Ezek a rendszerek kiegészítik az egyéb uniós gyorsreagáló rendszereket, amelyek más, a közegészségügyre esetlegesen súlyos veszélyt rejtő területeket (pl. élelmiszer, állategészségügy stb.) fednek le anélkül, hogy átfedéseket hoznának létre velük. A kiegészítő jelleget egyrészt a korai figyelmeztető és gyorsreagáló rendszer informatikai eszközeinek fejlesztése biztosítja, amely fejlesztésnek köszönhetően a más ágazatokért felelős felhasználók számára is hozzáférhetővé váltak az információk, másrészt olyan működési rendelkezések létrehozása, amelyek célja, hogy a korai figyelmeztető és gyorsreagáló rendszeren keresztül továbbított riasztások az élelmiszer-biztonságért, az állategészségügyért, az orvosi eszközökért és a gyógyszerekért, illetve a határokon átterjedő súlyos egészségügyi veszélyek által esetlegesen érintett egyéb ágazatokért felelős bizottsági szolgálatokhoz is eljussanak. A jelentés a későbbiekben erről további részleteket és példákat tartalmaz.

A korai figyelmeztető és gyorsreagáló rendszer meglévő informatikai eszközét e célból kibővítették, hogy ide tartozzanak a biológiai, a vegyi, a környezeti és az ismeretlen eredetű veszélyek is. Az informatikai eszköz új verzióját 2015. február 4-én helyezték működésbe. Belefoglalták a jelentéstételi algoritmusba annak az ellenőrzésére vonatkozó kritériumokat is, hogy egy esemény illeszkedik-e a „határokon átterjedő súlyos egészségügyi veszély” definíciójához, továbbá létrehoztak egy speciális funkciót a „tájékoztató üzenetek” bejelentésére, illetve egy eseménynek a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok rendelkezései szerinti bejelentésére. A „szelektív csere” funkciót módosítások nélkül meghagyták úgy, ahogy az a 2119/98/EK határozatban megállapított informatikai alkalmazásban szerepelt.

A gyengeségeket illetően több válaszadó is a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok alapvető kapacitásainak hiányos végrehajtását jelölte meg. A más ágazatok bevonásával végzett készültség- és reagálástervezési tevékenységekről következetlenül jelentették azt, hogy az élelmiszer eredetű, a zoonózisos és a vízzel terjedő betegségekből vagy az antimikrobás rezisztenciától eredő veszélyektől eltérő más fertőző betegségeket is lefedik. Számos válaszadó jelentette, hogy a határokon átterjedő súlyos egészségügyi veszélyek kezelésében megfelelő koordinációs rendelkezések nélkül minősítettek kritikusnak egyes ágazatokat, ideértve az egészségügyi ágazat és e kritikus ágazatok együttműködésére szolgáló operatív szabványeljárásokat is. A megkérdezettek közül többen is azt jelentették, hogy nincsenek bevezetve a rendszerműködés folytonosságának biztosítására szolgáló nemzeti tervek, bár néhányan jelezték, hogy tettek erőfeszítéseket ezek létrehozására, vagy azt, hogy a rendszerműködés folytonosságának biztosítására szolgáló nemzeti tervek megléte „nem ismert”. A Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok szerinti belépési helyekre vonatkozó, a rendszerműködés folytonosságának biztosítására szolgáló tervek meglétének jelentése következetlenül történt.

Mivel a korai figyelmeztető és gyorsreagáló rendszer érzékeny adatok – például egészségügyi adatok – feldolgozását is magában foglalja, az új eszközt a 45/2001/EK rendelet és a 95/46/EK irányelv rendelkezéseinek figyelembevételével fejlesztették ki. A Bizottság által 2013-ban végzett „stressztesztek” eredményein alapuló számos ajánlást figyelembe vettek, ideértve a szigorú „felhasználói hozzáférés” politikáját. 2015 augusztusa óta a korai figyelmeztető és gyorsreagáló rendszerhez a hozzáférést az Európai Bizottság felhasználóazonosítási rendszerén (ECAS) keresztül személyre szabott email és jelszavak segítségével biztosítják, habár néhány tagállam megjegyezte, hogy az „általános postafiókokon” keresztüli hozzáférést részesíti előnyben.

