EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2022.10.11. COM(2022) 730 final A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK az uniós kereskedelmi megállapodások végrehajtásáról és érvényesítéséről













































{SWD(2022) 730 final}



TARTALOM I. Bevezetés I.1 A jelentés I.2 A többoldalú és kétoldalú megállapodások szerinti nemzetközi kereskedelmi kötelezettségvállalások végrehajtása és érvényesítése – főbb fejlemények II. Az uniós kereskedelmi megállapodások kínálta lehetőségek maradéktalan kiaknázása II.1 Preferenciális kereskedelmi partnerekkel folytatott kereskedelem – főbb fejlemények 2021-ben II.2 Az uniós kereskedelmi megállapodások végrehajtásának előmozdítása Ázsiában, Amerikában, a szomszédságban, valamint az afrikai, karibi és csendes-óceáni államokban III. A kis- és középvállalkozások támogatása abban, hogy megtalálják helyüket a globális kereskedelemben IV. Az akadályok felszámolása és megoldások keresése IV.1 A kereskedelmi akadályok aktuális helyzete és felszámolásuk IV.2 Egyablakos ügyintézési pont panaszbenyújtáshoz V. A kereskedelmi kötelezettségek két- és többoldalú egyeztetés útján történő érvényesítése: vitarendezés V.1 Vitarendezés igénybevétele V.2 Az uniós megállapodások hatálya alá tartozó jogvitákkal foglalkozó választottbírói állomány megújítása



I.Bevezetés

I.1 A jelentés Ez a Bizottság második összevont jelentése a kereskedelmi végrehajtási és jogérvényesítési intézkedésekről. A jelentés áttekintést nyújt az uniós kereskedelmi megállapodások és rendelkezések hatékony végrehajtását és érvényesítését biztosító főbb tevékenységekről, amelyeket a Bizottság kereskedelmi jogérvényesítési főtisztviselője irányít 2021-ben és 2022 első negyedévében. A jelentés négy kiemelt területre terjed ki: 1.annak biztosítása, hogy az uniós kereskedelmi megállapodások kínálta lehetőségeket maradéktalanul kiaknázzák (II. szakasz); 2.a kis- és középvállalkozások támogatása abban, hogy megtalálják helyüket a globális kereskedelemben (III. szakasz); 3.a kereskedelmi akadályok kezelése és a problémák formális vitarendezésen kívüli megoldása (IV. szakasz); valamint 4.két- vagy többoldalú vitarendezési mechanizmusok alkalmazása az uniós jogok érvényesítése érdekében (V. szakasz). A jelentést kísérő szolgálati munkadokumentum további információkat tartalmaz, amelyek 38 fő uniós kereskedelmi megállapodás, köztük első alkalommal az EU és az Egyesült Királyság közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodásra (EU–Egyesült Királyság kereskedelmi és együttműködési megállapodás) vonatkozó országismertető tekintetében egészítik ki a jelentés II.2. szakaszát. A bizottsági szolgálati munkadokumentumban emellett a jelentés IV.1. alszakaszát kiegészítő adatok is szerepelnek, különös tekintettel az újonnan nyilvántartásba vett, valamint a 2021-ben teljesen vagy részben elhárított akadályok jegyzékére. A Bizottság honlapja e jelentéshez kapcsolódó kiegészítő információkat nyújt az EU preferenciális partnerekkel folytatott kereskedelmének 2021. évi alakulásáról, a vámkedvezményeknek az uniós export és import során történő felhasználásáról preferenciális kereskedelmi partnerenként, mind az EU, mind az egyes tagállamok tekintetében, valamint a vámkontingensek kihasználtsági arányáról. Míg ez a jelentés a kereskedelmi megállapodások keretében tett intézkedéseink révén történő végrehajtásra és jogérvényesítésre összpontosít, azt a jogérvényesítési tevékenységek tágabb összefüggésében is meg kell vizsgálni, amelyekről a Bizottság külön jelentést készít: ·a piacvédelmi eszközök (dömpingellenes, szubvencióellenes és védintézkedések) az uniós érdekek tisztességtelen gyakorlatokkal szembeni védelme érdekében történő alkalmazását a Bizottság éves piacvédelmi jelentései, ·a hamisított árukkal vagy az uniós vállalkozások szellemitulajdon-jogainak egyéb megsértésével szembeni fellépést a Bizottság kétévenként felváltva közzétett termékhamisítási és szellemitulajdonjog-sértési figyelőlistája és szellemi tulajdonjogokról szóló jelentése, ·a közvetlen külföldi befektetések átvilágítását és a kettős felhasználású termékek kivitelének ellenőrzését, vagyis a kereskedelem és a beruházások biztonsági ellenőrzésének uniós stratégiai eszközeit a közvetlen külföldi befektetések átvilágításáról és az exportellenőrzési szabályokról szóló éves bizottsági jelentések,

·az EU általános vámkedvezmény-rendszerének (GSP) annak érdekében történő alkalmazását, hogy a jogosult fejlődő országok különleges ösztönzőket kapjanak a fenntartható fejlődést és a jó irányítást célzó törekvéseikhez, a Bizottság GSP-jelentése ismerteti. I.2 A többoldalú és kétoldalú megállapodások szerinti nemzetközi kereskedelmi kötelezettségvállalások végrehajtása és érvényesítése – főbb fejlemények Ez a második jelentés megerősíti a Bizottság elkötelezettségét annak biztosítása iránt, hogy egyrészt a vállalkozások, a munkavállalók és az érdekelt felek Unió-szerte teljes mértékben kihasználhassák a nemzetközi kereskedelem előnyeit, másrészt pedig, hogy az EU kereskedelmi partnerei világszerte eleget tegyenek két- vagy többoldalú kötelezettségvállalásaiknak. A Kereskedelmi Világszervezet (WTO) 2022 júniusában Genfben tartott miniszteri konferenciájának sikeres kimenetele, különösen a szervezet, többek között vitarendezési mechanizmusának reformjára vonatkozóan vállalt kötelezettség jól mutatja a WTO jelentőségét. A szervezet világszerte az EU kereskedelmi partnerségeinek hátterét képezi, és az EU néhány legnagyobb kereskedelmi partnerével együtt az EU jogérvényesítési menetrendjének sarokköve, míg védőhálót biztosít más partnerek számára, amelyekkel az EU kétoldalú kereskedelmi megállapodásokat kötött. Az EU 2021-ben összesen 42 preferenciális kereskedelmi megállapodással rendelkezett, amelyeket 74 partnerrel kötött. A megállapodások e hálózata továbbra is fontos szerepet játszott a beszámolási időszakban (azaz 2021-ben és 2022 első negyedévében), amikor az EU-ban és világszerte a Covid19-világjárvány utáni gazdasági helyreállás zajlott. E hatás feltétele azonban, hogy a nemzetközi kereskedelmi szabályok mellett ezeket a megállapodásokat is megfelelően végrehajtsák és érvényesítsék. A Covid okozta zavarok a kereskedelmi forgalomra is kihatottak, dominóhatással voltak a megélhetési költségekre, és mérettől függetlenül minden vállalkozás számára megnehezítették az előrejutást a külföldi piacokon. Amint e jelentésből is kiderül, egyes partnerek körében továbbra is megfigyelhető a befelé fordulás tendenciája, amelynek során diszkriminatív kereskedelmi korlátozások bevezetésével juttatják előnyhöz a helyi termelést és a hazai ipart. Az EU készen áll arra, hogy fellépjen azokon a területeken, ahol ilyen akadályok merülnek fel. A 2022 első hónapjaiban bekövetkezett események az Ukrajnával szembeni orosz agresszív háború következtében még plasztikusabbá tették mindezt. A piacok és az ellátási láncok ebből eredő, a nemzeti válaszintézkedéseket kísérő zavarai is kiemelik a nyitott kereskedelem, a közös értékek és az alternatív lehetőségek megtalálásának fontosságát az EU-ba irányuló és onnan kiinduló kereskedelmi forgalom fenntartásában. Az energiaárak emelkedése és a nyersanyagok – köztük a mezőgazdasági termékek – hiánya miatt az EU kereskedelmi megállapodásainak hálózata fontos eszköz a piacok nyitottságának fenntartásában és abban, hogy a vállalkozások diverzifikálják ellátási láncaikat. Két másik, a beszámolási időszakot érintő fontos fejlemény is jelezhető: ·Először is, az EU és az Egyesült Királyság közötti, kilépésről rendelkező megállapodásban előirányzott átmeneti időszak végét, valamint az EU–Egyesült Királyság kereskedelmi és együttműködési megállapodás 2021. január 1-jei ideiglenes alkalmazását követően a jelentésben is szereplő Egyesült Királyság lett az EU első preferenciális kereskedelmi partnere, ennek következtében pedig a preferenciális partnerekkel folytatott uniós kereskedelem részaránya 2020-hoz képest ugrásszerűen, 32 %-ról 44 %-ra nőtt. Ez hatással volt az EU preferenciális árukereskedelmi partnerekkel szembeni többletére is, amely a 2020. évi 124 milliárd EUR-ról 2021-re – bár a Covid19-járvány miatt jelentősen alacsonyabb kereskedelmi szinten – 208 milliárd EUR-ra nőtt. Az EU–Egyesült Királyság kereskedelmi és együttműködési megállapodás ún. „sui generis” megállapodás, amely nagyon sajátos kihívásokat vet fel, mivel jogállását tekintve az Egyesült Királyság a belső piachoz teljes hozzáféréssel rendelkező tagállamból harmadik országbeli partnerré vált. A Bizottság 2022. március 24-én külön jelentést adott ki az EU–Egyesült Királyság kereskedelmi és együttműködési megállapodás 2021. évi végrehajtásáról és alkalmazásáról. 2021-ben a végrehajtás középpontjában az átmenet során a vállalkozásokat kísérő intézkedések álltak, többek között az egyesült királysági szabályok és rendszerek egyes szempontjainak tisztázása, valamint az olyan kereskedelmi akadályok kezelése, amelyek az uniós érdekelt felekre nézve a károkozás kockázatával járnak. ·Másodszor, 2021-ben jelentős javulás következett be az Egyesült Államokkal fenntartott transzatlanti kapcsolatokban, több fontos és régóta fennálló vita oldódott meg, az EU–USA Kereskedelmi és Technológiai Tanács keretében pedig új dinamika mentén folytatódott az együttműködés. A beszámolási időszakban az EU négy fő területen tovább folytatta a végrehajtással és érvényesítéssel kapcsolatos menetrendjét, és amint azt az alábbi példák is szemléltetik, intézkedései eredményesnek bizonyultak: Először is, a Bizottság további erőfeszítéseket tett annak érdekében, hogy megkönnyítse a kereskedelmi megállapodások által kínált konkrét előnyök kihasználását, különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára, ugyanakkor foglalkozzon a piacra jutással és a fenntarthatósággal kapcsolatos kérdésekkel is: ·Több mint hárommillió felhasználó (72 % az EU-ból) kereste fel a Bizottság 135 exportpiacot, továbbá valamennyi uniós országot lefedő Access2Markets platformját, ahol a szolgáltatások uniós kereskedelmével és beszerzésével kapcsolatos egyes részek új tartalommal egészültek ki, és javításokra került sor a származási szabályokra vonatkozó önértékelési eszközben (ROSA) is. ·2021-ben 39 meglévő kereskedelmi akadályt sikerült teljesen vagy részben elhárítani (hattal többet, mint 2020-ban), főként az EU és a 24 érintett kereskedelmi partner közötti együttműködés révén; ezenkívül 2021-ben a harmadik országokba irányuló uniós export 7,2 milliárd EUR-val magasabb volt, ami az akadályok 2015 és 2020 közötti eltávolítására irányuló 5 éves munkának köszönhető; az érdekelt felek körében nőtt az egyablakos ügyintézési pont igénybevétele: 2021-ben és 2022 első négy hónapjában az uniós érdekelt felek több mint 60 alkalommal vették fel vele a kapcsolatot, és 46 panaszt nyújtottak be a piacra jutással kapcsolatos kérdésekben. ·A kereskedelem akadályairól szóló uniós rendelet alapján a 2021. évi jelentésben megjelölt két ügyet illetően Mexikó a tequilaexporttal kapcsolatban sikeres megoldást talált (a Bizottság 2022. február 4-én lezárta vizsgálatát), Szaúd-Arábia pedig a kerámialapokkal kapcsolatban közel jár a megoldáshoz.

