Az Európai Légiközlekedés-biztonsági Program azzal járul hozzá az uniós szinten meghatározott, Unió-szerte érvényes magas szintű repülésbiztonsági célok eléréséhez, hogy leírja a repülésbiztonság európai szintű közös menedzselésének folyamatait, és különösen azt, ahogyan az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság), a tagállamok és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség együttműködnek a veszélyek azonosításában, és fellépnek a repülésbiztonsági kockázatok csökkentése érdekében. A program tehát biztosítja, hogy minden résztvevő tisztában legyen feladataival, valamint hogy a repülésbiztonság javításához szükséges összes szabály és folyamat megfelelően működjön, miáltal a program az európai térségben és azon túl is hozzájárul a balesetek megelőzéséhez.

Az Európai Légiközlekedés-biztonsági Program célja annak szavatolása, hogy az Európai Unióban a repülésbiztonság menedzselésének rendszere a teljes Unióban egységesen élvezhető, a lehető legmagasabb szintű, folyamatosan javuló repülésbiztonsági teljesítményt nyújtson, miközben más releváns (például környezetvédelmi) célkitűzéseket is figyelembe vesz.

Az európai repülésbiztonsági program ismerteti az Európai Légiközlekedés-biztonsági Terv kidolgozásának, elfogadásának, naprakésszé tételének és végrehajtásának folyamatát is.

A program kifejti, hogy európai nézőpontból hogyan történik a repülésbiztonság menedzselése. Mivel a légiközlekedés-biztonsággal kapcsolatos számos szabályt és tevékenységet jelenleg uniós szinten fogadnak el és koordinálnak, a tagállamok saját nemzeti légiközlekedés-biztonsági programjaikban hivatkoznak az Európai Légiközlekedés-biztonsági Programra. Ez az oka annak, hogy az Európai Légiközlekedés-biztonsági Programnak ki kell terjednie legalább a légiközlekedésbiztonság-menedzsmentre vonatkozó állami feladatokkal kapcsolatos, a nemzetközi szabványokban és ajánlott gyakorlatokban ismertetett elemekre. Sőt mivel az EU a repülésbiztonság számos területén alkotott jogszabályt, a tagállamoknak nem is tudnák az uniós dimenzió megemlítése nélkül leírni, hogy területükön belül hogyan menedzselik a repülésbiztonságot. Ezen túlmenően a Chicagói Egyezmény hatálya alá tartozó területek többségén az államok hatáskörüket az Unióra ruházták át. Az európai légiközlekedés-biztonsági program azt is részletesen ismerteti, hogy az EU hogyan teljesíti az ezekből a hatáskör-átruházásokból eredő nemzetközi kötelezettségeit.

Az Európai Légiközlekedés-biztonsági Program a Chicagói Egyezmény 19. mellékletében leírt nemzeti légiközlekedés-biztonsági program uniós szintű funkcionális megfelelője. Az (EU) 2018/1139 rendelet a légiközlekedésbiztonság- menedzsmentről szóló kötelező új fejezetet vezetett be a légi közlekedésre vonatkozó uniós jogi keretbe. A rendelet többek között előírja, hogy a Bizottság elfogad, közzétesz, majd a szükséges gyakorisággal naprakésszé tesz egy olyan dokumentumot (a továbbiakban: Európai Légiközlekedés-biztonsági Program), amely bemutatja az európai légiközlekedés-biztonsági rendszer működését, és tartalmazza azokat a szabályokat, tevékenységeket és eljárásokat, amelyek az Unióban a polgári repülés biztonságának e rendelettel összhangban való menedzselésére szolgálnak.

Az uniós polgári repülésbiztonsági jogszabályi keret európai parlamenti és tanácsi rendeletekből áll, amelyeket adott esetben felhatalmazáson alapuló bizottsági és végrehajtási rendeletek egészítenek ki. A jogszabályok végrehajtásuk és eredményességük értékelésére szolgáló – esetlegesen felülvizsgálatukat eredményező – mechanizmusokat is tartalmaznak, és értékelésük az EASA által a tagállamokban végzett úgynevezett szabványosítási vizsgálatokon keresztül is történik.

Ezért a repülésbiztonság területén meglévő jogszabályi követelmények – uniós jogszabályok elfogadásával – uniós szinten is meghatározhatók.

