésben komoly a kockázata annak, hogy növekedni fog az élelmiszerhiányban és anyagi nélkülözésben élők száma, ezért a szociális jogok európai pillérével összhangban további intézkedésekre van szükség a Covid19-világjárvány társadalmi következményeinek kezelésére.

Noha a Bizottság rendkívüli intézkedéseket javasolt, amelyek a lehető legnagyobb rugalmasságot és támogatást biztosítottak a hatóságoknak, a partnerszervezeteknek és a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap végrehajtásában részt vevő egyéb szereplőknek, a tagállamok likviditási problémákkal szembesülnek, amikor válaszlépéseket kívánnak tenni a Covid19-válságra és a növekvő helyszíni szükségletekre.

Ezért annak érdekében, hogy a tagállamok hatékonyan tudjanak reagálni a Covid19-világjárványra, beleértve annak társadalmi és gazdasági következményeit is, helyénvaló további intézkedéseket elfogadni, többek között az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), az Európai Szociális Alap (ESZA) és a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap keretében rendelkezésre álló források növelésére vonatkozóan. Ebben az összefüggésben a Bizottság a Covid19-világjárványra adott válaszként a közös rendelkezésekről szóló rendelet (CPR) további módosítását (REACT-EU)javasolja annak biztosítása érdekében, hogy 2020-ra, 2021-re és 2022-re további forrásokat biztosítson ezen alapok számára.

A 2020. évi kiegészítő források a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kereten belül a gazdasági, társadalmi és területi kohéziót szolgáló globális források növeléséből származnak. A 2021. és 2022. évi kiegészítő források az [Európai Helyreállítási Eszköz]-ből származó külső címzett bevételt képeznek. Ezeket az összegeket a tagállamok között viszonylagos jólétük, valamint a jelenlegi válság által a gazdaságukra és társadalmukra gyakorolt hatások mértékének figyelembevételével osztják el. A kiegészítő források 0,35 %-át a Bizottság kezdeményezésére technikai segítségnyújtásra kell fordítani. A költségvetési rendeletben a külső címzett bevételekre vonatkozóan meghatározott szabályoktól eltérve e kiegészítő forrásoknak – amint operatív programokhoz rendelik őket – a CPR-ben és a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapról szóló rendeletben meghatározott szabályokat kell követniük, ideértve a közös rendelkezésekről szóló rendeletnek a kötelezettségvállalásokra és a kötelezettségvállalások visszavonására vonatkozó szabályait is. A tagállamok ezeket az összegeket a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzés keretében felhasználhatják a Covid19-világjárvánnyal összefüggő, válságelhárítást elősegítő műveletek támogatására azokban a régiókban, amelyek gazdaságát és munkahelyeit a válság a legsúlyosabban sújtotta, valamint gazdaságuknak az ERFA-ból vagy az ESZA-ból történő helyreállítására való felkészülésre, illetve a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap által támogatott programok előirányzatainak növelésére. A tagállamok önkéntes alapon – sajátos szükségleteiknek megfelelően – kiegészítő forrásokat biztosíthatnak a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap számára. Ennek mérlegelésekor a tagállamoknak kellően figyelembe kell venniük azt, hogy a Covid19-világjárvány óta nőtt a leginkább rászorulók száma. Ezen túlmenően a közös rendelkezésekről szóló rendelethez javasolt módosításokkal (REACT-EU) összhangban a Bizottság olyan további intézkedések bevezetését javasolja, amelyek nagyobb likviditást biztosítanak a tagállamoknak, nevezetesen egyrészt azáltal, hogy lehetővé teszik számukra, hogy jelentős előfinanszírozási kifizetésben részesüljenek abban az esetben, ha a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap forrásai növekednek, másrészt pedig azáltal, hogy mentesítik a tagállamokat a megnövelt forrásokhoz való nemzeti hozzájárulás kötelezettsége alól. Továbbá a közös rendelkezésekről szóló rendelethez javasolt módosításokhoz (REACT-EU) hasonlóan – tekintettel arra, hogy biztosítani kell, hogy ezeket a kiegészítő forrásokat gyorsan használják fel a helyszíni beruházásokhoz, és azok a reálgazdaságban is kifejtsék hatásukat – nem javasolt meghosszabbítani a támogathatóság végső időpontját, amely a kiegészítő források esetében is továbbra is 2023. december 31. marad (a kedvezményezettek szintjén felmerült kiadások tekintetében). Mindazonáltal egyértelművé kell tenni, hogy a kiegészítő forrásokhoz kapcsolódó kötelezettségvállalásokat a programok lezárásakor (azaz 2025-ben, a szükséges dokumentumok 52. cikk szerinti benyújtását követően) a követendő szabályokkal összhangban vissza kell vonni. A tervek szerint a 30. cikk (4) bekezdésével összhangban a Bizottság és a tagállamok közötti hivatalos információcseréhez használt elektronikus információcsere-rendszert is ki kell igazítani annak érdekében, hogy a tagállamok késedelem nélkül benyújthassák az operatív program módosítására irányuló kérelmeiket a 2020., 2021. és 2022. évre vonatkozó kiegészítő források elosztása érdekében.

A Covid19-világjárvány a nőkre is aránytalan társadalmi-gazdasági hatást gyakorolt. Ezért a tagállamoknak megfelelően figyelniük kell arra, hogy a műveletek szigorúan kövessék a nemek közötti egyenlőségnek a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapról szóló rendelet 5. cikke (11) bekezdésében meghatározott horizontális elvét.

Végezetül a Bizottság további rendelkezéseket is javasol, amelyek a technikai segítségnyújtás rugalmasabb igénybevételét biztosítják a tagállamok számára.

•Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

Ez a javaslat összhangban van a szakpolitikai terület jelenlegi rendelkezéseivel, különösen a Bizottság által a közös rendelkezésekről szóló rendelet tekintetében a Covid19-járványra válaszul javasolt rendelkezésekkel (REACT-EU), amelyek az ERFA-nak és az ESZA-nak a Covid19-járvány miatti kivételesen rugalmas felhasználása biztosítására irányuló bizottsági javaslat részét képezik.

•Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival