Különjelentés Az uniós fejlesztési és 
együ ttműködési 
fellépések 
eredményorientált 
megközelítésével 
kapcsolatos kockázatok 
vizsgálataHU 2015  21 SZ.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál (http://europa.eu).
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2015
Print ISBN 978-92-872-3375-2 ISSN 1831-0893 doi:10.2865/569803 QJ-AB-15-019-HU-C
PDF ISBN 978-92-872-3389-9 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/7701 QJ-AB-15-019-HU-N
EPUB ISBN 978-92-872-3432-2 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/01449 QJ-AB-15-019-HU-E
© Európai Unió, 2015
A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.
A 41. oldalon lévő melléklet felhasználásához vagy reprodukálásához közvetlenül a szerzői jog tulajdonosától kell 
engedélyt kérni.
Printed in Luxembourg
Az uniós fejlesztési és  
együ ttműködési 
fellépések 
eredményorientált 
megközelítésével 
kapcsolatos kockázatok 
vizsgálata
(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második 
albekezdése alapján)KülönjelentésHU 2015  21 SZ.
02
 Az ellenőrző csoport
A számvevőszéki különjelentések egy adott költségvetési vagy irányítási területre vonatkozó teljesítmény- és szabálysze -
rűségi ellenőrzés eredményeit mutatják be. Annak érdekében, hogy ellenőrzései maximális hatást érjenek el, ezek meg -
választásakor és megtervezésekor a Számvevőszék tekintetbe veszi a teljesítmény-, illetve szabályszerűségi kockázatokat, 
az érintett bevétel vagy kiadás nagyságát, a várható fejleményeket, valamint a politika és a nagyközönség érdeklődését.
Ezt a teljesítmény-ellenőrzést a „külső fellépések” kiadási területeire szakosodott III. Kamara végezte. A Kamara elnöke 
Karel Pinxten, aki egyúttal a jelentésért felelős számvevőszéki tag is. Az ellenőrzést Philippe Froidure, a III. Kamara igazga -
tója vezette, Hubert Devillé, igazgatói asszisztens támogatásával.
Balról jobbra:  P . Froidure, K. Pinxten, H. Devillé

03
 Tartalomjegyzék
Bekezdés
I–V Összefoglaló
1–12 1. Bevezetés
1–5 1.2. Miért fontosak az eredmények?
6 1.2. Mit nevez ünk eredménynek?
7–12 1.3. Az uniós fejlesztési és egy üttműködési eredményekre vonatkozó átfogó keret
13–19 2. Eredménypolitika és szabályozási háttér
13–18 2.1. Szakpolitikai háttér
14–15 2.1.1. Magas szintű fejlesztési célok
16–17 2.1.2. Magas szintű fórumok a segélyhatékonyságról
18 2.1.3. Az uniós kommunikáció
19 2.2. Jogi és szabályozási háttér
20–22 3. Vizsgálatunk
23–79 4. Fő kockázati ter ületek
24–38 4.1. Célok és mutatók megfogalmazása
24–26 4.1.1. Terminológia
27–31 4.1.2. A dokumentumok közelítése és egységessége
32–35 4.1.3. SMART célkitűzések és egyértelmű mutatók meghatározása
36–38 4.1.4. Egy partnerországnak a reformok végrehajtása iránti elkötelezettségét mint célt kitűzni
39–46 4.2. Az eredménylánc megállapítása
39–42 4.2.1. Az intézkedések és az eredmények összekapcsolása egyértelmű logikai lánccal
43–46 4.2.2. Hozzájárulás és hatástulajdonítás
47–50 4.3. Nagyobb összetettség a több ter ületet érintő kérdések integrációja miatt
04 Tartalomjegyzék
51–57 4.4. A fejlesztési partnerek eszközeinek és kereteinek összehangolása
51–53 4.4.1. A partnerországok eredménykereteinek egymáshoz közelítése
54–55 4.4.2. A fejlesztésben érdekelt felek által használt eszközök összehangolása
56–57 4.4.3. A k ülönböző elszámoltathatósági struktúrák egymásmellettisége
58–61 4.5. Hiányosságok az értékelésben és az eredményekről történő beszámolásban
62–65 4.6. Adatkonszolidálás és beszámolás
66–68 4.7. Adatminőség
69–73 4.8. Költségvetési eredmény
74–79 4.9. Az uniós intézkedések kör ülményeinek változásai
74–77 4.9.1. Kockázatkezelés és a végrehajtási módok megválasztása
78–79 4.9.2. K ülső tényezők
80-83 5. Következtetések és ajánlások
80-82 5.1. Következtetések
83 5.2. Ajánlások
 Melléklet  –  A költségvetés-támogatás értékeléseinek átfogó értékelési kerete
 A Bizottság válaszai
05
 Összefoglaló
I
Az Európai Unió minden évben jelentős forrásokat 
szentel arra, hogy segítse a világ legszegényebb 
országainak fejlődését. A fejlesztési támogatás hite -
lességének megalapozásához szükséges, hogy fel 
lehessen mutatni az e forrásoknak köszönhetően elért 
eredményeket.
II
A közelmúltban az Európai Parlament és a Tanács 
ismét érdeklődést mutatott aziránt, hogy az uniós 
fejlesztési és együttműködési politikák fő hangsúlya 
a tevékenységekről az eredményekre tevődjék át. 
2013 decemberében a Bizottság is kiadott egy „Az EU 
fejlesztési és együttműködési eredménykeretének elő -
készítése” című szolgálati munkadokumentumot, 2015 
márciusában pedig a keret bemutatása alkalmával egy 
másik szolgálati munkadokumentumot is kibocsátott 
„Az EU nemzetközi együttműködési és fejlesztési ered -
ménykeretének elindítása” címmel.
III
Vizsgálatunk során az uniós fejlesztési és együtt -
működési fellépések eredményorientált megköze -
lítésével kapcsolatban kilenc fő kockázati területet 
azonosítottunk.IV
Vizsgálatunk kimutatta, hogy ezeket a kockázati terü -
leteket a Bizottság már helyesen azonosította számos 
különböző dokumentumban. Rávilágított a Bizottság 
azon intézkedéseinek jelentőségére is, amelyek az 
uniós nemzetközi együttműködési és fejlesztési ered -
ménykeret elindítását célozzák.
V
Mindazonáltal további intézkedésekre van szükség 
ahhoz, hogy ki lehessen aknázni az Unió fejlesztési és 
együttműködési eredményeinek javítására irányuló 
bizottsági kezdeményezések teljes potenciálját. Ebben 
az összefüggésben megfogalmaztunk több ajánlást, 
amelyeket a Bizottságnak figyelembe kellene vennie.
06
 1. Bevezetés
1.1. Miért fontosak az 
eredmények
01 
A világ legszegényebb országainak 
fejlesztését jelentős források segítik. 
A Bizottság ugyan hangsúlyozta, hogy 
nem létezik egységes adatforrás a fej -
lesztésfinanszírozásra nézve, ám egy 
2014. júliusi bizottsági becslés szerint 
a 2002-vel kezdődő tízéves időszakban 
a fejlődő országok rendelkezésére álló 
összes forrás – belföldi és nemzetközi 
köz- és magánfinanszírozás – értéke 
kb. 2171 milliárd USD volt.
02 
A hivatalos fejlesztési támogatás 
(ODA) azon nemzetközileg elfogadott 
céljának teljesítése érdekében, hogy 
az ODA-nak a bruttó nemzeti jövede -
lemhez (GNI) viszonyított aránya elérje 
a 0,7%-ot, 2013-ban a közös uniós (a 
tagállamit is beleértve) nettó ODA ér -
téke 56,5 milliárd euró volt, ami a teljes 
uniós GNI-t alapul véve 0,43%-os ODA/
GNI aránynak felel meg1.
03 
A tervek szerint a 2014–2020-as 
időszakban fejlesztési és együttműkö -
dési célokra rendelkezésre bocsátott 
összeg 19 661 millió euró az Unió 
általános költségvetésén keresztül2, va-
lamint 30 506 millió euró az AKCS-or -
szágok számára az Európai Fejlesztési 
Alapon keresztül3.04 
A fejlesztési támogatás – különösen 
az alkalmazott eszközök, a támoga -
tásnyújtási módszerek és az érintett 
pénzeszközök – hitelességének 
megalapozásához szükséges, hogy fel 
lehessen mutatni az e támogatás révén 
elért eredményeket.
05 
Fontos téma a nyilvános elszámol -
tathatóság is. Egy 2014 januárjában 
közzétett jelentésében az Európai Par -
lament rámutatott, hogy „továbbra is 
a tevékenységalapú költségvetés-ter -
vezés az alapelv az Unió költségve -
tésének elkészítésekor”, és sajnála -
tát fejezte ki, hogy a 2014–2020 -as 
programozási időszak egyes javaslatai 
„alapvetően továbbra is inputalapú -
ak (kiadásorientáltak) maradnak, és 
ezért inkább a szabályszerűség, mint 
a teljesítmény áll a középpontjukban”. 
Rámutatott a Parlament arra is, hogy 
a Bizottság által a 2014–2020-as több -
éves pénzügyi keret kapcsán alkal -
mazott teljesítménymérési keretnek 
magában kellene foglalnia a következő 
három fő elemet4:
a) a program célkitűzéseinek elérése 
(eredmények);
b) a Bizottság és a tagállamok meg -
bízható programirányítása;
c) a program eredményeinek és 
a megbízható irányításnak a hozzá -
járulása az Unió fő célkitűzéseihez.1 SWD(2014) 235 final – 
„A fejlesztésfinanszírozás 
elszámoltathatóságáról szóló 
2014. évi uniós jelentés – Az EU 
és tagállamai által elért 
eredmények áttekintése”.
2 http://ec.europa.eu/budget/
mff/figures/index_
en.cfm#documents , 2015. 
január.
3 A Bizottság „Multiannual 
Financial Framework 2014-20 
and EU Budget 2014 – The 
figures” („A 2014–2020-as 
többéves pénzügyi keret és 
a 2014-es uniós költségvetés – 
A számadatok”) c. kiadványa.
4 „Az elért eredmények alapján 
az Unió pénzügyi helyzetének 
értékeléséről: új eszköz az 
Európai Bizottság 
továbbfejlesztett mentesítési 
eljárásához” c. jelentés, 
A7–0068/2014, 2014. január 30.
07 1. Bevezetés
1.2. Mit nevez ünk 
eredménynek?
06 
Az eredmény egy ok-okozati össze -
függésből – közvetlenül vagy közvet -
ve – fakadó mérhető következmény. 
A fejlesztés és együttműködés terén 
az eredményorientált megközelítés 
azon az elven alapul, hogy a fejlesztési 
és együttműködési beavatkozások fő 
hangsúlya az eredmények megvaló -
sításán legyen, ne pedig a tevékeny -
ségek vagy folyamatok irányításán. 
Az eredményeket általában három 
kategóriába lehet sorolni5:
a) output: amit a beavatkozásra for -
dított forrásoknak köszönhetően 
előállítottak vagy megvalósítottak 
(pl. munkanélkülieknek nyújtott 
képzés, megépült utak);b) végeredmény: egy beavatkozásból 
eredő, rendesen annak céljaihoz 
kapcsolódó változás. A végered -
mény lehet várt vagy váratlan, 
pozitív vagy negatív (pl. egy gya -
kornok állást talál, egy megépült 
útnak köszönhetően jobb lesz egy 
terület megközelíthetősége);
c) hatás: a beavatkozás végeztével 
egy bizonyos idő után megfi -
gyelhető hosszabb távú társa -
dalmi-gazdasági következmény, 
amely érintheti akár a beavat -
kozás közvetlen kedvezménye -
zettjeit, akár más, közvetett 
kedvezményezetteket.1. ábraAz eredmények fogalomköre
Eredmények
Hatás Outputok Végeredmény InputokTevékenységek/
folyamatok
1.3. Az uniós fejlesztési és 
egy üttműködési 
eredményekre vonatkozó 
átfogó keret
07 
Az eredmények mérésére és a róluk 
történő beszámolásra irányuló meglé -
vő mechanizmusok mellett figyelemre 
méltó kezdeményezés a Bizottság 
2013. decemberi, „Az EU fejlesztési és 
együttműködési eredménykeretének 
előkészítése” c. szolgálati munkado -
kumentuma. A kezdeményezés célja, 
hogy:„meghatározza (…) a Változtatási 
programban foglalt vállalások tel -
jesítése érdekében a Bizottság által 
követendő képességfokozó eljáráso -
kat, amelyek célja erősíteni az uniós 
finanszírozású fejlesztési és együtt -
működési projektek és programok 
végrehajtása révén elért operatív 
eredmények figyelemmel kísérését és 
a róluk történő beszámolást”6.5 Ebben a jelentésben az 
eredmények e három 
kategóriájára a külső 
tevékenységek finanszírozási 
eszközeiben meghatározott 
terminológiát alkalmazzuk. 
Más uniós dokumentumokban 
hasonló kifejezések használata 
eltérő lehet.
6 SWD(2013) 530 final, 2013. 
december 10.
08 1. Bevezetés
08 
A szolgálati munkadokumentum figye -
lembe vette a Bizottság által 2013-ban 
készített tanulmány következtetéseit, 
amely tanulmány az eredményekre 
vonatkozóan már saját eredménykere -
tet alkalmazó öt fejlesztési ügynökség 
tapasztalataiból kívánt levonni tanul -
ságokat. Ez a tanulmány előkészületet 
jelentett egy átfogó uniós fejlesztési 
és együttműködési eredménykeret 
kidolgozásához. Egy ilyen lehetséges 
keretet a tanulmány a következőkép -
pen írt le:
„Az eredménykeret olyan eszköz, 
amelyet különböző fejlesztési partne -
rek arra használnak, hogy a stratégiai 
fejlesztési célokkal összevetve mérjék 
az elért eredményeket. Az  eredmény -
keretet úgy is lehet tekinteni, mint 
amely kifejezi az adott stratégia, 
program vagy projekt végrehajtásától 
elvárt eredmények különböző szintjeit 
vagy láncolatát”.
09 
Az uniós fejlesztési és együttműködési 
eredménykeret két fő célt fog szol -
gálni: egyrészt elszámoltathatósági 
eszköz lesz – hogy az érintetteket 
tájékoztatni lehessen az elért eredmé -
nyekről –, másrészt irányítási eszköz – 
hogy a teljesítményadatok az irányítási 
döntések alapjául szolgálhassanak.
10 
2014 júniusában a Bizottság egy 
másik szolgálati munkadokumentu -
mot bocsátott ki, azzal a céllal, hogy 
leírja „azt a monitoring-, értékelési és 
beszámolási keretet a következő több -
éves pénzügyi keret végéig, amely 
a programok következő generációját 
támogató jogi eszközökből és a Bizott -
ságnak a keretet kiteljesítő munkájából következik” – vagyis az ún. MORE kere -
tet. Ez a szolgálati munkadokumentum 
minden szakpolitikai területre nézve 
áttekintést ad az eszközök általános és 
konkrét céljairól, az egyes célkitűzé -
sekhez társuló fő mutatókról, a mo -
nitoringintézkedésekről, valamint az 
értékelések és jelentések időzítéséről 
és tartalmáról7.
11 
2014 áprilisában az Európai Parla -
ment támogatta „a Bizottság által az 
inputalapú megközelítéstől a telje -
sítmény- és hatásorientált megköze -
lítés felé való elmozdulás érdekében 
tett folytatódó erőfeszítéseket”8. 
2014 májusában a Tanács kedvezően 
értékelte a Bizottság 2013. decemberi, 
„Az EU fejlesztési és együttműködési 
eredménykeretének előkészítése” c. 
szolgálati munkadokumentumát, és 
érdeklődését fejezte ki „a kísérleti 
szakasz eredményei” iránt, „tekintet -
tel arra, hogy ez utóbbiak függvénye, 
hogy időben elkészül-e az uniós 
fejlesztési és együttműködési ered -
ménykeret, és 2015 első félévében sor 
kerülhet-e a 2014 során elért eredmé -
nyek ismertetésére”9.
12 
A Bizottság 2015 márciusában új szol -
gálati munkadokumentumot bocsátott 
ki „Az EU nemzetközi együttműködési 
és fejlesztési eredménykeretének elin -
dítása” címmel. A dokumentum célja, 
hogy a 2013. évi szolgálati munkado -
kumentumban (lásd: 7. bekezdés) meg -
határozott megközelítéseket a Nem -
zetközi Együttműködés és a Fejlesztés 
Főigazgatóságának operatív terveivé 
alakítsa át, hogy 2015-től kezdve éves 
beszámolókban lehessen kimutatni, 
hogyan járulnak hozzá a támogatások 
a politikai célkitűzések eléréséhez10.7 SWD(2014) 200 final, 2014. 
június 26., „Overview of the 
Monitoring, Reporting and 
Evaluation Frameworks for the 
MFF 2014–2020 Programmes – 
Accompanying the document 
Report from the Commission 
to the European Parliament 
and the Council on the 
evaluation of the Union’s 
finances based on the results 
achieved” („A 2014–2020 
közötti időszakra vonatkozó 
többéves pénzügyi keret 
programjai monitoring-, 
beszámolási és értékelési 
keretének áttekintése – 
»A Bizottság jelentése az 
Európai Parlamentnek és 
a Tanácsnak az Unió pénzügyi 
helyzetének az elért 
eredmények alapján történő 
értékeléséről« c. 
dokumentumhoz csatolva”).
8 Az Európai Parlament 2014. 
április 3-i határozata az 
Európai Unió 2012-es 
pénzügyi évre szóló általános 
költségvetésének 
végrehajtására vonatkozó 
mentesítésről, III. szakasz – 
Bizottság és végrehajtó 
ügynökségek – P7_TA-
PROV(2014)0287, 
„Külkapcsolatok” szakasz, 
264. bekezdés.
9 „A Tanács következtetései az 
EU fejlesztési és 
együttműködési 
eredménykeretéről” – az 
Európai Unió Külügyek 
Tanácsának fejlesztéssel 
foglalkozó ülése, 2014.5.19.
10 SWD(2015) 80 final, 2015. 
március 26.
09
 2. Eredménypolitika és 
szabályozási háttér
2.1. Szakpolitikai háttér
13 
A Bizottságnak a nemzetközi színtéren 
játszott szerepét az Európai Unióról 
szóló Szerződés 17. cikke szabja meg. 
A Bizottság elsősorban az Egyesült 
Nemzetek Szervezetével és a Gazda -
sági Együttműködési és Fejlesztési 
Szervezettel (OECD) működik együtt 
a fejlesztési együttműködési kérdések -
ben. Ebben a keretben születnek meg -
állapodások a magas szintű fejlesztési 
célokról és az eredményesebb támo -
gatásnyújtás alapelveiről11.
2.1.1. Magas szintű fejlesztési 
célok
14 
2000 szeptemberében az ENSZ Köz -
gyűlése elfogadta az ENSZ millenniumi 
nyilatkozatát, amely egy új, globális 
partnerség megteremtése mellett 
kötelezte el a szervezet tagjait a mély -
szegénység csökkentése érdekében, és 
egy sor határidős (2015-ös határidejű) 
célt is kitűzött, közismert nevükön 
ezek a millenniumi fejlesztési célok 
(MFC).
15 
A 2012. júniusi Rio+20 konferencia ha -
tározott annak a folyamatnak az elin -
dításáról, amelynek célja a millenniumi 
fejlesztési célokra épülő fenntartható 
fejlesztési célok (FFC-k) kidolgozása12. 
