[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 1.3.2006

COM(2006) 91 végleges

2006/0033 (COD)

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a globalizációhoz való alkalmazkodás elősegítését célzó európai alap létrehozásáról

(előterjesztő: a Bizottság) {SEC(2006) 274}{SEC(2006) 314}{SEC(2006) 315}

INDOKOLÁS

A JAVASLAT HÁTTERE

1.1. Általános összefüggések

A bővülő piaci nyitottság és a nemzetközi verseny új lehetőségeket kínál a gazdasági dinamizmus, versenyképesség és a minőségi munkahelyteremtés tekintetében. A kevésbé versenyképes ágazatokban azonban a kereskedelmi nyitás és a globalizáció elkerülhetetlen hatása a munkahelyek elvesztése: a kereskedelmi nyitásra való alkalmazkodás költségeit tudomásul kell venni és a megfelelő politikai és pénzügyi eszközökkel kell kezelni.

Jelentős egyenlőtlenség áll fenn a nyitottság általános előnyei – ezek sokrétűek és gyakran csak idővel válnak kézzelfoghatóvá – és negatív hatásai között – melyek látványosabbak, sürgetőbbek és konkrét egyedekre és területekre koncentrálódnak. Mint ahogy a közelmúltban több tanulmány és nemzetközi intézmény is hangsúlyozta, ha nem foglalkoznak megfelelően ezzel az aszimmetriával, az a globalizáció elfogult megítéléséhez vezethet, melynek eredményeképpen a közvéleménynek a kereskedelmi liberalizáció és a piacnyitás iránti támogatása csorbulhat.

Az Unión belül egyetértés uralkodik arra nézve, hogy a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások negatív hatásaival foglalkozni kell, nevezetesen azon polgárok gondjaival, akiknek foglalkoztatását és megélhetését a megnövekedett verseny és a nyitott piacok jelentősen veszélyeztetik.

Ez az Unió társadalmainak alapvető értékeit jelentő méltányosság és szolidaritás sürgető kötelezettsége, melynek dimenziói nyilvánvalóan európaik, mivel a külkereskedelmi politikáért a Közösség felelős, és így azokért a döntésekért is, amelyek megnövekedett kereskedelemhez és kereskedelmi liberalizációhoz vezetnek. Ezért logikus, hogy az Unió viselje azoknak a politikáknak a költségeit, amelyeket végrehajt, és főképp egy olyan kereskedelempolitika költségeit, amely bár globálisan jótékony hatással van az európai gazdaságra és foglalkoztatásra, mégis adott esetben létszámleépítések kiváltó oka is lehet. Hatékonysági szempontból is sürgős, amennyiben a munkaerőpiacba való gyors újraintegrálást célzó tevékenységek megkönnyíthetik és felgyorsíthatják az átmenetet, például a munkanélküliségi időszakok és a humántőke kihasználatlanságának korlátozásával.

1.2. A javaslat indokolása

A közelmúltban a Bizottság az „Európai értékek egy globalizált világban” című jelentésében [1] kiemelte a piacnyitás és a nemzetközi verseny előnyeit, de rávilágított annak szükségességére „ hogy segítenünk kell az embereknek is, mégpedig oly módon, hogy megfelelő politikákat alakítunk ki azoknak a támogatására, akiknek a munkahelye megszűnik, továbbá segítünk nekik gyorsan új állást találni .”

E téren Barroso bizottsági elnök egy, a globalizációhoz való alkalmazkodás elősegítését célzó alap (a továbbiakban: EGF) [2] , létrehozását javasolta. Ez a pénzeszköz európai választ kínálna azok megsegítésére, akiknek a globalizáció következményeihez kell alkalmazkodniuk: a szolidaritás jele lenne a nyitottságot élvező többségtől azon kisebbség irányába, akinek hirtelen állásuk elvesztésével kell szembesülniük.

Az Európai Tanács 2005. december 15-16-i ülésén az állam-, illetve kormányfők megegyeztek abban, hogy létrehozzák a globalizációhoz való alkalmazkodás elősegítését célzó alapot, melynek „ célja további támogatást nyújtani azon munkavállalók számára, akik a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások eredményeképpen váltak munkanélkülivé, és segíteni nekik az újraképzésben és álláskeresésben. Az alap aktiválása olyan szigorú követelményektől függően történik, melyek a gazdasági zavarok mértékétől és a helyi, regionális vagy nemzeti gazdaságokra gyakorolt hatásuktól függ.”

