Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés 2020–2033. évekre szóló uniós fellépésének létrehozásáról /* COM/2012/0407 final - 2012/0199 (COD) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE Az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés kormányközi kezdeményezésként jött létre 1985-ben. A hatékonyság növelése érdekében a kezdeményezés 1999-ben hivatalosan európai uniós fellépéssé vált. Új követelményeket és kiválasztási eljárást állapítottak meg, elkészítették a tagállamok időrendi listáját, amelyből kiderül, hogy milyen sorrendben jogosultak viselni a címet, és független szakértőkből európai testület jött létre a pályázatok értékelésére (a Kultúra Európai Fővárosa eseménysorozat 2005–2019. évekre szóló közösségi cselekvési programjának megállapításáról szóló, 1999. május 25-i 1419/1999/EK európai parlamenti és a tanácsi határozat). A szabályokat 2006-ban megújították, hogy a városok közötti versengés élénkítésével és a pályázatok minőségének emelésével tovább fokozzák a kezdeményezés hatékonyságát. Az új szabályok különféle intézkedéseket is bevezettek (pl. ellenőrzési eljárás), amelyek célja az volt, hogy végigkísérjék a városokat a felkészülés során (az Európa kulturális fővárosa eseménysorozat 2007–2019. évekre szóló közösségi fellépésének megállapításáról szóló, 2006. október 24-i 1622/2006/EK európai parlamenti és a tanácsi határozat). Az 1622/2006/EK határozat 2019-ig tartó periódusról szól. A címért folyó verseny jelenleg hat évvel a cím viselése évének kezdete előtt indul meg, hogy a városoknak elegendő idejük legyen a felkészülésre. Az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés folytatásához az új jogalapot ezért 2013-ban el kell fogadni annak érdekében, hogy a zökkenőmentes átmenet 2020-ban biztosítható legyen. 2. ÉRTÉKELÉSEK, KONZULTÁCIÓK AZ ÉRDEKELTEKKEL ÉS BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM A Bizottság az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés 2019 utáni szabályozására vonatkozó javaslat kidolgozása során a különböző szempontok, információk széles körét vette alapul. A Bizottság 2007 óta biztosítja Európa kulturális fővárosai külső és független értékelését. Eddig a 2007–2010 közötti kulturális fővárosok értékelésére került sor, a 2011-es értékelések most zajlanak. Ezt megelőzően az 1995–2004 közötti kulturális fővárosok külső értékelése egyetlen jelentésben történt meg. A Bizottság az 1622/2006/EK határozat által bevezetett kiválasztási és ellenőrzési eljárások értékelésére is megbízást adott. 2010. október 27. és 2011. január 12. között online konzultációt folytattak, amelyre 212 válasz érkezett. Az online konzultációt nyilvános ülés követte, amelyre 2011. március 2-án, Brüsszelben került sor több mint 200 résztvevővel, akiknek túlnyomó része állami szervek és szervezetek képviselője volt. Fontos adalékokkal szolgált az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés jövőjével kapcsolatban a Régiók Bizottsága által 2012 februárjában elfogadott saját kezdeményezésű jelentés és az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés 25. évfordulója alkalmából 2010 márciusában Brüsszelben tartott konferencia is, amelyen több mint 50 korábbi, jelenlegi és jövőbeni kulturális főváros vagy jelentkező várost képviseltette magát, és amelyen 500 résztvevő gyűlt össze. Fontos megjegyezni, hogy az összes kulcskérdésben jelentősen egybecsengtek egyrészről az értékelések révén összegyűlt bizonyítékok és adatok, másrészről pedig a konzultációs folyamat során kifejtett vélemények. Ez lehetővé tette, hogy az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés jövőjével kapcsolatban a Bizottság számos fontos tanulságot vonjon le. Széles körű egyetértés van a tekintetben, hogy a fellépés kiemelkedően sikeres, a 2019 utáni folytatás támogatottsága nagyon jelentős. Egyértelműen kiderült, hogy Európa egyik legnagyszabásúbb kulturális kezdeményezésévé vált, mind hatókörét, mind méretét illetően. Az Unió egyik legismertebb és legelismertebb kezdeményezésévé vált, amely nagy megbecsültségnek örvend az európai polgárok körében is. Az Európa kulturális fővárosa kezdeményezés – megfontolt tervezés mellett – rendkívül gyümölcsöző lehet a városok számára. A kezdeményezés mindenekelőtt kulturális esemény marad, de jelentős társadalmi és gazdasági előnnyel is járhat, különösen akkor, ha beépül a város és a környező térség hosszú távú, kulturális irányú fejlesztési stratégiájába. Azt is meg kell jegyezni, hogy ugyan egy adott évben tagállamonként csak egyetlen város viselheti a címet, a verseny azokban a városokban is fontos fellendítő hatást gyakorol az új és hatékonyabb szakpolitikák és stratégiák kidolgozására, amelyek nem nyerik el a címet. Az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés ugyanakkor nagy erőpróbát is jelent. Kulturális tevékenységekből egy éven át tartó programot összeállítani nem könnyű feladat, egyes kulturális fővárosok jól, mások kevésbé sikeresen sáfárkodtak a címben rejlő lehetőségekkel. A jövőre nézve a legnagyobb nehézséget az jelenti, hogy miközben a jelenlegi rendszer szilárdságára kell építeni, egyúttal minden egyes kulturális fővárosnak segítséget kell nyújtani a címmel járó lehetőségek teljes körű kiaknázásához és a kulturális, gazdasági és társadalmi előnyök optimalizálásához. Az értékelések és a nyilvános konzultáció eredményei alapján a Bizottság öt olyan fő problémát azonosított, amelyekkel a városok a címre való felkészülés során szembekerültek: · A leggyakoribb nehézséget eddig az országos és helyi politika költségvetésre gyakorolt hatása (miközben a költségvetésnek a lehető legszilárdabbnak kell maradnia a pályázati és a záró szakasz között), valamint a politika által az eseménysorozat szervezésének egyéb vonatkozásaira gyakorolt hatás jelentette. A politikai