A javaslat külön rendelkezéseinek részletes magyarázata

A határozat tárgyát és hatályát az 1. cikk határozza meg, amely létrehozza „A digitális évtizedhez vezető út” elnevezésű szakpolitikai programot, beleértve a kapcsolódó nyomonkövetési és együttműködési mechanizmust és nyomon követést. A 2. cikk ismerteti a határozat alábbi általános célkitűzéseit: az emberközpontú, biztonságos és nyitott digitális környezet előmozdítása; a tagállamok kollektív rezilienciájának megerősítése; biztonságos és hozzáférhető digitális infrastruktúra biztosítása; a digitális kapacitások kiépítésének és használatának előmozdítása; a demokratikus élethez és az internetes közszolgáltatásokhoz való hozzáférés biztosítása; annak biztosítása, hogy a digitális infrastruktúrák és technológiák fenntarthatóbbá, energia- és erőforrás-hatékonyabbá váljanak, valamint annak biztosítása, hogy a digitális célok elérése szempontjából releváns valamennyi meglévő szakpolitikát figyelembe vegyék a digitális átálláshoz való teljes körű hozzájárulás érdekében.

A 3. cikk a határozatban használt egyes fogalmak meghatározását tartalmazza.

A 4. cikk azokat a célokat határozza meg, amelyekkel kapcsolatban az uniós intézményeknek és a tagállamoknak együtt kell működniük, és amelyek a következő négy „sarkalatos pont” köré csoportosulnak: digitálisan képzett lakosság és magasan képzett digitális szakemberek; biztonságos és jól teljesítő, fenntartható digitális infrastruktúrák; a vállalkozások digitális átalakulása; a közszolgáltatások digitalizálása. A négy sarkalatos pont különböző dimenziókból és aldimenziókból tevődik össze. A Bizottság 2026 júniusáig felülvizsgálja a célokat, hogy számba vegye a technológiai, gazdasági és társadalmi fejleményeket.

Az uniós szintű célok megvalósítása terén elért haladást (5. cikk) a digitális gazdaság és társadalom fejlettségét mérő mutató (DESI) segítségével fogják nyomon követni. E célból a DESI dimenzióinak és mutatóinak egy részét össze kell hangolni a határozatban meghatározott célokkal. A 2030-ra előírt célok elérésének nyomon követése a Bizottság által a DESI-ben évente, a tagállamokkal konzultálva meghatározott fő teljesítménymutatókon, valamint a Bizottság által a tagállamokkal szoros együttműködésben meghatározott, tervezett uniós végrehajtási pályákon alapul. A Bizottság felhatalmazással rendelkezik arra, hogy végrehajtási jogi aktus útján összeállítsa az egyes digitális célok nyomon követéséhez szükséges fő teljesítménymutatók jegyzékét, amennyiben ez a hatékony nyomon követéshez vagy a technológiai fejlődés figyelembevételéhez szükséges. A nyomon követés magában foglalhat egy „közlekedési jelzőlámpa” rendszerű pontszámot is: ez egy olyan jelentéstételi rendszer, amelyben a közlekedési lámpák színei (azaz zöld, sárga és piros) jelzik, hogy az uniós szinten nyomon követett tényleges tendenciák jó úton haladnak-e egy adott fő teljesítménymutató céljának elérése felé az előre jelzett trendhez képest.

