[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 2009.10.14.

COM(2009) 533 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYEAZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2009–2010

{SEC(2009) 1333}{SEC(2009) 1334}{SEC(2009) 1335}{SEC(2009) 1336}{SEC(2009) 1337}{SEC(2009) 1338}{SEC(2009) 1339}{SEC(2009) 1340}

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYEAZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2009–2010

BEVEZETÉS

Az EU ötödik bővítése elősegítette a demokrácia és a jogállamiság megszilárdítását Európában. Javította a gazdasági lehetőségeket, és növelte az EU jelentőségét olyan globális kihívások leküzdése terén, mint például az éghajlatváltozás, a versenyképesség, valamint a pénzügyi piacok szabályozása és felügyelete. Az elmúlt öt évben a kibővült EU tanúbizonyságot tett arról, hogy képes együttes erővel szembenézni az előtte álló fontos kihívásokkal. A bővítés az EU egyik leghatékonyabb külpolitikai eszköze.

Az Európai Unió jelenlegi bővítési folyamata elmélyült és széles körű recesszió közepette megy végbe. A válság nem kímélte sem az uniós tagállamokat, sem a bővítési folyamatban érintett országokat. Ugyanazon időszakban az EU három új tagsági kérelmet kapott Montenegrótól (2008. december), Albániától (2009. április), valamint Izlandtól (2009. július). E kérelmek tovább bizonyítják az EU vonzerejét, valamint a stabilitás, a biztonság és a jólét előmozdításában játszott szerepét.

A bővítési folyamatban érintett országokban végbemenő reformok továbbvitele lehetővé tette ezen országok számára, hogy a csatlakozási folyamat következő fázisába lépjenek. A Horvátországgal folytatott csatlakozási tárgyalások hamarosan a végső stádiumba érnek. A Törökországgal folytatott csatlakozási tárgyalások olyan szakaszba jutottak, amely több erőfeszítést és új reformlendületet követel meg. Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság jelentős fejlődést ért el a kulcsfontosságú kihívások megválaszolásában. A Bizottság véleményt készít Montenegró és Izland tagsági kérelméről. Készen áll arra, hogy Albánia kérelméről is véleményt készítsen, amint erre felkérést kap a Tanácstól. A további előrelépések a Nyugat-Balkán összes érintett országában azt eredményezhetik, hogy ezen országok megkaphatják a tagjelölt státuszt, amint bizonyították felkészültségüket.

A Nyugat-Balkán országai, valamint Törökország előtt azonban – eltérő mértékben ugyan – jelentős munka áll még ahhoz, hogy teljesítsék a megállapított kritériumokat és feltételeket. A reformfolyamat gyakran lassú. A nemzetközi gazdasági válság még inkább súlyosbítja a terheket. Számos esetben egyes bilaterális kérdések mértéktelenül kihatnak a csatlakozási folyamatra.

E kihívások fényében továbbra is a 2006. decemberi Európai Tanács által elfogadott megújított bővítési konszenzus jelöli ki az említett országok előtt álló utat. E konszenzus a kötelezettségvállalások megerősítése, a tisztességes és szigorú feltételek alkalmazása és a közvéleménnyel folytatott hatékony kommunikáció elvein, valamint az EU új tagállamok befogadására vonatkozó képességén alapszik. Az EU javította a bővítési folyamat minőségét különösen azáltal, hogy ma már a korai szakaszban nagyobb hangsúlyt kap a jogállamiság és a felelősségteljes kormányzás kérdése.

A csatlakozási folyamat erősen ösztönzi a politikai és gazdasági reformokat. Az EU stratégiai érdeke, hogy – az elfogadott elvek és feltételek alapján – fenntartsa e folyamat lendületét.

Az EU bővítési politikája olyan körültekintően irányított folyamatot biztosít, amelyben a tagjelölt és potenciális tagjelölt országok politikai és gazdasági reformjaiknak megfelelő ütemben, valamint a koppenhágai kritériumok szerint meghatározott tagsági kötelezettségeik teljesítésére vonatkozó kapacitásuk szerint közeledhetnek az EU-hoz. A Nyugat-Balkánon továbbra is kulcsfontosságú a regionális együttműködés, ami egyben a stabilizációs és társulási folyamat központi eleme.

A lisszaboni szerződés megreformálja a kibővített Unió intézményeit, hogy az EU politikáit a gyorsan változó világ igényeihez igazíthassa. A bővítéssel kapcsolatban a Szerződés olyan intézményi keretet biztosít, amely egy új tagállam csatlakozásakor lehetővé teszi az uniós intézmények zökkenőmentes kiigazítását, valamint azzal módosítja a csatlakozási eljárást, hogy az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek értesítést kapnak a tagsági kérelmekről.

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró és Szerbia 2010 elejétől kezdődő – a Bizottság javaslata alapján létrehozott – vízummentességi rendszere is azt tanúsítja, hogy a reformok kézzel fogható előnyöket biztosítanak a polgárok számára. A Bizottság 2010 közepére hasonló javaslatokat fog előterjeszteni Albániára és Bosznia-Hercegovinára vonatkozóan is, amennyiben ezen országok eleget tesznek a meghatározott feltételeknek.

Ciprus kérdését illetően a ciprusi görög és ciprusi török közösségek vezetői az ENSZ égisze alatt az átfogó rendezésről folytatott tárgyalások végső szakaszába lépnek. A Bizottság támogatja igyekezeteiket, és a közösségi hatáskörbe tartozó kérdésekben gyakorlati tanácsokat nyújt.

E közlemény ismerteti a bővítési folyamatban részt vevő országok által elért eredményeket, valamint az előttük álló legfontosabb kihívásokat. Felvázolja azt a megközelítést, amellyel a Bizottság az elkövetkező évben irányítani és támogatni kívánja erőfeszítéseiket. Emellett egy kísérő dokumentumban a Bizottság – a régió európai perspektívájával összhangban – kijelöli, hogy Koszovónak[1] milyen további lépéseket kell tennie az EU-integráció felé.

FONTOSABB KIHÍVÁSOK

A következő szakaszban áttekintjük azon fontosabb kihívásokat, amelyek jelenleg kihatnak a bővítési folyamatra. Bővítési politikája révén az EU segítheti e kihívások kezelését, de a fő felelősség továbbra is az érintett országokat terheli.

A gazdasági válság

A globális recesszió – eltérő mértékben ugyan – kihatott a nyugat-balkáni országok és Törökország gazdaságára. Az EU – a nemzetközi pénzügyi intézetekkel koordinálva – segítséget nyújt a bővítési folyamatban érintett országoknak ahhoz, hogy enyhítsék a válság hatását és előkészítsék az utat a talpraálláshoz.

A Nyugat-Balkán és Törökország gazdasági tevékenysége 2008 második fele óta jelentősen visszaesett, mivel csökkent a kereslet exportjaik iránt, országaikba kevesebb közvetlen külföldi befektetés áramlik, és alacsonyabb a határokon átnyúló hitelezés. Valamennyi gazdaságban romlott a költségvetési helyzet. Tovább emelkedett a számos országban már egyébként is magas munkanélküliség. A Nyugat-Balkán és Törökország 2009-es gazdasági visszaesése azonos nagyságrendű az EU-átlagával, de kevésbé súlyos, mint a leginkább sújtott uniós tagállamok helyzete. A makrogazdasági helyzet ugyanakkor valamennyi országban ingatag maradt.

A Nyugat-Balkán országaiban korlátozott annak lehetősége, hogy a válságra erőteljes hazai makrogazdasági politikával reagáljanak. A monetáris és költségvetési politikai intézkedések tekintetében jelentős megszorításokkal kell számolni a korábbi, ciklikusságot előnyben részesítő költségvetési irányvonal, a devizaalapú hitelek és jelzálogok, valamint a jelentős külső egyensúlyhiány miatt. Ilyen körülmények között a régió legtöbb országa általában megfelelően reagált a válságra annak ellenére, hogy bizonyos esetekben eleinte nem ismerték fel a kihívás súlyosságát. Az EU-csatlakozás perspektívája segített megőrizni a Nyugat-Balkán térségének gazdaságaiba vetett hitet, valamint a közelmúlt viharos időszakában biztos támpontot jelentett a gazdaságpolitikák számára. Ezzel egy időben egyes bővítési országok képesek voltak előnyt kovácsolni az elmúlt években bevezetett strukturális reformokból, ami segített enyhíteni a válságot. A jobb pénzügyi szabályozás, például Horvátországban és Törökországban, hozzájárult a bankszektor stabilitásához és ellenálló-képességéhez. Szerbia és Bosznia-Hercegovina támogatást kapott a Nemzetközi Valutaalaptól (IMF), mivel mindkét országban fokozódott a külső egyensúlyhiány, és korábbi expanziós politikáik miatt államháztartásaikat különösen súlyosan érintette a válság.

A bővítési folyamatban érintett országokban folytatódik a válság kibontakozása, különösen annak a reálgazdaságra gyakorolt hatása – ideértve a foglalkoztatást és a szociális helyzetet is. A talpra álláshoz időre lesz szükség, mivel az előrejelzések szerint a főbb kereskedelmi partnerek gazdasági tevékenysége csak lassan fog fellendülni. A hazai keresletet ösztönző tőkebeáramlások valószínűleg alacsonyak maradnak. A társadalom legsérülékenyebb részeiben rövid távú intézkedéseket hoztak a válság szociális hatásának enyhítésére. Középtávon nagyon fontos olyan stabil költségvetési politikát biztosítani, amely hatékonyabb és eredményesebb közkiadásokra és beruházásokra fekteti a hangsúlyt. A foglalkoztatási politikáknak és szociális védelmi intézkedéseknek foglalkozniuk kell a strukturális munkanélküliséggel, valamint védelmezniük kell a szociális szempontból sérülékeny csoportokat.

A válságra adott válasznak figyelembe kell vennie a fenntartható fejlődés szükségességét és az éghajlatváltozásban megtestesülő kihívást, valamint prioritásként kell kezelnie a biztonságos és fenntartható alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságot eredményező intézkedéseket. Az EU-val kapcsolatos reformok hozzájárulnak a versenyképesség fokozásához és a nyitottsághoz, valamint a kereskedelmet és beruházást ösztönző jogi kerethez. Az üzleti környezet javításához elengedhetetlenek a jogállamiság megszilárdítását célzó intézkedések, ideértve a korrupció elleni küzdelmet is.

Ami az uniós támogatást illeti, az előcsatlakozási támogatást úgy programozták, hogy segítse a bankszektort, az infrastruktúra-projekteket, a kis- és középvállalkozásokat, valamint a munkahelyteremtést, ideértve a vidéki területeket is. E célra 200 millió EUR összegű támogatást különítettek el az előcsatlakozási támogatási eszközből (IPA), ami a nemzetközi pénzintézetek által nyújtott kölcsönökkel társfinanszírozásban legalább 1 milliárd EUR értékű beruházást fog generálni. A Bizottság azt javasolta, hogy csökkentsék a kedvezményezett országok IPA-támogatásokhoz megkövetelt társfinanszírozásának mértékét. A Bizottság az IPA-n keresztül közvetlen költségvetési támogatást nyújtott Szerbiának, hogy enyhítse a pénzügyi és gazdasági válság hatásait. Emellett a Bizottság javasolta, hogy a Tanács hagyjon jóvá Szerbia részére egy 200 millió EUR összegű kölcsön formájában nyújtott makro-pénzügyi támogatást. E lehetőségeket szükség esetén a többi ország számára is biztosítják. A pénzügyi támogatás mindkét esetben feltételekhez kötött, többek között a stabil makrogazdasági politikákról szóló IMF-megállapodáshoz. A Bizottság szorosan együttműködik a nemzetközi pénzügyi intézetekkel, amelyek elkötelezték magukat amellett, hogy a Nyugat-Balkán és Törökország számára nyújtott hiteleik összegét 2009-ben több mint 5 milliárd EUR-ra emelik.

Jogállamiság

A Nyugat-Balkánnak és Törökországnak továbbra is komoly kihívásokkal kell szembenéznie a jogállamiság megszilárdítása, különösen a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén. E kérdések kulcsfontosságúak a működő demokrácia és gazdaság szempontjából, és az uniós csatlakozási folyamat is nagy mértékben függ tőlük. Emellett kihatnak – olykor túlzott mértékben is – a bővítési folyamat uniós közmegítélésére. A bővítési országok jelentős erőfeszítéseket tesznek e problémák megoldására. A Bizottság továbbra is teljes mértékben kiaknázza a bővítési folyamatot nyújtotta lehetőségeket ahhoz, hogy támogassa ezen erőfeszítéseket, és szorosan figyelemmel kísérje az eredményeket.

A korrupció számos területen jelen van, valamint kihat a polgárok mindennapi életére és az üzleti környezetre. Különös figyelmet kell fordítani az olyan területekre, mint például a közbeszerzés és privatizáció, az igazságszolgáltatás, a politikai pártok finanszírozása, valamint a közigazgatás és a kormány átláthatósága. Kulcsfontosságú a korrupció és kapcsolódó bűncselekmények elleni küzdelemre szakosodott, független és pártatlan bírói kar és ügyészek, valamint politikai befolyástól mentes és professzionális rendőrség és közigazgatás biztosítása. Jól megszövegezett jogszabályokra és hatékony végrehajtásra van szükség olyan területeken, mint például a közbeszerzés, a szellemi tulajdonjogok, a pénzügyi ellenőrzés, a pénzügyi vizsgálat, valamint a csalás elleni küzdelem.

