A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A BIZOTTSÁGOK 2011. ÉVI MUNKÁJÁRÓL /* COM/2012/0685 final */





A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A BIZOTTSÁGOK 2011. ÉVI MUNKÁJÁRÓL A Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU rendelet[1] (a továbbiakban: bizottsági eljárásrendről szóló rendelet) 10. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság ezúton közzéteszi a bizottságok 2011. évi munkájáról szóló éves jelentést. A jelentés áttekintést nyújt a bizottsági eljárásrendszer 2011. évi fejleményeiről és összegzi a bizottságok tevékenységét. A kísérő szolgálati munkadokumentum részletes statisztikát tartalmaz az egyes bizottságok munkájáról. 1. A bizottsági eljárásrendszer 2011. évi fejleményeinek áttekintése Az Európai Parlament és a Tanács 2011. február 16-án fogadta el a bizottsági eljárásrendről szóló rendeletet, mely 2011. március 1-jén lépett hatályba. A rendelet hatályon kívül helyezte a bizottsági eljárásrendről szóló 1999. évi határozatot[2], és a határozatban előírt eljárások helyébe mindössze két eljárás (a tanácsadó bizottsági eljárás és a vizsgálóbizottsági eljárás) lépett. 1.1. Új bizottsági eljárások A bizottsági eljárásrendről szóló rendelet 2. cikke szerint a vizsgálóbizottsági eljárás különösen a következőkre alkalmazandó: i. általános hatályú intézkedések; és ii. potenciálisan jelentős hatást kifejtő intézkedések (pl. adózás vagy uniós agrárpolitika), míg a tanácsadó bizottsági eljárást általában egyéb végrehajtási intézkedések esetében használják. 1.1.1 Vizsgálóbizottsági eljárás (a bizottsági eljárásrendről szóló rendelet 5. cikke) Amennyiben az alap-jogiaktus a vizsgálóbizottsági eljárásra utal, a bizottság minősített többséggel nyilvánít véleményt a végrehajtási jogi aktus tervezetéről: · Amennyiben a végrehajtási jogi aktus tervezetét minősített többség támogatja (kedvező vélemény), a Bizottság elfogadja azt. · Amennyiben a végrehajtási jogi aktus tervezetét minősített többséggel elvetik (kedvezőtlen vélemény), a Bizottság nem fogadhatja azt[3]. Ilyen esetekben a Bizottság: 1) teljes egészében visszavonhatja a végrehajtási jogi aktus tervezetét, amennyiben azt nem tartja szükségesnek; 2) amennyiben szükség van végrehajtási jogi aktusra, módosítja annak tervezetét és a módosított változatot (ugyanazon) bizottság elé terjeszti a kedvezőtlen vélemény nyilvánításától számított két hónapon belül; vagy, 3) amennyiben szükség van végrehajtási jogi aktusra, ugyanazt a tervezetet a fellebbviteli bizottság (lásd lent) elé terjeszti a kedvezőtlen vélemény nyilvánításától számított egy hónapon belül. · Amennyiben a végrehajtási jogi aktus tervezetével kapcsolatban nincsen azt támogató vagy ellenző minősített többség („nincs vélemény”), a Bizottság választhat, hogy elfogadja vagy visszavonja a végrehajtási jogi aktus tervezetét, vagy módosítja azt és (ugyanahhoz) a bizottsághoz fordul. Azonban vannak bizonyos esetek, amikor a Bizottság nem fogadhatja el a végrehajtási jogi aktus tervezetét[4], nevezetesen 1) amennyiben a végrehajtási jogi aktus tervezete a következő érzékeny területek valamelyikére vonatkozik: adózás, pénzügyi szolgáltatások, az emberek, állatok, illetve növények egészségének vagy biztonságának védelme, végleges többoldalú védintézkedések; vagy, 2) az alap-jogiaktus úgy rendelkezik, hogy a végrehajtási jogi aktus tervezete nem fogadható el, ha a bizottság nem nyilvánított véleményt; vagy, 3) a bizottság tagjainak egyszerű többsége ellenzi azt. Az említett három esetben a Bizottságnak ugyanazok a lehetőségei vannak, mint egy kedvezőtlen vélemény esetében. 