Az az érvelés, mely szerint a kereskedelem állások elvsztésébe kerül, valamint a gondolat, hogy a kereskedelemmel kapcsolatos elmozdítások igen költségesek, komolyan szól a célzott alkalmazkodási támogatás mellett. Míg kereskedelmi kiigazítások negatív következményeinek orvoslásáért elsősorban a tagállamok felelősek, az EU-nak egy erre hivatott eszközzel segítenie kell a munkavállalókat, akik a kereskedelemmel kapcsolatos – jellegüket és hatásukat tekintve európai méretű –kiigazítások nyomán váltak munkanélkülivé.

1.3. A javaslat célkitűzései

Az EGF célja kinyilvánítani az Unió szolidaritását a kereskedelmi liberalizáció következtében munkanélkülivé vált munkavállalókkal. Az EGF embereket, azaz munkavállalókat támogat célzott beavatkozásokkal. A támogatást olyan munkavállalók kapják, akik a világkereskedelemben bekövetkezett változások nyomán létrejött gazdasági zavarok által leginkább sújtott területeken váltak munkanélkülivé. Mivel minden tagállamban – akár nagy, akár kicsi – előfordulhat gazdasági zavar, az EGF beavatkozásai valamennyi tagállam munkavállalói számára hozzáférhetőek.

Az EGF konkrétan minden olyan esetben közbelép, ahol a világkereskedelmben bekövetkezett fő strukturális változások olyan komoly gazdasági zavarokhoz vezetnek, mint egy harmadik országba történő gazdasági delokalizáció, vagy a behozatalok tömeges növekedése, illetve egy adott ágazatban az EU piaci részesedésének fokozatos csökkenése. Az EGF-ből származó támogatás az érintett egyéneknek a foglalkoztatásba való reintegrálását célozza meg, figyelembe véve a létező és új munkalehetőségeket, ugyanakkor az érintett munkavállalók, régiók és helységek alkalmazkodási költségeit korlátozza.

Több empirikus tanulmány szerint az alkalmazkodás költségei magasabbak az olyan munkavállalók esetében, akik a kereskedelem alakulása miatt veszítik el állásukat, mint más munkanélküliek esetében. A nemzetközileg nagyon versenyképes ágazatokban dolgozó munkavállalók, akik elveszítik állásukat, sokkal hosszabb ideig munkanélküliek, és újraalkalmazásuk esetén sokkal kisebb bérért állnak újra munkába, mint a más ágazatokban dolgozó munkavállalók. Ez általában annak a ténynek tulajdonítható, hogy a kereskedelmi változások áldozatául eső munkavállalók többnyire idősebbek és olyan végzettséggel rendelkeznek, amely nem felel meg teljesen a mai foglalkoztatási követelményeknek.

Miután a kereskedelmi fejlődés által negatívan érintett munkavállalóknak komolyabb kihívásokkal kell szembenézniük az alkalmazkodás tekintetében, mint más munkavállalóknak, a célzott támogatási intézkedések és újraalkalmazási szolgálatok hatékonynak és megfelelőnek bizonyulhatnak, ha a kereskedelmi sokkhatások aránytalanul érintenek konkrét régiókat, nagymértékű leépítéseket előidézve a helyi munkaerőpiacon, amely régióban esetleg kevés más munkalehetőség van.

Egy-egy kereskedelmi ágazathoz kapcsolódó leépítések az olyan területeken is magasabb alkalmazkodási költségeket idéznek elő, ahol jobban függenek a hanyatló ágazatoktól és foglalkozásoktól. A célzott támogatás akkor is különösen fontos, ha teljes ágazatokat érint a kereskedelmi és befektetési liberalizáció, a probléma még súlyosabb, ha ezek a hanyatló ágazatok már eleve elmaradott területeken találhatóak. Pontosan ezért egy adott vállalkozásban vagy ágazatban bejelentett leépítések területi hatása lényeges eleme lesz az EGF-beavatkozás elindításának.

