[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 22.6.2006

COM(2006) 323 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

az EIB külső hitelnyújtási megbízásai keretében végzett műveletekről és a jövőbeli kilátásokról {SEC(2006) 789} {SEC(2006) 790}

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

az EIB külső hitelnyújtási megbízásai keretében végzett műveletekről és a jövőbeli kilátásokról

Tartalomjegyzék

1. Bevezetés 3

2. Eredmények 3

2.1. A hitelnyújtás nagyságrendje 4

2.2. Az EBB egyes régiókban való jelenléte más nemzetközi pénzügyi intézményekkel összehasonlítva 5

2.3. Előrehaladás a kockázatmegosztási célkitűzés irányába 7

2.4. Az EBB hozzáadott értéke 9

3. A jövőbeli tevékenységek irányvonalai 9

3.1. Regionális felső értékek 9

3.2. Tartalék megbízás 11

3.3. Garanciafedezet 11

3.4. Érintett országok 12

3.5. Kapcsolat az EU politikáival 12

3.6. Együttműködés más nemzetközi pénzügyi intézményekkel 13

3.7. Jelentéstétel és számvitel 13

Bevezetés

Ez a jelentés a módosított, 1999. december 22-én elfogadott 2000/24/EK tanácsi határozat (a „határozat”) 2. cikkével összhangban kerül benyújtásra az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amely így rendelkezik: „A Bizottság legkésőbb 2006. július 31-én jelentést nyújt be e határozat alkalmazásáról.”

A határozat értelmében a Közösség által nyújtott garanciákat a módosított, 1994. október 31-i 2728/94 tanácsi rendelettel létrehozott, külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap („garanciaalap”) támogatja. 2005. április 5-én a Bizottság javaslatot adott ki a fenti tanácsi rendelet módosítására.

E jelentés két szakaszban kerül bemutatásra: az első szakasz áttekintést nyújt az Európai Beruházási Bank („EBB” vagy a „bank”) elért eredményeiről a meglévő megbízás tekintetében; a második szakasz részletezi a jövőbeli tevékenységek irányait. E jelentés mellékletét képezi két személyzeti munkadokumentum: az egyik áttekinti a regionális kilátásokat (SEC (2006) 790, 1. melléklet), a másik részletesen értékeli a meglévő megbízást (SEC (2006) 789, 2. melléklet).

E jelentéssel egyidejűleg a Bizottság az e jelentésben felvázolt irányvonalakat tükröző tanácsi határozatra irányuló javaslatot terjeszt elő az EBB külső megbízásainak megújítására (COM (2006) 324).

Eredmények

Amint azt a határozat megállapítja, az EBB megbízásának célja a közösségi politikák céljainak támogatása, kiválasztott beruházási projektek finanszírozásán keresztül. A bankot felhívták arra, hogy erősítse az összhangot a Közösség egyéb pénzügyi eszközeivel, és hogy rendszeresen konzultáljon a Bizottsággal a prioritások és a tevékenységek összehangolásának biztosítása céljából az érintett országokban. A bankot szintén felkérték arra, hogy igyekezzen nyújtott hitelei 30%-ának kereskedelmi kockázatait harmadik féllel kötött kockázatmegosztási megállapodásokon keresztül vagy más biztosítékkal fedezni. E szakasz összefoglalja, hogyan teljesítette a bank e célokat, különösen részletezve a hitelnyújtás nagyságrendjét, az egyeztetést a közösségi pénzügyi eszközökkel és egyéb nemzetközi pénzügyi intézményekkel, illetve a kockázat-megosztási célkitűzés felé történő haladást. Megvizsgálja továbbá a bank tevékenységeinek hozzáadott értékét. Amint fent említésre került, a részletes értékelést a 2. melléklet tartalmazza.

A hitelnyújtás nagyságrendje

A meglévő külső hitelnyújtási megbízásokat illetően az alábbi, 1. táblázat azt mutatja, hogy a 2005. december 31-éig (azaz a hitelnyújtási megbízások időtartamának mintegy 85%-ában) aláírt hitelek a teljes hitelnyújtás 20 660 millió eurós felső értékének 87%-át képviselik, de jelentős a régiók szerinti különbség. A táblázat tartalmazza az „általános megbízás”[1], az „északi dimenzióra vonatkozó környezeti projektek/oroszországi megbízás” (NDEP)[2] és az „oroszországi, ukrajnai, moldovai és fehéroroszországi megbízás” (Oroszország/WNIS)[3] műveleteit.

1. táblázat: A 2005. december 31-ig aláírt hitelek

Megbízás | Aláírások |

Térség | Felső érték millió euró | Összesen millió euró | Felső érték % | Hitelek száma | Hitelek átlagos nagysága millió euró |

Dél-keleti szomszédok (SEN) | 9 185 | 7 817 | 85 | 120 | 65 |

Mediterrán országok (MED) | 6 520 | 6 272[4] | 96 | 89 | 70 |

Latin-Amerika és Ázsia (ALA) | 2 480 | 1 942 | 78 | 44 | 44 |

Dél-Afrikai Köztársaság (RSA) | 825 | 757 | 92 | 14 | 54 |

A törökországi földrengés sújtotta területek újjáépítésével és rehabilitációjával kapcsolatos tevékenység (TERRA) | 600 | 600 | 100 | 5 | 120 |

EK/Törökország vámunióra vonatkozó speciális cselekvési program (SAP) | 450 | 450 | 100 | 5 | 90 |

Északi dimenzió/Oroszország (NDEP) | 100 | 85 | 85 | 3 | 28 |

Oroszország, Ukrajna, Moldova és Belarusz (Oroszország/WNIS) | 500 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Összesen | 20.660 | 17.923 | 87 | 280 | 64 |

Az EBB tervei szerint 2006-ban állapodik meg a különböző regionális felső értékek szerint elérhető összegek fennmaradó részéről, az NDEP megbízás kivételével, amely 2005 májusában lejárt, illetve az Oroszország/WNIS megbízást, ahol előrejelzése szerint 225 millió euróra 2006-ban, a maradékra pedig 2007 első felében vállal kötelezettséget.

A 2. mellékletben részletezett ágazati lebontás azt mutatja, hogy az összes hitelnyújtás 35%-a a kommunikációs ágazathoz (közlekedés és távközlés) kapcsolódott. Ebben az ágazatban a hitelek több mint felét a SEN-térségben nyújtották. A víz és egyéb kérdések ágazat (ami olyan különféle területeket foglal magában, mint például a városrehabilitációt) az összes hitelnyújtás 20%-át vette fel; a hitelezés egyenlően oszlik meg a SEN- és a MED-térség között. Az energiaágazathoz az áttekintés alatt álló időszakban nyújtott hitelek 19%-a kapcsolódott, aminek nagyobb része a MED-térségbe került.

Az EBB egyes régiókban való jelenléte más nemzetközi pénzügyi intézményekkel összehasonlítva

A következő táblázat összehasonlítja az EBB teljes 2005-ös hitelnyújtási tevékenységét a különböző térségekben – a banknak a közösségi megbízásokon kívül, saját kockázatára végrehajtottat is – az egyéb nemzetközi pénzügyi intézmények hitelnyújtási tevékenységével.

2. táblázat: Az EBB és más nemzetközi pénzügyi intézmények hitelnyújtási kötelezettségvállalásai 2005-ben (milliárd euró)[5]

Térség | EBB | Világbank[6] | IFC | EBRD | AfDB | ADB | IADB |

Törökország | 0.9 | 1.4 | 0.3 | - | - | - | - |

Nyugat-Balkán | 0.5 | 0.3 | 0.2 | 0.4 | - | - | - |

Mediterrán országok | 1.3 | 0.5 | 0.1 | - | 0.7 | - | - |

Kelet-Európa, Dél-Kaukázus és Oroszország | 0.1 | 0.5 | 0.7 | 2.0 | - | <0.1 | - |

Közép-Ázsia | - | 0.2 | <0.1 | 0.3 | - | 0.1 | - |

Ázsia (kivéve Közép-Ázsia és a Közép-Kelet)[7] | 0.6[8] | 6.3 | 1.2 | - | - | 4.5 | - |

Latin-Amerika | 0.1 | 3.9 | 1.2 | - | - | - | 5.5 |

Dél-Afrika | 0.1 | - | <0.1 | - | - | - | - |

IFC = International Finance Corporation (Nemzetközi Pénzügyi Társaság); EBRD = European Bank for Reconstruction and Development (Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank);

AfDB = African Development Bank (Afrikai Fejlesztési Bank); ADB = Asian Development Bank (Ázsiai Fejlesztési Bank); IADB = Inter-American Develop. Bank (Amerika-közi Fejlesztési Bank)

Amint a fentiek mutatják, a mediterrán és a nyugat-balkáni térségben 2005-ben az EBB játszotta a legnagyobb szerepet, és – a Világbankkal együtt – a legaktívabb nemzetközi pénzügyi intézmény volt Törökországban. A többi nemzetközi pénzügyi intézménnyel összehasonlítva az EBB szerepe elhanyagolható volt a keleti szomszédos országokban, Ázsiában és Latin-Amerikában, a vonatkozó megbízások korlátozott mértéke miatt.¨

Együttműködés a közösségi programokkal és más pénzügyi intézményekkel

Tekintettel a bank által támogatott projektek jellegére, a társfinanszírozás e projektek rendszeres jellemzője, és általában szükségszerű is, mivel az EBB finanszírozása nem fedezheti a projekt összegének több mint 50%-át. Az alábbi 3. táblázat információt nyújt a megbízás keretei között finanszírozott olyan projektekről, ahol a támogatókon kívül közösségi programok vagy más pénzügyi intézmények is hozzájárultak a projekt finanszírozásához.

3. táblázat: Társfinanszírozások 2005. december 31-ig (millió euró)

Térség | Költség | EBB | PHARE/ ISPA | Sokoldalú intézmények | Kétoldalú és nemzeti intézmények | Egyebek |

SEN | 9 344 | 3 214 | 1 122 | 1 330 | 881 | 2 797 |

MED | 9 041 | 2 787 | - | 1 292 | 1 182 | 3 780 |

ALA | 12 423 | 1 338 | - | 718 | 2 398 | 7 969 |

RSA[9] | 798 | 50 | - | - | 148 | 600 |

Törökország SAP | 96 | 40 | - | 51 | - | 5 |

TERRA | 1 286 | 450 | - | 308 | - | 528 |

ÖSSZESEN | 32 988 | 7 879 | 1 122 | 3 699 | 4 609 | 15 679 |

A bank különböző jellegű tevékenységekkel kapcsolatosan kezel uniós költségvetési forrásokat a csatlakozás előtt álló országokban, a mediterrán térségben és Dél-Afrikában. A Gazdasági és Pénzügyi Bizottság minden tagja egyértelműen felismerte „az EBB hitelnyújtása és az uniós költségvetési források pénzügyi támogatás és technikai segítségnyújtás formájában történő szorosabb összekapcsolásának” értékét[10]. Ezen túlmenően – a többi nemzetközi pénzügyi intézménnyel való együttműködés keretében – az EBB aláírt több, egyes térségekben vagy projektekben az információcsere és a tevékenységek összehangolása terén való együttműködési keretrendszert létrehozó egyetértési megállapodást, illetve szándéknyilatkozatot. A következő táblázat felsorolja a bank által kezelt uniós költségvetési eszközöket és a Bizottsággal, illetve nemzetközi pénzügyi intézményekkel pillanatnyilag aláírt vagy tárgyalások tárgyát képező egyetértési megállapodásokat.

4. táblázat: Az EU által finanszírozott eszközök és az egyetértési megállapodások felsorolása

Térség | Az EU által finanszírozott eszközök | Egyetértési megállapodások, szándéknyilatkozatok és további bevont felek |

Csatlakozás előtt álló országok | – kis- és középvállalkozások finanszírozási programja, települési infrastruktúra-program és települési finanszírozási program. Ezen eszközök kombinálják az EBB hitelnyújtását és az uniós támogatásokat, ösztönözve a pénzügyi intézményeket a kis- és középvállalkozásoknak, illetve települési beruházási projektekre történő hitelnyújtási tevékenység növelésére. – kamattámogatások kiválasztott projektekhez. – Technikai segítségnyújtás az Európai Újjáépítési Ügynökségen keresztül. | – Egyetértési megállapodás a Bizottság, az EBRD, a Világbank, az IFC, az Északi Beruházási Bank, az Északi Környezetvédelmi Pénzügyi Társaság, az Európa Tanács Fejlesztési Bankja és a Fekete-tengeri Kereskedelmi és Fejlesztési Bank között. |

Mediterrán országok | – Technikai segítségnyújtás a projektek előkészítéséhez és végrehajtásához. – a helyi társaságokat és a helyi részvénypiacok fejlesztését támogató kockázatitőke-befektetések. – kamattámogatások környezeti projektekhez. – a főként a tagállamok forrásait magában foglaló euro-mediterrán beruházási és partnerségi támogatási programvagyonkezelői alapja az elsődleges technikai segítségnyújtásra és kockázatitőke-befektetésre összpontosít. | – Egyetértési megállapodás a Bizottsággal és a Világbankkal. – Egyetértési megállapodás a Bizottsággal és az AfDB-vel. – Szándéknyilatkozat az európai fejlesztési pénzügyi intézetekkel. – Szándéknyilatkozat az Agence Française de Développement-nal és a Kreditanstalt für Wiederaufbau-val. |

Kelet-Európa, Dél-Kaukázus és Oroszország | - | – Bizottság, EBRD, Világbank, Északi Beruházási Bank, Fekete-tengeri Kereskedelmi és Fejlesztési Bank – Bizottság, EBRD (Közép-Ázsiát is ideértve - tárgyalás alatt) |