2013 szeptemberében a világ vezetői 
megerősítették az MFC célok elérése 
iránti elkötelezettségüket, és megál -
lapodtak abban, hogy 2015 szeptem -
berében magas szintű csúcstalálko -
zón a millenniumi fejlesztési célokra építve egy sor új célkitűzést fogadnak 
el13. Különböző csatornákon jelen -
leg is folyamatban vannak a 2015 öt 
követő ütemterv kidolgozását célzó 
nemzetközi megbeszélések. Az ENSZ 
főtitkára 2014 decemberében tette 
közzé a fenntartható fejlődés 2015-öt 
követő ütemtervéről szóló összefogla -
ló jelentését14,15.
2.1.2. Magas szintű fórumok 
a segélyhatékonyságról
16 
Az Európai Bizottság és az uniós 
tagállamok több olyan magas szintű 
fórumon részt vettek, amelyek célja 
a fejlesztési támogatási programok 
eredményességének javítása volt:
a) római nyilatkozat a harmonizáció -
ról (2003);
b) párizsi nyilatkozat a segélyhaté -
konyságról (2005);
c) accrai cselekvési program (2008);
d) puszani partnerség a hatékony fej -
lesztési együttműködés érdekében 
(2011);
e) a hatékony fejlesztési együttmű -
ködésre irányuló globális part -
nerség mexikói első magas szintű 
találkozója: Egy 2015 utáni inkluzív 
fejlődési ütemterv megvalósítása 
felé (2014).11 http://ec.europa.eu/
europeaid/policies/
international-development-
dialogue_en
12 A Rio+20 záródokumentuma, 
„The Future We Want” („Ilyen 
jövőt akarunk”).
13 ENSZ – Közgyűlés – 
A gazdasági, társadalmi és 
ezekhez kapcsolódó 
kérdésekkel foglalkozó 
jelentős ENSZ-csúcstalálkozók 
és konferenciák 
eredményeinek integrált és 
összehangolt végrehajtása és 
nyomon követése – 
A millenniumi csúcstalálkozó 
eredményének nyomon 
követése – A/68/L.4.
14 ENSZ – Közgyűlés – 
„Teremtsük meg a méltóságot 
2030-ra: számoljuk fel 
a szegénységet, tegyük jobbá 
minden ember életét és 
védjük bolygónkat” – 
A főtitkár összefoglaló 
jelentése a 2015 utáni 
időszakra szóló fenntartható 
fejlődési 
menetrendről – A/69/700.
15 Lásd még: COM(2015) 44 final, 
2015. február 5., „Globális 
partnerség a szegénység 
felszámolásáért és 
a fenntartható fejlődésért 
2015 után”.
10 2. Eredménypolitika és szabályozási háttér
17 
Ezeken a fórumokon egyetértés alakult 
ki az adományozók és a partnerorszá -
gok között, és a fejlesztési eredmények 
tekintetében többek között ezekben 
az alapelvekben állapodtak meg:
a) erősíteni kell a partnerországok 
kormányzási képességeit, hogy 
növelni tudják vezető szerepüket, 
és hogy a fejlesztési eredményeket 
a sajátjuknak érezzék;
b) amennyire csak lehetséges, 
a partnerországokkal együttmű -
ködve azok keretrendszereire kell 
támaszkodni az eredményorientált 
beszámolás és monitoring terén;
c) össze kell hangolni az adományo -
zók monitoring- és beszámolási 
követelményeit;
d) javítani kell az adományo -
zók és a partnerországok 
eredménykezelését;
e) jobban kell összpontosítani a fej -
lesztési eredményekre.
2.1.3. Az uniós 
kommunikáció
18 
Az Európai Uniónak a nemzetközileg 
elfogadott fejlesztési célok iránti, 
illetve a támogatás eredményesebbé 
tétele iránti elkötelezettségét különbö -
ző nyilvános nyilatkozatok és közlemé -
nyek fejezik ki: ilyen vagy olyan módon 
mindegyik állásfoglalás hangsúlyozza 
a fejlesztés és az együttműködés ered -
ményeinek fontosságát:
a) A Tanácsnak és a tagállami kormá -
nyok képviselőinek a fejlesztési 
politikára vonatkozó európai kon -
szenzusról szóló közös nyilatkozata 
(14 820/05, 2006. február 24.);b) A fejlődő országok támogatása 
a válság kezelésében (COM(2009) 
160 végleges, 2009. április 8.);
c) A millenniumi fejlesztési célok 
megvalósítását támogató tizen -
két pontos uniós cselekvési terv 
(COM(2010) 159, 2010. április 21.);
d) Az uniós segélyhatékonysági mű -
ködési keret – A Tanács Főtitkársá -
ga (18 239/10, 2011. január 11.);
e) Változtatási program: az EU fej -
lesztéspolitikájának hathatósabbá 
tétele (COM(2011) 637 végleges, 
2011. október 13.);
f) Méltó életet mindenkinek: A sze -
génység felszámolása és a világ 
fenntartható jövőjének biztosí -
tása (COM(2013) 92 final, 2013. 
február 27.);
g) 2015 után: A szegénység felszá -
molása és a fenntartható fejlő -
dés finanszírozásának átfogó 
és integrált megközelítése felé 
(COM(2013) 531, 2013. július 16.).
11 2. Eredménypolitika és szabályozási háttér
2.2. Jogi és szabályozási 
háttér
19 
Az eredményekkel való elszámoltat -
hatóságra és a közpénzellenőrzésre16 
vonatkozó fő rendelkezéseket a kö -
vetkezők írják elő: az Európai Unió 
működéséről szóló szerződés (EUMSZ), 
az Unió általános költségvetésére 
vonatkozó költségvetési rendelet és 
az Európai Fejlesztési Alapra vonatko -
zó pénzügyi szabályzatok, valamint 
a külső tevékenységek finanszírozására 
vonatkozó uniós eszközök végrehajtá -
sára vonatkozó közös szabályokról és 
eljárásokról szóló rendelet.
a) Az Európai Unió működéséről szó -
ló szerződés előírja, hogy:
i. a Bizottságnak az elért ered -
mények alapján az Unió 
pénzügyi helyzetéről szóló 
értékelő jelentést kell benyúj -
tania az Európai Parlament 
és a Tanács részére (318. cikk 
(2) bekezdése);
ii. a Számvevőszék a megálla -
pításait – elsősorban külön 
jelentés formájában – bármi -
kor előterjesztheti (287. cikk 
(4) bekezdése)17.
b) Az Unió általános költségvetésére 
alkalmazandó pénzügyi szabályok -
ról szóló rendelet (a költségvetési 
rendelet) az alábbiakat írja elő18,19:
i. A költségvetésben foglalt 
minden tevékenységi ágra 
konkrét, mérhető, megvaló -
sítható, releváns és határidős 
célkitűzéseket kell megszabni. 
E célkitűzések megvalósítását 
minden tevékenység tekinte -
tében teljesítménymutatók -
kal kell ellenőrizni (30. cikk 
(3) bekezdése).
ii. A jobb döntéshozatal érdeké -
ben az intézményeknek előze -
tes és utólagos értékeléseket kell végezniük minden olyan 
programmal és tevékenységgel 
kapcsolatban, amely jelen -
tős kiadásokkal jár (30. cikk 
(4) bekezdés).
iii. A Bizottságnak a költségve -
tés-tervezethez csatolnia kell 
több dokumentumot, köztük 
tevékenységi jelentéseket, 
amelyek tájékoztatnak a külön -
böző tevékenységek valamen y-
nyi előzetesen meghatározott 
konkrét, mérhető, megvaló -
sítható, releváns és határidős 
céljának eléréséről, valamint az 
új, mutatók révén mért célki -
tűzésekről (38. cikk (3) bekez -
dése e) pontjának i. alpontja); 
egy költség-haszon elemzést 
is magában foglaló teljes körű 
indoklást az előirányzatok 
szintjének javasolt változta -
tásairól (38. cikk (3) bekezdé -
se e) pontjának ii. alpontja), 
valamint egy összefoglalást 
az eredmények értékeléséről, 
ha ez releváns a költségvetési 
módosítások szempontjából 
(38. cikk (3) bekezdése e) pont -
jának v. alpontja).
iv. A megbízott engedélyezésre 
jogosult tisztviselőnek éves 
tevékenységi jelentés formájá -
ban be kell számolnia intézmé -
nye felé a feladatai végrehajtá -
sáról; ez a jelentés pénzügyi és 
vezetői információkat tartal -
maz, bemutatja – a kitűzött 
célokhoz képest – a műveletek 
eredményeit, a műveletekkel 
járó kockázatokat, a rendelke -
zésre bocsátott források fel -
használását, valamint a belső 
kontrollrendszerek hatékony -
ságát és eredményességét 
(66. cikk (9) bekezdése).
v. A Számvevőszék különjelen -
téseit haladéktalanul meg kell 
küldeni az Európai Parlament -
nek és a Tanácsnak (163. cikk).16 Elszámoltathatóság alatt itt 
főként a közszervek 
szakpolitikáinak és 
tevékenységeinek 
demokratikus felügyelete 
értendő, míg 
a közpénzellenőrzés 
a szakpolitikák és 
a kapcsolódó közforrások 
pénzügyi és teljesítmény-
ellenőrzéseire és ezeknek az 
elszámoltatási folyamattal 
való kapcsolatára utal. Lásd: 
a Számvevőszék „Hiátusok, 
átfedések és kihívások: 
állapotfelmérés az uniós 
elszámoltathatósági és 
közpénz-ellenőrzési 
rendszerekről” c. jelentése, 
2014 ( http://eca.europa.eu ).
17 Lásd még: a költségvetési 
rendelet 163. cikke.
18 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2012. október 25-i 
966/2012/EU, Euratom 
rendelete az Unió általános 
költségvetésére alkalmazandó 
pénzügyi szabályokról és az 
1605/2002/EK, Euratom 
tanácsi rendelet hatályon kívül 
helyezéséről (HL L 298., 
2012.10.26., 1. o.).
19 Hasonló rendelkezéseket 
tartalmaznak az Európai 
Fejlesztési Alapokra vonatkozó 
pénzügyi szabályzatok is.
12 2. Eredménypolitika és szabályozási háttér
c) A külső tevékenységek finanszíro -
zására vonatkozó uniós eszközök 
végrehajtására vonatkozó közös 
szabályokról és eljárásokról szóló 
rendelet20 a következőket írja elő:
i. A finanszírozási határozatok 
mellékletének tartalmaznia 
kell az egyes tevékenységek 
leírását, amelyben meghatá -
rozzák a tevékenység célki -
tűzéseit, a részét képező főbb 
intézkedéseket, a várt eredmé -
nyeket, a végrehajtás módját, 
a költségvetést és az indikatív 
menetrendet, valamint a tel -
jesítmény nyomon követésére 
vonatkozó szabályokat (pream -
bulum, 5. bekezdés).
ii. Az eszközök keretében vég -
rehajtott uniós külső tevé -
kenységnek egyértelmű 
eredményeket kell mutatnia 
(ideértve az outputokat, a vég -
eredményeket és a hatásokat); 
az Unió külső tevékenységé -
nek eredményeit és az egyes 
eszközök hatékonyságát előre 
meghatározott, egyértelmű, 
átlátható és adott esetben 
országspecifikus és mérhető 
mutatók alapján kell nyomon 
követni és értékelni (preambu -
lum, 12. bekezdés).
iii. A cselekvési programok ke -
retében minden egyes tevé -
kenység tekintetében meg 
kell határozni a célkitűzéseket, 
a várt eredményeket és a főbb 
intézkedéseket (2. cikk).iv. A Bizottságnak 2015-től kezdő -
dően évente az elért ered -
ményeket és az adott eszköz 
hatékonyságát mérő mutatók 
alapján készített jelentést kell 
benyújtania az Európai Par -
lamenthez és a Tanácshoz az 
egyes rendeletek célkitűzése -
inek megvalósulásáról; ennek 
a jelentésnek értékelnie kell 
az uniós pénzügyi támogatás 
eredményeit, a lehető legna -
gyobb mértékben felhasználva 
a támogatás ezen eszközök 
célkitűzéseinek megvalósí -
tása terén játszott szerepére 
vonatkozó konkrét és mérhető 
mutatókat (13. cikk).20 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2014. március 11-i 
236/2014/EU rendelete a külső 
tevékenységek 
finanszírozására vonatkozó 
uniós eszközök végrehajtására 
vonatkozó közös szabályok és 
eljárások megállapításáról 
(HL L 77., 2014.3.15., 95. o.).
13
 3. Vizsgálatunk
20 
Vizsgálatunk célja egy egységes 
dokumentumban áttekintést nyújtani 
arról, hogy a Számvevőszék megítélése 
szerint melyek a fő kockázati területek 
az uniós fejlesztési és együttműködési 
intézkedésekre vonatkozó eredmény -
orientált megközelítéssel kapcsolat -
ban. Ezeket a kockázatokat a külső 
tevékenységek területén végzett szám -
vevőszéki ellenőrzések során szerzett 
tapasztalataink tükrében is bemutat -
juk. Külön jelentőséggel bír ez a Bizott -
ság teljesítménymérési keretéről (lásd: 
5. bekezdés) és az Unió nemzetközi 
együttműködési és fejlesztési ered -
ménykeretének megvalósításáról (lásd: 
11. bekezdés) jelenleg folyó tárgyalá -
sok kapcsán.
21 
Vizsgálatunkat a következő kérdés 
vezérelte: megfelelő módon kezel -
te a Bizottság az Unió fejlesztési és 
együttműködési intézkedéseinek 
eredményorientált megközelítésével 
kapcsolatos fő kockázatokat?22 
Vizsgálatunkra 2014 októbere és 2015 
januárja között került sor. Vizsgálatunk 
keretében a következőket végeztük: 
uniós intézmények és más nagy multi -
laterális és bilaterális adományozók 
dokumentációjának áttekintése; inter -
júk a Bizottság munkatársaival, köztük 
a kambodzsai uniós külképviseleten 
dolgozókkal, valamint két nemzetközi 
szervezet és több végrehajtó szervezet 
hivatalnokaival. Áttekintettük az el -
múlt években közzétett számvevőszéki 
különjelentéseket is, hogy az ezekből 
vett konkrét példákon mutassuk be 
a fő kockázati területeket. A példák 
a fejlesztési fellépések jellemző idő -
tartama miatt néha évekkel ezelőtti 
fellépésekhez kapcsolódnak.
14
 4. Fő kockázati ter ületek
23 
Vizsgálata alapján a Számvevőszék ki -
lenc fő kockázati területet azonosított. 
Ezeket alább soroljuk fel és részle -
tezzük. A kockázatok a következőkre 
vonatkoznak:
a) az eredményekkel kapcsolatos 
terminológia egységes használata 
(4.1. szakasz);
b) egyértelmű eredménylánc megál -
lapítása (4.2. szakasz);
c) nagyobb összetettség a több terü -
letet érintő kérdések integrációja 
miatt (4.3. szakasz);
d) a fejlesztési partnerek eszközei -
nek és kereteinek összehangolása 
(4.4. szakasz);
e) az eredményekről való beszámo -
lás és az eredmények értékelése 
(4.5. szakasz);
f) adatkonszolidálás és az eredmé -
nyek áttekintése (4.6. szakasz);
g) adatminőség (4.7. szakasz);
h) összpontosítás a költségvetési 
eredményre (4.8. szakasz);
i) az uniós intézkedések körülménye -
inek változásai (4.9. szakasz).4.1. Célok és mutatók 
megfogalmazása
4.1.1. Terminológia
24 
Tekintve, hogy milyen sok és külön -
böző érdekelt fél vesz részt az uniós 
fejlesztési és együttműködési ke -
retben – vagy kerül összefüggésbe 
azzal –, elengedhetetlen, hogy ezek 
mind közös és egységes terminológiát 
tudjanak használni.
25 
A Számvevőszék megállapítása 
szerint azonban az eredményekre 
vonatkozó terminológiát korántsem 
használják mindig egységesen (lásd: 
1. háttérmagyarázat ).
26 
Az egyértelmű és egységes termino -
lógia hiánya félreértéseket és zavart 
okozhat az uniós fejlesztési és együtt -
működési tevékenységek szereplői 
között, különösen az intézkedések 
értékelése terén.
15 4. Fő kockázati ter ületek
4.1.2. A dokumentumok 
közelítése és egységessége
27 
A célkitűzéseket – illetve mutatóikat – 
úgy könnyebb megérteni, és teljesíté -
sük akkor valószínűbb, ha megneve -
zésük minden egymással összefüggő 
dokumentumban egyértelmű és 
egységes.Terminológiai kérdések: néhány példa
Míg a külső tevékenységek finanszírozására vonatkozó uniós eszközök végrehajtására vonatkozó közös 
szabályokról és eljárásokról szóló rendelet21 szerint az eredményekbe beletartoznak az outputok (a rendelet 
szövegében: következmények), a végeredmények és a hatás is (lásd: 19. bekezdés), addig az EuropeAid 2014-es 
irányítási terve más kategóriákat alkalmaz, itt a végeredmények közé értendők az eredmények és a hatás22.
Míg a rendeletek konkrét, mérhető, teljesíthető, releváns és időhöz kötött (SMART) célkitűzéseket írnak elő, 
addig az EuropeAidnek az eredményorientált monitoringról szóló kézikönyve – vagyis az EuropeAid valamen y-
nyi eredményorientált monitoringtevékenységének referenciadokumentuma – a „SMART OVI” kifejezéssel él, 
ahol az „OVI” jelentése objectively verifiable indicator  („objektíven ellenőrizhető mutató”); más szóval össze -
keverednek a célkitűzések és a mutatók; hasonlóképpen a Bizottság 2014-es pénzügyi körlevele úgy említi 
a SMART-ot, mint „a célkitűzések és mutatók által teljesítendő minimumfeltételeket”23.
Míg a rendeletek előre meghatározott, egyértelmű, átlátható és adott esetben országspecifikus és mérhető 
mutatókat írnak elő, addig néha más minőségi kritériumrendszerek is használatosak, amint erre az Europe -
Aid is rámutatott a 2012-es költségvetés-támogatási iránymutatásában24: „Különböző kritériumrendszerek 
léteznek a mutatók minőségének értékelésére: a SMART mutatók konkrétak, mérhetőek, megvalósíthatóak, 
relevánsak és határidősek. A CREAM kritériumok szerinti mutatók egyértelműek, relevánsak, gazdaságiak, 
megfelelőek és monitorozhatóak ( clear, relevant, economic, adequate, monitorable ). Az EUROSTAT mutatókra 
vonatkozó útmutatása a logikát, a relevanciát, a cél kitűzésének lehetséges voltát, az adatgyűjtés gyakorisá -
gát, a becslés pontosságának megfelelő és lehetséges voltát helyezi középpontba. A RACER mutatók jelenté -
se: releváns, elfogadott, hiteles, könnyen megvalósítható és tartós.”
21 A 236/2014/EU rendelet.
22 Lásd például: a DCI (Fejlesztési Együttműködési Eszköz) beavatkozási logikája, az EuropeAid 2014-es irányítási terve, 4.1.4. szakasz.
23 Európai Bizottság – 2014-es költségvetési körlevél – Állandó utasítások, 2012. december 14.
24 Költségvetés-támogatási iránymutatás – Programozás, kidolgozás és irányítás – A költségvetés-támogatás modern megközelítése, 2012. szeptember.1. háttérmagyarázat
16 4. Fő kockázati ter ületek
28 
Az uniós fejlesztési és együttműködési 
célkitűzések és mutatók mibenlétét 
számos különböző dokumentum fejti 
ki. Ilyenek többek között:
a) az Európai Unió működéséről szóló 
szerződés;
b) a magas szintű fejlesztési célok 
(lásd: 2.1.1. szakasz);
c) a külső tevékenységek finanszíro -
zására szolgáló eszközökről szóló 
rendeletek25;
d) a Bizottság regionális és ország -
stratégiái és többéves indikatív 
programozási dokumentumai;
e) a Bizottság finanszírozási határo -
zataihoz csatolt éves cselekvési 
programok;
f) a partnerországokkal kötött finan -
szírozási megállapodások, nemzet -
közi szervezetekkel kötött igazga -
tási/hozzájárulási megállapodások, 
támogatási megállapodások, va -
lamint civil szervezetekkel, illetve 
szolgáltatókkal kötött szerződések;g) a költségvetési eljárás részeként 
tett tevékenységi nyilatkozatok 
(vagy programnyilatkozatok);
h) az érintett bizottsági főigazgató -
ságok éves irányítási tervei és éves 
tevékenységi jelentései.
