C 159/44

A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti, nem kisebb jelentőségű termékleírás-módosítás jóváhagyására irányuló kérelem közzététele

(2022/C 159/14)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a módosítási kérelem elleni felszólalásra, amely a közzététel napjától számított három hónapon belül tehető meg.

OLTALOM ALATT ÁLLÓ EREDETMEGJELÖLÉSEKHEZ/OLTALOM ALATT ÁLLÓ FÖLDRAJZI JELZÉSEKHEZ KAPCSOLÓDÓ TERMÉKLEÍRÁS NEM KISEBB JELENTŐSÉGŰ MÓDOSÍTÁSÁNAK JÓVÁHAGYÁSÁRA IRÁNYULÓ KÉRELEM

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének első albekezdése szerinti módosítás jóváhagyására irányuló kérelem

„Beurre Charentes-Poitou” / „Beurre des Charentes” / „Beurre des Deux-Sèvres”

EU-szám: PDO-FR-0137-AM01 – 2020.12.3

OEM (X) OFJ ( )

1. Kérelmező csoportosulás és jogos érdek

Név: Syndicat des Laiteries Charentes-Poitou

Cím: 44 rue Jean Jaurès –17700 Surgeres, France

Tel. +33 546075800

Fax +33 546076055

E-mail: contact@aclccp.com

Összetétel és jogos érdek: A Syndicat des Laiteries Charentes-Poitou a tejtermelőket, tejbegyűjtőket és a „Beurre Charentes-Poitou” feldolgozóit és termelőit tömörítő szakmai érdekképviseleti szervezet. A szervezet ily módon jogosult a termékleírás módosításának kérelmezésére.

2. Tagállam vagy harmadik ország

Franciaország.

3. A termékleírás módosítással (módosításokkal) érintett rovata

☐ A termék elnevezése

☒ A termék leírása

☒ Földrajzi terület

☒ A származás igazolása

☒ Az előállítás módja

☒ Kapcsolat

☒ Címkézés

☒ Egyéb: az illetékes tagállami hatóság és a csoportosulás kapcsolattartási adatainak aktualizálása, terméktípus, ellenőrző szervek, nemzeti előírások

4. A módosítás(ok) típusa

☐ Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető módosítása

☒ Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető oly módon történő módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot

5. Módosítás(ok)

5.1. A termék leírása

A termékleírásban a következő mondat:

„Az eredetmegjelöléssel ellátott vajnak friss ízzel és kellemes aromával kell rendelkeznie. Illatának finomnak és frissnek kell lennie. A vajnak egységes színűnek és könnyen kenhetőnek kell lennie.”

helyébe a következő szöveg lép:

„A tehéntejből készült »Beurre Charentes-Poitou« / »Beurre des Charentes« / »Beurre des Deux-Sèvres« vaj színe egységes, krémszíntől halványsárgáig terjed, illata finom és tejre emlékeztető, kellemes friss tejszín és mogyoró ízű.”

A termékleírás kiegészült a feldolgozott tej fajtájával („tehéntejből készült”).

A vaj színének leírása a „krémszíntől halványsárgáig terjed” szövegrésszel, illat- és ízjellemzői pedig a „finom és tejre emlékeztető”, illetve a „kellemes friss tejszín és mogyoró ízű” szövegrésszel egészültek ki.

A termékleírásban a következő mondat:

„A vajnak egységes színűnek és könnyen kenhetőnek kell lennie.”

helyébe a következő szöveg lép:

„A szájban olvadó, állaga egyszerre szilárd és alakítható, minek következtében kiválóan használható leveles tésztákhoz.”

A vaj állagának egyértelműbb meghatározása érdekében módosították a „könnyen kenhető” állagra vonatkozó jellemzőket.

A termékleírás a következő mondattal egészül ki:

„A vaj natúr vagy sós lehet.”

Az előállítás módjáról szóló résszel összhangban, amely lehetővé teszi, hogy a gyártási folyamat során sót adjanak a vajhoz, a leírásban egyértelművé kell tenni, hogy a vaj natúr vagy sós lehet.

A termékleírás a következő mondattal egészül ki:

„A vaj pH-értéke legfeljebb 6.”

Ez a rendelkezés „Az előállítás módja” című részben szerepelt, ahonnan a leíró részbe került át, mivel hozzájárul a termék fő jellemzőinek bemutatásához.

A termékleírásból törölték a következő mondatot:

„Összetétele 100 gramm késztermékre vetítve a következő: zsírtartalma legalább 82 százalék, zsír nélküli szárazanyag-tartalma legfeljebb 2 gramm, víztartalma pedig legfeljebb 16 gramm, 100 grammonként legfeljebb 2 gramm mértékéig.”

Ezek jogszabályban előírt értékek.

A termékleírásból törölték a következő mondatot:

„Színezőanyagok, antioxidánsok vagy savtalanító anyagok hozzáadása nem megengedett.”

A színezőanyagok, antioxidánsok vagy savtalanító anyagok hozzáadásának tilalmára vonatkozó elemeket törölték és az előállítás módjáról szóló részbe tették át.

A termékleírásból törölték a következő mondatot:

„Az eredetmegjelöléssel ellátott vaj előállításához felhasznált tejet és tejszínt kötelezően pasztőrözni kell.”

A tej és a tejszín kötelező pasztőrözést törölték a leírásból, így megnyílt a lehetőség az OEM-el ellátott nyers vaj előállítása előtt. A régió vajtermelésének gyökerét jelentő nyers vaj termelése a pasztőrözés XX. században végbement fejlődésével lecsökkent, de fennmaradt. A csoportosulás most az ilyen vaj termelését is szeretné az OEM hatálya alá vonni.

Az egységes dokumentumot szintén módosították.

A következő mondat:

„Halvány színű, szilárd állagú, finom aromával rendelkező vaj.”

helyébe a következő szöveg lép:

„A tehéntejből készült »Beurre Charentes-Poitou« / »Beurre des Charentes« / »Beurre des Deux-Sèvres« vaj színe egységes, krémszíntől halványsárgáig terjed, illata finom és tejre emlékeztető, kellemes friss tejszín és mogyoró ízű. A szájban olvadó, állaga egyszerre szilárd és alakítható, minek következtében kiválóan használható leveles tésztákhoz. A vaj natúr vagy sós lehet. A vaj pH-értéke legfeljebb 6.”

5.2. Földrajzi terület

A termékleírásban nem módosult a földrajzi terület, a bemutatását viszont átdolgozták annak érdekében, hogy az egységes dokumentumokra vonatkozó szerkesztési iránymutatásoknak megfelelően listába szedjék az érintett megyéket és településeket, illetve azért, mert a „Pays de Loire et Poitou” megjelölés nem ad kellően pontos tájékoztatást a fogyasztóknak; feltüntetésre került továbbá, hogy a csomagolás és a fagyasztás szintén a területen történik.

Ez azt jelenti, hogy a csomagolásra vonatkozóan bekerült a szövegbe egy olyan, az eredetmegjelölésre vonatkozó nemzeti jogszabályban már szereplő rendelkezés, amely az OEM termékleírásának elkészítésekor kimaradt.

A fagyasztás esetében pedig kiegészítésről van szó.

A csomagolásnak mindenképpen a földrajzi területen kell történnie. Ezt a műveletet a gyártási folyamat befejezése után rövid időn belül el kell végezni. A csomagolás mindenekelőtt lehetővé teszi a vaj alakjának kiképzését, és azt, hogy megkapja azt a formát, amelyben forgalomba kerül. A vajat úgy csomagolják, hogy mind az alakját eldeformáló ütésektől, mind pedig a minőségét rontó szagoktól megvédjék. A vajat ezután lehűtik, hogy kikristályosodjon, és a forgalomba hozatal előtt kialakuljanak az aromái és az állaga.

Csak az élelmiszeripari felhasználásra vagy exportra szánt, már csomagolt vajat lehet lefagyasztani. A fagyasztást a gyártást követő legfeljebb 30 napon belül végzik. A vajat a kristályosodás után fagyasztják le, ami ezáltal biztosítja a fagyasztott vaj érzékszervi tulajdonságait.

Ezeket a különböző elemeket az egységes dokumentum 3.5. pontja ismerteti részletesen, és a földrajzi terület bemutatását a megyék, járások és települések lehető legtömörebb felsorolása egészíti ki, összhangban az egységes dokumentumra vonatkozó szerkesztési iránymutatásokkal.

