[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2009.12.16.

COM(2009)684 végleges

2009/0181 (NLE)

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

az új albizottságok létrehozására vonatkozóan az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről Grúzia közötti partnerségi és együttműködési megállapodás által létrehozott együttműködési bizottságban elfogadásra kerülő uniós álláspontról

INDOKOLÁS

(1) Az Európai Közösségek és tagállamaik és Grúzia közötti 1999. évi partnerségi és együttműködési megállapodás (PCA) képezi az Európai Unió és Grúzia közötti kétoldalú kapcsolatok jogalapját.

(2) Az EU-Grúzia együttműködési tanács 2006. november 14-i ülésén ajánlást fogadott el az európai szomszédságpolitikai (ENP) cselekvési terv végrehajtására vonatkozóan. Az ebben az ajánlásban foglaltak alapján a cselekvési terv konkrét lépéseket állapít meg a partnerségi és együttműködési megállapodásban a Felekre meghatározott kötelezettségek teljesítésére, továbbá a partnerségi és együttműködési megállapodás átfogó célkitűzéseivel összhangban tágabb keretet nyújt az EU és Grúzia közötti kapcsolatok további megszilárdításához a jelentős mértékű gazdasági integráció és a politikai együttműködés mélyítése érdekében.

(3) A 2009 márciusában ülésező Európai Tanács üdvözölte az ambiciózus keleti partnerség létrehozását, mely mind bilaterális, mind multilaterális szinten elmélyíti a keleti partnerek bevonását abból a célból, hogy megteremtsék a politikai társulás felgyorsításához és a gazdasági integráció előmozdításához szükséges feltételeket a partnerországok politikai és társadalmi-gazdasági reformjainak támogatásán keresztül, ami elősegíti az EU-hoz való közeledést. A 2009. május 7-én Prágában megrendezett keleti partnerségi csúcstalálkozón kiadott közös nyilatkozat megerősítette az EU-tagállamok és a kelet-európai partnerek azon óhaját, hogy kapcsolatukat új szintre kívánják emelni a fent említett célok követésével.

(4) Az EU-Grúzia európai szomszédságpolitikai (ENP) cselekvési terv az 5. fejezetben (Monitoring) biztosítja, hogy a partnerségi és együttműködési megállapodás alapján létrehozott közös testületek előmozdítják és figyelemmel kísérik a cselekvési terv végrehajtását, valamint a releváns megállapodások alapján létrehozott struktúrák felülvizsgálatát annak érdekében, hogy adott esetben az európai szomszédságpolitika valamennyi kiemelt kérdése megfelelő hangsúllyal szerepeljen.

(5) Egy, több ágazati albizottságból álló intézményi struktúra támasztja alá más hasonló megállapodások és cselekvési tervek olyan ENP-partnerországokkal történő végrehajtását, mint Jordánia (jelenleg 11 albizottság), Marokkó (10), Ukrajna (7) és a Moldovai Köztársaság (4). Ez a javaslat hasonló megközelítést és célokat követ egy olyan intézményi struktúra megteremtésére, mely lehetővé teszi az EU és Grúzia számára a tárgyalás területeinek kiszélesítését a kétoldalú kapcsolataikban. Az EU-Grúzia együttműködési bizottság munkájának segítésére eddig két albizottságot hoztak létre: 1. a kereskedelmi, gazdasági és kapcsolódó jogi kérdésekkel foglalkozó albizottságot és 2. a jogérvényesüléssel, szabadsággal és biztonsággal foglalkozó albizottságot.

(6) Grúzia készen áll a partnerségi és együttműködési megállapodás által lefedett területeken az együttműködés megerősítésére, és kifejezésre juttatta a keleti partnerség elveivel összhangban álló ambiciózusabb kapcsolat melletti elkötelezettségét.

(7) A párbeszéd és az ENP cselekvési terv végrehajtásának figyelemmel kísérését szolgáló intézményi keret bővítése céljából, valamint az EU-Grúzia kapcsolatok fejlesztése érdekében az Európai Bizottság a Tanácsnak két új albizottság létrehozását javasolja, melyek a következők: 1. Közlekedéssel, környezetvédelemmel és energiaüggyel foglalkozó albizottság; 2. Foglalkoztatással és szociális kérdésekkel, közegészségüggyel, képzéssel, oktatással és ifjúsági ügyekkel, kultúrával, információs társadalommal és audiovizuális politikával, tudománnyal, technológiával és innovációval foglalkozó albizottság. Ezeket az albizottságokat a partnerségi és együttműködési megállapodás keretében hozzák létre.

