A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK az Unió pénzügyi helyzetének az elért eredmények alapján történő értékeléséről /* COM/2012/040 final */





A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK az Unió pénzügyi helyzetének az elért eredmények alapján történő értékeléséről 1. előzetes megjegyzések Ez az Unió pénzügyi helyzetéről szóló első olyan jelentés, amelyet a Bizottság az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 318. cikke alapján nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Az EUMSz 318. cikkének rendelkezései szerint a Bizottság: „az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak értékelő jelentést nyújt be az Unió pénzügyi helyzetére vonatkozóan, különös tekintettel az Európai Parlament és a Tanács által a 319. cikk értelmében megtett észrevételek tekintetében elért eredményekre.” Az EUMSZ 319. cikke szerint az Európai Parlament a Tanács ajánlása alapján mentesíti a Bizottságot a költségvetés végrehajtására vonatkozó felelősség alól. A cikk rendelkezik arról is, hogy e célból a Tanács és az Európai Parlament megvizsgálja az elszámolásokat, a mérleget és az EUMSZ 318. cikkében említett értékelő jelentést, továbbá a Számvevőszék éves jelentését, az ellenőrzés alá vont intézményeknek a Számvevőszék észrevételeire adott válaszaival együtt, valamint az EUMSZ 287. cikkében előírt, az elszámolás megbízhatóságát, illetve az alapjául szolgáló műveletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló nyilatkozatot. Ahogyan azt e jelentésben a későbbiekben kifejti, a Bizottság megvizsgálja, milyen módon lehet a különböző eljárások szerinti jelentéseket összehangolni, kellően figyelembe véve az értékelés és a költségvetésre vonatkozó mentesítéssel kapcsolatos munka különböző időzítését és hatályát. Egy progresszív folyamatról lesz szó, amelyet minden évben a korábbi évek tapasztalataira alapoznak. A 2011. évi mentesítési eljárástól kezdődően a Bizottság törekedni fog arra, hogy az értékelő jelentést minden évben november közepéig elfogadja. 2. Bevezetés Az EUMSZ 318. cikkének sarkalatos eleme, hogy az értékelő jelentés a vonatkozó programok eredményeinek szemszögéből elemzi az Unió pénzügyi helyzetét. Az általános eredmények és hatások ezen értékeléséhez való hozzájárulás érdekében a Bizottság a különböző pénzügyi programok időtartama alatt, illetve befejezését követően értékelések elvégzésével elemzi, a programok milyen mértékben teljesítik célkitűzéseiket, és milyen hatást gyakorolnak a társadalomra. A programok végrehajtása kezdetben a kapacitások kiépítésével jár, így évekig is eltarthat, míg a változás megfelelő lendületet kap, emiatt a kiadások több évre osztódnak el. A hosszú távú hatások csak idővel jelentkeznek, nem feltétlenül egységes és éves rendszerességgel. A megbízható következtetések levonásához az is szükséges, hogy az eredmények értékelése és az azt követő döntéshozatal ne egyetlen adatcsoporton, hanem az adatok trendjén alapuljon. A konkrét programok eredményeire és hatásaira vonatkozó elegendő és megbízható információ rendszerint csak évekkel a teljes program befejezése után áll rendelkezésre. Ezzel ellentétben az uniós költségvetés keretében az éves kiadások mentesítése egy olyan konkrét folyamat, amelyet annak érdekében alakítottak ki, hogy az egyes évek kiadásai tekintetében határozott eredmények szülessenek. Meghatározott ütemezés szerint zajlik, ami lehetővé teszi, hogy az adott év kiadásaira vonatkozó eljárás az azt követő második év májusában lezáruljon. Ezen felül a költségvetésre vonatkozó mentesítés folyamata a múltban főként a jogszerűségre és szabályszerűségre összpontosított, jelenleg azonban szélesebb perspektívákat dolgoznak ki. Így nincs közvetlen egyezés egyrészt a pénzügyi programok értékelésének időzítése és tárgyköre, másrészt az éves kiadások mentesítése között. Az adott évben felmerülő kiadások mentesítésével kapcsolatos európai parlamenti és tanácsi észrevételek nem mindig kapcsolódnak a pénzügyi program adott stádiumához és az egy időben vagy közel azonos időben végzett értékelésekhez. A különböző uniós pénzügyi programok eredményeire és hatásaira vonatkozó részletes információk nagy része már elérhető az egyedi értékelésekben és hatásvizsgálatokban, valamint az éves tevékenységi jelentésekben[1], az igazgatási eredményekről szóló éves összefoglalóban és a tevékenységi beszámolókban[2], valamint a mentesítési állásfoglalást és ajánlásokat követő jelentésekben, amelyeket évről évre közzétesznek. Ezen felül az EUMSZ 318. cikke szerinti értékelő jelentés nem ismételheti meg az uniós programokat létrehozó alap-jogiaktusok által előírt értékeléseket. A Bizottság ezért megfontolta, hogy az értékelő jelentés minden egyes évben módszeresen kiterjedjen-e valamennyi programra, vagy az egyes években csak azokra a programokra, amelyek esetében elegendő és új információ áll rendelkezésre. Valamennyi EU által finanszírozott program évről évre történő lefedésével az eredmény túl szerteágazó és általános lenne, és azon programok esetében, amelyek vonatkozásában a legutolsó jelentés óta nem történt jelentős előrelépés, megismétlődnének a korábbi jelentésekben foglalt információk. Világosabb és jobb értékelést tesz lehetővé, ha a jelentések az egyes években – az egyes programok fontosságát és a rendelkezésre álló legfrissebb értékelések eredményeit figyelembe véve – csak kevés számú programot céloznak meg, ugyanakkor ezzel biztosítják, hogy középtávon a pénzügyi ágazatok széles körét lefedik. Az ismétlődés elkerülése végett és az új jelentéstételi eljárás elindítása érdekében a Bizottság úgy határozott, hogy ebben az értékelő jelentésben néhány kiválasztott politikai területre koncentrál. A jelentés két területre terjed ki: az oktatás és kultúra; valamint a kutatás. E jelentés céljára ezek a területek a legalkalmasabbak, mivel hozzájárulnak az Európa 2020 kiemelt céljaihoz és kezdeményezéseihez[3]. Jelentős mértékű kiadásokat foglalnak