HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 205/15

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2014/C 205/10)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra.

MÓDOSÍTÁS IRÁNTI KÉRELEM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról (2)

MÓDOSÍTÁS IRÁNTI KÉRELEM A 9. CIKK ALAPJÁN

„BRA”

EK-szám: IT-PDO-0117-01048 – 2012.10.19.

OFJ ( ) OEM ( X )

1. A termékleírás módosítással érintett szakaszcíme

—

☐

—

☒

—

☒

—

☒

—

☒

—

☒

—

☒

—

☐

—

☐

2. A módosítás típusa

—

☐

—

☒

—

☐

—

☐

3. Módosítás(ok)

A termék típusa

A termék leírása, amelyre az elnevezés vonatkozik

A fogyasztók alaposabb tájékoztatása érdekében bevezetésre kerül a „zsíros vagy félzsíros” jelölés, mivel a „Bra Tenero” előállítása teljes tejből történik, a „Bra Duro” vagy „Bra d’Alpeggio” előállítása pedig történhet mind teljes mind részlegesen fölözött tej felhasználásával; ezenkívül pontosításra kerül, hogy az esetleg hozzáadott juhtej/kecsketej legfeljebb 20 % lehet.

Pontosításra kerül, hogy a meghatározott méret és tömeg a legrövidebb ideig érlelt sajtformákra vonatkozik, elhúzódó érlelés esetén a fenti értékek jelentős csökkenése tapasztalható. A fogyasztók pontos tájékoztatása érdekében a kéreg vonatkozásában célszerűnek bizonyult egyértelműen feltüntetni, hogy az nem ehető. A „Duro” típus esetén a termék penésztől való megóvása érdekében a kéreg lekenhető étkezési olajokkal, aminek következtében egyúttal esztétikailag szebbé, vagyis a fogyasztók számára vonzóbbá válik.

Előállítási terület

Annak érdekében, hogy a „Bra” termékleírása megfelelően tükrözze az OEM előállítási területe egyedülállóságának elvét, a jelenleg érvényben lévő, a Torino megyei Villafranca Piemonte településen jelenleg csak az érlelés műveletét engedélyező termékleírás kiterjesztésre került az említett település tekintetében az előállítás valamennyi műveletére.

Az előállítás módja

Pontosításra kerül, hogy az előállítás során felhasznált tej lehet teljes vagy részlegesen fölözött, továbbá hogy a folyékony oltóenzim borjúból származik. Az 1982. december 16-i köztársasági elnöki rendeletben azért nem került külön meghatározásra a felhasználható folyékony oltóenzim eredete, mert akkoriban a kereskedelmi forgalomban még kizárólag borjúból származó folyékony oltóenzim volt kapható.

Mivel a jelenleg érvényben lévő termékleírásban nem került meghatározásra, hogy a tejet adó állatok táplálékának hány százaléka származik az előállítási területről, a termék és a terület közötti kapcsolat hangsúlyosabb kiemelése érdekében pontosításra kerül, hogy a tejet adó állatok fejadagjának több mint 50 tömegszázaléka az előállítási területről származik. A tejet adó állatok (szarvasmarhák, juhok, kecskék) jellemző táplálékát megfelelően kiegészíthető zöld és/vagy szárított takarmány adja.

A tej hűtési és tartósítási módszereinek alkalmazásával, amelyek az idők során egyre hatékonyabbá váltak, a napi fejések átlagszáma legfeljebb 4-re változott, változatlan terméktulajdonságok és előnyösebb higiéniai-egészségügyi feltételek mellett.

Pontosításra kerül, hogy a tej részleges fölözése történhet mechanikusan vagy a XX. század eleje óta alkalmazott természetes fölözéssel egyaránt, és a két módszer ugyanolyan eredménnyel jár. A természetes fölözéssel vagy mechanikusan történő fölözés fizikai elve ugyanaz: ugyanis a két módszer esetén a tej és a fölének szétválasztása a könnyebb zsíros rész, illetve a nehezebb sovány rész fajsúlya közötti különbség elve alapján történik.

Az útmutatás pontosítása, illetve a tej minőségét értelemszerűen befolyásoló szezonalitás mellett is optimális lefölözési eredmények, vagyis az egységesebb zsírtartalom elérése érdekében a természetesen fölözött tej pihentetésének időtartama növelésre kerül, továbbá meghatározásra kerül a legmagasabb hőmérséklet, amelyen a művelet végezhető. Ezenkívül a szezonalitás függvényében alakuló időintervallum két órával hosszabb, vagyis 10–18 órányiról 12–18 órányira változik, és megállapításra kerül egy legfeljebb 18 °C-os hőmérsékleti értékhatár.

