EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2020.7.9. COM(2020) 302 final A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK 2019. évi jelentés a versenypolitikáról {SWD(2020) 126 final}



A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK 2019. évi jelentés a versenypolitikáról 1. Bevezetés 2019-ben új időszak kezdődött az Európai Unió életében. Az 1994 óta a legmagasabb részvételi arány (50,66 %) mellett lebonyolított májusi választásokat követően az Európai Parlament a megválasztott európai bizottsági elnök Ursula von der Leyen politikai iránymutatásában foglalt prioritások alapján megszavazta az új Európai Bizottságot.A Margrethe Vestagernek, a digitális korra felkészült Európáért felelős ügyvezető alelnöknek szóló megbízólevél hangsúlyozza, hogy „olyan versenypolitikára és versenyszabályokra van szükségünk, amelyek megfelelnek a modern gazdaság követelményeinek, végrehajtásuk következetes, és mind belső, mind globális szinten elősegítik az erős európai ipar megteremtését”. Az uniós versenyjog alapjai a Római Szerződés több mint 60 évvel ezelőtti aláírása óta mind a mai napig változatlanul relevánsak. Az európai versenyszabályok minden vállalkozás számára – méretétől függetlenül – tisztességes lehetőséget biztosítanak a versenyre, és elősegítik, hogy az európai fogyasztók a belső piacon méltányos feltételek mellett vásárolhassanak. Az uniós versenyszabályok érvényesítése segítséget nyújt olyan nyitott versenypiacok létrehozásához, amelyek az uniós vállalatokat hatékonyabbá, innovatívabbá és globális méretekben versenyképesebbé teszik. 2019-ben a Bizottság versenypolitikai intézkedései és jogérvényesítő fellépései továbbra is a versenyellenes gyakorlatok és intézkedések ellen irányultak azokon a piacokon, amelyek az uniós polgárok és az EU-ban működő vállalkozások számára fontosak, többek között a távközlési és a digitális ágazatban, az energia és a környezet területén, a feldolgozóiparban, a pénzügyi szolgáltatásokban, az adózás terén, a mezőgazdaságban és az élelmiszer ágazatban, valamint a közlekedésben. Ugyanakkor az is fontos, hogy az EU versenyjogi kerete továbbra is képes legyen alkalmazkodni a gyorsan változó világhoz, folyamatosan igazodva a modern gazdasághoz, amely zöld és digitális. Az uniós versenypolitikának különösen azokat az új kihívásokat kell kezelnie, amelyek az adatok és algoritmusok használatához, valamint a mindinkább digitalizált környezetben gyorsan változó piacokhoz kapcsolódnak, továbbá erősítenie kell a tagállamok hatóságai és a Bizottság közötti, az egységes piacon folyó tisztességes versenyt támogató együttműködési hálózatokat. Ezzel egy időben folyamatban van a vonatkozó állami támogatási szabályok – többek között a környezetvédelmi és energetikai irányelvek – értékelése, amelyek felülvizsgálata is az európai zöld megállapodás szakpolitikai célkitűzéseinek figyelembevételét szolgálja. A Bizottság 2019 áprilisában közzétette a „Versenypolitika a digitális korszakban” című jelentését, amelyet három független szaktanácsadó azzal a céllal készített, hogy támogassa a Bizottságot annak mérlegelésében, hogy a versenypolitika miként szolgálhatná a legjobban az európai fogyasztókat a digitális, gyorsan változó világban. A jelentés elemzi a digitális gazdaság azon fő jellemzőit – a digitális szolgáltatások rendkívüli skálahozadékát, a külső hálózati hatásokat és az adatok szerepét –, amelyek elősegítették a nagy inkumbens digitális gazdasági szereplők térnyerését. Annak biztosítása érdekében, hogy a versenyjog továbbra is megfeleljen a céljainak, a Bizottság 2019-ben a versenyszabályok működésének felmérése céljából széles körű értékelést készített, hogy ezzel alátámassza azoknak a döntéseknek a szükségességét, amelyek az említett kihívások kezelésére való képességének javítására, illetve a jogérvényesítő képességének hatékonyabbá tételére irányulnak. A felülvizsgálat kiterjedt az az új megbízatás során lejáró trösztellenes rendelkezésekere és a vonatkozó irányelvekre, számos állami támogatási szabályra és iránymutatásra, valamint az összefonódások ellenőrzésére vonatkozó egyes szabályok folyamatban levő értékelésére. Az év végén Margrethe Vestager ügyvezető alelnök is bejelentette a piacmeghatározási közlemény felülvizsgálatának elindítását. A versenypolitika jelentős szerepet játszik az EU modern iparpolitikájában is, célja, hogy az európai vállalatok innovatívabbak, ezáltal nemzetközi szinten versenyképesek legyenek. Az uniós állami támogatási szabályok támogatják ezt a célkitűzést, amennyiben a piac nem megfelelő működésének eseteivel és az értékláncok megerősítésének szükségességével állunk szemben. A Bizottság 2018 decemberében és 2019 decemberében megállapította, hogy a mikroelektronika és az akkumulátorok európai prioritási területeken több tagállam által közösen bejelentett egy-egy projekt összhangban volt az uniós állami támogatási szabályokkal, és hozzájárult a közös európai érdek megvalósulásához. A résztvevő tagállamok a két projektre együttesen maximum 5 milliárd EUR finanszírozásban részesülnek, és a cél az, hogy az intézkedés összesen további 11 milliárd EUR magánbefektetést tegye lehetővé. Az uniós versenypolitika végrehajtása a Szerződéseken alapuló szabályok érvényesítésével valósul meg, amit szigorú gazdasági elemzés és alapos, jogszerű eljárás támogat. Ezért a diszkrimináció-mentesség, az átlátható és kiszámítható jogérvényesítés, a meghallgatáshoz való jog és a titoktartás védelme olyan alapelvek és szabályok, amelyeket a Bizottság a jogérvényesítési gyakorlatában alkalmaz, és alkalmazását világszerte ösztönzi. A Bizottság szorosan együttműködik a tagállamok nemzeti versenyhatóságaival és a nemzeti bíróságokkal az európai versenyszabályok érvényesítése érdekében. A Bizottság ugyanakkor aktívan együttműködik az illetékes nemzetközi fórumokkal és a világ különböző országainak versenyjogi szerveivel, hogy valóban globális szinten valósuljon meg az egyenlő versenyfeltételek kialakítása. A Kereskedelmi Világszervezetben a Bizottság tárgyalásokat folytat az e-kereskedelemről és a távközlési szolgáltatásokról, valamint a támogatásokra vonatkozó nemzetközi szabályok javításáról. Az uniós versenyszabályok támogatják az erős európai vállalatok növekedését és fejlődését, legyen szó nagy-, közép- vagy kisvállalkozásokról. Globális szinten azonban az európai cégek az egyenlő feltételeket illetően számos kihívással szembesülnek. E kihívások kezelésére a versenyjogon kívüli eszközök alkalmasabbak. A Bizottság folyamatosan mérlegeli többek között, hogy a rendelkezésre álló uniós eszköztár milyen mértékben tudja kezelni a külföldi támogatások és az állami tulajdon torzító hatásait, továbbá milyen egyéb eszközökre (vagy azok kombinációjára) lehet szükség. E jelentés a Bizottság által a versenypolitika területén 2019-ben végzett tevékenységek nem teljes körű összefoglalása (I. rész). A jelentés tehát nem tér ki az EU gazdaságának a Covid19-világjárvány kitörése miatti támogatását célzó bizottsági intézkedésekre. A jelentésben ismertetett tevékenységekről további és részletesebb információk találhatók a jelentést kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumban (II. rész) és a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján . 2. Az uniós versenypolitika és jogérvényesítés hatékonyságának további javítása A Bizottság 2019-ben megkezdte a versenyszabályok és irányelvek átfogó értékelését és felülvizsgálatát annak megállapítása céljából, hogy azok milyen mértékben felelnek meg a céljuknak. A Bizottság megkezdi az állami támogatási szabályok célravezetőségi vizsgálatát A Bizottság 2012 májusában elindította az állami támogatások korszerűsítése elnevezésű jelentős reformcsomagját, amelynek eredményeként 2013 óta nagyszámú állami támogatási szabály felülvizsgálatára került sor. Ez az átfogó reformcsomag lehetővé tette a tagállamok számára a beruházásokat, a gazdasági növekedést és a munkahelyteremtést segítő állami támogatási intézkedések gyors végrehajtását. A Bizottság 2019 januárjában elindította az állami támogatások korszerűsítése csomagba tartozó szabályoknak a minőségi jogalkotásra vonatkozó bizottsági iránymutatás szerinti értékelését, és ebből következően meghosszabbította az egyébként 2020 végén megszűnő állami támogatási szabályok érvényességét. Az értékelés formája célravezetőségi vizsgálat, és a vonatkozó irányelveknek az európai zöld megállapodás szakpolitikai célkitűzései fényében történő felülvizsgálatát készíti elő. Az állami támogatások korszerűsítését célzó csomag, a vasutakról szóló iránymutatások és a rövid lejáratú exporthitel-biztosítás célravezetőségi vizsgálata

A célravezetőségi vizsgálat célja az említett állami támogatási szabályok relevanciájának, hatékonyságának, eredményességének, következetességének és uniós hozzáadott értékének elemzése, egyidejűleg megalapozva a szabályok további fenntartására vagy lehetséges korszerűsítésére irányuló bizottsági döntéseket. A célravezetőségi vizsgálat az alábbi két rendeletre és kilenc irányelvre terjed ki: – az általános csoportmentességi rendelet és a csekély összegű támogatásokról szóló rendelet, – a regionális támogatásokra vonatkozó iránymutatás, – a kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott támogatások keretrendszere, – a közös európai érdeket szolgáló fontos projekteket érintő keretrendszerről szóló közlemény, – a kockázatfinanszírozási iránymutatás, – a repülőtér- és légi közlekedési iránymutatás, – a környezetvédelmi és energetikai irányelvek, valamint – a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás. Ezen kívül a vasutakról szóló iránymutatások és a rövid lejáratú exporthitel-biztosításokról szóló közlemény – amelyek nem voltak részei az állami támogatások korszerűsítését célzó 2012. évi csomagnak – szintén bekerültek a folyamatban lévő célravezetőségi vizsgálatba. A tagállamoknak és más érdekelt feleknek lehetőségük volt arra, hogy nyilvános konzultáció keretében, különböző kérdőívek útján véleményt nyilvánítsanak a célravezetőségi vizsgálattal kapcsolatban. A konzultáció 2019 júliusában fejeződött be, a közös európai érdeket szolgáló fontos projekteket érintő keretrendszerről szóló közleményre vonatkozó kérdőív kivételével, amelyre október végéig lehetett válaszolni. Számos tanulmány elkészítése is folyamatban van. A Bizottság 2019 februárjában nyilvános konzultációkat indított az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei 2012 utáni kereskedelmi rendszerének kontextusában hozott egyes állami támogatási intézkedésekről szóló iránymutatás (ETS iránymutatás) értékelése és felülvizsgálatának előkészítése tárgyában is. A 2012-ben elfogadott és az üvegházhatású gázok 2005. évi uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerén alapuló ETS iránymutatás meghatározza azokat a feltételeket, amelyek