[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 18.4.2007

COM(2007) 196 végleges

2007/0070 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS RENDELETE

a halászati ágazatban az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására szolgáló közösségi keretrendszer létrehozásáról, valamint a közös halászati politika tekintetében a tudományos tanácsadás támogatásáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

A JAVASLATOK HÁTTERE |

A javaslatok indokai és célkitűzései A halászati ágazatra vonatkozó adatok gyűjtéséről szóló új tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslat célja olyan hosszú távú és kellően integrált regionális mintavételi programok kialakítása, amelyek a biológiai, gazdasági, környezeti és társadalmi vonatkozású adatokra terjednek ki. A felülvizsgált adatgyűjtési rendelet azt a célt szolgálja, hogy kielégítse a halászati gazdálkodás (azaz halállomány-alapú gazdálkodás helyett flotta- és területalapú gazdálkodás), illetve a halászati gazdálkodás ökoszisztéma-alapú megközelítése felé történő elmozdulás szükségességéből keletkező új igényeket. A javaslat jelentős újítása a környezeti adatok gyűjtése, aminek elsődleges célja a halászati tevékenység tengeri ökoszisztémára kifejtett hatásának nyomon követése. Az új adatgyűjtési rendszer a folyamat egészét lefedi, az adatok kikötőkben vagy tengeren végzett gyűjtéstől egészen azok végfelhasználók (főleg a tudományos közösség és a tanácsadó testületek) általi felhasználásáig. Rendkívül fontos a begyűjtött adatok minőségi ellenőrzése és validálása. A Bizottság úgy véli, hogy a közösségi pénzügyi hozzájárulást a minőségi ellenőrzéstől és az elfogadott minőségi szabványok tiszteletben tartásától kell függővé tenni. A Bizottság következésképpen pénzbüntetést vezetett be a szabályok betartásának elmulasztásával és a rossz minőségű nemzeti programokkal kapcsolatban. Az adatokhoz való hozzáférés és felhasználásuk javítása is kiemelten fontos, ideértve a további, például a műholdas hajómegfigyelési (VMS) adatokhoz való hozzáférést. E célból új szabályokat, az adatszolgáltatók érdekeinek védelmére pedig külön szabályokat állapítottak meg. Az eljárások egyszerűsítése is fontos cél, így a nemzeti programokat ezentúl 3 éves időszakokra kell kidolgozni; a tagállamoknak mindazonáltal meg kell adni a lehetőséget, hogy szükség esetén módosítsák programjukat (például a fokozott nemzetközi koordináció figyelembevétele érdekében). A többéves tervezési időszakok minden érintett fél adminisztratív terheit csökkentik. |

Általános összefüggések A megbízható halászati alapadatok rendszeres gyűjtése a halállományok felmérésének és a tudományos szakvélemények elkészítésének sarokköve, következésképpen kulcsfontosságú a közös halászati politika (KHP) végrehajtásában. A Bizottság felülvizsgálta az adatgyűjtés jelenlegi rendszerét, több évvel annak bevezetése után. A vizsgálat több hiányosságot is feltárt, amelyekre sürgős megoldást kell találni annak érdekében, hogy a tudományos közösség és a halászati gazdálkodást irányító vezetők számára rendelkezésre álljanak a hatékonyabb döntéshozatalt elősegítő adatok. |

A javaslat tárgykörében meglévő rendelkezések Az első adatgyűjtési keretrendszert a közös halászati politika irányításához szükséges adatok begyűjtését és kezelését szolgáló közösségi rendszer létrehozásáról szóló 1543/2000/EK tanácsi rendelet hozta létre a tagállamokban végzett adatgyűjtési tevékenységek egységesítése és megerősítése céljából. |

Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel A javaslat szorosan összefügg a halászati tevékenységek környezetvédelmi szempontjaival. Megteremti az alapokat az ökoszisztéma-alapú megközelítésnek a halászati gazdálkodásban való alkalmazásához. A javaslat a hatályos jogszabályok egyszerűsítésének szükségességét is figyelembe veszi. Ezenkívül „Az Európai Unió jövőbeni tengerpolitikája felé: európai elképzelések az óceánok és a tengerek jövőjéről” című zöld könyv elismeri, hogy alapvető fontosságú az uniós tengeri stratégia végrehajtása, amely a tengeren végzett tevékenységekkel, illetve ezek tengeri környezetre kifejtett hatásaival kapcsolatos, megbízható adatok és információk gyűjtésére és kezelésére összpontosul. Az említett stratégia a már begyűjtött adatok harmonizálása és megbízhatósága terén fennálló gondokkal, valamint az Európai Unió régióiban az ellenőrzés terén tapasztalható hézagokkal is foglalkozik. Az adatok gyűjtésére és kezelésére szolgáló keretrendszer javítása újabb lépés ebbe az irányba. |

KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT |

Az érdekelt felekkel folytatott konzultáció |

A konzultáció során használt módszerek, az érintett főbb ágazatok és a válaszadók általános bemutatása Az első párbeszéd-találkozót február 24-én tartották meg Brüsszelben a nemzeti adatgyűjtési megbízottak, a halászati kutatóintézetek igazgatói és a tudományos tanácsadó testületek (ICES, HTMGB) képviselőinek részvételével. A találkozón előterjesztették és alaposan megvitatták a jelenlegi rendszerre vonatkozóan javasolt módosítások főbb pontjait. A második párbeszéd-találkozóra július 14-én került sor Brüsszelben a nemzeti adatgyűjtési megbízottak és a halászati kutatóintézetek igazgatóinak részvételével, amelyen előterjesztették és megvitatták a Bizottság javaslattervezetét. |

A válaszok összefoglalása és figyelembevételük módja A tagállamok képviselői és a kutatók általában véve támogatták a javaslatot. Mindazonáltal aggályok merültek fel többek között az előírások be nem tartása esetén alkalmazandó szankciók, az adatokhoz való hozzáférés és a felmérések meghatározásával kapcsolatban. A megjegyzéseket és észrevételeket figyelembe vették, és többségüket beépítették a javaslatba. |

Szakvélemények összegyűjtése és felhasználása |

Külső szakvéleményre nem volt szükség. |

Hatásvizsgálat E javaslat az adott tárgykörben meglévő közösségi jogszabályok kiigazítására vonatkozik annak érdekében, hogy azok kisebb terhet jelentsenek és hatékonyabbá váljanak. Ezen okoknál fogva nem volt szükség hatásvizsgálatra. |

A JAVASLAT JOGI ELEMEI |

A javasolt fellépés összefoglalása A halászati alapadatok gyűjtésére és azok tudományos tanácsadás céljára történő felhasználását szabályozó jelenlegi jogi keret alapos felülvizsgálata. |

Jogalap A Szerződés 37. cikke. |

A szubszidiaritás elve A javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elve ezért nem alkalmazható. Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következő ok(ok) miatt: A közös halászati erőforrásokkal való gazdálkodás érdekében szükség van közös adathalmazok alkalmazására az EU regionális szintjén, illetve közös adatgyűjtési szabványokra. A rendelet mindazonáltal csökkenti e rendszerek adminisztratív terheit és a velük kapcsolatban felmerülő tagállami költségeket, különösen a következők révén: - többéves programok (nem lesz több évenkénti jóváhagyási eljárás), - a rendelet a költséghatékonyság növelése érdekében előírja a tagállamok közötti regionális koordinációt. |

Eszközök kiválasztása |

Javasolt eszköz: rendelet Más jogi eszközök a következő okok miatt nem lennének megfelelőek: Szükség van a harmonizált adatgyűjtés meglévő keretrendszerének fenntartására és javítására. |

KÖLTSÉGVETÉSI VONATKOZÁSOK |

A tagállamok igényelhetnek közösségi pénzügyi támogatást az adatok gyűjtésére, kezelésére, továbbítására és azok tudományos tanácsadás céljára való felhasználására. A 2007–2013-as időszakra vonatkozóan az adatgyűjtésre és tudományos tanácsadásra rendelkezésre álló átlagos éves költségvetés 58 millió euro. Lásd a csatolt pénzügyi kimutatást. |

KIEGÉSZÍTő INFORMÁCIÓK |

Jogszabályok egyszerűsítése |

A javaslat rendelkezik a közigazgatási eljárások egyszerűsítéséről az (EU- vagy nemzeti szintű) hatóságokra vonatkozóan. - évenként benyújtott programok helyett 3 évre szóló programokat kell kialakítani, - a nemzeti programokat le kell egyszerűsíteni egy kötelező központi programra (nem lesz több kiterjesztett opcionális program), - regionális koordináció egyes adatok gyűjtésekor. |

A meglévő jogszabályok hatályon kívül helyezése A javaslat elfogadása a hatályos jogszabályok hatályon kívül helyezését eredményezi. |

1. 2007/0070 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS RENDELETE

a halászati ágazatban az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására szolgáló közösségi keretrendszer létrehozásáról, valamint a közös halászati politika tekintetében a tudományos tanácsadás támogatásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[1],

tekintettel az Európai Parlament véleményére[2],

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére,

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére,

mivel:

(1) A halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet[3] előírja, hogy a halászati tudományos, műszaki és gazdasági bizottságnak (a továbbiakban: HTMGB) rendszeres időközönként értékelnie kell az élő vízi erőforrásokkal való gazdálkodást, többek között a vonatkozó biológiai, gazdasági, környezeti, társadalmi és műszaki szempontok szerint.

