ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
5.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy ha a civil társadalom mozgástere szűkül, az a jogállamiság veszélyeztetésének jele; üdvözli, hogy az Európai Bizottság a jogállamiságról szóló éves jelentése részeként a civil társadalom környezetét is vizsgálat tárgyává tette, ami jól jelzi, hogy a jogállamiság nem működhet biztonságos és támogató környezetben működő, élénk civil társadalom nélkül; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy fokozza és strukturálja a tagállamokban a civil társadalmi tér helyzetének nyomon követését azáltal, hogy a civil társadalmi tér mérésére – a meglévő keretekre alapozva – létrehozza „a civil társadalmi tér európai indexét”, és a jogállamiságról szóló éves jelentésében országspecifikus ajánlásokat is tartalmazó, teljes körű fejezetet szentel a civil társadalmi térnek, amelynek az alapvető jogokat is maradéktalanul le kell fednie; sürgeti a Bizottságot, hogy rendszeresen használja fel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének jelentéseit, és forduljon az ügynökséghez módszertani tanácsadásért;
49.

kéri a Bizottságot, hogy teljes mértékben vegye figyelembe a 2021 júniusában elfogadott „Council of Europe Guidance Note on Best practices towards effective legal and procedural frameworks for self-regulatory and co-regulatory mechanisms of content moderation” [Az Európa Tanács iránymutatása az önszabályozó és társszabályozó tartalommoderációs mechanizmusok hatékony jogi és eljárási kereteinek megteremtését célzó bevált gyakorlatokról] című dokumentumot;
30.

emlékeztet arra, hogy az EKSZ, a Bizottság, az uniós küldöttségek, valamint a KBVP-missziók és -műveletek valamennyi alkalmazottja számára kötelező képzésnek – az EU teljes személyi állománya, így többek között katonai és rendőri állománya számára nyújtott képzésen túlmenően – tartalmaznia kell a konfliktusokkal összefüggő szexuális és/vagy nemi alapú erőszak áldozatainak azonosítását szolgáló átfogó programokat, valamint megelőzést célzó programokat is; sürgeti az EU-t, hogy használjon ki minden lehetőséget annak érdekében, hogy a háború alatti tömeges nemi erőszak elkövetőit a nemzetközi büntetőjoggal összhangban feljelentsék, azonosítsák, eljárás alá vonják és megbüntessék; emlékeztet arra, hogy a Római Statútum állandó jogi keretet biztosít a szexuális és nemi alapú erőszak emberiesség elleni bűncselekményként való széles körű kezeléséhez, ezért felszólítja az EU-t, hogy mind politikai, mind pénzügyi szempontból aktívan támogassa a Nemzetközi Büntetőbíróság független és alapvető fontosságú tevékenységét; üdvözli, hogy az EU globális emberi jogi szankciórendszerének keretében a szexuális és nemi alapú erőszakot is felvették a szankciók kiszabásának kritériumai közé, és arra ösztönzi a tagállamokat, hogy ténylegesen alkalmazzák is azt;
D.

mivel a Kínai Népköztársaságban a hagyományos hiedelmek miatt rendkívül alacsony az önkéntes szervadományozás aránya; mivel 1984-ben Kína olyan szabályozást vezetett be, amely lehetővé tette a kivégzett foglyok szerveinek eltávolítását; mivel Kína bejelentette, hogy 2015-ben felhagyott a kivégzett foglyok szerveinek felhasználásával, és nemzeti adományozási rendszert indított, anélkül azonban, hogy valaha is teljesen betiltotta volna ezt a gyakorlatot, amely továbbra is legális;
B.

mivel Osman Kavalát először 2017. november 1-jén tartóztatták le és börtönözték be a Gezi parkban zajlott 2013-as tüntetésekkel és a 2016-os puccskísérlettel kapcsolatos vádak alapján; mivel a Gezi parkkal kapcsolatos per 2019 júniusában kezdődött; mivel Kavalát azzal vádolták meg, hogy finanszírozta és megszervezte a Gezi parkban zajlott tüntetéseket; mivel 2020. február 18-án Isztambul 30. büntetőbírósága a Gezi-per tárgyalásán felmentette Kavalát, és azonnali szabadon bocsátását rendelte el, arra hivatkozva, hogy nem állnak rendelkezésre olyan konkrét és tárgyi bizonyítékok, amelyek megerősítenék, hogy az állítólagos bűncselekményeket elkövették; mivel a bíróság hasonlóképpen felmentette Mücella Yapıcıt, Can Atalayt, Tayfun Kahramant, Ali Hakan Altınayt, Yiğit Ali Ekmekçit, Çiğdem Mater Utkut és Mine Özerdent; mivel Kavala volt az egyetlen vádlott, aki felmentése idején még őrizetben volt, és 2017. október 18. óta megalapozatlan vádak alapján jogellenesen előzetes letartóztatásban tartották;
13.

