EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2022.11.28. COM(2022) 666 final 2022/0391(COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a közösségi formatervezési mintáról szóló 6/2002/EK tanácsi rendelet módosításáról és a 2246/2002/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) {SEC(2022) 422 final} - {SWD(2022) 367 final} - {SWD(2022) 368 final} - {SWD(2022) 369 final}



INDOKOLÁS 1.A JAVASLAT HÁTTERE •A javaslat indokai és céljai Az ipari formatervezésiminta-oltalom a termék megjelenését védi. Az ipari formatervezés az, ami vonzóvá teszi a terméket. A vizuális vonzerő az egyik legfontosabb olyan szempont, amely alapján a fogyasztók eldöntik, hogy melyik terméket részesítik előnyben a másikkal szemben. A jól formatervezett termékek jelentős versenyelőnyt biztosítanak a gyártók számára. Annak érdekében, hogy a digitális korban ösztönözzük az innovációt és az új terméktervezést, egyre nagyobb szükség van a formatervezésiminta-oltalom hozzáférhető, időtálló, hatékony és következetes jogi védelmére. Az ipari formatervezési minták oltalmának európai rendszere több mint húsz éves. Az ipari formatervezési mintákra vonatkozó tagállami jogszabályokat az 1998. október 13-i 98/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (a továbbiakban: az irányelv) részben összehangolta. A nemzeti formatervezésiminta-oltalmi rendszerek mellett a 2001. december 12-i 6/2002/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: a rendelet) önálló rendszert hozott létre az egész EU-ban azonos hatállyal bíró egységes jogok oltalmára lajstromozott közösségi formatervezési minta és a lajstromozás nélküli közösségi formatervezési minta formájában. A rendeletet csak egyszer módosították 2006-ban, hogy hatályba léptesse az EU csatlakozását a hágai nemzetközi lajstromozási rendszerhez. Emellett a javítási pótalkatrészek formatervezésiminta-oltalmával kapcsolatban továbbra is létezik egy átmeneti jogi szabályozás. Mivel ebben a kérdésben nem sikerült megállapodásra jutni, az irányelv tartalmaz egy „bővített befagyasztási záradékot”, amely lehetővé teszi, hogy a tagállamok mindaddig fenntartsák meglévő jogszabályaikat arra vonatkozóan, hogy a pótalkatrészek oltalomban részesüljenek-e, amíg a Bizottság javaslata alapján el nem fogadják az irányelv módosításait. Ezért a 6/2002/EK rendelet mindaddig mentesíti a javítási pótalkatrészeket a közösségi formatervezésiminta-oltalom alól, amíg a Tanács a Bizottság javaslata alapján nem határoz a kérdéssel kapcsolatos politikájáról. A Bizottság 2004-ben javaslatot terjesztett elő a látható pótalkatrészek formatervezésiminta-oltalmának összehangolásáról az irányelv „javítási záradék” bevezetésével történő kiegészítése révén (ahogyan az már a rendeletben is szerepelt). E javaslat azonban az Európai Parlament elsöprő támogatása ellenére sem kapott elegendő támogatást a Tanácsban, és 2014-ben visszavonták. A Bizottságnak az uniós szakpolitikák rendszeres felülvizsgálatára irányuló minőségi jogalkotási programjával összhangban a Bizottság 2014-ben megkezdte az uniós formatervezésiminta-oltalmi rendszerek működésének értékelését, amely átfogó gazdasági és jogi értékelést foglalt magában, egy sor tanulmánnyal alátámasztva. Az Európai Unió Tanácsa 2020. november 11-én következtetéseket fogadott el a szellemi tulajdonra vonatkozó politikáról és az ipari formatervezési minták uniós rendszerének felülvizsgálatáról. A Tanács felkérte a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat a formatervezési mintákra vonatkozó uniós jogszabályok felülvizsgálatára annak érdekében, hogy korszerűsítse a formatervezésiminta-oltalmi rendszereket, és hogy az egyes tervezők és vállalkozások – különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) – számára vonzóbbá tegye a formatervezésiminta-oltalmat. Az értékelés végeredményei alapján a Bizottság „Az EU innovációs lehetőségeinek maximális kiaknázása – A szellemi tulajdonra vonatkozó cselekvési terv az EU helyreállításának és rezilienciájának támogatása érdekében” című, 2020. november 25-i közleményében bejelentette, hogy az uniós védjegyjogszabályok sikeres reformját követően felül fogja vizsgálni a formatervezési minták oltalmára vonatkozó uniós jogszabályokat. 2021. június 25-én a Tanács további következtetéseket fogadott el a szellemi tulajdonra vonatkozó politikáról, sürgetve, hogy a Bizottság kezelje prioritásként az ipari formatervezési mintákról szóló jogszabályok felülvizsgálatáról és korszerűsítéséről szóló javaslat kellő időben történő mielőbbi előterjesztését. Ezenkívül a szellemi tulajdonra vonatkozó cselekvési tervről szóló támogató véleményében az Európai Parlament hangsúlyozta, hogy felül kell vizsgálni a formatervezésiminta-oltalmi rendszert, mivel azt 20 éve hozták létre. A Célravezető és hatásos szabályozás programon (REFIT) belül csomagként tekintve e kezdeményezés és az irányelv átdolgozására irányuló párhuzamos javaslat közös fő célkitűzése a tervezési kiválóság, az innováció és a versenyképesség előmozdítása az EU-ban. Ezt annak biztosításával kell elérni, hogy a formatervezésiminta-oltalmi rendszer a digitális korban célnak megfelelő legyen, valamint hogy az alacsonyabb költségek, a kisebb összetettség, a nagyobb sebesség, a nagyobb kiszámíthatóság és a jogbiztonság révén az egyéni formatervezők, kkv-k és a fokozott formatervezésiminta-igényű iparágak számára sokkal könnyebben hozzáférhetővé és hatékonyabbá váljon. A rendelet módosítására irányuló jelenlegi kezdeményezés konkrétan a következő célkitűzéseket követi: –a meglévő rendelkezések korszerűsítése és javítása az elavult rendelkezések módosításával, a jogbiztonság növelésével, valamint a hatály és a korlátozások tekintetében a jogok egyértelműsítése révén; –a lajstromozott közösségi formatervezési mintaoltalom hozzáférhetőségének, hatékonyságának és megfizethetőségének javítása az eljárások egyszerűsítése, valamint a fizetendő díjak szintjének és szerkezetének kiigazítása és optimalizálása révén. •Összhang az e területre vonatkozó jelenlegi jogszabályi rendelkezésekkel E javaslat célja a 6/2002/EK tanácsi rendelet módosítása. A 98/71/EK irányelv átdolgozására irányuló párhuzamos javaslattal együtt ez a javaslat koherens csomagot képez a szellemi tulajdonra vonatkozó cselekvési terv végrehajtása, valamint a formatervezési minták oltalmára vonatkozó jelenlegi uniós jogszabályok korszerűsítése és további összehangolása érdekében. Ez a javaslat összhangban van az európai uniós védjegyről szóló (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelettel is. Ez a helyzet például a formatervezésiminta-oltalmi jogok hatályával kapcsolatban, amelyet az európai uniós védjegyekhez hasonlóan kiterjesztjük az árutovábbítás alatt álló hamisított árukra és más vámjogi helyzetekre is. Ugyanez igaz bizonyos, az eljárásokra – például az eljárás folytatására vagy a határozatok visszavonására – vonatkozó rendelkezésekre is, amelyek jelenleg csak az európai uniós védjegyrendszer részét képezik, és amelyeket be kell illeszteni a 6/2002/EK rendelet felülvizsgálatába (lásd még alább az európai uniós védjegyekkel kapcsolatos eljárásokkal való összehangolással kapcsolatban). Továbbá a következetesség érdekében javasoljuk, hogy a Bizottságot ugyanazon felhatalmazáson alapuló és végrehajtási hatáskörökkel ruházzák fel, mint az (EU) 2017/1001 rendeletben. •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival Mivel ez a javaslat a jelenleg a 6/2002/EK rendelet 110. cikkében szereplő átmeneti javítási záradékot az említett rendelet javasolt új 20a. cikkében állandó rendelkezéssé kívánja átalakítani, az irányelv új javítási záradékkal történő kiegészítésével párhuzamosan, a javaslat az antitröszt-politika területén összhangban van a 461/2010/EU rendelettel (a gépjárművekre vonatkozó csoportmentességi rendelet vagy MVBER) és kiegészíti azt.

A 6/2002/EK rendeletben szereplő javítási záradék fenntartására irányuló javaslat összhangban van a javítások és a körforgásos gazdaság előmozdítását célzó, a fenntartható termékekre vonatkozó kezdeményezéssel is, és kiegészíti azt. 2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG •Jogalap A javaslat az EUMSZ 118. cikkének első bekezdésén alapul, amely felhatalmazza az Európai Parlamentet és a Tanácsot arra, hogy intézkedéseket fogadjanak el az európai szellemi tulajdonjogok Unión belüli létrehozására, ideértve egy uniós szintű központi engedélyezési, koordinációs és ellenőrzési rendszer megteremtését is. Ez eltér a 6/2002/EK rendeletre alkalmazott jogalaptól, amely – az első közösségi védjegyrendelethez (a közösségi védjegyről szóló 40/94 rendelet) hasonlóan – az EK-Szerződés 308. cikkén alapult. A 118. cikket az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) vezette be, és immár kifejezett jogalapot biztosít az egész Unióra kiterjedő szellemitulajdon-jogok számára. Jelenleg ez az európai uniós védjegyről szóló (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet jogalapja is. •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén) Az EUMSZ 118. cikkének első bekezdése csak európai szellemitulajdon-oltalmi jogcímek létrehozására alkalmazható. Az uniós formatervezésiminta-oltalmi rendszer egy uniós rendelet által létrehozott autonóm rendszer, amely a nemzeti rendszerektől függetlenül alkalmazandó. Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO, korábban BPHH) jogi, igazgatási és pénzügyi autonómiával rendelkező szabályozó ügynökség, amelyet a Tanács hozott létre a lajstromozott közösségi formatervezési minta és a közösségi védjegy (jelenleg európai uniós védjegy) lajstromozási rendszerének irányítására. A védjegyek rendszerének az (EU) 2017/1001 rendelettel bevezetett módosításaihoz hasonlóan az e kezdeményezéshez kapcsolódó hatásvizsgálat során végzett elemzés is kimutatta, hogy a 6/2002/EK rendelet egyes rendelkezéseit módosítani kell, különösen a lajstromozott közösségi formatervezési minta lajstromozási rendszerének javítása és egyszerűsítése érdekében. •Arányosság A javaslat célja a közösségi formatervezésiminta-oltalmi rendszert használó vállalkozások és egyéni tervezők, valamint az EUIPO adminisztratív terheinek és megfelelési költségeinek csökkentése. A javaslat az önálló 6/2002/EK rendelet célzott módosításait tartalmazza, és nem lépi túl a meghatározott célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket. •A jogi aktus típusának megválasztása E javaslat célkitűzései csak olyan jogalkotási aktussal érhetők el, amely módosítja a közösségi formatervezési mintát szabályozó hatályos anyagi és eljárási rendelkezéseket, ami rendelet formájában lehetséges. Ezért a 6/2002/EK rendeletet módosító rendeletre van szükség. 3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata A Bizottság elvégezte a jelenlegi irányelv és rendelet átfogó értékelését, amelyet 2020 novemberében tett közzé. Ennek következtetése az volt, hogy a formatervezési minták oltalmára vonatkozó uniós jogszabályok teljesítették célkitűzéseiket, és nagyrészt továbbra is a célnak megfelelőek. A 6/2002/EK rendelet tekintetében azonban az értékelés feltárt bizonyos hiányosságokat. Nevezetesen a közösségi formatervezési minták lajstromozási eljárásai részben elavultak vagy szükségtelen adminisztratív terhekkel járnak, továbbá a fizetendő díjak szintje és szerkezete nem optimális. Az értékelés megállapításai nyomán az Európai Bizottság hatásvizsgálatot végzett, ezt követően pedig úgy határozott, hogy felülvizsgálja a jogszabályt. A hatásvizsgálat különböző lépései – a problémák és kiváltó okaik meghatározásától a célok és a lehetséges szakpolitikai lehetőségek azonosításáig – az értékelő jelentés megállapításaira támaszkodtak. •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk 2018. december 18. és 2019. április 30. között elsőként átfogó nyilvános konzultációra került sor azzal a céllal, hogy a Bizottság i. elegendő bizonyítékot és véleményt gyűjtsön az érdekelt felektől a formatervezési mintákra vonatkozó uniós jogszabályok értékelésének alátámasztásához, és ii. megállapítsa, hogy ezek a jogszabályok mennyire működnek a rendeltetésüknek megfelelően, illetve mennyire tekinthetők továbbra is a célnak megfelelőnek.

