[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 2009.10.16.

COM(2009)523 végleges

2009/0147 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

a Grúziának nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról

SEC(2009)1310 final

INDOKOLÁS

A javaslat háttere |

110 | A javaslat okai és céljai A Bizottság legfeljebb 46 millió EUR összegű, vissza nem térintendő támogatás formájában nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásra (MPT) tesz javaslatot Grúzia esetében a Nemzetközi Valutaalap (IMF) által 2009–2010-re megállapított grúz külső finanszírozási igény fedezése céljából. Az állami költségvetési hiány finanszírozására fordítandó támogatás egy átfogó, legfeljebb 500 millió EUR összegű közösségi csomag része, amely a 2008. augusztusi Oroszországgal folytatott fegyveres konfliktust követően Grúzia helyreállítását támogatja. Hozzájárul ahhoz is, hogy Grúzia kezelni tudja a világméretű gazdasági és pénzügyi válság következményeit. A közösségi makroszintű pénzügyi támogatás segít Grúziának a Bretton Woods-i intézményekkel egyeztetett, a gazdaság helyreállítására és stabilizálására irányuló programjának – amelyet a 2008. szeptemberben jóváhagyott, az IMF-fel megkötött készenléti megállapodás is támogat – végrehajtására nehezedő pénzügyi teher enyhítésében. A javasolt makroszintű pénzügyi támogatás kivételes és időben korlátozott, és a tervek szerint a készenléti megállapodással párhuzamosan zajlik. Kiegészíti a nemzetközi és bilaterális adományozóktól kapott támogatást. Ez a támogatás egy olyan pillanatban érkezik, amikor a 2008. szeptember 1-jén Brüsszelben tartott rendkívüli Európai Tanácsnak a Grúziával való kapcsolatok erősítésére vonatkozó döntését követően és a keleti partnerség program 2009. május 7-én, a prágai csúcstalálkozón történt elindítását követően tovább élénkülnek az EU és Grúzia közötti politikai kapcsolatok. 2006-ban a Tanács elfogadta a 2006/41/EK határozatot, amely 33,5 millió EUR összegű makroszintű pénzügyi támogatást biztosít Grúziának. Ennek a műveletnek a 11,5 millió EUR összegű utolsó részletét nem folyósították, mivel nem teljesült az egyetértési megállapodásban rögzített, az államháztartás irányítására vonatkozó feltétel. |