További erőfeszítésekre van szükség a régió-szerte továbbra is problémát jelentő szervezett bűnözés elleni küzdelemhez. A bűnüldöző hatóságoknak hatékonyabbá kell válniuk, valamint együtt kell működniük a nemzetközi bűnszervezetek megfékezése érdekében.

A megújított bővítési konszenzussal összhangban, valamint figyelembe véve az ötödik bővítésből nyert tapasztalatokat, a jogállamiság olyan kulcsfontosságú prioritás, amellyel az érintett országoknak már a csatlakozási folyamat kezdetén foglalkozniuk kell. Az EU támogatásával némi előrelépés történt a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelmet szolgáló hatékony jogszabályok és struktúrák megteremtése terén, de a kézzel fogható eredményekhez a jogszabályok szigorú végrehajtására és betartatására van szükség. 2009-ben mintegy 80 millió EUR összegű IPA-támogatást biztosítottak az igazságszolgáltatás és a bűnüldözés megerősítésére. A Bizottság kölcsönös értékelési küldetések keretében tagállami szakértőkkel vizsgálta az igazságszolgáltatás, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem helyzetét a tagjelölt országokban, és a jövőben fokozza majd e küldetéseket. A csatlakozási tárgyalásokban és a vízumliberalizációs párbeszédben alkalmazott referenciák ösztönzőleg hatottak a reformokra.

A Bizottság tovább támogatta a szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelem területén folytatott regionális igazságügyi, rendőrségi és ügyészi együttműködést. Igazságszolgáltatási rendszereik hatékony működésének biztosításához a Nyugat-Balkán országainak el kell mélyíteniük a régión belüli igazságügyi együttműködést. E tekintetben különösen fontos a háborús bűnök és egyéb súlyos bűncselekmények büntetlenségének problémája. E célból az országoknak felül kell vizsgálniuk jogi kereteik saját állampolgáraik kiadatására és az eljárások áthelyezésére vonatkozó korlátozásait.

A Bizottság a továbbiakban is támogatja a partnerországokat a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelemben. Hatékony és tartós eredményeket viszont csak akkor sikerül elérni, ha ehhez az érintett országok hatóságainak kellő politikai eltökéltsége és valós kötelezettségvállalása is társul. A Bizottság szigorúan ellenőrizni fogja a helyszínen elért előrelépéseket és eredményeket.

A véleménynyilvánítás szabadsága továbbra is aggodalomra ad okot a bővítési folyamatban érintett országok többségében. Általánosságban elmondható, hogy míg a véleménynyilvánítás és a média szabadságát védelmező jogi keret főbb elemei megvannak, a médiára nehezedő mértéktelen politika nyomás, valamint az újságírókat érő fenyegetések, illetve ellenük elkövetett testi sértések számának emelkedése, valamint egyes továbbra is fennálló jogi akadályok komoly aggodalomra adnak okot. E kérdésekkel sürgősen foglalkozni kell.

Bilaterális kérdések

A bővítési folyamatra egyre inkább kihatnak a bilaterális kérdések, többek között a határkérdések. E bilaterális kérdéseket az érintett feleknek kell rendezniük, és nem kellene akadályozniuk a csatlakozási folyamatot.

A jelentés által felölelt időszakban a Szlovénia és Horvátország között fennálló határkérdések késleltették a Horvátországgal folytatott csatlakozási tárgyalásokat.

A Horvátországgal és Törökországgal kialakított – a tagállamok összessége által elfogadott –tárgyalási keret előírja, hogy az EU elvárja a tagjelölt országoktól, hogy valamennyi határvitát az ENSZ Alapokmánya szerinti békés vitarendezés elvével összhangban rendezzenek, szükség esetén akár a Nemzetközi Bíróság közreműködésével. A szomszédos országokkal fennálló rendezetlen kérdések kölcsönösen elfogadható megoldása, valamint az ezekkel kapcsolatos megállapodások megkötése a stabilizációs és társulási folyamatnak is része.

A Bizottság valamennyi érintett féltől elvárja, hogy ezek alapján minden igyekezetével próbáljon megoldást találni a szomszédaival fennálló rendezetlen bilaterális kérdésekre. Adott esetben a Bizottság készen áll arra, hogy az érintett felek kérésére segítsen nekik megoldást találni. Bíztatónak tekinthető az az elvi megállapodás, amely – a Nemzetközi Bíróság közreműködésével – Horvátország és Montenegró között született a prevlakai határdemarkáció rendezése ügyében.

Az ilyen bilaterális vitákban érintett összes fél felelős azért, hogy a jószomszédi viszony szellemében és az általános uniós érdekeket szem előtt tartva keressen megoldásokat. Ez fokozza a megújult bővítési konszenzus hatékonyságát, amely megerősíti, hogy egy adott ország uniós integráció felé vezető útja reformjainak ütemétől függ.

Regionális együttműködés

Az elmúlt években jelentősen fejlődött a délkelet-európai regionális együttműködés, és a régió egyre inkább kivette részét a folyamatból. A regionális együttműködés azonban nem működik olyan jól, ahogyan kellene. A Koszovó körüli bilaterális viták és nézeteltérések méltánytalanul kihatottak a regionális együttműködésre. A regionális struktúrák és kezdeményezések hatékonyságát fejleszteni kell.

A Koszovó regionális találkozókon, kezdeményezésekben és megállapodásokban történő részvételével kapcsolatos nézeteltérések akadályozták a regionális együttműködést. Ha a jelenlegi gyakorlat nem változik, olyan fontos struktúrák zavartalan működése kerülhet veszélybe, mint például a Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodás CEFTA), a Regionális Együttműködési Tanács, vagy a Regionális Államigazgatási Iskola (ReSPA). A Bizottság valamennyi érintett felet erősen ösztönöz arra, hogy gyakorlati és pragmatikus megoldást keressenek a regionális együttműködés befogadó jellegének biztosítására, a jogállás kérdése tekintetében kifejezett eltérő álláspontok sérelme nélkül. A stabilizációs és társulási folyamat feltételességének részeként a bővítési folyamat valamennyi szakaszában értékelik a regionális együttműködés eredményeit.

A Regionális Együttműködési Tanács több mint egy éve a Stabilitási Egyezmény regionális utódaként működik a délkelet-európai együttműködési folyamat politika ernyője alatt. A Regionális Együttműködési Tanácsnak most azon kell munkálkodnia, hogy konkrét eredményeket tudjon felmutatni. A Regionális Együttműködési Tanács stratégiai szerepet játszik a regionális együttműködés fejlesztésben, valamint a regionális tevékenységekben és struktúrákban mutatkozó szükségletek azonosításában és megválaszolásában. Szerepe van továbbá a regionális együttműködéssel kapcsolatos közösségi támogatás programozásában. A Bizottság támogatja a Regionális Együttműködési Tanács munkáját, és a titkárság 2008–2010-es költségvetésének egyharmadát finanszírozza. A Bizottság párbeszédet kezdett a regionális együttműködési tanács titkárságával a prioritások megszervezéséről, működése javításáról, valamint továbbfejlesztéséről. Feltárja továbbá a jövőbeni támogatás lehetőségeit, és hogy miként tudná ezzel leginkább fokozni a Regionális Együttműködési Tanács hatékonyságát.

A regionális kereskedelem különösen fontos a Nyugat-Balkán térség gazdasági fejlődéséhez és a megbékéléshez. Hozzájárul továbbá a gazdasági válság hatásának kezeléséhez. Kulcsfontosságú a CEFTA-n keresztül létrehozott regionális szabadkereskedelmi területek szerepe. A CEFTA-n belül eredményes tárgyalásokat folytattak további fontos lépésekről a kereskedelem, főként a mezőgazdasági kereskedelem liberalizációja terén, de ezek egyelőre még nem hatályosak, valamint folyamatban van a kereskedelem technikai akadályainak elhárítása. Hatályba léptek az EU és egyes nyugat-balkáni országok közötti diagonális kumulációval kapcsolatos rendelkezések, ami megerősítette a regionális kereskedelmi integrációt. A Koszovó jogállása körüli nézeteltérések – amelyek már most is megakadályozzák a mezőgazdasági kereskedelem liberalizációjáról szóló jegyzőkönyv elfogadását – ugyanakkor megbéníthatják a CEFTA-t. A nemzetközi válság eredményeként jelentkező protekcionista nyomás egyre fokozódik, aminek következtében egyes intézkedéseket a szerződéses kötelezettségeket megszegve fogadtak el. E tendenciának ellen kell állni, és e szerződésszegéseket meg kell szüntetni.

Az energiaügy és a közlekedés területén fejlődött a regionális együttműködés. Az Energiaközösség előmozdítja az energiaágazat reformját, és javítja a régió energiaellátásának biztonságát, valamint integrálja a régiót a Közösség energiapiacába. Folytatódtak, és várhatóan az év végéig lezárulnak az EU és a Nyugat-Balkán közötti Közlekedési Közösség létrehozásáról szóló tárgyalások. Az európai közös légtér létrehozásáról szóló megállapodás (ECAA) hozzájárul az EU és a Nyugat-Balkán közötti légi forgalom növekedéséhez, és fokozatosan integrálja a térség országait az EU belső légiközlekedési piacába. Fokozódik a regionális együttműködés a környezetvédelem, valamint a bel- és igazságügyek területén.

A Regionális Államigazgatási Iskola (ReSPA) kiterjesztette képzési tevékenységét. A Regionális Államigazgatási Iskola számára jogi személyiséget biztosító nemzetközi megállapodás ratifikálásának prioritást kell élveznie ahhoz, hogy az iskola teljesen működőképessé váljon.

A ljubljanai folyamat keretében a Bizottság támogatja a kulturális örökség rehabilitációját, mivel az fontos eszköz a megbékélés szempontjából, valamint hozzájárul a helyi gazdaság fejlődéséhez. A 2009 novemberében Ljubljanában megrendezendő soron következő miniszteri konferencián a Bizottság további rehabilitációs tevékenységeket fog ösztönözni.

Az Európai Tanács 2009. júniusi következtetései alapján 2010 végére a Bizottság uniós stratégiát készít a dunai régió számára. Ebbe szorosan bevonják majd a bővítési folyamatban érintett országokat és szervezeteket. A fekete-tengeri térség tekintetében Törökország elkötelezett a régió együttműködése mellett, és részt vesz a fekete-tengeri szinergia keretében. A Bizottság támogatja Törökország részvételét a Fekete-tenger medencéjének együttműködési programjában, az Európai Szomszédsági és Partnerségi Eszköz (ENPI) keretében.

A Bizottság a jövőben is támogatja a Nyugat-Balkán regionális együttműködési tevékenységeit és struktúráit többek között azáltal, hogy a térséget fokozottabban bevonja az IPA több kedvezményezettre irányuló programjának tervezésébe.

ELőCSATLAKOZÁSI ESZKÖZÖK: A FőBB PRIORITÁSOK KEZELÉSE

Vízummentes utazás megvalósítása

Meghatározó szakaszába ért a vízumliberalizációs folyamat a Nyugat-Balkán országaiban, a theszaloníki cselekvési program kötelezettségvállalásaival összhangban. 2008. január óta – visszafogadási megállapodásokkal párhuzamosan – vízumkönnyítési megállapodásokat hajtanak végre valamennyi érintett országgal. 2008-ban valamennyi ország vonatkozásában menetrendet fogadtak el a vízumliberalizációs párbeszéd keretében, ami sikeresen felgyorsította a vonatkozó területeken, nevezetesen a dokumentumbiztonság, a határ- és migrációkezelés, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén, végbemenő reformokat.

Figyelembe véve az országok által a vízumliberalizációra vonatkozó referenciaértékek teljesítésében elért haladást, a Bizottság 2009 júliusában azt javasolta, hogy vezessenek be vízummentességet Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal, Montenegróval és Szerbiával. Amennyiben 2010 elejére sikerülne megvalósítani a vízummentességet, az jelentősen hozzájárulna az emberek közötti közvetlen kapcsolatokhoz és megmutatná az érintett országok polgárai számára, hogy az európai perspektívához kapcsolódó reformok kézzelfogható eredményekhez vezetnek. A Bizottság 2010 közepéig javaslatot fog tenni Albánia és Bosznia-Hercegovina vonatkozásában, amennyiben ezek az országok teljesítik a meghatározott feltételeket. Az e közleménnyel egyidejűleg elfogadandó Koszovóról készült tanulmány azt javasolja, hogy továbbra is ösztönözzék a vízumliberalizációt, valamint Koszovó tekintetében indítsák el azt a folyamatot, amelynek végső eredménye – a szükséges reformok végrehajtása és a feltételek teljesítése esetén – a vízumliberalizáció lenne.

Az előcsatlakozási előkészületek minőségének biztosítása

A megújított bővítési konszenzus részeként folytatódtak a bővítési folyamat minőségének javítására irányuló erőfeszítések. A tárgyalási fejezetek megnyitásának és lezárásának feltételeként szabott szigorú referenciaértékek hatásos eszköznek bizonyultak annak biztosítására, hogy a tárgyaló országok megfeleljenek a meglévő szerződéses kötelezettségeknek, valamint hogy megfelelő irányba tereljék a nehéz gazdasági, jogi és adminisztratív reformokat, hozzájárulva ezzel a csatlakozás korai előkészületeihez. Készülőben van a Horvátország uniós csatlakozásának pénzügyi hatásairól szóló tanulmány. A tagsági kérelmekről készített jövőbeli vélemények azt is értékelik, hogy az adott ország csatlakozása milyen hatást gyakorol a legfontosabb uniós szakpolitikákra. A haladás nyomon követése érdekében intenzív politikai párbeszédet folytatnak az országokkal, , főként a partnerségi dokumentumok alapján. A válság miatt még intenzívebbé vált a gazdasági párbeszéd.

