Javaslat A TANÁCS RENDELETE az uniós halászhajók egyes mélytengeri halállományokra vonatkozó halászati lehetőségeinek a 2015. és 2016. évre történő meghatározásáról /* COM/2014/0613 final - 2014/0284 (NLE) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE A javaslat okai és céljai A mélytengeri halállományok a kontinentális talapzat fő halászterületein kívül eső vizekből kifogott halállományok. A kontinentális lejtő mentén, illetve fenékhegyek környékén élnek. E fajok többsége lassú növekedésű és hosszú életű, ezért a halászati tevékenység kifejezetten veszélyezteti őket. A mélytengeri fajok halászattal szembeni sérülékenységében fontos tényező, hogy halászhatók-e helyi csoportosulásaik, különösen ívás idején. Példaként említhetők az atlanti tükörhal, a kék menyhal és a tízujjú nyálkásfejűhalak. A halászat korlátozásának hiánya a mélytengeri fajok halászatában – minden vadon élő halállomány halászatához hasonlóan – ahhoz vezet, hogy a halászati vállalkozások versengenek egymással a szabadon hozzáférhető erőforrás kisajátításáért, kellő tekintet nélkül a fenntartható kiaknázás szintjére. Egyes mélytengeri fajok esetében egyértelműen ez volt a helyzet azelőtt, hogy az Európai Unió 2003-ban megkezdte ezen állományok szabályozását. Példának okáért mostanra kimerült halállománynak számít az atlanti tükörhal északnyugati állománya, csakúgy mint a nagyszemű vörösdurbincs állománya a Vizcayai-öbölben. A halászati tevékenység korlátozása ezért nélkülözhetetlen intézkedés, amelynek célja a halászok bevételcsökkenésének megelőzése és a halászatnak a hosszú távon magas hozamot biztosító gazdálkodáshoz való közelítése, valamint az, hogy csökkenteni lehessen az ökoszisztémát és az élelmiszerhálót a halpopuláció-méretek hirtelen csökkenése miatt érő káros hatásokat. A mélytengeri fajok tekintetében a szakpolitikai szintű beavatkozás azért különösen fontos, mert az állományok kimerítése esetén a populáció helyreállása, amennyiben arra egyáltalán mód van, rendkívül sok időt vehet igénybe. A Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) kétévente alapos áttekintést biztosít a mélytengeri halállományok biológiai helyzetéről. Az ICES legutóbbi szakvéleményét 2014 májusában tették közzé. A halászati lehetőségek megállapítására vonatkozó jelenlegi javaslat a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) által az ICES munkája nyomán 2014 júniusában elvégzett további vizsgálaton alapszik. Az ICES és a HTMGB ajánlásai egyaránt kiemelik, hogy a mélytengeri állományok többségének halászata továbbra sem fenntartható, valamint hogy a szóban forgó állományok fenntarthatóságának biztosítása érdekében a rájuk vonatkozó halászati lehetőségeket mindaddig csökkenteni kell, amíg az állományok méretének alakulása nem mutat pozitív tendenciát. Ez a vizsgálat képezi a mélytengeri állományokra vonatkozó halászati lehetőségek rögzítésének kiindulópontját, az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 3. cikkének c) pontjában előírt azon elvnek megfelelően, amely szerint a közös halászati politika keretében a döntéshozatali folyamatnak többek között tudományos szakvéleményen kell alapulnia. Általános háttér A mélytengeri állományok halászatát az Európai Unió 2003 óta szabályozza a teljes kifogható mennyiségek (TAC) és az Atlanti-óceán északi részén alkalmazható halászati erőkifejtés meghatározása révén. A mélytengeri halállományokra vonatkozó 2013-es és 2014-es halászati lehetőségeket az uniós halászhajók egyes mélytengeri halállományokra vonatkozó halászati lehetőségeinek a 2013. és 2014. évre történő meghatározásáról szóló, 2012. december 20-i 1262/2012/EU tanácsi rendelet[1] határozta meg. A halászati lehetőségek rögzítése és elosztása az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik. Az élő vízi erőforrások fenntartható kiaknázására vonatkozó kötelezettséget a 1380/2013/EU rendelet 2. cikke állapítja meg. Az említett rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében (az annak 4. cikke (1) bekezdésének 8. pontjának meghatározása szerinti) elővigyázatossági megközelítést kell alkalmazni a halászati gazdálkodás vonatkozásában, továbbá a közös halászati politikának a maximális fenntartható hozam helyreállítására és szinten tartására kell irányulnia. Az említett rendelet 16. cikkének (4) bekezdése szerint a halászati lehetőségeket a szóban forgó rendelet 2. cikk (2) bekezdésében megállapított célkitűzésekkel összhangban kell meghatározni. A mélytengeri halászati lehetőségeket ezenfelül a nemzetközi megállapodásokkal , többek között a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló, 1995. évi ENSZ-megállapodással (a továbbiakban: a halállományokról szóló 1995. évi ENSZ-megállapodás) összhangban kell megállapítani. Különösen elővigyázatosság indokolt abban az esetben, amikor az információk bizonytalanok, nem megbízhatók vagy pontatlanok. A halállományokról szóló 1995. évi ENSZ-megállapodás 6. cikkének (2) bekezdése értelmében a megfelelő tudományos információk hiányára nem lehet hivatkozni a védelmi és gazdálkodási intézkedések elhalasztásának vagy elmulasztásának