[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 19.07.2006

SEC(2006) 990 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK

A Szerződés 104. cikke (9) bekezdésével összhangban a túlzott hiány orvoslása érdekében szükségesnek ítélt hiánycsökkentésről szóló, 2006. március 14-i tanácsi határozatra Németország által válaszul tett intézkedések értékeléséről

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK

A Szerződés 104. cikke (9) bekezdésével összhangban a túlzott hiány orvoslása érdekében szükségesnek ítélt hiánycsökkentésről szóló, 2006. március 14-i tanácsi határozatra Németország által válaszul tett intézkedések értékeléséről

1. A TÚLZOTT HIÁNY ESETÉN KÖVETENDő ELJÁRÁS NÉMETORSZÁG VONATKOZÁSÁBAN

MIUTÁN 2002-BEN AZ ÁLLAMHÁZTARTÁSI HIÁNY BIZONYÍTOTTAN MEGHALADTA A SZERZőDÉSBEN A GDP 3%-ÁBAN MEGÁLLAPÍTOTT REFERENCIAÉRTÉKET, VALAMINT A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA ALAPJÁN A TANÁCS 2003. JANUÁR 21-ÉN ÚGY HATÁROZOTT, HOGY NÉMETORSZÁGBAN TÚLZOTT HIÁNY ÁLL FENN (A SZERZőDÉS 104. CIKKÉNEK (6) BEKEZDÉSE) [1]. Továbbá, a Stabilitási és Növekedési Paktumban foglaltak szerint és a Bizottság ajánlása alapján a Tanács ugyanazon a napon elfogadta a 104. cikk (7) bekezdése szerinti, a túlzott hiány megszüntetésére irányuló ajánlását. 2005-ben a német államháztartási hiány a GDP 3,3%-át tette ki az Eurostat által szolgáltatott adatok alapján, amelyek a 3605/93/EK tanácsi rendelet szerinti – Németország által a Bizottságnak 2006. február 24-én benyújtott – jelentésre támaszkodnak. 2006. március 14-i határozatában[2] a Tanács a Szerződés 104. cikkének (9) bekezdésével összhangban felszólítja Németországot, hogy tegye meg a szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentési intézkedéseket a túlzott hiány „ minél hamarabb, de legkésőbb 2007-ig ” való orvoslása érdekében. A Tanács konkrét kérése szerint „ 2006-ban és 2007-ben Németországnak biztosítania kell az egyszeri és átmeneti intézkedések nélküli, ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegének legalább egy százalékpontot kitevő kumulatív javulását ”. Emellett a felszólítás alapján Németország „ megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a strukturális értelemben vett kiegyensúlyozott költségvetésben megnyilvánuló középtávú célkitűzés felé vezető költségvetési konszolidáció a túlzott hiány kiigazítását követően, a strukturális hiánynak évente a GDP legalább 0,5%-os csökkentése révén fenntartható legyen” Németország a kérésnek megfelelően “legkésőbb 2006. július 14-ig jelentést nyújt be a Bizottságnak, amelyben bemutatja az e határozatnak való megfelelést szolgáló intézkedéseket” és amely összhangban van az 1056/2005/EK tanácsi rendelettel módosított 1467/97/EK tanácsi rendelet[3] 6. cikkével, amely szerint a Szerződés 104. cikkének (9) bekezdésével összhangban hozott tanácsi határozatot követően az intézkedések meghozatalára az érintett tagállamnak négy hónap áll rendelkezésére.

2006. július 5-én Németország a végrehajtásról szóló átfogó jelentést nyújtott be a Bizottságnak, amelyben vázolja a költségvetési fejleményeket és terveket a tanácsi határozatnak való megfelelés bemutatása érdekében.

Az 1056/2005 tanácsi rendelettel módosított 1467/97 tanácsi rendelet 9. cikkének (3) bekezdése szerint azt követően, hogy lejárt a tagállam számára a 104. cikk (9) bekezdése szerinti határozatra válaszul adott intézkedések meghozatalára előírt határidő, „... a Bizottságnak értesítenie kell a Tanácsot arról, hogy a hozott intézkedéseket elegendőnek tekinti-e a túlzott hiánynak a Tanács által szabott határidőn belüli kiigazításához szükséges előrehaladás biztosításához, feltéve, hogy azokat teljes mértékben végrehajtják, valamint, hogy a gazdasági helyzet az előrejelzéseknek megfelelően alakul ”. E cikkel összhangban ez a közlemény a tanácsi határozatra adott válaszul hozott intézkedéseket értékeli.