(2) Az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének a felelősségteljes halgazdálkodás magatartási kódexe és a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok védelméről és a velük való gazdálkodásról szóló egyezmény is hangsúlyozza, hogy a tudományos ismeretek előmozdítása érdekében szükséges a kutatás és az adatgyűjtés fejlesztésére.

(3) A nem közösségi vizekben található élő vízi erőforrások védelmére, kezelésére és kiaknázására vonatkozó közös halászati politika célkitűzéseinek megfelelően a Közösségnek részt kell vennie a halászati erőforrások védelmére tett erőfeszítésekben, azaz összhangban kell állnia az elfogadott halászati partnerségi megállapodásokban foglalt, illetve a regionális halászati szervezetek által elfogadott előírásokkal.

(4) A Tanács 2003. január 23-án elfogadta a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, „a környezetvédelmi követelmények közös halászati politikába történő beépítésére irányuló közösségi cselekvési terv meghatározásáról” szóló bizottsági közleménnyel[4] kapcsolatos következtetéseket, amely közlemény irányadó elveket, gazdálkodási intézkedéseket és munkaprogramot fogalmaz meg az ökoszisztéma-alapú megközelítésnek a halászati gazdálkodásban való előmozdítása érdekében.

(5) A Tanács 2003. október 13-án elfogadta a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, a közösségi halászati gazdálkodás céljára készülő tudományos és műszaki szakvélemények javítására vonatkozó bizottsági közleménnyel[5] kapcsolatos következtetéseket, amely közlemény a tudományos szakvélemények tárgyában ismerteti a Közösség igényeit, meghatározza a szakvélemények kibocsátásának mechanizmusait, feltérképezi azokat a területeket, ahol a tanácsadás rendszere fejlesztésre szorul, valamint javaslatot tesz a rövid, közép és hosszú távon szóba jöhető megoldásokra.

(6) A közös halászati politika irányításához szükséges adatok begyűjtését és kezelését szolgáló közösségi rendszer létrehozásáról szóló, 2000. június 29-i 1543/2000/EK tanácsi rendeletet[6] felül kell vizsgálni annak érdekében, hogy kellően figyelembe lehessen venni a halászati gazdálkodás flottaalapú megközelítését, az ökoszisztéma-alapú megközelítés kidolgozásának szükségességét, a halászati adatok minőségének, teljességének és hozzáférhetőségének javítása iránti igényt, a tudományos szakvélemények kiadásának hatékonyabb támogatását, valamint a tagállamok közötti együttműködés előmozdítását.

(7) A halászati adatok gyűjtésének és kezelésének tárgykörében jelenleg hatályos rendeletek, különösen a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/1993/EGK[7], a Balti-tengeren folyó halászati erőkifejtés irányítására vonatkozó szabályok bevezetéséről szóló, 1997. április 24-i 779/1997/EK[8], a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló, 1999. december 17-i 104/2000/EK[9], a mélytengeri állományok halászatára vonatkozó különleges hozzáférési követelmények és kapcsolódó feltételek megállapításáról szóló, 2002. december 16-i 2347/2002/EK[10], az egyes közösségi halászati területekre és erőforrásokra vonatkozó halászati erőkifejtések irányításáról, a 2847/93/EK rendelet módosításáról, valamint a 685/95/EK és a 2027/95/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. november 4-i 1954/2003/EK[11], a cetfélék halászat során történő véletlenszerű kifogásával kapcsolatos intézkedések megállapításáról és a 88/98/EK rendelet módosításáról szóló, 2004. április 26-i 812/2004/EK[12] és a közösségi halászflotta-nyilvántartásról szóló, 2003. december 30-i 26/2004/EK[13] tanácsi rendeletek rendelkezéseket tartalmaznak a halászhajókkal kapcsolatos adatok gyűjtéséről és kezeléséről, a hajók tevékenységéről, fogásaikról és az árak ellenőrzéséről, a cetfélék halászat során történő véletlenszerű kifogásáról és a mélytengeri halászatra alkalmazandó feltételekről, amelyeket az adatgyűjtés átfogó és egységes rendszerének létrehozása érdekében e rendeletben figyelembe kell venni.

(8) A tudományos értékelés céljára gyűjtött adatoknak tartalmazniuk kell többek között a fogásokra kiterjedő biológiai adatokat – a visszaengedett halállományokkal összefüggő információkat is ideértve –, a halállományokra vonatkozó felmérési adatokat, az esetlegesen a halászati és akvakultúra-tevékenységek által okozott környezeti hatással kapcsolatos adatokat, valamint a flottákra és az általuk végzett tevékenységekre vonatkozó információkat. Ezen adatok körébe tartoznak továbbá az árképzésről felvilágosítást adó adatok, valamint egyéb olyan adatok, amelyek elősegíthetik a halászati vállalkozások és a feldolgozó ipar gazdasági helyzetének, illetve ezekben az ágazatokban a foglalkoztatási helyzet alakulásának felmérését.

(9) Az e rendelettel szabályozott adatokhoz való hozzáféréssel összefüggő kötelezettségek nem sérthetik a tagállamoknak a környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférésről és a 90/313/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. január 28-i 2003/4/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelv[14] 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott környezeti információkkal összefüggésben fennálló kötelezettségeit.

(10) A halászati adatok gyűjtésére és kezelésére irányuló közösségi programok végrehajtása a tagállamok közvetlen felelőssége. Ennek megfelelően a tagállamoknak a közösségi programmal összhangban ki kell dolgozniuk saját nemzeti programjukat.

(11) Az élő vízi erőforrások védelme és megőrzése, illetve fenntartható kiaknázásuk biztosítására a halászati gazdálkodásba fokozatosan be kell vezetni egy ökoszisztéma-alapú megközelítést. Mélyrehatóbb értékelést kell végezni a halászat és a környezet közötti kölcsönhatásról, különös tekintettel a halászat és az akvakultúra környezetre gyakorolt hatásaira és ezek ökoszisztémát érintő következményeire.

(12) Meg kell határozni a közösségi szintű prioritásokat és a Közösségen belül végrehajtandó adatgyűjtés és feldolgozás eljárásait annak érdekében, hogy egy stabil többéves rendszer kialakításával biztosítható legyen a rendszer egészének koherenciája, illetve optimalizálható legyen költséghatékonysága.

(13) A tagállamoknak együtt kell működniük egymással és harmadik országokkal, továbbá az adott tengeri régió és az érintett belvizeket magukban foglaló régiók tekintetében végzett adatgyűjtések terén össze kell hangolniuk nemzeti programjaikat.

(14) Az e rendeletben említett adatokat számítógépes adatbázisokba kell betáplálni, hogy az engedéllyel rendelkező végfelhasználók számára hozzáférhetők és átadhatók legyenek. A tudományos közösségnek érdekében áll, hogy a személyazonosítást nem lehetővé tévő adatok hozzáférhetők legyenek bármely olyan fél részére, amelynek érdeke fűződik az ilyen adatok elemzéséhez.