támogatja – amint azt a konferencia munkacsoportjainak következtetései is hangsúlyozzák – a fenntartható, inkluzív és rugalmas növekedési modell felé való elmozdulást; az uniós gazdaság versenyképességének és ellenálló képességének megerősítését, különös tekintettel a gazdaság gerincét képező kkv-kra, valamint a versenyképesség ellenőrzését; a szociális jogok európai pillérének teljes körű végrehajtását, beleértve a 2030-ra vonatkozó kiemelt célokat is; a társadalmi haladásról szóló jegyzőkönyvet; valamint az igazságos, zöld és digitális átállásra összpontosító, erős szociális dimenzióval rendelkező, a nemek közötti egyenlőséget is magában foglaló jövőorientált beruházások előmozdítását, figyelembe véve a NextGenerationEU és a szükséghelyzeti munkanélküliségi kockázatokat mérséklő ideiglenes támogatást nyújtó európai eszköz (SURE) példáit is;
19.

aggodalmát fejezi ki az uniós vizeken kívül tapasztalt jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységek miatt; emlékeztet arra, hogy az olcsó lobogó alkalmazásának gyakorlata által megkönnyített jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat károsan hat az élelmezésbiztonságra és a part menti országok lakosságának megélhetésére, amellett hogy a kalóztevékenységeknek is termékeny táptalaja; szorgalmazza egy erőteljes globális, visszatartó erejű szankciókat előíró rendszer, valamint a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászattal szembeni küzdelem összetett megközelítésének kialakítását; hangsúlyozza, hogy korlátozni kell az olcsó lobogók és a lobogóváltás alkalmazását, valamint megoldást kell találni a tengeri átrakodási műveletek problémájára, tekintve, hogy ezek fontos lépések ahhoz, hogy fel lehessen számolni a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat által kihasznált kiskapukat; tágabb összefüggésben felhívja az Uniót, hogy erősítse meg a korrupcióellenes kapacitásépítést azáltal, hogy ösztönzi a nemzeti ügynökségek közötti együttműködést, fokozza a nemzetközi együttműködést, uniós támogatás révén javítja a fejlődő országokban a halászati szereplők felügyeletét, valamint támogatja a nyomon követéssel, ellenőrzéssel és felügyelettel foglalkozó regionális központokat és munkacsoportokat;
J.

mivel különös figyelmet kell fordítani az interszekcionális megkülönböztetést elszenvedő női menekültek, például a roma nők, a fekete nők a hontalan nők, a fogyatékossággal élő nők, a migráns nők, a faji alapon megítélt nők és az LMBTIQ+ személyek helyzetére, beleértve a transznemű nőket is, akiknek identitását esetleg nem ismerik el, különösen Lengyelországban és Magyarországon, ahol intézkedéseket hoztak az LMBTIQ+ személyek ellen; mivel különös figyelmet kell fordítani az afrikai származású, faji alapon megítélt nőkre és a harmadik országok állampolgáraira a határátkelőhelyeken; mivel a nők e csoportjait a határokon érő megkülönböztetést és nemi alapú erőszakot gyakran nem jelentik be és nem dokumentálják ezeket, ami azt jelenti, hogy az továbbra is láthatatlan;
24.

felhívja a Bizottságot, hogy az összes partnerrel folytatott tárgyalások fenntartása mellett erősítse meg pozícióját az Egyesült Királysággal szemben, és minden szinten – a legmagasabb politikai szintet is beleértve – vállaljon szerepet, és álljon készen arra, hogy az esetlegesen felmerülő konfliktusok megoldása fontosságának demonstrálása érdekében az Európai Gazdasági Térségen belül is alkalmazzon minden megfelelő eszközt, beleértve a piacra jutási intézkedéseket is, különösen a harmadik országok egyoldalú döntéseivel kapcsolatban; sürgeti továbbá a Bizottságot, hogy ne zárja ki az 1026/2012/EU rendeletben előírt válaszintézkedések alkalmazásának lehetőségét, amelyek magukban foglalhatják a halászati termékek behozatalára vagy az uniós kikötőkbe való belépésre vonatkozó korlátozásokat;
G.

