EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.12.19. 
SEC(2011) 1559 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÓJA 
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
Javaslat: AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE 
a szakmai képesítések elismerésér ől szóló 2005/36/EK irányelv és a bels ő piaci 
információs rendszer keretében történ ő igazgatási együttm űködésről szóló rendelet 
módosításáról 
{COM(2011) 883 végleges} 
{SEC(2011) 1558 végleges}  
 
HU 2   HU 1. BEVEZETÉS  
A szakmai képesítésekr ől szóló irányelv1 meghatározza a szakmai ké pesítések elismerésének 
feltételeit egy másik tagállamban való letelepe dés esetén, illetve megállapítja az egy másik 
tagállamba irányuló átmeneti he lyváltoztatás feltételeit.  
A szakmai képesítések elismerési rendszerének korszer űsítése az egységes piaci 
intézkedéscsomagban megjelölt, a növekedés serkentésére és a bizalom növelésére irányuló 
12 mozgatórugó egyike. Alapját az irányelv 2010 márciusa és 2011 májusa között zajló 
mélyreható értékelése képezi. 
2. SZUBSZIDIARITÁS  
A szakmai képesítések elismerésére von atkozó szabályokat a szakmai képesítések 
elismerésér ől szóló 2005/36/EK irányelv állapítja  meg. E vívmányok megváltoztatásához 
ezen irányelv módosítására van szük ség, új irányelvre azonban nincs. 
3. CÉLKITŰZÉSEK  
A következ ő szakaszban bemutatott problémák elemzése alapján a kezdeményezés f ő 
célkitűzése a szakemberek mobilitásának el őmozdítása és az Unión belüli 
szolgáltatáskereskedelem megkönnyíté se, a magas képzettséget igényl ő állások betöltésében 
rejlő kihívás kezelése, és több lehet őség biztosítása az álláskeres ők számára. 
4. A PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA , SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK ÉS HATÁSAIK  
A problematikus területek meghatározása jó részt az értékelés eredménye, valamint a 
Bizottság által 2011. június 22-én  közzétett zöld könyvre adott válaszok alapján történik.  
4.1. Tájékoztatás és e-kormányzat a polgárok számára 
A szakmai képesítésüket elismertetni kívánó szakembereknek még mindig nehézséget okoz a 
megfelelő illetékes hatóság beazonosítása és a benyújtandó dokumentumok meghatározása.  
További problémát jelent, hogy elektronikus eszközök csak korlátozottan kerülnek 
alkalmazásra az elismerési eljárások lebo nyolításához. Különösen az egészségügyi 
szakemberek és az álláskeres ők nem részesülnek a szolgált atásokról szóló irányelvvel 
összefüggésben létrehozott egyablakos ügyintézés (PSC) el őnyeiből. A hatásvizsgálat négy 
szakpolitikai lehet őséget határozott meg: 1. az uniós szint ű fellépés hiánya; 2. a nemzeti 
információs szolgálatok meger ősítése; 3. a tagállamoknak online központi hozzáférési pontot 
kellene kialakítaniuk az információhoz való hozzáf érés biztosítása és az elismerési eljárások 
lefolytatása céljából; 4. az egyabl akos ügyintézés hatókörének kib ővítése. 
                                                 
1 Az Európai Parlament és a Tanács 2005/36/EK ir ányelve (2005. szeptember 7.) a szakmai képesítések 
elismerésér ől (HL L 255., 2005.9.30., 16. o.) 
 
