EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2019.11.29. COM(2019) 616 final A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK a barangolási piac felülvizsgálatáról



{SWD(2019) 416 final}



1.Bevezetés 2015 októberében az Európai Parlament és a Tanács elfogadta az (EU) 2015/2120 rendeletet , amely – a méltányos használatra vonatkozó feltételek bevezetése és egy fenntarthatósági eltérés engedélyezése mellett – előírta a kiskereskedelmi barangolási díjak 2017. június 15-től történő eltörlését az Unióban. Ezek a barangolásra vonatkozó új szabályok „belföldi díjas barangolás” (Roam-Like-At-Home, RLAH) néven váltak széles körben ismertté. Annak érdekében, hogy a belföldi díjas barangolást Unió-szerte fenntartható módon lehessen biztosítani, a társjogalkotók megállapodtak a következő intézkedések bevezetésében: ·a nagykereskedelmi barangolási díjplafonok jelentős csökkentése ; ·annak lehetővé tétele, hogy a szolgáltatók a méltányos használatra vonatkozó feltételek alkalmazása révén megelőzzék a barangolási szolgáltatások belföldi árakon való nem rendeltetésszerű vagy visszaélésszerű használatát; ·olyan rendszer kidolgozása, amelynek értelmében a szolgáltatók a belföldi árak emelkedésének megelőzése érdekében kivételes esetben és ideiglenes jelleggel eltérhetnek a szabályoktól. A társjogalkotóktól kapott felhatalmazásának megfelelően a Bizottság 2016. december 15-én elfogadta a méltányos használatra vonatkozó feltételek alkalmazására, valamint a fenntarthatósági eltérési kérelmek benyújtására és az azok értékelésekor alkalmazandó módszertanra vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló (EU) 2016/2286 bizottsági végrehajtási rendeletet (a továbbiakban: (EU) 2016/2286 végrehajtási rendelet) . A fent említett szabályok 2017. június 15. óta alkalmazandók az EU/EGT területén . A társjogalkotók által a barangolási rendeletben meghatározott jelentéstételi kötelezettségeivel összhangban a Bizottság: -2018. december 12-én az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak szóló időközi jelentést fogadott el a belföldi díjas barangolásra vonatkozó szabályok első 18 hónapban történő végrehajtásáról (a továbbiakban: időközi jelentés) ; -2019. június 28-án szolgálati munkadokumentumot tett közzé a méltányos használatra vonatkozó feltételekre és a fenntarthatósági eltérésre vonatkozó, az (EU) 2016/2286 végrehajtási rendeletben megállapított szabályok felülvizsgálatának megállapításairól (a továbbiakban: a méltányos használatra vonatkozó feltételekről és a fenntarthatósági eltérésről szóló bizottsági szolgálati munkadokumentum) . Az időközi jelentés következtetése szerint a belföldi díjas barangolás reformja az első 18 hónapban összességében sikeres volt, és jól látszik, hogy a belföldi díjas barangolás bevezetése óta gyorsan és jelentős mértékben nőtt a mobilszolgáltatásoknak az EU/EGT területén tett utazások során történő használata iránti kereslet. A méltányos használatra vonatkozó feltételekről és a fenntarthatósági eltérésről szóló bizottsági szolgálati munkadokumentum következtetése szerint a barangolási rendeletben a belföldi piacok torzulásának elkerülése érdekében előírt kiskereskedelmi biztosítékok eddig szükség esetén megfelelően működtek. Az időközi jelentést, valamint a méltányos használatra vonatkozó feltételek és a fenntarthatósági eltérés felülvizsgálatát követő intézkedésként a barangolási rendelet előírja a Bizottság számára, hogy 2019. december 15-ig nyújtson be felülvizsgálati jelentést az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben értékeli a barangolási piac RLAH-szabályok szerinti működését. Ez a jelentés az említett témát járja körül. Az e jelentés alapját képező elemzés részletes módszertanát és eredményeit a kapcsolódó szolgálati munkadokumentum tartalmazza. E jelentés általában megerősíti a Bizottság időközi jelentésében, valamint a méltányos használatra vonatkozó feltételekről és a fenntarthatósági eltérésről szóló bizottsági szolgálati munkadokumentumban szereplő megállapításokat, miszerint az RLAH-reform sikeresnek bizonyult, és elérte azt a célját, hogy ösztönözze az eddig kiaknázatlan barangolási fogyasztást. Az elemzés szerint a nagy- és kiskereskedelmi barangolási piacokon a verseny dinamikája nem változott – és várhatóan nem is fog változni – olyan mértékben, hogy az elkövetkező években meg lehetne szüntetni a barangolási szabályokat. Vannak fejlesztésre szoruló területek is. Ezért a Bizottságnak meg kell tennie az ahhoz szükséges lépéseket – köztük jogalkotási intézkedéseket –, hogy az európaiak az elkövetkező években is élvezhessék a többletdíjak nélküli barangolás előnyeit, és a nagykereskedelmi piacok is megfelelően működjenek. 2.A barangolási rendelet hatálya és főbb rendelkezései A barangolási rendeletben foglaltak szerint a barangolás olyan szolgáltatás, amely lehetővé teszi az egyik EU/EGT-országban működő (virtuális) mobilhálózat-üzemeltető ügyfelei számára, hogy hozzáférjenek egy másik EU/EGT-országban lévő mobilhálózat-üzemeltető által nyújtott mobilszolgáltatásokhoz (hang-, SMS- vagy adatátvitel) . A mobilszolgáltató biztosítja, hogy ügyfelei külföldi utazás esetén a mobilhálózatra kapcsolódva maradjanak, miközben ugyanazt a mobiltelefon-készüléket (illetőleg adott esetben laptopot vagy táblagépet, ha barangolásos adatátvitelről van szó) és telefonszámot használják a barangoláshoz. Annak a mobilszolgáltatónak, amelyik ügyfeleinek barangolási szolgáltatásokat („kiskereskedelmi barangolási szolgáltatásokat”) kíván nyújtani egy másik országban, meg kell vásárolnia azokat egy, az ügyfél által felkeresett országban működő mobilhálózat-üzemeltetőtől („nagykereskedelmi barangolási szolgáltatások”). Ennek érdekében a mobilszolgáltatóknak nagykereskedelmi barangolási megállapodást kell kötniük. A gyakorlatban, amikor egy ügyfél barangolással telefonhívást kezdeményez vagy mobil adatforgalmat bonyolít külföldön, az adott szolgáltatást a felkeresett ország mobilszolgáltatója biztosítja. Ezért a szolgáltatásért a barangolást végző ügyfél hazai szolgáltatójának díjat kell fizetnie a felkeresett ország szolgáltatójának. Ezeket a díjakat nevezik nagykereskedelmi barangolási díjaknak. A barangolási rendelet meghatározza e díjak felső szintjét, amely az adatforgalom vonatkozásában évről évre csökken (lásd e szakasz későbbi részében). 2017. június 15. óta a mobilszolgáltatók (kiskereskedelmi) barangolási szolgáltatásaikért (hang-, SMS- és adatátvitel) a belföldi áron felül semmilyen díjat nem számíthatnak fel ügyfeleiknek, amikor azok időnként utazásokat tesznek az EU/EGT területén. Annak érdekében, hogy megelőzzék a barangolási szolgáltatások belföldi árakon történő nem rendeltetésszerű vagy visszaélésszerű használatát – például a tartós barangolást –, amely káros hatással lenne a belföldi piacokra, a mobilszolgáltatók méltányos használatra vonatkozó feltételeket alkalmazhatnak. A méltányos használatra vonatkozó feltételek célja különösen annak biztosítása, hogy az ügyfelek csak akkor végezhessenek az EU/EGT területén belföldi áron barangolást, ha csak időnként utaznak külföldre. Ennek érdekében a szolgáltató igazolást kérhet ügyfeleitől arra vonatkozóan, hogy abban az EU/EGT-országban, ahol a szolgáltatást nyújtja és ahol a külföldre utazás során belföldi áron használható SIM-kártyát kibocsátja, az ügyfél lakhellyel rendelkezik, illetve ezen országgal szoros kapcsolatot ápol. A szolgáltató azt is ellenőrizheti, hogy a SIM-kártyát a saját tagállamban vagy külföldön használják-e többet. A méltányos használat ilyen feltételeinek alkalmazása esetén, amennyiben egy legalább négy hónapos időszak alatt az ügyfél barangolási fogyasztása meghaladja a belföldi fogyasztását, illetve ő maga többet tartózkodik az Unió többi tagállamaiban, mint saját tagállamában, a szolgáltatónak kapcsolatba kell lépnie az ügyféllel annak ellenőrzése céljából, hogy nincs-e szó a barangolási szolgáltatások belföldi árakon való nem rendeltetésszerű vagy visszaélésszerű használatáról. A megkeresés utáni legalább 14 napos időszakot követően, amennyiben az ügyfél továbbra is külföldön veszi igénybe a mobilszolgáltatásokat, a szolgáltató csekély, a nagykereskedelmi árak felső korlátjához igazodó többletdíjakat alkalmazhat.

Ezen túlmenően annak érdekében, hogy lehetővé váljon az adatforgalomra (pl. a korlátlan adatforgalomra) vonatkozó legjobb ajánlatok folyamatos fejlődése a hazai piacokon, a szolgáltatók a barangolás keretében belföldi árakon lebonyolítható adatforgalom mennyiségére vonatkozóan korlátozást alkalmazhatnak. Az adott mennyiségen túl a szolgáltató csekély barangolási többletdíjat számíthat fel, amely nem haladhatja meg a nagykereskedelmi barangolásos adatátvitel díjainak felső korlátját (a részleteket lásd e szakasz későbbi részében). A belföldi ár és az alkalmazandó csekély barangolási többletdíj összege azonban még a méltányos használatra vonatkozó feltételek nem teljesülése esetén sem haladhatja meg a 2016 első negyedévében (az RLAH 2017. júniusi életbe lépését megelőző átmeneti időszak előtt) érvényes barangolási díjakat . Kivételes és különleges körülmények között a szolgáltató a belföldi árak emelkedésének elkerülése érdekében úgynevezett fenntarthatósági eltérést kérelmezhet saját nemzeti szabályozó hatóságától. Ehhez a szolgáltatónak igazolnia kell, hogy az adott időpontban általa alkalmazott belföldi díjszabás mellett a barangolási szolgáltatások nyújtása többletdíj alkalmazása nélkül nem lenne fenntartható. Ilyen esetben a nemzeti szabályozó hatóság egy évre engedélyezheti a szolgáltatónak egy csekély barangolási többletdíj alkalmazását. Az engedély meghosszabbítását a szolgáltatónak évente kell kérelmeznie. 2017-ben a barangolási rendelet nagykereskedelmi szinten jelentősen csökkentette az árak felső korlátját – különösen az adatforgalomra vonatkozóan, amely esetében a felső korlát a tervek szerint 2022-ig minden évben csökkenni fog – annak érdekében, hogy a piaci szereplőknek olyan nagykereskedelmi díjak álljanak rendelkezésére, amelyek lehetővé teszik, hogy ügyfeleik számára a belföldi áron felüli díjak felszámítása nélkül nyújtsanak barangolási szolgáltatásokat. A nagykereskedelmi barangolási árak felső korlátja azt is biztosítja, hogy a nagykereskedelmi barangolási szolgáltatást nyújtó szolgáltató nagykereskedelmi költségei teljes mértékben megtérüljenek. Mivel a barangolásra vonatkozó szabályokat rendelet állapítja meg, azok közvetlenül alkalmazandók valamennyi uniós tagállamban, és az EGT-országokban is alkalmazni kell őket . A barangolási rendelet a nemzeti szabályozó hatóságokra bízza a barangolásra vonatkozó szabályok tagállamokbeli nyomon követését, felügyeletét és érvényesítését. Annak érdekében, hogy valamennyi nemzeti szabályozó hatóság ugyanazt a megközelítést alkalmazza, az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete (BEREC) a Bizottsággal szoros együttműködésben és az érdekeltekkel folytatott konzultációt követően 2017 márciusában kibocsátotta a kiskereskedelmi barangolási szolgáltatásokról szóló iránymutatást , 2017 júniusában pedig a nagykereskedelmi barangolási szolgáltatásokról szóló iránymutatást . Bár a BEREC iránymutatásai önmagukban nem kötelező érvényűek, támogatják a nemzeti szabályozó hatóságokat az új barangolási szabályok gyakorlatban történő nyomon követésében, felügyeletében és érvényesítésében. A BEREC iránymutatásai egyúttal részletes útmutatóként is szolgálnak a mobilszolgáltatók számára azzal kapcsolatban, hogy különböző ajánlataik tekintetében hogyan hajtsák végre az új barangolási szabályokat. A barangolási rendelet 2022. június 30-án hatályát veszti. 3.A barangolási piac működése Az e jelentést kísérő szolgálati munkadokumentum részletes elemzést nyújt az EU/EGT kis- és nagykereskedelmi barangolási piacainak működéséről a belföldi díjas barangolásra vonatkozó szabályok 2017. június 15-i hatálybalépése óta. Az elemzés a mobilszolgáltatóktól és a nemzeti szabályozó hatóságoktól gyűjtött adatokon, valamint külső tanulmányok megállapításain és a BEREC meglátásain alapul. Figyelembe veszi a BEREC-nek a barangolási piac működéséről szóló, 2019. június 19-én közzétett véleményét (a továbbiakban: BEREC-vélemény), valamint a nagykereskedelmi barangolási költségekről szóló, 2019. szeptember 20-án közzétett kiegészítő elemzését. A szabályok betartása A 2018. decemberi időközi jelentés megállapította, hogy a mobilszolgáltatók összességében megfeleltek a 2017. június 15-én hatályba lépett új barangolási szabályoknak. Az általános megfelelés 2019-ben is megállapítható volt. Amennyiben egy tagállamban a szabályok megsértését észlelték, a nemzeti szabályozó hatóság gyorsan, gyakran a hivatalos eljárás megindítása előtt vagy a már megindult eljárás során rendezte a kérdést az érintett szolgáltatóval. Amikor új végrehajtási kérdések merültek fel az olyan új ajánlattípusokkal kapcsolatban, amelyekkel a BEREC-iránymutatások külön nem foglalkoztak, a nemzeti szabályozó hatóságok a Bizottsággal együttműködve, a BEREC kifejezetten e célból létrejött nemzetközi barangolási szakértői munkacsoportján keresztül egyeztettek az általuk alkalmazott megközelítésről. A legfontosabb végrehajtási kérdés, amellyel a csoport foglalkozott, az volt, hogy az RLAH keretében hogyan kezelendők az új nullás díjszabású adatátviteli szolgáltatások. Két szolgáltató két különböző németországi bíróság előtt megtámadta a barangolási szabályoknak az ilyen esetek tekintetében a csoport által elfogadott és a nemzeti szabályozó hatóságok által követett értelmezését. A nemzeti bíróságok megerősítették a nemzeti szabályozó hatóság által követett értelmezés helyességét. A Bizottság támogatja a BEREC barangolási piacról szóló véleményében szereplő azon javaslatot, hogy a nullás díjszabású adatátviteli szolgáltatások tekintetében – amennyiben azok megfelelnek az (EU) 2015/2120 rendeletnek – ennek megfelelően aktualizálják a kiskereskedelmi barangolási szolgáltatásokról szóló iránymutatást. Kiskereskedelmi barangolási piac Gyors és jelentős növekedés a barangolási szolgáltatások fogyasztása területén Annak ellenére, hogy az egymást követő barangolási rendeletek 2007 óta kézzelfogható előnyöket hoztak a fogyasztók számára a barangolásos hang-, SMS- és adatátviteli szolgáltatások árcsökkenése formájában, számos európai polgár a mobil barangolási díjak felszámításának elkerülése érdekében továbbra is kerülte vagy csökkentette mobiltelefonja és az adatátviteli szolgáltatások használatát saját tagállamán kívüli utazásai során. Az RLAH-szabályok végül e helyzetet is alapjaiban megváltoztatták, és az EU-ban utazók körében olyan keresletet teremtettek a mobilhasználat iránt, amely azelőtt kiaknázatlanul maradt. A barangolási díjak 2017. június 15-i megszűnése után az EU/EGT-ben a barangolási fogyasztás gyors és jelentős növekedése volt tapasztalható ( 1. ábra ). 2018 nyarán (2018 harmadik negyedévében) a barangolásos adatátviteli szolgáltatások használata az EU/EGT-ben 12-szer nagyobb volt, mint az RLAH bevezetése előtti utolsó nyáron (2016 harmadik negyedévében). A barangolásos telefonhívások volumene a 3-szorosára nőtt. 2019 első negyedévében (ezek a jelenlegi legfrissebb adatok) az RLAH előtti hasonló időszakhoz (azaz 2017 első negyedévéhez) képest a növekedés az adatok esetében 9-szeres, a hanghívások esetében pedig 2,2-szeres volt. 2018 nyarán az utazók havonta átlagosan 440 MB barangolásos adatforgalmat bonyolítottak, 2016 nyarán ugyanez a forgalom csak 60 MB-ot tett ki. Forrás: A BEREC nemzetközi adatbarangolásról szóló 23. összehasonlító jelentése (BoR(19)90) alapján (2018. október – 2019. március) Az általános belföldi díjstruktúra nagyjából változatlan Amint azt a BEREC a barangolási piacról szóló véleményében megjegyezte, a szolgáltatók arról számoltak be, hogy díjcsomagjaik az RLAH keretében is általában fenntarthatóak maradtak. A BEREC szerint a belföldi díjcsomagok általános szerkezetében nem történt jelentős változás. A megszüntetett díjcsomagok – ahogy ez általában lenni szokott – főként a hagyományos díjcsomagok. Összességében úgy tekinthető, hogy az RLAH szinte semmilyen hatással nem volt a belföldi ajánlatok kínálatára.

Továbbra is érvényes az időközi jelentésben tett azon megállapítás, miszerint a kizárólag belföldi díjcsomagok igénybevétele továbbra is korlátozott mértékű, és főként az előre fizetett szolgáltatások helyi kommunikációs igényeket kiszolgáló szegmensében jellemző. 2019 első negyedévében az EU/EGT-ben az előfizetők kevesebb mint 5 %-a használt kizárólag belföldi díjcsomagot, amely megfelel a korábbi aránynak. A szolgáltatás minősége A külföldre utazóknak nyújtott mobilszolgáltatások minősége, különösen az adatátvitel sebessége a barangolási élmény alapvető eleme. Bár nincs konkrét bizonyíték arra, hogy a barangolást végző felhasználóknak alacsonyabb adatátviteli sebesség állna rendelkezésére, mint a helyi felhasználóknak, a BEREC a véleményében megállapítja, hogy több szolgáltató nem kezeli átlátható módon a külföldi barangolás során az ügyfeleiknek nyújtott adatátviteli sebességre vonatkozó információkat. A szóban forgó adatátviteli sebesség nem kizárólag a hazai szolgáltatón múlik – ez nagymértékben függ a látogatott hálózat által nyújtott szolgáltatás minőségétől. Mivel azonban a 4G technológiát jelenleg az Unió szinte teljes területén alkalmazzák, általában lehet 4G adatsebességre számítani barangolás közben. A Bizottság egyetért a BEREC azon véleményével, hogy a szolgáltatók vélhetően nem biztosítanak ügyfeleik számára szándékosan alacsonyabb adatátviteli sebességet barangolás közben, mint az otthoni hálózaton. A Bizottság a szolgáltatás minőségét a szabályozott árú termék szerves részének tekinti. A felhasználó bizonyos díj fejében belföldön hozzáférést kap egy adott mobilszolgáltatáshoz. A barangolási rendelet előírja, hogy amennyiben egy szolgáltatás a látogatott hálózaton elérhető, a felhasználónak külföldön ugyanazon áron ugyanazt a szolgáltatást kell nyújtani, bárhol is tartózkodjék az EU/EGT-n belül. A Bizottság mérlegelni fogja az e tekintetben szükséges pontosítások és a barangolási szolgáltatások minőségére vonatkozó átláthatósági kötelezettségek barangolási rendeletbe történő felvételének lehetőségét. A Bizottság továbbá támogatja a BEREC-nek a barangolási szolgáltatások minőségének további nyomon követésére irányuló javaslatát is. Összességében úgy tűnik, hogy a virtuális mobilhálózat-üzemeltetőknek sikerült megtartaniuk piaci pozíciójukat A legtöbb olyan országban, amely tekintetében elegendő adat áll rendelkezésre, a virtuális mobilhálózat-üzemeltetők általában véve megtartották vagy kismértékben növelték belföldi piaci részesedésüket (az előfizetők száma alapján). A szükséges adatokat folyamatosan rendelkezésre bocsátó néhány virtuális mobilhálózat-üzemeltető esetében továbbá megfigyelhető a felhasználónkénti átlagos kiskereskedelmi bevétel általános stabilitása. Továbbra is nehéz azonban az Unió egészére kiterjedő képet alkotni a virtuális mobilhálózat-üzemeltetők helyzetéről, mivel kevés a szükséges adatokat következetesen rendelkezésre bocsátó virtuális mobilhálózat-üzemeltető, így túl kicsi a minta. A méltányos használatra vonatkozó feltételek hasznosnak bizonyultak az egyes visszaélések kezeléséhez Amint azt a méltányos használatra vonatkozó feltételekről és a fenntarthatósági eltérésről szóló bizottsági szolgálati munkadokumentumban is kifejtjük, a szolgáltatók túlnyomó többsége (a mobilhálózat-üzemeltetők 95 %-a és a virtuális mobilhálózat-üzemeltetők 78 %-a) méltányos használatra vonatkozó feltételeket alkalmaz annak érdekében, hogy megelőzze a barangolási szolgáltatások belföldi árakon való nem rendeltetésszerű vagy visszaélésszerű használatát. A korlátlan adatcsomagokra vonatkozó mennyiségi korlátozás a szolgáltatók által leggyakrabban alkalmazott, méltányos használatra vonatkozó feltétel (az ilyen csomagokat kínáló mobilszolgáltatók 84 %-a él ezzel a lehetőséggel). E biztosíték szinte teljesen egyöntetű használata értelmezhető úgy, hogy az valóban hozzájárult ahhoz, hogy a legversenyképesebb adatcsomagok továbbra is elérhetők legyenek a belföldi piacokon. Mivel azonban a méltányos használat feltételeire vonatkozó szabályokon belül gyakorlatilag minden barangolást végző felhasználó igényei kielégíthetők, továbbra is igen kicsi azoknak az ügyfeleknek az aránya, akik ténylegesen túllépik a méltányos használatra vonatkozó feltételek szabta határokat: a 4 hónapos ellenőrzési mechanizmust alkalmazó mobilhálózat-üzemeltetők előfizetőinek mindössze 0,6 %-a kapott figyelmeztetést, és a figyelmeztetést követően csak az érintett ügyfelek felének kellett egy csekély barangolási többletdíjat kiszámlázni. 2019 első negyedévében az EU/EGT-ben az összes barangolásos hangátviteli (illetve adatátviteli) forgalomnak összesen mindössze 4 %-a (illetve 5 %-a) esetében került sor csekély barangolási többletdíj kiszabására a méltányos használatra vonatkozó feltételek nem teljesülése miatt. A méltányos használatra vonatkozó feltételek alkalmazása tehát a gyakorlatban csak a legintenzívebb barangolást végző felhasználók rendkívül kis csoportját érinti, a felhasználók túlnyomó többsége esetében ez fel sem merül. Az eltérési mechanizmus hatékony védelmet nyújt az esetleges torzulásokkal szemben a torzulás kockázata által érintett kis számú belföldi piacon Azok a mobilszolgáltatók, amelyek igazolták, hogy a szabályozott barangolási szolgáltatások biztosításával járó jelenlegi és várható költségeik nem térülnek meg, hacsak nem emelik belföldi áraikat, nemzeti szabályozó hatóságaiktól fenntarthatósági eltérést kaptak annak érdekében, hogy képesek legyenek az RLAH nyújtására. Minderre éppen azokban az esetekben került sor, ahol ez várható volt: néhány tagállam egyes virtuális mobilhálózat-üzemeltetői esetében, valamint néhány olyan, igen alacsony adatátviteli árakkal rendelkező tagállamokban működő mobilhálózat-üzemeltető esetében, ahol nagy barangolási egyensúlyhiány tapasztalható és/vagy alacsony az egy fogyasztóra jutó bevétel (Észtország, Litvánia, Lengyelország, Finnország). Az engedélyezett eltéréseknek szigorúan az a céljuk, hogy e szolgáltatók számára lehetővé tegyék a barangolási szolgáltatások ügyfeleik részére történő biztosításával járó költségek megtérülését, és elkerülhető legyen a belföldi árak növekedése. A fenntarthatósági mechanizmus tehát a társjogalkotók szándékának megfelelően került alkalmazásra, és a szükséges területeken megelőzte a belföldi piacok torzulását és különösen az árak emelkedését. 2019 első negyedévében az EU/EGT teljes kiskereskedelmi barangolási adatforgalmának (illetve hangátviteli forgalmának) csupán 1,3 %-ára (illetve 3,1 %-ára) alkalmaztak többletdíjat az eltérés miatt. Ezenkívül az eltérések száma a várakozásoknak megfelelően idővel csökkent a maximális nagykereskedelmi barangolási díjak szabályozott csökkenésével: 2019 júniusában a 3 észt mobilhálózat-üzemeltető egyike sem kérte az eltérés megújítását; a 3 litvániai mobilhálózat-üzemeltetőből egy szintén nem hosszabbította meg a kérelmét, Franciaországban pedig 11-gyel (2017) szemben csak 3 virtuális mobilhálózat-üzemeltető hosszabbította meg a kérelmét. A barangolási piacról szóló véleményében a BEREC megjegyzi, hogy az eltérési mechanizmus a piacnak egy kicsi és zsugorodó részét érinti, és hogy a nemzeti szabályozó hatóságok várakozásai szerint az eltérések száma az elkövetkező években még tovább fog csökkenni. Végezetül, amint az a méltányos használatra vonatkozó feltételekről és a fenntarthatósági eltérésről szóló bizottsági szolgálati munkadokumentumban is szerepel, az eltérésben részesülő üzemeltetők az eltérést mértékkel használták: többen közülük továbbra is többletdíjak nélkül nagy forgalmat megengedő barangolási szolgáltatásokat kínálnak előfizetőiknek a belföldi piacon való versenyképességük megőrzése érdekében. Ha alkalmazzák is a megengedett barangolási többletdíjat, az a 2017. június 15. előtti szinthez képest drasztikusan csökkent (az adatforgalom esetében több mint 90 %-kal), így az érintett ügyfeleknek még ilyen esetekben is csak jelentősen csökkentett díjat kell fizetniük. Átlagban tovább csökkentek a nem uniós/EGT-országokban alkalmazott barangolási díjak Az EU/EGT országok mobilszolgáltatóinak nem uniós/EGT-országokbeli kiskereskedelmi barangolási díjai tovább csökkentek. 2017 első negyedéve és 2019 első negyedéve között a nem uniós/EGT-országokban igénybe vett barangolásos adatátviteli szolgáltatások díjai 8 %-kal, a hangátviteli szolgáltatások díjai pedig több mint 30 %-kal csökkentek. A nem uniós/EGT-országokban alkalmazott barangolásos adatátviteli díjak meredeken csökkenő tendenciája tehát az RLAH bevezetését követően is folytatódott. Így az EU/EGT-n belüli barangolási díjak eltörlése összességében nem okozta a világ többi részére vonatkozó barangolási árak emelkedését . Magas a fogyasztói elégedettség Az időközi jelentés megállapította, hogy az európaiak széles körben elismerik és nagyra értékelik az RLAH-reformot. Egy évvel az RLAH bevezetése után egy Eurobarométer felmérés kimutatta: az utazók 81 %-a tisztában van azzal, hogy az EU/EGT területén megszűntek a barangolási díjak, az európaiak 69 %-a pedig úgy gondolja, hogy nekik magunknak vagy valamelyik ismerősüknek már most hasznos vagy a későbbiekben hasznos lesz az RLAH bevezetése. A fogyasztói szervezetektől 2017 júniusa óta a Bizottsághoz érkező visszajelzések összességében nagyon pozitívak. Nagykereskedelmi barangolási piac Az egy évvel ezelőtti időközi jelentésben tett észrevételek ezúttal is megerősíthetők. A barangolási kereslet fenti 3.b. szakaszban kiemelt jelentős növekedésének hatása jelentős eltérést mutat az egyes szolgáltatók között aszerint, hogy milyen az adott szolgáltató ügyfélköre által realizált forgalom. A lebonyolított forgalom jellegétől függően a szolgáltatók nettó bejövő vagy kimenő forgalmat bonyolító szolgáltatónak minősülnek. A nettó kimenő forgalmat bonyolító szolgáltató olyan ügyfélkörrel rendelkezik, amely több mobilszolgáltatást vesz igénybe külföldön (azaz a más uniós országokban működő partnerszolgáltatók hálózatán), mint amennyit a partnerszolgáltatók ügyfélköre vesz igénybe az ő hálózatán. A nettó bejövő forgalmat bonyolító szolgáltató ezzel szemben olyan ügyfélkörrel rendelkezik, amely kevesebb mobilszolgáltatást vesz igénybe külföldön, mint amennyit a partnerszolgáltatók ügyfélköre vesz igénybe az ő hálózatán. A turisztikai forgalom miatt az észak-európai országok szolgáltatói jellemzően nettó kimenő barangolási forgalmat bonyolító szolgáltatók, a dél-európai országok szolgáltatói pedig jellemzően nettó bejövő barangolási forgalommal rendelkeznek, bár vannak kivételek.

Ebben az összefüggésben a nagykereskedelmi barangolási díjplafonok szintje a barangolási rendelet igen fontos eleme. A díjplafonok kettős célja, hogy lehetővé tegyék az Unióban működő valamennyi vagy szinte valamennyi szolgáltató számára az RLAH szerinti szolgáltatásnyújtást, egyszersmind Unió-szerte biztosítsák a nagykereskedelmi szintű költségek megtérülését. A rendelet jelentősen csökkentette a nagykereskedelmi árakat, ami kedvezett a nettó kimenő forgalmat bonyolító szolgáltatóknak A nagykereskedelmi barangolási díjaknak az időközi jelentésben megfigyelt meredek csökkenése tovább folytatódott, különösen az adatátviteli szolgáltatások esetében. Az adatátvitel átlagos nagykereskedelmi barangolási ára 2019 első negyedévéig a 2017. első negyedévi 8,22 EUR/GB-hoz képest 1,78 EUR/GB-ra csökkent. A beszédhívások esetében az átlagos nagykereskedelmi barangolási ár 2019 első negyedévében 1,97 eurócent/perc volt, szemben a 2017. első negyedévi 2,90 eurócent/perces árral. A nagykereskedelmi barangolási díjak csökkenését elsősorban két tényező határozta meg. Először is, a barangolási rendeletben 2017-ben meghatározott új (és az adatforgalom esetében évente csökkenő) maximális nagykereskedelmi barangolási díjak sokkal alacsonyabb árplafont jelentettek, ami versenypiaci dinamikát hozott létre az említett árplafon alatti nagykereskedelmi barangolási hozzáférést kínáló piaci szereplők körében. Másodszor, az RLAH bevezetése a barangolási forgalom jelentős növekedését eredményezte, ami tovább fokozta a versenyt a felső határ alatti nagykereskedelmi barangolási díjak terén. A nagykereskedelmi barangolási díjak számottevő csökkenése érdemben ellensúlyozta az RLAH bevezetésének a nettó kimenő forgalmat bonyolító szolgáltatókra gyakorolt esetleges hatását. A barangolási igények növekedése a nettó bejövő barangolási adatforgalmat bonyolító szolgáltatók javát szolgálta A kísérő szolgálati munkadokumentumban szereplő elemzés szerint a nagykereskedelmi barangolási szolgáltatások iránti kereslet jelentős növekedéséből a nettó bejövő forgalmat bonyolító szolgáltatók profitáltak, a nettó kimenő forgalmat bonyolító szolgáltatók esetében a nettó kimenő barangolási forgalom – az RLAH következtében tapasztalható jelentős forgalomnövekedés ellenére – belföldi forgalmuknak csak kis töredékét (jellemzően kevesebb mint 5 %-át) teszi ki. Megtérülnek a nagykereskedelmi barangolási szolgáltatások nyújtásának költségei A barangolási szolgáltatások jelenlegi felülvizsgálatának alapjául szolgáló információk egyik forrása az a külső tanulmány, amelynek elkészítésére a Bizottság adott megbízást, és amely az egyes tagállamokban és Norvégiában hatékonyan működő egy-egy mobilhálózat költségmodelljének létrehozására irányul. A költségmodellből és a szolgáltatók által rendelkezésre bocsátott kiegészítő tranzitdíjadatokból nyerhető becslések szerint a nagykereskedelmi barangolási díjakra vonatkozóan a barangolási rendeletben 2017-ben meghatározott felső határok nagykereskedelmi szinten nemcsak teljes költségmegtérülést, de némi nyereséget is lehetővé tettek. A nagykereskedelmi barangolási árak fent említett jelentős csökkenése, melynek révén a nagykereskedelmi piaci átlagárak továbbra is folyamatosan az egyre alacsonyabb szabályozott maximális nagykereskedelmi árak alatt maradtak, meggyőzően bizonyítja, hogy a szolgáltatók képesek voltak kielégíteni a növekvő nagykereskedelmi barangolási igényeket, miközben hálózati befektetéseik költségei – beleértve a tőkeköltségeket is – megtérültek. A Bizottság által a belföldi virtuális mobilhálózat-üzemeltetők hozzáférésének nagykereskedelmi árával kapcsolatban gyűjtött információk szintén azt bizonyítják, hogy a jelenlegi felső határok lehetővé teszik a nagykereskedelmi barangolási szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók számára költségeik megtérülését. A Bizottság külső tanulmánya alapján a BEREC maga is elvégezte a nagykereskedelmi barangolási költségek értékelését. Arra a következtetésre jutott, hogy van némi lehetőség a nagykereskedelmi árplafonok oly módon történő további csökkentésére, hogy azok valamennyi tagállamban még mindig a vonatkozó költségek felett maradjanak, és az árplafon alatt még némi áralkura is maradjon lehetőség. A Bizottság ezeket és más véleményeket figyelembe véve mérlegeli majd, hogy idővel szükséges lehet-e a nagykereskedelmi barangolási díjplafonok oly módon történő további kiigazítása, hogy azok valamennyi tagállamban a vonatkozó költségek felett maradjanak, és hogy ehhez milyen gazdasági lehetőségek állnak rendelkezésre. A virtuális mobilhálózat-üzemeltetők sajátos helyzete a nagykereskedelmi barangolási piacon A virtuális mobilhálózat-üzemeltetők nem rendelkeznek rádiós hozzáférési hálózattal abban (azokban) az országban (országokban), ahol működnek. Következésképpen nem tudnak egy mobilhálózat-üzemeltetőtől barangolási forgalmat fogadni az általuk az adott külföldi mobilhálózat-üzemeltetőnek küldött barangolási forgalomért cserébe. Egy virtuális mobilhálózat-üzemeltető jellemzően csak arra képes, hogy nagykereskedelmi szinten megvásárolja az ügyfelei által külföldön generált kimenő barangolási forgalmat, de nincs lehetősége arra, hogy e kimenő barangolási forgalmat (vagy annak egy részét) bejövő barangolási forgalomra cserélje, vagy értékesítse. Ily módon a virtuális mobilhálózat-üzemeltetőknek és a mobilhálózat-üzemeltetőknek strukturális szempontból más-más az alkupozíciójuk a nagykereskedelmi barangolási hozzáférésről szóló tárgyalásokon. Ez a körülmény a virtuális mobilhálózat-üzemeltetők üzleti modelljének szerves részét képezi. Másfelől viszont a virtuális mobilhálózat-üzemeltetők a belföldi szolgáltatóval folytatott tárgyalásaik során hivatkozhatnak a kiskereskedelmi ügyfeleik által generált nagykereskedelmi barangolási forgalomra, mivel ez segítheti a szolgáltatót abban, hogy a nagykereskedelmi barangolásszolgáltatóknál kedvezőbb árat alkudjon ki. Ugyanakkor a virtuális mobilhálózat-üzemeltetők jellemzően a mobilhálózat-üzemeltetőknél magasabb nagykereskedelmi barangolási díjakat fizetnek, amelyek számos esetben megközelítik vagy akár el is érik a nagykereskedelmi barangolási díjplafont. Amint azonban az e jelentést kísérő szolgálati munkadokumentumból kiderül, vannak példák olyan virtuális mobilhálózat-üzemeltetőkre is, amelyek a legtöbb uniós országban jóval a szabályozott árszint alatt, a mobilhálózat-üzemeltetők által fizetett díjakéhoz hasonló szintű nagykereskedelmi barangolási díjakat fizetnek. A virtuális mobilhálózat-üzemeltetők minden esetben profitáltak a nagykereskedelmi barangolási díjaknak a 2017-ben elfogadott komoly árplafoncsökkentés miatti jelentős mérséklődéséből. A fenti 3.b. szakaszban elmondottak szerint a virtuális mobilhálózat-üzemeltetők összességében megtartották pozíciójukat saját belföldi piacaikon. A Bizottság figyelembe fogja venni a virtuális mobilhálózat-üzemeltetők helyzetét annak mérlegelésekor, hogy szükséges-e javaslatot tennie a nagykereskedelmi barangolási díjplafonok további kiigazítására, összhangban a BEREC-nek a barangolási piacról szóló véleményében megfogalmazott fő ajánlásával. Ezen túlmenően a Bizottság a BEREC javaslataival összhangban mérlegelni fogja, hogy javasoljon-e további pontosításokat a nagykereskedelmi szabályokra vonatkozóan – melyek célja a virtuális mobilhálózat-üzemeltetők pozíciójának erősítése a nagykereskedelmi barangolási tárgyalások során –, például azt, hogy a díjplafon az alternatív nagykereskedelmi barangolási megoldásokra, többek között a szponzorált barangolásra is vonatkozzon; hogy a mobilhálózat-üzemeltetők kötelesek legyenek barangolási célú hozzáférést biztosítani a virtuális mobilhálózat-üzemeltetőknek az új generációs technológiákhoz (pl. 4G, 5G), amint azok megjelennek a látogatott piacokon; hogy a szerződésre irányuló tárgyalások ne tarthassanak indokolatlanul hosszú ideig; valamint hogy – a jelenlegi szabályoknak megfelelően a szerződéskötéstől számítva 3 hónapon belül nyújtandó – nagykereskedelmi barangolási hozzáférés ne legyen csupán részleges, hanem annak teljes körűnek kelljen lennie. A piac nem élt a barangolásos adatátviteli szolgáltatások elkülönített értékesítésének lehetőségével A barangolási rendelet 2012-től kezdve előírja, hogy a szolgáltatók nem akadályozhatják meg a végfelhasználókat abban, hogy igénybe vegyenek alternatív barangolásszolgáltató által a látogatott hálózaton belül nyújtott szabályozott barangolásos adatátviteli szolgáltatásokat. Ennek a strukturális intézkedésnek, az ún. helyi adatátviteli szolgáltatás használatának az volt a célja, hogy ösztönözze a versenyt a barangolási piacon. A Bizottság egyetért a BEREC és egy, a technológiai fejlődésről szóló külső tanulmány azon megállapításával, hogy a szóban forgó megoldást a gyakorlatban nem alkalmazták. Előretekintve az e felülvizsgálat céljából 2019-ben végzett piaci felmérések alapján mind a BEREC, mind a tanulmány megállapítja, hogy a piaci szereplők nem érdekeltek egy ilyen megoldás jövőbeli megvalósításában. Következésképpen a Bizottság mérlegelni fogja, hogy javaslatot tegyen a helyi adatátviteli szolgáltatásokra vonatkozó kötelezettségeknek a barangolási rendeletből való törlésére. Nem változott a verseny dinamikája a nagy- és kiskereskedelmi barangolási piacokon, és az elkövetkező években várhatóan nem is fog olyan mértékben változni, hogy vissza lehetne vonni a szabályozást Az RLAH előtti időszakhoz hasonlóan az RLAH keretében is szabályozott árplafonokra volt szükség ahhoz, hogy a nagykereskedelmi barangolási piacon csökkenjenek az árak. Az árplafonok továbbra is referenciaárként működtek a nagykereskedelmi barangolási tárgyalások során és az e plafonok alatti versenydinamika szempontjából. A nagykereskedelmi barangolási piacon az esetleges árengedményeket minden esetben ezekből a referenciaárakból kiindulva adják. Ezenkívül a piac egyes részeiben a szereplők, különösen bizonyos egy országon belül működő virtuális mobilhálózat-üzemeltetők és kisebb szolgáltatók, amely országban a kimenő barangolás terén jelentős egyensúlyhiány áll fenn, gyakran a felső határnak megfelelő vagy ahhoz közeli nagykereskedelmi barangolási díjakat fizetnek. A BEREC elismeri, hogy „az RLAH-szabályok általános célkitűzése teljesült”; ugyanakkor „arra számít, hogy a barangolási piacon a versenyfeltételek nem fognak olyan módon megváltozni a közeljövőben, hogy okafogyottá tennék a szabályozói beavatkozást”. A BEREC azt ajánlja, hogy a barangolási piac újbóli értékelésének elkészültéig maradjanak meg a barangolási szabályok jelenlegi formájukban és szerkezetükben. A nagykereskedelmi barangolási piac működésére irányuló felülvizsgálata alapján a BEREC arra a következtetésre jutott, hogy továbbra is szükség van a nagykereskedelmi barangolási díjak maximálására, és a díjplafonokat tovább kell csökkenteni annak érdekében, hogy az RLAH a jövőben is Unió-szerte valamennyi piaci szereplő javát szolgálva megfelelően működjön. Emellett úgy véli, hogy a 2017. június 15. óta érvényben lévő kiskereskedelmi barangolási szabályokat általában továbbra is indokolt alkalmazni az elkövetkező években, azonban annak érdekében, hogy a végfelhasználók az EU egész területén továbbra is élvezhessék az RLAH előnyeit, célszerű adott esetben néhány pontosítással és kiigazítással élni.