támogatás alapvető jelentőségű, mivel a legtöbb pénzalap állami, és mivel politikai támogatás nélkül a városok nem pályázhatnak hitelesen, ugyanakkor azonban a végrehajtó csapat művészi függetlenségének tiszteletben tartására is szükség van az eseménysorozat hitelességének megóvása érdekében. · Az értékelések arra is rámutattak, hogy egyes korábbi kulturális fővárosokban nem értelmezték megfelelően az európai dimenziót, azt kifejezőbben is meg lehetett volna jeleníteni. · Egyes városok elmulasztották a címet hosszabb távú stratégiába illeszteni, így komoly erőfeszítést jelentett számukra, hogy biztosítsák a címből fakadó örökséget. · Maguk a városok még mutatnak hiányosságokat az eredményességmérési mechanizmusok bevezetése terén, így kevés elsődleges adat áll rendelkezésre a cím által kiváltott hatásról. Ez megnehezíti a kulturális fővárosok közötti összehasonlítást és csökkenti a tapasztalatátadást. · Végezetül sok tagállam többször is viselte már a címet, néhányuk ugyanakkor csak korlátozott számú szóba jöhető pályázóval bír egy olyan nagy léptékű esemény szempontjából, mint amilyen az Európa kulturális fővárosa kezdeményezés. A cím viselése jelentős negatív hatással bírhat egy olyan városra nézve, amelynek adottságai és lehetőségei túlságosan korlátozottak, a gyengébb teljesítményű kulturális fővárosok kiválasztása pedig veszélyeztetheti az Európa kulturális fővárosa cím tekintélyét és értékét. Ennek alapján az Európa kulturális fővárosa kezdeményezés 2019 utáni jövőjét illetően három lehetőség vizsgálatára került sor: · 1. a fellépésnek a jelenlegi határozattal megegyező jogalappal történő folytatása, amelyhez pusztán a tagállamok új időrendi listáját mellékelik; · 2. a fellépés leállítása; · 3. a fellépés folytatása olyan új jogalappal, amely kezeli a jelenlegi határozat kapcsán felmerült problémákat. E harmadik lehetőségen belül két további lehetőséget vizsgáltak meg: – 3a. a tagállamok új időrendi listájának mellékelése; – 3b. a cím nyílt pályázat útján történő odaítélése. A különféle kulturális, gazdasági, társadalmi és környezeti hatásokat mindegyik lehetőséggel összefüggésben megvizsgálták. Ezt követően a lehetőségeket kiértékelték és az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés céljainak elérése terén mutatott hatékonyságuk, eredményességük, költségeik és adminisztratív terheik, az Unió szélesebb politikai célkitűzéseivel mutatott összhangjuk és az egyéb uniós célkitűzésekkel való szinergiáik és azokhoz való illeszkedésük, valamint kivitelezhetőségük szerint rangsorolták. A legpozitívabb átfogó értékelést a 3a. lehetőség kapta, azaz az új jogalap a tagállamok új időrendi listájával. Ez a lehetőség minden más lehetőségnél több pontot kapott, és ezt jelölték meg ajánlottként. Az értékelések és a nyilvános konzultáció főbb eredményeit, valamint a lehetőségek összehasonlítását követő logikus lépéseket az e javaslathoz mellékelt bizottsági szolgálati munkadokumentum foglalja össze. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI Az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés jogalapját az Európai Unió működéséről szóló szerződés 167. cikke alkotja. Ez a cikk feladatul szabja az EU számára, hogy járuljon hozzá „a tagállamok kultúrájának virágzásához, tiszteletben tartva nemzeti és regionális sokszínűségüket, ugyanakkor előtérbe helyezve a közös kulturális örökséget”. Az Uniónak elő kell mozdítania továbbá a tagállamok közötti együttműködést a kultúra területén, „szükség esetén tevékenységük támogatása és kiegészítése” révén. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 291. cikkével összhangban az új határozat értelmében a Bizottságnak kell hivatalosan kijelölnie Európa kulturális fővárosait, érvényt szerezve a független szakértőkből álló európai testület által tett ajánlásoknak. A javaslat összhangban van a szubszidiaritás és az arányosság elvével. Az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés végrehajtásának fő cselekvési szintjei helyi és országos szinten maradnak. Az értékelések és a nyilvános konzultáció azonban rámutattak, hogy az Uniónak döntő szerepet kell játszania a tagállamok közötti koordinációban, az egységes, egyértelmű és átlátható követelmények alkalmazásának biztosításában, valamint az Európa kulturális fővárosainak kiválasztására és ellenőrzésére irányuló eljárások tekintetében. Az Unió a szakértőkből álló európai testület ajánlásai révén, a legjobb gyakorlatok városok közötti cseréje útján és a Melina Mercouri-díj formájában pénzügyi hozzájárulással is támogatni fogja a kiválasztott városok felkészülését. 4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK Az 1622/2006/EK határozathoz hasonlóan ennek a bizottsági javaslatnak sincs közvetlen költségvetési vonzata. A javaslat hatálya alá eső időszak számos többéves pénzügyi keretet fog érinteni. A 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret tekintetében a Kreatív Európa program keretében foglalkoznak az Európa kulturális fővárosa kezdeményezés pénzügyi vonatkozásaival, köztük a Melina Mercouri-díjjal, a szakértői európai testület költségeivel, a fellépés európai szintű megjelenítésével és a fellépés támogatása céljából a Bizottságon belül szükséges emberi erőforrásokkal. A 2020 utáni évek tekintetében az Európa kulturális fővárosa kezdeményezés jogi és pénzügyi vonatkozásait közvetlenül a jövőbeni többéves pénzügyi keretekben foglalt rendelkezésekhez fogják kapcsolni, és ennek alapján azokkal a kultúrát támogató megfelelő uniós program keretében kell foglalkozni. 