A 6. cikkben foglaltak szerint a Bizottság a digitális évtized helyzetéről szóló jelentés révén évente jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az Unió digitális átalakulása terén elért eredményekről. A DESI szerepelni fog ebben a jelentésben. A jelentés kitér a digitális átállásra, különösen a 2030-as jövőkép és a kapcsolódó digitális célok felé tett előrehaladásra, valamint a(z) [beillesztendő az ünnepélyes nyilatkozat címe] nyilatkozatban foglalt általános célkitűzéseknek és digitális elveknek való megfelelés általánosabb állapotára. A jelentés a tagállamok számára javasolt szakpolitikákat, intézkedéseket és fellépéseket, valamint a Bizottság és a tagállamok által javasolt és vállalt közös kötelezettségeket is tartalmazni fogja. A jelentésben a Bizottság meghatározhatja az ajánlott tevékenységeket a tagállamok által azokon a területeken végrehajtandó szakpolitikák, intézkedések és fellépések tekintetében, ahol a digitális célok elérése felé tett előrelépést elégtelennek ítéli, és amelyeket bele kell foglalni a tagállamok digitális évtizedre vonatkozó nemzeti stratégiai ütemtervébe is. Az ilyen javasolt intézkedések figyelembe veszik az együttműködésen alapuló párbeszéd eredményeit, beleértve a tagállamok által az előző jelentést követően tett észrevételeket is. A Bizottság különösen konkrét szabályozási intézkedések vagy állami beavatkozások végrehajtását javasolhatja a digitális technológiákba és kapacitásokba például több országra kiterjedő projektek kidolgozása révén történő további beruházások előmozdítása érdekében.

A 7. cikk előírja, hogy legkésőbb öt hónappal a digitális évtized helyzetéről szóló jelentés kiadása előtt a tagállamoknak a digitális évtizedre vonatkozó nemzeti stratégiai ütemtervet (a továbbiakban: a digitális évtizedre vonatkozó nemzeti stratégiai ütemterv) kell benyújtaniuk a Bizottságnak. A tagállamok ütemterveikben felvázolják a digitális évtized célkitűzéseinek és céljainak eléréséhez szükséges főbb meglévő és tervezett szakpolitikákat, intézkedéseket és fellépéseket; a Bizottság által a tagállamokkal szoros együttműködésben nyújtott iránymutatáson alapuló nemzeti végrehajtási pályákat; a tervezett szakpolitikák, intézkedések és fellépések végrehajtásának ütemtervét, beleértve annak értékelését is, hogy ezek a szakpolitikák és intézkedések várhatóan mikor fejtik ki hatásukat a célok elérése tekintetében; a nemzeti ütemtervekben meghatározott célkitűzések, célok és hozzájárulások eléréséhez szükséges beruházások általános áttekintését, valamint a beruházások forrásainak általános értékelését. A digitális évtizedre vonatkozó nemzeti stratégiai ütemtervek tartalmazhatnak több országra kiterjedő projekt(ek)re vonatkozó javaslatokat is. Szükség esetén a digitális évtized helyzetéről szóló éves jelentés megállapításainak figyelembevétele érdekében a tagállamoknak be kell nyújtaniuk a digitális évtizedre vonatkozó nemzeti stratégiai ütemterveik kiigazítását, amely olyan szakpolitikákból, intézkedésekből és fellépésekből áll, amelyeket a digitális célok által érintett területeken való előrelépés előmozdítása érdekében végrehajtani kívánnak. A Bizottság iránymutatást fog nyújtani annak érdekében, hogy segítse a tagállamokat a digitális évtizedre vonatkozó nemzeti stratégiai ütemterveik kidolgozásában, beleértve az uniós és nemzeti végrehajtási pályák egymáshoz illesztését, valamint abban, hogy a tagállamoknak hogyan kell az uniós végrehajtási pályákat olyan nemzeti pályákká átültetni, amelyek figyelembe veszik a különböző nemzeti kiindulási pontokat, forrásokat, komparatív előnyöket és egyéb releváns tényezőket.

A 8. cikk éves együttműködést ír elő a Bizottság és a tagállamok között annak biztosítása érdekében, hogy az uniós kezdeményezések és a vonatkozó nemzeti szakpolitikák kombinációja révén elérjék a digitális évtized célkitűzéseit és céljait, figyelembe véve a digitális politikák határokon átnyúló dimenzióit és az uniós szintű célokat, különösen a belső piac fejlesztését. A tagállamok és a Bizottság szorosan együtt fognak működni annak meghatározása érdekében, hogy milyen módon lehet orvosolni a hiányosságokat azokon a területeken, ahol az előrehaladás nem volt elégséges egy vagy több digitális cél eléréséhez, vagy ahol a legfrissebb eredményjelentés és a rendelkezésre álló adatok jelentős hiányosságokat és gyenge pontokat mutatnak. Ezzel összefüggésben a tagállamoknak be kell mutatniuk az általuk tervezett, elfogadott vagy végrehajtott szakpolitikákat és intézkedéseket.