A bővítési országoknak a maguk részéről azt kell biztosítaniuk, hogy az új jogszabályokat alaposan, az érintettekkel folytatott szükséges konzultációt követően készítik elő, majd megfelelő módon hajtják végre. Független, érdemeken alapuló, átlátható módon működő és elszámoltatható közigazgatásra van szükség a közösségi vívmányok hatékony végrehajtásának előmozdítása érdekében.

A polgárok és a közigazgatás közelítése az EU-hoz

A civil társadalmi szervezetek nagyobb részvétele erősíti a demokrácia minőségét és hozzájárul a megbékéléshez. E szervezeteknek a bővítési országokban végbemenő reformokban való részvétele hozzájárul a csatlakozási folyamat minőségének javításához, valamint a csatlakozás közvélemény általi támogatottságának fenntartásához. A Bizottság az IPA civil társadalmi alapjának végrehajtásán keresztül technikai segítségnyújtási hivatalok létrehozását finanszírozta az összes kedvezményezett országban, egyre több rövid látogatást szervezett az uniós intézményekhez, valamint mintegy 800 fő részvételét biztosította a Nyugat-Balkánon és Törökországban rendezett műhelytalálkozón. A Bizottság továbbra is támogatni fogja azon civil társadalmi partnerségeket, amelyek prioritásként kezelik például a kultúra, a kisebbségek, valamint a gazdasági társulások kérdését.

A közösségi programokban és ügynökségekben történő részvétel hasznosnak bizonyult abból a szempontból, hogy a partnerországok intézményeit és polgárait közelebb hozta az EU-hoz. A Bizottság növelte a közösségi ügynökségeknek nyújtott támogatást annak érdekében, hogy ezek az ügynökségek felkészítsék a bővítési országokat a munkájukban való részvételre. A közösségi társfinanszírozás lehetőségeinek kiterjesztését követően a potenciális tagjelölt országok új programokhoz csatlakoztak. A Bizottság a jövőben is támogatja a partnerországokat abban, hogy megteremtsék a közösségi programokban és ügynökségekben való sikeres részvételhez szükséges kapacitásokat és forrásokat.

Az alapvető kormányzási kérdéseket szem előtt tartva a Bizottság továbbra is komoly figyelmet szentel majd a szakértő és működőképes közigazgatás meglétének. Továbbra is ösztönzi a közigazgatási reform területén bevált gyakorlatok és szakértelem megosztását az országok között. E célból fel fogja használni az összes rendelkezésre álló eszközt, köztük a twinninget, a TAIEX-et és a SIGMA-t[2], valamint ösztönözni fogja a kapcsolatteremtést egyéb nemzetközi szervezetekkel, valamint nemzeti, regionális és európai szakképzési intézetekkel.

A bővítési folyamatban érintett országok pénzügyi támogatása

A Nyugat-Balkánnak és Törökországnak nyújtott támogatás 2009-ben is az előcsatlakozási támogatási eszközön keresztül valósult meg, melynek keretében 2009-ben 1,5 milliárd EUR-t fognak lekötni. Különös hangsúlyt helyeznek az államépítésre, a felelősségteljes kormányzásra, a jogállamiságra, valamint a civil társadalom fejlesztésére. Az IPA továbbra is támogatta a határon átnyúló együttműködést és a határ menti területek fenntartható fejlődését, hozzájárulva ezzel a megbékéléshez és a jószomszédi kapcsolatokhoz, valamint az EU-csatlakozás előkészítéséhez. A Bizottság a jövőben is arra összpontosítja segítségét, hogy támogassa a partnerségi prioritásokon alapuló előcsatlakozási felkészülést.

A tagjelölt országok előrelépést tettek az alapok decentralizált kezelése terén. Horvátországban és Törökországban jól halad a decentralizáció, és mindkét országnak arra kell törekedni, hogy az ehhez kapcsolódó összes feltétel teljesüljön. Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban sikerült decentralizálni az IPA regionális fejlesztési és emberi erőforrásokhoz kapcsolódó összetevőjét, de a további decentralizációhoz még több munkára van szükség. A Bizottság továbbra is támogatást biztosít a tagjelölt országok számára ahhoz, hogy eleget tehessenek az olyan uniós alapok decentralizált irányítása elé támasztott követelményeknek, amelyek a regionális fejlesztést, a humánerőforrás-fejlesztést és a vidékfejlesztést is célozzák.

A többi bővítési országban az Európai Újjáépítési Ügynökség bezárását követően immár teljesen felvértezett bizottsági delegációk felelősek az EU-támogatások végrehajtásáért és a kedvezményezettekkel való együttműködésért annak biztosítása érdekében, hogy a közösségi támogatásokat hatékonyan és eredményesen használják fel. A középtávú cél továbbra is a decentralizált támogatás, különösen a kohéziós politikai eszközök jövőbeni irányítására való felkészülés érdekében.

A Bizottság támogatja a kedvezményezett országokat abban, hogy ágazati stratégiákat dolgozzanak ki a stratégiai jellegű, program-alapú támogatás-végrehajtási megközelítés ösztönzése és a segélyhatékonyság javítása céljából.

Az IPA-rendeletben foglaltaknak megfelelően a Bizottság uniós tagállamok, nemzetközi pénzügyi intézmények és más donorok bevonásával erősítette meg a donorkoordinációt. Ehhez hozzátartozik a prioritások meghatározása és koordinációja, valamint a végrehajtás rendszeres helyszíni ellenőrzése.

A Bizottság, a nemzetközi pénzügyi intézményi partnerek és a tagállamok jelenleg véglegesítik a nyugat-balkáni beruházási keret (WBIF) létrehozásának részleteit. E fontos lépés infrastruktúra-, kkv- és energiahatékonysági beruházások támogatását segíti elő. Célja az, hogy összegyűjtse a Bizottságtól, a nemzetközi pénzügyi intézményi partnerektől, a tagállamoktól és a többi donortól származó forrásokat, és e támogatásokat nemzetközi pénzügyi intézmények által nyújtott hitelekkel kapcsolja össze az érintett ágazatok prioritást élvező projektjeinek finanszírozása érdekében. E célból a Bizottság több mint 100 millió EUR támogatást különített el: ez lesz a beruházási kerethez nyújtott legnagyobb hozzájárulás. Az elkövetkező években a WBIF eredményeként összesen várhatóan több mint 1 milliárd EUR hitelt fog rendelkezésre állni.

Együttműködés az éghajlatváltozás terén

Az EU elmélyíti az éghajlatváltozásról folytatott rendszeres párbeszédet a tagjelölt és potenciális tagjelölt országokkal, különösen a jövőbeli regionális környezetvédelmi csatlakozási hálózaton (RENA) keresztül. A Bizottság számít arra, hogy valamennyi bővítési ország támogatja az EU azon célkitűzését, hogy a 2009 végén megrendezésre kerülő koppenhágai éghajlatváltozási konferencián ambiciózus és átfogó megállapodás szülessen. Az elmúlt években a Bizottság 120 millió EUR támogatást adott a nemzetközi pénzügyi intézetek eszközeihez, amelyek mintegy 600 millió EUR értékű beruházást irányítanak energiahatékonysági projektekbe, amivel elősegítik a Nyugat-Balkán és Törökország számára az üvegház hatású gázkibocsátás csökkentését. A Bizottság a jövőben is támogatja a bővítési országok éghajlatváltozással kapcsolatos kezdeményezéseit.

A bővítéssel kapcsolatos kommunikáció

A megújított bővítési konszenzus egyik kulcsfontosságú elve a nyilvánossággal való hatékonyabb kommunikáció. Az EU bővítési folyamatának sikeréhez elengedhetetlen, hogy figyeljünk a polgárokra, és választ adjunk kétségeikre és kérdéseikre. A korábbi bővítések tapasztalatai befolyásolják a soron következő bővítésről alkotott európai közvéleményt. A bővítés ötödik évfordulója alkalmából a Bizottság tanulmányt készített az EU ötödik bővítési fordulójának gazdasági eredményeiről és kihívásairól, amelyben értékelte, hogy a bővítés mennyiben járult hozzá a gazdasági növekedéshez és hogyan tette az EU-t a világgazdaság meghatározóbb szereplőjévé. A Bizottság ösztönzi a bővítés hatásáról szóló tájékozott nyílt vitát, és különböző eseményeket szervezett az ötödik bővítés évfordulója alkalmából, amely egybeesett a vasfüggöny lebontásának húszadik évfordulójával. Létrehozott egy külön weboldalt, és audiovizuális anyagok elkészítésében vett részt.

A közvélemény támogatása alapvető fontosságú az EU bővítési politikája szempontjából, ezért a Bizottság a jövőben is aktív kommunikációs politikát fog folytatni ebben a tekintetben. Különösen a tagállamok erőfeszítéseit fogja támogatni és kiegészíteni, hiszen a partnerországok mellett nekik van kulcsfontosságú felelősségük ebben a tekintetben. Kommunikációs tevékenységével a véleményformálókat fogja megcélozni, különös tekintettel a civil társadalmi szervezetekre és az újságírókra, valamint a fiatalokra. A Bizottság külön erőfeszítéseket fog tenni arra, hogy az uniós polgárok jobban megismerjék a bővítési partnerek kultúráját és életmódját.

A BőVÍTÉSI ORSZÁGOK ELőREHALADÁSA ÉS A 2009–2010-ES MENETREND

Útmutatás a tagjelölt és potenciális tagjelölt országoknak az EU-hoz való közeledésben

Az elmúlt évben a Nyugat-Balkán közelebb került az EU-tagsághoz: a térség előrelépést tett – bár egyenetlen módon – a reformok végrehajtása, valamint a megállapított kritériumok és feltételek teljesítése terén. Lényeges haladás történt a vízumliberalizáció felé, aminek eredményeként a Bizottság 2009. júliusban Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró és Szerbia vízumkötelezettségének megszüntetését javasolta. Még jobban kiterjesztették a stabilizációs és társulási megállapodások hálózatát. A régióból két csatlakozási kérelem érkezett.

Az összes érintett nyugat-balkáni ország tekintetében elmondható, hogy a további előrelépések eredményeként tagjelölt státuszt kaphatnak azok az országok, amelyek bizonyítják felkészültségüket. Az EU-tagság felé vezető előrelépés szempontjából elengedhetetlen, hogy minden egyes ország megfelelő eredményeket mutasson fel – különösen a stabilizációs és társulási megállapodásból fakadó kötelezettségek, köztük a kereskedelemmel kapcsolatos rendelkezéseket tekintetében.

A következő szakasz összefoglalja az elért haladást, és meghatározza a bővítési országok 2009–2010-es menetrendjét.

Horvátország

Horvátország további előrelépéseket tett a kulcsfontosságú politikai reformok tekintetében. Horvátország továbbra is teljesíti a politikai kritériumokat, és haladást ért el a legtöbb területen, ideértve a jogállamiság terén tett intenzívebb erőfeszítéseket is. Nagyrészt eleget tett a csatlakozási partnerség prioritásainak.

A Bizottság „Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2008-2009.[3]” című közleményében indikatív menetrendet vázolt fel a csatlakozási tárgyalások végső szakaszához. A menetrend hatására Horvátország fokozta a tárgyalási fejezetek megnyitására és lezárására vonatkozó referenciaértékek teljesítésére irányuló erőfeszítéseit, a menetrend indikatív időpontjainak megfelelően. Horvátország néhány területen mutatkozó késedelme azt mutatta, hogy néhány fejezet esetében a haladás nem a menetrendnek megfelelően történt. Ennek ellenére az előkészületek minden téren jelentős mértékben haladtak, így a tárgyalások technika része a végső szakaszhoz közelít.

Horvátországot komolyan érintette a gazdasági válság, de hatása a rugalmas bankszektornak és a komoly devizatartalékoknak köszönhetően enyhült. A versenyképesség javításához elengedhetetlen a strukturális reformok fokozása, valamint hitelt érdemlő középtávú költségvetési stratégia elfogadása.

A Szlovénia és Horvátország közötti határkérdés visszavetette a csatlakozási tárgyalásokat, így jelentős számú fejezetet nem lehetett megnyitni vagy lezárni 2009 októberéig annak ellenére, hogy technikai szinten már korábban lezárták ezeket. A vita rendezése érdekében a Bizottság felajánlotta közvetítői szolgálatát – a kérdésnek azonban bilaterális szinten kell maradnia. A Bizottság hat hónapon keresztül – a hármas elnökség támogatásával – tett intenzív erőfeszítései előkészítették a terepet a két fél által 2009 szeptemberében elért politikai megállapodáshoz. A Bizottság üdvözli a legújabb eredményeket, amelyeknek köszönhetően az októberi csatlakozási konferencián számos fejezet sikerült megnyitni vagy ideiglenesen lezárni. Nem szabad, hogy bilaterális kérdések hátráltassák a tárgyalásokat.

Horvátországnak fokoznia kell reform-erőfeszítéseit az igazságügy és az alapvető jogok terén, különös tekintettel a bírói kar függetlenségére és hatékonyságára, a korrupció elleni harcra, a szervezett bűnözésre, a kisebbségi jogokra és a menekültek visszatérésére, valamint a háborús bűncselekmények bűnvádi eljárásaira. Különös figyelmet kíván a közigazgatás reformja. Horvátországnak biztosítania kell azt is, hogy a horvát kormány minden szükséges lépést megtesz, hogy megkönnyítse az ICTY fontos dokumentumokhoz való hozzáférését. A Bizottság pénzügyi csomagot készít Horvátország csatlakozásához. Horvátországnak fokoznia kell erőfeszítéseit annak érdekében, hogy létrehozza a közösségi pénzügyi eszközök igazgatásához és ellenőrzéséhez szükséges eszközöket. A Bizottság javasolja, hogy a Tanács állítson fel ad-hoc technikai munkacsoportot a csatlakozási szerződés bizottsági dokumentumok alapján történő megszövegezésére. Ha Horvátország minden hátralévő referenciaértéket időben teljesít, akkor a jövő évben lezárulhatnak a csatlakozási tárgyalások, beleértve az átmeneti rendelkezésekkel kapcsolatos tárgyalásokat is.