1.1.2 Tanácsadó bizottsági eljárás (a bizottsági eljárásrendről szóló rendelet 4. cikke) A tanácsadó bizottsági eljárás szerint a bizottság a végrehajtási jogi aktus tervezetéről – szükség esetén szavazással – véleményt nyilvánít. Ha szavazásra kerül sor, a véleményt a tagok egyszerű többségével kell elfogadni. A bizottság tanácsadó bizottsági eljárás keretében nyilvánított véleménye jogilag nem kötelező érvényű, de a Bizottságnak a lehető legteljesebb mértékben figyelembe kell vennie a bizottsági vitákból levont következtetéseket és a bizottsági véleményt, mielőtt határozna a végrehajtási jogi aktus tervezetéről. 1.1.3 Azonnal alkalmazandó végrehajtási jogi aktusok (sürgősségi eljárás) A bizottsági eljárásrendről szóló rendelet szerint az alap-jogiaktus indokolt, rendkívül sürgős esetben lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy azonnal alkalmazandó végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el. Ez a „sürgősségi eljárás” nem külön bizottsági eljárás, hanem inkább a vizsgálóbizottsági eljárás vagy a tanácsadó bizottsági eljárás egyik „változata”. A „sürgősségi eljárás” keretében a Bizottság anélkül, hogy először konzultálna a bizottsággal, azonnal alkalmazandó végrehajtási jogi aktust fogadhat el, amely általában legfeljebb hat hónapig marad hatályban. A Bizottság az elfogadott jogi aktust csak annak elfogadását követően (legkésőbb 14 nappal az elfogadását követően) terjeszti a megfelelő bizottság elé, hogy kikérje annak véleményét a vonatkozó bizottsági eljárásnak (tanácsadó bizottsági eljárás vagy vizsgálóbizottsági eljárás) megfelelően. Amennyiben a vizsgálóbizottsági eljárás alkalmazandó, és a bizottság kedvezőtlen véleményt nyilvánít, a Bizottság haladéktalanul hatályon kívül helyezi az érintett végrehajtási jogi aktust. 1.2 Hivatkozások korábbi bizottsági eljárásokra A bizottsági eljárásrendről szóló határozatban szereplő rendszerből az új bizottsági eljárásrend szerinti rendszerbe való zökkenőmentes átállás biztosítása érdekében a bizottsági eljárásrendről szóló rendelet alapján a régi eljárások automatikusan hozzáigazíthatók az új eljárásokhoz (13. cikk). Következésképpen a bizottsági eljárásrendről szóló határozatban szereplő eljárások (tanácsadó bizottsági, irányítóbizottsági, szabályozási bizottsági és védintézkedési eljárás) alatt a rendeletben szereplő megfelelő eljárások értendők (2011. március 1-jétől a korábbi tanácsadó bizottsági eljárás helyébe az új tanácsadó bizottsági eljárás, a korábbi irányítóbizottsági és szabályozási bizottsági eljárás helyébe a vizsgálóbizottsági eljárás, és a korábbi védintézkedési eljárás helyébe a sürgősségi eljárás lépett). Az egyetlen kivételt az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás jelenti. Ez az eljárás továbbra is átmenetileg alkalmazandó (összhangban a bizottsági eljárásrendről szóló rendelet 5a. cikkével) az eljárást említő alap-jogiaktusokban egészen addig, amíg azokat módosítják és a Lisszaboni Szerződéshez igazítják. 2011. március 1-je óta a komitológiai bizottságok a bizottsági eljárásrendről szóló rendeletben meghatározott eljárásokat alkalmazzák: tanácsadó bizottsági eljárás (a bizottsági eljárásrendről szóló rendelet 4. cikke) és vizsgálóbizottsági eljárás (a bizottsági eljárásrendről szóló rendelet 5. cikke), valamint ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás (a bizottsági eljárásrendről szóló „korábbi” határozat 5a. cikkében meghatározottak szerint). 