HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 132/71

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat …/…/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre a 648/2004/EK rendeletnek a háztartási mosószerekben használt foszfátok és más foszforvegyületek tekintetében történő módosításáról

(COM(2010) 597 végleges – 2010/0298 (COD))

2011/C 132/12

Önálló előadó: Nikolaos LIOLIOS

2010. november 10-én az Európai Parlament és 2010. november 24-én a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 114. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi …/…/EU rendeletre a 648/2004/EK rendeletnek a háztartási mosószerekben használt foszfátok és más foszforvegyületek tekintetében történő módosításáról

COM(2010) 597 végleges – 2010/0198 COD.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció 2011. február 28-án elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. március 15–16-án tartott, 470. plenáris ülésén (a március 15-i ülésnapon) 174 szavazattal 1 ellenében, 9 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1. Következtetések

1.1 Az EGSZB elismeri, hogy felül kell vizsgálni a 648/2004/EK rendeletet a háztartási mosószerekben használt foszfátok és más foszforvegyületek használati határértékeinek tekintetében, a következő okok miatt:

— Bár a mosószerek foszfáttartalma alacsonyabb szintű eutrofizációhoz vezet, mint más források, úgy tűnik, hogy használatuk csökkentése a vizek eutrofizációs kockázatának visszaszorítására irányuló politika leghatékonyabb eszköze az Európai Unió egész területén.

— Teljességgel elengedhetetlen a mosószerek teljes mértékben harmonizált belső piacának szavatolása, mivel így megelőzhetőek az ipar és az adminisztráció számára a piac elaprózódottsága miatti többletkiadások, valamint megszűnik számukra a kölcsönös elismerés kötelezettsége, amelynek hatása, hogy amennyiben egy foszfáttartalmú mosószert törvényesen forgalmaznak egy európai uniós tagállamban, azt importálni lehet bármely más uniós tagállamba, és használata ott engedélyezhető, még akkor is, ha vannak az adott tagállamban a foszfáttartalomra vonatkozó hatályos korlátozási szabályok.

— Azon tagállamokban, amelyek szabályozást fogadtak el a tisztítószerek foszfáttartalmával kapcsolatban az eutrofizáció elleni küzdelem érdekében, a közigazgatásnak valószínűleg nagyobb nehézségekkel kell majd szembenéznie annak végrehajtásakor a 764/2008/EK rendeletből eredő kölcsönös elismerési kötelezettségek miatt.

— Sokkal hatékonyabb lenne a kizárólag európai uniós szintű fellépés a tagállamok számos külön intézkedése helyett.

1.2 Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság általános megközelítését, amely az eutrofizáció vízügyi kockázatának csökkentésére irányuló célkitűzés mellett azt vizsgálja, hogy megvalósítható-e technikai és társadalmi-gazdasági szempontból a foszfátok más anyagokkal történő helyettesítése a tisztítószerekben, valamint hogy ez a helyettesítés milyen hatással van a hatékonyságra és a jövedelmezőségre.

1.2.1 Ebben a tekintetben az EGSZB a negyedik lehetőséget támogatja, amely kimondja, hogy nem lenne helyénvaló, ha a foszfátok és más foszforvegyületek alkalmazásának a háztartási mosószerekben való korlátozását kiterjesztenék az automatikus háztartási mosogatógépekben, illetve az iparban és az intézményeknél alkalmazott tisztítószerekre is.

1.3 A javaslat nem vezet be sok új elemet, hanem megelégszik azzal, hogy európai uniós szintű jogi intézkedéseket javasol, és megerősíti a foszfátok és más foszfortartalmú vegyületek háztartási mosószerekben történő használatának már egyébként is csökkenő tendenciáját. Az EGSZB tudomásul veszi, hogy az Európai Bizottság kötelezettséget vállal arra, hogy minimálisra csökkentse ennek a széles körben alkalmazott termékkategóriának a környezeti kockázatát. Javaslata még inkább nyomatékossá válik majd, amennyiben figyelembe veszi az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság által itt megfogalmazott ajánlásokat. Az EGSZB elismeri, hogy a háztartási mosószerek gyártói nagyban hozzájárultak termékeik környezeti hatásának korlátozásához azáltal, hogy – főként önkéntes alapon – megoldásokat fogadtak el a foszfátok helyettesítésére.