Az EGF-beavatkozás iránti kérelmek objektív kiválasztásához szigorú, átlátható és mérhető kritériumok szükségesek. Az EGF-támogatásokhoz ugyanolyan feltételekkel férhetnek hozzá mindenféle vállalkozásokban dolgozó munkavállalók, mivel a világkereskedelemben bekövetkezett változások egyaránt hatnak a multinacionális és nemzeti vállalatokra, és a kis-és középvállalkozásokra.

Figyelembe véve azokat a változó és kiszámíthatatlan tényezőket, amelyek meghatározzák az új eszköz intézkedéseit, a rendeletnek lehetővé kell tennie a kritériumok igazítását, amint rendelkezésre állnak az EGF végrehajtásával kapcsolatos tapasztalatok a beavatkozási kritériumokra vonatkozóan. A rendelet felülvizsgálata lehetőséget kínál arra, hogy szükség esetén az EGF beavatkozási kritériumokat úgy lehessen kiigazítani, hogy megfelelően átfogja valamennyi tagállam jellegzetes tulajdonságait, egyedi munkaerőpiacuk relatív nagyságát is beleértve.

Az EGF egy olyan, személyre szabott, összehangolt szolgáltatási csomag részeként biztosít majd a tevékenységekhez pénzügyi hozzájárulást, melynek célja az érintett munkanélkülivé vált munkavállalók reintegrálása a munkaerőpiacra. Célja a leépítések nyomán munkanélkülivé vált munkavállalók egyedi igényeinek megfelelő, személyre szabott kisegítő szolgáltatások finanszírozása. Az olyan aktív intézkedéseket, mint az álláskereséshez nyújtott támogatás, ideiglenes bérkiegészítő támogatásokkal kombinálja: az aktív munkaerőpiaci politikával párosítva a bérkiegészítő támogatások – melyek célja arról meggyőzni a munkavállalót, hogy megéri dolgozni – bizonyultak a foglalkoztatásban való részvétel leghatékonyabb módszerének.

Íly módon az EGF hozzájárul a rugalmas biztonság ( flexiurity ) feltételeinek létrehozásához az Európai Unión belül: ez egyensúlyt teremt a rugalmasság és a foglalkoztatás biztonsága között, javítja az emberek esélyeit arra, hogy új képességek kiaknázásával állást találjanak, ugyanakkor fejleszti a globalizáció új kihívásaihoz szükséges rugalmasságot.

Az EGF támogatások a tagállamok nemzeti, regionális és helyi szintű erőfeszítéseit egészítik ki. Az EGF nem nyújt támogatást olyan vállalatoknak, amelyekre a globalizáció negatív hatással volt, és az általa biztosított pénzügyi hozzájárulás nem helyettesítheti a vállalatok nemzeti jogból vagy kollektív szerződésből származó kötelezettségeit.

Az EGF csak egy tagállam kérése nyomán avatkozik be. Az Unió területén lévő multinacionális vállalat számos leányvállalatának egyidejű bezárása azt eredményezheti, hogy egyszerre több érintett tagállam nyújt be EGF-hozzájárulás iránti kérelmet, a Bizottság egyenként megvizsgál minden egyes kérelmet, hogy az megfelel-e az EGF mobilizálásához szükséges kritériumoknak és szempontoknak.

Amint a tervezett leépítésekről értesülnek, a 75/129/EGK irányelv [3] 1. és 3. cikkének megfelelően, az érintett munkavállalók a lehető leghamarabb hozzájuthatnának a támogatáshoz. Jóllehet minden egyes EGF-beavatkozást a közösségi költségvetési hatóságként fellépő Tanácsnak és Európai Parlamentnek egy külön határozatával kell engedélyeztetni, a kérelmező tagállam egyedül is hozhat azonnali intézkedéseket, nem kell megvárnia a finanszírozási határozatot, vagy a pénzügyi hozzájárulás tényleges kifizetését.Ily módon a tényleges leépítések előtti, előzetes értesítési időszakot (amelyet az uniós és nemzeti jogszabályok gyakran előírnak) arra lehetne felhasználni, hogy az érintett munkavállalók személyre szabott szolgáltatásokat kapjanak.