HU 3   HU A választott megoldás a 4. lehet őség, mivel ebben az esetben a tagállamoknak az egyablakos 
ügyintézés keretében valamennyi tájékozta tás és eljárás le bonyolítását lehet ővé kell tenniük, 
márpedig a szakemberek valószín űleg ezt az ügyintézést vennék leginkább igénybe.   
4.2. Az elismerési eljárások hatékonysága 
4.2.1.  Az elismerési eljárások tartama 
Az irányelv az elismerés iránti ké relmek feldolgozására konkrét határid őket (3 vagy 4 hónap) 
tűz ki. Ezek a határid ők nem igazodnak a munkaer őpiac igényeihez, ráadásul gyakran be sem 
tartják őket. A bels ő piaci információs rendszer (IMI) növekv ő használatával egyre 
könnyebbé válik az illetékes hatóságok közötti információcsere, ugyanakkor a polgárok 
számára az eljárások mégsem lettek gyorsabbak.  
Négy lehet őség jöhet szóba: 1. nincs s zakpolitikai változás; 2. er őteljesebb bizottsági 
végrehajtás egyedi esetekben; 3. az irán yelvben valamennyi szakma tekintetében sz űkebb 
határidők kitűzése; 4. a saját tagállam bevonása és e gy európai szakmai mobilitási kártya 
kidolgozása. 
A 4. lehet őséget kell el őnyben részesíteni, mivel a megoldá s a probléma okát célozza, és 
kedvező feltételeket teremt az elismerési eljárás felgyorsításához. E lehet őség szigorúbb 
határidőket szab, de biztosítja az az ok teljesítéséhez szükséges eszközöket (szakmai kártya). 
Csak korlátozott bizottsági befektetést igényel, és kedvez ő hatást gyakorolna a tagállamoknál 
az elismeréssel összefüggésben felmerül ő költségekre. Ugyanakkor néhány tagállamtól 
további er őfeszítésre lesz szükség.  
4.2.2.  Indokolás és a kompenzációs intézkedések megszervezése 
Az e területen fennálló problémák f őként az illetékes hatóságok által hozott határozatok 
indokolásának elmulasztásában és a kompenzációs  intézkedések megszervezésében állnak.  
A hatásvizsgálat a következ ő lehetőségeket vázolja fel: 1. ninc s szakpolitikai változás; 2. 
átfogó iránymutatások kialakítása a kompenzációs intézkedések alkalmazásáról és megszervezésér ől; 3. a kompenzációs intézkedések alkalmazásának optimalizálása; 4. a 3. 
lehető
ség, továbbá a kompenzációs intézkedések rendszeres megszervezésének biztosítása. 
A következtetések szerint a 4. lehet őség a leghatékonyabb, mivel az minden azonosított 
problémát kezel.  
4.2.3.  Közös követelményrendszerek hiánya 
Az irányelv az általános elismerési rends zer megvalósításának megkönnyítése érdekében 
rendelkezett a közös követelményrendszerek lehet őségéről. Közös követelményrendszerek 
bevezetésére az arra irányuló kísérl etek ellenére sem került sor.  
A hatásvizsgálat a következ ő lehetőségeket elemzi: 1. a fellépés hiánya; 2. a közös 
követelményrendszerekkel kapcsolatos elgondolás mell őzése; 3. a közös 
követelményrendszerekkel kapcsolatos elgondolás mell őzése; 4. a képzési 
minimumkövetelmények harmonizálása az új szakmák tekintetében. 
A 3. lehet őség kínálja a leghatékonyabb megoldást  azon szakemberek számára, akik 
kompenzációs intézkedések nélkül ismertetik el képesítésüket.  
 