A válaszadók közel kétharmada úgy ítélte meg, hogy az ipari formatervezési minták oltalmának uniós rendszere (az irányelv szerinti nemzeti formatervezésiminta-oltalmi rendszer és a közösségi formatervezésiminta-oltalmi rendszer együttesen) jól működik. Ugyanakkor a válaszadók közel fele mutatott rá nem kívánt következményekre vagy hiányosságokra a rendelet és/vagy az irányelv kapcsán. Az értékeléshez végzett széles körű konzultáció kiegészítéseként a Bizottság 2021. április 29. és július 22. között egy második nyilvános konzultációt is folytatott, hogy a formatervezési mintákra vonatkozó jogszabályok felülvizsgálatának alátámasztására további bizonyítékokat és véleményeket gyűjtsön az érdekelt felektől egyes konkrét kiválasztott témákról, illetve lehetséges alternatívákról és azok várható hatásairól. •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása A 6/2002/EK rendelet és a 98/71/EK irányelv felülvizsgálatához kapcsolódó hatásvizsgálat főként két külső tanulmányra támaszkodott, amelyek az uniós formatervezésiminta-oltalmi rendszerek működésének gazdasági és jogi vonatkozásaival foglalkoztak. Ezenkívül, konkrétan a pótalkatrészek oltalmának kérdése kapcsán a hatásvizsgálatot két további tanulmány is alátámasztotta, amelyek témája az oltalomnak az árképzésre és az árak szóródására, illetve a gépjármű-pótalkatrészek uniós piacának szerkezetére gyakorolt hatása volt. A hatásvizsgálat alátámasztására a Bizottság további információkat szerzett be az EUIPO-val folytatott szoros együttműködésnek köszönhetően, az általa készített egyéb tanulmányokból és jelentésekből, továbbá a nemzeti és nemzetközi hatóságok – köztük a szellemi tulajdonnal foglalkozó nemzeti hivatalok, tudományos intézmények és más érdekelt felek – által készített egyéb elérhető tanulmányokból és adatgyűjtésekből. • Hatásvizsgálat Mivel a javaslat a 98/71/EK irányelv felülvizsgálatára irányuló javaslattal egy csomagban kerül előterjesztésre, a Bizottság közös hatásvizsgálatot végzett e javaslatra és a 98/71/EK irányelv átdolgozására irányuló párhuzamos javaslatra vonatkozóan. A hatásvizsgálatot október 27-én nyújtotta be a Szabályozói Ellenőrzési Testületnek, amely 2021. november 26-án arról kedvező véleményt bocsátott ki. A végleges hatásvizsgálat figyelembe vette az említett véleményben foglalt észrevételeket. A hatásvizsgálatban a Bizottság két fő problémát vizsgált: 1. Az EU-n belüli kereskedelem megzavarását és az egyes tagállamokban felmerülő versenyakadályokat a pótalkatrészek javítása tekintetében. 2. Az oltalom megszerzésével kapcsolatos költségek, terhek és késedelmek, valamint az azt övező bizonytalanságok miatt a vállalkozások – különösen a kkv-k és az egyéni tervezők – attól való vonakodását, hogy uniós vagy nemzeti szinten lajstromozott formatervezésiminta-oltalmat kérjenek. Míg a pótalkatrészek kérdésével (első probléma), illetve az eltérő (eljárási) rendelkezések kérdésével, amely a második problémakörbe tartozik, az irányelv párhuzamosan zajló felülvizsgálata keretében kell foglalkozni, a közösségi formatervezési minták lajstromozásának részben elavult eljárásai és a lajstromozott közösségi formatervezésiminta-oltalomért fizetendő magas díjakkal a 6/2002/EK rendelet felülvizsgálata keretében kell foglalkozni. A közösségi formatervezési minták komplex lajstromozási eljárásaihoz kapcsolódó problémák megoldása érdekében, illetve az oltalom hozzáférhetőbbé és hatékonyabbá tételére irányuló célkitűzés jegyében a Bizottság az alábbi egyetlen (célravezető) szakpolitikai lehetőséget mérlegelte: 2. opció: A közösségi formatervezési minták lajstromozási eljárásainak egyszerűsítése és észszerűsítése (többek között az uniós védjegyeljárások reformjával összehangolva). Ez a lehetőség nevezetesen a következőket foglalja magában: a formatervezési minták megjelenítésére vonatkozó követelmények aktualizálását, több formatervezési minta bejelentése esetén az „azonos osztályra vonatkozó követelmény” megszüntetését, valamint a közösségi formatervezési minták lajstromozási eljárásainak összehangolását az európai uniós védjegyekkel kapcsolatos eljárásokkal. A mintaoltalmak magas lajstromozási díjainak problémája, illetve a közösségi formatervezési minták oltalmának megfizethetőbbé tételére irányuló célkitűzés tekintetében a Bizottság a következő, több alopciót is magába foglaló lehetőséget mérlegelte: 3. opció: A lajstromozott közösségi formatervezési minta lajstromozási díjának csökkentése és a többes bejelentések megkönnyítése. Ez a lehetőség a többes bejelentések esetében az „azonos osztályra vonatkozó követelmény” eltörlését és a fizetendő díjak összegének kiigazítását teszi szükségessé. A kisebb és a nagyobb bejelentési volumenű bejelentők közötti egyenlő bánásmód érdekében a fizetendő díj összegének kiigazítása keretében átalánydíjat célszerű bevezetni minden újabb formatervezési mintára, ezzel eltörölve a többes bejelentésben szereplő formatervezési minták számától függő, különböző szinteken kínált, mennyiség utáni díjkedvezményeket. Ezen előnyöknek a benyújtási szakaszban való ellensúlyozása érdekében a fenti intézkedés a későbbi megújítási díjak emelésével párosul. Ez könnyebb hozzáférést tesz lehetővé a közösségi formatervezési minták oltalmához, főként a kkv-k esetében (a mintaoltalom kedvezőbb árú megszerzése és első megújítása), ugyanakkor a második, harmadik és negyedik megújítás díjainak fokozatos emelésével biztosítja, hogy csak a piactéren ténylegesen jelen lévő közösségi formatervezési minták maradjanak a lajstromban. A 3.1. és a 3.2. alopció esetében egyaránt egy lajstromozott közösségi formatervezési minta díja 350 EUR-ról 250 EUR-ra csökkenne. Ezt követően a többes bejelentés részét képező minden további formatervezési minta után a díj a 3.1. alopció esetében 125 EUR, a 3.2. alopció esetében pedig 100 EUR lenne. A 3.1. alopció szerinti megújítási díjak a következők lennének: – első megújítás – 70 EUR; – második megújítás – 140 EUR;

– harmadik megújítás – 280 EUR; – negyedik megújítás – 560 EUR. Ezen alopció esetében az első két megújítás díjának összege megegyezik a jelenlegi díjszint szerinti díjakéval, azaz összesen 210 EUR-t tesz ki. Ezzel szemben a 3.2. alopció esetében minden megújítási díj magasabb lenne, mint a jelenlegi rendszerben. A díjak kiigazítása mindkét esetben a díjszerkezet egyszerűsítésével párosulna úgy, hogy a közzétételi díj megszűnne, és e díj összege hozzáadódna a lajstromozási díjhoz. A közösségi formatervezési mintákra vonatkozó szabályoknak az európai uniós védjegyre vonatkozó szabályokkal való összehangolása érdekében megszűnne a lajstromozás alapján oltalomban részesülő közösségi formatervezési minták átruházási díja. A díjcsökkentésből származó előnyök elsősorban a formatervezésiminta-oltalmi rendszer felhasználóit illetnék meg. A vállalkozások jobb ár-érték arányt érnének el, és a feltétlenül szükségesnél nem fizetnének többet az EUIPO szolgáltatásaiért. Ennek köszönhetően a kkv-k és az egyéni tervezők vissza tudnák fogni költségeiket, és kedvezőbb feltételek mellett versenyezhetnének a nagyobb vállalkozásokkal. Ez pedig mind a fogyasztók, mind pedig végső soron az egész társadalom javát szolgálná. Azon törekvés jegyében, hogy a közösségi formatervezésiminta-oltalmi rendszer hozzáférhetőbbé és megfizethetőbbé váljon a vállalkozások számára, illetve lépést tartson a technológiai fejlődéssel, az eljárások egyszerűsítését és észszerűsítését szolgáló 2. lehetőség, a díjakra vonatkozó 3.1. alopcióval (amely a 3.2. alopcióval szemben nem jár a megújítási díjak túlzott és aránytalan növekedésével) kombinálva várhatóan pozitív hatással és egyértelmű előnyökkel jár a vállalkozások, különösen a kkv-k és az egyéni tervezők számára. •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés Ez a javaslat és a 98/71/EK irányelv átdolgozására irányuló párhuzamos javaslat bekerült a Bizottság 2022. évi munkaprogramjának II. mellékletébe, ezért a célravezető és hatásos szabályozás program (REFIT) részét képezik. A javaslat célja, hogy a digitális kor igényeinek megfelelően aktualizálja a közösségi formatervezésiminta-oltalmi rendszert, valamint hogy azt hozzáférhetőbbé, illetve hatékonyabbá tegye a kérelmezők számára. A digitalizáció aspektusát tekintve a formatervezési minták ábrázolási követelményeinek javasolt aktualizálása lehetővé tenné a kérelmezők számára, hogy formatervezési mintáikat egyértelműen és pontosan reprodukálni tudják általánosan rendelkezésre álló technológiák segítségével. Ez különösen az új digitális formatervezési minták benyújtását könnyítené meg. Az ábrázolási követelmények részletes felülvizsgálata (amelyre az elfogadandó új másodlagos jogszabály keretében kerülne sor) rendkívül előnyös lenne mind a bejelentő vállalkozások, mind az EUIPO számára, mivel jelentősen csökkentené a hibalehetőségeket és növelné a jogbiztonságot. Ami az egyszerűsítést illeti, az „azonos osztályra vonatkozó követelmény” javasolt eltörlése lehetővé tenné a vállalkozások számára, hogy (több) többes lajstromozási bejelentést nyújtsanak be, amelyekben több formatervezési minta szerepelhet egyetlen bejelentésben anélkül, hogy ez a lehetőség csak az azonos jellegű termékekre korlátozódna. Emellett a formatervezésiminta-oltalmak díjtáblázatának javasolt kiigazítása és egyszerűsítése csökkentené az adminisztratív terheket (nevezetesen a közzétételi díj eltörlése és a többes bejelentés keretében benyújtott további formatervezési minták után fizetendő átalánydíj bevezetése révén), továbbá megkönnyítené és átláthatóbbá tenné a formatervezésiminta-bejelentők számára a lajstromozást. A kapcsolódó költségmegtakarításokat a hatásvizsgálat 8.1. táblázata részletezi és foglalja össze. • Alapjogok A kezdeményezés javítaná a tervezők jogérvényesítési lehetőségeit, pozitív hatást gyakorolva az olyan alapvető jogokra, mint a tulajdonhoz való jog és a hatékony jogorvoslathoz való jog. Az uniós formatervezésiminta-oltalmi rendszer kiegyensúlyozottabbá tételére törekedve a javaslat célja továbbá a formatervezésiminta-oltalmak korlátainak megbízhatóbb összefoglalása, figyelembe véve a méltányossághoz kapcsolódó és versenyalapú megfontolásokat. 4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK A javaslat nem lenne hatással az Európai Unió költségvetésére, ezért nem kíséri a költségvetési rendelet (az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet) 35. cikkében előírt pénzügyi kimutatás. 5.EGYÉB ELEMEK •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai A Bizottság az EUIPO éves jelentései és statisztikái segítségével nyomon fogja követni különösen az EUIPO-hoz benyújtott mintaoltalmi bejelentések alakulását, a formatervezésiminta-oltalom kkv-k általi használatát (a jövőbeli statisztikai bontások alapján), valamint i. a többes bejelentések, ii. a megújított oltalommal rendelkező formatervezési minták és iii. a megújítások számának változásait.