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság

A Bizottság véleményének[4] elfogadása, valamint a tagjelölt státusz 2005-ös elnyerése óta Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság megszilárdította a demokrácia működését és biztosította a jogállamiságot és az alapvető jogok tiszteletben tartását garantáló intézmények stabilitását. Ezt a munkát folytatni kell.

Az ország jelentős mértékben megvalósította a csatlakozási partnerség kulcsfontosságú prioritásait[5]. A 2009. márciusi és áprilisi elnök- illetve helyhatósági választások a nemzetközi előírásoknak megfelelően mentek végbe. Javult a parlament működése, különösen a parlamenti eljárási szabályok bevezetésének és a parlamentről szóló új törvénynek köszönhetően. Végrehajtották a rendőrségről szóló törvényt, amelynek keretében regionális és helyi rendőrparancsnokokat neveztek ki, valamint a belügyekről szóló törvény elfogadásával folytatódott a rendőrség reformja . Befejezték az igazságügyi reformstratégia törvényhozási részét, működésbe léptek az új bíróságok és igazságszolgáltatási szervek, és javult az általános hatékonyság. Jó előrelépés történt a korrupció elleni küzdelemben a magas szinten elkövetett korrupciós esetekkel kapcsolatos bűnvádi eljárások megindításával, a jogszabályi keret erősítésével – különösen a politikai pártok finanszírozásáról szóló módosított jogszabály elfogadásával, és a korrupcióellenes intézmények kapacitásainak erősítésével. A közszolgálati ügynökség hatáskörének megerősítése érdekében módosították a közszolgálati törvényt, ami újabb előrelépés az érdemen alapuló karrierrendszer kialakítása felé. A foglalkoztatás területén fokozták az aktív munkaerő-piaci intézkedéseket, és javították az üzleti környezetet, többek közt a szabályozó hatóságok erősítése révén.

Az ország teljesíti a stabilizációs és társulási megállapodásból (STM) fakadó kötelezettségeket. A fentiek alapján és az STM 5. cikkének megfelelően a Bizottság októberben javasolta a csatlakozási folyamat második szakaszába való áttérést.

Az országot érintette a gazdasági válság, de a szilárd bankszektor és a magánszemélyek fogyasztásának változatlan szintje enyhítette a növekedés lassulását. A szilárd költségvetési politika és a strukturális munkanélküliség kezelése javítaná a gazdaság versenyképességét.

Az ország nevének kérdése tekintetében Görögországgal folytatott vita továbbra sem megoldott. Az ország az ENSZ égisze alatt tárgyalásokat folytat a kérdés megoldása érdekében. Kerülni kell az olyan fellépéseket és nyilatkozatokat, amelyek hátrányosan befolyásolhatják a jószomszédi kapcsolatokat. Kulcsfontosságú a jószomszédi kapcsolatok fenntartása, ideértve azt is, hogy az elnevezés kérdését illetően – az ENSZ égisze alatt – egyeztetett és kölcsönösen elfogadott megoldást kell találni.

Montenegró

Montenegróban folytatódtak a politikai reformok, és a 2009-es parlamenti választások szinte az összes nemzetközi előírásnak megfeleltek. A továbbra is fennálló hiányosságokat azonban orvosolni kell. Történt némi előrelépés az igazságügyi reform terén. Az ideiglenes megállapodás végrehajtása összességében zökkenőmentesen halad.

Montenegrót sem kerülte el a gazdasági válság, de hatásait enyhítette a jó idegenforgalmi szezon és a válságellenes intézkedések. A versenyképesség további javítása szempontjából kulcsfontosságú a strukturális reformok továbbvitele.

Montenegró 2008 decemberében csatlakozási kérelmet nyújtott be az EU-hoz, és 2009 áprilisában a Tanács vélemény benyújtására kérte fel a Bizottságot. A vélemény előkészítése folyamatban van. Montenegrónak konkrét eredményeket kell majd felmutatni a jogállamiság terén, különös tekintettel az igazságügyi reformra és a korrupció elleni küzdelemre. Az igazgatási és végrehajtási kapacitás további erősítésre szorul.

Albánia

Albánia előrelépéseket tett a kulcsfontosságú politikai reformok tekintetében. A 2009. júniusi parlamenti választások megfeleltek a legtöbb nemzetközi előírásnak, de további erőfeszítésekre van szükség a megállapított hiányosságok kezelése érdekében. Az idén hatályba lépett stabilizációs és társulási megállapodás végrehajtása összességében zökkenőmentesen halad.

Albániát eddig csak korlátozott mértékben érintette a gazdasági válság. Az ország versenyképessége szempontjából alapvető fontosságú a strukturális reformok folytatása és az infrastruktúra javítása.

Albánia 2009 áprilisában nyújtotta be az EU-tagság iránti kérelmét. 2009 júliusában a Tanács úgy nyilatkozott, hogy Albánia csatlakozási kérelmére az albán választási eljárás befejezése után fog visszatérni. A Bizottság készen áll arra, hogy megkezdje véleményének előkészítését, amint a Tanács felkéri erre. Albániának előrelépést kell tennie, különösen a jogállamiság megszilárdítása, – azon belül is a korrupció elleni küzdelem –, továbbá az állami intézmények megfelelő működése terén – különös tekintettel a bírói kar függetlenségére. Az igazgatási és végrehajtási kapacitás további erősítésre szorul.

Bosznia-Hercegovina

Bosznia-Hercegovinában általában véve kielégítő volt az ideiglenes megállapodás végrehajtása. Ugyanakkor az ország előrelépése nagyon korlátozott maradt a kulcsfontosságú reformok végrehajtása terén. Romlott a hazai politikai hangulat, az intézmények megfelelő működése előtt kihívások tornyosultak, és folytatódott a lázító hangú retorika. Nem valósították meg teljes mértékben a Főképviseleti Irodáról (OHR) a megerősített uniós jelenlétre való zökkenőmentes átállás követelményeit . Ezzel összefüggésben az EU beleegyezett abba, hogy megerősíti az EU különleges képviselőjének (EUKK) hivatalát és mandátumát, és fontolóra veszi az EUKK és a bizottsági Képviselet vezetőjének „egy személyben való egyesítését/ tisztségének összevonását”, a Szerződésekkel összhangban és az intézményi egyensúly tiszteletben tartása mellett.

Bosznia-Hercegovinának sürgősen fel kell gyorsítania a kulcsfontosságú reformokat. Az előrelépéshez arra van szükség, hogy a Bosznia-Hercegovina vezetői közös jövőképet alakítsanak ki az ország által követendő általános irányvonalról, és meg legyen a politikai akarat az európai integrációhoz szükséges követelmények teljesítéséhez. Bosznia-Hercegovinának teljesítenie kell az OHR bezárásához szükséges feltételeket is. Az Európai Unió addig nem tudja figyelembe venni Bosznia-Hercegovina tagság iránti kérelmét, amíg nem zárják be az OHR-t.

Bosznia-Hercegovinának alkotmányreformot kell végrehajtania ahhoz, hogy intézményei hatékonyon működhessenek. A Bizottság csak ezt követően javasolhatja majd a tagjelölt státusz megadását. Az országnak képesnek kell lennie arra, hogy uniós jogszabályokat és szabályozást fogadjon el, hajtson végre és érvényesítsen. A Bizottság felkéri Bosznia-Hercegovinát, hogy további késedelem nélkül hajtsa végre a szükséges alkotmánymódosításokat. A Bizottság készen áll arra, hogy támogassa Bosznia-Hercegovina alkotmányfejlesztésre és a többi kulcsfontosságú reform végrehajtására irányuló erőfeszítéseit, ami lehetővé tenné az ország számára a csatlakozási folyamatban való előrelépést.

Bosznia-Hercegovinát súlyosan érintette a gazdasági válság, és az ország az IMF-hez fordult pénzügyi segítségért. Az országnak folytatnia kell a gazdaság strukturális reformjait, és szilárd alapokra kell helyeznie államháztartását.

Szerbia

Szerbia elkötelezettséget tanúsított az ország EU-hoz való közelítése mellett azáltal, hogy eredményesen végrehajtotta az EU-val kötött ideiglenes megállapodás rendelkezéseit, és az európai előírásokkal összhangban kulcsfontosságú politikai reformokat valósított meg. Emellett Szerbia ambiciózus európai integrációs programot igyekezett végrehajtani. Szerbia megfelelő igazgatási kapacitással rendelkezik ahhoz, hogy jelentős előrelépést tegyen az EU irányába. Ezt fel kell használni a reformmenetrend továbbvitele érdekében, ami kézzel fogható eredményeket eredményez majd olyan prioritást élvező területeken, mint például a jogállamiság megszilárdítása.

Szerbiát súlyosan érintette a gazdasági válság, és az ország az IMF-hez és az EU-hoz fordult pénzügyi segítségért. Az országnak fel kell gyorsítania a gazdasági reformokat, valamint biztosítania kell az államháztartás fenntarthatóságát.

Tovább javult a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszékkel (ICTY) való együttműködés, de Ratko Mladić és Goran Hadžić vádlottak továbbra is szabadlábon vannak. Az ICTY-vel fenntartott együttműködés és Szerbia európai integrációs folyamat melletti megújított elkötelezettségének fényében a Bizottság szerint most az EU-n a sor, hogy végrehajtsa az ideiglenes megállapodást. Szerbiának konstruktívabb hozzáállást kell tanúsítania Koszovó regionális kereskedelemben és együttműködésben való részvételével kapcsolatban. Megkezdődött az EULEX jogállamiság-misszióval való együttműködés, de ezeket az erőfeszítéseket tovább kell erősíteni, különösen az EULEX észak-koszovói műveletének tekintetében.

Koszovó

Koszovó stabilitását sikerült ugyan fenntartani, de továbbra is törékenynek számít. A nemzetközi jelenlét átrendezését követően az EU EULEX jogállamisági missziója Koszovó egész területén jelen van és teljesen működőképes. A hatóságok segítséget nyújtottak az EULEX koszovói felállításához. Ugyanakkor aggodalomra adnak okot azon közelmúltbeli incidensek, amelyek következtében megrongálódott az EULEX tulajdona. Koszovónak továbbra is támogatást kell biztosítania az EULEX munkájához. Koszovó csatlakozott az IMF-hez és a Világbankhoz. Koszovó fontos jogszabályokat fogadott el. Az országnak ugyanakkor továbbra is komoly kihívásokkal kell szembenéznie, többek közt a jogállamiság, a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem, az igazgatási kapacitások erősítése, a szerb és egyéb kisebbségek védelme, valamint a közösségek közti párbeszéd és megbékélés ösztönzése területén. Az EU arra bátorítja a koszovói szerbeket, hogy vegyenek részt a koszovói intézmények munkájában és a novemberi helyhatósági választásokon. Koszovónak konstruktív hozzáállást kell tanúsítania a regionális együttműködés tekintetében, beleértve a regionális kereskedelemben való részvételt is.

A 2008-as donorkonferencia óta jelentősen megnőtt a Koszovónak nyújtott pénzügyi támogatás. Az IPA-n keresztül majdnem 500 millió EUR-t különítettek el Koszovó részére a 2007–2011-es időszakra. Koszovót mérsékelten érintette a gazdasági válság. Nagyon fontos, hogy a koszovói hatóságok teljesítsék kötelezettségvállalásaikat, különös tekintettel a költségvetési fegyelemre, a közkiadások kezelésére, valamint a gazdaság- és szociálpolitikai reformra.

Az EU világos európai perspektívával támogatja Koszovó gazdasági és politikai fejlődését, a régió európai perspektívájával összhangban. Az életkörülmények javítása nagyon fontos Koszovó népességének jóléte és a tágabb értelemben vett térség stabilitása szempontjából. A fentieket figyelembe véve, valamint a 2008-as bővítési stratégiával és a Tanács 2008. decemberi következtetéseivel összhangban a Bizottság e stratégiai dokumentummal egyidejűleg közleményt fogadott el a következő címmel: „Koszovó* – Az európai perspektíva beteljesítése”. Ez a tanulmány megnevezi azokat a közösségi eszközöket, amelyeket az EU Koszovó politikai és társadalmi-gazdasági fejlődése érdekében mozgósíthat, valamint strukturális megközelítést javasol arra, hogyan lehetne Koszovó polgárait közelebb hozni az EU-hoz. A tanulmány kiterjed többek közt a vízumkérdésben folytatott párbeszédre is, amely végső esetben vízumliberalizációt eredményezhet. Továbbá, a Bizottság az autonóm kereskedelmi intézkedések meghosszabbítását is javasolja, valamint kellő időben ajánlásokat fog tenni a kereskedelmi megállapodásra vonatkozó tárgyalási irányelvekre, amint Koszovó eleget tesz a vonatkozó követelményeknek.

