Az európai ipar számára a digitális szabványok fejlesztésének különösen fontos területe a gyártás és a termelés. Létezik egy, az ipar által a gyártási környezetet támogató informatikai rendszerek számára fejlesztett referencia-keretrendszer (RAMI – Reference Architecture for Manufacturing in Industry), amelyet aktívan használnak. Ezt a keretrendszert sürgősen tovább kell fejleszteni újabb szolgáltatásokra és a platformokon keresztül történő teljesítésre történő kiterjesztése érdekében.

A Bizottság támogatja a szabványok önkéntes alkalmazását és az ipar vezető szerepét a szabványfejlesztésben. Ugyanakkor úgy véli, hogy a magas szintű elfogadottság biztosítása érdekében elengedhetetlen, hogy a szabványosítási folyamatban a gazdaság, a kormányzat és a tudomány képviselőinek, valamint más érdekelt feleknek a műszaki ismereteit is felhasználják. A szabályozó szerv jogszabályi követelményeket állapíthat meg, és felkérheti az európai szabványosítási rendszert, hogy dolgozzon ki (a Hivatalos Lapban is megjelenő) önkéntes európai szabványokat, amelyekre közvetetten lehet hivatkozni, és amelyek a megfelelőség vagy biztonság vélelmezése alapjául szolgálhatnak. A hatékony szabványosítási rendszer tehát csak a szabályozó szervek, a szabványügyi szervek és az ipar közötti szoros partnerségen alapulhat.

Ezenkívül az „5G cselekvési terv” intézkedései közé tartozik, hogy 2019 végéig rendelkezésre álljanak az 5G technológiához kapcsolódó első, világszerte elfogadott szabványok. Az interoperabilitás és a szabványok az európai adatgazdaság kiépítésének részét képezik, amely célja a digitális adatokban rejlő lehetőségek lehető legjobb kihasználásának elősegítése a gazdaság és a társadalom javára. Az elektronikus hírközlési adatvédelmi rendeletre irányuló javaslat szerint az információkat szabványosított ikonokkal kell megjeleníteni annak érdekében, hogy jól látható, könnyen érthető áttekintést nyújtsanak a végberendezésekből kibocsátott adatok gyűjtéséről, annak céljáról, az adatgyűjtésért felelős személyről, valamint a végberendezés végfelhasználója által az adatgyűjtés minimalizálásáért tehető intézkedésekről. 2016 júliusában az Európa kibertámadásokkal szembeni ellenálló képességének erősítéséről, valamint a versenyképes és innovatív kiberbiztonsági ágazat támogatásáról szóló közleményben a Bizottság bejelentette a nagyszabású számítógépes események uniós szinten történő kezelésére irányuló tervet, amelynek kapcsán az interoperábilis megoldások (műszaki szabványok), a gyakorlatok (folyamatokra vonatkozó szabványok) és az Unió egészére kiterjedő tanúsítási mechanizmusok hiányát a kiberbiztonság egységes piacát érintő hiányosságokként azonosította. Őszre várható a szabványmegfelelőségi szempontból elengedhetetlen szabadalmakról szóló közlemény megjelenése, amely pontosításokat tartalmaz majd egy kiegyensúlyozott és fenntartható keret kialakítása érdekében.

Bizonyos tevékenységek végrehajtása a kapcsolódó köz-magán társulásokon – mint az Alliance for Internet of Things Innovation (a dolgok internetével kapcsolatos innovációért felelős szövetség, AIOTI), az 5G Infrastructure Public Private Partnership (5G infrastrukturális köz-magán társulás), a Big Data Value Association (a nagy adathalmazokkal foglalkozó egyesület, BDVA), a Factories of the Future (A jövő gyárai) PPP, a European Cyber Security Organisation (Európai Kiberbiztonsági Szervezet, ECSO) –, valamint a Horizont 2020 kutatási és innovációs projekteken keresztül történik.

Ezen túlmenően az uniós szakpolitikákat támogató IKT-szabványosítási igényeket a 2017. évi, „Az IKT-szabványosításra vonatkozó gördülőterv” című dokumentum körvonalazza, amelyet az Európai Bizottság szolgálatai az IKT-szabványosítással foglalkozó, több érdekelt felet tömörítő európai platformmal együttműködésben hoztak létre, és amelyet az IKT-szabványosítási prioritásokról szóló közleményben meghatározottakhoz igazítottak.

Ez a munka a termékek és szolgáltatások Unión belüli hozzáférhetősége tekintetében is fontos. Ezen túlmenően a mindenki számára történő tervezés által fokozni kell a hozzáférhetőség általános érvényűvé tételére irányuló erőfeszítéseket a fogyatékossági kérdéseknek a szabványosítási folyamatok során történő figyelembevétele érdekében.

Az IKT-szabványosítással kapcsolatos esetleges szabványosítási felkérések a mellékletben találhatók.

2.2.Az energiaunió stratégiáját támogató fellépés

A digitális átalakulás sebessége és mértéke számos iparágat érint, többek között az energiaágazatot is. A digitalizálás és az energiaunió összefüggéseinek feltárása kiemelten fontos. A szabványosítás várhatóan elősegíti a gyors átmenetet a széntelenített és integrált belső piac felé, és ezáltal prioritást jelent az energiaunió tekintetében. Ezzel kapcsolatban a szabványosítást a tiszta energiákkal kapcsolatos innováció felgyorsításáról szóló közlemény a karbonszegény technológiák piaci bevezetésének fontos támogató eszközeként említi. A konkrét intézkedéseknek a villamosenergia-hálózatok összekapcsolását kell célozniuk, támogatniuk kell a diverzifikált gázellátási forrásokat, és a megújuló energiát integrálniuk kell a fogyasztási szerkezetbe. A szabványosítás jelenleg is elősegíti az energiahatékonyságot és kereslet mérséklését az épületek energiahatékonyságára vonatkozó új szabványrendszer által; a további erőfeszítéseket az eszközök energiafogyasztása mérésének fejlesztésére és az intelligens városoknak az innovatív termékek zöld közbeszerzése általi támogatására kell összpontosítani.