1.4. Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel

A globalizációból és a kereskedelmi kiigazításokból fakadó lehetőségekre és kihívásokra adott európai uniós válasz a változás hatékony kezelése: a lisszaboni stratégia megszabja a növekedéshez és munkahelyteremtéshez vezető modernizálás és reform keretét. Az Unió pénzügyi eszközei – különösen a strukturális alapok – egyre inkább e célok megvalósítására összpontosítanak, a szociális partnerek bevonása, autonóm szociális párbeszéd révén, a partnerség megerősítését eredményezi.

A strukturális alapok egy stratégiai megközelítést támogatnak, és közép-, illetve hosszú távon a humán és fizikai tőkét erősítik egy hétéves programozási ciklus keretében. Az Európai Szociális Alap (ESZA) esetében a legfontosabb a változásra való felkészülés, az alkalmazkodás és változás pozitív kezelése, a munkavállalók és a vállalkozások alkalmazkodóképességének növelése, az álláslehetőségek és a munkaerő-piaci részvétel javítása, a hátrányos helyzetűek társadalmi integrációja és a diszkrimináció elleni küzdelem megerősítése, valamint a reformpartnerség ösztönzése révén. Az új élethosszig tartó tanulás program (2007-2013) alatt futó Leonardo da Vinci alprogram lehetővé teszi az olyan innovatív képzési eszközök fejlesztését, melyek egyedi képzési igényeknek felelnek meg.

Az új alap létező politikákat és pénzügyi eszközöket egészít ki, beleértve a szerkezetátalakítások előkészítését és nyomon követését célzó közösségi politikákat. Az utóbbival ellentétben azonban, az EGF a területi dimenziót egyedi és célzott támogatással ötvözi, amely kizárólag a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következményei által sújtott munkavállalóknak a munkaerőpiacra történő ismételt beilleszkedéséhez nyújtott személyre szóló támogatásra összpontosít.

A más közösségi politikák, nevezetesen a kohéziós politika keretében végrehajtott tevékenységekkel való átfedés úgy kerülhető el, hogy számos rendelkezés egyértelműen meghatározza az eszköz alkalmazási körét, és kizárja a kettős finanszírozást, egyértelműen előírva a támogatás összehangolását különböző közösségi finanszírozási forrásokkal, így az EGF nem helyettesítené a tagállamok által kifizetett munkanélküli- vagy előnyugdíjazási támogatást.

Végül, míg az EGF célja a munkanélkülivé vált munkavállalók általános támogatása, a Bizottság és a kérelmező tagállamok feladata biztosítani, hogy az EGF-hozzájárulások a Szerződésben foglalt, a nemek közötti egyenlőségre és a megkülönböztetés tilalmára vonatkozó elvnek megfelelnek.

2. KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT

2.1. Konzultáció az érdekelt felekkel

A pénzügyi hozzájárulásokat az EGF révén nyújtják majd a tagállamoknak. Ez a rendelet tükrözi az Európai Tanács 2005. december 15-16-i ülésének következtetéseit, amelyben a tagállamok megegyeztek abban, hogy létrehozzák a globalizációhoz való alkalmazkodás elősegítését célzó európai alapot.

A gazdasági szerkezetátalakítás és a foglalkoztatás tágabb kontextusában a globalizáció állandó párbeszéd tárgyát képezi a Bizottság és a szociális partnerek között. A Szerződés 138. cikkének (3) bekezdése értelmében a szociális partnerekkel a vállalkozások és az Európai Üzemi Tanácsok szerkezetátalakításáról szóló konzultáció [4] második fázisát 2005. március 31-én indították. Annak érdekében, hogy a szociális partnerek aktív részvétele biztosítva legyen, a Bizottság ezt a javaslatot a szociális párbeszéd bizottsága és az ágazati konferencia közötti, a közeljövőben zajló ülésein is megvizsgálja.

2.2. Szakvélemények összegyűjtése és felhasználása

A kereskedelem, a foglalkoztatás és a kohéziós politika körébe tartozó tanulmányokra és jelentésekre támaszkodva a bizottsági belső elemzéseket széleskörűen felhasználták.

2.3. Hatásvizsgálat

Elvégeztek egy hatásvizsgálatot.