1.4 Az EGSZB úgy véli, hogy miután megtörtént a 648/2004/EK rendelet felülvizsgálata a háztartási mosószerekben használt foszfátok és más foszforvegyületek használati határértékeinek tekintetében, még az idevonatkozó intézkedések végrehajtása előtt meg kell állapodni az elfogadás és az előkészítés kívánt határidejében. Az EGSZB úgy véli, hogy egy-két évre lesz szükség a termékek összetételének kiigazításához, illetve az elengedhetetlen változtatások megtételéhez a termelési berendezéseket és folyamatokat illetően, különösen a kis- és középvállalkozások esetében.

2. Bevezetés

2.1 A mosó- és tisztítószerekben a foszfátokat, és különösen a nátrium-tripolifoszfátot a vízkeménység csökkentése, és ezáltal a hatékony tisztítás érdekében alkalmazzák. Ezek az összetevők azonban káros hatást gyakorolhatnak a vízi környezetre, felboríthatják az ökológiai egyensúlyt, és hozzájárulhatnak az úgynevezett „eutrofizáció” jelenségéhez, azaz az algák elszaporodásához. Noha a mosó- és tisztítószerekből származó foszfátok csupán a harmadik helyet foglalják el a vízi környezet foszfáttartalmának növeléséhez hozzájáruló tényezők között, technikai és gazdasági szempontból a háztartási mosó- és tisztítószerek foszfáttartalmának korlátozása tűnik a leghatékonyabb eszköznek az eutrofizáció kockázatának csökkentésére.

2.2 A mosó- és tisztítószerekről szóló 648/2004/EK rendelet a mosó- és tisztítószerek forgalomba hozatalának összehangolására irányul, de kizárólag a címkézést és a termékekben található felületaktív anyagok biológiai lebonthatóságát érinti. Az eutrofizáció problémája miatt a rendelet 16. cikke azt is előírja, hogy az Európai Bizottság 2007. április 8-ig„értékelést végez, jelentést nyújt be és indokolt esetben jogalkotási javaslatot terjeszt be a foszfátok használatával kapcsolatban, azok fokozatos kivonása vagy meghatározott alkalmazásokra történő korlátozása céljából”. Az Európai Bizottság 2007-ben mutatta be jelentését, (1) melyben arra a következtetésre jutott, hogy a mosó- és tisztítószerekben található foszfátoknak az eutrofizáció jelenségében játszott szerepére vonatkozó ismereteink jelenleg még nem kielégítőek, ám igen gyorsan bővülnek. Az ezt követően végzett tudományos munka, valamint az esetleges korlátozások gazdasági és társadalmi hatásaira vonatkozó információk képezték az alapját annak a hatásvizsgálati zárójelentésnek, (2) amely a mosó- és tisztítószerekben alkalmazott foszfátok kérdéskörének kezelésére számos lehetséges politikai megoldást elemez.

2.3 Az Európai Bizottság számos tanulmány elkészítését kezdeményezte annak vizsgálatára, hogy a mosó- és tisztítószerek foszfáttartalmának korlátozása indokolt lehet-e annak érdekében, hogy az EU területén csökkenjen az eutrofizáció. Ezek a tanulmányok szolgáltak alapul azokhoz a további konzultációkhoz, amelyekre a tagállamok, az ágazat, valamint nem kormányzati szervezetek részvételével a mosó- és tisztítószerekről szóló irányelv végrehajtásárért felelős illetékes hatóságok munkacsoportjának (más néven a mosó- és tisztítószerekkel foglalkozó munkacsoport) ülésein került sor 2006 novemberében, 2007 júliusában és decemberében, 2008 júliusában, valamint 2009 februárjában és novemberében.

2.3.1 A mosó- és tisztítószerek összetételének tervezésével foglalkozó kis- és középvállalatok részére az Enterprise Europe Network keretében külön konzultáció megszervezésére került sor 2009-ben annak érdekében, hogy nagyobb rálátás nyíljon arra, hogy jelenleg milyen mértékben alkalmaznak foszfátokat és helyettesítő alternatív szereket a mosó- és tisztítószerekben, valamint arra, hogy a foszfátok esetleges korlátozása milyen hatást gyakorolhat ezekre a kkv-kra.

