[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 19.11.2008

COM(2008) 762 végleges

2008/0214 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE

a nyilvános páneurópai digitális cellás földi mobil rádiótávközlés összehangolt közösségi bevezetése számára fenntartandó frekvenciasávokról szóló 87/372/EGK tanácsi irányelv módosításáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

A JAVASLAT HÁTTERE |

110 | A javaslat indokai és célkitűzései A javasolt irányelv a nyilvános páneurópai digitális cellás földi mobil rádiótávközlés összehangolt közösségi bevezetése számára fenntartandó frekvenciasávokról szóló, 1987. június 25-i 87/372/EGK tanácsi irányelv (a továbbiakban: GSM-irányelv) módosításával lehetővé kívánja tenni, hogy az irányelv hatálya alá tartozó sávokat a GSM mellett más, elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas rendszerek is igénybe vehessék. A javaslatnak az is célja, hogy szélesedjék a választható szolgáltatások és technológiák köre, és erősödjék a verseny a jelenleg a GSM-irányelv hatálya alá tartozó frekvenciasávokban, ugyanakkor azonban megmaradjon a szolgáltatások összehangolt szabályozása és a GSM védett helyzete. Ennek érdekében a kérdéses spektrumot nemcsak a GSM, hanem más, páneurópai elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas rendszerek is használhatnák. Első lépésben az UMTS lenne ilyen rendszer, elismerve, hogy a szóban forgó sávokban más rendszerek is alkalmasak lehetnek a párhuzamos üzemeltetésre. Ehhez a szóban forgó frekvenciasávra vonatkozóan új harmonizált műszaki feltételeket kell bevezetni, amelyek meghatározása egy, az Európai Közösség rádióspektrum-politikájának keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 676/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (a továbbiakban: rádióspektrum-határozat) alapján elfogadandó bizottsági határozatban történne. |

120 | Általános összefüggések A nyilvános páneurópai digitális cellás földi mobil rádiótávközlés összehangolt közösségi bevezetése számára fenntartandó frekvenciasávokról szóló, 1987. június 25-i 87/372/EGK tanácsi irányelv,[1] valamint az azt kiegészítő, a nyilvános páneurópai digitális cellás földi mobil rádiótávközlés összehangolt közösségi bevezetéséről szóló, 1987. június 25-i tanácsi ajánlás[2] és a nyilvános páneurópai digitális cellás földi mobil rádiótávközlés (GSM) összehangolt közösségi bevezetésének befejező szakaszáról szóló, 1990. december 14-i tanácsi állásfoglalás[3] elismerte annak szükségességét, hogy a korszerű távközlési hálózatok – és különösen a mobil rádiótávközlés – által kínált erőforrások a Közösség gazdasági fejlődésének szolgálatában teljes mértékben ki legyenek használva. A kor megítélése szerinti a GSM-ként ismert második generációs digitális cellás mobil rádiótávközlő rendszerre való áttérés egyedülálló lehetőséget nyújtott a valóban páneurópai mobil rádiótávközlés megteremtésére. A műszaki fejlődés következtében mára lehetővé vált, hogy a 900 MHz-es sávban a GSM-mel párhuzamosan olyan új digitális technológiák legyenek üzemeltethetők, amelyek alkalmasak innovatív páneurópai széles sávú szolgáltatások nyújtására. Ez a sáv különösen értékes, mert kedvező hullámterjedési tulajdonságokkal rendelkezik, ebből következően a magasabb frekvenciasávoknál nagyobb távolságok lefedésére alkalmas, ami lehetővé teszi a korszerű hang- és adatátviteli, valamint multimédia-szolgáltatások kisebb népsűrűségű és vidéki területekre való eljuttatását. Ezért annak biztosítása mellett, hogy a GSM egész Európában a felhasználók rendelkezésére álljon, a belső piac és az „i2010: európai információs társadalom a növekedésért és a foglalkoztatásért” című kezdeményezés[4] célkitűzéseinek teljesítése érdekében, valamint abból a megfontolásból, hogy a felhasználóknak kínált széles szolgáltatás- és technológiaválasztéknak fokozott versenyt kell eredményeznie, indokolt a 900 MHz-es sávot összehangolt módon – újabb korszerű és összeegyeztethető páneurópai szolgáltatások nyújtása céljából – további technológiák számára is megnyitni. A GSM-irányelv értelmében a tagállamok kötelesek teljes egészében a GSM számára fenntartani a 890–915 MHz-es és a 935–960 MHz-es sávokat. E korlátozás miatt ezeket a sávokat nem használhatják a GSM-től eltérő olyan páneurópai rendszerek, amelyek pedig nagy sávszélességen korszerű és együttműködni képes hang- és adatátviteli, illetőleg multimédia-szolgáltatásokat lennének képesek nyújtani. Ezek az új páneurópai rendszerek, így az UMTS is, a GSM-irányelv 20 évvel ezelőtti bevezetése óta lezajlott műszaki fejlődés eredményeképpen váltak életképessé, és olyan lehetőségeket hordoznak magukban, amelyek túlmutatnak a GSM korlátain. A kapcsolódó szolgáltatások iránt egyértelműen van piaci kereslet. Ezért a GSM-irányelv módosításával meg kell szüntetni azt a korlátozást, hogy a kérdéses spektrumot csak a GSM használhatja. A Bizottság ennek megfelelően azt javasolja, hogy az irányelv módosítása révén az Európai Parlament és a Tanács szüntesse meg azt a jelenlegi korlátozást, hogy a 900 MHz-es sáv csak egyetlen szolgáltatás céljára vehető igénybe, és nyissa meg a szóban forgó sávot más típusú hálózatok előtt is. A javasolt módosítás elfogadásakor egyúttal olyan intézkedéseket is kell hozni, amelyek révén védett helyzet biztosítható a sávot jelenleg használó GSM-szolgáltatások számára. Ezért jogszabályi szinten le kell fektetni azokat a műszaki feltételeket, amelyeket betartva a 900 MHz-es sávban megjelenő új rendszerek párhuzamosan üzemeltethetők a GSM-rendszerekkel. A jobb szabályozást célzó politikával összhangban e harmonizációs intézkedések bevezetésére a rádióspektrum-határozat kínál jogi megoldást. A határozatban előírt mechanizmus alapján gyors reakció adható a műszaki fejlődésre, és bizottsági határozatok formájában európai uniós szintű, kötelező erejű harmonizációs intézkedések fogadhatók el. Ez jogbiztonságot teremt a sáv harmonizált használatában. Mivel a GSM-szolgáltatások nagyon fontosak az elektronikus hírközlésre vonatkozó közösségi politika szempontjából, a 900 MHz-es sáv további rendszerek előtti megnyitásakor egyúttal arról is gondoskodni kell, hogy mindaddig, amíg a kereslet ezt indokolja, ennek a frekvenciasávnak a GSM általi használata az egész Közösségben védelmet élvezzen. |