A tej fertőtlenítését (hőkezelés, szűrés stb.) követően tejsavbaktériumok és/vagy természetes oltóanyagok (tejoltó vagy savós tejoltók) felhasználásával megtörténhet az esetleges oltás.

A tej mikrobiológiai sajátosságaiban az elmúlt évek során elért általános javulás következtében jelentős mértékben csökkent a tej baktériumtartalma, ami bizonyos esetekben gondot okozhat az alvadás, illetve az érlelés során. Az ilyen esetleges problémák megelőzése érdekében bekerül a termékleírásba a tejsavbaktériumok és/vagy természetes oltóanyagok használatának engedélyezése. Ezenkívül a tejnek az 1982-es termékleírásban 27 °C és 32 °C közötti értékben meghatározott legmagasabb alvadási hőfoka 27 °C és 38 °C közötti értékre módosul, mivel a tejsavbaktériumok, illetve a természetes oltóanyagok 38 °C közeli alvasztási hőfokon (ami a tej fejéskori hőmérséklete) jobban szaporodnak.

Részletesen kifejtésre kerül az előállítás azon művelete, amelyről az 1982-es keltezésű köztársasági elnöki rendelet úgy rendelkezik, hogy „A sajt előállítása az alvadék kétszeri aprításának jellegzetes technológiájával történik”.

Meghatározásra kerül, hogy az alvadás időtartamának kezdetét (15–25 perc) – azért, hogy objektíven meghatározható és mérhető legyen a befejezés időpontja – az aprításkori első vágástól kell számítani. Az alvasztási idő helyes meghatározásának célja a savó jobb lecsöpögését eredményező, homogén szemcseméret elérése. Tekintettel arra, hogy a korábbi túlzottan hozzávetőleges volt, meghatározásra kerül az engedélyezett leghosszabb alvasztási időtartam.

Ezenkívül meghatározásra kerülnek az alvadék első és második aprításának műveletei, az alábbi kiegészítésekkel:

Az alvadék első aprításakor a „Bra Tenero” esetén diónyi, a „Bra Duro” esetén kukoricaszem nagyságú szemcsék keletkeznek, majd az alvadékot legfeljebb 8 percig savóban pihentetik.

Az alvadék második aprításakor a „Bra Tenero” esetén kukoricaszem nagyságú, a „Bra Duro” esetén rizsszem méretű szemcsék keletkeznek. Az alvadék második aprítása után rázás, majd üstben vagy csöpögtetőasztalon történő pihentetés következik, esetleges előpréseléssel; e művelet közben a savó olykor részben eltávolításra kerül. A pihentetés ideje legfeljebb 10 perc, az alvadék lecsöpögtetésének legmagasabb hőfoka 44 °C.

Részletesen kifejtésre kerül a formázás és préselés művelete.

Az alvadékot formázás céljából vászonnal bélelt vagy vásznat nem tartalmazó formákba helyezik. Kizárólag a „Bra Duro” esetén a sajttészta esetleg újragyúrható – de csak amennyiben az alvadékból nem csöpög ki jól a savó – ami után a termék formákba helyezése, majd megfelelő préselése következik. A préselés után a sajtformákat 5,0 és 5,4 közötti pH-érték eléréséig állni hagyják.

Viszonyszámként azért pH-érték és nem egy időintervallum kerül meghatározásra, mert a pH aktualizáltabb és megfelelőbb mutató, amelynek alkalmazásával biztosabb és pontosabb a mérés, jobbak az eredmények. Ezt követően a sajt közvetlenül elhelyezhető a sólében, vagy legfeljebb plusz 10 °C-os hőmérsékletű érlelőcellában pihentethető még néhány órán át.

A termékleírás az alábbi mondat beillesztésével módosításra kerül:

„A termék érlelése megfelelő, legfeljebb plusz 15 °C-os hőmérséklettel, 95 % legmagasabb páratartalommal jellemezhető helyiségekben történik.”

Az említett módosítás tekintettel van a termelők azon igényére, hogy a sajt ne pusztán hűtőcellákban, illetve klimatizált cellákban, hanem egyéb helyiségekben is érlelhető legyen.

A fenti módosítást követően az érlelőhelyiség hőmérsékleti értéke 6–9 °C-ról legfeljebb 15 °C-ra, relatív páratartalma a „Bra Duro” esetén korábban előírt 80–85 %-ról, illetve a „Bra Tenero” esetén korábban előírt 90 %-ról egységesen 95 %-ra módosul mindkét típusnál.