A Bizottság és az EASA az Európai Légiközlekedési Rendszertervezési Csoportban (European Aviation System Planning Group – EASPG) és a hozzá kapcsolódó programkoordinációs csoportban (PCG) is képviselteti magát. Az EASPG fő célja annak biztosítása, hogy az európai régióban a léginavigációs rendszerek fejlesztési tervei és repülésbiztonsági tervek továbbra is koherensek és kompatibilisek maradjanak a szomszédos régiók terveivel, valamint az ICAO globális terveivel, továbbá azok végrehajtásának irányítása és koordinálása. Emellett az EASPG fontos szerepet játszik a légi navigációval és a biztonsággal kapcsolatos szubregionális és nemzeti programok harmonizációjának és összehangolásának előmozdításában és megkönnyítésében.

A rendszert kiegészíti a balesetek és a repülőesemények alapos kivizsgálása, amivel azonosíthatók a biztonsági rések, és a rések megszüntetése érdekében lépésekre kerül sor. Az Európai Légiközlekedés-biztonsági Program olyan proaktívabb és tényeken alapuló elemek alkalmazását is tartalmazza, amelyek célja a biztonságra legnagyobb veszélyt jelentő kockázatok feltárása, és a csökkentésükre irányuló intézkedések megtétele. A rendszer különösen a Bizottság által támogatott és az EASA által koordinált Data4Safety (nagy adathalmazokra épülő technológia) program által végzett, adatokon alapuló kockázatmeghatározásokat és -értékeléseket használja fel az európai légiközlekedési közösség érintett partnereinek részvételével.

A könnyű hozzáférés szabályai a légi közlekedés valamennyi területére vonatkozóan elérhetők, és PDF-formátumban és dinamikus online kiadványként is megosztásra kerülnek. Az alábbi linkeken találhatók meg: https://www.easa.europa.eu/document-library/easy-access-rules

Az uniós repülésbiztonsági jogszabályok végrehajtásának támogatása és globális népszerűsítése érdekében az EASA a légi közlekedési szabályok digitalizálását célzó eRules projektje révén elérhetővé teszi a légi közlekedési szabályok egységes szerkezetbe foglalt szövegeit. A könnyű hozzáférés szabályai egységes szerkezetbe foglalt, felhasználóbarát módon mutatják be a légi közlekedési jogot (a végrehajtási szabályok és módosításaik a kapcsolódó elfogadható megfelelési módok, útmutató anyagok, tanúsítási előírások és részletes előírások mellett jelennek meg).

Az alkalmazandó európai repülésbiztonsági jogszabályok az EUR-Lex weboldalon vannak felsorolva, az uniós jogszabályok jegyzékénél a 07.40.30 fejezetben. Az Ügynökség a szabályozási keret áttekintését is közzéteszi .

C. melléklet: A saját területén működési tilalom fenntartása vagy bevezetése érdekében az alaprendelet 6. cikkének (2) bekezdése

III. melléklet: Az 5. cikk (4) bekezdésének b) pontjában és a 7. cikk (5) bekezdésének c) pontjában említett adatminőségi, adatkésleltetési

Ezen túlmenően az EASA az 598/2014/EU rendelet értelmében a repülőterek körüli zajmodellezéshez a légi járművek zajmutatóinak és teljesítményjellemzőinek gyűjtésére és ellenőrzésére is megbízást kapott.

Általában véve a Bizottság és az EASA uniós szinten határozza meg és koordinálja a polgári légi közlekedés környezetvédelmi politikáit és intézkedéseit. Ezzel összefüggésben a Bizottság, az EASA, más uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek, valamint a tagállamok kötelesek együttműködni a környezetvédelmi kérdésekben. Az együttműködés kiterjed az EU kibocsátáskereskedelmi rendszeréhez (ETS) és a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról szóló rendelethez (REACH) kapcsolódó tevékenységekre. Ugyanebben az összefüggésben az EASA hozzájárul az uniós környezetvédelmi stratégia intézkedéseinek végrehajtásához is, például az intelligens és fenntartható mobilitási stratégia részeként a légi közlekedésre vonatkozó környezetvédelmi címkézési program kidolgozásához, valamint az „Irány az 55 %!” intézkedéscsomag kidolgozásához nyújtott támogatáshoz, amely csomag magában foglalja a RefuelEU légiközlekedési kezdeményezés jogszabályi keretére vonatkozó bizottsági javaslatot, amely a fenntartható légijármű-üzemanyagok elterjedésével kapcsolatos, az EASA számára végzett nyomonkövetési és jelentéstételi feladatot is magában foglalja.