okaként. A javasolt teljes kifogható mennyiségek összhangban vannak a 2008. évi, a nyílt tengeren folytatott mélytengeri halászat kezelésére vonatkozó nemzetközi ENSZ FAO-iránymutatásokkal, amelyeket az ENSZ Közgyűlése több egymást követő határozattal is megerősített (2007-ben a 61/105. sz. határozattal, 2009-ben a 64/72. sz. határozattal és legutóbb 2011-ben a 66/231. sz. határozattal). Habár bizonyos mélytengeri fajokat más halászó nemzetek is halásznak, különösen Norvégia, Izland, a Feröer szigetek és Oroszország, és noha az említett nemzetekkel (illetve amennyiben ezek az állományok nemzetközi vizekben fordulnak elő, az Északkelet-atlanti Halászati Bizottság [NEAFC] keretében) törekedni kell a megállapodásra és az összehangolt gazdálkodási intézkedések kidolgozására, a szóban forgó megállapodások megkötéséig egyoldalú intézkedések meghozatalára van szükség az uniós hajókra vonatkozóan. Az intézkedések célja elkerülni a szabályozatlan halászat és az állományok kimerítése fentiekben ismertetett káros következményeit. Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen A javaslat által szabályozott területen a meglévő rendelkezéseket az 1262/2012/EU tanácsi rendelet állapítja meg, amely 2014. december 31-ig alkalmazandó. A rendelkezések kapcsolódnak a mélytengeri állományok halászatára vonatkozó különleges hozzáférési követelmények és kapcsolódó feltételek megállapításáról szóló 2347/2002/EK tanácsi rendelethez[2]. Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel A javasolt intézkedések a közös halászati politika célkitűzéseivel és szabályaival összhangban kerültek kidolgozásra, és összeegyeztethetők az Unió fenntartható fejlődési politikájával. 2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI Konzultáció az érdekeltekkel A javaslat a 2015.évi halászati lehetőségekkel kapcsolatban a Közös Halászati Politika keretében folytatott konzultációról szóló bizottsági közleményben (COM(2014) 388 végleges) megfogalmazott elvek és iránymutatások alapján került kidolgozásra. A közleményben a Bizottság kifejti nézeteit és szándékait az egyes állományokra vonatkozóan a 2015. évre javasolt halászati lehetőségekkel kapcsolatban. A Bizottság az említett közlemény alapján széles körű egyeztetést folytat az érdekeltekkel, a civil társadalom képviselőivel, a tagállamokkal és a széles nyilvánossággal. A javaslat részletes magyarázata Az e javaslat tárgyát képező mélytengeri állományokról rendelkezésre álló ismeretek – a gránátoshal egy állományától eltekintve – sem a populációméret, sem a halászati mortalitás tekintetében nem teszik lehetővé a kutatók számára az állományok állapotának teljes körű értékelését. Ennek számos oka van: a kérdéses fajok gyakran hosszú életűek és lassú növekedésűek, ami rendkívül megnehezíti az adott állomány korcsoportok szerinti tanulmányozását, valamint a kifogott egyedek hossza vagy a zsákmány korszerkezete alapján annak felmérését, hogy a halászat milyen hatást gyakorolt az állományra. Nem ismert az állományok fiatal egyedekkel való pótlódásának gyakorisága. Az állományok nagy elterjedési területeken olyan mélységekben fordulnak elő, amelyek gyakorlati okokból nehezen vizsgálhatók. Ezen állományok csekély kereskedelmi értéke miatt gyakran nem állnak rendelkezésre tudományos adatok, illetve azok nem fedik le az elterjedési terület egészét. A halászati tevékenységek esetenként csak részben irányulnak e fajokra, és egyes tevékenységek viszonylag új keletűek. A javasolt fogási korlátozások összhangban állnak az EU halászatában a fenntarthatóság elvének a legnagyobb fenntartható hozamon keresztül történő végrehajtásáról szóló bizottsági közleménnyel (COM(2006) 360 végleges). A javasolt korlátozások összhangban állnak továbbá a közösségi halászati gazdálkodással kapcsolatos konzultáció javításáról szóló bizottsági közleményben (COM(2006) 246 végleges), illetve a 2015. évi halászati halászati lehetőségekkel kapcsolatban folytatott konzultációról szóló, fent említett bizottsági közleményben meghatározott, a döntések előrehozatalának folyamatára vonatkozó alapelvekkel. Az utóbbi közlemény ismerteti a Bizottságnak a teljes kifogható mennyiségek meghatározására vonatkozó módszerét, és a Bizottság e javaslat kidolgozása során – a javaslatban foglalt 22 TAC-érték meghatározásakor – szintén ezeket a szabályokat követte, mégpedig az alábbiak szerint: · Ha a tudományos szakvélemények széles körű adatgyűjtésen és kvantitatív elemzésen, valamint a legnagyobb fenntartható hozamra vonatkozó ICES-keretrendszer szerinti előrejelzéseken alapulnak, a teljes kifogható mennyiségeket a tudományos szakvélemények szerint kell megállapítani. Ez áll fenn az északnyugati vizekben élő gránátoshal javasolt teljes kifogható mennyiségére vonatkozó bejegyzésre. · Ha az indikatív tudományos szakvélemények a rendelkezésre álló információk kvalitatív elemzésén alapulnak (még ha nem is teljesek vagy szakértői véleményt tartalmaznak), indokolt őket felhasználni a teljes kifogható mennyiségére vonatkozó döntések meghozatalakor. Ennek fényében a javaslatban öt esetben TAC-csökkentés, négy