Törökország

Törökország továbbra is elkötelezettségét fejezte ki az EU-csatlakozás iránt. Szabad és tisztességes helyhatósági választásokat tartottak. Pozitív lépéseket tettek az igazságszolgáltatás terén, továbbá a civilek és katonák közötti viszony rendezése, valamint a kulturális jogok tekintetében. Különösen fontos, hogy a parlament jogszabályokat módosított annak lehetővé tétele érdekében, hogy a civil bíróságok békeidőben bűnvádi eljárást folytathassanak katonai személyzet ellen. A kormány széles körű nyilvános vitát indított a kurd kérdés kezelése céljából, és a közszolgálati televízió megkezdte egy olyan csatorna üzemeltetését, amely teljes műsoridőben kurd nyelvű programokat sugároz.

A csatlakozási tárgyalások során újabb fejezeteket nyitottak meg. Törökország nemzeti programot fogadott el a közösségi vívmányok átültetésére. A főállású főtárgyaló kinevezése várhatóan hozzájárul majd a kormány EU-val kapcsolatos reformok terén tett erőfeszítéseinek összefogásához. Ez különösen fontos, mivel a csatlakozási tárgyalások egyre nehezebb szakaszba érkeznek, ami az újabb tárgyalási fejezetek megnyitása érdekében megköveteli Törökországtól, hogy gyorsítsa fel erőfeszítéseit a referenciaértékek teljesítése érdekében.

Törökországot komolyan érintette a gazdasági válság, de a rugalmas bankszektor és a válságellenes intézkedések enyhítették hatásait. Az ország versenyképességének további javítása érdekében alapvető fontosságú a strukturális reformok folytatása, amelyet óvatos költségvetési politikának kell kísérnie.

Az Ergenekon nevű állítólagos bűnügyi hálózat kérdésében folytatott nyomozás eredményeképpen komoly büntetőeljárások kezdődtek, amelyek katonatisztekre és nacionalista körökre is kiterjedtek. Ez az ügy lehetőséget teremt Törökországnak arra, hogy erősítse a demokratikus intézmények és a jogállamiság megfelelő működésébe vetett bizalmat. Fontos, hogy az ilyen jellegű eljárások teljes mértékben tiszteletben tartsák a tisztességes jogalkalmazást, különös tekintettel a vádlottak jogaira.

Jelentősen fokozni kell a reformok tempóját. Számos területen vannak még problémák, többek közt a véleménynyilvánítás szabadsága, a sajtószabadság, a vallásszabadság, a szakszervezeti jogok, a katonaság civil felügyelete, valamint a nők jogai és a nemek közötti egyenlőség tekintetében. Sok még a tennivaló a kínzást és embertelen bánásmódot alkalmazók büntetlenségének megszüntetése érdekében. A kormány kurdkérdésre vonatkozó kezdeményezéseit olyan konkrét intézkedésekbe kell átültetni, amelyek származástól függetlenül valamennyi török állampolgár számára teljes körű jogokat és szabadságokat biztosítanak, és jelentősen javítják a helyzetet az ország délkeleti részén. A politikai pártok közötti párbeszéd javulása elősegíti a reformfolyamatot, beleértve az alkotmányreformmal kapcsolatos munkát is.

A török közvélemény támogatta a ciprusi görög és ciprusi török közösségek vezetői között az ENSZ égisze alatt folyó tárgyalásokat, amelyek a ciprusi kérdés átfogó megoldására irányulnak. Ugyanakkor nem történt előrelépés a Ciprusi Köztársasággal való bilaterális kapcsolatok rendezése felé. Törökország nem hajtotta végre teljes körűen a társulási megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvét, és nem hárította el az áruk szabad mozgását nehezítő összes akadályt, ideértve az országot Ciprussal összekötő közvetlen szállítási útvonalakra vonatkozó megszorításokat is. Törökországnak sürgősen teljesítenie kell a kiegészítő jegyzőkönyv teljesen megkülönböztetésmentes módon való végrehajtására vonatkozó kötelezettségét, és lépéseket kell tennie a Ciprusi Köztársasághoz fűződő kétoldalú kapcsolatai rendezésére. Az EU továbbra is nyomon követi és felülvizsgálja a 2005. szeptember 21-i nyilatkozatban felölelt kérdések tekintetében elért eredményeket, a 2006. december 11-i tanácsi következtetésekkel összhangban.

Görögország jelentős számú hivatalos panaszt tett azzal kapcsolatban, hogy Törökország továbbra is megsérti légterét, ideértve a görög szigetek feletti átrepüléseket is.

A jószomszédi viszony továbbra is kulcsfontosságú.

Törökország kulcsszerepet játszik a térség biztonsága és a civilizációk közötti párbeszéd előmozdítása szempontjából. Kezdeményezéseivel hozzájárult a Dél-Kaukázus, a Közel-Kelet és más térségek stabilizációjához. Részt vesz számos uniós békefenntartó misszióban. Jelentős diplomáciai erőfeszítéseket tett Örményországhoz fűződő kapcsolatok rendezésére, amelyek eredményeképpen 2009. októberében történelmi jelentőségű jegyzőkönyveket írtak alá a kapcsolatok rendezéséről. Fontos, hogy mindét országban gyorsan megerősítsék ezeket a jegyzőkönyveket.

2009 júliusában Törökország kormányközi megállapodást írt alá a Nabucco gázvezetékről. Ez a projekt fontos stratégiai lépésnek számít az EU, Törökország és a térség államai közötti szorosabb energiaügyi együttműködés kialakítása, valamint az energiaforrások diverzifikálása felé. A Déli Gázfolyosó időben történő megvalósítása, amelyet a kormányközi Nabucco-megállapodás gyors végrehajtásával lehet megvalósítani, továbbra is az EU egyik legkiemeltebb energiabiztonsági prioritásának számít.

Az EU-csatlakozási folyamat erős ösztönzést jelent Törökország számára a reformok továbbviteléhez, a demokrácia és az emberi jogok megerősítéséhez, valamint az ország további modernizálásához. E folyamat továbbvitele szempontjából továbbra is a Törökország által végrehajtott reformok tempója lesz irányadó.

Izland

Izland 2009. július 16-án nyújtotta be EU-csatlakozási kérelmét, és a Tanács július 27-én felkérte a Bizottságot véleménye elkészítésére. Izland kérelmét a Szerződésben lefektetett alapelvek, az 1993-as koppenhágai Európai Tanács által meghatározott kritériumok, valamint az Európai Tanács megújított bővítési konszenzusról szóló 2006. decemberi következtetései alapján fogják értékelni, amely szigorú és igazságos feltételek szerint történő saját érdemen alapuló elbírálást ír elő.

Az izlandi demokrácia stabil. Az országot súlyosan érintette a globális gazdasági és pénzügyi válság. Az Európai Gazdasági Térségben való részvétele révén nagy mértékben integrálódott a belső piacba. A schengeni térségnek is tagja. Izland az EU fontos partnerének számít az Északi Dimenzió keretében és a kialakítás alatt álló északi-sarkvidéki politika szempontjából. A Bizottság figyelembe fogja venni ezeket az elemeket véleménye megfogalmazásakor. Az Izland által az EGT-megállapodásból származó kötelezettségek végrehajtása terén elért eredmények a Bizottság értékelésének lényeges elemét fogják képezni. A Bizottság előkészíti az IPA-rendelet módosítását annak érdekében, hogy Izland is bekerüljön a kedvezményezett országok közé.

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

A fenti elemzés figyelembevételével a Bizottság az alábbi következtetéseket és ajánlásokat fogalmazza meg:

1. A bővítési országokban a csatlakozási folyamat erőteljes ösztönzést ad a politikai és gazdasági reformokhoz, és erősíti Európában a békét és a stabilitást. Az EU érdeke, hogy – az elfogadott elvek és feltételek, valamint a bővítésről szóló konszenzus alapján – fenntartsa a bővítési folyamat lendületét.

2. A bővítési országokat sem kerülték el a globális gazdasági visszaesés hatásai. Az EU segíti őket abban, hogy enyhítsék a válság következményeit és felkészüljenek a szilárd alapokon álló fellendülésre. Az EU-val kapcsolatos reformok végrehajtása alátámasztja ezt a folyamatot.

3. A jogállamiság, különösen a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem, valamint az igazgatási kapacitások erősítése továbbra is komoly kihívást jelent, amelyet a bővítési országoknak orvosolniuk kell. A Bizottság továbbra is fel fogja használni a bővítési folyamat valamennyi eszközét arra, hogy támogassa e törekvésüket. Sürgősen kezelni kell a véleménynyilvánítás és a média szabadságát érintő problémákat.

4. Nem szabad, hogy bilaterális kérdések hátráltassák a csatlakozási folyamatot. A kétoldalú vitákat az érintett feleknek kell megoldaniuk, az ő felelősségük, hogy a jó szomszédi viszonyok szellemében és az általános uniós érdekeket szem előtt tartva találjanak megoldást.

5. Délkelet-Európában javult a regionális együttműködés, és a régió országai jobban kiveszik részüket a folyamatból. Ugyanakkor javítani kell a regionális struktúrák és kezdeményezések hatékonyságát. A Koszovóval[6] kapcsolatos nézeteltéréseknek nem szabad gátolniuk a regionális együttműködést.

6. A Bizottság javaslata alapján 2010 elejétől vízummentességet vezetnek be Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró és Szerbia vonatkozásában. Ebből is kitűnik majd, hogy a reformok kézzel fogható előnyöket biztosítanak az állampolgárok számára. A Bizottság 2010 közepére javaslatot fog tenni Albánia és Bosznia-Hercegovina vízummentessége vonatkozásában, amennyiben ezek az országok teljesítik az ütemtervben rögzített feltételeket. A személyek szabad mozgása és a köztük megvalósuló cserék, különösen a fiatalok és a diákok körében, alapvető fontosságúak annak elősegítéséhez, hogy Koszovóban életképes gazdasági szerkezetek alakuljanak ki. Ennek tükrében továbbra is ösztönözni kell a vízumkönnyítést, valamint Koszovóval kapcsolatban olyan folyamatot kell elindítani, amelynek – a szükséges reformok végrehajtásától és a meghatározott feltételek teljesítésétől függően – végső eredménye a vízumliberalizáció lenne.

7. Horvátország jól haladt a csatlakozási tárgyalások során rögzített referenciaértékek teljesítésével. Ezt a haladást a 2009. októberi csatlakozási konferencia is elismerte, amelyre azt követően került sor, hogy 2009 szeptemberében Szlovénia és Horvátország között politikai megállapodás született a határkérdés rendezését illetően. Ez jelentős előrelépés volt, és új lendületet adott a csatlakozási tárgyalásoknak. Horvátországnak folytatnia kell a reformokat, különösen az igazságügy és a közigazgatás, a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem, a kisebbségi jogok, köztük a menekültek visszatérése, valamint a háborús bűncselekmények bűnvádi eljárásai terén. Horvátországnak meg kell oldania az ICTY dokumentumokhoz való hozzáférésének kérdését. Amennyiben Horvátország teljesíti a még hátralévő feltételeket, jövőre lezárulhatnak a csatlakozási tárgyalások.

8. Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság jelentős mértékben megvalósította a csatlakozási partnerség kulcsfontosságú prioritásait. Ennek alapján, és a reformok terén elért általános haladás fényében a Bizottságnak az az álláspontja, hogy az ország megfelelő mértékben teljesíti az Európai Tanács 1993-as koppenhágai ülésén, valamint a stabilizációs és társulási folyamat során meghatározott politikai kritériumokat. Az ország közelebb került ahhoz, hogy működő piacgazdasággá váljon, és számos olyan területen ért el haladást, amelyek a tagságból fakadó kötelezettségek teljesítésének képességéhez kapcsolódnak.A fenti megfontolások alapján, valamint figyelembe véve az Európai Tanács 2005. decemberi és 2006. decemberi következtetéseit a Bizottság azt ajánlja, hogy nyissák meg az Európai Unióhoz történő csatlakozásról szóló tárgyalásokat Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal.Továbbra is kulcsfontosságú a jószomszédi kapcsolatok fenntartása, ideértve azt is, hogy az elnevezés kérdését illetően – az ENSZ égisze alatt – egyeztetett és kölcsönösen elfogadott megoldást kell találni.

9. Montenegró 2008 decemberében csatlakozási kérelmet nyújtott be az EU-hoz, és 2009 áprilisában a Tanács vélemény benyújtására kérte fel a Bizottságot. A parlamenti választások majdnem minden nemzetközi előírásnak megfeleltek, de néhány hiányosság még megoldásra vár. Az igazgatási kapacitások erősítése és a jogállamiság megszilárdítása továbbra is komoly kihívást jelent Montenegró számára.

10. Albánia 2009 áprilisában nyújtotta be az EU-tagság iránti kérelmét. A Bizottság készen áll arra, hogy elkészítse véleményét, amint a Tanács felkéri erre. A parlamenti választások szinte az összes nemzetközi előírásnak megfeleltek, de a jövőbeni választások alkalmával kezelni kell a hiányosságokat. Továbbra is komoly kihívást jelent a jogállamiság megszilárdítása és az állami intézmények megfelelő működésének biztosítása.

11. Bosznia-Hercegovinának sürgősen fel kell gyorsítania a kulcsfontosságú reformokat. Az előrelépéshez arra van szükség, hogy Bosznia-Hercegovina vezetői közös jövőképet alakítsanak ki az ország által követendő általános irányvonalról, és meg legyen a politikai akarat az európai integrációhoz szükséges követelmények teljesítéséhez. Bosznia-Hercegovinának teljesítenie kell az OHR bezárásához szükséges feltételeket is. Az Európai Unió addig nem tudja figyelembe venni Bosznia-Hercegovina tagság iránti kérelmét, amíg be nem zárják az OHR-t. Bosznia-Hercegovinának alkotmányreformot kell végrehajtania ahhoz, hogy lehetővé váljon intézményeinek hatékony működése. A Bizottság csak ezt követően javasolhatja majd a tagjelölt státusz megadását. Az országnak különösen arra kell képessé válnia, hogy elfogadja, végrehajtsa és érvényesítse az uniós jogszabályokat és szabályozást.

