Az országban intézkedéseket hoztak a bíróságok Covid19-világjárvány ideje alatti folyamatos működése érdekében. 2020 áprilisában elindult egy program, amely elősegítette a távmeghallgatások megvalósítását. A program kezdete óta a virtuális bírósági meghallgatások száma folyamatosan növekszik. A Legfelsőbb Bíróság és a Fellebbviteli Bíróság ráadásul széles körben alkalmazza a virtuális meghallgatásokat a fellebbezési ügyekben. Ami a büntetőügyeket illeti, az elektronikus úton benyújtott keresetek száma a büntetőügyekben is emelkedett. A távmeghallgatásokat egyre gyakrabban alkalmazzák az előzetes letartóztatással kapcsolatos meghallgatásokhoz, az óvadékkérelmekhez és az elnapolásokhoz az olyan esetekben, amikor a vádlott előzetes letartóztatásban van. Egy 2020. augusztusi törvény lehetővő teszi a távmeghallgatások fokozott alkalmazását a polgári ügyekben és büntető fellebbviteli ügyekben. Kiterjesztette továbbá a dokumentumok elektronikus benyújtását és továbbítását a polgári ügyekben, valamint a távülések tartását. A kisebb jogsértések esetében továbbra is a kerületi bíróságok járnak el, habár csökkentett kapacitással működnek. Elsőbbséget élveznek az olyan esetek, amelyekben a vádlott előzetes letartóztatásban van. A Bírósági Szolgálat egy tájékoztató videót is készített arról, hogy a Covid19-világjárvány alatti korlátozások idején hogyan látogathatók a bíróságok épületei.

Létrehoztak egy, a polgári igazságszolgáltatást értékelő felülvizsgálati csoportot, melynek többek között célja az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés javítása, valamint a bírósági eljárások költségeinek csökkentése. A felülvizsgálati csoport jelentéseket készít és ajánlásokat tesz az igazságügyi és esélyegyenlőségi miniszternek 2020 folyamán. Az említett felülvizsgálat választ adhat a polgári ügyekben biztosított költségmentesség rendszerének forrásaival kapcsolatosan felvetett aggályokra, valamint a polgári ügyekben biztosított költségmentességre való jogosultság Költségmentességi Bizottság általi elbírálásához szükséges időtartam kérdéseire. A törvényszékek előtti eljárások (pl. a Munkahelyi Viszonyok Bizottságához vagy a Munkaügyi Bírósághoz benyújtott keresetek) eseteire azonban – a menekültügyi esetek kivételével – nem vonatkozik a költségmentesség, amivel kapcsolatban az Ír Emberi Jogi és Esélyegyenlőségi Bizottság 2019-ben aggályát fejezte ki. A felülvizsgálati csoport ezenkívül megvizsgálja a vitarendezés alternatív módszereinek elősegítésére szolgáló lehetőségeket is, amelynek révén javíthatók lesznek az olyan alternatív vitarendezési módszerek alkalmazását ösztönző eszközök, melyeket illetően Írország jelenleg nagyon rosszul teljesít. A felülvizsgálati csoport jelentése alapján a kormányprogram vállalja, hogy reformokat vezet be a polgári igazságszolgáltatásban az olyan ügyek vonatkozásában, mint például a bírósági és az igazságügyi erőforrások hatékonyabb és eredményesebb felhasználása. Ezenkívül egy új büntetői-igazságszolgáltatási (költségmentességről szóló) törvénytervezet is a kidolgozás előrehaladott állapotában van. Az új jogszabály célja a büntetőügyekben biztosított költségmentesség rendszerének naprakésszé tétele és megerősítése, ideértve a rendszer működtetésének átruházását az Igazságügyi és Esélyegyenlőségi Minisztériumról a Költségmentességi Bizottságra.

Megalakult egy, a bírák ellen indított fegyelmi eljárásokért felelős testület, amelynek köszönhetően javult a bírák elszámoltathatósága. A Bírói Tanács felállította a Bírói Magatartási Bizottságot, amely elbírálja a bírói kötelességszegéssel kapcsolatos panaszokat, és a bírói magatartásra és etikára vonatkozó iránymutatás-tervezeteket dolgoz ki, amelyeket a Tanács fogad el. A Bizottság továbbá a bírói magatartásra és etikára vonatkozó javaslatokat és ajánlásokat is megfogalmaz. A Bizottság öt, hivatalból tagnak minősülő bírósági elnökből, három, a bírák által maguk közül választott tagból és öt, a Köztisztviselői Kinevezési Szolgálat javaslata alapján a kormány által kinevezett bírósági ülnökből áll. A reformot megelőzően a bírákkal szemben alkalmazott egyetlen fegyelmi szankció a hivatalból való elmozdítás volt, amelyet akkor lehetett alkalmazni, ha az adott személy a magatartási szabályokat bizonyított módon megszegte, vagy ha feladatának ellátására nem volt képes. Az elmozdításhoz a parlament mindkét háza által elfogadott határozatra volt szükség. A szankció alkalmazására azonban még soha nem volt példa. A fegyelmi szankciók rendszerének reformja javíthatja a bírák elszámoltathatóságát; ugyanakkor az uniós joggal összhangban és az Európa Tanács ajánlásait is figyelembe véve meg kell őriznie a bírói függetlenséget is. A fegyelmi okok miatti felmentés továbbra is az egyik lehetséges szankció maradt. Amennyiben az említett szankció kilátásba kerül, a Bírói Magatartási Bizottságnak javaslatot kell tennie az igazságügyi és esélyegyenlőségi miniszternek arra, hogy az adott bíró felmentésére vonatkozó indítványt a parlament elé terjessze. A bírák hivatalból való felmentéséről továbbra is a parlament dönt, és mérlegelési mozgásterét is megőrzi ebben a tekintetben, ami aggályokat vethet fel a folyamat átpolitizálódásával kapcsolatban. Végezetül, a fegyelmi szankciók vagy a hivatalból való felmentések esetében elérhető bírósági felülvizsgálat mértéke kizárólag az eljárás jogszerűségére korlátozódik, de nem ad lehetőséget a folyamat megalapozottságának vitatására.

Írország számos reformot vezetett be a korrupció elleni harc fokozása érdekében, melyek különösen a büntető igazságszolgáltatásról (korrupciós bűncselekményekről) szóló 2018. évi törvény keretében valósultak meg. A büntető igazságszolgáltatási törvény több korrupcióhoz kapcsolódó bűncselekményt is számításba vesz. Tartalmaz azonban egy kettős büntethetőségről szóló rendelkezést is, amely korlátozhatja a külföldi hivatalos személy megvesztegetése büntetőeljárás alá vonásának lehetőségeit. Írország meglévő, a vagyonnyilatkozatokra és érdekeltségekre, valamint magatartási kódexekre és adóigazolási kötelezettségekre vonatkozó jogi és intézményi keretrendszere jelenleg felülvizsgálat alatt áll. A 2015. évi közhivatali normákról szóló törvénytervezet a Dáíl (a parlament alsóháza) feloszlásával 2020 januárjában elévült. Az új kormány programjában szerepel a közhivatalok etikai gyakorlatáról szóló törvény reformja és egységes szerkezetbe foglalása is. Írország rágalmazásra vonatkozó jogszabályai aggályokat vetnek fel abban a tekintetben, hogy mennyiben képes a sajtó a korrupciós ügyek feltárására. Az ország korrupcióellenes keretének átfogó vizsgálata jelenleg is folyamatban van, és a rágalmazásra vonatkozó jogszabály is a véglegesítés szakaszában áll.

