27. elismeri, hogy a „nyílt koordinációs módszer” fontos politikai eszköz a lisszaboni stratégia keretében;
hangsúlyozza azonban, hogy ebben az esetben ez a módszer nem helyettesítheti a formálisabb koordinációt
és a közös politikai intézkedéseket; ragaszkodik ahhoz, hogy az Európai Parlamentet részletesen tájékoz-tassák a fenti módszer alakulásáról; felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be értékelő jelentést erről a
módszerről; ragaszkodik ahhoz, hogy a nyílt koordinációs módszer ne váljon párhuzamos, átláthatatlanjogalkotási eljárássá, amely aláaknázza az EK-szerződésben megállapított eljárásokat és veszélyezteti a parla-
menti ellenőrzést;
28. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.
P6_TA(2006)0204
A hatályban lévő belső piaci jogszabályok végrehajtása, következményei és hatása
Az Európai Parlament állásfoglalása a hatályos belső piaci jogszabályok végrehajtásáról, következmé-
nyeiről és hatásáról (2004/2224(INI))
Az Európai Parlament,
–tekintettel a Bizottság 2002. június 5-i, hatásvizsgálatról szóló közleményére (COM(2002)0276),
–tekintettel a Bizottság 2002. június 5-i, a „Szabályozási környezet egyszerűsítésére és javítására” irányuló
cselekvési tervről szóló közleményére (COM(2002)0278),
–tekintettel a Bizottság 2002. december 11-i közleményére a közösségi jog alkalmazásának jobb nyomon
követésérő l (COM(2002)0725),
–tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a jogalkotásról minőségének javításáról
szóló 2003. december 16-i intézményközi megállapodásra (1),
–tekintettel a közösségi jogalkotás és a konzultációs eljárás hatásáról szóló 2004. április 20-i állás-
foglalására (2),
–tekintettel a versenyképességi Tanács 2004. november 25-26-i következtetéseire,
–tekintettel a Bizottság „Jobb szabályozás a növekedés és a munkahelyteremtés területén az Európai
Unióban” című 2005. március 16-i közleményére (COM(2005)0097),
–tekintettel a Bizottság „Hatékonyabb jogalkotás 2004” című 2005. március 21-i jelentésére
(COM(2005)0098),
–tekintettel a Bizottság 2005. június 15-i hatásvizsgálati iránymutatására, és annak mellékleteire
(SEC(2005)0791),
–tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak „A jogalkotás minőségének javításáról” és
„Hogyan tehető hatékonyabbá az EU-jogszabályok végrehajtása és betartatása” című 2005. szeptember
28-i véleményeire (3),
–tekintettel a Bizottság 2005. január 27-i, a 2003–2006 közötti belső piaci stratégiáról szóló második
végrehajtási jelentéséről szóló közleményére (COM(2005)0011),2006.12.7. C 297 E/132 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. május 16., keddHU
(1) HL C 321., 2003.12.31., 1. o.
(2) HL C 104. E, 2004.4.30., 146. o.
(3) HL C 24., 2006.1.31., 39. és 52. o.