(15) A halászati adatok gyűjtésére és kezelésére irányuló nemzeti programok végrehajtása jelentős költségekkel jár. E programok előnyei csak közösségi szinten valósíthatók meg teljes mértékben. Ezért rendelkezni kell a Közösség által a tagállami költségekhez nyújtandó pénzügyi hozzájárulásról, összhangban a közös halászati politika végrehajtására és a tengerjogra vonatkozó közösségi pénzügyi intézkedések létrehozásáról szóló, 2006. május 22-i 861/2006/EK tanácsi rendelettel[15] .

(16) Amennyiben a Bizottság szabálytalanságokat tár fel az érintett kiadásoknál, pénzügyi korrekciókra kerül sor a 861/2006/EK rendelet 28. cikkével összhangban.

(17) A halászati erőforrásokkal való gazdálkodás részletes adatok feldolgozását teszi szükségessé konkrét kérdések megoldása érdekében. Ebben az összefüggésben az adatok kérésekor minden adott esetben figyelembe kell venni az adatösszesítés megfelelő szintjét.

(18) Habár a Bizottság nem hoz létre központi adatbázist, a Bizottságnak hozzáférést kell biztosítani a tagállami adatbázisokhoz.

(19) A közös halászati politika (a továbbiakban: KHP) irányításához szükséges tudományos tanácsadás javítása érdekében szükséges, hogy a tagállamok és a Bizottság összehangolják tevékenységüket, és együttműködjenek az illetékes tudományos testületek keretében.

(20) Prioritásként kell kezelni annak biztosítását, hogy a megfelelő tudományos szakértők részt vegyenek a KHP irányításához szükséges tudományos értékeléseket végző szakértői csoportok munkájában.

(21) A tudományos közösséggel konzultációt kell folytatni, a halászati ágazatban dolgozókat és egyéb érdekcsoportokat pedig tájékoztatni kell az adatgyűjtésre vonatkozó rendelkezések végrehajtásáról. A szükséges szakvélemények gyűjtéséhez a megfelelő testületek a 2005/629/EK bizottsági határozattal[16] létrehozott HTMGB, az 1999/478/EK bizottsági határozattal[17] létrehozott halászati és akvakultúraágazati tanácsadó bizottság, és a 2004/585/EK tanácsi határozattal[18] létrehozott regionális tanácsadó bizottságok.

(22) Az irányítóbizottságnak biztosítania kell a tagállamok és a Bizottság közötti szoros együttműködést e rendelet megfelelő végrehajtása érdekében. Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal[19] összhangban kell elfogadni.

(23) Az eddigi tapasztalatok és az új igények alapján helyénvaló hatályon kívül helyezni a 1543/2000/EK tanácsi rendeletet, és azt ezzel a rendelettel helyettesíteni.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. fejezet Általános rendelkezések

1. cikkTárgy

1. E rendelet szabályokat állapít meg az alábbiak vonatkozásában:

a) a többéves programok keretében a halászati ágazattal kapcsolatos, biológiai, környezeti, gazdasági és társadalmi vonatkozású adatok gyűjtése és kezelése;

b) a közös halászati politika (a továbbiakban: KHP) keretében a halászati ágazatra vonatkozó adatok felhasználása.

2. E rendelet továbbá rendelkezéseket állapít meg a KHP végrehajtásához szükséges tudományos tanácsadás javítása érdekében.

2. cikkFogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

a) „halászati ágazat”: a kereskedelmi halászattal kapcsolatos tevékenységek, szabadidős halászat, akvakultúra és a halászati termékeket feldolgozó iparágak;

b) „szabadidős horgászat”: az élővízi erőforrások szabadidős vagy sportolási célú kiaknázására irányuló halászati tevékenység;

c) „tengeri régiók”: a 2004/585/EK tanácsi határozat I. mellékletében meghatározott földrajzi területek és a regionális halászati szervezetek által létrehozott területek;

d) „törzsadatok”: az egyes halászhajókra, természetes vagy jogi személyekre vagy egyes mintákra vonatkozó adatok;

e) „részletes adatok”: törzsadatokon alapuló adatok olyan formában, amely nem teszi lehetővé természetes vagy jogi személyek azonosítását;

f) „összesített adatok”: a törzs- vagy részletes adatok meghatározott elemzési célokból történő összesítésének eredménye;

g) „végfelhasználók”: a halászati ágazatra vonatkozó adatok tudományos elemzésében érdekelt természetes vagy jogi személyek, illetve szervezetek;

h) „flottaalapú mintavétel”: biológiai, gazdasági és társadalmi vonatkozású adatok gyűjtése a regionális flották megegyezés szerinti szegmenseiben;

i) „közösségi halászhajó”: a 2371/2002/EK rendelet 3. cikkének d) pontjában meghatározott hajó.

II. fejezetAdatok gyűjtése és kezelése a többéves programok keretében

1. szakaszKözösségi program és nemzeti programok

3. CIKK KÖZÖSSÉGI PROGRAM

1. A Bizottság többéves közösségi programot határoz meg a biológiai, környezeti, gazdasági és társadalmi vonatkozású adatok gyűjtésére, amelyek az alábbiakat érintik:

a) közösségi hajók által a közösségi vizeken vagy azokon kívül folytatott kereskedelmi halászat;

b) közösségi vizeken végzett szabadidős horgászat;

c) a tagállamok területén és a közösségi vizeken végzett akvakultúraágazati tevékenységek;

d) halászati termékeket feldolgozó ipar.

2. A közösségi programokat hároméves időszakokra dolgozzák ki. Az első időszak a 2008-tól 2010-ig terjedő időszakot öleli fel.

4. cikk Nemzeti programok

1. A közösségi jog értelmében fennálló adatgyűjtési kötelezettségeik sérelme nélkül a tagállamok a közösségi programmal összhangban kialakított többéves nemzeti programjuk (a továbbiakban: nemzeti program) keretében biológiai, környezeti, gazdasági és társadalmi vonatkozású törzsadatokat gyűjtenek.

2. A nemzeti program a 2. fejezetben előírtaknak megfelelően különösen az alábbiakat foglalja magában:

a) nemzeti mintavételi programok;

b) adott esetben a tengeri megfigyelőkre vonatkozó program;

c) a tengeri felmérésekre vonatkozó program.

3. A tagállamok nemzeti programjukba beillesztik az adatok gyűjtése és elemzése során, valamint az adatok helytállóságának és pontosságának becslésekor alkalmazandó eljárásokat és módszereket.

4. A tagállamok nemzeti programjukat jóváhagyásra benyújtják a Bizottságnak. A programokat elektronikus úton kell benyújtani a Bizottság által meghatározott címre.

5. A regionális szinten létrejött bármilyen megállapodás figyelembevétele érdekében a tagállamok a programidőszakban módosításokat nyújthatnak be nemzeti programjukra vonatkozóan. E módosításokat a Bizottságnak kell elküldeni legalább két évvel a végrehajtás éve előtt.

6. Az első nemzeti program a 2008–2010 évekre tervezett tevékenységeket tartalmazza.

5. cikkEgyüttműködés és koordináció

1. A tagállamok nemzeti programjukat összehangolják az ugyanabban a tengeri régióban található többi tagállam programjával, és minden erőfeszítést megtesznek annak érdekében, hogy tevékenységüket egyeztessék olyan harmadik országokkal, amelyek az adott régióban a felségterületükhöz vagy joghatóságuk alá tartozó vizekkel rendelkeznek.

2. A hosszú távú regionális mintavételi programok kifejlesztése során a tagállamok – amennyire lehetséges – a meglévő adatgyűjtési programokra és tevékenységekre építenek.

3. A tagállamok az (1) és a (2) bekezdésben meghatározott módon együttműködnek egymással és harmadik országokkal minden olyan esetben, amikor a közösségi rendeletek a belvizekben előforduló fajokkal kapcsolatban gazdálkodási intézkedéseket írnak elő.

6. cikkNemzeti programok értékelése és jóváhagyása

1. A halászati tudományos, műszaki és gazdasági bizottság (HTMGB) értékeli:

a) a nemzeti programok és azok bármely módosításának e rendeletnek való megfelelését, és

b) a gyűjtendő adatok tudományos relevanciáját.