1.3 A fellebbviteli bizottság szerepe A vizsgálóbizottsági eljárás részeként a bizottsági eljárásrendről szóló rendeletben meghatározott ellenőrzési mechanizmus lehetővé teszi a fellebbviteli bizottság elé terjesztést. A fellebbviteli bizottság komitológiai bizottság is, vagyis a tagállamok képviselőiből áll, elnöke a Bizottság és ugyanazokat a szavazási szabályokat alkalmazza (minősített többség). Azonban más komitológiai bizottságokkal ellentétben nem állandó szerv; valójában eljárási eszköz, mely lehetőséget biztosít a tagállamoknak a magasabb képviseleti szinten történő második megvitatásra. A fellebbviteli bizottságban történő szavazás következményei: 1) kedvező vélemény esetén a Bizottság elfogadja a végrehajtási jogi aktust, 2) vélemény hiányában a Bizottság elfogadhatja a végrehajtási jogi aktust[5], 3) kedvezőtlen vélemény esetén a Bizottság nem fogadhatja el a végrehajtási jogi aktust. 1.4 A Parlament és a Tanács szerepe Mindkét jogalkotót megfelelően és folyamatosan tájékoztatni kell a bizottsági eljárásokról a komitológiai nyilvántartáson keresztül, melyet hozzáigazítottak az új eljárásokhoz. A bizottsági eljárásrendről szóló rendelet 10. cikke meghatározza azokat a dokumentumokat, amelyeket az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a bizottsági tagoknak való megküldéssel egyidejűleg kell megküldeni. A Parlamentnek és a Tanácsnak emellett ellenőrzéshez való joga van az együttdöntési eljárás keretében elfogadott jogi aktusokra épülő végrehajtási jogi aktusok tervezetét illetően. Ez azt jelenti, hogy az eljárás bármely szakaszában jelezhetik a Bizottságnak, hogy a tervezet túllépi az alap-jogiaktusban megállapított végrehajtási hatásköröket. Ebben az esetben a Bizottságnak felül kell vizsgálnia a tervezetet és tájékoztatnia kell a Parlamentet és a Tanácsot arról, hogy a végrehajtási jogi aktus tervezetét fenntartani, módosítani vagy visszavonni kívánja-e (a bizottsági eljárásrendről szóló rendelet 11. cikke). 1.5 A bizottságok új eljárásiszabályzat-mintája A bizottsági eljárásrendről szóló rendelet alapján a Bizottság eljárásiszabályzat-mintákat fogad el (9. cikk). A Bizottság 2011. július 8-án a komitológiai bizottságokra vonatkozóan új eljárásiszabályzat-mintát fogadott el[6]. Ennek alapján minden bizottság, elnökének javaslatára, tagjainak egyszerű többségével elfogadja saját eljárási szabályzatát. Amennyiben szükséges, a már működő bizottságok eljárási szabályzatukat hozzáigazítják az új eljárásiszabályzat-mintához. 2. A tevékenységek áttekintése 2.1 A bizottságok és ülések száma A komitológiai bizottságok nem tévesztendők össze más szervekkel, különösen a Bizottság által létrehozott „szakértői csoportokkal”. Az utóbbiak[7] szaktudást biztosítanak a Bizottság részére a szakpolitikák előkészítése és végrehajtása során, míg a komitológiai bizottságok az alap-jogiaktusok által ráruházott végrehajtási jogköreinek gyakorlásában segítik a Bizottságot. E jelentés kizárólag a komitológiai bizottságokkal foglalkozik. A komitológiai bizottságok számát a 2011. december 31-i állapotnak megfelelően, tevékenységi területenként határoztuk meg (lásd az I. táblázatot). Összehasonlítás céljából megadtuk az előző évre vonatkozó számadatokat (2010. december 31-i állapot) is. I. TÁBLÁZAT – A bizottságok száma összesen (2011) Szakpolitikai terület || 2010 || 2011 Mezőgazdaság és vidékfejlesztés (AGRI) || 14 || 14 Csaláselleni Hivatal (OLAF) || 1 || 1 Költségvetés (BUDG) || 2 || 2 Éghajlat-politika (CLIMA) || 4 || 4 Kommunikáció (COMM) || 1 || 1 Fejlesztés és Együttműködés – EuropeAid (DEVCO) || 6 || 6 Gazdasági és pénzügyek (ECFIN) || 1 || 1 Oktatás és kultúra (EAC) || 7 || 7 Foglalkoztatás, szociális ügyek és társadalmi