12. Szerbia elkötelezettséget tanúsított az uniós integráció mellett azáltal, hogy eredményeket ért el az ideiglenes megállapodás rendelkezéseinek végrehatása terén, és az európai előírásokkal összhangban kulcsfontosságú politikai reformokat valósított meg. Mivel Szerbia fenntartotta együttműködését az ICTY-vel és megújította elkötelezettségét az európai integrációs folyamat mellett, a Bizottság szerint most az EU-n a sor, hogy végrehajtsa az ideiglenes megállapodást. Továbbra is fontos a jogállamiság megerősítése és a gazdasági reformok felgyorsítása. Szerbiának konstruktívabb hozzáállást kell tanúsítania Koszovó regionális kereskedelemben és együttműködésben való részvételével kapcsolatban. Megkezdődött az EULEX jogállamiság-misszióval való együttműködés, de további erőfeszítésekre van szükség, különösen az EULEX észak-koszovói műveletének tekintetében.

13. Noha Koszovóban sikerült fenntartani a stabilitást, az továbbra is törékenynek számít. Az EU EULEX jogállamiság missziója egész Koszovó területén jelen van és teljesen működőképes. Koszovónak komoly kihívásokkal kell szembenéznie, többek közt a jogállamiság, a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem, az igazgatási kapacitások erősítése, a szerb és egyéb kisebbségek védelme, valamint a közösségek közötti párbeszéd és megbékélés ösztönzése területén. Koszovónak konstruktív hozzáállást kell tanúsítania a regionális együttműködés iránt, és biztosítania kell az EULEX munkájának folyamatos támogatását. A Bizottság javaslatot tesz arra, hogy milyen módon lehetne mozgósítani a közösségi eszközöket Koszovó politikai és társadalmi-gazdasági fejlődése érdekében, különösen a vízumok és a kereskedelem területén, valamint hogy a stabilizációs és társulási folyamat keretében miként lehetne előrelépni – a régió európai perspektívájával összhangban – az uniós integráció felé. A kereskedelem terén a Bizottság az autonóm kereskedelmi intézkedések meghosszabbítását is javasolja, valamint a vonatkozó követelmények Koszovó általi teljesítését követően megfelelő időben kereskedelmi megállapodásra vonatkozó tárgyalási irányelveket fog javasolni.

14. Törökországnak a már megkezdett, megújított politikai reformtörekvésekre kell építenie. A csatlakozási tárgyalások olyan intenzívebb szakaszba értek, amelyben a vonatkozó feltételek teljesítése érdekében Törökországnak fokoznia kell erőfeszítéseit. Az uniós csatlakozási folyamat erős ösztönzést jelent Törökország számára ahhoz, hogy erősítse a demokráciát és az emberi jogokat, folytassa az ország modernizálását, és közelebb vigye az országot az EU-hoz. Törökország kulcsszerepet játszik a térség biztonsága, energiaellátása és a civilizációk közötti párbeszéd ösztönzése szempontjából. Jelentős diplomáciai erőfeszítéseket tett az Örményországhoz fűződő kapcsolatok rendezésére, amelyek eredményeképpen 2009. októberében történelmi jelentőségű jegyzőkönyveket írtak alá a kapcsolatok rendezéséről. Törökországnak biztosítania kell, hogy a társulási megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvét teljes körűen és megkülönböztetés-mentesen hajtsák végre, valamint előrelépéseket kell tennie a Ciprusi Köztársasághoz fűződő kapcsolatok rendezésre érdekében. Az EU továbbra is nyomon követi és felülvizsgálja a 2005. szeptember 21-i nyilatkozatban szereplő kérdések tekintetében elért eredményeket, a 2006. december 11-i tanácsi következtetésekkel összhangban. A jószomszédi viszony továbbra is kulcsfontosságú.

15. Ciprus kérdését illetően döntő szakaszba értek az ENSZ égisze alatt a ciprusi görög és ciprusi török közösségek vezetői között az átfogó rendezésről folyó tárgyalások. A Bizottság támogatja igyekezeteiket, és technikai tanácsokat nyújt a közösségi hatáskörbe tartozó kérdésekben. Felkéri mindkét vezetőt arra, hogy igyekezzenek előmozdítani a rendezésről folytatott párbeszéd mielőbb sikeres lezárását, valamint kéri Törökországot, hogy a gyakorlatban is járuljon hozzá a ciprusi kérdés ilyen átfogó rendezéséhez.

16. Izland tagsági kérelmet nyújtott be az EU-hoz, amellyel kapcsolatban a Bizottság már készíti a Tanács által kért véleményt. Izland jelentkezését a Szerződésben lefektetett alapelvek és az 1993-as koppenhágai Európai Tanács által meghatározott kritériumok, valamint az Európai Tanács megújított bővítési konszenzusról szóló 2006. decemberi következtetései alapján fogják értékelni. Izland számos területen szorosan integrálódott már az EU-ba, mivel tagja az Európai Gazdasági Térségnek és a schengeni térségnek.

17. Kulcsfontosságú, hogy a közvélemény támogassa a bővítést. Fontos, hogy a tagállamok hatóságai, a partnerországok és az uniós intézmények megértessék a nyilvánossággal az EU bővítési politikáját.

MELLÉKLET

Következtetések Albániáról, Bosznia-Hercegovináról, Horvátországról, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságról, Montenegróról, Szerbiáról, Koszovóról[7], valamint Törökországról

Albánia

Áprilisban hatályba lépett a stabilizációs és társulási megállapodás (a továbbiakban: STM), és végrehajtása összességében zökkenőmentesen halad. Albánia az európai partnerséggel összhangban további előrelépést tett a politikai kritériumok teljesítése terén. Az EBESZ/ODIHR értékelése szerint a júniusi parlamenti választások megfeleltek a legtöbb nemzetközi előírásnak, de további erőfeszítésekre van szükség ahhoz, hogy a jövőbeni választások alkalmával megvalósíthassák a most megfogalmazott ajánlásokat. Érezhető haladás történt a választók névjegyzékbe vétele és a jogszabályi keret terén, de hiányosságokat állapítottak meg a szavazatszámlálási eljárásokkal kapcsolatban. Befejeződött a választási reform, és még a választások előtt új választási törvényt fogadtak el. Az új népesség-nyilvántartás alapján pontosabb választói névjegyzéket állítottak össze, amivel nagy mértékben teljesült az európai partnerség e kulcsfontosságú prioritása. Jórészt végrehajtották a személyi igazolványok kiosztását, ami az útlevéllel nem rendelkező állampolgárok számára is lehetővé tette a szavazást. A fő politikai pártok közötti párbeszéd kultúrája azonban romlott a választási időszak során. A politikai párbeszédet – amely az európai partnerség kulcsfontosságú prioritása – újra a helyes mederbe kell terelni.

Történt némi előrelépés a demokrácia és a jogállamiság erősítése terén. Az EBESZ/ODIHR korábbi választások kapcsán megfogalmazott legfontosabb ajánlásait az általános választási reform részeként jórészt végrehajtották. A parlament számos fontos törvényt fogadott el a közösségi vívmányokhoz való közelítés érdekében. A párbeszéd azonban visszalépett a pártpolitikai kérdések szintjére, és kulcsfontosságú reformokat halasztottak el. Albániában némi előrelépés történt a kormányzati struktúrák erősítése terén az európai integráció koordinálása érdekében. Ugyanakkor a jövőben is tovább kell erősíteni a kapacitásokat és a stratégiai tervezést. A közigazgatás terén folytatódtak a közszolgálati törvényt sértő kinevezések, főként ideiglenes szerződések alkalmazásával. A kinevezések átláthatóságának és elszámoltathatóságának hiánya olyan kulcsfontosságú európai partnerségi prioritás, amellyel továbbra is foglalkozni kell. Jelentős erőfeszítésekre van szükség olyan független, hatékony és érdemeken alapuló, politikai befolyástól mentes közszolgálat kialakításához. A közszolgálati törvény teljes körű végrehajtása, az államigazgatási részleg intézményi kapacitásainak erősítése, valamint a közigazgatási reform stratégiájának végrehajtása kulcsfontosságú lesz a haladás szempontjából.

Kevés előrelépés történt az igazságszolgáltatási rendszer reformja terén. Létrehozták a magánvégrehajtók rendszerét. Az igazságszolgáltatás átfogó reformstratégiájának elfogadása azonban továbbra is várat magára. Teljes körű konzultáció és konszenzus nélkül, egyszerű többségi parlamenti szavazással fogadták el az átvilágítási törvényt. Az alkotmánybíróság végül felfüggesztette az átvilágítási törvény végrehajtását. Az igazságügyi reformhoz szükséges jogi keret nem készült el. Fontos jogi aktusok elfogadása van függőben a Legfelsőbb Bíróság és a közigazgatási bíróságok működésével kapcsolatban. Továbbra is ügyhátralékkal kell számolni, és a bírósági infrastruktúra sem megfelelő. Továbbra is komoly aggodalomra ad okot, hogy a végrehajtó hatalom korlátozni próbálja a bírói kar függetlenségét. Megkérdőjelezi az igazságszolgáltatás pártatlanságát, hogy olyan magas szinten elkövetett eseteket halasztottak el eljárási okok miatt, mint például a Gërdec-per. Összességében az igazságszolgáltatás működése továbbra sem megfelelő, és még sok tennivaló van e kulcsfontosságú európai partnerségi prioritás teljesítése érdekében: biztosítani kell az igazságszolgáltatás függetlenségét, átláthatóságát és hatékonyságát.

A kormány további erőfeszítéseket tett a korrupció megelőzése és leküzdése érdekében. Megkezdődött a korrupcióellenes stratégia és cselekvési terv végrehajtása, amely az európai partnerség kulcsfontosságú prioritását képezi. Új jogszabályt vezettek be, amely on-line elektronikus eljárások alkalmazását írja elő a közbeszerzések terén. Néhány területen, például az oktatás terén, erőfeszítések születtek az átláthatóság növelése érdekében. Ezek pozitív fejlemények. Ennek ellenére a korrupció számos területen jelen van, és különösen komoly problémát jelent. Nagyobb politikai eltökéltségre van szükség a büntetlenség továbbra is virágzó kultúrájának gyökeres kiirtásához – a magas szinten elkövetett esetek tekintetében is. Összességében elmondható, hogy tovább kell erősíteni az intézményi megállapodásokat és az ügynökségek közötti koordinációt a korrupció elleni küzdelem terén. A kérdés minden szempontjából sok munkára van még szükség, beleértve a politikai pártok finanszírozásának jogi felelősségre vonhatóságát és átláthatóságát is.

Folytatódott az előrelépés az emberi jogok és a kisebbségek védelme területén, ahol a jogi keret nagyjából készen áll. Ugyanakkor számos területen további erőfeszítésekre van szükség a meglévő jogszabályok hatékonyabb végrehajtásához.

A polgári és politikai jogok területén felléptek az előzetes letartóztatásban lévőkkel való embertelen bánásmóddal kapcsolatos ügyek kezelése érdekében. Új börtönöket és fiatalkorúaknak, illetve mentális betegeknek szánt előzetes fogvatartási központokat építettek. Működik a feltételes szabadlábra helyezés rendszere. Továbbra is komoly aggodalomra adnak okot a nem megfelelő fogvatartási körülmények, amelyeket – főleg a régebbi börtönökben – tovább súlyosbít a túlzsúfoltság. További erőfeszítésekre van szükség az emberi jogok védelme terén, valamint a „Nép Ügyvédje” ajánlásainak végrehajtásához. Az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés tekintetében továbbra is aggodalomra ad okot a társadalom sebezhető csoportok és egyes kisebbségek jogi segítségnyújtáshoz való hozzáférése.

Elkészült a véleménynyilvánítás szabadságának védelmét szolgáló jogszabályi keret. Ugyanakkor nyomást gyakoroltak néhány médiaüzemeltetőre: többek közt kilakoltatták őket a kormány tulajdonában lévő épületekből. A médiapolitikáról szóló jogszabályi keret még mindig nem áll készen, és a meglévő jogszabályok is végrehajtásra várnak. Jelentős erőfeszítésekre van szükség a jogszabályi keret elkészítéséhez, az átláthatóság javításához a média-tulajdonjog területén, valamint a közcélú műsorszórási szabályozó függetlenségének erősítése érdekében. A gyülekezési és vallásszabadság tiszteletben tartása továbbra is kielégítő. A kormány fokozta erőfeszítéseit a civil társadalom támogatása érdekében. Erőfeszítéseket tettek arra, hogy bevonják a civil társadalmat a legfontosabb jogszabályok szövegezésébe. A civiltársadalmi szervezetek politikaformálásban való részvételét azonban tovább kell erősíteni.