A tejtermelés földrajzi területének kiterjedése nem változott, a bemutatása viszont kiegészült a területhez tartozó megyék és települések listájával.

Végül a termékleírás a következő mondattal egészül ki:

„A földrajzi területet ábrázoló kartográfiai dokumentumok megtalálhatók az Institut national de l’origine et de la qualité honlapján.”

5.3. A származás igazolása

A nemzeti jogszabályi és szabályozási fejleményekre tekintettel a termékleírás kiegészült „A földrajzi területről való származást igazoló elemek” című fejezettel, amely összefoglalja a bejelentési kötelezettségeket, valamint a termék és a termelési feltételek nyomon követésével kapcsolatos nyilvántartások vezetésére vonatkozó kötelezettségeket.

A következőket írja elő:

— Azonosítási nyilatkozat azon gazdasági szereplők számára, akik részben vagy egészben részt kívánnak venni a tejtermelésben, annak begyűjtésében vagy feldolgozásában

A termékleírás a következő bekezdéssel egészül ki:

„4.1. A gazdasági szereplők azonosítása A tejtermelés, a tejbegyűjtés vagy a tejfeldolgozás egészében vagy egy részében közreműködni kívánó gazdasági szereplők kötelesek azonosítási nyilatkozatot benyújtani. Ezt a nyilatkozatot a csoportosulás veszi át és nyilvántartásba veszi. A nyilatkozatot az Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) igazgatója által jóváhagyott mintának megfelelő formában kell benyújtani. A csoportosulás naprakészen tartja az azonosított gazdasági szereplők jegyzékét.”

— Különböző bejelentési kötelezettségek vannak a termelés ideiglenes megszakításával („a termelés leállításáról szóló előzetes nyilatkozat” és „a termelés újraindításáról szóló előzetes nyilatkozat”), valamint az OEM-ként forgalmazni kívánt termékek ismeretével és ellenőrzésével (a mennyiségek és a készletek nyomon követésével) kapcsolatban.

A termékleírás a következő bekezdéssel egészül ki:

„4.2. Bejelentési kötelezettségek a) A termelés leállításáról, illetve a termelés újraindításáról szóló nyilatkozatok Adott esetben minden gazdasági szereplőnek legalább két héttel az eredetmegjelölés szerinti termelés leállítása előtt előzetes nyilatkozatot kell küldenie a csoportosulásnak arról, hogy nem szándékozik az eredetmegjelölés szerinti termelést folytatni, amely nyilatkozat a termelőeszközei egészére vagy egy részére vonatkozhat. A csoportosulás tájékoztatja erről az ellenőrző szervet, és a nyilatkozatot 5 évig megőrzi. Ha a gazdasági szereplő újra kívánja indítani tevékenységét, legalább 2 héttel a termelés újraindítása előtt előzetes nyilatkozatot kell küldenie a csoportosulásnak a termelés újraindításáról. A nyilatkozatban többek között fel kell tüntetni a termelés újraindításának tervezett időpontját. A csoportosulás tájékoztatja erről az ellenőrző szervet, és a nyilatkozatot 5 évig megőrzi. b) Az eredetmegjelöléssel ellátva forgalomba kerülő termékek megismeréséhez és nyomon követéséhez szükséges bejelentési kötelezettségek Az érintett gazdasági szereplők minden félév végén megküldik az értékesített vaj teljes mennyiségére vonatkozó adatokat, külön bontásban feltüntetve az eredetmegjelöléssel értékesített vaj mennyiségét és a lezárult félév utolsó napján meglévő raktárkészleteket. A csoportosulás legalább 5 évig megőrzi ezeket a dokumentumokat. A csoportosulás minden évben megküldi az Institut national de l’origine et de la qualité intézetnek a »Beurre Charentes-Poitou«-ra vonatkozó összesített statisztikai adatokat.”

— A gazdasági szereplőknek nyilvántartásokat kell vezetniük, amelyek a rájuk háruló kötelezettségeknek megfelelően pontosan feltüntetik a be- és kilépő mennyiségeket, és lehetővé teszik a feldolgozott tej és tejszín, valamint a legyártott, csomagolt és fagyasztott vaj mennyiségének nyomon követhetőségét;

A termékleírás a következő bekezdéssel egészül ki:

„4.3. Nyilvántartás vezetése A gazdasági szereplők az ellenőrző szervek rendelkezésére bocsátják a nyilvántartásokat, valamint a tej és a vaj származási helyének, minőségének és előállítási körülményeinek ellenőrzéséhez szükséges valamennyi dokumentumot. a) Nyomonkövethetőség Minden feldolgozónak naprakész belépési és kilépési nyilvántartást vagy bármilyen más, ezzel egyenértékű számviteli dokumentumot kell vezetnie. A nyilvántartásban fel kell tüntetni: — a tej termelési területén begyűjtött vagy vásárolt, eredetmegjelöléssel ellátott vaj gyártására szánt tej mennyisége, — az eredetmegjelöléssel ellátott vaj gyártására szánt, begyűjtött vagy vásárolt tejszín mennyisége, valamint a feldolgozott tej származási helyének feltüntetése, — az eredetmegjelöléssel előállított vaj mennyisége, — adott esetben az eredetmegjelöléssel ellátva vásárolt vaj mennyisége és származási helyének feltüntetése; — az eredetmegjelöléssel történő értékesítés céljából tartott vaj teljes mennyisége, ezen belül is: — a fagyasztott vaj mennyisége; — a texturált vaj mennyisége. Minden csomagolóüzem nyilvántartást vezet, amelyben feltünteti az eredetmegjelöléssel ellátott vaj mennyiségét (belépő és kilépő mennyiségek). Ezeket a dokumentumokat legalább a nyilvántartásba vétel évét követő 2 évig meg kell őrizni. A tejbegyűjtőkre ugyanezek a kötelezettségek vonatkoznak az őket érintő tevékenységek tekintetében.” — Az állatok takarmányozása (típus, származás, mennyiség) és a tej begyűjtése (szállítólevél, számla) tekintetében az előállítási feltételek betartásának ellenőrzéséhez szükséges dokumentumok. A termékleírás a következő bekezdéssel egészül ki: „b) Az előállítási feltételek betartásának nyomon követése A tejtermelők az ellenőrző szervek rendelkezésére bocsátják azokat a dokumentumokat, amelyek különösen az állatállománynak adott takarmány típusát, származási helyét és mennyiségét tartalmazzák. E dokumentumokban a legeltetési időszakok időpontját is rögzíteni kell. A tejtermelő megőrzi a vásárolt takarmány mennyiségét és származási helyét feltüntető számlákat és/vagy szállítóleveleket. Az említett dokumentációt 5 évig meg kell őrizni. A feldolgozók az ellenőrző szervek rendelkezésére bocsátják az alábbiak ellenőrzésére szolgáló dokumentumokat: — a tejtermelés területén lévő begyűjtési terület, — a begyűjtés időpontja, — a gyártási paraméterek betartása, — a gyártás utáni fagyasztási idő. Az említett dokumentációt 2 évig meg kell őrizni. A tejbegyűjtőkre ugyanezek a kötelezettségek vonatkoznak az őket érintő tevékenységek tekintetében.”

A termékleírás már kifejezetten előírja a termékek más nemzeti jogszabályokban elrendelt ellenőrzését. Ez bejelentési nélküli és szúrópróbaszerű analitikai és érzékszervi vizsgálatok alapján történik.

A termékleírás a következő bekezdéssel egészül ki:

„4.4. A termékek ellenőrzése „A csomagolt vajat bejelentési nélküli és szúrópróbaszerű analitikai és érzékszervi vizsgálatnak vetik alá.”

5.4. Az előállítás módja

5.1. A tej termelése

A termékleírás a tej termelésére vonatkozó rendelkezésekkel egészült ki. Ezek a rendelkezések azzal erősítik meg a „Beurre Charentes-Poitou”/„Beurre des Charentes”/„Beurre des Deux-Sèvres” vajnak a földrajzi eredetével való kapcsolatát, hogy kodifikálják a terület állattartói által általában véve az állatállomány, és különösen a tejelő tehenek takarmányozására alkalmazott gyakorlatokat.

