Az EIT az Európai horizont keretprogram szerves része, a keretprogram III. pillérének („Innovatív Európa”) egyik alkotóeleme. Ugyanakkor kiegészítő jelleg és szinergiák jönnek létre az EIT és a program más alkotóelemei között is. Az EIT a TIT-ek révén hozzá fog járulni a II. pillért („Globális kihívások és európai ipari versenyképesség”) és az I. pillért („Kiváló tudomány”) érintő globális kihívások kezeléséhez is.

Mivel az EIT-rendeletet 2013-ban már jelentős mértékben módosították, és a jelenlegi javaslat is további lényegi módosításokat tartalmaz, a Bizottság azt javasolja, hogy a jogi egyértelműség fokozása és az olvashatóság javítása érdekében jogalkotási technikaként átdolgozást alkalmazzanak az EIT-rendelet módosítására. Az átdolgozott rendelet időtől független voltának köszönhetően az EIT/TIT-ek működésének fő elveire összpontosíthatunk. Ez – azzal együtt, hogy a stratégiai innovációs terv meghatározóbb szerepet tölt be az EIT-nek az egyes TPK-k szerinti finanszírozási programjával való összehangolása terén – javítani fogja az EIT jogi keretének általános koherenciáját, elő fogja segíteni rendelkezéseinek az alkalmazását, és hét év múlva megkönnyíti a jogalkotási folyamatot.

A 2021–2027 közötti időszakban az Európai horizont lesz az EIT-t finanszírozó uniós program. Az EIT ezért szerves része az Európai horizont létrehozásáról szóló bizottsági javaslatnak, emellett pedig a program „Innovatív Európa” pillérét alkotó három elem egyike. Az Európai horizont keretprogramról szóló javaslat meghatározza az EIT-nek a következő többéves pénzügyi keretre (a továbbiakban: TPK) vonatkozó költségvetését, indokolását, hozzáadott uniós értékét, beavatkozási területeit és tevékenységének főbb irányvonalait. Az Európai horizont programról szóló javaslat azonban önmagában nem teremt jogalapot az EIT 2021 utáni működésére. Az EIT jogalapja továbbra is az EIT-rendelet.

Az EIT 2017. évi külső értékelése megerősítette, hogy a létrehozása mögött meghúzódó indokok jogosak, és az innovációvezérelt tudásháromszög integrálására vonatkozó modellje továbbra is releváns.

Az 1. alternatíva, azaz az alapforgatókönyv az EIT tevékenységeinek a jelenlegi formában történő folytatása az Európai horizont keretprogramra irányuló javaslattal való összehangolás érdekében szükséges kiigazításokkal. A 2. alternatíva az alapforgatókönyvre épül. Ezenkívül az EIT működésének javítása érdekében számos technikai intézkedés elfogadását is tartalmazza, és új fellépést javasol a vállalkozói ismeretek oktatásának Európa-szerte történő előmozdítása érdekében. A 3. alternatíva abban különbözik a 2. alternatívától, hogy minden tagállamban létrehozna egy EIT-platformot annak érdekében, hogy ezáltal az EIT tevékenységei Európa-szerte nagyobb hatást érjenek el.

Ezt a javaslatot egy hatásvizsgálat támasztja alá, amely az EIT-rendelet módosítására (átdolgozás) és az EIT 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó stratégiai innovációs tervének a módosítására irányuló javaslatokra is kiterjed.

A javaslat az EIT 2017. évben készült külső értékelésére épül, amely megerősítette, hogy az EIT létrehozása mögött meghúzódó indokok jogosak, és a tudásháromszög innovációvezérelt integrálásán alapuló modellje továbbra is releváns. Az EIT-modell uniós innovációs kapacitások olyan strukturális hiányosságait kívánja orvosolni (kulcsfontosságú tematikus területeken), mint például a korlátozott vállalkozói kultúra, a tudományos körök és az ipar közötti alacsony fokú együttműködés és a humánerőforrás elégtelen kibontakoztatása, és célja, hogy segítsen az EU-nak felzárkózni főbb versenytársaihoz az innováció terén.