2. Amennyiben a HTMGB értékelése azt mutatja, hogy az adott nemzeti program nem felel meg e rendeletnek, vagy tudományos szempontból nem releváns, a Bizottság erről haladéktalanul értesíti az érintett államot és módosításokat javasol a programhoz. Ezt követően az érintett tagállam felülvizsgált nemzeti programot nyújt be a Bizottságnak.

3. A Bizottság a HTMGB értékelése és saját szolgálatai által elvégzett költségfelmérés alapján hagyja jóvá a nemzeti programokat.

7. cikkKözösségi pénzügyi támogatás

1. A nemzeti programokra irányuló közösségi pénzügyi támogatást a 861/2006/EK rendeletben megállapított szabályoknak megfelelően kell végrehajtani.

2. A 861/2006/EK rendelet 9. cikkében említett alapadatok a tagállamok nemzeti programjának csak azon részeire terjednek ki, amelyek a közösségi program végrehajtásáról szólnak.

3. A nemzeti programok számára csak abban az esetben nyújtható közösségi pénzügyi támogatás, ha az e rendeletben megállapított szabályokat teljes mértékben tiszteletben tartják.

4. A Bizottság – azt követően, hogy az érintett tagállamoknak lehetőséget biztosított észrevételeik megtételére – legfeljebb 25%-kal csökkentheti az adott nemzeti program teljes éves költségének fedezésére nyújtott pénzügyi támogatást a következő körülmények esetén:

a) ha a nemzeti programot az előírt határidőn belül nem nyújtják be a Bizottságnak;

b) ha a nemzeti program hiányos;

c) ha valamely végfelhasználó hivatalos adatok iránti kérelmet nyújtott be, és a szóban forgó adatokat nem szolgáltatták ki kellő időn belül az érintett végfelhasználónak.

5. A Bizottság felfüggeszti és/vagy visszafizetteti a közösségi pénzügyi támogatást, amennyiben a HTMGB 6. cikkben előírt értékelése azt mutatja, hogy az adatok minősége nem felel meg a regionális vagy nemzetközi követelményeknek.

6. A közösségi pénzügyi támogatás csökkentésének arányosnak kell lennie a szabálysértés mértékével, és azt fokozatosan kell bevezetni.

2. szakaszAz adatgyűjtési eljárás követelményei

8. CIKK MINTAVÉTELI PROGRAMOK

1. A tagállamok többéves nemzeti mintavételi programokat hoznak létre.

2. A nemzeti mintavételi programok többek között az alábbiakra terjednek ki:

a) adott esetben a szabadidős horgászatra is kiterjedő, biológiai adatokra vonatkozó mintavételi terv, amely a flottaalapú mintavételre épül;

b) az ökoszisztémára vonatkozó adatokkal kapcsolatos mintavételi terv, amely lehetővé teszi a fajok közötti interakció mértékének és a halászati ágazat környezetre kifejtett hatásának becslését, valamint hozzájárul a tengeri környezet állapotának ellenőrzéséhez;

c) a gazdasági és társadalmi vonatkozású adatokkal kapcsolatos mintavételi terv, amely lehetővé teszi a halászati ágazat gazdasági helyzetének felmérését, illetve amelynek segítségével elemezhető az ágazat teljesítménye és elvégezhető a meghozott vagy javasolt intézkedések hatásvizsgálata.

3. A nemzeti mintavételi tervek kidolgozására alkalmazott eljárások és módszerek – amennyire lehetséges – legyenek:

a) hosszú távon változatlanok;

b) régión belül szabványosítottak;

c) összhangban a nemzetközi tudományos testületek és az illetékes regionális halászati szervezet által megállapított minőségi előírásokkal.

4. Az összegyűjtött adatok helytállóságát és pontosságát rendszeresen vizsgálni kell.

9. cikkA mintavételi helyszínekhez való hozzáférés

A tagállamok biztosítják, hogy feladataik teljesítése érdekében a mintavevők hozzáférhetnek:

a) valamennyi kirakodott fogáshoz, ideértve – adott esetben – az átrakodott rakományokat és az akvakultúralétesítményekbe átszállított halmennyiséget;

b) az üzlethelyiségekhez gazdasági adatok gyűjtése céljából.

10. cikkTengeri megfigyelők

1. A tagállamok a tengeri megfigyelőkre vonatkozó programokat dolgoznak ki és vezetnek be, amennyiben a nemzeti programok keretében történő adatgyűjtés céljából arra szükség mutatkozik.

2. A tengeri megfigyelők feladatait a tagállamok határozzák meg.

3. A közösségi halászhajók kapitányai felveszik a fedélzetre az adott nemzeti programért felelős szerv által kijelölt tengeri megfigyelőket, és együttműködnek velük annak érdekében, hogy a megfigyelők a közösségi halászhajók fedélzetén való tartózkodásuk ideje alatt elvégezhessék feladataikat.

4. A közösségi halászhajók kapitányai csak a nyilvánvaló helyhiány indokával vagy biztonsági okokból utasíthatják el a tengeri megfigyelők fedélzetre való felvételét. Ilyen esetekben az adatokat a nemzeti programért felelős szerv által kidolgozott és ellenőrzött önmintavételi program keretében kell összegyűjteni, amelyet a közösségi halászhajó legénysége végez el.

11. cikkTengeri felmérések

1. A tagállamok – a kereskedelmi halászati vállalkozások által szolgáltatott adatoktól függetlenül – tudományos felméréseket végeznek a tengeren az állományok méretének és eloszlásának értékelése, valamint a halászati tevékenység környezetre kifejtett hatásának felmérése céljából.

2. A közösségi támogatásra jogosult tengeri tudományos felméréseket a 26. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni.

III. fejezetAdatkezelési eljárás

12. cikkAdattárolás

A tagállamok:

a) biztosítják a nemzeti programok keretében gyűjtött adatok számítógépes adatbázisokban történő tárolásának biztonságát, és minden szükséges lépést megtesznek bizalmas kezelésük érdekében;

b) minden szükséges technikai intézkedést meghoznak az ilyen adatok véletlen vagy jogellenes megsemmisítéstől, véletlen elvesztéstől, romlástól, terjesztéstől vagy az azokhoz történő jogosulatlan hozzáféréstől való védelme érdekében.

13. cikkAz adatminőség ellenőrzése és validálása

1. A tagállamok felelősek a nemzeti programok keretében összegyűjtött törzsadatok, valamint az ezeken alapuló, a végfelhasználóknak továbbítandó részletes és összesített adatok minőségéért és teljességéért.

2. A tagállamok biztosítják, hogy:

a) a nemzeti programok keretében gyűjtött törzsadatokat a megfelelő minőségellenőrzési eljárások segítségével kellően ellenőrzik;

b) a nemzeti programok keretében gyűjtött, törzsadatok alapján kapott adatokat a végfelhasználóknak történő elküldésük előtt validálják;

c) az a) és b) pontban említett törzs-, részletes és összesített adatokra alkalmazandó minőségbiztosítási eljárásokat a nemzetközi tudományos testületek, a regionális halászati szervezetek és a HTMGB által elfogadott eljárásokkal összhangban dolgozzák ki.

IV. fejezetA KHP keretében gyűjtött adatok felhasználása

14. cikkA szabályozás által érintett adatok

A környezeti információkhoz való hozzáférés tekintetében a 2003/4/EK irányelv szerinti kötelezettségek sérelme nélkül ez a fejezet az alábbiak alapján gyűjtött valamennyi adatra alkalmazandó:

a) a 2847/1993/EK, a 779/1997/EK, a 104/2000/EK, a 2347/2002/EK, az 1954/2003/EK és a 812/2004/EK rendelet;

b) az e rendelet keretében:

i. a hajók tevékenységére vonatkozó, megfelelő formátumú adatok, amelyek műholdas megfigyelésből és egyéb felügyeleti rendszerekből származó információkon alapulnak;

ii. állományok szerinti bontásban a kereskedelmi flottaszegmensenként, földrajzi területenként és időszakonként kifogott halak – adott esetben a visszaengedett halállományt is beleértve – összmennyiségének megbízható becslését lehetővé tévő adatok;

iii. a kiaknázott állományok állapotának nyomon követéséhez szükséges valamennyi biológiai adat;

iv. a halászati tevékenységek és az akvakultúra környezetre gyakorolt hatásának értékeléséhez szükséges, az ökoszisztémával kapcsolatos adatok;

v. a fajok közötti interakció mértékének becslésére szolgáló adatok;

vi. a flottaágazat és a feldolgozó iparágak által szolgáltatott gazdasági és társadalmi vonatkozású adatok.

