Összefoglaló Az írországi igazságszolgáltatási rendszer, amelynek függetlenségi szintje a közmegítélés szerint magas, jelenleg fontos fejlődésen megy keresztül. Egy új törvénytervezet a bírák kinevezési és előmeneteli rendszerének megreformálását célozza meg, ezzel enyhítve bizonyos korábbi aggályokat. A reform azonban továbbra is széles mérlegelési jogkört biztosítana a kormánynak, tekintve, hogy a jelölteket nem rangsorolják, és a kormány nem köteles a megadott listáról választani, ugyanakkor döntéseit közzé kell tennie. Fontos, hogy e reform az európai normákat figyelembe véve garantálja a bírói függetlenséget. Kialakítás alatt áll egy, a bírák elszámoltathatóságát javító fegyelmi rendszer, a Bírói Magatartási Bizottság (Judicial Conduct Committee) pedig a magatartásra és etikára vonatkozó iránymutatás-tervezeteket, illetve panaszkezelési eljárást dolgoz ki. Az alkotmánnyal összhangban, továbbra is a parlament előjoga marad a bírák felmentéséről való végső döntéshozatal, amelyre kizárólag a magatartási szabályok megszegése, illetve a feladat ellátására való alkalmatlanság esetében kerülhet sor, ami aggályokat vethet fel a folyamat átpolitizálódásával kapcsolatban. A nemrégiben létrejött Bírói Tanács (Judicial Council) továbbra is folytatta munkáját az iránymutatások tekintetében. A jogi költségek korlátozása és a költségmentességi rendszerek fejlesztése, ami javíthatja az igazságszolgáltatáshoz való jog érvényesülését, folyamatos megfontolások tárgyát képezi. Intézkedésekre kerül sor a digitalizáció, a bírák egy lakosra jutó alacsony száma és az eljárás hossza által jelentett kihívások kezelése érdekében. Írország átfogó felülvizsgálatot végez korrupció- és csalásellenes struktúráit, valamint a gazdasági bűncselekmények és a korrupciós ügyek megelőzésére, nyomozására és az azokban való ítélkezésre irányuló stratégiáit illetően. A kormány elkötelezte magát amellett, hogy új korrupció- és csalásellenes struktúrákat vezet be, új törvényt alkot az előzetes meghallgatások biztosítására, valamint módosítja a büntető igazságszolgáltatásról (korrupciós bűncselekményekről) szóló 2018. évi törvényt. A korlátozott mértékű erőforrások, illetve az intézményi széttagoltság miatt Írország számára továbbra is súlyos kihívást jelent a korrupciótól való elrettentés és a korrupció büntetése. Hatályban vannak ugyan a korrupció megelőzésére és az integritás elősegítésére irányuló intézkedések, de a végrehajtást továbbra is kihívások nehezítik, különösképpen a vagyonnyilatkozatokat, a lobbitevékenységet és a forgóajtó-jelenséget illetően. Aggályok merültek fel azt illetően, hogy a közhivatalt betöltő személyek érdekeltségei közzétételének kezelése és adóigazolási rendszereinek alkalmazása tekintetében felügyeleti hatóságként eljáró Közhivatali Normákkal Foglalkozó Bizottság (Standards in Public Office Commission) esetlegesen nem rendelkezik elegendő erőforrással. A kérdés vizsgálatára a tervek szerint a kapacitások ellenőrzése keretében kerül sor. A műsorszóró médiát szabályozó szerv (Ír Műsorszolgáltató Hatóság – Broadcasting Authority of Ireland) várhatóan jelentős átszervezésen esik majd át az új, online biztonságról és a médiaszabályzásról szóló törvénytervezet keretében, amely az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló, felülvizsgált irányelvet hivatott átültetni. Az új törvénytervezet várhatóan 2021 végéig kerül elfogadásra. Az ágazat átláthatóságának növelését célzó közelmúltbeli fejlesztések a médián belüli tulajdonviszonyokat feltüntető adatbázis elérhetővé tételét is magukban foglalják, amely a tervek szerint rendszeresen frissítésre kerül majd. A rágalmazásról szóló törvény a tervek szerint az elkövetkező hónapokban elfogadásra kerülő módosítása várhatóan pozitív hatást gyakorol majd az újságírók tevékenységére. A kormány létrehozta a tanácsadó szereppel bíró Médiajövő Bizottságot (Future of Media Commission) azzal a céllal, hogy párbeszédet kezdeményezzen az új szakpolitikai intézkedésekről és az ágazatot támogató, esetleges, hosszú távú tevékenységekről. Ami a fékek és ellensúlyok rendszerét illeti, továbbra is a rendes jogalkotási eljárást alkalmazzák a Covid19-világjárvány kezelését célzó jogalkotáshoz, ugyanakkor aggályok merültek fel a miniszteri intézkedések korlátozott parlamenti felügyeletét illetően. Bár Írország jól kialakított jogalkotási eljárással rendelkezik, a közelmúltban jelentős mértékben éltek a parlamenti viták lerövidítésére szolgáló lehetőségek alkalmazásával. Az Ír Emberi Jogi és Esélyegyenlőségi Bizottság (Irish Human Rights and Equality Commission) továbbra is eredményesen látja el feladatait, és a szervezetet 2021 júniusában ismételten akkreditálták. Írország élénk és sokszínű civil társadalmi élettel rendelkezik, a nem kormányzati szervezeteket érintő finanszírozási korlátozások azonban továbbra is aggályokat vethetnek fel. A folyamatban lévő választási reform keretében megfogalmazódtak tervek ezen aggályok kezelésére.