Az EASA intézkedéseket alkalmaz az (EU) 2018/1139 rendelet 11. cikke szerinti terméktervek tanúsítása céljából a kibocsátások és a zaj tekintetében azzal a céllal, hogy megelőzze az érintett polgári légi közlekedési termékek által az éghajlatra, a környezetre és az emberi egészségre gyakorolt, jelentősen káros hatásokat. Ezen intézkedések meghozatalakor az EASA kellően figyelembe veszi a nemzetközi szabványokat és ajánlott gyakorlatokat, a környezeti előnyöket, a technológiai megvalósíthatóságot és a gazdasági hatást. Az intézkedések közé tartozik a környezetvédelmi előírások rendelkezésre állásának biztosítása, ami az EU-nak az ICAO Légiközlekedési Környezetvédelmi Bizottság (CAEP) folyamatába való hatékony bevonása révén érhető el. Ezen túlmenően az (EU) 2018/1139 rendelet felhatalmazza az EU-t arra, hogy környezetvédelmi előírásokat állapítson meg azokon a területeken, amelyeken nem állnak rendelkezésre ICAO-szabványok, többek között a hibrid, elektromos és hidrogénüzemű légi járművekre is.

Az említett légi járműveknek, valamint motorjaiknak, propellereiknek, alkatrészeiknek és fel nem szerelt berendezéseiknek a zaj és a kibocsátások vonatkozásában meg kell felelniük a Chicagói Egyezmény 16. Függelékének legutóbbi módosításaiban foglalt környezetvédelmi követelményeknek. Az (EU) 2018/1139 rendelet III. mellékletében a környezetvédelmi megfelelőség vonatkozásában foglalt követelményeket azokra a termékekre, alkatrészekre és fel nem szerelt berendezésekre is alkalmazni kell, amelyekre vonatkozóan a Chicagói Egyezménynek az (EU) 2018/1139 rendelet 9. cikk (2) bekezdésének első albekezdésében említett rendelkezései nem tartalmaznak környezetvédelmi követelményeket.

Az ATM/ANS szolgáltatás nyújtása során meg kell felelni a VIII. mellékletben és adott esetben a VII. mellékletben foglalt alapvető követelményeknek. Az egységes európai égbolt légterében üzemben tartott minden légi járműnek – az (EU) 2018/1139 rendelet 2. cikke (3) bekezdésének a) pontjában említett tevékenységekben részt vevő légi járművek kivételével – meg kell felelnie a VIII. melléklet 1. pontjában foglalt alapvető követelményeknek. Az ATM/ANS-szolgáltatóknak rendelkezniük kell a megadott jogosultságokat tartalmazó tanúsítvánnyal, miután bizonyították, hogy megfelelnek az alkalmazandó uniós szabályoknak. Ezenkívül az ATM/ANS-rendszerek és az ATM/ANS-rendszerelemek tervezésében, gyártásában vagy karbantartásában részt vevő szervezetek számára is előírható, hogy tanúsítvánnyal rendelkezzenek.

Az (EU) 2018/1139 rendelet előírja, hogy azokon a területeken, amelyeken kölcsönhatások állnak fenn a polgárirepülés-biztonság és -védelem között, a Bizottságnak, az Ügynökségnek és a tagállamoknak együtt kell működniük egymással a polgári légi közlekedéssel kapcsolatos védelmi ügyekben, ideértve a kiberbiztonságot is. Az EASA-nak – amennyiben rendelkezik a releváns biztonsági szakértelemmel – technikai segítséget kell nyújtania a Bizottságnak a 300/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek41 és más vonatkozó uniós jogszabályoknak a végrehajtásában. A polgári légi közlekedés jogellenes beavatkozás elleni védelméhez való hozzájárulás érdekében az Ügynökség szükség esetén indokolatlan késedelem nélkül reagál a sürgős problémákra azáltal, hogy intézkedéseket hoz a légi alkalmassággal és a környezetvédelmi tanúsítással kapcsolatban a légi járművek tervezésében fellelhető gyenge pontok orvoslása érdekében, és ajánlásokat tesz az (EU) 2018/1139 rendelet hatálya alá tartozó illetékes nemzeti hatóságok vagy természetes és jogi személyek által teendő korrekciós intézkedésekre vonatkozóan, és/vagy tájékoztatja e hatóságokat és személyeket abban az esetben, ha a probléma a légi járművek üzemben tartását – többek között a konfliktuszónák kapcsán felmerülő polgári légiközlekedési kockázatokat – érinti.