130 | Hatályos rendelkezések a javaslat által szabályozott területen A kérdéses frekvenciasávok használatát jelenleg a módosítási javaslat tárgyát képező GSM-irányelv szabályozza. A javaslat elfogadását követően a Bizottság a rádióspektrum-határozat alapján határozatot fog alkotni, amelyben megállapítja a spektrumhasználat új harmonizált műszaki feltételeit. |

140 | Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel A rádióspektrum-politikának tekintettel kell lennie a nyilvános vezeték nélküli hírközlés területén megjelenő egyre több, egyre változatosabb hozzáférési platformra, és támogatnia kell az uniós belső piac és az európai versenyképesség megerősítésére irányuló átfogó politikai célok teljesítését; ennek érdekében olyan innovációbarát jogszabályi környezetet kell biztosítania, amelynek eredményeképpen a mobilszolgáltatások és -alkalmazások széles skálája jelenhet meg a piacon. Ez azáltal biztosítható, hogy rugalmasabbá tesszük a vezeték nélküli elektronikus hírközlés számára rendelkezésre álló rádióspektrummal mint erőforrással való gazdálkodást, miközben a szükségesnek mutatkozó körben fenntartjuk a harmonizált előírásokat. Az egyes frekvenciasávokra általában olyan műszaki feltételeket kell alkalmazni, amelyek a lehető legkevesebb megkötést tartalmazzák. Ehhez a WAPECS (az elektronikus hírközlési szolgáltatások vezeték nélküli frekvenciához férésére vonatkozó politika) kínál alapot, amelyet a rádióspektrum-politikával foglalkozó csoport (a továbbiakban: RSPG) 2005. november 23-án kiadott véleménye írt le. A politikának az az alapelve, hogy a spektrumhasználat rugalmasabbá és hatékonyabbá tétele érdekében politikai célként a technológia- és szolgáltatássemlegesség elvét kell követni. Ezt a politikai célt a piactorzulás elkerülése érdekében fokozatosan célszerű elérni. A rugalmasabb spektrumhasználat mellett foglalt állást a Bizottság „A vezeték nélküli elektronikus hírközlés gyors frekvenciához férése a rugalmasság növelésével” című közleményében[5] is, és rámutatott, hogy a második generációs (GSM) és a harmadik generációs (pl. UMTS) rendszereket használó elektronikus hírközlési szolgáltatások spektrumhasználatának rugalmassá tételével összefüggésben következetes és arányos megoldást kell találni. |

KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT |

Konzultáció az érdekeltekkel |

211 | A konzultáció módszerei, a megcélzott főbb ágazatok és a válaszadók általános bemutatása A Bizottság folyamatosan figyelemmel kíséri a 900 MHz-es sáv használatát, az új rendszerek, köztük az UMTS fejlődését és a rugalmasabb spektrumhasználat felé való elmozdulást. 2006. február 21-én Brüsszelben munkaértekezlet foglalkozott a WAPECS-szel. A Bizottságtól 2006. július 5-én kapott megbízás alapján a CEPT és az annak keretei között működő Elektronikus Hírközlési Bizottság (a továbbiakban: ECC) több tanulmányt is készített és nyújtott be a rádióspektrum-bizottsághoz (a továbbiakban: RSC) és a Bizottsághoz; ezek között szerepel az ECC 82. sz. jelentése a GSM 900 MHz-es és a GSM 1800 MHz-es frekvenciasávban üzemelő UMTS összeférhetőségéről (2006. május), valamint az ECC 96. sz. jelentése az UMTS 900/1800 és a szomszédos sávokban üzemelő rendszerek összeférhetőségéről (2007. március). Ezekkel a jelentésekkel kapcsolatban az ECC nyilvános konzultációt is szervezett. 1997 óta az ECC tanulmányokat készített és jelentéseket fogadott el az UMTS bevezetéséről, és vizsgálta a 900 MHz-es sáv jelenlegi és jövőbeli használatának kérdéseit. A CEPT kapcsolatokat épített ki az IMT-2000 szabványcsaládra (ezen belül az UMTS-re) irányuló szabványosítási kezdeményezésekkel, így a különböző térségek távközlési szabványügyi szervezeteit (ARIB, CCSA, ETSI, ATIS, TTA, TTC) tömörítő Harmadik Generációs Partnerségi Projekttel (3GPP), amely az ipar részvételével rendszerspecifikációk kidolgozásával foglalkozik. Mindezek alapján az ECC tanulmányozta, lehetséges-e a GSM által használt frekvenciasávokban úgy bevezetni UMTS-csatornákat, hogy ez a szomszédos GSM-csatornák tekintetében ne idézzen elő zavarást. Az ITU IMT-családba tartozó többi rendszerrel kapcsolatban tovább folynak a vizsgálatok. Az ECC tanulmányozta azt a hatást is, amely a szomszédos sávokban működő szolgáltatásokat és rendszereket várhatóan érni fogja. A nemzeti hatóságok, az Európai Távközlési Szabványügyi Intézet (ETSI), az iparág képviselői, a felhasználói csoportok és egyéb érdekeltek az ECC égisze alatt részt vettek egy külön erre a célra létrehozott munkacsoport (PT1) munkájában, amelynek során összevetették és elemezték a szomszédos sávokban üzemelő rendszerek adatait. Az ECC 2006-ban nyilvános konzultációt szervezett, mielőtt elfogadta volna a 900 MHz-es és az 1800 MHz-es sávok GSM-től különböző rendszerek előtti megnyitását szorgalmazó ECC/DEC/(06)13. sz. határozatát. |

212 | A válaszok összefoglalása és figyelembevételük módja Jelentéseiben a CEPT arra a következtetésre jut, hogy városi, városkörnyéki és vidéki területeken az UMTS-hálózatok megfelelő vivőelválasztás alkalmazásával párhuzamosan üzemeltethetők a GSM 900/1800 hálózatokkal. A konzultáció résztvevői megerősítették a 900 MHz-es sávban használt UMTS iránti keresletet, és visszaigazolták a CEPT megállapításait. Az UMTS-nek és más hasonló rendszereknek a 900 MHz-es sávban való bevezetése más közösségi politikák szempontjából is releváns, hiszen lehetővé teszi további páneurópai elektronikus hírközlési szolgáltatások kiépítését oly módon, hogy ugyanazok a szolgáltatások vagy ugyanazokkal a szolgáltatásokkal funkcionális szempontból egyenértékű szolgáltatások a Közösség teljes területén valamennyi fogyasztó számára elérhetőek legyenek. A CEPT által a Bizottság részére az ECC 82. és 96. sz. jelentése kapcsán lefolytatott nyilvános konzultáció során kiderült, hogy – tekintettel az ipar és a fogyasztók oldalán jelentkező egyértelmű előnyökre – a mobilhírközlési ágazat széles körben támogatja a korábban a GSM-rendszerek számára fenntartott frekvenciasávok megnyitását. A szomszédos frekvenciasávok egyes használói kezdetben aggályukat fejezték ki a zavarás lehetősége miatt, de ezeket az aggályokat eloszlatta a kérdéssel foglalkozó 96. sz. CEPT-jelentés. |

Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása |

221 | Érintett tudomány- és szakterületek Spektrumgazdálkodás, elektronikus hírközlés; a CEPT és a szabványügyi testületek műszaki szaktudása. |

