[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 30.7.2009

COM(2009) 398 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE

a költségvetési hatóságnak az általános költségvetés által fedezett garanciákról A 2008. december 31-i állapot {SEC(2009) 1063}

TARTALOMJEGYZÉK

1. a legutóbbi, 2008. június 30-i jelentés óta történt események 3

2. A költségvetés által fedezett kockázatok adatai 4

2.1. A kockázat fogalma 4

2.2. Tagállamokkal kapcsolatos kockázatok 5

2.3. Harmadik országokkal kapcsolatos kockázatok 7

2.4. A költségvetés által viselt teljes kockázat 8

2.5. A kockázat alakulása 8

3. Fizetési késedelem, a költségvetési garanciák aktiválása és hátralékok 10

3.1. Kifizetések készpénzforrásokból 10

3.2. Kifizetések a költségvetésből 10

3.3. A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap aktiválása 10

4. A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap 10

4.1. Behajtott összegek 10

4.2. Eszközök 11

4.3. Célösszeg 11

5. A kockázatok értékelése: a legnagyobb kitettséget jelentő harmadik országok gazdasági és pénzügyi helyzete 11

5.1. Célkitűzések 11

5.2. Kockázatelemzési módszerek 11

BEVEZETÉS ÉS A FEDEZETT MűVELETEK FAJTÁI

Ez a jelentés a költségvetési rendelet 130. cikke alapján készült, amely szerint a Bizottságnak évente kétszer jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a költségvetési garanciákról és a vonatkozó kockázatokról [1]. A jelentést bizottsági szolgálati munkadokumentum (SWD)[2] egészíti ki, amelyben egy sor részletes táblázat és a jelentéshez fűzött magyarázó megjegyzés található.

Az Európai Unió költségvetése (a továbbiakban: a költségvetés) által fedezett kockázatok különféle hitelnyújtási és garanciális műveletekből származnak, amelyek két kategóriába sorolhatók be:

- az Európai Közösség által harmadik országoknak makrogazdasági célkitűzésekre nyújtott hitelek, azaz a makroszintű pénzügyi támogatás (a továbbiakban: MFA)[3], továbbá a Bretton Woods-i intézményekkel közösen nyújtott fizetésimérleg-hitelek (a továbbiakban: BoP), amelyek a gazdasági és monetáris unión kívüli tagállamok átmeneti nehézségeit enyhítik; valamint

- mikrogazdasági célkitűzésekre irányuló hitelek (az Euratom-hitelek és legfőként az Európai Beruházási Bank (EBB) külső hitelnyújtási tevékenysége)[4]. E műveletekre 1994 óta nyújt fedezetet a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap (a továbbiakban: az alap)[5], amelyet – más célok mellett – a harmadik országokban végzett hitelezési műveletekre nyújtott költségvetési garanciák aktiválásából eredő költségvetési hatás korlátozása céljából hoztak létre (ha a harmadik ország tagállammá válik, a kockázatot közvetlenül a költségvetés viseli). Amennyiben az alap forrásai nem elegendőek, a költségvetésből egészítik ki őket.

Az alapot létrehozó, 1994-ben elfogadott tanácsi rendeletet (a továbbiakban: a garanciaalap-rendelet)[6] először 1999-ben módosították. A tanácsi rendelet második, 2004-es módosítását követően az alap által nyújtott fedezetet visszavonják, ha a harmadik ország tagállammá válik. A tanácsi rendelet 2007-es módosítása[7] új feltöltési mechanizmust állapított meg. A költségvetés a tagállamoknak nyújtott közösségi hitelekre vagy garantált hitelekre közvetlen fedezetet nyújt.

A LEGUTÓBBI, 2008. JÚNIUS 30-I JELENTÉS ÓTA TÖRTÉNT ESEMÉNYEK

2008 második felében nem történt folyósítás a makropénzügyi támogatás keretében.

2008 októberében egy új, 22 millió USD összegű Euratom-hitel folyósítására került sor.

A Magyarországnak nyújtott fizetésimérleg-hitel 2 000 millió EUR összegű első részletét 2008 decemberében folyósították (lásd a 3.5. szakaszt).

Ami az EBB finanszírozási műveleteit illeti, az EBB a 2007–2013-ra vonatkozó általános mandátum (a 2006/1016/EK tanácsi határozat) keretében összesen 5 943 millió EUR összegű hitelre vállalt kötelezettséget. A folyósított összegek nagyságát nézve 2008 második felében 2 052 millió EUR-t folyósítottak, amelyből 643 millió EUR származott a 2007–2013-ra vonatkozó új általános mandátumból.

