Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI RENDELETE az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően az Indiából, Tajvanról és Thaiföldről származó egyes polietilén-tereftalátok (PET) behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről, valamint az Indonéziából és Malajziából származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára vonatkozó hatályvesztési felülvizsgálati eljárás megszüntetéséről /* COM/2013/0234 final - 2013/0122 (NLE) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE A javaslat okai és céljai A javaslat tárgya az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletnek (a továbbiakban: alaprendelet), és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésének, 9. cikke (4) bekezdésének és 11. cikke (2) bekezdésének alkalmazása az Indiából, Indonéziából, Malajziából, Tajvanról és Thaiföldről származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára hatályban lévő dömpingellenes vám hatályvesztési felülvizsgálata során. Háttér-információk Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásával összefüggésben készült, és az alaprendeletben megállapított tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően elvégzett vizsgálat eredményeként jött létre. Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen A 2604/2000/EK rendelettel a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Indiából, Indonéziából, Malajziából, Tajvanról és Thaiföldről származó polietilén-tereftalát (PET) behozatalára. Hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Tanács 192/2007/EK rendeletével további ötéves időtartamra vetett ki végleges dömpingellenes vámot a PET behozatalára. A dömpingellenes intézkedéseket az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: a szubvencióellenes alaprendelet) 19. cikke alapján később módosította az 1286/2008 tanácsi rendelet. Egy, az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti későbbi időközi felülvizsgálat alapján a Tanács 906/2011/EU végrehajtási rendelete módosította a hatályos intézkedéseket. Az időről időre módosított 2000/745/EK határozattal a Bizottság elfogadta három indiai exportáló gyártó minimum importár meghatározására vonatkozó kötelezettségvállalási felajánlását. Az érintett országokkal szemben alkalmazott intézkedésekkel párhuzamosan dömpingellenes vámok állnak fenn a PET Kínából származó importjával szemben (ezeket 2010. novemberben hosszabbították meg), valamint kiegyenlítő intézkedések vannak hatályban 2010. szeptember óta a PET Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből származó importjával szemben. Az Omán és Szaúdi-Arábia elleni dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatok 2011-ben a panaszok visszavonásával lezárultak. Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Tárgytalan. 2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI Konzultáció az érdekelt felekkel Az eljárásban érintett érdekelt felek az alaprendelet rendelkezéseinek megfelelően lehetőséget kaptak arra, hogy a vizsgálat során megvédjék érdekeiket. Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása Külső szakértők bevonására nem volt szükség. Hatásvizsgálat Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeképpen jött létre. Az alaprendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot, azonban tartalmazza a vizsgálandó feltételek teljes körű listáját. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI A javasolt intézkedés összefoglalása A Bizottság 2012. február 24-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés útján bejelentette az Indiából, Indonéziából, Malajziából, Tajvanról és Thaiföldről származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatára vonatkozó eljárás megindítását. A felülvizsgálatot a Committee of Polyethylene Terephthalate Manufacturers in Europe (CPME, az európai polietilén-tereftalát-gyártók bizottsága) a polietilén-tereftalát uniós termelésének körülbelül 95 %-át képviselő termelők nevében benyújtott kérelmére indították meg. India, Tajvan és Thaiföld tekintetében a felülvizsgálat feltárta, hogy az érintett termék dömpingje folytatódott, ami – a dömpingellenes intézkedések megszüntetésének esetén – az uniós gazdasági ágazat kárának megismétlődéséhez vezetne. Megállapítást nyert továbbá, hogy az intézkedések fenntartása nem ellentétes az Unió érdekeivel. Ami Indonéziát és Malajziát illeti, megállapítást nyert, hogy nem valószínű, hogy az ezen országokból származó, az Unióba irányuló import rövid és középtávon az uniós piacra káros mennyiségben dömpingelt árakon folytatódna, amennyiben az intézkedések hatályukat vesztik. Emiatt javasolt, hogy a Tanács fogadja el a meglévő intézkedések Indiával, Tajvannal és Thaifölddel szembeni meghosszabbítására, és azok Indonéziával és Malajziával szembeni megszüntetésére vonatkozó csatolt rendeletre vonatkozó javaslatot. Jogalap E javaslat tárgya az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet alkalmazása. A szubszidiaritás elve A javaslat az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható. Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt: Az intézkedés formáját a fent említett alaprendelet írja le, és nem hagy teret a nemzeti döntéshozatalnak. Nem szükséges annak feltüntetése, hogy az Unióra, a nemzeti kormányokra, a regionális és helyi hatóságokra, a gazdasági szereplőkre és a polgárokra háruló pénzügyi és adminisztratív teher hogyan minimalizálható, és milyen mértékben arányos a javaslat célkitűzésével. A jogi aktus típusának megválasztása Javasolt aktus: rendelet. Más jogi aktus nem felelne meg a következők miatt: Az alaprendelet nem rendelkezik alternatív lehetőségekről. 4. KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK A javaslat nincs hatással az uniós költségvetésre. 2013/0122 (NLE) Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI RENDELETE az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően az Indiából, Tajvanról és Thaiföldről származó egyes polietilén-tereftalátok (PET) behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről, valamint az Indonéziából és Malajziából származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára vonatkozó hatályvesztési felülvizsgálati eljárás megszüntetéséről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból származó dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre[1] (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére, 9. cikke (4) bekezdésére és 11. cikke (2) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra, mivel: A. AZ ELJÁRÁS 1. Előző vizsgálatok és hatályos intézkedések (1) A 2604/2000/EK rendelettel[2] (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Indiából, Indonéziából, Malajziából, Tajvanról és Thaiföldről (a továbbiakban: az érintett országok) származó polietilén-tereftalát (PET) behozatalára. A 2604/2000/EK rendeletet később módosította a 496/2002/EK tanácsi rendelet,[3] a 823/2004/EK tanácsi rendelet,[4] a 83/2005/EK tanácsi rendelet[5] és az 1646/2005/EK tanácsi rendelet[6]. (2) A hatályvesztési felülvizsgálatot és részleges időközi felülvizsgálatot követően a Tanács a 192/2007/EK rendelettel[7] (a továbbiakban: a hatályos intézkedések) a többek között Indiából, Indonéziából, Malajziából, Tajvanról és Thaiföldről származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára végleges dömpingellenes vámot vetett ki egy további ötéves időszakra. A 192/2007/EK rendeletet később módosította az 1286/2008/EK tanácsi rendelet[8], a 906/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet[9], valamint a 295/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet[10]. (3) A Bizottság a 2000/745/EK határozattal[11] és annak későbbi módosításaival elfogadta indiai és indonéziai exportáló gyártók minimum importár meghatározására vonatkozó kötelezettségvállalási felajánlását. 2. Hatályos kiegyenlítő intézkedések (4) A 2603/2000/EK rendelettel[12] a Tanács végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az Indiából, Malajziából és Thaiföldről származó PET behozatalára. Hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Tanács 193/2007/EK rendeletével[13] további öt éves időtartamra vetett ki végleges kiegyenlítő vámot az Indiából származó PET behozatalára (a továbbiakban: a hatályos kiegyenlítő intézkedések). 3. Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem (5) A hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés[14] közzétételét követően a Bizottsághoz 2011. november 25-én kérelem érkezett az intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikk (2) bekezdése szerinti felülvizsgálatára. A kérelmet a Committee of Polyethylene Terephthalate Manufacturers in Europe (az európai polietilén-tereftalát-gyártók bizottsága, a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be, a polietilén-tereftalát uniós termelésének körülbelül 95 %-át képviselő termelők nevében. (6) A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések lejárta valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatását vagy megismétlődését eredményezné. 4. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása (7) Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2012. február 24-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel[15] (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását. 5. Párhuzamos vizsgálatok (8) A Bizottság 2012. február 24-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés[16] útján bejelentette az Indiából származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára vonatkozó kiegyenlítő intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatára vonatkozó eljárás megindítását a 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendelet[17] (a továbbiakban: a szubvencióellenes alaprendelet) 18. cikke alapján. 6. A vizsgálat 6.1. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak (9) A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségére vonatkozó vizsgálat a 2011. január 1. és 2011. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A károkozás folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének megállapítása szempontjából jelentőséggel bíró tendenciák vizsgálata a 2008. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. 6.2. A vizsgálatban érintett felek (10) A hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőt és az egyéb ismert uniós gyártókat, az érintett országok exportáló gyártóit, a független importőröket, azokat a felhasználókat, akikről ismert, hogy érintettek, valamint az érintett országok képviselőit. (11) A Bizottság lehetőséget biztosított az érdekelt felek számára, hogy írásban kifejtsék álláspontjukat, és meghallgatást kérjenek a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják. (12) Figyelembe véve az indiai, indonéziai, malajziai, tajvani és thaiföldi exportáló gyártók, valamint a független importőrök nagy számát, megfelelőnek ítélték, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban megvizsgálják a mintavétel lehetőségét. A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a fenti feleket, hogy a felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. (13) Ami az exportáló gyártók mintáinak kiválasztását illeti, hét ismert indiai exportáló gyártóval vették fel a kapcsolatot. Hét exportáló gyártó válaszolt és jelezte szándékát a mintába való bekerülésre. Ezen az alapon három indiai exportáló gyártóból álló mintát választottak ki az Unióba irányuló export mennyisége alapján. (14) Öt ismert indonéziai exportáló gyártóval vették fel a kapcsolatot. Ugyanakkor egyetlen indonéziai exportáló gyártó sem jelezte a szándékát a vizsgálatban való együttműködésre. Ennek megfelelően, valamennyi ismert indonéziai exportáló gyártót, valamint a indonéziai hatóságokat tájékoztatták arról, hogy az Indonéziára vonatkozó ténymegállapításokhoz az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeket kellett felhasználni. (15) Két ismert malajziai exportáló gyártóval vették fel a kapcsolatot. Csak egy exportáló gyártó válaszolt és jelezte szándékát a mintába való bekerülésre. Ezért az a döntés született, hogy a malajziai exportáló gyártók tekintetében nincs szükség mintavételre. Minden más ismert malajziai exportáló gyártót, valamint a malajziai hatóságokat tájékoztatták arról, hogy a nem együttműködő exportáló gyártókra vonatkozó ténymegállapításokhoz az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeket kellett felhasználni. (16) Hat ismert tajvani exportáló gyártóval, valamint az exportáló gyártók egy szervezetével vették fel a kapcsolatot. Egy tajvani exportáló gyártó sem jelezte szándékát a mintába való bekerülésre. Valamennyi ismert tajvani exportáló gyártót, beleértve reprezentatív szervezetüket is, továbbá a tajvani hatóságokat tájékoztatták arról, hogy a Tajvanra vonatkozó ténymegállapításokhoz az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeket kellett felhasználni. (17) Kilenc ismert thaiföldi exportáló gyártóval vették fel a kapcsolatot. Csak egy exportáló gyártó válaszolt és jelezte szándékát a mintába való bekerülésre. Ezért az a döntés született, hogy a thaiföldi exportáló gyártók tekintetében nincs szükség mintavételre. Minden más ismert thaiföldi exportáló gyártót, valamint a thaiföldi hatóságokat tájékoztatták arról, hogy a nem együttműködő exportáló gyártókra vonatkozó ténymegállapításokhoz az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeket kellett felhasználni. (18) Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság bejelentette, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A minta a vizsgálat megkezdése előtt ismert tizenhárom uniós gyártó közül négy vállalatból állt, amelyeket az uniós gyártás és értékesítés azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján választottak ki, amely a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható volt. A minta a felülvizsgálati időszak alatti teljes becsült uniós gyártás és értékesítés több mint 50 %-át képviselte. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tekintsenek be az aktába, és az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételétől számított 15 napon belül jelezzék, hogy megfelelőnek találják-e a választást. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják. (19) Egyes érdekelt felek kifogásolták az uniós gyártókat érintő mintavételt. Állításuk szerint: i. a Bizottságnak nem kellett volna mintavételt alkalmaznia, különösen, mivel a korábbi vizsgálat során sem alkalmaztak mintavételt; ii. a minta kiválasztásánál használt módszert vitattak, mivel „összekever három különböző lépést”, mégpedig a hatályvesztési felülvizsgálat megindításának alátámasztását, az uniós gazdasági ágazat meghatározását és a mintavételi eljárást; iii. az ideiglenes mintát helytelen és hiányos információk alapján állították össze; iv. a kiválasztott ideiglenes minta nem reprezentatív, mivel külön személyek szerepeltek benne, nem pedig csoportok; azt is előadták, hogy csökkenti a minta reprezentativitását egy olyan vállalat szerepeltetése, amelyet nemrégiben elidegenítettek, vagy egy másik vállalaté, amely kapcsolódó értékesítéssel rendelkezett. (20) A felek által hivatkozott érvekkel kapcsolatban a következőket kell rögzíteni: – A minta használatára vonatkozó döntést minden vizsgálat esetében függetlenül hozzák meg, az egyes ügyek egyedi körülményeitől függően, és az alaprendelet 11. cikkének (9) bekezdése nem vonatkozik az ilyen minták kár meghatározása céljából történő felhasználására hatályvesztési felülvizsgálat keretében. A korábbi vizsgálatoktól eltérően, amikor megvalósítható volt valamennyi jelentkező és együttműködő gyártó vizsgálata, a jelen felülvizsgálat során a Bizottság úgy ítélte meg, hogy nagy számukra tekintettel a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen nem lehet megvizsgálni minden uniós gyártót, és így a 17. cikk feltételei teljesültek. – A Bizottság nem „keverte össze” a hatályvesztési felülvizsgálat megindításának alátámasztását, az uniós gazdasági ágazat meghatározását és az ideiglenes minta kiválasztását, mivel e lépések egymástól függetlenek maradtak, és mindegyikről külön döntés született. Nem bizonyították, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat megindításának alátámasztása során az uniós gyártók által szolgáltatott gyártási és értékesítési adatok felhasználása milyen mértékben érintette a minta reprezentativitását. – A mintát a kiválasztás időpontjában rendelkezésre álló információk alapján alakították ki, az alaprendelet 17. cikkének megfelelően. A minta reprezentativitását a felek által a konkrét vállalati adatok kapcsán megfogalmazott észrevételek alapján felülvizsgálták. Egyik észrevétel sem bizonyult megalapozottnak. – Az alaprendelet 17. cikkében foglaltaknak megfelelően a mintát a gyártás és értékesítés azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján állították össze, amely a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható volt. A nagyobb csoportokhoz tartozó olyan jogi személyeket, amelyekről megállapították, hogy más leányvállalatoktól függetlenül működnek, az uniós gazdasági ágazat képviselőinek tekintették, és ezért nem volt szükség arra, hogy az egész csoportot egységesen vizsgálják. Ugyanakkor a vállalatokat gazdasági egységként vették fel a mintába, ezzel biztosítva, hogy a releváns adatokat ellenőrizni lehessen. Emellett az elidegenítések, és a kapcsolódó értékesítések fennállása részét képezte az ágazat jellemzőinek a figyelembe vett időszak során, és így e körülmények egyike sem volt olyannak tekinthető, amely csökkenti a minta reprezentativitását. (21) Az alapvető tények és szempontok ismertetését (a továbbiakban: ismertetés) követően a felek fenntartották a fent hivatkozott érveket, amelyekre a Bizottság már kitért. (22) A mintába bevont három indiai exportáló gyártó, az egyetlen malajziai exportáló gyártó és az egyetlen thaiföldi exportáló gyártó, amely kifejezte szándékát, hogy a mintában szerepeljen, válaszolt a kérdőívre. Ugyanakkor a mintába bekerült egyik indiai gyártó kérdőívre adott válaszából kiderült, hogy csak jelentéktelen mennyiségben exportálta az érintett terméket a felülvizsgálati időszak során, és így ellenőrző látogatásokat végül a két fennmaradó exportáló gyártónál tettek, amelyek együttesen az Indiából az Unióba irányuló import teljes mennyiségének 99 %-át képviselték a felülvizsgálati időszak során. (23) Az ismertetést követően egy együttműködő indiai exportáló gyártó kérte dömpingkülönbözete kiszámítását. E tekintetben megerősítést nyert, hogy az e vállalattól származó export jelentéktelen volt, és ebből következően nem volt hatása a dömping folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének megállapítására a jelen hatályvesztési felülvizsgálat során. Ezért ezt a kérést a Bizottság elutasította. (24) Az eljárás megindításáról szóló értesítés független importőrökre vonatkozó mintavételt irányozott elő. A megkeresett huszonnégy független importőr egyike sem működött együtt a jelen vizsgálatban. (25) Mind az öt ismert nyersanyag-szállítót megkeresték az eljárás megindításakor, és elküldték nekik a vonatkozó kérdőívet. Két szállító válaszolt a kérdőívekre. (26) Valamennyi ismert felhasználót és felhasználói szervezetet megkeresték az eljárás megindításakor. Tizenhét felhasználó adott választ a kérdőívre. 16 tagállamból húsz felhasználói szervezet jelentkezett és tett észrevételt. (27) A kapott információ ellenőrzése (28) A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő kár folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségét és meghatározza az Unió érdekeit. Ellenőrző látogatásokra a következő érdekelt felek hivatalaiban, illetve telephelyein került sor: a) Uniós gyártók – Indorama Polymers Europe, UAB, Hollandia; – Equipolymers, Olaszország, Németország; – Neo Group, UAB, Litvánia; – Novapet SA, Spanyolország b) Indiai exportáló gyártók: – Dhunseri Petrochem and Tea Limited. Kolkata; – Reliance Industries Limited, Navi Mumbai; c) Malajziai gyártó: – MPI Polyester Industries Sdn Bhd, Shah Alam, Selangor; d) Thaiföldi gyártó: – Indorama Polymers Pcl, Bangkok; e) Uniós felhasználók: – Coca Cola Europe, Belgium; – Nestle Waters France, Franciaország. B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK 1. Érintett termék (29) Az e vizsgálatban érintett termék megegyezik a fenti (2) preambulumbekezdésben említett utolsó, 2007-ben lefolytatott eredeti vizsgálat érintett termékével, azaz az Indiából, Indonéziából, Malajziából, Tajvanról és Thaiföldről származó, 78 ml/g vagy magasabb viszkozitási együtthatóval rendelkező, az ISO 1628-5 szabvány szerinti, jelenleg a 3907 60 20 KN-kód alá tartozó polietilén-tereftalát. 2. Hasonló termék (30) Az eredeti vizsgálathoz és a felülvizsgálathoz hasonlóan megállapítást nyert, hogy az érintett termék és az érintett országokban előállított és az ottani hazai piacokon értékesített PET, illetve az uniós gyártók által előállított és az Unióban értékesített PET ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik és ugyanazokra a célokra használható. Ezért a Bizottság ezeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek tekinti. C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE 3. Előzetes megjegyzések (31) Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a jelenlegi intézkedések hatályvesztése a dömping valószínű folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e. (32) Az együttműködés hiánya esetén, például Indonézia és Tajvan esetében, az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeket kellett felhasználni. Malajzia és Thaiföld tekintetében az együttműködő vállalatok által nyújtott információkat, és a rendelkezésre álló tényeket is felhasználták. (33) A felülvizsgálati időszak során az érintett terméknek az érintett országokból származó teljes importja az Eurostat szerint 126 500 tonnát tett ki, ami 4,5 %-os piaci részesedést jelent az uniós piacon. (34) Ami a gyártási kapacitás és a belföldi felhasználás alakulását illeti az érintett országokban, a kérelemhez csatolt piackutatást, valamint olyan, a nyilvánosság számára elérhető információkat is felhasználtak, mint a nyilvános internetes vállalatismertetők, és az együttműködő társaságok által a kérdőívekre adott ellenőrzött válaszok. 4. India 4.1. Előzetes megjegyzések (35) Ahogy fent említettük, hét indiai exportáló gyártó működött együtt, és ezek közül három indiai exportáló gyártóból álló mintát választottak ki. Mivel az egyik mintába bekerült vállalat kérdőívre adott válaszából kiderült, hogy csak jelentéktelen mennyiségben exportálta az érintett terméket a felülvizsgálati időszak során, és így ellenőrző látogatásokat végül a két fennmaradó exportáló gyártónál tettek, amelyek együttesen az Indiából az Unióba irányuló import mennyiségének 99 %-át képviselték a felülvizsgálati időszak során. (36) A felülvizsgálati időszak során a teljes indiai import 97 000 tonnát tett ki, amely az érintett terméknek a jelen vizsgálattal érintett országokból származó összesített importjának 76 %-át jelentette, 3,4 %-os piaci részesedést képviselve az uniós piacon. A mintába bevont két indiai exportáló gyártó kötelezettségvállalási felajánlást tett, és megállapítást nyert, hogy tiszteletben tartották a felülvizsgálati időszak során a minimum importárat. Mivel ezek szinte a teljes indiai exportot képviselték, piaci részesedésük szinte pontosan megfelelt India piaci részesedésének. 4.2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban 4.2.1. Rendes érték (37) Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint először azt állapították meg, hogy a mintába bevont egyes indiai gyártóknak a hasonló termékből független vevők számára történő összesített hazai értékesítése reprezentatív volt-e, vagyis az ilyen értékesítés összmennyisége elérte-e az Unióba irányuló megfelelő exportértékesítés teljes mennyiségének 5 %-át. (38) Ezt követően meghatározták a hasonló terméknek az átfogóan reprezentatív belföldi értékesítéssel rendelkező exportáló gyártók által értékesített típusait, amelyek az Unióba történő kivitelre értékesítettekkel azonosak vagy közvetlenül összehasonlíthatók voltak. (39) Megvizsgálták továbbá, hogy az egyes együttműködő exportáló gyártók belföldi értékesítései minden egyes terméktípus esetében reprezentatívak voltak-e, vagyis hogy a belföldi értékesítés minden terméktípusnál elérte-e ugyanazon terméktípus Unióba irányuló értékesítése mennyiségének legalább 5 %-át. A reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusokat illetően ezután megvizsgálták, hogy az ilyen értékesítésekre az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően rendes kereskedelmi forgalomban került-e sor. Ehhez megállapították az érintett termék minden egyes exportált típusának a felülvizsgálati időszak során hazai piacon független vevők részére történt nyereséges értékesítései arányát. (40) Mivel megállapították, hogy valamennyi terméktípus belföldi értékesítése elegendő mennyiségben és rendes kereskedelmi forgalomban történt, a rendes érték a felülvizsgálati időszakban az adott típus összes belföldi értékesítésének súlyozott átlagaként kiszámított tényleges belföldi áron alapult. 