A termékleírás a következő bekezdéssel egészül ki:

„a) Az állomány tartása

E termékleírás alkalmazásában:

— állomány: egy gazdaság tejelő tehenekből, szárazra állított tehenekből és üszőkből álló, teljes tejelő szarvasmarha-állománya,

— üszőállomány: az elválasztás és az első ellés közötti életszakaszban lévő állatok,

— tejelő tehenek: a tejelő tehenek, a szárazra állított tehenek és az egy hónappal az ellés előtt álló üszők.

Mindegyik gazdaság rendelkezik az állatállomány takarmányozására szánt takarmánytermő területtel, köztük tejelő tehenenként legalább 2 000 m2 füvet vagy kétszerest (fűfélék és fehérjenövények keverékét) adó területtel.”

E kapcsolat igazolása érdekében a termékleírás a takarmány származási helyéről szóló fejezettel egészült ki, amely felsorolja azokat a nyersanyagokat, amelyeknek a területről kell származniuk, és előírja, hogy az állomány alaptakarmányának legalább 80 %-ban a területről kell származnia.

A termékleírás a következő bekezdéssel egészül ki:

„b) A takarmány származási helye

A következő nyersanyagoknak kell a tej termelési területéről származniuk:

— takarmányok: egész gabonanövények, fű, egynyári növények, hüvelyesek frissen vagy bármilyen formában tartósítva, szalma;

— zölden adott káposztafélék (káposzta és repce, tarlórépa, réparepce),

— gyökerek és gumók,

— gabonamagok, beleértve a kukoricát, és az ezek feldolgozásából származó termékek,

— olajos magvak és hüvelyesek.

Az állatállomány szárazanyagban kifejezett teljes éves takarmányadagja legalább 80 %-ban a tejtermelési területről származik.

A nem a tejtermelési területről származó, a szárazanyaghoz viszonyítva több mint 20 % teljes nitrogéntartalommal rendelkező kiegészítő fehérjetakarmány aránya tejelő tehenenként és naptári évenként legfeljebb 1 200 kg szárazanyag lehet.

A fent felsorolt nyersanyagokból származó, de a területen kívül feldolgozott termékek megengedettek az állomány takarmányozására és a takarmány-önellátás részeként számolhatók el, amennyiben nyomon követhetők.”

Ezeket a rendelkezéseket a takarmányban nem megengedett összetevők listája egészíti ki.

A termékleírás a következő bekezdéssel egészül ki:

„Az állomány takarmányozása során az alábbiak használata tilos:

— karbamid és származékai, a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló 1831/2003/EK rendelet I. mellékletében meghatározottak szerint,

— feldolgozatlan pálma-, földimogyoró-, napraforgó-, len- és olívaolaj, valamint kopra használata. Ez nem vonatkozik a takarmányban található maradékolajra és a koncentrátumok előállításakor technológiai segédanyagként hozzáadott olajra;

— az állománynak szánt takarmány bármilyen vegyszeres (különösen nátriummal és ammóniával történő) kezelése,

— géntechnológiával módosított termékekből (GMO-kból) származó takarmányok.”

A termékleírás a takarmányban engedélyezett adalékanyagok pontosításával is kiegészült.

A termékleírás a következő mondattal egészül ki:

„A takarmányhoz kizárólag enzimek és bakteriális oltóanyagok használata engedélyezett adalékanyagként.”

Pontosították továbbá, hogy a tejelő tehenek takarmányadagjában naponta mekkora arányt tehet ki a kukorica. A takarmányban lévő kukoricahányad hozzájárul az eredetmegjelöléssel ellátott „Beurre Charentes-Poitou”, „Beurre des Charentes” vagy „Beurre des Deux-Sèvres” vaj jellemzőihez. Egyrészt hatással van a tej és a tejszín zsírtartalmára, másrészt pedig a vaj egyszerre szilárd és alakítható állagára, amely különösen keresett tulajdonság a pék- és cukrászmesterek körében.

Ezek a kiegészítések a terület tejtermelői által alkalmazott gyakorlatokat tükrözik, akik megtanulták, hogy az állomány tartását hogyan kell a földrajzi terület talaj- és éghajlati adottságaihoz igazítani. Az ebben a régióban alkalmazott takarmányozás sajátossága az, hogy állandó és változatlan, minek következtében alig változik a tej, a tejszín és a vaj összetétele.

A termékleírás a következő bekezdéssel egészül ki:

„d) A tejelő tehenek takarmányozása

A tejelő tehenek takarmányadagja tehenenként és naponta a következőket tartalmazza szárazanyagban kifejezve:

— legalább 2 kg takarmány, a takarmánykukorica kivételével,

— legalább 50 % és legalább 7 kg kukorica (bármilyen formában).

A kukorica mennyisége a legeltetési időszak alatt csökkenthető, azonban nem lehet kevesebb 1,5 kg-nál.

Ha a napi takarmányadag zölden adott káposztaféléket (káposzta és repce, tarlórépa, réparepce) is tartalmaz, ezek aránya a szárazanyag-tartalom legfeljebb 10 %-át teheti ki.

A következő kiegészítő takarmányok szárazanyagban kifejezett mennyisége tejelő tehenenként és évente legfeljebb 1 800 kg lehet:

— gabonamagvak és az ezek feldolgozásából származó termékek,

— olajos magvak és hüvelyesek, valamint az ezek feldolgozásából származó termékek,

— ásványi anyagok és az ezek feldolgozásából származó termékek,

— vitaminok,

— mikroorganizmusok fermentációs melléktermékei.”

Végezetül rendelkezéseket hoztak annak érdekében, hogy az állattartó épületekben biztosított legyen az állatok jóléte (fekvőhely, alom, szellőzés).

A termékleírás a következő bekezdéssel egészül ki:

„e) Tenyésztési és tartási körülmények

Az állatok benntartózkodása alatt a szellőzést természetes légáramlással, vagy ennek hiányában gépi szellőztetéssel kell biztosítani.

A fekvőhelynek puhának kell lennie, hogy a lehető legnagyobb kényelmet biztosítsa az állatok számára.

Az alomként használt szalma vagy más anyagok mennyiségét és cseréjét úgy kell meghatározni, hogy az alom száraz és puha legyen.

A termékleírás rendelkezéseivel összhangban az egységes dokumentum 3.3. pontja a következő bekezdésekkel egészül ki:

»A tejelő tehenek takarmánya nem származhat teljes egészében a földrajzi területről. Az ezen a területen megművelt területek nem mindig tudják kielégíteni a tejelő tehenek fehérjeigényét, azonban az állomány szárazanyagban kifejezett teljes éves takarmányadagjának legalább 80 %-ban a tejtermelési területről kell származnia.

A terület és a termék közötti szoros kapcsolat biztosítása érdekében a következő nyersanyagoknak kell a tejtermelési területről származniuk:

— takarmányok: egész gabonanövények, fű, egynyári növények, hüvelyesek frissen vagy bármilyen formában tartósítva; szalma,

— zölden adott káposztafélék (káposzta és repce, tarlórépa, réparepce),

— gyökerek és gumók,

— gabonamagok, beleértve a kukoricát, és az ezek feldolgozásából származó termékek,

— olajos magvak és hüvelyesek.

A nem a tejtermelési területről származó, a szárazanyaghoz viszonyítva több mint 20 % teljes nitrogéntartalommal rendelkező kiegészítő fehérjetakarmány aránya tejelő tehenenként és naptári évenként legfeljebb 1 200 kg szárazanyag lehet.

Az állomány takarmányozása során az alábbiak használata tilos:

— karbamid és származékai, a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló 1831/2003/EK rendelet I. mellékletében meghatározottak szerint,

— feldolgozatlan pálma-, földimogyoró-, napraforgó-, len- és olívaolaj, valamint kopra használata. Ez nem vonatkozik a takarmányban található maradékolajra és a koncentrátumok előállításakor technológiai segédanyagként hozzáadott olajra;

— az állománynak szánt takarmány bármilyen vegyszeres (különösen nátriummal és ammóniával történő) kezelése,

— géntechnológiával módosított termékekből (GMO-kból) származó takarmányok.

— A takarmányhoz kizárólag enzimek és bakteriális oltóanyagok használata engedélyezett adalékanyagként.

A tejelő tehenek takarmányadagja tehenenként és naponta a következőket tartalmazza szárazanyagban kifejezve:

— legalább 2 kg takarmány, a takarmánykukorica kivételével,

— legalább 50 % és legalább 7 kg kukorica (bármilyen formában).

A legeltetési időszakban legalább 1,5 kg-ra csökkenthető a kukorica mennyisége.

