ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.7

a) emlékeztet arra, hogy a nők mind nemük, mind etnikai hovatartozásuk alapján hátrányos megkülönböztetésben részesülnek. Ha a nemek egyenlőségével kapcsolatos kérdéseket is figyelembe vesszük, a migrációs áramlások jobb kezelésére irányuló erőfeszítések célirányosabbak és hatékonyabbak lesznek; A sikeres beilleszkedést illetően nem szabad alábecsülni a nők jelentőségét, mivel a család gyerekeihez gyakran ők jelentik a közvetlen kapcsolatot; b) hangsúlyozza, hogy az eredményes migrációs politikához a gazdaságiak mellett más értékeket is figyelembe kell venni. A bevándorlás olyan lehetőségeket nyit, amelyek gazdagíthatják az egyes polgár életét, s hasonlóképp, az EU számára is olyan szaktudást és képességeket nyújthat, amelyek globális viszonylatban értékesek; c) felhívja a Tanácsot és az Európai Bizottságot, hogy nagyobb mértékben használják fel a helyi és regionális önkormányzatoknál a migrációs politika végrehajtása során évtizedek alatt összegyűlt gyakorlati tapasztalatokat;
16.

Az RB megelégedéssel állapítja meg, hogy az Európai Bizottság a KKV-k közé tartozó vállalkozások széles skáláját figyelembe veszi, köztük a nagyon kicsi, hagyományos és családi vállalkozásokat is. Ugyanez érvényes a helyi és regionális szinten tevékenykedő pénzalapok és közvetítők szerepére is. Az érintett európai intézmények, illetve a felügyeleti és irányító hatóságok is gyakran megnehezítik azonban a tőkéhez való hozzáférést, amelyhez nagy bátorság kell. Ebben is a politika és a szabályozás megújítása kívánatos.
1.24

tisztázni szeretné – az 5. cikkben foglaltaknak megfelelően – a pályázati zsűri tagjainak kinevezésére vonatkozó rész szövegét, annak biztosítása érdekében, hogy az egyik megválasztott tag továbbra is képviselje a Régiók Bizottságát a kijelölési folyamatban. A Bizottság szeretné megtartani a személyes helyettes kinevezésének gyakorlatát, annak érdekében, hogy továbbra is aktívan részt vehessen abban az esetben is, ha képviselője nem tud megjelenni a zsűri ülésein;
1.6

nyomatékosan hangoztatja, hogy a levegőszennyezés csökkentése területén a kibocsátások megakadályozása legyen a fő cél, ennek megfelelően a hatásukra kialakuló szennyezőanyag-koncentráció (az immisszió) csökkentése csak szükségmegoldás lehet; külön kiemeli, hogy — a kijelölt környezetvédelmi célokat össze kell hangolni a kibocsátás csökkentésére irányuló, már létező eszközökkel, hogy az illető célokat a városok többségében jó eséllyel be is lehessen tartani, — európai szinten megfelelő kísérőintézkedéseket kell hozni az európai irányelvek sikeres megvalósításának megkönnyítésére, — a csökkentést célzó technológiák szükséges tökéletesítését és a járművekre vonatkozó kibocsátási normák szigorítását (pl. Euro VI a tehergépjárművek számára) úgy kell megvalósítani, hogy a városokban elérhetők legyenek a levegőminőségi normák, — a városi területeken a határértékek be nem tartásához jelentős mértékben hozzájáruló nagytérségi háttérterhelés leküzdése érdekében egész Európát átfogó intézkedésekre, például az országonkénti kibocsátás felső határértékeiről szóló ún. NEC-irányelv sürgős átdolgozására van szükség.
2.13

üdvözli az Európai Bizottság és az EBB által a regionális politika területén útjára indított közös kezdeményezést az innováció és a fenntartható fejlődés támogatására a finanszírozástechnikai eszközök olyan innovatívabb formáinak bevetésével, mint a JESSICA-program (Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas, európai támogatás a városi területeken történő fenntartható beruházásokhoz) és a JEREMIE-program (Joint European Resources for Micro to Medium Enterprises, mikro-, kis- és középvállalkozásokat támogató közös európai források);
–

