3. cikk Fogalommeghatározások Ezen irányelv alkalmazásában az alábbi meghatározások érvényesek: a) „hulladék”: olyan anyag vagy tárgy, amelytől birtokosa megválik, megválni szándékozik, vagy megválni köteles; b) „termelő”: akinek a tevékenysége során hulladék keletkezik vagy bárki, aki előkészítő feldolgozási folyamatot, keverést vagy egyéb olyan műveletet végez, amely ezen hulladék jellegében vagy összetételében változást eredményez; c) „birtokos”: a hulladék termelője, vagy az a természetes vagy jogi személy, akinek a hulladék a birtokában van; d) „gazdálkodás”: a hulladékok gyűjtése, szállítása, hasznosítása és ártalmatlanítása, beleértve az ilyen műveletek felügyeletét és a hulladéklerakók utógondozását is lezárásuk után; e) „gyűjtés”: a hulladék összeszedése, annak egy hulladékkezelő létesítménybe történő elszállítása céljából; f) „újrahasználat”: bármilyen hasznosítási művelet, amelynek következtében a már hulladékká vált termékeket vagy összetevőket újra felhasználják ugyanarra a célra, mint amire eredetileg azokat szánták; g) „újrafeldolgozás”: a hulladék hasznosítása termékként vagy anyagként az eredeti vagy egyéb célra. Ebbe nem tartozik bele az energia hasznosítása; h) „hulladék ásványolajok”: bármely ásványi eredetű kenőolaj vagy ipari olaj, amely az eredeti rendeltetési céljának megfelelően tovább már nem használható fel, különösen a hulladékká vált motorolajok és sebességváltó-olajok, az ásványi eredetű kenőolajok, turbinaolajok és hidraulikaolajok; i) „kezelés”: hasznosítás vagy ártalmatlanítás.

3. cikk Fogalommeghatározások Ezen irányelv alkalmazásában az alábbi meghatározások érvényesek: a) „hulladék”: olyan anyag vagy tárgy, amelytől birtokosa megválik, megválni szándékozik, vagy megválni köteles; b) „veszélyes hulladék”: — az a hulladék, amelyeknek a III. mellékletben szereplő tulajdonságok közül legalább egy tekintetében a koncentrációja meghaladja a veszélyes készítményekről szóló 88/379/EGK irányelvben szereplő határértéket (lásd a III. A mellékletben található listát) vagy — az a hulladék, amelyeknek a III. mellékletben szereplő tulajdonságok közül legalább egy tekintetében a koncentrációja meghaladja a veszélyes készítményekről szóló 88/379/EGK irányelvben szereplő határértéket (lásd a III. A mellékletben található listát) , és amelyet a 4. cikk alapján elkészített, hulladékokról szóló listán csillaggal jelöltek — a veszélyes háztartási hulladékot csak onnantól kezdve kell veszélyes hulladéknak tekinteni, amikor azt hulladékkezelő vállalkozások, illetve hulladékgyűjtéssel foglalkozó magán- vagy közintézmények összegyűjtik; c) „hulladékkeverék” : olyan hulladék, amely kettő vagy több fajta hulladék szándékos vagy nem szándékos keveréséből jön létre, és amely nem szerepel külön pontként a hulladékszállításról szóló 259/93/EGK tanácsi és parlamenti rendelet III., III. B, IV. és IV. A mellékleteiben. Nem tekintendő hulladékkeveréknek az egyszerre szállított kettő vagy több fajta hulladék, amennyiben az egyes hulladékfajták el vannak különítve egymástól; h) d) „hulladék ásványolajok”: bármely ásványi eredetű kenőolaj vagy ipari olaj, amely az eredeti rendeltetési céljának megfelelően tovább már nem használható fel, különösen a hulladékká vált motorolajok és sebességváltó-olajok, az ásványi eredetű kenőolajok, turbinaolajok és hidraulikaolajok; b) e) „termelő”: akinek a tevékenysége során hulladék keletkezik (eredeti termelő) vagy bárki, aki előkészítő feldolgozási folyamatot, keverést vagy egyéb olyan műveletet végez, amely ezen hulladék jellegében vagy összetételében változást eredményez (új termelő); c) f) „birtokos”: a hulladék termelője, vagy az a természetes vagy jogi személy, akinek a hulladék a birtokában van; g) „kereskedő”: olyan személy, aki saját maga vásárol, illetve ad tovább hulladékot, beleértve azokat a kereskedőket is, akik fizikailag nem válnak a hulladék tulajdonosává; h) „bróker”: a hulladék hasznosítását illetve ártalmatlanítását mások nevében megszervező személy, beleértve azokat a brókereket is, akik fizikailag nem válnak a hulladék tulajdonosává; d) i) „gazdálkodás”: a hulladékok gyűjtése, szállítása, hasznosítása és ártalmatlanítása, beleértve az ilyen műveletek felügyeletét és a hulladéklerakók utógondozását is lezárásuk után; j) „környezetbarát gazdálkodás”: gyakorlati intézkedések hozatala annak érdekében, hogy a hulladék kezelése az emberi egészségnek és a környezetnek a hulladék esetleges káros hatásaival szembeni védelme mellett történjen; e) k) „gyűjtés”: a hulladék összegyűjtése, annak egy hulladékkezelő létesítménybe történő elszállítása céljából, beleértve a hulladéknak a szállítás során történő cseréjét és ideiglenes tárolását a begyűjtés előtt vagy a szállítás során; l) „kezelés”: hasznosítás vagy ártalmatlanítás, beleértve az olyan ideiglenes műveleteket, mint a hasznosítás vagy az ártalmatlanítás művelete előtti keverés, elegyítés, átcsomagolás, csere és tárolás; m) „megelőzés”: minden olyan tevékenység, amely az anyag hulladékká válása előtt zajlik, és amelynek célja a hulladék termelődésének, káros hatásának, illetve általában véve a források használatánál jelentkező környezeti hatásoknak a csökkentése; f) n) „újrafelhasználás”: bármilyen hasznosítási művelet, amelynek következtében a már hulladékká vált termékeket vagy összetevőket a tisztítást, illetve a javítást leszámítva előkészítés nélkül újra felhasználják ugyanarra a célra, mint amire eredetileg azokat szánták; g) o) „újrafeldolgozás”: a hulladék hasznosítása termékként vagy anyagként az eredeti vagy egyéb célra. Ebbe nem tartozik bele az energia hasznosítása; p) „hasznosítás”: minden olyan kezelési művelet, amely — következtében a hulladékot hasznos célra használják, vagy az üzemben vagy pedig a szélesebb értelemben vett gazdaságban más olyan erőforrások helyettesítésére, amelyeket egyébként erre a célra használtak volna, illetve előkészítik ilyen célú felhasználásra — megfelel a hatékonysági kritériumoknak, melyek alapján úgy értékelhető, hogy hasznos célra kerül felhasználásra — biztosítja, hogy a globális környezeti hatást nem rontja a hulladék más források helyett történő felhasználása — biztosítja, hogy a környezetszennyező anyagok a folyamat során nem kerülnek a végtermékbe q) „ártalmatlanítás”: bármely kezelési művelet, amely nem felel meg a hasznosítás kritériumainak.