A nyomonkövetési tevékenységek során figyelembe kell venni a szükséges végrehajtási időszakot (beleértve a Bizottságra ruházandó felhatalmazáson és végrehajtási hatáskörökön alapuló új másodlagos jogszabályok elfogadásához szükséges időt), illetve elegendő időt kell hagyni ahhoz, hogy a piaci szereplők alkalmazkodhassanak az új helyzethez. A változások értékeléséhez a Bizottság figyelembe kívánja venni a hatásvizsgálat 9. szakaszában említett releváns mutatókat. Az értékelésre öt évvel az összes szükséges változtatás teljes körű végrehajtása után kerülne sor, ideértve a 6/2002/EK rendelet rendelkezéseit kiegészítő és végrehajtó másodlagos jogszabályok szintjét is. •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata – A terminológia aktualizálása és az EUIPO irányítására vonatkozó rendelkezések A következetesség érdekében, tekintettel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésére, a „Közösség/közösségi” elavult kifejezést mellőzni kell. A 6/2002/EK rendelet terminológiáját hozzá kell igazítani a Lisszaboni Szerződéshez, illetve az európai uniós védjegyről szóló (EU) 2017/1001 rendelethez. Ezentúl a lajstromozás alapján oltalomban részesülő közösségi formatervezési minta helyes megnevezése lajstromozás alapján oltalomban részesülő európai uniós formatervezési minta lesz. – Az EUIPO irányítására vonatkozó rendelkezések (XI. cím) Tekintettel arra, hogy az EUIPO irányítására vonatkozó főbb rendelkezéseket az (EU) 2017/1001 rendelet módosította, a 6/2002/EK rendeletben foglalt kiegészítő rendelkezéseket ennek megfelelően ki kell igazítani. – A formatervezési minta és a termék meghatározása (3. cikk) A javaslat aktualizálja, pontosítja és bővíti a fogalommeghatározásokat azzal a céllal, hogy a rendeletjavaslat i. időtálló maradjon a technológiai fejlődés fényében, illetve ii. nagyobb jogbiztonságot és átláthatóságot biztosítson a formatervezésiminta-oltalom jogosultságának tárgyát illetően. A fizikai termékekben nem megtestesülő új technológiai formatervezési minták megjelenésére figyelemmel a javaslat aktualizálja és kibővíti a termék fogalmát azzal a céllal, hogy az jobban lefedje és megkülönböztesse azokat a termékeket, amelyek grafikai ábrázolásként jelennek meg, amelyek fizikai tárgyban testesülnek meg, és amelyek a belső környezet kialakítására szánt tárgyak térbeli elrendezésében öltenek formát. – Az oltalom tárgya (18a. cikk) A „láthatósági követelménnyel” kapcsolatos nagyobb jogbiztonság érdekében javasoljuk, hogy az irányelv külön rendelkezéssel egészüljön ki, amely szerint a formatervezésiminta-oltalom kizárólag azon külső jellegzetességekre vonatkozik, amelyek a lajstromozásra irányuló bejelentésben látható módon szerepelnek. – A lajstromozás alapján oltalomban részesülő formatervezési minta által biztosított jogok hatálya (19. cikk) Annak érdekében, hogy a formatervezésiminta-oltalom jogosultjai hatékonyabban tudják kezelni a 3D nyomtatási technológiák fokozott elterjedéséből eredő kihívásokat, a formatervezésiminta-oltalmi jogok hatályának ennek megfelelő kiigazítását. Emellett az uniós védjegyreform nyomán – a folyamatosan terjedő hamisítási tevékenységek elleni hatékony küzdelem érdekében – fontossá vált kiegészíteni a közösségi formatervezési minták jogi keretét is egy megfelelő rendelkezéssel, amely révén a jogosultak meg tudják akadályozni a hamisított termékek EU területén való áthaladását, vagy egyéb vámjogi helyzetbe hozását, szabad forgalomba kerülés nélkül. – Az átruházott jogok korlátozása (20. cikk) A felmerülő jogos érdekek megfelelőbb egyensúlyának megteremtése érdekében, az Európai Unió Bíróságának (EUB) ítélkezési gyakorlatát is figyelembe véve a javaslat a megengedett felhasználások felsorolását kiegészíti a „referenciális használattal” és a „bírálat és paródia” céljából végzett tevékenységekkel. – Javítási záradék (20a. cikk) A javítási záradéknak az irányelvbe való beillesztésével összhangban a javaslat a 6/2002/EK rendelet 110. cikkében jelenleg szereplő átmeneti javítási záradékot állandó rendelkezéssé alakítaná át. Az irányelvbe beillesztett javítási záradékkal való összhang érdekében, az EUB ítélkezési gyakorlatát is figyelembe véve a javaslat szerint a javítási záradék alkalmazási köre kifejezetten az összetett termékek formafüggő alkatrészeire korlátozódik.

Ezenkívül egyértelművé kell tenni, hogy a javítási záradék csak akkor legyen alkalmazható a bitorlási keresetekkel szembeni védelemként, ha a fogyasztók megfelelő tájékoztatást kaptak az összetett termék javításához használandó termék származásáról. – Formatervezésiminta-értesítés (26a. cikk) Az európai uniós formatervezési minták jogosultjai hozzáférést kapnak egy olyan formatervezésiminta-értesítéshez, amelynek segítségével tájékoztatni tudják a nyilvánosságot a formatervezési minta lajstromba vételéről. – A halmozódás elve (96. cikk (2) bekezdés) A formatervezési minták és a szerzői jogi védelem halmozódásának elve fennmarad, figyelembe véve, hogy az eredeti jogszabály elfogadása óta fejlődött a harmonizáció a szerzői jog területén. – A formatervezési minta ábrázolására vonatkozó követelmények (36. és 36a. cikk) A 6/2002/EK rendelet 36. cikke (1) bekezdésének c) pontjához javasolt módosítás biztosítani kívánja, hogy a formatervezési minta ábrázolása lehetővé tegye a bejelentés tárgyát képező anyag valamennyi részletének egyértelmű megkülönböztetését és közzétételét, függetlenül az alkalmazott megjelenítési módtól. Figyelemmel a benyújtott példányok elhanyagolható mennyiségére, a javaslat eltörölné azt a lehetőséget, hogy a minta ábrázolása helyett mintapéldányt nyújtsanak be. A javasolt új 36a. cikk célja felhatalmazni a Bizottságot arra, hogy pontosítsa a lajstromba veendő európai uniós formatervezési minta bejelentésekor feltüntetendő részleteket, és ennek részeként aktualizálja a formatervezési minták megjelenítésére vonatkozó szabványokat, hogy azok megfeleljenek a digitális kor követelményeinek (lásd még fent a célravezető szabályozásról és az egyszerűsítésről szóló pontot). – Többes bejelentés (37. cikk) A javaslat eltörölné az ún. „azonos osztályra vonatkozó követelményt” annak érdekében, hogy a bejelentők egyetlen többes bejelentésben egyesíthessenek több formatervezési mintát anélkül, hogy azoknak a locarnói osztályozás azonos osztályába kellene tartozniuk, a mennyiség szerinti díjkedvezmény lehetőségével. – Összhang az európai uniós védjegyekkel kapcsolatos eljárással A Bizottság számos módosítást javasol a közösségi formatervezésiminta-oltalmi eljárások hatékonyabbá tétele és az európai uniós védjegyrendszerrel való összehangolása érdekében. Ilyen módosítás egyebek között: i. annak megszüntetése, hogy a formatervezésiminta-oltalomra irányuló bejelentést a tagállami központi iparjogvédelmi hivatalon vagy a Benelux Szellemitulajdon-védelmi Hivatalon keresztül lehessen benyújtani, ii. annak bevezetése, hogy az eljárás folytatását vagy egy EUIPO-határozat visszavonását lehessen kérelmezni, valamint iii. a hivatásos képviseletre vonatkozó szabályok kiterjesztése az Európai Gazdasági Térség egészére. – Fizetendő díjak (I. melléklet) Tekintettel arra, hogy a közösségi formatervezési minták lajstromozási díjának összege alapvető fontosságú az EU-ban a formatervezésiminta-oltalmi rendszer általános működése szempontjából, illetve kiegészítő jellege van a nemzeti formatervezésiminta-oltalmi rendszerekkel, továbbá az európai uniós védjegyről szóló (EU) 2017/1001 rendelettel való összhang érdekében a Bizottság javasolja, hogy a lajstromozási díjak összegére, illetve a fizetési szabályokra vonatkozó, jelenleg a 2246/2002/EK bizottsági rendeletben (a díjakról szóló rendelet) szereplő rendelkezések épüljenek be a 6/2002/EK rendeletbe. A díjakról szóló rendelet ezáltal elavulttá válik, ezért a Bizottság javasolja a hatályon kívül helyezését. Emellett a formatervezési minták díjainak a díjakról szóló rendeletben jelenleg meghatározott összegéhez képest a bejelentési díj mértékének csökkentésére tesz javaslatot, ami a többes bejelentések esetében az azonos osztályra vonatkozó követelmény eltörlésével együtt megfizethetőbbé teszi az európai uniós formatervezésiminta-oltalomhoz való hozzáférést, különösen a kkv-k és az egyéni tervezők számára, amelyek általában kevesebb formatervezési mintát nyújtanak be, mint a nagyobb vállalkozások. Emellett a javaslat értelmében – a rendszer hozzáférhetőségének, átláthatóságának és felhasználóbarát jellegének további növelése érdekében – egyszerűsödne a lajstromozás alapján oltalomban részesülő európai uniós formatervezési mintát bejelentő vállalkozások és tervezők szempontjából a formatervezésiminta-oltalmak díjtáblázata (például a lajstromozási díj és a közzétételi díj egyesítésével egységes bejelentési díj révén). – Összhang az EUMSZ 290. és 291. cikkével A rendelet felhatalmazza a Bizottságot bizonyos szabályok elfogadására. Ezeket a szabályokat jelenleg i. a közösségi formatervezési mintáról szóló 6/2002/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2002. október 21-i 2245/2002/EK bizottsági rendelet és ii. a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalnak fizetendő díjakról szóló, 2002. december 16-i 2246/2002/EK bizottsági rendelet tartalmazza. Mivel mindeddig erre még nem került sor, össze kell hangolni a rendelet értelmében a Bizottságra ruházott hatásköröket az EUMSZ 290. és 291. cikkével. A javaslat értelmében ezért a Bizottság néhány új, konkrét felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és végrehajtási jogi aktusok elfogadására. 2022/0391 (COD)

Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a közösségi formatervezési mintáról szóló 6/2002/EK tanácsi rendelet módosításáról és a 2246/2002/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 118. cikke (1) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére, tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére, rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1)A 6/2002/EK tanácsi rendelet létrehozta az Európai Unió egyedi formatervezésiminta-oltalmi rendszerét, amely a formatervezési minták uniós szintű oltalmát párhuzamosan működteti a tagállamok nemzeti szinten kialakított, a 98/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel harmonizált nemzeti formatervezésiminta-oltalmi jogszabályoknak megfelelően kialakított mintaoltalmi rendszereivel. (2)A minőségi jogalkotásról szóló közleménnyel, illetve az uniós szakpolitikák rendszeres felülvizsgálatára irányuló vállalásával összhangban a Bizottság részletes értékelést végzett az uniós formatervezésiminta-oltalmi rendszerek működéséről, amely átfogó gazdasági és jogi értékelést is magában foglalt, több tanulmánnyal alátámasztva. (3)A Tanács a szellemi tulajdonra vonatkozó politikáról és a formatervezési minták uniós rendszerének felülvizsgálatáról szóló, 2020. november 11-i következtetéseiben felkérte a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat a 6/2002/EK rendelet és a 98/71/EK irányelv felülvizsgálatára vonatkozóan. A felülvizsgálatot azért kérték, mert korszerűsíteni kell az ipari formatervezési minták rendszereit, és vonzóbbá kell tenni a formatervezési mintaoltalmat az egyes tervezők és vállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások számára. (4)A közösségi formatervezésiminta-oltalmi rendszer létrehozása óta a tapasztalatok azt mutatják, hogy az Unión belüli és harmadik országbeli egyéni tervezők és vállalkozások egyaránt elfogadták a rendszert, amely a tagállami szintű, nemzeti mintaoltalmi rendszerek sikeres és életképes kiegészítésévé, illetve alternatívájává nőtte ki magát. (5)Ugyanakkor a nemzeti mintaoltalmi rendszerekre továbbra is szükségük van azoknak az egyéni tervezőknek, illetve vállalkozásoknak, amelyek nem akarják uniós szintű oltalom alá helyezni formatervezési mintáikat, illetve nem képesek uniós szintű oltalmat szerezni, jóllehet esetükben a nemzeti oltalom megszerzése nem ütközik akadályba. A mintaoltalomért folyamodó személyek belátására kell bízni annak eldöntését, hogy a formatervezési mintára kizárólag nemzeti formatervezési mintaként igényelnek-e oltalmat egy vagy több tagállamban, vagy kizárólag európai uniós formatervezési mintaként, vagy esetleg európai uniós és nemzeti formatervezési mintaként egyaránt. (6)Bár a formatervezési minták oltalmáról szóló uniós jogszabályokról készített értékelés megerősítette, hogy azok nagyrészt a célnak megfelelőek, a Bizottság 2020. november 25-i, „Az EU innovációs lehetőségeinek maximális kiaknázása – A szellemi tulajdonra vonatkozó cselekvési terv az EU helyreállításának és rezilienciájának támogatása érdekében” című közleményében bejelentette, hogy a védjegyekre vonatkozó uniós jogszabályok sikeres reformját követően felül fogja vizsgálni egyebek mellett a formatervezési minták oltalmáról szóló uniós jogszabályokat is azzal a céllal, hogy javítsa a formatervezési minták oltalmának hozzáférhetőségét és megfizethetőségét az Unióban. (7)Az európai uniós mintaoltalmi rendszer fejlesztésével és módosításával párhuzamosan folytatni kell a formatervezési mintákra vonatkozó tagállami jogszabályok és joggyakorlat harmonizációját, és azokat a megfelelő mértékben össze kell hangolni az európai uniós oltalmi rendszerrel, hogy lehetőség szerint Unió-szerte azonos feltételek legyenek biztosítottak a formatervezési minták lajstromozása és oltalma tekintetében. Ezt kiegészítendő további erőfeszítésekre van szükség az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (a továbbiakban: EUIPO vagy a Hivatal), a tagállamok központi iparjogvédelmi hivatalai és a Benelux Szellemitulajdon-védelmi Hivatal részéről az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 152. cikkében meghatározott együttműködési kereten belül a formatervezési minták területén alkalmazott gyakorlatok és eszközök konvergenciájának előmozdítása érdekében. (8)A Lisszaboni Szerződésnek való megfelelés érdekében aktualizálni kell a 6/2002/EK rendelet terminológiáját. Ez azt jelenti, hogy a „közösségi formatervezési minta” kifejezés helyébe az „európai uniós formatervezési minta” lép. Emellett a terminológiát hozzá kell igazítani az (EU) 2017/1001 rendelet terminológiájához is. Ennek jegyében nevezetesen a „Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták)” elnevezés helyébe „az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala” elnevezés lép.

