(4)Málta 2017. április 18-án benyújtotta 2017. évi nemzeti reformprogramját, majd 2017. május 2-án 2017. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

(5)A vonatkozó országspecifikus ajánlásokat figyelembe vették az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) 2014–2020 közötti időszakra szóló tagállami programozása során. Az európai strukturális és beruházási alapokra vonatkozó jogszabálynak megfelelően a Bizottság kérheti egy tagállamtól az esb-alapokból finanszírozott releváns programjainak felülvizsgálatát és módosítását, amennyiben ez szükséges a vonatkozó országspecifikus ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében. A Bizottság részletes iránymutatást adott e szabályok alkalmazásáról.

(6)Málta jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. 2017. évi stabilitási programjában a kormány a 2017–2020 közötti időszakra költségvetési többlet fenntartását tervezi. A középtávú költségvetési cél – a GDP-hez viszonyítva kiegyensúlyozott költségvetési pozíció – a programidőszak egésze során továbbra is pozitív különbözettel teljesül. A stabilitási program szerint a GDP-arányos államadósság mértéke várhatóan a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték alatt marad, majd a GDP 58,3 %-át kitevő 2016-os szintről 2020-ig fokozatosan 47,6 %-ra csökken. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv 2017-re vonatkozóan megalapozott, a 2018–2020-as időszakra vonatkozóan pedig óvatos. Ugyanakkor a költségvetés végrehajtásával kapcsolatban jelentkezhetnek bizonyos kockázatok.

(7)A 2016. július 12-i tanácsi ajánlás szerint Máltának 2017-ben a GDP 0,6 %-ának megfelelő mértékű éves költségvetési kiigazítást kell végrehajtania a középtávú költségvetési cél elérése érdekében. Az eredményadatok azt mutatják, hogy Málta már 2016-ban elérte középtávú költségvetési célját. A Bizottság 2017. tavaszi előrejelzése alapján a strukturális egyenleg többlete a GDP 0,4 %-ának megfelelő 2017. évi szintről 2018-ban várhatóan a GDP 0,7 %-ának megfelelő szintre emelkedik, vagyis meghaladja a középtávú költségvetési célt. Összességében a Tanács véleménye szerint Málta az előrejelzések szerint 2017-ben és 2018-ban meg fog felelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek.

(8)Annak ellenére, hogy a középtávú célt a kitűzött időpontnál három évvel korábban sikerült megvalósítani, a kiadások gyorsabb ütemben növekedtek, mint a potenciális kibocsátás. Amennyiben ez továbbra is így alakul, kihívást jelent az államháztartás fenntarthatósága szempontjából, különösen a bevételeket érintő váratlan sokkhatások esetén. A hatóságok felülvizsgálták a kiadásokat a fenntarthatóság tekintetében különös jelentőséggel bíró közkiadási területek némelyikén, mégpedig az egészségügy, az oktatás és képzés és a társadalombiztosítás terén. Az ezt követő ajánlások eredményes megvalósítása szempontjából döntő fontosságú, hogy végrehajtásuk kellő időben történjen és hatékony legyen. Emellett Málta államháztartása a fenntarthatóság tekintetében hosszú távon továbbra is kockázatokkal szembesül, a népesség elöregedéséhez kapcsolódó előre jelzett költségek miatt, amelyek például az egészségügy, a tartós ápolás-gondozás és a nyugdíjak területén várhatók. Az életkorral kapcsolatos kiadások előre jelzett meredek emelkedését elsősorban a nyugdíjkiadások idézik elő, amelyek az idősödésről szóló 2015. évi jelentés szerint 2060-ra várhatóan a GDP-arányosan 3,2 százalékpontot kitevő mértékben emelkednek. A nemrégiben bevezetett intézkedések egy része valószínűleg megtakarításokat eredményez. E megtakarítások azonban valószínűleg nem lesznek elegendőek ahhoz, hogy ellensúlyozzák a kiadásra ható fokozódó nyomást és számottevő mértékben javítsák a hosszú távú fenntarthatóságot. Ezért további intézkedésekre lehet szükség.

(9)Málta számos intézkedést terjesztett elő a nyugdíjrendszert érintő kettős kihívás kezelése, azaz a fenntarthatóság megvalósítása és a megfelelő nyugdíjjövedelmek biztosítása érdekében. A 2017. évi költségvetés keretében bevezetett intézkedések várhatóan mérsékelten csökkentik az idősebbek körében a szegénység kockázatát, és bizonyos fokig javítják a garantált nyugdíjminimum nettó bérpótlási arányát. Összességében a nyugdíjak megfelelőségének mutatói továbbra is azt jelzik, hogy bőven van még mit javítani a helyzeten, többek között a nemek között a nyugdíjjogosultság tekintetében fennálló jelentős különbség csökkentése terén.