(8) A fent bemutatott struktúra előmozdítja az ENP cselekvési terv végrehajtásának elősegítését és figyelemmel kísérését. Az albizottságok keretén belüli párbeszéd biztosítja az információ és a legjobb gyakorlatok szakértői szinten történő cseréjét, valamint hozzájárul a bizalom kiépítéséhez és az Európai Bizottság és a partnerországok közötti szakértők közötti szorosabb kapcsolatok megteremtéséhez.

(9) Az albizottságokban folytatott párbeszéd megerősíti a Grúziával folytatott együttműködést, és konzisztens információt nyújt az általa elért haladásról és ambícióiról. Lehetőség nyílik az olyan területek meghatározására is, amelyeken Grúziának segítségre van szüksége (pl. a közigazgatási kapacitás javítása a keleti partnerség átfogó intézményfejlesztési programjain keresztül).

(10) A fent említett partnerségi és együttműködési megállapodás megkötéséről szóló, 1999. május 31-i tanácsi és bizottsági határozat 2. cikke (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően az új albizottságok létrehozására vonatkozóan az EU-Grúzia együttműködési bizottságban elfogadásra kerülő uniós álláspontról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslat szövege megtalálható a mellékletben. Az egyes albizottságok célkitűzéseit, az általuk tárgyalt kérdéseket és a végrehajtási eljárásokat a mellékelt eljárási szabályzat tartalmazza.

2009/0181 (NLE)

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

az új albizottságok létrehozására vonatkozóan az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről Grúzia közötti partnerségi és együttműködési megállapodás által létrehozott együttműködési bizottságban elfogadásra kerülő uniós álláspontról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

Az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről Grúzia közötti partnerségi és együttműködési megállapodás megkötéséről szóló 1999. május 31-i tanácsi és bizottsági határozat[1] 2. cikkének (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

(1) Az EU-Grúzia együttműködési tanács 2006. november 14-én ajánlást fogadott el az EU-Grúzia cselekvési terv végrehajtására vonatkozóan.

(2) Az említett partnerségi és együttműködési megállapodás 83. cikke meghatározza, hogy az együttműködési tanácsot munkája elvégzésében együttműködési bizottságnak kell segítenie.

(3) Az EU-Grúzia együttműködési tanács 1999. október 12-én elfogadta az együttműködési bizottság eljárási szabályzatát[2], amelyben az albizottságok létrehozásával és a feladataik meghatározásával kapcsolatos hatáskört átruházza az EU-Grúzia együttműködési bizottságra,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

Egyetlen cikk

Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről Grúzia közötti partnerségi és együttműködési megállapodás 83. cikke által létrehozott együttműködési bizottságban az új albizottságok létrehozásával kapcsolatosan elfogadásra kerülő uniós álláspont összhangban áll az e határozat mellékletében foglaltakkal.

Kelt Brüsszelben,

a Tanács részéről

az elnök

MELLÉKLET

AZ EU-GRÚZIA EGYÜTTMŰKÖDÉSI BIZOTTSÁG,

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről Grúzia között létrejött partnerségi és együttműködési megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 83. cikkére,

mivel:

(1) Az együttműködési bizottság eljárási szabályzata[3] 10. cikkének megfelelően az együttműködési bizottság albizottságokat hozhat létre és meghatározhatja azok feladatkörét;

(2) Az EU-Grúzia európai szomszédságpolitikai (ENP) cselekvési terv (5. fejezet) biztosítja, hogy a megállapodás alapján létrehozott közös testületek előmozdítják és figyelemmel kísérik a cselekvési terv végrehajtását, valamint a releváns megállapodások alapján létrehozott struktúrák felülvizsgálatát annak érdekében, hogy adott esetben az európai szomszédságpolitika valamennyi kiemelt kérdése megfelelő hangsúllyal szerepeljen.