(9)A közösségi formatervezésiminta-oltalmi rendszer létrehozása óta az információs technológiák fejlődése következtében megjelentek olyan új formatervezési minták, amelyek nem testesülnek meg fizikai termékekben. Emiatt szükségessé vált a formatervezésiminta-oltalomra jogosult termékek fogalommeghatározását oly módon kiterjeszteni, hogy az egyértelműen magába foglalja a grafikai ábrázolásban megjelenő, a fizikai objektumban megtestesülő, illetve a belső környezet kialakítására szánt tárgyak térbeli elrendezésében formát öltő termékeket. Ennek kapcsán helyénvaló elismerni azt is, hogy a külső sajátosságok elmozdulása, átmenete vagy bármilyen egyéb animációja hozzájárulhat a formatervezési minták vizuális megjelenéséhez, különös tekintettel azokra, amelyek nem testesülnek meg fizikai tárgyakban. (10)Ezért a jogbiztonság garantálása érdekében helyénvaló egyértelművé tenni, hogy a jogosult részére biztosított oltalom valamely termék egészének vagy részének olyan külső jellegzetességeire vonatkozik, amelyeket az európai uniós formatervezési minta bejelentésében láthatóan bemutatnak, és amelyek a minta közzététele vagy a mintaoltalmi iratokba való betekintés útján a nyilvánosság számára is elérhetők. Míg egyébként egy adott termék formatervezésiminta-sajátosságainak nem kell bármikor és bármely konkrét használati helyzetben láthatóknak maradniuk ahhoz, hogy formatervezésiminta-oltalmat élvezhessenek, kivételt kell tenni az összetett termékek olyan alkotóelemeinek formatervezésiminta-oltalma esetében, amelyeknek az adott termék rendeltetésszerű használata során láthatónak kell lenniük. (11)A különböző ipari ágazatokban egyre elterjedtebbek a 3D nyomtatási technológiák, aminek következtében a formatervezésiminta-oltalom jogosultjai számára kihívást jelent hatékonyan megakadályozni az oltalom alatt álló formatervezési minták jogellenes másolását. Ezért helyénvaló úgy rendelkezni, hogy a formatervezési mintát rögzítő bármely adathordozó vagy szoftver – a formatervezési mintát sértő termék többszörözése céljából történő – létrehozása, letöltése, lemásolása és hozzáférhetővé tétele olyan használatnak minősül, amely a formatervezésiminta-jogosult engedélyéhez kötött. (12)A formatervezési minták hatékony oltalma és a hamisítás elleni eredményes fellépés érdekében, valamint az Uniónak a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) keretében vállalt nemzetközi kötelezettségeivel – különösen az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezménynek (GATT) az árutovábbítás szabadságáról rendelkező V. cikkével, illetve a generikus gyógyszerek esetében a TRIPS-megállapodásról és a közegészségügyről szóló nyilatkozattal – összhangban, a lajstromozott európai uniós formatervezésiminta-oltalom jogosultját fel kell jogosítani arra, hogy harmadik feleket megakadályozhasson abban, hogy gazdasági tevékenység körében harmadik országokból szabad forgalomba bocsátás nélkül olyan árukat hozzanak be az Unió területére, amelyeken engedély nélkül szerepel az adott áruk vonatkozásában lajstromozott európai uniós formatervezési mintával azonos vagy lényegében megegyező formatervezési minta, vagy amelyek esetében olyan formatervezési mintát alkalmaznak az adott termékekre, amely azonos vagy lényegében megegyezik a lajstromozott uniós formatervezési mintával. (13)E célból a lajstromozott európai uniós formatervezésiminta-oltalom jogosultjai számára lehetővé kell tenni a formatervezésiminta-bitorlással érintett termékek belépésének és bármilyen vámjogi helyzetbe kerülésének a megakadályozását, még abban az esetben is, ha a termékek rendeltetésük szerint nem kerülnek forgalomba az Unió piacán. A vámhatóságoknak az – adott esetben a jogosultak kérelmére elvégzett – vámellenőrzések végzésekor élniük kell a 608/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben megállapított hatáskörökkel, illetve le kell folytatniuk az ugyanott megállapított eljárásokat. A vámhatóságoknak elsősorban kockázatelemzési kritériumok alapján kell elvégezniük az idevágó ellenőrzéseket. (14)Ügyelni kell arra, hogy a formatervezésiminta-oltalmi jogok hatékony érvényesítése összeegyeztethető maradjon azzal a céllal, hogy el kell kerülni a jogszerű termékek szabad áramlásának akadályozását. Ezért a lajstromozott európai uniós formatervezésiminta-oltalom jogosultjának szóban forgó jogát meg kell szüntetni, ha a lajstromozott európai uniós formatervezésiminta-oltalom bitorlásának kérdésében érdemi határozat meghozatalára illetékes európai uniós formatervezésiminta-bíróság előtti eljárás során a nyilatkozattevő, illetve a termék birtokosa bizonyítani tudja, hogy a lajstromozott formatervezésiminta-oltalom jogosultjának nincs joga megtiltani az adott termékek forgalomba hozatalát a termékek végső rendeltetési helye szerinti országban. (15)A lajstromozott formatervezésiminta-oltalom által biztosított kizárólagos jogokat megfelelő korlátozásoknak kell alávetni. A magánhasználat céljából végzett, illetve a gazdasági tevékenység körén kívül eső használaton és a kísérleti célú tevékenységeken kívül a megengedett felhasználások felsorolásának tartalmaznia kell az idézés vagy oktatás céljából végzett többszörözési cselekményeket, az összehasonlító reklám keretében történő referenciális használatot, valamint a véleménynyilvánítás, bírálat vagy paródia céljából történő felhasználást, feltéve, hogy ezek a cselekmények összeegyeztethetők a tisztességes kereskedelmi gyakorlattal, és nem akadályozzák indokolatlanul a formatervezési minta rendeltetésszerű hasznosítását. A lajstromozás alapján oltalomban részesülő európai uniós formatervezési minta harmadik felek által, művészi kifejezés céljából való használata tisztességesnek tekintendő, ha arra a tisztességes ipari és kereskedelmi gyakorlattal összhangban kerül sor. Az európai uniós formatervezési mintákra vonatkozó szabályokat továbbá olyan módon kell alkalmazni, hogy biztosított legyen az alapvető jogok és szabadságok – köztük is mindenekelőtt a véleménynyilvánítás szabadságának – teljes mértékű tiszteletben tartása. (16)A(z) (EU) [xxx] irányelv harmonizálja az oltalomban részesülő formatervezési minták valamely összetett termék eredeti megjelenésének helyreállítására irányuló javítás céljából történő felhasználására vonatkozó tagállami jogszabályokat az olyan esetekben, amikor a termék, amelyben a minta megtestesül, illetve amelyre a mintát alkalmazzák, olyan összetett termék alkotóelemét képezi, amelynek megjelenésétől az oltalomban részesülő formatervezési minta függ. Ennek megfelelően a 6/2002/EK rendeletben foglalt jelenlegi átmeneti javítási záradékot állandó rendelkezéssé kell átalakítani. Mivel az említett rendelkezésnek az a célja, hogy érvényesíthetetlenné tegye a lajstromozáson alapuló vagy lajstromozás nélküli közösségi formatervezésiminta-oltalmat abban az esetben, ha az összetett termék alkotórészének formatervezési mintáját az összetett termék eredeti megjelenésének helyreállítását célzó javításra használják, a javítási záradékot a 6/2002/EK rendelet szerinti formatervezésimintaoltalom-bitorlással szemben rendelkezésre álló jogorvoslatok közé kell sorolni. Ezen túlmenően az (EU) [XXX] irányelvbe beillesztett javítási záradékkal való összhang érdekében, valamint annak garantálása céljából, hogy a formatervezésiminta-oltalom hatályának korlátozása csak azt kívánja megakadályozni, hogy a formatervezési minta jogosultjai tényleges termékmonopóliumra tegyenek szert, a 6/2002/EK rendeletben foglalt javítási záradék alkalmazását kifejezetten az összetett termék azon alkatrészeire kell korlátozni, amelyeknek megjelenésétől az oltalom alatt álló formatervezési minta függ. Ezen túlmenően annak biztosítása érdekében, hogy a fogyasztók ne lehessenek megtévesztve, hanem megalapozott döntés alapján választhassanak a javításhoz használható konkurens termékek között, a jogszabályban azt is egyértelművé kell tenni, hogy az alkatrész gyártója vagy eladója nem hivatkozhat a javítási záradékra, ha nem tájékoztatta megfelelően a fogyasztókat az összetett termék javítására szánt termék származásáról. (17)A formatervezésiminta-oltalom alatt álló termékek – különösen kkv-k és egyéni tervezők általi – forgalmazásának megkönnyítése, valamint az uniós és nemzeti szinten létező formatervezésiminta-lajstromozási rendszerek ismertségének növelése érdekében a (D) szimbólumot tartalmazó formatervezésiminta-értesítést kell rendelkezésre bocsátani a formatervezésiminta-oltalom jogosultjai és a hozzájárulásukkal rendelkező felhasználók számára. (18)Tekintettel a tagállamok központi iparjogvédelmi hivatalaihoz és a Benelux Szellemitulajdon-védelmi Hivatalhoz benyújtott európai uniós formatervezésiminta-oltalmi bejelentések elhanyagolható számára, továbbá az uniós formatervezésiminta-bejelentések rendszerének az (EU) 2017/1001 rendelet szerinti rendszerhez való hozzáigazítására, a továbbiakban az uniós formatervezésiminta-bejelentés benyújtására kizárólag a Hivatalnál célszerű lehetőséget biztosítani. (19)A technológiai fejlődés, illetve a jelenlegi európai uniós formatervezésiminta-lajstromozási rendszer alkalmazása során szerzett tapasztalatok rávilágítottak arra, hogy egyes vonatkozásait tekintve az eljárás tökéletesítésre szorul. Következésképpen adott esetben bizonyos intézkedéseket kell hozni az eljárások aktualizálása, egyszerűsítése és meggyorsítása, valamint szükség esetén a jogbiztonság és a kiszámíthatóság növelése érdekében. (20)E tekintetben kulcsfontosságú, hogy megfelelő eszközök álljanak rendelkezésre valamennyi formatervezési minta esetében olyan egyértelmű és pontos megjelenítési módokhoz, amelyek igazodnak a formatervezési minták megjelenítésének műszaki fejlődéséhez és az uniós gazdasági ágazat igényeihez. Annak biztosítása céljából, hogy ugyanaz a grafikai ábrázolás az egy vagy több tagállamban benyújtott formatervezésiminta-bejelentések és az uniós formatervezésiminta-bejelentés céljára egyaránt felhasználható legyen, elő kell írni a Hivatal, a tagállami központi iparjogvédelmi hivatalok és a Benelux Szellemitulajdon-védelmi Hivatal számára, hogy működjenek együtt az ábrázolás alaki követelményeire vonatkozó közös szabványok kidolgozásában. (21)A nagyobb hatékonyság érdekében helyénvaló továbbá megkönnyíteni az uniós formatervezésiminta-oltalomra irányuló többes bejelentést, lehetővé téve a bejelentők számára, hogy több formatervezési mintát foglaljanak egyetlen többes bejelentésben, annak előírása nélkül, hogy azok a termékek, amelyekben a formatervezési minták megtestesülnének, vagy amelyekre azokat alkalmazni kívánják, a locarnói osztályozás szerint ugyanazon osztályba tartozzanak. A többes bejelentésekkel való esetleges visszaélések elkerülése érdekében ugyanakkor a termékek számát felső határhoz kell kötni. (22)A hatékonyság és az eljárások észszerűsítése jegyében a kézbesítést és a kommunikációt kizárólag az elektronikus eszközökre kell korlátozni. (23)Az uniós formatervezésiminta-oltalomhoz való hozzáférés megfizethetőbbé és átláthatóbbá tétele érdekében – különös tekintettel a kkv-kre és az egyéni tervezőkre, akik a nagyobb vállalkozásokhoz képest jellemzően kevesebb formatervezési mintát jelentenek be –, helyénvaló kiigazítani az uniós formatervezésiminta-bejelentéshez kapcsolódó díjak szerkezetét és összegét. (24)Tekintettel az európai uniós formatervezésiminta-oltalmi rendszer működtetése fejében a Hivatal részére fizetendő díjak alapvető fontosságára, valamint e rendszer kiegészítő jellegére a nemzeti formatervezésiminta-oltalmi rendszerekkel, továbbá az (EU) 2017/1001 rendelettel való jogalkotási összhang érdekében az említett díjak összegét célszerű közvetlenül a 6/2002/EK rendelet keretében – annak mellékleteként – megállapítani. A díjak összegét olyan szinten kell megállapítani, amely biztosítja egyrészt azt, hogy a belőlük származó bevétel elvben elegendő legyen a Hivatal költségvetésének egyensúlyához, másfelől pedig azt, hogy az uniós és a nemzeti formatervezésiminta-oltalmi rendszerek egymás mellett tudjanak működni és kiegészítsék egymást, figyelembe véve az adott uniós formatervezési minta által lefedett piac méretét és a kkv-k igényeit is. (25)A 6/2002/EK rendelet hatásköröket ruház a Bizottságra az említett rendelet végrehajtására vonatkozó szabályok elfogadása céljából. A Szerződés hatálybalépésének következtében a Bizottságra a 6/2002/EK rendelet alapján ruházott hatásköröket össze kell hangolni az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. és 291. cikkével. (26)Annak érdekében, hogy a Hivatal hatékonyan, eredményesen és gyorsan tudja elvégezni az európai uniós formatervezésiminta-bejelentések vizsgálatát és a formatervezési minták lajstromozását, és e munkáját átlátható, alapos, tisztességes és méltányos eljárásokra alapozhassa, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a bejelentések módosítási eljárásainak részletes szabályairól. (27)Annak érdekében, hogy a lajstromozott európai uniós formatervezési minta megsemmisítésére átlátható, alapos, tisztességes és méltányos eljárás útján hatékonyan és eredményesen kerülhessen sor, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a lajtromozott európai uniós formatervezési minta megsemmisítésére irányuló eljárás részletes szabályairól. (28)Annak érdekében, hogy a fellebbezési tanácsok átlátható, alapos, tisztességes és méltányos eljárás keretében hatékonyan, eredményesen és teljes körűen felülvizsgálhassák a Hivatal határozatait, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el azon fellebbezési eljárások részletes szabályainak megállapításáról, amelyek esetében az uniós formatervezési mintákhoz kapcsolódó eljárások során eltérést kell alkalmazni az (EU) 2017/1001 rendelet 73. cikke alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok rendelkezéseitől.

