EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.12.20. 
SEC(2011) 1589 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÓJA 
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
JAVASLAT 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE 
a koncessziós szerz ődések odaítélésér ől 
{COM(2011) 897 végleges} 
{SEC(2011) 1588 végleges}  
 
HU 2   HU ÖSSZEFOGLALÓ 
A KONCESSZIÓ SZERZ ŐDÉSEK ODAÍTÉLÉSÉR ŐL SZÓLÓ IRÁNYELVRE VONATKOZÓ JAVASLAT 
HATÁSVIZSGÁLATA  
1. A PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA  
A koncessziós szerz ődések a hatóságok olyan általánosan  használt eszközei, amelyekkel 
gondoskodnak a szolgáltatásnyújtás , illetve infrastruktúra-ép ítés megvalósításáról. A 
koncessziók szerz ődéses megállapodást jelentenek a hatóság és a gazdasági szerepl ő (a 
koncesszió birtokosa) között, amelyben az utóbbi szolgáltatásoka t nyújt vagy építési 
beruházási munkát végez, és ennek fejében díjazása alapvet ően az, hogy engedélyt kap az 
építmény vagy a szolgáltatás hasznosítására . A koncesszió különösen akkor vonzó módja 
közérdekű projektek megvalósításának, amikor az állami vagy helyi hatóságoknak a sz űkös 
állami források kiegészítése céljából magánt őkét és know-how-t kell mobilizálniuk. A 
koncessziók az Unióban folytatott gazdasági tevékenység jelent ős részének alapjául 
szolgálnak, különösen gyakoriak a hálózatos ip arágakban és az általános gazdasági érdek ű 
szolgáltatások nyújtása terén. A koncessziós jogosultak példáu l autópályát építenek és 
tartanak fenn, repül őtéri szolgáltatásokat látnak el, vagy vízellátási hálózatokat üzemeltetnek. 
A magánpartnerek részvételével megvalósuló koncessziók a köz- és magánszféra közötti 
partnerségek (PPP-k)1 sajátos formáját alkotják. A rendelkezésre álló információ szerint a 
köz- és magánszféra közötti partnerségi szerz ődések több mint 60%-a koncessziónak min ősül. 
Mivel a koncesszió olyan modell, amelyben a ma gánpartnerek díjazása – a velejáró pénzügyi 
kockázat mellett – a partnernek az építmény vagy a szolgáltatás hasznosítására irányuló jogán alapszik, alkalmas jogi keretet te remt közfeladatok PPP keretében történ ő megvalósítására, 
azaz lehet ővé teszi igen szükséges építési beruházás ok, illetve szolgáltatások megvalósulását, 
miközben ezen eszközök nem kerülnek bele a kormányzati mérlegbe. 
A koncessziók elnyerése, vagyis közvetve a PPP-k létrehozása, mivel állami pénzeszközök 
hatékony elosztásához kapcsolódik, a számos uniós tagállamban jelenleg fennálló súlyos 
költségvetési megszorításokra és gazdaság i nehézségekre tekintettel is a figyelem 
középpontjában ál A koncessziókkal kapcsolatos kezdeményezést az egyik olyan intézkedésnek kell tekinteni, amely a szerz ődés versenytárgyalás alapján történ ő odaítélése 
feltételeinek megteremtésével segítheti a közpénzek hatékonyabb elosztását. 
Jelenleg a szolgáltatási koncessziók  odaítélésére csupán a Szerz ődésben rögzített elvek 
(egyenlő bánásmód, megkülönböztetés tila lma, átláthatóság és ar ányosság) vonatkoznak, míg 
az építési koncesszió k (a közm űágazat kivételével) részben néhány másodlagos szabály 
hatálya alá is tartoznak. Ezzel szemben a közbeszerzési szerz ődéseket – a „klasszikus” és a 
közüzemi szektorokra egyaránt vonatkoz ó – részletes másodlagos jogszabályok
2 
szabályozzák. 
                                                 
1 A statisztika szempontjából a koncessziók olyan projektek, amelyek esetében a bevétel nagy részét 
harmadik fél felhasználók generálják, míg a PPP-k esetében a bevétel túln yomórészt hatóságoktól 
származik. 
