HU 
 
 
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE 
(2010. augusztus 11.)  
a hitelintézetek tartalékképzési követelményér ől 
(CON/2010/68) 
 
Bevezetés és jogalap  
2010. július 20-án az Európai Központi Bank („EKB” ) felkérést kapott a Magyar Nemzeti Banktól 
(„MNB”), hogy alkosson véleményt a tartalékképzési kötelezettségr ől szóló rendelettervezetr ől (a 
továbbiakban: rendelettervezet).  
Az EKB-nak a vélemény meghozatalára szo lgáló hatásköre az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődés 
127. cikkének (4) bekezdésén és a 282. cikkének (5 ) bekezdésén, valamint a nemzeti hatóságoknak az 
Európai Központi Bankkal a jogszabálytervezetekr ől folytatott konzultációjáról szóló, 1998. június 29-i 
98/415/EK tanácsi határozat1 2. cikke (2) bekezdésén alapul, mivel a törvénytervezet olyan tagállam 
monetáris politikai eszközeivel kapcsolatos, amelyn ek hivatalos pénzneme nem az euro. Az Európai 
Központi Bank eljárási szabályzatának 17.5. cikke els ő mondatával összhangban a Kormányzótanács 
fogadta el ezt a véleményt.  
 
1. A rendelettervezet célja 
1.1 A konzultációs kérelemhez csatolt indokolás szerint az MNB 2008 novemberében a 2002 óta 
érvényben volt 5 %-os tartalékrátát egyetlen lépésb en az eurorendszer által jelenleg alkalmazott 
2 %-ra csökkentette. Ez a magyar bankközi piacot érint ő bizalmi válságra tett válaszlépés volt. A 
tartalékráta csökkentését f őként a devizakitettségeik miatt számos nagy magyar bankot érint ő 
likviditássz űke váltotta ki. A lépés jelent ős mértékben hozzájárult e hite lintézetek forintlikviditási 
többletének csökkentéséhez, ezzel mérsék elve a bankszektor stabilitását érint ő kockázatokat. Az 
alacsonyabb tartalékráta azonban a magyar piacon szá mos kisebb bank számára kihívást jelentett a 
likviditási szükségletek nagyobb mérték ű ingadozásával való megbirkózás terén. Ezt a problémát 
súlyosbította az a tény, hogy a bankközi piac a 2008-as válság el őtti időszakhoz viszonyítva még 
mindig gyenge, egyebek mellett a kockázatkerülés miatt.  
1.2  Az MNB elnökének a kötelez ő tartalékráta mértékér ől szóló 15/2008 (XI.24.) rendelete szerint a 
tartalékkpézési kötelezettség alá tartozó magyar hitelintézetekre jelenleg 2%-os tartalékráta 
irányadó. A rendelettervezet célja a tartalékké pzésre kötelezett hitelintézetek számára választási 
                                                 
1  HL L 189., 1998.7.3., 42. o.  
2 lehetőséget biztosítani az alábbi tartalékráták közül: 2 %, 3 %, 4 % vagy 5 %. A rendelettervezet az 
MNB Monetáris Tanácsa általi jóváhagyást követ ően lép hatályba. 
 2. Általános észrevételek  2.1 A közelmúltbeli válság tapasztalatai igazolták a központi banknál tartott tartalékok pufferhatásának 
fontosságát. Ez azt is magában f oglalja, hogy egyes bankok számára el őnyös egy nem túl alacsony 
tartalékráta. Ezzel összefüggésben az EK B megérti az MNB azon felfogását, hogy a 
bankrendszerre telepíti a tartalékrá ta meghatározásáért való felel ősséget. Ugyanakkor a dinamikus 
és hatékony bankközi piac garantálásához szükség van olyan ösztönz őkre, melyek a hitelintézeteket 
aktív likviditáskezelésre sarkallják. E tekintet ben ajánlott a rendelettervezettel bevezetett 
intézkedések magyar bankközi piac m űködésére gyakorolt esetleges hatásainak folyamatos, hosszú 
távú figyelemmel kísérése. Hasonlóképpen, megf ontolást igényelnének a likviditási sokkok 
nagyságának és gyakoriságának csökkentésére szolg áló alternatív módozatok is. Hasznos lenne 
foglalkozni az MNB-t a rendelettervezet bevezetés ére indító likviditási sokkok forrásaival is.  
2.2 Konkrétabban: az egynapos betétek jelent ős felhalmozódása mögött húzódó legjelent ősebb okot 
azok a nehézségek képezik, melyekkel egyes ma gyar bankok likviditásigényük (pl. ügyfeleik 
nagyösszeg ű ügyletei miatti) jelent ős sokkjaival való megbirkózás során szembesültek. Rövid 
távon és az euroövezethez való csatlakozás irányá ba mutató konvergenciafolyamat alatt az MNB-
nek nagyobb rugalmasságra lehet szüksége a li kviditási sokkok és a nemzeti monetáris politika 
végrehajtását hátráltató piaci hiányosságok kezel ésében. Azok a tagállamok, melyeknek hivatalos 
pénzneme nem az euro, megtartják hatásköreiket a monetáris politika terén; azonban az egységes 
monetáris politika végrehajtását illet ően szükség lesz az eurorendszer operatív keretrendszerével 
való összhang korábbi megteremtésére. Az ilyen tagállamok hitelintézeteinek ismerniük kell azokat 
a követelményeket, melyek az euro bevezetését követ ően fognak érvényesülni, ilyen az egységes 
2 %-os tartalékráta is. 
 3. Különös észrevételek  Az euro magyarországi bevezetés ével az EKB tartalékképzési követelményei fognak érvényesülni, 
különösen a következ ők: a) a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank 
Alapokmányának 19. cikke; b) a kötelez ő tartalék Európai Központi Bank által történ ő alkalmazásáról 
szóló, 1998. november 23-i 2531/98/EK tanácsi rendelet
2; c) a kötelez ő tartalékok alkalmazásáról szóló, 
2003. szeptember 12-i EKB/2003/9 rendelet3; valamint d) a tartalékalap meghatározása és kiszámítása 
tekintetében a monetáris pénzügyi intézményi szektor összevont mérlegér ől szóló, 2008. december 19-i 
EKB/2008/32 rendelet (átdolgozott változat)4. Az EKB/2008/32 rendelet 11. cikke és III. melléklete 
                                                 
2  HL L 318., 1998.11.27., 1. o. 
3  HL L 250., 2003.10.2., 10. o. 
4  HL L 15., 2009.1.20., 14. o. 
3 előírja, hogy a hitelintézetek által az EKB/2008/32 rende let szerint jelentett statisztikai adatokat kell a 
kötelező tartalék céljaira is felhasználni. Az e re ndeletben meghatározott különös szabályok els őbbséget 
élveznek az EKB/2003/9 rendelet el őtt és a kis méret ű hitelintézetekre, a csoporto s adatszolgáltatásra és 
egyesülés esetén irányadó tartalékképzési követelményekre vonatkoznak. 
 Ezt a véleményt az elfogadását követ ő két hónap múlva közzéteszik az EKB honlapján. 
  Kelt Frankfurt am Mainban, 2010. augusztus 11. 
 
[aláírás] 
 
az EKB alelnöke 
Vítor CONSTÂNCIO