alapján a tagállamok a 2013-2020-as időszakban egyes nagy elektromosenergia-fogyasztású ágazatokban kompenzálhatják egyes vállalatok magasabb elektromosenergia-költségeinek azt a részét, amely az uniós kibocsátás-kereskedelmi rendszer miatt keletkezik. A 2012. évi ETS iránymutatás a hatályának 2020. december 31-i megszűnésekor a 2021-2030-ra vonatkozó új uniós kibocsátás-kereskedelmi rendszerhez igazodóan frissítésre kerül. Végezetül, 2019. júniusában a Bizottság megkezdte az általános gazdasági érdekű egészségügyi és szociális szolgáltatások állami támogatási szabályainak és az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokhoz kapcsolódó csekély összegű támogatásokról szóló, 2020 decemberében hatályát vesztő rendelet értékelését. Az értékelés részeként 2019 júliusa és decembere között egy nyilvános és egy célzott konzultációra került sor, amelyek eredménye az értékelésben figyelembevételre került. A Bizottság vizsgálja a vertikális szállítói megállapodások és a horizontális együttműködési megállapodások területén megjelenő új piaci tendenciákat A Bizottság 2019-ben megkezdte az egyes horizontális megállapodásoknak az uniós általános versenyszabályok alóli mentesítésére vonatkozó szabályok értékelését. A horizontális megállapodásokra vonatkozó uniós versenyszabályok horizontális együttműködési megállapodásokra irányuló két csoportmentességi rendeletet foglalnak magukban, amelyek egyes kutatási és fejlesztési területeket, illetve szakosítási megállapodásokat mentesítenek az EUMSZ 101. cikkének hatálya alól. A horizontális együttműködési megállapodásokra vonatkozó kapcsolódó iránymutatások (horizontális iránymutatások) további segítséget nyújtanak a vállalatoknak a versenyjoggal összeegyeztethető együttműködési megállapodások megkötéséhez, továbbá részletes ajánlásokat tartalmaznak olyan témákban, mint az információcsere versenyszempontú értékelése, a közös beszerzés, a közös értékesítés és szabványosítás. A két horizontális csoportmentességi rendelet 2022. december 31-én hatályát veszti. Bár a horizontális iránymutatásoknak nincs időbeli hatályuk, a horizontális csoportmentességi rendeletekkel együtt kerülnek értékelésre. A Bizottság jelentős előrehaladást ért el a vertikális csoportmentességi rendelet (VBER) és a vertikális korlátozásokról szóló kapcsolódó iránymutatás értékelésében. A Bizottság az értékelést 2018 októberében kezdte meg, tekintettel arra, hogy a VBER 2022. május 31-én veszti hatályát. A Bizottság 2019 februárjában három hónapos nyilvános konzultációt kezdett az érdekelt felekkel, majd 2019 augusztusában tanulmányt készített az elosztási modellek és stratégiák piaci tendenciáiról. Ezen kívül a Bizottság 2019 novemberében az érdekelt felek aktív részvételével értékelési workshop-ot tartott, amelynek keretében részletesebben megvitatták a VBER értékelésével kapcsolatban különösen nagy érdeklődésre számot tartó területeket, elsősorban azt tartva szem előtt, hogy a szabályok miként szolgálják a fogyasztók érdekeit. A Bizottság 2019 februárjában közzétette a gépjárműágazatra vonatkozó csoportmentességi rendelet (MVBER) értékelési menetrendjét. A menetrend értelmében négyhetes online konzultációra került sor az érdekelt felekkel. Továbbá tanulmány is készült a gépjármű-ágazatbeli piaci feltételek elmúlt tíz éves alakulásának jobb megértése céljából. Az MVBER 2023 májusában veszti hatályát. Az értékelések célja az volt, hogy a Bizottság megalapozott döntést hozhasson a szabályok megszüntetéséről, hatályuk meghosszabbításáról vagy felülvizsgálatáról. Az EU engedékenységi programjának korszerűsítése

A Bizottság az eljárásai hatékonyságának további javítása érdekében 2019 márciusában elindította az „eLeniency” elnevezésű online eszközt. Az uniós engedékenységi program értelmében a vállalatok vagy a jogi képviselőik már eddig is megtehették engedékenységi nyilatkozatukat a Bizottság számára akár funkcionális postafiókba küldött e-mailen keresztül, akár a szóbeli eljárás keretében. Az eLeniency eszköz – harmadik opcióként – az engedékenységi kérelmek keretében (a bírság alóli mentesülés vagy csökkentett összegű bírság fizetése), a kartellügyekhez kapcsolódó vitarendezési eljárások keretében, illetve a nem kartellügyekben való együttműködés keretében az engedékenységi nyilatkozat online benyújtására ad lehetőséget. Ezáltal csökkenti az ilyen eljárásokban érintett vállalatok és jogi képviselőik költségeit és terheit, miközben a bizalmas ügykezelés és a jogi védelem továbbra is garantált. Az e-Leniency útján a Bizottság az eszköz elindítása óta nagy számú nyilatkozatot és dokumentumot kapott. Folytatódik a kartellekkel szembeni küzdelem A globális versenyben alapvető tényező, hogy megfelelő árakon lehessen hozzájutni az inputtermékekhez. Kartellek gyakran az ipar számára nélkülözhetetlen alapanyagot jelentő közbenső termékek piacán jönnek létre, így egyaránt hatással lehetnek az európai ipar versenyképességére és a fogyasztókra. E kartellekkel szemben a versenyjogi szabályok érvényesítése 2019-ben is folytatódott. A Bizottság 2019 márciusában 368 millió EUR összegű bírságot szabott ki a gépkocsi-biztonsági rendszereket gyártó Autoliv és a TRW terhére, mert az említett vállalatok két kartell tagjaként szállítottak biztonsági öveket, légzsákokat és kormánykerekeket a Volkswagen és a BMW csoporthoz tartozó európai gépjárműgyártó vállalatok számára, megsértve ezzel az uniós trösztellenes szabályokat. Az összejátszás harmadik résztvevőjét, a Takata vállalatot nem bírságolták meg, mert az uniós engedékenységi eljárás keretében feltárta a Bizottság előtt a két kartell működését, és ezért teljes mértékben mentesült a bírság alól. Mindegyik vállalat elismerte a kartellekben való részvételét, és egyezséget kötött. Ez a kartellhatározat a gépjármű-alkatrészek ágazatában az összejátszások felderítésére végrehajtott nagyléptékű vizsgálatsorozat részét alkotta. A Bizottság már pénzbírságot szabott ki autócsapágyak, a gépjárművekben használt vezetékkötegek, a többek között a gépjárműülésekben használt rugalmas hab, a személy- és tehergépkocsikban használt állófűtő-készülékek, generátorok és önindítók, légkondicionáló és motorhűtő rendszerek, világítási rendszerek, utasbiztonsági rendszerek, valamint gyújtógyertyák és fékrendszerek beszállítóira. A 2019-es határozattal a Bizottság által az ágazatban kartellügyek miatt kiszabott bírságok teljes összege elérte a 2,15 milliárd EUR-t. Az eljárási kötelezettségek érvényesítése az összefonódások ellenőrzésében Az összefonódások uniós ellenőrzése elősegíti, hogy az európai piacokon működő valamennyi vállalat tisztességes és egyenlő feltételek mellett versenyezhessen, mivel az esetlegesen versenytorzító hatású ügyleteket be kell jelenteni, és azokat a Bizottság alaposan ellenőrzi. A Bizottság 2019-ben továbbra is jelentős erőfeszítéseket tett az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete szerinti eljárási kötelezettségek érvényesítése érdekében. A Bizottság 2019 áprilisában 52 millió EUR bírságot szabott ki a General Electricre (GE) , mert az valótlan adatokat közölt az LM Wind megvásárlásával kapcsolatban folytatott vizsgálat során. Az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete értelmében a Bizottság a számára szándékosan vagy gondatlanságból valótlan vagy félrevezető információkat közlő vállalatra a vállalat összevont forgalmának maximum 1 %-át kitevő összegű bírságot szabhat ki. A bírságról szóló határozat nem befolyásolta az ügyleteknek az összefonódásra vonatkozó uniós szabályokon és a második értesítésben szereplő, már valós adatokon alapuló bizottsági jóváhagyását. A fentieken túlmenően a Bizottság 2019 júniusában 28 millió EUR összegű bírságot szabott ki a képalkotó és optikai termékeket gyártó, japán székhelyű Canon vállalatra, mert a Toshiba Medical Systems Corporation megvásárlását részben a Bizottság értesítése és a Bizottság részéről történő jóváhagyás előtt hajtotta végre (engedélyezés előtti tranzakció). Az EK összefonódás-ellenőrzési szabályai szerint az egyesülő vállalatoknak az uniós léptékű tervezett egyesülést még annak végrehajtása előtt, felülvizsgálat céljából be kell jelenteniük a Bizottság számára, és az egyesülés a bejelentést és a bizottsági jóváhagyást megelőzően nem hajtható végre. 3. A digitális gazdaságban, a távközlésben és a média területén jelentkező új kihívások kezelése A Bizottság elnöke „A digitális korra felkészült Európa” című szakpolitikai kezdeményezésében a digitalizálás területét a jelenlegi Bizottság feladatai tekintetében az egyik legfontosabb prioritásként határozta meg. A jól működő egységes digitális szolgáltatási piac megvalósításához a versenypolitika alapvető és megkerülhetetlen módon járul hozzá. A Bizottság 2019 áprilisában közzétette az uniós versenypolitika előtt álló, a digitalizáláshoz kapcsolódó új kihívásokról három független szaktanácsadó által készített, „Versenypolitika a digitális korszakban” című jelentését. A „Versenypolitika a digitális korszakban” című jelentés A három szaktanácsadó a jelentésében: (i) meghatározza, hogy véleményük szerint melyek a digitális piacok legfőbb sajátos jellemzői; (ii) ismerteti nézőpontjukat az uniós versenypolitika digitális korszakban érvényes céljairól; és (iii) megvitatja a versenyszabályok digitális platformokra és adatokra történő alkalmazásának kérdését, valamint azt, hogy az összefonódások ellenőrzése milyen szerepet játszik a verseny és az innováció fenntartásában. A három szaktanácsadó véleménye szerint az alapvető versenyjogi keret szilárd és kellően rugalmas ahhoz, hogy a digitális területeken biztosítsa a verseny védelmét. Fontos üzenetük az is, hogy versenyhatóságoknak és a szabályozóknak jobban figyelembe kellene venniük a platformok, digitális ökoszisztémák és az adatgazdaság sajátosságait, hogy megelőzzék bizonyos versenyellenes gyakorlatok kialakulását vagy következmények nélküli folytatását. Ezen kívül a szaktanácsadók véleménye szerint a digitális piacokon hangsúlyt kell helyezni az akadályozó tényezőkre és a versenyellenes stratégiák azonosítására is. Az adatokhoz való hozzáférés tekintetében a szerzők szerint az egyes ágazatokra vonatkozó speciális szabályozások hatékonyabb megoldást jelenthetnének. A jelentés az összefonódás-ellenőrzés vonatkozásában konkrét elemzést és ajánlásokat egyaránt tartalmaz, mind joghatósági, mind érdemi szempontból. A jelentés, valamint a 2018. július 7-től szeptember 30-ig tartó nyilvános konzultációra vonatkozó felhívás és a Brüsszelben 2019. január 17-én megtatott, „A versenypolitika formálása a digitális korban” témájú konferencia célja, hogy támogassa a Bizottságot annak mérlegelésében, hogy a versenypolitika miként szolgálhatná a legjobban az európai fogyasztókat a gyorsan változó világban. Margrethe Vestager ügyvezető alelnök 2019. december 9-én bejelentette, hogy