Az EUMSZ 173. cikke (XVII. cím) alapján az EU az iparpolitikában megosztott hatáskörrel rendelkezik. A 173. cikk (1) bekezdése értelmében az Európai Unió és a tagállamok biztosítják az uniós ipar versenyképességéhez szükséges feltételek meglétét. E célból – összhangban a nyitott és versengő piacok rendszerével – fellépésük arra is irányul, hogy elősegítsék az innovációs, kutatási és technológiafejlesztési politikákban rejlő ipari lehetőségek hatékonyabb kiaknázását. A 173. cikk (3) bekezdése szerint az Európai Parlament és a Tanács a 294. cikkben említett rendes jogalkotási eljárás keretében egyedi intézkedéseket hozhat a tagállamokban végrehajtott olyan fellépések támogatására, amelyek a kitűzött célok megvalósítására irányulnak, kizárva azonban a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek bármilyen harmonizációját. Ez a rendelkezés a jogalapja a jelenlegi EIT-rendeletnek és a 2014–2020-ra szóló innovációs tervnek.

A fentieknek megfelelően az EIT-rendelet átdolgozására irányuló bizottsági javaslat kiemeli az innovációs terv szerepét, hangsúlyozva, hogy az nemcsak a kutatást és innovációt támogató uniós keretprogrammal mozdít elő szinergiákat, hanem a vonatkozó TPK egyéb releváns uniós programjaival is. A legfontosabb, hogy az innovációs terv megfelelő szinergiákat és kiegészítő jelleget teremtsen az EIT tevékenységei és más uniós kezdeményezések, szakpolitikák és eszközök között. Az EIT e tekintetben célzott tevékenységeket fog végezni. A javaslat megerősíti továbbá a tagállami képviselők csoportjának szerepét, ami hozzá fog járulni az EIT és a TIT-ek tevékenységei, valamint a nemzeti programok és kezdeményezések közötti szinergiák és kiegészítő jelleg biztosításához.

11. cikk: A TIT működésének időtartama, folytatása és megszűnése — a javaslat megerősíti az egyes TIT-ek átfogó félidős felülvizsgálatát az eredeti partnerségi keretmegállapodás lejárta előtt, és fakultatív eszközként bevezeti az együttműködési megállapodást, amely a partnerségi keretmegállapodás lejártát követően is biztosítja az EIT és a TIT-ek közötti kapcsolatot.

6. cikk: Feladatok — a javaslat több helyen pontosítja az EIT meglévő feladatait, és hangsúlyozza az EIT azon feladatának fontosságát, hogy megfelelő szintű koordinációt biztosítson a TIT-ek között, és segítse elő a köztük folyó kommunikációt és tematikus együttműködést. Új feladatot is bevezet az EIT számára, mégpedig azt, hogy tervezze meg és hangolja össze a TIT-ek által a felsőoktatási intézmények vállalkozói és innovációs kapacitásának fejlesztése, valamint innovációs ökoszisztémákba való integrálásuk céljából végzett támogató fellépéseket.

A TIT-ek tekintetében egyedi mutatórendszert fognak alkalmazni a TIT-ek teljesítményének a következő programozási időszakban végzett (az új stratégiai innovációs tervre vonatkozó javaslatban részletezett) értékelésére. Ez a keret a jelenlegi és a korábbi mutatókból merít, és pótolja a meglévő teljesítménymérési rendszerben azonosított hézagokat és hiányosságokat. Összhangban van továbbá az Európai horizont keretprogram mutatórendszerével is.

