ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(7)

A támogatást továbbá az Unió által az I. mellékletben felsorolt kötött nemzetközi – többek között a kedvezményezettekkel kötött fennálló – megállapodásokkal összhangban kell nyújtani. A támogatásnak főleg arra kell összpontosulnia, hogy segítse az I. mellékletben felsorolt a kedvezményezetteket a demokratikus intézmények és a jogállamiság megerősítésében, az igazságszolgáltatási és a közigazgatási rendszer reformjában, az alapvető jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartásában, valamint a nemek közötti egyenlőség, a tolerancia, a társadalmi befogadás , a munkavállalók jogaira vonatkozó nemzetközi munkaügyi normák tiszteletben tartása, valamint a kiszolgáltatott csoportokkal – többek között a gyermekekkel és a fogyatékossággal élő személyekkel – kapcsolatos megkülönböztetésmentesség előmozdításában. A támogatásnak elő kell segítenie továbbá azt, hogy a kedvezményezettek betartsák a szociális jogok európai pillérében (7) meghatározott kulcsfontosságú elveket és jogokat, is támogatnia kell ragaszkodjanak a szociális piacgazdasághoz és a társadalmi vívmányok irányába történő konvergenciához . A támogatásnak továbbra is elő kell segítenie a regionális, a makroregionális és a határokon átnyúló együttműködés, illetve a területfejlesztés előmozdítására irányuló erőfeszítéseik további támogatására kell irányulnia erőfeszítéseiket , többek között az Unió makroregionális stratégiáinak végrehajtása révén a jószomszédi kapcsolatok fejlesztése és a megbékélés előmozdítása érdekében . Ezenkívül elő kell segítenie mozdítania az ágazati regionális együttműködési struktúrákat és javítania kell azok gazdasági és társadalmi fejlődésüket fejlődését és gazdasági kormányzását , ösztönöznie kell az uniós egységes piaccal való gazdasági kormányzásukat integrációt, ideértve a vámügyi együttműködést is, és elő kell mozdítania a nyílt és tisztességes kereskedelmet , támogatva az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedési tervet, többek között a regionális fejlesztési , kohéziós és befogadási , mezőgazdasági és vidékfejlesztési, szociális és foglalkoztatási politikák végrehajtása, valamint a digitális gazdaság és társadalom fejlesztése révén, többek között A Nyugat-Balkánra vonatkozó digitális menetrend elnevezésű kiemelt kezdeményezéssel összhangban. [Mód. 6]
(29) A kompetenciaközpontnak szabályokat kell kidolgoznia az összeférhetetlenségek megelőzésére és kezelésére . Alkalmaznia kell továbbá a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott idevágó uniós rendelkezéseket is (24). A személyes adatok kompetenciaközpont általi kezelésére az (EU) 2018/XXX európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazandó. Be kell tartania továbbá az uniós intézményekre vonatkozó rendelkezéseket, valamint az adatok – különösen a nem minősített különleges adatok és az EU-minősített adatok – kezelésére vonatkozó nemzeti jogszabályokat is.

(29) A kompetenciaközpontnak szabályokat kell kidolgoznia a tagjait, testületeit és személyzetét, az igazgatótanácsot, valamint az ipari és tudományos tanácsadó testületet és a közösséget érintő összeférhetetlenségek megelőzésére , azonosítására és orvoslására. A tagállamoknak gondoskodniuk kell a nemzeti koordinációs központokat érintő összeférhetetlenségek megelőzéséről, azonosításáról és orvoslásáról . Alkalmaznia kell továbbá a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (24) meghatározott idevágó uniós rendelkezéseket is. A személyes adatok kompetenciaközpont általi kezelésére az (EU) 2018/XXX európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazandó. Be kell tartania továbbá az uniós intézményekre vonatkozó rendelkezéseket, valamint az adatok – különösen a nem minősített különleges adatok és az EU-minősített adatok – kezelésére vonatkozó nemzeti jogszabályokat is.
(54)