2. Németország jelentése a meghozott intézkedésekről

2.1 Államháztartási egyenleg

A 2006-os és a 2007-es költségvetési egyenleg

A német hatóságok által benyújtott, végrehajtásról szóló jelentés a 2006-os szövetségi költségvetésen alapul, amelyet a Bundestag 2006. június 23-án fogadott el, továbbá a 2007-es szövetségi költségvetési tervezeten, amelyet a kormány 2006. július 5-én fogadott el, a jelentéssel együtt. Mindkét költségvetés számos, már jogszabályban foglalt vagy legalább a kormány által jogszabálytervezetként elfogadott intézkedést tartalmaz, amelyeket a jelentés részletesen rögzít. A jelentés mind a makrogazdasági forgatókönyv, mind a költségvetési előrejelzés tekintetében a legfrissebb adatokkal egészíti ki a stabilitási program legutóbbi, a német kormány által 2006. február 22-én benyújtott aktualizált változatában megadott információkat.

A végrehajtásról szóló jelentés előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2006-ban a GDP 3,1%-a, 2007-ben a GDP 2,5%-a lesz (lásd az 1. táblázatot)[4]. A strukturális egyenleg (az egyszeri és ideiglenes intézkedésektől mentes, ciklikusan kiigazított egyenleg) javulását a Bizottság szolgálatai a jelentés adatai alapján a GDP 0,9 százalékpontjára becsülik 2006-ban és 2007-ben összesen.

A jelentés szerint a bevétel/GDP-arány enyhén csökken 2006-ban és 2007-ben. 2006-ban az adóbevételek a GDP százalékában kis mértékben nőnek, azonban ezzel szemben áll a társadalombiztosítási járulékok GDP-hez viszonyított csökkenése, a járulékalap visszafogott növekedése miatt. 2007-ben az általános héa-kulcs 3 százalékpontos emelése megnöveli az adóbevételeket. Ezzel viszont újból szemben áll a társadalombiztosítási járulékok csökkenése, részben a munkanélküliségi járulék csökkentése, részben pedig a járulékalap továbbra is visszafogott növekedése miatt[5]. A közvetlen adók különböző kedvezményeiben végrehajtott emelések és csökkentések 2006-ban és 2007-ben nagyjából kiegyenlítik egymást. Emellett mindkét évben az egyéb bevételek 2005-höz viszonyított csökkenése várható. A jelentés szerint 2005-höz képest 2006-ban a kiadási arány 0,4 százalékpontos, 2007-ben pedig 0,75 százalékpontos mérséklődése várható.

Az előre jelzett költségvetési konszolidáció a 2005. év vége óta elfogadott kiigazító intézkedési csomag eredménye, amelynek legjelentősebb eleme a 2007-es héakulcs-emelés, noha ezt részben ellentételezi a társadalombiztosítási járulékok csökkentése. A jelentés szerint jelentős megtakarítások várhatók a pénzügyi transzferekből is, különösen a munkaerő-piaci kiadásokból, valamint némi megtakarítás a tőketranszferekből (a magánlakás-építés támogatásának eltörléséből) és a természetbeni szociális transzferekből (az új gyógyszerár-szabályozásból).

1. táblázat: A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Reál GDP (%-os változás) | Jelentés, 2006. júl. | 1.6 | 1.0 | 1.6 | 1.0 | 1,75 | 1,75 |

COM, 2006. máj. | 1.6 | 0.9 | 1.7 | 1.0 | -- | -- |

SP, 2006. feb. | 1.6 | 0.9 | 1.4 | 1 | 1,75 | 1,75 |

Kibocsátási rés (a potenciális GDP %-ában) | Jelentés, 2006. júl.1 | -0.5 | -0.8 | -0.5 | -0.8 | -0.6 | -0.4 |