Az együttműködésen alapuló párbeszéd részeként a Bizottság és a tagállamok azt is megvizsgálják, hogy hogyan hajtották végre közösen és egyénileg az előző évi jelentésben szereplő javasolt szakpolitikákat, intézkedéseket és fellépéseket. Az értékelés kiterjed a tagállami fellépések és intézkedések hatásaira, és/vagy megbecsüli, hogy ezek a hatások várhatóan mikor fognak felmerülni. Emellett kiterjed az intézkedések vagy fellépések elfogadásának szükségességére is, kiigazítva vagy kiegészítve a már hatályban lévőket.

A Bizottság és egy vagy több tagállam az éves együttműködés során bármikor közös kötelezettségvállalásokat tehet, ideértve a több országra kiterjedő projektek létrehozását is, valamint uniós és nemzeti szintű intézkedésekről és fellépésekről állapodhat meg, figyelembe véve többek között az egyéb digitális szakpolitikák és kezdeményezések végrehajtását. Ezekre a közös kötelezettségvállalásokra és egyéb intézkedésekre a digitális évtized céljainak elérése érdekében kerül sor, a digitális évtized helyzetéről szóló jelentésben említett végrehajtási pályákkal összhangban. A Bizottság és az egyes tagállamok megbeszélést kezdeményezhetnek a Bizottság és a tagállamok részvételével. Ilyen megbeszélésre különösen akkor kerül sor, ha egy tagállam új, több országra kiterjedő projekt vagy más tagállamok részvételét igénylő együttes fellépés végrehajtását javasolja. Az érintett tagállamok vagy a Bizottság szakértői értékelési folyamat indítását is kérhetik.

A 9. cikk lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy külön ajánlásokat fogadjon el abban az esetben, ha egy tagállam nem módosítja a digitális évtizedre vonatkozó nemzeti stratégiai ütemterveit az ajánlott szakpolitikáknak, intézkedéseknek és fellépéseknek megfelelően, és nem ad elegendő magyarázatot arra vonatkozóan, hogy miért nem kívánja végrehajtani az ajánlott intézkedéseket. Az érintett tagállamnak a lehető legnagyobb mértékben figyelembe kell vennie ezt az ajánlást, és ki kell fejtenie, hogy miként szándékozik végrehajtani azt. A Bizottság által kiadott ajánlásokat továbbítani fogják az Európai Parlament és a Tanács számára. A Bizottság által a jelentésben ajánlott szakpolitikáknak, intézkedéseknek és fellépéseknek, valamint a Bizottság külön ajánlásainak ki kell egészíteniük az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

A Bizottság és a tagállamok közötti együttműködés a Bizottság által létrehozott megfelelő struktúrának köszönhetően nyitott, hatékony és átlátható lesz (10. cikk). Ez a struktúra a tagállamok közötti szakértői értékelés fórumaként is szolgál majd. Ezen túlmenően az átláthatóság és a nyilvánosság részvételének biztosítása érdekében a Bizottság és a tagállamok valamennyi érdekelt féllel (többek között nemzeti, regionális és helyi szinten, különösen a közszektor digitális átalakulással foglalkozó szerveivel, valamint a szociális partnerekkel, a polgárokkal és a civil társadalommal) szintén párbeszédet folytatnak (11. cikk).

A több országra kiterjedő projektekre vonatkozó rendelkezések blokkját megnyitó 12. cikk meghatározza a több országra kiterjedő projekteket jellemző célokat. A legmagasabb szinten ezek a célok magukban foglalják a projekt hozzájárulását az Unió 2030-ig megvalósítandó digitális átalakulási céljaihoz. Ezt később operatívabb követelményekként határozzák meg. A 12. cikk felhatalmazza a Bizottságot, hogy ajánlást adjon ki egy több országra kiterjedő projekt kialakítására, vagy felkérjen egy tagállamot egy több országra kiterjedő projektben való részvételre, valamint lehetőséget kínál egy több országra kiterjedő projekt közös kötelezettségvállalásként történő kialakítására vagy az ahhoz való csatlakozásra. A melléklet tartalmazza azoknak a lehetséges tevékenységi területeknek az indikatív listáját, amelyeken több országra kiterjedő projektek alakíthatók ki.

