Először is, a Bizottság hamarosan intézkedni fog a fent felsorolt szabványosítási prioritásokkal kapcsolatban, mint azt az Unió 2022. évi éves szabványosítási munkaprogramja is tükrözi. A Bizottság szabványosítási kérelmeket indít, kellő időben együttműködik az érintett érdekelt közösségekkel, és finanszírozással is támogatni fogja a munkát. A Bizottság felszólítja az európai szabványügyi szervezeteket, hogy kezeljék prioritásként e munka haladéktalan végrehajtását.

Az európai szabványügyi szervezetek különleges jogállása kötelességekkel is jár. A szabványoknak nem csupán technikai elemekkel kell foglalkoznia, hanem minden eddiginél nagyobb mértékben az Unió alapvető demokratikus értékeit és érdekeit, valamint ökológiai és szociális elveket is magukban kell foglalniuk. A kiberbiztonsági szabványok vagy a kritikus infrastruktúrák rezilienciája például stratégiai dimenzióval rendelkezik. Ez különösen fontos azon harmonizált szabványok esetében, amelyeket az uniós harmonizációs jogszabályok alapján fogadtak el, és amelyek hivatkozásait kihirdették az Európai Unió Hivatalos Lapjában, ezeket ugyanis a Bíróság e szabványok értelmezése céljából az uniós jog részének tekinti . Annak érdekében, hogy az európai szabványosítási rendszer e tekintetben eredményeket mutasson fel, intézkedéseket kell hozni annak biztosítására, hogy a rendszer valóban előmozdítsa az EU érdekeit és értékeit.

Különösen kritikus a helyzet az internet szabványosítása, a szabad, nyílt, hozzáférhető, inkluzív és biztonságos globális internet előmozdítása kapcsán. Az elmúlt években az internetprotokollok nemzetközi szabványosítása egyre átpolitizáltabbá vált, ami azzal a veszéllyel jár, hogy korlátozza a globális nyílt internet fejlődését, és világszerte akadályozza a digitalizálási folyamatot. A Bizottság aktívan foglalkozni fog ezzel a kérdéssel: hasonlóan gondolkodó partnereinkkel szoros együttműködésben, a G7-ek és az EU-USA Technológiai és Kereskedelmi Tanács (TTC) munkájához kapcsolódva törekedni fog az európai jelenlét megerősítésére az érintett nemzetközi fórumokon. Az újonnan létrehozott és e stratégiában bejelentett, a szabványokkal kapcsolatos uniós kiválósági központ támogatni fogja ezt a munkát. A Bizottság nyomon fogja követni a nemzetközileg elfogadott kulcsfontosságú internetes szabványok alkalmazását, és ezeket az információkat, illetve a kapcsolódó bevált gyakorlatokat elérhetővé teszi egy uniós internetes szabványok nyomon követésére szolgáló weboldalon. A Bizottság olyan lehetséges szakpolitikai intézkedéseket is javasolni fog, amelyek elősegítik az olyan kulcsfontosságú internetes szabványok bevezetését, mint az IPv6.

A környezettudatos tervezés és a fenntartható termékekre vonatkozó kezdeményezés keretében bevezetendő fenntarthatósági követelmények szükségessé teszik az európai piacra vonatkozó szabványok kidolgozását. Az EU-nak törekednie kell e szabványok globális elfogadásának előmozdítására annak érdekében, hogy biztosítsa az alapul szolgáló szakpolitikai célok szélesebb körű nemzetközi követését, és versenyelőnyt biztosítson az elsőként cselekvő iparágak számára.

A Bizottság figyelemmel kíséri továbbá az űrforgalom-irányítás nemzetközi szabványosítását és uniós megközelítést dolgoz ki e téren, tekintettel ennek közvetlen hatásaira a világűr biztonságos és fenntartható használata szempontjából, valamint az űrtechnológiák szerepére az EU technológiai szuverenitásra irányuló erőfeszítései kapcsán. A polgári, a védelmi és az űripar közötti szinergiákra vonatkozó cselekvési terv részeként a Bizottság – más kulcsfontosságú érdekeltekkel szoros együttműködésben – tervet fog előterjeszteni a meglévő polgári/védelmi hibrid szabványok alkalmazásának előmozdítására, és vezető szerepet fog vállalni az új szabványok nemzetközi szintű kidolgozásában.