5. A HATÁROZAT ÖSSZEFOGLALÁSA Az értékelések és a nyilvános konzultáció eredményei alapján az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés 2019 utáni jövőjére vonatkozó javaslat megtartja a jelenlegi rendszer főbb vonásait és általános struktúráját. · A címet továbbra is a tagállamok időrendi listája alapján fogják odaítélni. A rotációs rendszer bizonyult az egyetlen olyan rendszernek, amely egyenlő lehetőséget biztosít a tagállamoknak a cím viselésére, és amely Európa kulturális fővárosainak elhelyezkedése terén biztosítja a földrajzi kiegyensúlyozottságot; így ez az egyetlen rendszer, amely biztosítja az Unió számára a lehetőséget az európai kultúrák sokszínűségének kiemelésére, a nyilvánosság számára pedig Európa-szerte azt, hogy az eseménysorozattal otthonához közel találkozhasson. · A címet továbbra is városok részére fogják fenntartani. A városoknak továbbra is lehetőségük lesz arra, hogy a szélesebb közönség elérése, valamint a hatások felerősítése érdekében bevonják a környező térségeket is, azonban a korábbi tapasztalatokból kiderült, hogy a siker kulcsa az, ha egyértelműen egyetlen városé a vezető szerep. · A cím odaítélése továbbra is egy kifejezetten a cím viselésének évére kidolgozott, határozott európai dimenziót hordozó kulturális programon fog alapulni. · A független szakértőkből álló európai testület által végrehajtott kétszakaszos kiválasztási eljárás kiegyensúlyozottnak és átláthatónak bizonyult, ezért megmarad. A kétszakaszos eljárás lehetővé tette a városok számára, hogy az előválasztási és a végleges kiválasztási szakasz között a testülettől kapott szakértői vélemények alapján javítsák pályázatukat. · A címet továbbra is egy teljes évre fogják odaítélni, hogy jellegzetes és nagyszabású maradjon. Ugyanakkor számos fejlesztés szerepel a javaslatban annak érdekében, hogy a hatályos határozat kapcsán felmerült problémákat kezeljék, és segítséget nyújtsanak a városoknak ahhoz, hogy a legtöbbet hozhassák ki a címből. Az új jogalap által bevezetett főbb változások a következők: · A követelmények egyrészt egyértelműbbek lettek annak érdekében, hogy a pályázó városok több útmutatáshoz jussanak, másrészt az eredményesség mérhetőségén is javítottak, ami megkönnyíti a szakértőkből álló testület munkáját a városok kiválasztása és ellenőrzése során. Külön figyelmet fordítottak a kezdeményezés által a hosszú távú, helyi, kulturális irányvonalú fejlesztési stratégiák élénkítésére gyakorolt potenciális fellendítő hatás optimalizálására annak érdekében, hogy a pályázó városok valóban képesek legyenek a cím viselésére, az európai dimenzió népszerűsítésére és a kulturális programok megjelenítésére, a kulturális és művészi tartalom magas minőségének biztosítására, a helyi lakosság jelentős mértékben történő részvételének előmozdítására, valamint arra, hogy igyekezzenek biztosítani a költségvetés szilárdságát és a művészeti csapatok függetlenségét. · A Melina Mercouri-díj feltételeit megerősítették. Ezenkívül a díjat a jövőben nem három hónappal a cím évének kezdete előtt fogják kifizetni, hanem az adott év folyamán, annak érdekében, hogy a városok bizonyosan tartsák magukat vállalt kötelezettségeikhez, különösen a finanszírozás, a programozás és az Unió megjelenítése terén. · Egyértelmű utalás szerepel arra vonatkozóan, hogy az európai testület nem köteles pozitív ajánlást tenni, ha nincs a követelményeknek eleget tevő pályázat. · A városokat a cím elnyerését követő felkészülés során támogató kísérő intézkedéseket megerősítették, hogy még több támogatást és útmutatást biztosítsanak a városok számára. Bevezetésre került egy további ellenőrző ülés, a testület tagjainak látogatásai a városokban rendszeresebbé válnak, és megerősítik a korábbi, jelenlegi és jövőbeni kulturális fővárosok, valamint a pályázó városok között a tapasztalatok és legjobb gyakorlatok cseréjét. · A városok számára új értékelési kötelezettségeket vezettek be annak érdekében, hogy átfogóbb kép alakulhasson ki a cím hatásairól és összehasonlítható adatokhoz lehessen jutni. · Végül a javaslatban szerepel, hogy a 2010-ig fennálló gyakorlathoz hasonlóan 2019 után ismét lehetővé kellene tenni a fellépésben való részvételt a tagjelölt és potenciális tagjelölt országok számára. Nagyszeben (Sibiu) 2007-ben, Isztambul pedig 2010-ben olyan tapasztalatokkal szolgált, amelyekből kiderül, hogy ez mind ezen országok, mind az Unió számára hasznos lehet. 2012/0199 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés 2020–2033. évekre szóló uniós fellépésének létrehozásáról AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 167. cikke (5) bekezdésének első francia bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően, tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[1], rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) célja, hogy Európa népei között minden eddiginél szorosabb egységet hozzon létre, és az Európai Unióra ruházza többek között azt a feladatot, hogy hozzájáruljon a tagállamok kultúrájának virágzásához, tiszteletben tartva nemzeti és regionális sokszínűségüket, ugyanakkor előtérbe helyezve a közös kulturális örökséget. E tekintetben az Unió – szükség esetén – támogatja és kiegészíti a tagállamok azon tevékenységeit, amelyeket az európai népek kultúrájának és történelmének szélesebb körű megismertetése és terjesztése céljából végeznek. (2) A „Közlemény az európai kulturális programról a globalizálódó világban” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett bizottsági közlemény[2], amelyet az európai kulturális menetrendről szóló, 2007. november 16-i állásfoglalásban[3] a Tanács támogatott, a kultúra területén meghatározza a jövőbeni uniós tevékenységekre vonatkozó célkitűzéseket. E tevékenységeknek támogatniuk kell a kulturális sokféleséget és a kultúrák közötti párbeszédet. Támogatniuk kell továbbá a kultúrát mint a kreativitás mozgatórugóját a növekedés és munkahelyteremtés keretében, valamint mint az Unió nemzetközi kapcsolatainak létfontosságú elemét. (3) A 2006. október 24-i 1622/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat létrehozta az Európa kulturális fővárosa kezdeményezés 2007–2019. évekre szóló közösségi fellépését.