2017 óta a Bizottság az antiszemitizmusnak a Nemzetközi Holokauszt Emlékezési Szövetség jogilag nem kötelező erejű munkadefinícióját (az IHRA meghatározását) alkalmazza gyakorlati iránymutatásként és az antiszemitizmus ellen folytatott küzdelme alapjaként. Az IHRA meghatározása mércéül szolgál a jogokon alapuló és áldozatközpontú megközelítés előmozdításához. 2021 januárjában a Bizottság az IHRA-val együttműködve kiadta a Handbook for the practical use of the IHRA working definition of antisemitism (Kézikönyv az antiszemitizmus IHRA szerinti munkadefiníciójának gyakorlati alkalmazásáról) című kiadványt, amely áttekintést nyújt a fogalommeghatározásnak a nemzetközi szervezetek, nemzeti közigazgatások, a civil társadalom és a zsidó közösségek általi használatával kapcsolatos, egész Európából származó bevált gyakorlatokról.

Korunkban az antiszemitizmus megtalálható a jobboldali, a baloldali vagy az iszlamista szélsőségesség radikális és szakadár csoportjaiban, elrejtőzhet az anticionizmus mögé, de a társadalmi közép körében is megtalálható. Az antiszemita megszólalások és megnyilvánulások lehetnek nyíltak vagy leplezettek, tudatosak vagy tudatalattiak. Az antiszemitizmus jogellenes cselekmények formáját is öltheti, mely cselekményeket az uniós és a nemzeti jog bünteti. Az antiszemita megnyilvánulások közé tartozik az Izraellel kapcsolatos antiszemitizmus, ez az antiszemitizmus legelterjedtebb formája, amellyel a zsidók manapság Európában az interneten szembekerülnek. A régi keletű antiszemita összeesküvés-elméletek és dezinformáció, bár nem feltétlenül jogellenesek, igencsak károsak. Állandósítják az előítéleteket és sztereotípiákat, és megkülönböztetéshez, marginalizálódáshoz, radikalizálódáshoz és gyűlölet-bűncselekményekhez vezethetnek.

A gyűlölet minden formája aláássa a személy értékét, és összeegyeztethetetlen mindazzal, amiért az EU kiáll. Ez a stratégia a gyűlölet, a megkülönböztetés és a rasszizmus valamennyi formája elleni küzdelemre irányuló bizottsági erőfeszítések részét képezi. Kiegészíti a 2020–2025-ös időszakra vonatkozó, rasszizmus elleni uniós cselekvési tervet, mivel a rasszizmus más alapon, például vallás vagy meggyőződés alapján történő megkülönböztetéssel és gyűlölettel is párosulhat. Ezt interszekcionális megközelítéssel kell tekintetbe venni annak érdekében, hogy valóban egyengessük az antiszemitizmustól mentes EU felé vezető utat, előmozdítsuk a zsidó életet annak teljes sokszínűségében, és konkrét javulást érjünk el a zsidóság és annak európai jövője tekintetében. Bizonyos esetekben ez a stratégia a zsidó emberekkel és más etnikai vagy vallási kisebbségekkel szembeni megkülönböztetés tapasztalatainak közös vonásait is figyelembe veszi.

A Bizottság továbbra is nyomon követi az áldozatok jogairól szóló irányelv végrehajtását, amely biztosítja, hogy a bűncselekmények valamennyi áldozata rendelkezzen jogokkal, az egyéni szükségleteiknek és kiszolgáltatottságuknak megfelelő segítő szakszolgálatokhoz és védelmi intézkedésekhez való hozzáférést is beleértve. A 2021–2024-es időszakra szóló európai igazságügyi képzési stratégiával a Bizottság támogatja az igazságügyi szakemberek képzését annak biztosítása érdekében, hogy az uniós jogszabályokat helyesen alkalmazzák, és a szakemberek rendelkezzenek a megfelelő készségekkel. A Bizottság támogatni fogja továbbá az antiszemitizmussal kapcsolatos képzések és anyagok kidolgozását, és elérhetővé teszi azokat az e-igazságügyi portál Európai Képzési Platformján. Az uniós gyermekjogi stratégiával a Bizottság arra törekszik, hogy a gyermekek jogait általánosan érvényesítse az uniós szakpolitikákban annak érdekében, hogy jobban védje a – többek között a valláson vagy meggyőződésen alapuló – megkülönböztetés áldozatává váló gyermekeket.