magukban, ami 2010-ben közel 8 milliárd eurót jelentett. A központilag – nem a tagállamokkal megosztott alapon – végrehajtott szakpolitikák fontos példái ezek. Az elkövetkező években a Bizottság foglalkozni kíván a központilag, illetve megosztott vagy decentralizált igazgatással végrehajtott fő pénzügyi programokkal, minden évben újabbat választva az olyan területek közül, mint például a regionálpolitika, illetve az egyéb strukturális alapok, vállalkozás, adózás, energia, mobilitás és közlekedés, vagy az információs társadalom. A most kiválasztott két területet az e jelentésben később említett legfrissebb értékelési eredmények hozzáférhetősége teszi alkalmassá az értékelésre, noha meg kell említeni, hogy erre az évre az új többéves pénzügyi keret folyamatban lévő előkészítéséből adódóan több más pénzügyi program vonatkozásában is rendelkezésre áll a legfrissebb értékelési anyag. Más években a legfrissebb értékelési eredmények hozzáférhetősége változhat, mivel az értékeléseket a lehető legnagyobb mértékben a döntéshozatal időpontjához igazítják. A Bizottság tehát erőfeszítéseket tesz annak érdekében, hogy a nyomon követést és az értékelést jobban összehangolja a programozási ciklussal, ami azt jelenti, hogy az új javaslatok előkészítésekor több, más években pedig kevesebb értékelés áll rendelkezésre. A EUMSZ 318. cikkével összhangban a két kiválasztott szakpolitika vizsgálatának kapcsolódnia kellett volna a 2009. évi mentesítési ajánláshoz, azaz az Európai Parlament és a Tanács által e területekkel kapcsolatban tett kérésekhez. A 2009. évi állásfoglalásban és ajánlásban a mentesítésért felelős hatóság semmilyen konkrét jelzést sem tett az oktatás, kultúra és kutatás terén született szakpolitikai eredményekre. Az alábbi szakaszokban a jelentés először bemutatja a vizsgált programokat, majd összegzi azok szerepét és jelenlegi célkitűzéseit. Másodszor, a jelentés megvizsgálja a legutóbb született értékelési eredményeket, különböző módon értékelve, hogy a programok milyen mértékben teljesítették célkitűzéseiket és érték el a várt hatásokat. Mivel a programok még mindig zajlanak, ezen értékelő jelentés magában foglalja az idáig elért előrelépésekre vonatkozó fő következtetéseket. Végezetül, a jelentés – annak érdekében, hogy meglehetősen teljes és összefüggő képet alkothasson – helyenként utal a korábbi programok értékelésére. A referenciadokumentumokat a kísérő szolgálati munkadokumentum tartalmazza. 3. Oktatás és kultúra 3.1. Bevezetés Az oktatás és kultúra szakpolitikai területének általános célkitűzései a következők: (1) A kiválósághoz és méltányossághoz hozzájáruló képességek szintjének és jelentőségének növelése, és a mobilitás lehetővé tétele a fiatal tanulók és kutatók számára. (2) A kreativitás elősegítése, az interkulturális párbeszédek, valamint a kulturális és nyelvi gazdagság támogatása, továbbá a kreatív gazdaság munkahelyteremtő potenciáljának kiépítése. (3) A fiatalokra összpontosítva a részvétel, a szolidaritás és az emberek közötti interakció megerősítése. (4) A partnerországokkal vagy régiókkal és nemzetközi szervezetekkel való együttműködés az európai értékek világszerte történő népszerűsítése, valamint az emberek közötti kapcsolatok megerősítése érdekében. (5) Ezen általános célkitűzések megvalósításához az egész életen át tartó tanulás programja, az Európai Innovációs és Technológiai Intézet, a Marie Curie-cselekvések (a hetedik kutatási keretprogram „Emberek” programjában), a Fiatalok lendületben program, a Kultúra program és a MEDIA 2007 szolgál pénzügyi eszközként, teljes költségvetésük a 2007–2013 közötti időszakra közel 14 milliárd EUR. Ily módon e programok hozzájárulnak az Európa 2020 stratégia számos kiemelt kezdeményezéséhez (Mozgásban az ifjúság, Új készségek és munkahelyek menetrendje, Innovatív Unió, európai digitális menetrend, szegénység elleni platform), és az Európa 2020 stratégia oktatással kapcsolatos kiemelt céljainak[4] eléréséhez. A programok hozzáadott értéke a tevékenységeik nemzeteken átnyúló jellegében rejlik, amelyek kiegészítik a nemzeti vagy regionális fellépéseket. Ezen felül az európai fellépések biztosítják az eredmények szélesebb körű elosztását, ami az Unión belül és kívül egyaránt hozzájárulhat a megalapozottabb szakpolitikai döntésekhez. 3.2. Egész életen át tartó tanulás Az egész életen át tartó tanulás programja öt ágazati programból áll: (1) Comenius program (általános és középiskolai oktatás) (2) Erasmus program (felsőoktatás) (3) Leonardo da Vinci program (szakoktatás és -képzés) (4) Grundtvig program (felnőttoktatás) (5) Transzverzális program és Jean Monnet program (olyan több területet lefedő tevékenységek támogatása, mint például politikai együttműködés és innováció). Az egész életen át tartó tanulás programja támogatja a diákok, tanulók és pedagógusok mobilitását valamennyi oktatási ágazatban, annak érdekében, hogy tapasztalatot szerezzenek egy más tagállam oktatási rendszerében. Az Európa 2020 stratégiával összhangban a program általános célja, hogy az Európai Unió mint fejlett tudásalapú társadalom fejlődéséhez fenntartható gazdasági fejlődéssel, több és jobb munkahellyel és erősebb szociális kohézióval járuljon hozzá. A 2011. évi időközi értékelés[5] úgy találta, hogy az egész életen át tartó tanulás programja összességében hatékonyan foglalkozik az érintett ágazatok szükségleteivel. A megállapítások szerint a fellépések egyértelmű hozzáadott értéket biztosítanak a nemzeti tevékenységek számára. A program esetében úgy találták, hogy az teljesítette a legtöbb célkitűzést, illetve jelezték, hogy a végrehajtás és az eredmények azt mutatják, hogy a program minden valószínűség szerint megvalósítja e célkitűzéseket. Ezen felül sikerül elérni a fő célcsoportokat is. Az értékelés szerint a program fejleszti a diákok képességeit, alkalmazkodókészségét és foglalkoztathatóságát, valamint erősíti a munkaerőpiac nyitottságát és hatékonyságát. Elősegíti az oktatók szakmai