2 Az Európai Parlament és a Tanács 2004/18/EK irán yelve (2004. március 31.) az építési beruházásra, az 
árubeszerzésre és a szolgáltatásnyúj tásra irányuló közbeszerzési szerz ődések odaítélési eljárásainak 
 
HU 3   HU A koncessziókra vonatkozó uni ós szabályok egyértelm űségének hiánya a jelenlegi jogi 
helyzettel kapcsolatban feltárt alábbi problémák f ő oka: jogbizonytalanság (1.1), a piacra 
lépés akadályai (1.2.)  és az ajánlattev ők rendelkezésére álló megfelel ő jogi garanciák hiány 
(1.3.). 
1.1. A jogbiztonság hiánya gazdasági jelleg ű hatékonysági problémákat okoz 
A jogbizonytalanság a koncesszió fogalommegh atározását és az alkalmazandó jogrendszert 
egyaránt érinti. A jelenlegi fogalommegha tározás alapján nehéz különbséget tenni a 
koncesszió és a közbeszerzési szerz ődés között (illetve az építési és  a szolgáltatási koncesszió 
között is). Bár a Bíróság kifejtette, hogy az épít mény vagy szolgáltatás hasznosításával együtt 
járó kockázat, amelyet a koncessziós jogosultnak  kell viselnie, a konce sszió elengedhetetlen 
jellemzője, a fogalommeghatározás alapvet ő elemei – pl. a kockázat szintje és típusa – még 
mindig nincsenek meghatározva . Ezenkívül az átláthatóság és megkülönböztetésmentesség, 
mint a Szerz ődésből fakadó kötelezettségek pont os tartalma sem egyértelm ű. A nemzeti jogi 
keretek sem nyújtanak megoldást a probl émára, mivel ugyanezen okokból az uniós 
szabályoknak való megfelel őségük biztosítása nem könny ű. 
A számos szinten jelentkez ő jelenlegi bizonytalan helyzet jelent ős gazdasági hatékonysági 
problémákat okoz, és az ajánlatkér ő szervek, valamint az ajánlatkér ők, a gazdasági szerepl ők 
és a szolgáltatások felhasználói számára egyaránt hátrányos. Az ajánlatkér ő szervek, valamint 
az ajánlatkér ők esetében a jogbiztonság hiánya növeli a jogszer űtlenül odaítélt szerz ődések 
hatályon kívül helyezésének és id ő előtti felmondásának kockázatát, és végs ő soron akkor is 
eltántorítja őket a koncessziók meghirdetését ől, amikor az ilyen típusú szerz ődés jó megoldás 
lehet. A gazdasági szerepl ők is kevésbé lesznek hajlamosak olyan projektekkel foglalkozni, 
amelyekről kiderülhet, hogy az uniós jogszabá lyok megsértésével hirdették meg őket. 
Hasonlóképpen, a koncessziók iránti korlátozott érdekl ődés a PPP-k létrehozására is negatív 
hatást gyakorolhat, és ezzel a hatékonyság javítását és az uniós polgárok számára 
létfontosságú szolgáltatások teljesítését veszélyeztetheti. 
1.2. A piacra lépés korlátai 
A jogbizonytalanságon kívül a jelenlegi helyzet et a piacra lépés korlátai is jellemzik. 
A tagállamok jogrendszerei a koncessziók od aítélésére vonatkozó szabályok alkalmazási 
köre, a közzététel szintje és az átláthatósági szab ályok, a lehetséges eljárások, a kiválasztási és 
odaítélési szempontok, illetve a m űszaki leírás tekintetében is jelent ősen eltérnek egymástól. 
Ez a helyzet hozzájárul a nemzeti keretre ndszerek széttagoltságát, amit az ajánlatkér ő szervek 
és az ajánlatkér ők sokszor jogellenes gyakorlata – mint például a koncessziós szerz ődések 
közvetlen odaítélése vagy nem objektív szem pontok használata – még tovább súlyosbít. 