a tervek szerint felülvizsgálatra kerül a közösségi versenyjog alkalmazásában az érintett piac meghatározásáról szóló bizottsági közlemény („piacmeghatározási közlemény”), amely iránymutatást ad arra vonatkozóan, hogy a Bizottság az uniós versenyjog érvényesítésére irányuló, folyamatos tevékenysége során miként alkalmazza az érintett termék-és földrajzi piac fogalmát. E felülvizsgálat elindításának fő oka annak biztosítása, hogy a közlemény egyrészt tükrözze azt változást, amely a Bizottság piacmeghatározási gyakorlatában az elmúlt húsz évben bekövetkezett, másrészt megfeleljen a gyorsan változó és egyre digitálisabbá váló világ követelményeinek. A felülvizsgálat célja olyan könnyen hozzáférhető, pontos és aktualizált iránymutatás biztosítása, amely egyértelmű és következetes megközelítéssel kezeli a különböző iparágakra vonatkozó trösztellenes és összefonódási eseteket. A trösztellenes jogszabályok betartásának biztosítása: fokozott alaposság a digitális piacokon A digitális korszakban olyan online platformok jöttek létre, amelyek egy része jelentős technológiai szolgáltatóvá vált. A piaci erővel rendelkező platformok döntései számos más olyan piacra is hatással lehetnek, amelyeken a vállalatok ezekre a platformokra építve tartják a kapcsolatot az ügyfeleikkel. Például a platformok a piaci versenyt lehetővé tevő szabályok meghatározásával biztosíthatják a tevékenységek technikai kereteit és piaci szabályozóként is működhetnek, de ha visszaélnek a pozíciójukkal, akkor a kettős szerepük problémák forrása lehet, és veszélyeztetheti a versenyt. Annak érdekében, hogy az európai piacok az embereket szolgálják, továbbá átláthatóbb és tisztességesebb viszonyok jöjjenek létre, 2019 júliusában új uniós szabályokat fogadtak el a platformokat igénybe vevő üzleti felhasználók tekintetében alkalmazandó átlátható feltételekre vonatkozóan . A verseny biztosításán túlmenően az ilyen kiegészítő szabályozási eszközök nemcsak a fogyasztókat szolgálják, hanem ugyanolyan mértékben biztosítják az átláthatóbb és tisztességesebb feltételeket is. 2019. március 20-án a Bizottság 1,49 milliárd EUR összegű bírságot szabott ki a Google vállalatra , mivel visszaélt piaci erőfölényével, megsértve ezzel az uniós trösztellenes szabályokat. A „Google AdSense” ügy: a verseny védelme az online keresés során történő hirdetések területén

A Bizottság 1 494 459 000 EUR-ra bírságolta a Google-t, mert az piaci erőfölényével visszaélve több korlátozó feltételt alkalmazott a harmadik felek weboldalaival kapcsolatos szerződésekben. A visszaélés több mint 10 évig tartott, és meggátolta a Google versenytársait abban, hogy kereséshez kapcsolódó hirdetéseiket elhelyezzék az említett weboldalakon. A Google messze a legerősebb szereplő volt az Európai Gazdasági Térség online hirdetésközvetítési piacán, 2006-tól 2016-ig a piaci részesedése meghaladta a 70 %-ot. A kereséskor alkalmazott „AdSense”-en keresztül a Google a hirdetők és a közzétevő weboldalak tulajdonosai közötti közvetítőként működik. A Bizottság vizsgálata során megállapítást nyert, hogy: – a Google 2006-tól kezdődően kizárólagossági feltételeket épített be a szerződéseibe, ezzel megtiltotta a közzétevőknek, hogy a találati oldalaikon elhelyezzék a versenytársak kereséshez kapcsolódó hirdetéseit. – a Google 2009 márciusától fokozatosan elkezdte a kizárólagossági feltételek úgynevezett „prémium elhelyezési” feltételekre történő módosítását. Ez azt eredményezte, hogy a Google versenytársai nem helyezhették el a kereséshez kapcsolódó hirdetéseiket a weblapok találati oldalainak azon részein, amelyekre a felhasználók a legtöbbször rákattintanak. – a Google 2009 márciusától olyan szerződéses feltételeket is meghatározott, amelyek értelmében a közzétevők a versenytársak hirdetéseinek megjelenítési módját csak a Google előzetes írásbeli engedélyével módosíthatták. A Google így szabályozni tudta, hogy mennyire lehetnek figyelemfelkeltőek a versenytársak kereséshez kapcsolódó hirdetései. A Google az ügyhöz kapcsolódóan a Bizottság által kiadott kifogásközlés után néhány hónappal, 2016 júliusában megszüntette a jogellenes gyakorlatot. A Google által követett gyakorlat az online keresésekhez kapcsolódó hirdetés-közvetítési piacon meglévő erőfölényével való olyan visszaélést jelent, ami akadályozza az érdemeken alapuló versenyt. A Google magatartása miatt ugyanakkor az európai fogyasztók sem részesülhettek az online keresésekhez kapcsolódó hirdetési piacon a tényleges verseny előnyeiben. Az uniós trösztellenes szabályok szerint a piaci erőfölény önmagában nem jogellenes, az erőfölénnyel rendelkező vállalkozásokat azonban különleges felelősség terheli azért, hogy ne éljenek vissza piaci erőfölényükkel úgy, hogy korlátozzák a versenyt akár azon a piacon, ahol erőfölényben vannak, akár más piacokon. A Bizottság határozata kötelezte a Google-t arra, hogy minimális intézkedésként teljes egészében szüntesse be a jogellenes gyakorlatát, amennyiben ezt eddig még nem tette meg, továbbá tartózkodjon minden azzal azonos vagy hasonló tárgyú, illetve hatású intézkedéstől. A Google felelős továbbá a versenyellenes magatartása miatt érintetté vált bármely magánszemély vagy vállalkozás által a tagállamok bíróságain esetleg indított kártérítési polgári keresetekben is. Korábban, 2017 júniusában a Bizottság 2,42 milliárd EUR-ra bírságolta a Google-t, mert keresőmotort üzemeltetőként jogtalan előnyt biztosított a saját összehasonlító Shopping szolgáltatásának, és így visszaélt piaci erőfölényével; és 2018 júliusában a Bizottság 4,34 milliárd EUR-ra bírságolta a Google-t, mert jogszerűtlen gyakorlatot folytatott az Android mobil eszközök tekintetében a Google keresőmotorja fölényének megerősítése érdekében. A 2019. márciusi esettel együtt az Európai Bizottság összesen 8,25 milliárd EUR összegre bírságolta a Google-t a trösztellenes szabályok megsértése miatt. A Bizottság 2019. július 17-én hivatalos antitröszt-vizsgálatot indított annak megállapítására, hogy az uniós versenyszabályok megsértését jelenti-e az Amazon piacterén értékesítést végző független kiskereskedőktől származó érzékeny adatok Amazon általi felhasználása . A független értékesítők számára piacteret biztosítva az Amazon folyamatosan adatokat gyűjt a platformján végzett tevékenységekről. A Bizottság előzetes tényfeltárása alapján az Amazon a piacterén értékesítést végzőkre, valamint azok termékeire és a piactéren lebonyolított tranzakcióira vonatkozó, versenyszempontból érzékeny adatokat használ fel. A Bizottság vizsgálja az Amazon és a piacterén értékesítő eladók között létrejött standard megállapodásokat, amelyek alapján az Amazon kiskereskedelmi üzletága elemezheti és felhasználhatja a harmadik fél értékesítőktől származó, az Amazon piactér számára hozzáférhető adatokból aggregált adatokat. Az uniós antitröszt szabályok védik az árversenyt és jobb választásai lehetőséget kínálnak a fogyasztók számára az e-kereskedelem terén Az online kereskedelem gyorsan növekvő piaca Európában 2019-ben több mint 600 milliárd EUR-t tett ki; az európaiak több mint fele vásárol online. Az e-kereskedelem hatalmas lehetőséget jelent a fogyasztók számára, akik nagyobb áru- és szolgáltatás-kínálathoz férhetnek hozzá, és európai viszonylatban össze tudják hasonlítani az árakat, valamint a vállalkozások számára is, amelyek egy olyan egységes piacon kereskedhetnek, ahol több mint 500 millió ember egyetlen weboldalt használ kirakatként. A Bizottság digitális egységes piaci stratégiája részeként 2017. május 10-én közzétett, a kereskedelmi ágazatra irányuló bizottsági vizsgálat eredményei azt mutatták, hogy a termékforgalmazás jobb ellenőrzése érdekében egyre több szerződéses korlátozás alkalmazására kerül sor. Ezért nagyon fontos ezen a területen a versenyszabályok hatékony érvényesítése. A Bizottság 2019. március 7-én előírta a Disney, az NBCUniversal, a Sony Pictures, a Warner Bros. és a Sky számára, hogy jogilag kötelező érvénnyel vállalják az uniós antitröszt szabályok betartását. E vállalásokat az említett stúdiók és a Sky UK között a fizetős televíziós filmekre vonatkozóan létrejött licenciaszerződésekben szereplő területi alapú korlátozás miatti bizottsági aggályok indokolták. A Bizottság 2019. április 5-én potenciálisan jogellenes kétoldalú megállapodások tárgyában kifogásközlést intézett a Valve céghez, amely a világ legnagyobb PC-videojáték forgalmazó platformjának, a Steam-nek a tulajdonosa, valamint öt PC-videojáték-kiadóhoz – a Bandai Namco-hoz, a Capcom-hoz, a Focus Home-hoz, a Koch Media-hoz és a ZeniMax-hoz . A Bizottság aggályosnak találta, hogy a Valve és az öt PC-videojáték-kiadó a határokon átnyúló értékesítés megakadályozása érdekében, az uniós antitröszt szabályok megsértésével, területi alapon korlátozott aktiváló kulcsok használatáról állapodott meg. Ezen túlmenően a Bizottság azt is aggályosnak találta, hogy a játékkiadók közül négyen megszeghették az uniós versenyszabályokat azzal, hogy a Valve-on kívül, más fogalmazókkal kötött megállapodásaikban szerződéses exportkorlátozásokat írtak elő. Az antitröszt szabályok érvényesítése a távközlési ágazatban A Bizottság 2019. július 18-án 242 millió EUR-ra bírságolta a Qualcomm-ot , mert az uniós antitröszt szabályokat megsértve, a harmadik generációs szabvány (3G) szerinti univerzális mobil távközlési rendszerrel (UTMS) kompatibilis lapkakészletek világméretű piacán kiszorító árazás alkalmazásával visszaélt a piaci erőfölényével. A határozat megállapította, hogy 2009 közepétől 2011 közepéig a Qualcomm a fő ügyfelei közül két ügyfélnek – a Huaweinek és a ZTE-nek – költség alatti áron alatt szállított bizonyos mennyiségeket három UMTS-képes lapkakészletéből azzal a szándékkal, hogy kiszorítsa a piacról versenytársát, az Icerát. Az Icera abban az időben az Egyesült Királyságban működő induló vállalkozás és a Qualcomm fő versenytársa volt az UMTS-képes lapkakészletek piacának élvonalbeli szegmensében. A bírság a Qualcomm 2018. évi forgalmának 1,27 %-át teszi ki, és az is a célja, hogy a jövőben elrettentse a piaci szereplőket a hasonló versenyellenes gyakorlatoktól. A Bizottság 2019. augusztus 7-én kifogásközlést intézett a Csehországban működő két legnagyobb szolgáltató, az O2/CETIN és a T-Mobile ellen a kettejük között létrejött hálózat-megosztási megállapodás miatt. A Bizottság előzetesen úgy vélte, hogy ez a speciális hálózat-megosztási megállapodás versenyellenes, mert valószínűleg abba az irányba hat, hogy a két mobilszolgáltatót semmi se ösztönözze a hálózatának és szolgáltatásainak a fogyasztók érdekében történő fejlesztésére. A Bizottság előzetes elemzése összhangban volt azokkal az elvekkel, amelyeket az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete (BEREC) a mobil infrastruktúrák megosztására vonatkozó, 2019. június 13-i közös álláspontjában megfogalmazott.