Másodszor, a Bizottság a WTO, valamint kétoldalú megállapodásai keretében folytatta a jogérvényesítési ügyekben való részvételét, illetve újakat kezdeményezett: ·Jogviták a WTO keretében: 2022. április 30-ig az 1995 óta indult 612 WTO-jogvitából 110-et az EU kezdeményezett. A Bizottság továbbra is részt vett a folyamatban lévő ügyekben mind felperesként, mind alperesként, míg 2022 elején négy új ügyet kezdeményezett, közülük kettőt Kínával, egyet Egyiptommal, egyet pedig az Egyesült Királysággal szemben. Az utóbbi ügy a szélenergia-ágazatra vonatkozott: a felek már július 1-jén – kevesebb mint négy hónappal azután, hogy az EU WTO-konzultációt kért – megállapodtak arról, hogy milyen további lépésekkel kezelhetők az Egyesült Királyság kompenzációs különbözeti szerződései (CfD, az Egyesült Királyság alacsony szén-dioxid-kibocsátású villamosenergia-termelést támogató fő mechanizmusa) révén megvalósuló megkülönböztetéssel kapcsolatos uniós aggályok. ·2022. április 30-ig a fellebbezés esetén a választottbírósági eljárás alkalmazásáról szóló átmeneti megállapodás (MPIA) életbe lépése óta a WTO keretében indított viták mintegy fele a megállapodásban részes felek között zajlott, míg Törökországgal az EU külön választottbírósági megállapodást kötött két ügyben lehetséges fellebbezések kezelése céljából (további információk az V. szakaszban találhatók). ·Az EU folytatta a kétoldalú vitarendezési mechanizmusok alkalmazását a Dél-Koreával, a Dél-afrikai Vámunióval és Algériával kapcsolatos kérdések megoldása érdekében, míg az Ukrajna elleni ítélet végrehajtását a politikai fejleményekre tekintettel felfüggesztetté. Harmadszor, hogy teljessé tegye eszköztárát és kezelje a jelenlegi globális kihívásokat számos területen, különösen a zöld és fenntartható átállás támogatása érdekében, a Bizottság ·lezárta a kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos 15 pontos cselekvési tervének gyorsított felülvizsgálatát (a továbbiakban: a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó felülvizsgálat), beleértve a végrehajtással és érvényesítéssel kapcsolatos szempontokat is, és 2022. június 22-én közleményt adott ki „A kereskedelmi partnerségek ereje: együtt a zöld és igazságos gazdasági növekedésért” címmel; ·előrelépéseket tett az általános preferenciarendszer megújítására irányuló javaslata kapcsán: a Bizottság 2021. szeptember 22-i javaslata alapján zajlik az általános preferenciarendszerről szóló új rendelet európai parlamenti és tanácsi vitája annak érdekében, hogy az Európai Parlament és a Tanács 2022 utolsó negyedévében elfogadhassa a végleges szöveget. Negyedszer, a Bizottság az egyenlő versenyfeltételek biztosítása, valamint az EU és tagállamai gazdasági kényszerrel szembeni védelme érdekében további fontos új uniós eszközökkel kapcsolatban is folytatta munkáját, amelyeket az Európai Parlament és a Tanács jelenleg tárgyal, vagy a közelmúltban fogadott el: ·Az Európai Parlament és a Tanács 2022. március 14-én politikai megállapodásra jutott a nemzetközi közbeszerzési eszközre vonatkozó bizottsági javaslattal kapcsolatos valamennyi lezáratlan kérdésben. E rendelettel az EU végső soron korlátozhatja az olyan országokban található beszállítók uniós közbeszerzési piacokhoz való hozzáférését, ahol az ottani beszerzésekhez való hozzáférés nem biztosított. Ezek a korlátozások az érintett országból érkező ajánlatok értékelési módjának kiigazítását, vagy az érintett országban található egyes ajánlattevők kizárását eredményezhetik. A rendelet közzétételére június 30-án került sor, és 2022. augusztus 29-én lépett hatályba. ·A Tanács és az Európai Parlament június 30-án politikai megállapodásra jutott a belső piacon a külföldi támogatások által előidézett torzulásokról szóló rendeletre irányuló, 2021. május 5-i bizottsági javaslatról, amely megszünteti az uniós verseny-, közbeszerzési és kereskedelmi szabályok szabályozási hiányosságait: az eszköz révén a Bizottság hatáskörrel fog rendelkezni a nem uniós országok hatóságai által az EU-ban gazdasági tevékenységet folytató (például közbeszerzésben vagy összefonódásban részt vevő) vállalkozásoknak nyújtott pénzügyi hozzájárulások vizsgálatára, és korrigálni tudja ezek torzító hatásait. A rendelet azután fog hatályba lépni, miután a Tanács és a Parlament hivatalosan elfogadta, és a rendeletet kihirdették a Hivatalos Lapban. A rendelet a hatálybalépést követő hat hónap elteltével az egész EU-ban közvetlenül alkalmazandóvá válik. A bejelentési kötelezettség a hatálybalépést követő kilenc hónap elteltével lesz alkalmazandó. ·A Bizottság 2021. december 8-án javaslatot terjesztett elő egy kényszerítő intézkedések elleni eszközre, amelynek célja, hogy biztosítsa az EU és a tagállamok érdekeinek védelmét gazdasági kényszerítés esetén, nevezetesen amikor egy harmadik ország a kereskedelmet vagy a beruházásokat érintő intézkedéseken keresztül arra kényszeríti az EU-t vagy valamelyik tagállamot, hogy a hatáskörébe tartozó bármely területen adott módon döntsön. A javasolt eszköz elsődleges célja, hogy visszatartsa a harmadik országokat attól, hogy gazdasági kényszert alkalmazzanak az EU-val vagy valamely tagállammal szemben. Ha egy harmadik ország mégis kényszerhez folyamodik, a javaslat előírja a harmadik országgal való együttműködés folyamatát a kényszer megszüntetése érdekében, és végső esetben eszközöket biztosít az ellenintézkedésekhez. A javaslat a gazdasági kényszerrel kapcsolatos nemzetközi együttműködésre vonatkozó rendelkezést is tartalmaz. Az Európai Parlament és a Tanács jelenleg készíti elő saját álláspontját annak érdekében, hogy megkezdődhessenek az intézményközi tárgyalások, amelyre várhatóan 2022 őszén kerül sor.





A végrehajtással és az érvényesítéssel kapcsolatos munka folytatásával a Bizottság a többi uniós intézménnyel és különösen a tagállamokkal szoros partnerségben halad előre. 2022 első negyedévében a Bizottság – a francia elnökség támogatásával – szélesebb körű vitát indított arról, hogy miként lehetne megerősíteni a tagállamokkal és az érdekelt felekkel (vállalkozásokkal, kereskedelemösztönző szervezetekkel, szociális partnerekkel, civil társadalmi csoportokkal, nem kormányzati szervezetekkel) folytatott együttműködést a végrehajtás és az érvényesítés terén, mind Brüsszelen keresztül, mind pedig helyi szinten a tagállamokban és harmadik országokban, ahol egész évben, 58 uniós küldöttség keretében a Kereskedelmi Főigazgatóság több mint 200 munkatársa foglalkozik kereskedelmi kérdésekkel. A Bizottság emellett rendszeresen beszámolt az Európai Parlament Nemzetközi Kereskedelmi Bizottságának (EP/INTA), hogy tájékoztassa az európai parlamenti képviselőket a végrehajtással és érvényesítéssel kapcsolatos legfontosabb kérdésekről, és visszajelzéseket kapott. Végül együttműködött a Gazdasági és Szociális Bizottsággal is, különös tekintettel az utóbbinak a 11 uniós kereskedelmi megállapodás alapján létrehozott uniós belső tanácsadó csoportok támogatásában betöltött szerepére.

II.Az uniós kereskedelmi megállapodások kínálta lehetőségek maradéktalan kiaknázása II.1 Preferenciális kereskedelmi partnerekkel folytatott kereskedelem – főbb fejlemények 2021-ben 2021-ben az uniós kereskedelem csaknem 44 %-a preferenciális kereskedelmi megállapodások keretében zajlott… Az EU 74 preferenciális partnerével folytatott kereskedelme 2021-ben 1 891 milliárd EUR-t, teljes külkereskedelmi – a tagállamok közötti kereskedelem nélkül számított – forgalmának 44 %-át tette ki. 2021-ben a preferenciális partnerekhez irányuló uniós export elérte az 1 049 milliárd EUR-t, az ugyanezen országokból érkező uniós behozatal pedig 841 milliárd EUR-t tett ki. Ehhez hozzáadva az olyan partnerekkel folytatott kereskedelmet, amelyekkel az EU már lezárta a megállapodásokra irányuló tárgyalásokat, és azok elfogadása vagy megerősítése folyamatban van (3,4 %), az EU preferenciális kereskedelmének részaránya a teljes külkereskedelmi forgalmon belül 47,4 %-ra emelkedne. 1. ábra: Uniós külkereskedelem (2021) Forrás: Eurostat, Comext (2022. márciusi lekérdezés). Az alábbi 2. ábrán látható, hogy az Egyesült Királyság jelenleg az EU legnagyobb preferenciális partnere, amely a 74 preferenciális partnerrel folytatott uniós kereskedelem 22,8 %-át mondhatja magáénak; sorrendben Svájc (14,8 %), Törökország (8,3 %), Norvégia (6,9 %) és Japán (6,6 %) követi. 2021-ben ez az öt partner tette ki az uniós preferenciális kereskedelem közel 60 %-át. Kína és az Egyesült Államok mögött az Egyesült Királyság az EU harmadik legnagyobb kereskedelmi partnere, míg Svájc a negyedik. Oroszország mögött, Indiát megelőzve a hatodik–kilencedik helyet Törökország, Norvégia, Japán és Dél-Korea foglalja el. 2. ábra: Uniós árukereskedelem preferenciális kereskedelmi partnerek szerinti bontásban (2021) Forrás: Eurostat, Comext (2022. márciusi lekérdezés). A preferenciális partnerekkel folytatott uniós árukereskedelem (az Egyesült Királyság kivételével) ismét erőteljesebben nőtt, mint az EU teljes nemzetközi kereskedelme… A 2019 és 2020 közötti időszakhoz hasonlóan az EU és a preferenciális partnerek közötti kereskedelem 2020 és 2021 között erőteljesebben (azaz 19,5 %-kal) nőtt, mint az EU és az összes kereskedelmi partner közötti kereskedelem ugyanebben az időszakban (17,6 %). …ugyanakkor a növekedés az Egyesült Királyságot is figyelembe véve alacsonyabb volt A 3. ábrán látható, hogy az EU és preferenciális partnerei, valamint az Egyesült Királyság közötti kereskedelem 13,3 %-kal nőtt, azaz lassabb ütemben, mint az EU és az összes harmadik ország közötti kereskedelem (+17,6 %), valamint az EU és a szabadkereskedelmi térségen kívüli partnerek közötti kereskedelem (+21,3 % ugyanebben az időszakban).





3. ábra: A kereskedelem éves bővülése kereskedelmi partnerek szerinti bontásban (2020–2021) – áruk Forrás: Eurostat, Comext (2022. márciusi lekérdezés). Az összes áruhoz hasonlóan az EU 74 preferenciális partnerrel folytatott agrár-élelmiszeripari kereskedelme 2021-ben 4,7 %-kal nőtt, ami szerényebb, mint az EU és az összes kereskedelmi partner közötti agrár-élelmiszeripari kereskedelem (+7,2 %), bár az uniós export valamivel erőteljesebben nőtt (+8,2 %), mint az uniós agrár-élelmiszeripari termékek összes kereskedelmi partnerrel bonyolított exportja (+7,3 %). E tendenciában az Egyesült Királyságból érkező uniós behozatal volt meghatározó, amely 2021-ben meredeken visszaesett (–24,5 %), ami a nem mezőgazdasági termékek behozatalának azonos időszakban mért 12 %-os csökkenéséhez képest súlyosabb hatást jelez. Ennek lehetséges okai között említhetők az EU által bevezetett állat- és növényegészségügyi ellenőrzések, valamint az egyesült királysági gazdasági szereplők által a kivitelük nagy része tekintetében az egységes piaci rendszerről a harmadik országok kereskedelmi rendszerére való átállás terén tapasztalt nehézségek is. Ezzel egyidejűleg az EU preferenciális partnerekkel szembeni többlete nőtt 2021-ben Másrészről az Egyesült Királyságnak az EU preferenciális partnerei közé való felvételével nagyobb lett a preferenciális partnerekkel szembeni uniós többlet is, amely a 2020. évi 124 milliárd EUR-hoz képest 2021-ben 208 milliárd EUR-ra nőtt, bár a Covid19-járvány miatt jelentősen csökkent a kereskedelem szintje. Az EU preferenciális partnerekkel szembeni többletének mintegy 20 %-a az agrár-élelmiszeriparnak tulajdonítható. A Bizottság a vonatkozó rendeletek előírásainak megfelelően 2021-ben ismét ellenőrizte bizonyos ipari és agrár-élelmiszeripari termékek Unióba irányuló behozatalát… A Koreával és a latin-amerikai partnerekkel folytatott árukereskedelemre vonatkozó külön ellenőrzési kötelezettségek A Bizottság az 511/2011/EU rendeletben előírtak szerint ellenőrizte a legjelentősebb Unión kívüli beszállítóktól származó alapvető gépkocsialkatrészek és elektronikai berendezések Dél-Koreából érkező behozatalát. 2020-hoz képest 2021-ben Korea növelte a belső égésű (benzin- és dízel-)motorok és azok alkatrészei behozatalát (+8 %), csakúgy, mint az alapvető gépjárműalkatrészek behozatalát (+11 %). E kereskedelmi statisztikák alapján nem lehet összefüggést megállapítani a vámvisszatérítési korrekció és a Dél-Koreából származó autók uniós importjának növekedése között.

A Kolumbiából, Ecuadorból és Peruból, valamint Közép-Amerikából származó friss banán Európai Unióba irányuló behozatalát is ellenőrizte a 19/2013/EU és a 20/2013/EU rendelet előírásainak megfelelően. A behozatal 2021-ben a korábban megfigyelt éves átlagos tendenciákon belül alakult. A Bizottság a továbbiakban is rendszeresen elemzi a piac és az uniós banántermelők helyzetét, és szükség esetén a tagállamok és az érdekelt felek bevonásával vizsgálja a körülményeket. A szolgáltatáskereskedelem visszaesett, de az uniós mérlege változatlanul többletet mutat A szolgáltatáskereskedelemre vonatkozóan rendelkezésre álló legfrissebb adatok az Eurostat fizetésimérleg-statisztikáiból származó 2020. évi adatok. 2020-ban a 73 preferenciális partnerrel folytatott szolgáltatáskereskedelem 2019-hez képest 16,7 %-kal csökkent, valamivel nagyobb mértékben, mint az Unión kívüli teljes szolgáltatáskereskedelem (–14,6 %).