(29)Az európai uniós formatervezésiminta-oltalmi rendszer zökkenőmentes, hatékony és eredményes működésének garantálása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következőkről: a szóbeli eljárások részletes szabályairól, a bizonyításra vonatkozó részletes szabályokról, a kézbesítésre vonatkozó részletes szabályokról, a kommunikációs eszközökről és azoknak az eljárásban a részes felek által alkalmazandó formáiról, a határidők számítására és tartamára vonatkozó szabályokról, a határozat visszavonására vagy egy lajstrombejegyzés törlésére vonatkozó eljárásokról, az eljárások folytatására vonatkozó részletes szabályokról, valamint a Hivatal előtti képviselet részletes szabályairól. (30)Annak érdekében, hogy garantált legyen a fellebbezési tanácsok hatékony és eredményes szervezése, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a fellebbezési tanácsok szervezésére vonatkozó részletes szabályokról azokra az esetekre, amikor az uniós formatervezési mintákkal kapcsolatos eljárások során eltérést kell alkalmazni az (EU) 2017/1001 rendelet 168. cikke alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusoktól. (31)Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. (32)A 6/2002/EK rendelet egységes végrehajtási feltételeinek garantálása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni az alábbiakra vonatkozó részletes szabályok megállapítása céljából: a bejelentések, a kérelmek, az oltalomhoz kapcsolódó igazolások, igénybejelentések, szabályzatok, kézbesítések és bármely más olyan dokumentum, amelyre a 6/2002/EK rendelet által meghatározott eljárási követelmények vonatkoznak, továbbá az eljárásban való részvétellel szorosan összefüggő és ténylegesen felmerült költségek felső összeghatára, az Európai Uniós Formatervezésiminta-oltalmi Közlönyben és a Hivatal Hivatalos Lapjában való közzétételre vonatkozó részletes szabályok, a Hivatal és a nemzeti hatóságok közötti információcserére vonatkozó szabályok, az írásbeli eljárások során bizonyítékként felhasznált dokumentumok fordítására vonatkozó részletes szabályok, valamint a megsemmisítési osztályok tagjainak egyike által egyénileg meghozandó határozatok pontos típusai. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. (33)Tekintettel a szerzői jog Unión belüli előrehaladott harmonizációjára, helyénvaló kiigazítani a 6/2002/EK rendelet és a szerzői jog szerinti védelem halmozásának elvét, lehetővé téve, hogy az uniós oltalom alatt álló formatervezési minták szerzői jogi védelem alatt álló művekként is védelemben részesülhessenek, feltéve, hogy teljesülnek az uniós szerzői jog követelményei. (34)A 6/2002/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, a 2246/2002/EK rendeletet pedig hatályon kívül kell helyezni. (35)Mivel e rendelet céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, ugyanakkor e célok – az európai uniós formatervezésiminta-oltalmi rendszer autonóm, a nemzeti formatervezésiminta-oltalmi rendszerektől független jellegéből kifolyólag – az Unió szintjén jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. (36)Az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet 42. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság egyeztetett az európai adatvédelmi biztossal, aki […]-án/-én véleményt nyilvánított. ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk A 6/2002/EK rendelet a következőképpen módosul: 1.A cím helyébe a következő szöveg lép: „A Tanács 6/2002/EK rendelete (2001. december 12.) az európai uniós formatervezési mintáról”. 2.Az 1. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: (1) Az e rendeletben foglalt feltételeknek megfelelő formatervezési minta a továbbiakban: európai uniós formatervezési minta. 3.A cikkekben a „közösségi formatervezési minta” kifejezés helyébe az „európai uniós formatervezési minta” kifejezés lép, a szükséges nyelvtani változtatásokkal. 4.A rendeletben „a közösségi formatervezésiminta-oltalmi bíróság” szövegrész helyébe az „az európai uniós formatervezésiminta-bíróság” szövegrész lép, a szükséges nyelvtani változtatásokkal. 5.Az 1. cikk (3) bekezdésében, a 7. cikk (1) bekezdésében, a 11. cikk (1) bekezdésében, a 22. cikk (1) bekezdésében, a 27. cikk (1) bekezdésében, a 96. cikk (1) bekezdésében, a 98. cikk (1) bekezdésében, a 98. cikk (5) bekezdésében, a 106a. cikk (1) bekezdésében, a 106a. cikk (2) bekezdésében, a 106d. cikk (1) bekezdésében, a 106d. cikk (2) bekezdésében és a 110a. cikk (1) bekezdésében „a Közösség” szavak helyébe „az Unió” szavak lépnek, a szükséges nyelvtani változtatásokkal. 6.A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép: „2. cikk

Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelettel* létrehozott Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (a továbbiakban: a Hivatal) ellátja az e rendelettel ráruházott feladatokat. * Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1001 rendelete (2017. június 14.) az európai uniós védjegyről (HL L 154., 2017.6.16., 1. o.). 7.A szöveg a következő cikkel egészül ki: „2a. cikk Jogképesség E rendelet végrehajtásának alkalmazásában jogi személy a gazdasági társaság, a cég vagy jogszabályok hatálya alá tartozó egyéb szervezet, ha a reá irányadó jogszabályok alapján saját nevében jogokat szerezhet, kötelezettségeket vállalhat, szerződéseket vagy más jogügyleteket köthet, perelhet és perelhető. 8.A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép: „3. cikk Fogalommeghatározások E rendelet alkalmazásában: 1.„formatervezési minta”: valamely termék egészének vagy részének megjelenése, amelyet magának a terméknek, illetve díszítésének a külső jellegzetességei – különösen a rajzolat, a körvonalak, a színek és az alak, a felület, illetve az anyagok jellegzetességei – eredményeznek, ideértve az említett jellemzők elmozdítását, átalakítását vagy bármilyen más animációját is; 2.„termék”: bármely ipari vagy kézműipari árucikk, kivéve a számítógépes programokat, függetlenül attól, hogy fizikai tárgyban vagy digitális formában testesül-e meg, ideértve: a)a csomagolást, a készleteket, a kikészítést, a belső környezet kialakítására szánt tárgyak térbeli elrendezését és azokat a részeket, amelyeket valamely összetett termékben való összeállításra szántak; b)a grafikai munkákat vagy jelzéseket, a logók, a felületi mintázatokat, a nyomdai betűformákat, valamint a grafikus felhasználói interfészeket; 3.„összetett termék”: az olyan alkotóelemekből álló termék, amelyek eltávolításával a termék szétszedhető és utána újból összeállítható. 9.A 4. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: „(1) A formatervezési minta akkor részesülhet uniós formatervezésiminta-oltalomban, ha új és egyéni jellegű.” 10.A 7. cikk (2) bekezdésének bevezető szavai helyébe a következő szöveg lép:

„(2) Az 5. és a 6. cikk alkalmazásában a nyilvánosságra jutás nem vehető figyelembe, ha a nyilvánosságra hozott formatervezési mintával megegyező, vagy attól összbenyomását tekintve el nem térő formatervezési mintát, amelynek oltalmát valamely tagállamban lajstromozás alapján oltalomban részesülő mintaként kérték:”. 11.A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép: „12. cikk A lajstromozott uniós formatervezésiminta-oltalom kezdete és időtartama (1) Az 1. szakaszban meghatározott követelményeknek megfelelő formatervezési minta lajstromozás alapján oltalomban részesülő európai uniós formatervezési mintaként keletkező oltalma a Hivatal általi lajstromozással jön létre. (2) A lajstromozás alapján oltalomban részesülő formatervezési mintát a lajstromozásra irányuló bejelentés napjától számított ötéves időtartamokra kell lajstromozni. A mintaoltalom jogosultja a mintaoltalmat egy vagy több ötéves időtartamra, a lajstromozásra irányuló bejelentés benyújtásának napjától számított legfeljebb huszonöt évre megújíthatja.” 12.A 13. cikket el kell hagyni. 13.A 15. és a 16. cikk helyébe a következő szöveg lép: „15. cikk Az európai uniós formatervezésiminta-oltalomhoz való joggal összefüggő igények (1) Ha a lajstromozás nélkül oltalomban részesülő európai uniós formatervezési mintát a 14. cikk szerint erre jogosulatlan személy hozza nyilvánosságra, illetve támaszt azzal kapcsolatban igényt, vagy ha a lajstromozás alapján oltalomban részesülő európai uniós formatervezési mintát ilyen személy jelenti be, illetve azt saját neve alatt lajstromoztatja, a fenti rendelkezés alapján arra jogosult személy – a számára nyitva álló egyéb jogorvoslati lehetőségek sérelme nélkül – követelheti az érintett tagállam illetékes bírósága vagy hatósága előtt annak megállapítását, hogy a lajstromozás alapján oltalomban részesülő európai uniós formatervezési minta őt illeti meg. (2) Ha az európai uniós formatervezésiminta-oltalomra többen jogosultak, e személyek az (1) bekezdéssel összhangban követelhetik annak megállapítását, hogy a mintaoltalom őket közösen illeti meg. (3) Az (1) és (2) bekezdés szerinti perindítási jog a lajstromozás alapján oltalomban részesülő európai uniós formatervezési minta közzétételének, illetve a lajstromozás nélkül oltalomban részesülő európai uniós formatervezési minta nyilvánosságra jutásának időpontjától számított három év elteltével elévül. E rendelkezés nem alkalmazható, ha az európai uniós formatervezésiminta-oltalomra jogosultsággal nem rendelkező személy az ilyen formatervezési minta bejelentésekor, nyilvánosságra jutásakor vagy megszerzésekor rosszhiszeműen járt el. (4) A 14. cikk alapján az európai uniós formatervezésiminta-oltalomra jogosult személy e cikk (1) bekezdése alapján a tulajdonjog megváltoztatása iránti kérelmet nyújthat be a Hivatalhoz, az érintett tagállam illetékes bíróságának vagy hatóságának jogerős határozatával együtt. (5) A lajstromozás alapján oltalomban részesülő európai uniós formatervezési minta esetében a 72. cikkben említett, a lajstromozás alapján oltalomban részesülő európai uniós formatervezési minták lajstromába (a továbbiakban: a lajstrom) a következőket kell bejegyezni: a)annak feltüntetése, hogy az (1) bekezdés szerint pert indítottak az érintett tagállam illetékes bírósága vagy hatósága előtt; b)az érintett tagállam illetékes bírósága vagy hatósága által hozott jogerős határozatnak vagy az eljárás bármely egyéb megszüntetésének időpontja és adatai; c)a lajstromozott európai uniós formatervezésiminta-oltalom jogosultjának személyében az érintett tagállam illetékes bíróságának vagy hatóságának jogerős határozata alapján bekövetkezett bármely változás. 16. cikk A lajstromozott európai uniós formatervezésiminta-oltalomhoz való jog tárgyában hozott ítélet joghatásai