A Bizottság 2019. október 16-án elrendelte, hogy a Broadcom , a TV set-top boxok és modemek lapkakészleteinek világviszonylatban piacvezető beszállítója, a továbbiakban ne alkalmazzon a hat fő ügyfelével megkötött megállapodásokban szereplő bizonyos előírásokat. A Bizottság értékelése megállapította, hogy első ránézésre valószínűsíthető, hogy a Broadcom visszaélt (i) a TV set-top boxokhoz, (ii) a száloptikai modemekhez és (iii) az xDSL modemekhez használatos egylapkás rendszerek piacán meglévő erőfölényével, mert kizárólagosságra irányuló megállapodásokat kötött TV set-top boxok és modemek gyártóival. Továbbá azt is megállapította, hogy ideiglenes intézkedések hiányában a verseny súlyos és helyrehozhatatlan módon sérülne. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy sürgős beavatkozásra van szükség a versenytársak háttérbe szorulásának vagy a piac elhagyására kényszerítésének megakadályozása érdekében. Az ideiglenes intézkedések három évig vagy addig a napig alkalmazandók, amelyen a Bizottság a Broadcom magatartásával kapcsolatosan érdemi végső határozatot hoz vagy lezárja az említett vizsgálatot (attól függően, hogy melyik a korábbi időpont). Az ügyben az érdemi vizsgálat folyamatban van. Az ideiglenes intézkedés olyan eszköz, amelyet az 1/2003 rendelet tesz lehetővé a Bizottság számára, de ezt az ügyet megelőzően az elmúlt 18 évben nem került sor az alkalmazására. Ideiglenes intézkedésre irányuló döntés alkalmazásával a Bizottság elrendelheti, hogy egy vállalat a vizsgálat időtartamára hagyjon fel egy adott magatartással. Ideiglenes intézkedés alkalmazható a vizsgálat időtartamára annak érdekében, hogy a feltételezett versenyellenes magatartás ne okozhasson olyan súlyos és jóvátehetetlen kárt a piacon, amelyet a Bizottság vizsgálatán alapuló végleges intézkedés útján nem lehetne orvosolni. Ideiglenes intézkedésekre általában kivételes esetekben kerül sor, mert olyan vállalatokat érintenek, amelyek esetében még nem állapították meg az érvényes szabályok megszegését. A legtöbb esetben a tiltó határozat és az adott magatartás abbahagyására vagy korrekciós intézkedésekre irányuló felszólítás elegendő a versenyhelyzet helyreállítására. Összefonódás-ellenőrzés a távközlési szektorban és a média szektorban A távközlési szektorban a Bizottság 2019. július 15-én jóváhagyta, hogy a Telenor megvásárolja a DNA-t . A DNA mobil és vezetékes távközlési szolgáltatásokat, szélessávú internetszolgáltatásokat és TV-szolgáltatásokat nyújt Finnországban, míg a Telenor az északi régióban biztosít mobil és vezetékes távközlési szolgáltatásokat, valamint TV-szolgáltatásokat. A vállalatok tevékenységei között nagyon korlátozott átfedések voltak, és az összefonódás után is több erős piaci szereplő maradt versenyben. A Bizottság továbbá 2019. július 18-án alapos vizsgálatot követően jóváhagyta, hogy a Vodafone megvásárolja a Liberty Global kábelszolgáltató üzletágát Csehországban, Németországban, Magyarországon és Romániában. A jóváhagyás a Vodafone vállalásainak teljes körű teljesítésétől függ. A média szektorban a Bizottság 2019. november 12-én engedélyezte, hogy a Telia cég megvásárolja a Bonnier Broadcasting-ot . Alapos vizsgálatot követően a Bizottság aggályosnak tartotta, hogy az ügylet jelentős mértékben korlátozza a versenyt Finnországban és Svédországban. A jóváhagyás a Telia vállalásainak teljes körű teljesítésétől függ. Az állami támogatási szabályok érvényesítése a szélessávú hálózatok területén A digitális infrastruktúra a digitalizáció fő hajtóereje, ezért alapvető, hogy a szélessávú infrastruktúra ki tudja elégíteni a nagyon gyors digitális sebességgel, a kapacitásokkal és a minőséggel kapcsolatos új igényeket. A Bizottság 2016. évi „Gigabit közlemény”-e az egyik stratégiai prioritásként határozza meg a nagyon nagy kapacitású hálózatok létrehozását. Állami finanszírozásra is szükség van ahhoz, hogy az új technológiák előnyeiből a szóban forgó szolgáltatásokkal kevésbé ellátott vidéki, távoli és más területek is részesülhessenek, vagyis, hogy egyetlen terület vagy polgár se maradjon ellátatlanul. Ugyanakkor a magánberuházásokat sem szabad kiszorítani, és a verseny torzítását a lehető legminimálisabbra kell csökkenteni. A Bizottság 2019-ben az uniós állami támogatási szabályok alapján több szélessávú programot is jóváhagyott. Ezek a következők voltak: Görögországban 50 millió EUR értékű, gyorsabb szélessávú szolgáltatásokra irányuló utalványprogram ; Írországban az Ír Nemzeti Szélessávú Terv 2,6 milliárd EUR összegű állami támogatása ; Spanyolországban a nagyon nagy sebességű szélessávú hálózatok 400 millió EUR összegű támogatási programja; és Németországban a nagyon nagy kapacitású szélessávú hálózatok bajorországi programjának jóváhagyása, miután korábban hat bajor önkormányzat részvételével és a Bizottság 2018 decemberi jóváhagyásával már megvalósult egy gigabit kísérleti projekt . 4. Az EU karbonszegény energiaügyi és környezetvédelmi célkitűzéseit támogató versenypolitika A Bizottság 2019 decemberében elfogadta az európai zöld megállapodásról szóló közleményt, amely a nettó zéró üvegházgáz-kibocsátás 2050-re történő eléréséhez és a környezetvédelemmel kapcsolatos kihívások kezeléséhez szükséges szakpolitikai kezdeményezéseket körvonalazza . A versenypolitika a Bizottság más szakpolitikáihoz hasonlóan elősegíti ezeknek az ambiciózus céloknak az elérését. A Bizottság 2019-ben megkezdte a környezetvédelmi és energiaügyi irányelvek célravezetőségi vizsgálatát, és folytatta az egyes állami támogatási intézkedésekre vonatkozó irányelveinek az üvegházhatású gázok 2012 utáni kibocsátás-kereskedelmi rendszere tekintetében történő értékelését (ETS irányelvek), felkészülve az irányelvek felülvizsgálatára és a 2021–2030-as időszakra szóló új uniós kibocsátás-kereskedelmi rendszerhez történő hozzáigazítására. Az állami támogatások korszerűsítését célzó csomag folyamatban lévő célravezetőségi vizsgálata a vonatkozó irányelveknek az európai zöld megállapodás szakpolitikai célkitűzései fényében 2021-re történő felülvizsgálatát készíti elő. Az Unió „zéró szennyezés” célkitűzését és erőforrás-hatékonyságát szolgáló állami támogatás A Bizottság 2019-ben 2022 végéig 195 millió EUR összegű további állami támogatást hagyott jóvá Németország számára elektromos buszok beszerzésére és töltőinfrastruktúra létesítésére. Ezenkívül a Bizottság 430 millió EUR állami támogatást hagyott jóvá dízel gépjárművek utólagos korszerűsítésére olyan települések számára, ahol 2017-ben túllépték az NOX-kibocsátás határértékét. Mindkét intézkedéstípus összhangban áll az EU környezetvédelmi célkitűzéseivel és az alacsony kibocsátású mobilitás európai stratégiájával, valamint azzal, hogy e stratégia támogatja a városokban a kibocsátásmentes járművek felé történő elmozdulást és az ilyen járművek piacának kialakítását. A Bizottság jóváhagyta a hulladékhőből és bányagázokból villamos energiát előállító létesítmények támogatását célzó cseh programot is. A program a villamosenergia-termeléshez felhasznált elsődleges energiaforrások fogyasztásának mérséklésével hozzájárul az erőforrás-hatékonysághoz. A Bizottság 2019. november 25-én 93,8 millió EUR-t hagyott jóvá Bulgária számára egy nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelő erőmű építésének és üzemeltetésének támogatására . Az erőmű hőt és villamos áramot állít elő nem újrahasznosítható települési hulladékból származó fűtőanyag felhasználásával. A Bizottság 2019. január 28-án 36 millió EUR beruházási támogatást hagyott jóvá, amelyből az LG Chem vegyipari vállalat elektromos gépjárművekhez való akkumulátorokat gyártó új üzemet épít Lengyelországban. Az új üzem várhatóan évente több mint 80 000 elektromos járműhöz szükséges mennyiségű akkumulátort állít elő, és több mint 700 közvetlen új munkahelyet teremt, így hozzájárul a Dolnoślaskie régió fejlődéséhez, ugyanakkor fenntartja a versenyt is. Ez a projekt állami támogatás nélkül nem valósulhatott volna meg. A megújuló energiaforrások használatát ösztönző állami támogatás Az állami támogatások ellenőrzésének célja a korlátozott állami forrásokból biztosítható környezetvédelmi, társadalmi és gazdasági előnyök maximalizálása úgy, hogy az államra, az iparra és a fogyasztókra csak minimális költség háruljon, biztosított legyen, hogy az állami források nem szorítják ki a magánberuházásokat, és az egységes piacon egyenlő versenyfeltételek legyenek. A Bizottság 2019-ben is jóváhagyta azokat az állami támogatási programokat, amelyek a tagállamok energia-hatékonysági céljainak megvalósítását szolgálják, és az uniós környezetvédelmi célokkal összhangban hozzájárulnak a széndioxid-kibocsátás csökkentéséhez. A Bizottság 2019. június 14-én Olaszország megújuló energiaforrások használatára irányuló céljai megvalósításának elősegítése érdekében a megújuló energiából történő villamosenergia-termelést segítő, 5,4 milliárd EUR összegű támogatást hagyott jóvá. A 2021-ig tartó program a megújuló energiaforrásokból – például szárazföldi szél, fotoelektromos rendszerek, hidroelektromos rendszerek és szennyvíztisztító telepekről származó gáz – történő villamosenergia-termelést támogatja. A Bizottság 2019. július 26-án hat franciaországi tengeri szélerőműpark támogatását hagyta jóvá . Az építkezés az idén indul, a szélerőműparkoknak 2022-ben kell működőképessé válniuk. A támogatás az uniós környezetvédelmi célkitűzésekkel összhangban segítséget nyújt Franciaországnak a megújuló energiaforrásból származó villamos energia részarányának növelésében, hogy az ország el tudja érni az éghajlat-politikai céljait. A szabályozás és a versenypolitika szorosan együttműködve biztosítja az európai polgárok és vállalkozások energiaellátásának biztonságát