A több országra kiterjedő projektek kiválasztására és végrehajtására vonatkozó szabályokat a 13. cikk tartalmazza. Először is ez a cikk előírja, hogy a Bizottság egy mellékletet csatol a digitális évtized helyzetéről szóló jelentéshez, amelyben meghatározza a több országra kiterjedő projektek végrehajtásának stratégiai elveit és prioritásait, valamint a végrehajtásra kiválasztott projektek naprakész listáját. Másodszor, a cikkben szerepel a lehetséges végrehajtási eszközök nyitott listája. Amennyiben már meglévő végrehajtási eszközöket választanak, az ilyen eszközökre alkalmazandó szabályokat ez a határozat nem módosítja, és azokat teljes egészében tiszteletben kell tartani.

A több országra kiterjedő projektek végrehajtásának felgyorsítását szolgáló eljárási keretet a 14. cikk tartalmazza. A tervek szerint a Bizottság és a tagállamok szoros együttműködésével megvalósuló kétlépcsős koordinációs mechanizmust vezetnek be. Első lépésként valamennyi tagállamot felkérik, hogy fejezze ki érdeklődését a több országra kiterjedő egyedi projektek végrehajtása iránt. Második lépésként, feltéve, hogy a tagállamok kellő érdeklődést tanúsítanak, a Bizottság iránymutatást nyújt arról a végrehajtási mechanizmusról, amelyet egy adott projekt megvalósításához a legmegfelelőbbnek tart, valamint a végrehajtás egyéb stratégiai szempontjait illetően. Technikai segítségnyújtás és egyéb támogatás is nyújtható a projekt végrehajtása során.

A 15. cikk európai digitális infrastruktúra-konzorcium (EDIC) formájában végrehajtási mechanizmusról rendelkezik. Az EDIC-et várhatóan főként olyan, több országra kiterjedő projektek esetében fogják igénybe venni, amelyek a meglévő végrehajtási mechanizmusok keretében nem hajthatók végre. E cikk rendelkezéseinek megfelelően az EDIC jogi személyiséggel fog rendelkezni. Ez azt jelenti, hogy amikor uniós támogatásra pályázik, az EDIC információs központ maga a pályázó, és végül a pályázatot a támogatást nyújtó szerv felhívására magának kell benyújtania. A több kedvezményezettre vonatkozó támogatási megállapodás kivételével a pályázatot nem nyújthatja be harmadik fél, például valamely tagállam az EDIC nevében.

A 16. cikk úgy rendelkezik, hogy az EDIC a tagállamok kérésére bizottsági eljárás keretében elfogadott bizottsági határozattal hozható létre.

Az ezt követő cikkek meghatározzák az EDIC zökkenőmentes és agilis működéséhez szükséges szabályokat. A 17. cikk a tagsági szabályokkal foglalkozik, amelyek értelmében a pénzügyi vagy nem pénzügyi hozzájárulást nyújtó tagállamok szavazati joggal rendelkező tagok, más tagállamok pedig megfigyelők lehetnek. A 18. cikk olyan irányítási mechanizmusról rendelkezik, amely tekintetében a Bizottság szigorúan meghatározott körülmények között vétójoggal rendelkezik. A 19. cikk meghatározza azokat a minimumkövetelményeket, amelyeket az alapszabálynak teljesítenie kell.

Végezetül, az EDIC-re alkalmazandó felelősségi szabályokat a 20. cikk, az alkalmazandó jogot és joghatóságot a 21. cikk, a felszámolásra vonatkozó szabályokat a 22. cikk, a jelentéstételre és ellenőrzésre vonatkozó szabályokat pedig a 23. cikk határozza meg.