[4] (4) Az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés értékelései, valamint a fellépés 2019 utáni jövőjéről tartott nyilvános konzultációk rámutattak, hogy az fokozatosan az egyik legnagyszabásúbb és az európai polgárok körében az egyik legelismertebb európai kulturális kezdeményezéssé vált. (5) Az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés eredeti célkitűzéseit (az európai kultúrák gazdagságának és sokszínűségének, valamint közös vonásainak kiemelése, továbbá az európai polgárok közötti kölcsönös megértés támogatása) a címet viselő városok szintén fokozatosan egy új dimenzióval egészítették ki, kihasználva a cím által a város általánosabb fejlődésének élénkítésére gyakorolt fellendítő hatást. (6) Ezek a célkitűzések teljes mértékben összhangban vannak az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés támogatása céljából az európai kulturális és nyelvi sokféleség támogatására, illetve a kulturális és kreatív ágazatok versenyképességének erősítésére irányuló Kreatív Európa program[5] célkitűzéseivel. (7) Az értékelések és a nyilvános konzultáció igazolták, hogy az Európa kulturális fővárosa kezdeményezés – megfontolt tervezés mellett – rendkívül gyümölcsöző lehet. A kezdeményezés mindenekelőtt kulturális jellegű marad, de jelentős társadalmi és gazdasági előnnyel is járhat, különösen akkor, ha beépül a város hosszú távú, kulturális irányvonalú fejlesztési stratégiájába. (8) Az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés nagy erőpróbát is jelent. Kulturális tevékenységekből egy éven át tartó programot összeállítani nem könnyű feladat, egyes kulturális fővárosok jól, mások kevésbé sikeresen sáfárkodtak a lehetőségekkel. A fellépést ezért meg kell erősíteni annak érdekében, hogy a városokat segítsék abban, hogy a legtöbbet hozhassák ki a címből. (9) Az Európa kulturális fővárosai kezdeményezést továbbra is a városok részére kell fenntartani, de a városoknak változatlanul lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a szélesebb közönség elérése, valamint a hatások felerősítése érdekében bevonják a környező térségeket. (10) Az Európa kulturális fővárosa cím odaítélésének továbbra is egy kifejezetten a cím viselésének évére kidolgozott, határozott európai dimenziót hordozó kulturális programon kell alapulnia, amely programnak egy hosszabb távú stratégia részét kell képeznie. (11) A tagállamok időrendi listáján alapuló, a független szakértőkből álló európai testület által végrehajtott kétszakaszos kiválasztási eljárás kiegyensúlyozottnak és átláthatónak bizonyult. A kétszakaszos eljárás lehetővé tette a városok számára, hogy az előválasztási és a végleges kiválasztási szakasz között a testülettől kapott szakértői vélemények alapján javítsák pályázatukat, és biztosította, hogy minden tagállamból egyenletes eloszlásban kerüljön ki kulturális főváros. (12) A kiválasztási követelményeket egyrészt egyértelműbbé kell tenni annak érdekében, hogy a pályázó városok több útmutatáshoz jussanak, másrészt az eredményesség mérésén is javítani kell, hogy a szakértőkből álló testület munkája könnyebbé váljon a városok kiválasztása és ellenőrzése során. A követelmények révén különösen meg kell erősíteni a címből fakadó örökséget, ezért a hosszú távú kultúrpolitikai stratégiát kidolgozó városokat kell jutalmazni. (13) A város kijelölése és a cím viselésének éve közötti felkészülési időszak rendkívül fontos ahhoz, hogy Európa kulturális fővárosa sikeres legyen. Az érintettek egyetértenek abban, hogy az 1622/2006/EK határozat által bevezetett kísérő intézkedések nagyon hasznosak voltak a városok számára. Az intézkedéseket tovább kell fejleszteni, különösen a testületi tagok gyakoribb ellenőrző ülései és a városokban tett gyakoribb ellenőrző látogatásai révén, valamint a korábbi, jelenlegi és jövőbeni kulturális fővárosok, illetve a pályázó városok között a tapasztalatok még alaposabb cseréje útján. (14) A Bizottság által odaítélhető Melina Mercouri-díj jelentős, a díj tényleges összegén jóval túlmutató szimbolikus értékkel bír. Annak érdekében azonban, hogy a kijelölt városok tartsák magukat vállalt kötelezettségeikhez, szigorúbbá és egyértelműbbé kell tenni a díj kifizetésének feltételeit. (15) Fontos, hogy a városok minden kommunikációs anyagukban világossá tegyék, hogy az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés az Unió kezdeményezése. (16) A korábbi Európa kulturális fővárosai kezdeményezés eredményeiről készült bizottsági értékelések nem alkalmasak arra, hogy elsődleges adatokat nyújtsanak a cím hatásaival kapcsolatban, és helyi szinten gyűjtött adatokon alapulnak. Ezért a városoknak maguknak is kulcsszerepet kell játszaniuk az értékelési folyamatban, és hatékony intézkedési mechanizmusokat kell kialakítaniuk. (17) Nagyszeben (Sibiu) 2007-ben, Isztambul pedig 2010-ben olyan tapasztalatokkal szolgált, amelyekből kiderül, hogy a részvétel az európai kultúrák közös vonásainak kiemelése révén közelebb hozhatja a tagjelölt országokat az Unióhoz. Az Európa kulturális fővárosai kezdeményezésnek ezért 2019 után ismét nyitva kell állnia a tagjelölt és potenciális tagjelölt országok előtt. (18) A határozat végrehajtására és különösen az Európa kulturális fővárosai kijelölésére vonatkozó rendelkezésekre irányadó egységes feltételek biztosítása érdekében végrehajtási hatásköröket kell a Bizottságra ruházni. (19) Az 1622/2006/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni, és helyébe e határozatnak kell lépnie. Az 1622/2006/EK határozat rendelkezéseit azonban 2019-ig továbbra is alkalmazni kell azokra a kulturális fővárosokra, amelyeket már kijelöltek vagy amelyek kijelölése folyamatban van. (20) Mivel különösen az Európa kulturális fővárosa kiválasztására és ellenőrzésére vonatkozó egységes, egyértelmű és átlátható követelmények és eljárások, valamint a tagállamok közötti határozott koordináció szükségessége miatt a határozat célkitűzései uniós szinten jobban megvalósíthatók, mint a tagállamok által, az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvével összhangban az Unió intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően e határozat nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk Tárgy Ez a határozat létrehozza az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés 2020–2033. évekre szóló uniós fellépését. 