29 
Ezeknek a különböző helyekről szár -
mazó, eltérő elfogadási ciklusokon 
és eljárásokon átmenő dokumentu -
moknak a kezelése elkerülhetetlenül 
célkitűzés- és mutatókiigazításokhoz 
vezet, és egyes esetekben ellentmon -
dásokat is okoz. Ezzel kapcsolatban 
elmondandó, hogy az eredménykeret 
előkészítése kapcsán 2014-ben kísérle -
ti jelleggel végzett bizottsági beszá -
molási gyakorlat tanúsága szerint ott, 
ahol mind a határozati, mind a szerző -
dési szinten létezett logikai keret, ott 
„a kettő közötti koherencia – a legjobb 
esetben – kétesnek volt mondható”26.
30 
A Számvevőszék már korábbi ellenőr -
zései során is tapasztalt a célkitűzése -
ket, illetve a mutatókat meghatározó 
dokumentumok közötti ellentmondá -
sokat (lásd:  2. háttérmagyarázat ).
A dokumentumok közötti ellentmondások: néhány példa
„Az éves tevékenységi jelentések hét mutatót tartalmaznak Közép-Ázsiára vonatkozóan. Annak ellenére, hogy 
általánosságban kapcsolódnak a közép-ázsiai uniós fejlesztési támogatások sikeréhez, ezek a mutatók nem 
egyeznek meg a regionális stratégiai dokumentumban és az indikatív programokban találhatókkal, és azok 
a Tanács Közép-Ázsiára vonatkozó új partnerségi stratégiájában megfogalmazott elvárt eredményekhez sem 
kapcsolódnak közvetlenül.”27
27 13/2013. sz. különjelentés: „A Közép-Ázsiának nyújtott uniós fejlesztési támogatás”, 79. bekezdés ( http://eca.europa.eu ).2. háttérmagyarázat25 HL L 77., 2014.3.15.
26 A logikai keret olyan 
dokumentum, amely 
áttekintést nyújt egy projekt 
célkitűzéseiről, 
tevékenységeiről és forrásairól. 
Rendszerint felvázolja 
a projekt alapjául szolgáló 
kritikus feltevéseket is, és 
tájékoztat a projekt – többek 
között mutatók 
alkalmazásával történő – 
nyomon követéséről.
17 4. Fő kockázati ter ületek
31 
A célkitűzések, illetve a mutatók 
megfogalmazásának ellentmondásai 
zavart kelthetnek arra nézve, hogy mit 
kell alapnak venni az elért eredmények 
értékelésénél.
4.1.3. SMART célkitűzések 
és egyértelmű mutatók 
meghatározása
32 
A konkrét, mérhető, megvalósítható, 
releváns és határidős (SMART) célki -
tűzések megszabása minden uniós 
fejlesztési és együttműködési tevé -
kenységre nézve jogi követelmény. 
Ezenfelül az Unió külső fellépései -
nek – így a fejlesztési és együttműkö -
dési fellépéseknek – az eredményeit, 
illetve egy adott eszköz hatékonyságát 
előre meghatározott, egyértelmű, 
átlátható és adott esetben ország -
specifikus és mérhető mutatók révén 
kell nyomon követni és értékelni (lásd: 
19. bekezdés)28.2. ábraSMART célkitűzésekre és egyértelmű mutatókra van 
szükség
Egyértelmű mutatók SMART célkitűzésekEredmények HatásVégeredményOutputokTevékenységekInput28 2014 áprilisában az Európai 
Parlament sürgette egyedi, 
mérhető, elérhető, releváns és 
időzített referenciaértékek 
elfogadását a 2014–2020-as 
időszakra vonatkozó többéves 
pénzügyi keret 4., „Globális 
Európa” c. fejezetének minden 
programjára nézve. Lásd: 
Az Európai Parlament 2014. 
április 3-i határozata az 
Európai Unió 2012-es 
pénzügyi évre szóló általános 
költségvetésének 
végrehajtására vonatkozó 
mentesítésről, III. szakasz – 
Bizottság és végrehajtó 
ügynökségek – P7_TA-
PROV(2014)0287.
18 4. Fő kockázati ter ületek
33 
Korábbi ellenőrzései során a Számve -
vőszék gyakran azt állapította meg, 
hogy a kitűzött célok túl homályosak 
vagy nem reálisak (lásd: 3. háttérma -
gyarázat ). Hasonlóan gyakori meg -
állapítás volt az is, hogy a mutatók 
hiányoznak vagy nem egyértelműek 
(lásd: 4. háttérmagyarázat ). Még 
jól meghatározott mutatók esetén is 
előfordul, hogy az értelmezésük relatív 
lehet, az értékük pedig jelentősen 
változhat aszerint, hogy milyen ös z-
szefüggésben alkalmazzák őket (lásd: 
5. háttérmagyarázat ).
34 
Az eredménykeret előkészítése kap -
csán 2014-ben kísérleti jelleggel vég -
zett bizottsági beszámolási gyakorlat 
tanúsága szerint sok esetben ott, ahol 
a határozatokban és szerződésekben 
létezett logikai keret, az nem volt jó 
minőségű, vagyis a célkitűzések nem voltak SMART jellegűek, a mutatókat 
pedig vagy nem jól határozták meg, 
vagy azok nem egyértelmű adatforrá -
sokon alapultak.
35 
Ha nem határoznak meg SMART-célki -
tűzéseket és egyértelmű mutatókat, az 
egyrészt ellentétes a szabályozással, 
másrészt veszélyezteti a teljesítmény -
monitoringot és az eredmények érté -
kelését, ez pedig hátrányosan hat az 
elszámoltathatóságra és a közpénzel -
lenőrzésre. Ráadásul a beavatkozások 
eredményei is korlátozottak marad -
hatnak, ha a célkitűzéseket már eleve 
pontatlanul határozták meg.
A kitűzött célok túl homályosak vagy nem reálisak: néhány példa
„Az egyértelmű projektcélkitűzések hiánya különösen a következőkre nézve volt szembetűnő: a tervezett be -
rendezések; a működési szint (mennyiség és minőség); valamint az, hogy várhatóan a lakosság mely csoportja 
részesül a projekt eredményeiből. Hiányoztak az egyértelmű és számszerűsíthető intézkedések: ez erősen 
hátráltatta a Bizottságot abban, hogy figyelemmel kísérje a végrehajtás előrehaladását, illetve hogy azután 
felmérje és ellenőrizze, hogy az elért eredmények hosszú távon is fennmaradtak-e (…).”29
„Ezenkívül a célkitűzések időnként túl ambiciózusak, főleg a civil projektek esetében, amelyek szerény költ -
ségvetéssel és viszonylag rövid végrehajtási időszakkal rendelkeznek. Ez különösen jellemző volt az élelme -
zésfinanszírozási eszköz keretében finanszírozott civil projektekre: körülbelül 20 hónap állt rendelkezésre 
a végrehajtásra, ami a gyakorlatban lecsökkent kb. 15 hónapra, mivel az első hónapok elmentek a beszerzésre 
és más előkészítő tevékenységekre. Néhány esetben a beavatkozások a sikeres végrehajtáshoz szükséges 
feltételekkel kapcsolatos ésszerűtlen feltevéseken alapulnak, pl. a nemzeti vagy helyi hatóságok intézményi és 
irányítási kapacitása, a vidéki infrastruktúra minősége vagy a megfelelő alkalmazottak rendelkezésre állása (pl. 
táplálkozási szakértők és tanácsadók) terén.”30
29 13/2012. sz. különjelentés: „A szubszaharai Afrika országaiban a biztonságos ivóvízhez és az alapvető higiéniához való hozzáférést finanszírozó 
európai uniós fejlesztési támogatások”, 50. bekezdés ( http://eca.europa.eu ).
30 1/2012. sz. különjelentés: „A szubszaharai Afrika élelmezésbiztonsága terén nyújtott uniós fejlesztési segélyek eredményessége”, 52. bekezdés 
(http://eca.europa.eu ).3. háttérmagyarázat
19 4. Fő kockázati ter ületek
4.1.4. Egy partnerországnak 
a reformok végrehajtása 
iránti elkötelezettségét mint 
célt kitűzni
36 
Ahhoz, hogy egy intézkedés célki -
tűzéseinek fejlesztési szempontból 
jelentőségük legyen, meg kell felelniük 
valamely elért eredménynek, vagyis az 
adott intézkedésből származó mérhető 
változásnak.A mutatók relevanciájának változása: egy példa
Az Unió költségvetés-támogatást biztosít Kambodzsának a közoktatás fejlesztésére. Az elmúlt években 
Kambodzsában a 12. évfolyam záróvizsgáit csalás és korrupció árnyékolta be. A sikeres vizsgák aránya ekkor 
80% körül mozgott. 2014-ben a kambodzsai hatóságok nekiláttak a vizsgákon tapasztalt szabálytalanságok 
megelőzésének, végső fokon a megszüntetésüknek. Ennek fő eszközeként a vizsgaközpontokban intézkedé -
seket vezettek be a csalások megakadályozására. 2014 augusztusában az első így szervezett vizsgán a jelöl -
tek 25%-a ment át, az októberi pótvizsga pedig 41%-ra hozta fel a 2014-es megfelelési arányt, ami a 2013-as 
aránynak nagyjából a fele. Első ránézésre a mutatószám változását romlásnak is lehet érteni, másrészt viszont 
úgy is tekinthető, hogy a változás a vizsgák javuló megbízhatóságát és hitelességét tükrözi.5. háttérmagyarázatHiányzó vagy nem egyértelmű mutatók: néhány példa
„A PEGASE közvetlen pénzügyi támogatás (PEGASE DFS) finanszírozási megállapodásai nem tartalmaztak 
teljesítménymutatókat, ami megnehezíti az EKSZ, a Bizottság és a tagállamok számára, hogy értékelni tudják 
a támogatásnak köszönhetően elért konkrét eredményeket (…). A teljesítménymutatók hiánya azt is megne -
hezíti, hogy az eredmények felmutatásával lehessen újabb támogatást vonzani. Ráadásul ez az ENPI-rendelet 
azon kifejezett előírásának sem felel meg, hogy monitoring céljára az ENPI-támogatás minden formáját telje -
sítménymutatókkal kell ellátni.”31
„(…) Kirgizisztánban az élelmezésbiztonsági tájékoztató program mutatóit nem fogalmazták meg elég egyér -
telműen, pl. »az élelmezésbiztonsági információk általánosságban pontosak és időszerűek legyenek«, »megfe -
lelő számú személyzet részesüljön képzésben« és »termés-előrejelzések hasznossága«.”32
31 14/2013. sz. különjelentés: „Az Európai Unió közvetlen pénzügyi támogatása a Palesztin Hatóságnak”, 31. bekezdés ( http://eca.europa.eu ).
32 13/2013. sz. különjelentés, 52. bekezdés.4. háttérmagyarázat
20 4. Fő kockázati ter ületek
37 
A Számvevőszék már korábbi ellen -
őrzései során is tapasztalta, hogy az 
uniós fellépések célkitűzéseit néha úgy 
fogalmazzák meg, mint egy partner -
ország egy adott pillanatban teendő 
vállalását. Egyes ilyen esetekben 
azonban még ha teljesült is a kitűzött 
cél, vagyis a partnerország az elvárt 
módon eleget tett a vállalásának, az 
intézkedés később mégsem járt vagy 
alig járt tartós jelentőségű hatással, 
más szóval nem hozott fejlesztési 
szempontból jelentős eredményt (lásd: 
6. háttérmagyarázat ).38 
Az uniós fejlesztési támogatási és 
koordinációs intézkedések eredmé -
nyességét veszélyeztetheti, ha a támo -
gatásfolyósítás elégséges feltételének 
veszik a partnerországnak az eredmé -
nyek elérése iránt mutatott elkötele -
zettségét akkor is, ha más bizonyíték 
nincs arra, hogy csakugyan jelentős 
reformokat valósítanak meg.
Példa egy olyan beavatkozásra, ahol a reformok végrehajtására irányuló 
partnerországi elkötelezettség nem hozott fejlesztési eredményeket
„A Bizottság költségvetés-támogatás keretében három részletet folyósított Kirgizisztán számára, amelyek 
mindegyikét a közpénz-gazdálkodási célkitűzések teljesítésére vonatkozó értékelés előzött meg. A Bizottság 
értékelése szerint az előrehaladás lassú volt, de ennek ellenére jóváhagyta mindhárom részlet folyósítását, 
főleg azért, mert úgy vélte, a kirgiz kormány továbbra is elkötelezett volt a további reformok mellett. E véle -
ményt nem támasztották alá egyértelmű bizonyítékokkal. A Bizottság a támogatási döntéseket főként a part -
nerországok reform melletti elkötelezettségére alapozta a ténylegesen elért előrehaladás helyett”.33
„A Bizottság nem tudta elérni, hogy az általa az albizottsági párbeszédben felvetett kérdéseket az egyiptomi 
hatóságok konkrét intézkedései kövessék. Végrehajtásra általában még akkor sem került sor, ha a felvetett 
kérdéseket az ülés végén intézkedési pontként jelölték meg. A 2009. évi albizottsági ülés például intézkedési 
pontként határozta meg a következőt: »annak feltárása, hogyan lehetne az uniós technikai segítségnyújtást 
Egyiptomnak szóló, az uniós tagállamok civil szervezetekre vonatkozó jogszabályairól nyújtott tanácsadásra 
felhasználni«. Ilyen intézkedésre nem került sor. (…) A Bizottság nem kapcsolta össze az emberi jogok megsér -
téséről az eredményjelentésekben kifejtett bírálatát az uniós támogatás csökkentésének vagy felfüggesztésé -
nek lehetőségével.”34
33 13/2013. sz. különjelentés, 57. bekezdés.
34 4/2013. sz. különjelentés: „Az Európai Unió együttműködése Egyiptommal a kormányzás terén”, 39. és 41. bekezdés ( http://eca.europa.eu ).6. háttérmagyarázat
21 4. Fő kockázati ter ületek
4.2. Az eredménylánc 
megállapítása
4.2.1. Az intézkedések és az 
eredmények összekapcsolása 
egyértelmű logikai lánccal
39 
Meg kell határozni, hogy melyek a várt 
eredmények elérése szempontjából 
megfelelő intézkedések, vagyis egyér -
telmű logikai kapcsolatba kell hozni az 
egyes tevékenységeket, outputokat, 
végeredményeket és hatásokat35,36. 
Az ilyen logikai lánc létrehozása azért 
is lényeges, hogy ki lehessen mutatni, 
hogyan járulnak hozzá az uniós fejlesz -
tési és együttműködési beavatkozások 
az eredményekhez37.
40 
Egyes korábbi számvevőszéki különje -
lentések és bizottsági értékelő jelenté -
sek megállapításai szerint nem mindig 
került sor a fellépés és az eredmények 
közötti egyértelmű kapcsolat kimuta -
tására (lásd: 7. háttérmagyarázat ).
41 
Egyes intézkedések esetében a jobb 
teljesítményt ösztönzendő a finan -
szírozási megállapodásban olyan 
eredményalapú kifizetési feltételeket 
lehet megszabni, amelyek a kifizetést 
közvetlenül az eredmények elérésétől 
teszik függővé, vagyis az eredmények 
teljes mértékű megvalósulása esetén 
teljes, részleges megvalósulás ese -
tén részleges kifizetésre kerül sor38,39. 
Korábbi ellenőrzései során a Szám -
vevőszék azt állapította meg, hogy 
néha vagy nem szabtak ilyen feltételt, 
vagy nem szereztek neki érvényt (lásd: 
8. háttérmagyarázat ).42 
Az intézkedések – vagy a kifizetési fel -
tételek – és a szándékolt eredmények 
közötti egyértelmű kapcsolat híján 
könnyű szem elől téveszteni a beavat -
kozások célkitűzéseit, ami hátrányosan 
hat a segélyhatékonyságra, és veszé -
lyezteti az Unió azon képességét, hogy 
fel tudja mutatni intézkedéseinek 
eredményeit és el tudjon számolni 
azokkal. Hasonlóképpen a látszólag 
különálló szakpolitikák a valóságban 
szorosan kapcsolódhatnak egymás -
hoz40. Amikor egy adott szakpolitika 
összefüggésében terveznek meg egy 
intézkedést, megtörténhet, hogy 
nem veszik kellően figyelembe a más 
szakpolitikák szempontjából elérhető 
eredményeket: például egy projekt 
akkor is hozzájárulhat olyan egész -
ségügyi vonatkozású célkitűzésekhez, 
mint a malária elleni harc, ha kitűzött 
célja csupán a biztonságos ivóvízhez 
való hozzáférés javítása.35 Study on Legal Instruments and 
Lessons Learned from the 
Evaluations Managed by the Joint 
Evaluation Unit – Final Report 
Volume 1: Final Summary Report 
(„Tanulmány a jogi eszközökről és 
a közös értékelőegység által 
irányított értékelések tanulságai -
ról – Zárójelentés, 1. kötet: végső 
összefoglaló jelentés”), 2011. július, 
VI. o.: „Kulcsfontosságú, hogy 
a szabályozás egyértelműen 
kifejtse a logika láncot. Ez 
ösztönözhető azzal, hogy kerüljük 
a tevékenységek strukturálatlan 
felsorolását, és ügyelünk rá, hogy 
a tevékenységek, outputok és ezek 
szándékolt hatásai közötti 
kapcsolatok egyértelműek 
legyenek. Legyen világos és 
logikus, hogyan kapcsolódik 
egymáshoz a lánc minden egyes 
szeme, mert így el lehet kerülni 
a logikai bakugrásokat és 
a »gazdátlan« outputokat és 
hatásokat.” – hiv.: DEVCO 1292 
értékelés.
36 Részletesen megvilágít egy 
eredményláncot az ENSZ Fejlesztési 
Csoportjának eredményorientált 
irányítási kézikönyve, 2011. október, 
14. o.
37 Study on the uptake of learning 
from EuropeAid’s strategic 
evaluations into development 
policy and practice („Tanulmány 
arról, hogyan ültették át az 
EuropeAid stratégiai értékeléseinek 
tanulságait a fejlesztési politikába 
és annak gyakorlatába”), 
zárójelentés, 2014. június, VII. o.
38 Európai Bizottság, Budget Support 
Guidelines – Executive Guide – 
A modern approach to Budget 
support („Költségvetés-támogatási 
iránymutatás, Vezetői útmutatás, 
A költségvetés-támogatás modern 
megközelítése”), 2012. szeptember.
39 Lásd: a segélyhatékonysággal 
foglalkozó magas szintű fórum 
negyedik ülésén (Puszan, 2011. 
november 29. – december 1.) 
képviselendő közös uniós 
álláspont – A Tanács következteté -
sei – A Külügyek Tanácsa 
(Fejlesztéspolitika) 3124. ülése, 
Brüsszel, 2011. november 14: „Az EU 
felkéri a partnerországokat és 
a fejlesztési partnereket, hogy 
helyezzenek nagyobb hangsúlyt 
egy összehangolt és eredmény -
orientált feltételrendszerre.”
40 Thematic evaluation of the 
European Commission support to 
the health sector („Az Európai 
Bizottság által az egészségügyi 
szektornak nyújtott támogatás 
tematikus értékelése”), zárójelen -
tés, 1. kötet, 2012. augusztus, XIV. o.