4. ábra: Uniós szolgáltatáskereskedelem preferenciális kereskedelmi partnerek szerinti bontásban (2020) A preferenciális partnerekkel folytatott uniós szolgáltatáskereskedelem többlete a 2019. évi 106 milliárd EUR-ról 2020-ban 91 milliárd EUR-ra csökkent, de még mindig csaknem háromszorosa az összes kereskedelmi partnerrel szembeni uniós többletnek (2019-ben 50 milliárd EUR, 2020-ban 33 milliárd EUR). Plurilaterális megállapodás a szolgáltatások belső szabályozásáról Az EU élen jár a szolgáltatásokkal kapcsolatos bürokráciát csökkentő, mérföldkőnek számító megállapodásról folytatott tárgyalásokon. 2021 decemberében egy 67 WTO-tagból – köztük az EU-ból – álló csoport sikeresen lezárta a szolgáltatások belföldi szabályozására irányuló közös kezdeményezésről folytatott tárgyalásokat. A tárgyalások eredményeként leegyszerűsödik a szükségtelenül bonyolult szabályozás, és mérséklődnek a szolgáltatók előtt álló eljárási akadályok. Az OECD szerint ennek az eredménynek a végrehajtása évente több mint 150 milliárd USD értékben járul hozzá a globális szolgáltatáskereskedelem költségeinek csökkentéséhez. A tervek szerint a részt vevő tagok 2022 végéig megkezdik az arra irányuló folyamatot, hogy a tárgyalásos eredményt beépítsék a menetrendjükbe. Amint a felülvizsgált menetrendek hatályba lépnek, a hazai szabályozási kötelezettségvállalások erga omnes alkalmazandók. II.2 Az uniós kereskedelmi megállapodások végrehajtásának előmozdítása Ázsiában, Amerikában, a szomszédságban, valamint az afrikai, karibi és csendes-óceáni államokban A II.2. alszakasz a négy földrajzi régió példáival szemléltetve áttekintést nyújt a Bizottság által az uniós kereskedelmi megállapodások megvalósulása érdekében végzett végrehajtási munka három fő csoportjáról (lásd az A–C. pontot), áttekinti azokat a tevékenységeket, amelyek célja az uniós kereskedelmi megállapodások kereskedelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó rendelkezéseinek jobb végrehajtása (D. pont), valamint tájékoztatást nyújt a Kolumbiával, Ecuadorral és Peruval kötött uniós szabadkereskedelmi megállapodás Bizottság általi utólagos értékeléséről (D. pont). A.A kereskedelmi megállapodások kommunikációja, a vállalkozások segítése a használatukban

Fontos, hogy a vállalkozások a nemzetközi piacra lépés mérlegelésekor segítséget kapjanak az új piacokon való előrejutáshoz, ha ehhez adott esetben igénybe kívánják venni az uniós szabadkereskedelmi megállapodásokat. Az érdekelt feleknek az új kereskedelmi megállapodás hatálybalépése előtt, valamint a hatálybalépést követő első egy vagy két évben is meg kell ismerkedniük az új kereskedelmi rendszerrel. 2021-ben ez különösen az Egyesült Királysággal kereskedő uniós vállalkozások számára jelentett kihívást, amelyeknek hozzá kellett szokniuk az EU–Egyesült Királyság kereskedelmi és együttműködési megállapodás szerinti új kereskedelmi kapcsolatokhoz. A jól célzott és időben történő kommunikáció alapvető fontosságúnak bizonyult: ·Az EU–Egyesült Királyság kereskedelmi és együttműködési megállapodás 2021. január 1-jétől történő alkalmazásának megkönnyítése érdekében a Bizottság az alábbiak révén mindent megtett azért, hogy segítse a tagállamokat és az uniós vállalkozásokat az új környezetben való előrejutásban: ohonlapján időszerű és részletes tájékoztatást közöl az uniós áruk Egyesült Királyságba történő behozatalára vonatkozó behozatali alakiságokra vonatkozó rendelkezésekről, oszéles körű iránymutatást nyújt a preferenciális elbánásról, a származási szabályokról és a vámeljárásokról, oaz Egyesült Királysággal együttműködve szükség esetén pontosítással él a gazdasági szereplők felé. Általánosabban fogalmazva, a Bizottság – többek között uniós finanszírozású projektek révén – segítséget nyújt a vállalkozásoknak abban, hogy megragadják a lehetőségeket, és az egyes megállapodások korai szakaszában elsőként cselekedve lépéselőnyére tehessenek szert: ·2021-ben például uniós projekt indult az uniós vállalkozások (különösen a kkv-k) azon képességének javítása céljából, hogy növeljék kereskedelmi és beruházási tevékenységüket Vietnámban, és ennek érdekében gyakorlati tájékoztatást nyújt arról, hogy miként lehet a lehető legjobban kihasználni az EU–Vietnám szabadkereskedelmi megállapodást. Az uniós kkv-k számára készített, a vietnámi kereskedelemről és beruházásokról szóló online útmutató 2022 márciusától elérhető. Az árukereskedelemtől eltérő területeken azonban még az egy ideje érvényben lévő megállapodásokban is maradtak kiaknázatlan lehetőségek. Az uniós finanszírozású projektek célja, hogy segítsék a vállalkozásokat ezek kiaknázásában: ·2021-ben például a Bizottság Partnerségi Eszköz keretében megvalósuló, a chilei közbeszerzésekkel kapcsolatos adatgyűjtésre vonatkozó projektet hajtott végre, hogy jobban megismerje a chilei közbeszerzési piacot, például méretének mérése, valamint jellemzőinek és belépési akadályainak leírása révén. Az erről készült tanulmányból többek között kiderül, hogy a 27 tagállamból egyelőre csak 11 vesz részt a chilei közbeszerzési piacon, főként központi szinten, ugyanakkor az uniós vállalkozások penetrációja az önkormányzati szektorban igen kis mértékű. Különösen az infrastrukturális kiadások tekintethők olyan piacnak, amely további lehetőségeket rejt magában az uniós vállalkozások számára. A projekt során levont tanulságok hozzá fognak járulni az európai vállalkozások e piacon való részvételének javítására irányuló erőfeszítések összpontosításához. ·A Partnerségi Eszköz keretében megvalósuló, 2021 augusztusában lezárult, a preferencia-kihasználtsági arányokkal foglalkozó projekt segítségével a Bizottság értékelte a Közép-Amerikával kötött kereskedelmi megállapodás szerinti uniós exportkedvezmények igénybevételét, és azonosította azokat a területeket, amelyeken a kereskedelmi megállapodások végrehajtása és érvényesítése javítható, illetve erősíthető. Az EU továbbá technikai együttműködési projektekben vesz részt annak érdekében, hogy elősegítse a vonatkozó kereskedelmi megállapodások kereskedelmi és beruházási feltételeinek javítását ·2021-ben például az EU és Mexikó az IP Key Latin America projekt keretében biztosította a szellemi tulajdonjogok hatékony védelmét, amely számos tevékenységet foglalt magában a szellemi tulajdon területén (pl. bíráknak szervezett szimpózium, szabadalmi vizsgálati képzés stb.). 2021-ben az IP Key Latin America és az Instituto Mexicano de la Propiedad Industrial (IMPI) a mexikói szellemi tulajdon gazdasági hozzájárulásáról szóló tanulmányt mutatott be.

·Egy 2021 novembere óta működő, 10 millió EUR összegű uniós finanszírozású támogatási program az EU–Dél-afrikai Fejlesztési Közösség (SADC) gazdasági partnerségi megállapodás végrehajtását támogatja Dél-Afrikában azzal a céllal, hogy a gazdasági partnerségi megállapodás teljes körű végrehajtásának segítésével javítsa Dél-Afrika kereskedelmi és üzleti lehetőségeit, egyúttal – kiemelten a mezőgazdasági termékekre összpontosítva – előmozdítsa a regionális integrációt. A program különösen a következőkre irányul: i. a mezőgazdasági értékláncok minőségi infrastruktúrájával és műszaki kapacitásával kapcsolatos, az EU-ba irányuló exportot gátló kihívások kezelése, valamint ii. a mezőgazdasági termékek feltörekvő exportőrei és az elismert földrajzi árujelzővel rendelkezők által a gazdasági partnerségi megállapodásból eredő lehetőségekre való reagálás fokozása. B.Az uniós kereskedelmi megállapodásokban foglalt kötelezettségvállalások nyomon követése A helyi szintű fejlemények nyomon követése segíti a Bizottságot az arra való felkészülésben, hogy célzottabbá tegye végrehajtási intézkedéseit… A Bizottság – főként az Unió küldöttségeinél dolgozó munkatársain keresztül és esetenként uniós finanszírozású projektek támogatására építve – számos kereskedelmi partnerországban követte nyomon a fejleményeket, hogy információt gyűjtsön végrehajtási tevékenységeihez: ·2021-ben például a Bizottság a megállapodás egészére kiterjedően szorosan nyomon követte az Egyesült Királyság kötelezettségvállalásainak végrehajtását, különös tekintettel az egyenlő versenyfeltételekre és a fenntartható fejlődésre, nevezetesen az Egyesült Királyság támogatási szabályai, a környezettel – többek között a vegyipari ágazattal – kapcsolatos fejlemények, az Egyesült Királyság kibocsátáskereskedelmi rendszere és a szabadkikötők tekintetében. ·A Bizottság emellett az ország más támogatási programjainak lehetséges modelljeként szorosan nyomon követte az Egyesült Királyság „kompenzációs különbözeti szerződésekre” épülő programja keretében a megújuló energiához kapcsolódóan nyújtott támogatásokat.Az ezzel összefüggő aggályok eredményeként 2022 elején a WTO keretében vitarendezési ügy indult, amelynek középpontjában olyan tényezők nyilvánvaló figyelembevétele állt, mint „az egyesült királysági tartalom százalékos aránya a szállítók kiválasztására vonatkozó értékelési kritériumok között” (lásd még az V.I. szakaszt). Elengedhetetlen az uniós kereskedelmi megállapodások kereskedelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó rendelkezései végrehajtásának szoros nyomon követése… A Bizottság kiemelt figyelmet fordít arra, hogy a kereskedelmi partnerek betartsák az uniós kereskedelmi megállapodásokban szereplő, kereskedelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó kötelezettségvállalásokat. A nyomon követés a kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó bizottságok munkája révén, a civil társadalom bevonása érdekében létrehozott struktúrák segítségével valósul meg. 2021-ben és 2022 első negyedévében – Szingapúr és Moldova kivételével – valamennyi kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó bizottság a terveknek megfelelően – a Covid19-világjárvány miatt többnyire virtuális formában – végezte munkáját. Ez magában foglalta az újonnan létrehozott EU–Vietnám és EU–Egyesült Királyság kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó bizottság első üléseit is. A találkozók napirendjén olyan kérdések szerepeltek, mint a kényszermunka, az egyesülés szabadsága, a szociális párbeszéd, a munkavállalók megkülönböztetése és az alapvető munkaügyi elvek egyéb korlátozásai, valamint a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) egyezményeinek megerősítése és hatékony végrehajtása, ideértve a munkahelyi egészségvédelemről és biztonságról szóló egyezményeket is. A Covid19-világjárvány messzemenő hatást gyakorolt a munka világára, súlyosbította a szegénységet, valamint a nemek közötti, a gazdasági és a társadalmi egyenlőtlenségeket, és megint csak azt erősítette meg, hogy az alapvető munkahelyi elvekre és jogokra vonatkozó kötelezettségvállalásokat hatékonyan végre kell hajtani. A kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó bizottságokban az EU és kereskedelmi partnerei nyomon követték a multilaterális környezetvédelmi megállapodások végrehajtását is, emellett megvitatták a környezeti kihívások közös kezelésének lehetséges módjait, különösen az éghajlatváltozás, a körforgásos gazdaság és az erőforrás-hatékonyság terén (pl. a műanyagok, a hulladékok és a maradékanyagok tekintetében), és véleményt cseréltek a nemzeti éghajlat-politikai és biodiverzitási cselekvési tervekről. Az uniós fél e lehetőségeket kihasználva aktualizálta az uniós zöld megállapodással kapcsolatos szakpolitikákat (például az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmust, a körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési tervet és az erdőstratégiát, beleértve az erdőirtásra vonatkozó kezdeményezést is), és legszorosabb kereskedelmi partnerei körében ezeket a politikákat képviselte, gyakran közösen elfogadott együttműködési kezdeményezésekre építve. A kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó bizottság 2021 novemberében Vietnámmal, 2022 januárjában pedig Japánnal részletesen vizsgált az éghajlatváltozással és a Párizsi Megállapodáshoz kapcsolódó, nemzetileg meghatározott hozzájárulásokkal kapcsolatos kérdéseket. C.Az uniós kereskedelmi megállapodások szerinti intézményi keret igénybevétele a piacra jutáshoz, problémák megoldásához és további együttműködéshez