esetben a TAC növelése, két esetben pedig a TAC szintjének fenntartása szerepel. · Ha a tudományos szakvélemény nem mindenre kiterjedő, és nem lehet mennyiségi javaslattal élni a fogásokra nézve, az elővigyázatossági megközelítés szerint kell eljárni; ez hat TAC-bejegyzést érint a javaslatban, közülük három esetében nulla értékben megállapított elővigyázatossági TAC-kal. · Végül a fekete abroncshal egy állománya esetében a Bizottság még várja a HTMGB szakvéleményét. A mélytengeri cápák esetében az ICES tudományos szakvéleménye csak 2014 októberére várható. Ennélfogva a mélytengeri cápákra vonatkozó három, valamint a fekete abroncshal egy állományára vonatkozó TAC-bejegyzésnél a jelen javaslatban „pm” jelölés szerepel, és aktualizálásukra a javaslat Bizottság általi elfogadását követően fog majd sor kerülni. Ezenfelül a HTMGB a mélytengeri cápák védelmére hozott megfelelő gazdálkodási intézkedéseknek az állományok teljes elterjedési területére vonatkozó kiterjesztését javasolja[3], és ezért a Bizottság az V, VI, VIII és IX. övezet uniós és nemzetközi vizeiben élő mélytengeri cápákra vonatkozó TAC-területnek a CECAF (Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottság) Madeira körüli vizeivel, azaz a 34.1.1, 34.1.2 és 34.2. CECAF-övezet uniós vizeivel történő kibővítését javasolja. Végül az Északkelet-atlanti Halászati Bizottság legfrissebb tudományos szakvéleménye és megbeszélései alapján úgy tűnik, hogy a gránátoshal jelentős mennyiségű fogását más gránátoshal-fajok fogásaiként, főleg észak-atlanti gránátoshalként jelentik. Az észak-atlanti gránátoshalra nincs érvényben fogási korlátozás. Ezért ebben az összefüggésben indokolt kiterjeszteni a gránátoshalra vonatkozó TAC-ot az észak-atlanti gránátoshal fogásaira, ugyanakkor előírva, hogy a két faj fogásait külön kell jelenteni. Ezáltal javulni fognak a két faj tényleges éves fogásaira vonatkozó ismeretek, és megfelelőbb fogási korlátozásokat lehet majd meghatározni e rendelettervezet későbbi módosításai vagy külön rendeletek keretében. A JAVASLAT JOGI ELEMEI Az EUMSZ 43. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a Tanács a Bizottság javaslata alapján intézkedéseket fogad el „a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozóan”. Ez a javaslat az említett lehetőségek igénybevételével funkcionálisan összefüggő halászati lehetőségek és feltételek meghatározására és elosztására korlátozódik. Ez a tanácsi rendeletre irányuló javaslat az Atlanti-óceán északkeleti részének uniós és nemzetközi vizeiben élő, kereskedelmi szempontból legjelentősebb mélytengeri fajok tekintetében megállapítja az uniós halászflottákra vonatkozó fogási korlátozásokat annak érdekében, hogy teljesüljön a közös halászati politika célkitűzése, nevezetesen az, hogy a halászat környezeti, gazdasági és társadalmi szempontból is fenntartható legyen. A javaslat az EUMSZ 3. cikke (1) bekezdésének d) pontja szerint az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható. A javaslat megfelel az arányosság elvének a következő miatt: a közös halászati politika közös politika. Az EUMSZ 43. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Tanács feladata, hogy intézkedéseket fogadjon el a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozóan. Az 1380/2013/EU rendelet 16. cikkének (6) bekezdésére tekintettel minden tagállam maga dönti el, hogy a részére kiosztott és az átruházható halászati koncessziók rendszerének hatálya alá nem tartozó halászati lehetőségeket – a 16. cikk (7) bekezdésének és a 17. cikkben meghatározott feltételek figyelembe vétele mellett –hogyan osztja ki a régiók és a halászati ágazat szereplői között. Ennélfogva a tagállamoknak elegendő mozgástér áll rendelkezésükre az odaítélt halászati lehetőségek kiaknázásának céljára általuk kiválasztott társadalmi-gazdasági modellre vonatkozó döntések meghozatalában. A javaslatnak a tagállamokra nézve nincsenek új pénzügyi vonzatai. Ezt a rendeletet a Tanács fogadja el kétévente, végrehajtásának állami és magánszektorbeli eszközei pedig már adottak. 2014/0284 (NLE) Javaslat A TANÁCS RENDELETE az uniós halászhajók egyes mélytengeri halállományokra vonatkozó halászati lehetőségeinek a 2015. és 2016. évre történő meghatározásáról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (3) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, mivel: (1) A Szerződés 43. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a Tanács a Bizottság javaslata alapján intézkedéseket fogadjon el a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozóan. (2) A közös halászati politikáról szóló, 2013. december 11-i 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet[4] előírja, hogy a védelmi intézkedéseket a rendelkezésre álló tudományos, műszaki és gazdasági szakvélemények, többek között – amennyiben releváns – a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottságtól (HTMGB) kapott szakvélemények figyelembevételével kell elfogadni. (3) A Tanács feladata, hogy intézkedéseket fogadjon el a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozóan, beleértve – adott esetben – bizonyos, azokkal funkcionálisan összefüggő feltételeket is. A halászati lehetőségeket úgy kell elosztani a tagállamok között, hogy az valamennyi tagállamnak viszonylagos stabilitást biztosítson minden állomány halászata, illetve minden halászati tevékenység végzése tekintetében, továbbá kellően figyelembe vegye a közös halászati politikának az 1380/2013/EU rendeletben meghatározott célkitűzéseit. (4) A teljes kifogható mennyiségeket (TAC-ok) a rendelkezésre álló tudományos szakvélemények alapján, a biológiai és társadalmi-gazdasági vonatkozások figyelembevételével kell meghatározni, biztosítva ugyanakkor az egyes halászati ágazatokkal szembeni méltányos bánásmódot; ezenkívül figyelembe kell venni az érdekeltekkel folytatott konzultációk során megfogalmazott véleményeket is, különös tekintettel az érintett regionális tanácsadó testületek ülésein elhangzottakra. (5) A halászati lehetőségeknek összhangban kell lenniük a nemzetközi megállapodásokkal és a nemzetközileg elfogadott elvekkel – ilyenek például a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok, valamint a hosszú távon vándorló halállományok védelmére és kezelésére vonatkozó 1995. évi ENSZ-megállapodás[5] és a nyílt tengeren folytatott mélytengeri halászat kezelésére vonatkozó 2008. évi nemzetközi ENSZ FAO-iránymutatásokban részletesen meghatározott gazdálkodási elvek –, amelyek szerint a szabályozó hatóságoknak különösen óvatosan kell eljárniuk olyan esetekben, amikor a rendelkezésre álló információ bizonytalan, nem megbízható vagy pontatlan. A megfelelő tudományos információk hiányára mindenestre nem lehet hivatkozni a védelmi és gazdálkodási intézkedések elhalasztásának vagy elmulasztásának okaként. (6) A Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) és a HTMGB által kibocsátott legutóbbi szakvélemények kiemelik, hogy a mélytengeri állományok többségének halászata nem fenntartható, valamint hogy a szóban forgó állományok fenntarthatóságának biztosítása érdekében a rájuk vonatkozó halászati lehetőségeket tovább kell csökkenteni mindaddig, amíg az állományok méretének alakulása nem mutat pozitív tendenciát. Az ICES ezenkívül azt is javasolta, hogy az atlanti tükörhal célzott halászatát valamennyi területen be kell tiltani, és ugyanez a helyzet a nagyszemű vörösdurbincs és a gránátoshal bizonyos állományainak esetében is. (7) A gránátoshal négy állománya tekintetében az Északkelet-atlanti Halászati Bizottság legfrissebb tudományos szakvéleménye és megbeszélései alapján úgy tűnik, hogy e faj fogásait gyakran tévesen, észak-atlanti gránátoshalként jelentik. Ezért ebben az összefüggésben indokolt egyetlen TAC-ot meghatározni a két faj fogásaira úgy, hogy a fogások jelentése mindazonáltal fajonként történjen. (8) A mélytengeri cápák vándorló életmódjára, valamint az Atlanti-óceán egész északkeleti részén való széles elterjedtségére figyelemmel a HTMGB javasolta az ezen fajokra vonatkozó gazdálkodási intézkedéseknek a CECAF (Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottság) Madeira körüli uniós vizeire történő kiterjesztését. (9) A mélytengeri állományok halászatára vonatkozó különleges hozzáférési követelmények és kapcsolódó feltételek megállapításáról szóló, 2002. december 16-i 2347/2002/EK tanácsi rendelet[6] 2. cikkének a) pontjában meghatározott mélytengeri fajokra vonatkozó halászati lehetőségek megállapítására kétévente kerül sor. Kivételt képeznek ez alól az aranylazac és a kék menyhal állományai. Ami az utóbbit illeti, a kék menyhal fő halászatát a Norvégiával folytatott éves tárgyalások függvényében határozzák meg; az egyszerűsítés érdekében a kék menyhalra vonatkozó valamennyi TAC-ot az előbb említett tárgyalás szerint és ugyanazon jogszabály keretében kell meghatározni. Ennélfogva az fent említett aranylazac- és kékmenyhal-állományokat érintő halászati lehetőségeket egy, a halászati lehetőségeket évente megállapító másik vonatkozó rendeletben kell meghatározni. (10) A teljes kifogható mennyiség és kvóták éves kezelésére vonatkozó kiegészítő feltételek bevezetéséről szóló, 1996. május 6-i 847/96/EK tanácsi rendelettel[7] összhangban az abban említett intézkedések alá tartozó halállományokat meg kell határozni. Elővigyázatossági teljes kifogható mennyiség vonatkozik azokra az állományokra, amelyek esetében nem áll rendelkezésre a halászati lehetőségek tudományosan megalapozott értékelése arra az évre vonatkozóan, amelyre a teljes kifogható mennyiségeket meghatározzák; más esetekben az analitikai teljes kifogható mennyiséget kell alkalmazni. Figyelemmel az ICES és a HTMGB mélytengeri állományokra vonatkozó szakvéleményére, azon mélytengeri állományokat, amelyek esetében nem áll rendelkezésre a vonatkozó halászati lehetőségek tudományosan megalapozott értékelése, e rendelet keretében elővigyázatossági TAC hatálya alá kell vonni. (11) A halászati tevékenység megszakadásának elkerülése és az uniós halászok megélhetésének biztosítása érdekében ezt a rendeletet 2015. január 1-jétől kell alkalmazni. A sürgősségre tekintettel e rendeletnek a kihirdetését követően azonnal hatályba kell lépnie, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk Tárgy Ez a rendelet meghatározza a 2015. és 2016. évre az uniós vizeken, illetve egyes, fogási korlátozások hatálya alá tartozó nem uniós vizeken az uniós halászhajók rendelkezésére álló éves halászati lehetőségeket bizonyos mélytengeri halfajok állományai tekintetében. 