Ha a napi takarmányadag zölden adott káposztaféléket (káposzta és repce, tarlórépa, réparepce) is tartalmaz, ezek aránya a szárazanyag-tartalom legfeljebb 10 %-át teheti ki.

A következő kiegészítő takarmányok szárazanyagban kifejezett mennyisége tejelő tehenenként és évente legfeljebb 1 800 kg lehet:

— gabonamagvak és az ezek feldolgozásából származó termékek,

— olajos magvak és hüvelyesek, valamint az ezek feldolgozásából származó termékek,

— ásványi anyagok és az ezek feldolgozásából származó termékek,

— vitaminok,

— mikroorganizmusok fermentációs melléktermékei.«”

5.2. Feldolgozás

A vaj előállítására vonatkozó feltételek pontosabb meghatározása, és az előállítási területen jelenleg alkalmazott vajkészítési gyakorlatok megerősítése érdekében kiegészítették a termékleírás feldolgozásról szóló részét.

a) A tej begyűjtése

Az alkalmazott gyakorlatok szabályozása érdekében kiegészítették a tej begyűjtéséről szóló részt.

A termékleírás a következő mondattal egészül ki:

„A tejet a legrégebbi fejést követő legfeljebb 72 órán beleül be kell gyűjteni.”

Ennyi idő alatt viszonylag nagy területen meg lehet szervezni a tej begyűjtését, és az előállított mennyiségtől függetlenül minden tejtermelőtől be lehet gyűjteni a tejet. A terület tejtermelőinek alacsony sűrűsége miatt ezt az időtartamot 72 órában állapították meg.

A következő mondat:

„A jogszabályban meghatározott területen begyűjtött tejet a tejfeldolgozókban történő átvételt követően begyűjtési hőmérsékleten, azaz 4–6 °C-on tárolják.”

helyébe a következő szöveg lép:

„A tejfeldolgozókban történő átvételt követően a begyűjtött tej tárolható. Ebben az esetben a tárolási hőmérséklet 2 és 6 °C között lehet.”

A tej kötelező tárolására vonatkozó előírást eltörölték, azonban az elváltozás nélküli eltartást lehetővé tevő, meghatározott hőmérsékleten történő tárolás továbbra is lehetséges. A tej tárolási hőmérsékletét úgy változtatták meg, hogy lehetővé váljon az alacsonyabb hőmérsékleten (4–6 °C helyett 2–6 °C-on) történő tárolás.

A termékleírás a következő mondattal egészül ki:

„A tej pasztőrözhető.”

A nyers vaj előállításának lehetővé tétele érdekében a leíró részben törölték a tej kötelező pasztőrözésére vonatkozó előírást. A pasztőrözés azonban továbbra is megengedett.

A termékleírás a következő mondattal egészül ki:

„Színezőanyagok vagy antioxidánsok, valamint a tej pasztőrözés előtti savtartalmának csökkentésére szolgáló savtalanító anyagok használata nem megengedett.”

A leíró részben törölték az egyes anyagok vagy termékek használatára vonatkozó tilalmat, mivel az az előállítási módhoz tartozik. A tilalom az előállítás valamennyi szakaszában, beleértve a tejre vonatkozóan is érvényben marad és megerősítést nyer.

Az egységes dokumentum 3.3. pontja a következő bekezdésekkel egészül ki:

„A »Beurre Charentes-Poitou« előállításához felhasznált tej az 1151/2012/EU rendelet 5. cikkének (3) bekezdésével összhangban meghatározott földrajzi területről származik.”

b) Fölözés

A következő mondat:

„A feldolgozás előtt a tejet fölözés céljából 40 °C-ra melegítik.”

helyébe a következő szöveg lép:

„A fölözési hőmérséklet 40 °C és 60 °C közötti lehet, kivéve a nyers vaj esetében, amikor is legfeljebb 40 °C lehet.”

A fölözési hőmérsékletet eredetileg 40 °C-ban állapították meg, a gyakorlatban azonban ez az érték rögzíthető, ezért inkább hőmérséklettartományt kellett meghatározni. A fölözési hőmérsékletet mostantól egy 40 °C és 60 °C közötti hőmérséklettartománnyal szabályozzák. A fölözésre vonatkozó hőmérséklettartománynak köszönhetően az alkalmazott berendezésektől függően növelhető a tejből kivont zsírtartalom mértéke, és nem áll fenn annak a veszélye, hogy romlanak a termék érzékszervi tulajdonságai.

Ezenkívül a nyers vaj előállítására vonatkozóan külön határértékkel egészült ki a szöveg.

A termékleírás a következő mondattal egészül ki:

„Pasztőrözés előtt csak pasztőrözött tejből származó tejszín tárolható 6 °C alatti hőmérsékleten.”

Ebből következően a nyers tejből származó tejszín tárolása nem megengedett. A nyers tejszín érzékeny termék, amelyet a bakteriológiai stabilitás érdekében gyorsan fel kell dolgozni.

A termékleírás a következő mondattal egészül ki:

„A tejszín minimális zsírtartalma a termék 100 grammjára vetítve 36 gramm.”

A tejszín minimális zsírtartalmának rögzítésével biztosítható a vajgyártás során felhasználható tejszín minősége.

c) A tejszín pasztőrözése

A gyakorlatok szabályozása érdekében a termékleírásban módosult a tejszín pasztőrözéséről szóló rész.

A következő mondat:

„A kinyert tejszínt pasztőrözik [...], valamint a savtalanító anyagok, színezőanyagok vagy antioxidánsok használata.”

helyébe a következő szöveg lép:

„A tejszín pasztőrözhető. Ebben az esetben a pasztőrözést legfeljebb 96 °C hőmérsékleten, legalább 100 másodperc pasztőrözési értékkel kell elvégezni.”

A tejszín és a tej pasztőrözése továbbra is megengedett, de már nem kötelező, és a termékleírás ezt az eljárást szabályozza. Ezek az értékek lehetővé teszik a tejszín kíméletes kezelését, és megakadályoznak bármilyen túl heves Maillard-reakciót, amely kozmás ízt eredményez.

A tejszín beoltásával külön bekezdés foglalkozik.

A termékleírás a következő mondatokkal egészül ki:

„Színezőanyagok vagy antioxidánsok, valamint a tejszín pasztőrözés előtti savtartalmának csökkentésére szolgáló savtalanító anyagok használata nem megengedett. A pasztőrözésen kívül a tejszín bármilyen fertőtlenítő kezelése tilos.”

Amint azt fentebb említettük, a terméket leíró részben szereplő egyes anyagok vagy termékek használatára vonatkozó tilalmat törölték, és azt azokhoz a gyártási szakaszhoz tették át, amelyeknél szükség van a fenntartására és a megerősítésére.

A termékleírás kiegészül azzal, hogy a pasztőrözésen kívül a tejszín bármilyen fertőtlenítő kezelése tilos. Ezek a gyakorlatok nem felelnek meg az alkalmazott eljárásoknak, és hatással lehetnek a termék jellemzőire.

d) A tejszín beoltása

A termékleírásban a következő bekezdés:

„majd kb. 12 °C-ra hűtik, és végül különleges vajkultúrákkal beoltják. Savót tartalmazó tejszín, illetve fagyasztott vagy mélyfagyasztott tejszín használata nem megengedett. […]”

helyébe a következő szöveg lép:

„A tejszínt lehűtik és legfeljebb 21 °C-os hőmérsékleten beoltják. Savót tartalmazó tejszín, illetve fagyasztott vagy mélyfagyasztott tejszín használata nem megengedett. A tej lefölözése és a beoltás között legfeljebb 48 óra telhet el. Az alkalmazott vajkultúra típusa szükségszerűen és kizárólag savasító és ízfokozó baktériumtörzseket tartalmaz. Ezeket közvetlenül vagy oltóanyag formájában viszik be. Sűrítőanyagok vagy ízesítőanyagok hozzáadása nem megengedett.”

Az eredetileg a „végül különleges vajkultúrákkal beoltják” megfogalmazással összefoglalt beoltási szakasz egy külön bekezdésbe került. A tejszín beoltási műveletének leírását a hőmérsékletre és az időtartamra vonatkozó feltételekkel, az engedélyezett vajkultúrák típusával és a nem megengedett gyakorlatokkal egészítették ki.