Az átfedések elkerülése és annak biztosítása érdekében, hogy a korai figyelmeztető és gyorsreagáló rendszer és más uniós sürgősségi riasztási rendszerek keretében kiadott riasztások kapcsolódjanak egymáshoz, az új korai figyelmeztető és gyorsreagáló rendszer hozzáférést nyújt a Bizottság Egészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Főigazgatóságának Egészségügyi Igazgatósága által kifejezetten le nem fedett területeken a kockázatkezelésért és kockázatértékelésért felelős más bizottsági szolgálatokhoz és uniós szervekhez. Ilyen területek például az élelmiszer-biztonság, emberi eredetű anyagok, állategészségügy, gyógyszerek és orvosi eszközök, fertőző betegségektől eltérő biológiai szerek (pl. növényi toxinok), vegyi anyagok, környezeti veszélyek, egészségbiztonság és nukleáris és radiológiai veszélyek. A kapcsolatok lehetővé teszik a fenti területekért felelős bizottsági szolgálatok és a korai figyelmeztető és gyorsreagáló rendszerért felelős tagállami egészségügyi hatóságok közötti információáramlást. A Bizottság tervezi az alkalmazás további frissítését, amely középtávon még inkább felhasználóbarát funkciók fejlesztését teszi lehetővé azután, hogy a korai figyelmeztető és gyorsreagáló rendszer informatikai eszközének teljes átformálására irányuló javaslatot az érdekelt felek és az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ jóváhagyták.

2.6.Riasztás és közegészségügyi kockázatértékelés

Az 1082/2013/EU határozat 9. cikke előírja az illetékes nemzeti hatóságok és a Bizottság számára, hogy riasztást adjanak ki a korai figyelmeztető és gyorsreagáló rendszeren keresztül, amennyiben egy határokon átterjedő súlyos egészségügyi veszély megjelenése vagy terjedése bizonyos kritériumokat teljesít.

2013. november 5-től 2015. szeptember 4-ig összesen 168 üzenetet tettek közzé 354 észrevétellel. A fennmaradó üzenetek közül 90 volt riasztás és 78 tájékoztató üzenet.

Az üzenetek bejelentő ország vagy intézmény szerinti lebontása a következő: Európai Bizottság: 28, Franciaország: 22, Egyesült Királyság: 20, Németország: 12, Spanyolország: 11, Hollandia: 10, Norvégia: 8, Olaszország: 7, Görögország: 5, Belgium: 4, Bulgária: 4, Ausztria: 3, Cseh Köztársaság: 3, Dánia: 3, Izland: 3, Portugália: 3, Svédország: 3, Svájc: 3, Írország: 2, Litvánia: 2, Málta: 2, Szlovénia: 2, Horvátország: 1, Ciprus: 1, Finnország: 1, Magyarország: 1, Lettország: 1, Lengyelország: 1, Románia: 1 és Szlovákia: 1. 49 riasztás az ebolavírusos megbetegedéshez kapcsolódott, 13 kanyaróhoz, 9 influenzához, 8–8 közel-keleti, légzőszervi tünetegyüttest okozó koronavírushoz, Chikungunya-vírushoz, veszettséghez és agyhártyagyulladáshoz, 6 hepatitishez, 5–5 salmonellosishoz, botulizmushoz, dengue-lázhoz és nyugat-nílusi vírushoz, 4–4 poliovírushoz és legionellához, 3–3 anthraxhoz, kolerához és diftériához, 2–2 tuberkulózishoz, listeriózishoz, vérmérgezéshez, mycobacteriumhoz és gyomor-bélgyulladáshoz, illetve 1–1 az alábbiakhoz kapcsolódott: malária, vérhas, hemolitikus-urémiás szindróma (HUS), paratífusz, cryptosporidiosis, leptospirosis, enterovírus, Zika-vírus, streptococcus, súlyos akut respiratorikus szindróma (SARS), schistosomiasis, cyclosporiasis, trichinosis, Borna-vírus, HIV, varicella zoster vírus, bárányhimlő, szamárköhögés, norovírus, hantavírus és a tetű által terjesztett visszatérő láz. Két riasztás a következő vegyi anyagoktól eredő veszélyekhez kapcsolódott: malationhoz kapcsolódó ételmérgezés és vegyi robbanás Kínában. Egy riasztás kapcsolódott környezeti eredetű veszélyhez; az izlandi vulkáni hamufelhőhöz.