fejlődését, javítva az európai oktatás hatékonyságát. Az időközi eredmények szerint 1987 óta 2,4 millió diák vett részt az Erasmus programban, alacsony kiindulási pontról építkezve és 2013-ig 3 millió diák bevonását kitűzve célul. Az ilyen típusú csereprogramok piaci értékét a munkáltatók több mint 40%-a erősítette meg, akik szerint a nemzetközi tapasztalatokkal rendelkező diplomások nagyobb hozzáértéssel rendelkeznek, mint azok, akiknek nincs külföldi tapasztalatuk. Minden évben több mint 40 000 egyetemi alkalmazott részesül ugyanezen program előnyeiben. Hasonlóképpen – az egész életen át tartó tanulás programjának időközi értékelése szerint – több mint 77 ezren részesültek a Leonardo da Vinci program által támogatott tanulmányi és oktatási mobilitás előnyeiben. A Leonardo da Vinci mobilitás résztvevőinek 85 %-a találta úgy, hogy karrierjük szempontjából a képzéskihelyezés előnyös volt. Az időközi értékelés szerint az egész életen át tartó tanulás programja valamennyi terület és alprogram tekintetében bizonyította, mekkora hozzáadott értéket képvisel a tanulás európai dimenziójának kiszélesítésében. A felsőoktatási alprogram, az Erasmus mérhető uniós szintű hozzáadott értéket[6] jelent, amely több mint „inspiráló” vagy „hatást gyakorló”. Összességében a következtetések szerint az egész életen át tartó tanulás programjának hatékonysága és eredményessége jó és a célkitűzések továbbra is relevánsak. A végrehajtással kapcsolatos gondokat főként az olyan negatív külső tényezők okozzák, mint például a lehetséges résztvevők nyelvtudásbeli hiányosságai. Az Erasmus program ezzel közvetlenebbül foglalkozik. Az időközi értékelés eredményei szerint azonban egyértelmű jelei vannak, hogy a különféle alprogramok teljesítménye egyenetlen, bizonyos esetekben a célkitűzések aránytalanul ambiciózusak az elkülönített pénzeszközökhöz képest, különösen ami a Comenius programot illeti. A konkrét és a működési célkitűzések száma túl nagy, ami negatívan befolyásolhatja az egész életen át tartó tanulás programjának már így is töredezett jellegét. Ezen felül egyes konkrét célkitűzések nem kapcsolódnak egyértelműen az általános célkitűzésekhez, és több esetben a célkitűzések átfedik egymást. Ezek az eredmények fontos adalékkal szolgáltak az „Erasmus mindenkinek” programra vonatkozó javaslat racionális kidolgozásához. 3.3. Európai Innovációs és Technológiai Intézet A nemrégiben létrehozott Európai Innovációs és Technológiai Intézet a felsőoktatás, a kutatás és innováció integrációját célozza meg. Prioritásai közé tartozik a hosszú távú innovációs tevékenységek átalakítása kereskedelmi alkalmazásokká, különösen az induló és különváló vállalkozások révén. 2010-ben kezdték meg működésüket az első tudományos és innovációs társulások (TIT-ek), amelyeket az Európai Innovációs és Technológiai Intézet támogat, azonban költségvetésük 75 %-a más finanszírozási forrásokból származik. Az első értékelés megerősítette, hogy az Európai Technológiai Intézet az induló szakaszban általánosságban teljesítette a kulcsfontosságú működési célkitűzéseit, azonban az összetettsége miatt néhányszor késedelemre került sor[7]. Az értékelésben azt is megjegyezték azonban, hogy a kiépítés e korai szakaszában az Európai Innovációs és Technológiai Intézetnek még mindig küzdenie kell ahhoz, hogy referenciamodellként megállja helyét. Működése terén szüksége van a megfelelő szintű tapasztalatok és gyakorlat megszerzésére. Megállapították továbbá, hogy javítani kell a világszínvonalú egyetemek és innovációs központok részvételét, valamint az Európai Innovációs és Technológiai Intézet és más uniós programok egymást kiegészítő jellegét. Egyértelműbbé lehetne tenni a résztvevők kiválasztásának folyamatát és kritériumait. Az értékelés ezen eredményei hozzájárultak a Bizottság által nemrégiben benyújtott javaslathoz, amely az Európai Innovációs és Technológiai Intézet létrehozásáról szóló rendelet (294/2008/EK rendelet) módosítására irányult, ezen kívül az értékelés eredményeire adott válaszként cselekvési tervet dolgoznak ki. 3.4. Marie Curie-cselekvések[8] A Marie Curie-cselekvések a kutatók mobilitását és képzését támogatják, finanszírozásukra a hetedik kutatási keretprogram „Emberek” egyedi programja révén kerül sor. A hetedik kutatási keretprogram legfrissebb időközi értékelésének következtetései szerint az „Emberek” program ezidáig sikeresnek tűnik, a fellépések jól felépítettek és kiegyensúlyozottak. A fellépések értékes referenciaként szolgálnak az uniós kutatók munkakörülményei és foglalkoztatási normái tekintetében. A hetedik kutatási keretprogram fennmaradó éveire vonatkozóan javasolták, hogy tartózkodjanak az újabb támogatási rendszerek bevezetésétől. 3.5. Fiatalok lendületben program Az Európa 2020 stratégia keretében a Fiatalok lendületben program a határokon átnyúló tanulmányi mobilitás lehetőségeinek, valamint a fiatalok és ifjúsági munkások foglalkoztathatóságának, személyes fejlődésének és vállalkozói készségének támogatását célozza meg. A Fiatalok lendületben program időközi értékelése szerint 2007 óta több mint 500 000 fiatal, illetve ifjúsági munkás vett részt a program által támogatott projektekben[9]. 2011-ig több mint 130 000 Youthpass-t bocsátottak ki, ezek a nem formális tanulási lehetőségeket igazoló tanúsítványok megfelelőbben dokumentálják a készségeknek a foglalkoztathatóság javítását célzó fejlesztését. Az időközi értékelés megerősítette a program hozzáadott értékét, amely abban rejlik, hogy a kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalok számára nyújt segítséget, ami más programokkal összevetve egyedi tulajdonság. A részt vevő fiatalok 95 %-a úgy ítélte meg, hogy megtanultak jobban kommunikálni a más nyelvet beszélőkkel, 66 %-uk véleménye szerint a társfinanszírozott projektben szerzett tapasztalataik révén jobb lehetőségük van elhelyezkedni. Ezen felül az értékelés és a legutóbbi nyomonkövetési felmérések[10] megerősítik, hogy a program hatékonyan ösztönzi a fiatalok aktív társadalmi részvételét. Azt is megállapították azonban, hogy a célkitűzések és fellépések túl nagy száma miatt a program elveszíti fókuszát és belső koherenciáját. A jövőbeli Erasmus mindenkinek program egységes kerete lehetőséget teremt a jelenlegi célkitűzések újracsoportosítására és felülvizsgálatára, hogy azok következetesebbek és koherensebbek legyenek. 