(1) Ha a 15. cikk (1) bekezdése szerinti per eredményeként a lajstromozott európai uniós formatervezésiminta-oltalom jogosultjának személyében teljes körű változás következik be, a hasznosítási engedélyek és egyéb jogok a lajstromozott európai uniós formatervezési minta új jogosultjának a lajstromba történő bejegyzésével megszűnnek. (2) Ha a lajstromozott európai uniós formatervezésiminta-oltalom jogosultja vagy valamely hasznosító a 15. cikk (1) bekezdése szerinti per megindítását megelőzően a formatervezési mintát az Unióban hasznosította, vagy annak érdekében komoly és tényleges előkészületeket tett, az említett jogosult vagy hasznosító folytathatja a hasznosítást, feltéve hogy az új jogosult lajstromba történő bejegyzésének napjától számított három hónapon belül a lajstromba bejegyzett új jogosulttól nem kizárólagos hasznosítási engedélyt kér. Az engedélyt észszerű időtartamra és feltételek mellett kell megadni. (3) A (2) bekezdés nem alkalmazható, ha a lajstromozott európai uniós formatervezésiminta-oltalom jogosultja vagy a hasznosító rosszhiszeműen járt el, amikor a minta hasznosítását megkezdte, illetve arra előkészületet tett.” 14.A 18. cikk a következő mondattal egészül ki: „Ez a jog magában foglalja azt a jogot is, hogy a szerző vagy a csapat nevének megváltoztatását bejegyezzék a lajstromba.” 15.A rendelet a 4. szakasz címe után a következő 18a. cikkel egészül ki: „18a. cikk Az oltalom tárgya Oltalomban részesülnek a lajstromozás alapján oltalomban részesülő európai uniós formatervezési minta azon külső jellegzetességei, amelyek látható módon szerepelnek a lajstromozásra irányuló bejelentésben.” 16.A 19–21. cikkek helyébe a következő szöveg lép: „19. cikk Az európai uniós formatervezésiminta-oltalom tartalma (1) A lajstromozott európai uniós formatervezésiminta-oltalom alapján a mintaoltalom jogosultjának kizárólagos joga van a minta hasznosítására és arra, hogy a mintát a jogosult engedélye nélkül hasznosító harmadik személyekkel szemben fellépjen. (2) Az (1) bekezdés alapján megtilthatók különösen az alábbiak: a)annak a terméknek az előállítása, forgalomba hozatalra való felkínálása, forgalomba hozatala vagy használata, amelyben a minta megtestesül, illetve amelyre a mintát alkalmazzák; b)az a) pontban említett termék behozatala vagy kivitele; c)az a) pontban említett termék raktáron tartása az a) és b) pontban említett célokból; d)a formatervezési mintát rögzítő adathordozó vagy szoftver létrehozása, letöltése, másolása, megosztása vagy mások részére történő terjesztése az a) pontban említett termék készítésének lehetővé tétele céljából. (3) A 10. cikk (1) bekezdésétől eltérve, a lajstromozott európai uniós formatervezésiminta-oltalom jogosultja minden harmadik felet megakadályozhat abban, hogy harmadik országokból kereskedelmi forgalomban olyan termékeket hozzon be az Unióba, amelyeket az Unióban nem bocsátottak szabad forgalomba, amennyiben a formatervezési minta az említett termékekben azonos módon testesül vagy azt azokra azonos módon alkalmazzák, vagy a formatervezési mintát alapvető jellemzőit tekintve nem lehet megkülönböztetni az ilyen termékektől, és mindez nincs engedélyezve. Az első albekezdésben említett jog megszűnik, ha az európai uniós formatervezésiminta-oltalom bitorlása tárgyában a 608/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel* összhangban indított eljárás során a nyilatkozattevő, illetve a termékek birtokosa bizonyítékot szolgáltat arra vonatkozóan, hogy a lajstromozott formatervezésiminta-oltalom jogosultjának a termékek rendeltetési helye szerinti országban nincs joga megtiltani az adott termékek forgalomba hozatalát.

(4) A lajstromozás nélküli európai uniós formatervezési minta jogosultja csak akkor léphet fel az (1) és (2) bekezdésben említett cselekmények megakadályozása érdekében, ha az engedély nélküli hasznosítás az oltalom alatt álló minta utánzásának következménye. A fenti engedély nélküli hasznosítás nem tekinthető a lajstromozás nélküli európai uniós formatervezési minta utánzásából fakadó hasznosításnak, ha olyan szerző önálló alkotómunkájának eredménye, akiről észszerűen feltételezhető, hogy nem ismerhette a jogosult által nyilvánosságra hozott formatervezési mintát. (5) A (4) bekezdést az olyan, lajstromozás alapján oltalomban részesülő európai uniós formatervezési mintára is alkalmazni kell, amelyre nézve a közzététel halasztását kérték, mindaddig, amíg a lajstromba tett bejegyzéseket és az ügy iratait – az 50. cikk (4) bekezdésével összhangban – nem tették a nyilvánosság számára hozzáférhetővé. 20. cikk Az európai uniós formatervezésiminta-oltalom korlátjai (1) Az európai uniós formatervezésiminta-oltalomból eredő jogok nem gyakorolhatók a következők tekintetében: a)a magánhasználat céljából végzett, illetve a gazdasági tevékenység körén kívül eső cselekmények; b)a kísérleti célból végzett cselekmények; c)az idézés és iskolai oktatás céljából végzett cselekmények; d)a formatervezésiminta-oltalom jogosultjának termékeként történő azonosítás vagy az arra akként való hivatkozás céljából végzett cselekmények; e)véleménynyilvánítás, bírálat vagy paródia céljából végzett cselekmények; f)harmadik országban lajstromozott és az Unió területére időlegesen belépő hajók és légi járművek felszerelése; g)alkatrészeknek és tartozékoknak az f) pontban említett hajók és légi járművek javítása céljából az Unióba történő behozatala; h)az f) pontban említett hajók és légi járművek javítása. (2) Az (1) bekezdés c), d) és e) pontja csak akkor alkalmazandó, ha a cselekmények összeegyeztethetők a tisztességes kereskedelmi gyakorlattal, és nem akadályozzák indokolatlanul a formatervezési minta rendeltetésszerű hasznosítását, valamint a c) pont esetében abban az esetben, ha megemlítik annak a terméknek a forrását, amelyben a formatervezési minta megtestesül, vagy amelyre a formatervezési mintát alkalmazzák. 20a. cikk Javítási záradék (1) Nem részesülhet oltalomban az olyan európai uniós formatervezési minta, amely összetett termék alkotóelemét képezi, és amelynek megjelenésétől az alkotóelem formatervezési mintája függ, és amelyet a 19. cikk (1) bekezdése értelmében kizárólag az összetett termék eredeti megjelenésének helyreállítására irányuló javítás céljából használnak. (2) Az összetett termék valamely alkotóelemének gyártója vagy eladója nem hivatkozhat az (1) bekezdésre, ha a terméken elhelyezett egyértelmű és látható jelzés révén vagy más megfelelő formában nem tájékoztatta megfelelően a fogyasztót az összetett termék javítása céljából használandó termék származásáról, hogy a fogyasztók megalapozott döntést hozhassanak a javításra felhasználható konkurens termékek kiválasztásáról. 21. cikk

Jogkimerülés Az európai uniós formatervezésiminta-oltalomból eredő jogok nem terjednek ki a mintaoltalom jogosultja által vagy az ő kifejezett hozzájárulásával az Európai Gazdasági Térségben (EGT) forgalomba hozott olyan termékkel kapcsolatos további cselekményekre, amelyben az európai uniós formatervezésiminta-oltalom körébe tartozó minta megtestesül, illetve amelyre a mintát alkalmazzák.” * Az Európai Parlament és a Tanács 608/2013/EU rendelete (2013. június 12.) a szellemi tulajdonjogok vámhatósági érvényesítéséről és az 1383/2003/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 181., 2013.6.29., 15. o.); 17.A 24. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: „(2) Az európai uniós formatervezésiminta-oltalmat az oltalom lejártát vagy az arról való lemondást követően is meg lehet semmisíteni, ha a kérelmező igazolja, hogy jogos érdeke fűződik ahhoz, hogy az ügyben érdemi határozat szülessen.” 18.A 25. cikk helyébe a következő szöveg lép: „25. cikk Megsemmisítési okok (1) Az európai uniós formatervezési minta oltalmát csak a következő esetekben lehet megsemmisíteni: a)az európai uniós formatervezési minta nem felel meg a 3. cikk 1. pontjában szereplő fogalommeghatározásnak; b)az európai uniós formatervezési minta nem felel meg a 4–9. cikkben meghatározott követelményeknek; c)az illetékes bíróság vagy hatóság határozata alapján a mintaoltalom jogosultját a 14. cikk szerinti európai uniós formatervezésiminta-oltalom nem illeti meg; d)az európai uniós formatervezési minta ütközik egy olyan korábbi mintával, amelyet nyilvánosságra hoztak, és amely az európai uniós formatervezési minta bejelentésének napját – elsőbbség igénylése esetén az elsőbbség napját megelőzően részesült oltalomban: i. lajstromozott európai uniós formatervezésiminta-oltalommal vagy formatervezési minta bejelentésével, lajstromozásának függvényében; ii. valamely tagállamban lajstromozás alapján oltalom alatt álló korábbi formatervezési mintával vagy annak bejelentésével, lajstromozásának függvényében. iii. a Hágai Megállapodásnak az ipari minták nemzetközi lajstromozásáról szóló 1999. évi genfi szövege (a továbbiakban: a genfi szöveg) alapján lajstromozott és az Unióban hatályos formatervezésiminta-oltalommal, vagy ilyen oltalomra irányuló bejelentéssel, lajstromozásának függvényében; e)egy későbbi formatervezési mintában megkülönböztetésre alkalmas megjelölést használnak, és az arra vonatkozó uniós jog vagy az arra irányadó tagállam joga a megjelölés jogosultját felhatalmazza az ilyen használat megtiltására; f)a formatervezési minta valamely tagállam szerzői joga alapján oltalom alatt álló művet jogosulatlan használ; g)a formatervezési minta az ipari tulajdon oltalmára létesült Párizsi Uniós Egyezmény (a továbbiakban „a Párizsi Egyezmény”) 6b. cikkében felsorolt bármelyik elemet, vagy a 6b. cikkben nem szabályozott olyan jelvényt, jelképet és címert jogosulatlanul használ, amelyhez az érintett tagállamban különösen fontos közérdek fűződik.

(2) Az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett megsemmisítési okokra a következők hivatkozhatnak: a)bármely természetes vagy jogi személy; b)a gyártókat, előállítókat, szolgáltatást nyújtókat, forgalmazókat vagy fogyasztókat képviselő bármely csoport vagy szervezet, amely a rá irányadó jogszabályi rendelkezések szerint saját nevében perelhet és perelhető. (3) Az (1) bekezdés c) pontjában említett megsemmisítési okra csak az a személy hivatkozhat, aki a 14. cikk értelmében az európai uniós formatervezésiminta-oltalom jogosultja. (4) Az (1) bekezdés d), e) és f) pontjában említett megsemmisítési okokra kizárólag a következők hivatkozhatnak: a)a korábbi jog bejelentője vagy jogosultja; b)az uniós jogszabályok vagy az érintett tagállam joga alapján e jogok gyakorlására jogosult személyek; c)a védjegyjogosult vagy a formatervezési mintaoltalom jogosultja által felhatalmazott engedélyes. (5) Az (1) bekezdés g) pontjában említett megsemmisítési okra csak a jogosulatlan használat által érintett természetes vagy jogi személy hivatkozhat. (6) A (4) és (5) bekezdéstől eltérve a tagállamok rendelkezhetnek arról, hogy az (1) bekezdés d) és g) pontjában említett okokra az érintett tagállam hatáskörrel rendelkező megfelelő hatósága hivatalból is hivatkozhat. (7) Az európai uniós formatervezésiminta-oltalom nem semmisíthető meg, ha a formatervezési minta lajstromozásához az (1) bekezdés d)–g) pontjában említett jogok valamelyikének bejelentője vagy jogosultja a megsemmisítés iránti kérelem vagy a viszontkereset benyújtását megelőzően kifejezetten hozzájárult. (8) Ha az (1) bekezdés d)–g) pontjában említett korábbi jogok valamelyikének jogosultja az európai uniós formatervezési minta megsemmisítése iránt korábban kérelmet nyújtott be, vagy formatervezésiminta-bitorlási perben viszontkeresetet terjesztett elő, az újabb megsemmisítés iránti kérelemben vagy új viszontkeresetben nem hivatkozhat a fenti pontokban említett valamely másik jogára, ha erre már a korábbi kérelemben vagy viszontkeresetben is lehetősége lett volna. 19.A 26. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: „(1) A megsemmisített európai uniós formatervezésiminta-oltalmat úgy kell tekinteni, mintha ahhoz keletkezésétől fogva nem fűződtek volna az e rendeletben meghatározott joghatások.” 20.A rendelet a 26. cikk után a következő szakasszal egészül ki: „6. szakasz A lajstromozásról szóló értesítés” 21.A rendelet a 6. szakasz címe után a következő 26a. cikkel egészül ki: „26a. cikk Lajstromozási jel