mivel a tengerszint emelkedése már most is áradásokat és szikesedést okoz, ami jelentős biztonsági és egzisztenciális kockázatot jelent az alacsonyan fekvő part menti területek és a szigetek számára; mivel a Világbank 2021. évi aktualizált Groundswell-jelentése szerint az éghajlatváltozás 2050-re 216 millió embert kényszeríthet a saját országán belüli költözésre; mivel a jelentés azt is megállapítja, hogy az azonnali és konkrét intézkedések jelentősen csökkenthetik az éghajlat okozta migráció mértékét; mivel a vízhiány sokrétű hatást gyakorol a humánbiztonságra és a társadalmi-politikai stabilitásra; mivel az éghajlatváltozás érinteni fogja a vízellátást, különösen a fejlődő országokban, miközben a globális vízigény növekedni fog; mivel az éghajlatváltozás növeli az aszályok és árvizek kockázatát; mivel az éghajlatváltozás élelmiszerárakra gyakorolt hatása ellehetetleníti a megélhetést, valamint lakóhelyelhagyást, betegséget és éhínséget idéz elő, ami példátlan mértékű migrációt eredményez a már most is nagy feszültséggel terhelt területeken;
I.

mivel az EU továbbra is teljes mértékben elkötelezetten támogatja Észak-Macedónia jogállamiságon és jószomszédi kapcsolatokon alapuló európai integrációra irányuló stratégiai döntését, és továbbra is Észak-Macedónia messze legnagyobb kereskedelmi és beruházási partnere és legjelentősebb pénzügyi támogatója, különösen az IPA III, a Nyugat-Balkánra vonatkozó gazdasági és beruházási terv és a makroszintű pénzügyi támogatás révén, a Covid19-világjárvány kezeléséhez nyújtott jelentős támogatást is beleértve;
21.

hangsúlyozza, hogy növelni kell az energiatermelési kapacitást Moldovában, amely jelenleg 80 %-ban a Dnyeszter-melléki régióban termelt villamos energiára támaszkodik; üdvözli, hogy 2022. március 16-án sikeresen lezajlott Moldova és Ukrajna villamosenergia-hálózatának szinkronizálása a kontinentális európai hálózattal, ami segíteni fogja stabilitásuk és ellátásbiztonságuk megőrzését; elismerését fejezi ki a villamosenergia-piaci és a földgázpiaci átvitelirendszer-üzemeltetők európai hálózatának (ENTSO-E) a rendkívüli körülmények között elért mérföldkőhöz vezető munkájáért; kéri, hogy a Bizottság továbbra is támogassa Moldova és Ukrajna integrációját az európai kontinentális villamosenergia-hálózatba, és sürgősen hozzon létre egy erre a célra létrehozott struktúrát a saját közigazgatásán belül; üdvözli a moldovai villamosenergia-rendszer Románián keresztül történő összekapcsolása érdekében tett lépéseket; felszólítja a hatóságokat, hogy teljesítsék azt a célkitűzést, hogy Moldovát az EU támogatásával 2024-ig össze kell kötni Románia villamosenergia-hálózatával; felhívja a Bizottságot, hogy Moldovát is vonja be a belső energiapiac tekintetében elvégzett stressztesztekbe; megjegyzi, hogy az EU és a keleti partnerség társult országaival folytatott megerősített együttműködésének támogatása és előmozdítása ezekben az ágazatokban gazdasági növekedést is eredményez, és megerősíti a régió energetikai rezilienciáját;
38.