11)A polgárirepülés-biztonság és -védelem közötti kölcsönhatások, beleértve a kiberbiztonságot is

Az európai légi közlekedési ágazat az elmúlt évtizedekben sikeres fejlődésen ment keresztül, így Európa vezető szerepet tölt be a globális versenypiacon. Fontos elem az európai uniós légi közlekedési K+I programok, valamint a tagállamok és az ipar kutatási tevékenységei. Ezek a kezdeményezések közvetlenül kapcsolódnak mind az EASP, mind pedig az EPAS azon célkitűzéséhez, hogy a biztonság, a védelem és a környezetvédelem legmagasabb szintjét biztosítsák Európában.

Az (EU) 2018/1139 rendelet számos kulcsfontosságú új hatáskört vezetett be az EASA számára. A K+I területén az Ügynökségnek segíti a Bizottságot és a tagállamokat a polgári légi közlekedés fő kutatási témáinak azonosításában azzal a céllal, hogy hozzájáruljon a közpénzből finanszírozott kutatás-fejlesztés és az említett rendelet hatálya alá tartozó szakpolitikák közötti összhang és koordináció biztosításához. Az EASA támogatja a Bizottságot a kutatási és innovációs tevékenységekre vonatkozó uniós keretprogramok, valamint az éves és többéves munkaprogramok meghatározásában és megvalósításában, ideértve az értékelési eljárások elvégzését, a finanszírozott projektek felülvizsgálatát, valamint a kutatás-fejlesztési projektek eredményeinek hasznosítását is. Az Ügynökség végrehajtja továbbá az EU kutatási és innovációs keretprogramjának a polgári légi közlekedéssel kapcsolatos részeit, és olyan ad hoc kutatási tevékenységeket folytat, amelyek összeegyeztethetők az Ügynökség feladataival és az (EU) 2018/1139 rendelet célkitűzéseivel.

Az (EU) 2018/1139 rendelet 2. cikke (1) bekezdésének c) pontjában) említett légi járműveknek, valamint hajózó személyzetüknek és üzemben tartásuknak meg kell felelniük a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) alkalmazandó szabványainak. Ilyen szabványok hiányában az említett légi járműveknek, hajózó személyzetüknek és üzemben tartásuknak a pilóta nélküli légi járművektől eltérő légi járművek tekintetében meg kell felelniük az (EU) 2018/1139 rendelet II., IV. és V. mellékletében meghatározott alapvető követelményeknek. A pilóta nélküli légi járművek tekintetében meg kell felelniük az említett rendelet IX. mellékletében meghatározott alapvető követelményeknek és adott esetben az említett rendelet II., IV. és V. mellékletében meghatározott alapvető követelményeknek.

A pilóta nélküli légi járművek, valamint motorjaik, propellereik, alkatrészeik, fel nem szerelt berendezéseik és távirányításukra szolgáló berendezések tervezésének, gyártásának, karbantartásának és üzemben tartásának, valamint az ilyen tevékenységekben részt vevő személyzetnek – így többek között a távoli pilótáknak is – és szervezeteknek meg kell felelniük az (EU) 2018/1139 rendelet IX. mellékletében meghatározott alapvető követelményeknek, valamint adott esetben II., IV. és V. mellékletében foglalt alapvető követelményeknek. Az érintett tevékenység jellegére és a vonatkozó kockázatokra, az adott pilóta nélküli légi jármű üzemeltetési jellemzőire, valamint az üzemi terület jellemzőire figyelemmel a pilóta nélküli légi járművek, valamint motorjaik, propellereik, alkatrészeik, fel nem szerelt berendezéseik és a távirányításukra szolgáló berendezések tervezése, gyártása, karbantartása és üzemben tartása, valamint az e tevékenységekben részt vevő személyzet – így többek között a távoli pilóták – és szervezetek tekintetében kötelezővé tehetik valamely tanúsítvány meglétét. A tanúsítványnak tartalmaznia kell a biztonsággal kapcsolatos korlátozásokat, üzemeltetési feltételeket és jogosultságokat, és jogosultságok hozzáadása vagy megvonása érdekében módosítható, valamint korlátozható, felfüggeszthető vagy visszavonható, ha birtokosa már nem tesz eleget a tanúsítvány kiállítására vagy fenntartására vonatkozó feltételeknek, szabályoknak és eljárásoknak.

Az (EU) 2018/1139 rendelet, valamint az ahhoz kapcsolódó végrehajtási és felhatalmazáson alapuló jogi aktusok végrehajtását adott esetben tanúsítási előírások (Certification Specifications, CS) és egyéb részletes előírások, a megfelelés elfogadható módozatai (Acceptable Means of Compliance, AMC) és útmutató dokumentumok (Guidance Material, GM) támogatják.