Ázsia | - | – ADB (tárgyalás alatt) |

Latin-Amerika | - | – IADB – Corp. Andina de Fomento (tárgyalás alatt) – Közép-Amerikai Gazdasági Integrációs Bank (tárgyalás alatt) – Banco Nacional de Desenvolvimento Econômico e Social (tárgyalás alatt) |

Dél-Afrika | – A helyi társaságokat támogató kockázatitőke-befektetések | - |

Előrehaladás a kockázatmegosztási célkitűzés irányába

A meglévő közösségi garancia fedez minden hitelkockázatot, kivéve, ha alkalmazhatóak a kockázatmegosztási megállapodások: ebben az esetben a közösségi garancia csak különös politikai kockázatokat fedez, miközben a nem politikai kockázatokat az EBB viseli és mérsékelii. Elvárt, hogy a jelenlegi megbízáson belül az EBB hitelportfóliójának 30%-a kockázatmegosztásst vegyen igénybe.

Az 5. táblázat azt mutatja, hogy a bank 2005. december végéig a megbízás során aláírt összes hitelen belül 16,7%-os arányt ért el a kockázatmegosztásos hitelek tekintetében. Az arányok nagymértékben eltérnek a megbízás különböző térségeiben. A megbízási műveletekre vonatkozó 30%-os célkitűzést jelentősen meghaladták Latin-Amerikában és Ázsiában, de valószínűtlen, hogy egyedileg teljesíthető legyen a dél-keleti szomszédoknál, a mediterrán, illetve a dél-afrikai térségekben. A mediterrán országokban ez lényegében a helyi támogatók nehézségeit tükrözi az – EBB számára a jelenlegi iránymutatásai értelmében elfogadható garanciát nyújtani hajlandó – külső (köztük európai) bankokhoz való hozzáférésben. Nem kértek uniós garanciát politikai kockázatok fedezésére a kockázatmegosztásra vonatkozóan.

Mindamellett az új tagországokban a csatlakozás előtt a legtöbb hitelnyújtási műveletet uniós garancia nélkül, az előcsatlakozási hitellehetőség keretei között hajtották végre, amelyet a bank a határozat hatályba lépése után fogadott el. Eközben a bank létrehozta mediterrán partnerségi programját is 1 milliárd eurós hitelkerettel a mediterrán országok részére történő hitelnyújtásra, továbbá 500 millió eurós hitelt nyújtott a pekingi repülőtérnek, mindkettőt szintén uniós garancia nélkül. Az uniós költségvetés és az EBB külső hitelnyújtási műveletek vonatkozásában való kockázatmegosztásának teljes elemzésénél a garancia nélküli hitelnyújtást is figyelembe kell venni. Az alábbi 5. táblázat megmutatja az előcsatlakozási hitellehetőség, a mediterrán partnerségi program és a 18. cikkben meghatározott külön felhatalmazás alapján történt hitelnyújtás hatását a megbízáson belüli kockázatmegosztásos hitelekkel együtt.

5. táblázat: A 2005. december 31-ig elért kockázatmegosztások

Megbízás | Aláírások |

Térség | Felső érték millió euró | Összesen millió euró | Kockázatmegosztás millió euró | Egyedül a megbízáson belül elért kockázatmegosztás % | Megbízáson belül és kívül elért kockázatmegosztás % |

SEN | 9 185 | 7 817 | 830 | 10,6 | 65,3 |

MED | 6 520 | 6 272 | 601 | 9,6 | 14,6 |

ALA | 2 480 | 1 942 | 1 463 | 75,3 | 80,4 |

RSA | 825 | 757 | 80 | 10,6 | 10,6 |

TERRA | 600 | 600 |

Törökország SAP | 450 | 450 |

EU-megbízás összesen | 20 060 | 17 838 | 2 974 | 16,7 | 52,1 |

Előcsatlakozási hitellehetőség II | 14 000 | 12 304 | 12 304 |

Med. partnerségi program | 1 000 | 364 | 364 |

18. cikk szerinti projekt | 500 | 500 |

Külső megbízás összesen | 15 000 | 13 168 | 13 168 |

Teljes összeg | 35 060 | 31 006 | 16 142 |

Az EBB hozzáadott értéke

Az EBB – alapokmánya szerint – nem rendelkezik az EU területén kívüli általános küldetéssel, hanem különös küldetések keretében működik az uniós politika támogatása érdekében, a Bizottság, illetve a Tanács stratégiai dokumentumaiban meghatározott módon. Más nemzetközi pénzügyi intézményekkel összehasonlítva az EBB kevesebb személyzettel működteti külső hitelnyújtási megbízásait, és azt potenciális hitelfelvevői pontosan meghatározott irányvonalú, korszerű és hatékony hitelintézetnek tekintik.