Meg kell említeni, hogy a Parlament fellépését követően a Bíróság 2008. november 6-án megsemmisítette a 2006/1016/EK tanácsi határozatot, azzal az indokkal, hogy azt kettős jogalappal kellett volna elfogadni. A Bíróság a határozat megsemmisítése mellett úgy rendelkezett, hogy annak „joghatásait fenntartja az Európai Beruházási Bank finanszírozási tevékenységei tekintetében, amelyeket addig végez, amíg az új határozat - a jelen ítélet kihirdetésétől számított tizenkét hónapon belül a megfelelő jogalapra, úgymint együttesen az EK 179. cikkre és az EK 181a. cikkre alapítva - hatályba lép” . A Bizottság 2009. január 14-én a megsemmisített határozat helyettesítéséről szóló javaslatot fogadott el (COM (910) 2008) az Európai Parlament és a Tanács részére.

A KÖLTSÉGVETÉS ÁLTAL FEDEZETT KOCKÁZATOK ADATAI

A kockázat fogalma

A költségvetés által viselt kockázatok a kitettség értékelésén alapulnak és a garantált műveletek tekintetében kint levő tőke és kamat összegéből erednek.

A vissza nem fizetett műveletekre harmadik országokkal kapcsolatban az alap nyújt fedezetet (2008. december 31-én a teljes garantált kint levő összeg 68%-a), tagállamok érintettsége esetén közvetlenül a költségvetés (a tagállambeli projektekre vagy azok érdekében folyósított hitelek adják a teljes garantált kint levő összeg maradék 32%-át). A tagállamokhoz kapcsolódó garantált hitelek nagy aránya az Unió legutóbbi bővítéseinek[8] és a közösségi középtávú pénzügyi támogatási mechanizmusnak az euroövezeten kívüli tagállamok számára történő aktiválásának a következménye.

E jelentés alkalmazásában a költségvetés által (közvetlenül vagy az alapon keresztül közvetve) viselt kockázat értékelésére két módszer használható:

- Az érintett műveletek tekintetében egy adott napon kint levő teljes tőke kiszámítása, beleértve a felhalmozott kamatot is. Ez a módszer megadja a költségvetés által egy adott napon viselt kockázat szintjét.

- A „költségvetés által viselt éves kockázat”-ként meghatározott költségvetési megközelítés alapja annak a maximális összegnek a kiszámítása, amelyet a Közösségnek egy adott pénzügyi évben ki kellene fizetnie, ha valamennyi garantált hitel visszafizetése elmaradna[9].

1. táblázat: Teljes kint levő, fedezett összegek 2008. december 31-én, millió EUR |

Kint levő tőke | Felhalmozott kamat | Összesen | % |

Tagállamok* |

MFA | 140 | 2 | 142 | 1% |

Euratom | 433 | 8 | 440 | 2% |

BoP | 2 000 | 4 | 2 004 | 10% |

EBB | 3 921 | 36 | 3 957 | 19% |

Tagállamok összesen | 6 494 | 50 | 6 544 | 32% |

Harmadik országok |

MFA | 514 | 1 | 515 | 2% |

Euratom | 53 | 7 | 60 | <1% |

EBB | 13 480 | 129 | 13 609 | 66% |

Harmadik országok összesen | 14 047 | 137 | 14 184 | 68% |

Összesen | 20 541 | 187 | 20 728 | 100% |

* E kockázatot közvetlenül a költségvetés fedezi és bele kell érteni a Bulgáriával és Romániával kapcsolatos kockázatot is, mivel ezek az országok 2007. január 1-jétől az EU tagállamai. |

A bizottsági szolgálati munkadokumentum A1., A2., A3. és A4. táblázata további részletekkel szolgál ezekről a kint levő összegekről, különösen a hitelek felső határáról, a folyósított összegekről és a garanciarátákról.

A költségvetés által fedezett tőke és kamat teljes kint levő összege 3 627 millió EUR-val növekedett a 2008. június 30-i állapothoz képest, jelenleg 20 728 millió EUR (lásd a 3.5. szakaszt).

Tagállamokkal kapcsolatos kockázatok

A tagállamokkal kapcsolatos jelenlegi kockázatok a csatlakozás előtt folyósított hitelekből és a fizetésimérleg-támogatás 2008. végi aktiválásából származnak.

2009-ben az alap a tagállamokkal kapcsolatban 802 millió EUR maximális kockázatot visel. A 2. táblázatból látható, hogy a kint levő összeg nagyságát tekintve Románia és a Cseh Köztársaság az első, illetve második helyen áll a tagállamok között.