–tekintettel a Bizottságnak a „Közösség lisszaboni programjának végrehajtása: a szabályozási környezet egy-
szerűsítésére irányuló stratégia” című, 2005. október 25-i közleményére (COM(2005)0535),
–tekintettel a lisszaboni stratégia 2005. március 22-23-én történő újraindítására,
–tekintettel a belső piaci eredményjelző jelentésekre,
–tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,
–tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság
véleményére (A6-0083/2006),
A. mivel a 2003 december 16-i intézményközi megállapodásban a Parlament, a Tanács és a Bizottság köte-
lezettséget vállalt a jobb jogalkotási napirendre,
B. mivel az újraindított lisszaboni napirenden belül a Bizottság a jobb szabályozást a munkahelyek és növe-
kedés Európai Unióban történő fejlesztésének középpontjába helyezte,
C. mivel a dereguláció és az EU jogszabályaiból eredő bürokrácia csökkentése lényeges előfeltétele a lissza-
boni célok elérésének,
D. mivel a jobb európai jogalkotásnak nagyobb versenyképességre kell vezetnie a globális gazdaságban, a
vállalkozások közötti tisztességes versenyfeltételekre, a növekedés ösztönzésére és a társadalmi kohézió
erősítésére,
E. mivel a jobb jogalkotás megvalósítása nem vezethet a környezetvédelmi, szociális és fogyasztóvédelmi
szabályok romlásához,
F. mivel a polgárok és vállalkozások előnyre tesznek szert a megfelelő, világos és egyszerű belső piaci
jogszabályokból, amelyek megkönnyítik a végrehajtást és a foganatosítást,
G. mivel az érdekelteket aggodalommal töltötték el a közösségi jogalkotásban szereplő nem világos vagy
hiányos fogalmak, definíciók, illetve rendelkezések eredményeképpen tapasztalt nehézségek,
H. mivel az átültetési és végrehajtási problémák gyakran a rosszul megfogalmazott jogalkotási szövegekből
erednek; mivel az európai jogalkotási szerveknek nagy a felelőssége ebben a tekintetben, és ezért el kell
kerülniük a bonyolult és homályos kompromisszumokat a tárgyalások során,
I. mivel a szöveges félreértések jogbizonytalanságot és félreérthetőséget idéznek elő a nemzeti jogba való
átültetésük idején, és magukban rejtik a versenytorzulás és a belső piac szétaprózódásának veszélyét,
J. mivel az egymást követő belső piaci eredményjelző jelentések azt mutatják, hogy annak ellenére, hogy
egyes tagállamokban javulás tapasztalható, a közösségi jogszabályok átültetése és végrehajtása továbbra isproblémát jelent,
K. mivel a jobb szabályozási napirendnek prioritásokat kell felállítania a jelenlegi jogszabályok végrehajtása
és átültetése terén annak érdekében, hogy elkerülhetők legyenek azok az ellentmondások, amelyekaláássák Európa versenyképességét, a munkavállalók és a fogyasztók jogait, valamint a fogyasztók ésvállalkozások működőképességét a belső piacon,
L. mivel az egymást követő belső piaci eredményjelző jelentések megmutatják, hogy az átültetés továbbra is
súlyos probléma számos tagállamban,
M. mivel a jobb szabályozás mind előzetes, mind utólagos hatásvizsgálatot követel annak vizsgálata érde-
kében, hogy a célok megvalósíthatók-e, illetve megvalósultak-e,2006.12.7. C 297 E/133 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. május 16., keddHU
N. mivel a Parlament, a Tanács és a Bizottság felismerte annak szükségességét, hogy megfelelő esetekben,
illetve olyan esetekben, amikor az EK-Szerződés nem követeli meg konkrétan jogi eszköz használatát,
alternatív szabályozási mechanizmusokat kell használni,
O. mivel a fent említett intézményközi megállapodás alapján az ilyen mechanizmusok nem alkalmazhatók,
ha alapvető jogokról vagy fontos politikai lehetőségekről van szó, illetve olyan helyzetekben, amikor a
szabályokat valamennyi tagállamban egységes módon kell alkalmazni,