A Portói közösségek városi bizottsága (Portugália) tanácsadó testület, amely a városi tanácsnak tartozik felelősséggel. Feladata, hogy interaktív fórumot biztosítson a Portóban élő külföldi közösségek egymás közötti, valamint az ilyen közösségek és a helyi önkormányzat közötti információcsere és vita számára. A találkozók révén a helyi önkormányzat megismerheti a bevándorlókat tömörítő szövetségek véleményét az éppen mérlegelés alatt álló tervezett projektekről, melyek célja az érintett közösségek beilleszkedésének megkönnyítése. A résztvevők ugyanakkor megvitatják azokat a legfontosabb akadályokat is, amelyekkel a szövetségeknek kell szembenézniük saját projektjeik végrehajtása során. A portói külföldi közösségeket képviselő szövetségek már a kezdetektől lelkes érdeklődésüket fejezték ki a városi bizottság iránt. Jelenleg 13 szövetség képviselteti benne magát; ezért tehát elmondhatjuk, hogy a helyi önkormányzat tevékenyen együttműködik a portói külföldi közösség meglehetősen reprezentatív részével. A bizottság figyelemreméltó intézményi érdeklődést is kiváltott: a bevándorlásért és etnikai kisebbségekért felelős kormánybiztos is képviselteti magát megfigyelői státuszban. Létezik tehát egy szilárd működő alap, amire a jövőben remélhetőleg építeni lehet. A tanácsadó testület elengedhetetlen része a portói városi tanács arra irányuló politikájának, hogy közelebb kerüljön polgáraihoz, egyben jól mutatja, hogy polgárok tevékeny részvételének és a részvételen alapuló demokráciának kiemelt fontosságot tulajdonít. Célja, hogy a bizottságot a lehető legreprezentatívabbá tegye a városban élő különböző külföldi közösségek vonatkozásában, ezért további szövetségeket is felkértek a csatlakozásra: akik részt kívánnak venni a bizottságban azoknak a városi tanács elnökéhez kell elküldeniük jelentkezésüket.
2.11.1

A Régiók Bizottsága már korábban (11) is utalt arra, hogy az egész életen át tartó tanulás támogatása érdekében milyen fontos a helyi és regionális szintű erőforrások mozgósítása, hangsúlyozva, hogy vitákat kell kezdeményezni a helyi és regionális szinten. Véleményében figyelmeztetett arra is, hogy a földrajzi hozzáférhetőséget más intézkedésekkel összhangban kell szemlélni az egyén hozzáférésének javítása érdekében. Ez vonatkozik mind a formára, mind pedig a földrajzi helyzetre. Ez például úgy valósulhatna meg, ha napközben, esténként és hétvégeken is szerveznének programokat. Szóba jöhetne ebből a célból a nyári időszak vagy a hagyományos munkaszüneti időszakok is. További lehetőségeket jelentenének a sűrűbben kezdődő tanfolyamok, a levelező oktatás vagy az irányított, rugalmas tanulás. Ajánlatos volna az is, hogy a résztvevők számára megteremtsék azokat az anyagi feltételeket, amelyek lehetővé teszik, hogy tovább képezzék magukat. Figyelmet érdemel az iskolán kívüli tanulás is, amely különböző formákat öltve a formális iskolai struktúrák keretein kívül zajlik.
1.8