A lajstromozott európai uniós formatervezésiminta-oltalom jogosultja oly módon tájékoztathatja a nyilvánosságot a formatervezési minta lajstromozásáról, hogy egy körbe zárt „D” betűt tüntet fel azon a terméken, amelyben a formatervezési minta megtestesül, vagy amelyre a formatervezési mintát alkalmazzák. A formatervezési mintáról szóló ilyen értesítéshez csatolni lehet a formatervezési minta lajstromozási számát vagy a formatervezési minta lajstromba történő bejegyzésére mutató hiperhivatkozást. 22.A 28. cikk helyébe a következő szöveg lép: „28. cikk A lajstromozott európai uniós formatervezésiminta-oltalom átruházása (1) A lajstromozott európai uniós formatervezési minta átruházását írásba kell foglalni, és azt a szerződő feleknek alá kell írniuk, kivéve, ha az átruházásra bírói ítélet alapján kerül sor. Az első albekezdésben meghatározott követelményeknek meg nem felelő lajstromozott uniós formatervezésiminta-oltalom átruházása érvénytelen. (2) A lajstromozott európai uniós formatervezési minta átruházását a felek bármelyikének kérelmére a lajstromba be kell jegyezni, és ki kell hirdetni. (3) Az átruházás bejegyzése iránti kérelemnek tartalmaznia kell a lajstromozás alapján oltalomban részesülő európai uniós formatervezési mintát, az új jogosultat, valamint adott esetben az új jogosult képviselőjét azonosító adatokat. Tartalmaznia kell továbbá a szabályszerű átruházási okmányokat az (1) bekezdésnek megfelelően. (4) Ha az (1) bekezdésben vagy a 28a. cikkben említett végrehajtási jogi aktusokban az átruházás bejegyzésére vonatkozóan megállapított feltételek nem teljesülnek, a Hivatal értesíti a kérelmezőt a hiányosságokról. Ha a kérelmező a hiányosságokat a Hivatal által megjelölt határidőn belül nem pótolja, a Hivatal az átruházás bejegyzése iránti kérelmet elutasítja. (5) Két vagy több lajstromozott európai uniós formatervezésiminta-oltalom tekintetében átruházás bejegyzése iránt egyetlen kérelem is benyújtható, ha a bejegyzett jogosult és annak jogutódja e lajstromozott európai uniós formatervezési minták mindegyike esetében azonos. (6) A jogutód az európai uniós formatervezésiminta-oltalomból eredő jogokra mindaddig nem hivatkozhat, amíg az átruházást a lajstromba be nem jegyzik. (7) Ha a Hivatallal való kapcsolattartás határidőhöz kötött, a jogutód azt követően teheti meg a Hivatalhoz címzett megfelelő nyilatkozatokat, amikor a Hivatal kézhez vette az átruházás bejegyzésére irányuló kérelmet. (8) Minden olyan iratot, amelyet a 66. cikk értelmében az európai uniós formatervezésiminta-oltalom jogosultjának kézbesíteni kell, a lajstromban jogosultként bejegyzett személynek kell címezni.” 23.A rendelet a következő 28a. cikkel egészül ki: „28a. cikk Az átruházásra vonatkozó végrehajtási hatáskörök átruházása A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyben meghatározza a következőket: a)az átruházás bejegyzése iránti kérelemnek a 28. cikk (3) bekezdésében említett kötelező tartalmi elemei; b)az átruházás megállapításához szükséges, a 28. cikk (3) bekezdésében említett dokumentumok, figyelembe véve a bejegyzett jogosult és jogutódja által adott beleegyezést; Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 109. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.”

24.A 31–34. cikk helyébe a következő szöveg lép: „31. cikk Fizetésképtelenségi eljárás (1) Az európai uniós formatervezésiminta kizárólag abban a tagállamban vonható fizetésképtelenségi eljárás alá, amelynek területén az adós fő érdekeltségeinek központja található. (2) A 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv* 13. cikkének 1. pontjában meghatározott biztosítók és az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet** 4. cikkének 1. pontjában meghatározott hitelintézetek esetében az (1) bekezdésben említett fő érdekeltségek központja az a tagállam, amelyben a vállalkozás vagy az intézmény az engedélyét megszerezte. (3) Ha az európai uniós formatervezésiminta-oltalomnak több jogosultja van, az (1) bekezdést az egyes jogosultakat megillető hányadra kell alkalmazni. (4) Ha az európai uniós formatervezési mintát fizetésképtelenségi eljárás alá vonják, ennek tényét a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóság kérelmére a lajstromba be kell jegyezni, és azt közzé kell tenni. 32. cikk Hasznosítási engedély (1) Az európai uniós formatervezési minta hasznosítási engedély tárgya lehet az Unió egésze vagy egy része tekintetében. A hasznosítási engedély lehet kizárólagos vagy nem kizárólagos. (2) A jogosult az európai uniós formatervezésiminta-oltalomból eredő jogaira hivatkozással felléphet az engedélyessel szemben, ha az megsérti a használati szerződésnek: a)az engedély időtartamára; b)a formatervezési minta használható alakjára; c)a használati engedéllyel érintett áruk körére; d)az engedélyes által az engedély alapján gyártott termékek minőségére vonatkozó bármely feltételét. (3) A használati szerződés eltérő rendelkezése hiányában az engedélyes az európai uniós formatervezési minta bitorlása miatt pert csak a jogosult hozzájárulásával indíthat. Kizárólagos hasznosítási engedély esetén azonban az engedélyes a bitorlási pert megindíthatja, ha az európai uniós formatervezési minta jogosultja az erre irányuló szabályszerű felhívás ellenére észszerű időn belül a per megindítása iránt nem intézkedik. (4) Az engedélyes az elszenvedett kár megtérítése céljából az európai uniós formatervezésiminta-oltalom jogosultja által indított bitorlási perbe beavatkozhat. 32a. cikk A hasznosítási engedélyek és egyéb jogok védjegylajstromba való bejegyzésére vonatkozó eljárás (1) A 28. cikk (2) és (3) bekezdése, a 28a. cikk alapján elfogadott jogi aktusok és a 28. cikk (6) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó a 29. cikkben említett dologi jogoknak vagy az átruházásuknak, a végrehajtás 30. cikkben említett tényének, a 31. cikkben említett fizetésképtelenségi eljárás alá vonásnak, valamint a 32. cikk szerint hasznosítási engedélynek vagy átruházásának a bejegyzésére. A 28. cikk (3) bekezdésében meghatározott okirati bizonyítékokra vonatkozó követelmény azonban nem alkalmazandó, ha a kérelmet az európai uniós formatervezésiminta-oltalom jogosultja nyújtja be.

(2) Az (1) bekezdésben említett jogok bejegyzésére irányuló kérelmet adott esetben mindaddig be nem nyújtottnak kell tekinteni, amíg az előírt díjat meg nem fizetik. (3) A hasznosítási engedély bejegyzése iránti kérelemben kérhető a használati engedélynek az alábbiak egyikeként való lajstromba történő bejegyzése: a)kizárólagos hasznosítási engedély; b)alengedély abban az esetben, ha a hasznosítási engedélyt a védjegylajstromba bejegyzett használó adja; c)a termékek meghatározott körére korlátozott hasznosítási engedély; d)az Európai Unió egy részére korlátozott hasznosítási engedély; e)ideiglenes hasznosítási engedély. Amennyiben a hasznosítási engedélynek az első albekezdés c), d) vagy e) pontjában felsorolt hasznosítási engedélyként való bejegyzését kérik, a bejegyzés iránti kérelemben fel kell tüntetni a meghatározott termékkört, valamint az Európai Uniónak azt a részét, és azt az időtartamot, amelynek vonatkozásában a hasznosítási engedélyt megadják. (4) Amennyiben az engedélyek és egyéb jogok bejegyzésének az e rendeletben meghatározott feltételei nem teljesülnek, a Hivatal értesíti a kérelmezőt a hiányosságról. Ha a kérelmező a hiányosságot a Hivatal által megjelölt határidőn belül nem pótolja, a Hivatal a bejegyzés iránti kérelmet elutasítja. 33. cikk Harmadik személyekkel szembeni joghatások (1) Az uniós formatervezésiminta-oltalomra vonatkozó, a 28., 29. és 32. cikkben említett jogcselekmények harmadik személyekkel szemben valamennyi tagállamban csak a lajstromba történt bejegyzésüket követően hatályosak. Az ilyen cselekmény joghatása azonban a lajstromba történő bejegyzést megelőzően is beáll olyan harmadik személyekkel szemben, akik e cselekmény időpontját követően a lajstromozás alapján oltalomban részesülő uniós formatervezési mintára alapított jogokat szereztek, és a cselekményről a jog megszerzésének időpontjában tudomásuk volt. (2) Az (1) bekezdés nem alkalmazható arra, aki a lajstromozott uniós formatervezésiminta-oltalmat, illetve a lajstromozott uniós formatervezésiminta-oltalomra alapított jogot üzleti vállalkozás egészének átruházásával vagy egyetemleges jogutódlással más módon szerezte meg. (3) A 30. cikkben említett jogcselekmények harmadik személyekkel szembeni joghatásaira a 27. cikk szerint meghatározott tagállam joga az irányadó. (4) A csőd- vagy más hasonló eljárásban érintett harmadik személyekkel szemben érvényesülő joghatásokra annak a tagállamnak a joga irányadó, amelyben az eljárást – a nemzeti jog vagy az adott területen alkalmazandó egyezmények alapján – korábban indították meg. 33a. cikk A hasznosítási engedélyeket és egyéb jogokat érintő lajstrombejegyzés törlésére vagy módosítására irányuló eljárás (1) A 32. cikk (1) bekezdése alapján a lajstromba tett bejegyzést az érintett személyek bármelyikének kérelmére törölni vagy módosítani kell. (2) A kérelemnek tartalmaznia kell a lajstromozott európai uniós formatervezési minta, vagy többes lajstromozás esetén valamennyi formatervezési minta lajstromszámát, valamint az azon oltalomra vonatkozó adatokat, amellyel kapcsolatban a bejegyzés törlését vagy módosítását kérik. (3) A kérelemhez csatolni kell azokat az okiratokat, amelyek bizonyítják, hogy a bejegyzett jog már nem áll fenn, vagy hogy a használó vagy egy másik jog jogosultja beleegyezik a bejegyzés törlésébe vagy módosításába.

(4) Ha nem teljesülnek a bejegyzés törlésére vagy módosítására előírt követelmények, a Hivatalnak értesítenie kell a kérelmezőt a hiányosságról. Ha a kérelmező a hiányosságot a Hivatal által megállapított határidőn belül nem pótolja, a Hivatal a bejegyzés törlése vagy módosítása iránti kérelmet elutasítja. 34. cikk A lajstromozott európai uniós formatervezésiminta-bejelentés mint a vagyoni forgalom tárgya Az európai uniós formatervezési minta lajstromozására irányuló bejelentésekre alkalmazni kell a 27–33a. cikket. Ha a fenti rendelkezések szerinti joghatás a lajstromba való bejegyzéstől függ, ezt az alaki követelményt az európai uniós formatervezési minta lajstromozásakor kell teljesíteni.” * Az Európai Parlament és a Tanács 2009/138/EK irányelve (2009. november 25.) a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról (Szolvencia II) (HL L 335., 2009.12.17., 1. o.). ** Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.). 25.A 35. cikk helyébe a következő szöveg lép: „35. cikk A bejelentés benyújtása (1) Az európai uniós formatervezési minta lajstromozására irányuló bejelentést a Hivatalhoz kell benyújtani. (2) A Hivatal a bejelentő számára haladéktalanul átvételi elismervényt állít ki, amelynek tartalmaznia kell legalább a bejelentés ügyszámát, a formatervezési minta ábrázolását, leírását vagy egyéb azonosítását, a benyújtott iratok típusát és számát, valamint átvételük napját. Többes bejelentés esetén a Hivatal által kiállított átvételi elismervényen fel kell tüntetni az első formatervezési mintát és a benyújtott formatervezési minták számát. 26.A 36. cikk a következőképpen módosul: a)Az (1)–(4) bekezdés helyére a következő szöveg lép: (1) Az európai uniós formatervezési minta lajstromozására irányuló bejelentésnek tartalmaznia kell: a)a lajstromozás iránti kérelmet; b)a bejelentő azonosítására alkalmas adatokat; c)a formatervezési minta többszörözésre alkalmas ábrázolását, amely lehetővé teszi az oltalom tárgyát képező tárgy valamennyi részletének egyértelmű megkülönböztetését és a közzétételt. (2) A bejelentésnek tartalmaznia kell továbbá azoknak a termékeknek a megjelölését, amelyekben a bejelentő szerint a formatervezési minta megtestesülne, illetve amelyekre a formatervezési mintát alkalmaznák. (3) A bejelentésnek tartalmaznia kell továbbá:

a)az ábrázolás leírását; b)a lajstromozás közzétételének az 50. cikk szerinti halasztására irányuló kérelmet; c)a bejelentő képviselőjének azonosítására alkalmas adatokat, ha képviselőt bíztak meg; d)azoknak a termékeknek az osztályozását, amelyekben a bejelentő szerint a formatervezési minta megtestesülne, illetve amelyekre a formatervezési mintát alkalmaznák, az ipari minták nemzetközi osztályozásának létesítésére vonatkozó Locarnói Megállapodás osztályai és alosztályai (a továbbiakban: a locarnói osztályozás) szerint, a formatervezési minta bejelentésének időpontjában hatályos és módosított változatában; e)a szerző vagy a szerzői csoport feltüntetését, vagy a bejelentő felelősségére tett nyilatkozatot arról, hogy a szerző vagy a szerzői csoport lemondott arról, hogy őket e minőségükben feltüntessék. (4) A bejelentésért bejelentési díjat kell fizetni. Ha a bejelentés – a (3) bekezdés b) pontjának megfelelően – a lajstromozás közzétételének halasztása irányuló kérelmet is tartalmaz, a közzététel halasztásáért kiegészítő díjat kell fizetni.” b)Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(5) Az (1)–(4) bekezdésben említett követelményeken túl az európai uniós formatervezési minta lajstromozására irányuló bejelentésnek meg kell felelnie az e rendeletben és a rendelet alapján elfogadott végrehajtási jogi aktusokban megállapított alaki követelményeknek. Amennyiben ezek a követelmények a formatervezési mintának az (1) bekezdés c) pontja szerinti ábrázolására és annak eszközeire vonatkoznak, az ügyvezető igazgató meghatározza a statikus nézetek szerinti ábrázolás esetén a különböző nézetek számozásának módját, az elektronikus fájl formátumait és méretét, valamint bármely más vonatkozó műszaki előírást. Ha ezek a követelmények olyan tárgy azonosítását írják elő, amely tekintetében nem kérnek oltalmat bizonyos típusú vizuális korlátozások révén, vagy meghatározott típusú nézetek benyújtását írják elő, az ügyvezető igazgató a vizuális korlátozások további típusait és a nézetek konkrét típusait is meghatározhatja.” 27.A rendelet a következő 36a. cikkel egészül ki: „36a. cikk A bejelentésre vonatkozó végrehajtási hatáskörök átruházása A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyben meghatározza az európai uniós formatervezési minta lajstromozására irányuló bejelentés kötelező tartalmi elemeit. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 109. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.”; 28.A 37. cikk a következőképpen módosul: a)Az (1) és (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: (1) Az európai uniós formatervezési minta lajstromozására irányuló többes bejelentésbe legfeljebb 50 formatervezési-minta foglalható. A többes bejelentésben szereplő formatervezési mintákat a Hivatal az ügyvezető igazgató által meghatározott rendszernek megfelelően számozza meg. (2) A 36. cikk (4) bekezdésében említett díjakon kívül a többes bejelentéshez bejelentési díjat kell fizetni a többes bejelentésben szereplő minden egyes további formatervezési minta tekintetében, valamint – amennyiben a bejelentés a közzététel halasztására irányuló kérelmet tartalmaz – a közzététel elhalasztásának díját a többes bejelentésben szereplő valamennyi olyan formatervezési minta tekintetében, amelyre halasztást kértek.” b)A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(3) A többes bejelentésnek meg kell felelnie a 37a. cikk alapján elfogadott végrehajtási jogi aktusokban előírt ábrázolási feltételeknek.” c) A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(4) A többes bejelentésben vagy az ilyen bejelentésen alapuló lajstromozásban szereplő formatervezési minták mindegyike a többitől külön is kezelhető. Az ilyen formatervezési mintákat tehát egymástól függetlennek kell tekinteni, különösen a jogérvényesítés, a hasznosítás engedély, a dologi jogok, a végrehajtás, a fizetésképtelenségi eljárás, a lemondás, a megújítás, az átruházás, a halasztott közzététel, illetve a megsemmisítés tekintetében.

29.A rendelet a következő 37a. cikkel egészül ki: „37a. cikk A többes bejelentésre vonatkozó végrehajtási hatáskörök átruházása A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyben meghatározza a többes bejelentés kötelező tartalmi elemeit. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 109. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.”. 30.A 38. és a 39. cikk helyébe a következő szöveg lép: „38. cikk A bejelentés napja A lajstromozás útján oltalomban részesülő európai uniós formatervezési mintára irányuló bejelentés benyújtásának napja az a nap, amelyen a 36. cikk (1) bekezdésében meghatározott adatokat tartalmazó iratokat a bejelentő a Hivatalhoz benyújtotta, feltéve, hogy a 36. cikk (4) bekezdésében és a 37. cikk (2) bekezdésében említett bejelentési díjat a fent említett iratok benyújtásától számított egy hónapon belül megfizetik. 39. cikk Az európai uniós bejelentés nemzeti bejelentéssel megegyező hatálya Azt az európai uniós formatervezési minta lajstromozására irányuló bejelentést, amelynek bejelentési napját elismerték, a tagállamokban azonos hatályúnak kell tekinteni egy szabályos nemzeti bejelentéssel, adott esetben az európai uniós formatervezési minta bejelentésére igényelt elsőbbség megtartása mellett.” 31.A 40., 41. és 42. cikk helyébe a következő szöveg lép: „40. cikk Osztályozás és termékmegjelölések (1) Azokat a termékeket, amelyekben az európai uniós formatervezési minta megtestesül, vagy amelyekre azt alkalmazni kívánják, a formatervezési minta bejelentésének napján hatályos – módosított – locarnói osztályozásnak megfelelően kell besorolni. (2) A termékmegjelölésnek egyértelműen és pontosan azonosítania kell a termékek jellegét, és lehetővé kell tennie, hogy minden egyes terméket a locarnói osztályozás szerint csak egy osztályába és alosztályába soroljanak be, lehetőség szerint a Hivatal által rendelkezésre bocsátott, a termékmegjelöléseket tartalmazó harmonizált adatbázis felhasználásával. A termékmegjelölésnek meg kell felelnie a formatervezési minta ábrázolásának. (3) A termékeket a locarnói osztályozás szerint kell csoportosítani, az egyes csoportok előtt jelezve azt az osztályjelzetet, amelyhez az adott termékcsoport tartozik, és feltüntetve az egyes csoportokat az említett osztályozás szerinti osztályok és alosztályok sorrendjében. (4) Ha a bejelentő olyan termékmegjelöléseket használ, amelyek nem szerepelnek a (2) bekezdésben említett adatbázisban, vagy amelyek nem felelnek meg a formatervezési minta ábrázolásának, a Hivatal az adatbázisból termékmegjelöléseket javasolhat. A Hivatal a javasolt termékmegjelölések alapján folytathatja a vizsgálatot, ha a kérelmező a Hivatal által meghatározott határidőn belül nem válaszol. 41. cikk Elsőbbségi jog

(1) Azt a személyt, aki formatervezésiminta-oltalom vagy használati mintaoltalom iránt szabályszerű bejelentést tett a Párizsi Egyezményben vagy a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó megállapodásban részes államban vagy ilyen államra kiterjedő hatállyal, vagy az ilyen bejelentő jogutódját, az első bejelentés bejelentési napjától számított hat hónapos időtartamra elsőbbségi jog illeti meg arra, hogy ugyanazon formatervezési vagy használati minta tekintetében lajstromozás alapján oltalomban részesülő európai uniós formatervezési mintára irányuló bejelentést tegyen. (2) Minden beadvány, amely a benyújtás helye szerinti állam nemzeti joga, illetve két- vagy többoldalú megállapodások alapján elegendő a bejelentés benyújtási napjának megállapításához, elsőbbségi jogot keletkeztet, a bejelentés eredményétől függetlenül. (3) Az ugyanabban az államban, illetve államra kiterjedő hatállyal azonos tárgyban tett későbbi formaminta-oltalmi bejelentést csak akkor lehet az elsőbbség meghatározása szempontjából első bejelentésnek tekinteni, ha a korábbi bejelentést a későbbi bejelentés bejelentési napja előtt visszavonták, arról lemondtak, vagy azt elutasították anélkül, hogy közzétették volna, ahhoz jogok fűződnének, vagy arra elsőbbségi jog iránti igényt alapítottak volna. Az ilyen korábbi bejelentésre tehát ez esetben később sem lehet elsőbbséget alapítani. (4) Ha az első bejelentést olyan államban tették, amely nem részese a Párizsi Egyezménynek vagy a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó egyezménynek, az (1)–(3) bekezdés csak annyiban alkalmazható, amennyiben az érintett állam a közzétett közlemények szerint azonos hatályú elsőbbséget biztosít a Hivatalnál tett első bejelentés alapján, az e rendeletben megállapított azonos feltételekkel. Az ügyvezető igazgató szükség esetén felkéri a Bizottságot, hogy vegye fontolóra annak vizsgálatát, hogy az első mondat értelmében vett valamely állam biztosítja-e az ott említett viszonosságot. Ha a Bizottság megállapítja, hogy a viszonosság fennáll, erről közleményt tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. (5) A (4) bekezdésben említett elsőbbségi jog a viszonosság biztosítását megállapító közleménynek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele napjától alkalmazandó, kivéve, ha a közlemény annál korábbi alkalmazási időpontot határoz meg. Ha a Bizottság megállapítja, hogy a viszonosság már nem áll fenn, az erről szóló közleménynek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele napjától a viszonosság hatályát veszti, kivéve ha e közlemény annál korábbi alkalmazási időpontot határoz meg. (6) A (4) és (5) bekezdésben említett közleményeket a Hivatal Hivatalos Lapjában is közzé kell tenni. 42. cikk Az elsőbbség igénylése (1) Ha a bejelentő az európai uniós formatervezési minta lajstromozására irányuló bejelentés tekintetében korábbi bejelentésen alapuló elsőbbséget igényel, a bejelentéssel együtt vagy a bejelentés napjától számított két hónapon belül elsőbbségi nyilatkozatot kell benyújtania. Az elsőbbségi nyilatkozatnak tartalmaznia kell az előző bejelentés időpontját és a bejelentés szerinti országot. A korábbi bejelentés ügyszámát és az elsőbbségi igényt alátámasztó iratokat az elsőbbségi nyilatkozat benyújtásától számított három hónapon belül kell benyújtani. (2) Az ügyvezető igazgató határozhat úgy is, hogy a bejelentő által az elsőbbségi igény alátámasztására benyújtandó iratoknak nem szükséges mindazt tartalmazniuk, amit a 42a. cikkel összhangban elfogadott végrehajtási jogi aktusok megkövetelnek, ha a Hivatal az előírt információkhoz más forrásból is hozzájuthat.” 32.A rendelet a következő 42a. cikkel egészül ki: „42a. cikk Az elsőbbségi igényre vonatkozó végrehajtási hatáskörök átruházása A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza, hogy milyen iratokat kell benyújtani a 42. cikk (1) bekezdése szerinti, korábbi bejelentéssel kapcsolatos elsőbbség igényléshez. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 109. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.” 33.A 43. cikk helyébe a következő szöveg lép: „43. cikk Az elsőbbségi jog hatása Az elsőbbségi jognak az a hatása, hogy az 5., a 6., a 7. és a 22. cikknek, a 25. cikk (1) bekezdése d), e) és f) pontjának és az 50. cikk (1) bekezdésének alkalmazásában az európai uniós formatervezési minta lajstromozására irányuló bejelentés bejelentési napjának az elsőbbség napja számít. 34.A 44. cikk helyébe a következő szöveg lép: „44. cikk

Kiállítási elsőbbség (1) Ha az európai uniós formatervezési minta lajstromozására irányuló bejelentés bejelentője a terméket, amelyben a minta megtestesül, illetve amelyre a mintát alkalmazzák, a nemzetközi kiállításokról szóló 1928. évi és legutóbb 1972. november 30-án felülvizsgált Egyezmény értelmében hivatalos, illetve hivatalosan elismert nemzetközi kiállításnak minősülő kiállításon bemutatta, és a bejelentést az ilyen termék első nyilvánosságra jutásának napjától számított hat hónapon belül megteszi, az említett naptól kezdődően elsőbbséget igényelhet. (2) Az (1) bekezdés alapján elsőbbséget igénylő bejelentőnek a bejelentéssel együtt vagy a bejelentéstől számított két hónapon belül elsőbbségi nyilatkozatot kell benyújtania. A bejelentőnek az elsőbbségi nyilatkozatot követő három hónapon belül bizonyítékot kell benyújtania arra vonatkozóan, hogy azokat a termékeket, amelyekben a formatervezési minta megtestesül, vagy amelyekre a formatervezési mintát alkalmazzák, az (1) bekezdés értelmében bemutatták. (3) A tagállamban vagy harmadik országban adott kiállítási elsőbbség az elsőbbségnek a 41. cikkben megállapított időtartamát nem hosszabbítja meg. 35.A rendelet a következő 44a. cikkel egészül ki: „44a. cikk A végrehajtási hatáskörök átruházása A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza a 44. cikk (2) bekezdése szerinti kiállítási elsőbbség igényléséhez benyújtandó bizonyítékok fajtáit és részleteit. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 109. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.”; 36.Az V. cím címsorának helyébe a következő szöveg lép: „V. CÍM LAJSTROMOZÁSI ELJÁRÁS, MEGÚJÍTÁS ÉS VÁLTOZTATÁS” 37.A 45. cikk a következőképpen módosul: a)Az (1)