222 | Alkalmazott módszer A Bizottság kikérte a CEPT véleményét a 900 MHz-es sávban bevezetendő új technológiák és a GSM párhuzamos üzemeltetésének műszaki feltételeiről, valamint azokról a hatásokról, amelyeket az új rendszerek a szomszédos sávokban üzemelő alkalmazásokra gyakorolni fognak, ideértve a jelenleg is működő alkalmazásokra, illetőleg az európai közlekedéspolitika szolgálatában a 960 MHz feletti tartományban később bevezetendő légiforgalmi hírközlő rendszerekre gyakorolt hatásokat is. |

223 | A megkérdezett legfontosabb szervezetek/szakértők Nemzeti hatóságok, az ETSI, a GSM és a harmadik generációs rendszerek felhasználói, hírközlési szolgáltatók, gyártók és egyéb érdekeltek. |

2249 | A beérkezett és felhasznált javaslatok összefoglalása Nem merült fel olyan súlyos kockázat lehetősége, amely visszafordíthatatlan következményekkel járhatna. |

225 | Az ECC jelentései alapján a Bizottság megállapította, hogy az elektronikus hírközlésre vonatkozó közösségi politika célkitűzéseinek teljesítése érdekében a GSM számára fenntartott sávot másik páneurópai hírközlési rendszerként az UMTS is használhatná. A 900 MHz-es sáv használatának hatékonyabbá tétele érdekében módosítani kell a GSM-irányelvet, és bizottsági határozat révén új harmonizált előírásrendszert kell bevezetni. |

226 | A szakértői vélemények nyilvános hozzáférhetőségének biztosítása A CEPT jelentései a következő internetcímen olvashatók: http://www.erodocdb.dk/Docs/doc98/official/pdf/ECCREP082.PDF http://www.erodocdb.dk/Docs/doc98/official/pdf/ECCREP096.PDF Az RSC számára készített jelentések a következő internetcímen olvashatók: http://ec.europa.eu/information_society/policy/radio_spectrum/docs/ref_docs/rsc18_public_docs/rsc06_99_ecc_int_rep_wapecs.pdf. |

230 | Hatásvizsgálat Önszabályozással, társszabályozással vagy nemzeti szintű szabályozással nem lehet a GSM-irányelvet módosítani, és ezzel biztosítani a közösségi célkitűzések teljesítéséhez szükséges új előírásrendszer kellő időben történő, harmonizált bevezetését. A GSM-irányelv módosításához ezért európai parlamenti és tanácsi irányelvet kell elfogadni. Ezen túlmenően a rádióspektrum-határozat alapján egy bizottsági határozatot is el kell majd fogadni, amelyben a CEPT műszaki szakértelmére és az RSC közreműködésére támaszkodva új harmonizált műszaki feltételeket kell lefektetni. Az új előírásrendszer az elektronikus hírközlési ágazat teljes egészének és a felhasználóknak egyaránt javára válik. A belső piac szempontjából fontos a 900 MHz-es frekvenciasáv használati feltételeinek nyitottabbá tétele és harmonizálása EU-szinten annak érdekében, hogy könnyebb legyen páneurópai szolgáltatásokat bevezetni, és a fogyasztók a szolgáltatások megválasztásában, a spektrumhasználók pedig a technológia megválasztásában a lehető legnagyobb szabadságot élvezhessék. A rádióspektrum rendelkezésre állása hozzájárul a lisszaboni menetrend, illetve az „i2010: európai információs társadalom a növekedésért és a foglalkoztatásért” című kezdeményezés[6] céljainak teljesítéséhez, és ezáltal a digitális gazdaságban rejlő lehetőségeknek a gazdasági növekedés, a foglalkoztatás és a széles körben elérhető korszerű szolgáltatások érdekében történő kiaknázásához. Az intézkedés előnyeit különösen az európai lakosság fogja élvezni, számukra a korszerű mobilhírközlési szolgáltatások bevezetése előtt álló akadályok jelentős csökkenése és a földrajzi értelemben vett digitális megosztottság megszűnése lesz az új rendszer legfontosabb hozadéka. A várakozások szerint a GSM-en kívüli egyéb rendszerek fejlődni fognak, és – elsősorban a vidéki területeken – gyorsabban fognak elterjedni. Az új, nagy teljesítményű vezeték nélküli adatátviteli és multimédia-szolgáltatások (például az internetböngészés és a mobiltelevíziózás) a GSM-nél gyorsabb adattovábbítást lehetővé tévő elérési hálózatokat, például UMTS-technológián alapuló harmadik generációs mobilhálózatokat igényelnek. Az intézkedés révén javul a szolgáltatások minősége, és csökkennek a fogyasztók költségei. A harmadik generációs mobilhálózatok jelenleg a 900 MHz-es sávhoz képest kedvezőtlenebb hullámterjedési tulajdonságokkal rendelkező magasabb frekvenciatartományokba szorulnak, ezért kiépítésük drágább. A magasabb frekvenciatartomány használata emellett a beltéri hozzáférést is nehezíti, ami rontja az érintett szolgáltatások minőségét és növeli a fogyasztói árakat. Az intézkedés végül az ágazat gazdasági fejlődéséhez is hozzájárul azzal, hogy elősegíti a korszerű mobilhírközlési szolgáltatások kiépítését. Új bevételi források nyílnak meg az üzemeltetők előtt, és nő a berendezések (hálózati infrastruktúra, új generációs terminálok) iránti kereslet. Az intézkedés kedvezően hat a környezetre, mert az alacsonyabb frekvenciatartomány miatt kevesebb bázisállomásra lesz szükség. Ugyanezzel összefüggésben ritkulni fognak a bázisállomás felépítésére alkalmas helyszínek körüli viták is. A környezeti hatás kapcsán megjegyezzük, hogy a javasolt intézkedések nem foglalkoznak az emberi egészségnek az elektromágneses hullámokkal szembeni védelmével. Ezt a kérdéskört a munkavállalók fizikai tényezők (elektromágneses terek) hatásából keletkező kockázatoknak való expozíciójára vonatkozó egészségügyi és biztonsági minimumkövetelményekről szóló, 2004. április 29-i 2004/40/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a lakosságot érő elektromágneses sugárterhelés (0 Hz–300 GHz) korlátozásáról szóló, 1999. július 12-i 1999/519/EK tanácsi ajánlás szabályozza. Az egészségvédelmi szempontok érvényesülése érdekében a rádióberendezéseknek ki kell elégíteniük a rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről, valamint a megfelelőségük kölcsönös elismeréséről szóló, 1999. március 9-i 1999/5/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv („R&TTE-irányelv”) alapvető követelményeit. A Bizottság folyamatosan figyelemmel kíséri az elektromágneses terek egészségi hatásait. Az új és újonnan azonosított egészségügyi kockázatok tudományos bizottsága (ÚÚAKTB) például nemrégiben átfogóan elemezte a közelmúltban napvilágot látott tanulmányokban fellelhető tudományos adatokat. |