3.6. Kultúra A Kultúra program a kulturális ágazatban dolgozók határon átnyúló mobilitását támogatja, ösztönzi a kulturális és művészi munka nemzetek közötti áramlását és elősegíti a kultúrák közötti párbeszédet. A program lényegi hozzáadott értékét az jelenti, hogy hozzájárul a közös európai örökség általános ismertségéhez, a kultúrák közti párbeszédhez, az európai kultúrák sokszínűségének és gazdagságának védelméhez és népszerűsítéséhez, valamint segíti a művészek és kulturális szereplők, valamint munkáik transznacionális mobilitását. Az Európa 2020 stratégiával összhangban az uniós fellépések által támogatott kulturális és kreatív ágazatok (például Európa Kulturális Fővárosa, műfordítás, uniós díjak stb.) hozzájárulnak az innovációhoz, a munkahelyteremtéshez, a helyi és regionális fejlődéshez és a társadalmi befogadáshoz. Csak 2010-ben a transznacionális együttműködési projektek keretében közel 20 000 művész és kulturális dolgozó mozgott a tagállamok között, és a támogatásnak köszönhetően több ezer alkotás került az Unión belüli körfogásba. Európaiak millióihoz jutottak el így az európai kulturális alkotások, a program által társfinanszírozott Európai Örökség Napok keretében például 2010-ben körülbelül 25 millióan látogattak el a nyilvánosság előtt nyitva álló több mint 22 600 helyszínre. A félidős értékelés szerint a program különleges szerepet játszik a határokon átnyúló együttműködés ösztönzésében, az egymástól való tanulás és az ágazat szakmai színvonalának emelésében, valamint abban, hogy az európai polgárok könnyebben hozzáférjenek más európai nemzetek alkotásaihoz[11]. Az értékelés azonban annak szükségét is megállapítja, hogy a jelenlegi program három konkrét célkitűzését hozzá kell igazítani a projektgazdák valódi igényeihez. Az együttműködési projektek tapasztalatai is azt mutatják, hogy egyértelműen gondot jelent a program célkitűzéseinek értelmezése, megfogalmazása és elősegítése. Magát a program irányítását illetően is lenne még javítanivaló a programot támogató információs rendszerek egyes aspektusai terén. E tanulságokra alapozva a jövőbeli Kreatív Európa keretprogramra irányuló bizottsági javaslat meg kívánja tenni a szükséges kiigazításokat az európai kulturális és kreatív ágazatok jelenlegi kihívásainak megválaszolása érdekében. 3.7. MEDIA 2007 Az Európa 2020 stratégiával összhangban a MEDIA program fő célkitűzése az európai audiovizuális ágazat versenyképességének megszilárdítása. A program támogatja a szakemberek képzését és hálózatépítését, valamint az európai filmek és audiovizuális alkotások létrehozását és határokon átnyúló forgalmazását. A MEDIA új gyártásigarancia-alapja az európai audiovizuális produkciós vállalatok számára elősegíti a finanszírozáshoz való hozzáférést. A MEDIA Mundus program az uniós és harmadik országbeli szakemberek közötti együttműködést támogatja. A Bizottság becslése szerint – köszönhetően a MEDIA gyártásigarancia-alapja által kifejtett tőkeáttételi hatásnak – a filmproducerek több mint 100 millió eurónyi kölcsönhöz jutnak majd. A MEDIA fejlesztési rendszer évente körülbelül 300 új filmet támogat, a MEDIA forgalmazási rendszerben támogatott filmek pedig a mozikban bemutatott európai filmek 50 %-át teszik ki. Az értékelés szerint a MEDIA 2007 program minden egyes befektetett eurója 6 eurónyi magánbefektetést generál, a filmszínházak finanszírozásánál a multiplikátorhatás akár 14-szeres is lehet. A MEDIA 2007 időközi értékelésének következtetése szerint a program megvalósítja a fő célkitűzéseket. Jelentős mértékben hozzájárul a kulturális sokféleség népszerűsítéséhez Európában. A következtetések a társfinanszírozott fellépések hatékonyságát és a nemzeti intézkedések szempontjából képviselt hozzáadott értéket egyaránt megerősítették. A MEDIA Plus és a MEDIA 2007 esetében rendelkezésre álló értékelések azt mutatták, hogy e programok hozzájárultak ahhoz, hogy kiegyenlítődjön a különböző produkciós kapacitásokkal rendelkező európai országok audiovizuális termelékenysége[12]. Az időközi értékelés azonban azt is megállapította, hogy a MEDIA program nem nyújt hatékony támogatást a műsorszolgáltatás, valamint az online és offline interaktív alkotómunka számára. A MEDIA program kiigazítása tekintetében egyes esetekben történnek ugyan erőfeszítések, a program hagyományos beavatkozási lehetőségei azonban nem teszik lehetővé, hogy a program teljes mértékben kielégítse az ágazat gyorsan változó igényeit. A Bizottság a helyzet megoldására javasolta a jövőbeni Kreatív Európa programot. 4. Kutatás[13] 4.1. Bevezetés A Szerződéssel, az Európa 2020 stratégiával és az Innovatív Unió kiemelt kezdeményezéssel[14] összhangban az európai kutatáspolitikának három általános célkitűzése van: (1) tudáson és innováción alapuló gazdaság kialakítása, (2) a kutatási és innovációs erőfeszítések megfelelő szintű mobilizálása és koordinálása az olyan társadalmi kihívások leküzdése érdekében, mint az éghajlatváltozás, az energia- és erőforrás-hatékonyság, az egészségügy és a népesség elöregedése, (3) a tudásalap megszilárdítása és a kutatási kiválóság elérése Európában. A hetedik kutatási keretprogram az Európai Unió legfontosabb szakpolitikai eszköze a kutatás terén, amelynek összköltségvetése meghaladja az 50 milliárd eurót[15]. A hetedik kutatási keretprogram beruház a legfejlettebb, világszínvonalú kutatásba és támogatja azt. A hetedik kutatási keretprogramot négy egyedi program révén hajtják végre: Együttműködés, Ötletek, Emberek[16] és Kapacitások. Az „Együttműködés” egyedi program az ipar vagy a tudományos körök