120 | Háttér-információk Grúzia makrogazdasági teljesítménye 2008 augusztusáig nagyon erős volt. Reálnövekedési adatai 2005-ben és 2006-ban meghaladták a 9%-ot, 2007-ben pedig a 12%-ot. 2008 első felében az éves növekedési arány 8,6%-kal erőteljes maradt. A 2008. augusztusban kitört, Oroszországgal szembeni katonai konfliktus azonban megtépázta a korábbi évek erős növekedési teljesítményét. A 2008 végétől mélyülő világméretű pénzügyi válság tovább súlyosbította Grúzia gazdasági helyzetét. Az IMF igazgatótanácsa 2008. szeptember közepén jóváhagyott egy 18 hónapra szóló, 750 millió USD összegű készenléti megállapodást (amely a grúz kvóta 300 százalékához jelent kivételes hozzáférést). Mivel közvetlenül a 2008. augusztusi válsághelyzetet követően szükséges volt a Grúz Nemzeti Bank nemzetközi tartalékainak feltöltése, a megállapodást előre ütemezték, és lehetővé tették Grúzia számára, hogy 250 millió USD-t hívjon le az Alaptól, miután az igazgatótanács jóváhagyta programját. A program elkészítésekor az IMF úgy becsülte, hogy az IMF-től várható források által nem fedezett grúz külső finanszírozási igény a 2008–2010 közti időszakra 650 millió USD körül van, beleértve 450 millió USD-t 2009–2010-re. E becsült finanszírozási rés alapján a Bizottság 46 millió EUR makroszintű pénzügyi támogatást vállalt, amely összhangban volt a grúz miniszterelnöktől 2008. szeptemberben érkezett kéréssel is. Az EU-tól érkező makroszintű pénzügyi támogatás a 2009–2010-ben fennmaradó finanszírozási igény megközelítőleg 13%-át fedezné. A készenléti megállapodás első felülvizsgálata 2008. decemberben fejeződött be. Akkoriban a közvetlen külföldi befektetések 2009-re várható viszonylag pozitív alakulása miatt a hatóságok úgy döntöttek, hogy nem hívják le a készenléti megállapodás szerinti második részletet. E körülmények között a Bizottság elhalasztotta a makroszintű pénzügyi támogatásra vonatkozó javaslat véglegesítését (uniós makroszintű pénzügyi támogatás csak az IMF-finanszírozás kiegészítéseként nyújtható). Mindazonáltal a világméretű gazdasági válság a vártnál nagyon hatást gyakorolt Grúziára, ezért a gazdasági helyzet újra romlott. A külső finanszírozás beáramlásának – többek között az exportbevételek, az átutalások és a közvetlen külföldi befektetések – komoly szűkülése a banki hitelfeltételek szigorodásával kombinálva lenyomta a hazai keresletet. Mindez a hazai kibocsátás és az import hirtelen visszaesésébe fordult át. Az IMF előrejelzése szerint 2009-ben a reál-GDP növekedése -4% lesz. A gazdasági visszaesés a költségvetési egyenleg romlását is maga után vonta. Az államháztartási hiány már 2008-ban a GDP kevesebb mint 5%-áról 6%-ra bővült, a hivatalos forrásokból származó vissza nem térítendő támogatások beáramlásának jelentős növekedése ellenére. Ezt a hiányt kényelmesen lehetett finanszírozni privatizációs bevételekből, kötvénykibocsátásból és hivatalos (különösen a Világbankról és az USA-tól származó) hitelekből. A kormány célkitűzése 2009-re hasonló szintű költségvetési hiány fenntartása; tekintve a költségvetési bevételek hiányát, e cél eléréséhez a grúz hatóságoknak jelentősen vissza kell fogniuk a költségvetés tőkekiadásait, ezáltal csökkentve a kormány lehetőségét anticiklikus költségvetési ösztönző nyújtására. A gazdasági tevékenység vártnál súlyosabb visszaesése jelentős hatást gyakorol a külkereskedelmi mérlegre. Grúzia 2009–2010-es fizetési mérlegét a legújabb IMF-előrejelzés szerint a szűkülő kereskedelem és a folyó fizetési mérleg hiányának, valamint a sokkal alacsonyabb magántőke-beáramlásnak a kombinációja jellemzi. Az előrejelzett nettó tőkebeáramlás szűkülése több tényezőt tükröz, többek között a közvetlen külföldi befektetés alacsonyabb mértékű beáramlását és magasabb hiteltörlesztést. Összességében az említett fejleményekből eredő, jelenleg előre jelzett külső finanszírozási igény nem sokban különbözik a 2008 szeptemberében várttól. Mindazonáltal ezek az előrejelzések rendkívül bizonytalanok és a finanszírozási igény a jelentős lefelé mutató kockázatok miatt jóval magasabb is lehet. Különösen a közvetlen külső befektetés esetében, amelyet visszaesése ellenére továbbra is a GDP 8%-a fölé becsülnek; ez könnyen lehet túlzottan optimista feltételezés. Ilyen körülmények között a grúz hatóságok a gazdasági visszaesés hatásának korlátozása érdekében úgy döntöttek, hogy potenciális külső finanszírozást igényelnek. Az IMF-fel kötött készenléti megállapodás második felülvizsgálatának márciusi befejeztét követően Grúzia két részletet hívott le a megállapodásból, nagyjából 187 millió USD-nek megfelelő összegben. A készenléti megállapodás keretében a program harmadik felülvizsgálatát az IMF igazgatótanácsa 2009. augusztus 6-án hagyta jóvá. Ennek a felülvizsgálatnak a legfőbb eredménye a készenléti megállapodás időtartamának 2011. júniusig való meghosszabbítása, és a pénzügyi csomag 270 millió SDR-rel való megnövelése (kb. 424 millió USD). Ezenkívül Grúzia azonnal lehívhat 148 millió USD-t. A 2008. október 22-én Brüsszelben tartott adományozói konferencián vállalt jelentős támogatási összegek, beleértve az EU makroszintű pénzügyi támogatását, a jelek szerint elegendőek Grúzia fennmaradó becsült külső finanszírozási igényének fedezésére, még ha sok adományozói támogatás megerősítésre is vár, illetve az ütemezését tisztázni kell. Az IMF által 2009–2010-re előrejelzett finanszírozási igény alapján, az adományozók kötelezettségvállalásait is figyelembe véve az adományozói konferencia céljának megfelelően a finanszírozási rés bezárul. Ugyanakkor ha nem valósul meg a vállalt támogatás, a finanszírozási rés újra kialakulhat. Ezen körülmények között a Bizottság helyénvalónak tartja a 2008 októberében vállalt makroszintű pénzügyi támogatás megerősítését, Grúzia finanszírozási szükségleteinek támogatása érdekében. |

n | Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen Nincs |

140 | Összhang az Unió többi szakpolitikájával és célkitűzésével Grúzia az európai szomszédságpolitika (ENP) körébe tartozó uniós partnerországok egyike. Az EU-Grúzia ENP cselekvési tervet 2006 novemberében fogadták el öt éves időtartamra. Az Európai Unió alapvető érdeke, hogy keleti határain stabilitást, jobb irányítást és gazdasági fejlődést lásson. E célból az Európai Bizottság „keleti partnerség” létrehozására irányuló javaslatot dolgozott ki. A keleti partnerséget hivatalosan 2009. május 7-én a prágai csúcson indította el az EU és hat partnerország. Az Európai Bizottság a 2008. októberi adományozói konferencián legfeljebb 500 millió EUR Grúziának nyújtandó támogatást vállalt. A finanszírozás forrásai közé tartoznak mind az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (ENPI) keretében programozott források, mind olyan válságkezelési eszközök, mint például a stabilitási eszköz, a humanitárius segítségnyújtás és a makroszintű pénzügyi támogatás. A csomag a 2008–2010 közötti időszakot fedi le, ezáltal közvetlenül reagál a 2008. augusztusi katonai konfliktus következtében az ország által elszenvedett gazdasági és társadalmi nehézségekre. A makroszintű pénzügyi támogatás az IMF által támogatott gazdasági programmal összefüggésben Grúziának nyújtott rövid távú makrogazdasági támogatás révén kiegészíti a többi támogatási eszközt, míg az ENPI költségvetési támogatás – amely hozzájárul ugyan Grúzia finanszírozási szükségleteinek fedezéséhez – konkrét ágazati reformokhoz kapcsolódik. |

Konzultáció az érdekelt felekkel és hatásvizsgálat |

Konzultáció az érdekelt felekkel |

219 | A makroszintű pénzügyi támogatás a Grúzia konfliktus utáni gazdasági helyreállításához nyújtott nemzetközi közösségi támogatás szerves része. A Bizottság szolgálatai szorosan együttműködtek a Világbankkal a közös adományozói konferencia előkészítésében és konzultációkat folytattak a vállalt csomag végrehajtásáról a multilaterális és bilaterális adományozókkal. A makroszintű pénzügyi támogatásról szóló javaslat előkészítése során a Bizottság szolgálatai eszmecserét folytattak a Nemzetközi Valutaalappal. A Bizottság a makroszintű pénzügyi támogatásról szóló javaslat benyújtása előtt konzultál az uniós tagállamokkal a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságon belül. A Bizottság a grúz kormánnyal is rendszeres kapcsolatot tartott fent. |

Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása |

229 | Külső szakértőkre nem volt szükség. |

230 | Hatásvizsgálat A makroszintű pénzügyi támogatás a kedvezményezett ország IMF által támogatott gazdasági programjához kapcsolódik és részben fedezi Grúzia közvetlen külső finanszírozási szükségletét. A folyósítások az IMF-források használatához kötődnek, ezért közvetlenül kapcsolódnak a megállapodás szerinti makrogazdasági és strukturális szakpolitikák kedvezményezett általi végrehajtásához és a gazdasági helyreállítás üteméhez. E makrogazdasági célkitűzések eléréséhez projektfinanszírozás és/vagy technikai segítségnyújtás nem lenne megfelelő. Ha a vissza nem térítendő támogatást a Grúzia esetében javasoltaknak megfelelően (lásd alább) a költségvetési hiány finanszírozására fordítják, ez megnöveli a kormány által a gazdasági visszaesés idején a költségvetési intézkedések finanszírozására fordítható keretet. Az ENPI költségvetési támogatásoktól eltérően a makroszintű pénzügyi támogatás rendkívüli és a támogatás időtartama a Grúzia és az IMF közötti készenléti megállapodás időtartamára korlátozódik. |

A javaslat jogi elemei |

305 | A javaslat összefoglalása A Közösség vissza nem térítendő támogatás formájában nyújtott, legfeljebb 46 millió EUR összegű makroszintű pénzügyi támogatást bocsát Grúzia rendelkezésére. A támogatás hozzájárul a Nemzetközi Valutaalap által megállapított, 2009–2010-es fennmaradó grúz külső finanszírozási szükséglet fedezéséhez. A javasolt makroszintű pénzügyi támogatás a tervek szerint az IMF által 2008. szeptemberben jóváhagyott készenléti megállapodással párhuzamosan fut. Mivel a grúz államháztartás jelenleg különösen súlyosnak tűnő pénzügyi akadályokkal szembesül, a támogatást a Grúziának nyújtott adományozói támogatás nagy részével együtt (az IMF források kivételével) a tervek szerint a költségvetésre fordítják. A támogatás folyósítása a tervek szerint 2009–2010-ben két részletben történik. A támogatás irányítását a Bizottság végzi. A költségvetési rendelettel összeegyeztethető, csalás és egyéb szabálytalanságok elleni speciális rendelkezéseket figyelembe kell venni. Az első részlet folyósítása 2009 végére, a másodiké 2010 elejére ütemezett. A makroszintű pénzügyi támogatás előreütemezhető, ha Grúzia gazdasági helyzete ezt alátámasztja. A támogatás részleteinek folyósításához kötött feltételek közé tartozik az IMF készenléti megállapodás sikeres végrehajtása és konkrét feltételek teljesítése számos kulcsfontosságú szakpolitikai területen, amelyekről az Európai Bizottság és a grúz kormány megállapodnak. A Bizottság a makroszintű pénzügyi stabilitás szempontjából kiemelt fontosságú néhány területre kíván összpontosítani, különös tekintettel az államháztartásra – kapcsolódva a Grúziának nyújtott előző uniós makroszintű pénzügyi támogatáshoz – és a pénzügyi ágazatbeli reformokra. A feltételek összhangban lesznek az EU-Grúzia ENP cselekvési terv prioritásaival. |