A JAVASLAT JOGI ELEMEI |

305 | A javaslat összefoglalása Annak érdekében, hogy a Közösség politikai célkitűzéseivel és a mobilhírközlés iránti piaci kereslettel összhangban a 900 MHz-es sávot több páneurópai szolgáltatás is igénybe vehesse, javasoljuk a 87/372/EGK irányelv módosítását és ezzel a szóban forgó sáv megnyitását olyan újabb, korszerű páneurópai széles sávú hírközlési szolgáltatások előtt, amelyek a GSM-mel párhuzamosan is fenntarthatók; ezt követően a Bizottság a rádióspektrum-határozatban kapott felhatalmazásával élve határozatban állapíthatná meg a sáv használatára irányadó harmonizált műszaki feltételeket. |

310 | Jogalap Az EK-Szerződés 95. cikke. |

320 | A szubszidiaritás elve A szubszidiaritás elvét alkalmazni kell, mert a javaslat nem esik a Közösség kizárólagos hatáskörébe. |

A javaslat célkitűzéseit azonban a tagállamok a következők miatt nem tudják kielégítő mértékben megvalósítani: |

321 | A 900 MHz-es sáv harmonizált, a Közösség szakpolitikai igényeinek megfelelő használata nem biztosítható kielégítően a tagállamok egyenkénti fellépésével, erre a célra alkalmasabb a közösségi szintű fellépés: a rádióspektrum-határozaton alapuló belső piaci intézkedések bevezetése. Az új rendszer elfogadásához azonban módosítani kell a GSM-irányelvet. |

323 | A GSM-irányelv csak másik európai parlamenti és tanácsi irányelv révén módosítható. A 900 MHz-es sáv használatára vonatkozó új harmonizált műszaki feltételeket ugyancsak közösségi szinten kell elfogadni, mert csak így biztosítható kellő időben harmonizált módon a közösségi szakpolitikai célkitűzések valóra váltása. |

A javaslat célkitűzéseit közösségi fellépéssel a következők miatt lehet hatékonyabban megvalósítani: |

324 | A spektrumhasználat új feltételeinek kellő időben történő, minden tagállamra kiterjedő harmonizált bevezetéséhez módosítani kell a GSM-irányelvet, és közösségi szintű, jogilag kötelező harmonizációs intézkedésben kell meghatározni a GSM és az UMTS párhuzamos üzemeltethetőségének feltételeit, illetőleg rendelkezni a sávban a későbbiekben esetleg bevezetendő további rendszerek párhuzamos üzemeltethetőségéről. Ilyen intézkedés nélkül nem garantálható kellő időben a harmonizált megoldás. |