Az EBB szakértelme és komparatív előnye az olyan meghatározott területekben rejlik – mint az infrastruktúra, a környezet és a kis- és középvállalkozások –, ahol igyekszik átadni a projekttámogatóknak technikai és gazdasági szakértelmét. Ezen túlmenően a bank szigorúan felméri a projekt feltételeknek való megfelelését az uniós környezeti és közbeszerzési előírások alkalmazásának biztosításával.[11]

Az EBB projektfeltételei egyéb fontos kérdéseket is magukban foglalnak, így például az árképzést és a vámpolitikákat, az irányítási kapacitás javítását, a nem nyereséges tevékenységek megszüntetését, a termelékenységi célkitűzéseket és az eszközök elidegenítését stb. E feltételek a pénzügyi szerződések részét képezik és a projekt végrehajtása során végig ellenőrzik azokat. Nem megfelelés esetén a hitel visszafizetése visszatartható vagy felfüggeszthető. A mediterrán térségben az EBB egyre nagyobb súlyt fektet az ágazati támogatásokra és reformokra, ami köszönhető a projekt-előkészítésre és -végrehajtásra vonatkozó technikai segítségnyújtási alapok rendelkezésre állásának is. Meg kell jegyezni, hogy az EU szintjén a makrogazdasági támogatást és feltételekhez kötöttséget a Bizottság kezeli.

A fenti előnyökön túl az EBB – versenyképes kamatlábak formájában – teljes egészében átadja a közösségi garanciából és a bank vonzó finanszírozási költségeiből származó pénzügyi előnyöket a végső kedvezményezetteknek. Ezen felül az EBB nagyon hosszú futamidőre nyújtja a hiteleket, ami általában nem egyszerűen hozzáférhető ezekben az országokban. Számos esetben egy projekt EBB általi támogatása ösztönző hatást gyakorolt más pénzügyi partnerek részvételére is. Továbbá az EBB egyes országokban kifejlesztette a források előteremtésére és hitelnyújtásra vonatkozó, helyi pénznemben működő kapacitását, ami hozzájárult a helyi tőke- és pénzpiacok fejlődéséhez.

A jövőbeli tevékenységek irányvonalai

Regionális felső értékek

Az új megbízás a bank eddig elért eredményeire fog épülni, az EU új politikai prioritásainak megfelelően kiszélesítve tevékenységének földrajzi és ágazati hatókörét. Az előre látható jövőbeli szükségletek és potenciális abszorpciós kapacitások térségenként változóak. E jelentés 1. melléklete áttekinti a megbízás különböző térségeiben a jövőbeli kilátásokat és elemzi a bank e szükségletekre válaszoló jövőbeli tevékenységeinek irányvonalait, ekként alátámasztva a Bizottságnak az EBB új külső megbízásaira vonatkozó javaslatait.

Az alábbi 6. táblázat összehasonlítja a megbízások felső értékeit a 2000–2006-os időszakban és a Bizottság által a 2007–2013-as időszakra javasolt felső értékeket.

6. táblázat: A jelenlegi és javasolt EBB-megbízások összevetése

[pic]

(*) A megbízások 2003-as félidős értékelést követő átstrukturálása után a mediterrán országokra vonatkozó felső korlátokat de facto megnövelték, miután Törökországot kizárták a mediterrán megbízásból és befoglalták a dél-keleti szomszédsági megbízásba.

A 31,5 milliárd euró a valóságban 7 évi, körülbelül 16%-os[12] növekedésnek felelne meg (vagy kevéssel több mint évi 2%-nak). Az 1. mellékletben részletezettek szerint a regionális felső értékeket az EU politikai prioritásaira és az EBB által észlelt abszorpciós kapacitásra figyelemmel vették figyelembe.

Meg kell jegyezni, hogy amíg a jelenlegi megbízások földrajzi lefedettsége töredékes, az új megbízás globális lefedettséget kínál az uniós külpolitika három körének (előcsatlakozás, szomszédság és fejlesztési, illetve gazdasági együttműködés) támogatásával. A különböző térségeknek szánt összegek szintje az e térségeknek az EU külpolitikájában való viszonylagos fontosságától függ. A különböző megbízásokon belüli javasolt felső értékekből következő becsült fejenkénti megoszlás a következő: előcsatlakozás ± 100 euró; szomszédság és partnerség ± 40 euró; fejlesztési együttműködés és gazdasági együttműködés ± 2 euró.