2019 folyamán számos, az ország igazságszolgáltatási rendszerét érintő reform valósult meg, és számos ilyen reform előkészítése van jelenleg is folyamatban. 2019 végén például megalakult a független Bírói Tanács. Habár a bírói függetlenség közmegítélése jelenleg is jónak mondható, a Tanács hozzájárul a bíróságok végrehajtó és törvényhozói hatalmi ágaktól való függetlenségének további támogatásához. A Tanács Bírói Magatartási Bizottsága felel a fegyelmi eljárásokért, a bírók felmentéséről való végső döntéshozatal azonban továbbra is az Oireachtas (parlament) előjoga marad. Tervezés alatt áll egy, a bírák kinevezési és előmeneteli rendszerének módosítását célzó reform. Fontos, hogy e reform az Európa Tanács ajánlásaival összhangban óvja a bírói függetlenséget. Az igazságszolgáltatás hatékony működéséhez szükséges bírák számát és típusát a következő öt évben egy munkacsoport felügyeli. A polgári jogi jogérvényesülés folyamatos felülvizsgálata lehetőséget biztosíthat az igazságszolgáltatáshoz való, különösen a költségmentességi rendszer keretein belül történő hozzáférés javításához. A digitalizáció és az igazságszolgáltatási rendszer erőforrásainak – ideértve a bírák számát is – biztosítása azonban továbbra is kihívást jelent.

Érvényben vannak a korrupció megelőzésére és az integritás támogatására irányuló intézkedések. A fenti célok számos jogszabályban megjelennek, úgy mint az etikai törvényekben, vagy a 2015-ös, lobbitevékenységet szabályozó törvényben. A lobbitevékenységet szabályozó törvény kötelezővé tette a lobbitevékenységek és a köztisztviselőkkel való együttműködések nyilvános közzétételét egy webalapú lobbizási jegyzékben. Az etikai törvények értelmében létrehozott SIPO egy olyan független felügyeleti hatóság, amely számos feladatot tölt be a korrupció és összeférhetetlenség megelőzésének terén. Többek között a közszféra etikai keretrendszereinek irányításáért, valamint a lobbitevékenységek szabályzásáért is felel. A lobbitevékenységet szabályozó törvény értelmében a SIPO vizsgálhatja a nem megfelelőséget, valamint egyéb jogsértések esetében is – sommás eljárás keretében – eljárhat (pl. az adóbevallás jogszabályban foglalt határidőn belüli benyújtásának elmulasztása esetén). A törvény azon része, amely lehetőséget ad a vizsgálatra és a végrehajtásra, 2017. január 1-jén lépett hatályba. A Lobbizási Jegyzék a SIPO felügyelete alatt áll.

Az An Garda Síochána által lezárt korrupciós nyomozások anyaga az Államügyészség Igazgatójának Hivatalához kerül, kivéve, ha a nyomozást kellő bizonyíték hiányában zárták le. A GNEB által végrehajtott korrupciós nyomozásokat olyan nemzeti operatív egységek segítik, mint például a Pénzügyi Hírszerző Egység vagy – a bűncselekményből származónak tekintendő vagyontárgyak elkobzása esetében – a Bűncselekményből Származó Vagyonnal Foglalkozó Hivatal, amely egy független, több ügynökséget tömörítő szervezet. Minden egyes, az An Garda Síochána által lezárt korrupciós nyomozás az Államügyészség Igazgatójának (DPP) hivatala elé kerül. A DPP-nek vizsgálati feladatköre nincs, ugyanakkor rendszeresen együttműködik az An Garda Síochánával és a többi nyomozóhatósággal a bűnügyi nyomozások során, akiknek munkáját főként az adott ügyre vonatkozó jogi és büntetőjogi tanácsadással segíti. Számos olyan összetett korrupciós nyomozás is létezik, amelyeknek esetében a nyomozás lezárulása előtt az anyag jogi iránymutatás kérése céljából a DPP-hez, általában a Gazdasági Bűncselekmények Különleges Egységéhez kerül. 2019 júniusában a Garda felügyelősége felülvizsgálatot kezdeményezett arra vonatkozóan, hogy a Gardaí hogyan kezeli a korrupciót saját berkein belül.