Ennek eredményeképpen a gazdasági szerepl ők egyenl őtlen versenyfeltételekkel 
szembesülnek, ami gyakran elszalasztott üzleti lehet őségekben nyilvánul meg. A nyilvános 
konzultációk során számos válaszadó meger ősítette, hogy a fenti helyzet a jogi tanácsadással 
és a konkrét helyi feltételek al apos megismerésével összefügg ő költségekkel jár, és 
akadályozza a külföldi uniós szerepl ők piacra lépését. A más tagállamban letelepedett 
                                                                                                                                                         
összehangolásáról; az Európai Parlament és a Tan ács 2004/17/EK irányelve (2004. március 31.) a 
vízügyi, energiaipari, közlek edési és postai ágazatban m űködő ajánlatkér ők beszerzési eljárásainak 
összehangolásáról (HL L 134., 2004.4.30.) 
 
HU 4   HU versenytársaknak okozott sérelmen kívül az ajánlatkér ők és a fogyasztók is veszítenek, mivel 
nem valósul meg az általuk várt értékarányosság.  
1.3. Az ajánlattev ők jogi védelme nem elégséges 
A szolgáltatási koncessziók és bizonyos mérték ig az építési koncessziók sem tartoznak a 
közbeszerzés területén jogorvoslatot biztosító sz abályok hatálya alá. Így a sérelmet szenved ő 
ajánlattev ők nem részesülnek a jogorvoslati irányelv által nyújtott jogi védelem el őnyeiből. 
Annak ellenére, hogy egyes tagállamok az említe tt irányelv alkalmazását a szolgáltatási 
koncessziókra is kiterjesztették, számos tagállamban ez nem történt meg. Ennek 
eredményeként az EUSZ elveinek esetleges megsértése nem kezelhet ő megfelelően. 
2. SZUBSZIDIARITÁS  
Bár a fent említett problémák lényeges hatása nemzeti szinten érezhet ő, az uniós bels ő piac 
hatékony m űködését is befolyásolják. 
Ha a tagállamok jogalkotást is kezdeményeznének egy, a Szerz ődés elvein nyugvó jogi keret 
létrehozására, még legalább két probléma megol datlan marad: a jogbiztonság hiányának 
veszélye azzal kapcsolatban, hogy a nemze ti jogalkotók hogyan értelmezik az említett 
elveket, és a különböz ő tagállamok jogszabályai közötti nagy különbségek. 
Az uniós elvekb ől fakadó kötelezettségek tagállamok álta li egységes értelmezése csak uniós 
szintű intézkedéssel érhet ő el. Hasonlóképpen, a szabály oknak az uniós j ogalkotó általi 
közelítése tudja a legjobban megszüntetni a nemzeti rends zerek közötti különbségeket. 
3. CÉLKITŰZÉSEK  
A jelen kezdeményezés f ő célkitűzése támogató keretrendszer kialakítása a koncessziók 
szélesebb kör ű használata érdekében, és ebb ől eredően hozzájárulás a gazdasági 
növekedéshez és az innovációhoz. A kezdeményezés középpontjában olyan megoldások állnak, amelyek – a beruházások el ősegítésével és a koncesszi ók odaítélésekor a verseny 
fokozásával – lehet ővé teszik a min őség javítását, valamint számos, társadalmi és gazdasági 
szempontból fontos szolgáltatás jobb hozzáférhet őségét, és ezáltal t öbb gazdasági lehet őséget 
biztosítanak az uniós váll alkozások számára, és el őmozdítják az innovációt. 
4. A
 JOGSZABÁLYOK HATÁLYA  
A koncessziókra vonatkozó jogszabályok hatály ának nemcsak a „klasszikus” ágazatokban 
(2004/18/EK irányelv), hanem a „közüzem i” szektorokban (2004/17/EK irányelv) el őforduló 
ilyen típusú szerz ődések odaítélésére is ki kell terjednie, mely utóbbiban jelent ős a 
koncessziók száma. 
