INDOKOLÁS

1.A JAVASLAT HÁTTERE

•A javaslat indokai és céljai

Ez a javaslat kivételes és célzott változtatásokat ír elő az európai strukturális és beruházási alapokra és a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapra (FEAD) létrehozott, a 2014–2020-as időszakra szóló általános jogi keretben, hogy választ adjon először is Ukrajna Oroszországi Föderáció általi lerohanására és az ebből eredő, az Európai Unióra és különösen annak több keleti régiójára gyakorolt hatásokra, másodszor pedig a Covid19-világjárvány által az Unió egészére kifejtett kiterjedt hatásra.

Először is, Oroszország indokolatlan és jogtalan katonai agressziója következtében az EU és főként számos keleti régiója azonnali migrációs kihívásokkal szembesül, különös tekintettel a harmadik országbeli állampolgárok beáramlására. Ezért fontos tisztázni a tagállamok és a régiók számára azzal a céllal nyújtható támogatások körét, hogy kezelni tudják ezt a rendkívüli helyzetet, és megakadályozzák, hogy veszélybe kerüljön a Covid19-világjárványt követő reziliens helyreállítás érdekében folyó munkájuk.

Ebben az összefüggésben fontos felhívni a figyelmet arra, hogy a tagállamok és a régiók már most is támogatni tudják a migrációs kihívások kezelésére irányuló intézkedéseket az Európai Regionális Fejlesztési Alap (a továbbiakban: ERFA) és az Európai Szociális Alap (a továbbiakban: ESZA) keretében, beleértve a kohéziós célú és az európai területeknek nyújtott helyreállítási támogatásként (a továbbiakban: REACT-EU) rendelkezésre bocsátott további erőforrásokat is. Ez a támogatás kiterjedhet az infrastruktúrába, berendezésekbe, termékekbe, a szolgáltatásokhoz való hozzáférésbe és műveletekbe történő beruházásokra az oktatás, a foglalkoztatás, a társadalmi befogadás, az egészségügy, az igazgatási kapacitás, a közösségi és otthoni gondozási szolgáltatások és a megkülönböztetés elleni küzdelem területén, továbbá a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapból (MMA) és más finanszírozási forrásokból nyújtott támogatást kiegészítő befogadórendszerek támogatására. Fontos emlékeztetni arra is, hogy a FEAD felhasználható az Oroszország által elkövetett katonai agresszió által érintett emberek – köztük harmadik országbeli állampolgárok – élelmezésére és alapvető anyagi támogatására is.

Míg a REACT-EU többletforrásai esetében már most is számos végrehajtási rugalmassági mechanizmust lehet igénybe venni, a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretből nyújtott ERFA- és ESZA-forrásokra e rugalmassági mechanizmusok egy része nem érvényes. Ezen túlmenően helyénvaló egyedi intézkedéseket is meghatározni a FEAD-ra, különös tekintettel arra, hogy sürgősen alapvető anyagi támogatást kell nyújtani az Oroszország katonai agressziója által érintett személyeknek. Figyelembe véve az Oroszország katonai agressziója által előidézett migrációs kihívások kezelésének sürgősségét, lehetővé kell tenni, hogy az érintett műveletek agresszió kezdetének időpontjáig visszamenőlegesen támogathatók legyenek. Ezen túlmenően az ilyen műveletek esetében rugalmasabbá kell tenni a támogatást az ERFA és az ESZA között, hogy a programok keretében rendelkezésre álló finanszírozást gyorsan fel lehessen használni. Emellett annak biztosítása érdekében, hogy a FEAD-ot gyorsan fel lehessen használni az érintett személyek – köztük harmadik országbeli állampolgárok – alapvető anyagi támogatására, helyénvaló megengedni, hogy a tagállamok a Bizottság jóváhagyása nélkül módosítsák a FEAD által támogatott programok bizonyos elemeit.

Másodszor, a Covid19-világjárvány hosszabb ideig tartott, mint amire 2020-ban számítani lehetett. A világjárvány közvetlen és közvetett hatásai továbbra is érezhetőek minden tagállamban, és a leginkább érintett területek és gazdasági ágazatok helyreállításához huzamos állami támogatásra van szükség. Emiatt nagyon nagy nyomást nehezedik a tagállamok költségvetésére, ami további rendkívüli intézkedések alkalmazását követeli meg ilyen körülmények között.