HU 4   HU 4.3. Az automatikus elismerési rendszer m űködése 
4.3.1.  Új oklevelek bejelentése 
Az értékelés arról tanúskodik, hogy az ép ítészmérnökök esetében az új oklevelek 
bejelentésére és vizsgálatára  szolgáló eljárás meglehet ősen nehézkes. Emellett az 
egészségügyi ágazat hat s zakmája tekintetében el őírt képzési minimumkövetelményeket, 
amelyek valamennyi tagállam számára kötelez őek, nem mindig tartják be a gyakorlatban.   
A hatásvizsgálat a következ ő szakpolitikai lehet őségeket határozta meg: 1. a fellépés hiánya; 
2. nemzeti megfelelési funkció; 3. uniós szint ű megfelelési szerv.  
Megállapítható, hogy a 2. lehet őség lenne a legkedvez őbb, mivel jobb feltételeket teremtene 
az oklevelek kell ő időben történ ő bejelentése számára, könnyítene az oklevelek 
megvizsgálásával kapcsolatos terhen, és bi ztosítaná a képzési minimumkövetelmények 
betartását.  
4.3.2.  A képzési minimumkövetelmények kiigazítása 
Az irányelvben meghatározott képzési minimu mkövetelmények nem feltétlenül tükrözik a 
tudományos és m űszaki fejlődést és a közelmúlt oktatási reformjait. 
a) Az orvosokra, ápolókra és szülészn őkre vonatkozó minimális képzési id ők pontosítása: a 
képzés minimális id őtartama években vagy óraszámban van kifejezve. Ez eltér ő 
értelmezésekhez vezetett azt illet ően, hogy a két feltétel vagylagos vagy kumulatív feltétel-e. 
A mérlegelt lehet őségek a következ ők: 1. a fellépés hiánya; 2. a két kritérium egyikének 
kizárása; 3. a két kritérium kombinálása és az évek számának kiigazítása az orvosok esetében; 
4. a 3. lehet őség, továbbá az ECTS (európai kreditátviteli és -gy űjtési rendszer) viszonyítási 
alapként való bevezetése.  
A választott megoldás a 4. lehet őség, mivel pontosítja a jogi el őírásokat (az évek számának és 
az óraszámnak az együttes alkalmazása), és kell ő rugalmasságot hagy az  orvosok esetében (a 
képzési óraszámnak az utolsó öt évre való elosztása).  
b) Az ápolókra és szülészn őkre vonatkozó felvételi követelmé nyek: az ápolói és szülészn ői 
képzésre történ ő felvétel feltétele jelenleg 10 éves álta lános és középiskolai oktatás elvégzése. 
E szakmák alakulására tekintettel az ér dekeltek azzal érveltek, hogy ezt az id őszakot az 
általános és középiskolai okt atásban elvégzett 12 évre kellene növelni, minthogy 24 
tagállamban már most is ez a helyzet. A vizsgált lehet őségek a következ ők: 1. a fellépés 
hiánya; 2. mindkét szakma tekintetében 12 év el őírása; 3. a követelmény naprakésszé tétele 
csak szülészn ők esetében; 4. 12 év vagy azzal egyenérték ű képzés el őírása mindkét szakma 
tekintetében, emellett rendelkezés egy átmeneti id őszakról.  
A választott megoldás a 4. lehet őség. Ennek révén a tagállamok felkészültebb és önállóbb 
ápolókat és szülészn őket képezhetnek ki, továbbá fennmar ad a valamely uniós tagállamban 
szerzett ápolói és szülészn ői képesítésekkel kapcsolatos bizalom.  
c) Új gyógyszertárak megnyitása: egy 1985-ben elfogadott korlátozás alapján a tagállamok 
nem kötelesek figyelembe venni a gyógyszerészi  képesítés elismerését új gyógyszertárak 
megnyitása vagy m űködtetése esetében. Ez az uniós pol gárokkal szembeni megkülönböztetés 
megnyilvánulása. A hatásvizsgálat a következ ő lehetőségeket elemezte: 1. a fellépés hiánya; 
 
HU 5   HU 2. e rendelkezés hatályon kívül helyezése. Az el őnyben részesített lehet őség a 2. lehet őség, 
mivel felszámolja a külföldi képesítés alapján történ ő meglévő diszkriminációt. 
d) Az építészmérnökökre vonatkozó képzési mi nimumkövetelmények: már nem tükrözik a 
jelenleg az építészmérnöki képzésben érvényesül ő normát. Emellett az irányelv nem terjed ki 
olyan követelményekre – mint például a gya korlati tapasztalat –, amelyek a teljes kör ű 
építészmérnöki képesítés megszerzéséh ez szükségesek. A mérlegelt lehet őségek a 
következők: 1. a jelenlegi helyzet fenntartása; 2. a képzés minimális tartamának 4 évr ől 5 évre 
emelése; 3. az id őtartam 5 évre emelése és kétéves, felügyelet mellett végzett szakmai 
gyakorlat bevezetése; 4. az építészmérnökök képzésének 6 évben történ ő megállapítása, 
amely legalább 4 éves egyetemi képzést és le galább egyéves szakmai gyakorlatot tartalmaz.  
Az előnyben részesített lehet őség a 4. lehet őség, mivel közelebb hozza az irányelv 
követelményeit az általánosan elfogadott normákhoz.  
4.3.3.  A szakmai tapasztalaton alapul ó automatikus elismerés 
Az illetékes hatóságoktól beérkez ő visszajelzések azt mu tatják, hogy a gazdasági 
tevékenységek 1958-as nemzetközi ágazati oszt ályozási rendszere (ISIC), amely a IV. 
melléklet alapját képezi, nem mindig teszi lehet ővé az automatikus elismerésben részesítend ő 
szakmák beazonosítását. Ez jogbizonytalanságot teremt a szakemberek számára.  
A hatásvizsgálat a következ ő lehetőségeket veszi számba: 1. a fellépés hiánya; 2. az 1958-as 
ISIC osztályozási rendszer mási k osztályozási rendszerrel történ ő felváltása; 3. az 1958-as 
ISIC osztályozási rendszer na prakésszé tétele a 2008-as ISIC  osztályozási rendszerrel; 4. 
nagyobb rugalmasság bevezetése az osztályozási rendszer jöv őbeni korszer űsítésének 
lehetővé tétele érdekében. 
A 4. lehet őséget kell el őnyben részesíteni, mi vel az teszi lehet ővé a tevékenységek 
osztályozási rendszerének kés őbbi felülvizsgálatát egy olyan tanulmány eredményei alapján, 
amely értékeli a különböz ő érdekeltekre gyakorolt hatásokat. 
4.4. Letelepedés másik tagállamban 
4.4.1.  Képesítési szintek 
Amennyiben a kérelmez ő képesítése két vagy több képesí tési szinttel eltér a fogadó 
tagállamban el őírt képesítési szintt ől, a kérelmez ő nem élhet az irányelv adta el őnyökkel, 
például az eljárási biztosítékokkal sem. Az  irányelvben található képesítési szintek 
helytállóságát megkérd őjelezték, f őként mivel nincsenek összhangban az európai képesítési 
keretrendszerrel2.  
A hatásvizsgálat a következ ő lehetőségeket veszi számba: 1. az uniós szint ű fellépés hiánya; 
2. A képesítési szintek oszt ályozási rendszerének egyszer űsítése; 3. az osztályozási rendszer 
elhagyása az irányelvb ől. 
A 2. lehet őséget kell el őnyben részesíteni, mivel csökkentené a Szerz ődés szerint vizsgált 
kérelmekhez f űződő jelenlegi jogbizonytalanságot. A meglév ő osztályozási rendszer továbbra 
is hivatkozási pontot jelentene a képesítések összehasonlításához.  
                                                 