A fölözés és/vagy a pasztőrözés után a tejszínt lehűtik. Felső határérték (≤ 21 °C) megjelölésével pontosításra került, hogy hány fokra kell lehűteni a tejszínt. Az ellenőrzés szempontjából ugyanis a „kb. 12 °C-ra” megfogalmazást nem lehetett célértéknek tekinteni, és a gazdasági szereplők által alkalmazott gyakorlatok eltérőek. Figyelembe kell venni a különböző feldolgozóknak a vaj előállításához használt tejkultúrák kiválasztásával és használatával kapcsolatos szakértelmét.

A savót tartalmazó tejszín használatának tilalma a fagyasztott vagy mélyfagyasztott tejszín használatának tilalmával egészült ki.

A vaj minőségének biztosítása érdekében a beoltást a fölözés után a lehető leggyorsabban, de legfeljebb 48 órán belül el kell végezni.

e) A tejszín biológiai érlelése

A következő mondat:

„A legalább 12 órás kötelező érlelést követően a tejszínt lehűtik, köpülik, majd értékesítésre kész egyedi csomagolásba csomagolják.”

helyébe a következő szöveg lép:

„A tejszín biológiai érlelése kötelező. Ezt legalább 16 órán keresztül, 7 °C és 21 °C közötti hőmérsékleten kell végezni.”

A vaj előállításának ezen alapvető művelete megmarad és továbbra is kötelező. Lehetővé teszi az ipari termékektől való megkülönböztetést, és meghatározó tényező a „Beurre Charentes-Poitou”/„Beurre des Charentes”/„Beurre des Deux-Sèvres” minőségének elérésében.

A tejszín érlelési idejét felülvizsgálták, és 12 óráról 16 órára növelték. Az érlelési idő növelése kedvező hatású, mivel a lassú érlelés hozzájárul az aromák kialakulásához.

Ebben a szakaszban nagy szükség van a különböző gazdasági szereplők szakértelmére, akik a felhasználásra kiválasztott vajkultúráktól és a termelési céloktól függően szabályozzák az időtartamot és a hőmérsékletet. A biológiai érlelési szakasz lehetővé teszi a vajkultúrák fejlődését és ezáltal az aromavilág kialakulását, valamint előkészíti a zsírgolyócskákat a köpülésre és ezáltal előkészíti a vaj képlékenységét. E szakasz sikerességéhez a tejszínnek különböző hőfoklépcsőkön kell átmennie, és nem marad állandó hőmérsékleten az egész érlelési folyamat során. A vajkészítők szakértelmétől és a felhasznált berendezéstől függő különböző hőfoklépcsők figyelembevétele érdekében van szükség a 7 °C és 21 °C közötti hőmérséklettartományra. A hőmérséklet szabályozásával befolyásolható a vaj képlékenysége.

f) A tejszín köpülése

A termékleírás a következő bekezdéssel egészül ki:

„A lehűtés után a tejszínt fa köpülőben, rozsdamentes köpülőben vagy vajkészítő gépben köpülik. Amikor a köpülés köpülőben történik, a vajrögöket átmossák.”

E művelet során a tejszín vajjá alakul, kialakulnak a vajrögök és elválnak az írótól. Ezek a kiegészítések meghatározzák az alkalmazható berendezéseket, és kodifikálják a vajrögök köpülés során történő mosásának hagyományos gyakorlatát.

g) Vajszemcsék gyúrása

A termékleírás a következő bekezdéssel egészül ki:

„A vajrögöket a köpülőben legfeljebb 60 percig, vajkészítő gépben pedig legfeljebb 10 percig gyúrják. A vaj nem eshet át elegyítésen vagy térfogatnövelésen.”

Ezt a műveletet a vajkészítési folyamat kiegészítése érdekében adták hozzá.

A következő mondat:

„A vajhoz legfeljebb 2 százalék mennyiségben sót lehet hozzáadni.”

helyébe a következő szöveg lép:

„100 gramm vajhoz legfeljebb 2,5 gramm finom só, vagy sókristály használata esetén legfeljebb 3 gramm sókristály adható hozzá.”

Sózott vaj előállításakor a sót a gyúrási szakaszban adják a vajhoz, ezért a termékleírásban szereplő rendelkezést ebbe a bekezdésbe emelték át. A hozzáadott só mennyiségének pontosítása érdekében a rendelkezést a finom só és a sókristályos megkülönböztetésével módosították. Módosították a sózott vaj előállításához hozzáadott só mennyiségét, amely finom só használata esetén 2-ről 2,5 g/100 g-ra nőtt, sókristály használata esetén pedig 3 g/100 g-ban került megállapításra. Ennek célja, hogy a sós íz jobban kiemelkedjen az édes vajból. Sókristály használata esetén azért nagyobb a mennyiség, hogy hasonló érzékszervi eredményt lehessen elérni, mivel a kristályok másképp oszlanak el a vajban.

A következő mondat:

„A gyúrás során tilos tejkultúrákat bekeverni.”

helyébe a következő szöveg lép:

„A vaj zsírmentes szárazanyag-tartalmának növelésére irányuló eljárások alkalmazása, különösen a tejsavbaktérium-kultúra gyúrás közbeni bedolgozása tilos.”

Az egyes eljárások alkalmazására vonatkozó tilalom továbbra is fennmarad és megerősítést nyer.

A következő mondat törlésre kerül:

„Az eredetmegjelöléssel ellátott vajak pH-értéke a csomagoláskor nem haladhatja meg a 6-ot.”

Ez a mondat a „Leírás” részbe kerül át.

A következő mondat törlésre kerül:

„Ezenkívül a foszfatáz-próbára is negatív reakciót kell mutatnia.”

A foszfatáz a pasztőrözésnél használt marker. Mivel a termékleírás már a nyersvajkészítésre is vonatkozik, törölték az e vizsgálat elvégzésére vonatkozó kötelezettséget.

h) Az élelmiszeripari felhasználásra szánt vajakra vonatkozó különleges rendelkezés

A termékleírás a következő bekezdéssel egészül ki:

„Csak az élelmiszeripari felhasználásra szánt vajat lehet irányított fizikai kristályosítási kezelésnek alávetni. Ez a művelet mechanikai kezelésből és/vagy egymást követő hűtési szakaszokból áll, hogy a kimeneti hőmérséklet 16 °C alá csökkenjen.”

Ez azt a cél szolgálja, hogy az élelmiszeripari felhasználásra szánt vajak esetében megengedett legyen az irányított fizikai kristályosítási kezelés alkalmazása. Ez a helyi vajgyártók által kidolgozott gyakorlatok kodifikálását jelenti a „Beurre Charentes-Poitou”/„Beurre des Charentes”/„Beurre des Deux-Sèvres” mechanikai minőségének és leveles tészták készítéséhez való alkalmasságának hangsúlyozása érdekében. Ez a művelet a vaj ízét egyáltalán nem módosítja. A péksütödei és cukrászati termékek más formában mutatják meg a „Beurre Charentes-Poitou” OEM valamennyi minőségi jellemzőjét.

Ez a szakasz nem kötelező. Nem vonatkozik minden vajra.

i) Csomagolás

A termékleírás a következő rendelkezéssel egészült ki:

„A vajat legfeljebb 25 kg tömegű egységekben kell csomagolni. A csomagolás mindenekelőtt lehetővé teszi a vaj alakjának kiképzését, és azt, hogy megkapja azt a formát, amelyben forgalomba kerül. Azért is csomagolják, hogy mind az alakját eldeformáló ütésektől, mind pedig a minőségét rontó szagoktól megvédjék. A vajat ezután lehűtik, hogy kikristályosodjon, és kialakuljanak az aromái és az állaga. A nyers vaj fagyasztása tilos. A földrajzi területen csak az élelmiszeripari felhasználásra vagy exportra szánt, már csomagolt vajat lehet lefagyasztani. A fagyasztást a gyártást követő legfeljebb 30 napon belül végzik. A vajat a kristályosodás után fagyasztják le, ami ezáltal biztosítja a fagyasztott vaj érzékszervi tulajdonságait. A fagyasztott vajat legalább –18 °C hőmérsékleten, legfeljebb 12 hónapig szabad tárolni. Amennyiben az exportra szánt vajat a szállításhoz lefagyasztják, azt kiolvasztva kell forgalomba hozni a fogyasztók számára.”

E rendelkezések célja minden olyan elváltozás elkerülése, amely ronthatja a „Beurre Charentes-Poitou”/„Beurre des Charentes”/„Beurre des Deux-Sèvres” vaj érzékszervi tulajdonságait.