Az RB tudomásul veszi, hogy néhány fontos európai gyáripari ágazat még mindig jelentős fölényben van versenytársaival szemben, de a globalizáció ezekre is kedvezőtlen hatással lehet. A szellemi és ipari tulajdonjogok megfelelő védelme kiemelkedő jelentőséggel bír az EU versenyhelyzete szempontjából. A szellemi tulajdon védelme ösztönzőt jelent az innovációs intézkedések és az új üzleti modellek kialakítása szempontjából. A jogszabályozó keretet a gyorsan változó műszaki és társadalmi fejleményekhez kell igazítani. Fontos, hogy a jogalkotás ezen a téren világos legyen és jogi biztonságot nyújtson. A jogszabályok megalkotása és betartása mind európai szinten (közösségi jogalkotás), mind pedig globális szinten (WTO, TRIPS) meg kell hogy valósuljon. Az innováció motorjainak számító KKV-kban tevékenykedő számos vállalkozó még mindig nem tudja, hogy pontosan hogyan is kezelje a szellemi tulajdona sérelmére elkövetett visszaéléseket. Számos KKV számára komoly gondot jelentenek a szellemi tulajdonjogok fenntartásának Európára jellemző rendkívül magas költségei, amelyek jóval magasabbak, mint pl. az Egyesült Államokban. Ami pedig a szabadalmaztatás költségeit illeti: döntő jelentőségű, hogy 30 éves vita után megvalósuljon a közösségi szabadalom. Öt évvel azután, hogy az Európai Bizottság konkrét javaslattal állt elő, az ügyirat még mindig nem jutott túl a Tanácson a nyelvi szabályozásról folytatott vita miatt. Az RB felhívja az Európai Bizottságot, hogy az EKSZ 95. cikke alapján harmonizációs irányelvet dolgozzon ki. Ezáltal a nemzeti szabadalmi szabályozások hatályosak maradhatnának, amennyiben tiszteletben tartják a kölcsönös elismerés elvét. A munkanyelvek számának a szóban forgó tagállam nyelvére és az angolra való korlátozásával a közösségi szabadalom költségeit jelentősen csökkenteni lehetne, ami elsősorban a KKV-knak válna hasznára. Ily módon nemzetközi, versenyképes szabadalom jön létre. Ezenkívül a minimálisra kell csökkenteni a szabadalomtartási adót, amelyet számos EU-tagállamban továbbra is kivetnek, és amely nem ösztönzi az innovációk fejlesztését.
1.11

utal rá, hogy a tiszta közúti járművek használatának előmozdításáról szóló irányelvjavaslat végrehajtásának feltételei az egyes tagállamokban eltérőek lehetnek: — A legtöbb tagállamban az irányelvjavaslatban előírt intézkedéseket teljesen vagy részben a nemzeti adóbevételekből fedeznék. Számos olyan tagállam is van azonban, ahol az intézkedéseket a helyi és regionális adókból és járulékokból finanszírozzák. — A környezetbarát járművek piaca az Európai Unióban nem egységes. A „tiszta” járműparkok nagysága nem utolsósorban azért ingadozik, mert egyes tagállamokban önkéntes alapon kötelezettséget lehet vállalni környezetbarát járművek adott százalékos arányban történő beszerzésére, ami jelentős mértékben ösztönözte a tiszta közúti járművek piacát. Egy környezetvédelmi vezetési rendszer, a Környezetvédelmi Vezetési és Hitelesítési Rendszer (EMAS – Eco-Management and Audit Scheme) kidolgozása és bevezetése a közüzemekben ahhoz is hozzájárul, hogy növekedik a tiszta járművek részaránya. — A megvalósult infrastrukturális beruházások mérete is olyan szempont, amelyet vizsgálva a tagállamok a környezetbarát járművek bevezetésének lehetőségei tekintetében nem mutatnak egységes képet. A különféle üzemanyagokat árusító benzinkúthálózat megléte például fontos előfeltétel a környezetbarát járművek piacának fejlődéséhez. Ebből a nem egységes piaci helyzetből adódik, hogy a helyi és regionális szint támogatási szükséglete EU-szerte differenciált megközelítést igényelhet.
1.2

fenntartja azon álláspontját, hogy a tanulás hatékonyabb, ha azt az érintettek aktív kutatási folyamatként, nem pedig ismeretek passzív elsajátításaként tervezik és élik meg. A felnőttek képzésére irányuló tevékenységek még ma is hatékonyabbnak bizonyulnak, ha a belőlük eredő változások a társadalom aktuális szükségleteinek megfelelő képességeket és szaktudást fejlesztik; mindez lehetővé teszi, hogy az érintettek mind egyénként, mind állampolgárként tudatosan alakítsák szerepüket és szakmai jövőjüket. A továbbképzési tevékenységekben való részvétel tehát akkor válik értékké, ha az egyén aktív módon tervezi saját szakmai és személyes jövőjét. Ezáltal egyénként is fejlődik, de hozzájárul a társadalmi előrehaladáshoz is;
1.22

rámutat arra, hogy a szélessáv terjesztésére szolgáló új technológiák, például a WiMAX e földrajzilag hátrányos helyzetű térségek számára is lehetővé teszik a hatékony megoldások megtalálását. Ebben az összefüggésben is érdekes példaképpen megemlíteni, hogy az amerikai egyesült államokbeli piacon tevékenykedő ágazati szereplők hatalmas összegeket fektetnek be a wireless technológiába;
—