22 4. Fő kockázati ter ületek
Az intézkedések és az eredmények közötti nem egyértelmű összef üggés: néhány 
példa
„A 24 vizsgált beavatkozás esetében az együttműködés egyértelműen az ESZP stratégia égisze alatt zajlik. 
A programozási dokumentumok egyértelműen hivatkoznak egy vagy több ESZP-célkitűzésre, és a beavatkozá -
sok összhangban vannak a stratégiai dokumentumokkal. Az általunk vizsgált dokumentáció ugyanakkor nem 
mutat rá, és kifejezetten nem is magyarázza meg, hogy a célkitűzéseket hogyan fogják a konkrét beavatkozá -
sok révén elérni, és a programozott beavatkozások hogyan fognak hozzájárulni az eredmények eléréséhez.”41
„A malawi és ruandai költségvetés-támogatási programok a nemzeti szegénységcsökkentési stratégiák, 
valamint az ágazati szakpolitikák és programok célkitűzéseire hivatkoznak. Azt azonban nem fejtik ki, hogyan 
szándékoznak hozzájárulni a kormány célkitűzéseihez.”42
41 Evaluation of the European Union’s Support to two European Neighbourhood Policy Regions (East and South) („A két európai 
szomszédságpolitikai régiónak [keleti és déli] nyújtott európai uniós támogatás értékelése”), zárójelentés, 1. kötet, 2013. június, 24. o.
42 1/2012. sz. különjelentés, 53. bekezdés.7. háttérmagyarázat
Pénz ügyi beavatkozások hatástalan fizetési feltételekkel: néhány példa
„A két célzott költségvetés-támogatási program egyik célja a közpénzkezelés javításának elősegítése volt. 
A programok azonban nem létesítettek kapcsolódási pontokat a kormány közpénzkezelési reformtervével, és 
nem határozták meg a támogatni kívánt prioritásokat. Nem teljesen világos, hogy az ilyen típusú programok 
hogyan érhetnének el ilyen célt, mivel a támogatást egyetlen rögzített összegű részletben fizették ki, teljesít -
ménnyel kapcsolatos feltételek, illetve politikai párbeszédre vonatkozó követelmények kikötése nélkül.”43
„A közúti infrastruktúrával kapcsolatos projektek esetében a Bizottság úgy alkalmazza a feltételeket, hogy 
azok kevéssé ösztönzik a partnerországokat azok teljesítésében. A feltételeket nem jogilag kötelező jelleggel, 
hanem a finanszírozási megállapodásban a partnerország által végrehajtandó »kiegészítő intézkedésekként« 
határozzák meg. A gyakorlatban a Bizottság általában attól függetlenül jóváhagyja a partnerországok és 
a vállalkozók közötti kivitelezési szerződéseket, hogy elvégzik-e ezeket a kiegészítő intézkedéseket. Ezek után 
e szerződések keretében már jogi kötelezettség merül fel az EFA-források kifizetésére, és kevés mozgástér 
marad arra, hogy a partnerországot a feltételek teljesítésére ösztönözzék.”44
43 9/2013. sz. különjelentés: „A Kongói Demokratikus Köztársaság számára a kormányzáshoz nyújtott uniós támogatás”, 65. bekezdés ( http://eca.
europa.eu ).
44 17/2012. sz. különjelentés: „Az Európai Fejlesztési Alap (EFA) hozzájárulása a szubszaharai Afrika úthálózatának fenntarthatóságához”, 
27. bekezdés ( http://eca.europa.eu ).8. háttérmagyarázat
23 4. Fő kockázati ter ületek
4.2.2. Hozzájárulás és 
hatástulajdonítás
43 
Az uniós fejlesztési és együttműködési 
beavatkozások összetett környezetben 
zajlanak, ahol az uniós beavatkozások 
mellett – pozitívan vagy negatívan – 
számos más adományozó és sok külső 
tényező is befolyásolja az eredmények 
elérését. Ezért az uniós fejlesztési és 
együttműködési intézkedések, illetve 
az azok eredményei közötti okoza -
ti kapcsolat megállapításán (lásd: 
4.2.1. szakasz) túl kívánatos lenne fel -
mérni e kapcsolat erősségét is, vagyis 
azt, hogy az eredmények mely része 
tudható be az uniós intézkedéseknek.
44 
Amint azonban arra a Bizottság 
„Az EU fejlesztési és együttműködési 
eredménykeretének előkészítése” 
című szolgálati munkadokumentuma 
(lásd: 7. bekezdés) rámutatott, „nehéz 
felmérni, hogy mekkora az eredmény -
hierarchia egyik szintjének a hozzá -
járulása a következő szinthez”, vagyis 
hogy milyen az outputtól a végered -
ményig és a végeredménytől a hatásig 
vezető út. A beavatkozások outputjai 
tudniillik általában nagymértékben 
a beavatkozásnak tulajdoníthatóak, ám 
a végeredménynél, különösen pedig 
a hatásnál gyakran már korántsem ez 
a helyzet, amint azt a Számvevőszék 
egyes ellenőrzései során megállapítot -
ta (lásd: 9. háttérmagyarázat ).45 
Konkrétan a költségvetés-támogatási 
beavatkozások esetében általában 
nem lehetséges azonosítani az outpu -
tokat, az uniós pénzügyi támogatásnak 
a partnerország költségvetésébe törté -
nő beolvadása miatt. A partnerország 
költségvetése ugyanis az egész ország 
fejlesztési stratégiáját támogatja, így 
az uniós költségvetés-támogatási 
intézkedések outputjai a kormányzati 
szakpolitikák és szolgáltatások olyan 
változásaival kapcsolatosak, amelyek 
nem csupán a költségvetés-támoga -
tási programból következnek, hanem 
különböző egyéb kormányzati intézke -
désekből és döntésekből, más külső tá -
mogatási programokból (…) és külső, 
az államtól független tényezőkből is45. 
Ezt jól szemlélteti a költségvetés-tá -
mogatási értékelések átfogó értékelési 
kerete az OECD-től (lásd: melléklet ).
46 
Következésképpen adott esetben még 
akkor is nehéz – vagy éppen lehetet -
len – felmérni, hogy az eredmények 
mely része tudható be az uniós intéz -
kedéseknek és mely része más adomá -
nyozók beavatkozásainak vagy egyéb 
tényezőknek, ha az intézkedések és az 
eredmények közötti logikai kapcso -
lat egyértelműen megállapítható. Ez 
okból célszerűbb lehet hozzájárulásról 
beszélni, mint egyértelműen valamely 
támogatásnak tulajdonítani egy hatást. 
A technikai szempontok mellett itt 
arról az inkább politikai jellegű kérdés -
ről is szó van, hogy ki tekintheti saját 
érdemének az eredményeket. Amikor 
ugyanis sok szereplő van a színen, töb -
bek között az Unió, a partnerországok 
és más adományozók, akkor többen is 
önmaguknak tulajdoníthatják ugyan -
azt a pozitív eredményt, másrészt 
gazdátlanok maradhatnak a negatív 
eredmények.45 Az OECD – DAC 
fejlesztésértékeléssel 
foglalkozó hálózata: 
„Evaluating Budget Support – 
Methodological Approach”  
(A költségvetés-támogatás 
értékelése – módszertani 
megközelítés), 11. o. Lásd 12. o. 
is a költségvetés-támogatás 
végeredményeiről:  
„A végeredményeket 
a következők befolyásolják: 
a kormányzati szakpolitikák, 
stratégiák és kiadási 
intézkedések összessége (…), 
az érdekelt felek reakciói és 
válaszai a közpolitikai 
döntéshozatal és 
a forráselosztási döntések 
változásaira, és egyéb külső 
tényezők hatása. Ezeket 
a végeredményeket tehát csak 
részben befolyásolja a nyújtott 
költségvetés-támogatás. 
A nyújtott költségvetés-
támogatás és 
a végeredmények közötti 
ok-okozati összefüggést tehát 
(erősen) felhígítják egyéb 
befolyásoló tényezők.”
24 4. Fő kockázati ter ületek
Amikor nehéz az uniós beavatkozásnak tulajdonítani az eredményeket: néhány 
példa
„A Számvevőszék nem tudja megállapítani, hogy Malawiban és Ruandában az uniós költségvetési támoga -
tásból finanszírozott programok milyen mértékben járultak hozzá a kormányzati programok eredményeihez, 
mivel több összetett tényező játszik közre (…).”46
46 1/2012. sz. különjelentés, 57. bekezdés.9. háttérmagyarázat
4.3. Nagyobb 
összetettség a több 
területet érintő kérdések 
integrációja miatt
47 
A „Változtatási program: az EU fejlesz -
téspolitikájának hathatósabbá tétele” 
c. közleményében (lásd: 18. bekezdés) 
a Bizottság azt javasolta, hogy az uniós 
tevékenység az egyes partnerorszá -
gokban összpontosuljon legfeljebb 
három ágazatra. Ha az uniós beavat -
kozások kisszámú ágazatra összpon -
tosulnak, attól megnőhet általános és 
fellendítő hatásuk, valamint az uniós 
támogatás továbbra is jól kezelhető 
marad nemcsak a partnerországok, 
hanem a Bizottság és az uniós külkép -
viseletek számára is47.
48 
Ugyanakkor a 2014–2020-as programo -
zási időszak többéves programozási 
dokumentumai létrehozására vonatko -
zó uniós utasítások szerint az ágazati 
szakpolitikai vállalásoknak kilenc 
olyan, több területet érintő kérdést 
is figyelembe kell venniük, mint az 
emberi jogok előmozdítása, a nemek 
közötti egyenlőség, a demokrácia, 
a jó kormányzás, a gyermekek jogai, 
a fogyatékossággal élők, az őslakosság 
jogai, a környezeti fenntarthatóság, 
valamint a HIV/AIDS elleni küzdelem48 
(lásd: 10. háttérmagyarázat ).47 Az EKSZ és a Bizottság közös 
dokumentuma, „Instructions 
for the programming of the 
11th European Development 
Fund (EDF) and the 
Development Cooperation 
Instrument (DCI) – 2014-20” 
(„Utasítások a 11. Európai 
Fejlesztési Alap [EFA] és 
a Fejlesztési Együttműködési 
Eszköz [DCI] programozásához 
[2014–2020]”).
48 Lásd még pl.: a Fejlesztési 
Együttműködési Eszközről 
(DCI) szóló 233/2014/EU 
rendelet, amely szerint: 
„Valamennyi programban 
érvényesíteni kell az európai 
konszenzusban 
meghatározott horizontális 
témákat. Emellett adott 
esetben a programok részévé 
kell tenni 
a konfliktusmegelőzés, 
a tisztességes munka és az 
éghajlatváltozás kérdéseit” 
(3. cikk).
25 4. Fő kockázati ter ületek
49 
A Bizottság korábbi értékelő jelentései 
rámutattak, hogy nehézségek adód -
tak az emberi jogi szempontoknak 
az uniós fejlesztési tevékenységek -
ben történő érvényesítésével (lásd: 
11. háttérmagyarázat ).50 
A több területet érintő kérdéseknek az 
uniós beavatkozásokban történő érvé -
nyesítése bonyolultabbá teheti e be -
avatkozások célkitűzéseinek rangsorba 
állítását. Az ilyen kérdéseknek az uniós 
programokba történő integrálása 
növeli az összetettséget, ami további 
kockázatot jelent az eredmények eléré -
se, valamint az azokról történő beszá -
molás szempontjából.3. ábraKiemelt ágazatok és több ter ületet érintő kérdések
3. kiemelt ágazat 2. kiemelt ágazat
9. több területet érintő kérdés8. több területet érintő kérdés7. több területet érintő kérdés6. több területet érintő kérdés5. több területet érintő kérdés4. több területet érintő kérdés3. több területet érintő kérdés2. több területet érintő kérdés1. kiemelt ágazat
1. több területet érintő kérdés
Több ter ületet érintő kérdés integrálása egy programba – Kambodzsa példája
A Bizottság Kambodzsára vonatkozó többéves indikatív programja a 2014–2020-as időszakra három kiemelt 
ágazatot határoz meg: mezőgazdaság / a természeti erőforrásokkal való gazdálkodás, oktatás/képzés, va -
lamint jó kormányzás. Előírja a program több olyan kérdés általános érvényesítését is, amely több területet 
érint. Ezek: a nemek közötti egyenlőség és a nők szerepének erősítése, a táplálkozás, a környezet, valamint az 
információs és kommunikációs technológiák.10. háttérmagyarázat
26 4. Fő kockázati ter ületek
A több ter ületet érintő kérdések kezelésének nehézségei – az emberi jogok 
kérdése
„Az EU igyekezett vállalásait továbbra is átültetni a gyakorlatba, és a programozás szintjén érvényesíteni 
az emberi jogi szempontokat, többek között regionális stratégiai dokumentumokban, kétoldalú cselekvési 
tervekben és tematikus programokban. Az emberi jogok és a demokrácia vezérelvként rögzült a szakpolitikai 
dokumentumokban. Ennek ellenére a demokrácia és az emberi jogok komponensének egyfajta »hígulása« 
figyelhető meg, minél »lejjebb« haladunk a ciklusban, vagyis a nagy ívű politikai fogadalmaktól a szakpolitikai 
kereteken át a programozás, az eszközök megválasztása, a támogatásallokáció és a projektek kiválasztása felé. 
Ez a »hígulás« különböző formákat ölthet, ilyenek a következők: i. az arra vonatkozó koherens stratégia hiánya, 
hogy konkrét beavatkozások révén kezeljék a problémákat; ii. más tematikusan fontos területeken a pénzügyi 
források szűkössége a kapcsolódó demokrácia- és emberi jogi szempontokat illetően; iii. az a tendencia, hogy 
az emberi jogokkal kapcsolatos munkát tematikus eszközökre korlátozzák.”49
„Hat olyan konkrét terület dokumentációs elemzése, ahol az Európai Bizottság igyekezett érvényesíteni az 
emberi jogi szempontokat, az emberi jogi komponens »hígulását« mutatja, minél lejjebb haladunk a ciklusban 
(…). Tetézi ezt a gondot, hogy az érvényesítés figyelemmel kísérésének és értékelésének még az alapvető 
rendszerei is hiányoznak. Ez a hígulás egyrészt a partnerországokban tapasztalható politikai ellenállásból 
adódik, de másrészt uniós szinten is jelentős belső hiányosságokra utal, mint például a korlátozott politikai 
befolyás és az ellentmondásos döntéshozatal arra nézve, hogy milyen helyet és súlyt kapjanak az emberi 
jogok az Unió külső tevékenységeiben. A média és a civil társadalom is széles körben dokumentálta és bírálta, 
hogy az Unió milyen nehezen egyezteti össze az értékeket és az érdekeket. Az arab tavasz megmutatta a »sta -
bilitás kontra emberi jogok« megközelítés korlátait, és távlatokat nyithat az emberi jogi szempontok érvényre 
juttatásának komolyabban vétele felé.”50
49 „Evaluation of the European Union’s Support to two European Neighbourhood Policy Regions (East and South)” („A két európai 
szomszédságpolitikai régiónak [keleti és déli] nyújtott európai uniós támogatás értékelése”), zárójelentés, 1. kötet, 2013. június, 62. o.
50 „Thematic evaluation of the European Commission support to respect of Human Rights and Fundamental Freedoms (including solidarity with 
victims of repression)” („Tematikus értékelés az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartásához [valamint az elnyomás áldozatai 
iránt tanúsított szolidaritáshoz] nyújtott európai bizottsági támogatásról”), zárójelentés, 1. kötet, 2011. december, 15. o.11. háttérmagyarázat
27 4. Fő kockázati ter ületek
A partnerország eredménykeretével történő összehangolás hiánya: egy példa
„(…) A teljesítményértékelési keret (PAF) távolról sem kormányzati irányítású, valóban harmonizált keret; a PAF 
sokkal inkább »a fejlesztési partnerek valamennyi egyedi igényének és elvárásának összességévé alakult«. (…) 
A tényleges kormányzati szerepvállalás eltűnt, és a PAF értékelési eljárása gyakorlatilag egy olyan kötelező el -
járássá vált, amelyet le kell tudni ahhoz, hogy a költségvetés-támogatási kifizetések folytatódjanak (…). A sze -
repvállalásnak és elkötelezettségnek ezzel az eltűnésével egy időben jelentősen megnőttek az éves értékelési 
eljárással és az ahhoz kapcsolódó szakpolitikai párbeszéddel kapcsolatos tranzakciós költségek. Ezt az összes 
meginterjúvolt érdekelt fél egyhangúlag így észleli. A tendencia legegyértelműbb megnyilvánulása a PAF-ba 
beépített mutatók számának folyamatos növekedése.”52
52 Joint Evaluation of Budget Support to Tanzania: lessons learned and recommendations for the future Final Report („A Tanzániának nyújtott 
költségvetés-támogatás közös értékelése: tanulságok és ajánlások a leendő zárójelentés számára”): 1. kötet, 2013, 74–75. bekezdés.12. háttérmagyarázat4.4. A fejlesztési 
partnerek eszközeinek és 
kereteinek 
összehangolása
4.4.1. A partnerországok 
eredménykereteinek 
egymáshoz közelítése
51 
A magas szintű nemzetközi fórumokon 
elfogadott elvekkel összhangban az 
adományozóknak – így az Uniónak 
is – a lehető legnagyobb mértékben 
a partnerországok eredményorientált 
beszámolási és monitoringkereteire 
kellene támaszkodniuk (lásd: 2.1.2. sza -
kasz). Különösen fontos, hogy az ado -
mányozók a minimálisra csökkentsék 
más hasonló keretek alkalmazását, és 
tartózkodjanak olyan teljesítménymu -
tatók bevezetésétől, amelyek nincse -
nek összhangban az érintett országok 
nemzeti fejlesztési stratégiáival51.52 
A Bizottság korábbi értékelő jelentései 
ugyanakkor rámutattak olyan gondok -
ra, amelyek az adományozók és a part -
nerországok kereteinek eltéréseiből 
adódtak (lásd: 12. háttérmagyarázat ).
53 
Amikor a különböző adományozók szá -
mos eltérő típusú és szintű beszámolá -
si előírást és kifizetési feltételt szabnak 
a partnerországoknak, ez gyakran 
kezelhetetlen teherként hátráltatja 
mind a segélyhatékonyságot, mind 
a segélyezés eredményességét.51 Puszani partnerség a hatékony 
fejlesztési együttműködés 
érdekében.
28 4. Fő kockázati ter ületek
Milyen gondokat okoz a fejlesztési partnerek által használt eszközök 
összehangolásának hiánya: néhány példa
„Az ENSZ Fejlesztési Programjának (UNDP) becslése szerint összesen több mint 50 nemzetközi közfinanszíro -
zású pénzalap, 45 szén-dioxid-piac és 6000 magántőke-befektetési alap bocsát rendelkezésre összegeket az 
éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozására, és mindegyiknek eltérő az irányítási struktúrája. A Világ -
bank szerint az ilyen szintű szétaprózottság azzal a veszéllyel jár, hogy összességében csökken az éghajlat -
változás elleni küzdelem finanszírozásának hatékonysága (…). A Bizottság és a tagállamok az éghajlatváltozás 
elleni fellépésre szánt pénzösszegeket mind kétoldalú, mind többoldalú csatornákon juttatják célba. 2010-ben 
összesen nem kevesebb, mint 22 többoldalú csatornát vettek igénybe.