15. cikkA törzsadatokhoz való hozzáférés és azok továbbítása

1. A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti számítógépes adatbázisokba betáplált törzsadatok elektronikus úton közvetlenül hozzáférhetők legyenek a Bizottság számára az adatok létezésének igazolására.

2. Az egyéb közösségi szabályokból fakadó kötelezettségek sérelme nélkül a tagállamok az adatokhoz való számítógépes hozzáférés tárgyában megállapodásokat kötnek a Bizottsággal adatbázisaik közvetlen hozzáférhetőségének szavatolására.

3. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a tengeri felmérésekre vonatkozó programok keretében gyűjtött törzsadatokat a Közösség és a tagállamok nemzetközi kötelezettségeivel összhangban továbbítják a nemzetközi tudományos szervezeteknek és a regionális halászati szervezetek keretében működő megfelelő tudományos testületeknek.

16. cikkAdatfeldolgozás

1. A tagállamok a törzsadatokat a feldolgozás során részletes vagy összesített adatokká alakítják át összhangban:

a) a vonatkozó nemzetközi előírásokkal;

b) a regionális szinten megállapított eljárásokkal, amennyiben ilyenek léteznek.

2. A tagállamok szükség esetén eljuttatják a végfelhasználókhoz és a Bizottsághoz a kért adatok feldolgozásához alkalmazott módszerek leírását és statisztikai jellemzőiket.

17. cikk

A részletes és összesített adatok továbbítása

A tagállamok a végfelhasználók számára rendelkezésre bocsátják a részletes és összesített adatokat azzal a céllal, hogy támogassák a tudományos elemzéseket:

a) annak érdekében, hogy ezek szolgáljanak a halászati gazdálkodásra vonatkozó szakvélemények alapjául;

b) a nyilvános viták és az érdekelt feleknek a szakpolitika alakításában való részvétele érdekében;

c) a kutatási folyóiratokban való közzétételre vagy oktatási célokra való felhasználásukat.

18. cikkA részletes és összesített adatok benyújtása

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a részletes és összesített adatokat a Közösség és a tagállamok nemzetközi kötelezettségeivel összhangban haladéktalanul benyújtják az illetékes nemzetközi tudományos szervezeteknek és a regionális halászati szervezetek keretében működő megfelelő tudományos testületeknek.

19. cikkAdattovábbítási eljárás

1. A tagállamok a részletes és összesített adatokat biztonságos elektronikus formátumban továbbítják.

2. Amennyiben a részletes vagy összesített adatokat tudományos folyóiratokban történő közzététel vagy oktatási célra kérik, a tagállamok az adatokat az adatgyűjtők szakmai érdekeinek védelme érdekében az adatgyűjtéstől számított két évig visszatarthatják a végfelhasználóktól. A tagállamok bármilyen ilyen döntésről tájékoztatják a végfelhasználókat és a Bizottságot. Kellően indokolt esetben a Bizottság engedélyezheti az említett időszak meghosszabbítását.

3. A tagállamok a részletes és összesített adatok továbbítását csak az alábbi esetekben tagadhatják meg:

a) ha fennáll a természetes vagy jogi személyek azonosításának a veszélye, amely esetben az adott tagállam a végfelhasználók igényeinek kielégítésére javaslatot tehet olyan alternatív megoldásokra, amelyek biztosítják az anonimitást;

b) a 21. cikk (2) bekezdésében említett esetekben;

4. Azokban az esetekben, amikor az illetékes nemzetközi tudományos szervezetek és a regionális halászati szervezetek keretében működő megfelelő tudományos testületek kivételével a végfelhasználók által kért adatok különböznek a nemzetközi tudományos szervezetek és a regionális halászati szervezetek keretében működő megfelelő tudományos testületeknek szolgáltatott adatoktól, a tagállamok az adattovábbítás előtt a végfelhasználóknak felszámíthatják az adatok kivonatolásának és – amennyiben szükséges – összesítésének tényleges költségeit.

20. cikkAz adatszolgáltatás megtagadásának felülvizsgálata

1. Ha valamely tagállam a 19. cikk (3) bekezdésének a) pontja alapján megtagadja az adatszolgáltatást, a végfelhasználó kérheti a Bizottságtól az elutasítás felülvizsgálatát. Amennyiben a Bizottság megítélése szerint az adatszolgáltatás megtagadása nem kellően indokolt, megkövetelheti a tagállamtól, hogy az adatokat az előírt határidőn belül kiszolgáltassa a végfelhasználónak.

2. Ha a tagállam az említett adatokat legfeljebb két hónapon belül nem szolgáltatja ki, a 7. cikk (4) bekezdésének c) pontja alkalmazandó.

21. cikkA végfelhasználók kötelezettségei

1. A végfelhasználók:

a) az adatokat a kérelmükben megjelölt célra használják fel a 17. cikkel összhangban;

b) kellően megjelölik az adatok forrásait;

c) felelnek az adatok helyes és megfelelő felhasználásáért;

d) a Bizottságot és az érintett tagállamokat tájékoztatják az adatokkal kapcsolatos bármilyen feltételezett problémáról;

e) az érintett tagállamokat és a Bizottságot tájékoztatják az adatok felhasználásának eredményeiről.

2. Ha valamely végfelhasználó nem felel az (1) bekezdésben megállapított bármely követelménynek, a Bizottság megkövetelheti, hogy az érintett tagállam az említett végfelhasználó esetében korlátozza vagy megtagadja az adatokhoz való hozzáférést.

3. Az adatokhoz való hozzáférés korlátozása vagy megtagadása előtt a tagállam tájékoztatja a Bizottságot a végfelhasználók által elkövetett bármilyen szabálysértésről.

V. fejezetA tudományos tanácsadás támogatása

22. cikkA nemzetközi testületek ülésein való részvétel

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy nemzeti szakértőik részt vegyenek az illetékes nemzetközi testületek és a regionális halászati szervezetek ülésein.

23. cikkEgyüttműködés és koordináció

1. A tagállamok és a Bizottság összehangolják erőfeszítéseiket és együttműködnek annak érdekében, hogy továbbfejlesszék a tudományos tanácsadás megbízhatóságát, a munkaprogramok minőségét és a nemzetközi tudományos testületek, illetve a regionális halászati szervezetekhez tartozó tudományos testületek munkamódszereit.

2. Az ilyen egyeztetés és együttműködés a nyílt tudományos vita sérelme nélkül történik, és célja az elfogulatlan tudományos tanácsadás előmozdítása.

VI. fejezetZáró rendelkezések

24. cikkVégrehajtási intézkedések

Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a 26. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

25. cikkNyomon követés

A Bizottság a HTMGB-vel együtt a 2371/2002/EK rendelet 30. cikkével létrehozott Halászati és Akvakultúraágazati Bizottság (a továbbiakban: a bizottság) keretében nyomon követi a nemzeti programok előrehaladását.

26. cikkHalászati és Akvakultúraágazati Bizottság

1. A Bizottságot munkájában a 2371/2002/EK rendelet 30. cikkével létrehozott bizottság segíti.

2. Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni.

3. Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében említett időszak egy hónap.

4. A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

27. cikkHatályon kívül helyezés

1. Az 1543/2000/EK tanácsi rendelet 2008. január 1-jével hatályát veszti. A hatályon kívül helyezett rendelkezéseket azonban továbbra is alkalmazni kell a 2007. december 31. előtt elfogadott nemzeti programok vonatkozásában.

2. A hatályon kívül helyezett rendeletre vonatkozó hivatkozásokat az e rendeletre történő hivatkozásként kell értelmezni, a mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban.

28. cikkHatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben,

a Tanács részéről

az elnök

Melléklet

Megfelelési táblázat

1543/2000/EK rendelet | A javasolt rendelet |

1. cikk | 1. cikk |

2. cikk | 2. cikk |

3. cikk | 3., 4. és 5. cikk |

4. cikk | 14. cikk |

5. cikk | 3. és 24. cikk |

6. cikk | 4. és 7. cikk |

7. cikk | 12. és 17. cikk |

8. cikk | 24. és 25. cikk |

9. cikk | 26. cikk |

10. cikk | 25. cikk |

11. cikk | 28. cikk |

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

1. A JAVASLAT CÍME:

Tervezet: A Tanács Rendelete a halászati ágazatban az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására szolgáló közösségi keretrendszer létrehozásáról, valamint a közös halászati politika tekintetében a tudományos tanácsadás támogatásáról.