310 | Jogalap A javaslat jogalapja a Szerződés 308. cikke. |

329 | A szubszidiaritás elve A javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. Ebből következően a szubszidiaritás elve nem alkalmazható. |

Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következő okok miatt. |

331 | A támogatást Grúzia állami költségvetéséhez irányítják; ezáltal rendelkezésre áll az állami kiadások – nemzeti végrehajtási módszerekkel történő – finanszírozásához. Mivel a legújabb előrejelzések alapján a gazdasági kilátások továbbra is rosszak, a támogatás folyósítása a tervek szerint csak két részletben és előre ütemezve történik. |

332 | A támogatás összege az IMF által a készenléti megállapodás keretében meghatározott, a fizetési mérlegben fennmaradó finanszírozási rés 13%-ának felel meg. Ez – figyelembe véve az EU tagállamai és más bilaterális adományozók és multilaterális hitelezők által Grúziának nyújtandó támogatást – megfelelő szintű tehermegosztást jelent a Közösség számára. |

A jogi aktus típusának megválasztása |

341 | Javasolt aktus: egyéb. |

342 | Más jogi aktus nem volna megfelelő, mert a makroszintű pénzügyi támogatási eszközről szóló keretszabályozás hiányában csupán a Szerződés 308. cikke szerinti eseti tanácsi határozatok állnak rendelkezésre e támogatás jogi eszközeként. |

Költségvetési vonzatok |

401 | A támogatás a 2009-es kötelezettségvállalási előirányzatok 01 03 02. sorából (Makrogazdasági támogatás) finanszírozható, 2009 és 2010 közötti kifizetésekkel. |

Kiegészítő információk |

Felülvizsgálatra/módosításra/megszüntetésre vonatkozó rendelkezés |

533 | A javaslat megszüntetésre vonatkozó rendelkezést tartalmaz. |

1. 2009/0147 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

a Grúziának nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 308. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[1],

tekintettel az Európai Parlament véleményére[2],

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

2. A Grúzia és az Európai Unió közötti kapcsolatok az európai szomszédságpolitika keretén belül fejlődnek, amelyet erősít az újonnan indított keleti partnerség.

3. A 2008. szeptember 1-jén Brüsszelben tartott rendkívüli Európai Tanács megerősítette az EU Grúziával való kapcsolatainak erősítésére irányuló szándékát a 2008. augusztusi, Oroszország és Grúzia közötti fegyveres konfliktust követően.

4. Grúzia gazdasági stabilizálását és helyreállítását a Nemzetközi Valutaalap (IMF) egy készenléti megállapodás révén támogatja, amelyet 2008. szeptember 15-én hagytak jóvá.

5. A 2008. október 22-én tartott adományozói konferencián a nemzetközi közösség vállalta Grúzia gazdasági helyreállításának támogatását az Egyesült Nemzetek Szervezete és a Világbank által végzett közös igényfelméréssel összhangban.

6. Az Európai Közösség Grúzia számára 2008–2010-ben nyújtandó, legfeljebb 500 millió EUR támogatást jelentett be.

7. Mivel jelentős finanszírozási rés marad fenn a fizetési mérlegben 2009–2010-ben, a közösségi csomag Grúzia számára makroszintű pénzügyi támogatást is tartalmaz.

8. A Közösség ezen pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó pénzügyi érdekeinek hatékony védelme céljából elő kell írni, hogy Grúzia hozzon megfelelő intézkedéseket az e támogatáshoz kapcsolódó csalás, korrupció és egyéb szabálytalanságok megelőzése és az ellenük való küzdelem vonatkozásában, valamint rendelkezni kell a Bizottság által végzett ellenőrzésekről és a számvevőszék által végzett vizsgálatokról.

9. E közösségi pénzügyi támogatást képező összeg felszabadítása a költségvetési hatóság hatáskörének sérelme nélkül történik.