COM, 2006. máj.2 | -0.4 | -0.6 | -0.1 | -0.3 | -- | -- |

SP, 2006. feb.3 | -0.6 | -0.9 | -0.7 | -1.1 | -0.7 | -0.4 |

Államháztartási egyenleg (a GDP %-ában) | Jelentés, 2006. júl. | -3.7 | -3.3 | -3.1 | -2,5 | -2 | -1,5 |

COM, 2006. máj. | -3.7 | -3.3 | -3.1 | -2.5 | -- | -- |

SP, 2006. feb. | -3.7 | -3.3 | -3.3 | -2,5 | -2 | -1,5 |

Elsődleges egyenleg (a GDP %-ában) | Jelentés, 2006. júl. | -0.8 | -0.5 | -0.3 | 0,5 | 0,5 | -- |

COM, 2006. máj. | -0.8 | -0.5 | -0.3 | 0.3 | -- | -- |

SP, 2006. feb. | -0.8 | -0.5 | -0,5 | 0,5 | 1 | 1,5 |

Bevételek (a GDP %-ában) | Jelentés, 2006. júl. | 43.2 | 43.4 | 43.2 | 43 | 42,5 | -- |

COM, 2006. máj. | 43.2 | 43.4 | 43.1 | 43.0 | -- | -- |

SP, 2006. feb. | 43.2 | 43.4 | 43 | 43 | 42,5 | 42 |

Kiadások (a GDP %-ában) | Jelentés, 2006. júl. | 46.8 | 46.7 | 46.2 | 45,5 | 44,5 | -- |

COM, 2006. máj. | 46.8 | 46.7 | 46.1 | 45.5 | -- | -- |

SP, 2006. feb. | 46.8 | 46.7 | 46 | 45 | 44,5 | 43,5 |

Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg (a GDP %-ában) | Jelentés, 2006. júl.1 | -3.5 | -2.9 | -2.9 | -2.1 | -1.9 | -- |

COM, 2006. máj.2 | -3.4 | -3.0 | -3.0 | -2.3 | -- | -- |

SP, 2006. feb.3 | -3.4 | -2.9 | -2.9 | -1.8 | -1.5 | -1.1 |

Strukturális egyenleg4 (a GDP %-ában) | Jelentés, 2006. júl.5 | -- | -3.0 | -2.9 | -2.1 | -1.9 | -- |

COM, 2006. máj.5 | -3.5 | -3.1 | -3.0 | -2.3 | -- | -- |

SP, 2006. feb.5 | -- | -3.0 | -2.9 | -1.8 | -1.5 | -1.1 |

Bruttó államadósság (a GDP %-ában) | Jelentés, 2006. júl. | -- | -- | 68,5 | 68,5 | -- | -- |

COM, 2006. máj. | 65.5 | 67.7 | 68.9 | 69.2 | -- | -- |

SP, 2006. feb. | 65.5 | 67,5 | 69 | 68,5 | 68 | 67 |

Megjegyzések: 1 A Bizottság szolgálatainak számításai a jelentésben foglalt információk alapján. A 2004–2009-es időszakra becsült növekedési potenciál az egyes években 0,9%, 1,2%, 1,3%, 1,3%, 1,4% és 1,4%. 2A Bizottság szolgálatainak tavaszi előrejelzése. A 2004–2009-es időszakra becsült növekedési potenciál az egyes években 0,8%, 1,1%, 1,2%, 1,2%, 1,1% és 1,1%. 3 A Bizottság szolgálatainak számításai a stabilitási programban megadott információk alapján. A 2004–2009-es időszakra becsült növekedési potenciál az egyes években 0,8%, 1,1%, 1,2%, 1,2%, 1,2% és 1,2%. 4 Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg (ugyanúgy, mint a megelőző sorokban) az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedéseket figyelmen kívül hagyva. 5 Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések (a GDP 0,1%-a 2004-ben és 2005-ben). Forrás: Németország jelentése; a Bizottság szolgálatainak 2006. tavaszi gazdasági előrejelzései (COM); Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak számításai. |

Ezen intézkedések (GDP-arányos) költségvetési hatása a változtatások nélküli alaphelyzethez viszonyítva a 2. táblázatban szerepel, ami szerint az intézkedéseknek 2006-ban összességében nincs konszolidációs hatása, 2007-ben pedig a GDP 1,1%-ának megfelelően járulnak hozzá a konszolidációhoz, az alaphelyzethez viszonyítva[6]. Ez legkésőbb 2007-ben biztosítaná a túlzott hiány korrekcióját.