A módosítás tekintettel van a mesterséges légkondicionálással nem rendelkező helyiségekben meglévő körülményekre, ami által kezelhetőbbé válik az előállítás érlelési szakasza.

Kapcsolat

Meghatározása módosításra kerül az Egységes Dokumentumban foglaltaknak megfelelően.

Címkézés

A termék kereskedelmi forgalomba bocsátásának módjára, darabolására és előrecsomagolására vonatkozó előírások is pontosításra kerülnek, miszerint ezek a műveletek végezhetők az előállítási területen kívül is.

A fogyasztásra kész termékek iránti egyre növekvő kereslet kielégítése céljából a leírás kiegészítésre kerül azzal, hogy „Duro” típus reszelt, előrecsomagolt állapotban is forgalomba hozható.

A termék hitelességének, továbbá megfelelő azonosításának biztosítása érdekében célszerűnek bizonyult a „Bra” sajtformák oldalán egy jelölés elhelyezése, valamint egy kör alakú, papír alapú tanúsító jelzés, amelyen a „Bra” OEM sajt védjegye szerepel.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról (3)

„BRA”

EK-szám: IT-PDO-0117-01048 – 2012.10.19.

OFJ ( ) OEM ( X )

1. Elnevezés

„Bra”

2. Tagállam vagy harmadik ország

Olaszország

3. A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1. A termék típusa

1.3 osztály: Sajtok

3.2. Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

Leírás: A „Bra” zsíros vagy félzsíros, tehéntejből előállított, préselt sajt, a „Bra d’Alpeggio” illetve a „Bra Duro” típus előállítása történhet részlegesen fölözött tejből. Juhtej és/vagy kecsketej hozzáadása legfeljebb a teljes felhasznált mennyiség 20 %-áig engedélyezett.

A késztermék az alábbi tulajdonságokkal írható le:

Formája: henger alakú, sík felületű.

Mérete: a sajtforma átmérője 30–40 cm, 6–10 cm magas oldala enyhén domború; az előállításhoz használt technikai eszközök függvényében a két adat esetében kisebb-nagyobb eltérések előfordulhatnak mindkét irányban.

Súlya: 6 és 9 kg közötti.

A méret- és tömegadatok a legrövidebb ideig érlelt termékre vonatkoznak.

Kérge: a „Tenero” típus esetén: világosszürke, rugalmas, sima és szabályos; nem ehető; a „Duro” típus esetén: kemény, feszes, színe az aranybarnától a sötétszürkéig változik, a penészesedés megakadályozása céljából étkezési olajjal lekenhető; nem ehető;

A sajttészta szerkezete: A „Tenero” típus kevéssé tömör és rugalmas, kis mértékben repedezett, a repedések nem túl nagyok. A „Duro” típus kis mértékben repedezett, a repedések nem túl nagyok.

A sajttészta színe: A „Tenero” típus sajttésztája fehér vagy elefántcsont színű; a „Duro” típusé a halvány szalmasárgától az okkersárgáig változik.

Íze: a „Tenero” típus esetén kellemesen illatos, enyhén sós, a „Duro” típus esetén markáns és igen sós.

A szárazanyag zsírtartalma: legalább 32 %.

3.3. Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

Tehéntej, esetleg kis mennyiségű (legfeljebb 20 %) juhtej és/vagy kecsketej hozzáadásával; a „Duro” típus előállítása történhet részlegesen fölözött tej felhasználásával is. A „Bra d’Alpeggio”„Tenero” és „Duro” típusa esetén lehet részlegesen lefölözött tej is; só, borjúból származó folyékony oltóanyag.

3.4. Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében)

A termék előállításához felhasznált tejet adó tehenek, esetleg juhok és kecskék takarmányának alapja, illetve túlnyomó része zöld és/vagy szárított takarmány, vagy megfelelően kiegészített takarmányszéna. A tejet adó állatok takarmányának napi fejadagjának több mint 50 (tömeg)százaléka az előállítási területről származik.

3.5. Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A „Bra” sajt előállítására szánt tejet adó állatok tenyészetei a meghatározott földrajzi területen találhatók.

A tej előállításának és feldolgozásának, továbbá a sajt érlelésének a meghatározott földrajzi területen kell történnie.

3.6. A szeletelésre, az aprításra, a csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok

A sajt egészben, darabolva és előrecsomagolt állapotban is fogyasztásra bocsátható. A „Duro” típus reszelve is előre csomagolható. A darabolás, az előrecsomagolás és a reszelés műveletei az előállítási területen kívül is végezhetők.