Az elemzés nyomán arra a következtetésre jutottak, hogy a legjobb választás egy EU-szintű, egyedi, kijelölt alap létrehozása, amely a kereskedelemmel kapcsolatos kiigazítások nyomán munkanélkülivé vált munkavállalókat hivatott segíteni olyan esetekben, amikor az ilyen jellegű leépítéseknek egy adott régióban igen kedvezőtlen hatásuk van. Az EGF-támogatások csak a tagállamok által folytatott, megfelelő területi szinten végzett tevékenységeket egészítik ki. Az EGF-támogatásoknak személyre szabott kisegítő szolgáltatások formáját kell ölteniük, az érintett munkavállalók egyedi igényeinek megfelelően.

3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI

3.1. A javasolt cselekvés összefoglalása

A javaslat célja az EGF létrehozása, lehetővé téve, hogy a Közösség célzott támogatást nyújtson a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következményei által sújtott munkavállalóknak a munkaerőpiacra történő újbóli beilleszkedéséhez.

3.2. Jogalap

E rendelet jogalapját a 159. cikk harmadik bekezdése szolgáltatja. A 159. cikk (3) bekezdése lehetővé teszi, hogy ha az alapokon kívül és az egyéb közösségi politikák keretében elhatározott intézkedések sérelme nélkül egyedi fellépések bizonyulnak szükségesnek, akkor az ilyen fellépéseket a Tanács a Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, a 251. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően fogadhatja el.

A strukturális alapokon kívüli egyedi fellépés azért szükséges, hogy célzott támogatást nyújtson azoknak a munkavállalóknak, akik a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások eredményeképpen váltak munkanélkülivé ott, ahol ezek a leépítések erősen negatív hatással voltak a regionális vagy helyi gazdaságra. Azzal, hogy a munkanélkülivé vált munkavállalók munkaerőpiacra történő újbóli beilleszkedéséhez nyújt segítséget, az alap hozzájárul az Unió gazdasági és társadalmi kohéziójának erősítéséhez.

3.3. Szubszidiaritás és arányosság

A Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően a Bizottság lépéseket tehet a szolidaritás célkitűzéseinek előmozdításáért. Tekintettel arra, hogy az EGF a tagállamok közötti szolidaritás kifejezése, az alap céljait a tagállamok nem tudják egyénileg megvalósítani.

Az EGF-ből származó pénzügyi hozzájárulás mobilizálásához a költségvetési hatóság mindkét ágának egyetértésére szükség van, ily módon kifejezve a Közösség és a tagállamok összességének szolidaritását. Ily módon, a javaslatnak köszönhetően, az érintett munkavállalók és általában az EU-polgárok számára kézzelfoghatóbb lesz az EU szolidaritásra vonatkozó célkitűzése.

Az arányosság elvével összhangban e rendelet rendelkezései nem haladják meg az említett célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket. A tagállamokra háruló kötelezettségek tükrözik annak szükségét, hogy az érintett munkavállalókat segíteni kell újra beilleszkedni a munkaerőpiacra. A Közösségre és a nemzeti hatóságokra csak akkora igazgatási teher nehezedik, amekkora ahhoz szükséges, hogy a Bizottság a közösségi költségvetés végrehajtásával járó felelősségét gyakorolhassa. Az értékelési tevékenységeket a Bizottság kezdeményezi és felelősséget is vállal értük.

Miután a pénzügyi hozzájárulást a tagállam hatóságainak nyújtják, a tagállamnak jelentésben kell elszámolnia azzal, hogyan használta fel a hozzájárulást. Különös figyelmet fordítanak annak biztosítására, hogy a követendő eljárások lehetővé tegyék a döntések gyors meghozatalát.

3.4. Eszközválasztás

A javaslatnak rendelet formájában kell létrejönnie. Más eszközök nem bizonyulnának megfelelőnek, mert a javaslat célkitűzését csak közvetlenül alkalmazandó jogi eszköz segítségével lehet megvalósítani.