2 Az Európai Parlament és a Tanács ajánlása (2008. április 23.) az egész életen át tartó tanulás Európai 
Képesítési Keretrendszerének létrehozásáról, HL 2008/C 111/01 
 
HU 6   HU 4.4.2.  Részleges hozzáférés 
Az egy adott szakmához társuló gazdasági tevékenységek az egyes tagállamokban jelent ősen 
eltérhetnek. E különbségek nem mindig hida lhatók át alkalmassági vizsgával vagy 
alkalmazkodási id őszakkal. Annak alternatívájaként, hogy új képzést kelljen teljesíteni a 
fogadó tagállamban, az Európai Bíróság kidolgo zta a szakmához való részleges hozzáférés 
elvét3.  
A hatásvizsgálat a következ ő lehetőségeket veszi számba: 1. a fellépés hiánya; 2. a részleges 
hozzáférés lehet őségének bevezetése az irányelvben va lamennyi szakma tekintetében; 3. a 
részleges hozzáférés lehet őségének bevezetése az irányelv ben a közegészségügyi szakmák 
kivételével. 
A választott megoldás a 3. lehet őség. Ez a lehet őség felszámolja a mobilitással szembeni 
akadályokat, egyúttal figyelembe veszi a fogya sztók védelmét és a betegek biztonságát.  
4.4.3.  Nem szabályozó tagállamból szabályozó t agállamba irányuló mobilitás (letelepedés) 
A nem szabályozó országokból érkez ő szakemberek jelenleg annak igazolására kötelesek, 
hogy az elmúlt 10 évben kétéves szakmai tapaszta latot szereztek, vagy annak bizonyítására, 
hogy a konkrét szakmára irányuló „sza bályozott képzést” teljesítették.  
A hatásvizsgálat a következ ő lehetőségeket veszi számba: 1. a fellépés hiánya; 2. a 
szabályozott képzés fogalmának kib ővítése; 3. valamennyi egyedi követelmény elhagyása. 
A választott megoldás a 3. lehet őség, mivel egyszer űsítené a nem szabályozó országokból 
érkező szakemberek számára el őírt adminisztratív követelményeket.  
4.5. Ideiglenes helyváltoztatás 
A szakmai képesítésekr ől szóló irányelv legnagyobb újítá sa 2005-ben a határokon átnyúló 
szabad szolgáltatásnyújtás e gyedi rendszerének bevezetése volt. Az illetékes hatóságok 
azonban korlátozott tapasztalatokról szám oltak be. Ez összefügghet a szakemberekkel 
szembeni jogszabályi követelményekkel, és egyes rendelkezések egyértelm űségének 
hiányával is.  
4.5.1.  A nem szabályozó tagállamból érkez ő szakemberekkel szembeni követelmények 
A bemutatott lehet őségek a következ ők: 1. a fellépés hiánya; 2. a szabályozott képzés 
fogalmának kib ővítése; 3. a fogyasztókat kísér ő szakemberek mentesítése.  
A 3. lehet őség rugalmasságot és hatékonyabb megoldást  kínál, még ha csak a szakemberek 
kisebb csoportjának is. A közegészségügyi  és közbiztonsági kockázatot képvisel ő 
tevékenységeket ki kell venni a 3. lehet őség köréb ől. 
                                                 