P. mivel nem létezik olyan mechanizmus, amelynek során tájékoztatnák a Parlamentet arról, ha alternatí-
vákat alkalmaztak, illetve amelynek során konzultálnak a Parlamenttel olyan intézkedésekről, amelyeketmás szabályozással valósítanak meg; mivel a fékek és ellensúlyok hiánya aláássa a parlament demokra-tikus előjogait,
Q. mivel alapvetően fontos, hogy mindhárom intézmény anyagi és személyi erőforrásokat vessen be annak
érdekében, hogy „jobb szabályozással foglalkozó” munkacsoportok jöjjenek létre,
1. hangsúlyozza a jobb szabályozással kapcsolatos közös álláspont szükségességét, amely egy sor olyan
szabályozási elven alapul, mint szubszidiaritás, az arányosság, felel ősségre vonhatóság, következetesség, átlát-
hatóság és célirányosság; hangsúlyozza, hogy ez a megközelítés nem hagyhatja figyelmen kívül a szociáliskonzultáció jogát, és tiszteletben kell tartania a részvételen alapuló demokrácia alapelveit;
2. hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a Parlament, a Tanács és a Bizottság „jobb szabályozással
foglalkozó” munkacsoportokat hozzon létre, és hogy intézményközi munkacsoportot állítsanak fel a
képzések, a készségek és minőségellenőrzés fejlesztése céljából, valamint megosztásra és kiemelésre kerül-jenek a jobb szabályozással kapcsolatos legjobb gyakorlatok;
3. sürgeti a Bizottságot, hogy készítsen rövid, világos útmutatót a jobb szabályozási folyamathoz, amely
ismerteti a legfontosabb értékelési lépéseket, amelyeket a Közösség jogszabályainak kialakítása, fejlesztése és
végrehajtása során meg kell tenni beleértve a fontos kérdések Parlamenttel együtt megvalósuló utólagos
értékelését is;
4. ragaszkodik ahhoz, hogy valamennyi bizottsági javaslathoz csatoljanak egy „jobb szabályozásra vonat-
kozó ellenőrző listát”, amely összefoglalja a javaslat előrehaladásának lépéseit, és hogy az egyes szakaszok
befejezésekor a vonatkozó tanulmányokra és hatásvizsgálatokra való kereszthivatkozással frissíteni kell az
ellenőrző listát;
5. hangsúlyozza, hogy a szabályozás stratégiai megközelítése és a stabil keret optimális eredményeket fog
előidézni azáltal, hogy lehetővé teszi az érintett ágazatok számára, hogy a leghatékonyabban tervezzék megés hajtsák végre a jogszabályokat; dicséri a Bizottság CARS 21 kezdeményezését, amely jó példa a szabá-lyozás stratégiai megközelítésére;
6. kéri, hogy a Bizottság hajtson végre előzetes és utólagos hatásvizsgálatokat a jogalkotásról annak azono-
sításának elősegítése érdekében, hogy teljesültek-e a kulcsfontosságú politikai célok, illetve a szabályozásifelülvizsgálati folyamat támogatása céljából;
7. a hatásvizsgálat Bizottság általi egyetemes alkalmazása érdekében különösen a belső piaci szabályozás
esetében, alapvető fontosságúnak ítéli, hogy azok minőségét a Bizottságon belül elkötelezett minőségellenőr-
zőfeladatkör alá rendeljék;
8. ragaszkodik ahhoz, hogy a Parlamentnek továbbított valamennyi jogalkotási javaslat tartalmazzon
vezetői összefoglalót a hatásvizsgálatról;
9. hangsúlyozza, hogy a Tanácsnak és a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a közösségi jogszabályok
átültetése során további nemzeti szintű követelmények előírásával nem idéznek elő új végrehajtási problé-
mákat („gold-plating”), és ezt a Bizottságnak szóló hivatalos nyilatkozattal erősítik meg;
10. ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottságnak folytatnia kell a közösségi jogszabályok egységes szerkezetbe
foglalását, egyszerűsítését és kodifikációját a hozzáférhetőség és olvashatóság javítása érdekében;2006.12.7. C 297 E/134 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. május 16., keddHU
11. kéri, hogy a Bizottság álljon elő új javaslatokkal az érdekeltekkel folytatandó átláthatóbb és hatéko-
nyabb konzultáció érdekében; álláspontja szerint ebbe azonos feltételek mellett be kell vonni a szociális