A Bizottság arra ösztönzi az uniós tagállamokat, hogy támogassák a civil társadalom, a kkv-szakértők, a szakszervezetek és a fogyasztók képviselőinek részvételét a nemzetközi szabványosítási tevékenységekben. Mivel a szabványok nemcsak a termék műszaki vonatkozásait szabályozzák, hanem hatással lehetnek az emberekre, a munkavállalókra és a környezetre is, az inkluzív és több érdekelt felet bevonó megközelítés fontos szerepet játszik a szabványalkotással kapcsolatos fékek és ellensúlyok rendszerében.

Az EU társadalmi, környezetvédelmi és etikai értékeit számos hasonlóan gondolkodó globális partner is osztja. Az EU által kötött kereskedelmi megállapodásokban a kereskedelem technikai akadályairól és a helyes szabályozási gyakorlatokról szóló fejezetek már most is szerepet játszanak az uniós szabványosítási célkitűzések előmozdításában, különösen a nemzetközi szabványok kereskedelmi partnereink általi elfogadásának előmozdítása és az érintett szabványügyi testületek együttműködése révén. Ugyanakkor a kereskedelmi megállapodásokat és partnerségeket fokozottabb stratégiai megközelítésben is mozgósítani lehetne annak érdekében, hogy a főbb partnereinkkel közös érdekeket támogassák a nemzetközi szabványalkotás keretében. Az EU nemzetközi partnerekkel folytatott szabványosítási együttműködésének jó példái az Egyesült Államokkal a Kereskedelmi és Technológiai Tanács (TTC) keretében folytatott fokozottabb együttműködésről folyó megbeszélések, illetve a Japánnal, a Koreai Köztársasággal és Szingapúrral tervezett digitális partnerségek keretében a szabványokról folytatandó jövőbeli megbeszélések.

A Bizottság folytatni fogja a párbeszédet más országokkal, például Kínával, és fel fogja térképezni az együttműködés lehetséges területeit, például az európai zöld megállapodás támogatása érdekében. Az Unió szomszédos országokkal és más fontos partnerrégiókkal – például Afrikával vagy Latin-Amerikával és a Karib-térséggel – fennálló gazdasági kapcsolatainak megerősítése érdekében elő kell mozdítani és meg kell könnyíteni az európai és nemzetközi szabványok ezen országok általi elfogadását, valamint részvételüket a szabványok meghatározásában. E célból a Bizottság kezdeményezéseket fog kidolgozni, többek között az európai szabványügyi szervezetek és a harmadik országokban működő szabványügyi testületek között meglévő partnerségekre és együttműködési projektekre építve. Emellett a Global Gateway stratégia révén infrastrukturális finanszírozási tevékenységein keresztül is előmozdítja ezen szabványokat. A nemzetközi kutatási és innovációs együttműködés hasonlóan fontos szerepet játszik az EU mint globális szabványalkotó vezető szerepének előmozdításában.