(…) Nem történt kísérlet az éghajlatváltozással kapcsolatos pénzalapok szétaprózottságának csökkentésére, 
pedig a mostani állapot a hatékonyságvesztésnek, a nem megfelelő elszámoltathatóságnak és a támogatás 
töredezettségének kockázatát rejti magában (…)”53
53 17/2013. sz. különjelentés: „Az éghajlatváltozás elleni küzdelem uniós finanszírozása a külső segítségnyújtás keretében”, 57–58. bekezdés és 
68. bekezdés ( http://eca.europa.eu ).13. háttérmagyarázat4.4.2. A fejlesztésben 
érdekelt felek által használt 
eszközök összehangolása
54 
A Számvevőszék korábbi különje -
lentéseiben felvetődött a fejlesztési 
partnerek által használt eszközök 
összehangolásának hiánya (lásd: 
13. háttérmagyarázat ).55 
Az, hogy a fejlesztési partnerek által 
használt eszközök nincsenek összehan -
golva, hátrányosan hathat az eredmé -
nyek figyelemmel kísérésére, illetve az 
eredményességről és hatékonyságról 
történő beszámolásra.
4.4.3. A kü lönböző 
elszámoltathatósági 
struktúrák 
egymásmellettisége
56 
Az Unió fejlesztési és együttműködési 
tevékenységének részeként az Európai 
Bizottság a közvetett irányítás kereté -
ben egyes költségvetési végrehajtási 
feladatokkal nemzetközi szervezeteket 
bíz meg54. Ezeknél a feladatoknál az 
elszámoltathatóság mind az érintett 
nemzetközi szervezet elszámoltatha -
tósági struktúráin alapul, beleértve 
az irányítást, az eredménykereteket55 
és a külső ellenőrzést, mind pedig az 
Unió saját ellenőrzési és elszámoltat -
hatósági rendelkezésein.57 
Korábbi ellenőrzései során a Szám -
vevőszék megállapította: abból, hogy 
a közvetett irányítás keretében a fel -
adatok nemzetközi szervezetekre való 
bízása miatt különböző elszámoltat -
hatósági struktúrák kerülnek egymás 
mellé, néha elszámoltathatósági hiátus 
adódik (lásd: 14. háttérmagyarázat ).54 Költségvetési rendelet, 
58. cikk, a költségvetés 
végrehajtásának módjai.
55 Lásd például a következőket: 
az ENSZ Fejlesztési 
Csoportjának 
eredményorientált irányítási 
kézikönyve, az ENSZ 
Népesedési Alapjának 
integrált eredménykerete, 
vagy az Egyesült Nemzetek 
Fejlesztési Programjának 
útmutatója a fejlesztési 
eredmények tervezéséről, 
nyomon követéséről és 
értékeléséről.
29 4. Fő kockázati ter ületek
Példa az elszámoltathatósági struktúrák eltérésére – ENSZ
„Noha a Bizottság ellenőrzi ENSZ-partnereinek pénzügyi irányítási rendszereit (egy négy pilléren alapuló 
elemzés segítségével), a kontrollrendszerek gyakorlati működéséről és az eredmények megvalósulásáról való 
megbizonyosodáshoz a Bizottság az ENSZ jelentéseire támaszkodik. Az ellenőrzés időpontjában a Bizottság -
nak még nem sikerült e tekintetben az ENSZ-től megfelelő információkat szereznie.”56
„A Bizottság nem kap elegendő aktuális tájékoztatást az ENSZ-jelentésekből. A jelentések továbbra is nagy 
számban késve készülnek el, nem eléggé részletesek, és az eredmények helyett inkább a tevékenységekre 
összpontosítanak.”57
56 2014-es állapotfelmérés: „Hiátusok, átfedések és kihívások: állapotfelmérés az uniós elszámoltathatósági és közpénz-ellenőrzési rendszerekről”, 
1. háttérmagyarázat ( http://eca.europa.eu ).
57 3/2011. sz. különjelentés: „Hatékonyak és eredményesek-e a konfliktus sújtotta országokban az ENSZ-szervezetek közreműködésével 
lebonyolított uniós támogatások?”, IV. bekezdés ( http://eca.europa.eu ).14. háttérmagyarázat
4.5. Hiányosságok az 
értékelésben és az 
eredményekről történő 
beszámolásban
58 
Az eredmények figyelemmel kíséré -
sére, értékelésére és ellenőrzésére 
vonatkozó jogi rendelkezések kétféle 
ütemezési módról rendelkeznek. Ezek:
a) időszakosság : például az EUMSZ 
318. cikkének rendelkezései szerint 
a Bizottság évente (…) értékelő je -
lentést nyújt be az Unió pénzügyi 
helyzetére vonatkozóan, különös 
tekintettel az Európai Parlament 
és a Tanács által az éves zárszám -
adási eljárás keretében megtett 
észrevételek tekintetében elért 
eredményekre;b) intézkedésalapú időzítés : például 
a költségvetési rendelet alkalma -
zási szabályairól szóló rendelet 
18. cikkének (3) bekezdése értel -
mében az olyan többéves progra -
moknál, ahol a mobilizált források 
meghaladják az 5 000 000  eurót, 
a végrehajtással kapcsolatban elért 
eredményekről rendszeres értéke -
lést kell készíteni olyan időrendnek 
megfelelően, amely lehetővé teszi 
az értékelés megállapításainak 
figyelembevételét a program 
megújítására, módosítására vagy 
felfüggesztésére vonatkozó dönté -
sek során.
59 
Korábbi ellenőrzési jelentéseiben 
a Számvevőszék megállapította, hogy 
egyes esetekben a célkitűzések telje -
sülését nem lehetett az adott projekt 
vagy program befejezése előtt értékel -
ni, ami értelmetlenné tette az eredmé -
nyek elérésének rendszeres értékelését 
(lásd: 15. háttérmagyarázat ).
30 4. Fő kockázati ter ületek
60 
A Számvevőszék hiányosságokat 
állapított meg az értékelések idő -
ben történő elkészülését illetően is, 
vagyis a stratégiai értékelések gyakran 
a tervezettnél sokkal tovább tartottak, 
a programértékeléseket pedig néha 
elhalasztották vagy törölték58. Egy bi -
zottsági felkérésre nemrégiben készült 
tanulmány azt is megállapította, hogy 
„jelentős módon elkülönülnek egy -
mástól” az értékelések, illetve a szak -
politikák kialakítása, a programozás, 
a figyelemmel kísérés és az eredmény -
orientált irányítás. Külön rámutatott 
a tanulmány arra, hogy a gyakorlatba 
való átültetés lehetőségét szalasztot -
ták el akkor, amikor azért maradtak 
figyelmen kívül a levont tapasztalati 
tanulságok, mert az értékelések meg -
állapításai nem voltak szinkronban az irányítás döntéshozatali folyamatával 
(…), vagy azért, mert a helyzet megvál -
tozott addigra, amikor a megállapítá -
sok elérhetővé váltak59.
61 
Az eredményekről való beszámolás -
nak és az értékelések időzítésének 
hiányosságai megakadályozhatják, 
hogy a szerzett tudás és a levont 
tanulságok visszajelzésként beépülje -
nek a beszámolási és döntéshozatali 
folyamatokba.4. ábraEgy intézkedés időbeli ciklusa
Jogalkotási 
folyamat
Azonosítás
Megfogal-
mazásNyomon követés 
(beleértve az értékelést)Programozás
Végrehajtás
(beleértve a monitoringot és 
a félidős értékelést)58 18/2014. sz. különjelentés: 
„A EuropeAid értékelési és 
eredményorientált 
monitoringrendszerei”, 
27–29. bekezdés ( http://eca.
europa.eu ).
59 Study on the uptake of 
learning from EuropeAid’s 
strategic evaluations into 
development policy and 
practice („Tanulmány arról, 
hogyan ültették át a 
EuropeAid stratégiai 
értékeléseinek tanulságait 
a fejlesztési politikába és 
annak gyakorlatába”), 
zárójelentés, 2014. június, 
VII. o.
31 4. Fő kockázati ter ületek
4.6. Adatkonszolidálás és 
beszámolás
62 
Annak érdekében, hogy fel lehessen 
mutatni az uniós fejlesztési politikák 
által elért eredményeket, az uniós fej -
lesztési és együttműködési fellépések 
eredményeit információs rendszerek 
útján összegyűjteni és egyeztetni, 
majd megfelelő beszámolási csatornák 
révén bemutatni és terjeszteni kell.
63 
Korábbi ellenőrzési jelentéseiben 
a Számvevőszék ugyanakkor gondokra 
mutatott rá az EuropeAid információs 
rendszereinek eredményadat-gyűjtési 
kapacitására nézve (lásd: 16. háttér -
magyarázat ). 2014-ben a Bizottság is 
hangsúlyozta: az Unió csak úgy lesz 
képes az eredményekről való beszá -
molásra, ha az adatgyűjtő rendszereket 
és eszközöket tovább ésszerűsítik és 
fejlesztik61.64 
Az uniós fejlesztési támogatási és 
együttműködési tevékenységekről 
szóló adatok számos jelentésfaj -
ta alapjául szolgálnak. Ezek között 
a legfontosabbak:
a) a Bizottság éves beszámolója 
és jelentése a költségvetési és 
pénzgazdálkodásról62;
b) az EuropeAid éves tevékenységi 
jelentése és a Bizottság összefogla -
ló jelentése63;
c) az OECD Fejlesztési Támogatási 
Bizottságának (DAC) éves be -
számolója a DAC irányelveivel 
összhangban64;
d) az IATI normáival összhang -
ban havi adatbevitel az IATI 
adatnyilvántartásába65;
e) az Unió pénzügyi helyzetének az 
elért eredmények alapján történő 
értékeléséről szóló éves jelentés66;Csak az érintett intézkedés végeztével értékelhető eredmények: egy példa
„A Számvevőszék az eredményességet egy 19 projektből álló mintán értékelte, a finanszírozási megállapo -
dásban megadott tervezett célok és a tényleges eredmények összevetése révén. (…) A következő esetekben 
a hiányos információk miatt nem tudtuk értékelni az eredményeket: (…) Az egyik nagyszabású projekt egy 
vagyonkezelői alap volt, amely esetében a finanszírozási megállapodásban foglalt célok az alap egészére 
vonatkoztak, és ezért általánosabb jellegűek voltak. Bár a kapcsolódó projektekre konkrétabb célokat hatá -
roztak meg, nem lehet megállapítani egyértelmű kapcsolatot a projektcélok megvalósítása és a finanszírozási 
megállapodásban megadott általános célok között. Az eredményesség értékelésére ezért csak akkor kerülhet 
sor, ha az alap már lezárult, ellenőrzésünk idején azonban ez még nem volt így.”60
60 3/2011. sz. különjelentés, 25. és 27b. bekezdés.15. háttérmagyarázat
61 SWD(2013) 530 final, 12. o.
62 Költségvetési rendelet, 
különösen a 141–142. cikk.
63 Költségvetési rendelet, 
különösen a 66. cikk 
(9) bekezdése.
64 „Converged statistical 
reporting directives for the 
creditor reporting system 
(CRS) and the annual DAC 
questionnaire” („Konvergáló 
statisztikai beszámolási 
irányelvek a Hitelinformációs 
Rendszerre (CRS) és az éves 
DAC kérdőívre nézve”) és 
függelékek – hiv.: DCD/
DAC(2013)15/FINAL, 2013.6.11.
65 Az International Aid 
Transparency Initiative 
(nemzetközi 
segélyátláthatósági 
kezdeményezés) internetes 
oldala ( www.iatiregistry.org ).
66 Az Európai Unió működéséről 
szóló szerződés 318. cikke.
32 4. Fő kockázati ter ületek
Az EuropeAid információs rendszerének hiányosságai: egy példa
„A Bizottság által a külképviseletek és az EuropeAid között használt fő beszámolási eszköz a külső támoga -
tások kezeléséről szóló jelentés (EAMR) (…). Ezek a jelentések ugyanakkor az elvégzett tevékenységeket, 
valamint a végrehajtáskor felmerült problémákat írják le nagy részletességgel. A megadott információk, illetve 
a CRIS-ben meglévő információk között emellett bizonyos mértékben átfedés tapasztalható. A jelentésekből – 
akár a külképviselet értékeléseit, akár a támogatások lezárását követően elvégzett értékelések eredményeiről 
szóló beszámolót tekintve – az adott támogatás tényleges eredményeiről keveset tudhatunk meg. (…)”69
„(…) a CRIS révén azt sem lehet könnyen kiszámítani, hogy összesen mekkora összeget fordítottak egy bizo -
nyos szakpolitika-területre, vagy hogy mennyi finanszírozás történt egy adott pénzügyi eszközből. Nem cso -
da, hiszen a számos CRIS-modulból származó bejegyzéseknek egy adott tartományban történő egyesítéséhez 
felhasznált tartományok jegyzéke elegyíti a földrajzi területeket (például Ázsia), a pénzügyi eszközöket (…) és 
a tematikus politikákat (például élelmezésbiztonság).
E helyzetből adódóan a CRIS-ben található adatok – főleg a pénzügyi adatok – jelentés céljából történő össze -
vonása különösen bonyolulttá vált. Ez a helyzet hátrányos a CRIS mint beszámolási és irányítási eszköz haté -
konysága és eredményessége szempontjából.”70
69 1/2011. sz. különjelentés: „Javította-e a külső segítségnyújtás hatékonyságát az, hogy a Bizottság a központi részlegekről a külképviseletekre 
ruházta át az irányítást?”, 59. bekezdés ( http://eca.europa.eu ).
70 5/2012. sz. különjelentés: „A közös külkapcsolati információs rendszer (CRIS)”, 40. és 41. bekezdés ( http://eca.europa.eu ).16. háttérmagyarázatf) éves jelentés az Európai Unió 
fejlesztéspolitikájáról és külső 
támogatási politikájáról, valamint 
ezek végrehajtásáról;
g) rendszeres frissítések a Bizottság 
„EU Aid Explorer” honlapján67.65 
Jelenleg a legtöbb ilyen jelentés 
a tevékenységekre összpontosít, míg 
egyik sem szolgál összesített adatokkal 
az e tevékenységek által minden téren 
elért eredményekről68. Az összevont 
jelentések és az Unió által elért ered -
ményekről szóló áttekintések hiánya 
gyengítheti a döntéshozatalt és az 
elszámoltathatóságot.67 http://tr-aid.jrc.ec.europa.eu .
68 Konkrétan az Unió pénzügyi 
helyzetének az elért 
eredmények alapján történő 
értékeléséről szóló éves 
jelentés nem ad világos képet 
arról, hogy milyen mértékben 
teljesültek az Unió fő 
célkitűzései. Lásd: „Az elért 
eredmények alapján az Unió 
pénzügyi helyzetének 
értékeléséről: új eszköz az 
Európai Bizottság 
továbbfejlesztett mentesítési 
eljárásához” c. jelentés, 
A7–0068/2014, 2014.1.30.
33 4. Fő kockázati ter ületek
Adatminőségi hiányosságok: néhány példa
„A Bizottság által alkalmazott mutatók általában megfelelően összpontosítanak a (millenniumi fejlesztési 
célokra), jóllehet az oktatás minőségével kapcsolatos mutatókra nem fordítanak kellő figyelmet. Ugyanakkor 
a nemzeti oktatásirányítási információs rendszerek, amelyekre a Bizottság támaszkodik, nem mindig biztosíta -
nak elegendő, megbízható és időszerű információt.”71
71 12/2010. sz. különjelentés: „Az alapfokú oktatás számára nyújtott európai uniós fejlesztési támogatás a szubszaharai Afrika országaiban és 
Dél-Ázsiában”, V. bekezdés ( http://eca.europa.eu ).17 . háttérmagyarázat4.7. Adatminőség
66 
Az eredmények figyelemmel kísé -
réséhez és értékeléséhez elegendő, 
megfelelő, megbízható és naprakész 
adatok gyűjtése szükséges. A segély -
hatékonysággal foglalkozó magas 
szintű fórumokon (lásd: 2.1.2. bekez -
dés) tett vállalásoknak megfelelően az 
adatgyűjtésnél a lehető legnagyobb 
mértékben a partnerországok ke -
retrendszereire kell támaszkodni az 
eredményorientált beszámolás és 
monitoring terén.67 
Korábbi számvevőszéki ellenőrzések, 
illetve bizottsági értékelések ugyan -
akkor rámutattak, hogy az adatforrá -
sok néha nem szolgáltak elegendő, 
megfelelő, megbízható és időszerű 
információval az eredményekről (lásd: 
17. háttérmagyarázat) . Az adatgyűj -
tés – különösen a népszámlálások 
alkalmával végzett adatgyűjtés – néha 
költséges, így a partnerországok nem 
végzik gyakran.
68 
Az elegendő, megfelelő, megbízható 
és naprakész adatok hiánya jelentősen 
gyengítheti az eredménybeszámolók 
minőségét és megbízhatóságát.
4.8. Költségvetési 
eredmény
69 
Az utóbbi években egyre sürgősebbé 
vált a fejlesztésre és együttműködésre 
fordított összegek növelése, különösen 
annak a hivatalos fejlesztési támo -
gatásra (ODA) nézve nemzetközileg 
elfogadott célkitűzésnek a fényében, 
hogy 2015-re az ODA-nak a bruttó 
nemzeti jövedelemhez (GNI) viszonyí -
tott aránya elérje a 0,7%-ot72.72 „A tagállamok kötelezettséget 
vállalnak, hogy 2015-re elérik 
a 0,7%-os ODA/GNI arányt, 
míg azok, amelyek már 
elérték, kötelezik magukat, 
hogy ezen arány fölött 
maradnak; végül azok 
a tagállamok, amelyek 2002 
után csatlakoztak az EU-hoz, 
2015-re igyekeznek elérni 
a 0,33%-os ODA/GNI 
arányt” – lásd: a 2005. 
június 16–17-i brüsszeli 
Európai Tanács elnökségi 
következtetései – hiv.: 
10 255/1/05 REV 1, 27. bekezdés.
34 4. Fő kockázati ter ületek
70 
Az EUMSZ 317. cikke szerint a Bizott -
ságnak a költségvetést a költségvetési 
rendelettel összhangban és a gondos 
pénzgazdálkodás elveinek tisztelet -
ben tartásával kell végrehajtania. 
A költségvetési rendelet 38. cikkének 
(3) bekezdése előírja, hogy a Bizottság 
csatoljon a költségvetés-tervezethez 
többek között az előző évi tevékeny -
ség végrehajtási arányaira, valamint 
a folyó év végrehajtási arányaira vonat -
kozó információkat.
71 
A költségvetési eredmény fel -
fogható önmagában való célként 
is, és a Bizottság irányítási tervei 
ezt néha így is használják (lásd: 
18. háttérmagyarázat ).
72 
Ebből feszültség keletkezhet: egyfelől 
a költségvetést végre kell hajtani, más -
felől azt a gondos pénzgazdálkodás 
elveivel (eredményesség, hatékonyság 
és gazdaságosság) összhangban kell 
végrehajtani73. Ráadásul a költségve -
tés-végrehajtás eredményei és kudar -
cai közvetlenebbül láthatóak, mint 
a teljesítmény szempontjából szemlélt 
eredmények. Emiatt megjelenhet 
az a természetes tendencia, hogy az 
eredmények kárára a költségvetés 
végrehajtására összpontosítanak, 
amint azt a Számvevőszék a költség -
vetés végrehajtásáról szóló 2013-as 
éves jelentésében is megállapította: 
„Az uniós pénzeszközök 2007–2013 -as 
programozási időszakban történő 
elköltése során inkább a támogatások 
felhasználására (a források elköltésére) 
és a szabályszerűségre összpontosítot -
tak a jó teljesítmény helyett”74.73 
Ha a költségvetési eredményt tűzik 
ki központi célként, az káros lehet 
a gondos pénzgazdálkodásra, illetve az 
elérendő eredményekre nézve.73 „Örök kérdés marad (…), 
hogyan lehet összeegyeztetni 
a fejlesztési együttműködés 
hosszú távú, többéves 
tervezést szükségessé tevő 
jellegét azzal a bevett 
gyakorlattal, hogy minden 
évben támogatási 
előirányzatok szűnnek meg. 