párbeszédben részt vevő partnereket, és hogy konzultálni kell a fogyasztói és környezetvédelmi szerveze-
tekkel;
12. sürgeti a Bizottságot, hogy javítsa a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgál-
tatási eljárás megállapításáról szóló 98/34/EK irányelv (1) szerinti műszaki szabálytervezetek előzetes ellenőr-
zésének hatékonyságát többek között azáltal, hogy a nyilvánosság számára nagyobb mértékű hozzáférést
biztosít a Bizottság és a többi tagállam által felhozott kifogásokhoz;
13. ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság jogsértés miatti átlátható, gyors eljárást hozzon létre a belső piaci
vizsgálati esetekre vonatkozóan és tájékoztassa a Parlamentet arról, hogy a Bizottságnak a jogsértés kezelé-sére vonatkozó elsődleges kritériumait –ahogy azt a közösségi jog alkalmazásának jobb ellenőrzéséről szóló
említett közleményében kijelentette –a gyakorlatban hogyan ellenőrzik és hívják fel rá a panaszosok
figyelmét;
14. sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy javítsa a közösségi jog végrehajtásának és betartásának
nyomon követését; véleménye szerint ez valószínűleg elősegíti az átültetési arányok javítását, a legjobbgyakorlatok tagállamok közötti megosztását, valamint szankciók bevezetését kötelezettségszegés esetére;ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság végrehajtásról szóló jelentései nem korlátozódhatnak a végrehajtásieszközök jogi elemzésére, hanem az irányelv gyakorlati alkalmazását is értékelniük kell;
15. ragaszkodik ahhoz, hogy a Parlament megkapja azon politikai intézkedések jegyzékét, amelyek során a
Bizottság alternatív szabályozási mechanizmusokat vett igénybe, ami magában foglalja az ilyen intézkedések,azok gyakorlati –közelebbről a munkavállalói és fogyasztói jogokkal, társadalmi kohézióval, tisztességes
versennyel, a növekedés ösztönzésével és az EU versenyhelyzetével kapcsolatos –hatása és a folyamatból
leszűrt legjobb gyakorlat és tanulságok kudarcának vagy sikerének értékelését; ragaszkodik ahhoz, hogy eztaz információt építsék be a Bizottság jobb jogalkotásról szóló éves jelentésébe;
16. elismeri, hogy a klasszikus szabályozási módszer nem mindig megfelelő a politikai cél eléréséhez;
17. ragaszkodik ahhoz, hogy a Parlament, és különösen az illetékes előadó, központi szerepet töltsön be
az európai jog tagállami végrehajtásának és betartásának ellenőrzésében, valamint annak a Bizottság általifelügyeletéhez;
18. felismeri a Lámfalussy-folyamat potenciálját a pénzügyi szolgáltatások terén az egységes piac elérése
tekintetében, de sajnálatát fejezi ki azon intézményközi megállapodás eléréséhez vezető folyamat lassúsága
miatt, amely teljes mértékben elismeri a Parlamentnek a végrehajtási folyamatban betöltött szerepét;
19. ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság az éves munkaprogramban adja meg azon javaslatok jegyzékét,
amelyek alternatív szabályozás tárgyát képezhetik;
20. ragaszkodik ahhoz, hogy az alternatív szabályozási javaslatok világos célokat és cselekvési határidőket,
valamint kötelezettségszegés esetére vonatkozó szankciókat tartalmaznak;
21. javasolja, hogy a Parlament bizottságai hozzanak létre markáns felülvizsgálati mechanizmusokat a
végrehajtás értékelésére és figyelemmel kísérésére, valamint a szabályozás alternatív formáinak használatára ajogorvoslat fogyasztók számára történő biztosítása érdekében, ahol a szereplők nem képesek eleget tenni
kötelezettségvállalásaiknak az ilyen alternatív szabályozási javaslatok értelmében;
22. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.
(1) HL L 204., 1998.7.21., 37. o.2006.12.7. C 297 E/135 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. május 16., keddHU