2. táblázat: A mérlegelési hatáskörbe eső intézkedések költségvetési hatásának összehasonlítása az alaphelyzettel

2006 | 2007 | 2008 |

(a GDP %-ában) |

Bevételek | -0.08 | 0.60 | 0.76 |

Adók | -0.08 | 0.97 | 1.12 |

Társadalombiztosítási járulékok | -0.01 | -0.37 | -0.37 |

Kiadások | 0.10 | 0.46 | 0.59 |

Pénzügyi transzferek | 0.03 | 0.31 | 0.43 |

Tőketranszferek | 0.01 | 0.06 | 0.08 |

Állami kiadások | 0.07 | 0.09 | 0.08 |

A költségvetési egyenlegre gyakorolt teljes hatás | 0.0 | 1.1 | 1.4 |

(+: egyenlegjavítás) Forrás: Németország jelentése |

A jelentésben továbbá egy érzékenységi elemzés is szerepel, amely szerint a reál-GDP-nek a 2006-ban vártnál ¼ százalékponttal nagyobb növekedése már ez évben korrigálhatná a túlzott hiányt. A jelentés szerint ezzel szemben a reál-GDP-nek a vártnál – 2006-ban 0,25, 2007-ben pedig 0,5 százalékponttal – kisebb növekedése mellett még mindig megvalósulna a túlzott hiány 2007-es korrekciója.

A 2008-as, illetve azon túli költségvetési egyenleg

Az elfogadott intézkedések tartós jellegűek és várhatóan az alaphelyzethez viszonyítva növekvő mértékben járulnak hozzá a konszolidációhoz. Ezzel összhangban Németország célja az államháztartási egyenlegnek évente a GDP 0,5%-át kitevő javítása, 2008-ban 2%-os, 2009-ben a 1,5%-os GDP-arányos hiányt elérve. A strukturális egyenleg (az egyszeri és az átmeneti intézkedéseket nem tartalmazó, ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg) azonban a Bizottság szolgálatainak a jelentés adatai alapján készített becslése szerint 2008-ban csak a GDP 0,2 százalékpontjával javul.

A jelentés figyelembe veszi, hogy Németország 2008-ban a társasági adó reformjának bevezetésére készül. Noha a reform konkrét elemeiről még nem született döntés, a jelentés 2008-ra és 2009-re vonatkozó adatai figyelembe veszik a reform miatt esetleg bekövetkező rövid távú bevételkiesést, a GDP évi 0,4%-át kitevő mértékben. A jelentés elismeri, hogy ez a strukturális konszolidáció csúszásához vezetne, mivel a reform kedvező hatásai csak késéssel jelentkeznek.

2.2 Államadósság

Az államadósság 2005 végén a GDP 67,7%-át tette ki, a végrehajtásról szóló jelentés szerint az adósság/GDP-arány 2007-ben várhatóan 68,5%-on stabilizálódik 2006-hoz viszonyítva.

3. A Németország által a tanácsi határozatra adott válaszul hozott intézkedések értékelése

A 104. cikk (9) bekezdése szerinti tanácsi határozatnak való megfelelőség értékelése a német hatóságok által benyújtott jelentésre, a tanácsi határozatban meghatározott makrogazdasági forgatókönyvre és a Bizottság szolgálatainak 2006-os tavaszi előrejelzéseire támaszkodva folyik.

A 2005. évi 1,0%-ot követően a végrehajtásról szóló jelentés alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv a GDP növekedését 2006-ban 1,6%-ra, 2007-ben 1,0%-ra, 2008-ban és 2009-ben pedig 1,75%-ra várja. E forgatókönyv hasonlít a 104. cikk (9) bekezdése szerinti tanácsi határozat alapjául szolgáló forgatókönyvre, amelynek előrejelzése szerint a reál-GDP 2006-os növekedése (a Bizottság szolgálatainak 2006. februári időközi előrejelzése alapján) 1,5%-ra, a 2007-es pedig közel 1%-ra tehető. A Bizottság szolgálatainak 2006. tavaszi gazdasági előrejelzése 2006-ban a GDP növekedési ütemét 1,7%-ra, 2007-ben 1,0%-ra várja. A jelenlegi gazdasági helyzet nem ad okot az előrejelzés felülvizsgálatára.