Korlátozott előrelépés történt a gazdasági és szociális jogok területén. Némi előrelépés történt a nők jogainak erősítésében. A választási törvény 30%-os kvótát tartalmaz a nemek részvételére vonatkozóan, amelyet a júniusi választások alkalmával a legtöbb politikai párt tiszteletben is tartott. Létrehozták a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó Nemzeti Tanácsot. Ugyanakkor nem hajtják végre teljes mértékben azon meglévő jogszabályokat, amelyek a nőket kívánják védelmezni az erőszak valamennyi formájával szemben. A családon belüli erőszak továbbra is komoly aggodalom forrása. Folyamatos előrelépés történt a gyermekek jogainak kérdésében. A fiatalkorúak esetében egyre inkább alkalmaznak alternatív büntetéseket. Ugyanakkor több erőfeszítésre van szükség a gyermekmunka problémájának kezelése és az iskolaelhagyók arányának csökkentése érdekében, különösen a roma gyerekek körében. Továbbra is korlátozott támogató mechanizmusok állnak a hátrányos szociális helyzetben lévő és a fogyatékkal élő személyek rendelkezésére. A kormányzati hivatalok jobb koordinációjára van szükség. További erőfeszítések szükségesek a munkaügyi és a szakszervezeti jogok megerősítése érdekében. A szociális párbeszéd kialakítását továbbra is akadályozza, hogy nem történt előrelépés a munkajog módosítása terén. Ezen felül el kell még fogadni a megkülönböztetésmentességről szóló törvényt is.

Kevés előrelépés született a tulajdonjogok tisztázásának kérdésében, ami az európai partnerség egyik kulcsfontosságú prioritása. Elkészültek a földterületek értékét mutató, az egész ország területét lefedő térképek, amelyek a korábbi tulajdonosok kárpótlásához szükségesek. Ugyanakkor e kérdés minden tekintetében több erőfeszítésre van szükség. A megoldatlan tulajdonjogi kérdések továbbra is aláássák a működőképes ingatlanpiac kialakulását, a lehetséges szintnél alacsonyabban tartják a külföldi befektetéseket, és lehetőségeket kínálnak a korrupcióra. Ezen a területen kulcsfontosságú lesz egy olyan átfogó stratégia elfogadása, amely kezeli a jogi és intézményi kérdéseket.

Folytatódott az előrelépés a kisebbségek védelme területén. Erőfeszítéseket tettek annak érdekében, hogy kisebbségekhez tartozó személyeket vegyenek fel a rendőrség soraiba. Ugyanakkor fel kell gyorsítani az Európa Tanács nemzeti kisebbségek védelméről szóló keretegyezményének végrehajtását. Továbbra sincsenek megbízható adatok a kisebbségekről. A nemzetközi adatvédelmi előírásokat tiszteletben tartó soron következő népszámlálás kulcsfontosságú lesz e kérdés szempontjából. A kisebbségvédelem jogszabályi keretét tovább kell fejleszteni és világosabbá kell tenni annak érdekében, hogy minden kisebbség teljes mértékben élvezhesse kulturális jogait. Történt néhány lépés a romák helyzetének javítására, de a roma stratégia végrehajtása lassan halad. A roma kisebbség továbbra is nehéz életkörülményekkel és diszkriminációval szembesül.

A regionális kérdések és nemzetközi kötelezettségek tekintetében Albánia továbbra is konstruktív szerepet játszik a regionális stabilitás, valamint a Nyugat-Balkán térségének többi részével és a szomszédos EU-tagállamokkal fenntartott jó kapcsolat előmozdítása tekintetében. Az ország aktívan részt vett a regionális együttműködésben, beleértve a délkelet-európai együttműködési folyamatot, a Regionális Együttműködési Tanácsot, valamint a Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodást (CEFTA) is. A bővítési folyamatban részt vevő többi országgal, illetve szomszédos EU-tagállamokkal fenntartott kétoldalú kapcsolatok továbbra is kedvezőek. A Nemzetközi Büntetőbíróság tekintetében az Egyesült Államokkal kötött kétoldalú mentességi megállapodás nem egyeztethető össze a vonatkozó uniós közös állásponttal és irányadó elvekkel. Albániának közelítenie kell az EU álláspontjához.

Albánia gazdaságának makroökonómiai stabilitása a nemzetközi pénzügyi és gazdasági válság dacára is megmaradt. Tovább gyorsult a gazdasági növekedés 2008 folyamán, de az export és a hazautalások csökkenése, valamint a hitelek növekedése következtében 2009-ben lelassult. A monetáris politika továbbra is szilárd lábakon áll, és sikerült megőrizni az árstabilitást. Az expanzív költségvetési politika azonban – noha magában foglalta a közúti hálózat rég várt fejlesztését – magas költségvetési hiányt eredményezett. A jogállamisággal kapcsolatos problémák, az infrastruktúra alacsony színvonala, és az informális gazdaság továbbra is kihívásokat állít a gazdasági fejlődés és a kedvező üzleti környezet kialakulása elé.

Ami a gazdasági kritériumokat illeti, Albánia megfelelő haladást ért el a működőképes piacgazdaság kialakítása terén. Annak érdekében, hogy középtávon képes legyen megbirkózni az Unión belüli versenynyomással és piaci erőkkel, Albániának meg kell reformálnia és szilárdítania jogi rendszerét, valamint foglalkoznia kell az infrastruktúra és az emberi erőforrások terén mutatkozó hiányosságokkal.

A kormány monetáris és fiskális eszközök teljes skáláját felhasználva, valamint szabályozó intézkedésekkel reagált a nemzetközi válságra. Az erős tőkebeáramlások, amelyeket részben a felgyorsított privatizációs folyamat generált, több mint elegendőnek bizonyultak a folyó fizetési mérleg hiányának finanszírozására. Az adóigazgatási reform folytatódó végrehajtásával szélesebbé vált az adóalap, nőtt az általános adózási morál, és visszaszorult az informális ágazat. A hatékonyabb adóbeszedés hozzájárult az elsődleges költségvetési egyenleg többletéhez, és javította a 2008-as gazdaságpolitikai kombinációt. Tovább csökkent az állami tulajdon szintje a gazdaságban, különösen az energia és a telekommunikáció ágazatában. Még könnyebb lett a piacra lépés, és a piaci résztvevők előnyére javult az ingatlan- és hitelnyilvántartás. A nehéz nemzetközi környezet ellenére jól tőkésített és likvid maradt a bankszektor. Nagy volumenű állami építkezésekkel javították az úthálózat minőségét.

A választási időszak expanzív fiskális politikája azonban 2008-ban magas költségvetési hiányt eredményezett, és a 2009-re előre jelzett hiány is magas. További erőfeszítésekre van szükség az államháztartás konszolidációja érdekében. Továbbra sem alkalmaznak csődeljárásokat. Gyenge igazgatási kapacitások ássák alá a jogrendszer tekintélyét és elfogadottságát. A szerződés-végrehajtás informális módszerei, valamint a jogrendszer megkerülése továbbra is kiterjedt. Megoldatlan tulajdonjogi kérdések ássák alá a működőképes ingatlanpiac kialakulását, és a lehetőségek szintje alatt tartják a beruházásokat. Az informális szektor továbbra is fontos kihívást jelent. Magas maradt a munkanélküliség. Az oktatási rendszernek jelentős reformokra van szüksége. A közlekedési infrastruktúra szegényes, nem teljesen megoldott a villamosenergia-ellátás biztonsága, mivel nem diverzifikált a villamosenergia-előállítás, és korlátozott az összekapcsoltság.

Albánia közelítette jogszabályait, politikáit és kapacitásait az európai előírásokhoz . A legtöbb területen előrelépés történt, bár nem egyenletes mértékben. Folytatódott az előrelépés olyan területeken, mint például az áruk szabad mozgása, az energiaügy és a kkv-politika. Más területeken, mint például a szellemi tulajdonjogok, az audiovizuális terület, a mezőgazdaság és az állat/növényegészségügyi ellenőrzések, csak korlátozott előrelépést sikerült elérni. Általában véve további erőfeszítésekre van szükség az igazgatási kapacitások javítása, valamint a jogszabályok hatékony végrehajtásának ösztönzésé érdekében.

Előrelépés történt néhány belső piaccal kapcsolatos kérdésben. Az áruk szabad mozgásának tekintetében továbbra is megfelelő a haladás az európai előírások elfogadásában, valamint az akkreditáció és a metrológia területén. A végrehajtási kapacitásokat ugyanakkor erősíteni kell. Javult a tőkemozgásokra vonatkozó jogszabályi keret azáltal, hogy felülvizsgálták a devizatevékenységekről szóló rendeletet. A konzultatív és döntéshozatali szervek létrehozásával javult a fogyasztóvédelemmel kapcsolatos szabályozási keret.

Folytatódott a haladás a vámügyek informatikai rendszerének kialakítása és az infrastruktúra terén, de tovább kell közelíteni az európai előírásokhoz és erősíteni kell az igazgatási kapacitásokat. A vámhivatalnokok nincsenek közalkalmazotti státuszban. Folyamatos fejlődést tapasztalhattunk az adózás területén. A adóhatóságok teljesítménye javult, és majdnem befejeződött az adóhivatalok számítógépesítése . Az adóbehajtás általános szintje ugyanakkor továbbra is alacsony. A használt autók és a nyomtatott anyagok importjára kivetett adók nem állnak összhangban a stabilizációs és társulási megállapodás kötelezettségvállalásaival.

Folytatódott az előrelépés a versenyjog területén, a trösztellenes és az állami támogatási területen egyaránt. A jogszabályi keret nagyjából megfelel a közösségi vívmányoknak , de végrehajtásához további erőfeszítésekre lesz szükség.

A közbeszerzések tekintetében némi előrehaladásról számolhatunk be. A legtöbb közbeszerzési szerződésre kiterjesztették az elektronikus eljárásokat. Ugyanakkor függőben vannak további jogszabály-közelítések a koncessziókkal, a közszolgáltatásokkal és a jogorvoslati eljárással kapcsolatban. Javultak a Közbeszerzési Ügynökség kapacitásai, de még további erősítésekre van szükség. Némi előrelépés történt a szellemi és ipari tulajdonjogok tekintetében. Növekedett a bíróság elé került jogsértések száma. Ugyanakkor további jelentős erőfeszítésekre van szükség. A végrehajtás nem megfelelő, a szabadalmi és a szerzői jogi hivatal kapacitásai, valamint a bírói testület tapasztalata és végzettsége pedig továbbra is gyenge.

Kevés előrelépés történt a foglalkoztatási és szociális politikák terén. Nőtt a szociális védelem költségvetése, és jóváhagyták a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó stratégiát. Ugyanakkor a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi előírások továbbra sem megfelelőek, a munkaügyi felügyelőség pedig még mindig gyenge kapacitással működik. Folytatódott a jogszabályok uniós előírásokhoz történő közelítése néhány közegészségügyi területen . Az igazgatási kapacitások azonban továbbra is gyengék. Némi előrelépés történt az oktatással és a kutatáspolitikával kapcsolatos európai előírások terén.

Fejlődésről számolhatunk be néhány ágazati politikában is. Az ipar és a kkv-k tekintetében megfelelő haladást értek el a kisvállalkozások európai chartájának végrehajtása terén. Történt némi előrelépés a mezőgazdaság területén a jogszabályi és intézményi keret tekintetében, de továbbra is strukturális hiányosságokkal kell számolni. Javultak a laborkapacitások az élelmiszerbiztonság, az állat- és növényegészségügyi politika területén, viszont az uniós előírásokkal való összhang gyenge maradt, ami gátolja Albánia exportkapacitásait. Ami a halászatot illeti, folytatódott az előrelépés a horizontális jogszabályok, az ellenőrzés és a nemzetközi együttműködés terén. A fogások és a kikötések ellenőrzése azonban továbbra is gyenge.

A környezetvédelem tekintetében történt némi javulás a hulladékgazdálkodás és a természetvédelem terén. Ugyanakkor a politikameghatározási kapacitásokat, a végrehajtást és a betartatást tovább kell erősíteni. A közlekedés terén javult a jogszabályi keret a légi és tengeri ágazatokban. Ugyanakkor jelentős általános javulásra van szükség.

Előrelépés történt az energia ágazatban. Privatizálták a villamosenergia-vállalat elosztási ágát. Intézkedések vannak folyamatban a villamosenergia-előállítás javítása és az összekapcsoltság fejlesztése érdekében. Az energiaágazat azonban továbbra is gyenge. A villamosenergia-ellátás biztonsága továbbra is bizonytalan. Folytatni kell a veszteségek csökkentésére és a díjak beszedésének növelésére irányuló erőfeszítéseket.

Korlátozott előrelépésről számolhatunk be az információs társadalom és a média tekintetében. Az elektronikus kommunikáció területén folytatódott ugyan a piaci liberalizáció, de ezt továbbra is hátráltatja a tisztességes versenyt garantáló eszközök hiánya. Továbbra is gyengék az igazgatási kapacitások, különösen a szabályozó ügynökség tanácsán belül. Korlátozott fejlődés történt az audiovizuális politika területén. További erőfeszítések szükségesek a médiareformról szóló cselekvési terv végrehajtásához. Mérsékelt haladás mutatkozik a pénzügyi ellenőrzés tekintetében, de a jogszabályi keret és a végrehajtási kapacitások további erősítésre szorulnak. Folytatódott az előrelépés a statisztika területén.

A jogérvényesülés, szabadság és biztonság területén a legtöbb kérdésben haladás történt, bár nem egyenletes mértékben. A vízumliberalizációról folyó párbeszéd keretében lépések történtek a vízumliberalizációs menetrendben rögzített követelmények teljesítése érdekében, és kulcsfontosságú reformok kezdődtek a jogérvényesülés, szabadság és biztonság terén. Folytatódott az előrelépés a vízumpolitika terén. Lépéseket tettek a vízumliberalizációs menetrendben meghatározott referenciaértékek teljesítése érdekében. Hatályba lépett a külföldiekről szóló törvény, és elfogadták a végrehajtási jogszabályt is. Működésbe lépett a megbízható népesség-nyilvántartási és lakcím-nyilvántartási rendszer, és személyigazolványokat bocsátottak ki. Felgyorsult a biometrikus azonosítót tartalmazó útlevelek kiadása. További erőfeszítésekre van azonban szükség az európai előírásokhoz való igazodás terén. Folytatódott az Európai Közösség és Albánia közötti visszafogadási megállapodás végrehajtása.