2.3.2 A hatásvizsgálati jelentésből, illetve a fent említett tanulmányokból és konzultációkból szerzett információk alapján dolgozta ki az Európai Bizottság a COM(2010) 597. számú, a 648/2004/EK rendelet módosításáról szóló javaslatát, amelyről az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét kérték.

3. Az Európai Bizottság javaslatának sarokpontjai

3.1 A javaslat – amely a 648/2004/EK rendelet 16. cikke értelmében készült európai bizottsági értékelések és hatásvizsgálat végkövetkeztetései nyomán született – a mosó- és tisztítószerekről szóló 648/2004/EK rendeletet szándékozik módosítani a háztartási mosószerekben található foszfátok és más foszforvegyületek koncentrációjának korlátozásával, annak érdekében, hogy csökkentse a mosó- és tisztítószerek által az EU felszíni vizeit érintő eutrofizációra gyakorolt hatást.

3.1.1 A javaslat általános célkitűzése az, hogy biztosítsa a környezet magas szintű védelmét a mosó- és tisztítószerekben található foszfátok és foszforvegyületek lehetséges káros hatásaival szemben, amellett, hogy a mosó- és tisztítószerek belső piacának jó működését is biztosítja.

3.2 Az Európai Bizottság a hatás tekintetében öt szakpolitikai lehetőséget vizsgált meg:

— első lehetőség: uniós szintű fellépés nélkül az intézkedések meghozatala a tagállamok feladata, ami regionális együttműködés keretében is megvalósítható (alapopció);

— második lehetőség: az ágazat önkéntes fellépése;

— harmadik lehetőség: a foszfátok mosó- és tisztítószerekben való alkalmazásának teljes tilalma;

— negyedik lehetőség: a mosószerek foszfáttartalmának korlátozása;

— ötödik lehetőség: a mosó- és tisztítószerek foszfáttartalmára vonatkozó határértékek megállapítása.

A különböző szakpolitikai lehetőségek hatásvizsgálata során figyelembe vették egyrészt annak a tudományos elemzésnek az eredményeit, amely a mosó- és tisztítószerekben található foszfátoknak az eutrofizációs kockázatokhoz való hozzájárulását vizsgálta az EU területén, másrészt a hatékonyság és az eredményesség kritériumait, így a gyakorlati alkalmazhatóságot, a társadalmi-gazdasági hatásokat és a nyomonkövethetőséget is. A szükséges információkat elsősorban a fent említett tanulmányokból, illetve a közvetlenül az érintettekkel folytatott konzultációkból gyűjtötték össze.

Az egyes lehetőségek értékelése és hatásvizsgálata alapján megállapítható, hogy a háztartási mosószerekben található foszfátok és foszforvegyületek alkalmazásának uniós szintű korlátozásával csökkenne a mosó- és tisztítószerekből származó foszfátnak az eutrofizációs kockázatokhoz való hozzájárulása, és csökkennének a szennyvíztisztító telepeknek a foszfor eltávolításával járó költségei is. Az így elért költségmegtakarítás jelentősen magasabb, mint annak a költsége, hogy a háztartási mosószerek összetételét foszfátokat helyettesítő anyagokkal módosítsák. Ezzel szemben jelenleg nem lenne indokolt uniós szintű korlátozást bevezetni a gépi mosogatószerekre, illetve a közületi vagy ipari mosó- és tisztítószerekre, mivel a rendelkezésre álló alternatív összetevők általában nem felelnek meg az ezen alkalmazások magasabb technikai követelményeinek.