2. cikk Fogalommeghatározások 1. E rendelet alkalmazásában: a) „uniós halászhajó”: olyan halászhajó, amely tagállami lobogó alatt hajózik, és nyilvántartásba vételére az Unióban került sor; b) „uniós vizek”: a tagállamok felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizek, kivéve a Szerződés II. mellékletében felsorolt területekkel szomszédos vizeket; c) „teljes kifogható mennyiség” (TAC) : az egyes halállományokból évente kifogható és kirakodható mennyiség; d) „kvóta” a teljes kifogható mennyiségnek az Európai Unió vagy valamely tagállam részére kiosztott hányada; e) „nemzetközi vizek”: az egyetlen állam felségterületéhez vagy joghatóságához sem tartozó vizek; 2. E rendelet alkalmazásában a következő övezeti meghatározásokat kell alkalmazni: a) „ICES-övezetek” (ICES, Nemzetközi Tengerkutatási Tanács): a 218/2009/EK rendelet[8] III. mellékletének meghatározása szerinti földrajzi területek; b) „CECAF-övezetek” (CECAF, Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottság): a 216/2009/EK rendelet[9] II. mellékletének meghatározása szerinti földrajzi területek. 3. cikk A teljes kifogható mennyiségek és elosztásuk Az uniós halászhajók által az uniós vizeken vagy egyes, nem uniós vizeken halászott mélytengeri fajokra vonatkozó teljes kifogható mennyiségeket, azok tagállamok közötti elosztását és – adott esetben – a teljes kifogható mennyiségekkel funkcionálisan összefüggő feltételeket e rendelet melléklete állapítja meg. 4. cikk A halászat lehetőségek elosztására vonatkozó egyedi rendelkezések (1) A halászati lehetőségeknek az e rendeletben meghatározott, tagállamok közötti elosztása nem érinti a következőket: a) az 1380/2013/EU rendelet 16. cikkének (8) bekezdése alapján végrehajtott cserék; b) az 1224/2009/EK tanácsi rendelet[10] 37. cikke, illetve az 1006/2008/EK tanácsi rendelet[11] 10. cikkének (4) bekezdése szerinti levonások és újraelosztások; c) a 847/96/EK rendelet 4. cikke szerint engedélyezett további kirakodások; d) az 1224/2009/EK rendelet 105., 106. és 107. cikke alapján végrehajtott levonások. (2) Az e rendelet mellékletében foglalt eltérő rendelkezés hiányában a 847/96/EK rendelet 3. cikke az elővigyázatossági TAC hatálya alá tartozó állományokra, az említett rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdése, valamint 4. cikke pedig az analitikai TAC hatálya alá tartozó állományokra alkalmazandó. 5. cikk A fogások és a járulékos fogások kirakodásának feltételei A megállapított teljes kifogható mennyiségek hatálya alá tartozó állományokból származó halakat csak akkor lehet a fedélzeten tárolni, illetve kirakodni, ha a fogásokat kvótával rendelkező tagállam lobogója alatt közlekedő hajók ejtették, és az érintett kvóta még nincs kimerítve. 6. cikk Adatküldés Amikor a tagállamok az 1224/2009/EK rendelet 33. és 34. cikke alapján a Bizottsághoz benyújtják a halászott állományok kirakodott mennyiségeire vonatkozó adatokat, az e rendelet mellékletében meghatározott állománykódokat használják. 7. cikk Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba. Ezt a rendeletet 2015. január 1-jétől kell alkalmazni. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a Tanács részéről az elnök [1] HL L 356., 2012.12.22., 22. o. [2] HL L 351., 2002.12.28., 6-11. o. [3] Jelentés a 2014 júliusában tartott 46. plenáris ülésről, http://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/812327/2014-07_STECF+PLEN+14-02_Final+Report_JRCxxx.pdf [4] HL L 356., 2012.12.22., 22. o. [5] Megállapodás az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i tengerjogi egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló rendelkezések végrehajtásáról (HL L 189., 1998.7.3., 16. o.). [6] HL L 351., 2002.12.28., 6. o. [7] HL L 115., 1996.5.9., 3. o. [8] Az Európai Parlament és a Tanács 2009. március 11-i 218/2009/EK rendelete az Atlanti‑óceán északkeleti részén halászatot folytató tagállamok névleges fogási statisztikájának benyújtásáról (HL L 87., 2009.3.31., 70. o.). [9] Az Európai Parlament és a Tanács 2009. március 11-i 216/2009/EK rendelete az Atlanti-óceán északi részén kívüli egyes területeken halászatot folytató tagállamok által a névleges fogási statisztikák benyújtásáról (HL L 87., 2009.3.31., 1. o.). [10] A Tanács 2009. november 20-i 1224/2009/EK rendelete a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.) [11] A Tanács 2008. szeptember 29-i 1006/2008/EK rendelete a közösségi halászhajók közösségi vizeken kívül folytatott halászati tevékenységeinek engedélyezéséről és a harmadik országok hajóinak közösségi vizekhez való hozzáféréséről (HL L 286., 2008.10.29., 33. o.). MELLÉKLET a következőhöz: Javaslat A Tanács rendelete az uniós halászhajók egyes mélytengeri halállományokra vonatkozó halászati lehetőségeinek a 2015. és 2016. évre történő meghatározásáról Eltérő rendelkezés hiányában a halászati övezetekre vonatkozó utalást ICES-övezetekre való utalásként kell értelmezni. 