Az EIT teljesítményének értékelését a Bizottság végzi majd a módosított EIT-rendelet követelményeivel összhangban, és azt figyelembe fogja venni az Európai horizont keretprogram átfogó félidős és utólagos értékelésénél. Ez az értékelés kiterjed az EIT és a program egyéb eszközei közötti szinergiák értékelésére is.

Az e javaslatot kísérő hatásvizsgálatban meghatározott valamennyi bemeneti és kimeneti tényezőt, eredményt és hatást mutatók segítségével követik nyomon. Ilyen mutatók már léteznek, és azokat az EIT használja is. Amennyiben még nem, új mutatókat kell kidolgozni annak érdekében, hogy az EIT nyomon követhesse célkitűzései elérését.

(2)Elsősorban a tagállamok feladata, hogy szilárd alapot tartsanak fenn az európai ipar, versenyképesség és innováció számára. Az európai uniós innovációs kihívás természetéből és nagyságrendjéből adódóan azonban szükség van közösségi Ö uniós Õ fellépésre is.

(13)A felsőoktatást az átfogó innovációs stratégia szerves, de gyakran hiányzó elemeként támogatni kell. Az EIT és a TIT-ek közötti ð partnerségi keretmegállapodásoknak és támogatási ï megállapodásnak Ö megállapodásoknak Õ rendelkezniüke kell arról is, hogy a TIT-eken keresztül kiadott okleveleket és diplomákat a részt vevő felsőoktatási intézményeknek kell kiadniuk, és ezen intézményeket ösztönözni kell arra, hogy azokat EIT-okleveleknek és -diplomáknak nevezzék. ð Továbbá, az EIT-nek meg kell erősítenie és ki kell terjesztenie az EIT-védjeggyel ellátott oklevelek és diplomák alkalmazási körét, hogy azokat az EIT-közösségen kívül is jobban elismertesse. ï Az EIT tevékenységein és munkáján keresztül elősegíti ð a diákok, kutatók és alkalmazottak ï az európai kutatási és felsőoktatási térségen belüli mobilitását , és ösztönzi a kutatók és hallgatók számára a TIT-ek keretében adott ösztöndíjak átadhatóságát. Az ez irányú fenti tevékenységeket a szakmai képesítések elismeréséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv sérelme nélkül kell megvalósítani.

(11)A versenyképesség támogatása és az európai gazdaság vonzerejének és innovációs kapacitásának megerősítése érdekében az EIT-nek, valamint a TIT-eknek képesnek kell lenniük arra, hogy vonzást gyakoroljanak a partnerszervezetekre, kutatókra és hallgatókra szerte a világban – többek között mobilitásuk ösztönzése révén is – valamint, hogy együtt tudjanak működni harmadik országbeli szervezetekkel.

(15)Az EIT-nek jogi személyiséggel kell rendelkeznie, valamint működési autonómiájának és ð nemzeti hatóságoktól és külső nyomástól való ï függetlenségének biztosítása érdekében magának kell kezelnie költségvetését, amelynek bevételei között többek között az Ö Unió Õ Közösség hozzájárulása is szerepel.

Tekintettel hosszú távú fejlesztésére, célszerű az EIT-t fokozatosan, több szakaszban létrehozni. Szükség van egy kezdeti fázisra, korlátozott számú TIT részvételével, annak érdekében, hogy megfelelően lehessen értékelni az EIT működését, és ahol szükséges, javításokat lehessen eszközölni. Az igazgatótanácsnak – a megalakulását követő tizennyolc hónapon belül – két vagy három TIT-t kell kiválasztania olyan területeken, amelyek segítik az Európai Uniót a ma és a holnap kihívásaival történő szembenézésben, és amelyek olyan területeket foglalhatnak magukban, mint az éghajlatváltozás, a megújuló energiaforrások, valamint az információs és kommunikációs technológiák következő generációja. A további TIT-ek kiválasztását és kijelölését azt követően kell lehetővé tenni, hogy elfogadták az első innovációs tervet, amelynek – a hosszú távú elképzelések megvalósítása érdekében – részletes szabályozást is magában kell foglalnia az EIT működését illetően.