Az uniós kereskedelmi megállapodásokkal létrehozott bizottságok és munkacsoportok mozdítják elő leginkább a kötelezettségvállalások végrehajtását és azt, hogy az írásbeli szerződések révén mindkét oldal érdekelt felei gyakorlati előnyökhöz jussanak. A bizottságok általában évente egyszer üléseznek, a felek képviselőinek társelnökletével. A kereskedelmi vegyes bizottság gyakran ülésezik miniszteri/biztosi szinten, az előkészítést esettől függően magas rangú tisztviselők által vezetett albizottságok végzik, vagy arra technikai szinten kerül sor. A napirendekkel kapcsolatos információkat és az üléseket követő jelentéseket a Bizottság honlapján teszik közzé. A bizottságok és munkacsoportok sokrétű munkát végeznek: proaktívan szolgálják a piacra jutás növelését, a kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel, illetve az egyenlő versenyfeltételekkel kapcsolatos kötelezettségvállalások nyomon követését, a kereskedelmi akadályok elhárítását vagy felszámolását, illetve az együttműködés fokozását, miközben fórumot biztosítanak az érdekelt felekkel és a civil társadalommal folytatott párbeszédhez is. Az alábbiakban néhány példa ismertetése található. Az intézményi keret hozzájárult a szabadkereskedelmi megállapodásokban rejlő lehetőségek további kiaknázásához a szolgáltatások és a szellemitulajdon-jogok terén ·2021 februárjában Japán és az EU a kereskedelmi vegyes bizottság ülésén úgy határozott, hogy további 28 uniós földrajzi árujelzőt és 28 japán földrajzi árujelzőt vesz fel a megállapodás alapján oltalom alatt álló földrajzi árujelzők jegyzékébe. Ez alkalommal a földrajzi árujelzők jegyzéke másodszor bővült, az EU és Japán jelenleg a harmadik kiegészítésen dolgozik. ·2022 márciusában Kanada és az EU – a CETA szolgáltatási bizottság keretében együttműködve – sikeresen lezárta az építészmérnökök szakmai képesítéseinek kölcsönös elismeréséről szóló megállapodásra irányuló tárgyalásokat, így a szakmai képesítésekre vonatkozóan létrejöhetett az első olyan megállapodás, amelyet az EU egy harmadik országgal írt alá. A megállapodás hatálybalépését követően az EU és Kanada azon építészmérnökei, akik megfelelnek a megállapodásban meghatározott feltételeknek, el tudják ismertetni képesítéseiket, így könnyebben nyújthatják szolgáltatásaikat a másik fél területén. A bizottsági ülések között a partnerországokkal folytatott rendszeres kapcsolattartás megerősítette a felek közötti bizalmat, hozzájárulva az akadályok megelőzéséhez A szabadkereskedelmi megállapodásokkal foglalkozó bizottságok egyben olyan fórumok is, ahol a felek tájékoztatják egymást szabályozási és jogalkotási megközelítéseikről és kezdeményezéseikről, lehetőséget adva egymásnak a potenciális akadályok elhárítására, még mielőtt azokat jogszabály rögzítené; emellett létezésük erősíti a kölcsönös bizalmat is, ami lehetővé teszi, hogy gyakorlati megoldások szülessenek a rendszeres éves üléseken kívül. A Bizottság, az uniós küldöttségek, a tagállamok nagykövetségei és a partnerországokban működő üzleti szereplők közötti együttműködés létfontosságúnak bizonyult ebben az összefüggésben: ·2022 márciusában az uniós küldöttség és a tagállamok közötti együttműködés révén elkerülhetővé váltak azok a védintézkedések, amelyeket Marokkó tervezett a hengerhuzalok és betonvasak, valamint a hidegen hengerelt acéllemezek és lemezelt vagy bevont lemezek behozatalára vonatkozóan. ·2021-ben az EU és a tagállamok összehangolt erőfeszítései, valamint az egyiptomi hatóságok együttműködése lehetővé tették az EU-ból behozott gépjárművekre kivetett vámok tervezett újbóli bevezetésének elkerülését. A szabadkereskedelmi megállapodással foglalkozó bizottságokban és szervekben folytatott eszmecserék a pontosításhoz és az átláthatóság növeléséhez, valamint a nyilvános konzultációs folyamatokhoz is hozzájárulnak:

·2021-ben például az EU Vietnámban hozzájárult a gyógyszerekre vonatkozó jogszabályok folyamatban lévő módosításaival kapcsolatos nyilvános konzultációhoz, miután technikai és politikai szinten aggályokat vetett fel a tagállamok szabályozó hatóságait hátrányosan megkülönböztető, nehézkes szabályokkal kapcsolatban. ·A politikai szintű kapcsolatfelvételeket és az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás keretében az Árukereskedelmi Bizottságban folytatott megbeszéléseket követően Korea arról tájékoztatott, hogy az európai érdekelt feleknek új lehetőségük nyílik arra, hogy kifejtsék véleményüket a tengeri szélenergia-piac helyi tartalmi követelményeire vonatkozó, 2021 decemberében közzétett új szabályokról. Az uniós kereskedelmi megállapodások intézményi kerete ismét hozzájárult ahhoz, hogy megszűnjenek a partnerországokban fennálló akadályok A meglévő akadályok felszámolása gyakran nehéz, akár politikai szempontból is, mivel ennek érdekében a kormányoknak vagy a jogalkotóknak korábban jóváhagyott intézkedéseket kell visszavonniuk. Ezenkívül a korlátozó jogszabályok még a hatályon kívül helyezésük után is befolyásolhatják a helyi hatóságok eljárási gyakorlatát. E kihívások kezelése során a sikerre az esély általában a Bizottság, az uniós küldöttségek, a tagállamok és az érdekelt felek összehangolt fellépése esetén a legnagyobb: ·2021-ben például Kanada előrelépést tett a borokra és szeszes italokra vonatkozó, szövetségi és tartományi szinten fenntartott egyes megkülönböztető intézkedések megszüntetése terén. Emellett több éve tartó tárgyalásokat követően Kanada elfogadta a baromfihúsra vonatkozó harmonizált uniós tanúsítványt, ami tovább könnyítette az engedéllyel rendelkező tagállamok exportőreinek kereskedelmi tevékenységét. ·Törökország megszüntette az EU-n kívülről származó termékek származási igazolásának előírását, a Bizottság 2021. évi beavatkozásait követően pedig a török hatóságok további pontosítást nyújtottak a török importőrök számára. Azóta az előírt származási bizonyítványok száma összességében fokozatosan csökkent, az EU-ból származó termékek esetében is. Ugyanakkor a társulási megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvének valamennyi tagállam, így a Ciprusi Köztársaság tekintetében is megkülönböztetésmentes végrehajtása továbbra is az EU legfontosabb kérései közé tartozik. ·Vietnám a Bizottság kérésére jóváhagyta az állati termékek és/vagy halászati termékek Vietnámba történő exportjában érdekelt, előzetesen jegyzékbe vett 35 létesítmény jegyzékét. Ezek a létesítmények mostantól bármilyen vizsgálat vagy okmányellenőrzés nélkül megkezdhetik halászati/állati termékek Vietnámba történő kivitelét. A szabadkereskedelmi megállapodással foglalkozó bizottságok és munkacsoportok szintén támogatták a felek közötti kétoldalú együttműködést a kereskedelemmel kapcsolatos kérdésekben, amelyek gyakran a rendeletekhez kapcsolódnak… Az uniós szabadkereskedelmi megállapodásokkal összefüggésben folytatott együttműködés számos bizottság munkájának szerves részét képezi, és 2021-ben ismét eredményeket hozott, amint azt az alábbi példák is mutatják: ·Az EU és Japán rendszeres információcsere keretében vitatja meg az egyéb ágazatok mellett az orvostechnikai eszközöket érintő lezáratlan szabályozási kérdéseket. 2021-ben az ágazattal folytatott kétoldalú megbeszéléseket és együttműködést követően Japánban szabályozási javításokat hajtottak végre az orvostechnikai eszközök használatára vonatkozó elektronikus utasítások és a gyártókkal való együttműködés tekintetében annak érdekében, hogy lehetőség szerint mérsékeljék a forgalombahozatali engedélyekkel kapcsolatos lemaradásokat. ·Az EU és Kanada a CETA szabályozási együttműködési fórumán (RCF) keresztül működik együtt szabályozási kérdésekben. Az EU RAPEX-rendszere és Kanada fogyasztói biztonsággal foglalkozó RADAR-rendszere az információcserét folytatva mindkét fél rendszerhasználói számára képzéseket szervezett az adatokhoz való hozzáférés és a célzott riasztások javítása érdekében. Emellett az EU és Kanada 2021 júliusában együttes nyilatkozatot adott ki az állatjólétről, amely több témára, többek között az állatok tengeri szállítás közbeni védelmére és az állatjóléti jelölés lehetőségeire terjedt ki. ·2021-ben a Bizottság szervezeti egységei és a koreai hatóságok fokozták az e-tanúsítással és az egészségügyi bizonyítványok harmonizálásával kapcsolatos technikai együttműködést annak érdekében, hogy még könnyebbé váljon több feldolgozott agrár-élelmiszeripari termék kereskedelme.

…a kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó bizottságok ugyanakkor megnyitották az utat az egyebek mellett a többoldalú fórumokon folytatott, fenntarthatósági kérdésekkel kapcsolatos további együttműködés előtt ·A kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó bizottság 2022. januári ülésén az EU és Japán megvitatta a többoldalú fórumokon, többek között a nemzetközi éghajlatváltozási keretegyezmény égisze alatt (a metánra és az erdőirtásra vonatkozó kezdeményezések tekintetében) folytatott együttműködését, jelezve, hogy kész együttműködni a COP27 felé való további előrelépés érdekében. ·A CETA keretében létrehozott, kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó bizottság 2022. februári ülésén az EU és Kanada megvitatta a számos szakpolitikai területen – többek között a globális ellátási láncokban a kényszer- és gyermekmunka elleni küzdelem terén – a kereskedelmi és munkaügyi kérdésekben folytatott együttműködését. Mindkét fél hangsúlyozta, hogy támogatja az ILO-t, és szoros együttműködést folytat vele. Az EU afrikai, karibi és csendes-óceáni partnereivel kötött gazdasági partnerségi megállapodások a fejlesztési együttműködésre építve továbbra is ösztönözték a reformokat… Az afrikai, karibi és csendes-óceáni államokkal kötött gazdasági partnerségi megállapodások erős fejlesztési dimenzióval rendelkeznek, és olyan reformokat ösztönöznek, amelyekre a fejlesztési együttműködés tovább építhet. Végrehajtásuk sikere azon múlik, hogy ezekben az országokban kezelhetők-e a belső kereskedelmi korlátok kereskedelemösztönző támogatással. A kereskedelemösztönző támogatásról szóló 2021. évi uniós jelentés szerint az EU a tagállamaival együtt a világ legnagyobb kereskedelemösztönző támogatásnyújtója volt: 2019-ben a globális támogatási mérték 38 %-át mondhatta magáénak 17,9 milliárd EUR összegben. Ugyanebben az évben az uniós kereskedelemösztönző támogatás 96 %-a irányult olyan országokba, amelyek preferenciális hozzáféréssel rendelkeznek az uniós piachoz. A jelentés emellett további információkat tartalmaz a Bizottság és a tagállamok által nyújtott kereskedelemösztönző támogatásról, például a kereskedelmi megállapodásokban rejlő lehetőségek kkv-k általi igénybevételének támogatásáról, valamint a kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel kapcsolatos kérdések jobb kezeléséről. Az uniós kereskedelemösztönző támogatással foglalkozó weboldal interaktív térképen ábrázolja a kedvezményezett országokat, kontextusfüggő példákkal szemléltetve a kereskedelemösztönző támogatási projekteket. …és továbbra is gyümölcsöző vitákat szervez fenntarthatósági kérdésekről 2021-ben a felek folytatták Ghánával és Elefántcsontparttal a kakaó értékláncának fenntarthatóságáról folytatott párbeszédet, amelyben Kamerun megfigyelőként vesz részt. ·2021-ben nyolc tematikus kerekasztal-megbeszélésre került sor („CocoaTalks”), amelyek a kakaóértéklánc fenntarthatóságának különböző szempontjait vizsgálták, például a megélhetési jövedelmet, az életszínvonalat, a gyermekmunkával és az erdőirtással kapcsolatos átláthatóságot és nyomon követést, a kellő gondosságot, az agrárerdészetet, a fejlesztési és finanszírozási támogatást, valamint a fogyasztói szempontokat. ·A kakaóról szóló megbeszélések 2021. évi sorozata 2021 decemberében technikai összefoglalóval zárult, amely számba vette a tematikus találkozókat és körvonalazta a további lépéseket (azok ütemtervét és a cselekvési pontjait), és amelyet 2022. június 28-án magas szintű politikai rendezvényen erősítettek meg. D.Középpontban a kereskedelem és a fenntartható fejlődés Új bizottsági közlemény határozza meg, hogy az EU miként fogja tovább fokozni a kereskedelmi megállapodások hozzájárulását a fenntartható fejlődéshez… A 15 pontból álló cselekvési terv felülvizsgálatának eredményeként , egyéves konzultációs folyamatot követően a Bizottság 2022 júniusában közleményt adott ki „A kereskedelmi partnerségek ereje: együtt a zöld és igazságos gazdasági növekedésért” címmel. A szociális partnerek – a vállalkozásoktól és a szakszervezetektől kezdve a környezetvédelmi és emberi jogi csoportokig – számos szempontot fogalmaztak meg, amelyek a gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi érdekek széles skáláját képviselik. A Bizottság kiterjedt eszmecserét folytatott az Európai Parlamenttel, a tagállamokkal és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal is. A beérkezett észrevételek és ajánlások alapján a Bizottság meghatározta azokat a szakpolitikai prioritásokat és kulcsfontosságú cselekvési pontokat, amelyek együttesen biztosítják, hogy nagyobb hangsúlyt kapjon az uniós kereskedelmi megállapodások kereskedelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó rendelkezéseinek hatékony végrehajtása.