10. E támogatást a Bizottság kezeli a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal együttműködve.

11. E határozat elfogadásához a 308. cikk kivételével a Szerződés nem rendelkezik hatáskörökről,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

12. A Közösség Grúzia számára legfeljebb 46 millió EUR összegű vissza nem térítendő pénzügyi támogatást nyújt, a háborút követő, és a nemzetközi pénzügyi válság által is érintett gazdasági helyreállítást célzó grúz erőfeszítések alátámasztása, és így a kormány gazdasági reformprogramjának végrehajtására nehezedő pénzügyi teher enyhítése érdekében.

13. A Közösség által nyújtott pénzügyi támogatást a Bizottság kezeli a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultáció alapján, az IMF és Grúzia közötti megállapodásokkal vagy egyezményekkel összeegyeztethető módon.

14. A Közösség pénzügyi támogatása a 2. cikk (1) bekezdésében említett egyetértési megállapodás hatálybalépését követő első naptól számított két évig áll rendelkezésre. Amennyiben azonban a körülmények megkövetelik, a Bizottság a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően úgy határozhat, hogy legfeljebb egy évvel meghosszabbítja a rendelkezésre állási időszakot.

2. cikk

15. A Bizottság, a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően felhatalmazást kap, hogy megállapodjon a grúz hatóságokkal az egyetértési megállapodásba és a vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodásba foglalandó, a közösségi pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó gazdaságpolitikai és pénzügyi feltételekről. E feltételeknek összeegyeztethetőknek kell lenniük az IMF és Grúzia közötti megállapodásokkal vagy megegyezésekkel.

16. A közösségi pénzügyi támogatás végrehajtása során a Bizottság felügyeli a támogatás tekintetében alkalmazandó grúz pénzügyi megállapodások, igazgatási eljárások, valamint külső és belső ellenőrzési mechanizmusok megbízhatóságát.

17. A Bizottság rendszeres időközönként meggyőződik arról, hogy Grúzia gazdaságpolitikája összhangban van a közösségi támogatás célkitűzéseivel, és hogy kellőképpen teljesülnek a megállapodás szerinti gazdaságpolitikai és pénzügyi feltételek. Ennek során a Bizottság szorosan együttműködik a Nemzetközi Valutaalappal és a Világbankkal és szükség esetén a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal.

3. cikk

18. A Bizottság a közösségi pénzügyi támogatást két részletben bocsátja Grúzia rendelkezésére.

19. A Bizottság az IMF által támogatott gazdasági program, és a Grúzia és a Közösség között a 2. cikk (1) bekezdése szerint meghatározott bármely egyéb intézkedés megfelelő végrehajtásától függően dönt a részletek felszabadításáról A második részlet folyósítására legkorábban három hónappal az első részlet felszabadítása után kerülhet sor.

20. A közösségi pénzeszközöket a Grúz Nemzeti Banknak fizetik. Az egyetértési megállapodásban egyeztetendő előírásoktól – többek között a fennmaradó költségvetési finanszírozási szükségletek megerősítésétől – függően e pénzeszközök ellenértékét helyi pénznemben a grúz államkincstár, mint végső kedvezményezett számára lehet átutalni.

4. cikk

A közösségi pénzügyi támogatás végrehajtása az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel[3] és végrehajtási szabályaival[4] összhangban történik. A grúz hatóságokkal kötendő egyetértési megállapodás és a vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodás mindenekelőtt rendelkezik a Grúzia által meghozandó megfelelő intézkedésekről az e támogatást érintő csalás, korrupció és egyéb szabálytalanságok megelőzését és az ellenük való küzdelmet illetően. Rendelkeznek továbbá a Bizottság által végzett ellenőrzésről is – beleértve a helyszíni ellenőrzésekre és vizsgálatokra jogosult Európai Csaláselleni Hivatalt (OLAF) – és adott esetben a Számvevőszék által végzett, helyszínen végrehajtott pénzügyi ellenőrzésekről.

5. cikk

A Bizottság minden év augusztus 31-ig benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az e határozat előző évi végrehajtásának értékeléséről szóló jelentést. A jelentés megvilágítja a 2. cikk (1) bekezdésének megfelelően az egyetértési megállapodásban meghatározott szakpolitikai feltételek, Grúzia aktuális gazdasági és költségvetési eredményei, valamint a Bizottságnak a folyósítási részletek felszabadítására vonatkozó határozata közötti összefüggést.

6. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben,

a Tanács részéről

az elnök

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

1. A JAVASLAT CÍME:

Grúziának nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás

2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ IRÁNYÍTÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERET

Érintett szakpolitikai terület(ek) és kapcsolódó tevékenység(ek):

01. cím – Gazdasági és pénzügyek, 03 – Nemzetközi gazdasági és pénzügyek

3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK

3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek [korábban: BA-tételek]), beleértve a következő megnevezéseket:

01 03 02. jogcímcsoport — Makrogazdasági támogatás

3.2. A fellépés és a pénzügyi hatás időtartama:

2009-ben kezdődik, feltehetőleg a teljes folyósításra 2009–2010-ben kerül sor, két részletben. Mindazonáltal nem zárható ki a késedelem, amely meghosszabbíthatja a műveletet.

3.3. Költségvetési jellemzők:

Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Csatlakozni kívánó országok hozzájárulásai | A pénzügyi keret fejezete |

01 03 02 | nem kötelező | diff. | NEM | NEM | NEM | 4. |

4. FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE

4.1. Pénzügyi források

4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintése

millió EUR (három tizedesjegyig)

Kiadás típusa | Szakasz száma | 2009 | 2010 | Összesen |

Működési kiadások[5] |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | 8.1. | a | 99,000 | 107,000[6] |

Kifizetési előirányzatok | b | 110,000 | 111,0005 |

A referenciaösszegbe beletartozó igazgatási kiadások |

Technikai és igazgatási segítségnyújtás (NDE) | 8.2.4. | c | 0 |

TELJES REFERENCIAÖSSZEG |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | a+c |

Kifizetési előirányzatok | b+c |

A referenciaösszegbe bele nem tartozó igazgatási kiadások |

Személyi és kapcsolódó kiadások (NDE) | 8.2.5. | d |

A referenciaösszegbe bele nem tartozó igazgatási kiadások, a személyi és kapcsolódó költségek kivételével (NDE) | 8.2.6. | e |

A fellépés indikatív összköltsége |

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | a+c+d+e | 99,000 | 107,0005 |

TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | b+c+d+e | 110,000 | 111,0005 |

4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőség

X A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással.

( A javaslat miatt a pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.

( A javaslat miatt szükség lehet az intézményközi megállapodás[7] rendelkezéseinek alkalmazására (azaz a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a pénzügyi keret módosítására).

4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás

X A javaslatnak nincs hatása a bevételre

( A javaslatnak van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:

4.2. Teljes munkaidős egyenértékben kifejezett személyi állomány (beleértve a tisztviselőket, az ideiglenes és a külső személyi állományt) – a részleteket lásd a 8.2.1. pontnál

Éves szükséglet | 2009 | 2010 |

A személyi állomány teljes létszáma | 1/3 | 1/3 |

5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK

5.1. Rövid vagy hosszú távon megvalósítandó célkitűzések

Az Oroszországgal lezajlott fegyveres konfliktust követően a grúz gazdaság 2008 harmadik negyedévében beszűkült. A világméretű gazdasági és pénzügyi válság hatását tükrözve a gazdaság visszaesése azóta súlyosabb lett. A Nemzetközi Valutaalap 1,4 milliárd USD külső finanszírozási szükségletet állapított meg a 2008–2010 közötti időszakra. Az IMF-fel megkötött készenléti megállapodás révén Grúzia hozzávetőleg 750 millió USD-hez fér hozzá. A 2009–2010-re fennmaradó, az IMF által 450 millió USD-re becsült finanszírozási rést várhatóan bilaterális és multilaterális adományozók, köztük az Európai Unió, fedezik. A készenléti megállapodás IMF által elvégzett többszöri felülvizsgálata megerősíti a grúz fizetési mérleg és költségvetési hiány jelentős külső finanszírozása iránti igényt.

5.2. A közösségi részvételből adódó többletérték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiája

Nemzetközi adományozók összesen 3,4 milliárd EUR konfliktus utáni, Grúziának nyújtandó támogatást vállaltak a 2008. október 22-én Brüsszelben tartott közös Európai Bizottság/Világbank konferencián. Az Európai Bizottság legfeljebb 500 millió EUR-t vállalt, a helyreállítás ütemén és a grúz gazdaság fejlődésén alapuló felülvizsgálat függvényében. Az EU tagállamai további 131 millió EUR-t vállaltak. Az Európai Beruházási Bank középtávon legfeljebb 250 millió EUR hitelt tud Grúziának nyújtani. A Grúzia gazdasági helyreállításához nyújtott közösségi pénzügyi támogatás tükrözi az ország stratégiai fontosságát az EU számára az európai szomszédságpolitika és az újonnan létrehozott keleti partnerség keretében. A makroszintű pénzügyi támogatás az átfogó közösségi támogatáscsomag részét képezi az IMF által támogatott gazdasági programmal való szinergia teremtése okán, amely programhoz az eszköz felhasználása közvetlenül kapcsolódik.

5.3. A javaslat céljai, az attól várt eredmények, valamint a kapcsolódó mutatók a tevékenységalapú irányítás keretében

A Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság „nemzetközi gazdasági és pénzügyek” elnevezésű tevékenységén belül a „harmadik országoknak fizetésimérleg-problémáik megoldásához és külső adósságállományuk fenntarthatóságának visszaállításához nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás” célkitűzés a „jólét elősegítése az Európai Unión kívül” általános célkitűzéshez kapcsolódik.

A kapcsolódó mutatók a „folyó fizetési mérleg egyenlege a GDP százalékában”, a „külső adósság a GDP százalékában” és a „havi áru- és szolgáltatásimportban kifejezett hivatalos tartalékok”. .

5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)

X Centralizált irányítás

X közvetlenül a Bizottság által

( közvetetten, a következőknek történő hatáskör-átruházással:

( végrehajtó ügynökségek

( a Közösségek által létrehozott, a költségvetési rendelet 185. cikkében említettek szerinti szervek

( tagállami közintézmények/közfeladatot ellátó szervek

( Megosztott vagy decentralizált irányítás

( a tagállamokkal

( harmadik országokkal

( Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg)

Megjegyzések:

6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS

6.1. Felügyeleti rendszer

A fellépésnek a Bizottság szolgálatai által végzett nyomon követése a grúz hatóságokkal megkötendő egyetértési nyilatkozatban megállapított makrogazdasági és strukturális politikai intézkedések alapján történik. A hatóságoknak rendszeresen tájékoztatniuk kell a Bizottság szolgálatait az intézkedések végrehajtásáról. Az Európai Bizottság Tbilisi-i Küldöttsége szintén tájékoztatást ad a támogatás felügyelete szempontjából lényeges kérdésekről. A Bizottság szolgálatai szoros kapcsolatban maradnak az IMF-fel és a Világbankkal annak érdekében, hogy építhessenek a két szervezet szakértelmére.

6.2. Értékelés

6.2.1. Előzetes értékelés

A Bizottság szolgálatai előzetes értékelést végeztek (a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság D3. csoportja).

6.2.2. Időközi/utólagos értékelés nyomán hozott intézkedések (hasonló, korábbi tapasztalatok tanulsága)

2004 óta összesen kilenc utólagos értékelést végeztek a makroszintű pénzügyi támogatási műveletekről, köztük kettőt az egykori Szovjetunió két új független államában (Örményország és Tádzsikisztán). A 2006. január 24-i 2006/41/EK tanácsi határozat alapján Grúziának nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás független utólagos értékelése jelenleg zajlik és várhatóan 2009-ben befejeződik, a javasolt támogatás tervezett megkezdése előtt.

Az eddig elvégzett értékelések következtetése alapján az MPT-műveletek a kedvezményezett országban – bár néha kismértékben és közvetetten – hozzájárulnak a külső fenntarthatóság javulásához, a makrogazdasági stabilitáshoz és a strukturális reformok megvalósulásához. Az MPT-műveletek legtöbb esetben pozitív hatással voltak a kedvezményezett ország fizetési mérlegére, és hozzájárultak a költségvetés terheinek enyhítéséhez. Emellett hozzájárultak a némileg nagyobb gazdasági növekedéshez is.

6.2.3. A későbbi értékelések feltételei és gyakorisága

A tervek szerint a Grúziának nyújtott támogatás független utólagos értékelését a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság többéves értékelési programjának keretében külső konzultánsok fogják végrehajtani. Erre a végrehajtási időszak lejárta után egy vagy két évvel kerül sor.

7. CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEK

A Bizottság szolgálatai valamennyi, a Közösség makroszintű pénzügyi támogatását élvező harmadik országban bevezettek egy, a pénzügyi folyamatok és igazgatási eljárások működési értékelésére szolgáló programot, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet előírásainak teljesítése érdekében.

A Bizottság szolgálatai Grúziában 2004. októberben végezték el – megfelelő megbízatással rendelkező külső szakértők segítségével – a támogatás szempontjából releváns pénzügyi folyamatok és igazgatási eljárások megbízhatóságának értékelését, és azt a következtetést vonták le, hogy a makroszintű pénzügyi támogatás megbízható pénzügyi irányításának kerete kielégítően hatékony. Az újabb működési értékelésre 2005. decemberben került sor, ismét külső szakértők támogatásával. Az aktualizált működési értékelés megállapításait felhasználták a 2006. január 24-i 2006/41/EK tanácsi határozat keretében Grúziának nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás megfelelő feltételrendszerének meghatározásához. A Grúzia részére jelenleg javasolt makroszintű pénzügyi támogatás előkészítéseként újabb működési értékelés van tervben. Az aktualizált változat eredményeit fel fogják használni azoknak a speciális szakpolitikai feltételeknek a meghatározásához, amelyek a támogatás folyósításához kapcsolódnak és amelyek célja, hogy erősödjön a grúz államháztartás irányításának hatékonysága, átláthatósága és elszámoltathatósága.

A Grúziának nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás javasolt jogalapja csalást megelőző intézkedésekről is rendelkezik. Ezeket az intézkedéseket az egyetértési megállapodás és a vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodás részletezi. A tervek szerint a támogatás hatékonyságának, átláthatóságának és elszámoltathatóságának növelése érdekében speciális szakpolitikai feltételeket csatolnak a támogatáshoz, elsősorban az államháztartás irányításának területén. A makroszintű pénzügyi támogatás a Bizottság, beleértve az Európai Csaláselleni Hivatalt (OLAF), és az Európai Számvevőszék felelősségi körébe tartozó vizsgálati, ellenőrzési és pénzügyi ellenőrzési eljárások hatálya alá tartozik.

8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE

8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségei

Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig)

2009. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. év |

Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak[9] (XX 01 01.) | A*/AD | 1/3 | 1/3 |

B*, C*/AST |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott állomány[10] |

A(z) XX 01 04/05. jogcímcsoportból finanszírozott egyéb állomány[11] |

ÖSSZESEN | 1/3 | 1/3 |

8.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírása

Többek között az egyetértési és a támogatási megállapodás előkészítése/megtárgyalása, kapcsolattartás a hatóságokkal és a nemzetközi pénzügyi intézményekkel, a kedvezményezett ország gazdasági és strukturális szakpolitikáinak ellenőrzése, ellenőrző látogatások végrehajtása és a bizottsági személyzet jelentéseinek előkészítése, a támogatás irányításával kapcsolatos bizottsági eljárások előkészítése.

8.2.3. A Személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó személyi állomány eredete

X A felváltandó vagy meghosszabbítandó program irányításához jelenleg hozzárendelt álláshelyek

( Az n. évre vonatkozó éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már hozzárendelt álláshelyek

( A következő éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárásának a keretében igénylendő álláshelyek

( Az érintett szolgálat állományán belül átcsoportosítandó álláshelyek (belső átcsoportosítás)

( Az n. évben szükséges, de az éves politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben nem előirányozott álláshelyek

8.2.4. A referenciaösszegbe beletartozó egyéb igazgatási kiadások (XX 01 04/05. – Igazgatási kiadások)

millió EUR (három tizedesjegyig)

01 03 02. költségvetési tétel Makrogazdasági támogatás | n. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. év és későbbi évek | ÖSSZESEN |

Egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtás |

– belső |

– külső 1) Működési értékelés 2) Utólagos értékelés | 0.050 | 0.250 |

Technikai és igazgatási segítségnyújtás összesen | 0.050 | 0.250 |

8.2.5. A referenciaösszegbe bele nem tartozó személyi és kapcsolódó költségek

millió EUR (három tizedesjegyig)

A személyi állomány típusa | n. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. év és későbbi évek |

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (XX 01 01.) | 0.030 | 0.030 |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) (nevezze meg a költségvetési tételt) |

A (referenciaösszegbe bele NEM tartozó) személyi és kapcsolódó költségek összesen | 0.030 | 0.030 |

Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak |

Adott esetben hivatkozni kell a 8.2.1. pontra. |

NEM ALKALMAZHATÓ |

Számítás – A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány |

Adott esetben hivatkozni kell a 8.2.1. pontra. |

NEM ALKALMAZHATÓ |

8.2.6. A referenciaösszegbe bele nem tartozó egyéb igazgatási kiadások millió EUR (három tizedesjegyig) |

2009. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. év és későbbi évek | ÖSSZESEN |

XX 01 02 11 01. – Kiküldetések | 0.020 | 0.010 | 0.030 |

XX 01 02 11 02. – Ülések és konferenciák |

XX 01 02 11 03. – Bizottságok[13] |

XX 01 02 11 04. – Tanulmányok és konzultációk |

XX 01 02 11 05. – Információs rendszerek |

2. Egyéb irányítási kiadások összesen (XX 01 02 11.) |

3. Egyéb igazgatási jellegű kiadások (a költségvetési tétel megadása mellett) |

A (referenciaösszegbe bele NEM tartozó) személyi és kapcsolódó költségeken kívüli igazgatási kiadások összesen | 0.020 | 0.010 | 0.030 |

Számítás – A referenciaösszegbe bele nem tartozó egyéb igazgatási kiadások |

Három személyzeti kiküldetés egy/két fővel |

[1] HL C […], […], […]. o.

[2] HL C […], […], […]. o.

[3] HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

[4] A Bizottság 2342/2002/EK, Euratom rendelete (HL L 357., 2002.12.31., 1. o.).

[5] Olyan kiadások, amelyek nem tartoznak az érintett xx. cím xx 01. alcíme alá.

[6] 2010. évi előzetes költségvetés-tervezet

[7] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.

[8] Az 5.3. szakaszban leírtak szerint.

[9] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg

[10] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg

[11] Amelynek költségét tartalmazza a referenciaösszeg.

[12] Hivatkozni kell az érintett végrehajtó ügynökség(ek)re vonatkozó pénzügyi kimutatásra.

[13] Nevezze meg a bizottság típusát és azt a csoportot, amelyhez a bizottság tartozik.