I.Igazságszolgáltatási rendszer

Írország angolszász jogrendszerű állam, amelynek igazságszolgáltatása polgári és büntető ágakra oszlik. A bíróságok rendszere a Legfelsőbb Bíróságból (Supreme Court), a Fellebbviteli Bíróságból (Court of Appeal), valamint elsőfokú bíróságokból áll. Utóbbiak közé tartozik a valamennyi büntető és polgári ügyben teljes hatáskörrel eljáró Felsőbíróság (High Court), valamint a korlátozott hatáskörrel eljáró bíróságok: a földrajzi alapon szervezett körzeti bíróság (Circuit Court) és kerületi bíróság (District Court). A különleges hatáskörű büntetőbíróság (Special Criminal Court) egy nem esküdtszéki eljárás alapján eljáró bíróság, amely paramilitáris, felforgató és szervezett bűnözés keretében elkövetett bűncselekményekkel foglalkozik. A fentieken kívül számos különös hatáskörű döntőbíróság is létezik, amelyek különböző területekkel foglalkoznak, például munkahelyi viszonyokkal. 2019-ben megalakult a Bírói Tanács (Judicial Council). A bírákat Írország elnöke nevezi ki a kormány javaslata alapján. A Bírói Kinevezésekkel Foglalkozó Tanácsadó Testület (Judicial Appointments Advisory Board) feladata a kinevezésre alkalmas jelöltek kiválasztása. Az ügyészség nem képezi a bírói hatalmi ág részét. A legfőbb ügyész a kormány jogi tanácsadója. A jogászi szakmán belül két ügyvédi titulust különböztetünk meg. Az egyik típusba tartoznak a jogtanácsosok (solicitorok), akiknek képviseleti szerve az Írországi Jogászegylet (Law Society), a másikba pedig az ügyvédek (barristerek), akiket nagy arányban az Írországi Ügyvédi Kamara (Bar of Ireland) képvisel. A 2016-ban létrejött Jogi Szolgáltatások Szabályozó Hatósága (Legal Services Regulatory Authority) egy független szerv, amely Írországi nemzeti törvényi szabályozó testületeként jár el mindkét foglalkozási ág vonatkozásában.

Függetlenség

A bíróságok és bírák közvélemény és vállalatok körében érzékelt függetlensége továbbra is magas szintű. A bíróságok és a bírák függetlenségét a közvélemény 73 %-a és a vállalatok 77 %-a „nagyon jónak” vagy „meglehetősen jónak” értékeli. A bírói függetlenség érzékelt szintje 2016 óta stabilan magas.