…különösen a civil társadalom szerepének megerősítésével… A kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó felülvizsgálat eredményeként a Bizottság a kereskedelmi megállapodások életciklusának valamennyi szakaszában inkluzívabb konzultációs folyamatot biztosít a civil társadalom számára. Tovább erősíti a belső tanácsadó csoportok szerepét azáltal, hogy továbbra is forrásokat biztosít logisztikai támogatásukhoz és működésükhöz, és meghívja képviselőiket a Bizottság elnökletével működő, a kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó tagállami szakértői csoportba. A belső tanácsadó csoportok most nagyobb szerepet kapnak a kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó bizottság üléseinek előkészítésében, és különösen a végrehajtási prioritások azonosításában és nyomon követésében. A Bizottság emellett előmozdítja és elősegíti az EU és a partnerországok belső tanácsadó csoportjai közötti fokozottabb interakciót, valamint segíti a belső tanácsadó csoportok összetételének átláthatóságát. Az uniós belső tanácsadó csoportokkal a kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel kapcsolatos uniós technikai segítségnyújtási projektekről is konzultálnak az illetékességi körükbe tartozó országokra vagy partnerországokra vonatkozóan. …és szükség esetén a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó kötelezettségvállalások erőteljesebb érvényesítésére való összpontosítással. A Bizottság új megközelítése magában foglal egy megerősített jogérvényesítési mechanizmust, amely akkor lép életbe, ha az együttműködésen alapuló szerepvállalás kudarcot vall, és szakértői testület elbírálási folyamatán keresztüli fellépésre van szükség annak biztosításához, hogy a másik fél megfeleljen a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozóan elfogadott kötelezettségvállalásainak. Az EU azt tervezi, hogy a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó eljárásokat a megfelelési szakaszba építi be, vagyis abba az időszakba, amely alatt a jogvitában vesztes félnek végre kell hajtania a határozatot. Ezek az eljárások olyan időszakot írnak elő, amely alatt a vesztes fél eleget tesz kötelezettségvállalásainak, lehetővé téve mind a szakértői testület, mind a másik fél számára annak ellenőrzését, hogy erre ténylegesen sor kerül-e. Az EU továbbá lehetőséget kíván biztosítani kereskedelmi szankciók alkalmazására az ILO alapvető munkaügyi elvekről és jogokról szóló nyilatkozatában foglaltak súlyos megsértése, vagy olyan magatartás esetén, amely lényegében érvényteleníti az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás tárgyát és célját. A Bizottság javította a kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos kötelezettségvállalások megsértésével kapcsolatos panaszkezelési mechanizmust is A kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó felülvizsgálatot követő új megközelítés alkalmazásának részeként a Bizottság az egyablakos ügyintézési pontra vonatkozó működési iránymutatások felülvizsgálata keretében foglalkozott az érdekelt felek által megfogalmazott konkrét aggályokkal és kérésekkel: ·A felülvizsgált iránymutatások nagyobb átláthatóságot és kiszámíthatóságot biztosítanak a kereskedelmi és fenntartható fejlődési szempontokkal érintett érdekelt felek számára azáltal, hogy pontosítják a panasztételre jogosultak körét. Kifejezetten megemlítik például, hogy a belső tanácsadó csoportok panaszt nyújthatnak be, és hogy az uniós panaszosok az uniós kereskedelmi partnerországokban található felek érdekeit is képviselhetik. ·A működési iránymutatások javítják a panaszkezelés módját is, különös tekintettel a kezdeti értékelés időzítésére. A Bizottság nem bizalmas információkat is közzétesz a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó panaszokról annak érdekében, hogy növelje az érdekelt felek tudatosságát a harmadik országokban tapasztalt korlátozásokkal kapcsolatban, tükrözve a piacra jutás területén alkalmazott megközelítést. ·A felülvizsgált működési iránymutatások határidőket vezetnek be, amelyeket a Bizottság általános szabályként alkalmaz majd a kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos panaszok kezelése során: a panasz kézhezvételének visszaigazolására 10 munkanap; a panaszossal való első egyeztetésre 20 munkanap, a panasz előzetes értékelésének véglegesítésére 120 munkanap áll rendelkezésre. A beszámolási időszak során a Bizottság azt is nyomon követte, hogy Korea megfelel-e a munkavállalói jogokkal kapcsolatos kétoldalú vitában hozott testületi döntésnek… A Bizottság folytatta a kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó szakértői testület által 2021. január 20-án hozott döntés végrehajtásának nyomon követését: ·Ami az alapvető ILO-egyezmények ratifikálását illeti, 2022 áprilisában három alapvető ILO-egyezmény lépett hatályba Koreában: az egyesülési szabadságról és a szervezkedési jog védelméről szóló 87. sz. egyezmény, a szervezkedési jogról és a kollektív tárgyalási jogról szóló 98. sz. egyezmény, valamint a kényszermunkáról szóló 29. sz. egyezmény. ·A hazai fejlesztések terén Korea módosításokat fogadott el munkaügyi rendszerére vonatkozóan. 2021 novemberében a felek a kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó bizottság időközi ülése keretében értékelték különösen a koreai szakszervezeti törvény jogszabályi módosításainak és végrehajtási iránymutatásainak végrehajtását.

·Az utolsó függőben lévő, a kényszermunka felszámolásáról szóló 105. számú alapvető ILO-egyezmény megerősítését illetően Korea ismételten kifejezte elkötelezettségét az erre irányuló törekvések fenntartása mellett, és közzétette azt az elfogadott tanulmányt, amely meghatározza az ILO-egyezménynek való megfeleléshez módosítandó nemzeti rendelkezéseket. A felek folytatják az információcserét annak érdekében, hogy közelebb kerüljenek a megerősítéshez.



…és nyomon követte a Vietnám által a civil társadalomnak a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezet végrehajtásába való bevonása érdekében tett lépéseket. Némi késéssel ugyan, de Vietnám 2021. augusztus 17-én létrehozta belső tanácsadó csoportját. Vietnám 2021. december 30-án eleget tett azon ígéretének is, hogy kibővíti belső tanácsadó csoportjának tagságát, amelynek létszáma így háromról hatra nőtt, bár feltételezhetően független munkavállalói szervezet továbbra sem tagja. A belső tanácsadó csoport létrehozását követően a kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó bizottság és a közös fórum 2021 novemberében tartotta első ülését. A Bizottság továbbra is szorosan nyomon követi Vietnámnak a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezet szerinti kötelezettségeinek teljesítését, beleértve a belső tanácsadó csoportjával kapcsolatos elemeket is. A Bizottság együttműködik a civil társadalom érdekelt feleivel és a belső tanácsadó csoportokkal az uniós kereskedelmi megállapodásokban foglalt, a kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos kötelezettségvállalások végrehajtásában A Bizottság az úgynevezett civil társadalmi párbeszéd keretében hosszú ideje tart találkozókat az uniós civil társadalom érdekelt feleivel a kapcsolattartás és a kereskedelempolitikai kérdések megvitatása céljából. Kétoldalú összefüggésben a Bizottság rendszeresen együttműködik a megállapodások alapján létrehozott belső tanácsadó csoportokkal, ennek keretében a végrehajtási folyamattal kapcsolatos információcserére és visszajelzésre kerül sor. Ezenkívül a kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó bizottság ülését követően a kormányok és a két fél civil társadalmi képviselői között is rendszeres közös találkozókra kerül sor, amelyek hozzájárulnak a végrehajtás folyamatához. ·Ecuador esetében például a civil társadalom képviselőinek közös beadványai rámutattak arra, hogy nehézségekbe ütközik a banánágazatban működő egyik munkavállalói szervezet szakszervezetként történő bejegyzése. A Bizottság a kormányzati partnerekkel tartott rendszeres találkozóján aggodalmának adott hangot az alapvető munkaügyi kötelezettségvállalások megsértése miatt, és emlékeztetett az ILO ajánlásaira. Bár a kormány soha nem ismerte el, hogy a kérdés problémás lenne, Ecuador egyik helyi bírósága egyetértett a kérelemmel, és felkérte a kormányt, hogy adjon szakszervezeti státuszt a szóban forgó szervezetnek. ·Egy másik esetben, 2021 novemberében a Bizottság az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás alapján létrehozott uniós belső tanácsadó csoport által szolgáltatott konkrét információk alapján járt el annak érdekében, hogy felvesse a kézbesítő munkavállalókkal szembeni állítólagos megkülönböztetés problémáját Koreában. Korea pontosította, hogy a kézbesítők munkavállalói jogállását nem tagadták meg, ugyanakkor elismerte, hogy a kollektív tárgyaláshoz való joguk elismerése valóban kérdéses. Az ügy kivizsgálása jelenleg is tart. 2021. július 5-én az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) kezdeményezte és megszervezte az első, az összes belső tanácsadó csoport részvételével tartott ülést, amelyen 11 uniós kereskedelmi megállapodás alapján létrehozott uniós belső tanácsadó csoportok tagjai vettek részt. Meghívást kaptak az Európai Parlament és a Bizottság magas rangú képviselői is. A megbeszélések eredményeként elkészült a 2021 októberében közzétett, „Az uniós belső kereskedelmi tanácsadó csoportok működésének megerősítése és javítása” című informális dokumentum. A benyújtott javaslatok közül többet is figyelembe vettek a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó bizottsági felülvizsgálat részeként, különösen azokat a javaslatokat, amelyek célja a belső tanácsadó csoportok szerepének további erősítése a logisztikai támogatásukhoz szükséges források biztosítása révén, az uniós belső tanácsadó csoportok képviselőinek meghívása a kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó tagállami szakértői csoport üléseire, az uniós belső tanácsadó csoportok bevonása a végrehajtási prioritások meghatározásába és nyomon követésébe, valamint az átláthatóság előmozdítása. A Bizottság a maga részéről arra számít, hogy a civil társadalmi szervezetek időben, megfelelően alátámasztott és tényeken alapuló szempontokat fogalmaznak meg, amelyek elengedhetetlenek a kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos kérdések azonosításához, rangsorolásához és az azokkal kapcsolatos fellépéshez. …és folytatta együttműködését az ILO-val annak érdekében, hogy technikai segítséget nyújtson számos kereskedelmi partnernek A Bizottság 2021-ben is szorosan együttműködött a nemzetközi szervezetekkel, például az ILO-val és az OECD-vel a fenntartható kereskedelem előmozdítása érdekében, amint azt az alábbi példák is mutatják:

·A Bizottság együttműködik az OECD-vel, az ILO-val és az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatalával a „Felelős üzleti magatartás Latin-Amerikában és a Karib-térségben” című négyéves projekt (2019–2022) végrehajtásában, amelynek célja az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés előmozdítása a régióban azáltal, hogy a nemzetközi eszközökkel összhangban támogatja a felelős üzleti gyakorlatokat. A megvalósításra két OECD-taggal, Chilével és Mexikóval, valamint Argentínával, Brazíliával, Kolumbiával, Costa Ricával és Peruval partnerségben kerül sor, amelyek az OECD multinacionális vállalkozásokra vonatkozó irányelveihez igazodva a felelős üzleti magatartással foglalkozó nemzeti kapcsolattartó pontot hoztak létre. A projektben két másik partnerország, nevezetesen Ecuador és Panama is részt vesz. ·Egy másik ikerprogram (Felelős ellátási láncok Ázsiában) hat ázsiai országban (Kína, Japán Mianmar, Thaiföld, Fülöp-szigetek és Vietnám) valósul meg, amelynek keretében a résztvevők a felelősségteljes üzleti gyakorlatokat integrálják a multinacionális vállalatok és ellátási láncaik működésébe, és ezáltal előmozdítják a fenntartható és inkluzív gazdasági, társadalmi és környezeti fejlődést. ·A háború kirobbanásáig az EU együttműködött az ILO-val „A biztonságos, egészséges és bejelentett ukrajnai munkavégzés felé Ukrajnában” elnevezésű közös projekt végrehajtásában, amely hozzájárult a munkaügyi kapcsolatokról, a munkahelyi egészségvédelemről és biztonságról, valamint a munkaügyi ellenőrzésekről szóló törvénytervezetek előkészítéséhez. A projekt célja a biztonságos, egészséges és bejelentett munkavégzés előmozdítása Ukrajnában. ·2021–2022-ben egyes kiválasztott ázsiai és afrikai kereskedelmi partnerországokkal folytatódott a „Kereskedelem a tisztességes munkáért” elnevezésű EU–ILO projekt, amely konkrét ad hoc tevékenységeket is támogatott egyes kiválasztott latin-amerikai országokban. A 2023. évi vonatkozó folytatás előkészítés alatt áll. …a kereskedelmi megállapodásoknak a környezeti kihívások kezelésére irányuló együttműködés előmozdítása érdekében történő felhasználása mellett ·Az EU 2021-ben együttműködési projektjein keresztül támogatta Kolumbiát a fenntarthatóbb és környezetbarátabb gazdaságra való átállásban, többek között egy olyan kísérleti projekt révén, amely a szegénység által sújtott csendes-óceáni térségben folytatott fenntartható bányászatra irányul. ·2021 júniusában az EU és Japán közös rendezvényt szervezett, amelynek középpontjában a karbonsemlegesség 2050-ig történő megvalósításához elengedhetetlen technológiák és ágazatok álltak. Az EU–Japán együttműködés szabályozásra és szabványokra gyakorolt hatásának kiaknázása, valamint a kétoldalú kereskedelem erejére építve a vállalkozások megosztották egymással tapasztalataikat és meglátásaikat a megújuló energia, a hidrogén, a tiszta mobilitás és az ezen iparágak által igényelt nyersanyagok terén folytatott együttműködéshez kapcsolódó zöld növekedési potenciállal kapcsolatban. E.A kereskedelmi megállapodások által a végrehajtási munka megalapozásában kifejtett hatás értékelése A Bizottság továbbra is különös figyelmet fordít kereskedelmi megállapodásai hatásának értékelésére, akár egyedi megállapodások, akár több megállapodáson átívelő, több területet érintő kérdések tekintetében. Az utólagos értékelések hozzájárulnak a jövőbeli megállapodások javításához, de kiindulópontként szolgálnak a végrehajtási és érvényesítési prioritások meghatározásához is. A Cariforum GPM és az EU hat földközi-tengeri országgal kötött szabadkereskedelmi megállapodásainak utólagos értékelése 2021 januárjában, illetve márciusában jelent meg, és a 2021. évi éves jelentésben is szerepelt. A Bizottság 2022 áprilisában lezárta az EU és Kolumbia, Peru és Ecuador közötti kereskedelmi megállapodás utólagos értékelését. A Kolumbiával, Ecuadorral és Peruval kötött szabadkereskedelmi megállapodás utólagos értékelése: Fő következtetések