Ez azt jelenti, hogy a csomagolásra vonatkozóan bekerült a szövegbe egy olyan, az eredetmegjelölésre vonatkozó nemzeti jogszabályban már szereplő rendelkezés, amely az OEM termékleírásának elkészítésekor kimaradt.

A fagyasztás esetében az a cél, hogy szabályozva legyen e tárolási technika alkalmazása. A fagyasztás nem befolyásolja a vaj érzékszervi jellemzőit. Ez a tejiparban elterjedt és széles körben alkalmazott gyakorlat a tartósítás és az érzékszervi tulajdonságok megőrzésének bevált módszerévé vált. E kiegészítés célja, hogy megkönnyítse a nagy távolságra történő exportot, amely esetében nincs más alternatíva. Ebben az esetben a vajat kizárólag logisztikai célból fagyasztják le, a végső fogyasztó nem talál fagyasztott vajat a boltokban.

Ugyanezen okokból és az egységesség érdekében az egységes dokumentum 3.5. pontja a következő bekezdésekkel egészül ki:

„A vajat a földrajzi területen legfeljebb 25 kg tömegű egységekben csomagolják. A csomagolás mindenekelőtt lehetővé teszi a vaj alakjának kiképzését, és azt, hogy megkapja azt a formát, amelyben forgalomba kerül. Azért is csomagolják, hogy mind az alakját eldeformáló ütésektől, mind pedig a minőségét rontó szagoktól megvédjék. A vajat ezután lehűtik, hogy kikristályosodjon, és kialakuljanak az aromái és az állaga. A nyers vaj fagyasztása tilos. A földrajzi területen csak az élelmiszeripari felhasználásra vagy exportra szánt, már csomagolt vajat lehet lefagyasztani. A fagyasztást a gyártást követő legfeljebb 30 napon belül végzik. A vajat a kristályosodás után fagyasztják le, ami biztosítja a fagyasztott vaj érzékszervi tulajdonságait. Ez a területen működő gazdasági szereplők által irányított szakasz lehetővé teszi a fagyasztott vaj érzékszervi tulajdonságainak biztosítását, a fagyasztási körülmények ellenőrzését, valamint a nemkívánatos szagok elkerülését, amelyekre a vaj különösen érzékeny. A fagyasztott vajat legalább –18 °C hőmérsékleten, legfeljebb 12 hónapig szabad tárolni. Amennyiben az exportra szánt vajat a szállításhoz lefagyasztják, azt kiolvasztva kell forgalomba hozni a fogyasztók számára.”

5.5. Kapcsolat

A termékleírás „Kapcsolat a földrajzi területtel” című fejezetét teljes egészében újraírták, hogy még nyilvánvalóbban kidomborodjon a „Beurre Charentes-Poitou”/„Beurre des Charentes”/„Beurre des Deux-Sèvres” vaj és a földrajzi terület közötti kapcsolat, anélkül, hogy ez a kapcsolat lényegében módosulna.

Ez a leírás különösen a „Beurre Charentes-Poitou”/„Beurre des Charentes”/„Beurre des Deux-Sèvres” vaj jellemzői és a tejelő tehenek étrendje közötti kapcsolatot emeli ki, amelyben nagy szerepet játszik a kukorica. Mivel ezeket a gyakorlatokat a nyáron meleg és száraz vidék földrajzi jellemzői határozzák meg, a tejtermelés az állomány takarmányozására szánt gabonafélék és takarmánynövények termesztésétől függ.

„A földrajzi terület sajátosságai” című pont bemutatja a földrajzi terület természeti tényezőit és az emberi tényezőket, összefoglalja a történelmi vonatkozásokat, és kiemeli a sajátos szakértelmet és gyakorlatokat.

„A termék sajátosságai” című pont összhangban van a termék leírásával.

Végezetül az „Ok-okozati kapcsolat” című pont kifejti a természeti és emberi tényezők és a termék közötti kölcsönhatásokat.

Az OEM termékleírásának a kapcsolatról szóló részét az egységes dokumentum 5. pontja teljes egészében átveszi.

5.6. Címkézés

A termékleírásban a következő mondat:

„A csomagoláson »Appellation d’Origine Contrôlée« (ellenőrzött eredetmegjelölés) feliratú matricát kell elhelyezni, amelyet a rendelet 5. cikkében meghatározottak szerint kell felragasztani vagy reprodukálni.”

helyébe a következő szöveg lép:

„Az élelmiszerek címkézésére és kiszerelésére vonatkozó jogszabályokban előírt kötelező feliratokon túl a címke ugyanabban a látómezőben tartalmazza a termék bejegyzett elnevezését és az Európai Unió OEM-logóját. Ha a termékeket saját márkanévvel forgalmazzák, a gyártóüzem kódját vagy nevét jól látható és olvasható módon fel kell tüntetni a csomagoláson.”

A címkézésre vonatkozó rovatot a nemzeti és az európai jogszabályok változásainak figyelembevétele érdekében naprakésszé tették.

Az egységes dokumentum a 3.6. pontja a következő bekezdéssel egészül ki:

„Az élelmiszerek címkézésére és kiszerelésére vonatkozó jogszabályokban előírt kötelező feliratokon túl a címke ugyanabban a látómezőben tartalmazza a termék bejegyzett elnevezését és az Európai Unió OEM-logóját. Ha a termékeket saját márkanévvel forgalmazzák, a gyártóüzem kódját vagy nevét jól látható és olvasható módon fel kell tüntetni a csomagoláson.”

5.7. Egyéb

Tagállami illetékes szerv

Frissítésre kerültek az 1151/2012/EU rendelettel összhangban tagállami illetékes szervként működő Institut national de la qualité et de l’origine (INAO) kapcsolattartási adatai.

Kérelmező csoportosulás

Frissítésre kerültek a kérelmező csoportosulás kapcsolattartási adatai, és kiegészültek a csoportosulás jellegével és összetételével.

A termék típusa

A 668/2014/EU végrehajtási rendelet XI. mellékletének való megfelelés érdekében a termékosztályra való hivatkozás módosult.

Ezt a módosítást az egységes dokumentumba is bevezették.

Ellenőrző szerv

Az ellenőrző szervek nevét és elérhetőségeit aktualizálták. Ez a rovat megemlíti az ellenőrzés terén franciaországi viszonylatban illetékes hatóságok elérhetőségeit: ezek az Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) és a Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF). A termékleírás kiegészül azzal, hogy az igazoló szerv neve és elérhetőségei megtekinthetők az INAO honlapján és az Európai Bizottság adatbázisában.

Nemzeti előírások

A termékleírás kiegészült egy, a nemzeti előírásokról szóló fejezettel. Ez a fejezet táblázatos formában ismerteti a főbb ellenőrizendő elemeket, azok referenciaértékeit és értékelésük módját.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„Beurre Charentes-Poitou” / „Beurre des Charentes” / „Beurre des Deux-Sèvres”

EU-szám: PDO-FR-0137-AM01 – 2020.12.3.

OEM (X) OFJ ( )

1. Elnevezés(ek) [OEM vagy OFJ]

„Beurre Charentes-Poitou” / „Beurre des Charentes” / „Beurre des Deux-Sèvres”

2. Tagállam vagy harmadik ország

Franciaország.

3. A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1. A termék típusa

1.5. osztály – Olajok és zsírok (vaj, margarin, olaj stb.)

3.2. Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A tehéntejből készült „Beurre Charentes-Poitou” / „Beurre des Charentes” / „Beurre des Deux-Sèvres” vaj színe egységes, krémszíntől halványsárgáig terjed, illata finom és tejre emlékeztető, kellemes friss tejszín és mogyoró ízű.

A szájban olvadó, állaga egyszerre szilárd és alakítható, minek következtében kiválóan használható leveles tésztákhoz.

A vaj natúr vagy sós lehet.

A vaj pH-értéke legfeljebb 6.

3.3. Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

A tejelő tehenek takarmánya nem származhat teljes egészében a földrajzi területről. Az ezen a területen megművelt területek nem mindig tudják kielégíteni a tejelő tehenek fehérjeigényét, azonban az állomány szárazanyagban kifejezett teljes éves takarmányadagjának legalább 80 %-ban a tejtermelési területről kell származnia.