A nemrégiben létrejött Bírói Tanács továbbra is folytatta az iránymutatások kiadására irányuló munkáját, amelyet többek között kutatás és tervezetek készítése révén valósít meg. Kezdetét vette egy, a bírák oktatására és képzésére irányuló korszerű program is, amelynek támogatásaként egy aktív bírót neveztek ki a Bírói tanulmányok igazgatójának (Director of Judicial Studies) tisztségére. Az Európa Tanács Korrupció Elleni Államok Csoportja (Council of Europe’s Group of States against Corruption – GRECO) korábbi ajánlásaival összhangban üdvözölte a Bírói Tanács megalakulását. A Bírói Tanács kutatásokat végez az Ítélkezési iránymutatások kidolgozásának terén végzett munkájának elősegítése érdekében. A személyi sérüléssel kapcsolatos kárigények vonatkozásában megítélendő, illetve megállapításra kerülő összegekre vonatkozó általános iránymutatásokat rögzítő Személyi sérülési ügyekkel kapcsolatos iránymutatást (Personal Injuries Guidelines) a Tanács 2021 márciusában fogadta el, és a 2021 áprilisában, a jogszabály hatálybalépésekor lépett életbe. Ezen iránymutatások végrehajtása során kellő figyelmet kell fordítani a bírói függetlenség tiszteletben tartására.

Előkészítés alatt áll egy új, a bírák kinevezéséről és előmeneteléről szóló törvénytervezet. Miután a bírói kinevezésekről szóló 2017-es törvénytervezet az előző parlamenti ciklus végén elévült, az új kormány 2020 decemberében közzétette az új törvényjavaslat általános rendszerét (general scheme). A törvényjavaslatot várhatóan 2021 harmadik negyedévében terjesztik a parlament elé.

A tervezett Bírói Kinevezések Bizottságának (Judicial Appointments Commission) összetétele megváltozott. Az új törvénytervezet általános rendszere rendelkezik a 9 tagból álló Bírói Kinevezések Bizottságának létrehozásáról, amely a jelenlegi Bírói Kinevezésekkel Foglalkozó Tanácsadó Testületet (Judicial Appointments Advisory Board, JAAB) hivatott felváltani. A Bizottságot a főbíró (mint elnök), két, a Bírói Tanács által kijelölt bíró (akik közül egy korábban gyakorló jogtanácsosként [solicitor], a másik pedig gyakorló ügyvédként [barrister] tevékenykedett), egy bírósági elnök (aki annak a bíróságnak az elnöke, amelynek vonatkozásában a Tanács az adott személyeket kinevezésre terjeszti elő) és négy bírósági ülnök (akik közül hárman a Köztisztviselői Kinevezési Szolgálat [Public Appointments Service] nyílt pályázata során kerülnek kiválasztása, egy személy pedig az Ír Emberi Jogi és Esélyegyenlőségi Bizottság [Irish Human Rights and Equality Commission] által kerül kijelölésre) alkotja. A legfőbb ügyész a Bizottságban hivatalból, szavazati jog nélkül vesz részt. A tervezett Bizottság összetételében nem képviselnek egyértelmű többséget a bírák által maguk közül választott tagok, habár felépítése figyelembe vesz bizonyos, a korábbi tervekben szereplő ülnöki többségre és ülnöki minősítésű elnökre vonatkozó aggályokat. Az egyébiránt a kormány fő jogi tanácsadójaként is eljáró és a minisztertanács ülésein részt vevő legfőbb ügyész tagsága – habár szavazati jog nem társul hozzá – aggályokat vethet fel a Bizottság kormánytól való függetlenségét illetően, ahogyan arra az Emberi Jogi és Esélyegyenlőségi Bizottság (Human Rights and Equality Commission) és az Írországi Jogászegylet (Law Society) is rámutatott. A törvénytervezet általános rendszere egy olyan Vezető Bírói Kinevezésekkel Foglalkozó Tanácsadó Bizottságról (Senior Judicial Appointments Advisory Committee) is rendelkezik, amely a főbírói tisztségre, valamint a Fellebbviteli Bíróság és a Felsőbíróság elnöki pozíciójára való kinevezésekre tesz javaslatot. A Bizottságot a főbíró, egy ülnök és a legfőbb ügyész alkotja. Ebből kifolyólag a legfőbb ügyész jelentős szerepet kapna az igazságszolgáltatás legfontosabb tisztségviselőinek kinevezésében, ami szintén aggályokat vethet fel a függetlenség vonatkozásában. Fontos, hogy a végleges reform az uniós joggal összhangban, illetve az európai szabványokat figyelembe véve garantálja az igazságszolgáltatás függetlenségét, és az érintett érdekelt felekkel, valamint a Velencei Bizottsággal teljes körűen egyeztetve kerül megvalósításra. Különösen lényeges, hogy az Európa Tanács ajánlásainak értelmében egy ilyen független kinevező testület összetételét jelentős részben a bírói hatalom képviselőinek kell alkotnia, és felhatalmazása kell, hogy legyen arra, hogy olyan ajánlásokat, illetve véleményeket fogalmazzon meg, amelyet az érintett, kinevezésre jogosult hatóság a gyakorlatban követ.