(20)Helyénvaló Indokolt, hogy a Bizottság független, külső Ö értékeléseket Õ kezdeményezzen az EIT ð – ideértve a TIT-eket is – ï működéséről független, külső értékelését, különösen az innovációs terv elkészítése céljából. ð A fenti értékeléseknek meg kell vizsgálniuk, hogy az EIT mennyire tesz eleget küldetésének, ki kell terjedniük az EIT és a TIT-ek összes tevékenységére, valamint értékelniük kell azok relevanciáját, eredményességét, hatékonyságát, európai hozzáadott értékét és koherenciáját. A fenti értékeléseket fel kell használni a bizottsági programoknak a kutatást és innovációt támogató uniós keretprogramban előírt értékeléseihez. ï A Bizottságnak szükség esetén a rendelet módosítására irányuló javaslatot kell tennie.

(19)Az EIT-nek a megelőző naptári évben folytatott tevékenységekről ð és a műveletek eredményeiről ï ð konszolidált ï évesÖ tevékenységi Õ jelentést, továbbá a tervezett kezdeményezéseket felvázoló, hároméves gördülő munkaprogramot kell készítenieð . Továbbá, az EIT-nek egységes programozási dokumentumot kell készítenie ï ð az éves és többéves programozás keretében ï tervezett kezdeményezéseiről, lehetővé téve az EIT számára, hogy kövesse a tudomány, technológia, felsőoktatás, innováció és egyéb jelentős területeken jelentkező külső és belső fejleményeketnek megfeleljen. E dokumentumokat tájékoztatás céljából be kell nyújtani az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Számvevőszéknek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, valamint a Régiók Bizottságának. Az Európai Parlamentet, a Tanácsot és a Bizottságot fel kell jogosítani arra, hogy véleményt fogalmazzanak meg az EIT első hároméves munkaprogramjával kapcsolatban.

ê 1292/2013/EU, 1. cikk, 1. pont, c) alpont

1.„innováció”: az a folyamat, beleértve annak eredményét is, amely során a társadalmi vagy gazdasági igényekre és keresletre válaszul új ötletek születnek, és ezáltal új termékek, szolgáltatások vagy üzleti és szervezési modellek jönnek létre, amelyek sikeresen bevezethetők a már meglévő piacra, vagy amelyek képesek új piacokat létrehozni és értéket teremtenek a társadalom számára;

11. „hozzáadott értéket teremtő TIT-tevékenységek”: ð a TIT- ï partnerszervezetek által ð a TIT üzleti tervével összhangban ï végrehajtott olyan tevékenységek, amelyek hozzájárulnak a felsőoktatás, a kutatás és az innováció tudásháromszögének integrációjához, ideértve a TIT-ek létrehozását, igazgatását és koordinálását is, valamint az EIT általános célkitűzéseihez hozzájáruló partnerszervezetek vagy, adott esetben, a TIT-ben részt vevő jogalanyok által végrehajtott tevékenységek – beleértve a TIT-ek alapító, igazgatási és koordinációs tev11ékenységeit.;

(4) Az EIT hozzájárulást nyújt be a Bizottság innovációs tervről szóló javaslatához.

(3) Az innovációs terv – az EIT jövőbeli működésének hosszú távú fejlesztésére és finanszírozására tekintettel – becslést tartalmaz a pénzügyi igényekre és forrásokra vonatkozóan. Emellett egy, az pénzügyi keret Ö adott TPK Õ időszakát lefedő indikatív pénzügyi tervet is tartalmaz.