Tartalék megbízás

A természeti csapások vagy konfliktusok utáni újjáépítés csakúgy, mint a politikailag, illetve stratégiailag fontos országokban történő fejlesztések további nagy finanszírozási szükségleteket eredményezhetnek, ahol az EBB garantált hitelei hasznosan egészíthetik ki az EK költségvetési támogatását – vagy kombinálhatók azzal – az időbeni és látványos uniós akció biztosításának érdekében. Ezen felül lehetséges, hogy az uniós reakció jellegének kiválasztott ágazatokat és feltételeket kell céloznia. Az elmúlt néhány évben nagyon nehéznek bizonyult jelentős EBB-források gyors mobilizálása ilyen jellegű tevékenységek támogatására (pl. a cunami és Gáza-Ciszjordánia esetében). Ennélfogva – annak biztosítására, hogy az ilyen fejlesztések ne terheljék meg a meglévő regionális felső értékeket, és hogy azok adott esetben gyorsan kombinálhatók legyenek költségvetési forrásokkal – javasolt az általános hitelnyújtási megbízáson belül egy „tartalék megbízás” bevezetése egy esetleges uniós reakció megtervezésének megkönnyítése és gyorsaságának növelése érdekében.

A tartalék megbízás fő kiváltó tényezői a természeti katasztrófák (általában árvizek, tűzvészek, földrengések, hurrikánok/tájfunok, cunamik), illetve a konfliktusokat követő újjáépítések lesznek. A tartalék megbízás szintén aktiválható az EBB hitelnyújtásának elősegítésére bizonyos, az EU számára politikailag, illetve stratégiailag fontos olyan országokban vagy térségekben, amelyek nem tesznek eleget az azonnali EBB-tevékenységhez szükséges feltételeknek, de középtávon életképes kilátásokkal rendelkeznek, beleértve azon országokat, amelyekkel együttműködési megállapodás megkötése van kilátásban. A múltbeli tapasztalatok alapján helyes volna a megbízás élettartama során két–három főbb eseményre tartalékolni összegeket, ami igazolja a javasolt 1,5 milliárd eurós felső értéket.

A tartalék megbízás keretében potenciálisan támogatható országok a tanácsi határozatban a regionális megbízások alatt kerültek felsorolásra. A tartalék megbízás aktiválása a Bizottság és az EBB közös döntésének lesz alávetet, a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal – az Európai Parlament párhuzamos tájékoztatásáról is rendelkező komitológiai eljáráson keresztül – történő konzultációt követően.

Garanciafedezet

Az EBB folytatja közösségi garancia nélküli műveletei mennyiségének és hatókörének kiterjesztését, ahol az lehetséges. A 2007–2013-as időszakban Horvátországban, Törökországban és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban a finanszírozás egyre nagyobb mértékben az EBB által biztosított előcsatlakozási hitellehetőség keretében történhet, amelyet idővel ki kell terjeszteni a Nyugat-Balkánra, az ottani csatlakozási folyamat előrehaladásával párhuzamosan. Az EBB közösségi garancia nélküli indikatív hitelnyújtása ebben a térségben körülbelül 4 milliárd euróra nőhet a 2007–2013-as időszak során. A bank a 2007–2013-as időszak során mintegy 2 milliárd eurós indikatív összegre növelné uniós garanciafedezet nélküli hitelnyújtását a mediterrán országokban is, a már meglévő „nizzai” programra építve. A múltbeli tapasztalatok (a pekingi repülőtérre vonatkozó projekt) alapján a bank támogathatja stratégiai és ad hoc projektek saját kockázatú finanszírozásának gyakorlatát a befektetési besorolású országokban (Ázsiában és Latin-Amerikában).

A Bizottság javaslata tisztázza az állami vagy politikai jellegű kockázatokra korlátozott garanciafedezet természetét. A közösségi garancia teljes fedezetet nyújt az állammal kötött vagy államilag garantált finanszírozási műveletekre. Szintén teljes fedezetet kaphatnak a helyi hatóságokkal vagy kormányzati tulajdonú, illetve kormányzati ellenőrzés alatt álló intézményekkel megkötött műveletek, amennyiben e műveletek megfelelő, az érintett ország hitelkockázati helyzetét figyelembe vevő EBB hitelkockázati értékeléssel rendelkeznek.

A közösségi garancia által fedezett politikai kockázatok azonosak lesznek a jelenlegi megbízásra vonatkozóan megállapítottakkal, azaz valuta át nem utalása, kisajátítás, háború vagy zavargások, illetve szerződésszegés esetén az igazságszolgáltatás megtagadása. E kockázatok (különösen az igazságszolgáltatás szerződésszegés esetén történő megtagadása) fedezésére vonatkozó rendelkezések végrehajtásának a MIGA rendelkezéseivel való egyeztetése érdekében némi technikai kiigazításra kerül sor a Bizottság és az EBB közötti garanciaegyezményben.