A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (22) és (23) bekezdése értelmében ezt az alapot az egyedi nyomonkövetési követelmények alkalmazásával gyűjtött információk alapján kell értékelni, ugyanakkor el kell kerülni a túlszabályozást és az adminisztratív terheket, főként a tagállamokra nehezedőeket. Adott esetben e követelmények mérhető , minőségi és mennyiségi mutatókat is magukban foglalhatnak, amelyek alapján értékelhetők az alap tényleges hatásai. Az Alap valamennyi egyedi célkitűzésére vonatkozóan közös mutatókat kell kialakítani az alap eredményeinek mérése céljából. E közös mutatók és a pénzügyi beszámolók révén a Bizottság és a tagállamok figyelemmel kísérik az alap végrehajtását az (EU) …/2021 európai parlamenti és tanácsi rendelet [a közös rendelkezésekről szóló új rendelet] és e rendelet vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően. Felügyeleti szerepének megfelelő ellátása érdekében a Bizottságnak képesnek kell lennie arra, hogy megállapítsa az alapból ténylegesen elköltött összegeket egy adott évben. Amikor a tagállamok jelentést nyújtanak be a Bizottságnak nemzeti programjuk éves beszámolójáról, különbséget kell tenniük a visszatérítések, a végső kedvezményezettek részére történő előfinanszírozási kifizetések és a ténylegesen felmerült kiadások megtérítései között. Az alap végrehajtása ellenőrzésének és nyomon követésének elősegítése érdekében a Bizottságnak ezeket az összegeket be kell építenie az alap éves végrehajtási jelentésébe, valamint nyomon kell követnie az alap helyi, regionális, nemzeti és uniós szintű fellépéseinek eredményeit és végrehajtását, beleértve a konkrét projekteket és partnereket is. A Bizottságnak évente összefoglalót kell benyújtania az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz az elfogadott éves teljesítményjelentésekről. A tagállami és uniós szintű, az alap szerinti intézkedések nyomon követési eredményeit és végrehajtását ismertető jelentéseket nyilvánosan elérhetővé kell tenni, és be kell mutatni az Európai Parlamentnek. [Mód. 58]
(20)

A programnak meg kell erősítenie a meglévő, tanulási célú mobilitási lehetőségeket, különösen azokon a területeken, ahol a legnagyobb hatékonyságnövelés érhető el, hogy a program még szélesebb célközönséghez juthasson el, és kielégíthesse a lehetőségeket jóval meghaladó igényeket. Ez elsősorban a felsőoktatásban tanuló felsőoktatási diákoknak és személyzetnek , az diákoknak, iskolai tanulóknak és személyzetnek, köztük az óvodapedagógusoknak a kisgyermekkori nevelőknek és gondozóknak, valamint szakképzési tanulóknak és személyzetnek szakképzésben résztvevőknek szóló mobilitási tevékenységek növelésével és előmozdításával érhető el , olyan célzott intézkedések révén, amelyek figyelembe veszik a megcélzott kedvezményezettek speciális oktatási igényeit . A határ menti régiókban szakképzésben részt vevő tanulók mobilitási lehetőségeit tovább kell támogatni annak érdekében, hogy fel lehessen készíteni őket a határokon átnyúló munkaerőpiac sajátos kontextusára. A programnak mobilitási lehetőségeket kell biztosítania továbbá a szakképzésben részt vevő felnőtt tanulók és személyzet számára is. A felnőttoktatás fő célkitűzései az ismeretek, kompetenciák és készségek átadása, valamint a társadalmi befogadás, az aktív polgári szerepvállalás, a személyes fejlődés és a jóllét előmozdítása . Az alacsony iskolai végzettségű felnőtt tanulók mobilitását be kell építeni az együttműködési partnerségekbe. A több fiatal – különösen az újonnan pályázók, a kevesebb lehetőséggel rendelkezők és a nehezen elérhető társadalmi csoportok bevonása érdekében bővíteni kell a nem formális tanulási tevékenységekben részt vevő fiataloknak szóló mobilitási lehetőségeket , külön odafigyelve az átképzésre, a továbbképzésre és a munkaerőpiacon szükséges készségek előmozdítására is. A multiplikátorhatásra való tekintettel meg kell erősíteni az oktatás, képzés, ifjúságügy és sport terén dolgozók mobilitását is. A programnak – a valódi európai oktatási térség jövőképével összhangban – a folyamatok folyamatoknak (úgymint az európai diákigazolvány) digitalizálásának támogatásával a pályázati eljárások és a programban való részvétel megkönnyítése érdekében történő digitalizálásával, bevált gyakorlatokon alapuló, felhasználóbarát online rendszerek kialakításával és új eszközök létrehozásával is ösztönöznie kell a mobilitást és a csereprogramokat, valamint elő kell mozdítania a diákok oktatási, kulturális és sporttevékenységekben és kulturális tevékenységekben való részvételét. Ez a kezdeményezés fontos lépés lehet ahhoz, hogy a mobilitás mindenki számára valósággá váljon először is azáltal, hogy a felsőoktatási intézmények a hallgatói mobilitás színvonalának további növelése mellett több cserediákot küldhessenek és fogadhassanak, valamint annak lehetővé tétele által, hogy a diákok már a külföldi intézménybe való érkezés előtt hozzáférhessenek különböző szolgáltatásokhoz (könyvtár, közlekedés, szállás). [Mód. 27]
5. cikk