Sok DAC-tagország 
államháztartási eljárásai 
megkövetelik, hogy az adott 
költségvetési évben 
előirányzott pénzeszközöket 
még abban az évben 
folyósítsák, vagy legalábbis 
azon az éven belül 
megtörténjék 
a kötelezettségvállalás és 
hamarosan következzék 
a kifizetés. Ennek 
következtében egyes 
országokban a támogatások 
irányítóira jelentős nyomás 
nehezedik, hogy gyorsan 
kössék le, illetve fizessék ki 
a pénzeszközöket, ami 
indokolatlanul a fejlesztési 
tevékenységek pénzügyi 
ráfordításait helyezi 
középpontba, nem pedig 
a kívánt végeredményeket és 
tényleges eredményeket.” 
Lásd: OECD, Fejlesztési 
Támogatási Bizottság, 
„Managing aid: practices of 
DAC Member countries” 
(„Támogatásirányítás: 
DAC-tagországok gyakorlata”), 
hiv.: DCD/DAC(2004)40.
74 Az Európai Számvevőszék éves 
jelentése a 2013-as pénzügyi 
évről, 10.56. bekezdés 
(HL C 398., 2014.11.12.).
35 4. Fő kockázati ter ületek
A költségvetés végrehajtása mint cél: egy példa
Az EuropeAid 2014-es irányítási terve a következő célt tűzi ki az Európai Fejlesztési Alap (EFA) számára Afriká -
ban75: „A költségvetés-végrehajtás szintje – Fenntartani a költségvetés-végrehajtás magas szintjét, beleértve 
a költségvetés-támogatási kifizetésekét is”.
Az EuropeAid irányítási terve az EFA-tól eltérő külső finanszírozási eszközöket illetően „A gondos pénzgazdál -
kodás és az uniós források eredményes felhasználása” című külön mellékletben határoz meg több mutatót és 
célértéket a költségvetés-végrehajtásra nézve:
Mutató Célérték (2014)
1 Az eredeti éves pénzügyi előrejelzés végrehajtása: Kifizetések 90% és 110% között
2 Az eredeti éves pénzügyi előrejelzés végrehajtása szerződések esetében 90% és 110% között
3 Az eredeti éves pénzügyi előrejelzés végrehajtása határozatok esetében 90% és 110% között
75 2014-es irányítási terv, Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóság, EuropeAid.18. háttérmagyarázat
4.9. Az uniós intézkedések 
kör ülményeinek 
változásai
4.9.1. Kockázatkezelés 
és a végrehajtási módok 
megválasztása
74 
Az uniós fejlesztési és együttműködési 
intézkedéseket számos különböző fej -
lettségi szintű országban hajtják végre; 
sok országot kritikus társadalmi, politi -
kai és humanitárius körülmények vagy 
akár ingatag biztonsági helyzet jelle -
mez. A támogatás-végrehajtás módját 
az intézkedés céljainak megvalósítása 
érdekében úgy kell megválasztani, 
hogy az adott kontextusban várhatóan 
eredményesen és hatékonyan való -
suljanak meg az eredmények. Egyes 
esetekben egy kockázatosabbnak 
tűnő végrehajtási mód megválasztását 
motiválhatja, ha így várhatóan jobb és 
gyorsabb eredmények születnek.
36 4. Fő kockázati ter ületek
75 
Jó példa erre a költségvetés-támo -
gatás. Ez a támogatási mód ugyanis 
felfogható úgy is, hogy általa a hagyo -
mányos projektalapú megközelítésnél 
kiszámíthatóbb módon érkezik nagy 
mennyiségű támogatás, ugyanakkor 
a költségvetés-támogatás kedvezmé -
nyezettjei gyakran gyenge közpénz -
kezelési rendszerekkel rendelkező 
országok. Tekintve, hogy a költségve -
tés-támogatási műveletek keretében 
átutalt pénzeszközök beolvadnak az 
ország költségvetésében lévő más 
forrásokba (ún. helyettesíthetőség), 
ugyanazon közpénzkezelési hiányossá -
gok érintik őket, többek között a csalás 
és korrupció kockázata76. Ráadásul 
a költségvetés-támogatás révén elért 
eredményeket és ezek fenntarthatósá -
gát veszélybe sodorhatja a partneror -
szág esetleges politikai instabilitása, 
például mert az nem szentel figyelmet 
a jó kormányzásnak, fontos gazdasági 
és társadalmi, illetve emberi jogi kér -
déseknek. Az uniós költségvetés-  
támogatásra vonatkozó döntéseket 
tehát eseti elbírálás alapján kellene 
meghozni, s azokat a várható előnyök -
ről és lehetséges kockázatokról adott 
értékeléssel kellene alátámasztani77.76 
Egyes korábbi ellenőrzési jelentése -
iben a Számvevőszék azt állapította 
meg, hogy a támogatás-végrehajtá -
si mód megválasztását nem előzte 
meg a várt előnyöket kísérő koc -
kázatok megfelelő elemzése (lásd: 
19. háttérmagyarázat ).
77 
Ha a kiválasztott végrehajtási mód 
várható előnyeinek és lehetséges hát -
rányainak összehasonlítása elmarad, az 
a végrehajtási mód rossz megválasz -
tását eredményezheti, vagy ésszerűt -
lenül nagy kockázatoknak teheti ki az 
uniós költségvetést.
A kiválasztott végrehajtási mód kockázatelemzésének elmaradása: néhány példa
„(…) a Bizottság az ENSZ valamely szervezetével való együttműködésre vonatkozó döntés meghozatala során 
nem bizonyítja meggyőzően, hogy mérlegelte volna azt, hogy az előnyök ellensúlyozzák-e az esetleges hát -
rányokat. Az ENSZ-szervezet kiválasztását nem támasztják alá megfelelő bizonyítékok arra vonatkozóan, hogy 
a támogatások eljuttatásának e módja eredményesebb és hatékonyabb, mint más módok.”78
78 15/2009. sz. különjelentés, III. bekezdés.19. háttérmagyarázat76 Az Európai Számvevőszék éves 
jelentése a 2011-es pénzügyi 
évről, 7.10. bekezdés 
(HL C 344., 2012.11.12.).
77 COM(2011) 638 végleges, 2011. 
október 13., „A harmadik 
országoknak nyújtott uniós 
költségvetés-támogatás 
jövőbeli megközelítéséről”.
37 4. Fő kockázati ter ületek
4.9.2. K ülső tényezők
78 
A legtöbb uniós fejlesztési és együtt -
működési intézkedést úgy tervezik 
meg, hogy az egy többéves időszak 
múltán hozza meg eredményeit. Ez idő 
alatt azonban az intézkedések környe -
zetében jelentős változások vagy insta -
bilitás állhat be, például a következő 
téren:
a) a politikai vagy gazdasági környe -
zet a partnerországban – ilyen 
helyzettel kellett szembenézni pl. 
Egyiptomban79, a Kongói Demokra -
tikus Köztársaságban80 és Palesz -
tinában81 – vagy projektszinten 
(lásd: 20. háttérmagyarázat );b) a fejlesztés terén olyan termé -
szeti katasztrófák kapcsán, mint 
például 2010 januárjában Haitin, 
amikor a fővárost és környékét 
a Richter-skála szerint 7,0 erősségű 
földrengés sújtotta82;
c) az uniós támogatás irányítá -
si és kontrollrendszerei (lásd: 
21. háttérmagyarázat ).
79 
Az ilyen változások megnehezíthetik 
az uniós fejlesztési és együttműkö -
dési tevékenységek eredményeinek 
nyomon követését, illetve az azokról 
történő következetes és értelmezhető 
beszámolást.78 15/2009. sz. különjelentés, 
III. bekezdés.
79 4/2013. sz. különjelentés.
80 9/2013. sz. különjelentés.
81 14/2013. sz. különjelentés.
82 13/2014. sz. különjelentés: 
„A haiti földrengést követő 
európai uniós helyreállítási 
támogatás” ( http://eca.europa.
eu).
A projekt gazdasági környezetének instabilitása: egy példa
Kambodzsában a Bizottság finanszírozott egy projektet a hulladékból nyerhető energia technológiájának 
népszerűsítésére a rizshántoló ágazatban. Kambodzsában azonban az utóbbi években a jelentős beruházá -
soknak köszönhetően a nagyobb és hatékonyabb rizshántoló malmok kapacitása négyszeresére nőtt 2009 
és 2013 között83. A legtöbb rizshántolónak most várhatóan robusztusabb és sokkal nagyobb költséggel járó 
rendszerekre lesz szüksége, mint amilyeneket a projekt eredetileg tervezett népszerűsíteni. Emiatt a projekt 
eredeti céljai veszítettek relevanciájukból, és valószínűleg nem fognak az eredeti tervek szerint teljesülni.
83 A Világbank szakpolitikai feljegyzése a kereskedelemfejlesztésről – Turning Cambodia into a leading rice exporter („Kambodzsa váljék vezető 
rizsexportőrré”), 2013. szeptember.20. háttérmagyarázat
Az irányítási és kontrollrendszerek változásai: egy példa
2015. január 1-jén a Bizottság „Ukrajnát támogató csoportja” és szomszédságpolitikával foglalkozó igazgatósá -
ga átkerült az EuropeAidtől az Európai Szomszédságpolitika és a Csatlakozási Tárgyalások Főigazgatóságához 
(DG NEAR, korábban Bővítési Főigazgatóság, DG ELARG)84. Ez hatással lesz mind az EuropeAid eredményke -
retének földrajzi kiterjedésére, mind arra, hogy miként zajlik a szomszédságpolitika eredményeinek nyomon 
követése és a róluk való beszámolás.
84 A Bizottság 2014. november 5-i, szerdai 2104. ülésének jegyzőkönyve, PV(2014) 2104.21. háttérmagyarázat
38
 5. Következtetések és 
ajánlások
5.1. Következtetések
80 
Vizsgálatunk során az uniós fejlesztési 
és együttműködési fellépések ered -
ményorientált megközelítésével kap -
csolatban kilenc fő kockázati területet 
azonosítottunk.
a) Ha az eredményekkel kapcsola -
tos terminológiát nem használják 
egységesen, illetve ha nem sikerül 
egyértelmű logikai lánccal ös z-
szekapcsolni egyfelől az intézke -
déseket, másfelől az outputokat, 
végeredményeket és hatásokat, az 
zavaróan hathat és gyengítheti az 
elért eredmények értékelését (4.1. 
és 4.2. szakasz).
b) A több területet érintő kérdések -
nek az uniós programokba történő 
integrálása növeli az összetettsé -
get, ami további kockázatot jelent 
az eredmények elérése, valamint 
az azokról történő beszámolás 
szempontjából (4.3. szakasz).
c) A fejlesztési partnerek által hasz -
nált eszközök, az eredménykeretek 
és az elszámoltathatósági struk -
túrák összehangolásának hiánya 
hatékonyságvesztést és elszámol -
tathatósági hiátusokat okozhat 
(4.4. szakasz).
d) Az értékelés és az eredményekről 
való beszámolás hiányosságai 
megakadályozhatják, hogy a szer -
zett tudás és a levont tanulságok 
visszajelzésként beépüljenek 
a beszámolási és döntéshozatali 
folyamatokba (4.5. szakasz).
e) Az összevont jelentések, illetve az 
Unió által elért eredményekről szó -
ló áttekintések hiánya gyengítheti 
a döntéshozatalt és az elszámoltat -
hatóságot (4.6. szakasz).f) Az elegendő, megfelelő, megbíz -
ható és naprakész adatok hiánya 
jelentősen gyengítheti az ered -
ménybeszámolók minőségét és 
megbízhatóságát (4.7. szakasz).
g) Ha a költségvetési eredményt tűzik 
ki központi célként, az káros lehet 
a gondos pénzgazdálkodásra, 
illetve az elérendő eredményekre 
nézve (4.8. szakasz).
h) Az intézkedések környezetének 
változásai gátolhatják az eredmé -
nyek elérését és fenntarthatóságát, 
és megnehezíthetik az elért ered -
mények értékelését (4.9. szakasz).
81 
Vizsgálatunk kimutatta, hogy ezeket 
a kockázati területeket a Bizottság 
már helyesen azonosította számos 
különböző dokumentumban. Rávilá -
gított arra is, hogy létezik érdeklődés 
a Bizottság azon intézkedései iránt, 
amelyek az uniós fejlesztési és együtt -
működési eredménykeret elindítását 
célozzák.
82 
Mindazonáltal további intézkedésekre 
van szükség ahhoz, hogy ki lehessen 
aknázni az Unió fejlesztési és együtt -
működési eredményeinek javítására 
irányuló bizottsági kezdeményezések 
teljes potenciálját.
39 5. Következtetések és ajánlások
5.2. Ajánlások
83 
Az azonosított kockázatok csökkenté -
sének érdekében a következő ajánláso -
kat fogalmazzuk meg.
1. ajánlás  
Javítani kell a terminológia 
használatára, valamint 
a célkitűzések és mutatók 
megfogalmazására 
vonatkozó 
iránymutatásokat
A Bizottság javítsa iránymutatásait az 
eredményekre vonatkozó terminológia 
(outputok, végeredmények, hatások) 
egységesítése érdekében, valamint 
hogy adott esetben beavatkozásainak 
minden szintje számára SMART célki -
tűzéseket és egyértelmű mutatókat 
lehessen megszabni.
2. ajánlás  
Egyértelműen össze 
kell kapcsolni az 
intézkedéseket és a várt 
eredményeket
Belső útmutatásai, gyakorlati eszközei, 
a projektek kialakítása és a folyamatok 
nyomon követése révén a Bizottság 
biztosítsa, hogy legyen egyértelmű 
kapcsolat az intézkedések és a várt 
eredmények között, beleértve a több 
területet érintő kérdéseket is.3. ajánlás  
Javítani kell az 
eredményekről 
történő beszámolás és 
a tanulságok információs 
rendszerét
A Bizottság javítsa információs rend -
szerét avégett, hogy beavatkozásai 
eredményeinek összesítése és az azok -
ról történő beszámolás eredményes 
legyen. Ezt olyan intézkedésekkel kell 
kiegészíteni, amelyek révén a Bizottság 
az értékelő tevékenysége során azono -
sítani tudja az érintett területeken tör -
ténő későbbi jogalkotás, programozás 
vagy intézkedéskialakítás szempontjá -
ból hasznos tanulságokat.
4. ajánlás  
Biztosítani kell az adatok 
rendelkezésre állását és 
minőségét
A Bizottság minden beavatkozása 
során értékelje az adatok rendelkezés -
re állását és minőségét, és törekedjék 
arra, hogy elegendő, megfelelő, meg -
bízható és naprakész adatokkal bírjon 
az elért eredményekről. Ez tükröződjék 
a bizottsági rendszerekben és irány -
mutatásokban is.
5. ajánlás  
A pénz ügyi források 
lekötése előtt fel kell mérni 
a végrehajtási módban 
rejlő kockázatokat
Pénzügyi forrásainak lekötése előtt, 
és a várható eredmények figyelembe -
vételekor, a Bizottság értékelje a ki -
választott végrehajtási módban rejlő 
eredendő kockázatokat is.
40 5. Következtetések és ajánlások
A jelentést 2015. november 17-i luxembourgi ülésén fogadta el a Karel PINXTEN 
számvevőszéki tag elnökölte III. Kamara.
 A Számvevőszék nevében
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 elnök

41
KÜLSŐ TÉNYEZŐK, HÁTTÉRJELLEMZŐK ÉS VISSZAJELZÉSI FOLYAMATOKÁLLAMI POLITIKA ÉS KIADÁSI INTÉZKEDÉSEK (STRATÉGIA)
Állami politika és kiadási intézkedések: inputok 
3. Kiváltott outputok. Javu -
lások a közpolitikák, közin -
tézmények, közkiadások és 
közszolgáltatások terén4. Végeredmények. 
A kedvezményezetteknél 
– a szolgáltatásokat 
igénybe vevőknél és a 
gazdasági szereplőknél 
– pozitív reakciókat 
vált ki az állami 
szakpolitikai irányítás és 
a szolgáltatásnyújtás.5. Hatás. Fenntart -
ható és inkluzív 
növekedés és a sze -
génység csökkentése1a. Általános költségve -
tés-támogatás / ágazati 
költségvetés-támogatás: 
inputok 
2a. Közvetlen outputok.
A külső támogatás és a 
nemzeti költségvetési és 
szakpolitikai eljárások közötti 
kapcsolat javulása
-  Pénzeszközök átutalása 
az államkincstárba 
előzetesen egyeztetett 
feltételrendszer alapján 
-  Szakpolitikai párbeszéd 
és teljesítménymutatók 
-  kapacitásépítő tevékeny -
ségek, beleértve a tech -
nikai segítségnyújtást-  A külső támogatási 
alapokból összegében és 
arányában többet bocsátanak 
rendelkezésre a nemzeti 
költségvetésen keresztül. 
-  Összegében és arányában 
a költségvetésből több áll 
rendelkezésre diszkrecionális 
kiadásokra. 
-  Kiszámíthatóbb a külső 
források folyósítása. 
-  Jobban össze vannak hangol -
va a szakpolitikai párbeszéd, 
a feltételrendszerek, valamint 
a technikai segítségnyújtási 
és kapacitásépítő tevékenysé -
gek, ami elősegíti a kormány -
zati stratégiák végrehajtását. 
-  A külső támogatás egésze (a 
költségvetés-támogatást is 
beleértve) jobban össze van 
hangolva a kormányzati szak -
politikákkal és rendszerekkel. 
-  Csökkentek a támogatásnyúj -
tás tranzakciós költségei. -  Javult a makrogazdasági és 
költségvetési gazdálkodás 
(például a költségvetési, 
monetáris, kereskedelmi 
politika és a gazdasági 
növekedési stratégiák 
tekintetében). 
-  Az állami szektor több és 
jobb minőségű terméket és 
szolgáltatást állít elő, illetve 
nyújt. 
-  Erősödtek a közpénzkezelési 
és közbeszerzési rendszerek 
(átláthatóság, költségve -
tési fegyelem, felügyelet, 
allokációs és működési 
hatékonyság). 
-  Javultak a közpolitikák 
kialakítására és végrehajtá -
sára szolgáló eljárások. 
-  Erősödtek a 
közintézmények. 
-  Szorosabb a kapcsolat a 
kormány és a felügyeleti 
szervek között a szak -
politikák kialakítása és 
jóváhagyása, a pénzügyi és 
nem pénzügyi elszámoltat -
hatóság és a költségvetés 
vizsgálata tekintetében. 
-  Előrelépés történt más 
kormányzási kérdések (pl. 
nagyobb decentralizáció, 
jogállamiság, emberi jogok) 
terén. -  Egyre többen élnek 
az állami szektor által 
nyújtott árukkal és 
szolgáltatásokkal, így 
azok nagyobb hasznot 
hoznak. 
-  Nőtt az üzleti bizalom, 
akárcsak a magán -
szektor beruházásai és 
termelése. 
-  Javult a gazdaság 
versenyképessége. 
-  Nőtt a lakosság 
bizalma a kormányzati 
teljesítmény iránt, 
különösen a kormány -
zás, a közpénzkezelés 
és a szolgáltatásnyújtás 
terén. -  Fenntarthatóbb 
és inkluzívabb 
lett a gazdasági 
növekedés. 
-  Csökkent a 
jövedelmi és a 
nem jövedelmi 
szegénység. 