A Bizottság: ·az uniós tagállamokkal és a nemzeti szabványügyi testületekkel mechanizmust hoz létre a nemzetközi szabványosítás európai megközelítésének nyomon követésére, megosztására, koordinálására és megerősítésére (ISO, IEC, ITU és más releváns nemzetközi fórumok keretében), amelyet a szabványokkal kapcsolatos uniós kiválósági központ támogat; ·előmozdítja a szabad, nyílt, hozzáférhető és biztonságos globális internetre vonatkozó nemzetközi szabványok kidolgozását és bevezetését, valamint létrehoz egy uniós internetszabvány-ellenőrző weboldalt; ·figyelemmel kíséri az uniós kereskedelmi megállapodásokban szereplő szabványosítási kötelezettségvállalások tényleges végrehajtását, és felhasználja az ilyen kereskedelmi megállapodásokat, valamint a szabályozási párbeszédeket és a digitális partnerségeket arra, hogy stratégiai területeken együttműködjön a hasonlóan gondolkodó partnerekkel a szabványosítás terén, és koordinálja a nemzetközi szabványügyi testületekben képviselt álláspontokat; ·a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz (Globális Európa) és a Horizont Európa révén előmozdítja a szabványosítással és az uniós szabványokkal kapcsolatos nemzetközi együttműködést, többek között az érdekelt felek (kkv-k, civil társadalom, tudományos szakemberek) nemzetközi szabványosításban való részvételének támogatása céljából; ·a fejlesztési együttműködési politika és a Global Gateway részeként egyes kiválasztott afrikai országokban megvalósuló szabványosítási projekteket finanszíroz. Az EU előmozdítja a kulcsfontosságú európai szabványokat a csatlakozási kilátásokkal rendelkező/az EU belső piacával szorosabb integrációban lévő partnerországokban, kezdve az EU szomszédságával.

V.Az időszerű szabványokat előmozdító élvonalbeli innováció

Az EU vezető szerepe a szabványosítás terén ipari ökoszisztémáinak innovációs képességétől függ. Az uniós kutatási, fejlesztési és innovációs (K+F+I) projektek lehetővé teszik, hogy az új technológiák érettebb szakaszba lépjenek, ami kedvez nagyobb léptékben való alkalmazhatóságuknak, és előmozdítja piaci elterjedésüket. Ezért Európa K+I bázisát – többek között a Horizont Európa és elődprogramjai révén – jobban ki kell használni az új szabványokkal kapcsolatos releváns kutatások azonosítása és átadása céljából.

Az EU által finanszírozott szabványosítási célú előkészítő kutatások kiaknázatlan lehetőségeket rejtenek magukban a szabványosítási igények támogatása tekintetében. A szabványosítási célú előkészítő kutatások megfelelő erőforrás-elosztása segíthet annak biztosításában, hogy Európa vezető szerepet töltsön be a nemzetközi szabványosítási folyamatokban. A Bizottság éves szabványosítási előrejelzése, amely a (több) tudományos eredmény szabványokba való átültetését célzó PSIS-kezdeményezés keretében a CEN-nel és a CENELEC-kel együttműködésben valósul meg, fontos gyakorlat a jövőbeli szabványosítási lehetőségek korai felismerése és a kutatói, innovátori és szabványalkotói közösségek közötti kulcsfontosságú kapcsolódások kiépítésére.

Fontos szerep jut a Horizont Európának és az Euratom kutatási és képzési programjának, többek között közvetlen cselekvéseik és partnerségeik (mint a közös vállalkozások és a Digitális Európa program), valamint az EKT közös ipari technológiai ütemtervei révén, amelyek előrevetítik a szabványosítási igényeket, és összekapcsolják a stratégiai prioritásokat a szabványosítási célú megelőző kutatással. Ezért az uniós finanszírozású K+F+I projektek értékelési és felülvizsgálati folyamata már figyelembe veszi a szabványosítási igényeket, például a fő teljesítménymutatók és a jelentéstételi kötelezettségek részeként.

A Bizottság értékelni fogja, hogy miként lehetne jobban támogatni az uniós finanszírozású K+F+I projektekben részt vevő kutatókat és innovátorokat a kapcsolódó szabványosítási tevékenységekben való részvételben. Elindítja a „szabványosítási ösztönző” elnevezésű platformot, amely segítséget nyújt azoknak a kedvezményezetteknek, akiknek a Horizont 2020 és a Horizont Európa keretében végzett kutatási eredményei valószínűleg egy szabvány felülvizsgálatához vagy létrehozásához vezetnek, hogy felmérjék eredményeik szabványosítási jelentőségét. A kutatói és innovációs közösségnek a szabványok kidolgozásába történő korai bevonása szintén lehetőséget kínál a szabványosítással kapcsolatos szakértelem és készségek fejlesztésére. Napjainkban a kutatók, a spin-off vállalkozások és az induló vállalkozások gyakran nem tekintik prioritásnak a szabványosítást: nem mindig ismerik a szabványosítás előnyeit, nem rendelkeznek a szükséges forrásokkal, vagy úgy vélik, hogy a szabványosítási tevékenységekre fordított idő nem elég kifizetődő. A szabványosítási tevékenységek megkönnyítésére és a kutatók és innovátorok stratégiai tudatosságának növelésére irányuló következetes megközelítést fogja előmozdítani a kutatók szabványosításra vonatkozó európai gyakorlati kódexe.