4. Általános megjegyzések

4.1 Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság kidolgozta a vélemény tárgyát képező javaslatot, hiszen a háztartási mosószereket leszámítva a mosó- és tisztítószerek egyéb kategóriáiban nincs technikai és gazdaságossági szempontból elfogadható alternatív megoldás, és egyetért azzal, hogy jelenleg kizárólag a háztartási mosószerekre vonatkozóan korlátozzák a foszfátok és más foszforvegyületek alkalmazását. Ugyanakkor, ahogyan azt a 16. cikkre vonatkozó módosítás is helyesen kimondja, meg kell vizsgálni a gépi mosogatószerekben alkalmazott foszfátokra vonatkozó korlátozások bevezetésének lehetőségét is. A javaslat megfelelő hosszúságú időt biztosít a gyártók számára ahhoz, hogy megvizsgálják a már létező alternatív megoldásokat, illetve hogy új megoldásokat találjanak, és azokat technológiai és gazdasági szempontból is elfogadhatóvá tegyék. Az Európai Bizottságnak célszerű volna együttműködést kezdeményeznie az érintettekkel annak érdekében, hogy az ágazat ösztönzést kapjon az e célkitűzés megvalósítása felé történő elmozdulásra.

4.2 Az egyes lehetőségek értékelését tekintve az EGSZB a következőket állapítja meg:

— Az első és a második lehetőség, amennyiben a jelenlegi tendencia folytatódik, csupán a foszfátok alkalmazásának lassú csökkenéséhez vezet, és nem felel meg a mosó- és tisztítószerek belső piacának jó működésére irányuló célkitűzésnek. A foszfátok más összetevőkkel való helyettesítése vonatkozásában természetesen nem lehet kizárni a tendencia megfordulását, ám ez a környezetre nézve káros hatásokkal járhat.

— Az eutrofizáció kockázatainak csökkentése szempontjából a harmadik lehetőség tűnik a legvonzóbbnak, ám annak megvalósítása két okból sem javasolt. Egyrészt ez a lehetőség az automata háztartási mosogatógépekben használt mosogatószerek hatásfokának aránytalan csökkenéséhez vezetne, hiszen ezek vonatkozásában még nincsen a foszfátok helyettesítésére alkalmas, technikailag és gazdaságilag megvalósítható alternatíva. Másrészt a háztartási mosószerek foszfáttartalmának helyettesítésére szolgáló más vegyületek is tartalmaznak foszfort, mégpedig foszfonátok formájában, ami még kis dózisban is kiváló hatékonyságot eredményez mind a vízlágyítást, mind a fehérítő anyagok stabilizálását illetően. Ezért lehetetlen teljes mértékben kizárni a foszforvegyületek használatát a mosó- és tisztítószerekben.

— A leginkább javasolt a negyedik lehetőség, mivel kizárólag a háztartási mosószereket érinti, melyek esetében már léteznek működőképes és széles körben elterjedt helyettesítési lehetőségek. Ezzel egyidejűleg meghatározásra kerülne a foszfáttartalom maximális megengedett értéke, amely lehetővé teszi a foszfonátok használatát – amelyek fontosságát az előző pont fejti ki. Kizárólag a mosószerek esetében csökkenteni a foszfáttartalmat kevésbé hatékony intézkedés az eutrofizáció csökkentésére, mint a harmadik lehetőség, mivel az említett mosószerek e vegyületek alkalmazási körének mindössze 60 %-át alkotják. Ily módon a gépimosogatószer-gyártók időt kapnának arra, hogy az ebbe a kategóriába tartozó tisztítószerek esetében technikai és gazdasági szempontból megfelelő helyettesítő lehetőségeket dolgozzanak ki. Ez a megoldás egyébiránt lehetővé teszi az előírások európai uniós szintű harmonizációját és a háztartási mosószerek – jelenleg elaprózott – belső piacának normális működését.

— Végül az ötödik lehetőség, úgy tűnik, valamennyi tisztítószer tekintetében nagymértékben megfelel a kitűzött céloknak, vagyis az eutrofizáció csökkentésének és a belső piac jó működésének, mivel különböző határértékeket állapít meg a háztartási mosószerek, a gépi mosogatószerek, valamint a közületi és ipari felhasználású tisztítószerek foszfáttartalmának esetében. Nem lenne azonban egyszerű megegyezést elérni az előbbiekben említett második, illetve főként az utolsó kategória esetében, hiszen a követelmények erősen eltérőek, mivel a gyártók az egyes ügyfelek ipari létesítményeinek igényei alapján alkotják meg külön-külön az intézményekben, illetve iparágakban alkalmazott tisztítószereket. Amennyiben egy meghatározott határértéket alkalmazunk, bármekkora legyen is az, eltérési kérelmek tömkelegével kell számolnunk az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke alapján, valamint az ebből következő adminisztrációs problémákkal a nemzeti hivatalok és az Európai Bizottság szintjén.