1. RÉSZ A fajok és fajcsoportok meghatározása 1. Az e melléklet 2. részében foglalt jegyzékben a halállományokra a fajok latin nevének betűrendi sorrendjében történik utalás; ez alól egyedül a mélytengeri cápák jelentenek kivételt, amelyek a jegyzék elején szerepelnek. A következő táblázat e rendelet alkalmazásában a fajok latin neve és közönséges neve közötti megfeleléseket tartalmazza: Közhasználatú név || Hárombetűs kód || Tudományos név Fekete abroncshal || BSF || Aphanopus carbo Tízujjú nyálkásfejűhalak || ALF || Beryx spp. Gránátoshal || RNG || Coryphaenoides rupestris Észak-atlanti gránátoshal || RHG || Macrourus berglax Nagyszemű vörösdurbincs || SBR || Pagellus bogaraveo Ezüstös tengericompó || GFB || Phycis blennoides 2. E rendelet alkalmazásában a „mélytengeri cápák” az alábbi felsorolásban található fajokat jelölik: Közhasználatú név || Hárombetűs kód || Tudományos név Mélyvízi macskacápák || API || Apristurus spp. Galléros cápa || HXC || Chlamydoselachus anguineus Nyelőcápa || CWO || Centrophorus spp. Portugál cápa || CYO || Centroscymnus coelolepis Hosszúorrú tüskéscápa || CYP || Centroscymnus crepidater Szürke tüskéscápa || CFB || Centroscyllium fabricii Madárcsőrű tüskéscápa || DCA || Deania calcea Búvárcápa || SCK || Dalatias licha Nagy lámspáscápa || ETR || Etmopterus princeps Bársonyoshasú lámpáscápa || ETX || Etmopterus spinax Egércápa || GAM || Galeus murinus Hatkopoltyús szürkecápa || SBL || Hexanchus griseus Vitorlás disznócápa || OXN || Oxynotus paradoxus Spanyol tüskéscápa || SYR || Scymnodon ringens Grönlandi cápa || GSK || Somniosus microcephalus 2. RÉSZ A teljes kifogható mennyiségek hatálya alá tartozó területeken az uniós hajókra alkalmazandó éves halászati lehetőségek fajok és területek szerinti bontásban (élőtömegtonnában kifejezve) || || || || || || || || Faj: || Mélytengeri cápák || || Övezet: || Az V, VI, VII, VIII és IX övezet uniós és nemzetközi vizei; a 34.1.1., 34.1.2. és 34.2. CECAF-övezetek uniós vizei || || || || || || (DWS/ 56789-) || || || Tárgyév || 2015 || 2016 || || Analitikai TAC || || || Németország || p.m. || p.m. || || A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó || Észtország || p.m. || p.m. || || A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó || Írország || p.m. || p.m. || || || || || || Spanyolország || p.m. || p.m. || || || || || || Franciaország || p.m. || p.m. || || || || || Litvánia || p.m. || p.m. || || || || || || Lengyelország || p.m. || p.m. || || || || || || Portugália || p.m. || p.m. || || || || || || Egyesült Királyság || p.m. || p.m. || || || || || || Unió || p.m. || p.m. || || || || || || TAC || p.m. || p.m. || || || || || || || || || || || || || || Faj: || Mélytengeri cápák || || Övezet: || A X övezet uniós és nemzetközi vizei || || || || || || (DWS/10-) || || || Tárgyév || 2015 || 2016 || || Analitikai TAC || || || Portugália || p.m. || p.m. || || A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó || Unió || p.m. || p.m. || || A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó || TAC || p.m. || p.m. || || || || || || || || || || || || || || Faj: || Mélytengeri cápák, Deania hystricosa és Deania profundorum || Övezet: || A XII övezet nemzetközi vizei || || || || || || || (DWS/12INT-) || || || Tárgyév || 2015 || 2016 || || Analitikai TAC || || || Írország || p.m. || p.m. || || A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó || Spanyolország || p.m. || p.m. || || A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó || Franciaország || p.m. || p.m. || || || || || || Egyesült Királyság || p.m. || p.m. || || || || || || Unió || p.m. || p.m. || || || || || || TAC || p.m. || p.m. || || || || || || || || || || || || || || Faj: || Fekete abroncshal || || Övezet: || Az I, II, III és IV övezet uniós és nemzetközi vizei || || Aphanopus carbo || || || (BSF/1234-) || || || Tárgyév || 2015 || 2016 || || Elővigyázatossági TAC || || || Németország || 3 || 3 || || || || || || Franciaország || 3 || 3 || || || || || || Egyesült Királyság || 3 || 3 || || || || || || Unió || 9 || 9 || || || || || || TAC || 9 || 9 || || || || || || || || || || || || || || Faj: || Fekete abroncshal || || Övezet: || Az V, VI, VII és XII övezet uniós és nemzetközi vizei || || Aphanopus carbo || || || (BSF/56712-) || || || Tárgyév || 2015 || 2016 || || Analitikai TAC || || || Németország || 37 || 29 || || || || || || Észtország || 18 || 14 || || || || || || Írország || 91 || 73 || || || || || || Spanyolország || 180 || 144 || || || || || || Franciaország || 2 538 || 2 030 || || || || || || Lettország || 118 || 94 || || || || || || Litvánia || 1 || 1 || || || || || || Lengyelország || 1 || 1 || || || || || || Egyesült Királyság || 180 || 144 || || || || || || Egyéb (1) || 9 || 8 || || || || || || Unió || 3 173 || 2 538 || || || || || || TAC || 3 173 || 2 538 || || || || || || (1) Kizárólag a járulékos halfogásokra. E kvóta keretében nem engedélyezett a halfaj célzott