Némi előrelépés történt a határigazgatás területén. Folytatódott az integrált határigazgatási stratégia végrehajtása. További erőfeszítésekre van szükség ugyanakkor az ügynökségek közötti koordináció hatékony végrehajtása, valamint a határállomások számára nyújtott megfelelő képzés, humánerőforrás és eszközök biztosítása érdekében. Továbbra is hatékony végrehajtásra vár az államhatár ellenőrzéséről szóló törvény. Ösztönözni kell a határokon átnyúló együttműködést. Megfelelő előrelépésről számolhatunk be a menekültügy tekintetében. Felülvizsgálták a menedékjogról szóló törvényt. Ugyanakkor végrehajtási intézkedések sorát kell még elfogadni ahhoz, hogy teljessé váljon a jogszabályi keret. Folytatódott az előrelépés a migráció területén. Folytatódik a nemzeti migrációs stratégia végrehajtása. További erőfeszítésekre van szükség az illegális migráció elleni küzdelemben.

A pénzmosás megakadályozása tekintetében mérsékelt haladás történt. Javult a jogszabályi keret és az igazgatási kapacitás. Ugyanakkor erősíteni kell a rendelkezésre álló vizsgálati erőforrásokat, és hatékonyabbá kell tenni az eszközök elkobzását. Továbbra sem megfelelő a rendőrség és az bírói kar közötti együttműködés. A kábítószerek elleni küzdelem területén korlátozott előrelépés történt. A területen elért eredmények továbbra sem kielégítők, és különösen az ügynökségközi együttműködést kell erősíteni. A kábítószer-csempészet továbbra is súlyos problémát jelent.

Az új rendőrségi törvény végrehajtásával folytatódott az előrelépés a rendőrség területén. A munkaerő-állomány tekintetében történt némi javulás. Ugyanakkor további erőfeszítésekre van szükség a vizsgálati kapacitások erősítése, az ügyészséggel való együttműködés javítása, valamint a humánerőforrás-menedzsment javítása érdekében. Meg kell erősíteni a rendőrség igazgatását, személyzetét, valamint képzési és belső ellenőrzési rendszerét. Több erőfeszítésre van szükség megbízható bűnügyi statisztikák létrehozása érdekében.

További korlátozott haladás történt a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén, amely továbbra is komoly aggodalomra ad okot. Intézkedések születtek a tanúvédelem javítása érdekében, de az eddigi eredmények nem kielégítőek. Javult az együttműködés az Interpollal, ami számos nemzetközi elfogatóparancs végrehajtását lehetővé tette. A szervezett bűnözés elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseket azonban aláássa a korrupció, a gyenge tanúvédelem, valamint a bűnügyi hírszerzés elégtelen használata. A rendőrség és az ügyészek közötti együttműködésben mutatkozó nehézségek továbbra is csökkentették a nyomozások hatékonyságát.

Némi előrelépésről adhatunk számot az emberkereskedelem elleni küzdelem területén. Működőképessé vált az áldozatokat tartalmazó on-line adatbázis. Erősödött az emberkereskedelem elleni küzdelemmel foglalkozó koordinátor és a nemzeti áldozatkezelési mechanizmus igazgatási kapacitása. Az illegális kereskedelem elleni stratégia végrehajtásához – különös tekintettel az áldozatvédelemre – ugyanakkor további forrásokra és hatékonyabb ügynökségközi koordinációra van szükség. Albánia továbbra is az emberkereskedelem forrásországának számít. A nők és a gyerekek belső kereskedelme egyre nő.

Folytatódott az előrelépés a személyes adatok védelme terén. Kialakult a jogszabályi keret, és kijelöltek egy független felügyelő hatóságot. A hatékony működés érdekében viszont megfelelő forrásokat – köztük szakképzést – kell biztosítani az adatvédelmi biztos hivatala számára. További erőfeszítésekre van szükség a meglévő jogszabályok megfelelő végrehajtásának biztosítása, valamint az igazgatási kapacitások erősítése érdekében.

Bosznia-Hercegovina

Bosznia-Hercegovina nagyon korlátozott haladást ért el a politikai kritériumok teljesítése terén. Romlott a hazai politikai hangulat, az intézmények rendes működése előtt kihívások tornyosultak, és folytatódott a lázító hangú retorika. A reformok végrehajtása lassan haladt a konszenzus és a politikai akarat hiánya, valamint az intézményrendszer bonyolultsága miatt. Az EU-integráció felé vezető további előrehaladás szempontjából kulcsfontosságú, hogy a politikai vezetők közösen osztott jövőképet alakítsanak ki az ország által követendő irányvonalat és a legfontosabb EU-val kapcsolatos reformokról. Elengedhetetlen teljesíteni a Bosznia-Hercegovinai Főképviselő Hivatalának (OHR) bezárására vonatkozó célkitűzéseket és feltételeket.[8] Az Európai Unió addig nem tudja figyelembe venni az ország EU-tagság iránti kérelmet, amíg be nem zárják az OHR-t. Bosznia-Hercegovinának alkotmányreformot kell végrehajtania ahhoz, hogy intézményei hatékonyan működhessenek. A Bizottság csak ezt követően javasolhatja majd a tagjelölt státusz megadását. E célból az ország vezetői elkötelezték magukat az EU és az USA által közösen vezetett kezdeményezés mellett, amely október 8–9-én kezdődött Szarajevóban. E kezdeményezést most olyan konkrét eredményekre kell váltani, amelyek alkotmánymódosítás és megújított belpolitikai konszenzus révén elhárítják az Bosznia-Hercegovina uniós integrációja előtt álló akadályokat.

A demokrácia és a jogállamiság tekintetében kevés haladás történt a működőképesebb és hatékonyabb állami struktúrák kialakítása és az alkotmányreform felé, pedig ez az európai partnerség egyik kulcsfontosságú prioritása. Bosznia-Hercegovina alkotmányát első ízben módosították a Brčko körzet státuszának szabályozása érdekében, ami nagyon fontos fejleménynek és előrelépésnek számított. A főképviselőnek azonban nemrégiben végrehajtó hatalmával kellett élnie ahhoz, hogy előmozdítsa a körzet nemzetközi felügyeletének megszüntetését.

Bosznia-Hercegovina kormányzati rendszere továbbra is nemzetközi részvétel bevonásával működik. Az ország tett némi előrelépést az OHR bezárásához szükséges követelmények teljesítése és a megerősített uniós jelenlétre való átállás terén, a politikai elkötelezettség elégtelensége azonban gátolta a folyamatot. Sürgős fellépésre van most szükség a hátralévő célkitűzések teljesítése érdekében, amelyek a következők: az ingatlanoknak az állam és a kormányzat többi szintje közötti felosztása, a védelmi tulajdon kérdése, valamint stabil és konstruktív politikai környezet kialakítása az országban.

Az állami szintű végrehajtó és törvényhozó szervek működése hiányos volt. Bosznia-Hercegovina parlamentjét továbbra is gátolják a nem megfelelő technikai és humán erőforrások, valamint továbbra sem elégséges a Miniszterek Tanácsával és az entitások parlamentjeivel folytatott együttműködés. A parlament kevés európai integrációval kapcsolatos jogszabályt fogadott el. A kormányzati intézményekre – minden szinten – továbbra is kihatnak a belső politikai feszültségek, valamint a szétforgácsolt és koordinálatlan politikameghatározás. A hatóságok gyakran képtelenek voltak gyorsan kinevezni a magas szintű tisztviselőket. Az Európai Integrációs Főigazgatóság munkáját hátráltatta az általános politikai hangulat és az, hogy szinte a teljes jelentési időszak alatt nem volt igazgató. Előkészítő lépéseket tettek a 2011-es népszámláláshoz, de még nem fogadtak el állami szintű népszámlálási jogszabályt, ami kulcsfontosságú lenne a folyamat szempontjából.

Némi előrelépés történt a közigazgatás területén, de folyamatos erőfeszítésekre van szükség. Folyamatban van – noha lassan halad – a közigazgatási reformra vonatkozó stratégia végrehajtása, ami az európai partnerség egyik kulcsfontosságú prioritása. A közigazgatás reformjára létrehozott alap működésbe lépett, és számos projekt végrehajtása folyamatban van. Ennek ellenére tovább kell javítani az országon belüli különböző közigazgatási szintek együttműködését. Továbbra is fenn kell tartani az erőfeszítéseket a politikai beavatkozások megelőzése, az etnikai identitás és a politikai hovatartozás kinevezésekben játszott szerepének korlátozása, valamint egy professzionális, pártatlan, elszámoltatható, átlátható és hatékony, érdemi alapon és verseny alapján működő közszolgálat létrehozása érdekében. Országos hatáskörű ombudsmanokat neveztek ki, akik azonban még nem váltak teljes mértékben működőképessé, mivel az entitások vonakodnak megszűntetni az entitás szintű irodákat.

Bosznia-Hercegovina korlátozott előrelépést tett az igazságszolgáltatás rendszerének fejlesztése terén. Új jogszabályt fogadtak el, és felléptek az ügyhátralék mérséklése érdekében. Haladás történt a bíróságok megfelelő informatikai eszközökkel való felszerelése terén. Ugyanakkor az igazságszolgáltatás fejlesztését szolgáló nemzeti stratégia és a háborús bűnökkel kapcsolatos stratégia végrehajtása nem volt megfelelő, és felgyorsítást igényel. A jogszabályi keret összetettsége, az igazságszolgáltatási rendszer szétforgácsoltsága, valamint az egységes költségvetés hiánya továbbra is komolyan akadályozza a reformok végrehajtását ezen a területen. A politikai beavatkozás továbbra is gyakori. Súlyos hiányosság, hogy nincsen országos hatáskörű Legfelsőbb Bíróság. Továbbra is problémák állnak fenn a szervezett bűnözéssel kapcsolatos bűnvádi eljárásokkal. Bosznia-Hercegovina politikai hatóságainak nem sikerült eleget tenniük az igazságügyi hatóságok azon kérésének, hogy hosszabbítsák meg a nemzetközi bírák és ügyészek mandátumát. Az országos szintű bíróságok általában véve továbbra is kielégítő módon kezelték a háborús bűncselekmények bűnvádi eljárásait, de az entitások és a kantonok szintjén javításra szorul a helyzet. Még függetlenebbé, még inkább elszámoltathatóvá és még hatékonyabbá kell tenni az igazságszolgáltatási rendszert. A Republika Srpska hatóságai egyre inkább megkérdőjelezték az országos szintű rendőrség és igazságszolgáltatási ügynökségek jogszerűségét, joghatóságát és hatáskörét a területükön folytatott műveletek vonatkozásában. Ez komoly aggodalomra ad okot.

A korrupció számos területen továbbra is jelen van és súlyos problémát jelent, az ellene való küzdelem terén Bosznia-Hercegovina kevés eredményt tud felmutatni. Új stratégiát és cselekvési tervet fogadtak el a 2009–2014-es időszakra, de a 2006–2009-es stratégia keret végrehajtása várakozáson aluli volt. Kevés előrelépés történt a Korrupció Elleni Államok Csoportja (GRECO) által megfogalmazott ajánlások végrehajtásában. Kevés perbefogásra kerül sor, így nagyon korlátozott az ítéletek száma. Bosznia-Hercegovinának megerősített elkötelezettséggel és határozottabban kell fellépnie a korrupció ellen.

Az emberi jogok és a kisebbségvédelem területén korlátozott előrelépés történt. Bosznia-Hercegovina ratifikálta a legfontosabb emberi jogi egyezményeket, de jobb végrehajtásuk biztosítása érdekében folyamatos erőfeszítésekre van szükség. Javítani kell a hazai – köztük a Bosznia-Hercegovina Alkotmánybírósága által hozott – ítéletek végrehajtását. A 2010-es választásokat és a stabilizációs és társulási megállapodás (STM) hatályba lépését megelőzően sürgősen meg kell szüntetni a bosznia-hercegovinai alkotmányos keret és az emberi jogok európai egyezménye közötti ellentmondásokat.

A polgári és politikai jogokat nagyjából tiszteletben tartják. Történt némi előrelépés az állam és az entitások bűnügyi szankciós gyakorlatának egységesítésével kapcsolatban. Országos szintű jogszabályt fogadtak el a büntetőeljárások során nyújtott jogi segítségről. Ugyanakkor polgári és büntetőügyekben egyaránt javítani kell az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés t, és biztosítani kell a törvény előtti egyenlőséget. A fogvatartottakkal való embertelen bánásmód továbbra is aggodalomra ad okot. Komoly késedelem mutatkozik az állami börtön tervezett létrehozásában.

Az állam és az entitások alkotmánya rendelkezik a véleménynyilvánítás és a média szabadságáról , a gyülekezési és egyesülési jogokról , valamint a vallásszabadságról . A meglévő jogszabályokat azonban jobban kell végrehajtani. Növekedett azon esetek száma, amikor újságírók állítólagos zaklatás áldozataivá váltak. A média egyre inkább etnikai irányultságú. Az európai partnerség egyik kulcsfontosságú prioritásának számító közszolgálati műsorszolgáltatás reformjának végrehajtása késik, mivel a harmonizáció nem kielégítő, a jogszabályi keret végrehajtása pedig lassú, különösen a Föderáció területén. A végrehajtó hatalomnak további erőfeszítéseket kell tennie a civil társadalommal folytatott párbeszéd ösztönzése, valamin