A gumiabroncs-beszállítók feladatai a termékadatbázissal kapcsolatban

(1) 2020. január 1-jétől a beszállítóknak a gumiabroncs forgalomba hozatalát megelőzően meg kell adniuk A … [kérjük, illessze be e rendelet hatálybalépésének időpontját]-tól/-től számított kilenc hónapos időszak lejártát követően a beszállítók kötelesek az említett időpont után előállított gumiabroncsok forgalomba hozatala előtt megadni az (EU) 2017/1369 rendelet I. mellékletében meghatározott információkat – a modell mért műszaki paraméterei kivételével – a termékadatbázisban.

(2) Amennyiben A … [kérjük, illessze be e rendelet hatálybalépésének időpontját] és a gumiabroncsok … [kérjük, illessze be e rendelet hatálybalépésének dátumát] és 2019. december 31. között kerülnek forgalomba, a beszállítónak 2020. június 30-ig kell megadnia az adott gumiabroncsokra vonatkozóan időpontját]-tól/-től számított kilenc hónap lejártát megelőző nap közötti időszakban előállított gumiabroncsok esetében a beszállítók kötelesek a … [kérjük, illessze be e rendelet hatálybalépésének időpontját]-tól/-től számított 12 hónapon belül megadni az (EU) 2017/1369 rendelet I. mellékletében meghatározott információkat – a modell mért műszaki paraméterei kivételével – a termékadatbázisban.
(4)

Az új kulturális menetrendről szóló bizottsági közlemény (4) pontosabban is meghatározza az Unió által a kulturális és kreatív ágazatokban követendő célkitűzéseket. Ezek közé tartozik a kultúrában és a kulturális sokszínűségben rejlő lehetőségek kiaknázása a társadalom kohéziójának és jóllétének biztosítása érdekében, a kulturális és kreatív ágazatok határokon átnyúló dimenziójának erősítése, növekedési lehetőségeik ösztönzése, a kultúraalapú kreativitás támogatása az oktatás és az innováció terén, illetve a munkahelyteremtés és a növekedés biztosítás érdekében, továbbá a nemzetközi kulturális kapcsolatok megerősítése. Ennek az új kulturális menetrendnek a végrehajtását kell elősegítenie a Kreatív Európa programnak, a többi uniós programmal együtt , figyelembe véve azt a tényt, hogy a kultúra és a művészi kifejezésmód önmagáért való értékét minden esetben meg kell óvni és elő kell mozdítani, valamint, hogy a művészi alkotás együttműködési projektek központi eleme . Az új európai kulturális menetrend végrehajtásának támogatása . Ez összhangban áll a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló, 2005-ös UNESCO-egyezménnyel is, amely 2007. március 18-án lépett hatályba, és amelynek az Unió is részes fele. [Mód. 3]
(3b)

Ebben az összefüggésben az állattenyésztők helyzete példaként szolgálhat arra, hogy a nyári időszámításra vonatkozó rendelkezéseket eredetileg mennyire összeegyeztethetetlennek tartották a mezőgazdasági munkagyakorlatokkal, különösen azért, mert e gazdáknak már az új időszámítás előtt is rendkívül korán kezdődött a nap. A nyári időszámításra való féléves átállás emellett sokak szerint megnehezítette a termények vagy az állatok piacra juttatását is. És végezetül, a tehenek természetes fejési ütemben történő tejelésére tekintettel a tejhozam csökkenését is sokan vélelmezték. A korszerű mezőgazdasági berendezések és gyakorlatok forradalmasították a mezőgazdaságot, így az aggályok többsége ma már nem releváns, ugyanakkor azonban a bioritmussal és a mezőgazdasági termelők munkakörülményeivel kapcsolatos fenntartások továbbra is fennállnak. [Mód. 5]
(5)

Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. cikkében és az EUMSZ 10. cikkében megállapított horizontális elveket, köztük az EUMSZ 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás és arányosság elveit figyelembe kell venni az alapok végrehajtásakor, csakúgy, mint az Európai Unió Alapjogi Chartáját is. A tagállamoknak eleget kell tenniük a gyermek jogairól és a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény követelményeinek is, és biztosítaniuk kell a hozzáférést annak 9. cikke értelmében, valamint a termékekhez és szolgáltatásokhoz való akadálymentes hozzáférést harmonizáló uniós jogszabályokkal összhangban. Ezzel összefüggésben az alapokat oly módon kell végrehajtani, hogy az előmozdítsa az intézménytelenítést és a közösségi alapú ellátást. A tagállamoknak és a Bizottságnak törekedniük kell az egyenlőtlenségek megszüntetésére, a férfiak és nők közötti egyenlőség támogatására, a nemek közötti esélyegyenlőség szempontjainak integrálására, valamint fel kell lépniük a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés ellen. Az alapok nem támogathatnak olyan tevékenységeket, amelyek hozzájárulnak a szegregáció vagy a kirekesztés bármely formájához, illetve olyan infrastruktúra létrehozását, amely nem hozzáférhető a fogyatékossággal élő személyek számára. Az alapok célkitűzéseit a fenntartható fejlődés keretében kell megvalósítani, valamint a környezet minőségének megőrzésére, védelmére és javítására vonatkozóan az EUMSZ 11. cikkében és 191. cikkének (1) bekezdésében megállapított célkitűzés Unió általi előmozdítása révén, valamint a „szennyező fizet” elv figyelembevételével , továbbá a Párizsi Megállapodás értelmében tett kötelezettségvállalások figyelembevételével . A belső piac integritásának védelme érdekében a vállalkozások számára hasznot jelentő műveleteknek összhangban kell állniuk az EUMSZ 107. és 108. cikkében az állami támogatásokra vonatkozóan lefektetett uniós szabályokkal. A szegénység egyike az EU előtt álló legfőbb kihívásoknak. Az alapoknak ezért a szegénység felszámolásához is hozzá kell járulniuk. Ezenkívül az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak elérése kapcsán az Unió és a tagállamok által tett kötelezettségvállalások teljesítéséhez is hozzá kell járulniuk. [Mód. 6]
5.

A 8. cikk a következőképpen módosul: a) a (6) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép: „(6) Bármely négy, egymást követő héten a járművezetőnek tartania kell legalább: a) négy rendszeres heti pihenőidőt, vagy b) két legalább 45 órás rendszeres heti pihenőidőt és két legalább 24 órás csökkentett heti pihenőidőt. A b) pont vonatkozásában a csökkentett heti pihenőidőket kompenzálni kell egy, a kérdéses hetet követő harmadik hét vége előtt egészben megtartott, a csökkentésnek megfelelő pihenővel.” [Mód. 379] b) a (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(7) A csökkentett heti pihenőidő kompenzációjaként tartott pihenőnek egy legalább 45 órás rendszeres heti pihenőidőt pihenőidőhöz kell közvetlenül megelőznie vagy követnie kötni .”[Mód. 381] c) a cikk a következő bekezdésekkel egészül ki: „(8a) A rendszeres heti pihenőidők és bármely, korábbi csökkentett heti pihenőidő kompenzációjaként tartott 45 óránál hosszabb heti pihenőidők a járműben nem tarthatók. Ezeket megfelelő alvási és tisztálkodási feltételekkel rendelkező minőségi és a nemi sajátosságokat is figyelembe vevő, a vezetőfülkén kívüli , erre alkalmas a járművezető számára megfelelő higiéniai és alvási feltételeket nyújtó szálláson kell megtartani Olyan szállásnak kell rendelkezésre állnia ;: [Mód. 382] a) amit biztosíthat vagy fizethet a munkáltató; vagy b) lehet a járművezető otthona vagy az általa választott privát helyszín. (8b) A szállítási vállalkozás oly módon szervezi meg a járművezetők munkáját, hogy azok három ez utóbbiak minden négy egymást követő héten belül hétből álló időszak vége előtt legalább egy alkalommal otthon vagy az általuk választott helyszínen tarthassák meg a rendszeres heti pihenőidőt vagy a csökkentett pihenőidő kompenzációjaként tartott 45 óránál hosszabb heti pihenőidőt. Amennyiben a járművezető otthonától távol tölti pihenőidejét, legkésőbb két héttel a pihenőidő előtt írásban tájékoztatja erről a szállítási vállalkozást. Amennyiben a járművezető otthonában tölti pihenőidejét, a szállítási vállalkozás biztosítja számára az otthonába történő visszatéréshez szükséges eszközöket. A vállalkozásnak dokumentálnia kell, hogy miként tesz eleget ennek a kötelezettségnek, és a dokumentációt a telephelyén kell őriznie azért, hogy kérésre be tudja azokat mutatni az ellenőrző hatóságoknak. [Mód. 385] A járművezető nyilatkozik arról, hogy a rendszeres heti pihenőidőt vagy a csökkentett heti pihenőidő kompenzációjaként kapott, 45 óránál hosszabb heti pihenőidőt az általa választott helyszínen igénybe vette. A nyilatkozatot a vállalkozás telephelyén kell megőrizni.” [Mód. 386] ca) a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki: „(9a) A Bizottság legkésőbb [két évvel e módosító rendelet hatálybalépését követően] értékelést és jelentést készít a Parlament és a Tanács részére arról, hogy el lehet-e fogadni ennél pontosabb szabályokat az alkalmi utasszállítással foglalkozó vezetőkre nézve az autóbusszal végzett személyszállítás nemzetközi piacához való hozzáférés közös szabályairól szóló, 2009. október 21-i európai parlamenti és tanácsi 1073/2009/EK rendelet 2. cikke (1) bekezdésének 4. pontjában meghatározottak szerint.” [Mód. 380]
(9)