4.2.2. Exportár (41) Mivel az érintett terméket közvetlenül független uniós vevők részére értékesítették, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg. 4.2.3. Összehasonlítás (42) A súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár összehasonlítását gyártelepi alapon, azonos kereskedelmi szinten végezték. (43) A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a Bizottság figyelembe vette azokat a különbségeket, amelyek befolyással vannak az árakra és azok összehasonlíthatóságára. Ebből a célból megfelelő kiigazítások formájában figyelembe vették a fuvarozási, a biztosítási, az anyagmozgatási, a pénzügyi költségek, a csomagolási költségek, a jutalékok és az engedmények közötti különbségeket, amelyek bizonyíthatóan befolyásolták az árak összehasonlíthatóságát. (44) Egy exportáló gyártó az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja szerinti kiigazításra vonatkozó igényt nyújtott be arra hivatkozva, hogy az importköltségeket a hasonló termékekre vetik ki, ha azokat az exportáló országban való felhasználásra szánják, de e költségeket az Unióba exportált termékek vonatkozásában vámvisszatérítési rendszer (Duty Drawback Scheme, DDS) révén visszatérítik. A vizsgálat ugyanakkor azt állapította meg, hogy nem volt korreláció a vámvisszatérítésnek az exportált termékek FOB-paritáson számított értéke rögzített százalékában számított összege és az exportált termék által tartalmazott importált alapanyag után fizetett tényleges vámok között. Valójában megállapítást nyert, hogy így még azon exportőrök is jogosultak a DDS igénybevételére, akik minden alapanyagukat belföldön szerzik be, és így egyáltalán nem importálnak alapanyagot. Ezért az állítást elutasították. 4.2.4. Dömpingkülönbözet (45) Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a súlyozott átlaggal számított rendes értéket a Bizottság árutípusonként összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára alkalmazott kiviteli ár súlyozott átlagával. Az összehasonlítás 4,8 % és 6,6 % értékű dömpinget mutatott ki a két mintába bevont exportáló gyártó tekintetében, amelyek a felülvizsgálati időszak során az Unióba exportáltak, annak ellenére, hogy mindkét társaság árra vonatkozó kötelezettségvállalás hatálya alá tartozott. (46) Az ismertetést követően egy exportáló gyártó az állította, hogy nem volt indokolt az, hogy dömpingkülönbözetét négy hónap belföldi értékesítései alapján számították, nem pedig a felülvizsgálati időszak valamennyi hónapjának értékesítései után, és úgy érvelt, hogy ezzel mesterségesen megnövelték dömpingkülönbözetét. Meg kell jegyezni, hogy a hatályvesztési felülvizsgálattal összefüggésben az intézkedéseket vagy fenntartják, vagy hatályon kívül helyezik, azok azonban nem módosíthatók. Emellett összehasonlították az érintett négy hónapot ‑ vagyis minden negyedévből egy hónapot –, illetve ugyanezen hónapok rendes értékét és exportárát. Ebből következik, hogy biztosított volt a tisztességes összehasonlítás. Az érvelést a Bizottság ezért elutasította. 4.3. A behozatal alakulása az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén (47) A vizsgálat azt a kérdést elemezte, hogy fennállt-e dömping a felülvizsgálati időszak alatt, valamint azt, hogy valószínű-e a dömping folytatódása, amennyiben az intézkedéseket hatályon kívül helyezik. (48) E tekintetben a következő körülményeket elemezték: az Indiából származó dömpingelt behozatal mennyiségét és árait, az uniós piac és más harmadik piacok vonzerejét, az indiai gyártók gyártási kapacitását és a kivitel rendelkezésére álló többletkapacitását. (49) A fenti elemzés főként a kérdőívre adott ellenőrzött válaszokon, valamint a piackutatáson alapult, amelyeket összevetettek a nyilvánosan elérhető információkkal. 4.3.1. Az indiai dömpingelt import mennyisége és ára (50) A figyelembe vett időszak során az Indiából az Unióba irányuló import megkétszereződött, és elérte a körülbelül 97 000 tonnát, ami a felülvizsgálati időszak során az EU teljes fogyasztásának 3,5 %-át tette ki. (51) A figyelembe vett időszak során az importárak ingadoztak és ugyanazokat a tendenciákat követték, mint az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai az uniós piacon. Összességében az importárak 2008-tól a felülvizsgálati időszakig 29 %-kal növekedtek. A felülvizsgálati időszak során nem került sor áralákínálásra. 4.3.2. Az uniós piac és egyéb harmadik piacok vonzereje (52) A felülvizsgálati időszak során a harmadik országokra vonatkozó indiai exportárak általában alacsonyabbak voltak az indiai hazai áraknál. Ez az árkülönbség elérte az exportárszint 7,5 %-át. (53) A harmadik országokra vonatkozó indiai exportárak általában alacsonyabbak voltak az Unióra vonatkozó indiai exportáraknál, amit alátámasztja azt a következtetést, hogy az uniós piac vonzó, mivel magasabb nyereségeket eredményezhet. Ugyanakkor ezen árpolitikai különbség eredményeként nem zárható ki, hogy az uniós árak tovább csökkennének, ha hatályon kívül helyeznék az intézkedéseket. (54) Az ismertetést követően egy exportáló gyártó az állította, hogy az uniós piac vonzerejének értékelését befolyásolta egy kötelezettségvállalás, ami azt jelentette, hogy csak akkor tudott exportálni, amikor az árak magasak voltak. Ugyanakkor a kötelezettségvállalás által előírt minimum importár összehasonlításából az azon nyolc hónap gyártelepi paritáson számított Unióba irányuló exportáraival, amikor a gyártóról megállapították, hogy exportált az Unióba, kitűnik, hogy az Unióba irányuló exportár átlagosan jelentősen magasabb volt, mint a minimum importár, ami arra utal, hogy az árpolitikát csak kis mértékben befolyásolta a kötelezettségvállalás, ha egyáltalán befolyással volt arra. Ebből következik, hogy a kötelezettségvállalás fennállása önmagában nem változtat az uniós gazdasági ágazat helyzetével kapcsolatban levont következtetésen. Ezért ezt az érvet a Bizottság elutasította. (55) Az indiai gyártók gyártási kapacitásai és a kivitel rendelkezésére álló többletkapacitásai (56) India a felülvizsgálati időszak során 700 000–900 000 tonna gyártási kapacitással rendelkezett, a kivitel rendelkezésére álló többlet gyártási kapacitás pedig 200 000–300 000 tonna volt. (57) A vizsgálat során összegyűjtött információk alapján az indiai kapacitás további növelését tervezik, és 2014-re eléri az 1 600 000–1 800 000 tonnát. E növekedés várhatóan sokkal nagyobb arányú lesz, mint a belső felhasználás növekedése. Ennek eredményeként a belföldi keresletet meghaladó többletkapacitás a becslések szerint 2014-re eléri a 600 000–700 000 tonnát, ami az Unió teljes felülvizsgálati időszakbeli fogyasztásának mintegy 21–25 %-át jelentené. Azt is meg kell jegyezni, hogy az indiai importtal szemben jelenleg Törökországban és Dél‑Afrikában alkalmaznak piacvédelmi intézkedéseket, ezzel potenciálisan szűkítve azokat a piacokat, amelyek hozzáférhetőek lehetnek az indiai export számára. (58) Fennáll a valószínűsége, hogy az Unióba irányuló export növekedne, ha hatályon kívül helyeznék az intézkedéseket, különösen az uniós piac magasabb árai, valamint a magas felhasználással párosuló piaci méret miatt. Másfelől nem zárható ki, hogy az exportáló gyártók tovább csökkentik az Unióba irányuló exportáraikat, és ezáltal a felülvizsgálati időszak során észlelt dömping súlyosabbá válik. (59) Egy exportáló gyártó előadta, hogy a kivitel rendelkezésére álló gyártási kapacitás Indiában csökkenni fog 2014 után, és ezért a többletkapacitással jellemezhető jelenlegi helyzet csak ideiglenes. Meg kell jegyezni, hogy a kivitel rendelkezésére álló kapacitás 2014 utáni állítólagos csökkenéséről a Bizottság megállapította, hogy összhangban van a piackutatás előrejelzéseivel. Ennélfogva megállapítást nyert, hogy ez az állítás nem alkalmas az elemezés eredményének módosítására a kivitel rendelkezésére álló kapacitás alakulása tekintetében. Az ismertetést követően egy exportáló gyártó azt állította, hogy a jelentős mértékű ideiglenes, a kivitel rendelkezésére álló kapacitástöbblet elkerülhetetlen, mivel a gyártási kapacitás növelése csak nagy lépésekben végezhető el, a modern PET-üzemek minimális mérete folytán. Erre válaszolva meg kell jegyezni, hogy a felülvizsgálati időszak és az azt követő év között a gyártási kapacitást legalább 150 000–200 000 tonnás léptékben bővítették. Ebből következik, hogy a hivatkozott érvelés önmagában nem indokolhatja a fenti (55) preambulumbekezdésben hivatkozott, a kivitel rendelkezésére álló kapacitástöbbletet. Mindenesetre ebben az összefüggésben a kivitel rendelkezésére álló többletkapacitás oka irreleváns. Az érvelést a Bizottság ezért elutasította. (60) Egyes felek azt állították, hogy az Indiában kialakuló, a kivitel rendelkezésére álló többletkapacitást egyéb harmadik országok is felvehetik, ezért a Bizottság által kiszámított, a kivitel rendelkezésére álló többletkapacitást nem megfelelően értékelték. A Bizottság semmilyen módon nem feltételezte azt, hogy a többletkapacitás egésze az Unióban irányulna. Az érvelést a Bizottság ezért elutasította. (61) Egy exportáló gyártó kijelentette, hogy Törökország és Dél-Afrika viszonylag kevéssé fontos exportpiacok, és kifogásolta, hogy az Indiával szemben ezen országokban alkalmazott piacvédelmi intézkedéseket a Bizottság arra utaló jelként értelmezte, hogy India dömpingelni fogja az érintett terméket az uniós piacon. A Bizottság értékelése szerint az indiai importtal szemben jelenleg Törökországban és Dél‑Afrikában alkalmazott piacvédelmi intézkedések potenciálisan szűkítik az indiai export számára hozzáférhető piacokat. Emellett amennyiben igaz az az állítás, amely szerint Törökország és Dél-Afrika nem fontos exportpiacok, akkor az indiai növekvő többletkapacitás az Unióba irányuló fokozott export valószínűségét eredményezi, a Törökországban és Dél‑Afrikában alkalmazott piacvédelmi intézkedések hiányában is. Az állítást a Bizottság ezért elutasította. 4.3.3. Következtetések a dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatban (62) A fentiek alapján, és különösen figyelemmel a folytatódó dömpingre és a rendelkezésre álló nagy mértékű többletkapacitásra, azt lehet megállapítani, hogy ha az intézkedések hatályukat vesztenék, akkor valószínűleg jelentős mennyiségű dömpingelt árú import irányulna az uniós piacra, ezért fennáll a dömping folytatódásának valószínűsége. 5. Indonézia 5.1. Előzetes megjegyzések (63) Az öt ismert indonéziai exportáló gyártó közül egy sem működött együtt a vizsgálat során, így a dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatos elemzés az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeken alapult. (64) Az Eurostat szerint a felülvizsgálati időszak során az indonéziai import mennyisége 253 tonnát tett ki, amely az érintett terméknek a jelen vizsgálattal érintett országokból származó összesített importjának 0 %-át jelentette, közel 0 %-os piaci részesedést képviselve az uniós piacon. 5.2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban (65) Figyelemmel az együttműködés hiányára, a felülvizsgálati kérelemben szereplő elemek alapján az Indonéziából származó dömpingelt árú import 10,8 %-os dömpingkülönbözettel történt. 5.3. A behozatal alakulása az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén (66) A vizsgálat azt a kérdést elemezte, hogy fennállt-e dömping a felülvizsgálati időszak alatt, valamint azt, hogy valószínű-e a dömping folytatódása, amennyiben az intézkedéseket hatályon kívül helyezik. (67) E tekintetben a következő körülményeket elemezték: az Indonéziából származó dömpingelt behozatal mennyiségét és árait, az uniós piac és más harmadik piacok vonzerejét, az indonéziai gyártók gyártási kapacitását és a kivitel rendelkezésére álló többletkapacitását. 5.3.1. Az indonéziai dömpingelt import mennyisége és ára (68) Az Indonéziából az Unióba irányuló import rendkívül alacsony szinten maradt az egész figyelembe vett időszak alatt. 2008-ban nem került sor importra.. 