A közel-keleti, légzőszervi tünetegyüttest okozó koronavírus és az ebola kitörése az Egészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Főigazgatóság egészségügyi veszélyekkel foglalkozó egységének egészségügyi vészhelyzetek esetén végrehajtott műveletekre szolgáló egységében aktiválta a narancs riasztást.

Az 1082/2013/EU határozat 10. cikke szerint a Bizottság haladéktalanul az illetékes nemzeti hatóságok és az EÜBB rendelkezésére bocsát egy kockázatértékelést, amely a közegészségügyi veszély potenciális súlyosságára vonatkozik, beleértve a lehetséges közegészségügyi intézkedéseket is. Ez a rendelkezés akkor alkalmazható, ha arra szükség van az uniós szintű reagálás koordinálásához az EÜBB felkérésére vagy a Bizottság saját kezdeményezésére. A kockázatértékelést az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ végzi el vagy – a veszély jellegétől függően – egy másik uniós ügynökség, például az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA).

2013 novembere óta az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ 28 esetben készített gyors kockázatértékelést: ebola, közel-keleti, légzőszervi tünetegyüttest okozó koronavírus, gyermekbénulás, madárinfluenza, szalmonella, kanyaró, Zika-vírus, Chikungunya, legionella, schistosomiasis, anthrax, egészségüggyel összefüggő, mycobacteriummal való megfertőződés, enterovírus, diftéria, tetű által terjesztett visszatérő láz, Borna-vírus, malationhoz kapcsolódó ételmérgezés, vegyi robbanás Kínában és áradások Bosznia-Hercegovinában, Szerbiában és Horvátországban .

Az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ által készített gyors kockázatértékeléseket, valamint ezeknek a szükség esetén készített frissítéseit nagyon jól fogadták a tagállamok. Ezen túlmenően a „cselekvési lehetőségeket”, amelyek a legtöbb esetben szerepeltek a kockázatértékelésekben, bizonyítottan érdemes megvitatni az EÜBB-nek az eseményekre adott válaszlépésekről szóló, uniós szintű lehetséges intézkedésein belül, ahogy az a 2013 novembere óta bejelentett főbb esetekben – nevezetesen a fejlődő országokban kitört közel-keleti, légzőszervi tünetegyüttest okozó koronavírus és gyermekbénulás, illetve a Nyugat-Afrikában kitört ebolajárvány esetében – is történt.

2.7.A reagálás koordinálása

Az 1082/2013/EU határozat 11. cikke értelmében a korai figyelmeztető és gyorsreagáló rendszerben történő riasztást követően a tagállamok a Bizottság vagy valamely tagállam kérésére az EÜBB keretében, a Bizottságot is bevonva konzultációt folytatnak egymással a határokon átterjedő súlyos egészségügyi veszélyre való nemzeti szintű reagálás, valamint a kockázatokra vonatkozó és válsághelyzeti kommunikáció koordinálása céljából. A konzultáció a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályokkal összhangban a WHO által nemzetközi horderejű közegészségügyi szükséghelyzetként bejelentett eseményekre adott nemzeti válaszokra is kiterjed. Ezenfelül az EÜBB felhatalmazással rendelkezik arra, hogy megerősítse a nemzeti felkészültségi tevékenységekről szóló bevált gyakorlatok és információk koordinációját és megosztását. Az EÜBB további tanácskozást tart az egészségügyi szakembereknek és a nyilvánosságnak címzett tájékoztató üzenetekről, hogy a tagállamok igényeire és körülményeire szabott, következetes és koherens információt nyújthasson.