Az EUSZ 19. cikke – amely konkrét kifejezésre juttatja az EUSZ 2. cikkében foglalt jogállamiság értékét – előírja a tagállamok számára, hogy az uniós jog által lefedett területeken hatékony bírói jogvédelmet biztosítsanak, ideértve az uniós költségvetés végrehajtására vonatkozókat is. Az uniós jognak való megfelelés biztosítására kialakított hatékony bírósági felülvizsgálat megléte a jogállamiság lényege, amelyhez független bíróságok szükségesek (10). A bíróságok függetlensége alapvető fontosságú, ahogy azt az Európai Unió Alapjogi Chartája (11) 47. cikkének második albekezdése is megerősíti. Ez különösen igaz a többek között a közbeszerzési eljárások keretében közkiadásokat vagy köztartozásokat keletkeztető aktusok, szerződések vagy egyéb eszközök érvényességének bírósági felülvizsgálatára, amely a bíróságok előtt is megindítható.
f)

a közúti fuvarozó kötelezése arra, hogy a kiküldetés időtartamának végét követően a fogadó járművezető kiküldetésének helye szerinti tagállam hatóságainak megkeresésére észszerű határidőn belül papíralapon vagy elektronikus formában nyújtsa be az IMI nyilvános felületén keresztül beküldje a b), a c) és az e) a c) pontban említett dokumentumok […] példányát , valamint a kiküldött járművezetőknek a kiküldetés időtartamára vonatkozó díjazásával kapcsolatos dokumentumokat és a munkaszerződésüket vagy a 91/533/EGK tanácsi irányelv (18) 3. cikke értelmében azokkal egyenértékű okiratokat, a járművezető munkájára vonatkozó munkaidő-nyilvántartó lapokat és a kifizetést igazoló dokumentumokat . A közúti fuvarozó a kért dokumentációt az IMI nyilvános felületén, a megkeresés időpontjától számított 2 hónapon belül nyújtja be. Amennyiben a közúti fuvarozó elmulasztja az összes kért dokumentáció előírt határidőn belüli megküldését az IMI nyilvános felületén, a kiküldetés helye szerinti tagállam illetékes hatóságai a fuvarozó letelepedésének helye szerinti tagállam illetékes hatóságainak segítségét kérhetik a 2014/67/EU irányelv 6. és 7. cikkével összhangban. Az ilyen IMI-n keresztül indított kérelmek esetén, a letelepedés helye szerinti tagállam illetékes hatóságai hozzáférhetnek a kiküldetési nyilatkozathoz és a fuvarozó által az IMI nyilvános felületén megküldött más releváns információkhoz. A fuvarozó letelepedésének helye szerinti tagállam illetékes hatóságai gondoskodnak arról, hogy a kiküldetés helye szerinti tagállam illetékes hatóságai által kért dokumentumok a kérelem napjától számított 25 munkanapon belül rendelkezésre álljanak az IMI-n keresztül. [Mód. 853]
(32)