halászata. || || || || || || || || || || || || || || || Faj: || Fekete abroncshal || || Övezet: || A VIII, IX és X övezet uniós és nemzetközi vizei || || Aphanopus carbo || || || (BSF/8910-) || || || Tárgyév || 2015 || 2016 || || Analitikai TAC || || || Spanyolország || 10 || 9 || || || || || || Franciaország || 25 || 22 || || || || || || Portugália || 3 165 || 2 737 || || || || || || Unió || 3 200 || 2 768 || || || || || || TAC || 3 200 || 2 768 || || || || || || || || || || || || || || Faj: || Fekete abroncshal || || Övezet: || A CECAF 34.1.2 övezet uniós és nemzetközi vizei || || Aphanopus carbo || || || (BSF/C3412-) || || || Tárgyév || 2015 || 2016 || || Elővigyázatossági TAC || || || Spanyolország || p.m. || p.m. || || || || || || Portugália || p.m. || p.m. || || || || || || Unió || p.m. || p.m. || || || || || || TAC || || || || || || || || || || || || || || || || Faj: || Tízujjú nyálkásfejűhalak || || || Övezet: || A III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei || || Beryx spp. || || || || (ALF/3X14-) || || || Tárgyév || 2015 || 2016 || || Analitikai TAC || || || Írország || 9 || 9 || || || || || || Spanyolország || 63 || 63 || || || || || || Franciaország || 17 || 17 || || || || || || Portugália || 182 || 182 || || || || || || Egyesült Királyság || 9 || 9 || || || || || || Unió || 280 || 280 || || || || || || TAC || 280 || 280 || || || || || || || || || || || || || || Faj: || Gránátoshal és észak-atlanti gránátoshal || || Övezet: || Az I, II és IV övezet uniós és nemzetközi vizei (RNG/124-) a gránátoshal tekintetében, || || Coryphaenoides rupestris és Macrourus berglax || || || (RHG/124-) az észak-atlanti gránátoshal tekintetébenr || || || Tárgyév || 2015 || 2016 || || Elővigyázatossági TAC || || || Dánia || 1 || 1 || || || || || || Németország || 1 || 1 || || || || || || Franciaország || 10 || 10 || || || || || || Egyesült Királyság || 1 || 1 || || || || || || Unió || 13 || 13 || || || || || || TAC || 13 || 13 || || || || || || || || || || || || || || Faj: || Gránátoshal és észak-atlanti gránátoshal || || Övezet: || A III övezet uniós és nemzetközi vizei (RNG/03-) || || Coryphaenoides rupestris és Macrourus berglax || || || a gránátoshal tekintetében, (RHG/03-) az észak-atlanti gránátoshal tekintetében || (1) || || Tárgyév || 2015 || 2016 || || Elővigyázatossági TAC || || || Dánia || 412 || 329 || || || || || || Németország || 2 || 2 || || || || || || Svédország || 21 || 17 || || || || || || Unió || 435 || 348 || || || || || || TAC || 435 || 348 || || || || || || (1) Az EU és Norvégia közötti konzultációk lezárultáig az ICES IIIa övezetben nem folytatható gránátoshalra irányuló célzott halászat. || || || || || || || || || || || Faj: || Gránátoshal és észak-atlanti gránátoshal || || Övezet: || Az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei (RNG/5B67-) a gránátoshal tekintetében, || || Coryphaenoides rupestris és Macrourus berglax || || || (RHG/5B67-) az észak-atlanti gránátoshal tekintetében || || || Tárgyév || 2015(1) || 2016(1) || || Analitikai TAC || || || Németország || 7 || 7 || || || || || || Észtország || 56 || 57 || || || || || || Írország || 246 || 250 || || || || || || Spanyolország || 61 || 62 || || || || || || Franciaország || 3 126 || 3 178 || || || || || || Litvánia || 72 || 73 || || || || || || Lengyelország || 36 || 37 || || || || || || Egyesült Királyság || 183 || 187 || || || || || || Egyéb (2) || 7 || 7 || || || || || || Unió || 3 794 || 3 858 || || || || || || TAC || 3 794 || 3 858 || || || || || || (1) Minden egyes kvóta legfeljebb 10 %-a halászható a VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizein (RNG/*8X14-). || || (2) Kizárólag a járulékos halfogásokra. E kvóta keretében nem engedélyezett a halfaj célzott halászata. || || || || || || || || || || || || || Faj: || Gránátoshal és észak-atlanti gránátoshal || Övezet: || A VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei || || Coryphaenoides rupestris és Macrourus berglax || || (RNG/8X14-) a gránátoshal tekintetében, (RHG/8X14-) az észak-atlanti gránátoshal tekintetében || || || Tárgyév || 2015(1) || 2016(1) || || Analitikai TAC || || || Németország || 17 || 13 || || || || || || Írország || 4 || 3 || || || || || || Spanyolország || 1 851 || 1 482 || || || || || || Franciaország || 85 || 68 || || || || || || Lettország || 30 || 24 || || || || || || Litvánia || 4 || 3 || || || || || || Lengyelország || 579 || 463 || || || || || || Egyesült Királyság || 8 || 6 || || || || || || Unió || 2 578 || 2 062 || || || || || || TAC || 2 578 || 2 062 || || || || || || (1) Minden egyes kvóta legfeljebb 10 %-a halászható az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizein (RNG/*5B67-). || || || || || || || || || || || || || || Faj: || Atlanti tükörhal || || || Övezet: || A VI övezet uniós és nemzetközi vizei || || Hoplostethus atlanticus || || || (ORY/06-) || || || Tárgyév || 2015 || 2016 || || Analitikai TAC || || || Írország || 0 || 0 || || A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó || Spanyolország || 0 || 0 || || A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó || Franciaország || 0 || 0 || || || || || || Egyesült Királyság || 0 || 0 || || || || || || Unió || 0 || 0 || || || || || || TAC || 0 || 0 || || || || || || || || || || || || || || Faj: || Atlanti tükörhal || || || Övezet: || A VII övezet uniós és nemzetközi vizei || || Hoplostethus atlanticus || || || (ORY/07-) || || || Tárgyév || 2015 || 2016 || || Analitikai TAC || || || Írország || 0 || 0 || || A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó || Spanyolország || 0 || 0 || || A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó || Franciaország || 0 || 0 || || || || || || Egyesült Királyság || 0 || 0 || || || || || || Egyéb || 0 || 0 || || || || || || Unió || 0 || 0 || || || || || || TAC || 0 || 0 || || || || || || || || || || || || || || Faj: || Atlanti tükörhal || || || Övezet: || Az I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei || || Hoplostethus atlanticus || || || (ORY/1CX14) || || || Tárgyév || 2015 || 2016 || || Analitikai TAC || || || Írország || 0 || 0 || || A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó || Spanyolország || 0 || 0 || || A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó || Franciaország || 0 || 0 || || || || || || Portugália || 0 || 0 || || || || || || Egyesült Királyság || 0 || 0 || || || || || || Egyéb || 0 || 0 || || || || || || Unió || 0 || 0 || || || || || || TAC || 0 || 0 || || || || || || || || || || || || || || Faj: || Nagyszemű vörösdurbincs || || || Övezet: || A VI, VII és VIII övezet uniós és nemzetközi vizei || || Pagellus bogaraveo || || || (SBR/678-) || || || Tárgyév || 2015 || 2016 || || Analitikai TAC || || || Írország || 4 || 3 || || || || || || Spanyolország || 115 || 92 || || || || || || Franciaország || 6 || 5 || || || || || || Egyesült Királyság || 14 || 11 || || || || || || Egyéb (1) || 4 || 3 || || || || || || Unió || 143 || 114 || || || || || || TAC || 143 || 114 || || || || || || (1) Kizárólag a járulékos halfogásokra. E kvóta keretében nem engedélyezett a halfaj célzott halászata. || || || || || || || || || || || || Faj: || Nagyszemű vörösdurbincs || || || Övezet: || A IX övezet uniós és nemzetközi vizei || || Pagellus bogaraveo || || || (SBR/09-) || || || Tárgyév || 2015(1) || 2016(1) || || Analitikai TAC || || || Spanyolország || 236 || 90 || || || || || || Portugália || 64 || 25 || || || || || || Unió || 300 || 115 || || || || || || TAC || 300 || 115 || || || || || || (1) Minden egyes kvóta legfeljebb 8 %-a halászható a VI, VII és VIII övezet uniós és nemzetközi vizein. (SBR/*678-). || || || || || || || || || || || Faj: || Nagyszemű vörösdurbincs || || || Övezet: || A X övezet uniós és nemzetközi vizei || || Pagellus bogaraveo || || || (SBR/10-) || || || Tárgyév || 2015 || 2016 || || Analitikai TAC || || || Spanyolország || 5 || 4 || || || || || || Portugália || 600 || 392 || || || || || || Egyesült Királyság || 5 || 4 || || || || || || Unió || 610 || 400 || || || || || || TAC || 610 || 400 || || || || || || || || || || || || || || Faj: || Ezüstös tengericompó || || Övezet: || Az I, II, III és IV övezet uniós és nemzetközi vizei || || Phycis blennoides || || || (GFB/1234-) || || || Tárgyév || 2015 || 2016 || || Analitikai TAC || || || Németország || 9 || 9 || || || || || || Franciaország || 9 || 9 || || || || || || Egyesült Királyság || 16 || 16 || || || || || || Unió || 34 || 34 || || || || || || TAC || 34 || 34 || || || || || || || || || || || || || || Faj: || Ezüstös tengericompó || || Övezet: || Az V, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei || || Phycis blennoides || || || (GFB/567-) || || || Tárgyév || 2015(1) || 2016(1) || || Analitikai TAC || || || Németország || 11 || 11 || || || || || || Írország || 287 || 287 || || || || || || Spanyolország || 649 || 649 || || || || || || Franciaország || 393 || 393 || || || || || || Egyesült Királyság || 899 || 899 || || || || || || Unió || 2 239 || 2 239 || || || || || || TAC || 2 239 || 2 239 || || || || || || (1) Minden egyes kvóta legfeljebb 8 %-a halászható a VIII és IX övezet uniós és nemzetközi vizein (GFB/*89-). || || || || || || || || || || || Faj: || Ezüstös tengericompó || || Övezet: || A VIII és IX övezet uniós és nemzetközi vizei || || Phycis blennoides || || || (GFB/89-) || || || Tárgyév || 2015(1) || 2016(1) || || Analitikai TAC || || || Spanyolország || 267 || 267 || || || || || || Franciaország || 17 || 17 || || || || || || Portugália || 11 || 11 || || || || || || Unió || 295 || 295 || || || || || || TAC || 295 || 295 || || || || || || (1) Minden egyes kvóta legfeljebb 8 %-a halászható az V, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizein (GFB/*567-). || || || || || || || || || || || Faj: || Ezüstös tengericompó || || Övezet: || A X és XII övezet uniós és nemzetközi vizei || || Phycis blennoides || || || (GFB/1012-) || || || Tárgyév || 2015 || 2016 || || Analitikai TAC || || || Franciaország || 10 || 10 || || || || || || Portugália || 40 || 40 || || || || || || Egyesült Királyság || 10 || 10 || || || || || || Unió || 60 || 60 || || || || || || TAC || 60 || 60 || || || || || ||