A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés (CRII) és a CRII+ keretében 2020 tavaszán az (EU) 2020/460, illetve az (EU) 2020/558 rendelettel jóváhagyott két intézkedéscsomag számos jelentős változást vezetett be, amelyek lehetővé tették a hatékonyabb reagálást, és további kivételes rugalmasságot biztosítottak a példátlan helyzetre adandó válaszhoz. A leginkább rászoruló személyek által a világjárvány miatt megtapasztalt különleges kockázatokat figyelembe véve a második csomag az (EU) 2020/559 rendelettel módosítja a 223/2014/EU rendelet (FEAD-rendelet) is, és egyedi intézkedéseket vezet be, amelyek a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap (FEAD) keretében további rugalmasságot és likviditást biztosít a tagállamok számára a Covid19-világjárvány kezeléséhez.

Emellett kohéziós célú és az európai területeknek nyújtott helyreállítási támogatásként (REACT-EU) jelentős többletforrásokat bocsátottak a kohéziós politika rendelkezésére a Next Generation EU eszközből, hogy támogatást nyújtsanak a Covid19-világjárvány és annak társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítására és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítésére. Ezeket a többletforrásokat a tagállamok arra is felhasználhatják, hogy növeljék a FEAD által támogatott programokra kiutalt összegeket.

A bevezetett rugalmassági mechanizmusok és többletforrások, köztük a REACT-EU keretében biztosított 50 milliárd EUR friss pénz, valamint a CRII és a CRII+ keretében nyújtott 23 milliárd EUR új felhasználású célzott finanszírozás jelentős pozitív hatást fejtettek ki. Különösen megemlítendő, hogy mintegy 8 milliárd EUR-t csoportosítottak át az egyéni védőeszközökbe, lélegeztető gépekbe és betegszállító járművekbe történő sürgős beruházásokra. Több mint 12 milliárd EUR-t rendeltek a kisvállalkozásoknak nyújtott sürgősségi támogatáshoz és alacsony kamatozású kölcsönökhöz, lehetővé téve számukra a talpon maradást. Mindazonáltal a világjárvány időtartama és az EU gazdaságára, az emberekre – különösen a leginkább rászorulókra – és a társadalom egészére gyakorolt hatásai felülmúlták az előzetes várakozásokat. Különösen a tagállamok költségvetésére nehezedő nagy nyomás miatt csökkentek a szóban forgó programok szükséges nemzeti társfinanszírozásának biztosításához rendelkezésre álló források.

2021 folyamán a vírus új változatainak megjelenése, nevezetesen az omikron variáns feltűnése az év későbbi részében, valamint az ezzel járó korlátozások széles körű szigorítása 2021 utolsó negyedévében tovább súlyosbították a tagállamok gazdaságára gyakorolt negatív hatásokat.

Ráadásul a tagállamok költségvetésére további nyomás nehezedik, mivel jelentős nagyságrendű költségvetési intézkedéseket hoznak annak érdekében, hogy kezeljék az utóbbi időben égbe szökő energiaárakat, mérsékelve a leginkább kiszolgáltatott helyzetben lévő emberekre, a kisebb vállalkozásokra és az energiaintenzív iparágakra gyakorolt hatást. Az ukrajnai invázió gazdasági hatása sem egyértelmű még, és jelentős negatív hatással lehet a tagállamok gazdaságának a Covid19-világárványt követő helyreállítására.

Következésképpen az alapokból nyújtható támogatást a nemzeti költségvetésekre nehezedő teher enyhítése érdekében gyorsan mozgósítani kell. Ezért átmeneti és rendkívüli intézkedésként és a rendes körülmények között alkalmazandó szabályok sérelme nélkül a 2021–2022-es folyó számviteli évre ki kell terjeszteni azt a lehetőséget, hogy az uniós költségvetésből 100 %-os társfinanszírozás nyújtható a kohéziós politikai programok és a FEAD által támogatott programok végrehajtására.