16.

megjegyzi, hogy a Parlament által a 2021. október 21-i állásfoglalásában megállapított hét feltétel tekintetében a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az ügynökség „jelentős haladást ért el az elmúlt 1,5 évben”, de „továbbra is van még tennivaló”; mind a hét feltétel esetében a következőket jegyzi meg: a) csalódottságának ad hangot amiatt, hogy az ügynökség továbbra sem képes teljesíteni az (EU) 2019/1896 rendeletben foglalt követelményt, amely előírja, hogy 2020 decemberéig legalább 40 alapjogi megfigyelőt kell felvenni; sajnálattal állapítja meg, hogy a mai napig mindösszesen 20 alapjogi megfigyelő lépett hivatalba, ebből 5 AD és 15 AST besorolásban, ami jelentős késedelmet mutat a 2019. évi mentesítésben meghatározott első feltétel teljesítése terén; megjegyzi, hogy a felvétel következő lépései az alapjogi tisztviselő ellenőrzése alatt állnak, az ügyvezető igazgató hivatalától függetlenül; megjegyzi, hogy az alapjogi tisztviselő 2022. február végén véglegesítette a további 20 AD besorolású alapjogi megfigyelő felvételére irányuló eljárást, azonban ők a mai napig nem léptek hivatalba; sajnálattal állapítja meg, hogy e 20 további alapjogi megfigyelő közül 8 már AST besorolású alkalmazott volt, és ezért kiegészítő pályázati felhívást kell közzétenni; üdvözli az ügynökség és az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége közötti együttműködést a személyzeti felvételik során; b) megjegyzi, hogy mindhárom ügyvezetőigazgató-helyettest felvették és ők megkezdték munkájukat az ügynökségnél; c) megjegyzi, hogy az ügyvezető igazgató 2022. február 25-én aláírta az ügynökség tevékenységei finanszírozásának visszavonására, felfüggesztésére vagy megszüntetésére, illetve befagyasztására szolgáló mechanizmusra vonatkozó standard működési eljárást; megjegyzi, hogy az (EU) 2019/1896 rendelet 46. cikke előírja az ügynökségek ügyvezető igazgatói számára, hogy felfüggesszék, beszüntessék vagy ne kezdjék el a tevékenységeket, amennyiben fennáll az alapvető jogok megsértésének kockázata; megjegyzi, hogy az ügynökség nem értékelte görögországi tevékenységeit, annak ellenére, hogy a tagállamok intézményeinek, az Európa Tanácsnak és az ENSZ-nek a jelentései azt mutatják, hogy az ügynökség műveleteivel párhuzamosan az alapvető jogok megsértésére került sor; hangsúlyozza, hogy az e bekezdés g) pontjában említett (a magyarországi működés felfüggesztésére vonatkozó) megfelelési feltétel az (EU) 2019/1896 rendelet 46. cikke e feltételben megfogalmazott megfelelő végrehajtásának lényeges részét képezi; d) megjegyzi, hogy az ügyvezető igazgató 2021 áprilisában aláírta a SIR-mechanizmusra vonatkozó felülvizsgált standard működési eljárást, amely meghatározza az alapjogi tisztviselő szerepét a folyamatban; megjegyzi, hogy az ügyvezető igazgató és az alapjogi tisztviselő jelentést nyújtott be ezen eljárás gyakorlati végrehajtásáról, és arra a következtetésre jutott, hogy szükség van az eljárás további felülvizsgálatára; hangsúlyozza továbbá, hogy a SIR-mechanizmust – bár nem von maga után automatikus vizsgálatot – nyomon követik, és lehetővé teszik, hogy az alapjogi tisztviselő vezető szerepet töltsön be; megjegyzi, hogy az ügynökség még nem határozott meg határidőket a tagállamokkal szemben arra vonatkozóan, hogy mikor kell reagálniuk a SIR-mechanizmusra; e) az ügynökség külön szabályokat fogadott el az alapjogi tisztviselő függetlenségének biztosítása érdekében, és új alapjogi tisztviselőt, valamint egy helyettes alapjogi tisztviselőt vett fel; megjegyzi, hogy az ügynökség alapjogi stratégiát és cselekvési tervet dolgozott ki, speciális alapjogi képzési tantervet fogadott el az alapjogi megfigyelők számára, és felülvizsgálta panaszkezelési mechanizmusát is; f) megjegyzi, hogy az ügynökség befejezte egy kompetenciamenedzsment-projekt végrehajtását, és értéknövelő tudásmenedzsmentet és „szükséges ismeret” politikát fogadott el, amelyet jelenleg új fejlesztésekkel bővít, miközben a helyzetismereti és nyomon követési osztály átalakítási programjának végrehajtása és az emberi erőforrások kapacitásának értékelése még folyamatban van; megjegyzi, hogy az ügynökség személyzeti igényeinek meghatározására szolgáló hivatalos elemzés keretében az ügynökség – különösen a kockázatelemzés és a sebezhetőségi értékelés területén – 2022. június 30-ra halasztotta az 5. ajánlás teljes körű végrehajtásának határidejét, a Számvevőszék különjelentésében a végrehajtásra meghatározott időkereten túl; g) megjegyzi, hogy az ügynökség továbbra is működik Magyarországon, bár az Európai Unió Bírósága (a továbbiakban: Bíróság) a Bizottság által kezdeményezett ügyben megállapította, hogy Magyarország tevékenységei összeegyeztethetetlenek a 2008/115/EK irányelvvel (4) és az Európai Unió Alapjogi Chartájával; megjegyzi, hogy az ügynökség operatív segítséget nyújt a visszatérési műveletekhez; megjegyzi, hogy további biztosítékokat vezettek be, és Magyarország valamennyi támogatási kérelmét eseti alapon bírálják el; megjegyzi, hogy az ellenőrző munkacsoport (FSWG) felszólította az ügynökséget, hogy függessze fel támogatási tevékenységeit Magyarországon; hangsúlyozza, hogy a Bíróság ítélete egyértelmű iránymutatást ad az ügyvezető igazgató számára az (EU) 2019/1896 rendelet 46. cikkének végrehajtásához és a magyarországi tevékenységek felfüggesztéséhez; arra a következtetésre jut, hogy az ügynökség csak részben teljesítette a Parlament 2021. október 21-i állásfoglalásában meghatározott feltételeket; felhívja az ügynökséget, hogy nyújtson be részletes ütemtervet a mentesítésért felelős hatóság számára arra vonatkozóan, hogy miként kívánja eloszlatni a fennálló aggályokat, valamint ezen intézkedések egyértelmű és részletes időkeretét; sürgeti továbbá az ügynökséget, hogy a hatályos jogszabályokkal összhangban haladéktalanul hozza meg az OLAF vizsgálata által javasolt valamennyi szükséges intézkedést, és haladéktalanul tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot ezen eljárások kierjedéséről és ütemezéséről; hangsúlyozza, hogy az ügynökség válasza a 2020. évi pénzügyi évre vonatkozó mentesítési eljárás során értékelendő alapvető elem;