-  A szegények és a 
hátrányos helyzetű 
csoportok (köztük 
a nők) önállóbbá 
tétele és társadalmi 
befogadása 
-  Az adott partner -
ségi keretben és 
prioritások között 
meghatározott 
egyéb kérdések 
(pl. javulás a 
demokrácia, emberi 
jogok, környezetvé -
delem terén ) 
 
 
1b. Különböző kormány -
zati inputok2b. A különböző kormányzati 
inputok egyéb hatásai 
 
- xxxx -  Belföldi jövedelemfinanszí -
rozás és belpolitikai inputok 
1c. Egyéb külső támogatá -
si programok inputjai2c. Egyéb külső támogatás 
egyéb hatásai
- xxxx - xxxx
-  A „belépési feltételek” különböző 
tulajdonságai - Kormányzati kapacitás reformok 
végrehajtására - A közszféra kapacitása - Globális gazdasági fejlődés 
- A támogatás általános keretei -  A kormányzati szolgáltatások iránti igény jellege - Globális gazdasági fejlődés 
- Létező tanulási folyamatok és eszközök-  A reformfolyamatok melletti politikai 
elkötelezettség mélysége -  A belföldi elszámoltathatóság erős volta -  Az ösztönzők változására adott 
válaszok  Melléklet MellékletA költségvetés-támogatás értékeléseinek átfogó értékelési kerete
Forrás:  Az OECD – DAC fejlesztésértékeléssel foglalkozó hálózata: „Evaluating Budget Support – Methodological Approach” (A költségvetés-  
támogatás értékelése – módszertani megközelítés).
42
3. Vizsgálatunk
22
A Számvevőszék felülvizsgálatára jellemző, hogy az 
olyan példákat tartalmaz, amelyek néha több évvel 
korábban meghozott intézkedésekhez kapcsolód -
nak. Ez különösen igaz a többéves programozási 
dokumentumokhoz kapcsolódó példákra (stratégiai 
dokumentumok vagy indikatív programok), amelyek -
kel kapcsolatban a Bizottság arra kíván rámutatni, 
hogy a 2014–2020 közötti időszak programozási 
dokumentumaiba szisztematikusan mutatókat 
vezetett be, valamint a költségvetés-támogatáshoz 
kapcsolódó példákra, melyeknél számos kockázatot 
sikerült kezelni a költségvetés-támogatásról szóló 
2012-es felülvizsgált iránymutatás elfogadásával.
A Bizottság utal továbbá a Számvevőszék szóban 
forgó különjelentéseire adott válaszaira, valamint 
a Számvevőszék észrevételeire az ebben a jelen -
tésben szereplő néhány példával összefüggésben 
adott további válaszaira. Ezekben hangsúlyozni kíván 
néhány olyan szempontot, amelyeket jóval rele -
vánsabbnak tart az észrevételekre adott válaszának 
kontextusában.
4. Fő kockázati ter ületek
26
A Bizottság egyetért a Számvevőszékkel abban, hogy 
szükséges biztosítani a következetességet a használt 
terminológiát illetően, és ennek tudatában van. „Az 
EU nemzetközi együttműködési és fejlesztési ered -
ménykeretének elindítása” című, 2015. március 26-i 
bizottsági szolgálati munkadokumentum a nemzet -
közileg alkalmazott OECD-DAC eredményterminoló -
giának megfelelő input-output-végeredmény-hatás 
terminológiát használja, ami megfelel a 2014–2020 
közötti finanszírozási eszközök esetében használt 
terminológiának. Ugyanezt a terminológiát használja 
(a 2015. január 1-jétől alkalmazandó) új cselekvési 
dokumentum sablonja és az új eredményorientált 
monitoring-kézikönyv (Kézikönyv az EOM-felülvizs -
gálatokról és a projektvégi eredményekkel kapcso -
latos jelentéstételre vonatkozó útmutatásról, 2015. 
március).Összefoglaló
III
A Számvevőszék felülvizsgálatára jellemző, hogy az 
olyan példákat tartalmaz, amelyek néha több évvel 
korábban meghozott intézkedésekhez kapcsolód -
nak. Ez különösen igaz a költségvetés-támogatáshoz 
kapcsolódó példákra, melyeknél számos kockázatot 
sikerült kezelni a költségvetés-támogatásról szóló 
2012-es felülvizsgált iránymutatás elfogadásával 
(lásd a lenti háttérmagyarázatokra adott válaszokat), 
valamint a többéves programozási dokumentumok -
hoz kapcsolódó példákra (stratégiai dokumentumok 
vagy indikatív programok), amelyekkel kapcsolatban 
a Bizottság arra kíván rámutatni, hogy a 2014–2020 
közötti időszak programozási dokumentumaiba szisz -
tematikusan mutatókat vezetett be.
1. Bevezetés
07
Az eredménykeret egyike az output-szinten és 
a közvetlen végeredmény-szinten elért eredmények 
jelentésére szolgáló eszközöknek. Az értékelésekből 
következtetni lehet az eredmények különböző szintjei 
közötti okozati és logikai kapcsolatra, egészen a hatás 
szintjéig, valamint a „stratégiai fejlesztési célok” eléré -
sére, akár országos, akár globális szinten. Továbbá, 
számos kezdeményezés született a teljes nyomon 
követési és értékelési rendszer fejlesztésére a Bizottság 
eredményorientált megközelítésének javítása céljából.
10
A „MORE-keretről” szóló bizottsági szolgálati mun -
kadokumentum ismerteti a többéves pénzügyi keret 
végrehajtásával kapcsolatos nyomon követés, érté -
kelés és jelentéstétel különböző, meglévő kereteit. 
A bizottsági szolgálati munkadokumentum a célki -
tűzéseket és a mutatókat illetően a 2014–2020 közötti 
finanszírozási eszközöket létrehozó jogi aktusokban 
meghatározottakon, valamint a 2014-es és a 2015 -ös 
költségvetésiprogram-nyilatkozatok keretében meg -
valósítottakon kívül az éves irányítási tervekben és 
az éves tevékenységi jelentésekben foglalt nyomon 
követési, értékelési és jelentéstételi eszközöket ismer -
teti. A külső támogatási eszközöket illetően utal az új 
eredménykeretre is, mint a többéves pénzügyi keret 
végrehajtásával kapcsolatos monitoring és jelentésté -
tel egyik eszközére.A Bizottság  
válaszai
A Bizottság válaszai 43
29
A Bizottság egyetért a Számvevőszékkel abban, hogy 
a dokumentumok sokfélesége növeli a következet -
lenség kockázatát. Tekintettel arra, hogy a doku -
mentumokat a szakpolitika kialakításának, továbbá 
a projekt- és programmenedzsment-ciklus (beleértve 
a programozási szakaszt) különböző szakaszaiban 
fogadják el, elkerülhetetlenek a megvalósítás során 
a módosítások és más, konkrétabb szempontok elő -
térbe állítása.
A Bizottság intézkedéseket hozott, hogy csökkentse 
a Számvevőszék által említett kockázatokat. Ezért 
a 2014–2020-as programozási időszakban szisztemati -
kusan felülvizsgálták az országspecifikus, regionális és 
tematikus programozási dokumentumokat a várt ered -
mények, a mutatók megfelelő minőségének (mérhe -
tőségének) és számbeli kezelhetőségének biztosítása 
céljából (a programozási dokumentumokat lásd: http://
eeas.europa.eu/around/index_hu.htm ).
A 2015. január 1-jétől hatályos cselekvési dokumentum 
sablonjának és a minőségbiztosítási csoport ehhez 
kapcsolódó belső dokumentumainak jelenleg zajló 
felülvizsgálata azt célozza, hogy a cselekvési doku -
mentumok megfelelően tartalmazzák a várt eredmé -
nyeket és mutatókat.
A Bizottság szolgálatai ezenkívül a monitoring és 
értékelési rendszer javításán dolgoznak, amelynek 
során mozgásteret hagynak az olyan kiigazításoknak, 
amelyekre az intézkedések végrehajtása során szükség 
lehet, és biztosítani fogják azt a rugalmasságot, ami az 
ilyen kiigazítások megtételéhez szükséges, hogy bizto -
sítani lehessen az adott országban változó keretfelté -
telekhez és stratégiákhoz való alkalmazkodást.
32
A Bizottság intézkedéseket hozott és hoz, hogy csök -
kentse a Számvevőszék által említett kockázatokat. 
Lásd a Bizottság 29. bekezdésre adott válaszát.
4. háttérmagyarázat
A Számvevőszék 14/2013. sz. különjelentésében a tel -
jesítménymutatók kidolgozásával kapcsolatban tett 
2. ajánlásnak megfelelően a Bizottság kidolgozott egy 
eredményorientált keretet, amely a Palesztin Hatóság 
reformjaiban tett előrelépésének nyomon követését 
szolgáló mutatókat tartalmaz.1. háttérmagyarázat
Az EuropeAid éves irányítási tervében használt ter -
minológia a Bizottság Főtitkársága és a Költségvetési 
Főigazgatóság által a Bizottság főigazgatóságai és 
szolgálatai irányítási terveinek elkészítésére vonat -
kozóan elkészített átfogó utasításaiban szereplő 
terminológiát követi.
Az 1. háttérmagyarázat példájában ismertetett koc -
kázat a 2014 tavaszán megszűnt, előző EOM-rend -
szerre alkalmazandó EOM-kézikönyvben használt 
terminológiára vonatkozik. Az előző rendszert a 2015 
tavaszán bevezetett új EOM-rendszer és új EOM-ké -
zikönyv váltotta fel, mely már nem tartalmaz ilyen 
referenciát, és teljes mértékben megfelel a nemzet -
közileg használt nyelvezetnek, mely a SMART-kategó -
riákat célkitűzésekre, nem pedig mutatókra alkal -
mazza. A Bizottság ennek megfelelően módosítani 
fogja a következő költségvetési körlevelet.
Ezen túlmenően a Bizottság pontosítani szándékozza 
a következő költségvetési körlevélben alkalmazandó 
célkitűzések és mutatók vonatkozásában a nyelveze -
tet és az utasításokat.
A Bizottság egyetért azzal, hogy a célkitűzéseknek és 
a várt eredményeknek a lehető legnagyobb mérték -
ben konkrétnak, mérhetőnek, megvalósíthatónak, 
relevánsnak és határidősnek (SMART) kell lenniük, 
mindazonáltal úgy véli, hogy számos esetben ezt 
nem könnyű megvalósítani. Ez különösen igaz azok -
ban az esetekben, ahol a várt eredmények ésszerű -
ségi okokból csak minőségi, nem pedig mennyiségi 
szempontok alapján mérhetők. Ez igaz többek között 
az átfogó politikák vagy a finanszírozási eszközök 
eredményeire.
A szervezeti eredménykeretek jellegüket tekintve 
a mennyiségi eredményekre összpontosítanak, 
ahogy az „Az EU nemzetközi együttműködési és 
fejlesztési eredménykeretének elindítása” bizottsági 
szolgálati munkadokumentumban (a továbbiakban: 
EU eredménykeret) szerepel. Az EU eredménykeret -
ben a mutatókat oly módon határozták meg, hogy 
azok a lehető legnagyobb mértékben a RACER-muta -
tókat („releváns, elfogadott, hiteles, könnyen meg -
valósítható és tartós”) kövessék – a mutatókról szóló 
EUROSTAT-iránymutatásban meghatározottaknak 
megfelelően, amire a Számvevőszék is hivatkozik.
A Bizottság válaszai 44
A Bizottság a Számvevőszék megállapításaira adott 
válaszában azt is megjegyezte, hogy „Különbséget 
kell tenni egyrészt a költségvetés-támogatás feltéte -
lei – amelyek hitelességen és pozitív végrehajtáson 
(mindkettő általános természetű) alapuló átfogó 
szemléletet követelnek meg –, másrészt a változó 
részletekhez kötődő specifikus feltételek között, 
amelyeknek valóban egyértelműnek és konkrétnak 
kell lenniük”. Az adományozóknak el kell ismerniük 
a reformok komplexitását, és olyan célokat kell meg -
határozniuk, amelyek ésszerűbbek és ütemezésük 
megfelelőbb. Például a költségvetés-támogatásban 
részesülő Kirgizisztánban és Egyiptomban az állam -
háztartási gazdálkodási reform területén a vártnál 
lassúbb volt az előrehaladás. Az államháztartási 
gazdálkodásra vonatkozó reformtervek, amelyeket 
kezdetben nagyrészt az adományozók készítettek, 
túlságosan ambiciózusak voltak, és alábecsülték 
a megvalósításukhoz szükséges helyi kapacitásokat. 
Ennek orvoslására az államháztartási gazdálko -
dásra vonatkozó reformokat és cselekvési terveket 
felülvizsgálták, hogy realisztikusabbak legyenek, és 
további/kiegészítő technikai támogatás nyújtására 
került sor.
Következésképpen ez az eset inkább a túl ambi -
ciózus célkitűzések egyik példája. Hangsúlyozni 
kell továbbá, hogy az államháztartási gazdálkodás 
rendszerének reformja egy hosszú távú folyamat. Az 
egyik művelet 3 éves távlatán belül csak nagyon kis 
mértékű előrelépés látható.
Egyiptom esete inkább olyan példa, ahol nem az 
a kérdés, hogy egy partnerország esetében célki -
tűzésként határozzák meg a reformok végrehajtása 
melletti elkötelezettséget (lásd a 4.1.4. szakasz 
címét), hanem – a költségvetés-támogatásról szóló 
2012-es iránymutatás értelmében – inkább az, hogy 
a kifizetések előfeltételeként olyan alapvető eleme -
ket határoznak meg, mint az emberi jogok.
A Tanács 2013. augusztusi/2014. februári következ -
tetései és a Számvevőszék ajánlásai alapján a Bizott -
ság a segítségnyújtását a társadalmi-gazdasági 
beavatkozásokra és a civil társadalom támogatására 
fordította.
Egyiptomban 2011 óta nem volt új művelet a költség -
vetés-támogatás területén, és 2012 óta a költségve -
tés-támogatás vonatkozásában nem történt kifizetés 
a jelenleg zajló 5 költségvetés-támogatási művelet 
esetében.Az eredményorientált keretet a Világbankkal és az 
EU-tagállamokkal folytatott koordináció mellett dol -
gozták ki az EU helyi fejlesztési stratégiája keretében, 
és a Palesztin Hatósággal a 2015. március 25-én aláírt 
egyetértési megállapodással fogadták el. A kísérleti 
szakaszban lefedett területek közé tartoznak többek 
között a következők: makrogazdasági/költségvetési 
mutatók, államháztartási gazdálkodás, közigazgatási 
reform (ideértve a munkaviszonyban jelenleg nem 
álló Gáza-övezeti köztisztviselők újbóli beilleszkedé -
sét szolgáló intézkedéseket), oktatás, egészségügy 
és szociális védelem. A kísérleti szakasz értékelésére 
2015 végén/2016 elején fog sor kerülni, és a követ -
kező szakaszt további ágazatokkal lehetne bővíteni. 
A fenti szövegből látható, hogy mutatókat határoztak 
meg, ami megfelel az ENPI-rendeletnek.
5. háttérmagyarázat
A Bizottság szerint ez a példa egy olyan esetet 
szemléltet, ahol hozzá kellett igazítania a mutató 
értelmezését a helyi keretfeltételekhez, és ennek 
megfelelően el kellett fogadnia a mutató célértéké -
nek kiigazítását. A példa azt szemlélteti, hogy fontos 
folyamatosan figyelemmel kísérni az ilyen helyzete -
ket, ám e példa nem utal olyan kockázatra, amelyet 
a leírt módtól eltérően is kezelhetne a Bizottság.
38
Az intézményi reformok hosszú és bonyolult folya -
matot jelentenek. Ennek során tartósabb sikert 
biztosíthat, ha a partnerország kormányának a lépés -
ről lépésre való előrehaladását segítjük elő, szemben 
egy projekt gyors eredményeivel. Lásd a 6. háttérma -
gyarázatra adott választ.
6. háttérmagyarázat
A Bizottság megjegyzi, hogy az idézett (2008. júni -
usi, 2010. decemberi, 2011. júliusi) kifizetések jóval 
megelőzik a költségvetés-támogatásra meghatáro -
zott új politikát, mely a jogosultsági feltételek jóval 
szigorúbb értékelését vezette be, nevezetesen az 
államháztartási gazdálkodásra vonatkozó feltételt. Az 
ebben a példában ismertetett kockázatot a költség -
vetés-támogatásra vonatkozó 2012-es iránymutatás 
révén és alkalmazása óta sikerült csökkenteni.
A Bizottság válaszai 45
46
A valamely ország fejlesztési eredményeihez való 
uniós hozzájárulások a jelentésben „támogatott 
országeredményekként” szerepelnek (lásd „Az EU 
nemzetközi együttműködési és fejlesztési ered -
ménykeretének elindítása” című bizottsági szolgálati 
munkadokumentumot, 2015. március). Az ilyen hoz -
zájárulás számszerűsítésére az adományozók jelenleg 
kétféle lehetséges módszert alkalmaznak:
– az „átfogó módszer”: a jelentés az összes (vagy 
átfogó) eredményeket tartalmazza, amelyeket 
az EU más szereplőkkel (mint pl. a partnerorszá -
gok kormányaival vagy más adományozókkal) 
ért el, és nem az EU által nyújtott finanszírozásá -
hoz köthető eredményeket ;
– az „arányos módszer”: a jelentés az összfinan -
szírozás uniós arányához köthető eredmények -
re épül. E megközelítés szerint a projektek és 
a programok eredményei az EU által nyújtott 
finanszírozás szintjének megfelelő részarányos 
részként kerülnek kiszámításra. E megközelítés 
szerint a jelentéstétel közvetlen kapcsolatot 
feltételez a nyújtott finanszírozás és az elért 
eredmények között.
Aggregált szinten, mint például az új eredményke -
ret alapján végzett jelentéstétel esetében, egyetlen 
módszert kell kiválasztani. Mivel nem mindig áll ren -
delkezésre a mások – pl. a partnerkormányok – által 
szolgáltatott inputokra vonatkozó részletes költség -
vetési információ, ami alapján ki lehetne számítani az 
arányos eredményeket, a Bizottság az átfogó mód -
szer szerinti jelentéstételt választotta, mely jelenleg 
az egyetlen reális opciója az elért eredményeket 
ismertető, aggregált szintű jelentéstételnek. Ahogy 
az a 2015. márciusi bizottsági szolgálati munka -
dokumentumban is szerepel, az átfogó módszer 
segélyhatékonysági szempontból is megfelelőbb 
lenne, mivel fokozott hangsúlyt fektet az országok 
felelősségvállalására.7 . háttérmagyarázat – Második francia 
bekezdés
A Malawiban és Ruandában zajló költségvetés-támo -
gatási műveletek 2010 előttiek, és jóval megelőzik 
a költségvetés-támogatásra meghatározott új poli -
tikát, mely jóval szigorúbb megközelítést vezetett 
be az EU által finanszírozott műveletek és a nemzeti 
politikák közötti kapcsolat ismertetésére.
Az ebben a példában ismertetett kockázatot 
a 2012 -es iránymutatás révén és alkalmazása óta 
sikerült csökkenteni.
8. háttérmagyarázat
A műveletek célirányos, sürgősségi költségvetés-  
támogatási intézkedések voltak, melyek lehetővé 
teszik az ország makrogazdasági stabilizálását azzal 
az átfogó célkitűzéssel, hogy támogassák a Kongói 
Demokratikus Köztársaságot a gazdasági és élel -
mezésbiztonsági válságban. Következésképpen az 
eredmények elemzését ebben a vonatkozásban kell 
értelmezni.
Az államháztartási gazdálkodásra vonatkozó reform, 
melyet a Számvevőszék említ, valóban szerepelt 
a finanszírozási megállapodásban, és a kidolgo -
zása egyik mérföldköve volt az elért eredmények 
mérésének.
A fix részletek jogosultsági feltételekhez is kötöttek, 
vagyis a teljesítményhez kapcsolódnak. A fizetési 
feltételeket ezért olyan célkitűzésekhez kapcsolták, 
mint az államháztartási gazdálkodás javítása.