transznacionális konzorciumainak együttműködésen alapuló kutatási projektjei számára nyújt finanszírozást, amelyek tíz téma köré csoportosulnak: egészségügy; élelmiszerek, mezőgazdaság és halászat, biotechnológia; információs és kommunikációs technológiák; nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák; energiaügy, környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást is); közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is), társadalom-gazdaságtan és humán tudományok; űrkutatás; biztonság[17]. Az „Ötletek”egyedi program finanszírozást nyújt olyan egyéneknek és csoportoknak, amelyek felderítő kutatást végeznek a tudományos és technológiai haladás új területein. A programot az Európai Kutatási Tanács hajtja végre. Az Európai Kutatási Tanács azzal a céllal jött létre, hogy megerősítse a kiválóságot, a dinamizmust és a kreativitást, és vonzóbbá tegye Európát a kutatók által javasolt legjobb kutatási projektek számára. A „Kapacitások” egyedi program azokat a fellépéseket finanszírozza, amelyeket Európa kutatási infrastruktúrájának és a kkv-k kutatási kapacitásának fejlesztésére dolgoztak ki. Magában foglal továbbá kisebb programokat is, amelyek a következő témákhoz kapcsolódnak: tudomány a társadalomban, tudás régiói, kutatási potenciál, nemzetközi együttműködés és a kutatási politikák koherens fejlődése. A hetedik kutatási keretprogram első négy évében (2007-től 2010-ig) a 245 pályázati felhívásra 59 140 pályázat[18] érkezett, 312 600 pályázó részvételével. Ezek közül közel 12 500 pályázatot – körülbelül 69 300 pályázó részvételével – fogadtak el a finanszírozási tárgyalásokra, az ennek megfelelő teljes tervezett uniós hozzájárulás összege 20,4 milliárd euró[19]. 2010-ben az elfogadott pályázatok résztvevői a felső- és középfokú oktatási ágazatból, főként egyetemekről kerültek ki. A résztvevők 27 %-a az ipart, 24 %-a pedig a kutatási szervezeteket képviselte. A Bizottság különös figyelmet fordít a kkv-knak az „Együttműködés” egyedi program szerinti finanszírozására, követve a hetedik keretprogramról szóló határozatban megállapított 15 %-os célt[20]. Arra törekedve, hogy a kkv-k részt vegyenek az Együttműködés program témáiban, a program költségvetésének valamivel több mint 14 %-a a kkv-kat szolgálja. A 2011. és 2012. évi munkaprogram alapján kifejezetten a kkv-knak kiírt pályázati felhívásokkal a 15 %-os célkitűzés a hetedik kutatási keretprogram befejezéséig, azaz 2013-ig várhatóan megvalósul. A kutatási keretprogram erősen nemzetközi jellegét szemlélteti az a tény is, hogy tevékenységeiben 169 ország vesz részt. A hetedik kutatási keretprogram 2007-től 2013-ig tart. Az itt felsorolt adatokat a hetedik keretprogram 2010-ben végzett időközi értékelése, valamint a hatodik kutatási keretprogram – 2009-ben benyújtott – valamelyest átfogóbb utólagos értékelése támasztja alá. 4.2. A 6. és 7. keretprogram A hatodik kutatási keretprogram utólagos értékelése megállapítja, hogy a keretprogram az európai kutatást és fejlesztést katalizáló olyan erőteljes mechanizmus, amely csak európai szintű cselekvés révén valósítható meg. A hatodik kutatási keretprogram tevékenységei esetében megállapították, hogy azok Európában hozzáadott értéket hoztak létre, általánosan hozzájárultak a fokozottabb ipari versenyképességhez, hálózati externáliákat alakítottak ki és megerősítették az európai tudásinfrastruktúrát[21]. A hatodik kutatási keretprogram kapcsán – továbbra is a teljes program teljesítményét tekintve – különösen azt állapították meg, hogy kiváló kutatók és megfelelően irányított konzorciumok bevonásával olyan első osztályú projekteket foglalt magában, amelyek hozzájárultak a kutatók jobb mobilitásához és a kutatócsoportok nemzetköziesítéséhez. Mindez segítette Európát abban, hogy fejlessze képességeit a tudomány és technológia határterületein, valamint a társadalmi és ipari szempontból jelentőséggel bíró kutatási területeken végzett nemzetközileg versenyképes kutatások tekintetében. Ami a fejlesztésre szoruló területeket illeti: még nem érték el a nők 40 %-os részvételére irányuló célt, mivel különösen nagy kihívást jelent, hogy az Európai Unióban a kutatók állományának csupán 30%-a nő. A nők még kisebb arányban képviseltetik magukat a magasabb beosztásokban, még akkor is, ha idővel e téren változásra lehet számítani. Annak ellenére, hogy elismerték, hogy a kutatási eredmények és az innováció közötti rés megszüntetése érdekében mennyire fontos, hogy mind a nagyvállatok, mind pedig a kkv-k részt vegyenek a kutatásban, az ipar részvétele csökkenőben van, akár a finanszírozás, akár a résztvevők számát nézve. Az ipar részvétele a negyedik keretprogramban 39 % volt, ami a hatodik keretprogramban 31 %-ra csökkent és a hetedig keretprogramban jelenleg csak 25 %-ot tesz ki. A tapasztalatok még mindig azt mutatják, hogy a kisvállalkozásokat könnyen eltántorítja az eljárások összetettsége és a szerződésbeli késlekedések. Ez még akkor is igaz, ha a lassan kialakuló közös technológiai kezdeményezések keretében az ipari részvétel bővülése várható. A hetedik kutatási keretprogram azonban az értékelés szerint lehetővé teszi és támogatja, hogy a nemzeti kutatóközpontok nagy számban széles körű hálózatépítési tevékenységeket végezzenek, bővíti a tudósok előtt álló lehetőségeket, és a kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus révén kiegészíti a meglévő finanszírozást. Az értékelés megerősítette, hogy a keretprogram a világ 169 országának bevonása révén az erőteljes nemzetközi dimenzióval rendelkező, együttműködésen alapuló kutatás támogatásában is jelentős szerepet játszik[22]. Akár a részt vevő kutatók számát, a csoportok földrajzi elosztását, akár a lefedett témák körét tekintve az értékelés szerint a hetedik kutatási keretprogram kiemelkedően sok mindenre kiterjed[23]. A hetedik kutatási keretprogram időközi értékelésében felvázolt konkrét érvelés szerint annak ellenére, hogy a hetedik keretprogram meghatározása