A lakhatás nem csak a fizikai értelemben vett épületekről szól, hanem azokról a területekről és közösségekről is, ahol élünk. A lakhatás ügyének kezelése azt jelenti, hogy olyan biztonságosabb, tisztább és zöldebb területekért dolgozunk a városainkban és régióinkban, ahol az emberek élhetik az életüket és fenntarthatják kapcsolataikat egymással. A lakhatás témája a munkához, közlekedéshez és szolgáltatásokhoz való hozzáférést, valamint a jó minőségű környezet kialakítását is érinti. Ezért, bár a lakhatás nem tartozik az Európai Unió konkrét hatáskörébe, számos politikának közvetlen vagy közvetett hatása van a lakhatási ügyekre. Ide tartoznak a városi környezetet, az energiahatékonyságot, a megújuló energiákat, a zajszennyezést és az egészségügyet érintő politikák, de a szolgáltatások belső piacának megvalósítása és a versenypolitika is.
2.14

üdvözli, hogy a tematikus stratégia kialakítását átfogó konzultációs folyamat előzte meg, amelybe bevonták a helyi és regionális önkormányzatokat is; nyomatékosan szót emel amellett, hogy a helyi és a regionális önkormányzatokat fokozottabban be kell vonni a tematikus stratégia szakértői csoportjában való részvételük révén. E csoport feladata a példaszerű eljárásmódra irányuló tanácsadás, valamint a stratégia végrehajtásának ellenőrzése. A helyi és a regionális önkormányzatokat ezenkívül be kellene vonni a nemzeti cselekvési tervek kidolgozásába és végrehajtásába is, hiszen a helyi adottságok kivételes ismerete révén értékes hozzájárulást nyújthatnak e fórumokon, amelyeknek a civil társadalom képviselőit is magukban kell foglalniuk.
1. A tagállamok az [átültetés időpontját] követő nyolc éven belül és ezt követően minden ötödik évben a Bizottság rendelkezésére bocsátják a következő információkat: (a) az 5. cikk értelmében tett kezdeményezések összegzését; (b) a 6. cikk (1) bekezdése értelmében meghatározott veszélyeztetett területeket; (c) a kockázatok 7. cikk szerinti azonosításakor használt módszereket; (d) a 8. cikk alapján elfogadott intézkedési programokat, valamint a talajromlási folyamatok kockázatának és előfordulásának csökkentését irányzó intézkedések hatékonyságának értékelését; (e) a 11. cikk (2) és (3) bekezdése szerinti azonosítás eredményét és a szennyezett területeknek a 10. cikk (2) bekezdése értelmében létrehozott jegyzékét; (f) a 14. cikk értelmében elfogadott nemzeti rehabilitációs stratégiát; (g) a nyilvánosság figyelmének felhívása érdekében a 15. cikk alapján tett kezdeményezések összegzését.

1. A tagállamok az [átültetés időpontját] követő nyolc éven belül és ezt követően minden ötödik évben hozzáférést biztosítanak a Bizottság számára rendelkezésére bocsátják azokhoz az adatokhoz, amelyekből a következő információkat állapíthatja meg: (a) az 5. cikk értelmében tett kezdeményezések összegzését; (a b) a 6. cikk (1) bekezdése értelmében meghatározott veszélyeztetett területeket; (b c) a kockázatok 7. cikk szerinti azonosításakor használt módszereket; (d) a 8. cikk alapján elfogadott intézkedési programokat, valamint a talajromlási folyamatok kocká zatának és előfordulásának csökkentését irányzó intézkedések hatékonyságának értékelését; (c e) a 11. cikk (2) és (3) bekezdése szerinti azonosítás eredményét és a szennyezett területeknek a 10. cikk (2) bekezdése értelmében létrehozott jegyzékét; (f) a 14. cikk értelmében elfogadott nemzeti rehabilitációs stratégiát; (g) a nyilvánosság figyelmének felhívása érdekében a 15. cikk alapján tett kezdeményezések összegzését. 2. A tagállamok a 17. cikk 2. bekezdésében említett útmutató összeállításától számí tott három éven belül és ezt követően minden ötödik évben hozzáférést biztosítanak a Bizottság számára azokhoz az adatokhoz, amelyekből a következő információkat állapíthatja meg: (a) az 5. cikk értelmében tett kezdeményezések összegzését; (b) a 8. cikk alapján elfogadott intézkedési programokat, valamint a talajromlási folyamatok kockázatának és előfordulásának csökkentését irányzó intézkedések hatékonyságának értékelését; (c) a 14. cikk értelmében elfogadott nemzeti helyreállítási stratégiát; (d) a nyilvánosság figyelmének felhívása érdekében a 15. cikk alapján tett kezdeményezések összegzését. 3. A tagállamok az 1. és 2. bekezdésben említett adatok rendelkezésre bocsátásához saját rendszerüket használhatják.
1.4