A korrupcióellenes politikák kidolgozásának és bevezetésének, valamint a korrupció megelőzésének, felderítésének, kivizsgálásának és büntetőeljárás alá vonásának hatáskörei, illetve feladatai több hatóság között oszlanak meg Írországban. Az An Garda Síochána (ír rendőrség) felelős minden, az ír államon belüli rendőri feladat ellátásáért, ideérve a korrupció elleni küzdelemhez kapcsolódó bűnügyi nyomozásokat is. Az An Garda Síochána külső szervezeteknél is rendelkezik kihelyezett képviselőkkel a gazdasági bűncselekményekkel kapcsolatos nyomozások koordinálása és támogatása érdekében. Ilyen külső szervezet például a Társasági Végrehajtásért Felelős Igazgató, a Versenyjogi és Fogyasztóvédelmi Bizottság vagy a Munkaügyi és Szociális Védelmi Minisztérium hivatala. A korrupciós bűncselekmények kivizsgálása az ír rendőri hatóság, az An Garda Síochána hatáskörébe tartozik. A Garda Nemzeti Gazdasági Bűncselekmények Hivatala (GNECB) létrehozott egy különleges korrupcióellenes egységet, amely kizárólagos hatáskörrel rendelkezik a külföldi vesztegetéses és korrupciós, valamint a nemzeti jelentőséggel bíró belföldi vesztegetéses és korrupciós ügyek nyomozásait illetően. A korrupcióellenes egység a vesztegetés és korrupció nyomozásainak, megelőzésének és felszámolásának kiválósági központjaként működik, és ezen minőségében, szükség esetén, támogatást nyújt a többi nemzeti és helyi egységnek. Az egység létrehozásának célja az volt, hogy a korrupciós és vesztegetési ügyek nyomozásának szervezeti vezetőjeként járjon el. Hatáskörébe tartozik a vesztegetéses és korrupciós esetek megelőzése, azonosítása, felszámolása és kivizsgálása. Az egység proaktív módon igyekszik feltárni a különböző eseteket, és a vesztegetésekkel és korrupcióval kapcsolatos információkhoz jutni. A korrupció elleni küzdelem erőforrásainak teljes létszámát tekintve elmondható, hogy a GNECB korrupcióellenes egysége jelenleg korlátozott kapacitással működik, és hat pozíciójából mindössze három betöltött.

A korrupció elleni küzdelem jogi és intézményi keretrendszere nemrégiben néhány jelentős módosításon esett át. A legutóbbi felülvizsgálat a büntető igazságszolgáltatásról (korrupciós bűncselekményekről) szóló törvényt érinti, amely 2018. június 5-én emelkedett törvényerőre, és 2018. július 30-ától lépett életbe. A törvény hatályon kívül helyezte a korábbi korrupcióellenes jogszabályokat és azoknak helyébe lépett, egyúttal azonban új bűncselekményeket is a törvénybe foglalt, és felemelte a korrupciós bűncselekményekért kiszabható büntetések mértékét. A Mahon-vizsgálóbíróság által kiadott ajánlásokat követően a törvény olyan új bűncselekményeket is meghatározott, mint például a pénzösszeg kifizetése egy harmadik fél számára abban a tudatban, hogy az adott összeget megvesztegetésre fogják felhasználni. Kiterjesztette a korrupció vélelmének fogalmát is, amelyet még a 2001-es korrupciómegelőzésről szóló módosító törvény fogalmazott meg. A vállalatok büntetőjogi felelősségét 2018-ban foglalták bele a felülvizsgált törvénybe, és az eredmények még rögzítésre várnak. A büntetőeljárásról szóló jogszabályokat szintén felülvizsgálták (lásd az igazságszolgáltatásról szóló részt). Megjegyzendő, hogy a kormány 2020 júniusában bejelentette, hogy a büntető igazságszolgáltatásról (korrupciós bűncselekményekről) szóló 2018. évi törvény további felülvizsgálata várható a fehérgalléros bűncselekmények büntetőeljárásának hatékonyabbá tétele érdekében.