3.7. A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok

A formázást követően az eredetjelzést megfelelő jelölőszalagok segítségével beütik a sajtformákba; az eredetjelzésen egy stilizált B betű, a „Duro” illetve „Tenero” típusjelzés, és a megyenév rövidítéséből, valamint két számjegyből álló kód szerepel.

A megfelelőségi jelölés az alábbiakból áll: a normál gyártás esetén szalmasárga, a „d’Alpeggio” gyártás esetén zöld színű négyzethálós alapon, 20–28 cm átmérőjű, papír alapú tanúsító jelzés, valamint a sajt oldalába beleütött jelzés. A megfelelőségi jelölés egy papír alapú tanúsító jelzés (címke), amelyen a „BRA TENERO”, „BRA DURO”, „BRA TENERO D’ALPEGGIO”, illetve a „BRA DURO D’ALPEGGIO” szöveg szerepel, valamint a termék jellegzetes logója, továbbá a közösségi logó; a termék logóján egy kalapot viselő bajuszos férfialak látható, kezében sajtforma, amelyből hiányzik egy szelet. Csak az ilyen eljárásnak alávetett termék hozható forgalomba a „Bra” oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel.

A papír alapú jelölőcímke elhelyezéséhez élelmiszerragasztó használata engedélyezett.

4. A földrajzi terület tömör meghatározása

A termék előállítási és érlelési területe egész Cuneo megye területét, valamint a Torino megyei Villafranca Piemonte település területét foglalja magában. Az alább felsorolt települések területén előállított és érlelt „Tenero” illetve „Duro” típusú „Bra” terméken feltüntethető a „d’Alpeggio” jelölés: Montani di Brondello, Castellar, Crissolo, Gambasca, Martiniana Po, Oncino, Ostana, Paesana, Pagno, Rifreddo, Sanfront, Bellino, Brossasco, Casteldelfino, Frassino, Isasca, Melle, Piasco, Pontechianale, Rossana, Sampeyre, Valmala, Venasca, Acceglio, Canosio, Cartignano, Celle Macra, Dronero, Elva, Macra, Marmora, Prazzo, Roccabruna, S. Damiano Macra, Stroppo, Villar S. Costanzo, Bernezzo, Castelmagno, Cervasca, Montemale, Monterosso Grana, Pradleves, Valgrana, Cignolo, Aisone, Argentera, Demonte, Gaiola, Moiola, Pietraporzio, Rittana, Roccasparvera, Sambuco, Valloriate, Vinadio, Chiusa Pesio, Entracque, Limone Piemonte, Roaschia, Robilante, Roccavione, Valdieri, Vernante, Briaglia, Frabosa Soprana, Frabosa Sottana, Monasterolo Casotto, Monastero di Vasco, Montaldo Mondovì, Pamparato, Roburent, Roccaforte Mondovì, S. Michele Mondovì, Torre Mondovì, Vicoforte Alto, Bagnasco, Battifollo, Briga Alta, Caprauna, Castelnuovo Ceva, Garessio, Lisio, Mombasiglio, Montezemolo, Nucetto, Ormea, Perlo, Priero, Priola, Sale S. Giovanni, Scagnello, Viola, illetve részben az alább felsorolt, az 1952. július 25-i 991. sz. módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt törvény által hegyvidékinek minősített települések területén előállított és érlelt „Tenero” illetve „Duro” típusú „Bra” terméken szintén feltüntethető a „d’Alpeggio” jelölés: Barge, Bagnolo Piemonte, Envie, Revello, Costigliole Saluzzo, Verzuolo, Busca, Caraglio, Borgo S. Dalmazzo, Boves, Peveragno, Villanova Mondovì, Ceva, Lesegno, Pianfei és Magliano Alpi településnek az Ormea településsel határos területe.

5. Kapcsolat a földrajzi területtel

5.1. A földrajzi terület sajátosságai

A Cuneo megyét dél felől nyugati irányban körülölelő Tengeri-Alpok és Cotti-Alpok között elterülő, a keleti oldalon a magas Langa és Roero dombokkal szegélyezett előállítási terület jó takarmánytermő vidék, nagy mennyiségű tejtermeléssel, valamint a tejelő szarvasmarhafajták tenyésztésére különösen alkalmas éghajlati viszonyokkal jellemezhető. Annak köszönhetően ugyanis, hogy télen ritkán fordul elő ködös idő, nyáron pedig nagy hőség, az itt tenyésztett állatok, illetve az itt termesztett takarmánynövények mindegyike kivételesen egészséges. Cuneo megyére ezenkívül a Pó-síkság keletebbre található területeihez képest hidegebb, szárazabb tél és viszonylag hűvösebb nyár jellemző. Ezek a környezeti tényezők teremtették meg a „Bra” sajt előállításához szükséges előfeltételeket.