2. táblázat: A tagállamok rangsora a költségvetés által 2009-ben viselt maximális kockázatban való részesedés alapján (millió EUR) |

Rangsor | Ország | 2009 | % |

1 | Románia | 264,5 | 33,0% |

2 | Cseh Köztársaság | 144,3 | 18,0% |

3 | Bulgária | 96,1 | 12,0% |

4 | Magyarország | 93,7 | 11,7% |

5 | Lengyelország | 85,8 | 10,7% |

6 | Szlovák Köztársaság | 66,2 | 8,3% |

7 | Szlovénia | 26,2 | 3,3% |

8 | Ciprus | 9,5 | 1,2% |

9 | Lettország | 7,3 | 0,9% |

10 | Litvánia | 6,4 | 0,8% |

11 | Észtország | 1,0 | 0,1% |

12 | Málta | 0,7 | 0,1% |

Összesen | 801,8 | 100,0% |

A tagállamokkal kapcsolatos kockázatok az utolsó két bővítés előtt nyújtott valamennyi hitelre vonatkoznak, az utolsó hitel lejárata 2038.

Harmadik országokkal kapcsolatos kockázatok

2009-ben az alap harmadik országokkal kapcsolatban 1 494 millió EUR maximális kockázatot visel. A teljes kint levő összeg szerinti rangsor első tíz helyezettje az alábbi táblázatban található. A 2009-ben viselt kockázat 79%-át ezzel a tíz országgal kapcsolatban viselte az alap. A bizottsági szolgálati munkadokumentum elemzi és értékeli ezeknek az országoknak – valamint Montenegrónak, Grúziának és Ukrajnának – a gazdasági helyzetét.

3. táblázat: A 10 legfontosabb harmadik ország rangsora a költségvetés által 2009-ben viselt maximális kockázatban való részesedés alapján (millió EUR) |

Rangsor | Ország | 2009 | Az összes maximális kockázatban való részesedés |

1 | Törökország | 293,4 | 19,6% |

2 | Egyiptom | 208,7 | 14,0% |

3 | Marokkó | 137,1 | 9,2% |

4 | Tunézia | 131,2 | 8,8% |

5 | Dél-Afrika | 115,2 | 7,7% |

6 | Brazília | 80,8 | 5,4% |

7 | Libanon | 70,6 | 4,7% |

8 | Szerbia | 57,0 | 3,8% |

9 | Jordánia | 45,8 | 3,1% |

10 | Szíria | 35,6 | 2,4% |

A 10 ország összesen | 1 175,3 | 78,7% |

Az alap 57 ország garantált hiteleire nyújt fedezetet, 2038-ig terjedő futamidővel. Az egyes országokra vonatkozó részletek a bizottsági szolgálati munkadokumentum A2. táblázatában találhatók.

A költségvetés által viselt teljes kockázat

A költségvetés 2009-ben összesen 2 296 millió EUR-ra nyújt fedezetet, amely az ebben az időszakban esedékessé váló összegekből tevődik össze, és amelynek 35%-a a tagállamok hiteleiből származik (lásd az SWD A2. táblázatát).

A kockázat alakulása

- Fizetési mérleget segítő mechanizmus

A tagállamokkal szembeni kockázatok teljes mértéke a közösségi középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus (fizetésimérleg-támogatás, BoP) aktiválásával 2008-ban növekedett. Ez a pénzügyi mechanizmus olyan tagállamok támogatását teszi lehetővé, amelyek még nem vezették be az eurót és fizetési mérlegük komoly egyensúlyhiánnyal küzd vagy komoly zavarba kerülhet.

2008. december 2-án a fizetési mérleget segítő mechanizmus keretében a nem euroövezeti tagállamok számára rendelkezésre álló hitelösszeg felső határát 12 milliárd EUR-ról 25 milliárd EUR-ra emelték[10].

2008 második felében megállapodás született az első, Magyarországnak nyújtandó, 6 500 millió EUR összegű hitelről[11]. 2008 decemberében került sor egy 2 000 millió EUR összegű részlet folyósítására, majd 2009 márciusában fizettek ki egy 2 000 millió EUR összegű újabb részletet. 2009-re tervezik két további, összesen 2 500 millió EUR összegű részlet folyósítását.

2009 elején nyújtottak másodszor hitelt, Lettországnak, amelynek összege legfeljebb 3 100 millió EUR[12]. A hitelt 2009-ben több részletben folyósítják.

2009. május 18-án az euroövezeten kívüli tagállamok számára nyújtható hitel felső határát 25 milliárd EUR-ról 50 milliárd EUR-ra emelték[13].