2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ GAZDÁLKODÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERET

11 07: az élő vízi erőforrások védelme, kezelése és kiaknázása.

3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK

3.1 Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek (korábban: BA-tételek)) beleértve a következő megnevezéseket:

11 01 04 03: A halászati erőforrás-gazdálkodás támogatása (az alapvető adatok gyűjtése és a tudományos szakvélemények javítása) — Igazgatási kiadások

11 07 01: A halászati erőforrás-gazdálkodás támogatása (alapadatok összegyűjtése)

11 07 02: A halászati erőforrás-gazdálkodás támogatása (a tudományos szakvélemények javítása)

3.2 A fellépés és a pénzügyi kihatás időtartama

2009–2013

3.3 Költségvetési jellemzők (a táblázat szükség szerint további sorokkal bővíthető):

Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Tagjelölt országok hozzájárulásai | A pénzügyi terv fejezete |

11010403 | nem kötelező | nem diff.[20] | NEM | NEM | NEM | 2. |

110701 | nem kötelező | diff.[21] | NEM | NEM | NEM | 2. |

110702 | nem kötelező | diff. 2 | NEM | NEM | NEM | 2. |

4. A FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE

4.1 Pénzügyi források

4.2 A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok összefoglalása

millió EUR (3 tizedesjegyig)

Kiadás típusa | Szakasz száma | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Összesen |

Működési kiadások[22] |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | 8.1 | a | 54,415 | 59,365 | 59,365 | 61,839 | 64,315 | 299,299 |

Kifizetési előirányzatok | b | 52,745 | 57,226 | 59,365 | 60,777 | 63,252 | 293,365 |

A referenciaösszegbe beletartozó igazgatási kiadások[23] |

Technikai és igazgatási segítségnyújtás (NDE) | 8.2.4 | c | 0,100 | 0,250 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,650 |

TELJES REFERENCIAÖSSZEG |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | a+c | 54,515 | 59,615 | 59,465 | 61,939 | 64,415 | 299,949 |

Kifizetési előirányzatok | b+c | 52,845 | 57,476 | 59,465 | 60,877 | 63,352 | 294,015 |

A referenciaösszegbe nem beletartozó igazgatási kiadások[24] |

Személyi és kapcsolódó kiadások | 8.2.5 | d | 1,018 | 1,018 | 1,018 | 1,018 | 1,018 | 5,090 |

A referenciaösszegbe nem beletartozó, a személyi és kapcsolódó kiadásoktól eltérő kiadások | 8.2.6 | e | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,750 |

A fellépés indikatív összköltsége

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | a+c+d+e | 55,683 | 60,783 | 60,633 | 63,107 | 65,583 | 305,789 |

TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | b+c+d+e | 54,013 | 58,644 | 60,633 | 62,045 | 64,520 | 299,855 |

A kifizetési előirányzatok becslésére a következő feltételezésekből indultunk ki:

Az adatgyűjtésre vonatkozó kifizetési előirányzatok = az n. évre vonatkozó kötelezettségvállalási előirányzatok 50%-a + az n-1 évre vonatkozó kötelezettségvállalási előirányzatok 50%-a

A tanulmányokra vonatkozó kifizetési előirányzatok = az n. évre vonatkozó kötelezettségvállalási előirányzatok 80%-a + az n-1 évre vonatkozó kötelezettségvállalási előirányzatok 20 %-a

A tudományos tanácsadásra vonatkozó kifizetési előirányzatok = az n. évre vonatkozó kötelezettségvállalási előirányzatok 80%-a + az n-1 évre vonatkozó kötelezettségvállalási előirányzatok 20%-a

A társfinanszírozás részletei

Amennyiben a javaslat társfinanszírozással jár a tagállamok vagy más testületek részéről (kérjük, nevezze meg ezeket), az alábbi táblázatban fel kell tüntetni a tárfinanszírozás becsült mértékét (ha a tárfinanszírozást több testület nyújtja, a táblázat további sorokkal egészíthető ki):

millió EUR (3 tizedesjegyig)

Társfinanszírozó szerv | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Összesen |

A tagállamok nemzeti programjuk 50%-át finanszírozták | f | 41,535 | 45,364 | 45,364 | 47,254 | 49,146 | 228,663 |

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT beleértve a társfinanszírozást | a+c+d+e+f | 97,218 | 106,147 | 105,997 | 110,361 | 114,729 | 534,452 |

4.1.2 A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőség

( A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással.

( A javaslat miatt a pénzügyi terv vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.

( A javaslat miatt szükség lehet az intézményközi megállapodás[25] rendelkezéseinek alkalmazására (azaz rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a pénzügyi terv módosítására).

4.1.3 A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás

( A javaslatnak nincs a bevételre gyakorolt pénzügyi hatása

( A javaslatnak van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:

millió EUR (egy tizedesjegyig)

A fellépést megelőzően [n-1. év] | A fellépés után |

A személyi állomány teljes létszáma | 8,7 | 8,7 | 8,7 | 8,7 | 8,7 |

5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK

5.1 A megvalósításra rövid vagy hosszú távon van-e szükség

A halászati ágazatra vonatkozó adatok gyűjtéséről szóló új tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslat célja olyan hosszú távú és kellően integrált regionális mintavételi programok kialakítása, amelyek a biológiai, gazdasági, környezeti és társadalmi vonatkozású adatokra terjednek ki. A felülvizsgált adatgyűjtési rendelet azt a célt szolgálja, hogy kielégítse a halászati gazdálkodás (azaz halállomány-alapú gazdálkodás helyett flotta- és területalapú gazdálkodás), illetve a halászati gazdálkodás ökoszisztéma-alapú megközelítése felé történő elmozdulás szükségességéből keletkező új igényeket. A javaslat jelentős újítása a környezeti adatok gyűjtése, aminek elsődleges célja a halászati tevékenység tengeri ökoszisztémára kifejtett hatásának nyomon követése.

Az új adatgyűjtési rendszer a folyamat egészét lefedi, az adatok kikötőkben vagy tengeren végzett gyűjtésétől egészen azok végfelhasználók (főleg a tudományos közösség és a tanácsadó testületek) általi felhasználásáig.

Rendkívül fontos a begyűjtött adatok minőségi ellenőrzése és validálása. A Bizottság úgy véli, hogy a közösségi pénzügyi hozzájárulást a minőségi ellenőrzéstől és az elfogadott minőségi szabványok tiszteletben tartásától kell függővé tenni. A Bizottság következésképpen pénzbüntetést vezetett be a szabályok betartásának elmulasztásával és a rossz minőségű nemzeti programokkal kapcsolatban.

Az adatokhoz való hozzáférés és felhasználásuk javítása is kiemelten fontos, ideértve a további, például a műholdas hajómegfigyelési (VMS) adatokhoz való hozzáférést. E célból új szabályokat, az adatszolgáltatók érdekeinek védelmére pedig külön szabályokat állapítottak meg.

Az eljárások egyszerűsítése is fontos cél, így a nemzeti programokat ezentúl 3 éves időszakokra kell kidolgozni; a tagállamoknak mindazonáltal meg kell adni a lehetőséget, hogy szükség esetén módosítsák programjukat (például a fokozott nemzetközi koordináció figyelembevétele érdekében). A többéves tervezési időszakok minden érintett fél adminisztratív terheit csökkentik.

5.2 A Közösség részvétele által létrejövő hozzáadott érték és a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és lehetséges szinergiája

Ez az adatgyűjtésre és a tudományos tanácsadásra irányuló új javaslat a közös halászati politika szerves részét képezi, ezért az új pénzügyi terv 2. fejezetében szerepel. A javaslat elengedhetetlen a halászati erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodásra irányuló hatékony politika végrehajtásához, amely politika a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. A javaslat a 2002 decemberi KHP-reform keretében elfogadott tanácsi határozatok egyik eredménye.