3.1 Államháztartási egyenleg

A 2006-os és a 2007-es költségvetési egyenleg

A Bizottság szolgálatainak tavaszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2006-ban a GDP 3,1%-a, 2007-ben a GDP 2,5%-a lesz. A fordulónapot követő költségvetési intézkedések láthatólag nagyjából semleges hatást gyakorolnak az egyenlegre, így jelenleg nem szorulnak felülvizsgálatra[7]. A jelentésben foglalt 2006-os és 2007-es költségvetési előrejelzés ekképpen elfogadhatónak tűnik. A németországi gazdasági és költségvetési intézkedések a Bizottság jelenlegi értékelése szerint azt jelzik, hogy megvalósítható a túlzott hiány Tanács által előírt határidőn belüli korrekciója.

A bevételi arány mindkét év esetében a GDP 43%-ára tett értéke a Bizottság becsléséhez közelít. Ez igaz a bevételek összetételére is[8]. A kiadási arány GDP 46,7%-áról 2006-ban 46,2%-ára, 2007-ben pedig 45,5%-ára előre jelzett csökkenése szintén a Bizottság szolgálatainak előrejelzéséhez közelít. A stabilitási program 2006. februári aktualizált változata azonban a kiadási arány 45%-ra csökkentését tervezte 2007-ben. A stabilitási program aktualizált változata nem részletezte a túlzott hiány korrekciójához tervezett intézkedéseket. A végrehajtásról szóló jelentés ezzel szemben tartalmazza az intézkedések felsorolását (hatásuk összefoglalása a 2. táblázatban szerepel). A stabilitási program aktualizált változatával összehasonlítva azonban a költségvetés kiadásnövekménye látszólag a szociális ellátások magasabb szintjéből ered. A stabilitási program aktualizált változatának feltételezése szerint az egészségbiztosítási rendszer tervezett reformja visszafogja a kiadások növekedését[9], ami a jelentés alapján nem a kívánt mértékben tűnik megvalósulni. A munkaerő-piaci kiadások, nevezetesen a hosszabb ideje munka nélkül lévőkre vonatkozók (Arbeitslosengeld II ) szintén meghaladni látszanak a 2006. februári költségvetési terveket, 2007-re átnyúló hatással.

A Bizottság szolgálatainak tavaszi előrejelzésében szereplő növekedési előrejelzések alapján a strukturális egyenleg összesített javulását 2006-ban és 2007-ben a GDP 0,8%-ára[10] becsülik, amely valamelyest kevesebb, de még mindig közel van a Tanács által javasolt 1 százalékpontos strukturális kiigazításhoz; összességében megfelelő mozgástér mellett biztosítaná a túlzott hiány 2007-es korrekcióját.

A végrehajtásról szóló jelentés szerint a konszolidációs intézkedések törvénybe foglalása megfelelően halad, bár jelentős részük még nem lépett hatályba. A vártnál magasabb szociális transzferek kezelése érdekében különösen fontos a költségvetés következetes végrehajtása.

A 2008-as, illetve azon túli költségvetési egyenleg

A végrehajtásról szóló jelentéssel összhangban a tervek szerint az államháztartási hiány a túlzott hiány 2007-re várt korrekciója után tovább csökken. Az elfogadott intézkedések tartós jellegűek. Az aktualizált stabilitási programban a költségvetés strukturális egyensúlyát határozták meg középtávú célkitűzésként, amelynek megvalósulását azonban nem várták el a program időtartama alatt. A Bizottság szolgálatainak a jelentésben megadott adatok alapján végzett számításai szerint a strukturális egyenleg javulása 2008-ban nem éri el a 0,5 százalékpontos irányadó értéket.