2. cikk Célkitűzések (1) A fellépés általános célkitűzései a következők: a) az európai kultúrák sokszínűségének megóvása és előmozdítása, valamint közös jegyeik kiemelése; b) a kultúra hozzájárulásának előmozdítása a városok hosszú távú fejlődéséhez. (2) A fellépés konkrét célkitűzései a következők: a) a kulturális kínálat mértékének, sokszínűségének és európai dimenziójának bővítése a városokban, többek között országok közötti együttműködés révén; b) a kultúrához való hozzáférés és az abban való részvétel szélesítése; c) a kulturális ágazat teljesítményének, más ágazatokkal való összekapcsolhatóságának fokozása; d) a városok nemzetközi arculatának gazdagítása a kultúra révén. 3. cikk Részvétel a fellépésben (1) A tagállamok városai jogosultak arra, hogy a mellékletben feltüntetett sorrendben egy évre Európa kulturális fővárosává jelöljék őket. A listán szereplő minden egyes tagállamban legfeljebb egy város jelölhető. (2) Ha e határozat elfogadását követően újabb ország csatlakozik az Unióhoz, a mellékletben szereplő listát megfelelően naprakésszé kell tenni. Így ezen ország városai jogosulttá válnak arra, hogy a többi tagállamra vonatkozó szabályokkal és eljárásokkal összhangban Európa kulturális fővárosává jelöljék őket. Az Unióhoz 2026. december 31-ét követően csatlakozó országok esetében azonban nem kerül sor a lista naprakésszé tételére, mivel annak érdekében, hogy a városoknak megfelelő idejük legyen a kijelölésük után a felkészülésre, a címért folyó versengés hat évvel a cím viselése évének kezdete előtt megkezdődik. Nem kerül sor a lista naprakésszé tételére, ha a csatlakozó ország egy városát a (3) bekezdésben a tagjelölt és potenciális tagjelölt országokra vonatkozóan meghatározott szabályokkal és eljárásokkal összhangban már kijelölték Európa kulturális fővárosává a 2020–2033 közötti időszak folyamán. (3) A tagjelölt és potenciális tagjelölt országok városai nyílt pályázat keretében szintén pályázhatnak az Európa kulturális fővárosa címre; e nyílt pályázatok lebonyolítására háromévente, a mellékletben szereplő naptárral összhangban kerül sor, az éppen érintett két tagállamban folyó pályázatokkal párhuzamosan. A tagjelölt és potenciális tagjelölt országok városaira vonatkozó különös rendelkezéseket a 10. cikk határozza meg. 4. cikk Pályázatok (1) Az Európa kulturális fővárosa címért folyó pályázaton csak városok vehetnek részt. A pályázó városok bevonhatják a környező térségeket. A pályázatokat azonban a vezető város neve alatt kell benyújtani, és sikeres pályázat esetén ez a város kapja meg a címet. (2) A Bizottság az 5. cikkben meghatározott követelmények alapján kidolgozza a valamennyi pályázó város által alkalmazandó egységes pályázati formanyomtatványt. (3) Minden pályázatnak határozott európai dimenzióval rendelkező kulturális programon kell alapulnia. A programot, amelynek időtartama egy év, kifejezetten az Európa kulturális fővárosa címre vonatkozóan kell összeállítani, az 5. cikkben meghatározott követelményekkel összhangban. A programnak ugyanakkor illeszkednie kell a város hosszú távú kulturális fejlesztési stratégiájába. 5. cikk Követelmények A pályázatok értékelése szempontjából irányadó követelmények hat kategóriára oszlanak: hosszú távú stratégia, megvalósítási képesség, kulturális és művészeti tartalom, európai dimenzió, társadalmi kapcsolatok és irányítás: (1) A hosszú távú stratégiát illetően a következő tényezőket kell értékelni: a) a városnak a pályázat idején érvényben lévő kulturális fejlesztési stratégiája, ideértve a kulturális irányításra vonatkozó terveket, továbbá a kulturális tevékenységek fenntartását a cím viselésének évét követően; b) a kulturális ágazat teljesítményének fokozására irányuló tervek; c) a város kulturális szférája, valamint gazdasági és társadalmi szférája közötti hosszú távú kapcsolatok erősítésére irányuló tervek; d) a cím révén a városban elérni kívánt hosszú távú kulturális, társadalmi és gazdasági eredmények; e) a cím városra gyakorolt hatásának ellenőrzésére és értékelésére vonatkozó tervek. (2) A megvalósítási képességet illetően a pályázó városoknak igazolniuk kell a következőket: a) a pályázat pártokon átívelő politikai támogatást élvez; b) a cím viseléséhez a város rendelkezik vagy rendelkezni fog a megfelelő, életképes infrastruktúrával. (3) A kulturális és művészeti tartalmat illetően a következő tényezőket kell értékelni: a) az év kulturális programjához kapcsolódó világos és egységes művészi látásmód; b) helyi művészek és kulturális szervezetek bevonása a kulturális program kidolgozásába és végrehajtásába; c) a javasolt tevékenységek köre és változatossága, valamint általános művészi minősége; d) a helyi kulturális örökség és a hagyományos művészeti formák új, innovatív és kísérleti kulturális kifejezésmódokkal való ötvözésének képessége. (4) Az európai dimenziót illetően a következő tényezőket kell értékelni: a) az Európa kulturális sokszínűségét népszerűsítő tevékenységek terjedelme és minősége; b) az európai kultúrák, örökség és történelem, valamint az európai integráció közös vonatkozásait kiemelő tevékenységek terjedelme és minősége; c) az európai művészeket, a különböző országok szereplőivel vagy városaival