5.3 A javaslat céljai, az attól várt eredmények, illetve az azzal összefüggő mutatók a tevékenységalapú irányítás keretében

A Halászati Főigazgatóság nem tervezte az e területet szabályozó – közösségi pénzügyi beavatkozással támogatandó – célkitűzések, elvek és döntéshozatali szabályok megváltoztatását. Ezeket a pénzügyi terv keretében állapítják meg. A lehetséges szakpolitikai irányok mérlegelése a KHP 2002-es reformja során már megtörtént.

A pénzügyi beavatkozás jelenlegi eszközeit azonban ki kell terjeszteni a halászati erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás biztosítása érdekében, amire a KHP-reform irányul.

5.3.1. Az adatgyűjtés területén a költségvetési keret növelését az indokolja, hogy a jelenlegi programokat ki kell bővíteni a halászatnak a tengeri ökoszisztémára gyakorolt hatására vonatkozó környezeti adatokkal. A soron következő bővítéssel a KHP-t egy teljesen új területre kell majd kiterjeszteni, nevezetesen a Fekete-tengerre. Ez a Közösség részéről további erőfeszítéseket és támogatást tesz szükségessé (2013-ig 4 millió EUR összegű növelést irányoztak elő).

Ezenkívül fontos, hogy a környezeti és gazdasági adatok gyűjtése a gazdálkodással összefüggő döntések társadalmi-gazdasági hatásának fokozottabb figyelembevételével történjék (az e kiadások fedezésére szánt keret fokozatos növelésére 2013-ban a tervek szerint legfeljebb 10 millió EUR-t fordítanak).

A környezeti szempontoknak az uniós politikákba való fokozott beépítése és az ökoszisztéma-alapú megközelítés új adatok gyűjtését teszi szükségessé, például a járulékos fogások és a visszaengedett halmennyiség becslésére szolgáló mintavételi programok révén. Ez utóbbi növelni fogja a fedélzeten tartózkodó megfigyelőket igénylő, igen költséges mintavételi programok gyakoriságát (a keret fokozatos növelésére legfeljebb 5 millió EUR-t irányoznak elő).

Célkitűzés:

A halászati törzsadatok gyűjtésével kapcsolatos jogi keret végrehajtása és javítása annak érdekében, hogy a KHP végrehajtása szilárd tudományos alapokon történjen, hosszú távon nyomon követhető legyen a gazdálkodási intézkedések halállományokra és a tengeri környezetre gyakorolt hatása, valamint hogy biztosítható legyen a halászati ágazat teljesítőképessége.

Mutatók:

- a halállomány-felmérések mennyiségének növelése és minőségének javítása a halászat tengeri ökoszisztémára gyakorolt hatását és a társadalmi-gazdasági kérdéseket illetően;

- regionális szinten összehangolt adatgyűjtési programok fejlesztése a regionális tanácsadó bizottságok bevonásával;

- a pénzügyi és igazgatási szabályok és rendelkezések tiszteletben tartásának mértéke, beleértve a kötelezettségek és fizetések teljesítésére megszabott határidők betartását.

Várt eredmények:

- jobb halászati gazdálkodási megközelítések kidolgozása (halállomány-alapú gazdálkodás helyett flotta és területalapú gazdálkodás);

- a halászati gazdálkodásban az ökoszisztéma-alapú megközelítésre való átállás támogatása;

- annak előmozdítása, hogy halászati gazdálkodásban fokozottabban érvényesüljön a regionális szemlélet;

- a halászati gazdálkodásban felhasznált adatok minőségének és validálásának javítása;

- az adatcsere és az adatokhoz való hozzáférés javítása;

- az adatgyűjtési keretrendszer egyszerűsítésének előmozdítása;

5.3.2 A tudományos tanácsadás terén a KHP reformja az állományonkénti megközelítés helyett a vegyes halászati megközelítésre helyezi a hangsúlyt. Ez a halászati szaktanácsadás iránti igény jelentős növekedését vonta maga után.

Ezt az intézkedést csak 2007-től kezdve hajtják végre teljes mértékben, amelyet hathatósan támogatni fog a halászati tudományos, műszaki és gazdasági bizottság, konkrét kérdésekben a független szakértőkkel folytatott konzultáció, illetve amelyet a nemzeti kutatóintézetekkel kötött szerződések is előmozdítanak.

Célkitűzések

- célirányos tanulmányok a 439/2000/EK tanácsi határozatban meghatározott tevékenységi körökön belül;

- a tagállamokkal és az érintett felekkel folytatott konzultációt követően az ICES-sel és a HTMGB-vel megegyezésre jutni a szakvélemények korábbi kibocsátását lehetővé tévő új tanácsadási ciklus tárgyában.

Mutatók:

- a tudományos tanácsadás minőségének javítása a halászat tengeri ökoszisztémára gyakorolt hatását és a társadalmi-gazdasági kérdéseket illetően;

- több halállományra kiterjedő tanácsadás;

- a pénzügyi és igazgatási szabályok és rendelkezések tiszteletben tartásának mértéke, beleértve a kötelezettségek és fizetések teljesítésére megszabott határidők betartását.

Várt eredmények:

- a javaslatokban a hatásvizsgálat tudományos alátámasztottságának fokozása a halászat környezeti, gazdasági és társadalmi szempontjainak alaposabb megismerése által;

- a halászati gazdálkodásban az ökoszisztéma-alapú megközelítésre való átállás támogatása;

5.4 Végrehajtási módszer (indikatív)

Jelölje meg a cselekvés végrehajtásához választott módszert (módszereket)[27].

( Központosított irányítás

( közvetlenül a Bizottság által

( közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:

végrehajtó hivatalok

a Közösségek által létrehozott szervek a költségvetési rendelet 185. cikkében említettek szerint

tagállami közintézmények/közfeladatot ellátó szervek

( Megosztott vagy decentralizált irányítás

( a tagállamokkal

( harmadik országokkal

( Nemzetközi szervezetekkel való közös irányítás (nevezze meg)

6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS

6.1 Felügyeleti rendszer

Az e rendelet keretében finanszírozott intézkedéseket rendszeresen ellenőrzik. A Bizottság gondoskodik a finanszírozott intézkedések rendszeres, független és külső értékeléséről.

6.2 Értékelés

6.2.1 Hatásvizsgálat

A 861/2006/EK rendelethez (amely a 2007–2013-as időszakot fedi le) csatoltak egy hatástanulmányt, amely a KHP keretében végzett mélyreható elemzéseken alapul. Az említett rendelet célja az volt, hogy a tengeri környezet védelme, az adatgyűjtés és a tudományos tanácsadás terén megteremtse a jogalapot a közös halászati politika (a továbbiakban: KHP) célkitűzéseinek eléréséhez szükséges közösségi finanszírozás 2006. december 31. utáni folytatásához. A rendelet további célja, hogy átlátható, egyértelmű és egyszerűsített keretrendszert biztosítson a közösségi pénzügyi intervenciók végrehajtásához.

6.3.1 A jövőbeni értékelések feltételei és gyakorisága

A Bizottság a következőket terjeszti az Európai Parlament és a Tanács elé:

- időközi értékelő jelentés az elért eredményekről és az e rendelet keretében finanszírozott intézkedések végrehajtásának minőségi és mennyiségi vonatkozásairól, legkésőbb 2011. március 31-ig;

- közlemény az e rendelet alapján finanszírozott intézkedések folytatásáról, legkésőbb 2012. augusztus 30-ig;

- utólagos értékelő jelentés, legkésőbb 2014. december 31-ig.

7. Csalás elleni intézkedések

A Bizottság gondoskodik arról, hogy az e rendelet keretében finanszírozott intézkedések végrehajtása során a Közösség pénzügyi érdekeit a 2988/95/EK, Euratom és 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendelettel, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban a csalás, korrupció és bármilyen egyéb illegális tevékenység elleni megelőző intézkedések és hatékony ellenőrzések alkalmazásával, a jogosulatlanul kifizetett összegek behajtásával, szabálytalanságok észlelésekor pedig hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók kiszabásával védjék.