4.3 Az EGSZB elismeri, hogy nincs minden tagállam azonos szinten kitéve az eutrofizáció kockázatainak, és üdvözli, hogy az Európai Bizottság a már érvényben lévő intézkedések megőrzését javasolja, megfelelően módosítva azokat annak érdekében, hogy amikor egy ilyen beavatkozás vízvédelmi szempontból szükségessé válik, és technikailag és gazdaságilag megfelelő megoldások rendelkezésre állnak, az Európai Unió tagállamai nemzeti szinten megőrizhessék szabályozásukat, illetve bevezethessenek egy újat azon tisztítószerek foszfát- illetve egyéb foszforvegyület-tartalmának korlátozására, amelyek nem tartoznak a háztartási mosószerek közé.

5. Részletes megjegyzések

5.1 Az EGSZB egyetért a háztartási mosószerek maximális foszfortartalmának meghatározására irányuló javaslattal, amely az elemifoszfor-tartalmat (P) a tömeg 0,5 %-ában határozza meg annak érdekében, hogy a foszfátok és egyéb foszfortartalmú kémiai vegyületek teljes skáláját le lehessen fedni. A határértékek ilyenfajta megfogalmazása szavatolja, hogy a foszfátok esetében alkalmazni kívánt tiltást ne lehessen könnyen megkerülni.

5.2 Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság azt tervezi, hogy utólagosan, de mindenképpen a szóban forgó javaslat elfogadása után megvizsgálja, hogy az automatikus háztartási mosogatógépekben használt foszfáttartalmú tisztítószerek milyen mértékben járulnak hozzá az eutrofizáció kockázatához; jelentést készít az Európai Parlament és a Tanács számára; valamint, amennyiben helyénvalónak tűnik, javaslatokat tesz foszfáttartalmuk csökkentésére. Az EGSZB úgy véli azonban, hogy az öt évben megállapított tervezett időkorlát viszonylag hosszú, és a következőket javasolja:

— három éven belül, illetve amennyiben lehetséges, ennél is gyorsabban be kell fejezni az automatikus háztartási mosogatógépekben használt foszfáttartalmú tisztítószereknek az eutrofizáció kockázataihoz való hozzájárulásáról szóló tanulmányt,

— tájékoztatni és ösztönözni kell azokat az ipari ágazatokat, amelyek automatikus háztartási mosogatógépekben használt tisztítószereket, illetve alternatív nyersanyagokat állítanak elő, hogy dolgozzanak és fejlesszenek ki olyan lehetőségeket, amelyek lehetővé teszik a foszfátok helyettesítését. Ilyen lehetőségek léteznek már, de bizonyosan továbbfejleszthetők annak érdekében, hogy technikailag és gazdaságilag alkalmazhatóak legyenek,

— amennyiben végül úgy tűnik, hogy az automatikus háztartási mosogatógépekben használt tisztítószerek csak kis mértékben járulnak hozzá az eutrofizáció kockázataihoz, és ezzel egyidejűleg semmilyen olyan helyettesítő megoldást nem fedeztek fel, amely szavatolta volna a fogyasztók számára a tisztítószer hatékonyságát, javasoljuk a foszfortartalom határértékének – tömegszázalékban, illetve mosási ciklusonként grammban kifejezett – alkalmazását, amelynek megfelelően alacsonynak kell lennie ahhoz, hogy ne károsítsa nagymértékben a környezetet, és megfelelően magasnak ahhoz, hogy biztosítsa a tisztítószer hatékonyságát.

5.3 Ami az Európai Bizottság javaslatának összhangját illeti más szereplők politikájával, illetve az Európai Unió célkitűzéseivel, az EGSZB figyelembe veszi az Európai Bizottságnak az alábbiakban ismertetett értékelését, és elismeri, hogy a kért közelítés szintje megfelelő.