2009-ben az import körülbelül 400 tonnát tett ki, 2010-ben körülbelül 1000 tonnára nőtt, míg a felülvizsgálati időszak során ismét 253 tonnára csökkent. Ezen import teljes uniós felhasználásból való piaci részesedése közel 0 % volt a figyelembe vett teljes időszak során. (69) 2009-ben és 2010-ben az indonéziai importárak átlagosan magasabbak voltak, mint az uniós gazdasági ágazat átlagárai az uniós piacon. A felülvizsgálati időszak során, noha az uniós piacon az átlagos indonéziai importár enyhén alacsonyabb volt, mint az uniós gazdasági ágazat ára, ezek az árszintek hasonlónak voltak tekinthetők. A felülvizsgálati időszak során nem került sor áralákínálásra. 5.3.2. Az uniós piac és egyéb harmadik piacok vonzereje (70) Mind a felülvizsgálati kérelemben rendelkezésre bocsátott információk, mint a hivatalos indonéziai kereskedelmi statisztikai weboldal az érintett terméknél szélesebb termékkörre vonatkoznak. Ennélfogva a harmadik országbeli exportpiacok árai nem állapíthatók meg megbízható módon. (71) Az együttműködés hiányának eredményeként nem lehetett megállapítani a belföldi árat sem. 5.3.3. Gyártási kapacitás és a kivitel rendelkezésére álló többletkapacitás (72) Mivel az indonéziai érdekeltek részéről nem került sor együttműködésre, a gyártási kapacitások és a belföldi kereslet alakulását a kérelmező által a vizsgálat során előterjesztett kérelme alapján módosított felülvizsgálati kérelem adatai alapján állapították meg, amelyben kijelentette, hogy a felülvizsgálati kérelemben szereplő egyetlen kapacitásbővítési terv nem fog megvalósulni. A módosított adatokat összevetették nyilvánosan elérhető információkkal, így nyilvános internetes vállalatismertetőkkel. A fentiek alapján úgy tűnt, az indonéziai gyártási kapacitás ugyanazon a – 400 00–600 000 tonnára becsült – szinten maradt az egész figyelembe vett időszak során. A figyelembe vett időszak során a kivitel rendelkezésére álló többletkapacitás folyamatosan csökkent, és a felülvizsgálati időszak során elérte az ország teljes kapacitásának 65–70 %-át, ami az EU teljes fogyasztásának 9–11 %-át tette ki. A kapacitás terén legalább 2014-ig nem várható növekedés. Ugyanakkor az indonéziai felhasználás várhatóan nőni fog. Ennek eredményeként az exportra rendelkezésre álló gyártási kapacitás várhatóan csökkenni fog, és csak igen kis részét fogja képviselni az Unió teljes felülvizsgálati időszakbeli fogyasztásának. 5.3.4. Következtetések a dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatban (73) A fentiekre, különösen a kapacitás várható alakulására vonatkozó megállapításokra figyelemmel úgy kell tekintetni, hogy nem valószínű, hogy rövid és középtávon az indonéziai exportáló gyártók ismét káros mennyiségeket fognak dömpingelt áron exportálni az uniós piacra, amennyiben az intézkedéseket hatályon kívül helyezik. 6. Malajzia 6.1. Előzetes megjegyzések (74) A két ismert exportáló gyártó közül csak egy működött együtt a vizsgálat során, amelyről azonban megállapították, hogy a felülvizsgálati időszak során nem exportált az Unióba. E gyártó a felülvizsgálati időszak alatti teljes malajziai gyártási kapacitás mintegy 20 %-át képviselte. A malajziai együttműködő gyártó által szolgáltatott információkat a malajziai belföldi piaci árképzési eljárásra, illetve egyéb harmadik országok piacaira tekintettel elemezték. (75) A megállapítások az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló adatokon is alapultak, vagyis a felülvizsgálati kérelmen és olyan, a nyilvánosság számára elérhető információkon, mint az interneten elérhető nyilvános vállalatleírások. (76) A felülvizsgálati időszak során a Malajziából az Unióba irányuló import 17 000 tonnát tett ki, amely az érintett terméknek a jelen vizsgálattal érintett országokból származó összesített importjának 13 %-át jelentette, közel 0,6 %-os piaci részesedést képviselve az uniós piacon. 6.2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban (77) A felülvizsgálati kérelem alapján a Malajziából származó dömpingelt árú import 6,7 %-os dömpingkülönbözettel történt. (78) Mivel az együttműködő gyártó nem exportált az Unióba a felülvizsgálati időszak alatt, lehetetlen a dömpingkülönbözet kiszámítása ennél a vállalatnál. Ugyanakkor belföldi értékesítései alapján a rendes értéket kiszámították, és e rendes érték és a Malajziából az Unióba irányuló export Eurostat által jelzett árának az összehasonlítása olyan értéket ad, amely összhangban van a (75) preambulumbekezdésben megjelölt dömpingkülönbözettel. 6.3. A behozatal alakulása az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén (79) A vizsgálat azt a kérdést elemezte, hogy fennállt-e dömping a felülvizsgálati időszak alatt, valamint azt, hogy valószínű-e a dömping folytatódása, amennyiben az intézkedéseket hatályon kívül helyezik. (80) E tekintetben a következő körülményeket elemezték: a Malajziából származó dömpingelt behozatal mennyiségét és árait, az uniós piac és más harmadik piacok vonzerejét, a malajziai gyártók gyártási kapacitását és a kivitel rendelkezésére álló többletkapacitását. 6.3.1. A malajziai dömpingelt import mennyisége és ára (81) A figyelembe vett időszak során a Malajziából az Unióba irányuló import a 2009-es és 2010-es meredek csökkenést követően körülbelül 8 000 tonnáról 17 000 tonnára nőtt. A Malajziából származó import általános növekedése ellenére a piaci részesedések 0 % közelében maradtak, kivéve a felülvizsgálati időszakot, amelynek során elérték a 0,6 %-ot. (82) A figyelembe vett időszak során az importárak ingadoztak és ugyanazokat a trendeket követték, mint az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai az uniós piacon. Összességében az importárak 2008-tól a felülvizsgálati időszakig 25 %-kal növekedtek. A felülvizsgálati időszak során nem került sor áralákínálásra. 6.3.2. Az uniós piac és egyéb harmadik piacok vonzereje (83) A felülvizsgálati időszak során az együttműködő gyártó 300–500 tonna hasonló terméket exportált egyéb harmadik országokba. Ezen értékesítések elemzése azt mutatja, hogy a felülvizsgálati időszak során a harmadik országokra vonatkozó malajziai exportárak általában magasabbak voltak az malajziai hazai áraknál. Ez az árkülönbség 5–10 % volt. 6.3.3. Gyártási kapacitás és a kivitel rendelkezésére álló többletkapacitás (84) A felülvizsgálati kérelem alapján, amelyet összevetettek olyan nyilvánosan elérhető információkkal, mint a nyilvános internetes vállalatismertetők, a felülvizsgálati időszak során a teljes malajziai gyártási kapacitás körülbelül 100 000–300 000 tonnát tett ki. A figyelembe vett időszak során a kivitel rendelkezésére álló többletkapacitás folyamatosan csökkent, és a felülvizsgálati időszak során elérte az ország teljes kapacitásának 52–55 %-át, ami az EU teljes fogyasztásának 3–4 %-át tette ki. Ugyanezen források szerint a gyártási kapacitás az előrejelzések szerint ugyanezen a szinten marad legalább 2014-ig, miközben a belföldi felhasználás várhatóan nőni fog. Ebből következően az exportra rendelkezésre álló gyártási kapacitás várhatóan csökkenni fog, és 2–3 %-át fogja képviselni az Unió teljes felülvizsgálati időszakbeli fogyasztásának. Nem várható tehát, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a Malajziából származó import mennyisége jelentősen növekedne. 6.3.4. Következtetések a dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatban (85) A fentiekre, különösen a kapacitás várható alakulására vonatkozó megállapításokra figyelemmel úgy kell tekintetni, hogy nem valószínű, hogy rövid és középtávon a malajziai exportáló gyártók ismét káros mennyiségeket fognak dömpingelt áron exportálni az uniós piacra, amennyiben az intézkedéseket hatályon kívül helyezik. 7. Tajvan 7.1. Előzetes megjegyzések (86) A négy ismert tajvani exportáló gyártó közül egy sem működött együtt a vizsgálat során, így a dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatos elemzés az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeken alapult. (87) A felülvizsgálati időszak során a Tajvanról az Unióba irányuló import mennyisége 12 000 tonnát tett ki, amely az érintett terméknek a jelen vizsgálattal érintett országokból származó összesített importjának 9,7 %-át jelentette, körülbelül 0,4 %-os piaci részesedést képviselve az uniós piacon. 7.2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban (88) Figyelemmel az együttműködés hiányára, a felülvizsgálati kérelemben szereplő elemek alapján a Tajvanról származó dömpingelt árú import 12 %-os dömpingkülönbözettel történt. (89) Az ismertetést követően egyes felek azt állították, hogy a dömpingkülönbözet számítása érdekében a Bizottságnak egy olyan tajvani PET-gyártó belföldi árait és exportárait kellett volna felhasználnia, amely az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése szerinti, új exportőrre vonatkozó felülvizsgálat[18] kérelmezője volt, és amely esetében a vizsgálati időszak átfedésben volt a jelen eljárás felülvizsgálati időszakával. Meg kell ugyanakkor jegyezni, hogy a szóban forgó PET-gyártó nem működött együtt a jelen hatályvesztési felülvizsgálatban. A vizsgálattal összefüggésben benyújtott információk csak arra a célra használhatók fel, amelyre azokat kérték. Ezért az említett új exportőrre vonatkozó felülvizsgálat során kapott információkat nem lehet felhasználni a jelen hatályvesztési felülvizsgálatban. Emellett a legkisebb tajvani PET-gyártóról van szó, amelynek uniós exportértékesítései csak jelentéktelen hányadát tették ki a teljes tajvani exportnak a felülvizsgálati időszak folyamán. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította. Azt állították, hogy összességében a felülvizsgálati időszak során Tajvanról származó behozatal nem volt dömpingelt. Ugyanakkor emlékeztetni kell arra, hogy egyetlen tajvani exportáló gyártó sem működött együtt, és így a dömpinget nem lehetett megállapítani az ezen exportáló gyártók által előterjesztett adatok alapján. Azt az állítást, amely szerint nem állt fenn dömping, tehát semmilyen bizonyíték sem támasztja alá, és azt el kellett utasítani. 7.3. A behozatal alakulása az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén (90) A vizsgálat azt a kérdést elemezte, hogy fennállt-e dömping a felülvizsgálati időszak alatt, valamint azt, hogy valószínű-e a dömping folytatódása, amennyiben az intézkedéseket hatályon kívül helyezik. (91) E tekintetben a következő körülményeket elemezték: a Tajvanról származó dömpingelt behozatal mennyiségét és árait, az uniós piac és más harmadik piacok vonzerejét, a tajvani gyártók gyártási kapacitását és a kivitel rendelkezésére álló többletkapacitását. 7.3.1. A tajvani dömpingelt import mennyisége és ára (92) A figyelembe vett időszak során a Tajvanról az Unióba irányuló import a 2009-es és 2010-es csökkenést követően körülbelül 10 000 tonnáról 12 000 tonnára nőtt. A Tajvanról származó import általános növekedése ellenére során a piaci részesedések 0 % közelében maradtak, és a felülvizsgálati időszak során elérték a felülvizsgálati időszak alatti uniós felhasználás 0,4 %-át. (93) A figyelembe vett időszak során az importárak ingadoztak és ugyanazokat a tendenciákat követték, mint az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai az uniós piacon. Összességében az importárak 2008-tól a felülvizsgálati időszakig 27 %-kal növekedtek. A felülvizsgálati időszak során nem került sor áralákínálásra. 7.3.2. 7.3.2. Az uniós piac és egyéb harmadik piacok vonzereje (94) A tajvani külkereskedelmi iroda (Taiwanese Bureau of Foreign Trade) statisztikái szerint a harmadik országokba nagy mennyiségű kivitel irányult, ami a felülvizsgálati időszak során az ország teljes gyártási kapacitásának körülbelül 60 %-át foglalta le. (95) Az azonos forrásból elérhető átlagos exportár és a felülvizsgálati kérelemben szereplő rendes érték összehasonlítása azt mutatta, hogy harmadik országokra vonatkozó exportárak általában alacsonyabbak voltak a hazai áraknál. Ez az árkülönbség elérte az exportárszint körülbelül 12 %-át. (96) A tajvani külkereskedelmi iroda statisztikái szerint a harmadik országokra vonatkozó átlagos exportár alacsonyabb volt, mint az uniós gazdasági ágazat ára az Unióban. Ez az árkülönbség elérte az exportárak körülbelül 7 %-át. A felülvizsgálati időszak során az Unióba irányuló átlagos exportárról szintén azt állapították meg, hogy az magasabb volt, mint az egyéb harmadik országokba irányuló átlagos exportár. E különbség elérte az egyéb harmadik országokba irányuló exportár 5,5 %-át. Fennáll tehát az ösztönzés az Unióba irányuló exportra, ahol az uniós gazdasági ágazat jellemző árszintje magasabb. Ez arra utal, hogy amennyiben az intézkedéseket hatályon kívül helyeznék, összefüggésben a jelentős, a kivitel rendelkezésére álló többletkapacitásokkal (lásd a lenti (97)–(98) preambulumbekezdést), a tajvani exportőrök valószínűleg nagy mennyiségben exportálnának dömpingelt árú PET-et, az Unió számára kárt okozó szintet meghaladó mennyiségben. (97) Az ismertetést követően egy érdekelt fél azt kifogásolta, hogy a Bizottság a tajvani külkereskedelmi iroda (Taiwanese Bureau of Foreign Trade) statisztikáit használta, mivel a termékkód állítólag nem felelt meg az érintett terméknek. Igaz, hogy Tajvan és az Unió eltérő skálákat használ a viszkozitás mérésére, Tajvan a „belső viszkozitást”, míg az Unió a „viszkozitási számot”. Ugyanakkor a két skála közötti matematikai viszony alapján megállapítható, hogy a használt tajvani termékkód megfelel az érintett terméknek. Az állítást ezért elutasították. 