aggodalommal hangsúlyozza, hogy a nők és a kiszolgáltatott helyzetben lévő emberek, köztük a fogyatékossággal élő személyek, a gyermekek, a vallási kisebbségek – különösen az egyre növekvő antiszemitizmus, cigányellenesség és muszlimellenes gyűlölködés idején Európában –, a romák, az afrikai és ázsiai származású emberek és az etnikai és nyelvi kisebbségekhez tartozó más személyek, a migránsok, a menedékkérők, a menekültek, az LMBTIQ-személyek és az idősek, különösen a marginalizált településeken élők továbbra is úgy látják, hogy jogaikat Unió-szerte nem tartják teljes mértékben tiszteletben, és továbbra is diszkriminatív gyakorlatokat kell elszenvedniük; hangsúlyozza, hogy nyilvánvaló kapcsolat áll fenn a romló jogállamisági normák, valamint az alapvető jogok és a kisebbségi jogok megsértése, például a bűnüldöző hatóságok által a tüntetések során és az Unió határain alkalmazott túlzott erőszak között; emlékeztet arra, hogy bizonyos körülmények között a tagállamok szándékosan folyamodnak olyan intézkedésekhez, amelyek a jogállamiság szempontjából megkérdőjelezhetők, ideértve a nyilvános konzultáció nélkül, gyorsított eljárásban elfogadott jogszabályokat, sőt, kivételes esetekben akár olyan diszkriminatív politikákat legitimáló alkotmánymódosításokat is, amelyeket más módon nem lehetne törvénybe iktatni, például olyan rendelkezéseket, amelyek kifejezetten az LMBTIQ-személyeket veszik célba vagy bevezetik az abortusz szinte teljes tilalmát; emlékeztet arra, hogy a tagállamok felelősséggel tartoznak a kiszolgáltatott helyzetbe került személyekért, és biztonságot és a megkülönböztetéssel szembeni védelmet kell nyújtaniuk számukra; határozottan megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy a jövőbeli jelentések keretében részletesen értékelje az alapvető jogok folyamatos megsértését szerte az Unióban, beleértve az egyenlőséget és a kisebbségekhez tartozó személyek jogait is; felhívja az uniós intézményeket, hogy addig is az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége által kiadott, az alapvető jogokról szóló jelentések fényében olvassák a jogállamiságról szóló éves jelentéseket;
20.

felhívja a nemzetközi közösséget, hogy komolyan vizsgálja ki és büntesse a környezeti bűncselekményeket is, különösen a súlyos környezetszennyezést, beleértve a határokon átnyúló környezeti károkat is, mivel Oroszország továbbra is támadja az ipari és üzemanyag-létesítményeket, az áram- és vízellátó, valamint szennyvízelvezető infrastruktúrát és egyéb létesítményeket, széles körű szennyezést okozva és tönkretéve vizes élőhelyeket, erdőket, nemzeti parkokat, védett területeket, beleértve a Csernobil körüli 30 kilométer sugarú tilalmi övezetet, valamint veszélyeztetett és fenyegetett fajok élőhelyeit, aminek súlyos hosszú távú következményei lesznek;
32.

üdvözli, hogy a Bizottság hamarosan elfogadja az egységes piaci szükséghelyzeti eszközt; sürgeti a Bizottságot, hogy e jogalkotási keretbe építsen be olyan rendelkezéseket, amelyek a pénzügyi intézmények stressztesztjeihez hasonlóan olyan rugalmassági stresszteszteket vezetnek be a vállalkozások számára, amelyek feltérképeznék és értékelnék ellátási láncuk kockázatait, és lehetséges válaszokat adnának ezekre, beleértve az externáliákat, valamint a társadalmi, környezeti és politikai kockázatokat is;
83.

tudomásul veszi az „egy be, egy ki” elv alkalmazását, amellyel a Bizottság az újonnan bevezetett terheket kívánja ellensúlyozni azáltal, hogy uniós szinten mentesíti a polgárokat és a vállalkozásokat az azonos szakpolitikai területen felmerülő azonos terhek alól; tudomásul veszi, hogy az „egy be, egy ki” megközelítés célja megerősíteni a REFIT programot azáltal, hogy a programot az egyes hatályos jogszabályokból eredő terheken túl az új jogszabályokból eredő terhekre is kiterjeszti, valamint együtt kezeli az egyes szakpolitikai területeken felhalmozódó terheket; kéri, hogy az „egy be, egy ki” megközelítés az érdekelt felek bevonásán is alapuljon; megállapítja, hogy a Bizottság egyoldalúan, előzetes hatásvizsgálat vagy konzultáció nélkül vezette be ezt a megközelítést; hangsúlyozza, hogy e megközelítés végrehajtása nem érintheti a politikai kötelezettségeket vagy a minőségi jogalkotás célkitűzéseit, és kiemeli, hogy nem vezethet a jogszabályok hatályon kívül helyezésére vagy minőségének csökkenésére irányuló mechanikus vagy matematikai döntésekhez, és nem járhat visszatartó hatással a jogalkotásra, és azt kell célként kitűzni, hogy az új kihívások kezelése érdekében korszerűsítse és megreformálja az uniós jogalkotást többek között a régi jogszabályok helyébe lépő új jogszabályokkal, azok összevonásával és minőségük javításával; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy bár az uniós jogi aktusok kidolgozása, átültetése és végrehajtása során a további szükségtelen adminisztratív terheket el kell kerülni, ez nem vezethet a deregulációhoz vagy a szabályozás hiányához, és nem akadályozhatja meg a tagállamok parlamentjeit abban, hogy ambiciózusabb intézkedéseket tartsanak fenn vagy hozzanak, illetve magasabb szintű szociális, környezetvédelmi és fogyasztóvédelmi normákat fogadjanak el azokban az esetekben, amikor az uniós jog csak minimumszabályokat határoz meg;
F.