szerint egy kísérleti kutatási és fejlesztési program, tartalmaz néhány olyan kulcsfontosságú elemet is, amelyek megerősítik az innovációs folyamatokat és kapacitásokat, hozzájárulva az ipari és piaci hatékonysághoz. Az értékelés hivatkozik arra, miként működnek együtt a különböző országokban és különböző ágazatokban működő kutatócsoportok, dinamikus innovációs rendszereket kialakítva. Mindez elősegítette annak megállapítását, hogy az ipar, a kutatás és a felsőoktatás szereplői magas szintű interdiszciplináris együttműködést és alkalmazásorientáltságot érnek el[24]. Az értékelések elismerik a keretprogram végrehajtásának helyességét, kiemelve, hogy jelentősen javult a keretprogram értékelésének szervezése az elmúlt években[25], és – eljárási szempontból – kiemelve, hogy olyan pályázati eljárásokat dolgoztak ki, amelyeket hatékonyan végrehajtottak, és amelyek biztosították, hogy a forrásokat ésszerű időben és tisztességesen osztották el[26]. Ugyanakkor mindkét keretprogramszintű értékelés jelzi, hogy nagy szükség van a keretprogram további egyszerűsítésére tett erőfeszítésekre, kiemelve azokat a különböző problémákat, amelyek a működésének összetettségével kapcsolatosak. A hatodik kutatási keretprogram utólagos értékelése megállapítja, hogy a keretprogram adminisztrációja továbbra is nehézkes. A szakértők rámutatnak arra a tényre, hogy különösen nagy teher ez az új résztvevők számára, legyenek azok kkv-k, fiatal kutatók, illetve új tagállamokból vagy harmadik országokból származó résztvevők[27]. Két évvel később, 2010-ben, a hetedik kutatási keretprogram időközi értékelő testülete kiemelte, hogy a kutatók közössége örömmel fogadta a hetedik keretprogramban eszközölt számos változtatást, és ezek – különösen az egységes nyilvántartási rendszer, az elektronikus pályázatbenyújtási rendszer és az ellenőrzési követelmények enyhítése – kétségtelenül sikeresek voltak. A szakértők azonban csalódást keltőnek ítélik, hogy több ismert probléma esetében nem történt előrelépés[28]. 4.2.1. Együttműködés program Az Együttműködés program az EU nemzeti határain átnyúló együttműködés közfinanszírozásának egyik fő forrását jelenti, biztosítva az európai hozzáadott értéket. Az elkészült értékelések hangsúlyozzák a program fontosságát a hálózatok Európa szerte történő kialakítása szempontjából. A hetedik kutatási keretprogram időközi értékelésének következtetései szerint az együttműködési projektek az Európai Kutatási Térség magját képezik, és a hetedik kutatási keretprogram kitölti a nemzeti kutatási tevékenységek közötti fontos réseket, több területen biztosítva ezzel a kritikus tömeget és a hozzáadott értéket. A hetedik kutatási keretprogram több tevékenységéről úgy vélték, hogy azok uniós szintű finanszírozás nélkül nem valósulhattak volna meg[29]. A kutatási hálózatokkal és azok kialakításával foglalkozó munka egyik fő következtetése az, hogy a keretprogramok nélkülönözhetetlenek voltak a tudásmegosztás kialakulóban lévő kultúrájának ösztönzéséhez. Az egyik tanulmány szerint a hatodik kutatási keretprogram azzal segítette elő az Európai Kutatási Térség kialakítását, hogy javította az Európa-szerte folyó kutatás integrációját és koordinációját, és fokozottabb versenyképességhez vezetett. A tanulmány kiemeli, hogy jelentős változás mutatkozott a hatodik kutatási keretprogram több résztvevőjének hozzáállásában és magatartásában, és különösen nőtt a nemzetközi tudásmegosztással és az együttműködésen alapuló kutatással szembeni nyitottság[30]. A hetedik kutatási keretprogram értékelésének egyik végső következtetése szerint az uniós szinten zajló, együttműködésen alapuló egészségügyi kutatások fő hozzáadott értéke a transznacionális együttműködésben, a különböző tevékenységek és résztvevők különféle projektekbe történő integrációjában, valamint az európai erőfeszítések kevesebb, de fontosabb prioritásokra való összpontosításában rejlik. Az értékelés azt is jelzi, hogy a hetedik kutatási keretprogramban zajló, a közlekedési tevékenységekre irányuló kutatás erőteljesebben és egyúttal szélesebb körűen közelíti meg a kihívások – köztük a különféle szállítási módok integrációjának – leküzdését, az infrastruktúra szerepének fontosságát és az alkalmazás módját. A multimodális közlekedési ágazatok esetében, amelyek a közlekedés különböző formáit kapcsolják össze (mint például a szárazföldi, vasúti, légi és vízi szállítás), nagyfokú európai hozzáadott értéket állapítottak meg, mivel a nemzeti programok ritkábban foglalkoznak ezekkel a kérdésekkel. A hetedik kutatási keretprogram értékelése azt is megmutatta, hogy az Együttműködés program lehetőséget és kapacitást teremt a kisebb tagállamok részvételére és együttműködésére. 4.2.2. Ötletek program A hetedik kutatási keretprogram időközi értékelése az Ötletek programmal kapcsolatban úgy találta, hogy a projektkiválasztás során nagy mértékben eleget tettek a kiválóság elvének – különösen azzal, hogy finanszírozták a vezető kutatókat –, a javaslatokat általában kiváló minőségűnek értékelte, és megállapította, hogy a finanszírozásért folyó verseny erős. Az értékelés kiemelte, hogy az Európai Kutatási Tanács sikereket ért el a világszínvonalú kutatás vonzóvá tételében és finanszírozásában, és fontos szerepet játszik a tehetséges kutatók megtartásában. A többféle, kutatók által javasolt versenyképes kutatási javaslatok finanszírozása esetében úgy ítélték meg, hogy az lehetővé tette az Európai Kutatási Tanács számára, hogy olyan kutatásokat finanszírozzon, amelyek relevánsak az EU politikai szükségletei szempontjából és egyúttal képesek lehetnek megoldani a jövőbeli kihívásokat. Az Európai Kutatási Tanács által finanszírozott projektek felfedezéseit a kutatói közösség „meghatározónak” és „kivételes előrelépésnek” találta. 