A korrupcióellenes politikák kidolgozásának és bevezetésének, valamint a korrupció megelőzésének, felderítésének, kivizsgálásának és büntetőeljárás alá vonásának hatáskörei, illetve feladatai több hatóság között oszlanak meg. A korrupciós bűncselekmények kivizsgálása a Garda Nemzeti Gazdasági Bűncselekmények Hivatalának felelősségi körébe tartozik, amely egy speciális, korrupcióellenes egységet is létrehozott. A 2015. évi közhivatali normákról szóló törvénytervezet a Dáíl (az ír parlament alsóháza) feloszlásával 2020 januárjában elévült. Az új kormány programjában szerepel a közhivatalok etikai gyakorlatáról szóló törvény reformja és egységes szerkezetbe foglalása is. A Közhivatali Normákkal Foglalkozó Bizottság (SIPO) felelős a választási törvények, az etikai törvények és a 2015. évi, lobbitevékenységet szabályzó törvény végrehajtásáért. Írország korrupcióellenes keretének átfogó vizsgálata jelenleg is folyamatban van. A kormány legújabb programjában bejelentette, hogy céljai között szerepel a korrupció visszaszorítása a korrupcióellenes keretrendszer átfogó felülvizsgálatának révén, valamint a korrupcióellenes intézkedések hatékonyságának növelése.

Az Írországi Ügyvédi Kamara Tanácsa: Submission to the Joint Committee on Justice and Equality on Access to Justice and Legal Costs, 2019. november 25.

Amnesty International Ireland, Front Line Defenders, The Wheel, Transparency International Ireland, Uplift and the Irish Council for Civil Liberties: Submission to the UN Special Rapporteur on the Rights to Freedom of Peaceful Assembly and of Association, Mr Clément Nyaletsossi Voule, 2020.

Írország élénk és sokszínű civil társadalmi élettel rendelkezik, a finanszírozási korlátozások azonban aggályokat vethetnek fel. Habár Írország civil mozgásterére a nyitottság jellemző, a civil társadalmi szervezetek aggályaiknak adtak hangot a civil társadalmi tevékenységekre a választási törvények azon intézkedésének értelmében gyakorolt megszorítással kapcsolatosan, amely megtiltja, hogy valamely jelöltnek, politikai pártnak/pénzügyi osztálynak, megválasztott tisztviselőnek vagy más, harmadik személynek politikai célokból adományt juttassanak ír állampolgársággal és Írország szigetén szokásos tartózkodási hellyel nem rendelkező személyek, illetve azok a jogi személyek és jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetek, amelyek nem rendelkeznek Írország szigetén olyan irodával, amelyből legalább egy főtevékenységüket irányítják. A tiltó rendelkezés független az adomány összegétől. A SIPO értelmezése szerint az adott törvény magába foglal a civil társadalmi szervezetek által végzett bizonyos tevékenységeket is, például a választási időszakon kívül is végzett érdekvédelmi munkát. Ez aggodalmat váltott ki a civil társadalmi szervezetek részéről. 2019 januárjában a Ír Emberi Jogi és Esélyegyenlőségi Bizottság a választási törvényekről, valamint a civil társadalom írországi mozgásteréről szóló politikai állásfoglalást adott ki. Az állásfoglalás aggályokat fogalmazott meg azzal kapcsolatosan, hogy a választási törvényben szereplő „politikai célok” és „harmadik fél” kifejezések túlságosan tág fogalmak, és számos ír civil társadalmi szervezetre is kiterjednek, amelyeknek érdekvédelmi feladatai így korlátozás alá esnek. Az Ír Emberi Jogi és Esélyegyenlőségi Bizottság álláspontja szerint el kell kerülni, hogy ezek a szabályozási intézkedések indokolatlan korlátozásokat szabjanak az olyan szélesebb körű civil társadalmi tevékenységek számára, amelyek jogszerű érdekvédelemmel foglalkoznak és céljuk a politikai döntések befolyásolása (az emberi jogok és egyenlőség terén is). A SIPO kijelentette, hogy ezeket az ügyeket a választásokhoz és népszavazásokhoz fűződő kapcsolatok összefüggésében fogja vizsgálni (pl. a szervezeteknek lobbizás vagy népszavazás céljából juttatott adományok). A civil társadalmi szervezetek finanszírozáshoz való hozzáférése tekintetében figyelembe kell venni az uniós jog és az Európa Tanács előírásait.