Az 1082/2013/EU határozat 11. cikkének (5) bekezdésében megállapított kötelezettségnek való megfelelés érdekében a Bizottság jelenleg is készíti a végrehajtási határozatát, amely meghatározza az EÜBB keretében az információcsere, a konzultáció és a koordináció egységes végrehajtására irányuló szükséges eljárásokat.

A 2013 novembere és 2015 szeptembere közötti időszakban 49 eseti audiokonferenciát hívtak össze, amelyek határon átnyúló relevanciával rendelkező eseményekről és problémákról szóltak, ideértve a gyermekbénulás okozta veszélyt (6 audiokonferencia), a közel-keleti, légzőszervi tünetegyüttest okozó koronavírus kitörését (2), a Nyugat-Afrikában kitört ebolajárványt (30) , a migráció egészséggel kapcsolatos szempontjait (7) és a vakcinák hiányát, a HIV/AIDS-t, az antimikrobás rezisztenciát és az 1082/2013/EU határozat 4. cikke végrehajtásának státuszát.

Az ebola kitörését illetően a több ágazatra kiterjedő jellege miatt az EÜBB-n kívül számos más eszközt is aktiváltak ezzel egy időben, például az uniós polgári védelmi mechanizmust (a WHO korábbi kérelmére). Az uniós szintű, ágazatokon átívelő koordinációt az ebola-munkacsoport ülései is előmozdították, amelyek a Bizottság Veszélyhelyzet-reagálási Koordinációs Központjában valósultak meg. Az EÜBB hasznos szerepet játszott a munkacsoport ülésein, illetve az ülések eredményeinek a közegészségügyi hatóságokkal való megosztásában. Ez a sokoldalú koordinációs folyamat elősegítette az ebolavírussal fertőzött vagy fertőzöttségre gyanús betegek Európába történő szállításával foglalkozó uniós orvosi evakuálási rendszer létrehozását és működtetését is. A veszélyhelyzet kezelésére szolgáló közös kommunikációs és tájékoztatási rendszer (CECIS) kulcsfontosságú szerepet játszott a légi eszközök meghatározásában, míg a korai figyelmeztető és gyorsreagáló rendszer „szelektív csere” funkciója lehetővé tette a megfelelő kórházi kezelési kapacitások biztosításának koordinálását. A rendszeren keresztül eddig összesen 16 személyt evakuáltak az EU-ba 13 járaton. A Bizottság pénzügyileg is hozzájárult bizonyos evakuálási műveletekhez összesen körülbelül 1 240 000 EUR értékben: 740 000 EUR-val az uniós polgári védelmi mechanizmuson keresztül hat, összesen 8 humanitárius dolgozót szállító járat finanszírozásához, és 500 000 EUR-val a humanitárius segítségnyújtási költségvetésből három, összesen 4 humanitárius dolgozót szállító járat finanszírozásához.

2.8.Szükséghelyzetek

Az 1082/2013/EU határozat 12. cikke felhatalmazza a Bizottságot, hogy a bizonyos kritériumokat teljesítő helyzeteket közegészségügyi szükséghelyzetnek nyilvánítson.

A jelentési időszak során nem kellett ehhez a cikkhez visszanyúlni, mivel a WHO az ebola- és a gyermekbénulás-járvány kitörését a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok keretében nyilvánította nemzetközi horderejű közegészségügyi szükséghelyzetnek. Ez a két esemény megfelelt a határokon átterjedő súlyos egészségügyi veszélyek bejelentésére vonatkozó kritériumoknak.

2.9.A nemzeti hatóságok és képviselők kijelölése

Az 1082/2013/EU határozat 15. cikke előírja a tagállamok számára, hogy jelöljék ki a járványügyi felügyeletért, a riasztások kiadásáért és a szükséges intézkedések meghatározásáért felelős illetékes hatóságokat, illetve az EÜBB tagjait.