Különösen fontos, hogy a Bizottság a szakmai átvilágítási kritériumok kidolgozásának előkészítésekor a minőségi jogalkotás követelményeivel összhangban folytassa le a megfelelő konzultációkat. A szakmai átvilágítási kritériumok és a harmonizált mutatók megállapítási és aktualizálási folyamatába be kell vonni az érdekelt feleket, és figyelembe kell venni a tudományos bizonyítékokat, a bevált gyakorlatokat, valamint a már elvégzett munkát és a meglévő szervezeteket, nevezetesen az Európai Bizottság körforgásos gazdasággal foglalkozó platformját, és az érintett területeken bizonyítható tudással és tapasztalatokkal rendelkező szakértők tanácsát. Ennek érdekében a Bizottságnak létre kell hoznia egy fenntartható finanszírozással foglalkozó platformot. A platformnak az állami és a magánszektort egyaránt képviselő szakemberekből szakemberek széles köréből kell állnia , hogy biztosított legyen valamennyi érintett szektor sajátosságainak megfelelő figyelembevétele . Az állami szektor képviselői közé be kell vonni az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és a nemzeti környezetvédelmi ügynökségek , az európai felügyeleti hatóságok , az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport és az Európai Beruházási Bank szakértőit. A magánszektor szakértői közé be kell vonni az érdekelt felek képviselőit, beleértve a pénzügyi és nem pénzügyi piaci szereplőket, a reálgazdaság képviselőit, akik az ágazatok széles körét képviselik, egyetemeket, kutatóintézeteket, egyesületeket és szervezeteket. Szükség esetén a platform számára lehetővé kell tenni azt, hogy nem tagoktól tanácsot kérjen. A platformnak a szakmai átvilágítási kritériumok és a harmonizált mutatók kidolgozására, elemzésére és felülvizsgálatára vonatkozó tanácsokat kell adnia a Bizottságnak, többek között arra vonatkozóan, hogy milyen potenciális hatást gyakorolnak azon eszközök értékelésére, amelyeket a szakmai átvilágítási kritériumok elfogadása előtt a jelenlegi piaci gyakorlat értelmében zöld eszköznek fenntarthatónak tekintettek. A platformnak tanácsot kell adnia továbbá a Bizottságnak arra vonatkozóan is, hogy vajon a szakmai átvilágítási kritériumok és mutatók megfelelőek-e ahhoz, hogy a fenntartható befektetések könnyítését célzó későbbi uniós szakpolitikai kezdeményezésekben is felhasználják őket. A platformnak tanácsot kell adnia a Bizottságnak a vállalatok és pénzügyi piaci szereplők fenntarthatósági beszámolási standardjainak és integrált jelentéstételi standardjainak kidolgozásával kapcsolatosan, többek között a 2013/34/EU irányelv felülvizsgálata révén. [Mód. 31]
e)

„a polgárokhoz közelebb álló Európa a városi, vidéki térségek és part menti térségek minden más terület fenntartható és integrált fejlesztésének elősegítése és helyi kezdeményezések révén” (a továbbiakban:5. szakpolitikai célkitűzés), az alábbiak által: [Mód. 57] i. integrált és befogadó társadalmi, gazdasági és környezetvédelmi fejlődés, kulturális kultúra, természeti örökség , fenntartható idegenforgalom a turisztikai célpontnak számító kerületek és a sport révén is, valamint a biztonság előmozdítása városi területeken , beleértve a funkcionális városi térségeket is ; [Mód. 58] ii. integrált helyi és befogadó társadalmi, gazdasági és környezetvédelmi fejlődés, kulturális a kultúra, a természeti örökség , fenntartható idegenforgalom a turisztikai célpontnak számító kerületek, a sport és a biztonság előmozdítása, többek között révén is mindez helyi szinten, vidéki , hegyvidéki és part menti területeken, régiókban, elszigetelt és csekély népsűrűségű, illetve minden más olyan területen , amelyek az alapvető szolgáltatásokhoz nehezen férnek hozzá, közösségvezérelt területi és helyi fejlesztés fejlesztési stratégiák révén is , az (EU) 2018/xxxx rendelet [az új CPR] 22. cikkének a), b) és c) pontjában említett formákban ; [Mód. 59]