abból indul ki, hogy az Európai Bizottság még most is ki tud és ki is fog dolgozni egy ilyen munkamódszert, többek között az Európai Bizottság által a COM(2006) 331 közlemény következtetéseiben beharangozott vita alapján;
5.3

hozzáfűzi, hogy az Európai Bizottság által említett tudás mellett nagyobb figyelmet kell fordítani az adott területek lakóinak tudására és ismereteire is, és azt ajánlja, hogy az önkéntesek ismereteit ötvözzék a tudományos ismeretekkel; szorgalmazza, hogy mindebbe a gyermekeket is vonják be;
1.29

A különböző szintű politikai szerveknek megvan a lehetőségük arra, hogy változtassanak az uralkodó diskurzus irányán és így a kulturális normákon. Ez olyan stratégiákkal lenne elérhető, amelyeknek része volna az is, hogy a nemek közötti egyenlőség hatékonyabb megvalósítása érdekében pedagógusok, munkaadók és munkavállalók, nemzeti és nemzetközi intézmények és mindenekelőtt a média megszólítják a közösséget. Ez a helyi, regionális, valamint a nemzeti és uniós szintű intézmények számára konkrét értelemben azt jelenti, hogy a nemek közötti egyenlőség kérdését a polgárokkal folytatott minden kommunikációjukba be kell építeni. Ehhez viszont nem csak intézményeken belüli felelősöknek, de a sajtó képviselőinek is megfelelő oktatásra és tréningre van szükségük, hogy felkeltsük figyelmüket a nemek közötti egyenlőség kérdései iránt. Az Európa jövőjéről az Európai Bizottság D-terve („plan for democracy, dialogue and debate”) keretében folyó jelenlegi vitába – amelyhez a Régiók Bizottsága a negyedik „D” betűt, a decentralizációt is hozzá kívánja tenni – a nemek közötti egyenlőség kérdéseit annak a célnak az alapelemeként kell beépíteni, hogy Európát közelebb hozzuk polgáraihoz.
10.

javasolja, hogy a koordinátorok lépjenek fel a projektek közötti cserék szintjén is, ha nem is a gyakorlatok koherenciája, de legalább az elképzelések és a bevált gyakorlatok cseréje biztosításáért a projektek tanulmányozása, illetve elindítása és finanszírozása szintjén. Az Európai Bizottság ösztönözhetné a hálózatépítést a TEN-T kiemelt projektjei által érintett különböző helyi és regionális szereplők között is, például évenkénti fórumok útján. A Régiók Bizottsága érdeklődést és hajlandóságot mutat az Európai Bizottsággal e kérdésben történő együttműködés iránt;
56.

az illegális bevándorlás elleni küzdelemről szóló véleményével összhangban hangot ad azon javaslatának, hogy elsődlegesen el kellene fogadni valamennyi intézkedést, amely szükséges az elsősorban a nőket sújtó emberkereskedelem, valamint az emberkereskedelem és a – gyermekeket és serdülőket is érintő – rabszolgaság valamennyi formáját gyakorló szervezetek felszámolásához, ennélfogva megfelelő szabályok és cselekvési tervek elfogadására van szükség, valamint hogy fel kell ismerni, hogy az egyes ilyen áldozatok, még ha illegális bevándorlók is, különleges esetként kezelendők, kiutasításuk bizonyos körülmények közt szélsőséges erőszakhoz vagy akár halálukhoz is vezethet, ha kényszerítik őket a származási országukba való visszatérésre;
37.