mivel 2021. október 22-én több helyi civil társadalmi csoport részt vett az Emberi Jogok Amerikaközi Bizottsága (IACHR) nyilvános meghallgatásán, hogy elítéljék az emberi jogi jogvédők és a környezetvédők ellen Brazíliában elkövetett jogsértéseket; mivel 2021 augusztusában Articulation of Indigenous Peoples of Brazil (APIB) szervezet panaszt nyújtott be a Nemzetközi Büntetőbírósághoz Bolsonaro elnök ellen emberiesség elleni bűncselekmények és népirtás miatt, „kifejezett, szisztematikus és szándékos őslakosellenes politikája alapján”;
A.

mivel a mobilitás a digitális és a jelenléti tanulás rendkívül fontos része; mivel az esélyegyenlőség és az inkluzív lehetőségek mindenki számára történő biztosítása az Európai Unió alapvető értékei közé tartozik, és továbbra is oda kell tartoznia, és mivel az Erasmus+ programból a különböző hátterű és az eltérő élethelyzetű embereknek is teljes mértékben és egyenlően részesülniük kell; kiemeli, hogy az Erasmus+ nem csak a résztvevők, hanem egész közösségek és társadalmak számára is előnyös, és teljesíti az ENSZ 4. számú fenntartható fejlődési célját; megjegyzi, hogy ez demokratikusabb, erősebb, összetartóbb és reziliensebb társadalmakhoz vezet;
—

tekintettel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) „Societal benefits and costs of International Investment Agreements: a critical review of aspects and available empirical evidence” (A nemzetközi beruházási megállapodások társadalmi előnyei és költségei – a szempontok kritikai felülvizsgálata és az elérhető empirikus bizonyítékok) című, nemzetközi beruházásokkal foglalkozó 2018. évi munkadokumentumára,
—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság számára „Islands of the European Union: State of play and future challenges” [Az Európai Unió szigetei: a jelenlegi helyzet és a jövőbeli kihívások] címmel készített, 2021 márciusában közzétett tanulmányára,
36.

rámutat arra, hogy a halászati gazdálkodás a tengeri környezet fontos aspektusa; felhívja az Uniót, hogy a fenntartható halászati partnerségi megállapodások végrehajtása és a regionális halászatigazdálkodási szervezetekben való részvétele révén továbbra is mozdítsa elő a térség óceánpolitikai irányítását és a tengeri erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodását; felhívja az EU-t, hogy erősítse meg együttműködését a hasonlóan gondolkodó nemzetközi partnerekkel az indiai–csendes-óceáni térségben a túlhalászat, a kapacitásfeleslegek, valamint a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem érdekében, és szisztematikusan vegye fel a halászati gazdálkodást az indiai–csendes-óceáni partnereivel folytatott tengerbiztonsági párbeszédek napirendjére; sürgeti az EU-t, hogy a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet szabályaival és egyezményeivel összhangban továbbra is mozdítsa elő a halászok élet- és munkakörülményeinek javítását az indiai–csendes-óceáni térségben; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy fordítson különös figyelmet a biztonsági és védelmi szempontokra az óceánok nemzetközi irányításáról szóló közleményének következő, 2022-re tervezett frissítésében;
N.