·Az andoki országokban a megállapodás pozitív, 728 millió USD összegűre becsült gazdasági hatást gyakorolt a GDP-re, és valamennyi fél számára előnyösnek bizonyult. A becslések a foglalkoztatás, a jólét és a szegénység csökkentése tekintetében is pozitív hatást mutattak. ·Bár az általános hatások valószínűleg korlátozottak lesznek, a megállapodás és az EU-ba irányuló export munkahelyeket teremtett az andoki országok vidéki területein. Munkahelyek jöttek létre különösen a gyümölcs-, cukor-, zöldség- és diófélék ágazatában, valamint a halászatban. A megállapodás ugyancsak előnyökkel járt az olyan ipari ágazatokban, mint az élelmiszerek, a vegyipari termékek vagy a textiltermékek ágazata (ez utóbbi Kolumbiában és Peruban). ·Az uniós piaci normákhoz való alkalmazkodás szükségessége nyomán javultak az andoki országok termelési normái, ami a jobb minőségű termékek mellett az uniós keresletnek köszönhetően több ökológiai termék előállítását, a földrajzi jelzések oltalmát, valamint a munkaügyi, környezetvédelmi normák, például a magánszabványok és -tanúsítás alkalmazását eredményezte. ·A megállapodás lehetővé tette a fenntarthatósági kérdésekkel kapcsolatos szerepvállalási platform létrehozását, beleértve a rendszeres bizottságokat és projekteket, amelyek alkalmat teremtenek az olyan aggodalomra okot adó területek kezelésére, mint az egyesülés szabadsága, a tisztességes munkahelyek és a gyermekmunka, ahol a megállapodás hatálya alá tartozó ágazatokban a helyzet javulása állapítható meg. ·A kereskedelem diverzifikálása: a megállapodás hozzájárult az export diverzifikálásához és növeléséhez, különösen a kkv-k esetében. A tanácsadó által megfogalmazott ajánlásokat 2022 januárjában tették közzé. A Bizottság Kereskedelmi Főigazgatósága által elvégzett értékelést és nyomon követést bizottsági szolgálati munkadokumentum mutatja be, amelynek közzétételére 2023 első felében kerül sor. III. A kis- és középvállalkozások támogatása abban, hogy megtalálják helyüket a globális kereskedelemben Az uniós exportőrök 93 %-át képviselő kkv-k és családi vállalkozások továbbra is az uniós kereskedelmi megállapodások előnyeinek népszerűsítésére irányuló bizottsági tevékenységek középpontjában állnak A gazdasági és politikai kihívásokkal teli idők ellenére a globális piacok nemcsak a növekedés fontos forrásai, hanem a gazdasági fellendülés szempontjából is nagy lehetőségeket rejtenek magukban. 2021-ben a Bizottság folytatta erőfeszítéseit annak érdekében, hogy segítse a kkv-kat az uniós kereskedelmi megállapodások alkalmazásában. Az exportőrök túlnyomó többségét a kkv-k teszik ki, miközben értékük alapján az uniós exportnak csak egyharmadát teszik ki. A Bizottság továbbra is népszerűsítette a „gondolkozz kicsiben” uniós elvet olyan többoldalú fórumokon, mint a WTO és a G20-ak, és aktívan részt vett a WTO mikro-, kis- és középvállalkozásokkal (mkkv-kkal) foglalkozó informális munkacsoportjában a WTO elhalasztott miniszteri konferenciáját megelőzően, amelyre végül 2022 júniusában került sor. A.Az Access2Markets korszerűsítése és előmozdítása A 2020 októberében elindított Access2Markets platform részletes, az EU valamennyi hivatalos nyelvén ingyenesen elérhető gyakorlati információkat tartalmaz azon vállalkozások számára, amelyek árukat kívánnak importálni vagy exportálni. A kiviteli információk 135 exportpiacra vonatkozó vámokra, adókra, eljárásokra és alakiságokra, származási szabályokra, statisztikákra és kereskedelmi akadályokra terjednek ki. Hasonló információk állnak rendelkezésre az EU-ba irányuló behozatalról, nevezetesen a vámokról, az adókról, a behozatali követelményekről, a származási szabályokról és statisztikákról, a világ minden tájáról. A lefedettség 2021. január 1-jétől az Egyesült Királysággal folytatott uniós kereskedelemre vonatkozó teljes körű információkat is magában foglalta. Az Ukrajnában kibontakozó események nyomán 2022-ben frissítették a platformot, hogy az tükrözze az Oroszországba irányuló uniós exportra kivetett korlátozó intézkedéseket, továbbá tartalmazza az uniós szankciókra vonatkozó általánosabb információkat és az importőröknek szóló további iránymutatást az EU-ba irányuló exportra kivetett orosz intézkedésekkel kapcsolatban. Az Access2Markets-nek indulása óta több mint 3 millió egyedi látogatója volt, 72 %-uk az EU-ból, a ROSA eszköz pedig naponta átlagosan 500 találatot ért el. A vállalkozások a ROSA új kiadásában is találnak útmutatást termékeik származásának dokumentálásához. 2021-ben a Bizottság fokozatosan korszerűsítette az Access2Markets-t, további tartalmakkal bővítve azt a felhasználók, különösen a kkv-k számára, emellett új interaktív eszközöket is kifejlesztett: ·2021 szeptemberében a Bizottság elindította az Access2Procurement eszközt, amely segítséget nyújt a vállalkozásoknak annak megértésében, hogy a szóban forgó közbeszerzésre kiterjed-e Kanada és Japán által az EU-val kötött kereskedelmi megállapodásaik keretében vállalt nemzetközi kötelezettségvállalás. Az online indulást követő első nyolc hónapban a felhasználók több mint 2 700 értékelést végeztek, 2022 első negyedévében az értékelések száma havi 200 és 300 között volt. Következő lépésként az eszközt az Egyesült Államokra is kiterjed, majd több uniós kereskedelmi partnerre is kiterjesztik.

·2021-ben a platform, amely többnyire az áruk importjára és exportjára vonatkozó feltételekkel foglalkozott, a szolgáltatások kereskedelmére vonatkozó további információkkal bővült, többek között az „Első lépések a szolgáltatáskereskedelemben: import és export” funkcióval, majd 2022-ben a „Saját kereskedelmi asszisztens szolgáltatásokhoz és befektetésekhez” funkcióval, amely az Egyesült Királyságban és Kanadában kötött megállapodások keretében a jogi és a tengeri ágazatra terjed ki. Például egy olyan uniós vállalkozás, amely jogi szolgáltatásokat kíván nyújtani az Egyesült Királyságban – akár belföldi, akár külföldi jogot kíván gyakorolni –, tájékozódhat különböző követelményekről, például az engedélyezéssel és engedélyezéssel, a képesítésekkel, a jogi formával, az állampolgársággal vagy a lakóhelyre vonatkozó feltételekkel kapcsolatban. E funkció hatókörét lépésről lépésre kiterjesztik más harmadik országokra és ágazatokra is. A Bizottság 2021-ben is kiterjedt támogatást és képzést nyújtott az Access2Markets kapcsán a vállalkozások, a tagállamok és más közvetítők számára, emellett oktatóképző programot is biztosított. Mindez a jövőben is folytatódni fog. A rendezvények eddig több mint 6 500 szervezethez jutottak el, és szinte az összes uniós nyelvet lefedték. Az EU-n belüli és kívüli partnerekkel is szerveztek rendezvényeket, mint például az EU–Japán Ipari Együttműködési Központ, az ICEX España vagy a Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit (GIZ). A promóció számos médiumon és platformon – köztük Twitteren – keresztül, valamint a Bizottság honlapján és a YouTube-on folytatódott. B.A kkv-k nemzetköziesedése – konkrét intézkedések 2021-ben Valamennyi uniós kereskedelmi megállapodás célja, hogy segítse a kkv-kat tevékenységük külföldi piacokkal és külföldi piacokon való bővítésében, ugyanakkor három hatályos uniós kereskedelmi megállapodás a kkv-kra vonatkozó célzott rendelkezéseket is tartalmaz: Az EU és Kanada közötti átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás (CETA) ajánlást tartalmaz a kkv-kra vonatkozóan, míg az EU–Japán gazdasági partnerségi megállapodás, valamint az EU–Egyesült Királyság kereskedelmi és együttműködési megállapodás kkv-fejezeteket tartalmaz, amelyek mindkét oldalon külön kkv-kapcsolattartó meglétét írják elő, amelynek feladata annak biztosítása, hogy a kkv-k érdekei és kilátásai tükröződjenek a vonatkozó megállapodások végrehajtásában. Emellett a kkv-kra vonatkozó fejezetek számos gyakorlati lépést írnak elő a kkv-k átláthatóságának további növelése érdekében, különösen az információk megosztása révén: például az EU–Japán gazdasági partnerségi megállapodás kkv-kra vonatkozó fejezetével összhangban Japán (egy nyilvánosan elérhető weboldalon) termékspecifikus piaci hozzáférési információkat szolgáltat az áruk behozatalára vonatkozó vámtarifaszámok szerint, beleértve a megállapodás szerinti kereskedelemmel kapcsolatos kérdésekben a hatóságokhoz vezető linkeket is. A felek kkv-k részére fenntartott kapcsolattartó pontjai egyeztetnek a rendelkezésre álló eszközök és információk további egyszerűsítésének és javításának lehetőségeiről. 2021-ben a Bizottság a kereskedelmi partnerekkel, a tagállamokkal és az érdekelt felekkel együtt folytatta a CETA és az EU–Japán gazdasági partnerségi megállapodás kkv-kra vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtását: CETA üA kkv-kapcsolattartók kkv-cselekvési tervet fogadtak el, amely meghatározza a kkv-ajánlás végrehajtásának konkrét intézkedéseit és ütemtervét. A cselekvési terv prioritásaival összhangban 2021 szeptemberében a CETA negyedik évfordulója alkalmából kkv-kerekasztal megrendezésére került sor, amelyet a Bizottság szervezett az Európai Unió Kanadai Kereskedelmi Kamarájának (EUCCAN) segítségével. üEmellett az EU és Kanada annak érdekében is együttműködik, hogy támogassa kkv-i nemzetköziesedését. Ennek figyelemreméltó példája a kanadai Enterprise Europe Network és az EUCCAN, valamint az Európai-Kanadai Innovációs és Kutatási Központ közös munkája, amelynek célja olyan üzleti és innovációs támogató szolgáltatások nyújtása, amelyek elősegítik az európai és kanadai kkv-k versenyképességének és fenntarthatóságának megerősítését. EU–Japán GPM: üA kkv-kapcsolattartók közös tevékenységi jelentést véglegesítettek, emellett az EU és Japán a kkv-kkal való kapcsolatát az EU–Japán Ipari Együttműködési Központon keresztül is fokozta, amely 2021-ben újabb két füzetet adott ki, „Uniós import Japánból a gazdasági partnerségi megállapodás felhasználásával” és „Uniós export Japánba a gazdasági partnerségi megállapodás felhasználásával” címmel. üA Központ gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó (EPA) ügyfélszolgálata a jelentéstételi időszakban újabb 47 képzést és interaktív webináriumot szervezett a vállalkozások bevonásával, és releváns tájékoztatókat készített az EU–Japán gazdasági partnerségi megállapodás különböző aspektusairól, többek között a földrajzi jelzésekről, a származási szabályokról, a kkv-kra vonatkozó fejezetekről, a halászatról, a tejtermékekről, az emberi erőforrások mobilitásáról stb. A Központ emellett kapcsolatot tart a tagállamok kereskedelemösztönző szervezeteivel és más európai és japán hálózatokkal, például az Enterprise Europe Networkkel (EEN), hogy közelebb hozza a gazdasági partnerségi megállapodást a kkv-khoz. Emellett a Bizottság az eddigiekhez hasonlóan támogatja az európai kkv-kat és azoknak a kihívásokat jelentő piacokon folytatott tevékenységét, különösen a Kínában működő uniós kkv-központon keresztül. A Központ továbbra is alapvető szerepet játszik az uniós kkv-k kínai piacra lépésének és/vagy vállalkozásfejlesztésének segítésében és támogatásában. A Központ segítséget nyújt az uniós kkv-knak a kínai piacra való belépésre való felkészültségük felmérésében, tanácsot ad a kínai piacon való (export, beruházások vagy mindkettő révén megvalósuló) kereskedelmi jelenlét létrehozásának és fejlesztésének lehetőségeiről és kockázatairól, valamint tanácsokkal látja el őket a szinergiák javításának és a bevált gyakorlatok megosztásának módjáról. Például 2021-ben a Központ 62 képzést tartott Kínában és az EU-ban több mint 5 400 kkv számára.