A bírák kinevezési és előmeneteli rendszerének tervezett eljárása aggályokat vet fel. A jelenlegi rendszerben a bírák első kinevezésekor a Bírói Kinevezésekkel Foglalkozó Tanácsadó Testület (Judicial Appointments Advisory Board, JAAB) minden betöltendő pozícióra legalább hét jelöltet javasol az igazságügyi miniszternek. Az előzetesen kiválasztott jelölteket nem rangsorolják, és a kormány nem köteles a listáról választani. A bírákat a kormány javaslata alapján Írország elnöke lépteti elő, a JAAB eljárása nélkül. Aggályok merültek fel a jelenlegi rendszerben a végrehajtó hatalomra ruházott széles mérlegelési jogkörrel kapcsolatosan. A törvénytervezet általános rendszere értelmében minden bírói kinevezés és előmenetel annak a tervezett, új eljárásnak a hatálya alá kell, hogy essen, amelynek révén erősíthető a bírói függetlenség. A törvénytervezet általános rendszere értelmében a Bizottság öt nem rangsorolt jelöltet terjeszt a kormány elé, és ezáltal hatékonyabban korlátozza a kormány mérlegelési jogkörét, mint a jelenlegi, hét jelöltet tartalmazó listát alkalmazó rendszerben. A 2017-es törvénytervezet azonban még ennél is jelentősebb korlátozást alkalmazott, mivel egy csupán három rangsorolt jelöltet tartalmazó lista alkalmazását javasolta. Az előterjesztendő jelöltek száma és a rangsorolás törvénytervezet általános rendszerében előirányzott hiánya széles körű mérlegelési jogkört biztosít a kormány számára a bírói kinevezéseket illetően, ami kritikákat váltott ki. A kormány azon lehetősége, hogy indoklás nélkül választhasson olyan jelöltet, aki nem szerepel a Bizottság által összeállított listán, további növeli a mérlegelési jogkört. A kormány úgy véli, hogy erre a mérlegelési jogkörre azon alkotmányos rendelkezések értelmében van szükség, amelyek kimondják, hogy a bírákat Írország elnöke nevezi ki. Mindazonáltal fontos, hogy a reform figyelembe veszi az Európa Tanács ahhoz kapcsolódó ajánlásait, miszerint a végrehajtó hatalomnak a gyakorlatban szükséges követnie a független hatóságok ajánlásait.

Folyamatban van egy, a bírákra vonatkozó fegyelmi rendszer kialakítása, a bírák felmentése azonban továbbra is a parlament hatáskörébe tartozik. A Bírói Tanács 2020-ban, a bírói kötelességszegéssel kapcsolatos panaszok elbírálására létrehozott Bírói Magatartási Bizottsága dolgozik a Bírói Magatartási Iránymutatások megalkotásán, a panaszok informális rendezésének, illetve a panaszkezelési rendszer elfogadhatósági és működési eljárásainak kialakításán. A panaszkezelési eljárás 2022 nyarára előreláthatólag készen áll majd az alkalmazásra. Az e tekintetben elért haladás ellenére a bírák hivatalos fegyelmi eljárásainak jelenlegi hiányát illetően a közelmúltbeli fejlemények tükrében aggályok merültek fel többek között a civil társadalom részéről is. Az előkészületben lévő iránymutatások és eljárások ebből kifolyólag a bírák elszámoltathatóságának javulását eredményezhetik majd; fontos, hogy az uniós joggal összhangban és az Európa Tanács ajánlásait is figyelembe véve megőrizzék a bírói függetlenséget is. A bírák hivatalból való felmentéséről továbbra is a parlament dönt, és mérlegelési mozgásterét is megőrzi ebben a tekintetben, ami aggályokat vethet fel a folyamat átpolitizálódásával kapcsolatban, még ha soha nem is kezdeményeztek ilyen eljárást.