A terület és a termék közötti szoros kapcsolat biztosítása érdekében a következő nyersanyagoknak kell a tejtermelési területről származniuk:

— takarmányok: egész gabonanövények, fű, egynyári növények, hüvelyesek frissen vagy bármilyen formában tartósítva, szalma,

— zölden adott káposztafélék (káposzta és repce, tarlórépa, réparepce),

— gyökerek és gumók,

— gabonamagok, beleértve a kukoricát, és az ezek feldolgozásából származó termékek,

— olajos magvak és hüvelyesek.

A nem a tejtermelési területről származó, a szárazanyaghoz viszonyítva több mint 20 % teljes nitrogéntartalommal rendelkező kiegészítő fehérjetakarmány aránya tejelő tehenenként és naptári évenként legfeljebb 1 200 kg szárazanyag lehet.

Az állomány takarmányozása során az alábbiak használata tilos:

— karbamid és származékai, a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló 1831/2003/EK rendelet I. mellékletében meghatározottak szerint,

— feldolgozatlan pálma-, földimogyoró-, napraforgó-, len- és olívaolaj, valamint kopra használata. Ez nem vonatkozik a takarmányban található maradékolajra és a koncentrátumok előállításakor technológiai segédanyagként hozzáadott olajra,

— az állománynak szánt takarmány bármilyen vegyszeres (különösen nátriummal és ammóniával történő) kezelése,

— géntechnológiával módosított termékekből (GMO-kból) származó takarmányok.

A takarmányhoz kizárólag enzimek és bakteriális oltóanyagok használata engedélyezett adalékanyagként.

A tejelő tehenek takarmányadagja tehenenként és naponta a következőket tartalmazza szárazanyagban kifejezve:

— legalább 2 kg takarmány, a takarmánykukorica kivételével,

— legalább 50 % és legalább 7 kg kukorica (bármilyen formában).

A legeltetési időszakban legalább 1,5 kg-ra csökkenthető a kukorica mennyisége.

Ha a napi takarmányadag zölden adott káposztaféléket (káposzta és repce, tarlórépa, réparepce) is tartalmaz, ezek aránya a szárazanyag-tartalom legfeljebb 10 %-át teheti ki.

A következő kiegészítő takarmányok szárazanyagban kifejezett mennyisége tejelő tehenenként és évente legfeljebb 1 800 kg lehet:

— gabonamagvak és az ezek feldolgozásából származó termékek,

— olajos magvak és hüvelyesek, valamint az ezek feldolgozásából származó termékek,

— ásványi anyagok és az ezek feldolgozásából származó termékek,

— vitaminok,

— mikroorganizmusok fermentációs melléktermékei.

A „Beurre Charentes-Poitou” előállításához felhasznált tej az 1151/2012/EU rendelet 5. cikkének (3) bekezdésével összhangban meghatározott földrajzi területről származik.

3.4. Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A tej termelése és a vaj gyártása a 4. pontban meghatározott körülhatárolt földrajzi területen történik.

3.5. A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A vajat a földrajzi területen legfeljebb 25 kg tömegű egységekben csomagolják.

A csomagolás mindenekelőtt lehetővé teszi a vaj alakjának kiképzését, és azt, hogy megkapja azt a formát, amelyben forgalomba kerül. Azért is csomagolják, hogy mind az alakját eldeformáló ütésektől, mind pedig a minőségét rontó szagoktól megvédjék.

A vajat ezután lehűtik, hogy kikristályosodjon, és kialakuljanak az aromái és az állaga.

A nyers vaj fagyasztása tilos.

A földrajzi területen csak az élelmiszeripari felhasználásra vagy exportra szánt, már csomagolt vajat lehet lefagyasztani.

A fagyasztást a gyártást követő legfeljebb 30 napon belül végzik. A vajat a kristályosodás után fagyasztják le, ami ezáltal biztosítja a fagyasztott vaj érzékszervi tulajdonságait. Ez a területen működő gazdasági szereplők által irányított szakasz lehetővé teszi a fagyasztott vaj érzékszervi tulajdonságainak biztosítását, a fagyasztási körülmények ellenőrzését, valamint a nemkívánatos szagok elkerülését, amelyekre a vaj különösen érzékeny.

A fagyasztott vajat legalább –18 °C hőmérsékleten, legfeljebb 12 hónapig szabad tárolni.

Amennyiben az exportra szánt vajat a szállításhoz lefagyasztják, azt kiolvasztva kell forgalomba hozni a fogyasztók számára.

3.6. A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

Az élelmiszerek címkézésére és kiszerelésére vonatkozó jogszabályokban előírt kötelező feliratokon túl a címke ugyanabban a látómezőben tartalmazza a termék bejegyzett elnevezését és az Európai Unió OEM-logóját.

Ha a termékeket saját márkanévvel forgalmazzák, a gyártóüzem kódját vagy nevét jól látható és olvasható módon fel kell tüntetni a csomagoláson.

4. A földrajzi terület tömör meghatározása

A „Beurre Charentes-Poitou” OEM földrajzi területe a következő megyéket, járásokat és településeket foglalja magában:

— Charente megye teljes területe,

— Charente-Maritime megye teljes területe,

— Dordogne megye: Périgord Vert Nontronnais járás települései (Champs-Romain, Milhac-de-Nontron, Saint-Front-la-Rivière, Saint-Pardoux-la-Rivière és Saint-Saud-Lacoussière települések kivételével), Ribérac járás települései (Celles, Saint-André-de-Double és Saint-Vincent-de-Connezac települések kivételével), valamint Brantôme en Périgord kizárólag Saint-Crépin-de-Richemont volt önálló település területe tekintetében, Rudeau-Ladosse, Mareuil en Périgord, Parcoul-Chenaud, La Rochebeaucourt-et-Argentine, La Roche-Chalais, Saint Aulaye-Puymangou, Sainte-Croix-de-Mareuil, Saint-Félix-de-Bourdeilles, Saint Privat en Périgord, Saint-Vincent-Jalmoutiers és Servanches települések,

— Gironde megye: Nord-Gironde járás települései (Cubzac-les-Ponts, Gauriaguet, Périssac, Peujard, Saint-André-de-Cubzac, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Gervais, Saint-Laurent-d’Arce, Val de Virvée és Virsac települések kivételével), valamint Anglade, Braud-et-Saint-Louis, Les Eglisottes-et-Chalaures, Etauliers, Eyrans, Lapouyade, Pleine-Selve, Reignac, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Val-de-Livenne, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-sur-Gironde, Saint-Palais és Tizac-de-Lapouyade települések,

— Indre megye: Bélâbre, Chalais, Ciron, Concremiers, Ingrandes, Lignac, Lureuil, Mauvières, Pouligny-Saint-Pierre, Prissac, Saint-Hilaire-sur-Benaize, Tilly és Tournon-Saint-Martin települések,

— Indre-et-Loire megye: Descartes járás települései (Betz-le-Château, Bossée, Bournan, La Chapelle-Blanche-Saint-Martin, Charnizay, Ciran, Cussay, Esves-le-Moutier, Ferrière-Larçon, Ligueil, Louans, Le Louroux, Manthelan, Mouzay, Saint-Flovier, Varennes és Vou települések kivételével), valamint Sainte-Maure-de-Touraine járás települései (Anché, Assay, Avon-les-Roches, Brizay, Champigny-sur-Veude, Chaveignes, Chezelles, Cravant-les-Côteaux, Crissay-sur-Manse, Crouzilles, L’Ile-Bouchard, Lémeré, Ligré, Panzoult, Parçay-sur-Vienne, Richelieu, Rilly-sur-Vienne, Sazilly, Tavant, Theneuil és Trogues települések kivételével),

— Loire-Atlantique megye: Boussay, Gétigné, Legé, La Planche, Remouillé, Corcoué-sur-Logne, Saint-Hilaire-de-Clisson és Vieillevigne települések,

— Maine-et-Loire megye: Cholet és Cholet-2 járás települései (Cernusson, Montilliers és Lys-Haut-Layon települések kivételével, kizárólag La Fosse-de-Tigné, Tancoigné, Tigné és Trémont volt önálló települések területe tekintetében), Saint-Macaire-en-Mauges járás települései (May-sur-Evre és Sèvremoine települések kivételével, kizárólag La Renaudière, Saint-Crespin-dur-Moine, Saint-Germain-sur-Moine, Saint-Macaire-en-Mauges és Tillières volt önálló települések területe tekintetében), valamint Antoigné, (Le) Puy-Notre-Dame és Saint-Macaire-du-Bois települések,

— Deux-Sèvres megye teljes területe,

— Vendée megye teljes területe,

— Vienne megye teljes területe,

— Haute-Vienne megye: Châteauponsac járás települései (Balledent, Châteauponsac, Dompierre-les-Eglises, Droux, Magnac-Laval, Rancon, Saint-Amand-Magnazeix, Saint-Hilaire-la-Treille, Saint-Léger-Magnazeix, Saint-Sornin-Leulac és Villefavard települések kivételével), Saint-Junien és Val-d’Oire-et-Gartempe járás települései, valamint La Chapelle-Montbrandeix, Chéronnac, Dournazac, Gajoubert, Maisonnais-sur-Tardoire, Marval, Val d’Issoire, Montrol-Sénard, Mortemart, Nouic, Pensol, Rochechouart, Saint-Martial-sur-Isop, Saint-Mathieu, Les Salles-Lavauguyon, Vayres és Videix települések.