Ez összhangban van az európai repülésbiztonsági kockázatkezelési folyamattal, amely proaktív és adatokon alapuló folyamat, és célja a repülésbiztonsági problémák szisztematikus azonosítása és értékelése, beleértve a társadalmi-gazdasági tényezőkből eredő problémákat is. Az EASA 2021 decemberében tette közzé a 89. cikk szerinti jelentés első kiadását . A jelentés különösen a társadalmi-gazdasági tényezők biztonsági vonatkozásait vizsgálja a foglalkoztatás és a munkakörülmények, az egészség és az életstílus, valamint az oktatás területén. Meghatározza továbbá a lehetséges jövőbeli fellépéseket és intézkedéseket az EPAS keretében.

A 2111/2005/EK rendelet szabályokat állapít meg azon légi fuvarozók közös szempontokon alapuló uniós listájának megállapítására és közzétételére, amelyekkel szemben biztonsági okokból működési tilalom van érvényben az Unióban. E rendelet alapján fogadják el a működési tilalom alá tartozó légi fuvarozók listáját , amely maga is egy rendelet, és így közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban. A betiltott légi fuvarozók listáját a 474/2006/EK bizottsági rendelet hozta létre, és a lista rendszeresen frissül.

Végezetül az EASP az e rendelettel létrehozott elemzői hálózat munkájából is profitál, amelynek célja annak meghatározása, hogy tényeken alapuló nézőpontból milyen intézkedéseket kell uniós szinten végrehajtani. Ez a munka hasznát látja a Data4Safety platformon elérhető fejlett elemzésnek, valamint adott esetben az eseményadatok más adatforrásokkal való összevonásának lehetőségének, ezáltal megerősítve e munka adatokon alapuló dimenzióját, és lehetővé téve a kockázatok jobb azonosítását és értékelését a rendszer egészében.

A balesetek és repülőesemények vizsgálatára irányadó szabályok európai szinten, a 996/2010/EU rendeletben vannak meghatározva. Ez biztosítja az európai polgári repülésbiztonsági eseményvizsgálatok magas szintű hatékonyságát, célszerűségét és minőségét, aminek kizárólagos célja a jövőbeni balesetek és repülőesemények megelőzése a vétkesség vagy a felelősség kérdésének tisztázása nélkül. A polgári eseményvizsgálatokat végző hatóságok európai hálózatának (ENCASIA) felállításával megerősíti továbbá az eseményvizsgálatokat végző hatóságok közötti együttműködést, és rendelkezéseket vezet be a biztonsági ajánlásoknak és a hozzájuk kapcsolódó válaszoknak egy központi uniós adatbázisban való tárolására.

Ha egy tagállam úgy véli, hogy a mellékletekben foglalt alapvető követelményeknek való megfelelés az e rendelet alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban és végrehajtási jogi aktusokban meghatározottaktól eltérő módszerekkel is bizonyítható, és ezek a módszerek az e rendelet hatálya alá tartozó személyek vagy az érintett hatóságok számára a polgári repülésbiztonság vagy a hatékonyság tekintetében jelentős előnyökkel járnak, akkor a Bizottság és az Ügynökség részére indokolással ellátott kérelmet nyújthat be az érintett felhatalmazáson alapuló jogi aktusnak vagy végrehajtási jogi aktusnak az új módszerrel való kiegészítése céljából való módosítására vonatkozóan. Ez esetben az Ügynökségnek indokolatlan késedelem nélkül ajánlást kell készítenie a Bizottság részére arról, hogy a tagállam kérelme megfelel-e a fentebb meghatározott feltételeknek. Amennyiben szükséges, a Bizottság az Ügynökség ajánlására figyelemmel haladéktalanul mérlegeli az érintett felhatalmazáson alapuló jogi aktus vagy végrehajtási jogi aktus módosítását.