325 | Jelenleg hatályos formájában a GSM-irányelv tiltja, hogy a 900 MHz-es sávot más páneurópai rendszerek (így az UMTS) is használják, tehát gátolja az Európai Unióban az információs társadalom kiépítését. A 900 MHz-es sáv harmonizált használata a jelenlegi közösségi szakpolitikai célkitűzésekkel összhangban további alkalmazások elterjedését is elősegítheti. |

A javaslat tehát megfelel a szubszidiaritás elvének. |

Az arányosság elve A javaslat a következők miatt megfelel az arányosság elvének: |

331 | A GSM-irányelv módosul, és a Bizottság az RSC bevonásával olyan új, harmonizált műszaki feltételeket fog bevezetni a 900 MHz-es sáv használatára vonatkozóan, amelyek mellett a GSM-szolgáltatások megőrizhetők a jelenlegi formájukban. A javasolt intézkedések a páneurópai alkalmazásokat kiszolgáló elektronikus hírközlési rendszerek számára szükséges frekvenciasávokra korlátozódnak. A technológia fejlődésére és a fogyasztói igények változásaira tekintettel ezeket a sávokat folyamatosan ellenőrzés alatt kell tartani, és lehetővé kell tenni a GSM-mel és az UMTS-sel párhuzamosan üzemeltethető további páneurópai rendszerek bevezetését. Az intézkedés nem érinti a spektrumhasználati jogok kiadására vonatkozó tagállami jogkört. A lehetőségek szabta keretek között a tagállamok a kérdéses sávban bevezethetnek további rendszereket is, amennyiben ezek a rendszerek üzemeltethetők a GSM-rendszerekkel párhuzamosan. |

Az eszköz megválasztása |

341 | Javasolt eszköz: irányelv, az EK-Szerződés 95. cikke alapján. |

342 | Más eszköz a következő okok miatt nem lenne alkalmas: Az eredetileg az EK-Szerződés (korábbi) 100. cikke alapján elfogadott GSM-irányelvet csak irányelvvel lehet módosítani. Miközben a GSM-rendszerek üzemének az irányelvben biztosított védelme megmarad, a módosított irányelv és a később elfogadandó műszaki végrehajtási intézkedések biztosítani fogják, hogy a 900 MHz-es sávban más páneurópai rendszerek (így első lépésként az UMTS) párhuzamosan üzemelhessenek a GSM-mel. |

KÖLTSÉGVETÉSI VONATKOZÁSOK |

409 | A javaslat nincs kihatással a Közösség költségvetésére. |

KIEGÉSZÍTő INFORMÁCIÓK |

510 | Egyszerűsítés |

511 | A javaslat révén javul a szabályozás színvonala, egyszerűsödnek a jogszabályok, a hatósági eljárások (uniós és nemzeti szinten egyaránt) és a magánszektorral szembeni adminisztrációs elvárások. Jelenleg hatályos formájában a GSM-irányelv akadályozza a műszaki haladást, és megfosztja az ágazatot és a fogyasztókat az új, korszerű szolgáltatásokhoz szükséges spektrumtól. |

512 | Az irányelv módosítása és az új használati feltételeket előíró műszaki harmonizációs intézkedés elfogadása szemléletváltozást jelent a szabályozás terén, ami összhangban van a rádióspektrum-határozat szellemével, vagyis azzal az elképzeléssel, hogy a spektrumgazdálkodással kapcsolatos technikai munkát végrehajtó intézkedések szintjén kelljen elvégezni, ez a feladat nem terhelheti az Európai Parlamentet és a Tanácsot. |

513 | A szóban forgó spektrum harmonizálása megkönnyíti a nemzeti hatóságok munkáját, és várakozásaiknak is megfelel. |

514 | A harmonizált spektrumhasználati feltételek – különösen a vidéki területeken – új lehetőségeket nyitnak meg a mobilhírközlési szolgáltatók és a mobilszolgáltatások felhasználói előtt. |

516 | A javaslat szerepel a közösségi joganyag korszerűsítésére és egyszerűsítésére irányuló folytatólagos bizottsági programban. |

520 | Meglévő jogi aktusok módosítása A javaslat meglévő jogi aktus módosítására irányul. |

560 | Európai Gazdasági Térség A javasolt jogi aktus érinti az EGT-t, ezért a teljes Európai Gazdasági Térségben hatályosnak kell lennie. |

2008/0214 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE

a nyilvános páneurópai digitális cellás földi mobil rádiótávközlés összehangolt közösségi bevezetése számára fenntartandó frekvenciasávokról szóló 87/372/EGK tanácsi irányelv módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,[7]

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére,[8]

tekintettel a Régiók Bizottsága véleményére,[9]

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárással összhangban,[10]

mivel:

(1) A nyilvános páneurópai digitális cellás földi mobil rádiótávközlés összehangolt közösségi bevezetése számára fenntartandó frekvenciasávokról szóló, 1987. június 25-i 87/372/EGK tanácsi irányelv,[11] valamint az azt kiegészítő, a nyilvános páneurópai digitális cellás földi mobil rádiótávközlés összehangolt közösségi bevezetéséről szóló, 1987. június 25-i tanácsi ajánlás[12] és a nyilvános páneurópai digitális cellás földi mobil rádiótávközlés (GSM) összehangolt közösségi bevezetésének befejező szakaszáról szóló, 1990. december 14-i tanácsi állásfoglalás[13] elismerte annak szükségességét, hogy a korszerű távközlő hálózatok – és különösen a mobil rádiótávközlés – által kínált erőforrások a Közösség gazdasági fejlődésének szolgálatában teljes mértékben ki legyenek használva. Az említett jogi aktusok felismerték továbbá azt az egyedülálló lehetőséget, amelyet a második generációs digitális cellás mobil rádiótávközlő rendszerre való áttérés a valóban páneurópai mobil rádiótávközlés megteremtésére nyújt.

(2) A 890–915 MHz-es és a 935–960 MHz-es frekvenciasáv (a továbbiakban együtt: 900 MHz-es sáv) mindeddig az egyes tagállamokban a GSM-ként ismert közös szabvánnyal összhangban nyújtott nyilvános páneurópai digitális cellás mobil rádiótávközlési szolgáltatások számára volt fenntartva.

(3) 1987 óta több olyan, innovatív páneurópai elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására képes új digitális rádiótávközlő technológiát is kifejlesztettek, amely – technológiasemlegesebb környezetben – a 900 MHz-es sávban párhuzamosan üzemeltető a GSM-rendszerekkel. A 900 MHz-es sáv kedvező hullámterjedési tulajdonságokkal rendelkezik, és a magasabb frekvenciasávoknál nagyobb távolságok lefedésére alkalmas, ami lehetővé teszi a korszerű hang- és adatátviteli, valamint multimédia-szolgáltatások kisebb népsűrűségű és vidéki területekre való eljuttatását.

(4) Annak biztosítása mellett, hogy a GSM egész Európában a felhasználók rendelkezésére álljon, a belső piac és az „ i2010: európai információs társadalom a növekedésért és a foglalkoztatásért ” című kezdeményezés[14] célkitűzéseinek teljesítése érdekében, valamint abból a megfontolásból, hogy a felhasználóknak kínált széles szolgáltatás- és technológiaválasztéknak fokozott versenyt kell eredményeznie, indokolt lehetővé tenni, hogy – újabb korszerű és összeegyeztethető páneurópai szolgáltatások nyújtása céljából – a 900 MHz-es sávot egyéb, a GSM-rendszerekkel párhuzamosan üzemeltethető technológiák is igénybe vegyék.

(5) A 900 MHz-es sáv használatának liberalizálása torzulásokat eredményezhet a piaci versenyben. Ha különösen bizonyos mobilhírközlési szolgáltatók részére nem osztanak ki spektrumot a 900 MHz-es sávban, akkor ezek a szolgáltatók a költségek és a hatékonyság szempontjából hátrányos helyzetbe kerülhetnek azokkal a szolgáltatókkal szemben, amelyeknek ugyanebben a sávban lehetőségük van harmadik generációs szolgáltatásokat nyújtani. A tagállamok az elektronikus hírközlés keretszabályozása, különösen pedig az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló, 2002. március 7-i 2002/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv („engedélyezési irányelv”)[15] értelmében jogosultak módosítani és/vagy felülvizsgálni a spektrumhasználati jogokat, tehát rendelkeznek azokkal az eszközökkel, amelyekkel szükség esetén kezelni tudják az esetleges piactorzulásokat.A tagállamoknak indokolt megvizsgálniuk különösen, hogy ezen irányelv végrehajtása torzíthatja-e az érintett mobilhírközlési piacokon folyó versenyt. Ha piactorzulást állapítanak meg, akkor kívánatos megfontolniuk, hogy objektív mércével mérve indokolt-e és arányos-e módosítani azon szolgáltatók használati jogait, amelyek a 900 MHz-es sávval kapcsolatban ilyen jogot kaptak, és – az arányosság szabta keretek között – indokolt ezeket a használati jogokat felülvizsgálniuk és oly módon újraelosztaniuk, hogy a szóban forgó piactorzulás megszűnjön. Minden ilyen tárgyú döntést nyilvános konzultációnak kell megelőznie.

(6) Annak érdekében, hogy a GSM-től különböző rendszerek egyazon sávban párhuzamosan üzemeltethetők legyenek a GSM-mel, a GSM-től különböző, a 900 MHz-es sávot használó technológiákra indokolt olyan műszaki használati feltételeket alkalmazni, amelyek révén elkerülhető a káros zavarás.