A kapacitásmechanizmusok olyan intézkedések, amelyek révén a tagállamok biztosítani kívánják, hogy a villamosenergia-ellátás mind közép, mind hosszú távon ki tudja elégíteni a keresletet. A kapacitásmechanizmusok kialakítása biztosítja a várható kapacitáshiányok megszüntetését és az ellátás biztonságát. A kapacitásmechanizmusok kialakításakor fontos szempont, hogy a verseny ne torzuljon, mert máskülönben a villamos energia fogyasztói ára növekedhet, egyes energiaszolgáltatók jogosulatlan előnyhöz juthatnak vagy nem lenne zökkenőmentes a villamos energia EU-n belüli határokon átnyúló áramlása. A kapacitásmechanizmusok ugyanakkor nem helyettesíthetik a villamosenergia-piac nemzeti és európai szintű reformjait. Az új villamosenergia-piaci rendelet értelmében a kapacitásmechanizmusok bevezetését tervező tagállamoknak olyan piaci reformtervet kell bemutatniuk, amely alkalmas a villamosenergia-szektorban a beruházások ösztönzése ellen ható szabályozási és más hiányosságok kezelésére. Továbbá a rendelet értelmében magas széndioxid-kibocsátású kapacitások a kapacitásmechanizmusokban nem vehetnek részt. A Bizottság 2019-ben két határozatot hozott az olasz és a nagy-britanniai kapacitásmechanizmusok tárgyában (alapos vizsgálatot követően) , és ezekben már figyelembe vette a kapacitásmechanizmusokról szóló villamosenergia-piaci rendelet előírásait. Az innovatív technológiák használatát akadályozó potenciális kartellek vizsgálata A Bizottság horizontális együttműködési megállapodásokra vonatkozó irányelvei többek között ismertetik, hogy melyek azok a termékminőség és az innováció fejlesztését célzó vállalatközi együttműködési formák, amelyek az uniós versenyjog szempontjából nem minősülnek aggályosnak. Jogellenes, ha a vállalatok megállapodása a minőség és az innováció területén a verseny elfojtására irányul. A Bizottság 2019. április 5-én kifogásközlést intézett a BMW, a Daimler és a Volkswagen csoport (Volkswagen, Audi, Porsche) számára , tájékoztatva e vállalatokat arról, hogy a Bizottság előzetes véleménye szerint 2006-tól 2014-ig megsértették az uniós antitröszt szabályokat, mert összejátszottak egymással, hogy korlátozzák a versenyt a dízel- és benzinhajtású személygépkocsik károsanyag-kibocsátását csökkentő technológia kidolgozása területén. A Bizottság előzetes meglátása szerint a gépjárműgyártók magatartása két innovatív kibocsátáscsökkentő rendszer kapcsán a verseny korlátozására irányul, és elképzelhető, hogy megfosztották a vásárlókat a kevésbé szennyező gépkocsik vásárlásának lehetőségétől, noha a technológia a gyártók rendelkezésére áll. 5. A verseny védelme a feldolgozóiparban A versenyjog érvényesítése a feldolgozóiparban lehetővé teszi, hogy a vállalatok az egységes piacon tisztességes és egyenlő feltételek mellett versenyezhessenek. Ezen túlmenően az állami támogatások erősítése az állami finanszírozást a kutatás, a képzés és az energiahatékonyság irányába tereli. Kizárólag a hosszú távon megvalósítható üzleti tervvel rendelkező, innovatív vállalatok képesek arra, hogy az uniós polgárokat és vállalkozásokat versenyképes árakon, intelligens árukkal és szolgáltatásokkal lássák el. Az egységes piacon az uniós vállalkozások hatékonyságának és hosszú távú versenyképességének javítása alkalmassá teszi a vállalatokat a globális versenyben való helytállásra is. Összefonódási döntések és vizsgálatok azokban az alap iparágakban, ahol a piacra lépés különösen nehéz Az összefonódások uniós ellenőrzése elősegíti, hogy az egységes piacon működő vállalatok tisztességes és egyenlő feltételek mellett versenyezhessenek. A Bizottság alaposan megvizsgálja azokat a bejelentett ügyleteket, amelyek jelentősen torzíthatják a versenyt. A Bizottság az értékelésében figyelembe veszi az összefonódásnak a költségekre, az innovációra és más elemekre potenciálisan pozitív hatást gyakorló hatékonysági tényezőit, amennyiben ezek ellenőrizhetők, az adott összefonódásra jellemzőek, és a pozitív hatások a fogyasztók számára is érzékelhetők. A versenyt érintő aggályok megszüntetésére érdekében az összeolvadó vállalatok vállalásokat tehetnek. Megfelelő és elfogadható vállalások vagy azokra irányuló megállapodások hiányában a Bizottság megtiltja az ügyletet. Az elmúlt tíz évben a Bizottság több mint 3000 összefonódást hagyott jóvá, 90 %-ukat feltétel nélkül. Összehasonlításképpen, ugyanebben az időszakban a Bizottság mindössze tíz összefonódást tiltott meg, ebből hármat 2019-ben. A Bizottság 2019. évi versenyjog-érvényesítési tevékenységének jelentős része továbbra is az alapvető feldolgozóipari és fogyasztásicikk-előállító ágazatokat érintette. 2019. február 6-án a Bizottság az uniós összefonódás-ellenőrzési rendelet értelmében megtiltotta az Alstom Siemens által bejelentett megvásárlását . A Siemens és az Alstom – a vasúti ágazat két kiemelkedő szereplője – nem ajánlott olyan korrekciós intézkedést, amely a Bizottság aggályait hosszú távon megszüntette volna. A Siemens/Alstom összefonódás: a vasúti szolgáltatók és az utasok védelme A vonatok és az azokat irányító jelzőberendezések alapvető szerepet játszanak az európai közlekedésben. Mind a Siemens (Németország), mind az Alstom (Franciaország) a vasúti közlekedésben működő globális vezető vállalat, és a tervezett ügylet a vasúti járműveknek és a jelzőrendszeri megoldásoknak két olyan beszállítóját egyesítette volna, amelyek nemcsak az egyesített műveletek léptéke, hanem azok földrajzi lábnyoma szempontjából is az EGT-n belül a legnagyobbaknak minősülnek. Mindkét vállalat globálisan is vezető szerepet tölt be. A Bizottság alapos elemzést követően úgy találta, hogy megfelelő korrekciós intézkedések nélkül az összefonódás sértette volna a vasúti jelzőrendszerek és a nagyon nagy sebességű vonatok piacán folyó versenyt. A jelzőrendszerek több piacán egyértelműen piacvezető, az EGK nagyon nagy sebességű vonatok piacán pedig domináns cég jött volna létre. Mindegyik érintett piacon, ahol a versennyel kapcsolatban aggályok merültek fel, a piacon versenyben maradó szereplők részéről fennálló versenykényszer kevés lett volna a tényleges verseny biztosításához. A vizsgálat részeként a Bizottság alaposan megfontolta a világ többi részén fennálló versenyhelyzetet is, és megállapította, hogy az EGT-ben a nagyon nagy sebességű vasúti járművek piacán vagy a jelzőrendszer-megoldások piacain – ahol a versennyel kapcsolatban aggályok merültek fel – nem valószínű, hogy a közeljövőben új versenytársak, például potenciális kínai beszállítók jelennek meg. A Siemens és az Alstom által ajánlott korrekciós intézkedések nem voltak elegendők ahhoz, hogy eloszlassák a Bizottság versenyjogi aggályait. A javasolt korrekciós intézkedésekkel kapcsolatban a Bizottság által véleménynyilvánításra felkért piaci szereplők negatív véleményt fogalmaztak meg, megerősítve a Bizottság értékelését. A nagyon nagy sebességű vasúti járművek piacával és a vasúti jelzőrendszerek piacaival kapcsolatos versenyjogi aggályok megszüntetésére alkalmas megfelelő korrekciós intézkedések hiányában a Bizottság megállapította, hogy az összefonódás magasabb árakat, a kiválasztható beszállítói kör szűkülését és kevesebb innovatív terméket eredményezne, ami hátrányosan érintené a vasúti szolgáltatókat, a vasúti infrastruktúra kezelőit, és végső soron a vasúti közlekedést munkába járás vagy pihenés céljából nap mint nap igénybe vevő európaiak millióit. Mindezek alapján a Bizottság a tervezett ügyletet megtiltotta. A Bizottság 2019. február 6-án az uniós összefonódás-ellenőrzési rendelet alapján megtiltotta a Wielandnak az Aurubis Rolled Products, valamint az Schwermetall-ban fennálló Aurubis részesedés megvásárlását. A Bizottság többek között azt kifogásolta, hogy korlátozottabb lesz a verseny és növekedni fog az európai gyártók által felhasznált hengerelt réztermékek ára. Számos európai ipari fogyasztó is aggályait fejezte ki mind a Schwermetall előhengerelt szalagjaihoz való hozzáférés, mind a hengerelt termékek áremelkedése miatt. A Wieland és az Aurubis a hengerelt réztermékek három legnagyobb európai gyártói közé tartozott. Egyesülésük esetén a Wielend vált volna a hengerelt réztermékek piacának domináns szereplőjévé, mivel az európai piaci részesedése meghaladta volna az 50 %-ot, és csak egyetlen, 10 % feletti piaci részesedésű versenytársa lett volna. Mivel a Wieland nem volt hajlandó az aggályok megszüntetését célzó, hatékony intézkedéseket tenni, a Bizottság megtiltotta a tervezett ügyletet. A Bizottság 2019. január 18-án, alapos vizsgálatot követően a műanyagiparban jóváhagyta, hogy a BASF megvásárolja a Solvay poliamid (nylon) üzletágát , a Solvay EGT-ben lévő legtöbb érintett eszköze előzetes elidegenítésének feltételével. A Bizottság megállapította, hogy a bejelentett ügylet valószínűleg magasabb árakat és/vagy kevesebb rendelkezésre álló alapanyagot eredményez majd a nylon 6.6 értékláncban, továbbá növeli a végfogyasztók által fizetendő árakat is. A nylon 6.6. termékek a gépjárműgyártásban, az elektronikai vagy az építőiparan használatos speciális műanyagokat tartalmaznak. Gyakran alkalmazzák őket nehezebb fém alkatrészek helyettesítésére és energiamegtakarítás céljából is. A Bizottság 2019. november 25-én jóváhagyta az elidegenített üzletág Domo Chemicals általi megvásárlását . A Bizottság 2019. június 11-én az uniós összefonódás-ellenőrzési rendelet alapján megtiltotta a Tata Steel és a ThyssenKrupp közös vállalkozását , amely az EGT-ben a ThyssenKrupp és a Tata Steel síkhengerelt szénacél és elektromos acél tevékenységeit egyesítette volna. A ThyssenKrupp és a Tata Steel, az EGT-ben a síkhengerelt szénacél második, illetve harmadik legnagyobb gyártója egyúttal a csomagolási alkalmazásokhoz használatos fémbevonatú és laminált acél, valamint a gépjárműgyártásban alkalmazott horganyzott síkhengerelt szénacél jelentős gyártója is. A Bizottság aggályai a korlátozott verseny (az acéltermék-vásárlók választási lehetőségeinek szűkülése) és a különféle acéltípusok árának növekedése miatt merültek fel. A felek nem ajánlottak fel az aggályokat megfelelően kezelő korrekciós intézkedéseket. A Bizottság a piaci résztvevőktől is véleményt kért a javasolt korrekciós intézkedésekről, és ezek a vélemények negatívak voltak. Mindezek eredményeként a Bizottság megtiltotta a tervezett ügyletet. A Bizottság 2019. október 1-jén alapos vizsgálatot követően jóváhagyta, hogy az Aleris alumíniumipari vállalatot a versenytárs Novelis cég bizonyos feltételek mellett megvásárolja. A Bizottság aggályosnak tartotta, hogy az ügylet következtében a gépjárműgyártásban az üzemanyag-fogyasztás és a károsanyag-kibocsátás csökkentése céljából is alkalmazott alumínium karosszéria-lemezeket felhasználó európai fogyasztók magasabb áron juthatnak hozzá ezekhez a termékekhez. A Bizottság aggályainak megszüntetése érekében a vállalatok felajánlották, hogy elidegenítik az Aleris teljes európai alumínium karosszéria-lemez üzletágát, a belgiumi gyártóüzemmel együtt. Az elidegenítés kiterjedt a K&F eszközökre, valamint az üzletág fejlesztését célzó beruházás finanszírozására is. Mivel a tervezett elidegenítés teljesen megszünteti az európai alumínium karosszéria-lemez piacon az ügylet miatt létrejött átfedést, a Bizottság megállapította, hogy a vállalásokkal módosított ügylet már nem vet fel versenyjogi aggályokat. A jóváhagyás feltétele a vállalások teljes körű teljesítése.