Végül a Bizottság javasolja a garanciafedezet kiterjesztését az EBB alapokmányában említett mindkét fajta finanszírozási műveletre, azaz a hitelekre és a garanciákra. A meglévő megbízások keretében csak a hitelekre van fedezet. Ez a kiterjesztés nem von maga után semmilyen jelentősebb változást az EBB által finanszírozandó projektek jellegében. A közösségi garancia a hitelek és a garanciák esetében egyaránt állami vagy politikai kockázatokat fedez majd, így a közösségi költségvetésre háruló kockázat azonos lesz mindkét fajta műveletnél (azonos feltételek esetén). E kiterjesztés beillesztéséhez szükséges a garanciaalap szabályzatának technikai módosítása.

Érintett országok

A meglévő oroszországi, ukrajnai, moldovai és fehéroroszországi megbízáson belül meghonosodott gyakorlatnak megfelelően a szomszédsági politika és a fejlesztési, illetve gazdasági együttműködési politika által érintett, kiválasztott egyedi országok akkor és abban az esetben válnak támogathatóvá, ha teljesítik az Uniónak a szóban forgó országgal kötött, politikai és makroökonómiai szempontokkal kapcsolatos magas szintű megállapodásaival összhangban lévő megfelelő feltételeket. A Bizottság az EBB-vel való konzultációt követően meghatározza, mikor teljesítette egy adott ország a megfelelő feltételeket. A jogszabályra irányuló javaslat tartalmazza az érintett országok felsorolását. Ez a megközelítés biztosítja, hogy az EBB tevékenysége a kiválasztott országokban rendezett politikai és makroökonómiai alapon legyen megindítható, teljes összhangban az EU adott országokbeli tevékenységével. Az EBB tevékenysége akkor kezdődhet meg egy adott országban, ha az EBB és a szóban forgó ország közötti vonatkozó keretegyezményt aláírták, megerősítették és az hatályba lépett.

A javaslat úgy rendelkezik, hogy egy adott országban a politikai vagy gazdasági helyzet további alakulásával kapcsolatos komoly aggályok esetén a Bizottság és az EBB dönthet az EBB finanszírozási műveleteinek az adott országban történő felfüggesztéséről .

Kapcsolat az EU politikáival

Az EU külső politikái támogatásának minden egyes térségben való további növelése érdekében meg kell erősíteni az adott térségben a kapcsolatot az EBB prioritásai és az EU politikái között. Ez megvalósítható a bank és a Bizottság közötti párbeszéd és együttműködés szorosabb keretrendszerén keresztül a regionális politikák, országos stratégiák meghatározásában és a projektek szintjén. Ezen túlmenően az uniós politika pénzügyi támogatásának hatékonysága és láthatósága sok tekintetben profitálhat az uniós költségvetés és a hitelnyújtási kapacitások kombinációjával elért együtthatásokból és kiegyenlítődésekből (kockázati tőke, technikai segítségnyújtás, társfinanszírozás, célzott kamattámogatások). Ezen együttműködés mértéke térségenként differenciált alapon növekszik majd, figyelemmel az EBB fontosságára a térségben csakúgy, mint az uniós politikákkal való kapcsolat hatáskörére az előcsatlakozási politika, az európai szomszédsági politika és a fejlesztési és gazdasági együttműködési politika keretében.

A Bizottság tervezi az EBB tevékenységeinek regionális vagy országos stratégiai dokumentumaiba és cselekvési terveibe való belefoglalását, meghatározva a prioritásokat és a várható eredményt. E jelentések előkészítése az EBB-vel szoros együttműködésben fog megtörténni. Az EBB-t fel fogják kérni a Bizottság égisze alatt felállított különböző regionális bizottságokban való részvételre is.

Ezen túlmenően a Bizottság tervezi az elsődleges konzultációt az EBB-vel az egyes projekteket illetően. Az EIB pénzügyi művelete nem tartozik közösségi garanciavállalás alá, amennyiben a Bizottság az EIB alapokmányának 21. cikke alapján előírt eljárás keretében negatív véleményt nyilvánít az ilyen műveletet illetően.

Végül terveznek egy éves jelentéstételi eljárást az EBB finanszírozási műveleteinek az EU külpolitikai célkitűzései megvalósításához való hozzájárulásának értékelésére.

Együttműködés más nemzetközi pénzügyi intézményekkel

A Bizottság javaslata tükrözi az EBB-nek a nemzetközi pénzügyi intézményekkel és az európai kétoldalú intézményekkel való összehangolás, együttműködés és – adott esetben – társfinanszírozás további megerősítésének szükségességét. A szándék – szükség esetén – egy fokozott műveleti együttműködési keretrendszer kifejlesztése a meglévő egyetértési megállapodásokra építve.