A Bizottság: ·támogatja az antiszemita gyűlöletbeszéd és gyűlölet-bűncselekmények elleni küzdelmet és azok nyilvántartását célul tűző szervezeteket és projekteket a Polgárok, egyenlőség, jogok és értékek programon keresztül; ·segítséget nyújt a tagállamoknak annak biztosításában, hogy az antiszemita gyűlölet-bűncselekmények áldozatai számára integrált és célzott segítő szolgáltatások álljanak rendelkezésre és legyenek hozzáférhetők, többek között uniós finanszírozás révén; ·fokozza az igazságügyi és bűnüldözési szakemberek antiszemitizmus elleni küzdelemmel kapcsolatos képzési programjainak és kapacitásépítési tevékenységeinek támogatását, többek között az Európai Igazságügyi Képzési Hálózaton (EJTN) és az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynökségén (CEPOL) keresztül. A tagállamokat arra ösztönözzük, hogy: ·mielőbb fejezzék be a rasszizmus és az idegengyűlölet elleni küzdelemről szóló kerethatározat átültetését és végrehajtását, és üldözzék az antiszemita gyűlöletbeszédet és gyűlölet-bűncselekményeket az uniós és nemzeti jogszabályokkal összhangban; ·egyeztessenek az EJTN-nel és a CEPOL-lal, és működjenek együtt a civil társadalmi szervezetekkel az antiszemitizmus leküzdésére irányuló képzési tevékenységek terén.

1.3.Az online antiszemitizmus elleni küzdelem

Az antiszemitizmus széles körben elterjedt az interneten, és radikalizálódáshoz és fizikai támadásokhoz vezethet. Az erőszakra és gyűlöletre uszító antiszemita beszédet – online és offline egyaránt – a rasszizmus és az idegengyűlölet elleni küzdelemről szóló kerethatározat bűncselekménnyé nyilvánítja. Az antiszemita sztereotípiák, összeesküvés-elméletek és dezinformáció, bár nem feltétlenül jogellenesek, igencsak károsak. A Covid19-világjárvány kezdete óta ugrásszerűen megnőtt az internetes antiszemitizmus. E probléma hatékony kezeléséhez több információra van szükség arról, hogyan terjednek az antiszemita tartalmak az interneten, valamint az ilyen tartalmakat megosztó személyek hátteréről és motivációjáról. Új és innovatív módszereket kell találni a megkülönböztetés és az antiszemita kibergyűlölködés kezelésére.

A náci jelképek, emléktárgyak és irodalom, valamint mai változataik könnyen elérhetők az interneten. Az ilyen termékek megjelenítése és értékesítése a kerethatározatot végrehajtó nemzeti jogszabályok értelmében gyűlöletbeszédnek minősülhet, ha alkalmas arra, hogy nyilvánosan gyűlöletre és erőszakra uszítson. Még ha nem is ez a helyzet, mindezek online elérhetősége megóvhatja a feledéstől a náci ideológiát, és antiszemita szubkultúrákat ösztönözhet. A jogellenes online gyűlöletbeszéd felszámolására vonatkozó magatartási kódex tapasztalataira építve meg kell erősíteni az iparral és az informatikai vállalatokkal folytatott párbeszédet annak érdekében, hogy biztosítsák, együttműködnek az ilyen termékek megjelenítésének és/vagy értékesítésének elkerülése érdekében.

Az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv előírja, hogy a tagállamok biztosítsák, hogy a videomegosztóplatform-szolgáltatók megfelelő intézkedéseket hozzanak annak érdekében, hogy megvédjék a nyilvánosságot az olyan audiovizuális tartalmaktól és kereskedelmi közlésektől, amelyek erőszakra vagy gyűlöletre uszítanak, beleértve az antiszemita tartalmakat is. A digitális szolgáltatások egységes piacáról szóló rendeletjavaslat egyértelmű és harmonizált kötelezettségeket határoz meg az online platformokra vonatkozóan, beleértve a jogellenes tartalmakra és termékekre vonatkozó bejelentési-cselekvési eljárásokat, amelyek lehetővé teszik a felhasználók számára, hogy könnyen és hatékonyan jelentsék a gyűlöletbeszédet. Emellett az online óriásplatformok tekintetében a javaslat arra összpontosít, hogy kezelje a még fennálló hiányosságokat, amelyek lehetővé teszik a jogellenes és káros magatartásokat az interneten, különösen a veszélyeztetett csoportokkal szemben.

A jogellenes online gyűlöletbeszéd felszámolására vonatkozó magatartási kódex a Bizottság és az informatikai vállalatok közötti önkéntes együttműködés a jogellenes gyűlöletbeszéd – többek között az antiszemita gyűlöletbeszéd – terjedésének megakadályozása érdekében. Azzal a céllal, hogy megkönnyítse az uniós tagállamoknak a gyűlöletet és terrorista tartalmat online terjesztő csoportokat és egyéneket célzó integrált fellépését, az Europol koordinálja az online rasszista és idegengyűlölő gyűlöletbeszéd, valamint az online terrorista és erőszakos szélsőséges tartalmak, köztük az antiszemita tartalmak elleni európai szintű akciónapokat.