A Bizottság mélyreható vizsgálatokat indított számos tervezett feldolgozóipari összefonódás esetében is. Egy mélyreható vizsgálat elindítása nem jelzi előre annak eredményét. A Bizottság az uniós összefonódás-ellenőrzési rendelet alapján 2019. október 4-én mélyreható vizsgálatot indított a Boeing és az Embraer repülőgépgyártók által tervezett két közös vállalkozás létrehozásának értékelése céljából. A Bizottság aggályosnak találta, hogy az ügylet következtében növekedhet a kereskedelmi légijárművek ára és szűkülhet a választéka. A Bizottság 2019. október 30-án mélyreható vizsgálatot indított annak megállapítására is, hogy a Chantiers de l'Atlantique Fincantieri általi tervezett megvásárlása nem jár-e a tényleges verseny jelentős csökkenésével. Mindkét hajógyár globális vezető pozícióban van egy már koncentrált és korlátozott kapacitású piacon. A Bizottság az uniós összefonódás-ellenőrzési rendelet alapján 2019. december 17-én mélyreható vizsgálatot indított a Daewoo Shipbuilding & Marine Engineering CO., Ltd (DSME) vállalat egy másik hajógyártó csoport, a Hyundai Heavy Industries Holdings (HHIH) által tervezett megvásárlásának értékelésére. A Bizottság aggályosnak találta, hogy az összefonódás számos globális teherhajógyártó piacon korlátozhatja a versenyt. A teherhajógyártás nagyon fontos ágazat az EU-ban. Európai hajózási vállalkozások a DSME és a HHIH fontos ügyfelei, a teherhajók iránti világméretű kereslet 30 %-t adják. Az uniós állami támogatási szabályok elősegítik az innováció előretörését A Bizottság 2014 júniusában elfogadta a közös európai érdeket szolgáló fontos projektekről szóló közleményt (IPCEI), amely meghatározza azokat a kritériumokat, amelyek alapján a tagállamok az EU számára stratégiai jelentőségű, nemzetek feletti projekteket támogathatnak . A közlemény egyértelműen meghatározza a kompatibilitási szabályokat, így elősegíti a tagállamok közötti együttműködést olyan projektek terén, amelyek egyértelműen elősegítik a gazdasági növekedést, a fenntarthatóságot, a munkahelyteremtést és az EU versenyképességét. A keretrendszer kötelezettségvállalásokat is előír az új ismeretek Unió-szerte történő aktív terjesztésére, továbbá azt is megköveteli, hogy részletes versenyszempontú értékelés alkalmazásával minimalizálni kell az indokolatlan versenytorzulásokat. A közös európai érdeket szolgáló fontos projekteket érintő keretrendszer kiegészíti az állami támogatásokról szóló többi szabályt, például az általános csoportmentességi rendeletet (GBER) és a kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatások keretrendszerét, amely lehetővé teszi az innovatív projektek támogatását is, és ugyanakkor garantálja a potenciális versenytorzulások korlátozását. 2018 decemberében a Bizottság megállapította, hogy a Franciaország, Németország, Olaszország és az Egyesült Királyság által közösen bejelentett, a kulcsfontosságú alaptechnológiának minősülő mikroelektronikai területen megvalósítandó kutatási és innovációs integrált projekt összhangban áll az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályokkal, és a közös európai érdeket szolgálja. A négy résztvevő tagállam a projektre együttesen maximum 1,75 milliárd EUR finanszírozásban részesül, és a cél az, hogy az intézkedés összesen további 6 milliárd EUR magánbefektetést tegyen lehetővé. 2019 decemberében az első IPCEI projektet egy második – az akkumulátorokkal kapcsolatos – projekt követte. Az akkumulátorgyártás az európai gazdaság és társadalom számára stratégiai jelentőségű, mert nagymértékben hozzájárul a károsanyag-mentes mobilitáshoz, a tiszta energiához, a fenntarthatósághoz és a versenyképességhez. Közös európai érdeket szolgáló fontos projektek: valamennyi akkumulátor értéklánc szegmens támogatása A Bizottság 2019 decemberében egy a közös európai érdeket szolgáló, az akkumulátorok közös európai prioritási területen folyó kutatás és innováció támogatására irányló, második fontos projektet is jóváhagyott, amelyet Belgium, Finnország, Franciaország, Németország, Olaszország, Lengyelország és Svédország közösen jelentett be. A hét tagállam az elkövetkező években maximum körülbelül 3,2 milliárd EUR finanszírozást biztosít, amely várhatóan további 5 milliárd EUR magánbefektetést tesz majd lehetővé. A teljes projekt befejezése 2031-ben várható (az alprojektenkénti befejezési idők eltérőek lehetnek). A projektnek17 közvetlen, többek között kis-és középvállalkozás (kkv) résztvevője lesz, főleg ipari ágazatokból. A projekt a Bizottságot, az érdekelt tagállamokat és az akkumulátorokkal kapcsolatos 2018 májusi Stratégiai Cselekvési Tervet elfogadó ipari ágazatokat tömörítő „Európa Akkumulátor Szövetség” része. 6. Egyenlő versenyfeltételek biztosítása az adózásban A vállalatok számára az adózás területén is az érdemeken alapuló verseny lehetőségét garantáló egyenlő feltételek biztosítása növeli a bizalmat az egységes piacon. A tagállamok nem adhatnak olyan adókedvezményeket a multinacionális csoportoknak, amelyek más (gyakran helyi) vállalkozások számára nem elérhetőek, mivel ez súlyosan versenytorzító hatású lenne. Ráadásul az állami költségvetésből és az uniós adófizetőktől olyan forrásokat vonna el, amelyekre sokkal nagyobb szükség lenne az éghajlatváltozás elleni küzdelem, az infrastruktúra-fejlesztés és az innováció támogatása terén. A Törvényszék 2019. szeptember 24-én elsőfokú ítéletet hozott a Bizottság azon határozatai vonatkozásában, amelyek megállapították, hogy a Starbucks és a Fiat számára biztosított adómegállapítás állami támogatásnak minősült. A Fiat esetében a Törvényszék elfogadta a Bizottság 2015. október 21-i határozatát, és megerősítette, hogy a Bizottság megfelelően alkalmazta az állami támogatási szabályokat annak értékelésére, hogy sor került-e jogtalan előnyök biztosítására, és mellőzték-e az adószabályok csoporton belüli harmonizálását. A Törvényszék egyetértett a Bizottság azon megállapításával is, hogy a luxemburgi adómegállapítás szelektív volt, tehát nem vonatkozott minden vállalatra. A Starbucks esetében a Törvényszék érvénytelenítette a Bizottság 2015. október 21-i határozatát, és megállapította, hogy a Bizottság nem tudta bizonyítani a vállalat számára előnyt biztosító tényállás meglétét. A Törvényszék mindkét esetben megfelelőnek találta az adóügyekben az állami támogatási szabályok alkalmazására irányuló bizottsági megközelítést. A Bizottság továbbra is küzd a szelektív adóelőnyökkel szemben A Bizottság 2019-ben az uniós állami támogatási szabályok alapján tovább vizsgálta az agresszív adótervezési intézkedéseket, és folyamatosan értékelte, hogy azok következtében sor került-e jogtalan állami támogatásra. A Bizottság 2019. április 2-án megállapította, hogy az Egyesült Királyság jogtalan adóelőnyöket biztosított egyes multinacionális vállalatoknak azzal, hogy felmentést adott számukra az Ellenőrzött Külföldi Vállalat (CFC) szabályként ismert adókikerülés elleni szabályok alkalmazása alól. A Bizottság 2019. január 10-én mélyreható vizsgálatot indított annak megállapítására, hogy a Hollandia által az uniós állami támogatási szabályok megszegésével a Nike-nek biztosított adómegállapítás következtében a vállalat tisztességtelen előnyhöz jutott-e a versenytársaival szemben. A Bizottság a hivatalos vizsgálata alapján aggályosnak találta a Nike csoporthoz tartozó két vállalat hollandiai adóügyi kezelését. A holland adóhatóság a 2006-tól 2015-ig követett adómegállapítási gyakorlata szerinti jóváhagyta a jogdíjak adott módszer szerinti számítását. Ennek következtében a csoporthoz tartozó vállalatok adóztatása csak az értékesítésen alapuló korlátozott bevétel alapján történt. A Bizottság aggályosnak találta, hogy az adómegállapítás által jóváhagyott jogdíjfizetések mértéke nem tükrözte a gazdasági valóságot. Ez mérték ugyanis magasabb volt annál, mint amiben a piaci feltételekről tárgyaló önálló vállalatok a szokásos piaci ár elve alapján egymás között megállapodtak volna. Miután a Törvényszék ítélete érvénytelenítette a Belga többletnyereség határozatot azzal az indokkal, hogy az adómegállapítást egyenként kell értékelni az uniós állami támogatási szabályok alapján, a Bizottság a Belgium által multinacionális vállalatok számára biztosított 39 „többletnyereség” adómegállapítás ügyben 2019. szeptember 16-án külön-külön mélyreható vizsgálatokat indított. Ezzel egyidejűleg a Bizottság fellebbezett a Törvényszék ítélete ellen az Európai Bíróságnál, hogy pontosabb képet kaphasson a támogatási program létezéséről. Az eljárások még folyamatban vannak. 7. A pénzügyi ágazat ellenálló képességének fokozása a bankunió kapcsán

Az európai pénzügyi ágazat pénzügyi válság utáni általános stabilizálása és a Bankuniót szabályozó keretrendszer folyamatban lévő végrehajtása következtében a pénzügyi ágazatban tovább csökkent az állami támogatási ügyek száma. A Bizottság 2019. december 5-én határozatot fogadott el arról, hogy a Norddeutsche Landesbank – Girozentrale (NordLB) német bank újratőkésítése a piaccal összeegyeztethető volt. Az intézkedés következtében 2,8 milliárd EUR közvetlen befektetésre, továbbá a szükséges szerkezetátalakítások végrehajtását biztosító befektetésekre és leépítésekre került sor annak érdekében, hogy a NordLB továbbra is jövedelmezően működhessen a piacon. A Bizottság megállapította, hogy az állam olyan díjazásban részesült, amely hasonló helyzetben magánbefektetők számára is elfogadható lett volna. Így az intézkedés piaci alapú volt, és nem minősült az uniós szabályok szerinti állami támogatásnak. A felügyeletért felelős Európai Központi Bank 2019. november 29-én jóváhagyta a tervet. Hasonló megközelítést alkalmazva 2019. október 29-én a Bizottság megállapította, hogy a Románia által a teljes egészében állami tulajdonú CEC Bank számára tervezett 200 millió EUR összegű tőkeinjekció piaci feltételek szerinti ügylet, ezért az uniós szabályok értelmében nem jelent a bankot előnyös helyzetbe hozó állami támogatást. Mindazonáltal, az uniós bankszektor ellenállóképességének javulása ellenére, az ágazat egyes területein továbbra is tapasztalhatók már régóta fennálló problémák, például a nemteljesítő hitelek szintje, amely egyes tagállamokban még most is magas. A Bizottság 2019-ben jóváhagyta a görög eszközvédő programot (más néven: Herkules) , mint olyan intézkedést, amely nem tartalmaz állami támogatást, célja a görög nemteljesítő hitelek kezelése. Ez a program jó példa arra, hogy a tagállamok milyen módon segíthetik a bankokat a mérlegük megtisztításában úgy, hogy nem nyújtanak támogatást, illetve nem torzítják a versenyt. Az ügyfelek és a vállalkozások érdekeit szolgáló tisztességes verseny további biztosítása a pénzügyi szolgáltatások piacain A digitális átállás ugyanolyan mértékben érinti a pénzügyi szolgáltatásokat is, mint Európa más szektorait. A digitális technológiák új lehetőségeket kínálnak a vállalkozások számára az ügyfeleik jobb kiszolgálására, és arra, hogy ügyfeleiknek alacsonyabb költségekkel járó szolgáltatásokat nyújthassanak. A digitalizálásban rejlő lehetőségek teljes körű kihasználása érdekében a pénzügyi technológiai vállalkozásoknak valódi esélyt kell kapniuk a versenyre, és szabályozási keretek útján kell biztosítani, hogy valamennyi pénzügyi szolgáltató egyenlő feltételek mellett működhessen. A versenyszabályoknak a pénzügyi szektorban történő érvényesítése 2019-ben is a tisztességes verseny biztosításának és a pénzügyi stabilitás védelmének alapvető tényezője. A Bizottság 2019 január 22-én 570 millió EUR bírságot szabott ki a Mastercard-ra , mert az uniós antitröszt szabályokat megsértve akadályozta, hogy a kereskedők hozzáférjenek a határokon átnyúló kártyás fizetési szolgáltatásokhoz. Mastercard II: az egészséges verseny előmozdítása a fizetési szektorban A Mastercard a kártyák száma és a tranzakciók értéke tekintetében az Európai Gazdasági Térség második legnagyobb kártyarendszere. A kártyás fizetések alapvető szerepet játszanak az egységes piacon, hiszen az európai fogyasztók és vállalkozások a nem készpénzes fizetéseiknek több mint a felét kártyával bonyolítják le. Amikor egy vásárló egy üzletben vagy online betéti vagy hitelkártyát használ, akkor a kereskedő bankja úgynevezett „bankközi jutalékot” fizet a kártyabirtokos bankjának. A kereskedő bankja a jutalékot áthárítja a kereskedőre, aki a többi költséghez hasonlóan beépíti azt a fogyasztóknak felszámított áraiba. A Bizottság vizsgálata rámutatott, hogy a Mastercard határokon átnyúló fizetésekre vonatkozó szabályai arra kötelezték a kereskedő bankját, hogy a kereskedő működési helye szerinti ország bankközi jutalékait alkalmazza. E szabályok következtében a kártyás fizetések elfogadása miatt a kereskedőknek magasabb volt a banki szolgáltatások miatti költsége, mintha szabadon választhattak volna alacsonyabb díjú szolgáltatást. A határokon átnyúló fizetésekre vonatkozó szabályok mind a kereskedők, mind a fogyasztók számára magasabb árakat eredményeztek, korlátozták a határokon átnyúló versenyt, és az egységes piac mesterséges széttöredezését okozták. A Bizottság megállapította, hogy a Mastercard határokon átnyúló fizetésekre vonatkozó szabályai 2015. december 9-ig ellentétesek voltak az uniós antitröszt szabályokkal, mivel korlátozták azt a lehetőséget, hogy a kereskedők kihasználhassák az egységes piac más területén működő bankok által kínált kedvezőbb feltételeket. Ennek alapján a Bizottság úgy döntött, hogy 570 millió EUR összegű bírságot szab ki a Mastercardra. 