A K+F+I mellett a szabványok sikeres bevezetése közvetlenül függ attól, hogy milyen gyorsan lehet vezető piacokat létrehozni az Unióban. Az olyan technológiák korai bevezetéséhez szükséges kritikus tömeg kiépítése, mint a hálózatba kapcsolt autók, az intelligens gyárak, a digitális egészségügyi rendszerek, európai szintű lendületet ad, ami alátámasztja az EU vezető szerepét ezeken a területeken. Ebben az összefüggésben az olyan kiépítési programok, mint az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) és a Digitális Európa program (DEP) kritikus fontosságúak a globális szabványokon alapuló európai ipari kapacitásépítés szempontjából, és szerepüket a jövőben meg kell erősíteni.

A jövő szabványainak át kell térniük a szövegesről a géppel olvasható formátumokra, amelyek felhasználóbarátabbak, különösen a kkv-k számára. A Bizottság támogatni fogja ezt az átállást. Emellett fel fogja kérni az európai szabványügyi szervezeteket, hogy tevékenységeikbe építsenek be nyílt forráskódú megoldásokat is, amelyek gyors interoperabilitási megoldásokat biztosíthatnak a kkv-k számára a technológiai megoldások elterjedéséhez.

A Bizottság: ·elindítja a „Szabványosítási ösztönzőt” a kutatók támogatása érdekében a Horizont 2020 és a Horizont Európa keretében elért eredményeik szabványosítási jelentőségének felmérése céljából; ·2022 közepéig kidolgozza a kutatók szabványosításra vonatkozó gyakorlati kódexét a szabványosítás és a kutatás/innováció közötti kapcsolat megerősítése érdekében az Európai Kutatási Térségen (EKT) keresztül.

VI.A szabványosítási szakértelem biztosítása a jövőben – az oktatás és képzés iránti igény

A szabványok használata egyre nő, a szabványosítás jelentősége a versenyképesség és a közjó szempontjából vitathatatlan, de a szabványosítással kapcsolatos általános ismeretek és tudás viszonylag csekély. Nem létezik sem formális oktatás, sem szakképzés a szabványosítással kapcsolatban. Számos uniós vállalkozás – nagyok és kicsik egyaránt – nem rendelkezik a szabványosításra vonatkozó strukturált és stratégiai megközelítéssel, amely figyelembe venné a szabványosítás jelentőségét a különböző gazdasági műveletek szempontjából, függetlenül attól, hogy jogszabályi megfelelésről, piacra jutásról vagy általános üzleti stratégiáról van-e szó.

Ez aggasztó, és tükröződik abban is, hogy a szabványosítás-fejlesztési munkához általában nehéz technikai szakértőket találni. Az európai szabványosítási rendszer sikere az iparból, a közigazgatásból, a civil társadalomból, a kutatásból és a tudományos körökből érkező számos szakértőn múlik, akik a szabványfejlesztés valamennyi kritikus területén elvégzik a munkát. Az európai szabványosítási rendszer eddigi sikere nagyrészt a vállalatok, egyetemek, kutatóintézetek és közigazgatási szervek beruházásainak köszönhető. Európának azonban a legjobb szabványosítási szakértőkre van szüksége ahhoz, hogy sikeresen megvalósítsa globális törekvéseit, és támogassa a digitális, zöld és reziliens egységes piacot.