4.2.3. A Kapacitások program A jelenlegi tapasztalatok szerint a hetedik kutatási keretprogram révén Európában a magas szintű kutatások és a tudás tekintetében nőtt a kapacitás, mivel különböző területeken több mint 500 nemzeti kutatási infrastruktúra hálózatát[31] kapcsolta össze és a kutatási infrastruktúrák keretében ösztönzött kapcsolatok révén magas színvonalú oktatást és képzést nyújtott a fiatal kutatók számára. Továbbá az értékelés szerint a hetedik kutatási keretprogram által támogatott kutatási infrastruktúrák azáltal, hogy az innováció számára tesztelési környezetként szolgálnak és az ipar számára „kutatási piac” lehetőségeit hozzák létre, hatást gyakorolnak az európai versenyképességre[32]. 5. Következtetés A Bizottság az EUMSZ 318. cikke szerinti jelentésben az uniós pénzügyi beavatkozás két fő területén, az oktatás és kultúrában, valamint a kutatásban történt előrelépések különböző szakaszaira összpontosító legutóbbi értékelések legfontosabb eredményeit kívánta körvonalazni. A jelentés elsősorban azokra az eredményekre és hatásokra összpontosít, amelyek esetében a kiválasztott programok és fellépések legfrissebb és leglényegesebb értékelései – amelyeket esetenként korábbi értékelések eredményei egészítettek ki – úgy ítélték meg, hogy azok az uniós finanszírozás eredményeiként születtek. A jelentés – összevetve a programok specifikus elemeire vonatkozóan rendelkezésre álló részletesebb jelentésekkel és más dokumentumokkal – áttekintést nyújt a kiválasztott programok tekintetében releváns legfrissebb fő értékelési eredményekről. A jelentés az oktatás és kultúra, valamint a kutatás területét vizsgálja, főként az Európa 2020 stratégia kiemelt célkitűzéseihez és kezdeményezéseihez való kapcsolódás, a teljesítménnyel és az értékeléssel kapcsolatban rendelkezésre álló információk és a centralizált gazdálkodási módszer tekintetében. A jelentés a szövegben említett számos forrás által nyújtott részletes információkon alapul. Áttekintést kíván adni az uniós finanszírozás tárgyát képező programok célkitűzéseiről, valamint azokról a hatásokról és eredményekről, amelyeket a vonatkozó értékelések idején a programok adott stádiumától függően értek el. Ami az oktatás és kultúra területét illeti, a jelentés azt mutatja, hogy az alkalmazott pénzügyi eszközök, a megvalósítás stádiumától függően, jól teljesítettek a kézzelfogható végeredmények tekintetében, és azt illetően, hogy ezen eszközök célkitűzései megvalósultak, illetve valószínűleg megvalósulnak. Ezen felül a jelentés különféle konkrét példákkal szolgál többek között a transznacionális dimenzió kialakítása, a határokon átnyúló együttműködés és a szélesebb körben terjesztett tudás, illetve a Media 2007 esetében kifejtett tőkeáttételi hatás révén keletkezett hozzáadott értékre. A jelentés rámutat olyan fejlesztésre szoruló területekre is, mint például a célkitűzések jobb meghatározása és összpontosítása, illetve az irányítás javítása; mindkét kérdésre megoldást találtak a javasolt utódprogramok. A kutatás terén a jelentés jelzi, hogy a keretprogramok elérték a várt eredményeket, illetve hogy azok elérése folyamatban van. A keretprogramok elismerten erőteljes mechanizmusok, amelyek a kutatás számára katalizátorként szolgálnak, ami csak európai szintű fellépés révén valósulhat meg. A programok európai hozzáadott értéket is létrehoznak, növelik az ipar versenyképességét, hálózati externáliákat alakítanak ki és megerősítetik az európai tudásinfrastruktúrát. A hetedik kutatási keretprogram jelentősen hozzájárul az európai tudományos élethez és az Európai Kutatási térség fejlődéséhez, emellett széles és jelentős körben érezteti hatását. A jelentés a további fejlesztésre szoruló területek egyikeként elismeri, hogy szükség van a keretprogram egyszerűsítésére és végrehajtására irányuló további erőfeszítésekre. Ez irányban már történtek lépések a következő pénzügyi keret számára előkészített új programok, különösen a Horizont 2020 keretprogramra irányuló javaslatok kidolgozása során. A jelentés – amely minden évben csak kevés számú, de elérhető releváns értékeléssel rendelkező programot vizsgál – középtávon a különböző módszerek szerint irányított pénzügyi programok széles körét tudja majd lefedni. Az e jelentésben említett értékeléseket a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó új többéves pénzügyi kerethez benyújtott javaslatok előkészítése során szintén felhasználták. Az értékelő munkával kapcsolatos tapasztalatok hozzájárulnak a jövőbeli értékelések kidolgozásához az eljárás megerősítése és az eredmények javítása érdekében. A Bizottság azon fog dolgozni, hogy a következő pénzügyi keretben elmélyítse a Bizottságon belüli és a tagállamokkal folytatott koordinációt, információcserét és koherenciát a programozás, a szervezés, valamint a nyomon követés és értékelés terén. E jelentés elkészítése során a Bizottság az éves költségvetési mentesítéssel kapcsolatban felvetette a jelentés céljának és időzítésének kérdését is, különösen azért, mert az elvégzett értékelések időzítése és az általuk lefedett időszakok eltérnek a költségvetési mentesítés folyamatának konkrétabb éves fókuszától. A Bizottság megvizsgálja, miként javítható e jelentés tartalma, figyelembe véve az EUMSZ 318. cikkében meghatározott kritériumokat, valamint a Parlament és a Tanács által kifejezett érdekeket, továbbá készen áll arra, hogy a jelentésre adott válaszuk fényében abban kiigazítást végezzen. [1] Valamennyi főigazgató/szolgálatvezető benyújt intézménye számára egy éves tevékenységi jelentést, amelyben pénzügyi és igazgatási információkkal is szolgál. E jelentés beszámol a főigazgatóság vagy a szolgálat kulcsfontosságú célkitűzéseinek és alaptevékenységeinek eredményeiről, figyelembe véve a felhasznált vonatkozó forrásokat. [2] A tevékenységi beszámolók meghatározzák azokat a fő elemeket, amelyek alátámasztják a Bizottság által a költségvetési tervezetben kért források mértékét. Tartalmazzák a tevékenységek szerint elosztott (emberi és pénzügyi) forrásokat, valamint a kapcsolódó célkitűzéseket, mutatókat és kimeneteket. Magukban foglalják a fontosabb teljesítményeket és az értékelés