Ezek a célkitűzések többek között a levegőminőség helyi és regionális szintű, a környezeti levegő minőségéről szóló irányelvek (2008/50/EK és 2004/107/EK) adatminőségi célkitűzéseinek megfelelő mobil és hordozható megfigyelési eszközökkel történő ellenőrzésére vonatkozó szabvány folyamatban lévő kidolgozásához vezettek.

A közlekedési szükségletek széntelenítésére vonatkozó ambiciózus uniós célkitűzések értelmében a szabványosításnak lehetőséget kell biztosítania a gépjárműgyártók számára, hogy tisztább közlekedési módokra térjenek át, lehetővé téve az alacsonyabb üzemanyag-fogyasztást, valamint a szén-dioxid és egyéb szennyező anyagok kibocsátásának további csökkentését.

A szabványosítás révén további támogatásra van szükség az épületek energiahatékonysági hiányának leküzdése érdekében, a végfelhasználók számára a távfűtési és távhűtési rendszerek teljesítményéről nyújtott megfelelő tájékoztatás mellett. Ez hozzájárulna az üvegházhatásúgáz-kibocsátás és az üzemanyag-fogyasztás csökkentésére irányuló globális erőfeszítésekhez, ugyanakkor előmozdítaná az Unión kívüli régiókkal és országokkal való együttműködést is.

Az EU környezetbarát infrastruktúrára vonatkozó stratégiájának végrehajtása során szabványosítási igények merülnek fel a szabványok alkotóelemivel” kapcsolatban; a zöld infrastruktúra koncepciójának és elveinek a különböző szabványkategóriákba (teljesítmény, eljárás, módszertan) való bevonása vagy megerősítése, valamint a különböző projektszakaszokban (tervezés, formatervezés és építés) alkalmazott műszaki szabványok közötti interoperabilitás tekintetében.

2.3.Az európai űrstratégiát támogató fellépés

A Bizottság három műholdas programot működtet: a globális helymeghatározásra szolgáló Galileo európai műholdas navigációs rendszert, az európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatást (EGNOS) és a Kopernikusz uniós Föld-megfigyelési programot. Tekintettel az általuk a vállalkozások és a lakosság számára kínált szolgáltatások és adatok jelentette gazdasági lehetőségekre, e programok döntő fontosságúak az Unió versenyképessége szempontjából. A Bizottság szabványosítási intézkedések és ütemtervek révén, valamint az űrstratégia jövőbeni – például a vezető nélküli és összekapcsolt autókkal, a vasutakkal, a légi közlekedéssel és a pilóta nélküli légi járművekkel kapcsolatos – stratégiákba való integrálásával ösztönzi az űrmegoldások alkalmazását.

2.4.A körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési terv támogatására irányuló fellépés

A körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési terv végrehajtásáról szóló jelentésben a Bizottság felkérte az európai szabványügyi szervezeteket, hogy dolgozzanak ki általános szabványokat egyes termékek tartósságára, újrafelhasználhatóságára és újrafeldolgozhatóságára, valamint dokumentációt az anyaghatékonyságra vonatkozóan (ideértve a kritikus fontosságú nyersanyagok felhasználását).

A harmonizált szabványok elősegítik a CEjelöléssel ellátott trágyák biztonságosságának és hatékonyságának javítását. A termelőknek lehetőségük nyílik arra, hogy a CE-jelölés széles körben elismert minőségi garanciája alapján a fogyasztók nagyobb csoportjait szólítsák meg. Becslések szerint mintegy 120 000 munkahelyet lehet létrehozni a biohulladékok szerves alapú trágyákká való újrafeldolgozása révén. Ösztönözni kell a kutatást, az innovációt és a körforgásos gazdaságba való beruházást, ezáltal értéket lehet teremteni hazai eredetű másodlagos forrásokból, amelyek egyébként hulladékként kerülnének ártalmatlanításra.

2.5.Az európai védelmi cselekvési tervet támogató fellépés

Az európai védelmi piac széttagolt, ráadásul elégtelen mértékű az iparági együttműködés. A Bizottság az európai védelmi cselekvési tervvel összhangban elkötelezte magát amellett, hogy a védelem területén támogatja olyan szabványok kidolgozását, amelyeket a tagállamok a kiemelt területeken megvalósuló együttműködési projektekhez szükségesnek tartanak.

2.6.Az európai biztonsági stratégiát támogató fellépés

A terrorista fenyegetések elleni védelemhez innovatív technológiai eszközökre van szükség. További erőfeszítések szükségesek mind a felderítési technológiák alkalmazása, mind azok használatának szabványosítása terén. Európa ipara számára adottak a feltételek ahhoz, hogy megértse a hatóságok igényeit és felmérje kapacitásukat az általa kínált megoldások felhasználására. Ezt a különböző megoldások összekapcsolását, az átfedések elkerülését és az innovatív ötletek kiaknázását célzó platformok létrehozásával lehetne támogatni. Az európai szabványosításnak hidat kell képeznie a rendszerek, módszerek és termékek között olyan szabványok kidolgozásával, amelyek támogatják az adatminőséget és a bűnügyi statisztikák nyilvántartására szolgáló rendszerek interoperabilitását, valamint – a légi közlekedés területén kívül – a felderítő eszközökre vonatkozó követelmények kidolgozásával.