A jelentés a társasági adózás tervezett (de teljes egészében még nem részletezett), 2008-ban végrehajtandó reformjából eredő költségvetési kockázatot a GDP 0,4%-ára becsüli. E kockázatot nem vették figyelembe a stabilitási program aktualizált változatában, ami miatt a Bizottság strukturális javulásra vonatkozó 2008-as becslése 0,3 százalékpont[11]. Az aktualizált stabilitási programról szóló, 2006. március 14-i véleményében[12] a Tanács ezért felszólította Németországot, hogy „hogy a társasági adóra irányulóan bejelentett reform ne veszélyeztesse a költségvetési konszolidációt”

3.2 Államadósság

A Bizottság szolgálatainak 2006. tavaszi gazdasági előrejelzése szerint az államadósság aránya a 2005-ös 67,7%-ról 2006-ban a GDP 68,9%-ára, 2007-ben pedig a GDP 69,2%-ára emelkedik. A Bizottság szolgálatainak előrejelzése és a végrehajtásról szóló jelentésben szereplő előrejelzés – amely szerint az adósságarány 2006-ban és 2007-ben 68,5%-on stabilizálódik – közötti csekély eltérés azon privatizációs és hasonló jellegű ügyletek eltérő előrejelzéséből adódhat, amelyeket a német költségvetési hatóságok a készpénzstatisztikákban rögzített nemzeti költségvetési szabályoknak való megfelelés érdekében hajtanak végre[13].

A Bizottság szolgálatainak tavaszi előrejelzése a végrehajtásról szóló jelentéshez hasonlóan csak 2007-ig vizsgálja az adósságállomány alakulását. Azt követően, figyelembe véve a nominális GDP várt növekedését és az általános hiánycsökkentést, az adósságnak idővel csökkennie kell. Az aktualizált stabilitási program, amely még nem tartalmazta a hiánynak a társasági adó reformja miatti 2008-as és 2009-es magasabb értékeit, az említett évekre az adóssághányadnak – az aktualizált változatban nem részletezett – „állományalkalmazkodások” révén történő csökkenését irányozta elő. Amint az már a Tanács 2006. március 14-i véleményében is szerepel, „a költségvetési célok ... kockázatai miatt az adóssághányad alakulása lehet, hogy nem lesz annyira kedvező, mint ahogyan azt a program előre jelezte. E kockázatértékelés fényében az adóssághányad nem biztos, hogy elegendő mértékben csökken a referenciaérték irányába.” A fent említetteknek megfelelően fennmaradnak a 2007 utáni évek költségvetési céljaira vonatkozó kockázatok, beleértve a társasági adó reformjából eredő esetleges bevételkiesést is, amely lelassíthatja az adósságcsökkentés ütemét. Ezzel szemben a 2007 utáni években a középtávú költségvetési célkitűzés elérésének felgyorsítása érdekében a jelenleg tervezettnél nagyobb többletek biztosítása az elsődleges egyenlegben felgyorsítaná az adósságcsökkentés ütemét.

4. Következtetések

A jelenlegi információk alapján úgy tűnik, hogy Németország kielégítő lépést tett a túlzott hiánynak a Tanács által meghatározott határidőn belül, azaz legkésőbb 2007-ig történő kiigazítása felé.

Németország 2005 vége óta átfogó korrekciós intézkedési csomagot fogadott el, amely – teljes körű végrehajtása és eredményessége esetén – biztosítani fogja hogy a hiány a GDP 3%-ában meghatározott referenciaérték alá süllyedjen. A ciklikus hatásoktól kiigazított hiány csökkentése, az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedéseket figyelmen kívül hagyva 2006-ban és 2007-ben a becslések alapján összesítve megközelíti a tanácsi határozatban ajánlott mértéket.

A fenti értékelés fényében a Bizottság megítélése szerint jelenleg nincs szükség további lépésekre a Németországra vonatkozó túlzott hiány esetén követendő eljárásban.

A tanácsi határozattal összhangban az elfogadott intézkedések tartós jellegűek, aminek biztosítania kell, hogy a nominális hiány 2007 után jóval a GDP 3%-a alatt maradjon. A jelenlegi információk alapján azonban a 2007 utáni évek kiigazítása nem éri el a Tanács által a strukturális egyenleg javítására – a strukturálisan kiegyensúlyozott költségvetés középtávú céljának gyors elérése érdekében – GDP-arányosan előírt 0,5 százalékpontot.

A Bizottság a Szerződéssel összhangban és Németországnak a 104. cikk (9) bekezdése szerinti, 2006. március 14-i tanácsi határozatban rögzített jelentéstételi kötelezettségét figyelembe véve továbbra is közelről felügyeli Németország költségvetésének alakulását.