ð new

ê 1292/2013/EK, 1. cikk, 3. bekezdés, c) pont (kiigazított szöveg)

ê 1292/2013/EK, 1. cikk, 14. pont, c) alpont

ê 1292/2013/EK, 1. cikk, 4. pont, c) alpont (kiigazított szöveg)

k)ð évente legalább kétszer ï Ö megszervezi Õ a A tagállamiok képviselőki ð csoportjának üléseit ïaz érintett felek fórumánaka Ö üléseitől Õ ð függetlenül ï keretében egyedi összetételben üléseznek annak érdekében, hogy biztosítsák a megfelelő kommunikációt és információáramlást biztosítsanak az EIT-vel, tájékoztatást kapjanak az az EIT és a TIT-ek által elért eredményekről, tanácsot adjanak az EIT és a TIT-ek részére, illetve tapasztalatot cseréljenek azokkal. A tagállami képviselők egyedi összetételben történő részvétele ð csoportja ï az érintett felek fórumán biztosítja továbbá az EIT és a TIT-ek tevékenysége és a nemzeti programok és kezdeményezések közötti megfelelő szinergiákat és kiegészítő jelleget, ezen belül a TIT-tevékenységek esetleges nemzeti társfinanszírozását is;.

ê 1292/2013/EU, 1. cikk, 4. pont, c) alpont

a)európai hozzáadott értéket képviselő innovációs tevékenységek és befektetésekð – ideértve innovatív vállalkozások létrehozásának és fejlesztésének támogatását is – ï, amelyek teljes körűen integrálják a felsőoktatást és a kutatást a kritikus tömeg elérése érdekében, valamint ösztönzik az eredmények széles körű terjesztését és hasznosítását;

ê 1292/2013/EU, 1. cikk, 6. pont, c) alpont

(1) Az EIT versenyeztetésen alapuló, nyílt és átlátható eljárás keretében választja és jelöli ki azon partnerségeket, amelyekből TIT válhat. A ð kutatást és innovációt támogató uniós keretprogram ï ð európai partnerségek ï TIT-eknek a kiválóság és az innovációs relevancia elvén alapuló kiválasztására vonatkozóval kapcsolatos részletes kritériumokatait ð kell alkalmazni. Az EIT igazgatótanácsa tovább pontosíthatja a fenti kritériumokat a TIT-eknek ï a kiválóság és az innovációs relevancia elvén alapuló ð kiválasztására vonatkozó kritériumok elfogadásával és közzétételével ï az EIT fogadja el és teszi közzé. A kiválasztási folyamatba külső és független szakértőket is bevonnak.

ð new

f)az érintett ágazatnak megfelelő, a szellemi tulajdon kezeléséről készített terv bemutatása, amely magában foglalja annak leírását is, ahogyan a különböző partnerszervezetektől származó hozzájárulásokat figyelembe vették;

(4) A partnerségi keretmegállapodás 14. évének lejárta előtt végzett záró felülvizsgálat eredményére is figyelemmel az EIT együttműködési megállapodást köthet a TIT-ekkel.

(3)(2) ð Az átfogó félidős felülvizsgálat eredményére is figyelemmel, a hétéves kezdeti időszak lejárt előtt ï aAz igazgatótanács határozhat úgy, hogy – a 19. cikkben megállapított pénzügyi keretösszeg határain belül – Ö a kezdeti időszakon túl Õmeghosszabbítja a valamely TIT-tel kötött partnerségi keretmegállapodást ð egy további, legfeljebb hétéves időszakra vagy megszünteti az EIT pénzügyi hozzájárulását vagy nem hosszabbítja meg a partnerségi keretmegállapodást. Az igazgatótanács figyelembe veszi különösen a TIT pénzügyi fenntarthatóságának elért szintjét, valamint azt, hogy mennyire képes nyitottságot biztosítani új tagok felé, továbbá ï a 19. 20. cikkben megállapított uniós pénzügyi ð hozzájárulást ï , ha ez a legmegfelelőbb mód az EIT céljainak elérésére ð és relevanciát ï , ha ez a legmegfelelőbb mód az EIT céljainak elérésére ð tekintetében ï.