2015. december 9-én a bankközi díj rendelet (IFR) felső korlátot vezetett be a korábban az EGT területén országonként jelentős mértékben eltérő bankközi jutalékokra vonatkozóan. A Bizottság jelenleg vizsgálja a 2015. évi IFR végrehajtását, és e témában tanulmány készítését rendelte meg. A Bizottság úgy döntött, hogy külön-külön antitröszt-vizsgálatot indít a Mastercard, a Visa Inc. és a Visa International azon multilaterális bankközi jutalékaival (MIF-ekkel) kapcsolatban, amelyeket az EGT területén az EGT-n kívül kibocsátott fogyasztói betéti és hitelkártyákkal lebonyolított tranzakciókra alkalmaztak (régióközi multilaterális bankközi jutalékok). Ezekre a jutalékokra az IFR nem határozott meg felső határt, ami jelentős terhet jelentett az európai kereskedőknek, és növelte a kiskereskedelmi fogyasztói árakat. A Visa Europe kötelezettségvállalása után 2014-ben a vele kapcsolatos eljárás lezárásra került . A Mastercard, a Visa Inc. és a Visa International 2019-ben külön-külön felajánlotta, hogy a kötelező felső határhoz igazodóan vagy annál nagyobb mértékben, átlagosan 40 %-kal csökkenti a régióközi multilaterális bankközi jutalékokat. A Bizottság 2019. április 29-én két határozatot fogadott el, amelyek e vállalásokat az uniós antitröszt szabályok alapján jogilag kötelezővé tették . A Bizottság továbbá 2019. május 16-án két határozatban öt bankot bírságolt meg, mert a spot devizapiacon (FOREX) 11 fő deviza tekintetében két kartellben vettek részt. Az első határozat (az un. „Forex – Three-Way Banana Split” kartell) értelmében a Barclays Banknak, a Royal Bank of Scotland-nak (RBS), a Citigroup-nak és a JPMorgan-nek összesen 811 millió EUR bírságot kell fizetnie. A jogsértés 2007. december 18-án kezdődött és 2013. január 31-én fejeződött be. A második határozat (az un. „Forex-Essex Express” kartell) értelmében a Barclays Banknak, az RBS-nek és az MUFG Banknak (korábban Bank of Tokyo-Mitsubishi) összesen csaknem 258 millió EUR bírságot kell fizetnie. A jogsértés 2009. december 14-én kezdődött és 2012. július 31-én fejeződött be. A Union Bank of Switzerland (UBS) mindkét határozatban érintett volt, de mentesült a bírság alól, mert felfedte a kartellek létét a Bizottság előtt. A Bizottság 2019-ben továbbra is szigorúan ellenőrizte a hitelezési ágazatot, és jelentést tett közzé az uniós hitelszindikátusokról, amelyben kitért az ilyen szindikátusok létrejöttének és működésének módjára, valamint arra, hogy milyen hatást gyakorolnak a versenyre a hitelpiacokon. A szindikált hitelek az infrastrukturális és innovációs nagyprojektek finanszírozásának fontos eszközei. A biztosítási szektorban a Bizottság 2019 májusában hivatalos antitröszt vizsgálatot indított az Insurance Ireland ellen annak megállapítására, hogy azokat a vállalatokat, amelyek az írországi gépjárműbiztosítási piacon szolgáltatást kívántak nyújtani, tisztességtelen módon megakadályozták-e abban, hogy hozzáférjenek az Insurance Ireland által a tagvállalatai számára kezelt adatbázishoz. Ha a tisztességtelen eljárás bizonyítást nyer, úgy a vizsgált gyakorlat az uniós versenyszabályok megsértését jelentheti, és szűkítheti az ír gépjárművezetők gépjárműbiztosítással kapcsolatos választási lehetőségeit, és a szolgáltatás csak kevésbé versenyképes árakon érhető el. A hivatalos vizsgálat megkezdésére az ír gépjármű-biztosítási piacon 2017 júliusában végrehajtott ellenőrzéseket követően került sor. 8. A tisztességes verseny biztosítása az élelmiszer-, a fogyasztásicikk és az egészségügyitermék-ágazatokban Az egységes piac megteremtette annak lehetőségét, hogy a kereskedők és a fogyasztók Európa-szerte nagyobb áruválasztékból, alacsonyabb árért vásárolhassanak. Amikor a vállalatok az uniós egységes piacon korlátozzák a kereskedőket a határokon átnyúló és online értékesítésben, akkor a vásárlók számára szűkül a választék és növekednek az árak. Az Európai Unió működéséről szóló szerződésben meghatározott európai versenyszabályok tiltják a vállalatok közötti olyan megállapodásokat, amelyek meggátolják, korlátozzák vagy torzítják a versenyt az EU egységes piacán. Az antitröszt szabályok érvényesítése a határokon átnyúlóan forgalmazásra kerülő fogyasztási cikkek esetében A Bizottság 2019-ben alaposan megvizsgált több olyan licencjogosultsági esetet, amikor az uniós antitröszt szabályok megsértésével a licenc tárgyát képező termékeket nem lehetett más országokban értékesíteni. A Bizottság 2019. május 13-án 200,4 millió EUR-ra bírságolta az Anheuser-Busch InBev NV/SA-t (AB InBev) , mert az uniós antitröszt szabályokat megsértve korlátozta a sör szomszédos uniós tagállamokban történő értékesítését.

A határokon átnyúló versenyellenes gyakorlatok elleni küzdelem folytatása az egységes piacon Az AB InBev a világ legnagyobb sörfőző vállalata. Belgiumban a legnépszerűbb sörmárka a Jupiler, amely az értékesítés volumenét tekintve a teljes belga sörpiac körülbelül 40 %-át képviseli. Az AB InBev a Jupiler sört más uniós tagállamokban is értékesíti, többek között Hollandiában és Franciaországban. A Bizottság a 2016 júniusában indított vizsgálatában megállapította, hogy az AB InBev Hollandiában a nagyobb verseny miatt alacsonyabb áron értékesíti a Jupilert a kis- és nagykereskedőknek, mint Belgiumban. A Bizottság azt is megállapította, hogy az AB InBev a belga sörpiac domináns szereplője, és visszaélt ezzel a piaci fölényével, mert korlátozta azt a lehetőséget, hogy a szupermarketek és a nagykereskedők Hollandiában alacsonyabb áron szerezzék be és Belgiumba importálják a Jupiler sört. Így az egységes piacon korlátozottá vált a határokon átnyúló értékesítés, és a belga fogyasztóknak többet kellett fizetniük a Jupiler sörért. Az uniós versenyszabályok megsértése 2009. február 9-étől 2016. október 31-éig tartott, és a Bizottság által az AB Inbev-re kiszabott bírság összege 200 409 000 EUR. A Bizottság határozata azt is előírta, hogy az AB InBev korrekciós intézkedése, amely szerint franciául és hollandul élelmiszerekkel kapcsolatos kötelező tájékoztatást tüntet fel a termékei csomagolásán, az elkövetkező öt évben jogilag kötelező érvényű legyen. A Bizottság az AB InBev bírságát 15 %-al mérsékelte, mivel az AB InBev elismerte a jogsértést, és végrehajtotta a termékei határokon átnyúló kereskedelmét elősegítő korrekciós intézkedéseket. A piaci erőfölény önmagában nem jogellenes az uniós antitröszt szabályok szerint. Ugyanakkor az erőfölénnyel rendelkező vállalkozásokat különleges felelősség terheli azért, hogy ne éljenek vissza erős piaci helyzetükkel úgy, hogy – akár azon a piacon, ahol erőfölényben vannak, akár más piacokon – a versenyt korlátozzák. A Bizottság 2019. március 25-én 12,5 millió EUR-ra bírságolta a Nike-t , mert megtiltotta, hogy a kereskedők licencia tárgyát képező kereskedelmi termékeket – Európa néhány legismertebb labdarúgó klubjának és szövetségének promóciós termékeit – az EGT-n belül más országokba is értékesítsenek. A Bizottság vizsgálata feltárta, hogy a Nike nem kizárólagos engedélyezési és forgalmazási megállapodásai sértették az uniós versenyszabályokat, egyebek között azért, mert azok a kikötések, amelyek kifejezetten tiltják az EGT-országokba történő aktív és passzív, online és offline értékesítést, nem kifejezetten az engedélyesekre vonatkoznak. A Nike egyes egyéb intézkedései is az említett kereskedelmi korlátozások közvetett alkalmazását ösztönözték, például úgy, hogy az engedélyeseket a szerződés felbontásával fenyegették, és ellenőrizték a korlátozások betartását. Hasonló módon, 2019. július 9-én a Sanrio -nak 6,2 millió EUR bírságot kellett fizetnie, mert korlátozta a kereskedőket, hogy licencia tárgyát képező kereskedelmi termékeket az EGT-n belül más országoknak értékesítsenek. Ez a korlátozás a Sanrio tulajdonát képező karaktereket, például a Hello Kitty-t megjelenítő termékekre vonatkozott. A Sanrio különösen korlátozta a licencia tárgyát képező kereskedelmi termékeken az engedélyesek által használható nyelveket. A Sanrio a jogellenes gyakorlatát körülbelül 11 évig folytatta. A Sanrio és a Nike bírságát 40 %-kal mérsékelték, mert az általuk elkövetett szabálysértés elismerésén túlmenően nagy mértékben, a jogilag kötelező mértéken túlmenően is együttműködtek a Bizottsággal. A Bizottság egy harmadik vizsgálatot is folytatott, amely a többek között a Minyonok és a Jurassic World filmsorozatok jogaival rendelkező Universal Studios engedélyezési gyakorlatát tekintette át. A Bizottság 2019. szeptember 27-én összesen 31,6 millió EUR-ra bírságolta a Coroos vállalatot és a CECAB csoportot az uniós antitröszt szabályok megsértése miatt. A Bonduelle mentesült a bírság alól, mert feltárta a Bizottság előtt a kartell létezését. A Bonduelle, a Coroos és a CECAB csoport több mint 13 évig vett részt egy olyan kartellben, amely az EGT területén egyes zöldségkonzervek kiskereskedők és/vagy vendéglátóhelyek számára történő szállítására irányult. A vállalatok meghatározták az árakat, megegyeztek a piaci részesedésről és a mennyiségi kvótákról, felosztották egymás között az ügyfeleket és a piacokat, összehangoltam vettek részt pályázatokban, és kereskedelmi szempontból érzékeny információkat osztottak meg egymással. Az EGT egész területére kiterjedő szabálysértés 2000. január 19-én kezdődött, és a Bonduelle esetében 2013. június 11-ig, a Coroos és a CECAB csoport esetében pedig 2013. október 1-jéig tartott. A három vállalat elismerte a kartellekben való részvételét, és egyezséget kötött. A Bizottság 2019 novemberében hivatalos antitröszt vizsgálatot indított annak megállapítására, hogy a legnagyobbak közé tartozó két francia kiskereskedelmi csoport, a Casino Guichard-Perrachon (ismertebb nevén „Casino”) és a Les Mousquetaires (ismertebb nevén „Intermarché”) az uniós versenyszabályokat megsértve összehangolta-e piaci fellépését. A vizsgálat a Bizottság azon erőfeszítéseinek sorába illeszkedik, amelynek célja annak biztosítása, hogy a modern kiskereskedelem a fogyasztók javára működjön. A megfizethető és innovatív gyógyszereket lehetővé tevő versenypolitika A Bizottság 2019. január 28-án közzétette „A versenyjog érvényesítése a gyógyszeripari ágazatban (2009–2017) – Az európai versenyhatóságok együttműködése a megfizethető és innovatív gyógyszerekért” című jelentését . A jelentés átfogóan bemutatja és példákkal támasztja alá, hogy a Bizottság és a 28 tagállam nemzeti versenyhatóságai 2009 és 2017 között a gyógyszeripari ágazatban milyen módon érvényesítették az uniós antitröszt és összefonódási szabályokat. A jelentés megállapította, hogy versenyjog uniós érvényesítése hozzájárult az ágazatban az innováció szintjének fenntartásához, mert fellépett az innovációs ösztönzőket torzító gyakorlatokkal szemben. A Bizottság 2019-ben folytatta a vizsgálati eljárást két olyan ügyben, amelyekben felmerült a gyanú, hogy vállalatok akadályozzák vagy korlátozzák a fogyasztókat a hatékony, innovatív és megfizethető gyógyszerekhez való hozzáférésben. Az első ügy az úgynevezett visszatartó fizetési megállapodásokat érinti, amelyek gátolják az alvási rendellenességek kezelésére szolgáló generikus modafinlil készítmény piacra kerülését. A Bizottság ezt a vizsgálatot 2020-ban le szeretné zárni. A második ügy az Aspen Pharma ellen a piaci erőfölényével való gyanítható visszaélés miatt a Bizottság által folytatott, még folyamatban lévő hivatalos antitröszt eljárás. A Bizottság az Aspen Pharma által bizonyos rákellenes gyógyszerek esetében Olaszország kivételével az EGT minden országában állítólagosan alkalmazott tisztességtelen és túlzó árazást vizsgálja. A Bizottság ezt az ügyet 2020-ban le szeretné zárni. 9. Közlekedési és postai szolgáltatások A jól működő egységes piac szempontjából fontos, hogy a közlekedés és a postai szolgáltatási ágazat versenyképes legyen, és ennek előnyei érezhetőek legyenek a globális piacokba integrált európai gazdaság más szektoraiban is. Ezekben a szektorokban a verseny különösen a fogyasztók, a növekedés és a munkahelyek szempontjából alapvető. A verseny torzulásának megelőzését elősegítő állami támogatás a közlekedési ágazatban A Bizottság 2019. augusztus 2-án megállapította, hogy a helyi Idegenforgalom- és Gazdaság-fejlesztési Szövetség (APFTE) és a Ryanair által a Montpellier repülőtér kapcsán megkötött marketing-megállapodások az uniós állami támogatási szabályok értelmében jogszerűtlenek. Az APFTE 2010 és 2017 között több marketing-megállapodást kötött a Ryanair-rel és annak leányvállalatával az Airport Marketing Services-zel (AMS), amelyek alapján a légitársaság és annak leányvállalata anyagi ellenszolgáltatás ellenében a Ryanair weboldalán idegenforgalmi úticélként népszerűsítette Montpellier-t és környékét. Az anyagi ellenszolgáltatás szelektív előnyt biztosított a Ryanair számára a versenytársaihoz képest. Franciaországnak most vissza kell fizettetnie a Ryanair-rel a 8,5 millió EUR jogtalan állami támogatást. A Bizottság jelenleg további, az állami hatóságok és a légitársaságok által a spanyolországi Girona és Reus regionális repülőterek kapcsán megkötött megállapodásokat vizsgál. A Bizottság 2019. február 28-án mélyreható vizsgálatot kezdett annak értékelésére, hogy az Øresund állandó vasúti-közúti összeköttetés megvalósításának dán és svéd állami támogatása összhangban volt-e az uniós állami támogatási szabályokkal. A Bizottság 2019 júniusában mélyreható vizsgálatot indított annak meghatározására is, hogy a Fehmarn-szorosban Dánia és Németország között létesített állandó vasúti-közúti összeköttetés megvalósításának állami támogatási modellje összhangban volt-e az uniós állami támogatási szabályokkal. Mindkét mélyreható vizsgálatra azt követően került sor, hogy a Törvényszék érvénytelenítette a vonatkozó támogatásokat jóváhagyó korábbi bizottsági határozatokat. A Bizottság 2019. december 16-án az uniós állami támogatási szabályok alapján jóváhagyott öt programot a ciprusi, dániai, észtországi, lengyelországi és svédországi tengeri közlekedés támogatására . A programok ösztönzik a hajók Európában történő lajstromozását, és a verseny indokolatlan torzítása nélkül elősegítik az ágazat globális versenyképességét. A postai szolgáltatások állami támogatása: egyenlő versenyfeltételek fenntartása A postai szolgáltatások területén az állami támogatások ellenőrzése biztosítja, hogy amennyiben jellemzően már régóta működő postai szolgáltatók látnak el költséges közszolgáltatási kötelezettséget, akkor a számukra biztosított támogatás ne torzítsa a versenyt a már régóta a piacon lévő és az újonnan piacra lépő szolgáltatók között.