(3) A 2009. május 7-én Prágában megrendezett keleti partnerségi csúcstalálkozón kiadott közös nyilatkozat hangsúlyozza az EU és kelet-európai partnerei közötti kétoldalú kapcsolatok mélyítésére és fokozására irányuló közös óhajt,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

Egyetlen cikk

Ezennel létrejönnek az A. mellékletben felsorolt albizottságok. Ezennel elfogadásra kerül az albizottságok B. mellékletben meghatározott feladatköre.

Kelt,

az EU-Grúzia együttműködési bizottság részéről Grúzia részéről

az Európai Unió részéről

A. melléklet

EU-Grúzia együttműködési bizottság

A létrehozott új albizottságok

(1) Közlekedéssel, környezetvédelemmel és energiaüggyel foglalkozó albizottság;

(2) Foglalkoztatással és szociális kérdésekkel, közegészségüggyel, képzéssel, oktatással és ifjúsági ügyekkel, kultúrával, információs társadalommal és audiovizuális politikával, tudománnyal, technológiával és innovációval foglalkozó albizottság.

B. melléklet

Feladatmeghatározás az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről Grúzia közötti partnerségi és együttműködési megállapodás által létrehozott, közlekedéssel, környezetvédelemmel és energiaüggyel foglalkozó albizottság feladatköre

AZ EGYÜTTMŰKÖDÉSI BIZOTTSÁG,

tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Grúzia közötti partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodásra,

tekintettel az együttműködési bizottság eljárási szabályzatára, melyet az együttműködési tanács 1999. október 12-én fogadott el saját eljárási szabályzata mellékleteként, és különösen annak 10. cikkére,

létrehozta a közlekedéssel, környezetvédelemmel és energiaüggyel foglalkozó albizottságot a következő feladatkörrel:

1. cikk

Az albizottság megvitatja a partnerségi és együttműködési megállapodás és a kapcsolódó EU-Grúzia európai szomszédságpolitikai cselekvési terv végrehajtását a következő területeken:

- Közlekedés, különösen: közlekedési stratégiák, ideértve az infrastruktúra modernizálását, valamint a jogi keretek és keretszabályok európai és nemzetközi szabványokhoz történő közelítését; intézkedések és reformok a közúti, vasúti, légiközlekedési és tengeri ágazatokban; biztonság és védelem valamennyi közlekedési mód esetében; valamennyi közlekedési mód esetében intelligens közlekedési rendszerek és az információs technológia használatának előmozdítása; regionális együttműködés a közlekedés terén; az EU és Grúzia közötti horizontális légiközlekedési megállapodás;

- Környezetvédelem, különösen: megfelelő környezetvédelmi irányítás, ideértve a horizontális jogszabályokat; a jogi keretek és keretszabályozások európai és nemzetközi szabványokhoz történő közelítése; éghajlatváltozás; levegőminőség; hulladékkezelés; vízminőség és integrált vízkészlet-gazdálkodás; tengerszennyezés, természetvédelem és biológiai sokféleség; elsivatagosodás; ipari szennyezés és kockázatkezelés; vegyi anyagok és géntechnológiával módosított szervezetek; zaj; polgári védelem, regionális együttműködés, ideértve a vízügyi kérdéseket és a Kaukázusi Regionális Környezetvédelmi Központot (REC Kaukázus);

- Energiaügy, különösen: energiapolitika, ideértve a konvergenciát és az energiabiztonságot; jogi és szabályozási konvergencia; energiahálózatok; energiainfrastruktúra és szállítás finanszírozása, ideértve az energiaforrások és útvonalak diverzifikációját, valamint a hálózatok összeköttetését; az energiahatékonyság és a megújuló energiaforrások használatának előmozdítása; regionális energiaügyi együttműködés;

- Releváns uniós segítség;

Az albizottság olyan kérdéseket vagy specifikus projekteket is megvitathat, amelyek a keleti partnerség, a fekete-tengeri szinergia, vagy más, a releváns kétoldalú együttműködéshez fűződő kezdeményezésekhez kapcsolódnak.

A fenti lista nem terjed ki valamennyi területre, azt az együttműködési bizottság más kérdésekkel is kiegészítheti.