5.3.1 A vizsgált javaslat teljes mértékben kompatibilis a vízügyi keretirányelv (2000/60/EK irányelv) célkitűzéseivel, amely azt várja el, hogy a tagállamok 2015-ig elérjék a felszíni vizek jó ökológiai és kémiai állapotát. Az Európai Unió bizonyos érzékeny területein már bevezettek az érintett tagállamok által összehangolt tevékenységeket, illetve bizonyos regionális szintű együttműködési stratégiákat, de eleddig csak lassú haladás történt. Ezért az Európai Bizottság javaslata olyan kiegészítő intézkedés, amely elengedhetetlenül fontos az eutrofizáció határokon átnyúló problémájának kezelésére létrejött regionális együttműködési kezdeményezés sikeréhez.

5.3.2 A javaslat kiegészíti továbbá a települési szennyvíz kezeléséről szóló 91/271/EGK irányelvet is, melynek célja, hogy az eutrofizáció elleni küzdelem jegyében korlátozza az olyan tápanyagok, mint a foszfor és a nitrogén koncentrációját a felszíni vizekben.

5.4 Az Európai Bizottság pontosítja, hogy a javaslat jogi alapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 114. cikke, amelynek célja egy olyan belső piac megteremtése, amely egyúttal biztosítja az emberi egészség és a környezet védelmének magas szintjét.

5.4.1 A javaslat egyúttal megfelel az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkének (3) bekezdésében megfogalmazott szubszidiaritás elvének, mivel nem tartozik az Unió kizárólagos hatáskörébe.

5.4.2 Az Európai Bizottság hangsúlyozza, hogy a javaslat nem lépi túl a célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket, és összhangban áll az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkének (4) bekezdésében megfogalmazott arányosság elvével.

5.4.3 Az Európai Bizottság végül megállapítja, hogy a választandó jogi eszköz a rendelet, mivel a cél a háztartási mosószerekben lévő foszfátok és más foszforvegyületek koncentrációjának harmonizálása. A javasolt rendelet a mosó- és tisztítószerekről szóló, már létező rendeletet módosítja.

5.4.4 Az EGSZB elfogadja az Európai Bizottság megközelítését. Annak érdekében, hogy a tervezett szankciók során is érvényesüljön az arányosság elve, az EGSZB a következő ajánlásokat fogalmazza meg:

— Amennyiben bebizonyosodik, hogy egy mosószer, melynek foszfortartalma magasabb 0,5 %-nál, azonban alacsonyabb 2,0 %-nál, jelen van a piacon, valamint az illetékes hatóságoknál az összetételéről benyújtott igazolás 0,5 % alatti foszfortartalomról szól, azt nem kell szükségszerűen kivonni a forgalomból, hanem inkább adminisztratív bírságot kell kiszabni rá, mivel nem jelent egészségügyi kockázatot. Az említett bírság az engedélyezett határérték meghaladásának mértékében fokozatosan növekedhetne. A 0,5 %-os határérték ilyen módon történő meghaladása valószínűleg nem szándékosan történik, mivel a gyártó ugyanabban a létesítményben jogszerűen állíthat elő EU-n kívüli országokba szállított foszfáttartalmú mosószereket, és ha nincsenek intézkedések az egyes termékek raktárkészletének különválasztására, azok esetlegesen enyhén keveredhetnek. Az Európai Bizottság feladata eldönteni azt, hogy ilyen esetekben a gyártótól részletesebb igazolásokat is kér-e annak érdekében, hogy az ne tudja szándékosan megkerülni a 0,5 %-os határértéket. Meg kell jegyezni, hogy egy ilyen termék piacról történő, valódi indok (egészség, biztonságos használat) nélküli visszavonása végeredményben nagyobb károkat okozhat a környezet számára, mivel azt több alkalommal kell szállítani, el kell távolítani a csomagolását és hulladékként kell kezelni anélkül, hogy betöltötte volna eredeti feladatát – pedig biztonságosan és teljes mértékben használható lett volna.

— Amennyiben a foszfortartalom magasabb a tömeg 2,0 %-ánál, meg kell hozni az eredetileg előirányzott szankciókat és intézkedéseket.

Kelt Brüsszelben, 2011. március 15-én. az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Staffan NILSSON

(1) COM(2007) 234.

(2) SEC(2010) 1278.