(10)A közúti forgalmi torlódások az üzleti tevékenységet hátráltató tényezővé váltak; külső (gazdasági és környezeti) költségeik becsült összege eléri az évi 274 millió EUR-t és az előrejelzések szerint növekedni fog. Emellett a közlekedésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás továbbra is nő, és Málta valószínűleg nem lesz képes megvalósítani a 2020-ra vonatkozó kibocsátáscsökkentési céljait. Málta a 2050-ig tartó időszakra vonatkozóan ambiciózus nemzeti közlekedési stratégiát fogadott el, egy 2025-ig érvényes operatív közlekedési főtervvel együtt. Ezek intézkedések széles körét ölelik fel, amelyek a személygépkocsik használatának racionalizálására, az alternatív közlekedési megoldások népszerűsítésére, valamint a multimodális és kollektív közlekedési rendszerek hatékonyabb kihasználására irányulnak. Bár ezek az intézkedések az előrejelzések szerint jelentős javulást eredményeznek, 2030-ig a forgalmi torlódások mértéke várhatóan tovább növekszik, a közlekedésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás pedig csak szerény mértékben csökken.

(11)A pénzügyi rendszer jellemzője, hogy nagy számban vannak jelen külföldi intézmények, amelyeket többek között a kedvező adózási környezet vonz az országba. Málta az egyetlen olyan uniós tagállam, amely a társasági adózás tekintetében a teljes beszámítási rendszert alkalmazza, és visszatéríthető adójóváírást nyújtó programot kínál. A kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezmények kiterjedt rendszerével rendelkezik, és az adóügyi illetőség tekintetében vonzó státuszt kínál az egyének számára. A nemzetközi irányultságú ágazat felügyelete azonban kihívást jelent. A pénzügyi ágazat tevékenységeinek nagy részét Máltán kívül folytatja. Egy viszonylag kis méretű felügyeleti hatóság kapacitását próbára teszi a nagy rendszerek felügyelete, különösen a biztosítási ágazatban, de a bankszektorban is. A máltai pénzügyi felügyeleti hatóság – az EKB-vel konzultálva – nemrégiben egy olyan kis internetes banki szolgáltató banki engedélyének visszavonását kérte, amely Máltán kívül is gyűjt betéteket.

(12)Az előrelépések ellenére az igazságszolgáltatási rendszer hatékonysága további javításra szorul. Bár a kormány új intézkedéseket javasolt a második eséllyel és a fizetésképtelenséggel kapcsolatban, a hosszadalmas fizetésképtelenségi és adósságelengedési eljárások rontják a máltai üzleti környezet minőségét. Ráadásul az adósságelengedésre vonatkozó keret nem állapít meg határidőt, így nem szavatolja a jogbiztonságot. A hiányosságok kiküszöbölése érdekében előterjesztették a társasági törvény módosításának tervezetét, amely jelentős változásokat vezet be a fizetésképtelenségre vonatkozó jogi keretben, például lehetővé teszi a közvetítést – e tervezetet jelenleg mérlegeli a nemzeti parlament. Elemezni kell majd, hogy e változások – hatókörük és megfogalmazásuk véglegesítése után – milyen hatást válthatnak ki.

(13)A készségek minden szintjén munkaerőhiány tapasztalható, és a készségkínálat még mindig nem igazodik megfelelő mértékben a munkaerőpiaci igényekhez. A máltai munkaerő jelentős része továbbra is alacsony szintű képesítéssel rendelkezik. Bár az iskolázottság javul, a korai iskolaelhagyók aránya most is magas, és a fiatalok gyenge teljesítményt nyújtanak az alapkészségek elsajátításának terén. Az egész életen át tartó tanuláshoz való hozzáférés és az abban való részvétel tekintetében javul a helyzet az alacsony végzettséggel rendelkezők körében is, és ebben a munkaadók is szerepet vállalnak, a kihívás nagyságrendjére való tekintettel azonban folyamatos erőfeszítésekre van szükség. Az oktatási és képzési rendszerre irányuló jelentős beruházások várhatóan eredményt hoznak, különösen akkor, ha az intézkedéseket a jövőben is fenntartják és fejlesztik, mindenekelőtt a nemrég létrehozott nemzeti képzési tanács révén. A foglalkoztatási ráta folyamatosan javul, és a munkanélküliségi ráta 5 % alá csökkent. Az aktivitási ráta azonban továbbra is a legalacsonyabbak között van az EU-n belül, különösen az idősebb és alacsony képzettségű nők körében, ami arra utal, hogy még mindig fennáll a társadalmi kirekesztés kockázata azok esetében, akik nem tudnak alkalmazkodni a gyorsan változó gazdasághoz. Ezért e jelenlegi szakpolitikai beruházásokat fenn kell tartani, és szorosan nyomon kell követni a helyzet alakulását.

(14)Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Málta gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2017. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Máltának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Málta fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az EU átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

(15)A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és arról alkotott véleményét különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

AJÁNLJA, hogy Málta 2017-ben és 2018-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

1.Terjessze ki a kiadások folyamatban lévő felülvizsgálatát a tágabb értelemben vett közszférára, és a közkiadások tekintetében vezessen be teljesítményalapú megközelítést.

2.Biztosítsa, hogy a pénzügyi intézmények hatékonyan felügyeljék a Máltán engedélyezett nemzetközi irányultságú vállalkozásokat, a működési hely szerinti országokban a fogadó államok felügyeleti hatóságaival együttműködve.

Kelt Brüsszelben, -án/-én.