Ha a mentesítést nyolc egymást követő hónapot meghaladó időtartamra adták meg, vagy ha egy tagállam ugyanazt a mentesítést több alkalommal is megadta, és ezek időtartama együttesen meghaladja a nyolc hónapot, akkor az Ügynökség köteles megvizsgálni, hogy teljesültek-e a fenti feltételek, és az értesítés kézhezvételének időpontjától számított három hónapon belül ajánlást kell tennie a Bizottság részére a vizsgálat eredményére vonatkozóan. A Bizottság – az ajánlásban foglaltakra figyelemmel – megvizsgálja, hogy teljesültek-e az említett feltételek. Ha úgy ítéli meg, hogy a feltételek nem teljesültek, vagy ha a Bizottság az Ügynökség vizsgálatának eredményétől eltérő következtetésre jut, akkor erről a határozatáról az ajánlás kézhezvételének időpontjától számítva Három hónapon belül végrehajtási jogi aktust fogad el. Az azon végrehajtási jogi aktusról való értesítést követően, amely megállapítja, hogy az említett feltételek nem teljesültek, az érintett tagállamnak azonnal vissza kell vonnia a megadott mentesítést.

A valamely fuvarozó (vagy egy adott országban tanúsítvánnyal rendelkező fuvarozócsoport) listára való felvételéről vagy onnan történő levételéről szóló határozatot a 2111/2005/EK rendeletben található repülésbiztonsági szempontok alapján fogadják el. Ezek a szempontok figyelembe veszik például a légi fuvarozónál fennálló biztonsági hiányosságokat, a biztonsági hiányosságok orvoslásához szükséges képesség és/vagy szándék légi fuvarozónál vagy a felügyeletéért felelős hatóságnál fennálló hiányát, a harmadik országok által bevezetett működési tilalmakat, a harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek (ICAO) által készített ellenőrzési jelentéseket és a balesetekkel kapcsolatos, megfelelően alátámasztott információkat. Valamennyi szempont figyelembe veszi a vonatkozó repülésbiztonsági szabványokat, azaz a harmadik országbeli üzembentartók esetében az ICAO szabványait és ajánlott gyakorlatait, az európai üzembentartók esetében pedig az uniós jogot.

1.4.Repülésbiztonsági felelősség és elszámoltathatóság az Európai Unióban

1.4.1.Döntéshozatali folyamat az Európai Unióban

Az EUMSZ 100. cikkének (2) bekezdése lehetővé teszi egyebek mellett a légi közlekedés biztonságának javítására irányuló intézkedések elfogadását, amelyeket az Európai Parlament és a Tanács fogad el rendes jogalkotási eljárás keretében, a Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően.

Az ilyen jogszabályokra a kezdeményezési jogot birtokló Bizottság tesz javaslatot, amelyet bemutat az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyeket gyakran „társjogalkotóknak” is neveznek. Az európai polgárok által választott Európai Parlament és a tagállamok kormányainak képviselőiből álló Tanács – a Szerződések követelményeinek betartásával – módosíthat a Bizottság által javasolt szövegen. Az elfogadás végeredményben azt feltételezi, hogy a társjogalkotók megállapodtak az adott szövegben.

Miután az Európai Parlament és a Tanács egyaránt jóváhagyta a végleges szöveget, azt a két intézmény elnöke és főtitkára közösen aláírja. Az aláírást követően a szövegeket kihirdetik a Hivatalos Lapban.

A rendelet Hivatalos Lapban megjelent változatban meghatározott időponttól kezdve kötelező és közvetlenül alkalmazandó az egész EU-ban.

A fenti eljárással elfogadott jogi aktusok felhatalmazáson alapuló és végrehajtási hatásköröket is ruházhatnak a Bizottságra. A Bizottságnak csak akkor van ilyen hatásköre, ha az alap-jogiaktus erről rendelkezik.

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására külön szakértői csoportot hoztak létre, amelynek keretében a Bizottság a szabályozási javaslatoknak a tagállamokat képviselő szakértőkkel folytatott alapos megvitatását követően elfogadja a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat. A végrehajtási jogi aktusok elfogadása céljából külön bizottságot hoztak létre az (EU) 2018/1139 és a 376/2014/EU rendeletre vonatkozó végrehajtási jogi aktusok tervezetének elfogadására, amelyben a Bizottság elsősorban az EASA javaslatai (az úgynevezett vélemények) alapján nyújtja be a rendelettervezeteket, amelyekkel kapcsolatban az érdekelt felekkel folytatott széles körű konzultációt folytattak az Ügynökség általi közzétételüket megelőzően. A rendelettervezetet ebben a 27 tagállam képviselőiből álló szabályozási bizottságban vitatják meg, amelyben az EGT-megállapodással, valamint az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött légi közlekedési megállapodással összhangban megfigyelőként Izland, Liechtenstein, Norvégia, Svájc és az EFTA Felügyeleti Hatóság képviselői is részt vesznek. Ha a bizottság kedvező véleményt ad a Bizottság által javasolt intézkedésekről, a végrehajtási rendeletet elfogadják.