A nem kiemelt szolgáltatások (pl.  egészségügyi, oktatási és szociá lis szolgáltatások) jelenleg 
csak részben tartoznak a közbeszerzési irányelv ek hatálya alá, mivel nem jelentenek nagyobb 
potenciált a határokon átnyúló kereskedelem szempontjából. Azonban a Bizottság által az 
uniós közbeszerzési jogszabályok  hatásával és hatékonyságáv al összefüggésben végzett 
értékelés legújabb megállapításainak is meretében számos, korábban nem kiemelt 
szolgáltatásként besorolt szolgáltatás kategória esetében viszonylag jelent ős a határokon 
 
HU 5   HU átnyúló szolgáltatásnyújtás. A közbeszerzések te rületére irányuló új javaslatnak figyelembe 
kell venni ezeket a megállapítá sokat. Ezért ezek a következt etések indokolják a tervezett 
szabályoknak az említett szolgáltatásokra történ ő kiterjesztését. Mindazonáltal például az 
egészségügyi, oktatási és szociális szolgáltat ások továbbra is korlá tozott határokon átnyúló 
jellemzőkkel rendelkezn ek, a különböz ő nemzeti kulturális hagyományok er ős hatása miatt és 
ezért sokkal ritkábban kerül so r koncesszió odaítélésére. 
Az egyes konkrét szolgáltatástí pusokra – pl. vasúti és közúti s zemélyszállítási szolgáltatás (az 
1370/2007/EK rendelet szabályozza), légi szál lítási szolgáltatás (az 1008/2008/EK rendelet 
szabályozza) – vonatkozó koncessziós szerz ődések odaítélésüket te kintve már konkrét 
szabályozás hatálya alá tart oznak, ezért ki kell zárni őket a koncessziókra vonatkozó jöv őbeli 
jogszabályok hatálya alól. 
5. SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK  
A Bizottság elemezte az el őző pontban foglalt célkit űzések elérését célzó különféle 
szakpolitikai lehet őségeket. Ezek közé a következ ő jogalkotási és nem jogalkotási 
intézkedések tartoznak: a szakpolitika vált ozatlanul hagyása; a j ogsértéseket középpontba 
állító szakpolitika; „puha” jogi  eszközök; jogszabályok: alapvet ő szabályok, részletes 
szabályok, vegyes szabályozás. 
Csak a jogalkotási lehet őségeket kell részletesen elemezni, mivel – ahogyan az az alábbiakból 
kitűnik – sem a jogsértéseket középpontba állító szakpolitika, sem a „ puha” jogi eszközök 
alkalmazásának lehet ősége nem látszik megfelel őnek a célkit űzések teljes mértékben történ ő 
elérésére. 
5.1. A szakpolitika változatlanul hagyása (1. lehet őség) 
Ez a lehet őség – intézkedés mell őzésével – a status quo fenntartását jelenti. Ebben az esetben 
a jogbizonytalanság és az uniós koncessziós piacra történ ő belépés meglév ő akadályai miatt a 
gazdasági hatékonysági problémák a tovább iakban is fennmaradnak: az ajánlatkér ő 
szerveknek és az ajánlatkér őknek a koncessziók oda ítélésénél nincs lehet őségük az 
értékarányosság biztosításár a, a gazdasági szerepl ők jelentős üzleti lehet őségektől esnek el, a 
fogyasztók pedig továbbra is csak korlátozott el őnyökhöz jutnak. 
5.2. A jogsértések középpontba  állítása (2. lehet őség) 
E lehetőség lényegét – a koncessziók odaítélése során a Szerz ődés elveinek megsértése esetén 
– az EUMSZ 258. cikke szerinti jogsértési el járás fokozottabb és szisztematikusabb 
igénybevétele jelenti. Bár e lehet őség bizonyos pozitív hatásokkal járna, azonban nem kezelné 
az azonosított problémákat, és eredménye csupán hosszú távon mutatkozna meg. Ezért ez a 
lehetőség nem felelne meg a kezdeményezés célkit űzéseinek, így elvethet ő. 
5.3. „Puha” jogi eszközök (3. lehet őség) 
A „puha” jogi eszközök lehet ősége vagy bizottsági értelmez ő közleményt, vagy ajánlást 
foglal magában. A koncessziókr ól szóló 2000. évi közlemény3 mindeddig nem teremtett 
                                                 
3 A Bizottság értelmez ő közleménye a közösségi jog hatálya alá tartozó koncessziókról (HL C 121., 
2000.4.29.) 