7.3.3. Gyártási kapacitás és a kivitel rendelkezésére álló többletkapacitás (98) Mivel Tajvanon nem történt együttműködés, a kapacitás és a belföldi kereslet alakulását a felülvizsgálati kérelemben szereplő adatok alapján állapították meg, amelyet összevetettek az olyan nyilvánosan elérhető információkkal, mint a nyilvános internetes vállalatismertetők. (99) A tajvani teljes gyártási kapacitás körülbelül 1 000 000–1 200 000 tonna volt a felülvizsgálati időszak során. A kivitel rendelkezésére álló többletkapacitás a figyelembe vett időszak első három évében stabil maradt, és nőtt a felülvizsgálati időszak során, amikor az ország felülvizsgálati időszak alatti teljes kapacitásának körülbelül 80 %-át, és az Unió teljes felülvizsgálati időszak alatti fogyasztásának 28–33 %-át tette ki. Ugyanezen források szerint a gyártási kapacitás az előrejelzések szerint jelentősen nőni fog legalább 2014-ig, miközben a belföldi felhasználás várhatóan csak is mértékben nő. Ebből következően az exportra rendelkezésre álló gyártási kapacitás várhatóan 1 200 000–1 300 000 tonnára fog nőni, és 42–47 %-át fogja képviselni az Unió teljes felülvizsgálati időszakbeli fogyasztásának. (100) Ez azt bizonyítja, hogy az érintett termék tajvani gyártói jelentősen függenek az exportértékesítésektől, és fennáll a valószínűsége annak, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az Unióba irányuló kivitelek növekednének. Különösen az uniós gazdasági ágazat uniós piacon alkalmazott árszintje magasabb, mint Tajvan harmadik országbeli exportpiacokon alkalmazott exportára, ami az uniós piacot vonzóbbá teszi, mint az egyéb harmadik országok piacait. Másfelől nem zárható ki, hogy annak érdekében, hogy piaci részesedést szerezzenek, egyes exportőrök csökkentik az Unióba irányuló exportáraikat. Emellett Tajvannal szemben jelenleg Törökországban és Dél‑Afrikában alkalmaznak piacvédelmi intézkedéseket. Ez csökkenti a tajvani export számára elérhető egyéb potenciális piacokhoz történő szabad hozzáférést. (101) Egyes érdekelt felek úgy érveltek, hogy Tajvanon nincs olyan felesleges kapacitás, amely lehetővé tenné az Unióba irányuló export jelentős növelését. Ezenkívül úgy érveltek, hogy Tajvan PET-gyártásának fő exportpiacai az ázsiai és csendes-óceáni régió, valamint Észak- és Dél-Amerika. A Tajvanról származó PET importjának CIF-árai magasabbak, mint az Unióba irányuló import valamennyi más fő forrásának CIF-árai, a PET Tajvanról származó importjával szemben alkalmazott hatályos intézkedések igen alacsonyak, és hatályvesztésük nem fog jelentős árkülönbséget eredményezni. (102) Meg kell jegyezni, hogy egyik tajvani exportáló gyártó sem működött együtt a jelen felülvizsgálatban. Ezenkívül a fenti (97)–(98) preambulumbekezdésben leírt megállapítások az ellenkezőjét mutatják. Ezek alapján a szóban forgó felek állításait el kell utasítani. (103) Az ismertetést követően e felek ismételten hangsúlyozták az ázsiai és csendes-óceáni régió, valamint a dél-amerikai régió exportpiacként képviselt jelentőségét, és azt állították, hogy e piacok a kivitel rendelkezésére álló tajvani többletkapacitás tervezett növekedésének jelentős hányadát fogják vonzani. Állításuk alátámasztása érdekében a felek ismertették a gyártási kapacitás és a belföldi kereslet viszonylagos értékét 2012-ben és 2020-ben, mindkét régió vonatkozásában. Meg kell jegyezni, hogy a 2020-as helyzet nem releváns a jelen hatályvesztési felülvizsgálat szempontjából, valamint, hogy a 2012-es adatok használata az összehasonlítás egyik elemeként azt eredményezi, hogy nem veszik figyelembe a felülvizsgálati időszak alatt 2012-ig végzett jelentős kapacitásnöveléseket. Az érvelést a Bizottság ezért elutasította. (104) Emellett egyes felek azt állították, hogy a Tajvanban kialakuló, a kivitel rendelkezésére álló többletkapacitásnak figyelembe kell vennie az egyéb harmadik piacok növekvő keresletét. Ennek eredményeként állításuk szerint a kivitel rendelkezésére álló többletkapacitást nem megfelelően értékelték. Ahogy azt már a fenti (58) preambulumbekezdésben említettük, a vizsgálat nem állapította meg, hogy a kivitel rendelkezésére álló teljes kapacitás az Unióba irányulna. A Bizottság semmilyen módon nem tekintette úgy, hogy a kivitel rendelkezésére álló többletkapacitás egésze az Unióban irányulna. A rendelkezésre álló adatok alapján ésszerűen feltételezhető, hogy figyelemmel az uniós piac vonzerejére az árak és a méret tekintetében, valamint a kivitel rendelkezésére álló nagy mennyiségű többletkapacitásra, a várhatóan az uniós piacra irányított mennyiségek várhatóan meg fogják haladni a valószínűleg kárt okozó szintet. Emellett emlékeztetni kell arra, hogy egyetlen tajvani PET gyártó sem működött együtt a vizsgálat során, és ezért a tényleges gyártással, kapacitással, valamint a belföldi és exportékesítésekkel kapcsolatos pontos adatok nem álltak rendelkezésre. Ennélfogva a dömping folytatódásával kapcsolatos következtetéseknek a fenti (84) preambulumbekezdésben feltüntetett, rendelkezésre álló adatokon kell alapulniuk. E tekintetben, figyelemmel a kivitel rendelkezésére álló jelentős mennyiségre, továbbá tekintettel az egyéb harmadik országokba irányuló exportárszintek, valamint az uniós árszint fenti (93)–(95) preambulumbekezdésben található elemzésére, ésszerűen úgy kell tekinteni, hogy a Tajvanról származó exportot jelentős mennyiségben dömpingelt áron és a valószínűleg kárt okozó szintet meghaladó mennyiségben átirányítják az Unióba, amennyiben az intézkedések hatályukat vesztik. Az érvelést a Bizottság ezért elutasította. (105) Egy másik fél azt állította, hogy a felülvizsgálati időszak során Tajvanra alkalmazandó értékvám igen alacsony szintű, így nem lehet megállapítani azt, hogy a Tajvanról származó import dömpingelt áron fog történni, amennyiben az intézkedések hatályukat vesztik. A jelenleg hatályos dömpingkülönbözet egy 12,4 % mértékű értékvámon alapuló minimumár. Az a tény, hogy az árak a felülvizsgálati időszak során magasabbak voltak, és ezért a hipotetikus értékvám alacsonyabb szintű lenne, irreleváns, mivel nem veszi figyelembe az árak felülvizsgálati időszakot követő valószínű alakulását, amennyiben az intézkedések hatályukat vesztik, ahogy az a fenti (94) és (98) preambulumbekezdésből kitűnik. Ezért ezt az érvelést a Bizottság elutasította. 7.3.4. 7.3.4. Következtetések a dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatban (106) Figyelemmel a nagy és növekvő kapacitásra, az uniós piac vonzerejére és az egyéb harmadik országokban hatályban lévő intézkedésekre, megállapítást nyert, hogy valószínű, hogy a Tajvanról származó exportot a valószínűleg kárt okozó szintet meghaladó mennyiségben dömpingelt áron átirányítják az Unióba, amennyiben az intézkedések hatályukat vesztik. (107) Az ismertetést követően az egyik fél azt állította, hogy a dömpingvám felülvizsgálati időszak alatti állítólagosan alacsony szintjét figyelembe kellett volna venni a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos elemzésben. Meg kell jegyezni ugyanakkor, hogy egyik tajvani exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálat során, így azt az állítást, amely szerint a felülvizsgálati időszak során dömpingkülönbözetek alacsony szinteken voltak, nem bizonyították és azokat el kellett utasítani. Emlékeztetni kell arra, hogy a felülvizsgálati időszak során a rendelkezésre álló adatok alapján megállapított dömpingkülönbözetek 12 %-os mértékűek voltak. Ahogy a fenti (104) preambulumbekezdésben említettük, a tajvani export árai várható alakulásának elemzése azt mutatta, hogy amennyiben az intézkedések hatályukat vesztik, valószínű a dömping folytatása. Az érvelést a Bizottság ezért elutasította. 8. Thaiföld 8.1. Előzetes megjegyzések (108) Csak egyetlen exportáló gyártó működött együtt a vizsgálatban, amely a felülvizsgálati időszak során nem exportált PET-et az Unióba. Az együttműködő gyártó a felülvizsgálati időszak alatti teljes thaiföldi gyártási kapacitás mintegy 25 %-át képviselte. Három másik gyártó van jelen Thaiföldön, amelyek nem működtek együtt. A ténymegállapítások tehát a rendelkezésre álló adatokon alapulnak, az alaprendelet 18. cikkével összhangban. (109) A felülvizsgálati időszak során az Unióba irányuló export 727 tonnát tett ki, amely az érintett terméknek a jelen vizsgálattal érintett országokból származó összesített importjának 0,6 %-át jelentette, közel 0 %-os piaci részesedést képviselve az uniós piacon. 8.2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban (110) A felülvizsgálati kérelem alapján az Unióba irányuló dömpingelt árú import 14,1 %-os dömpingkülönbözettel történt. (111) Mivel az együttműködő vállalat nem exportált az Unióba a felülvizsgálati időszak alatt, lehetetlen a dömpingkülönbözet kiszámítása ennél a vállalatnál. Ugyanakkor belföldi értékesítései alapján a rendes értéket kiszámították, és e rendes érték, illetve a Thaiföldről az Unióba irányuló export Eurostat által jelzett árának az összehasonlítása olyan értéket ad, amely összhangban van a fenti (108) preambulumbekezdésben megjelölt dömpingkülönbözettel. 8.3. A behozatal alakulása az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén (112) A vizsgálat azt a kérdést elemezte, hogy fennállt-e dömping a felülvizsgálati időszak alatt, valamint azt, hogy valószínű-e a dömping folytatódása, amennyiben az intézkedéseket hatályon kívül helyezik. (113) E tekintetben a következő körülményeket elemezték: a Thaiföldről származó dömpingelt behozatal mennyiségét és árait, az uniós piac és más harmadik piacok vonzerejét, a thaiföldi gyártók gyártási kapacitását és a kivitel rendelkezésére álló többletkapacitását. 8.3.1. A thaiföldi dömpingelt import mennyisége és ára (114) A Thaiföldről az Unióba irányuló import elhanyagolható szinten maradt az egész figyelembe vett időszak alatt, 2009-ben és 2010-ben pedig nem került sor importra. A felülvizsgálati időszak során az import a 2008-as körülbelül 500 tonnáról körülbelül 700 tonnára nőtt, ami a felülvizsgálati időszak során az Unió teljes fogyasztásának közel 0 %-át tette ki. (115) A figyelembe vett időszak során az importárak a 2008-as körülbelül 980 EUR/tonnáról körülbelül 1300 EUR/tonnára emelkedtek a felülvizsgálati időszak során, vagyis 32 %-kal. A felülvizsgálati időszak során nem került sor áralákínálásra. 