Az ország rendelkezik a törvénytervezetekre és törvényekre vonatkozó konzultációs folyamattal. Habár a parlament számára nem előírás a nyilvános konzultáció lefolytatása a törvénytervezetek mérlegelése során, mégis rendszeresen sor kerül rá. A parlament a konzultáció érdekében általános felhívást tesz közzé a vélemények benyújtására, vagy felveszi a kapcsolatot a leginkább érdekelt felekkel. Ezenkívül a törvénytervezetek kormány általi közzétételét is általában egy konzultációs folyamat előzi meg. Az adott minisztérium egy zöld könyvet is közzétehet, amely ismerteti a kormány elgondolásait és kikéri az egyének és szervezetek véleményét. A törvénytervezet véglegesítését megelőzően sor kerülhet a tervezet általános rendszerének közzétételére is. A kormány törvénytervezeteinek általános rendszerét a tervezet szövegének véglegesítését megelőzően egy parlamenti bizottság vizsgálja. Az adott bizottság felkérheti az érdekelt feleket arra, hogy az üléseken való jelenlétük és ott a törvénytervezet általános rendszerének megvitatása révén vegyenek részt a folyamatban. A jogalkotást megelőző vizsgálatot követően a bizottság jelentést készít, amelyet parlament elé terjeszt. A jelentés a bizottság vizsgálatának alapján javaslatokat tesz a törvénytervezettel kapcsolatosan. A parlament elé terjesztett dokumentumok a nyilvánosság számára online elérhetőek. Az önálló képviselői indítványként benyújtott törvényjavaslatok csak abban az esetben esnek át hasonló bizottsági vizsgálati folyamaton, ha az alsóházban sikeresen túljutnak a folyamat második szakaszán. A parlamenti kutatószolgálat szakpolitikai tájékoztatói értékelik a kormány által készített előzetes hatásvizsgálatokat. A kutatószolgálat ezenkívül az önálló képviselői indítványként benyújtott törvénytervezetekre vonatkozó politikai elemzéseket is készít.

2019-ben a BAI szerződést kötött a Dublini Egyetemmel a tulajdonlással és irányítással kapcsolatos adatok, valamint azok változásainak évenkénti aktualizálására és közzétételére vonatkozóan. Az ír társasági jog egyetlen vállalat – legyen szó médiavállalatról vagy egyéb cégről – számára sem írja elő a vállalati részvények tényleges tulajdonosainak nyilvánosságra hozatalát. A BAI-engedéllyel rendelkező rádiós és televíziós médiaszolgáltatók tekintetében a nyilvánosság tagjainak a BAI irodáiban lehetősége nyílik a BAI által aláírt szerződések megtekintésére, amelyek a médiavállalatok tulajdonosi szerkezetére vonatkozó információkat is tartalmaznak. A versenyről és fogyasztóvédelemről szóló 2014. évi törvény továbbá rögzíti, hogy a médiafúziók és -felvásárlások estében az érintett felek kötelesek tájékoztatni a kommunikációs ügyekért felelős minisztert a résztvevő vállalatok tulajdonlási adatairól. A törvény a BAI számára előírja egy, az Írországban a médiaüzletágban tevékenykedő vállalkozások tulajdonosi és irányítási adatait leíró jelentés elkészítését és közzétételét is. A jelentés továbbá ismerteti az ilyen vállalatok tulajdonosi és irányítási viszonyaiban az elmúlt három év során beálló változásokat, és elemzi a változások írországi médiapluralizmusra gyakorolt hatását. Eddig két ilyen jelentés készült el: az egyik a 2012–2014-es időszakot, a másik pedig a 2015–2017-es időszakot öleli fel. A felülvizsgált AVMSD arra ösztönzi a tagállamokat, hogy hozzanak olyan jogszabályi intézkedéseket, amelyek biztosítják, hogy a joghatóságuk alá tartozó médiaszolgáltatók a tulajdonosi szerkezetükre vonatkozó adatokat hozzáférhetővé tegyék, ideértve a tényleges tulajdonosok személyét is. Az MPM 2020. évi, Írországról szóló jelentése szerint a média-tulajdonviszonyok átláthatósága közepes kockázatnak van kitéve, ami – az Európai Unió pénzmosási irányelvének (2018. november) átültetését követő változásoknak és a fent említett, versenyről és fogyasztóvédelemről szóló törvénynek köszönhetően – a korábbi értékelésekkel összevetve enyhe javulásnak minősül.