folyó együttműködéseket és az országokon átnyúló partnerségeket kidomborító tevékenységek terjedelme és minősége; d) az európai közönség érdeklődésének felkeltését célzó stratégia. (5) A társadalmi kapcsolatokat illetően a következő tényezőket kell értékelni: a) a helyi lakosság és a civil társadalom bevonása a pályázat előkészítésébe és az Európa kulturális fővárosa kezdeményezés végrehajtásába; b) új és fenntartható lehetőségek kialakítása a polgárok széles rétegei, különösen a fiatalok, valamint a társadalom peremére szorult és a hátrányos helyzetű emberek, köztük a kisebbségek számára, hogy megjelenjenek vagy részt vegyenek kulturális tevékenységekben. Lehetőség szerint külön figyelmet kell fordítani arra is, hogy ezek a tevékenységek hozzáférhetők legyenek a fogyatékossággal élő személyek és az időskorúak számára is; c) a közönségfejlesztésre vonatkozó átfogó stratégia, különösen a neveléssel való kapcsolat és az iskolák részvétele. (6) Az igazgatást illetően a következő tényezőket kell értékelni: a) a javasolt költségvetés megvalósíthatósága. A költségvetésnek fedeznie kell az előkészületi szakaszt, magát a cím viselésének évét és a cím által örökül hagyott tevékenységek ellátását; b) az Európa kulturális fővárosa kezdeményezés megvalósításának tervezett irányítási struktúrája és a megvalósító szerv; c) a művészeti igazgató kinevezésére szolgáló eljárás és a művészeti igazgató tevékenységi területe; d) a kommunikációs stratégia, amelynek átfogónak kell lennie, és amelynek ki kell emelnie, hogy az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés az Unió kezdeményezése. 6. cikk Európai testület (1) Létrejön egy független szakértőkből álló európai testület (a továbbiakban: európai testület) a kiválasztási és ellenőrzési eljárások lefolytatására. (2) Az európai testület tíztagú. A tagok uniós polgárok. Mindannyian független szakértők, akik jelentős tapasztalattal és szakértelemmel rendelkeznek a városok kulturális szférája, kulturális fejlesztése vagy Európa valamely kulturális fővárosának szervezése terén. Évente megfelelő számú munkanapot az európai testületnek kell szentelniük. A Bizottság a pályázati felhívás megszervezését követően előválogatás keretében kialakítja a lehetséges testületi tagok névsorát. Ezt követően az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság kiválaszt és saját eljárásának megfelelően kinevez három-három szakértőt a névsorból. A Régiók Bizottsága kiválaszt és saját eljárásának megfelelően kinevez egy szakértőt. Mindegyik intézmény és szerv törekszik arra, hogy az általa kinevezett szakértők szaktudása a lehető legnagyobb mértékben kiegészítse egymást, és kiválasztásukra kiegyensúlyozott földrajzi eloszlás szerint kerüljön sor. Az európai testület kijelöli elnökét. (3) Az európai testület tagjainak kinevezése három évre szól. Ettől eltérően azonban az e határozat alapján létrejövő első testület esetében a testületi tagok fokozatos cserélődése érdekében az Európai Parlament három évre, a Tanács egy évre, a Bizottság két évre nevezi ki a maga három szakértőjét, a Régiók Bizottsága pedig egy évre nevezi ki a maga szakértőjét, hogy a testületi tagok fokozatosan cserélődjenek, és így ne vesszen el a tapasztalat és a know-how, amire valamennyi tag egyidejű cseréjekor sor kerülne. (4) Az európai testület tagjai nyilatkoznak arról, ha személyük és valamely konkrét pályázó város között tényleges vagy lehetséges összeférhetetlenség áll fenn. Amennyiben egy tag ilyen nyilatkozatot tesz, vagy ha ilyen összeférhetetlenség merül fel, az adott tag nem vesz részt az érintett tagállamra vonatkozó kiválasztási eljárásban, illetve adott esetben a tagjelölt vagy potenciális tagjelölt országokra vonatkozó kiválasztási eljárásban. Az eljárás során az érintett tag helyettesítésére nem kerül sor, a kiválasztást az európai testület többi tagja végzi el. (5) A Bizottság közzéteszi honlapján az európai testület valamennyi jelentését. 7. cikk A pályázatok benyújtása a tagállamokban (1) A városok közötti verseny megszervezése az egyes tagállamok feladata, összhangban a mellékletben szereplő naptárral. (2) A tagállamok hat évvel a cím viselése évének kezdetét megelőzően pályázati felhívást tesznek közzé. A címre pályázó városokhoz intézett valamennyi pályázati felhívásnak az e határozat 4. cikkének (2) bekezdésében említett egységes pályázati formanyomtatványt kell használnia. A pályázatok benyújtásának határidejét a pályázati felhívás közzétételét követő tíz hónapon belül kell megállapítani. (3) Az érintett tagállam értesíti a Bizottságot a pályázatokról. 8. cikk Előválasztás a tagállamokban (1) Öt évvel a cím viselése évének kezdete előtt az érintett tagállamok mindegyike előválasztási ülésre hívja össze az európai testületet a pályázó városokkal. (2) Az európai testület az 5. cikkben meghatározott követelményeknek megfelelően értékeli a pályázatokat. Megállapodik az előválasztáson túljutott pályázó városok listájáról, és jelentést ad ki a pályázó városok pályázatairól és az előválasztáson túljutott pályázó városoknak szóló ajánlásokról. (3) Az európai testület benyújtja jelentését az érintett tagállamnak és a Bizottságnak. Az érintett tagállamok mindegyike hivatalosan jóváhagyja a testület jelentése alapján az előválasztáson túljutott jelöltek listáját. 