2. cikk

Az albizottság az együttműködési bizottság felügyelete alatt működik. Az albizottság minden ülés után jelenti és továbbítja következtetéseit az együttműködési bizottságnak.

3. cikk

Az albizottság a Felek képviselőiből áll.

Mindkét Fél beleegyezésével, amennyiben szükséges, szakértők is bevonhatók az albizottság napirendjén szereplő különleges kérdésekben.

4. cikk

Az albizottságban a Felek felváltva elnökölnek az együttműködési bizottság váltakozó elnökségre vonatkozó szabályainak[4] megfelelően.

5. cikk

Az Európai Bizottság és Grúzia kormányának egy-egy tisztviselője együttesen az albizottság állandó titkáraiként járnak el. Az albizottságot érintő valamennyi közleményt az állandó titkárhoz kell eljuttatni.

6. cikk

Az albizottság a Felek egyetértésével és valamelyik Fél írásos kérelmére bármilyen ügyben összehívható, és évente legalább egyszer ülést tart. Az ülésekre a két Fél egyetértésével meghatározott helyszínen és időpontban kerül sor.

A másik Fél titkára az albizottság ülésének összehívására irányuló kérelem kézhezvételétől számított 15 munkanapon belül válaszol.

Különösen sürgős esetben a két Fél egyetértésével az albizottság összehívására hamarabb is sor kerülhet.

Az elnököt minden egyes ülést megelőzően tájékoztatni kell a két Fél küldöttségének tervezett összetételéről.

Az albizottság üléseit együttesen a két állandó titkár hívja össze, akik az együttműködési bizottság titkárainak egyetértésével járnak el.

7. cikk

A napirendre felvenni kívánt további pontokat a szóban forgó albizottsági ülés előtt legalább 15 munkanappal kell megküldeni az állandó titkároknak. A pontokhoz kapcsolódó bármilyen dokumentumot az ülés előtt legalább 10 munkanappal kell megküldeni az állandó titkároknak.

E pontok alapján ideiglenes napirendet állítanak össze, melyet a rendelkezésre álló, kapcsolódó dokumentumokkal együtt megküldenek az együttműködési bizottság titkárainak, valamint a tagállamok állandó képviseleteinek az albizottság ülését megelőzően legalább öt munkanappal. Kivételes esetekben, mindkét állandó titkár írásos egyetértése mellett, további napirendi pontok rövid időn belül is felvehetők.

8. cikk

Ülésein az albizottság az 1. cikkben felsorolt területek bármelyikével, vagy mindegyikével foglalkozhat.

9. cikk

Eltérő határozat hiányában az albizottság ülései nem nyilvánosak.

10. cikk

Minden ülésről jegyzőkönyv készül. Az albizottság egyes ülésein készült jegyzőkönyvek és következtetések másolatait minden esetben továbbítani kell az együttműködési bizottság titkáraihoz. A tagállamok állandó képviseleteinek is kell küldeni másolatot.

Feladatmeghatározás az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről Grúzia közötti partnerségi és együttműködési megállapodás által létrehozott, foglalkoztatással és szociális kérdésekkel, közegészségüggyel, képzéssel, oktatással és ifjúsági ügyekkel, kultúrával, információs társadalommal és audiovizuális politikával, tudománnyal, technológiával és innovációval foglalkozó albizottság feladatköre

AZ EGYÜTTMŰKÖDÉSI BIZOTTSÁG,

tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Grúzia közötti partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodásra,

tekintettel az együttműködési bizottság eljárási szabályzatára, melyet az együttműködési tanács 1999. október 12-én fogadott el saját eljárási szabályzata mellékleteként, és különösen annak 10. cikkére,

létrehozta a foglalkoztatással és szociális kérdésekkel, közegészségüggyel, képzéssel, oktatással és ifjúsági ügyekkel, kultúrával, információs társadalommal és audiovizuális politikával, tudománnyal, technológiával és innovációval foglalkozó albizottságot a következő feladatkörrel:

1. cikk

Az albizottság megvitatja a partnerségi és együttműködési megállapodás és a kapcsolódó európai szomszédságpolitikai cselekvési terv végrehajtását a következő területeken:

- Szociál- és foglalkoztatási politika, ideértve a szociális reformokat, a szociális védelmet és a társadalmi befogadást, a nők helyzetének javítása a társadalmi, gazdasági és politikai életben

- Közegészségügy

- Oktatás, képzés és ifjúság (különösen a következők: az oktatási és képzési rendszerek reformja és modernizálása, szakképzési programok, készségek fejlesztése és mobilitás)

- Kultúra

- Információs társadalom

- Audiovizuális politika

- Tudomány és technológia, kutatás-fejlesztés

- Regionális együttműködés a fent említett területeken

- A fent említett területekre irányuló keretszabályozás és uniós segítség.