A „Beurre Charentes-Poitou” eredetmegjelölést a Charente, Charente Maritime, Deux-Sèvres, Vendée és Vienne megyékben előállított, csomagolt és adott esetben fagyasztott vaj számára tartják fenn.

Ez az eredetmegjelölés a Charente vagy Charente-Maritime megyében előállított, csomagolt és adott esetben fagyasztott vaj esetében a „Beurre des Charentes” megjelöléssel, a Deux-Sèvres megyében előállított, csomagolt és adott esetben fagyasztott vaj esetében pedig a „Beurre des Deux-Sèvres” megjelöléssel helyettesíthető.

5. Kapcsolat a földrajzi területtel

A „Beurre Charentes-Poitou” / „Beurre des Charentes” / „Beurre des Deux-Sèvres” vajat a piacon kapható többi vajtól eltérő, egyszerre szilárd és alakítható állag jellemzi, amely tulajdonsága mindig is nagyra értékelt és keresett volt a pék- és cukrászmesterek körében a leveles tészták készítéséhez.

A vaj szilárd és alakítható állaga, egészen pontosan a zsírtartalma közvetlenül összefügg a tejelő tehenek étrendjével, amelyben nagy szerepet játszik a kukorica. Ebben a nyáron meleg és száraz régióban a tejtermelés elsősorban az állomány takarmányozására szánt gabonafélék és takarmánynövények termesztésén alapul. A földrajzi terület az egyrészt a Párizsi-medence és az Aquitániai-medence, másrészt pedig a Francia-középhegység és az Armorikai-hegység közötti átjárást biztosító és a területeket összekötő történelmi régiónak felel meg. A geográfusok gyakran topográfiai, geológiai és éghajlati küszöbnek nevezik. Domborzata nem túl markáns. Az uralkodó tájat hatalmas síkságok, valamint aljukon hordalékkal feltöltődött, enyhe lejtésű, általában széles völgyekkel és bemélyedésekkel tarkított, lankás felszínű, alacsony fennsíkok alkotják.

Bár a partvidék éghajlata egyértelműen óceáni jellegű, a szárazföld belsejében igen hamar módosult óceáni éghajlattá változik, minek következtében a nyári hónapokban tartós aszály alakulhat ki.

Ebben a régióban, amely a szőlőültetvényeket a XIX. század végén megtizedelő filoxéravész után vegyes növénytermesztésre és állattenyésztésre állt át, a kukorica a fejlődéséhez kedvező éghajlati feltételekre talált, és az egyik legrégebb óta itt termesztett növénynek számít Franciaországban. Takarmányként termesztik, és igen hamar a tejelő teheneknek szánt takarmányok egyik oszlopos tagjává vált. Csakúgy, mint a múltban is, az állatokat az emberek közvetlen közelében, úgymond „kézközelben” tartják; idejük nagy részét az istállóban töltik, ott etetik őket.

A Charente-Maritime megyei Surgères közelében 1888-ban létrehozott első tejszövetkezet jelentette a vajkészítésre szakosodás fejlődésének kiindulópontját, amely a régióban termelt tej hasznosítására épült. Ekkor még kizárólag nyers vajat készítettek itt. A XX. század elején higiéniai okokból nagyon gyorsan bevezették a pasztőrözést a tejiparban, amely valamennyi termék és különösen a vaj előállítására is kiterjedt. Mivel a pasztőrözésnek köszönhetően jelentősen javult a vaj eltarthatósága, a szülőföldjén kívül is széles körben elterjedt és elismertté vált. Ennek ellenére a mai napig fennmaradt a nyers vaj előállítása is.

A vajkészítők szakértelmének alapját még ma is a tejszín biológiai érlelése képezi. Ez a szakasz lehetővé teszi az ipari termékektől való megkülönböztetést, és meghatározó tényező a vaj ízminőségének elérésében. Ez a szaktudás többek között azon vajkultúrák kiválasztásában rejlik, amelyek különösen jól illeszkednek a földrajzi területről származó tejben lévő zsír összetételéhez. Végül a különösen a cukrászsüteményekhez való vaj irányított kristályosítási folyamatának a közelmúltban végbement fejlődésével még tovább javultak a vaj képlékenységének egyedi tulajdonságai.

Kereskedelmi szempontból a vajat először „Beurre Charentes-Poitou” néven, majd az ágazat szerkezetátalakítását és a szövetkezeti csoportosulások létrejöttét követően „Beurre des Charentes” és „Beurre des Deux-Sèvres” néven is forgalmazták.

A „Beurre Charentes-Poitou” / „Beurre des Charentes” / „Beurre des Deux-Sèvres” vajak jellegzetességét egységes színük, állaguk és aromáik adják. Színe egységes, krémszíntől halványsárgáig terjed, a szájban olvadó. Egyszerre szilárd és alakítható, a piacon kapható többi vajétól eltérő állag jellemzi.

A „Beurre Charentes-Poitou” / „Beurre des Charentes” / „Beurre des Deux-Sèvres” vaj ízbéli jellemzőivel, különösen mogyoróra és friss tejszínre emlékeztető ízével is kitűnik.

A tejelő teheneknek adott takarmány elősegíti a zsírban gazdag tej előállítását, ezért különösen alkalmas a vajkészítés céljából történő feldolgozásra. A tejelő tehenek takarmányadagjában egész évben és nagy mennyiségben megtalálható kukorica a tej jellemzőinek egyik meghatározó tényezője. A vaj egyszerre szilárd és alakítható állaga közvetlenül összefügg ezzel az étrenddel. Annak köszönhetően, hogy a tejelő tehenek takarmánya nagy arányban tartalmaz kukoricát, a tejnek mindig magas a zsírtartalma, és természetes módon kidomborodnak benne a képlékenységét kedvezően befolyásoló telített zsírsavak.

Ezen túlmenően e szabályozott étrendnek köszönhetően egész évben kiegyensúlyozott az állatok takarmányozása, függetlenül attól, hogy a földrajzi területen belül hol helyezkedik el a gazdaság. A takarmány kiegyensúlyozottsága azt eredményezi, hogy a „Beurre Charentes-Poitou” / „Beurre des Charentes” / „Beurre des Deux-Sèvres” vaj jellemzői is állandóak, amit a termék felhasználói, különösen a pékségek és a cukrászdák nagyra értékelnek és keresnek. Az irányított kristályosítás lehetőségének köszönhetően a „Beurre Charentes-Poitou” / „Beurre des Charentes” / „Beurre des Deux-Sèvres” vaj még kényelmesebben használható leveles tészták és sütemények készítéséhez.

A vaj összetétele nagyon sok laktont, gyümölcsös jegyekkel társuló aromás molekulát tartalmaz. Ezt az aromagazdagságot a tejszín különösen hosszú ideig tartó biológiai érlelésével érik el, amely döntő fontosságú szakasz a vaj ízminőségének biztosításában, és amelynek köszönhetően a „Beurre Charentes-Poitou” / „Beurre des Charentes” / „Beurre des Deux-Sèvres” megkülönböztethető az ipari termékektől. Az érlelés során keletkező vegyületek rendkívül széles spektruma jellegzetes aromavilágot, valamint mogyoróra és friss tejszínre emlékeztető ízt kölcsönöz a „Beurre Charentes-Poitou” / „Beurre des Charentes” / „Beurre des Deux-Sèvres” vajnak.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-5fce1a8c-5cdc-49ec-829a-1713050d597f

(1) HL L 343., 2012.12.14., 1. o.