befogadás (EMPL) || 4 || 4 Energiaügy (ENER) || 14 || 15 Bővítés (ELARG) || 4 || 4 Vállalkozáspolitika és ipar (ENTR) || 30 || 31 Környezetvédelem (ENV) || 32 || 30 Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat (FPI) || 4 || 4 Egészség- és fogyasztóügy (SANCO) || 22 || 24 Belügy (HOME) || 10 || 11 Humanitárius segélyek és polgári védelem (ECHO) || 2 || 2 Informatika (DIGIT) || 1 || 1 Információs társadalom és média (INFSO) || 6 || 7 Belső piac (MARKT) || 13 || 13 Jogérvényesülés (JUST) || 13 || 13 Tengerügy és halászat (MARE) || 4 || 5 Mobilitás és közlekedés (MOVE) || 29 || 29 Regionális politika (REGIO) || 1 || 1 Kutatás (RTD) || 6 || 6 Főtitkárság (SG) || 0 || 2* Statisztika (ESTAT) || 8 || 8 Adóügy és vámunió (TAXUD) || 10 || 11 Kereskedelem (TRADE) || 10 || 11 ÖSSZESEN: || 259 || 268 * Ideértve a fellebbviteli bizottságot (a bizottsági eljárásokkal kapcsolatos információkat tartalmazó komitológiai nyilvántartásban a fellebbviteli bizottság a Főtitkárság felelősségébe tartozó bizottságként van nyilvántartva; a gyakorlatban az összes érintett szolgálat irányítja). 2011-ben a komitológiai bizottságokat általában az általuk alkalmazott eljárástípus szerint tudtuk besorolni (tanácsadó bizottsági eljárás, vizsgálóbizottsági eljárás, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás – lásd a II. táblázatot). Mivel egyes bizottságok többféle eljárást alkalmaztak, azokat elkülönítették azoktól a bizottságoktól, amelyek egyetlen eljárást alkalmaznak. II. TÁBLÁZAT – A bizottságok száma eljárásonként (2011) || Eljárástípus || Tanácsadó bizottsági eljárás || Vizsgálóbizottsági eljárás || Ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás || Több eljárás alkalmazása || ÖSSZESEN: AGRI || || 11 || || 3 || 14 BUDG || 1 || 1 || || || 2 CLIMA || || || || 4 || 4 COMM || || 1 || || || 1 DEVCO || || 5 || || 1 || 6 DIGIT || || 1 || || || 1 EAC || 1 || 2 || || 4 || 7 ECFIN || 1 || || || || 1 ECHO || || 1 || || 1 || 2 ELARG || 1 || 3 || || || 4 EMPL || 1 || || 2 || 1 || 4 ENER || 1 || 8 || 1 || 5 || 14 ENTR || 7 || 4 || 5 || 15 || 31 ENV || || 5 || 4 || 21 || 30 ESTAT || || 2 || || 6 || 8 FPI || || 4 || || || 4 HOME || 1 || 4 || || 6 || 11 INFSO || || 3 || || 4 || 7 JUST || 2 || 1 || 4 || 6 || 13 MARE || || 5 || || || 5 MARKT || || 1 || 4 || 8 || 13 MOVE || 3 || 4 || 4 || 18 || 29 OLAF || || 1 || || || 1 REGIO || || || || 1 || 1 RTD || || 5 || || 1 || 6 SANCO || 1 || 10 || 1 || 12 || 24 SG || || 2 || || || 2* TAXUD || 1 || 9 || || 1 || 11 TRADE || 2 || 6 || || 3 || 11 ÖSSZESEN: || 23 || 99 || 25 || 121 || 268 * Ideértve a fellebbviteli bizottságot is. Az adatok alapján a bizottságok kb. 37 %-a (268-ból 99) kizárólag a vizsgálóbizottsági eljárást, míg a bizottságok csupán kb. 8 %-a (268-ból 23) kizárólag a tanácsadó bizottsági eljárást alkalmazta. Ugyanakkor a legtöbb bizottság (268-ból 121, vagyis 45 %) több eljárást alkalmazott. A szakpolitikai területek szerinti felosztás azt mutatja, hogy a különböző eljárástípusok alkalmazása szakpolitikai területenként váltakozik. A bizottsági szintű tevékenységet nem csupán a bizottságok száma jellemzi. A 2011-ben megtartott ülések száma és az írásbeli eljárások száma[8] tükrözi a munka intenzitását általában véve, a szakpolitikai területek szintjén és az egyes bizottságokban (III. táblázat). III. TÁBLÁZAT — Az ülések és az írásbeli eljárások száma (2011) || A bizottságok száma || Ülések || Írásbeli eljárások 2010 || 2011 || 2010 || 2011 AGRI || 14 || 148 || 142 || 1 || 3 BUDG || 2 || 4 || 4 || 0 || 0 CLIMA || 4 || 15 || 14 || 3 || 0 COMM || 1 || 2 || 1 || 3 || 4 DEVCO || 