A polgári repülés biztonsága területén egy másik bizottság is fontos szerepet tölt be: a repülésbiztonsági bizottság a 2111/2005/EK rendelet szerint tilalom alá tartozó légi fuvarozók listájának frissítésében vesz részt. Ezenfelül az Egységes Égbolt Bizottság feladata a teljesítményrendszer szabályainak elfogadása, amelyek magukban foglalják az ATM/ANS-re vonatkozó biztonsági teljesítménymutatókat is.

1.4.2.Repülésbiztonsági hatáskörök és felelősségi körök az európai repülésbiztonsági rendszerben

1.4.2.1.Az európai repülésbiztonsági rendszer hatás- és felelősségi köreinek összefoglalása





2. táblázat: Az uniós szabályok szerint illetékes hatóságok

ILLETÉKESSÉGI TERÜLET TAGÁLLAMOK Európai Repülésbiztonsági Ügynökség Légi járművek légialkalmassága és környezetvédelem, a következőkre kiterjedően: -repülőgépek, -forgószárnyas repülőgépek, -vitorlázó repülőgépek, -ballonok, -léghajók, -e-VTOL légi járművek (Egyes) légi járművek légialkalmassági bizonyítványa Légi járművek, motorok és propellerek típusalkalmassági tanúsítása (Egyes) légi járművek zajtanúsítása Alkatrészek és berendezések tanúsítása n.a. A tervező szervezetek tanúsítása és felügyelete Gyártó szervezetek tanúsítása és felügyelete, kivéve azokat, amelyek tekintetében az EASA az illetékes hatóság Harmadik országbeli gyártó szervezetek tanúsítása és felügyelete Azon uniós gyártó szervezetek tanúsítása és felügyelete, amelyek tanúsítását az alaprendelet 64. vagy 65. cikkével összhangban átruházták Karbantartó szervezetek tanúsítása és felügyelete (145. rész), kivéve azokat, amelyek tekintetében az EASA az illetékes hatóság Harmadik országbeli karbantartó szervezetek tanúsítása és felügyelete (145. rész) A 145. rész szerinti azon uniós szervezetek tanúsítása és felügyelete, amelyek tanúsítását az alaprendelet 64. vagy 65. cikkével összhangban átruházták Kombinált légialkalmassági szervezetek tanúsítása és felügyelete (CAO. rész), kivéve azokat, amelyek tekintetében az EASA az illetékes hatóság Harmadik országbeli kombinált légialkalmassági szervezetek (CAO. rész) tanúsítása és felügyelete A CAO. rész szerinti azon uniós szervezetek tanúsítása és felügyelete, amelyek tanúsítását az alaprendelet 64. vagy 65. cikkével összhangban átruházták Légialkalmasság-irányító szervezetek tanúsítása és felügyelete (CAMO. rész), kivéve azokat, amelyek tekintetében az EASA az illetékes hatóság Harmadik országbeli légialkalmasság-irányító szervezetek tanúsítása és felügyelete (CAMO. rész) Azon légialkalmasság-irányító uniós szervezetek tanúsítása és felügyelete, amelyek tanúsítását az alaprendelet 64. vagy 65. cikkével összhangban átruházták Karbantartási bizonyítványt kiállító személyzet engedélyezése n.a. Légi járműveket karbantartó személyeket kiképző szervezetek tanúsítása és felügyelete (147. rész), kivéve azokat, amelyek tekintetében az EASA az illetékes hatóság Légi járműveket karbantartó személyeket kiképző, harmadik országbeli szervezetek tanúsítása és felügyelete (147. rész) A légi járműveket karbantartó személyeket kiképző azon uniós szervezetek (147. rész) jóváhagyása, amelyek tanúsítását az alaprendelet 64. vagy 65. cikkével összhangban átruházták Légi üzemeltetés n.a. Harmadik országbeli üzembentartók engedélyezése (kereskedelmi célú légi fuvarozás) Kereskedelmi légi közlekedési üzembentartók/üzembentartási engedélyek birtokosainak tanúsítása és felügyelete, kivéve azokat, amelyek tekintetében az EASA az illetékes hatóság Azon kereskedelmi légi üzembentartók engedélyezése és felügyelete, amelyek üzembentartási engedélyének kiadását az alaprendelet 64. vagy 65. cikkével összhangban átruházták Más üzembentartók felügyelete/engedélyezése (nem