3 A C-330/03. sz. ügyben 2006. január 19-én hozott ítélet, EBHT 2006., I-801. o. 
 
HU 7   HU 4.5.2.  Ideiglenes mobilitás a képesítések el őzetes ellen őrzése mellett 
Több lehet őséget vettek számba: 1. A fellépés hiá nya; 2. A tagállamok elkészítik az 
egészségügyi és biztonsági szak mák listáját; 3. A Bizottság ö sszeállítja az egészségügyi és 
biztonsági szakmák listáját.  
A 2. lehet őséget kell el őnyben részesíteni, mivel jelent ős többletköltség nélkül tenné 
egyértelm űbbé a meglév ő rendelkezéseket.  
4.5.3.  A rendszer hatályával kapcsolatos egyértelm űség hiánya 
A hatásvizsgálat a következ ő lehetőségeket veszi számba: 1. a fell épés hiánya; 2. útmutató 
készítése az illetékes hatóságok számára; 3. az „átmeneti és alkalmi szolgáltatásnyújtás” 
maximális tartamának/gyakoriságának meghatározása.  
Megállapítható, hogy a 2. lehet őség az előnyben részesített lehet őség, mivel nem kötelez ő és 
rugalmas megoldást kínál a Bíróság ítélkezési gy akorlatával összhangban, egyúttal útmutatást 
ad az illetékes hatóságok számára.  
4.6. Az irányelv hatálya 
Az irányelv csak bizonyos mértékben vonat kozik harmadik országbeli képesítésekkel 
rendelkez ő személyekre, és nem terjed ki a nem teljes kör ű képesítést szerzett személyekre és 
a közjegyz őkre.  
4.6.1.  Nem teljes kör ű képesítést szerzett szakemberek 
A megvitatott lehet őségek a következ ők: 1. a fellépés hiánya; 2. az irányelv hatályának 
kiterjesztése; 3. a 2. lehet őség és a helyzet tisztázása a saját tagállamban.  
A 3. lehet őség tekinthet ő a leghatékonyabb megoldásnak, mivel nem csak a szakember 
fogadó tagállamba irányuló helyváltoztatását s zervezi meg, hanem a saját tagállamba való 
visszatérését is. 
4.6.2.  Harmadik országbeli képesítések 
Három lehet őséget vettek számba: 1. a fellépés hiánya; 2. a hároméves szakmai tapasztalattal 
kapcsolatos követelmé ny két évre történ ő leszállítása; 3. az irányelv hatályának kiterjesztése a 
harmadik országbeli képesítések elismerésére (az els ő elismerés tekintetében).  
Az első lehetőséget kell el őnyben részesíteni, mivel a másik két lehet őséget a tagállamok nem 
támogatják, és azok jelenleg túlságosan nagyratör őnek tűnnek. 
4.6.3.  Közjegyzők 
A hatásvizsgálat a következ ő lehetőségeket veszi számba: 1. a fellépés hiánya; 2. a 
közjegyzők kizárása az irányelv hatálya alól; 3. az irányelv hatályának kiterjesztése a 
letelepedésre; 4. letelepedés korlátozott szolgáltatásnyújtással; 5. az irányelv teljes kör ű 
alkalmazása.  
Megállapítható, hogy a 4. lehet őség felel meg leginkább a szakma sajátosságainak. 
 