8.3.2. Az uniós piac és egyéb harmadik piacok vonzereje (116) A felülvizsgálati időszak során az egyetlen együttműködő gyártó átlagos belföldi áráról azt állapították meg, hogy az alacsonyabb, mint az uniós gazdasági ágazat által az Unióban alkalmazott átlagos ár. Az árkülönbség 9 % volt. (117) Az együttműködő exportáló gyártó esetében megállapították, hogy az Unión kívül egyéb harmadik országbeli piacokra is exportál. Gyártelepi szinten átlagos exportára ezen piacokon alacsonyabb volt, mint a rendes érték. Az árkülönbség elérte az átlagos exportár 10,8 %-át. (118) Az együttműködő exportáló gyártó egyéb harmadik országokba irányuló exportjait az uniós gazdasági ágazat által az Unióban alkalmazott áraknál alacsonyabb árakon végezte. Az árkülönbség elérte a harmadik országok piacaira irányuló exportár 6,6 %-át. 8.3.3. Gyártási kapacitás és a kivitel rendelkezésére álló többletkapacitás (119) A thaiföldi gyártási kapacitást a felülvizsgálati kérelemben szereplő információk, továbbá olyan, a nyilvánosan elérhető információk, mint a nyilvános internetes vállalatismertetők, valamint az együttműködő társaság által a kérdőívre adott válaszok alapján állapították meg. (120) A thaiföldi gyártási kapacitás a figyelembe vett időszak során jelentősen nőtt, és a felülvizsgálati időszak alatti thaiföldi belföldi felhasználásnak több mint háromszorosát tette ki. A thaiföldi teljes gyártási kapacitás körülbelül 700 000–900 000 tonna volt a felülvizsgálati időszak során. A figyelembe vett időszak során a kivitel rendelkezésére álló többletkapacitás folyamatosan csökkent, és a felülvizsgálati időszak során elérte az ország teljes kapacitásának 70–75 %-át, ami az EU teljes fogyasztásának 17–22 %-át tette ki. Ez azt mutatja, hogy Thaiföld exportorientált ország, és hogy az érintett termék thaiföldi gyártói jelentősen függenek az exportértékesítésektől. A vizsgálat szerint a kapacitás 2014-re tovább nő, 800 000–1 000 000 tonnára. Ugyanakkor ugyanazon források szerint a belföldi kereslet nem fog ugyanebben a ritmusban nőni, és viszonylag alacsony szinten marad. Következésképpen a belföldi keresletet meghaladó többletkapacitás a közeljövőben várhatóan jelentősen nő, mintegy 700 000–800 000 tonnára, ami az Unió teljes felülvizsgálati időszakbeli fogyasztásának 25–30 %-át jelentené. Emellett Thaifölddel szemben jelenleg Törökországban és Malajziában alkalmaznak piacvédelmi intézkedéseket, ezzel szűkítve az export számára szabadon hozzáférhető egyéb harmadik országbeli potenciális piacokat. Figyelemmel a kivitel rendelkezésére álló jelentős mennyiségre, továbbá tekintettel az egyéb harmadik országokba irányuló exportárszintek, valamint az uniós árszint fenti (114)–(116) preambulumbekezdésben található elemzésére, ésszerűen úgy kell tekinteni, hogy a Thaiföldről származó exportot jelentős mennyiségben dömpingelt áron és a valószínűleg kárt okozó szintet meghaladó mennyiségben átirányítják az Unióba, amennyiben az intézkedések hatályukat vesztik. (121) Az ismertetést követően a thaiföldi külkereskedelmi minisztérium (Thai Department of Foreign Trade) úgy érvelt, hogy a gyártási kapacitás és a belföldi kereslet összehasonlítását az ASEAN régió szintjén kellett volna mérlegelni. Meg kell jegyezni, hogy a thaiföldi kormány nem támasztja alá állítását, ezért nem indokolt a kivitel rendelkezésére álló thaiföldi többletkapacitással kapcsolatban levont következtetés módosítása. 8.3.4. Következtetések a dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatban (122) Figyelemmel a nagy és növekvő kapacitásra, az uniós piac vonzerejére és az egyéb harmadik országokban hatályban lévő intézkedésekre, megállapítást nyert, hogy valószínű, hogy a Thaiföldről származó exportot a valószínűleg kárt okozó szintet meghaladó mennyiségben dömpingelt áron átirányítják az Unióba, amennyiben az intézkedések hatályukat vesztik. D. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA 1. Az uniós gyártás és az uniós gazdasági ágazat (123) Hasonló terméket az Unióban 13 ismert gyártó gyárt. Ezek alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot, és a továbbiakban rájuk mint uniós gazdasági ágazatra hivatkozunk. (124) Tizenkét ismert uniós gyártó, amelyeket a jelen ügy panaszosa képvisel, együttműködött a vizsgálatban, és támogatta azt. Egy további ismert uniós gyártó nem működött együtt a jelen felülvizsgálat során. (125) A felülvizsgálati időszak teljes uniós gyártásának megállapításához az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan rendelkezésre álló valamennyi adatot felhasználták, így a kérőívekre adott válaszokat, az Eurostat adatait, valamint a felülvizsgálati kérelmet. (126) A PET uniós piacát a gyártók viszonylag magas száma jellemzi, amelyek általában az Unión kívüli központtal rendelkező nagyobb cégcsoportokhoz tartoznak. 2000 és 2012 között az uniós PET-ágazat több átalakuláson esett át. A piacon egységesedési folyamat zajlik számos közelmúltbeli cégfelvásárlással és cégbezárással. Az olyan új termékek, mint az újrahasznosított PET és a bio-PET, az újrahasznosítási ágazat viszonylag új melléktermékeként továbbra is fejlesztés alatt állnak. (127) Az ismertetést követően egyes felek úgy érveltek, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzetének leírása pontatlan volt, mivel öt gyártó valójában egy nagy nemzetközi csoporthoz tartozott, másik három gyártó pedig PET-csomagoló vállalatokhoz kapcsolódott. E tények egyikre sem mond ellent a (124) preambulumbekezdésben szereplő leírásnak, amely szerint az uniós gyártók a fentiek szerint nagyobb cégcsoportokhoz tartoznak. E koncentráció hatását a lenti (209) preambulumbekezdésben tárgyaljuk. A kötött piaci hatás értékelésének elemzése a lenti (203)–(205) preambulumbekezdésben szerepel. (128) Ahogy azt fent jeleztük, figyelemmel az együttműködő uniós gyártók viszonylag nagy számára, négy uniós gyártóból álló minta került kiválasztásra, amely a hasonló termék felülvizsgálati időszak alatti teljes uniós gyártásának és értékesítésének több, mint 50 %-át képviseli. E. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE 1. Az uniós felhasználás (129) Az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített mennyiségek, az uniós piacra érkező import volumenére vonatkozó Eurostat-adatok, a nem együttműködő uniós gyártó esetében pedig a felülvizsgálati kérelmen alapuló számítások alapján határozták meg. (130) A 2009-ben és 2010-ben tapasztalt kezdeti növekedést követően a felhasználás a felülvizsgálati időszakban 2008-hoz képest enyhén, 2 %-kal csökkent, és a felülvizsgálati időszakban összesen 2,802 millió tonnát tett ki. 1. táblázat Felhasználás || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak Mennyiség (tonna) || || || || Felhasználás || 2 868 775 || 2 934 283 || 2 919 404 || 2 802 066 Index || 100 || 102 || 102 || 98 Forrás: kitöltött kérdőívek, Eurostat-adatok és felülvizsgálati kérelem. || 2. Behozatal az érintett országokból 2.1. Összesítés (131) A 2007-ben lefolytatott hatályvesztési felülvizsgálat során a PET Indiából, Tajvanról, Thaiföldről, Malajziából és Indonéziából származó behozatalait az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének megfelelően összesítve értékelték. Megvizsgálták, hogy a jelenlegi vizsgálat során szintén megfelelő lenne-e az összesített értékelés. (132) E tekintetben megállapítást nyert, hogy az Indiából, Tajvanról, Thaiföldről, Malajziából és Indonéziából származó behozatalokkal kapcsolatban meghatározott dömpingkülönbözet meghaladta a minimumszintet. Ami az uniós piacra irányuló import mennyiségét illeti, ez csak India esetében haladta meg az elhanyagolható szintet. Tajvan, Thaiföld, Malajzia és Indonézia esetében az import mennyisége a minimumszint alatt volt. Ezért elvégezték az egyes országok várható export-mennyiségeinek jövőbe mutató elemzését az intézkedések hatályon kívül helyezése esetére. Az elemzés arra derített fényt, hogy a Tajvanról és Thaiföldről származó behozatal az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén – Indonéziától és Malajziától eltérően – valószínűleg a felülvizsgálati időszakban elért szint fölé emelkedne, és valószínűleg meghaladná az elhanyagolhatósági küszöböt (lásd a (102) és (118) preambulumbekezdést). Ami Indonéziát és Malajziát illeti, megállapítást nyert, hogy az Unióba irányuló import a figyelembe vett időszak során elhanyagolható volt, és a jövőbeli, a kivitel rendelkezésére álló többletkapacitás igen alacsony lesz. Ezért kicsi a valószínűsége annak, hogy ez a helyzet rövid távon megváltozik. (133) Mivel az Indonéziából és Malajziából történő dömpingelt behozatal mennyisége a felülvizsgálati időszak alatt elhanyagolható volt, és a fenti (130) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint valószínűleg nem fog növekedni, ezért a Bizottság úgy véli, hogy az Indonéziából és Malajziából származó behozatal tekintetében az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésében foglalt feltételek nem teljesültek. (134) Ami az Indiából, Tajvanból és Thaiföldről származó importot illeti, meg kell jegyezni, hogy a PET olyan árucikk, amely származásától függetlenül hasonló kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkezik. Ennek fényében úgy kell tekinteni, hogy az importált PET felcserélhető volt az Unióban gyártott PET-típusokkal. Ráadásul ezeket ugyanazon időszak során forgalmazták az Unióban. Ennélfogva úgy kell tekinteni, hogy az Indiából, Tajvanból és Thaiföldről származó importált PET versenyzett az Unióban gyártott PET-tel. (135) A fentiek alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy India, Tajvan és Thaiföld tekintetében az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében foglalt valamennyi kritérium teljesül. Az ebből a három országból származó behozatalt ezért összesítve vizsgálták. Mivel Malajzia és Indonézia tekintetében az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében foglalt kritériumok nem teljesültek, az ebből a két országból származó behozatalt egyedileg vizsgálták. (136) Az ismertetést követően az egyik fél kifogásolta, hogy összesítették a Thaiföldről származó behozatalt az Indiából és Tajvanról származó importtal, miközben a Malajziából és Indonéziából származó importot nem vették fel az összesítésbe. Érvelése szerint Thaiföld hasonló helyzetben volt, mint Malajzia és Indonézia, és ezért hasonlóan kellett volna kezelni. Emlékeztetni kell arra, hogy a Thaiföldön megállapított, a kivitel rendelkezésére álló többletkapacitásokra (lásd a fenti (118) preambulumbekezdését) figyelemmel az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében foglalt kritériumok teljesültek. Nem vonható párhuzam Thaiföld és Malajzia, továbbá Indonézia között, mivel az utóbbi két ország nem rendelkezik a Thaiföld kapcsán megállapítotthoz hasonló, a kivitel rendelkezésére álló többletkapacitásokkal. Ezért az említett fél észrevételét a Bizottság elutasította. 3. Az Indiából, Tajvanról és Thaiföldről származó import 3.1. A behozatal mennyisége, piaci részesedése és ára (137) Az Indiából, Tajvanról és Thaiföldről származó import a figyelembe vett időszak során a hatályban lévő intézkedések ellenére folytatódott és majdnem megkétszereződött. Ez főként az Indiából származó import növekedésének tudható be, amely a 2008-as 46 313 tonnáról a felülvizsgálati időszak során 96 678 tonnára nőtt, a három szóban forgó ország összesen 109 633 tonnás importjából. (138) Az Indiából, Tajvanról és Thaiföldről származó import piaci részesedése ennek megfelelően a felülvizsgálati időszakban a 2008-as 2 %-ról 3,9 %-ra nőtt. Az Indiából származó import a felülvizsgálati időszak során 3,5 %-os piaci részesedést ért el, jelentősen meghaladva a legutóbbi hatályvesztési felülvizsgálat során megállapított piaci részesedést (0,3 %). (139) Az átlagos ár 1 290 EUR/tonna volt a felülvizsgálati időszak során. Ez 23 %-os áremelkedést jelent a figyelembe vett időszak során, amelyre a 2009-es 20 %-os kezdeti csökkenést követően került sor. 2. táblázat Az Indiából, Tajvanról és Thaiföldről származó import || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak Az Indiából, Tajvanról és Thaiföldről származó importált mennyiség (tonna) || 57 178 || 54 173 || 90 154 || 109 633 Index (2008 = 100) || 100 || 95 || 158 || 192 Az Indiából, Tajvanról és Thaiföldről származó import piaci részesedése || 2,0 % || 1,8 % || 3,1 % || 3,9 % Index (2008 = 100) || 100 || 93 || 155 || 196 Importár (EUR/tonna) || 1 049 || 838 || 1 031 || 1 290 Index (2008 = 100) || 100 || 80 || 98 || 123 Forrás: Eurostat. 