[1] A Németország vonatkozásában a túlzott hiány esetén követendő eljáráshoz kapcsolódó valamennyi dokumentum megtalálható a következő honlapon: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/edpde_en.htm.

[2] HL L 126., 2006.5.13.

[3] HL L 209., 1997.8.2. és HL L 174., 2005.7.7.

[4] Figyelembe kell venni, hogy néhány 2006-os változót kivéve a jelentés (csakúgy, mint a stabilitási program frissített változatai) kerekített adatokat használ.

[5] Az egészségbiztosítási rendszer egyensúlya a feltételezések szerint 2007-ben helyre áll, ami egyenlő mértékben köszönhető a magasabb bevételeknek és a kiadáscsökkentésnek.

[6] A jelentés szerint ez nem egyenértékű a strukturális kiigazítással, mivel a jogi eszközök teljes hatását az alaphelyzethez viszonyítják, míg a strukturális kiigazítás esetében évenként viszonyítanak.

[7] A fordulónapot követő változatlan politikákra vonatkozó szokásos feltételezés miatt a Bizottság szolgálatainak tavaszi előrejelzése nem vette figyelembe a nemrégiben elfogadott 2007-es adótörvényi módosításokról szóló törvényt ( Steueränderungsgesetz 2007) , amely az adókedvezmények lefaragását tartalmazza, például az ingázók adókedvezményének csökkentését, ami a GDP mintegy 0,1%-át kitevő mértékben járul hozzá a 2007-es megtakarításokhoz. A magasabb bevételeket azonban ellensúlyozza az új gyermeknevelési támogatásról szóló, nemrégiben elfogadott törvénytervezet ( Elterngeld ) és a költségvetés végrehajtásának kockázatai, nevezetesen a hosszabb ideje munka nélkül lévők előrejelzést meghaladó transzferei ( Arbeitslosengeld II ) és a magasabb egészségbiztosítási kiadások, amelyek az előrejelzés közzététele után kerültek napvilágra.

[8] 2006. július 12-én a kormány az egészségbiztosítást érintő intézkedéseket vázolt fel, közöttük a járulék mértékének 0,5 százalékpontos emelését 2007-től kezdődően. Ez a Bizottság szolgálatainak tavaszi előrejelzésében is szerepelt, mint az egészségbiztosítók válasza a kiadási intézkedésekre.

[9] Részletesebb elemzésért lásd a Bizottság szolgálatainak szakmai értékelését a stabilitási program aktualizált változatáról, a következő internetcímen:http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/country/commwd/de/com_de20052006.pdf

[10] A becslés kisebb mint a jelentésben szereplő szám (amelyet a Bizottság szolgálatai a jelentésben megadott adatokból a közös módszertan szerint számítottak ki). A különbség oka a német előrejelzésben szereplő, potenciális növekedésre vonatkozó előrejelzés magasabb értéke, amely befolyásolja a kibocsátási rést és így a ciklikus hatások kiigazítását.

[11] A költségvetési előrejelzések bemutatásában Németország által alkalmazott szokásos kerekítés miatt ez nem látható az 1. táblázatban, ahol a hiányra vonatkozó előrejelzések látszólag változatlanok maradnak, 2008 esetében 2%-os, 2009 esetében 1,5%-os szinten. Míg azonban a februári stabilitási programban az előrejelzések a kerekítési sáv alján voltak, most annak felső határán vannak, mindkét évet illetően.

[12] HL C 82., 2006.4.5.

[13] 2006-tól például a vállalkozásoknak a következő hónap közepéről az esedékesség hónapjának végére előre kell hozniuk havi társadalombiztosítási járulékaik megfizetését. Ez 2006-ban tizenhárom befizetést eredményez tizenkettő helyett, és 2007-ig átmenetileg enyhíti a társadalombiztosítási rendszerek készpénzgondjait. Míg az ESA95 számviteli szabályok szerint ez a költségvetés szempontjából semleges – a társadalombiztosítási rendszerek hiányát eredményezi – a készpénzben számított nettó eladósodás lényegesen csökken, visszafogva a bruttó adósság növekedését.