 
HU 6   HU jogbiztonságot és nem er ősítette a Szerz ődés elveinek betartás át. Egy új közlemény 
valószínűleg jobban megismertetné a Bíróság ítélk ezési gyakorlatát az ér dekelt felekkel, de 
nem mehetne túl a meglév ő ítélkezési gyakorlat puszta értelmezésén. Ezenkívül, mivel a 
közlemény nem kötelez ő, valószín űleg nem biztosítaná az Unióban kötött koncessziós 
szerződések nyilvánosságát vagy az odaítélésükre alkalmazott eljárások pártatlanságát. 
A fenti megjegyzések a bizottsági ajánlásra is érvényesek. Úgy t űnik tehát, hogy sem 
közlemény, sem ajánlás révén nem érhet ők el a kezdeményezés célkit űzései. Ez a lehet őség 
ennélfogva elvethet ő. 
5.4. Jogszabályok – a lehet őségek tartalma 
A két „széls őséges” jogalkotási lehet őség a 2004/18/EK irányelv építési koncessziókra 
vonatkozó meglév ő rendelkezéseivel egyez ő alapvető szabályok, illetve a közbeszerzési 
szerződésekre vonatkozó jelenlegi j ogi kereten alapuló részle tes szabályok bevezetése. A 
harmadik lehet őség, a vegyes szabályozás, a két lehet őség közötti kompromisszumos 
megoldás lenne. 
6. A JOGALKOTÁSI LEHET ŐSÉGEK HATÁSAINAK ÉRTÉKELÉSE  
6.1. A jogszabályok hatálya 
A koncessziókról szóló irányelvre vonatkoz ó javaslat – függetlenül annak tényleges 
tartalmától – a „klasszikus” és a közüzem i szektorokra egyaránt alkalmazandó lenne. 
Ezzel szemben nem vonatkoznának új szabályok  i. a jelenleg a szállítási rendelet4, valamint a 
légi szállítási rendelet5 hatálya alá tartozó szolgáltatási koncessziókra azok különálló jogi 
szabályozásának stabilitása érdekében, és csak részben vonatkoz nának új szabályok a 
szociális szolgáltatásokra. Az értékhatárnak az építési és a szolgáltatási koncessziók esetében 
biztosítania kell, hogy ezek a szabályok csak a nyilvánvalóan több országra kiterjed ő 
koncessziókra vonatkozzanak. 
6.2. 4. lehetőség: Jogszabályok – alapvet ő szabályok megállapítása 
Az alapvet ő szabályok körébe tartoznának a „klasszikus” ágazatokban odaítélt építési 
koncessziókra jelenleg alkalmazandó rendelkezések, valamint a koncesszió fogalmának pontosítása. 
A közbeszerzési szerz ődések és a koncessziók megkülönböz tetését szolgáló egyértelm űbb 
kritériumok várhatóan csökkentenék a tévesen koncessziónak min ősített közbeszerzési 
szerződések számát. 
E szabályok legfontosabbika a koncessziós hirdetménynek az Európai Unió Hivatalos 
Lapjában történ ő közzétételére irányuló kötelezettség. Ez a követelmény várhatóan csökkenti 
a közvetlen odaítélések számát, hozzájárul a kon cessziókkal kapcsolatos jobb tájékoztatáshoz, 
megszünteti a jogbizonytalanságot azzal kapcsolatban, hogy a „megfelel ő nyilvánosság” 
                                                
 
4 1370/2007/EK rendelet, HL L 315., 2007.12.3. 
5 1008/2008/EK rendelet, HL L 293., 2008.10.31. 
 
HU 7   HU szabályait betartották-e, és a kkv-k számár a csökkenti a koncessziókra való pályázás 
költségeit. 
A fokozódó verseny és a megtámadhatóság minden valószín űség szerint versenyképesebb 
ajánlatokat eredményez, ami az ajánlatkér ő szervek, az ajánlatkér ők és a fogyasztók számára 
egyaránt jobb eredményeket jelent. 
Az ajánlatok benyújtására megszabott minimumhatárid őkre vonatkozó rendelkezések segítik 
a megkülönböztetés megel őzését, a korrupció elleni küzde lmet, és kedveznek a külföldi 
ajánlattev ők részvételének. 