- Makroszintű pénzügyi támogatás keretében nyújtott kölcsönök

A harmadik országoknak nyújtott MFA-hitelekről a Tanács egyedi határozatokat hoz. A Tanács 2007. december 10-i 2007/860/EK határozata értelmében Libanonnak nyújtandó MFA 50 millió EUR hitelből és 30 millió EUR vissza nem térítendő támogatásból tevődik össze. A hitelt 2009-ben két egyenlő részletben fogják folyósítani.

- Euratom-kölcsönök

A tagállamoknak, illetve bizonyos arra jogosult nem tagállamoknak (Orosz Föderáció, Örményország, Ukrajna) nyújtható Euratom-hitelek felső határa 4 milliárd EUR, amelynek mintegy 85%-át már fel is használták. A fennmaradó mozgástér mintegy 600 millió EUR. A hatályos 2004-es (83 millió USD-nak megfelelő, EUR-ban teljesítendő hitelről szóló) Energoatom hitelmegállapodás keretében 2008. október 10-én új, 22 millió EUR összegű részletet folyósítottak Ukrajnának.

- EBB-kölcsönök

Az EBB előző általános mandátuma 2007. július 31-én lejárt. A nevezett időpontban a teljes keret összesen mintegy 98%-ára kötöttek szerződéseket (20 060 millió EUR – lásd az SWD A5. táblázatát). 2008. december 31-én az említett mandátum értelmében összesen 5 307 millió EUR folyósítható összeg maradt, amelyet e mandátum lejártától számított 10 éven belül folyósítani kell, mivel a Közösség garanciája ennek az időszaknak a végén lejár[14].

A költségvetés kockázatát befolyásoló legfontosabb jövőbeni tényező az EBB-nek a 2007–2013-as időszakra vonatkozó általános mandátum alapján nyújtott közösségi garancia lesz. A közösségi garancia a 27 800 millió eurós maximális keretből legfeljebb az EBB finanszírozási műveleteinek keretében folyósított hitelek és nyújtott garanciák összegének 65%-át fedezheti, levonva ebből a visszatérített összegeket és hozzáadva minden kapcsolódó tételt[15]. E mandátum keretében 2008. december 31-én 5 943 millió EUR összegre kötöttek szerződést, amelyből a mai napig még 5 053 millió EUR vár folyósításra (lásd az SWD A6. táblázatát).

FIZETÉSI KÉSEDELEM, A KÖLTSÉGVETÉSI GARANCIÁK AKTIVÁLÁSA ÉS HÁTRALÉKOK

Kifizetések készpénzforrásokból

A Bizottság azért nyúl készpénzes forrásaihoz, hogy az adós fizetési késedelme esetén elkerülje a hitel-visszafizetés késedelmeit és az ebből eredő költségeket[16].

Kifizetések a költségvetésből

A 01 04 01 „Hitelfolyósítási műveletekhez nyújtott európai közösségi garanciák” elnevezésű költségvetési jogcímcsoportból nem használtak fel előirányzatokat, mivel 2008 második felében nem fordult elő fizetési késedelem.

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap aktiválása

Amennyiben a Közösség által nyújtott vagy garantált hitel kedvezményezettje (harmadik ország) fizetési késedelembe esik, az esedékes összeg kifizetésére az alapból kerül sor, a fizetés esedékességétől számított három hónapon belül[17].

2008 második felében az alapot nem aktiválták.

A KÜLSő FELLÉPÉSEKRE VONATKOZÓ GARANCIAALAP

Behajtott összegek

2008. december 12-én sor került az Argentin Köztársaságra kiszabott 1 448 433,44 USD büntetőkamat behajtására.

2008. december 31-én nem volt az alap által behajtandó tartozás.

Eszközök

2008. december 31-én az alap nettó eszközállománya 1 182 717 413 EUR összeget tett ki[18].

Célösszeg

Az alapnak minden egyes művelet esetében el kell érnie a teljes kint levő tőkekötelezettségek és a felhalmozott kamatok 9%-ában meghatározott szintet (célösszeg). Az alap forrásai (1 182 717 413 EUR) és a garanciaalap-rendelet szerinti kint levő tőkekötelezettségek[19] (14 183 712 379 EUR) közötti arány 2008. június 30. és 2008. december 31. között kis mértékben növekedett, 8,29%-ról 8,34%-ra.

2008 végén az alap forrásai alacsonyabbak voltak a célösszegnél. A Tanács által 2007. január 30-án elfogadott új feltöltési szabályoknak[20] megfelelően a 93 100 000 EUR összegű feltöltést beillesztették a 2010. évi előzetes költségvetési tervezetbe. Ezt az összeget 2010 januárjában fogják átcsoportosítani a költségvetésből az alapba.