Minőség

A bírák száma továbbra is alacsony, és a bírák képzésére rendelkezésre álló erőforrások mértéke is korlátozottnak tűnik. A bírák egy főre jutó száma továbbra is a legalacsonyabb az Európai Unión belül, ami hatással lehet ír igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságára is. Habár a kormány elkötelezett a bírák az igazságszolgáltatás elkövetkezendő 5 évben való hatékony működésének biztosításához szükséges számának és típusának felülvizsgálatát illetően, közvetlenebb hatású intézkedésekkel esetlegesen az érdekelt felek által felvetett aggályok is orvosolhatók lennének. Habár az igazságszolgáltatási rendszer költségvetésének egy főre jutó értéke az elmúlt években folyamatosan emelkedett és a legmagasabbak között van az EU-ban, összege a GDP százalékában kifejezve stagnált, és továbbra is elmaradt az uniós átlagtól. A bírói képzések vonatkozásában 2020-ban kinevezésre került a Bírói tanulmányok igazgatója (Director of Judicial Studies), aki részmunkaidőben végzi tevékenységét (egyúttal aktív bíró is). A képzés kibővítésére nem nyílt lehetőség, ugyanakkor a közelmúltban előrelépés történt a program fejlesztésének elősegítéséhez szükséges adminisztratív támogatás biztosítása terén. 2021-ben sor került egy, a bírói képzés szükségleteit vizsgáló felmérésére.

A perköltségek és a költségmentességi rendszer továbbra is megfontolások tárgyát képezi, ami az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés javulását eredményezheti. A Polgári igazságszolgáltatás felülvizsgálata (Review of the Administration of Civil Justice) című dokumentum 2020 októberében került publikálásra, és javaslatokat fogalmaz meg azzal a céllal, hogy javítsa a polgári igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést, elősegítse a jogviták korai megoldását, csökkentse a perköltségeket, egy hatékonyabban reagáló és arányosabb rendszert hozzon létre, illetve jobb eredményeket biztosítson a bíróságokat igénybe vevő személyek számára. A felülvizsgálat a jogi költségekre vonatkozó, nem kötelező erejű iránymutatások kidolgozását javasolta. A kormány elindította a javaslat értékelését, ideértve annak megfontolását is, hogy a jogi költségeket kötelező jelleggel kellene-e rögzíteni. Az ezzel a témával kapcsolatos ajánlások megjelenése 2021 végére várható. A kormány amellett is elköteleződött, hogy az idei évben elindítja a polgári költségmentességi rendszer felülvizsgálatát. Ezek a kezdeményezések segíthetnek eloszlatni az igazságszolgáltatáshoz való joggal és – különösen – a civil költségmentességi rendszerrel kapcsolatos aggályokat. A büntetőügyekben biztosított költségmentességet illetően a kormány a rendszer működtetésének feladatát a Költségmentességi Tanácsra (Legal Aid Board) kívánja átruházni. Bár a büntetőjogi költségmentességi rendszer általánosságban véve jól működőnek mondható, az Írországi Ügyvédi Kamara aggályokat fogalmazott meg a rendszer értelmében az ügyvédeknek (barristereknek) biztosított díjazás alacsony mértékét illetően. A költségmentességi rendszerek erősítése és a jogi költségek korlátozása az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés szempontjából láthatólag lényeges kérdésnek mondható. Ezenkívül az alternatív vitarendezési módszerek alkalmazásának elősegítése, és a tekintetükben alkalmazott ösztönzők is tovább javíthatók.