A hegyek felől, délelőtt és éjszaka váltakozó irányból az előállítási területre érkező szellőnek köszönhető a termék optimális érésének biztosítására alkalmas, alacsony légköri páratartalom.

Az Alpok vonulata és a dombok lábánál húzódó terület egyfajta termékeny, a Pó és a Tanaro folyó, illetve számos, legyezőszerűen ideérkező mellékfolyójuk által barázdált fennsík.

A „Bra” préselt sajt, amelynek „Tenero” és „Duro” típusa fogyasztás és tartósítás tekintetében stratégiai fontossággal bír a terméket elterjesztő és fogyasztó lakosság körében. A szóban forgó sajt ugyanis – noha a magashegyi legeltetésre használt területekről származik – a nyár végén a völgy mélyébe alászálló hegyi pásztorok sajtkészítői rátermettségének köszönhetően több mint egy évszázada a lejjebb elterülő sík vidékeken is elterjedt, magas tápértéke és a puszta létezésében rejlő értéke miatt. A „Bra” előállítása során különös jelentőséget kap a sajttészta feldolgozásának, formázásának és préselésének művelete.

5.2. A termék sajátosságai

A sajt sajátos kérgéről felismerhető, amely a „Bra Tenero” esetén világos és rugalmas, a „Bra Duro” esetén megbarnult, feszes, esetleg olajozott. A termék jellegzetes aromája szeleteléskor azonnal érezhető. A „Tenero” típus illata kellemes, hívogató, íze jellegzetesen édes, ezzel szemben a „Duro” típus határozottabb ízű, ízletesebb, édes és sós felhangokkal. Kiválóan alkalmas saláták és sültek készítéséhez, amelyek jól kiemelik fenti sajátosságát. A reszelt „Bra Duro” sajt többféle étel készítéséhez felhasználható.

5.3. A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti ok-okozati kapcsolat

A talaj- és éghajlati viszonyok, valamint a gyártási tényezők kölcsönhatásának ötvözeteként alakulnak ki a „Bra” sajt jellemzői. Az évszázadok során végbement szelekció során kialakult kivételes, őshonos mikroflóra felel az érlelt sajt azon sajátosságainak kialakulásáért, amelyektől a „Bra” egyedülállóvá válik, és kitűnik a préselt sajttípusok közül.

A „Bra” sajt ugyanis szerves része Cuneo megye történelmének és kultúrájának. A sajt névadója Bra városa, mivel történetileg a termék fő értékesítési piaca volt. Az idők során változatlanul fennmaradt a sajt jellegzetes aromája és íze is. Ezen kereskedelmi tulajdonságok az előállítási területtel hozhatók kapcsolatba, mivel itt keletkeztek és itt maradtak fenn. Ezenkívül a két különböző típus, a „Tenero” és a „Duro” kialakulása a sajtkészítők rátermettségének eredménye, akik képesek voltak rendkívül hasonló, mégis sajátos technikák, illetve eltérő érlelési és finomítási időtartamok alkalmazásának végeredményeképpen összetéveszthetetlen ízű tömör, de semmiképp sem száraz, reszelhető sajttésztájú terméket előállítani.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(510/2006/EK rendelet (4) 7. cikk (5) bekezdés)

Ez a közigazgatási szerv a „Bra” OEM módosítására irányuló javaslatnak az Olasz Köztársaság 2012. március 1-jei, 51. számú Hivatalos Közlönyében történő közzétételével, a fenti kérelem vonatkozásában elindította a nemzeti kifogásolási eljárást.

A termékleírás egységes szerkezetbe foglalt szövege az alábbi internetes oldalon tekinthető meg: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

vagy

közvetlenül a Minisztérium honlapján (www.politicheagricole.it), (a képernyő jobb felső sarkában) a „Qualità e sicurezza” (Minőség és biztonság) címszóra, majd a „Disciplinari di produzione all’Esame dell’UE” („Az uniós vizsgálatnak alávetett termékleírások”) menüpontra kattintva.

(1) HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

(2) HL L 93., 2006.3.31., 12. o. A rendeletet felváltotta az 1151/2012/EU rendelet.

(3) A rendeletet felváltotta az 1151/2012/EU rendelet.

(4) Lásd a 3. lábjegyzetet..