HU 8   HU 4.7. A betegek védelme 
Az irányelv értékelése során különleges ha ngsúlyt kapott a közegészségügy kérdése.  
4.7.1.  A szakemberek jogállasával k apcsolatos biztosítékok 
Egyes érdekeltek, még néhány kormány is, az t javasolták, hogy az irányelvben tegyék 
kötelezővé az egészségügyi szakemberek folyamat os szakmai továbbképzését (continuous 
professional development, CPD). Az illeté kes hatóságok számára aggodalomra adnak okot 
azok az orvosok és ápolók is, akik hosszú ideje nem gyakorolták szakmájukat, illetve akiket a 
szakmájuk gyakorlásától fegyelmi vagy büntet őjogi szankciók következtében eltiltottak.  
A megvitatott lehet őségek a következ ők: 1. a fellépés hiánya; 2. a CPD-vel és a közelmúltbeli 
szakmai tapasztalattal kapcsolatos új köve telmények hozzáadása az irányelvhez; 3. a 
közelmúltbeli szakmai tapasz talattal kapcsolatos új követelmények hozzáadása az 
irányelvhez; 4. riasztási mechanizmus bevezetés e, kombinálva a tagállamok közötti, CPD-vel 
kapcsolatos nagyobb átláthatósággal.  
Az előnyben részesített lehet őség a 4. lehet őség, mivel ez ténylegesen csökkenti annak 
kockázatát, hogy az egészségügyi szakembere k úgy változtassák helyüket a tagállamok 
között, hogy szakmájuk gyakorlása má r nem engedélyezett a számukra.  
4.7.2.  A nyelvismerettel kapcsolatos biztosítékok  
A szakemberek nyelvismerete különösen érzéke ny téma a betegek számára. Az irányelv 
kötelezettséget ró a szakemberekre, de  nem rendelkezik olyan konkrét eszközökr ől, amelyek 
révén a tagállamok kikényszeríthetik e köteleze ttség teljesítését. E tekintetben aggályok 
merültek fel az egészségügyi szakembereket illet ően.  
A hatásvizsgálat a következ ő lehetőségeket elemzi: 1. a fellépés hiánya; 2. az egészségügyi 
szakemberek nyelvismeretének szisztematikus ellen őrzésére szolgáló rendszer bevezetése és 
uniós szint ű harmonizációja; 3. azon szabályok egyértelm űvé tétele, hogy hogyan lehet a 
szakemberek nyelvismeretének ellen őrzését végrehajtani eseti alapon.  
A 3. lehet őséget kell el őnyben részesíteni, mivel egyensúlyt biztosít a betegek biztonságának 
garantálásával kapcsolatos igé ny és az elismerési eljárások szükséges hatékonysága között.  
4.8. A szabályozott szakmákban a képesítési  követelmények átláthatóságának és 
indokoltságának hiánya  
Az Unióban 800 szakmát szabályoznak. A s zabályozott szakmák számára fenntartott 
tevékenységek, valamint az el őírt képesítések típusa jelent ősen eltérhet a tagállamokban.  
Tekintve a szabályozott szakmák számáról szól ó jelenlegi vitát (és az Európai Parlamentnek 
az e szakmák számának csökkentés ével kapcsolatos kérését), el őször is az t űnik 
szükségesnek, hogy nagyobb legyen a szabályozott sz akmák átláthatósága és indokoltsága.  
A hatásvizsgálat a következ ő lehetőségeket vizsgálja: 1. az uniós szint ű fellépés hiánya; 2. 
nagyobb átláthatóság a szakmák szab ályozása területén; 3. a 2. lehet őség és kölcsönös 
értékelési gyakorlat bevezetése; 4. a 2. lehet őség és egyedi rendszer bevezetése a csak egy 
tagállamban szabályozott szakmák tekintetében.  
 
HU 9   HU A 3. lehet őséget kell el őnyben részesíteni, mivel hatékonyan fokoz ná az átláthatóságot, és arra 
ösztönzi a tagállamokat, hogy vizsgálják meg és  hasonlítsák össze nemzeti szabályaikat. 
5. A CSOMAG ÁTFOGÓ HATÁSA  
A szakpolitikai lehet őségek oly módon kerültek kombinál ásra, hogy biztosított legyen a 
kezdeményezés bels ő koherenciája. Az érdekeltekre gya korolt hatást mindig figyelembe 
vették, csakúgy, mint az el őnyben részesített lehet őségek jelentette adminisztratív terhet és 
megfelelési költségeket.  
6. NYOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
Konkrét mutatók kerültek megha tározásra az irányelv végrehaj tásában tett lépések nyomon 
követésére. Ezenkívül a különböz ő elismerési rendszerek m űködésének értékelése érdekében 
jelentéstételi kötelezettség kerül bevezetésre.