A dezinformációval szembeni cselekvési terv és az európai demokráciáról szóló cselekvési terv keretében a Bizottság és az EKSZ továbbra is külön figyelmet fordít a dezinformációs kampányok, a gyűlöletbeszéd, az erőszakra való uszítás és a szélsőséges retorika elemzésére és az azokra való reagálásra, többek között az EKSZ keleti stratégiai kommunikációval foglalkozó munkacsoportján keresztül. Emellett megerősítésre kerül a dezinformáció visszaszorítását célzó gyakorlati kódex, amely az online antiszemitizmus elleni hatékonyabb küzdelemhez is hozzájárul. A civil társadalmi szervezetek szorosan együttműködnek a Bizottsággal és az online platformokkal a magatartási kódex és a gyakorlati kódex alkalmazása érdekében.

Az új technológiák új lehetőségeket teremtenek az emberek életének javítására, ugyanakkor súlyosbíthatják a hátrányos megkülönböztetést és felerősíthetik a káros internetes tartalmakat, köztük az antiszemita tartalmakat is. A mesterséges intelligenciáról szóló jogszabály célja annak megakadályozása, hogy a nagy kockázatú MI-rendszerek népszerűsíthessék a hátrányos megkülönböztetést és az előítéleteket, az antiszemita gyűlöletet is beleértve. A mesterségesintelligencia-algoritmusok a pozitív üzenetek és ellennarratívák felerősítésére is felhasználhatók azáltal, hogy összekötnek szakértőket az antiszemitizmus, az összeesküvés-elméletek és a holokauszttagadás vagy -torzítás online kezelése érdekében.

Kulcsfontosságú intézkedések:

A Bizottság: ·erősíti az online antiszemitizmus elleni küzdelmet azáltal, hogy a magatartási kódexszel összhangban támogatja a megbízható bejelentők és zsidó szervezetek egész Európára kiterjedő hálózatának létrehozását. Támogatja továbbá a Digitális Média Európai Megfigyelőközpontját és annak nemzeti központjait abban, hogy növeljék tényellenőrzőik dezinformációval kapcsolatos kapacitását, és együttműködik független szervezetekkel ellennarratívák kidolgozása érdekében, akár nem uniós nyelveken is; ·hackathont szervez a szakértők közötti cserék megkönnyítése érdekében az antiszemitizmus online és digitális környezetben való kezelésére szolgáló új, innovatív módszerek kidolgozása céljából; ·együttműködik az iparral és az informatikai vállalatokkal a náci jelképek, emléktárgyak és irodalom illegális online megjelenítésének és értékesítésének megakadályozása érdekében; ·átfogó adatelemzést végez annak érdekében, hogy jobban megértse az antiszemitizmus online terjedését, továbbításának és terjeszkedésének módját; ·kezeli az antiszemita gyűlöletbeszédet a gyermekbarát internetre vonatkozó stratégiában, amelynek aktualizált változata a közeljövőben jelenik meg. A tagállamokat arra ösztönözzük, hogy: ·támogassák – pénzügyileg is – a civil társadalmi szervezeteket az antiszemita gyűlöletbeszéd, a dezinformáció és az összeesküvés-elméletek elleni online küzdelemben, a megfelelő nyelveken; ·erősítsék meg a nemzeti bűnüldöző és igazságügyi hatóságok arra vonatkozó kapacitását, hogy az online gyűlöletbeszédet büntetőeljárás alá vonják.

1.4.Az antiszemita megkülönböztetés elleni küzdelem

A zsidó emberek ki vannak téve a hátrányos megkülönböztetésnek, különösen akkor, ha zsidóként azonosíthatók, azaz kipát vagy Dávid-csillagos nyakláncot viselnek, vagy amikor nyíltan beszélnek zsidó identitásukról. Fennállhat a hátrányos megkülönböztetés kockázata, amikor állásra pályáznak vagy a munkahelyen is, vagy más területeken, például az oktatás, az egészségügy vagy a lakhatás terén. Az uniós jog tiltja a faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen alapuló megkülönböztetést, beleértve az antiszemitizmust is. Konkrétan a faji egyenlőségről szóló irányelv a „faji vagy etnikai származáson” alapuló megkülönböztetés ellen (a zaklatást is beleértve) nyújt védelmet a zsidó személyek számára az élet bizonyos területein, a foglalkoztatási egyenlőségről szóló irányelv pedig a valláson vagy meggyőződésen alapuló megkülönböztetéssel vagy zaklatással szemben a foglalkoztatás területén nyújt védelmet a zsidó személyek számára.