A Bizottság 2019. július 22-én jóváhagyta az Olaszország által a Poste Italiane számára nyújtott, újságok, valamint könyvkiadók és non-profit szervezetek kiadványainak csökkentett áron történő terjesztését segítő, a 2017-2019-es időszakra szóló 171,74 millió EUR összegű, közszolgáltatási támogatást. A Bizottság 2019. június 14-én mélyreható vizsgálatot indított annak megállapítására, hogy a Dánia és Svédország által a PostNord-nak, valamint a PostNord által a Post Danmark-nak nyújtott tőkeinjekció összhangban van-e az uniós állami támogatási szabályokkal. A Post Danmark a dániai nemzeti postai szolgáltató, és 100 %-os tulajdonú leányvállalata a 40 %-ban a dán, 60 %-ban pedig a svéd állam tulajdonában lévő PostNord-nak. 10. Közös erővel az európai és a globális versenykultúra előmozdításáért Amint továbbra is zajlik a világpiacok integrálása és egyre több vállalat támaszkodik a globális értékláncokra, a versenyhatóságoknak – jobban, mint valaha – fokozniuk kell az együttműködést, és egyezségre kell jutniuk a közös normákról és eljárásokról. A versenyszabályok hatékony érvényesítése egyre jobban a többi jogalkalmazóval való együttműködéstől függ. A Bizottság továbbra is a versenypolitika terén való nemzetközi együttműködés élvonalában van mind többoldalú, mind kétoldalú szinten. A Bizottság 2019-ben is tevékenyen részt vett a versennyel foglalkozó nemzetközi szervek, például az OECD Versenyjogi Bizottsága, a Nemzetközi Versenyügyi Hálózat (ICN), a Világbank és az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferencia (UNCTAD) munkájában. A Bizottság továbbra is elkötelezi magát a messzeható versenykultúra ösztönzése, valamint a vállalatok érdemen alapuló versengéséhez keretet biztosító egyenlő globális versenyfeltételek előmozdítása mellett. 2019-ben a Bizottság továbbra is erőfeszítéseket tett annak érdekében, hogy javítsa a támogatásokra vonatkozó nemzetközi szabályokat. A támogatási szabályok reformja az EU egyik fő prioritása a WTO kereskedelmi szabályainak korszerűsítése terén. Hozzájárult továbbá ahhoz, hogy egyetértés alakuljon ki a G7 országok versenyhatóságaival a versenyhelyzet elemzése terén a digitális gazdaság jelentette kihívásokat illetően. Kétoldalú szinten a Bizottság célja, hogy a szabadkereskedelmi megállapodások tárgyalásakor a versenyjogi előírások kérdése és az állami támogatások ellenőrzése is napirendre kerüljön. A Bizottság 2019-ben folytatta a szabadkereskedelmi megállapodásokat célzó tárgyalásokat Ausztráliával, Azerbajdzsánnal, Chile-vel, Indonéziával, Új-Zélanddal, Tunéziával és Üzbegisztánnal, továbbá lezárta a tárgyalásokat Kirgizisztánnal és Mercosurral. A Bizottság 2019-ben folytatta az együttműködést Kínával a versenypolitika és a konkrét versenyjogi ügyek területén, és újra megerősítette az EU-Kína versenypolitikai párbeszéd feltételeit , valamint az állami támogatások ellenőrzési rendszerére és a verseny tisztaságát ellenőrző rendszerre vonatkozó párbeszédről szóló egyetértési megállapodást . A Bizottság és Kína között még folyamatban vannak az átfogó beruházási megállapodásról szóló tárgyalások. A Bizottság folytatta továbbá a technikai együttműködést a versenyjog és a jogérvényesítés területén az Európai Unió fő kereskedelmi partnereivel, és egyetértési megállapodást írt alá velük. A szomszédos országok tekintetében a Bizottság 2019-ben részt vett az uniós versenyszabályok végrehajtásának ellenőrzésében, például Ukrajnában. Végezetül a Bizottság folytatta annak ellenőrzését, hogy a csatlakozni szándékozó uniós tagjelölt országok teljesítik-e a stabilizációs és társulási megállapodásokban vállalt versenypolitikai kötelezettségeiket. Együttműködés a nemzeti versenyhatóságokkal az Európai Versenyhatóságok Hálózatában A Bizottság és valamennyi uniós tagállam nemzeti versenyhatósága 2004 óta az Európai Versenyhatóságok Hálózatában (ECN)) működik együtt. Az ECN célkitűzése egy olyan jogi keretrendszer létrehozása, amelynek segítségével hatékonyan érvényesíthető az európai versenyjog azokkal a vállalatokkal szemben, amelyek a versenyt korlátozó határokon átnyúló üzleti gyakorlatot folytatnak. A Bizottság 2019-ben továbbra is következetesen alkalmazta az ECN-en keresztül a 101. és a 102. cikket. Az 1/2003/EK rendeletben előírt alapvető támogató együttműködési mechanizmusok közé tartozik a nemzeti versenyhatóságok azon kötelezettsége, hogy az új vizsgálatokról az első hivatalos vizsgálati intézkedés szakaszában tájékoztatniuk kell a Bizottságot, valamint konzultálniuk kell a Bizottsággal tervezett határozatokról. 2019-ben 138 új vizsgálat indult a hálózaton belül, és 95 határozattervezet benyújtására került sor, ezzel szemben 2018-ban 165 új vizsgálat kapcsán 75 határozattervezet született. A számok tartalmazzák a Bizottság általi vizsgálatokat és határozatokat is. Az 1/2003/EK rendeletben meghatározott együttműködési mechanizmusokon kívül az ECN egyéb együttműködési munkafolyamatai is elősegítik az uniós versenyszabályok következetes érvényre juttatását. A hálózat rendszeres találkozókon vitatja meg a korai szakaszban lévő ügyeket, a szakpolitikai kérdéseket, valamint a stratégiai fontosságú témákat. 2019-ben horizontális munkacsoportok és ágazatspecifikus alcsoportok keretében 28 megbeszélésre került sor, amelyeken a versenyhatóságok tisztviselői véleményt cseréltek egymással. Rendszeres és építő jellegű intézményközi párbeszéd folytatása Az Európai Parlament (EP), a Tanács és a két tanácsadó bizottság az európai polgárok és érdekeltek szempontjából ellátott konkrét feladataikra tekintettel kulcsfontosságú partnerek a versenypolitikáról folyó párbeszédben. A 2017. évi versenypolitikai jelentéssel kapcsolatos európai parlamenti észrevételre (előadó: Michel Reimon) adott válaszában a Bizottság kiemelte az adómegállapítási ügyeket, a digitális korban folyó versennyel kapcsolatos konferenciát, a környezetvédelmi aggályokat, az európai ipar támogatását, valamint azt, hogy a verseny az egységes piac egyik vezérelve. A Bizottság az Európai Parlament versenypolitikáról szóló, 2019. január 31-én elfogadott állásfoglalására július 3-án írásban válaszolt. A Bizottság különösen üdvözölte, hogy az EP erős és hatékony versenypolitikát támogat, ideértve annak támogatását is, hogy meg kell erősíteni a nemzeti versenyhatóságoknak az uniós versenyjog ECN+ irányelv útján történő hatékonyabb érvényesítését biztosító kapacitásait, továbbá elegendő erőforrást és megfelelő eszközöket kell biztosítani a Bizottság számára a vizsgálati alanyok kiválasztásához és vizsgálatok gyors lezárásához, tekintettel a következő többéves pénzügyi keret kapcsán az egységes piac programról folyó tárgyalásokra is. Margrethe Vestager biztos 2019-ben több alkalommal megjelent a Parlament előtt. Margrethe Vestager biztos Dombrovskis alelnökkel együtt februárban megjelent az EP adózási ügyekkel foglalkozó különbizottsága előtt, továbbá részt vett az EP Gazdasági és Monetáris Bizottsága Bankunió munkacsoportjának videokonferenciáján, és beszámolt a Banca Carige és a Nord LB állami támogatási ügyekről. Márciusban Margrethe Vestager biztos részt vett az EP Gazdasági és Monetáris Bizottságával folytatott strukturált párbeszédben, ahol megjegyezte, hogy a Bizottság versenypolitikai munkájának európai parlamenti támogatása a polgárok javát szolgáló nyitott egységes piac megvalósításának alapvető eszköze. A biztos és az európai parlamenti képviselők közötti kétoldalú találkozókon túl a Bizottság Versenypolitikai Főigazgatóságának szolgálatai szakmai prezentációkat is bemutattak a képviselőknek és a képviselők munkatársainak. Decemberben, a 2018. évi versenypolitikai jelentés-ciklus részeként a Versenypolitikai Főigazgatóság megbízott igazgatója – miután Yon-Courtin, a téma előadója bemutatta a jelentéstervezetet – részt vett az EP Gazdasági és Monetáris Bizottságában folytatott megbeszéléseken. A Bizottság az év folyamán részt vett a két konzultatív bizottság munkájában is.