3.2. Áralákínálás (140) Figyelemmel arra, hogy a tajvani exportáló gyártók nem működtek együtt, a Tajvanról származó import tekintetében az áralákínálást a behozatali statisztikák (Eurostat) alapján kellett megállapítani. Mivel az együttműködő thaiföldi exportáló a felülvizsgálati időszak során nem exportált az Unióba, az áralákínálást a Thaiföldről származó import tekintetében is a behozatali statisztikák (Eurostat) alapján kellett megállapítani. India esetében a számítás a gyűjtött és a helyszínen ellenőrzött adatokon alapult. Az uniós gazdasági ágazat vonatkozó eladási árai a független vevőkkel szemben érvényesített árak voltak, amelyeket szükség szerint a gyártelepi szintre igazítottak ki. A felülvizsgálati időszak során nem került sor áralákínálásra egyik érintett ország esetében sem. 4. A Malajziából és Indonéziából származó import 4.1. A behozatal mennyisége, piaci részesedése és ára (141) A Malajziából származó import a figyelembe vett időszak során megkétszereződött, annak ellenére, hogy 2010-ig 70 %-os csökkenésre került sor. Az Indonéziából származó import elhanyagolható maradt. Az import mennyisége mindkét ország esetében a minimumszint alatt maradt. (142) Malajzia piaci részesedése ennek megfelelően 0,3 %-ról 0,6 %-ra nőtt. Indonézia piaci részesedése a figyelembe vett időszak során közel 0 % maradt. (143) Az átlagos egységár Malajzia esetében 1 299 EUR/tonna volt a felülvizsgálati időszak során. Ez 25 %-os áremelkedést jelent, amelyet a figyelembe vett időszak utolsó két éve során értek el, és amelyre a 2008 és 2009 közötti 28 %-os kezdeti csökkenést követően került sor. Az átlagos egységár Indonézia esetében 1 304 EUR/tonna volt a felülvizsgálati időszak során. Ez 34 %-os áremelkedést jelent 2009 és a felülvizsgálati időszak között. Indonézia 2008-ban nem exportált az EU-ba. 3. táblázat || A Malajziából származó import || || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak || Importált mennyiség (tonna) || 8 213 || 2 028 || 308 || 16 628 || Index (2008 = 100) || 100 || 25 || 4 || 202 || Importár (EUR/tonna) || 1 038 || 751 || 942 || 1 299 || Index (2008 = 100) || 100 || 72 || 91 || 125 || Az import piaci részesedése || 0,3 % || 0,1 % || 0,0 % || 0,6 % || Forrás: az Eurostat adatai. || || || || || || || || 4. táblázat || Az Indonéziából származó import || || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak || Importált mennyiség (tonna) || - || 408 || 991 || 253 || Index (2009 = 100) || - || 100 || 243 || 62 || Importár (EUR/tonna) || - || 973 || 1 222 || 1 304 || Index (2009 = 100) || - || 100 || 126 || 134 || Az import piaci részesedése || - || 0,01 % || 0,03 % || 0,01 % || Forrás: az Eurostat adatai. || || || || || 4.2. Áralákínálás (144) Figyelemmel arra, hogy az indonéziai exportáló gyártók nem működtek együtt, az Indonéziából származó import tekintetében az áralákínálást a behozatali statisztikák (Eurostat) alapján kellett megállapítani. Mivel az együttműködő malajziai exportálók a felülvizsgálati időszak során nem exportáltak az Unióba, az áralákínálást a Malajziából származó import tekintetében is a behozatali statisztikák (Eurostat) alapján kellett megállapítani. Az uniós gazdasági ágazat vonatkozó eladási árai a független vevőkkel szemben érvényesített árak voltak, amelyeket szükség szerint a gyártelepi szintre igazítottak ki. A felülvizsgálati időszak során nem került sor áralákínálásra a két érintett ország közül egyik esetében sem. 5. Egyéb harmadik országokból származó behozatal 5.1. A Kínából, az Egyesült Arab Emírségekből, Iránból és Pakisztánból származó import (145) A dömpingellenes intézkedések hatálya alá eső egyéb harmadik országokból származó import 69 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak során, a 2009-es 49 %-os emelkedés ellenére. Csak a Kínából származó import maradt stabil. (146) A szóban forgó országok – beleértve elsősorban az Egyesült Arab Emírségeket (a felülvizsgálati időszak során 1,7 %) és Kínát (a felülvizsgálati időszak során 0,6 %) – piaci részesedése a 2008-as 8,2 %-ról 2,6 %-ra csökkent a felülvizsgálati időszak során. (147) Az átlagos ár 1 258 EUR/tonna volt a felülvizsgálati időszak során, ami 5,5 %-kal alacsonyabb, mint az uniós gazdasági ágazat egységára. Ez 24 %-os áremelkedést jelent a figyelembe vett időszak során, amelyre a 2009-es 22 %-os kezdeti csökkenést követően a felülvizsgálati időszak során került sor. 5. táblázat A Kínából, az Egyesült Arab Emírségekből, Iránból és Pakisztánból származó import || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak A Kínából, az Egyesült Arab Emírségekből, Iránból és Pakisztánból származó importált mennyiség (tonna) || 235 913 || 351 798 || 188 776 || 72 054 Index (2008 = 100) || 100 || 149 || 80 || 31 A Kínából, az Egyesült Arab Emírségekből, Iránból és Pakisztánból származó import piaci részesedése || 8,2 % || 12,0 % || 6,5 % || 2,6 % Index (2008 = 100) || 100 || 146 || 79 || 31 Importár (EUR/tonna) || 1 016 || 789 || 949 || 1 258 Index (2008 = 100) || 100 || 78 || 93 || 124 Forrás: Eurostat. || || || || 5.2. Intézkedések hatálya alatt nem álló egyéb harmadik országokból származó import (148) Az intézkedések hatálya alatt nem álló egyéb harmadik országokból – beleértve Ománt, Dél-Koreát, Oroszországot, Mexikót és Szaúd-Arábiát – származó import mennyisége a figyelembe vett időszak során 59 %-kal nőtt, a 2009-es 71 %-os emelkedést követően. 2009 és a felülvizsgálati időszak között Omán vált a legnagyobb Unióba exportáló országgá. (149) A szóban forgó országok piaci részesedése a 2008-as 9,7 %-ról 15,8 %-ra nőtt a felülvizsgálati időszak során, főként az Ománból származó import 4,3 %-os emelkedésének eredményeként. Dél-Korea piaci részesedése 4 % volt a felülvizsgálati időszak során, ami 5 %-kal alacsonyabb a 2009-ben elért legmagasabb szintnél. (150) Az átlagos ár 1 273 EUR/tonna volt, ami 4,3 %-kal alacsonyabb, mint az uniós gazdasági ágazat átlagos egységára. Ez 10 %-os áremelkedést jelent a figyelembe vett időszak során, amelyre a 2009-es 24 %-os kezdeti csökkenést követően 2010-ben és a felülvizsgálati időszak során került sor. Az Ománból származó import átlagos ára 1 310 EUR/tonna volt a felülvizsgálati időszak során, ami 1,5 %-kal alacsonyabb, mint az uniós gazdasági ágazat egységára. A Dél-Koreából származó import átlagos ára 1 294 EUR/tonna volt a felülvizsgálati időszak során, ami 2,7 %-kal alacsonyabb, mint az uniós gazdasági ágazat egységára. 6. táblázat Egyéb harmadik országokból származó behozatal || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak Az egyéb harmadik országokból származó import mennyisége (tonna) || 279 188 || 478 570 || 469 753 || 442 692 Index (2008 = 100) || 100 || 171 || 168 || 159 Az egyéb harmadik országokból származó import piaci részesedése || 9,7 % || 16,3 % || 16,1 % || 15,8 % Index (2008 = 100) || 100 || 168 || 165 || 162 Importár (EUR/tonna) || 1 156 || 879 || 997 || 1 273 Index (2008 = 100) || 100 || 76 || 86 || 110 Fő exportőrök (tonna) Omán || 0 || 52 632 || 95 646 || 120 286 Dél-Korea || 177 341 || 254 451 || 183 801 || 114 346 Oroszország || 546 || 546 || 3 || 50 427 Mexikó || 2 650 || 1 879 || 29 039 || 29 409 Szaúd-Arábia || 230 || 20,454 || 50 108 || 24 756 Egyéb || 98 422 || 148 609 || 111 156 || 103 468 Forrás: Eurostat. (151) Az ismertetést követően egyes felek úgy érveltek, hogy a Bizottság elmulasztotta értékelni a dél-koreai import hatását. Emlékeztetni kell arra, hogy a Dél-Koreával szemben alkalmazott intézkedések 2012-ben hatályukat vesztették. A vámok hatályvesztését megelőzően az ezen országból származó behozatal több mint 99 %-a 0 %-os vámmal történt. Ezen indokok miatt a dél-koreai behozatal az elemzésben együtt szerepel az intézkedések hatálya alatt nem álló egyéb országokból származó importtal (a lenti (202) és (212) preambulumbekezdés). Az állítást tehát a Bizottság megalapozatlanság miatt elutasította. 6. Az uniós ágazat gazdasági helyzete (152) Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése szerint minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgáltak, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolhatott az uniós gazdasági ágazat helyzetére. (153) A károkozás elemzése céljából a következő két szinten került sor kármutatók meghatározására: – a makrogazdasági mutatókat (gyártás, gyártási kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözetek nagysága, valamint a gazdasági ágazat felépülése a korábbi dömping hatása alól) vizsgálatát az uniós gyártás egészének szintjén az összes uniós gyártó tekintetében, az uniós gazdasági ágazattól beszerzett információk, a felülvizsgálati kérelem, és nyilvánosan elérhető statisztikai adatok alapján végezték el; – a mikrogazdasági mutatókat (készletek, átlagos egységárak, bérek, nyereségesség, a beruházások megtérülése, pénzforgalom, tőkebevonási képesség és beruházások) a mintába bekerült uniós gyártók szintjén az általuk szolgáltatott információk alapján értékelték. (154) Egy a mintába bekerült uniós gyártó 2010 júniusában elidegenítette az egyik gyártólétesítményét. Ezt egy másik uniós gyártó szerezte meg. Mivel a makrogazdasági mutatók elemzése az összes uniós gyártótól beszerzett adatokon alapul, az elidegenítés nincs hatással a kárelemzés hatókörére vagy az egyes mutatókra. (155) Az elemzéssel kapcsolatban előzetesen rá kell mutatni, hogy 2010 végén és 2011 elején bizonyos globális gazdasági események hatással voltak az uniós piac helyzetére, és különösen a hasonló termék áraira és értékesítési mennyiségeire. Ebben az időszakban a gyapotkínálat csökkent, amelynek következtében nőtt a poliészterrost iránti kereslet az ázsiai piacon. A PET és a poliészterrost beszerzési szempontból nagymértékben ugyanattól a nyersanyagtól függ, vagyis a finomított tereftálsavtól (PTA). A poliészterrost iránti fokozott kereslet a PTA elégtelen kínálatához vezetett, ami a PET árának emelkedését eredményezte. Mivel a közel-keleti PET-gyártók szintén az Ázsiából származó PTA-tól függenek, ez a PET uniós importjának hirtelen csökkenését eredményezte. Ugyanakkor a fő uniós PTA-szállítók vis maiorra hivatkoztak, ami a belföldi PET-gyártás további korlátozásaihoz vezetett. 7. A felek észrevételei (156) Egyes felek azon az alapon kifogásolták a kárelemzés érvényességét, hogy az hiányos információkon alapult, amelyek kihatottak az érdekelt felek védelemhez való jogára is. Különösen az alábbi érvekre hivatkoztak. (157) Egyes felek azt állították, hogy az uniós gyártóktól gyűjtött információk nem álltak összhangban a kérdőív kitöltéséhez adott utasításokkal, amelyek azt írták elő, hogy a különböző vállalatoktól kért adatokat nem lehet összesíteni. Ezért azt állították, hogy az összegyűjtött információk pontatlanok és hiányosak voltak, mivel a bejelentett adatokat a mintába bekerült jogalanyonként összesítették. Meg kell jegyezni, hogy az információkat szabályszerűen gyűjtötték, és a helyszínen ellenőrizték. Az összegyűjtött információkról megállapítást nyert, hogy kellően pontos képet adnak az uniós gazdasági ágazatról, és így a fent említett állítást el kellett utasítani. Az ismertetést követően a felek megismételték állításukat. Új érvet vagy bizonyítékot nem terjesztettek elő. Ugyanezek a felek megismételték azon állításukat, amely szerint a mintába bekerült egyik vállalat által szolgáltatott adatok hiányosak voltak, mivel nem az egész csoportra vonatkoztak, hanem a csoporton belül egy kiválasztott jogi személyre. Erre az észrevételre a Bizottság a mintavétel szakaszában reagált, a fenti (20) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően. (158) Ugyanezen felek úgy érveltek, hogy a Bizottság úgy próbálta meg kijavítani az összegyűjtött információk állítólagos hiányosságait, hogy további kérdőíveket küldött ki. E tekintetben egyértelművé kell tenni, hogy a Bizottság valóban küldött ki további kérdőíveket, azonban azokat csak a mintába fel nem vett uniós gyártókhoz intézte, annak érdekében, hogy információkat gyűjtsön a károkozás értékelése szempontjából releváns makrogazdasági mutatókról, így erre a mintába bekerült uniós gyártók által szolgáltatott információk kiegészítése céljából került sor. Az ismertetést követően egyes felek megismételték állításukat, anélkül, hogy új érvet vagy bizonyítékot terjesztettek volna elő. A felek ezen állítását tehát a Bizottság elutasította. (159) Ezenfelül ugyanezek a felek azt is állították, hogy a mintába bekerült gyártók által szolgáltatott információk ellentétesek voltak az alaprendelet 19. cikkével is, mivel a természetüknél fogva nem bizalmas jellegű információkat bizalmas jellegű információként közölték, ezáltal kizárva azokat a szabadon hozzáférhető iratok közül. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az információkat a benyújtó felek kérelmével összhangban minősítették korlátozott jellegűnek. Az érintett felek kérelmére a benyújtott információk bizalmas jellegét felülvizsgálták, és – amennyiben szükséges volt – az információt az érintett vállalatok hozzájárulását követően az érdekelt felek számára betekintésre szabadon hozzáférhetővé minősítették át. Ezért ezt az állítást is elutasították. (160) Egyes felek úgy érveltek, hogy a kár értékelése céljából alkalmazott módszer sértette az alaprendelet 11. cikkének (9) bekezdését, mivel az 1999-ben lefolytatott eredeti vizsgálat során a kármegállapítás hat ország importjainak összesített értékelésén alapult, a jelen értékelésben nem szerepelnek a Dél-Koreából származó behozatalok, amelyről azt állítják, hogy az Unió legnagyobb beszállítója, és a legnagyobb exportkapacitással, valamint a legalacsonyabb exportárakkal rendelkező ország a jelen vizsgálat által érintett más országokhoz képest. (161) Ebben az összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a 2007-es hatályvesztési felülvizsgálat során a Dél-Koreából származó, nem dömpingelt behozatalt már kivonták az összesítésből, mivel megállapítást nyert, hogy ezen importok vonatkozásában az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében meghatározott valamennyi kritérium nem teljesült. Emellett meg kell jegyezni, hogy a jelen vizsgálat hatálya nem terjed ki a Koreából származó importokra, mivel a Dél-Koreával szemben alkalmazott intézkedések hatályukat vesztették. Végül úgy kell tekinteni, hogy nem módosult a módszer, mivel az összesített értékelést a jelen vizsgálatban minden olyan ország importjai tekintetében alkalmazzák, amely az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban megfelel az ilyen értékelés kritériumainak. A felek ezen érvét ezért el kell utasítanunk. 8. Makrogazdasági mutatók 8.1. Gyártás (162) Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése (alábbi (164) preambulumbekezdésben ismertetett) csökkenésének megfelelően az uniós gyártás 2008 és a felülvizsgálati időszak között 11 %-kal csökkent. Az uniós gyártás csökkenése csak 2010-ben szakadt meg, amikor 2009-hez képest ugyan nőtt, azonban 4 %-kal így is 2008-as szintje alatt maradt. A felülvizsgálati időszak során a gyártás tovább csökkent. 7. táblázat A teljes uniós gyártás || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak Gyártás (tonna) || 2 327 169 || 2 107 792 || 2 239 313 || 2 068 717 Index (2008 = 100) || 100 || 91 || 96 || 89 Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem. || || 8.2. Gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás (163) Az uniós gazdasági ágazat gyártási kapacitása 23 %-kal csökkent 2008 és a felülvizsgálati időszak között. E tendencia több gyártólétesítmény bezárásához kapcsolódik, amelyeket részben ellensúlyozott új gyárak beindítása. (164) A kapacitáskihasználás a 2008-as 75 %-ról a felülvizsgálati időszakban 86 %-ra nőtt. A fokozott kapacitáskihasználást az uniós gazdasági ágazat fenti (124) preambulumbekezdésben ismertetett szerkezetátalakítási erőfeszítéseivel összefüggésben kell vizsgálni. 8. táblázat Gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak Gyártási kapacitás (tonna) || 3 118 060 || 2 720 326 || 2 625 244 || 2 393 516 Index || 100 || 87 || 84 || 77 Kapacitáskihasználás || 75 % || 77 % || 85 % || 86 % Index || 100 || 104 || 114 || 116 Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem. 8.3. Értékesítési volumen (165) Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene az uniós piacon ugyanúgy alakult, mint a gyártás, a figyelembe vett időszak során 6 %-kal zsugorodott. 9. táblázat Az uniós gazdasági ágazat összesített értékesítései az Unióban || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak Értékesítés (tonna) || 2 288 283 || 2 047 305 || 2 169 423 || 2 160 807 Index || 100 || 89 || 95 || 94 Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem. 8.4. Piaci részesedés (166) A 2009-es 13 %-os kezdeti visszaesést követően az uniós gazdasági ágazat megszerezte az Egyesült Arab Emírségek, Dél-Korea, Irán és Pakisztán által elveszített piaci részesedés egy részét, az Indiából, Ománból és egyéb harmadik országokból (Oroszország, Mexikó és Szaúdi-Arábia) származó import növekvő mennyisége ellenére. Mindent összevéve az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak során 3 %-kal csökkent. 10. táblázat Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése || 80 % || 70 % || 74 % || 77 % Index || 100 || 87 || 93 || 97 Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem és Eurostat-adatok. 8.5. Növekedés (167) A figyelembe vett időszak során a piac stagnált. Nem volt olyan növekedés, amelyből az uniós gazdasági ágazat profitálni tudott volna, ellenkezőleg, a szerkezetátalakítási törekvések ellenére az uniós gazdasági ágazat további piaci részesedést veszített a növekvő importtal szemben, amely különösen az intézkedések hatálya alatt nem álló országokból származott. A felhasználás enyhe visszaesését a felülvizsgálati időszak során a nyersanyag (PTA) Unióban, valamint a globális piacon fennálló időszakos hiányával összefüggésben kell vizsgálni. 8.6. Foglalkoztatás és termelékenység (168) Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 2008 és a felülvizsgálati időszak között 41 %-os csökkenést mutatott. E csökkenés állandó volt az érintet időszak során, beleértve 2010-et is, amikor a gyártás nőtt (lásd a fenti (161) preambulumbekezdést). A növekvő termelékenység alapján e csökkenés a több uniós gyártó által tett szerkezetátalakítási erőfeszítéseket tükrözi. (169) Az uniós gazdasági ágazat munkaerejének termelékenysége – egy alkalmazott éves termelésében (tonna) mérve – a figyelembe vett időszakban 50 %-kal nőtt. Ez azt a tényt tükrözi, hogy a gyártás lassabb ütemben csökkent, mint a foglalkoztatási szint, és ez az uniós gazdasági ágazat növekvő hatékonyságának a jele. Ez különösen 2010-ben nyilvánvaló, amikor a gyártás növekedett, míg a foglalkoztatási szint csökkent, a termelékenység pedig 37 %-kal magasabb volt, mint 2008-ban. 11. táblázat Foglalkoztatás és termelékenység || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak Foglalkoztatottak száma || 2 060 || 1 629 || 1 449 || 1 218 Index || 100 || 79 || 70 || 59 Termelékenység (tonna/alkalmazott) || 1 130 || 1 294 || 1 545 || 1 698 Index || 100 || 115 || 137 || 150 Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem. || || 8.7. A tényleges dömpingkülönbözet nagysága (170) Ami az érintett országokból származó import tényleges dömpingkülönbözetének mértéke által az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását illeti, mivel e termék piaca árérzékeny, e hatás nem tekinthető elhanyagolhatónak. Meg kell jegyezni, hogy e mutató még fontosabb a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó elemzés összefüggésében. Amennyiben az intézkedések hatályukat vesztenék, a dömpingelt behozatalok valószínűleg olyan mennyiségben és olyan áron jelennének meg ismét, hogy a dömpingkülönbözet mértékének hatása jelentős lenne. 8.8. A korábbi dömping hatásaiból való kilábalás (171) Miközben a fent vizsgált mutatók az uniós gazdasági ágazat egyes gazdasági mutatóinak javulását mutatják, ami a végleges dömpingellenes intézkedések 2000-es bevezetésének tudható be, ezek azt is bizonyítják, hogy az uniós gazdasági ágazat még mindig veszélyeztetett. 9. Mikrogazdasági elemek 9.1. Készletek (172) A készletek szintje a felülvizsgálati időszak során 24 %-kal magasabb volt, mint a 2008-as szintek. Ugyanakkor a készletek a kibocsátáshoz képest a korábban elért szinten maradtak, vagyis 5 % és 6 % között. 12. táblázat Készletek || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak Zárókészletek || 51 495 || 54 808 || 54 314 || 64 069 Index || 100 || 106 || 105 || 124 Forrás: kitöltött kérdőívek. 9.2. Az árak alakulása (173) Ami az árak alakulását illeti, a főként a gazdasági válság által okozott 2009-es kezdeti visszaesést (-16 %) követően az árak 2010-ben megközelítették a 2008-as szintet. Ezt az átlagos egységár éles emelkedése követte a felülvizsgálati időszak során, ami a figyelembe vett időszak során 25 %-os emelkedést eredményezett. (174) A felülvizsgálati időszak során bekövetkezett hirtelen áremelkedést a 2010 végén és 2011 első negyedévében a gyapotpiacon bekövetkezett váratlan piaci fejleményekkel összefüggésben kell értelmezni. Ahogy fent említettük (a fenti (153) preambulumbekezdés), a példátlan mértékű gyapotárak a poliészterrostra való áttérést eredményezték, amely ugyanazért a nyersanyagért verseng, mint a PET. A nyersanyag, nevezetesen a PTA iránti fokozott kereslet következtében emelkedett a PET ára Ázsiában és a Közel-Keleten, ami kihatott a PET árára az Unióban. Ebben az időszakban az uniós áremelkedést tovább erősítette a PTA rövid távú szűkössége az Unióban, amelyet az egyik uniós PTA-gyártó vis maiorra vonatkozó bejelentése okozott. 13. táblázat Uniós értékesítési egységárak || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak Értékesítési egységárak az EU-ban (EUR/tonna) || 1 066 || 891 || 1 045 || 1 330 Index (2008 = 100) || 100 || 84 || 98 || 125 Forrás: kitöltött kérdőívek. || || || || 9.3. Az értékesítési árakat érintő tényezők (175) A PET eladási ára szokásosan a fő nyersanyagainak (főként a PTA és a monoetilén-glikol – MEG) ártendenciáit követi, mivel ezek teszik ki a PET összköltségének 90 %-át. A PTA olajszármazék, amelynek ára a nyersolaj árai alapján ingadozik. Ez a PET árának magas volatilitását eredményezi. (176) Emellett a PET ugyanazért a nyersanyagért verseng, mint a poliészterrost, amelynek gyártása ugyanolyan mértékben függ a PTA rendelkezésre állásától, mint a PET gyártása. Mivel a poliészterrost a textilipar számára a gyapot alternatív terméke, a PET ára ezért érzékeny a gyapotpiac alakulására is. 9.4. Bérek (177) A figyelembe vett időszak során az átlagbérek 7 %-kal csökkentek. E csökkenésre a felülvizsgálati időszak során került sor, és ez felerősítette az ismertetett termelékenységi növekedést (lásd a fenti (169) preambulumbekezdést). 14. táblázat Bérek || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak Bérek (átlagosan személyenként) || 54 512 || 56 014 || 54 876 || 50 784 Index || 100 || 103 || 101 || 93 Forrás: kitöltött kérdőívek. 9.5. Nyereségesség és a beruházások megtérülése (178) A nyereségesség és a beruházások megtérülése jelentősen javult 2008 és a felülvizsgálati időszak között. Az uniós piaci értékesítés nyeresége a 2008-as -7,9 %-ról a felülvizsgálati időszakban 5,3 %-ra nőtt, míg a beruházások megtérülése -9,6 %-ról 10,6 %-ra javult. 2008-ra kihatott az egyik uniós gyártó különlegesen gyenge teljesítménye. Mindazonáltal az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének javulása 2009-ban és 2010-ben – amikor az árak 2008-as szintjük alatt voltak – mutatja az árak és a nyereségesség közötti laza kapcsolatot. Ezzel szemben úgy tűnik, a nyereségesség javulása szorosan kapcsolódik a kapacitáskihasználás javulásához, és a fent ismertetett termelékenységnövekedéshez. (179) A 2010 és 2011 fordulójának világpiaci fejleményei, a fent ismertetett szerkezetátalakítási erőfeszítésekkel és a hatékonyság javulásával együtt azt eredményezték, hogy az uniós gazdasági ágazat 2010-ben képes volt növelni nyereségességét, és elérni az 5,3 %-os szintet a felülvizsgálati időszak során. (180) Az egyik érdekelt fél azzal érvelt, hogy e fejlődés váratlan és különleges volt, és nem tekinthető reprezentatívnak az uniós gazdasági ágazat általános helyzetére nézve. (181) E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az uniós iparág képes volt hasznot húzni a PET árának 2011 végén és 2012 elején bekövetkezett emelkedéséből, mivel rögzítette a PTA árát mielőtt az ismertetett piaci események bekövetkeztek volna. A felülvizsgálati időszakot követő fejleményekre vonatkozó, a felek által előterjesztett statisztikai források alapján a PET-gyártók haszonkulcsai 2012-ben jelentősen csökkentek. Ez megerősíti, hogy 2011. évi (felülvizsgálati időszak) nyereségességet valóban jelentősen befolyásolták váratlan és időszakos globális események (a (153) preambulumbekezdés), amelyek valószínűleg nem ismétlődnek meg és nem tekinthetők állandónak és reprezentatívnak az uniós gazdasági ágazat helyzetére nézve. 15. táblázat Nyereségesség és a beruházások megtérülése || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak Az uniós értékesítések nyereségessége || -7,9 % || 1,6 % || 4,8 % || 5,3 % Index || 100 || 221 || 261 || 267 Befektetések megtérülése || -9,6 % || 2,3 % || 8,9 % || 10,6 % Index || 100 || 224 || 292 || 310 Forrás: kitöltött kérdőívek. 9.6. Pénzforgalom és tőkebevonási képesség (182) A pénzforgalom az időszak során jelentősen javult, amit tükrözi az uniós gazdasági ágazat nyereségességének közelmúltban bekövetkezett javulását. 16. táblázat Pénzforgalom || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak Pénzforgalom (EUR) || - 59 419 394 || 40 940 883 || 96 614 649 || 103 761 169 Index (2008 = 100) || 100 || 269 || 363 || 375 A forgalom %-ában || -5,9 % || 4,5 % || 8,3 % || 7,5 % Index (2008 = 100) || 100 || 176 || 242 || 229 Forrás: kitöltött kérdőívek. (183) Nem volt különös jele a