C.Együttműködés az Enterprise Europe Networkkel Az Egységes piac program keretében újraindított Enterprise Europe Network (EEN) központi eleme lesz annak elősegítése, hogy az uniós vállalkozások kihasználhassák a preferenciális kereskedelmi megállapodásokat, azaz a vámok, illetve a szabályozás összehangolásához kapcsolódó egyéb költségek csökkentését, megszüntetését. A Bizottság 2021. augusztus 4-én pályázati felhívást tett közzé a nemzetközi hálózati partnerek számára, amelyben a pályázatok benyújtására többféle határidőt is kitűzött. A felhívás célja ügyfélközpontú üzleti támogató szervezetek azonosítása az amerikai és (délkelet-)ázsiai országok gyorsan növekvő piacain. A középpontban azok az országok és kereskedelmi blokkok állnak majd, amelyekkel az EU mélyreható és átfogó kereskedelmi megállapodást kötött: ·A nemzetközi és az európai hálózati partnerek szorosan együtt fognak működni a kereskedelmi megállapodások jobb kihasználásán. Piaci információkat cserélnek egymással, amelyeket az európai kkv-k hasznosíthatnak. Eddig az Egyesült Államokból, az Egyesült Királyságból, Japánból, Svájcból, Kanadából, Izraelből, Dél-Koreából és Indiából számos üzleti szervezet jelentkezett, hogy csatlakozzon az EEN-hez. Az országok felsorolása nem teljes körű: a pályázatok benyújtására vonatkozó további határidőknek megfelelően bővül. ·Az újraindított EEN-ben azok a szolgáltatások, amelyek segítik az uniós vállalkozásokat a külföldi kereskedelmi lehetőségek kiaknázásában, teljes mértékben beépülnek a hálózati ügyfélpályába: az európai hálózati partnerekkel szemben elvárás, hogy konkrét hatást gyakoroljanak ügyfeleikre, és azt eredményként jelentsék be az EEN teljesítmény-adatbázisán keresztül. 2022-ben az EEN új szakértői csoportot hozott létre a hálózaton belüli nemzetköziesítési szolgáltatások minőségének javítása érdekében. Az úgynevezett „nemzetköziesítési tematikus csoport”, amely mintegy 130 tapasztalt, a tagállamokban és régiókban működő vállalkozásokkal napi kapcsolatban álló hálózati tanácsadóval rendelkezik, társelnököt nevezett ki az uniós kereskedelmi megállapodások kihasználásának erősítésére. A társelnök fő feladata az lesz, hogy meghatározza a hálózati tanácsadók kapacitásépítésének és képzésének menetrendjét, és ezáltal támogassa az európai kkv-kat a kereskedelmi lehetőségek kihasználásában. Az első projektek között szerepel egy oktatói képzés kialakítása a hálózati tanácsadók számára, hogy a Bizottsággal együttműködve kihasználják az Access2Markets platform előnyeit. Az EEN hálózattal való együttműködése mellett a Bizottság folytatta az európai és nemzeti vállalkozói szövetségekkel, az Európai Üzleti Szervezetek Világhálózatával (EBO WWN) és a tagállamok kereskedelemfejlesztési szervezeteivel folytatott eszmecserét is, amelyek vezető szerepet töltenek be a kereskedelmi megállapodások előnyeivel kapcsolatos támogatás és tanácsadás terén. D.A kkv-kat multilaterális szinten támogató tevékenységek (WTO) Az EU élen jár a Kereskedelmi Világszervezet kkv-kat támogató multilaterális erőfeszítéseiben Az EU a WTO 2017-ben Buenos Airesben tartott 11. miniszteri konferenciáját követően létrejötte óta aktív tagja a mikro-, kis- és középvállalkozásokkal foglalkozó informális munkacsoportnak (mkkv-csoport). Míg a csoport eredeti megbízatása az volt, hogy a WTO 12. miniszteri konferenciáján jóváhagyandó munkaprogramot készítsen, a Covid19-világjárvány arra késztette az mkkv-csoportot, hogy 2020 májusában nyilatkozatot adjon ki az mkkv-k Covid-járvány idején betöltött fontosságáról, ezt követően 2020 decemberében pedig gyorsított eljárásban elfogadja a hat puha ajánlásból álló csomagot (mkkv-csomag). Az mkkv-k nemzetköziesedésének előmozdítására irányuló hosszú távú uniós erőfeszítésekkel és sajátos szükségleteik figyelembevételével összhangban az mkkv-csomag az mkkv-k információkhoz való hozzáférésének javítására, a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodás végrehajtására az mkkv-k kereskedelmének megkönnyítése érdekében, a kereskedelempolitikák integrált adatbázisának létrehozására, valamint az mkkv-k finanszírozáshoz való hozzáférésének és határokon átnyúló fizetéseknek a bevált gyakorlatok és információk cseréje révén történő egyszerűsítésére összpontosít. A munka 2021-ben folytatódott, és meghozta első eredményét: létrejött a WTO szakpolitikai felülvizsgálataiban szereplő mkkv-kra vonatkozó információkat tartalmazó adatbázis… 2021-ben az mkkv-csoport több alkalommal ülésezett, hogy nyomon kövesse a csomag végrehajtását. Különösen fontos, hogy az mkkv-kkal foglalkozó informális munkacsoport titkársága elkészült azzal az adatbázissal, amely a WTO kereskedelempolitikai felülvizsgálataihoz kapcsolódóan tartalmaz az mkkv-kra vonatkozó információkat. A 12. miniszteri konferencián az mkkv-kkal foglalkozó informális csoport elnökének nyilatkozata felhívta a figyelmet az mkkv-kkal kapcsolatban folyamatban lévő munkára.

IV. Az akadályok felszámolása és megoldások keresése IV.1 A kereskedelmi akadályok aktuális helyzete és felszámolásuk 2021-ben folytatódott a kereskedelmi akadályok feltárására, felvetésére és felszámolására irányuló bizottsági munka, amely továbbra is a Covid19-világjárvány árnyékában zajlott, ez utóbbi következtében több uniós kereskedelmi partner részéről egyre gyakoribbak a protekcionista gyakorlatok. Ez nehézségeket okozott a logisztikával és az ellátási láncokkal kapcsolatban, amelyeket a szállítási, nyersanyag- és energiaárak emelkedése táplált, amelyek viszont az év előrehaladtával magasabb inflációt eredményeztek. Ezeket a nehéz körülményeket tovább súlyosbította a Covid omikron-variánsának 2021 második felében való újbóli megjelenése, majd 2022-ben újbóli felbukkanása Kínában, valamint az Ukrajna elleni agressziós orosz háborúból eredő instabil geopolitikai helyzet. E nehéz körülmények ellenére az EU 2021-ben folytatta a kereskedelmi akadályok azonosítására és felszámolására irányuló munkát. Ennek során a Bizottság az Európai Parlamenttel, a tagállamokkal és a vállalkozásokkal szoros együttműködésben továbbra is közvetlenül együttműködött harmadik országokkal, többek között a partnerországokban és Genfben működő uniós küldöttségek hálózatán keresztül. A Bizottság mind a harmadik országokban végzett helyszíni munka, mind az uniós kereskedelmi megállapodások és a WTO által biztosított intézményi keret (pl. a kereskedelem technikai akadályaival foglalkozó, valamint az egészségügyi és növényegészségügyi bizottságok) révén aktívan keres megoldást a meglévő és az újonnan megjelenő problémákra. A megelőző munka továbbra is arra irányult, hogy a lehetséges kereskedelmi akadályokat azok megjelenése előtt feltárják. E munka középpontjában az uniós vállalkozások aggályai álltak, amelyek az uniós kereskedelmi partnerek által alkalmazott tisztességtelen bánásmódról vagy korlátozó intézkedésekről számoltak be. Ugyanilyen figyelmet kapott az uniós kereskedelmi megállapodásokban előírt, a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos kötelezettségvállalások megsértésére is. Az új akadályok és panaszok tekintetében 2021 volt az első teljes év az egyablakos ügyintézési pont alkalmazásában, amelyet azért hoztak létre, hogy támogassa a kereskedelmi jogérvényesítési főtisztviselőt, és egyablakos ügyintézést biztosítson az Access2Markets platformon belül a (potenciális) kereskedelmi akadályokkal vagy a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó kötelezettségvállalásoknak és az EU GSP-rendeletének való meg nem feleléssel kapcsolatos panasztételhez.



A. A nyilvántartásba vett kereskedelmi és befektetési akadályok állománya 2021. december 31-én Az alábbi táblázat alapján 2021 végén 65 harmadik országban fennálló 455 kereskedelmi és beruházási akadály szerepelt az Európai Bizottság Access2Markets-adatbázisában: Az intézkedés típusa Akadályok száma Egészségügyi és növényegészségügyi intézkedések 102 A kereskedelem technikai akadályai 81 Vámok, vámokkal egyenértékű terhek és mennyiségi korlátozások 78 Közigazgatási eljárások 39 Szolgáltatások és befektetések 37 Egyéb intézkedések* 39 Szellemitulajdon-jogok 34 Közbeszerzés 29 Kiviteli vámok és korlátozások 16 Mindösszesen 455 * Az egyéb intézkedések körébe a piacvédelmi eszközökhöz és támogatásokhoz kapcsolódó akadályok, a versenyt befolyásoló intézkedések és egyéb, az előző kategóriákba nem sorolható intézkedések tartoznak. A harmadik országokba irányuló export során az uniós vállalkozások előtt álló kereskedelmi és befektetési akadályok állománya a 2020. évi 462 aktív akadályról 2021-ben 455-re csökkent, annak ellenére, hogy az Egyesült Királyság kilépésével strukturális változások következtek be a kereskedelemben. A 2020-ban 66 országban nyilvántartásba vett 462 kereskedelmi akadály azonban a 2016. évi 372-höz képest (51 harmadik ország) csaknem 25 %-os növekedést jelent. A 2021-ben nyilvántartásba vett kereskedelmi akadályok állományát vizsgálva az akadályok többségét az elmúlt öt évben regisztrálták (39 %), míg az összes akadály 34 %-a 6–10 éves, 27 %-át pedig több mint egy évtizede vették jegyzékbe.

5. ábra: Akadályok száma a nyilvántartásba vétel időpontja szerint Az akadályokat típusonként vizsgálva az alábbi 6. ábrából az derül ki, hogy 2021-ben a legnagyobb számú kereskedelmi akadályt (102, ez az összes nyilvántartott akadály csaknem egynegyede) továbbra is az egészségügyi és növényegészségügyi intézkedések jelentették. Bár az egészségügyi és növényegészségügyi akadályok teljes száma valamivel elmaradt a 2020-as szinttől (107), az ilyen jellegű korlátozások száma 2016 és 2020 között folyamatosan növekedett, és azok továbbra is a legnagyobb kategóriát alkották. 2021-ben a második leggyakrabban regisztrált akadálytípust az előző évhez hasonlóan a kereskedelem technikai akadályaival kapcsolatos intézkedések (81 akadály), valamint a tarifális és mennyiségi korlátozások (78 akadály) jelentették. 2021-ben a kereskedelmi akadályok e három kategóriája együttesen az összes fennálló akadály közel 60 %-át tette ki. Ez a 2020. évi trendet tükrözi.



6. ábra: A 2021-ben fennálló akadályok azok jellege szerint Amint azt az alábbi 7. ábra is mutatja, az uniós vállalkozások a világon mindenhol kereskedelmi akadályokkal szembesülnek áruik és szolgáltatásaik exportja során.



7. ábra: Az akadályok földrajzi eloszlása régiónként (2021 végén) Amint azt az alábbi 8. ábra mutatja, az országok közül 2021-ben is Kína rendelkezett a legnagyobb állománnyal (39 akadály); a második helyen Oroszország állt (32), amelyet az Egyesült Államok (27), India (26), Törökország (24) és Indonézia (21) követett. Legalább tíz akadályról számolt be még Brazília (19), Dél-Korea (18), Ausztrália (15), Algéria (14), Mexikó (12), Egyiptom (11), Malajzia (10) és Vietnám (10). Az adatbázisban az Egyesült Királyságra vonatkozóan még nem szerepeltek akadályok, ami a kapcsolatok nagyon új állapotát tükrözve, és talán azt a tényt is, hogy a más partnerekkel fennálló akadályok sok évre nyúlnak vissza.

A 2016 és 2020 közötti ötéves időszakban az akadályok állománya tekintetében Oroszország és Kína osztozott az első két helyen; Kína 2018-ban megelőzte Oroszországot. Míg Oroszország kereskedelmi akadályai meglehetősen stabilan alakultak (átlagos számuk 33), a Kínát érintő akadályok állománya az időszak alatt csaknem a kétszeresére, a 2016. évi 23-ról 2020-ra 40-re nőtt.



8. ábra: Az akadályok állománya kereskedelmi partnerenként (2021 végén) B. A kereskedelmi és befektetési akadályok alakulása 2021-ben Nyilvántartásba vett új akadályok Az új kereskedelmi akadályok ágazatonkénti megoszlása tekintetében a mezőgazdaság és a halászat alkotta a legnagyobb kategóriát négy akadállyal, majd a szolgáltatások következtek három új akadállyal. A harmadik a kerámia- és üvegágazat, valamint a több területet érintő intézkedések kategóriája (ezek több ágazatra terjedtek ki, vagy az érintett kereskedelmi partnerországba irányuló teljes exportot érintik), két-két új korláttal. Ágazat Az új akadályok száma Mezőgazdaság és halászat 4 Gépjárműipar 1 Kerámia és üveg 2 Vegyi anyagok 1 Elektronikai termékek 1 Horizontális intézkedések 2 Egyéb ágazatok 1 Szolgáltatások 3 Textil és bőr 1 Mindösszesen 16 A 2016 és 2020 közötti ötéves időszakot vizsgálva a legtöbb új akadályt a mezőgazdasági és halászati ágazatban, valamint a bor- és szeszesital-ágazatban jegyezték be. A 2021-ben nyilvántartásba vett új akadályok teljes számát tekintve az alábbi táblázat arra utal, hogy 2021-ben kevesebb (16) új akadályt vettek nyilvántartásba, mint 2020-ban (41), vagyis a nyilvántartásba vett akadályok száma 25-tel csökkent. Az újonnan rögzített új akadályokat típusonként vizsgálva megállapítható, hogy míg 2020-ban az egészségügyi és növényegészségügyi intézkedések alkották az új akadályok domináns kategóriáját, 2021-ben a kereskedelem technikai akadályai (TBT) kerültek az élre (6 új nyilvántartásba vett akadállyal), míg az egészségügyi és növényegészségügyi intézkedésekkel kapcsolatban csak két új akadály jelent meg a 2020. évi 13-hoz képest. Két-két új kereskedelmi akadállyal bővült a nyilvántartás a vámok, vámokkal egyenértékű terhek és mennyiségi korlátozások, a közbeszerzés és az egyéb intézkedések kategóriájában. Az intézkedés típusa Új akadályok 2021-ben Új akadályok 2020-ban Egységes támogatási rendszer 2 13 A kereskedelem technikai akadályai 6 5 Vámok, vámokkal egyenértékű terhek és mennyiségi korlátozások 2 5 Közigazgatási eljárások 1 5 Szolgáltatások és befektetések 1 4 Egyéb intézkedések* 2 4 Szellemitulajdon-jogok 0 3 Közbeszerzés 2 3 Kiviteli vámok és korlátozások 0 1 Mindösszesen 16 41 * Az egyéb intézkedések körébe a piacvédelmi eszközökhöz és támogatásokhoz kapcsolódó akadályok, a versenyt befolyásoló intézkedések és egyéb, az előző kategóriákba nem sorolható intézkedések tartoznak. Az új egészségügyi és növényegészségügyi akadályok meredek visszaesése annak tudható be, hogy 2021-ben nem tört ki afrikai sertéspestis, általánosabban véve pedig a Covid miatt kedvezőtlen gazdasági feltételek lassíthatták az akadályok bejelentését, mivel a vállalkozások az erőforrásokat más tevékenységekre összpontosítják.