6 || 28 || 17 || 44 || 55 DIGIT || 1 || 1 || 2 || 0 || 0 EAC || 7 || 17 || 18 || 50 || 52 ECFIN || 1 || 1 || 0 || 0 || 0 ECHO || 2 || 5 || 5 || 29 || 12 ELARG || 4 || 5 || 8 || 15 || 12 EMPL || 4 || 4 || 3 || 10 || 9 ENER || 14 || 19 || 13 || 3 || 2 ENTR || 31 || 56 || 56 || 35 || 32 ENV || 30 || 48 || 41 || 18 || 16 ESTAT || 8 || 16 || 14 || 8 || 6 FPI || 4 || 5 || 4 || 2 || 3 HOME || 11 || 23 || 24 || 23 || 27 INFSO || 7 || 24 || 20 || 13 || 20 JUST || 13 || 6 || 6 || 16 || 15 MARE || 5 || 11 || 9 || 6 || 11 MARKT || 13 || 34 || 18 || 14 || 12 MOVE || 30 || 60 || 53 || 13 || 12 OLAF || 1 || 2 || 3 || 1 || 1 REGIO || 1 || 9 || 5 || 0 || 5 RTD || 6 || 60 || 61 || 174 || 201 SANCO || 24 || 131 || 146 || 278 || 314 SG || 2 || - || 6* || - || 1 TAXUD || 11 || 107 || 81 || 0 || 7 TRADE || 11 || 18 || 15 || 7 || 6 ÖSSZESEN: || 268 || 859 || 783 || 766 || 838 * Ideértve a fellebbviteli bizottság 5 ülését is. 2.2 A vélemények és végrehajtási jogi aktusok/intézkedések száma A korábbi jelentésekhez hasonlóan ez a jelentés is összesített adatokat tartalmaz a bizottságok által nyilvánított véleményekről és az azokat követően a Bizottság által elfogadott végrehajtási jogi aktusokról/intézkedésekről[9]. Ezek az adatok számszerűsítik a bizottságok konkrét „teljesítményét” (lásd a IV. táblázatot). A bizottságok 2011-ben összesen 1 868 véleményt nyilvánítottak (a 2010. évi 1 904-gyel szemben); a Bizottság összesen 1 788 végrehajtási jogi aktust/intézkedést fogadott el (a 2010. évi 1 812-vel szemben). IV. TÁBLÁZAT – A vélemények és az elfogadott végrehajtási jogi aktusok/ intézkedések száma (2011) || Vélemények || Elfogadott jogi aktusok || Az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazásával elfogadott intézkedések AGRI || 271 || 271 || 1 BUDG || 1 || 1 || 0 CLIMA || 10 || 6 || 10 COMM || 6 || 5 || 0 DEVCO || 128 || 128 || 0 DIGIT || 1 || 1 || 0 EAC || 100 || 85 || 0 ECFIN || 0 || 0 || 0 ECHO || 15 || 16 || 0 ELARG || 58 || 58 || 0 EMPL || 11 || 3 || 0 ENER || 15 || 7 || 5 ENTR || 59 || 34 || 25 ENV || 55 || 14 || 35 ESTAT || 11 || 7 || 12 FPI || 2 || 1 || 0 HOME || 33 || 15 || 1 INFSO || 41 || 40 || 1 JUST || 14 || 4 || 0 MARE || 23 || 22 || 0 MARKT || 13 || 3 || 3 MOVE || 65 || 49 || 24 OLAF || 0 || 0 || 0 REGIO || 6 || 6 || 0 RTD || 206 || 200 || 0 SANCO || 625 || 574 || 46 SG || 9* || 1 || 0 TAXUD || 84 || 69 || 0 TRADE || 6 || 5 || 0 ÖSSZESEN: || 1 868 || 1 625 || 163 * Ideértve a fellebbviteli bizottság 8 véleményét is. 2.3 A fellebbviteli bizottság ülései 2011. március 29-én a fellebbviteli bizottság az eljárási szabályzata[10] elfogadása céljából összehívta első ülését, a bizottsági eljárásrendről szóló rendelet 3. cikke (7) bekezdésének megfelelően. A fellebbviteli bizottság 2011 folyamán négy további alkalommal találkozott, és összesen nyolc végrehajtási jogi aktus tervezetét tárgyalta meg (az egészség- és fogyasztóügy területén, (SANCO)), melyeket a Bizottság terjesztett elő. Két esetben a fellebbviteli bizottság kedvező véleményt nyilvánított, öt esetben nem nyilvánított véleményt, egy esetben kedvezőtlen véleményt nyilvánított. Abban az öt esetben, amelyben a fellebbviteli bizottság nem nyilvánított véleményt, a Bizottság a végrehajtási jogi aktusok elfogadása mellett döntött. 2.4 Az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazása Amint az már az 1.2 pontban is szerepelt, a bizottsági eljárásrend 2011. évi reformja nem érintette az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárást. Ez az eljárás már nem alkalmazható az új jogszabályok esetében, azonban továbbra is előfordul számos létező alap-jogiaktusban, és továbbra is alkalmazandó azok keretében, egészen az alap-jogiaktusok módosításáig. 