A nemzeti esélyegyenlőségi szervek előmozdítják, elemzik, nyomon követik és támogatják az egyenlő bánásmódot. 2022-ig a Bizottság új jogszabályra tesz javaslatot szerepük megerősítése érdekében. A sokszínűségi charták arra ösztönzik a szervezeteket, hogy dolgozzanak ki és hajtsanak végre a munkahelyi sokszínűséggel és befogadással kapcsolatos politikákat. A sokszínűségi charták uniós platformja azért jött létre, hogy lehetővé tegye a meglévő charták számára a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok cseréjét és megosztását. Emellett módszeresen foglalkozniuk kell a munkahelyi antiszemitizmus azonosításának és leküzdésének sajátos kihívásaival is.

A zsidó emberekre vonatkozó egyenlőségi adatok viszonylag szűkösek a faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen alapuló adatgyűjtés érzékenysége miatt, valamint azért, mert az európai zsidók meglehetősen kis csoportot alkotnak, ami nagyobb felmérésekből származó, kevésbé elérhető összesített adatokhoz vezet. A megkülönböztetésmentességgel, az egyenlőséggel és a sokféleséggel foglalkozó magas szintű munkacsoport egy külön alcsoporton keresztül támogatja a tagállamokat abban, hogy az alapvető jogok maradéktalan tiszteletben tartásával adatokat gyűjtsenek az egyenlőség helyzetének elemzéséhez. Ezen túlmenően a Bizottság egy sor intézkedést fog végrehajtani a faji és etnikai sztereotípiák kezelésére a médiával, a civil társadalommal és a faji vagy etnikai kisebbséghez tartozó személyek képviselőivel együtt, valamint lépéseket fog tenni az egyenlőségre vonatkozó adatgyűjtés következetes megközelítésének biztosítása érdekében, különösen, ami a faji vagy etnikai hovatartozás szerinti bontásban gyűjtött adatokat illeti.

Kulcsfontosságú intézkedések:

A Bizottság: ·2022-ig javaslatot tesz kötelező normákra az egyenlőséggel foglalkozó nemzeti szervek számára, és együttműködik az Equinettel és az egyenlőséggel foglalkozó szervekkel az antiszemitizmussal kapcsolatos ismereteik bővítése érdekében; ·támogatja a tagállamokat abban, hogy a technikai támogatási eszköz keretében tervezzenek és hajtsanak végre reformokat általában az iskolai megkülönböztetés – és különösen az antiszemitizmus – kezelésére, akár több országra kiterjedően is, a szorosabb együttműködés és a bevált gyakorlatok felhasználásának elősegítése érdekében; ·felveszi az EU-ban élő antiszemitizmussal és zsidó személyekkel kapcsolatos adatokat a faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen alapuló egyenlőségi adatok gyűjtésébe és felhasználásába. A tagállamokat arra ösztönözzük, hogy: ·biztosítsák, hogy az egyenlőséggel foglalkozó nemzeti szervek megfelelő eszközökkel rendelkezzenek ahhoz, hogy jól kezeljék és jelentsék az antiszemita megkülönböztetés eseteit; ·kezeljék az antiszemita megkülönböztetést valamennyi területen, beleértve az oktatást és képzést, a foglalkoztatást, az egészségügyet és a lakhatást is, olyan célzott intézkedéseken keresztül, mint a képzés és a szemléletformálás.

1.5.Az Európai Bizottság jó példával jár elöl

Saját humánerőforrás-stratégiájának részeként a Bizottság továbbra is törekszik egy inkluzív és sokszínű, antiszemitizmustól mentes munkakörnyezet kialakítására a sokszínűséggel és egyenlőséggel kapcsolatos politikák révén, amelyek megelőzik a zaklatást, a megkülönböztetést és a rasszizmus minden formáját. A Bizottság továbbra is fel fogja hívni személyzete figyelmét az antiszemitizmusra és arra, hogy hogyan kell ellene küzdeni, valamint el fogja mélyíteni a zsidó élet és kultúra megértését, többek között általánosságban véve összpontosítva az olyan alapvető európai értékekre, mint a kisebbségi csoportok tiszteletben tartása. A képzés kiterjed a tudatalatti elfogultságra is, beleértve a vallás vagy meggyőződés felfogásán alapuló előítéleteket is. A Bizottság továbbra is megemlékezik a holokausztról belső személyzeti rendezvényekkel és figyelemfelhívó kezdeményezésekkel, és továbbra is otthont ad az éves „euro-hanukának”, hogy elismerje a személyzet sokszínűségét. A Bizottság felszólítja a többi uniós intézményt, hogy ők is tegyenek lépéseket a munkahelyi sokszínűség és befogadás előmozdítása érdekében.

Kulcsfontosságú intézkedések: