ÁLLAMI TÁMOGATÁS – OLASZORSZÁG

SA.39639 (2021/C) (korábbi 2021/NN) számú állami támogatás – Állítólagos állami támogatási intézkedések a Cineca – IT konzorcium javára

Felhívás észrevételek benyújtására az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése értelmében

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2021/C 177/02)

2021. március 1-i levelében, amelynek hiteles nyelvi változata megtalálható ezen összefoglaló végén, a Bizottság értesítette Olaszországot arról, hogy a fent említett intézkedésekkel kapcsolatosan az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott.

Az érdekeltek a bizottsági eljárás tárgyát képező intézkedésekre vonatkozó észrevételeiket az alábbi összefoglaló és az annak végén található levél közzétételét követően egy hónapon belül tehetik meg az alábbi címen:

European Commission Directorate-General Competition State Aid Greffe 1049 Bruxelles/Brussel BELGIQUE/BELGIË Fax + 32 22961242 Stateaidgreffe@ec.europa.eu

Az észrevételeket a Bizottság továbbítja Olaszországnak. Az észrevételek benyújtói kérésüket megindokolva, írásban kérhetik adataik és/vagy a benyújtott észrevételek részeinek bizalmas kezelését.

ÖSSZEFOGLALÓ

Eljárás

2014. október 15-én a Bizottsághoz panasz érkezett az olaszországi BeSmart S.r.l. informatikai magánvállalkozástól (a továbbiakban: a panaszos) a Cineca nonprofit konzorciumnak nyújtott állítólagos állami támogatással kapcsolatban. A konzorciumot annak idején az olaszországi Oktatási, Felsőoktatási és Kutatási Minisztérium (a továbbiakban: MIUR), továbbá olaszországi egyetemek és kutatóközpontok alkották. A Cineca 1) informatikai szolgáltatásokat kínál egyetemeknek, 2) informatikai szolgáltatásokat kínál a MIUR-nak, különböző egyéb közigazgatási szerveknek és egyes kereskedelmi szervezeteknek, valamint 3) nagy teljesítményű számítástechnikai (HPC) szolgáltatásokat kínál állami és magánszervezeteknek.

Az intézkedések leírása

A Cineca éves finanszírozásban részesül a MIUR-tól i. a MIUR-nak nyújtott informatikai szolgáltatásokért, és ii. a működési költségekhez és a HPC-szolgáltatások nyújtásához kapcsolódó beruházásokhoz való hozzájárulás formájában. A Cineca egyetemektől is részesül kifizetésekben informatikai szolgáltatások nyújtásáért.

A panaszos azt állítja, hogy i. a MIUR-nak nyújtott informatikai szolgáltatásokért a Cineca számára biztosított éves állami finanszírozás, valamint ii. az olasz egyetemek által az informatikai szolgáltatások nyújtásáért teljesített kifizetések a Cinecának nyújtott jogellenes és összeegyeztethetetlen állami támogatásnak minősülnek.

A panaszos azt is állítja, hogy a MIUR-nak nyújtott informatikai szolgáltatásokkal és a HPC-szolgáltatásokkal összefüggő állami finanszírozás egy részét olyan gazdasági tevékenységek kereszttámogatására használták fel, amelyek esetében a panaszos a Cinecával versenyez.

Olaszország azzal érvel, hogy a Cineca alapvető szerepet tölt be a nemzeti oktatási és kutatási rendszerben annak révén, hogy megfelelő támogatást nyújt a MIUR-nak, a felsőoktatási rendszernek, a kutatói közösségnek és az oktatási ágazatnak. Olaszország szerint a Cineca elengedhetetlen ahhoz, hogy a MIUR és az egyetemek el tudják látni közfeladataikat. Olaszország továbbá azzal érvel, hogy a Cinecának az informatikai szolgáltatások nyújtásáért fizetett árak nem magasabbak a piaci áraknál. Így a Cineca nem részesül szelektív előnyben. Emellett a Cineca által nyújtott informatikai szolgáltatások nagy mértékben átfogóak és interoperábilisak, ami megkülönbözteti a Cinecát versenytársaitól.

Végül Olaszország a kereszttámogatás állítólagos fennállását illetően azzal érvel, hogy az olasz számviteli szabályoknak megfelelő számviteli módszerek biztosítják, hogy nem történt kereszttámogatás 2016 előtt, és hogy 2016-ban bevezették a számviteli elkülönítést. Ez kizárná a kereszttámogatást.

Az intézkedések értékelése

A Bizottság azt kívánja megállapítani, hogy 1) a MIUR-nak nyújtott informatikai szolgáltatásokért a Cineca részére teljesített kifizetések és 2) az olasz egyetemek által a Cineca részére teljesített kifizetések állami támogatásnak minősülnek-e. A Bizottság továbbá azt kívánja megállapítani, hogy a MIUR-nak nyújtott informatikai szolgáltatásokkal és a HPC-szolgáltatásokkal összefüggésben a Cinecának teljesített kifizetések túlkompenzációt eredményeztek-e, vagy azok a Cineca gazdasági tevékenységeinek kereszttámogatására szolgáltak-e.

A MIUR-nak nyújtott informatikai szolgáltatásokért teljesített kifizetéseket illetően a Bizottság arra az előzetes következtetésre jutott, hogy nem zárható ki a MIUR-nak nyújtott informatikai szolgáltatások és a MIUR alapvető feladatai közötti szoros kapcsolat. A Bizottság felkéri Olaszországot, hogy tisztázza a MIUR alapvető feladatainak jellegét, valamint azt, hogy a Cineca által nyújtott informatikai szolgáltatások mennyiben szükségesek az említett alapvető feladatok teljesítéséhez.

A Bizottság továbbá információt kér arra vonatkozóan, hogy a MIUR piaci árat fizetett-e a szóban forgó szolgáltatásokért, illetve arra vonatkozóan, hogy a Cineca szelektív előnyben részesült-e.

Az olasz egyetemeknek nyújtott informatikai szolgáltatásokat illetően a Bizottság arra az előzetes következtetésre jutott, hogy olyan tevékenységről van szó, amely elválaszthatatlanul kapcsolódik az állam felsőoktatási feladatához, és ezért nem gazdasági jellegű. Amennyiben ez az előzetes következtetés megerősítést nyerne, úgy a Cineca az említett tevékenységet illetően nem minősülne a vonatkozó ítélkezési gyakorlat értelmében vett vállalkozásnak, és az érintett egyetemek által a Cineca részére teljesített kifizetések nem minősülnének állami támogatásnak. A Bizottság észrevételeket és további információkat kér az érdekelt felektől e kérdéssel kapcsolatban.

A Bizottság arra az előzetes következtetésre jutott, hogy az olasz egyetemek által a Cineca részére teljesített kifizetéseket az államnak betudható állami forrásokból nyújtják.

Továbbá, a Bizottság előzetes következtetése szerint fennáll a lehetősége annak, hogy az egyetemek nem piaci árat fizettek a Cineca által nyújtott szolgáltatásokért, így a Cineca szelektív előnyben részesülhetett.

Végezetül a Bizottság arra az előzetes következtetésre jutott, hogy Olaszország 2016 előtt nem vezetett be hatékony számviteli elkülönítést biztosító rendszert. A Bizottság ezért azt vizsgálja, hogy 2016 előtt szavatolták-e megfelelő biztosítékok révén a hatékony számviteli elkülönítést a Cinecán belül annak érdekében, hogy kizárható legyen a kereskedelmi tevékenységek bármilyen kereszttámogatása az értékelési időszakban.

Az állami támogatást nyújtó tagállamnak kell bizonyítania, hogy az általa nyújtott állami támogatás az EUMSZ 107. cikke (2) vagy (3) bekezdésének értelmében összeegyeztethető a belső piaccal (1). Olaszország nem terjesztett elő érveket a vitatott intézkedések összeegyeztethetőségének bizonyítására.

Ebben a szakaszban a Bizottság nem lát arra utaló jelet, hogy a vitatott intézkedések keretében a Cineca részére nyújtott támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek lehetne tekinteni, és felkéri Olaszországot, hogy nyújtsa be az említett intézkedések esetleges összeegyeztethetőségével kapcsolatos álláspontját és bizonyítékot.

Ennek alapján a Bizottság úgy határozott, hogy megindítja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást.

Az (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (2) 16. cikkének megfelelően valamennyi jogellenes támogatás visszatéríttethető a kedvezményezettel.

A LEVÉL SZÖVEGE

(1) T-68/03, Olympiaki Aeroporia Ypiresies kontra Bizottság, EU:T:2007:253, 34. pont.

(2) HL L 248., 2015.9.24., 9. o.

(3) Modifica della convenzione n. 1167 del 1o dicembre 1967 che istituisce un Consorzio interuniversitario per la gestione del centro informatico dell'Italia nord-orientale.

(4) Articolo 16, paragrafo 3, dello statuto del Cineca del 2009.

(5) L'Italia ha spiegato che nel sistema universitario italiano non esistono università private. Tutte le università hanno lo status di ente pubblico e si distinguono solo in due tipologie: le università statali e le università non statali legalmente riconosciute.

(6) Articolo 9, commi da 11-bis a 11-quater del decreto legge del 19 giugno 2015 n. 78, convertito in legge modificata il 4 agosto 2015.

(7) Nel presente documento per «servizi informatici» si intende: la progettazione, lo sviluppo, la fornitura e la manutenzione di sistemi informatici e software. Rientrano in tali servizi anche attività quali la gestione di progetti, la consulenza, ecc. in relazione a tecnologie dell'informazione. Se necessario e opportuno, può essere selezionata una delle attività di cui sopra.

(8) Con il decreto legge n. 1/2020 pubblicato nella Gazzetta ufficiale del 9 gennaio 2020, il MIUR è stato diviso in ministero dell'Istruzione e ministero dell'Università e della ricerca (MUR).

(9) ANS — Anagrafe degli studi.

(10) Il portale nazionale italiano della ricerca (www.ricercaitaliana.it) è stato istituto nel 2005 per rispondere alla necessità di diffondere ai cittadini informazioni sul rilievo e il valore della ricerca e per creare un accesso unificato al sistema italiano di ricerca.

(11) Il Cineca ha venduto i suoi prodotti e servizi anche in Albania, Turchia e Romania attraverso la società controllata Kion (attualmente inglobata nel Cineca).

(12) Il personale addetto all'HPC assiste gli utenti e offre consulenza su strumenti e tecniche in diversi settori disciplinari che spaziano dalla medicina alla meteorologia, dalla sismologia alla dinamica dei fluidi, alla bioinformatica e alla chimica, per fornire alla comunità scientifica un ambiente informatico solido e affidabile.

(13) Secondo il sito del Cineca, i suoi clienti in questo settore sono: l'ISS (Istituto Superiore di Sanità), il CSS (Consiglio superiore di sanità), l'IOR (Istituto ortopedico Rizzoli di Bologna), l'AIEOP (Associazione Italiana di Ematologia e Oncologia Pediatrica), l'Ufficio centrale operativo dell'ABTC (Adult Brain Tumor Consortium) dell'Università Johns Hopkins di Baltimora (USA), università italiane e straniere (Bologna, Padova, Milano Bicocca, Leicester), ASL e industrie farmaceutiche (come Roche Global).

(14) ENI, FIAT, Ferrari, Piaggio Aero, Pilatus Aircraft, Tetrapack, Luna Rossa/BMW Oracle, Alenia Aeronautica, HyperCare, ecc.

(15) Ad esclusione dei servizi di HPC forniti a clienti privati.

(16) L'importo relativo ai servizi informatici per il MIUR non è stato erogato in quanto il MIUR ha sospeso i pagamenti al Cineca per gli anni 2015, 2016, 2017 e 2018.

(17) www.besmart.it

(18) La Consip è l'agenzia centrale per gli appalti della pubblica amministrazione italiana.

(19) Sentenza del Consiglio di Stato, Sez. VI, n. 6009/2018 del 22 ottobre 2018, confermata in data 11 marzo 2020 dalla Corte di Cassazione (sentenza n. 7012).

(20) Il Consiglio di Stato ha ritenuto che il Cineca sia un'«impresa» e che le attività per le quali il Cineca riceve finanziamenti pubblici siano attività economiche. Il Consiglio di Stato ha concluso che i servizi informatici per il MIUR sono disponibili sul mercato informatico e non rientrano nell'esercizio di pubblici poteri. Il finanziamento pubblico concesso per la fornitura di servizi informatici al MIUR costituisce un aiuto di Stato illegale. Secondo il Consiglio di Stato, il Cineca non soddisfa i criteri obbligatori relativi allo status di «in house».

(21) Come esempio, il denunciante ha citato l'affidamento in via diretta di servizi software al Cineca da parte dell'Università degli Studi della Calabria nel 2014. In quel caso, l'offerta iniziale del Cineca era più costosa di un'offerta concorrente presentata dal denunciante. Successivamente, il Cineca aveva rivisto la propria offerta riducendo il prezzo. Infine, l'affidamento in via diretta al Cineca è stato annullato dal TAR della Calabria.

(22) Le università italiane sono finanziate mediante l'FFO (finanziamento ordinario delle università statali). L'FFO è articolato in due parti: una «quota base» e una «quota premiale». La «quota base» è automaticamente attribuita alle università, mentre la «quota premiale» è assegnata in base a criteri quantitativi e qualitativi.

(23) In sostanza, l'interoperabilità consente ai diversi sistemi di informazione di comunicare tra loro, vale a dire di scambiare dati.

(24) Altre autorità pubbliche, quali l'Agenzia italiana per i medicinali (AIFA), il dipartimento delle dogane e alcune autorità locali (ad esempio alcune province italiane).

(25) Il denunciante sostiene che la relazione del 2015 non rende atto di una contabilità separata conformemente ai criteri stabiliti dalla direttiva 2006/111/CE. Consiste semplicemente in una ricostruzione retrospettiva delle spese sostenute dal Cineca per farle rientrare nel contributo del Ministero.

(26) Secondo il denunciante, nel 2015 una parte del personale assegnato ai servizi di HPC era assegnata anche ad altre attività (ad esempio, progetti europei e servizi a clienti privati). Ciò ha comportato una doppia rendicontazione dei costi del personale da parte del Cineca.

(27) A tale riguardo, il denunciante fa riferimento alla relazione concernente le attività del Cineca nel primo semestre del 2015. Il 100 % dei costi dell'intero personale del Cineca occupato nei servizi di calcolo ad alte prestazioni (HPC) (80 persone nel servizio di «applicazioni di supercalcolo e innovazione» (SCAI)) è stato riportato come costo per i servizi di HPC. Pertanto, tale personale non avrebbe potuto svolgere attività per conto del consorzio diverse dalle attività HPC. Invece, secondo il denunciante, tale personale avrebbe partecipato anche ad altre attività.

(28) Articolo 7, comma 42-bis, del decreto legge 6 luglio 2012, n. 95 convertito, con modificazioni, in legge 7 agosto 2012, n. 135.

(29) L'Italia ha fornito informazioni su 70 università aderenti al Cineca e sulle 25 università non aderenti al Cineca.

(30) Articolo 16 dello statuto del 2009.

(31) Le autorità italiane hanno sottolineato che, sebbene sia stato difficile risalire all'ipotesi alla base dei dati comunicati al MIUR nel 2015, il Cineca ha potuto applicare la metodologia e i fattori di ripartizione dei costi utilizzati nel 2018 ai dati del 2015 e, in particolare, ai costi del personale all'epoca. Ciò ha portato alla rielaborazione della rendicontazione del 2015 sulla base dei nuovi criteri.

(32) Sentenza della Corte di giustizia dell'11 giugno 2020 nelle cause riunite C-262/18 P e C-271/18 P, Commissione e Repubblica slovacca/Dôvera zdravotná poist'ovňa, ECLI:EU:C:2020:450, punto 28; sentenza della Corte di giustizia del 12 settembre 2000 nelle cause riunite Pavlov e altri, da C-180/98 a C-184/98, ECLI:EU:C:2000:428, punto 74; sentenza della Corte di giustizia del 23 aprile 1991, Höfner e Elser, C-41/90, ECLI:EU:C:1991:161, punto 21.

(33) Sentenza della Corte di giustizia del 4 maggio 1988, Bodson, C-30/87, ECLI:EU:C:1988:225, punto 18.

(34) Cfr. in particolare la sentenza della Corte di giustizia del 19 gennaio 1994, SAT/Eurocontrol, C-364/92, ECLI:EU:C:1994:7, punto 30, e la sentenza della Corte di giustizia del 18 marzo 1997, Calì & Figli, C-343/95, ECLI:EU:C:1997:160, punti 22 e 23.

(35) Sentenza della Corte di giustizia del 12 luglio 2012, Compass-Datenbank GmbH, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, punto 40. Causa C-364/92, SAT Fluggesellschaft/Eurocontrol, EU:C:1994:7, punto 30. Sentenza del Tribunale del 28 settembre 2017, Aanbestedingskalender BV/Commissione [TenderNet], T-138/14, punto 38, confermata dalla sentenza della Corte di giustizia del 7 novembre 2019, C-687/17 P, punto 18.

(36) SA.34402 — 2015/C (ex 2015/NN) attuata dalla Germania a favore di Hochschul-Informations-System GmbH, GU L 74 dell'11 marzo 2020, pag. 22. Tale decisione è stata impugnata; cfr. la causa T-34/20 in relazione alla quale il Tribunale ha emesso un'ordinanza il 18 gennaio 2021.

(37) Considerando 127 della decisione HIS.

(38) Sentenza del Tribunale del 28 settembre 2017, T-138/15, ECLI:EU:T:2017:675, punti 59, 83 e 90, confermata dalla sentenza della Corte di giustizia del 7 novembre 2019, C- 687/17 P, punti 44 e 45.

(39) Cfr. i considerando 124, 126 e 127 della decisione HIS, in cui si fa riferimento alla sentenza del Tribunale del 28 settembre 2017, Aanbestedingskalender BV/Commissione, punti da 90 a 97.

(40) Le conclusioni di tali cause, confermate dagli organi giurisdizionali dell'Unione, si basano essenzialmente sull'esistenza di obblighi legali funzionali allo svolgimento di compiti di interesse pubblico che incombono sia allo Stato che ai beneficiari degli aiuti di Stato, nonché sulla convergenza degli obiettivi perseguiti. Le conclusioni non sono state influenzate dalla presenza di concorrenti sul mercato e si sono basate, tra l'altro, sulla circostanza che il beneficiario era in grado di offrire la gamma più completa di prodotti tra i concorrenti.

(41) Sentenza della Corte di giustizia del 6 settembre 2011, Scattolon, C-108/10, ECLI:EU:C:2011:542, punto 44.

(42) SA.25745 (2013/NN) (ex CO 11/2008) — Mutmaßliche staatliche Beihilfe zugunsten des Internetportals C(2013) 2361 final, GU C 167 del 13.6.2013, pag. 1.

(43) Ibidem. Considerando 48.

(44) Ibidem. Considerando 33, 34, 37, 40 e 42.

(45) Ibidem. Considerando 42.

(46) Ibidem. Considerando 44 e 45.

(47) Sentenza della Corte di giustizia dell'11 luglio 1996, SFEI e altri, C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, punto 60; sentenza della Corte di giustizia del 29 aprile 1999, Spagna/Commissione, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, punto 41.

(48) Sentenza della Corte di giustizia dell'11 luglio 1996, SFEI e altri, C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, punti 60 e 61.

(49) Sentenza della Corte di giustizia del 10 dicembre 2020, Comune di Milano/Commissione, C-160/19 P, EU:C:2020:1012, punti 104-106; sentenza della Corte di giustizia del 19 marzo 2013, Bouygues e Bouygues Télécom/Commissione e altri, cause riunite C-399/10 P e C-401/10 P, ECLI:EU:C:2013:175, punto 104; sentenza della Corte di giustizia del 5 giugno 2012, Commissione/EDF, C-124/10, ECLI:EU:C:2012:318, punto 95; sentenza del Tribunale del 13 settembre 2010, Grecia e altri/Commissione, cause riunite T-415/05, T-416/05 e T-423/05, ECLI:EU:T:2010:386, punto 177.

(50) Sentenza del Tribunale del 12 giugno 2014, Sarc/Commissione, T-488/11, ECLI:EU:T:2014:497, punto 98; Land Burgenland/Commissione, cause riunite C-214/12 P, C-215/12 P e C-223/12 P, ECLI:EU:C:2013:682, punti 94 e 95.

(51) Sentenza della Corte di giustizia del 17 settembre 1980, Philip Morris, 730/79, ECLI:EU:C:1980:209, punto 11; sentenza del Tribunale del 15 giugno 2000, Alzetta, cause riunite T-298/97, T-312/97 ecc., ECLI:EU:T:2000:151, punto 80.

(52) Sentenza della Corte di giustizia del 12 settembre 2000, Pavlov e altri, cause riunite da C-180/98 a C-184/98, ECLI:EU:C:2000:428, punto 74; sentenza della Corte di giustizia del 23 aprile 1991, Höfner e Elser, C-41/90, ECLI:EU:C:1991:161, punto 21.

(53) Cfr. in particolare la sentenza della Corte di giustizia del 19 gennaio 1994, SAT/Eurocontrol, C-364/92, ECLI:EU:C:1994:7, punto 30, e la sentenza della Corte di giustizia del 18 marzo 1997, Calì & Figli, C-343/95, ECLI:EU:C:1997:160, punti 22 e 23.

(54) Sentenza della Corte di giustizia dell'11 settembre 2007, Commissione/Germania, C-318/05, ECLI:EU:C:2007:495, punto 68, e sentenza della Corte di giustizia del 27 giugno 2017, C-74/16, Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania/Ayuntamiento de Getafe, ECLI:EU:C:2017:496, punto 50.

(55) Sentenza della Corte di giustizia dell'11 giugno 2020 nelle cause riunite C-262/18 P e C-271/18 P, Commissione e Repubblica slovacca/Dôvera zdravotná poist'ovňa, ECLI:EU:C:2020:450, punto 43.

(56) Sentenza del Tribunale del 28 settembre 2017, T-138/15, ECLI:EU:T:2017:675. L'offerta di una piattaforma da parte di TenderNed, che consentiva alle autorità pubbliche di gestire in modo esaustivo la procedura di appalto pubblico, era considerata intrinsecamente legata al compito dello Stato di garantire il corretto funzionamento del sistema degli appalti pubblici (punti 59, 83 e 90).

(57) Punto 127 della decisione HIS. SA.34402 — 2015/C (ex 2015/NN) attuata dalla Germania a favore di Hochschul-Informations-System GmbH, GU L 74 dell'11 marzo 2020, pag. 22. Tale decisione è stata impugnata; cfr. la causa T-34/20 in relazione alla quale il Tribunale ha emesso un'ordinanza il 18 gennaio 2021.

(58) Cfr. i considerando 124, 126 e 127 della decisione HIS, in cui si fa riferimento alla sentenza del Tribunale del 28 settembre 2017, Aanbestedingskalender BV/Commissione, punti da 90 a 97.

(59) Articolo 33 della Costituzione italiana.

(60) Sentenza del Tribunale del 12 dicembre 1996, Air France/Commissione, T-358/94, ECLI:EU:T:1996:194, punto 56.

(61) Causa C-482/99, Francia/Commissione (Stardust Marine), punti 52 e 53.

(62) Ibidem, punti 55 e 56.

(63) Sentenza della Corte di Giustizia del 23 ottobre 2014, Commerz Nederland, C-242/13, ECLI:EU:C:2014:2224, punto 35. Causa C-482/99, Francia/Commissione (Stardust Marine), punti 55 e 56, causa C-303/88, Italia/Commissione, punti 11 e 12 e causa C-305/89, Italia/Commissione, punti 13 e 14.

(64) Articolo 9, commi da 11-bis a 11-quater del decreto legge del 19 giugno 2015 n. 78.

(65) Sentenza della Corte di giustizia dell'11 luglio 1996, SFEI e altri, C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, punti 60 e 61.

(66) Sentenza del Tribunale del 12 giugno 2014, Sarc/Commissione, T-488/11, ECLI:EU:T:2014:497, punto 98; Land Burgenland/Commissione, cause riunite C-214/12 P, C-215/12 P e C-223/12 P, ECLI:EU:C:2013:682, punti 94 e 95.

(67) Sentenza della Corte di giustizia del 17 settembre 1980, Philip Morris, 730/79, ECLI:EU:C:1980:209, punto 11; sentenza del Tribunale del 15 giugno 2000, Alzetta, cause riunite T-298/97, T-312/97 ecc., ECLI:EU:T:2000:151, punto 80.

(68) Sentenza della Corte di giustizia del 12 luglio 2012, Compass-Datenbank/Austria, C-138/11, ECLI:EU:C:2012:449, punto 37.

(69) Sentenza della Corte di giustizia del 27 giugno 2017, Escuelas Pías, C-74/16, ECLI:EU:C:2017:496, punto 51.

(70) Sentenza del Tribunale del 15 ottobre 2020, První novinová společnost a.s./Commissione, T-316/18, ECLI:EU:T:2020:489, in particolare punti 198 e da 250 a 254.

(71) Causa T-68/03, Olympiaki Aeroporia Ypiresies/Commissione, EU:T:2007:253, punto 34.