eredményeit is. Ezek tehát indokolják a Bizottság költségvetési tervezetét a teljesítményre vonatkozó információ (célkitűzések, mutatók, értékelési eredmények és kimenetek), azaz szemléltetik, hogy az uniós programok a kedvezményezettek számára milyen módon jártak előnyökkel. [3] COM(2010) 2020 végleges. [4] 2020-ig a 18–24 évesek körében 10% alá csökkenteni az iskolából kimaradók számát (amely 2000 és 2009 között 17,6%-ról 14,4%-ra csökkent); szintén 2020-ig a 30–34 évesek körében legalább 40%-ra emelni a diplomások arányát (amely 2000 és 2009 között 22,4%-ról 32,3%-ra nőtt). [5] Az egész életen át tartó tanulás program (2007–2013) időközi értékelése, 2011: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/education/2011/llpreport_en.pdf [6] Az uniós szintű hozzáadott érték tekintetében további részletekért lásd SEC(2011)867: A Bizottság szolgálati munkadokumentuma – Az EU költségvetése által képviselt hozzáadott érték – a COM(2011)500: Az Európa 2020 stratégia költségvetése c. dokumentum kísérő dokumentuma [7] Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet értékelése, 2011: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/education/2011/eitreport_en.pdf [8] A Marie Curie-cselekvések a hetedik kutatási keretprogramból finanszírozott „Emberek” program részét képezik, azonban a tevékenységalapú költségvetési nómenklatúra szerint az oktatás és kultúra területéhez tartoznak, ezért a jelentés ezen szakaszában szerepelnek. [9] Fiatalok lendületben program időközi értékelése, 2011: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/youth/2011/interimreport_en.pdf [10] Fiatalok lendületben programra vonatkozó nyomonkövetési felmérések: http://ec.europa.eu/youth/focus/doc/monitoring_survey/report_monitoring_survey_2011.pdf [11] A Kultúra program (2007–2013) időközi értékelése, 2011: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/culture/2010/progreport_en.pdf [12] A MEDIA 2007 program időközi értékelése, 2010: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/culture/2010/media_en.pdf A MEDIA Plus és a MEDIA Training program záró értékelése, 2007: http://ec.europa.eu/culture/media/programme/docs/overview/evaluation/reports/media%20plus/rapport_finale_m_plus.pdf [13] E szakasz az általános költségvetés 8. (Kutatás) címében foglalt kutatási tevékenységekre összpontosít. Nem foglalkozik a hetedik kutatási keretprogram azon tevékenységeivel, amelyek a tevékenységalapú költségvetési nómenklatúra szerint más szakpolitikai területekhez tartoznak. [14] SEC(2010) 1161 [15] Az Európai Parlament és a Tanács 1982/2006/EK határozata ( 2006. december 18. ) az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) (HL L 412., 2006.12.30.) [16] A Marie Curie-cselekvések eredményeiről és célkitűzéseiről az oktatásról és kultúráról szóló szakasz számol be, mivel 2010 óta e programot az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság irányítja. [17] Az Együttműködés program egyes részeit (űrkutatás és biztonság) a Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság, míg az Információs Társadalmi és Médiaügyi Főigazgatóság felel az információs és kommunikációs technológiák részért. [18] A számok a támogatható pályázatokon alapulnak, a két lépcsős eljárások első lépcsőjében benyújtott pályázatok nem tartoznak ide. [19] Az ezen és a következő három bekezdésben szereplő számadatok a következő dokumentumból származnak: A hetedik kutatási keretprogram negyedik monitoring jelentése – 2010. évi monitoring jelentés: http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7-monitoring [20] A cél annak biztosítása, hogy a program pénzeszközeinek legalább 15%-át a kkv-k kapják. [21] A hatodik kutatási és technológiai fejlesztési keretprogram (2002–2006) értékelése: http://ec.europa.eu/research/reports/2009/pdf/fp6_evaluation_final_report_en.pdf [22] A hetedik keretprogram időközi értékelése: http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/other_reports_studies_and_documents/fp7_interim_evaluation_expert_group_report.pdf [23] A hetedik keretprogram időközi értékelése: http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/other_reports_studies_and_documents/fp7_interim_evaluation_expert_group_report.pdf [24] A hetedik keretprogram időközi értékelése: http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/other_reports_studies_and_documents/fp7_interim_evaluation_expert_group_report.pdf [25] A hatodik kutatási keretprogram utólagos értékelése, vii. o. [26] A hetedik kutatási keretprogram időközi értékelése, 7. o. [27] A hatodik kutatási keretprogram utólagos értékelése, 36. o. [28] A hetedik kutatási keretprogram időközi értékelése, 56–57. o. [29] A hetedik keretprogram időközi értékelése: http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/other_reports_studies_and_documents/fp7_interim_evaluation_expert_group_report.pdf [30] NetPact: A közösségi kutatás strukturáló hatásai. A keretprogram hatása a kutatási és technológiafejlesztési hálózatok kialakulására. Zárójelentés az Európai Bizottságnak: http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/fp6-evidence-base/evaluation_studies_and_reports/evaluation_studies_and_reports_2009/structuring_effects_of_community_research_-_the_impact_of_the_framework_programme_for_rtd_on_network_formation.pdf#view=fit&pagemode=none [31] Meg kell jegyezni, hogy a Kapacitás program kutatási infrastruktúrákkal foglalkozó részei és az ikt-alapú kutatási infrastruktúrák (e-infrastruktúrák) az Információs Társadalmi és Médiaügyi Főigazgatóság irányítása alá tartoznak. [32] Fotkis C. (2010) a hetedik kutatási keretprogram időközi értékelése: Az Európai Kutatási Térség keretében a hetedik kutatási keretprogram által támogatott kutatási infrastruktúrákra irányuló kezdeményezések elemzése a következő honlapon található: http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/fp7-evidence-base/experts_analysis/c.%20fotakis_-_research_infrastructure.pdf#view=fit&pagemode=none