Centre for Media Pluralism and Media Freedom: 2020 Media Pluralism Monitor. Elérhető: https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020

CIVICUS: Monitor tracking civic space: Ireland. Elérhető: https://monitor.civicus.org/country/ireland/

Courts Service: Long-Term Strategic Vision to 2030: Supporting Access to Justice in a modern, digital Ireland.

Emberi Jogok Európai Bírósága: 2009. december 22-i Parlov-Tkalčić kontra Horvátország ítélet, 24810/06 sz. kérelem.

Emberi Jogok Európai Bírósága: 2010. szeptember 10-i McFarlane kontra Írország ítélet, 31333/06. sz. kérelem.

Emberi Jogok Európai Bírósága: 2017. június 15-i Independent Newspapers (Ireland) Limited kontra Írország ítélet, 28199/15 sz. kérelem.

Emberi Jogok Európai Bírósága: 2018. november 6-i Ramos Nunes de Carvalho e Sá kontra Portugália ítélet, 55391/19., 57728/13. és 74041/13. sz. kérelem.

Emberi Jogok Európai Bírósága: 2020. május 5-i Kövesi kontra Románia ítélet, 3594/19. sz. kérelem.

Európa Tanács – Velencei Bizottság: Report on the Independence of the Judicial System Part I: The Independence of Judges adopted by the Venice Commission at its 82nd Plenary Session (CDL-AD(2010)004-e), 2010.

Európa Tanács – Venice Commission and OSCE Office for Democratic Institutions and Human Rights: Joint Guidelines on Freedom of Association, 2014.

Európa Tanács, Miniszteri Bizottság: A Recommendation CM/Rec(2010)12 of the Committee of Ministers to member states on judges: independence, efficiency and responsibilities, 2010.

Európa Tanács, Miniszteri Bizottság: Recommendation CM/Rec(2016)4 of the Committee of Ministers to member states on the protection of journalism and safety of journalists and other media actors, 2016.

Európa Tanács, Miniszteri Bizottság: Resolution CM/ResDH(2016)358 of the Committee of Ministers on excessive length of criminal and civil proceedings and lack of effective remedies, 2019.

Európa Tanács: Európa Tanács, Miniszteri Bizottság: Recommendation of the Committee of Ministers of the Council of Europe CM/REC(2017)14 on the Legal Status of Non-Governmental Organisations in Europe, 2017.

Európa Tanács: Platform to promote the protection of journalism and safety of journalists, 2020.

Európai Audiovizuális Megfigyelő Intézet: The independence of media regulatory authorities in Europe, 2019.

Európai Bizottság: 2020. évi uniós igazságügyi eredménytábla.

Európai Bizottság: Country Report Ireland, (SWD(2018) 206 final), 2018.

Európai Bizottság: Country Report Ireland, (SWD(2019) 1006 final), 2019.

Európai Bizottság: Country Report Ireland, (SWD(2020) 506 final), 2020.