C. 2021-ben elhárított akadályok 2021-ben 39 kereskedelmi akadályt sikerült elhárítani, hattal többet, mint 2020-ban: 16 teljesen megszűnt, 23 esetben részleges megoldás született. Az intézkedés típusa 2021-ben elhárított akadályok 2020-ban elhárított akadályok Egységes támogatási rendszer 15 17 A kereskedelem technikai akadályai 6 6 Vámok, vámokkal egyenértékű terhek és mennyiségi korlátozások 6 2 Közigazgatási eljárások 3 4 Szolgáltatások és befektetések 2 1 Egyéb intézkedések* 1 1 Szellemitulajdon-jogok 3 0 Közbeszerzés 1 1 Kiviteli vámok és korlátozások 2 1 Mindösszesen 39 33 * Az egyéb intézkedések körébe a piacvédelmi eszközökhöz és támogatásokhoz kapcsolódó akadályok, a versenyt befolyásoló intézkedések és egyéb, az előző kategóriákba nem sorolható intézkedések tartoznak. A felszámolt akadályokat az akadályok típusa szerint vizsgálva az egészségügyi és növényegészségügyi akadályok tették ki a legnagyobb kategóriát (15 megszűnt akadály), ahogy 2020-ban is (17). Ezeknek az akadályoknak a felszámolása ismét közvetlen pozitív hatást gyakorolt többek között az uniós exportőrökre számos ágazatban, különösen az élelmiszeriparban:

·2021-ben például a Bizottság tagállamokkal és vállalkozásokkal e tekintetben folytatott együttműködésének konkrét eredményei közé tartozott, hogy Kanada elfogadta az uniós szinten harmonizált baromfihús-bizonyítványt, valamint ·Dél-Korea megszüntette a magas patogenitású madárinfluenza (HPAI) miatt több tagállamra vonatkozóan bevezetett korábbi behozatali tilalmakat. Hat részben vagy teljesen elhárított akadállyal a második leggyakoribb típus a kereskedelem technikai akadályaihoz, valamint a vámokhoz, a vámokkal egyenértékű terhekhez és a mennyiségi korlátozásokhoz kapcsolódott. A kereskedelem technikai akadályaival kapcsolatos kérdések 2021. évi sikeres megoldására többek között a következők példák említhetők: ·A tüzelőanyag kéntartalmára vonatkozó szabványok Ausztrália általi kiigazítása, amelyet megelőzően a tüzelőanyag minősége összeegyeztethetetlen volt az uniós gyártók által gyártott legújabb nagy hatékonyságú motorokkal. ·Az uniós beavatkozásokat követően Tunézia által annak érdekében végrehajtott javítások, hogy enyhítsék a mezőgazdasági termékekre, például a kivire, a fagyasztott tonhalra és a mézre kivetett vámok által a „nem alapvető” fogyasztási cikkekre gyakorolt hatásokat. Emellett az alábbi 9. ábrán látható, hogy a teljes vagy részleges megoldások 24 uniós kereskedelmi partnert érintettek. 9. ábra: A felszámolt akadályok száma partnerek szerinti bontásban (2021) Az akadályok felszámolása során a Bizottság az eszközök széles körét, gyakran azok kombinációját alkalmazza Az eszközök és fórumok megválasztása az adott helyzettől függ: a Bizottság felvetheti a kérdéseket kétoldalú kereskedelmi megállapodás keretében (pl. a létrehozott intézményi struktúrák felhasználásával) vagy a WTO-bizottságok egyikében, vagy diplomáciai csatornák igénybevételével, ideértve a tagállamokkal közös demarsokat vagy a kereskedelmi partnereivel folytatott magas szintű párbeszédeket. Végső esetben, amennyiben a probléma indokolttá teszi, a Bizottság kétoldalú megállapodásai keretében vagy a WTO előtt (lásd az alábbi V. szakaszt) vitarendezési eljárást kezdeményez, vagy – ágazati megkeresésre – a kereskedelem akadályairól szóló uniós rendelet alapján vizsgálatot indít. Egyes kereskedelmi akadályokat kétoldalú fellépéssel sikerült felszámolni… Ez volt a helyzet többek között a Törökország – kozmetikumok ügy esetében: Törökország 2018-tól biztonsági értékelő jelentések előzetes benyújtását írta elő a török piacra belépő valamennyi kozmetikai termékre vonatkozóan. Az ankarai uniós küldöttség kereskedelmi részlege a tagállamok nagykövetségeivel együttműködve megkereste a helyi hatóságokat, hogy az akadály felszámolása érdekében törekedjenek e gyakorlat kiigazítására. 2021 elején megszüntették a biztonsági értékelő jelentésekre vonatkozó követelményt, és az EU-val való teljes körű összehangolás biztosítása érdekében Törökország új jogszabálytervezetet készített, amelyet értékelésre benyújtott a Bizottsághoz. …miközben a WTO és bizottságai többoldalú keretek között más kereskedelmi akadályokat is felszámoltak… A 27 tagállam nevében eljáró EU továbbra is meghatározó erő a WTO szervezetén belül. Aktívan részt vesz a bizottságok teljes körében (pl. az egészségügyi és növényegészségügyi, valamint a kereskedelem technikai akadályaival foglalkozó bizottságokban), amelyek gyakran teremtenek lehetőséget a piacra jutás más tagok által támasztott tartós akadályainak felvetésére és megoldására, továbbá arra, hogy a tagok közvetlenül fogalmazzanak meg észrevételt a harmadik országoknak az új intézkedésekről, mielőtt azok az egészségügyre és növényegészségügyre, valamint a kereskedelem technikai akadályaira vonatkozó értesítési eljárások részeként hatályba lépnének.

2021. évi példák a sikeres multilaterális szintű együttműködésre: ·Korea – Ballasztvízkezelő rendszer: A WTO TBT-bizottsága keretében végzett több mint két évig tartó munkát követően Korea típusbizonyítványokat (TAC) adott ki a ballasztvízkezelő rendszerek egyik uniós gyártója számára. Ez lehetővé teszi a vállalkozás számára, hogy ezeket a rendszereket a koreai lobogó alatt közlekedő hajókra telepítse az invazív fajok elterjedésének megakadályozása érdekében, és ezáltal garantálja a tengeri biztonságot és a környezet védelmét. ·Szaúd-Arábia – Kötelező lejárati idők több élelmiszer esetében: Szaúd-Arábia 2021-ben bejelentette azon szándékát, hogy a WTO egészségügyi és növényegészségügyi értesítésein keresztül kötelező lejárati időket állapít meg az étkezési tojásra (60 nap) és fagyasztott baromfihús-készítményekre (3 hónap) vonatkozóan. Az EU észrevételeket nyújtott be, amelyekben arra kérte Szaúd-Arábiát, hogy ruházza a vállalkozókra azt a feladatot, hogy egy adott tartományon belül meghatározzák a lejárati időket, mivel így a magas szintű védelem a túlzott terhet jelentő adminisztratív eljárások mellőzésével tartható fenn. A szaúd-arábiai hatóságok további felülvizsgálat céljából felfüggesztették a végrehajtást. …és bizonyos esetekben a kereskedelem akadályairól szóló rendelet jogi utat kínált a mexikói és szaúd-arábiai kereskedelmi akadályok leküzdéséhez. A kereskedelem akadályairól szóló rendelet olyan jogi eszköz, amely lehetővé teszi az uniós érdekelt felek (vállalkozások, ágazatok, szövetségek és tagállamok) számára, hogy panaszt tegyenek a harmadik országokban fennálló kereskedelmi akadályokkal kapcsolatban. Amennyiben a panasz megfelel a befogadási kritériumoknak, a Bizottság értékeli, hogy az állítólagos akadály valóban sérti-e a nemzetközi kereskedelmi szabályokat, és hogy az EU-nak cselekednie kell-e. ·A Bizottság szervezeti egységei által készített Tequila-jelentés arra a következtetésre jutott, hogy mivel a mexikói intézkedés aggályokat vetett fel a WTO-szabályoknak való megfelelésével kapcsolatban, azt továbbra is nyomon kell követni. A jelentés alapján a felek számára kölcsönösen elfogadható megoldás született, a Tequila érintett exportja újraindult, a panaszos pedig visszavonta a panaszt (a kereskedelem technikai akadályaira vonatkozó eljárás 2022 februárjában hivatalosan megszűnt). Az eset szemlélteti, hogy a gyors és hatékony kereskedelmi jogérvényesítési eszközök alkalmazása hogyan járulhat hozzá a kereskedelmi akadályok kölcsönösen elfogadható megoldásainak megtalálásához. ·2021-ben a Bizottság szervezeti egységei lezárták az uniós kerámialapok piacra jutását korlátozó szaúd-arábiai intézkedések vizsgálatát is. A Bizottság szervezeti egységei a Szaúd-Arábiáról szóló jelentésükben arra a következtetésre jutottak, hogy az új szaúdi technikai szabályok számos vonatkozásukban, valamint végrehajtásuk módja kapcsán is komoly aggályokat vetnek fel a WTO-jognak való megfelelést illetően. A jelentés beszámol továbbá arról, hogy a szervezeti egységek párbeszédet folytatnak Szaúd-Arábiával ezen akadályok gyors és hatékony felszámolása érdekében. A kapcsolattartás 2021 végén még folyamatban volt, majd Szaúd-Arábia 2022 márciusában számos kötelezettségvállalást tett az EU kéréseinek kezelésére. A Bizottság figyelemmel kíséri ezen kötelezettségvállalások végrehajtását. D. A piacra jutási partnerség működése és hatása 2021-ben A kereskedelmi akadályok kezelése során a Bizottság szorosan együttműködik a tagállamokkal és az európai vállalkozói szövetségekkel többek között az alábbi fórumokon: ·Piacra jutási tanácsadó bizottság (MAAC): Központi vitafórumként havonta ülésezik, és a Bizottság szervezeti egységeit, a tagállamok tisztviselőit és valamennyi ágazat több mint 50 uniós vállalkozói szövetségének képviselőit tömöríti. ·Piacra jutással foglalkozó ágazati munkacsoportok (MAWG): Ezek a munkacsoportok évente egyszer üléseznek a MAAC szerinti struktúrában, míg maguk a megbeszélések ágazatorientáltak. Jelenleg hét ágazati MAWG van (egészségügyi és növényegészségügyi kérdések; elektronika és IKT; orvostechnikai eszközök; gyógyszerek; borok és borpárlatok; textíliák; gépjárművek és gumiabroncsok). Az alábbi 10. ábra azon ágazatok széles körét mutatja be, amelyek profitálnak azokból az erőfeszítésekből, amelyek a felsorolt és más fórumokon az uniós vállalkozások harmadik országokban való piacra jutásának megerősítése érdekében történnek. Az előző, 2016 és 2020 közötti időszak trendjét folytatva 2021-ben is a mezőgazdasági és halászati ágazatban számolták fel a legtöbb kereskedelmi akadályt (17), ezek száma az összes felszámolt akadály közel 40 %-át teszi ki.

10. ábra: A felszámolt akadályok száma ágazatok szerinti bontásban (2021) 2021-ben a felszámolt akadályok második legnagyobb kategóriáját a horizontális – több ágazatot érintő akadályok felszámolására irányuló – intézkedések alkották, míg négy akadály felszámolására a textil- és bőrágazatban került sor. Ezzel szemben a többi ágazatban felszámolt akadályok száma 2016 és 2020 között viszonylag stabilan alakult, éves összehasonlításban kisebb eltérések mutatkoztak. A Kereskedelmi Főigazgatóság által végzett ökonometriai elemzés összességében véve azt mutatta, hogy több akadály 2015 és 2020 közötti megszüntetésének köszönhetően az Európai Unióból származó kivitel értéke 2021-ben 7,2 milliárd EUR-val volt nagyobb, mint amennyi az akadályok fennmaradása esetén lett volna. Ez 1,8 milliárd EUR-val magasabb, mint 2020-ben (amikor az akadályokkal kapcsolatban a 2014 és 2019 közötti időszakban végzett munka további 5,4 milliárd EUR összegű uniós exportot tett lehetővé), és egyértelműen jelzi a Bizottság, a tagállamok és a vállalkozások által a piacra jutási partnerség keretében tett végrehajtási és jogérvényesítési erőfeszítésekből származó közvetlen előnyöket. IV.2 Egyablakos ügyintézési pont panaszbenyújtáshoz A Keres