Ilyen értelemben egy, a Bizottság, az EBB és az EBRD közötti háromoldalú megállapodás (egyetértési megállapodás formájában) meghatározza az együttműködés irányvonalait a kelet-európai, dél-kaukázusi, oroszországi és közép-ázsiai műveletek tekintetében. A háromoldalú megállapodásban előirányzott együttműködés szabályai rendelkeznek az EBB és az EBRD szerepvállalásáról ezekben a térségekben, általában a hitelfelvevőknek kínált „közös ajánlatokkal”, amelyek legtöbb esetben fele-fele arányban osztják meg a finanszírozást. Így a végső kedvezményezett általában profitálna az együttes csomagból és árképzésből. A három intézmény magas rangú tisztviselőiből álló irányítóbizottság ellenőrzi a háromoldalú megállapodás alkalmazását.

Jelentéstétel és számvitel

A Bizottság javasolja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak való jelentéstétel fokozását, hogy azok jobban figyelemmel követhessék az EBB külső megbízását. Ezen túlmenően az új költségvetési rendeletből eredő számviteli szabályok megkövetelik, hogy az EBB rendszeres időközönként szolgáltasson a Bizottságnak részletesebb pénzügyi, számviteli és – adott esetben – kockázatértékelési adatokat az éves beszámoló elkészítése és a Számvevőszék kéréseire való válaszadása érdekében.

A Bizottság 2010-ben elvégezné a megbízás félidős értékelését, amely – szükség szerint – lehetővé tenné a jogalapban meghatározott prioritások irányvonalainak módosítását. A Bizottság ezt az értékelést többek között az EBB-től származó tevékenységi jelentés, valamint az EBB független értékelési főosztálya által szolgáltatott értékelés alapján készítené el.

[1] A 2000. november 7-i 2000/688/EK tanácsi határozattal, a 2000. december 4-i 2000/788/EK tanácsi határozattal, a 2001. november 6-i 2001/778/EK tanácsi határozattal, a 2004. december 22-i 2005/47/EK tanácsi határozattal és a 2006. február 27-i 2006/174/EK tanácsi határozattal módosított 1999. december 22-i 2000/24/EK tanácsi határozat. Az 1999. november 29-i 1999/786/EK tanácsi határozat szintén az általános megbízás részét képezi.

[2] A 2001. november 6-i 2001/777/EK tanácsi határozat.

[3] A 2004. december 22-i 2005/48/EK tanácsi határozat. Mindezidáig a Bizottság csak Oroszországgal és Ukrajnával kapcsolatban erősítette meg, hogy teljesítették az ahhoz szükséges feltételeket, hogy az EBB megkezdje e megbízáson belüli műveleteit.

[4] Az EBB összes nem folyósított, közszektornak szóló hitelének az Algériai Kormány általi törlése 407 millió eurót szabadít fel új műveletekre.

[5] Az elfogadott euró/USD átváltási árfolyam az EKB által közzétett 2005-ös átlag átváltási árfolyam. A számadatok a különböző nemzetközi pénzügyi intézmények 2005-ös pénzügyi évére vonatkoznak, ami egyes esetekben 07.01-től 06.30-ig tart.

[6] A világbanki adatok tartalmazzák az IBRD (International Bank for Reconstruction and Development – Nemzetközi Újjáépítési és Fejlesztési Bank)-hiteleket és az IDA (International Development Association – Nemzetközi Fejlesztési Társulás) koncessziós finanszírozását is.

[7] A világbanki és ADB adatok Ázsiára (Közép-Ázsia és Közel-Kelet kivételével) és a csendes-óceáni térségre vonatkoznak.

[8] Ez tartalmazza a közösségi megbízáson kívül a pekingi repülőtérnek nyújtott 0,5 milliárd eurós hitelt.

[9] Nem tartalmazza a közvetlenül a kétoldalú/regionális intézményeknek (európai fejlesztési pénzügyi intézetek és dél-afrikai fejlesztési intézmények) nyújtott 130 millió eurós hitelkeretet.

[10] A Gazdasági és Pénzügyi Bizottság (EFC) 2006. márciusi jelentése az ECOFIN Tanácsnak.

[11] E tekintetben érdemes megemlíteni a legutóbb elindított, “A környezet európai elvei” c. közös kezdeményezést az EBB, az EBRD, az Európai Fejlesztési Bank Tanácsa, az Északi Környezetvédelmi Pénzügyi Társaság és az Északi Beruházási Bank között, melynek célja a projektek finanszírozásával kapcsolatos környezeti elvek, gyakorlatok és szabványok harmonizálása. A beszerzés tekintetében az EBB igyekszik biztosítani a közbeszerzésre vonatkozó alapvető uniós elvek – az egyenlő elbánás, a megkülönböztetés-mentesség és az átláthatóság elve - tiszteletben tartását.

[12] Az ENR nemzetközi konstrukciós költségindexe alapján számított adatok.