A jogszabályok jelentik az egyetlen lehet őséget arra, hogy a szolgáltatási koncessziók 
odaítélésére vonatkozó eljárás ok a jogorvoslati irányelvek  hatálya alá kerüljenek. Ennek 
jelentősen javítania kell az ajánlattev ők jogi védelmét, ami viszont valószín űleg fokozza az 
ajánlatkér ő szervek és az ajánlatkér ők döntéseinek pártatlanságába vetett bizalmukat, és arra 
ösztönzi őket, hogy gyakrabban vegyenek részt ilyen eljárásban. 
Az alapvet ő szabályok az egyenl ő bánásmódot is biztosíthatják az eljárások során. 
Hatékonyságuk e tekintetben azonban sokkal kevésb é biztos. Az egyik le hetséges hátrány az 
lehet, hogy a koncessziók odaíté lése során a nagyobb átláthat óság a nagyvállalatok növekv ő 
dominanciájához vezethet. Ez a feltétele zés azonban semmiképpen sem bizonyos. Az 
alaprendeletb ől eredő adminisztratív és megfelelési költségeket az érdekelt felek kevésbé 
érezték lényegesnek, és úgy vélték,  a fokozottabb versenynek köszönhet ő 
hatékonyságnövekedés kiegyenlítené azokat. 
A lehetséges társadalmi hátr ányokkal kapcsolatban a vállalkozások átruházása esetében a 
munkavállalók jogainak védelmére vonatkozó jelenlegi uniós jogszabályok korlátozzák a rendezés lehet őségét meglév ő szereplők szerződéseinek elvesztése esetén. 
Az alapvet ő szabályok nem befolyásolnák az ajánlatkér ő szervek és az ajánlatkér ők vagy 
szabályozó testületek képességét a betartandó környezetvédelmi el őírások meghatározására.  
Az alapvet ő szabályok stabil jogi keretet teremt hetnének, ösztönözhetnék a koncessziók 
igénybevételét, ezzel el ősegíthetnék a beruházásokat és az innovációt. A nagyobb 
átláthatóság, ami a közszolgáltatások innova tívabb megközelítését, nagyobb választékát és 
jobb hatékonyságát eredményezi, az ajánlatkér ő szervek és az ajánlatkér ők, valamint a 
felhasználók számára egyaránt pozitív eredményt  hozna, javítaná a piacra jutást, és új üzleti 
lehetőségeket teremtene. 
6.3. 5. lehetőség: Jogszabályok – részletes szabályok megállapítása 
A részletes szabályok az alapvet ő szabályok megállapításáról szóló részben el őirányzott 
összes jogi megoldást magukban foglalják. A részletes szabályoknak a jogbiztonságra 
gyakorolt hatása így rész ben megegyezik az alapvet ő szabályok hatásával. Emellett azonban 
ez a lehet ő
ség a közbeszerzési szerz ődésekkel azonos szabályok alkalmazásával járna, 
különösen a kiválasztási és odaítélési szem pontokra, valamint az odaítélési eljárásra  
vonatkozóan. Ennek megfelel ően ezek a szabályok – bizonyos vonatkozásban – valószín űleg 
növelik a jogbiztonság szintjét, mivel el őírják a Szerz ődésnek az odaítélési eljárás számos 
elemére alkalmazandó elvei átfogó ér vényesülését. Minden várható el őny ellenére azonban a 
részletes szabályok bevezetése kontraproduktívnak is bizonyulhat, és lényegesen csökkentheti 
a koncessziók vonzerejét. Valóban, a szab ályok bonyolultsága és egyes speciális 
 
HU 8   HU rendelkezések (pl. a szabvá nyos pályázati eljárás kötelez ő használata vagy a MEAT {most 
economically advantageous te nder – gazdaságilag legel őnyösebb ajánlat}) elriaszthatják a 
pályázókat, és a jogviták nagyobb kockázata mia tt csökkenthetik az általános jogbiztonságot, 
ami végs ő soron akadályozza a koncessziók használa tát. Számos érdekelt fél a részletes 
szabályok bonyolultságát tartja az egyik legsúlyosabb veszélynek. 
