47.

azon a véleményen van, hogy a következő közösségi költségvetési keretnek biztosítania kell: a. hogy a kevésbé fejlett európai régiók, valamint a sajátos jellegű, valamilyen földrajzi hátránnyal rendelkező térségek – elsősorban versenyképességük javítása révén – megszilárdíthassák konvergenciájuk folyamatát, biztosítva ezáltal az egész Európai Unió kiegyensúlyozottabb gazdasági, társadalmi és területi fejlődését; b. hogy amennyiben egyes régiók kiesnek a támogatási keretből, álljanak rendelkezésre megfelelő és igazságos átmeneti szabályozások annak érdekében, hogy az európai kohéziós politika segítségével elért sikerek ne váljanak újra kétségessé. Ennek során egész Európában egyenlő bánásmódban kell részesíteni az érintett országokat és régiókat – függetlenül attól, hogy melyik tagállamban találhatók; c. hogy kompetenciáik fejlesztésében – különösen az innováció területén – továbbra is célzottan támogassák azokat a régiókat, amelyek már ma nagymértékben hozzájárulnak az EU versenyképességéhez a globalizált világban; d. hogy a fenntartható regionális növekedést és a fenntartható regionális versenyképességet ösztönző és ebbe valamennyi régiót bevonó európai politika elsőbbséget kapjon. Egy ilyen politika által az összes helyi és regionális önkormányzata megtalálhatja a megfelelő stratégiai irányokat és pénzügyi eszközöket, melyek olyan innovatív beruházások megvalósításához szükségesek, melyekkel közösségeik alkalmazkodhatnak a gazdaság, a társadalom és a technológia strukturális változásaihoz, illetve érvényre juttathatják globális kontextusban e területek sajátos feltételeit és lehetőségeit, különösképpen kkv-k az európai gazdaság gerincét alkotó rendszerét; e. egy olyan szolidaritási politika megvalósulását, mellyel minden polgár egyenlő esélyt kap az infrastruktúrák, valamint az oktatási szolgáltatások és a szakmai képzés elérésére, illetve az összes tehetség igénybe veheti a legfejlettebb kutatási lehetőségeket. A helyi, regionális, nemzeti és európai hatóságoknak egyesíteniük kell erőfeszítéseiket, hogy elősegítsék a tudományos, a kutatási és az üzleti világ találkozását, és ösztönözzék európai és globális hálózataik létrejöttét; f. hogy az európai integrációs terv alapját jelentő mozgás szabadsága új lendületet kapjon a transzeurópai közlekedési hálózatokra fordított beruházások fokozásának köszönhetően. A politikának a fenntartható mobilitást, a modális közlekedési rendszereket, valamint egy hatékony összeköttetésű transzeurópai vasúti hálózatot kellene támogatnia, ami által a szén-dioxid-kibocsátás csökkenthető, és mind az utasok számára, mind az áruk esetében idő és költség takarítható meg. A fenntartható tengeri közlekedés fejlesztését szintén támogatni kellene; g. hogy minden európai terület felkészülten nézhessen szembe az éghajlatváltozással, rendelkezzen olyan eszközökkel, melyekkel megelőzheti az okokat és alkalmazkodhat a következményekhez, elsősorban a lakosság és a leginkább érintett gazdasági szereplők érdekében. A fenntartható fejlődésnek megfelelő modellekbe kell beruházni, melyek figyelembe veszik mind a helyi lehetőségeket, mind a helyi korlátokat; h. hogy az Európai Unió rendelkezzék közösségi energiapolitikával, mely a tagállamok közötti szolidaritáson, az ellátás biztonságán, valamint a termelés, a szállítás és a fogyasztás fenntarthatóságán alapul, és tiszteletben tartja, hogy a tagállamok szabadon választhatnak a különböző energiaforrások között, mivel a helyi és regionális szint rendelkezik a legjobb lehetőségekkel arra, hogy támogassa az innovációt és a fogyasztói magatartás messzemenő változásának biztosítását; i. hogy a migrációs áramlatok kezelésére európai válasz érkezzék a helyi és regionális szinten már kidolgozott, leginkább bevált megoldások felhasználásával. Elkerülhetetlenül fontos, hogy azok, akik a mindennapokban helyi szinten találkoznak a sürgős megoldásokat igénylő helyzetekkel, számíthassanak az európai szolidaritásra és együttműködésre; j. hogy elismerjék a helyi és regionális önkormányzatok központi szerepét a demográfiai változásokhoz történő alkalmazkodást célzó eszközök megvalósításában; k. hogy Európa olyan modern, versenyképes, sokoldalú és fenntartható mezőgazdaságra támaszkodhasson, amely biztosítja az európai élelmiszerbiztonságot és élelmiszerekkel kapcsolatos preferenciákat, és amely megőrzi pozícióját a világkereskedelemben, a közösségi preferenciákat is figyelembe véve. Meg kell adni neki a szükséges támogatást ahhoz, hogy olyan eszközzé váljék, amely javítja életünk minőségét és megőrzi azt a következő generációk számára, és hozzájárul az éghajlat felmelegedése elleni küzdelemhez, környezetünknek, a biodiverzitásnak és tájaink minőségének megőrzéséhez; l. hogy Európa folytathassa szomszédsági politikáját, és közös projekteken dolgozhasson távolabbi szomszédjaival. Szükség van ugyanis arra, hogy az Unió külső kapcsolatai egyre nagyobb mértékben használhassák ki a regionális és helyi önkormányzatok határokon átnyúló és decentralizált együttműködésének eredményeit. Hangsúlyt kellene fektetni a határokon átnyúló együttműködésre, mivel az a béke megszilárdításának, a közös célok és értékek meghatározásának, illetve kitűzésének, és a területi kohézió előmozdításának fontos eszköze.