A Bizottság válaszai 46
60
A Bizottság már tett lépéseket az értékelések javítá -
sára, a következők révén:
– az „Európai Unió fejlesztési együttműködésének 
értékelési politikája” című dokumentum meg -
szövegezése és közzététele (2014);
– projektek és programok tervezésének, megva -
lósításának, monitoringjának és értékelésének 
javítása (folyamatban van);
– a vezetés nagyobb mértékű bevonása a straté -
giai értékelésekbe már az előkészítési szakasz -
ban (folyamatban van); és
– az „előbb értékelni” elv alkalmazá -
sa a COM(2013) 686 final közleménynek 
megfelelően.
15. háttérmagyarázat
A Bizottság szerint ez a példa nem tekinthető úgy, 
hogy az intézkedés egésze vonatkozásában példázná 
az eredményekről való jelentéstétel vagy értékelés 
gyengeségét. Az intézkedés hatékonysága a meg -
határozás alapján csak az intézkedés vége felé vagy 
valamennyi komponensének vagy alprojektjének 
végrehajtása után értékelhető.
65
A Bizottság 2015-ben kiadja az EU nemzetközi 
együttműködési és fejlesztési politikái keretében 
nyújtott támogatással kapcsolatos konszolidált 
eredményeket tartalmazó első jelentését. Ez az éves 
jelentést kiegészítő jelentés formáját fogja ölteni.
16. háttérmagyarázat – Harmadik 
francia bekezdés
A javított monitoring és jelentéstételi rendszerek, 
valamint (a CRIS-t is felváltó) operatív információke -
zelési rendszer kiépítése révén az EuropeAid jóval 
nagyobb mértékben fogja alkalmazni a jelentéstételt 
szolgáló információs eszközöket, különösen az ered -
ményekről való jelentéstételt illetően.9. háttérmagyarázat
Azt lehet általános szinten értékelni, hogy a költ -
ségvetés-támogatásban részesülő nemzeti politika 
hozzájárult-e bizonyos pontosan meghatározott 
célkitűzések megvalósításához országos szinten, azt 
azonban nem lehet pontosan meghatározni, hogy az 
eredmények milyen hányada tulajdonítható az uniós 
finanszírozásnak.
11. háttérmagyarázat
A 11. háttérmagyarázatban bemutatott példa inkább 
arra összpontosít, hogy elégtelen az emberi jogi 
szempontok programokba történő integrálása, 
és nem arra, hogy a területeket átfogó kérdések 
integrálása miatt egyre nő az összetettség, vagy az 
ezáltal okozott olyan további kockázatokra, amelyek 
a célkitűzések, a mutatók és ehhez kapcsolódóan az 
eredmények mérését érintik.
14. háttérmagyarázat – Második 
francia bekezdés
A Bizottság 2015-ben az EU végrehajtási partnerei -
nek eredményekre vonatkozó jelentéstételét érintő 
rendelkezéseket vezetett be – a Világbankkal mint 
végrehajtási partnerrel kötött – igazgatási megálla -
podás és a négy pillér alapján értékelt összes szerve -
zetre (ezen belül az ENSZ ügynökségeire) vonatkozó 
„PAGODA” megállapodás általános feltételeiben. Ez 
minden bizonnyal biztosítani fogja az EU végrehaj -
tási partnerek által továbbított, elért eredményekről 
szóló jelentésekben és zárójelentésekben szereplő 
adatok jobb hozzáférhetőségét.
59
Az a tény, hogy bizonyos esetekben a projekt vagy 
a program jellegéből adódóan az eredményeket csak 
a projekt vagy a program végén lehet azonosítani és 
jelenteni, ami nem teszi lehetővé a célok elérésének 
időszakos értékelését, nem eredményez szükség -
szerűen gyenge jelentéstételt az eredményekről. 
Ilyen esetekben mérföldköveket vagy referencia -
mutatókat lehet meghatározni, melyek segítenek 
annak nyomon követésében, hogy jól halad-e 
a projekt vagy a program az eredmények hatékony 
megvalósításában.
A Bizottság válaszai 47
75
A költségvetés-támogatási programokra a Bizottság 
kockázatkezelési keretet dolgozott ki a jelentős koc -
kázatok azonosítására és csökkentésére. A kockázat -
kezelési keretet veszik figyelembe a döntéshozatali 
folyamatban, nevezetesen a belső költségvetés-tá -
mogatási irányítóbizottság általi hatékonyabb kor -
mányzásban. A kockázatkezelési keret szisztematiku -
san beépül a partnerországokkal folytatott, stratégiai 
szintű szakpolitikai párbeszédbe, és kulcsfontosságú 
kérdésekre összpontosít. A kockázatkezelési keret 
segítségével a cselekvési dokumentumban megha -
tározottak szerint mérlegelik a várt előnyöket és az 
azonosított kockázatokat, valamint kockázatcsök -
kentő intézkedéseket javasolnak.
A belső elemzés (a 2013-as és 2014-es költség -
vetés-támogatási jelentés) azt mutatja, hogy az 
uniós kötségvetés-támogatásban részesülő orszá -
gokban egyértelműen javul az államháztartási 
gazdálkodás teljesítménye azokkal az országok -
kal szemben, amelyek nem kedvezményezettjei 
a költségvetés-támogatásnak.
Az ebben a példában ismertetett kockázatot a költ -
ségvetés-támogatásra vonatkozó 2012-es iránymuta -
tás révén és alkalmazása óta sikerült csökkenteni.
19. háttérmagyarázat
A Bizottság 2015-ben úgy döntött, hogy eseti alapon 
felgyorsítja annak értékelését, hogy bevonjon-e 
nemzetközi szervezetet végrehajtási partnernek.
20. háttérmagyarázat
A Bizottság elismeri, hogy a politikai és a gazdasági 
környezetben bekövetkező változások kockázatot 
jelentenek az elérendő eredmények számára. E koc -
kázattípusok teszik a gazdasági környezet elemzését 
a standard azonosítási és megfogalmazási folyamat 
fontos elemévé, melyet a Bizottság szolgálatai és az 
EU-küldöttségek a projektek és a programok kidol -
gozása során használnak.17. háttérmagyarázat
Az uniós segítségnyújtásban részesülő országok -
ban a nemzeti adatgyűjtés és az információkezelési 
rendszerek területén tapasztalható hiányosságok 
olyan tényezőt jelentenek, amely együtt jár az érin -
tett országok fejlődő státuszával, és amely az összes 
adományozó szerint állandó aggodalomra ad okot. 
Ez tartósan csak megfelelő nemzeti statisztikai rend -
szerek kiépítésével kezelhető. Az EU ezt a kockázati 
tényezőt az általa nyújtott ágazati és egyéb támoga -
tásokkal csökkenti. A kockázati tényező elégségesen 
csak az ország és a donorközösség tartós, együttes 
erőfeszítéseivel kezelhető.
72
A 2014–2020 közötti többéves pénzügyi keret szá -
mos új elemet vezet be, melyek kifejezetten a kiadási 
programok teljesítményét hivatottak fokozni. Erre 
építkezve a költségvetésért és az emberi erőfor -
rásokért felelős alelnök, Kristalina Georgieva által 
vezetett bizottsági kezdeményezés célja a kiadás -
központú uniós költségvetésről eredményközpontú 
uniós költségvetésre való váltás. A cél azoknak 
a feltételeknek a megteremtése, amelyekkel erő -
síthető a költségvetés teljesítménye mind a prog -
rameredmények, mind a hatékony és eredményes 
pénzgazdálkodás tekintetében egy kiegyensúlyozott, 
átfogó megközelítés keretében. Ez arra irányul, hogy 
csökkenjen annak kockázata, hogy a programered -
mények hátrányára összpontosítsanak a költségvetés 
végrehajtására, ideértve egyrészt azokat a kiadási 
területeket és módszereket, amelyekkel az uniós 
költségvetés maximalizálhatja az eredményeket, 
másrészt pedig a költséghatékony kontrollok szigorú 
alkalmazását a megfelelőség javítása érdekében.
73
A Bizottság a kockázatot a többéves programozás, az 
egyes intézkedések végrehajtásának 24 hónapos ter -
vezése és a belső minőségbiztosítási csoport révén 
kezeli. Ezeket az intézkedéseket további intézkedések 
egészítik ki, mint pl. a következő uniós eredményke -
ret. Lásd még a 29. bekezdésre adott választ.
A Bizottság válaszai 48
5. Következtetések és ajánlások
80 a)
A Bizottság szolgálatai több szinten dolgoznak 
a következetes terminológia biztosításán: az ágazati 
mutatókra vonatkozó 2013-as iránymutatás, a 2015. 
január 1-jétől alkalmazandó cselekvési dokumentum 
sablonja és az ahhoz kapcsolódó útmutatás, vala -
mint az új nemzetközi együttműködési és fejlesztési 
eredménykeret és az ahhoz kapcsolódó utasítások és 
a jelentéstételre vonatkozó útmutatás az eredmény -
keretre épülnek.
A Bizottság szolgálatai továbbá azon dolgoznak, 
hogy a belső minőségbiztosítás részeként erősítsék 
az egyedi cselekvési dokumentumok ezen szempont -
jait érintő útmutatást, amit a Bizottság fontosnak tart 
a végrehajtással, a teljesítménnyel és eredményekkel 
kapcsolatos monitoring és jelentéstétel, továbbá az 
ezen intézkedések értékelése szempontjából.
Ezek mind megfelelnek az alaprendeletekben hasz -
nált terminológiának, melyek az uniós külső támoga -
tás szabályozási keretét képezik.
A Bizottság egyetért azzal, hogy projektszinten 
kiemelt fontosságú az intézkedéseket és a hatásokat 
összekapcsoló „egyértelmű logikai lánc” létrehozása. 
A Bizottság ezt megerősítette azzal, hogy bevezette 
a 2015. január 1-jétől hatályos cselekvési dokumen -
tum sablonját. Ugyanakkor egy „egyértelmű logikai 
lánc” stratégiai vagy szakpolitikai szinten való meg -
határozása soha nem fogja tudni tükrözni a feljesztés 
kontextusának összetettségét. A nemzetközi értéke -
lés világában a lineáris logikai keret stratégiai/szak -
politikai szinten való alkalmazását ezért egyre inkább 
megkérdőjelezik.
80 b)
A több területet érintő kérdések integrálása való -
ban sokféle kihívást jelent az intézkedések célki -
tűzéseinek és eredményeinek megfelelő megfogal -
mazását, továbbá az intézkedések végrehajtásának 
monitoringját lehetővé tevő megfelelő adatok 
összegyűjtését tekintve.A támogatás kontextusában bekövetkező előre nem 
látható változásokhoz való alkalmazkodás érdeké -
ben a megvalósítási szakaszban bizonyos mértékű 
rugalmasságra van szükség. Ezt azáltal biztosították, 
hogy 2014 júliusától egyszerűsítették a kapcsolódó 
szabályokat és eljárásokat. Ezek az egyszerűsítési 
intézkedések a mutatók használatával kapcsolatos 
változtatásokat vezettek be, melyek révén már figye -
lembe vehetők a bizonyos prioritások módosításai 
vagy az adatok összegyűjtésével és elérhetőségével 
kapcsolatos módosítások.
Azonban nem zárható ki, hogy a projekt eredeti 
célkitűzései nem valósíthatók meg. Ebben az esetben 
azokat hozzá kell igazítani a megváltozott körülmé -
nyekhez és környezethez.
21. háttérmagyarázat
A 2015. januári átszervezés önmagában véve nem 
fogja érinteni sem a célkitűzések meghatározását, 
sem az azokhoz kapcsolódó eredmények elérését 
bizonyos intézkedések keretében.
A Bizottság, saját igazgatási szervezetétől függet -
lenül és az ENI-országokra vonatkozó közös végre -
hajtási rendelet rendelkezéseinek (különösen a 12. 
cikknek és a 13. cikknek) megfelelően, tiszteletben 
fogja tartani a projektmegvalósítás nyomon köve -
tésére vonatkozó kötelezettségeit, és jelentést tesz 
a tagállamoknak, az Európai Parlamentnek és más 
uniós intézményeknek.
A Bizottság az eredménykeret alapján fog majd jelen -
tést tenni a szomszédságpolitikai partnerországokra 
vonatkozóan is, a 2015. május 26-i 9145/15. sz. tanácsi 
következtetéseknek megfelelően. Az új eredmény -
orientált monitoring (EOM) keretében új eszközt 
vezettek be a „projektvégi eredményekre vonatkozó 
jelentéstételre”, aminek célja a projektvégi eredmé -
nyekre vonatkozó adatok konszolidálása, különö -
sen az elfogadott eredménykeretre épülő mutatók 
tekintetében.
Ami az értékelést illeti, a DG NEAR saját értékelési 
funkcióval rendelkezik, mely 2015 óta a szomszédsági 
és a bővítési régiókat értékeli.
A Bizottság válaszai 49
Ezek mind megfelelnek az alaprendeletekben hasz -
nált terminológiának.
A Bizottság szolgálatai továbbá azon dolgoznak, 
hogy a belső minőségbiztosítás részeként erősítsék 
az egyedi cselekvési dokumentumok ezen szem -
pontjait érintő útmutatást, továbbá folytatni fogják 
ezen a területen a projekt- és programmenedzs -
mentre vonatkozó általános iránymutatásának és 
a személyzet képzési moduljainak javítását.
2. ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
Az intézkedések és a várt eredmények összekapcso -
lása két éve folyamatban van, e tekintetben a Bizott -
ság különböző intézkedéseket dolgoz ki a rendsze -
reinek, útmutatásainak és folyamatainak erősítése 
érdekében. Lásd még az 1. ajánlásra adott választ.
A Bizottság egyetértett azzal (lásd a 80. bekezdés a) 
pontjára adott választ), hogy projektszinten kiemelt 
fontosságú az intézkedéseket és a hatásokat össze -
kapcsoló „egyértelmű logikai lánc” létrehozása.
3. ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
Folyamatban vannak intézkedések a monitoring és 
értékelési rendszer egészének javítására, ami javítani 
fogja a Bizottság képességét, hogy következtetése -
ket vonjon le (lásd még a Számvevőszék 18/2014. sz. 
különjelentésére adott bizottsági válaszokat).
Az információs rendszert illetően a Bizottság az 
eddigi intézkedéseivel létrehozott egy előzetes rend -
szert, amely biztosítja a 2015-ös első eredményjelen -
tése tekintetében az eredményekről való konszolidált 
jelentéstételt. Az előzetes rendszer megelőzi az új 
operatív információs rendszerének első moduljainak 
kidolgozását, amelyek a tervek szerint tartalmaznák 
az eredményekről szóló jelentéstételt is.80 c)
A Számvevőszék által ismertetett hatékonyságvesz -
tés és hiátusok kockázata leginkább országszinten 
van jelen. Ez azt szemlélteti, hogy mennyire fon -
tos egy olyan megközelítést követni, amelynél az 
adományozók nemcsak egymás között egyeztetnek, 
hanem az adományozók az ország rendszerével/
szakpolitikájával/eredménykeretével való harmo -
nizációra törekednek, ahogy arra a Számvevőszék 
a 17. bekezdés a) és b) pontjában már rámutatott.
A Bizottság e megközelítés alkalmazásával már 
jelentős erőfeszítéseket tesz a 2014–2020 közötti 
többéves programozási időszak keretében, hogy 
a lehető legjobban összehangolhassa az országpo -
litikákat és kereteket, a segélyhatékonyságról szóló 
puszani kötelezettségvállalásoknak megfelelően. 
A Bizottság ezt a megközelítést követte az új szerve -
zeti eredménykeret létrehozásában. Országszinten 
a Bizottság a többi adományozóval együtt támogatja 
országspecifikus eredménykeretek meghatározását, 
és az uniós tagállamokkal közös programozást az 
ilyen keretek előmozdításának egyik eszközének 
tekinti.
80 h)
Az intézkedések környezetének változásai megvál -
toztathatják a használt mutatókat vagy a mutatók 
eredeti célértékeit.
1. ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlást, és már lépéseket 
tett a következetes terminológia biztosítására: az 
ágazati mutatókra vonatkozó 2013-as iránymutatás, 
a 2015. január 1-jétől alkalmazandó cselekvési doku -
mentum sablonja és az ahhoz kapcsolódó útmuta -
tás, valamint az új nemzetközi együttműködési és 
fejlesztési eredménykeret és az ahhoz kapcsolódó 
utasítások és a jelentéstételre vonatkozó útmutatás 
az eredménykeretre épülnek.
A Bizottság válaszai 50
Tekintettel az új rendszer bevezetésére, továbbá 
a Számvevőszéknek az értékelésről és EOM-ról szóló 
18/2014. sz. különjelentésében szereplő egyik aján -
lásnak megfelelően a Bizottság jelenleg egy érté -
keléshez kapcsolódó információs modul kifejlesz -
tésének utolsó szakaszában van, melynek üzembe 
állítását 2016 első félévére tervezi. A modul fokoza -
tosan javítani fogja a Bizottság képességét, hogy 
különböző célokra következtetéseket vonhasson le.
4. ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlást. A Bizottság fokozta 
erre irányuló erőfeszítéseit az 1. ajánlásra adott vála -
szának megfelelően.
5. ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
Az ajánlás végrehajtása az intézkedésben rejlő ere -
dendő kockázatok általános értékelésének része lesz 
(pl. a kiválasztott végrehajtási mód, lásd még a 2015. 
január 1-je óta alkalmazandó cselekvési dokumen -
tum sablonjának „Kockázatok és feltételezések” című 
2. szakaszát).
A költségvetés-támogatási programokra a Bizottság 
kockázatkezelési keretet dolgozott ki a jelentős koc -
kázatok azonosítására és csökkentésére. A kockázat -
kezelési keretet veszik figyelembe a döntéshozatali 
folyamatban, nevezetesen a belső költségvetés-tá -
mogatási irányítóbizottság általi hatékonyabb kor -
mányzásban. A kockázatkezelési keret szisztematiku -
san beépül a partnerországokkal folytatott, stratégiai 
szintű szakpolitikai párbeszédbe. A kockázatkezelési 
keretet a tervezett intézkedés várt előnyei között 
biztosítandó egyensúly értékeléséhez, a kockázatok 
azonosításához és kockázatcsökkentő intézkedések 
ajánlásához használják.
A belső elemzés (a 2013-as és 2014-es költség -
vetés-támogatási jelentés) azt mutatja, hogy az 
uniós kötségvetés-támogatásban részesülő orszá -
gokban egyértelműen javul az államháztartási 
gazdálkodás teljesítménye azokkal az országok -
kal szemben, amelyek nem kedvezményezettjei 
a költségvetés-támogatásnak.
A Bizottság 2015-ben úgy döntött, hogy felgyorsítja 
annak értékelését, hogy eseti alapon bevonjon-e 
nemzetközi szervezetet végrehajtási partnernek.
HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?
Ingyenes kiadványok:
  egy példány:  
az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu),
  több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:  
az Európai Unió képviseletein keresztül (http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),  
nem uniós országokban a küldöttségektől (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),  
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül (http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm)  
vagy a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész  
területéről) (*).
(*)  A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül,  
telefonfülkékből és hotelekből a számot csak díj/f_izetés ellenében lehet hívni).
Megvásárolható kiadványok: az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu).
Vizsgálatunk során az uniós fejlesztési és együttműködési 
fellépések eredményorientált megközelítésével kapcsolatban kilenc fő kockázati területet azonosítottunk.
Vizsgálatunk kimutatta, hogy ezeket a  kockázati 
területeket a  Bizottság már helyesen azonosította. 
Rávilágított a  Bizottság azon kezdeményezéseinek 
jelentőségére is, amelyek az uniós együttműködési és fejlesztési eredmények javítását célozzák.Mindazonáltal még további intézkedésekre van szükség 
ahhoz, hogy ezek a  kezdeményezések teljesen hatásosok 
legyenek. Ebben a  tekintetben számos ajánlást tettünk.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK