Ez a javaslat olyan szabályokat vezet be, amelyeket a zöldkötvény-kibocsátóknak követniük kell ahhoz, hogy egy kötvényt „európai zöldkötvénynek” vagy „EuGB”-nek nevezhessenek. A meglévő bevált piaci módszerekre épít, és a már létező vonatkozó jogszabályokon alapuló további követelményeket vezet be. Ezek a követelmények összhangban vannak a szakpolitikai területen meglévő szakpolitikai rendelkezések célkitűzéseivel, különösen a taxonómiai rendelettel. Ez a javaslat előírja az európai zöldkötvények kibocsátói számára annak biztosítását, hogy a kötvényből származó bevételeket a taxonómiai rendelet követelményeinek teljes mértékben megfelelő eszközökre és kiadásokra fordítsák annak érdekében, hogy maga a kötvény is teljes mértékben fenntartható legyen környezeti szempontból. Ez a javaslat összhangban van más fenntartható finanszírozási kezdeményezésekkel is, többek között a fenntarthatósággal kapcsolatos vállalati beszámolásról szóló irányelvre vonatkozó bizottsági javaslattal, amely elő fogja mozdítani a fenntarthatósággal kapcsolatos információknak valamennyi nagyvállalat és a szabályozott piacokon jegyzett legtöbb társaság általi közzétételét, így számos kötvénykibocsátót is érint.

E javaslat célja, hogy közös követelményeket vezessen be az európai zöldkötvényekre vonatkozó harmonizált standardra vonatkozóan, amely tovább egyszerűsíti a környezeti szempontból fenntartható befektetéseket és támogatja az egységes piac működésének összehangolt javítását. E szakpolitikai célkitűzések eléréséhez közvetlenül alkalmazandó rendeletre van szükség, és ez a legjobb módja a maximális harmonizáció megvalósításának az egyenlőtlen végrehajtáshoz kapcsolódó eltérések elkerülése mellett.

3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

•A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése/célravezetőségi vizsgálata

Jelenleg nincs uniós szintű jogi szabályozás a zöldkötvényekre vonatkozóan.

•Konzultációk az érdekelt felekkel

A Bizottság 2020. április 8-án nyilvános konzultációt indított a fenntartható finanszírozásra vonatkozó megújult stratégiáról, amely 16 hétig tartott. A konzultáció több mint 100 kérdést tartalmazott, köztük számos kérdést a pénzügyi termékek szabványairól és címkéiről, valamint az uniós zöldkötvénystandardról, ahogyan akkor nevezték. A Bizottság több mint 600 választ kapott az érdekelt felek széles körétől. A Bizottság a honlapján közzétette a beérkezett visszajelzések összefoglalóját.

A folyamat részeként a Bizottság 2020. június 12-én célzott konzultációt is indított annak érdekében, hogy további információkat szerezzen az érdekelt felektől az uniós zöldkötvénystandardra vonatkozóan. A konzultáció 16 hétig tartott, és 167 válasz beérkezését követően 2020. október 2-án zárult le. A válaszokat közzétették az interneten. A konzultációs dokumentum összesen 19 kérdést tartalmazott, és két fő témára, nevezetesen az uniós zöldkötvénystandardra, valamint a szociális beruházási kötvényekre és a Covid19-re összpontosított. Az érdekelt felek széles körétől érkeztek észrevételek, köztük vállalatoktól/üzleti szervezetektől, vállalkozói szövetségektől, fogyasztói szervezetektől, nem kormányzati szervezetektől és közigazgatási szervektől. Földrajzi szempontból 20 tagállamból, 2 másik európai országból és 2 nem európai országból érkezett válasz.

•Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

A Bizottság 2020 májusában és júniusában strukturált mélyinterjúkat készített 11 kiválasztott érdekelt féllel különböző ágazatokból és tagállamokból.

Emellett a Bizottság 2020. december 2. és december 23. között célzott kérdőív felhasználásával rövid konzultációt folytatott a nemzeti államadósság-kezelő hivatalokkal a Tanács Gazdasági és Pénzügyi Bizottsága (EFC) európai állampapírpiacokkal foglalkozó alcsoportjának zöldkötvényekkel foglalkozó munkacsoportján keresztül. A kérdőívet megküldték a fenntartható finanszírozással foglalkozó tagállami szakértői csoportnak is, és felkérték a válaszadókat, hogy tagállamonként hangolják össze válaszaikat. 17 tagállam adott visszajelzést.

A Bizottság emellett rendszeresen kikérte az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) véleményét és tanácsát, többek között a külső felülvizsgálók uniós szintű nyilvántartásba vételi és felügyeleti rendszerével kapcsolatban.

A Bizottság Közös Kutatóközpontja számos tudományos dolgozatot, munkadokumentumot és jelentést készített a zöldkötvényekről: 1. „Green bonds and companies’ environmental performance: a feasibility study” (A zöldkötvények és a vállalatok környezeti teljesítménye: megvalósíthatósági tanulmány); 2. „Green bonds and use of proceeds reporting: what do we know from market data providers?” (Jelentés a zöldkötvényekről és a bevételek felhasználásáról: mit tudunk a piaci adatszolgáltatóktól?); 3. „The pricing of green bonds. Are financial institutions special?” (A zöldkötvények árazása. Különlegesek-e a pénzügyi intézmények?); 4. „Green Bonds as a tool against climate change” (Zöldkötvények mint az éghajlatváltozás elleni küzdelem eszközei).

Az európai zöldkötvényekkel kapcsolatos kezdeményezést 2019 óta a fenntartható finanszírozással foglalkozó tagállami szakértői csoport rendszeres ülésein vitatják meg: A tagállamok rendszeres tájékoztatást kaptak, és részt vettek az olyan konkrét kérdésekről folytatott megbeszéléseken, mint a taxonómiai rendelettel való kapcsolat, valamint az európai zöldkötvényekre vonatkozó esetleges kezdeményezés formátuma és jellege.

•Hatásvizsgálat

A hatásvizsgálat – azon az alaphelyzeten kívül, amikor nem kerül sor uniós fellépésre – számos szakpolitikai lehetőséget vizsgált meg három fő szakpolitikai dimenzióban:

(1)A zöldkötvény-kibocsátókra vonatkozó standard alkalmazási körét illetően a megvizsgált lehetőségek a következők voltak: 1. egy nem kötelező megközelítés, amelynek értelmében a zöldkötvény-kibocsátók szabadon dönthetnének arról, hogy igazodnak-e az európai zöldkötvényekre vonatkozó jövőbeli kezdeményezéshez; és 2. egy kötelező megközelítés, amelynek értelmében az EU-ban vagy egy uniós székhelyű kibocsátó által kibocsátott valamennyi zöldkötvénynek alkalmaznia kellene az európai zöldkötvényekre vonatkozó jövőbeli kezdeményezést.

(2)Ami az európai zöldkötvények külső felülvizsgálóinak szabályozási kezelését illeti, a mérlegelt lehetőségek a következők voltak: 1. az ESMA megbízása azzal, hogy engedélyezze az európai zöldkötvények külső felülvizsgálóit, korlátozott szabályozói felügyelettel és követelményekkel; és 2. az ESMA megbízása azzal, hogy szigorúbb keretek között engedélyezze és felügyelje az uniós zöldkötvénystandard szerinti külső felülvizsgálókat.

(3)Ami az európai zöldkötvényeket kibocsátani kívánó szuverén kibocsátók számára a nem szuverén kibocsátókhoz képest biztosított potenciális rugalmasságot illeti, a mérlegelt lehetőségek a következők voltak: 1. nincs rugalmasság; 2. rugalmasság a kötvényekkel kapcsolatos követelmények tekintetében, de a taxonómiai rendelet alkalmazása és végrehajtása tekintetében nem; valamint 3. rugalmasság a kötvényekkel kapcsolatos követelmények és a taxonómiai rendelet tekintetében is.

Az e tárgyban folytatott két online konzultáció eredményei azt mutatták, hogy az érdekelt felek nagy többsége az akkor uniós zöldkötvénystandardnak nevezett koncepciót a fenntartható finanszírozással foglalkozó technikai szakértői csoport által javasolt formában támogatta, beleértve a nem kötelező standardra vonatkozó követelményt is. Csak egy nagyon szűk kisebbség támogatta a kötelező standardot.

A válaszadók nagy többsége az ESMA felügyelete alatt álló külső felülvizsgálókra vonatkozó szabályozási rendszert támogatta, és sokan arányos rendszert szorgalmaztak. Ez azt jelzi, hogy a legtöbb érdekelt fél leginkább az enyhébb vagy célzottabb felügyeleti rendszer lehetőségét részesítené előnyben.