A Jogi Szolgáltatások Szabályozó Hatósága (Legal Services Regulatory Authority) további intézkedéseket tesz a jogi szolgáltatások piacán fennmaradt akadályok felszámolására. A Hatóság a tervek szerint 2021 vége előtt vezeti be a jogi társulások keretrendszerét (amely ügyvédi-ügyvédi és ügyvédi-jogtanácsosi jogi társulásokat foglalhat magában). A jogi társulások bevezetése nyomán a hatóság újra meg kívánja vizsgálni a multidiszciplináris (a jogászok és más szakmák képviselőit, pl. építészeket, könyvelőket magukba foglaló) jogi gyakorlatok bevezetését is. 2020-ban a Hatóság egy olyan jelentést tett közzé, amelyben megvizsgálta, hogy szükséges-e egységesíteni a jogtanácsosi (solicitor) és ügyvédi (barrister) szakmát. A jelentés arra a következtetésre jutott, hogy nem áll rendelkezésre olyan bizonyíték, amely alapul szolgálna ezen szakmák egységesítésének ajánlásához, ugyanakkor kötelezettséget vállalt a kérdés újbóli, a törvény szerinti többi reform működésének beindulását követő vizsgálatára A Hatóság közzétett egy jelentést a jogászok oktatásáról és képzéséről is, amelyben a jogtanácsosként vagy ügyvédként való praktizáláshoz szükséges kompetenciákat és normákat meghatározó reformokra tett javaslatot. Javasolja továbbá a jogászok oktatását és képzését végző, meglévő szolgáltatók akkreditálására szolgáló jogszabályi keret létrehozását is, amely egyúttal lehetővé tenné a jogtanácsosoknak és ügyvédeknek szakmai képzést nyújtó új szolgáltatók akkreditációját. A Hatóság jelenleg az Igazságügyi Minisztériummal együtt dolgozik ezen ajánlások végrehajtásán. A Hatóság ezenkívül egy, a jogtanácsosi vagy ügyvédi pályán való elindulás előtt álló esetleges akadályokról szóló kutatási projektre is vállalkozik, amely 2021 vége előtt kerül kiadásra. 2020-ban a Hatóság új rendeletek bevezetésével vette át a jogászok hirdetéseinek szabályozását. Fontos lenne, hogy a Hatóság értékelje, hogy a meghozott intézkedések hozzájárultak-e a jogi költségek korlátozásához, illetve az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés javításához, és amennyiben igen, milyen módon.

Az igazságszolgáltatási rendszer digitalizálása terén meglévő hiányosságok kezelését célzó munka folytatódik. A Bírósági Szolgálat (Courts Service) egy olyan hosszú távú stratégiát tett közzé, amelynek célja az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés fokozottabb támogatása. A modernizációs program prioritásai közé tartozik az elektronikus iratkezelés, az ügyviteli rendszer, valamint az e-bíróságok működését lehetővé tevő infrastruktúra kiépítése. A Covid-19-világjárvány alatt a Virtuális Tárgyalóterem program több mint 2 200 virtuális bírósági tárgyalást tett lehetővé 2020 márciusa óta. A távolról elérhető bíróságok továbbra is minden joghatóságban, széles körben működnek – a Legfelsőbb Bíróságon, a Fellebbviteli Bíróságon és a Felsőbíróságon –, és a tervek szerint tevékenységük a jövőben is folytatódik majd. Annak ellenére, hogy a 2020-as intézkedések lehetővé teszik a távmeghallgatások fokozottabb alkalmazását a polgári és a büntető fellebbviteli ügyekben, a digitális technológiák alkalmazását a bíróságokon a polgári/kereskedelmi, közigazgatási és büntetőügyekben lehetővé tevő eljárási szabályok terén Írország az uniós átlag alatt teljesít. Írország átlag alatti eredményeket ért el továbbá el a digitális technológia bíróságok és ügyészség általi használata, a bíróságokon alkalmazott elektronikus kommunikációs eszközök, a büntetőügyek bírósági eljárásainak lefolytatására és nyomon követésére szolgáló digitális megoldások, valamint a közzétett ítéletek nyilvánosság általi, online hozzáférhetősége tekintetében. Ebből kifolyólag az ír igazságszolgáltatási rendszer további digitalizációjára van szükség a meglévő hiányosságok kezelése, valamint az eljárások hosszára vonatkozó adatok az Európa Tanács igazságszolgáltatás hatékonyságával foglalkozó európai bizottságának (CEPEJ) módszertana szerinti gyűjtésének lehetővé tétele érdekében.