Nincs olyan egységes módszer, amely garantálja a szerkezetváltás sikerét. Azonban a szerkezetátalakítási folyamatok különbözősége ellenére is megállapíthatók bizonyos, a sikeres szerkezetváltásra jellemző tényezők: — a gazdaság alakulásának állandó nyomon követése a szerkezetváltásra való korai felkészülés érdekében, — nem elegendő, ha a felkészülés mindössze az előrelátásra és előrejelzésre korlátozódik: ki kell dolgozni valószerűsíthető, a végrehajtás előkészítését szolgáló forgatókönyveket is, — szervezett szociális és civil párbeszéd létezése. Ilyen lehet például a szerkezetátalakításban érintettek közötti információcsere, — egy olyan struktúra létezése, amely kapcsolatot teremt a felsőfokú oktatási intézmények, a tudományos és kutatóintézetek, az ipar, valamint a különböző közigazgatási szinteken működő hivatalok között, — könnyen hozzáférhető és jó minőségű képzési és oktatási struktúrák megléte, — a megvalósított tevékenységek minőségének, hatékonyságának és eredményeinek rendszeres és nyilvános értékelése, — a szerkezetátalakítási folyamatok finanszírozásához szükséges sokféle – és minden érintett számára elérhető – forrás megléte, ami növeli az intézkedések hatékonyságát, — a régióknak vagy városoknak képesnek kell lenniük egy olyan területi politika megvalósítására, amely a gazdasági szereplők számára továbbra is lehetővé teszi az árutermelést és a szolgáltatást, illetve az áru/szolgáltatás értékesítését, — a helyi közösségnek tudatában kell lennie a folyamatos, regionális vagy helyi identitást kifejező átalakulás szükségességének. Ez biztosítja a gazdasági, szociális és ökológiai szempontból kiegyensúlyozott fejlődés integrált szemléletét, ezáltal szintén olyan tényező, amely vonzza az új beruházásokat, — a regionális és helyi önkormányzatok különösen proaktív hozzáállása, amely a jó vezetői képességen és a rendelkezésre álló versenyképességi és pénzügyi eszközökön alapul, — saját, globális jellegű, de a helyi valósághoz igazított projekt megléte, amely esettől függően más-más arculatot ölt: gazdasági fejlődés, oktatás, társadalmi beilleszkedés, kultúra, városrendezés stb.
10.

határozottan támogatja az Európai Bizottságot a generációk közötti új egyezmény létrehozásában. Azaz: — minden egyes generáció jogait és érdekeit figyelembe kell venni. Egyre nagyobb a jelentősége annak, hogy az egyes generációk részt vehessenek a képzési rendszerekben, a munkaerőpiacban és a társadalmi életben. Különösen a lakosságban egyre kisebb részarányt kitevő gyermekeknek és fiataloknak van szükségük jó és megbízható részvételi lehetőségekre az öregedő társadalomban. Összességében erősíteni kell az egyes korcsoportokhoz illő munkát, itt is különös tekintettel a gyermekek és a fiatalok helyzetére, de az idősekről alkotott új és árnyalt kép elfogadtatása révén is, — a tapasztalatok és kompetenciák átadása, valamint a kölcsönös támogatás a generációk között a társadalmi fejlődőképesség és a szolidáris együttélés feltétele. Az átadás elsődleges helye a család. Egyfelől a – például a munkaerőpiaccal összefüggő – mobilitási és rugalmassági elvárások, másfelől az egyedül élők növekvő száma miatt a demográfiai változások idején a generációk közötti kapcsolatok a családon kívül is egyre fontosabbak. Ezt a jövőben európai szinten is jobban figyelembe kell venni. Ugyanis a generációkat átfogó megközelítéssel a meglévő potenciált az eddiginél jobban fel lehet használni a demográfiai változások alakítására. Ezért a jövőben jobban kellene támogatni és ösztönözni a generációkat átfogó megközelítést megvalósító hálózatokat és kezdeményezéseket, — ennélfogva a generációk közötti új egyezményről európai szinten a demográfiai változásokkal párhuzamos társadalmi fejlődést szolgáló, a legjobb gyakorlatok modelljeit közvetítő folyamatos tudás- és tapasztalatcserét kellene folytatni. Ugyanez érvényes az Európa demográfiai fejlődéséről szóló fórum folytatására is. A civil társadalom reprezentatív szervezeteit a lehető legnagyobb mértékben be kell vonni ebbe az átlátható ás nyitott párbeszédbe;