(7) Az Európai Közösség rádióspektrum-politikájának keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 676/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (a továbbiakban: rádióspektrum-határozat)[16] értelmében a Bizottság a rádióspektrum rendelkezésre állása és hatékony használata harmonizált feltételeinek biztosítása érdekében műszaki végrehajtási intézkedéseket fogadhat el.

(8) A Bizottság felkérésére a Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezlete (a továbbiakban: CEPT) olyan műszaki jelentéseket állított össze, amelyek kimutatják, hogy a 900 MHz-es sávban, beleértve az úgynevezett kiterjesztő sávot (880–890 MHz és 925–935 MHz) is, lehetőség van az UMTS GSM-mel párhuzamos üzemeltetésére. Ezért a 880–915 MHz-es és a 925–960 MHz-es sávot indokolt megnyitni a GSM-mel párhuzamosan üzemeltethető UMTS számára, továbbá egyéb rendszerek számára is, amint – a rádióspektrum-határozatban a rádióspektrum rendelkezésre állása és hatékony használata harmonizált feltételeinek kialakítását célzó műszaki végrehajtási intézkedések elfogadására előírt eljárással – kimutathatóvá válik, hogy az adott rendszerek párhuzamosan üzemeltethetők a GSM-mel.

(9) Indokolt megfelelő védelmet biztosítani a szomszédos sávok jelenlegi használóinak. Emellett indokolt tekintetbe venni a 960 MHz feletti frekvenciatartományban később bevezetendő azon légiforgalmi hírközlő rendszereket, amelyek ebben az ágazatban hozzájárulnak a közösségi szakpolitikai célok teljesítéséhez. Erről a kérdésről a CEPT műszaki tanácsadással szolgált.

(10) Annak érdekében, hogy a 900 MHz-es sávban bevezethetők legyenek a GSM-rendszerekkel párhuzamosan üzemeltetendő új digitális technológiák, a 87/372/EGK irányelvet megfelelően módosítani kell, és gondoskodni kell arról, hogy a szóban forgó frekvenciasáv ne legyen kizárólagos módon fenntartva a GSM számára,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 87/372/EGK irányelv a következőképpen módosul:

1. Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„(1) A tagállamok a 880–915 MHz-es és a 925–960 MHz-es frekvenciasávot a 676/2002/EK határozattal elfogadott műszaki végrehajtási intézkedésekkel összhangban a GSM-rendszerek, az UMTS-rendszerek, valamint egyéb, a GSM-rendszerekkel párhuzamosan üzemeltethető, elektronikus hírközlési szolgáltatás nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek rendelkezésére bocsátják.

(2) A tagállamok ezen irányelv végrehajtása alkalmával megvizsgálják, hogy a 900 MHz-es sávban az egymással versengő mobilhírközlési szolgáltatók részére már lezajlott spektrumkijelölés várhatóan torzítani fogja-e az érintett mobilhírközlési piacokon folyó versenyt, és az esetleges versenytorzulással kapcsolatban – azokban az esetekben, amikor ez indokoltnak és arányosnak mutatkozik – a 2002/20/EK irányelv 14. cikke szerint járnak el.”

2. A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„Ezen irányelv alkalmazásában:

a) »GSM-rendszer«: az ETSI által kiadott GSM-szabványoknak, különösen az EN 301502-nek és az EN 301511-nek megfelelő elektronikus hírközlő hálózat;

b) »UMTS-rendszer«: az ETSI által kiadott UMTS-szabványoknak, különösen az EN 301908-1-nek, az EN 301908-2-nek, az EN 301908-3-nak és az EN 301908-11-nek megfelelő elektronikus hírközlő hálózat.”

3. A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek ezen irányelv hatálybalépésétől számítva legkésőbb hat hónappal megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, valamint az e rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak. A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2) A tagállamok megküldik a Bizottságnak nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az irányelv tárgykörében elfogadnak.”

4. A 4. cikket el kell hagyni.

2. cikk

Ez az irányelv Az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

3. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, [...]-án/-én.

az Európai Parlament részéről a Tanács részéről

az elnök az elnök

[1] HL L 196., 1987.7.17., 85. o.

[2] HL L 196., 1987.7.17., 81. o.

[3] HL C 329., 1990.12.31., 25. o.

[4] A Bizottság Közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának, COM(2005) 229 végleges.

[5] COM(2007) 50.

[6] A Bizottság Közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának, COM(2005) 229 végleges.

[7] HL C […]., […]., […]. o.

[8] HL C […]., […]., […]. o.

[9] HL C […]., […]., […]. o.

[10] HL C […]., […]., […]. o.

[11] HL L 196., 1987.7.17., 85. o.

[12] HL L 196., 1987.7.17., 81. o.

[13] HL C 329., 1990.12.31., 25. o.

[14] A Bizottság Közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának, COM(2005) 229 végleges.

[15] HL L 108., 2002.4.24., 21. o.

[16] HL L 108., 2002.4.24., 1. o.