A részletes szabályok bevezetésének gazdasági hatása ezért minden valószín űség szerint 
negatív, mivel a vállalkozások idegenkedné nek a koncesszióra való ajánlattételt ől, az 
ajánlatkér ő szervek és az ajánlatkér ők számára nem valósulnának meg a várt el őnyök, a 
fogyasztók pedig nem jutnának olcsóbb és jobb min őségű szolgáltatásokhoz.  
A foglalkoztatásra és a munkahelyek min őségére gyakorolt hatás valószín űleg korlátozott, 
miközben az átfogó társadalmi és környezeti hatá s – a kevesebb innováció és a szolgáltatások 
minőségének romlása miatt – negatív lehet. 
6.4. 6. lehetőség: Jogszabályok – vegyes szabályozás 
Mindazonáltal az alapvet ő szabályokat hasznosan egészíthetné k ki a kiválasztási és odaítélési 
szempontokra vonatkozó bizonyos követelmények, valamint az eljárás menetét szabályozó 
egyes rendelkezések. Ezek a rendelkezések ne m ismételnék meg pontosan a közbeszerzési 
irányelvek tartalmát (pl. a MEAT-ra vonatkoz ó szabályokat), hanem köt elezettségeket írnának 
elő pl. a tárggyal kapcsolatos kivála sztási és odaítélési szempontok el őzetes közzétételére, az 
odaítélési szempontok súlyozásának közlésére, vagy az ajánlatok benyújtására vonatkozó 
minimális határid ő betartására vonatkozóan. Emellett tartalmazhatnának a m űszaki leírásra 
vonatkozó szabályokat, arra vonatkozó követelményt, hogy a tárgyalások során minden 
ajánlattev őnek juttassák el ugyanazon információkat, valamint a közszférán belüli 
együttműködésre és a koncesszióknak a teljesítésük során történ ő módosítására vonatkozó 
követelményeket. Végül el őírhatnák a szerz ődés odaítélésér ől szóló hirdetmény kötelez ő 
közzétételét. 
Ezek a rendelkezések az átláthatóság, pártatla nság és jogbiztonság szempontjából várhatóan 
kedvező hatásúak lesznek, ennélfogva hozzájárulnak ahhoz, hogy e kezdeményezés számos 
célkitűzése – különösen a jobb piaci hozzáférés, a jobb befektetési lehet őségek, valamint a 
több és jobb min őségű szolgáltatás – jobban megvaló suljon. Az alternatív lehet őségek 
mindegyikénél jobban ösztönzik koncessziók létre hozását, ezzel pozitív hatást gyakorolnak a 
PPP-kre is. Jelent ős számú érdekelt fél támogatta a vegyes szabályok bevezetését. 
Vegyes szabályozás esetén minden hatás (gazdaság i, társadalmi és környezeti) kissé javul az 
alapvető szabályok hatásaihoz képest. 
7. A SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
A jogbiztonság az alapvet ő és a vegyes szabályok alka lmazásával egyaránt jelent ősen 
javulhat, ami el ősegíti a piacra jutást, vagyis az ajánlatkér ő szervek és az ajánlatkér ők, a 
felhasználók és a vállalkozások számára is j obb eredményt biztosít. A részletes szabályok 
jobb eredmények elérését teszik lehet ővé a tisztességes eljárások terén, de valószín űleg 
jelentősen visszavetik a koncessziók elindí tását. A vegyes szabályozás – úgy t űnik – jobb 
eredményeket hoz az eljárás tisztességess ége és az értékarányosság tekintetében, s őt – 
rugalmassága miatt – jobban ösztönzi a koncessziók alkalmazását. 
 
HU 9   HU A fentiekre figyelemmel ajánlott a 6. lehet őség (vegyes szabályozás) választása, amely 
ambiciózus és átfogó megoldást kínál. 
8. NYOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
A jogszabályok értékelése olya n mutatók alapján történik, mint például a koncessziók 
számának változása, a meghirdetett és odaítélt koncessziók értéke, a külföldi ajánlattev ők és 
nyertesek száma, és a kkv-k száz alékos aránya az ajánlattev ők között.