kereskedelmi célú műveletek, speciális légi szállítási műveletek), kivéve azokat, amelyek tekintetében az EASA az illetékes hatóság Más üzembentartók felügyelete/engedélyezése, amennyiben a felügyeletet az alaprendelet 64. vagy 65. cikkével összhangban átruházták Repülőszemélyzet és egészségügy Pilóták engedélyezése és orvosi minősítése n.a. Légiutas-kísérők tanúsítása n.a. Pilótaképző szervezetek tanúsítása és felügyelete, kivéve azokat, amelyek tekintetében az EASA az illetékes hatóság Harmadik országbeli pilótaképző szervezetek tanúsítása és felügyelete Azon uniós pilótaképző szervezetek tanúsítása és felügyelete, amelyek tanúsítását az alaprendelet 64. vagy 65. cikkével összhangban átruházták Repülőorvosi központok tanúsítása és felügyelete, kivéve azokat, amelyek tekintetében az EASA az illetékes hatóság Harmadik országbeli repülőorvosi központok tanúsítása és felügyelete Repülésszimulációs oktatóeszközök tanúsítása, kivéve azokat, amelyek tekintetében az EASA az illetékes hatóság A következő repülésszimulációs oktatóeszközök tanúsítása: – az EASA által tanúsított képző szervezetnél vannak használatban, – harmadik országban találhatóak, – egy tagállamban találhatóak (tanúsítás a tagállam kérésére) Oktatók, vizsgáztatók és repülőorvos-szakértők tanúsítása n.a. ATM/ANS ATM/ANS-szolgáltatók tanúsítása és felügyelete, kivéve azokat, amelyek tekintetében az EASA az illetékes hatóság Harmadik országbeli ATM/ANS-szolgáltatók tanúsítása és felügyelete Páneurópai ATM/ANS-szolgáltatók tanúsítása és felügyelete, beleértve a hálózatkezelőt és a DAT-szolgáltatókat is n.a. Bizonyos, biztonsággal kapcsolatos ATM/ANS-berendezésekre vonatkozó tanúsítványok és nyilatkozatok tanúsítása és felügyelete A légiforgalmi irányítók (beleértve az oktatókat és a vizsgáztatókat is) szakszolgálati engedélye és orvosi minősítése n.a. Légiforgalomirányító-képző szervezetek tanúsítása és felügyelete, kivéve azokat, amelyek tekintetében az EASA az illetékes hatóság Harmadik országbeli légiforgalomirányító-képző szervezetek tanúsítása Repülőorvos szakértők és repülőorvosi központok tanúsítása n.a. Repülőterek (beleértve a helikopter-leszállóhelyeket és a vertiportokat is) Repülőterek és biztonsági berendezéseik tanúsítása Bizonyos, biztonsággal kapcsolatos repülőtéri berendezésekre vonatkozó tanúsítványok és nyilatkozatok tanúsítása és felügyelete Repülőtér üzembentartók és műveleteik tanúsítása n.a. UAS (drónok) Az UAS-üzembentartók és a tanúsított UAS-ek nyilvántartásba vétele A „különleges” kategóriában üzemben tartott UAS-ek tervezés-ellenőrzése A „különleges” kategóriában üzemben tartott UAS-ekre vonatkozó üzembentartási engedélyek n.a. Könnyű UAS-üzembentartói tanúsítványok (LUC) első kiállítása és folyamatos felügyelete n.a. UAS-t üzemeltető távoli pilóták engedélyezése és orvosi minősítése n.a. U-space Légtérkockázat-értékelés, a U-space légtér kijelölése, dinamikus légtér-átszervezés és a kapcsolódó feladatok n.a. A kizárólagos közös információs szolgáltató kijelölése és tanúsítása n.a. Egyéb U-space szolgáltatók (USSP) tanúsítása Páneurópai és harmadik országbeli kizárólagos szolgáltató tanúsítása

Megjegyzés:

A különböző illetékességi területeken a jóváhagyási/tanúsítási feladatok adott esetben magukban foglalják a repülésbiztonság-menedzsmentet és az információbiztonság menedzsmentjét is. Az alkalmazandó követelményeknek való megfelelést az első tanúsítási/jóváhagyási és folyamatos felügyeleti eljárások részeként ellenőrzik, és nem képezik külön jóváhagyási/szervezeti tanúsítvány tárgyát. Ennek megfelelően az e területekre vonatkozó felelősségi körök megosztása a 2. táblázatban meghatározottak szerint történik.