9. cikk Kiválasztás a tagállamokban (1) Az előválasztáson túljutott pályázó városok a követelményeknek és a testület által az előválasztási ülés során tett ajánlásoknak megfelelően kiegészítik pályázataikat, a kiegészített pályázatokat eljuttatják az érintett tagállamoknak, amelyek továbbítják azokat a Bizottságnak. (2) Kilenc hónappal az előválasztási ülést követően az érintett tagállamok mindegyike végleges kiválasztási ülésre hívja össze az európai testületet az előválasztáson túljutott pályázó városokkal. (3) Az európai testület értékeli a kiegészített pályázatokat. (4) Az európai testület jelentést készít a pályázatokról, valamint ajánlást tesz arra, hogy az érintett tagállam egy városát jelöljék az Európa kulturális főváros címre. Ha azonban a pályázó városok egyike sem teljesíti a követelményeket, az európai testület azt is javasolhatja, hogy az adott évre ne ítéljék oda a címet. A jelentés az ajánlott városnak szóló ajánlásokat is tartalmaz arra vonatkozóan, hogy a cím viselése évéig milyen fejlesztésekre van szükség. A jelentést be kell nyújtani az érintett tagállamnak és a Bizottságnak. A Bizottság közzéteszi honlapján a jelentést. 10. cikk A tagjelölt és potenciális tagjelölt országokra vonatkozó rendelkezések (1) A tagjelölt és potenciális tagjelölt országok városai közötti verseny megszervezése a Bizottság feladata. (2) A Bizottság hat évvel a cím viselése évének kezdetét megelőzően pályázati felhívást tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A felhívásra valamennyi tagjelölt és potenciális tagjelölt ország városai jelentkezhetnek, amennyiben az adott ország részt vesz a Kreatív Európa programban vagy az azt követő, a felhívás közzététele idején a kultúra támogatására irányuló uniós programokban. Mindazonáltal a tagállami városokkal szembeni méltányosság jegyében minden város csak egyszer vehet részt a tagjelölt és potenciális tagjelölt országok városainak versenyében a 2020–2033 közötti időszak folyamán, és az a város, amely már részt vett egy ilyen versenyben, nem vehet részt ugyanebben az időszakban későbbi, a 3. cikk (2) bekezdésében az új tagállamokra vonatkozóan meghatározott szabályok szerinti versenyben sem. Továbbá szintén a tagállamokkal szembeni méltányosság jegyében, minden tagjelölt vagy potenciális tagjelölt ország csak egyszer viselheti a címet a 2020–2033 közötti időszak folyamán. Ezért azon országok városai, amelyeknek már odaítélték a címet, nem vehetnek részt ugyanebben az időszakban későbbi versenyekben. (3) A tagjelölt és potenciális tagjelölt országokra a 4. cikkben meghatározott feltételeket és az 5. cikkben meghatározott követelményeket kell alkalmazni. (4) A városok előválasztását az európai testület öt évvel a cím viselése évének kezdete előtt végzi el, kizárólag a 4. cikk (2) bekezdésében említett írásbeli pályázati formanyomtatványok alapján. A pályázó városokkal nem tartanak ülést. Az európai testület a követelményeknek megfelelően értékeli a pályázatokat. Megállapodik az előválasztáson túljutott pályázó városok listájáról, és jelentést készít a pályázó városok pályázatairól és az előválasztáson túljutott pályázó városoknak szóló ajánlásokról. A jelentést be kell nyújtani a Bizottságnak, amely közzéteszi azt honlapján. (5) Az előválasztáson túljutott pályázó városok a követelményeknek és az előválasztás során tett ajánlásoknak megfelelően kiegészítik pályázataikat, és a kiegészített pályázatokat továbbítják a Bizottságnak. Kilenc hónappal az előválasztást követően a Bizottság végleges kiválasztási ülésre hívja össze Brüsszelben az európai testületet az előválasztáson túljutott pályázó városokkal. Az európai testület értékeli a kiegészített pályázatokat. Az európai testület jelentést készít az előválasztáson túljutott pályázó városok pályázatairól, valamint ajánlást tesz arra, hogy egy tagjelölt vagy potenciális tagjelölt ország legfeljebb egy városát jelöljék az Európa kulturális fővárosa címre. Ha azonban a pályázó városok egyike sem teljesíti a követelményeket, az európai testület azt is javasolhatja, hogy az adott évre ne ítéljék oda a címet. A jelentés az ajánlott városnak szóló ajánlásokat is tartalmaz arra vonatkozóan, hogy a cím viselése évéig milyen fejlesztésekre és előkészületekre van szükség. A jelentést be kell nyújtani a Bizottságnak, amely közzéteszi azt honlapján. 11. cikk Kijelölés A Bizottság, figyelembe véve az európai testület ajánlásait, végrehajtási jogi aktusok révén hivatalosan kijelöli Európa kulturális fővárosait. A kijelölésről a Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet, a Tanácsot és a Régiók Bizottságát. 12. cikk Együttműködés a kijelölt városok között (1) Kijelölésüket követően az Európa kulturális fővárosa címet ugyanabban az évben viselő városok törekednek arra, hogy kulturális programjaik között kapcsolatokat építsenek ki. (2) Az együttműködést a 13. cikkben meghatározott ellenőrzési eljárás keretében értékelni kell. 13. cikk Ellenőrzés (1) Az európai testület ellenőrzi Európa kulturális fővárosainak előkészületeit, kijelölésüktől a cím viselése évének kezdetéig támogatást és útmutatást nyújt a városoknak. (2) E célból a Bizottság három ülést hív össze az európai testülettel és az érintett városokkal: az első ülésre a cím viselése évének kezdete előtt három évvel, a második ülésre a cím viselése évének kezdete előtt tizennyolc hónappal, a harmadik ülésre pedig a cím viselése évének kezdete előtt két hónappal kerül sor. Az érintett tagállam vagy ország megfigyelőt nevezhet ki ezekre az ülésekre. A városok minden ülés előtt hat héttel jelentést küldenek a Bizottságnak az elért haladásról. Az ülések során az európai testület felméri az előkészületeket és tanácsot ad azzal a céllal, hogy segítse a városokat magas színvonalú program és hatékony stratégia kidolgozásában. A testület külön figyelmet szentel a kiválasztási jelentésben és az előző ellenőrző jelentésben foglalt ajánlásoknak. (3) Az európai testület minden ülés után jelentést készít az előkészületek állásáról és a szükséges lépésekről. Az ellenőrző jelentéseket meg kell küldeni a Bizottságnak és az érintett városoknak, tagállamoknak vagy országnak. A Bizottság az ellenőrző jelentéseket közzéteszi honlapján. (4) Az ellenőrző üléseken túlmenően a Bizottság szükség esetén látogatásokat szervezhet az európai testület tagjai számára a kijelölt városokba. 