(2)(1) ð A költségvetési rendelet 130. cikke (4) bekezdésének c) pontjától eltérve, ï aAz EIT hétéves kezdeti időszakra partnerségi keretmegállapodást köthet az egyes TIT-ekkel.

a)közösen vagy párhuzamosan adjanak ki okleveleket és diplomákat, hangsúlyozva ezzel a TIT-ek integrált jellegét. Ezeket azonban egyetlen felsőoktatási intézmény is kiadhatja;

(1) A 6. 7. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett felsőoktatási tevékenységekhez kapcsolódó okleveleket és diplomákat a részt vevő felsőoktatási intézmények adják ki a nemzeti szabályoknak és akkreditációs eljárásoknak megfelelően. Az EIT és a TIT-ek közötti ð partnerségi keretmegállapodásoknak és támogatási ï megállapodásnak Ö megállapodásoknak Õ rendelkeznieük kell arról, hogy ezek az oklevelek és diplomák EIT-okleveleknek és -diplomáknak is nevezhetők.

(2) Az Európai Közösségek Ö Unió Õ kiváltságairól és mentességeiről szóló Ö 7. Õ jegyzőkönyvet az EIT-re is alkalmazni kell.

(3) Az egy pénzügyi évnél hosszabb időn átívelő intézkedések költségvetési kötelezettségvállalásai felbonthatók több évre esedékes éves részletekre, a TIT-ek évente megállapítandó becsült pénzügyi igényeinek megfelelő nyomon követésére is figyelemmel.

A juttatások természetbeni juttatásokat is magukban foglalhatnak.

ê 1292/2013/EK 1. cikk, 11. pont, c) alpont

(6) Az EIT-hozzájárulás átlagosan nem haladhatja meg a TIT-ek teljes finanszírozásának 25 %-át.

ò új szöveg

(6) A partnerszervezetek által a TIT-ek finanszírozásához nyújtott hozzájárulások megállapítása az e cikk (4) bekezdésében említett társfinanszírozási rátáknak megfelelően történik, és e hozzájárulások tükrözik a TIT-ek pénzügyi fenntarthatóságra vonatkozó stratégiáját.

ê 1292/2013/EK 1. cikk, 11. pont, c) alpont (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

(7) Az EIT versenyalapú felülvizsgálati Ö elosztási Õ mechanizmust hoz létre pénzügyi hozzájárulása megfelelő részének a TIT-ek számára történő elkülönítésére Ö odaítélésére Õ. E mechanizmus magában foglalja a TIT-ek üzleti terveinek és folyamatos nyomon követéssel mért a folyamatos felügyelet során teljesítményének ð , és különösen a pénzügyi fenntarthatóság elérése terén tett előrelépésének ï értékelését.

ê 1292/2013/EK 1. cikk, 12. pont (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

18.15. cikk

Programozás és jelentéstétel

(1) Az EIT egy, az innovációs terv elfogadott változatán alapuló, alapján ð egységes programozási dokumentumot ï gördülő hároméves munkaprogramot fogad el, amely tartalmazza Ö a következőket: Õ

a) az EIT és a TIT-ek főbb prioritásaira és a tervezett kezdeményezésekre vonatkozó nyilatkozatot,;

b) valamint a finanszírozási igényekre és forrásokra vonatkozó becslést tartalmaz;

c) Ez a munkaprogram olyan megfelelő – eredményorientált megközelítést alkalmazó – mutatókat is magában foglal, amelyek a TIT-ek és az EIT által végzett tevékenységek felügyeletére vonatkoznak nyomon követése céljából Ö a hatásorientált Õ megközelítés alkalmazásával; Az előzetes gördülő hároméves munkaprogramot az EIT a Bizottságnak azon év december 31-ig nyújtja be, amely az adott hároméves munkaprogram hatályba lépését két évvel megelőzően ér véget (n-2 év).