Az albizottság olyan kérdéseket vagy specifikus projekteket is megvitathat, amelyek a keleti partnerség, a fekete-tengeri szinergia, vagy más, a releváns kétoldalú együttműködéshez fűződő kezdeményezésekhez kapcsolódnak.

A fenti lista nem terjed ki valamennyi területre, azt az együttműködési bizottság más kérdésekkel is kiegészítheti.

2. cikk

Az albizottság az együttműködési bizottság felügyelete alatt működik. Az albizottság minden ülés után jelenti és továbbítja következtetéseit az együttműködési bizottságnak.

3. cikk

Az albizottság a Felek képviselőiből áll.

Mindkét Fél beleegyezésével, amennyiben szükséges, szakértők is bevonhatók az albizottság napirendjén szereplő különleges kérdésekben.

4. cikk

Az albizottságban a Felek felváltva elnökölnek az együttműködési bizottság váltakozó elnökségre vonatkozó szabályainak[5] megfelelően.

5. cikk

Az Európai Bizottság és Grúzia kormányának egy-egy tisztviselője együttesen az albizottság állandó titkáraiként járnak el. Az albizottságot érintő valamennyi közleményt az állandó titkárhoz kell eljuttatni.

6. cikk

Az albizottság a Felek egyetértésével és valamelyik Fél írásos kérelmére bármilyen ügyben összehívható, és évente legalább egyszer ülést tart. Az ülésekre a két Fél egyetértésével meghatározott helyszínen és időpontban kerül sor.

A másik Fél titkára az albizottság ülésének összehívására irányuló kérelem kézhezvételétől számított 15 munkanapon belül válaszol.

Különösen sürgős esetben a két Fél egyetértésével az albizottság összehívására hamarabb is sor kerülhet.

Az elnököt minden egyes ülést megelőzően tájékoztatni kell a két Fél küldöttségének tervezett összetételéről.

Az albizottság üléseit együttesen a két állandó titkár hívja össze, akik az együttműködési bizottság titkárainak egyetértésével járnak el.

7. cikk

A napirendre felvenni kívánt további pontokat a szóban forgó albizottsági ülés előtt legalább 15 munkanappal kell megküldeni az állandó titkároknak. A pontokhoz kapcsolódó bármilyen dokumentumot az ülés előtt legalább 10 munkanappal kell megküldeni az állandó titkároknak.

E pontok alapján ideiglenes napirendet állítanak össze, melyet a rendelkezésre álló, kapcsolódó dokumentumokkal együtt megküldenek az együttműködési bizottság titkárainak, valamint a tagállamok állandó képviseleteinek az albizottság ülését megelőzően legalább öt munkanappal. Kivételes esetekben, mindkét állandó titkár írásos egyetértése mellett, további napirendi pontok rövid időn belül is felvehetők.

8. cikk

Ülésein az albizottság az 1. cikkben felsorolt területek bármelyikével, vagy mindegyikével foglalkozhat.

9. cikk

Eltérő határozat hiányában az albizottság ülései nem nyilvánosak.

10. cikk

Minden ülésről jegyzőkönyv készül. Az albizottság egyes ülésein készült jegyzőkönyvek és következtetések másolatait minden esetben továbbítani kell az együttműködési bizottság titkáraihoz. A tagállamok állandó képviseleteinek is kell küldeni másolatot.

[1] HL L 205., 1999.8.4., 1-2. o.

[2] HL L 297., 1999.11.18., 37. o.

[3] HL L 297., 1999.11.18., 37. o.

[4] HL L 297., 1999.11.18., 37. o.

[5] HL L 297., 1999.11.18., 37. o.