A KOCKÁZATOK ÉRTÉKELÉSE: A LEGNAGYOBB KITETTSÉGET JELENTő HARMADIK ORSZÁGOK GAZDASÁGI ÉS PÉNZÜGYI HELYZETE

Célkitűzések

A jelentés előző szakaszai mennyiségi szempontból tekintik át a költségvetés által viselt kockázatokat. Emellett azonban minőségileg is értékelni kell a – művelet típusától és a hitelfelvevők minősítésétől (lásd a fenti 3.3. szakaszt) függő – kockázatokat.

Kockázatelemzési módszerek

Az ebben a jelentésben levő kockázatelemzés a garantált hitelekből részesülő országok gazdasági és pénzügyi helyzetére, minősítésére vonatkozó adatokon és egyéb ismert tényeken alapul. Ez az értékelés nem tartalmaz a várható veszteségekre és behajtott összegekre vonatkozó becsléseket, amelyek kétségkívül rendkívül bizonytalanok.

A bizottsági szolgálati munkadokumentum táblázataiban levő országkockázati mutatók a fizetésképtelenség kockázatának alakulását jelzik. A költségvetés számára 2009-ben a legnagyobb kockázatot jelentő országokkal és a közösségi költségvetés szempontjából közvetlen kitettséget jelentő országokkal (MFA- és Euratom-hitelek) kapcsolatos kockázatelemzést a bizottsági szolgálati munkadokumentum 2. szakasza tartalmazza.

[1] A költségvetés által 2008. június 30-án fedezett garanciákról szóló korábbi jelentés a COM(2009)68 jelentésből és az ezt kísérő SEC(2009)159 munkadokumentumból áll.

[2] SEC(2009)1063.

[3] A makroszintű pénzügyi támogatás harmadik országoknak nyújtott vissza nem térítendő támogatás is lehet. Az ilyen támogatásokról további információk találhatók a COM(2008)590 bizottsági jelentésben és a SEC(2008)2504 munkadokumentumban.

[4] Az EBB-mandátumok részletei az A1 táblázatban szerepelnek, a jogalapok hivatkozásait az SWD A4 táblázata sorolja fel.

[5] Az alapról szóló legfrissebb jelentést lásd: „Átfogó jelentés a Garanciaalap működéséről”, COM(2006)695, és a csatolt munkadokumentum: SEC(2006)1460.

[6] A Tanács 2728/94/EK, Euratom rendelete (1994. október 31.) a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról, HL L 293., 1994.11.12., 1. o.

[7] A Tanács 89/2007/EK, Euratom rendelete (2007. január 30.), HL L 22., 2007.1.31., 1. o.

[8] A garanciaalap-rendelet 1. cikkének harmadik bekezdése értelmében, ha egy ország tagállammá válik, attól az időponttól a hitelek kockázatát az alap helyett a költségvetés viseli.

[9] E számítás céljára a fizetési késedelemmel érintett hiteleknek nem a teljes összegét, hanem csak az esedékes törlesztőrészleteket veszi figyelembe (lásd még az SWD 1. szakaszát).

[10] A Tanács 1360/2008/EK rendelete (2008. december 2.) a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus létrehozásáról szóló 332/2002/EK rendelet módosításáról

[11] A Tanács 2008. november 4-i 2009/102/EK határozata.

[12] A Tanács 2009. január 20-i 2009/290/EK határozata.

[13] A Tanács 431/2009/EK rendelete (2009. május 18.) a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus létrehozásáról szóló 332/2002/EK rendelet módosításáról

[14] Lásd az EK és az EBB között 2005. augusztus 30-án, illetve szeptember 2-án létrejött újramegállapított és módosított garanciaszerződés 1.06. cikkét.

[15] A keret 25 800 millió EUR maximális alapösszegre és 2 000 millió EUR opcionális mandátumra oszlik, utóbbiról a Tanács később hoz határozatot.

[16] Lásd a Közösség saját erőforrásainak rendszeréről szóló 94/728/EK, Euratom határozat végrehajtásáról szóló 2000. május 22-i 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet 12. cikkét.

[17] További részletekért lásd a SWD 1.4.3. szakaszát.

[18] Az alap összes eszköze a felhalmozott kötelezettségek levonásával (EBB-díjak és auditdíjak).

[19] Felhalmozott kamatokkal növelt érték.

[20] A Tanács 89/2007/EK, Euratom rendelete (2007. január 30.), HL L 22., 2007.1.31., 1. o.