mivel kormányzati, nemzetközi és nem kormányzati szervezetek továbbra is arról számolnak be, hogy egyes tagországok visszaélnek az Interpol körözési és terjesztési rendszerével annak érdekében, hogy a nemzetközi emberi jogi normákat és az Interpol saját szabályait megsértve üldözzék a politikai ellenfeleket, a nemzeti emberi jogi jogvédőket, a jogászokat, a civil társadalmi aktivistákat és az újságírókat; mivel a Bizottság és a civil társadalmi szervezetekjelentései szerint az Interpol jelentősen megreformálta és megerősítette a piros sarkos körözések felülvizsgálati eljárásait, valamint a tagállamok nemzeti központi irodáit támogató rendszereit, megreformálta az iratellenőrzéssel foglalkozó bizottság felépítését és működését, amely érvényesíti panaszkezelési mechanizmusát, adatvédelmi tisztviselőt nevezett ki, valamint tanulási és tudásmegosztási programot hajtott végre; mivel e reformok ellenére továbbra is komoly aggodalomra adnak okot az Interpol-rendszerrel való esetleges visszaélések, amelyek hatással vannak az alapvető jogokra, mivel a közelmúltbeli jelentések továbbra is hangsúlyozzák, hogy több jogi biztosítékra, nagyobb átláthatóságra és a reformok megfelelőbb végrehajtására van szükség; mivel jelentős kihívások merülnek fel a piros sarkos körözésekre és a terjesztésekre vonatkozó információk frissítésének mechanizmusai kapcsán, mivel azok néha érvényben maradnak a nemzeti adatbázisokban annak ellenére, hogy az Interpol főtitkársága frissítette és eltávolította őket; mivel mind az írott források, mind a kormányzati és nem kormányzati szervezetekkel készült interjúk arra utalnak, hogy az Interpol átvilágítási folyamata továbbra is következetlen;
AG.

mivel a hatóságokba vetett bizalom hiánya és a strukturális akadályok miatt továbbra is kihívást jelent az, hogy a gyűlölet-bűncselekményeket, az erőszakot és a szóbeli bántalmazást nem jelentik be és nem tartják nyilván; mivel ez azzal a kockázattal jár, hogy a kormányok nincsenek tisztában az esetek előfordulási gyakoriságával, ennélfogva nem látják a strukturális problémát, és ezért nem cselekszenek; mivel a romák elleni, gyűlölet motiválta fizikai támadások 88 %-át, a legsúlyosabb antiszemita zaklatási esetek 79 %-át és az LMBTIQ-személyekkel szembeni fizikai vagy szexuális erőszak eseteinek 80 %-át nem jelentették; mivel ez a büntetlenség nemcsak az erőszak megismétlődésének és súlyosbodásának, hanem annak kockázatát is hordozza, hogy az áldozatok úgy érzik, a társadalom mellőzi őket és megfeledkezik róluk;
O.

mivel az éghajlatváltozás és a Covid19-világjárvány rámutatott a globális közjavak – többek között az egészségügyhöz, a tiszta levegőhöz és vízhez, valamint az egyéb erőforrásokhoz, az oktatáshoz, a technológiához és a kibertérhez való inkluzív, biztonságos és megbízható hozzáférés – globális fontosságára és szakpolitikai jelentőségére; mivel a Covid19-világjárvány egy nyilvánvaló tényre emlékeztetett minket: világjárvány esetén az egészségügyi biztonsági láncunk csak annyira erős, mint a leggyengébb egészségügyi rendszer; mivel a Covid19 mindenhol fenyegetést jelent az emberekre és a gazdaságokra nézve; mivel a globális közjavakhoz való hozzáféréshez és az e hozzáférés országokon és közösségeken átívelő szabványosítását és bővítését célzó politikai intézkedésekhez globális együttműködésre van szükség a célkitűzések és a közös minimumszabályok meghatározása, valamint a legkiszolgáltatottabb országok és közösségek aktív támogatása terén; mivel ehhez a globális közjavakra és irányítási struktúrákra összpontosító, hatékony multilaterális programra van szükség, amely még inkább elősegíti az effajta javakhoz való hozzáférést; mivel a globális közjavakhoz való hozzáféréssel kapcsolatos hatékony politikai párbeszéd, együttműködés és megvalósítás semmilyen körülmények között nem választható el az alapvető jogok és a méltóság előmozdításától és védelmétől, valamint minden ember, különösen a legkiszolgáltatottabbak önrendelkezésének elősegítésétől; mivel a Covid19-világjárvány rámutatott a WHO munkájának fontosságára és a WHO azon képességére, hogy gyorsan és hatékonyan kezelje a világjárványra való reagálást, ugyanakkor rávilágított olyan problémákra is, mint például a beavatkozási kísérletek és az intézkedések ilyen célú manipulálása;