Az e rendelet alapján finanszírozott közösségi cselekvések vonatkozásában a 2988/95/EK, Euratom rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett szabálytalanság a közösségi jog valamely rendelkezésének egy gazdasági szereplő általi, annak cselekménye vagy mulasztása útján történő megsértése, amelynek eredményeként a Közösségek általános költségvetése vagy a Közösségek által kezelt költségvetések kárt szenvednek vagy szenvednének, akár közvetlenül a Közösségek nevében beszedett saját forrásokból származó bevétel csökkenése vagy kiesése révén, akár indokolatlan kiadási tételek miatt

A Bizottság csökkentheti, felfüggesztheti vagy visszakövetelheti az adott intézkedésre nyújtott pénzügyi támogatást, ha szabálytalanságokat tapasztal, beleértve az e rendelet rendelkezéseinek, vagy a szóban forgó pénzügyi támogatás odaítéléséről szóló egyedi határozatnak, illetve a szerződésnek vagy megállapodásnak a be nem tartását, vagy ha az intézkedésben a Bizottság jóváhagyása nélkül olyan változtatás történt, amely a finanszírozott intézkedések jellegével vagy végrehajtási feltételeivel nem összeegyeztethető.

Ezenfelül, a tagállamok által a nemzeti törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezésekkel összhangban végzett ellenőrzések sérelme nélkül, a Bizottság és a Számvevőszék tisztviselői vagy képviselőik a támogatás utolsó részletének a Bizottság általi folyósítását követő három éven belül bármikor helyszíni ellenőrzéseket végezhetnek az e rendelettel finanszírozott intézkedésekre vonatkozóan. E célból a kedvezményezetteknek az említett időszakban minden kapcsolódó dokumentumot meg kell őrizniük.

A Bizottság az érintett tagállamoktól helyszíni ellenőrzések végzését is megkövetelheti. Ezeken az ellenőrzéseken részt vehetnek a Bizottság és a Számvevőszék tisztviselői vagy képviselőik. Minden jogosulatlanul kifizetett összeget vissza kell fizetni a Bizottságnak. A kellő időben vissza nem fizetett összegeket a költségvetési rendeletben meghatározott feltételek szerinti kamat terheli.

8. FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE

8.1 A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségei

Kötelezettségvállalási előirányzatok millió euróban (három tizedesjegyig)

(Fel kell tüntetni a célkitűzésekre, a fellépésekre és a teljesítésekre vonatkozó fejezeteket) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Összesen |

2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak[28] (11 01 01.) | A*/adminisztrátor | 3,7 | 3,7 | 3,7 | 3,7 | 3,7 |

B*,C*/asszisztens | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 |

A 11 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott állomány[29] |

A(z) XX 01 04/05. jogcímcsoportból finanszírozott egyéb állomány[30] |

ÖSSZESEN | 8,7 | 8,7 | 8,7 | 8,7 | 8,7 |

8.2.2 A fellépés keretében felmerülő feladatok leírása

- a KHP támogatásához szükséges alapadatok gyűjtéséről szóló rendelet végrehajtása; a nemzeti programok tudományos szempontjainak egyeztetése és nyomon követése az adatgyűjtés és a biológiai tanulmányok terén, az adatgyűjtéssel kapcsolatos jogszabályok előkészítésében való részvétel, a releváns pályázati és ajánlati felhívásokra beküldött javaslatok értékelésének megszervezése és az értékelésben való részvétel, az uniós halászat és akvakultúra területén a kutatás irányának meghatározásában való részvétel;

- az adatgyűjtéssel kapcsolatos tanulmányok és a nemzeti programok adminisztratív és pénzügyi szempontjainak előkészítése, egyeztetése és nyomon követése; az említett szerződések pénzügyi szempontjainak helyszíni ellenőrzése;

- IT-támogatás és titkárság;

- a dokumentáció operatív ellenőrzése;

- a kifizetések engedélyezése.

8.2.3 A (személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó állomány) származási helye

( A cserére vagy meghosszabbításra kerülő program irányításához jelenleg hozzárendelt álláshelyek

( Az n. évi politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már hozzárendelt álláshelyek

( A következő éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárásának a keretében igénylendő álláshelyek

( Az érintett szolgálaton belül meglévő állomány felhasználásával átcsoportosítandó álláshelyek (belső áthelyezés)

( Az n. évben szükséges, de az éves politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben az adott évre nem előirányozott álláshelyek

8.2.4 A referenciaösszegbe beletartozó egyéb igazgatási kiadások (110104030 – Igazgatási kiadások)

EUR

Költségvetési tétel 11 010403 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | ÖSSZESEN |

A közösségi program értékelése | 150 000 |

Teljes technikai és igazgatási segítségnyújtás | 100 000 | 250 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 650 000 |

8.2.5 A referenciaösszegbe nem beletartozó személyi és kapcsolódó költségek

EUR

A személyi állomány fajtája | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | ÖSSZESEN |

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (11 01 01.) | 1 017 900 | 1 017 900 | 1 017 900 | 1 017 900 | 1 017 900 | 5 089 500 |

A 11 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) (nevezze meg a költségvetési tételt) |

Személyi és kapcsolódó – a referenciaösszegbe NEM beletartozó – költségek összesen | 1 017 900 | 1 017 900 | 1 017 900 | 1 017 900 | 1 017 900 | 5 089 500 |

Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak |

Adott esetben a 8.2.1. pontra kell hivatkozni. |

Számítás = 117 000 EUR álláshelyenként |

Számítás – A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyzet |

Adott esetben a 8.2.1. pontra kell hivatkozni. |

2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | ÖSSZESEN |

Kiküldetések 11.010211 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 500 000 |

Ülések és konferenciák | 50 000 | 50 000 | 50 000 | 50 000 | 50 000 | 250 000 |

Bizottságok[31] |

Tanulmányok és konzultációk |

Információs rendszerek |

2. Egyéb irányítási kiadások összesen (11 01 02 11.) | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 750 000 |

3. Egyéb igazgatási jellegű kiadások (a költségvetési tétel megadása mellett) |

A személyi és kapcsolódó költségeken kívüli – a referenciaösszegbe NEM beletartozó – igazgatási kiadások összesen | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 750 000 |

Számítás - A referenciaösszegben nem szereplő egyéb igazgatási kiadások

[1] HL C [...], […], […] o.

[2] HL C [...], […], […] o.

[3] HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

[4] COM(2002)186.

[5] C(2003)625.

[6] HL L 176., 2000.7.15., 1. o.

[7] HL L 261., 1993.10.20., 1. o. A legutóbb a 768/2005/EK rendelettel (HL L 128., 2005.5.21., 1. o.) módosított rendelet.

[8] HL L 113., 1997.4.30., 1. o.

[9] HL L 17., 2000.1.21., 22. o. A legutóbb a 2003. évi csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.

[10] HL L 351., 2002.12.28., 6. o. A legutóbb a 768/2005/EK rendelettel (HL L 128., 2005.5.21., 1. o.) módosított rendelet.

[11] HL L 289., 2003.11.7., 1. o.

[12] HL L 150., 2004.4.30., 12. o.

[13] HL L 5., 2004.1.9., 25. o.

[14] HL L 41., 2003.2.14., 26. o.

[15] HL L 160., 2006.6.14., 1. o.

[16] HL L 225., 2005.8.31., 18. o.

[17] HL L 187., 1999.7.20., 70. o. A 2004/864/EK határozattal (HL L 370., 2004.12.17. 91. o.) módosított határozat.

[18] HL L 256., 2004.8.3., 17. o.

[19] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

[20] Nem differenciált előirányzatok, a továbbiakban: NDE.

[21] Differenciált előirányzatok

[22] Olyan kiadások, amelyek nem tartoznak az érintett 11. cím 11 01. alcíme alá.

[23] A 11. cím 11 01 04. jogcímcsoportja alá tartozó kiadások.

[24] A 11 01. alcím alá tartozó, a 11 01 04. és a 11 01 05. jogcímcsoporton kívüli kiadások.

[25] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.

[26] Szükség esetén, ha a fellépés időtartama hat évnél hosszabb, a táblázat további oszlopokkal bővíthető

[27] Egynél több módszer feltüntetése esetén kérjük, adja meg e pont „Vonatkozó megjegyzések” részében a további részleteket.

[28] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.

[29] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.

[30] Amelynek költségét tartalmazza a referenciaösszeg.

[31] Adja meg a bizottság típusát és a csoportot, amelyikhez tartozik.