2011-ben az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás szerint elfogadott végrehajtási intézkedések száma 163 volt (lásd a IV. táblázatot). 2011-ben a vétójogot két esetben alkalmazták: – 2011 májusában a Tanács ellenezte az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökről szóló 98/79/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló bizottsági irányelvtervezet elfogadását. Az intézkedéstervezet ennek következtében nem került elfogadásra. A felülvizsgált intézkedést a Bizottság 2011. december 20-án fogadta el (HL L 341., 2011.12.22., 50. o.). – 2011 októberében a Tanács ellenezte a 2009/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a védelmi vonatkozású termékek jegyzéke tekintetében történő módosításáról szóló bizottsági irányelvtervezet elfogadását. Az intézkedéstervezet ennek következtében nem került elfogadásra. A felülvizsgált intézkedést a Bizottság 2012. március 22-én fogadta el (HL L 85., 2012.3.24., 3. o.). Összehasonlításként 2010-ben az Európai Parlament csak egyetlen esetben, a Tanács pedig két esetben élt vétójogával az intézkedéstervezetek tekintetében. V. TÁBLÁZAT – Az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás szerint elfogadott végrehajtási intézkedések száma (2011) || Az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással szerint intézkedések || Az Európai Parlament által az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás keretében elutasított intézkedéstervezetek || A Tanács által az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás keretében elutasított intézkedéstervezetek AGRI || 1 || 0 || 0 BUDG || 0 || 0 || 0 CLIMA || 10 || 0 || 0 COMM || 0 || 0 || 0 DEVCO || 0 || 0 || 0 DIGIT || 0 || 0 || 0 EAC || 0 || 0 || 0 ECFIN || 0 || 0 || 0 ECHO || 0 || 0 || 0 ELARG || 0 || 0 || 0 EMPL || 0 || 0 || 0 ENER || 5 || 0 || 0 ENTR || 25 || 0 || 1 ENV || 35 || 0 || 0 ESTAT || 12 || 0 || 0 FPI || 0 || 0 || 0 HOME || 1 || 0 || 0 INFSO || 1 || 0 || 0 JUST || 0 || 0 || 0 MARE || 0 || 0 || 0 MARKT || 3 || 0 || 0 MOVE || 24 || 0 || 0 OLAF || 0 || 0 || 0 REGIO || 0 || 0 || 0 RTD || 0 || 0 || 0 SANCO || 46 || 0 || 1 SG || 0 || 0 || 0 TAXUD || 0 || 0 || 0 TRADE || 0 || 0 || 0 ÖSSZESEN: || 163 || 0 || 2 3. A bizottságok tevékenységére vonatkozó részletes információk Az e jelentést kísérő munkadokumentum részletes információkat tartalmaz az egyes bizottságok 2011. évi munkájáról, a Bizottság érintett szervezeti egységei szerinti bontásban. [1] HL L 55., 2011.2.28., 13. o. [2] A legutóbb a 2006/512/EK tanácsi határozattal (HL C 255., 2006.10.21., 4. o.) módosított, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat (HL L 184., 1999.7.17., 23. o.). [3] Kivéve a bizottsági eljárásrendről szóló rendelet 7. cikkében meghatározott kivételes eseteket. [4] Lásd a 3. lábjegyzetet. [5] Végleges többoldalú védintézkedések kivételével (a bizottsági eljárásrendről szóló rendelet 6. cikkének (4) bekezdése). [6] HL C 206., 2011.7.12., 11. o. [7] További részletek: http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?Lang=HU. [8] A bizottsági szavazás rendes bizottsági ülésen történhet, vagy kellően indokolt esetben írásbeli eljárásban a bizottsági eljárásrendről szóló rendelet 3. cikkének (5) bekezdésének megfelelően. [9] Megjegyzendő, hogy adott évben eltérés mutatkozhat a vélemények száma és a végrehajtási jogi aktusok/intézkedések száma között. Ennek okait a kísérő szolgálati munkadokumentum bevezetése ismerteti. [10] HL C 183., 2011.6.24., 13. o.