14. cikk Pénzjutalom (1) Az e határozat hatálya alá eső időszak számos többéves pénzügyi keretet fog érinteni. A Bizottság e többéves pénzügyi keretek mindegyike tekintetében megvizsgálja a Melina Mercouri tiszteletére alapított pénzjutalom kijelölt városok részére történő odaítélésének lehetőségét. E pénzjutalom jogi és pénzügyi vonatkozásaival a kultúrát támogató megfelelő uniós program keretében kell foglalkozni. (2) Ha az (1) bekezdésben meghatározott feltételek teljesülnek, és a Melina Mercouri-díjat odaítélik egy kijelölt városnak, a díjat legkésőbb a cím viselése évében június végéig ki kell fizetni, amennyiben a város teljesíti a pályázati szakaszban tett kötelezettségvállalásait, és az európai testület által a kiválasztási és az ellenőrzési jelentésekben tett ajánlások végrehajtása megtörtént. A pályázati szakaszban tett kötelezettségvállalásait akkor teljesíti a kijelölt város, ha a pályázati szakasz és a cím viselésének éve között nem változtattak lényegesen a programon és a stratégián, így különösen: a) a költségvetés a város kijelölése és a cím viselése évének kezdete között stabil maradt; b) tiszteletben tartották a művészeti csapat függetlenségét; c) az európai dimenzió megfelelően hangsúlyos maradt a kulturális program végleges változatában; d) a város által használt kommunikációs stratégia és kommunikációs anyagok egyértelműen tükrözik, hogy az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés az Unió kezdeményezése; e) a cím városra gyakorolt hatásainak ellenőrzésére és értékelésére szolgáló tervek érvényben vannak. 15. cikk Gyakorlati intézkedések A Bizottság különösen: a) biztosítja a fellépés átfogó egységességét; b) biztosítja a tagállamok és az európai testület közötti koordinációt; c) a célkitűzésekre és a követelményekre tekintettel, az európai testülettel szorosan együttműködve kidolgozott iránymutatással segíti a kiválasztási és ellenőrzési eljárást; d) támogatást nyújt az európai testületnek; e) közzétesz minden lényeges információt, és hozzájárul a fellépés uniós szintű megjelenítéséhez; f) előmozdítja a korábbi, jelenlegi és jövőbeni kulturális fővárosok, illetve a pályázó városok között a tapasztalatok és legjobb gyakorlatok cseréjét. 16. cikk Értékelés (1) Az Európa kulturális fővárosa eredményeinek értékelése az érintett város feladata. A Bizottság a fellépés célkitűzései és követelményei alapján egységes iránymutatásokat és mutatókat dolgoz ki a városok számára, hogy egységes megközelítés legyen biztosítható az értékelési eljárás során. A városok legkésőbb a cím viselésének évét követő év október 31-ig megküldik értékelő jelentéseiket a Bizottságnak. A Bizottság közzéteszi ezeket a jelentéseket. (2) A városok által végzett értékelés mellett a Bizottság rendszeresen gondoskodik az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés által elért eredmények külső és független értékeléséről. A bizottsági értékelések európai összefüggésbe helyezik a korábbi kulturális fővárosokat, lehetővé téve a jövőbeni kulturális fővárosok, valamint minden európai város számára az összehasonlítást és a tanulságok levonását. A külső és független értékelések egészében is vizsgálják az Európa kulturális fővárosai fellépést, beleértve a fellépést működtető folyamatok hatékonyságát, a fellépés hatását és a fellépés fejlesztésének módját. A Bizottság benyújtja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Régiók Bizottságának a következőket: a) első időközi értékelő jelentés legkésőbb 2024. december 31-ig; b) második időközi értékelő jelentés legkésőbb 2029. december 31-ig; c) utólagos értékelő jelentés legkésőbb 2034. december 31-ig. 17. cikk Hatályon kívül helyezés és átmeneti rendelkezések Az 1622/2006/EK határozat hatályát veszti. Az említett határozat rendelkezéseit azonban továbbra is alkalmazni kell azon városok esetében, amelyeket a 2012 és 2019 közötti évekre Európa kulturális fővárosává jelöltek ki, vagy amelyek kijelölése folyamatban van.18. cikk 18. cikk Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba. Kelt Brüsszelben, […]-án/-én. az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök az elnök MELLÉKLET Az Európa kulturális fővárosa címre való jelölésre jogosultság sorrendje 2020 || Horvátország[6] || Írország || Tagjelölt vagy potenciális tagjelölt ország 2021 || Románia || Görögország || …[7] 2022 || Litvánia || Luxemburg || 2023 || Magyarország || Egyesült Királyság || Tagjelölt vagy potenciális tagjelölt ország 2024 || Észtország || Ausztria || 2025 || Szlovénia || Németország || 2026 || Szlovákia || Finnország || Tagjelölt vagy potenciális tagjelölt ország 2027 || Lettország || Portugália || 2028 || Cseh Köztársaság || Franciaország || 2029 || Lengyelország || Svédország || Tagjelölt vagy potenciális tagjelölt ország 2030 || Ciprus || Belgium || 2031 || Málta || Spanyolország || 2032 || Bulgária || Dánia || Tagjelölt vagy potenciális tagjelölt ország 2033 || Hollandia || Olaszország || [1] HL C […]., […], […]. o. [2] COM(2007) 242 végleges. [3] HL C 287., 2007.11.29., 1. o. [4] HL L 304., 2006.11.3., 1. o. [5] COM(2011) 785 végleges. [6] Horvátország 2013-as uniós csatlakozására figyelemmel. [7] Ha a határozat elfogadását követően újabb országok csatlakoznak az Unióhoz, a mellékletben szereplő lista harmadik oszlopát frissíteni kell. Csatlakozásuk sorrendjére tekintettel kell lenni. Legalább hat évvel kell számolni a csatlakozás időpontja és a cím viselése évének kezdete között annak érdekében, hogy elegendő idő jusson a kiválasztási és ellenőrzési eljárásokra. Egy adott évben Európa kulturális fővárosainak száma nem lehet több háromnál. Ha ugyanabban az időpontban kettő vagy több ország csatlakozik az Unióhoz, és az érintett országok nem tudnak megállapodni a részvétel sorrendjéről, a Tanács sorshúzást rendez.