4. KÖLTSÉGVETÉSI KIHATÁSOK

Az alapból finanszírozható kiadások maximális összege a jelenlegi árakon évi 500 millió euro. Az Európai Tanács 2005. decemberi következtetéseinek megfelelően és a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról szóló intézményközi megállapodással összhangban, amelyet az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság hagy jóvá, a többéves pénzügyi keretben nem szerepel majd konkrét pénzügyi rendelkezés az alapra vonatkozóan; a fenti iránymutatások alapján a Bizottság a következőképpen határozná meg az EGF finanszírozásához kapcsolódó „el nem költött összegek” mértékét bármely adott évben (n év):

1. először, az előző évre vonatkozó kötelezettségvállalási előirányzatok általános felső határában meghagyott rés, azaz a többéves pénzügyi keretben szereplő összes kötelezettségvállalási előirányzat és az n – 1 év költségvetésében szereplő összes kötelezettségvállalási előirányzat közötti különbség,

2. másodszor, ha az előző összeg kevésnek bizonyul, az előző két év törölt kötelezettségvállalási előirányzatai.

Az előirányzatokat szükség esetén költségvetés-módosítással lehet mobilizálni, a fentiek szerint utalva a meghatározott összegre. A döntési folyamat racionalizálása érdekében a Bizottság a költségvetési év folyamán javaslat-csokrokat terjeszt majd elő.

5. TOVÁBBI INFORMÁCIÓK

5.1. Felülvizsgálati záradék

A javaslat a felülvizsgálat lehetőségét is tartalmazza, azt követően, hogy a Bizottság benyújtotta az első éves jelentést, annak érdekében, hogy a rendelet 1. cikkében meghatározott célkitűzéseknek és alkalmazási területnek jobban megfeleljen.

2006/0033 (COD)

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a globalizációhoz való alkalmazkodás elősegítését célzó európai alap létrehozásáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 159. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára [5] ,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [6] ,

tekintettel a Régiók Bizottsága véleményére [7] ,

a Szerződés 251. cikkében [8] megállapított eljárásnak megfelelően,

mivel:

(1) Annak ellenére, hogy a Közösségben a globalizáció általánosságban pozitív hatással van a növekedésre és a munkahelyteremtésre, időszerű a gobalizációhoz való alkalmazkodás elősegítését célzó európai alap (a továbbiakban: EGF) létrehozása, melyen keresztül a Közösség kimutatná szolidaritását a világkereskedelemben bekövetkezett változások eredményeképpen munkanélkülivé vált munkavállalók iránt.

(2) Az EGF-nek egyedi, egyszeri támogatást kell nyújtania, hogy a komoly gazdasági zavarokkal sújtott területeken vagy ágazatokban lévő munkavállalók munkaerőpiacra történő újbóli beilleszkedését megkönnyítse.

(3) Az e rendelet alapján tett intézkedéseket szigorú beavatkozási kritériumok szerint kell meghatározni, a gazdasági zavarok mértékének és egy adott ágazatra vagy földrajzi területre gyakorolt hatásának arányában, hogy az EGF-ből származó pénzügyi hozzájárulásokat a Közösség legsúlyosabban érintett részeire folyósítsák.

(4) Fontos, hogy az EGF tevékenységei megfeleljenek a közösségi vívmányoknak és a többi politikával összeegyeztethetők legyenek.

(5) A rendelet értelmében támogatott bármely tevékenység nem részesülhet pénzügyi támogatásban más közösségi pénzügyi eszközökből.

(6) Közösségi támogatás csak az érintett tagállam kérelme alapján adható. A Bizottság egyenlő elbírálásban részesíti a tagállamok által benyújtott kérelmeket.

(7) E rendelet végrehajtásának megkönnyítésére a kiadások akkortól elszámolhatóak, amikor a tagállam az érintett munkavállalóknak személyre szabott szolgáltatásokat kezd nyújtani, a tervezett leépítésekről szóló értesítést követően, a 75/129/EGK irányelvnek [9] megfelelően. Az EGF pénzügyi hozzájárulás felhasználása vonatkozásában határidőt kell megállapítani, mivel célzottan a munkaerőpiacra történő ismételt beilleszkedéshez kell segítséget nyújtani.

(8) Mindazonáltal továbbra is a tagállam felelős a pénzügyi hozzájárulás felhasználásáért és a közösségi finanszírozás révén támogatott fellépések irányításáért és ellenőrzéséért az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK tanácsi Euratom rendeletnek [10] megfelelően. A tagállamnak el kell számolnia azzal, hogyan használta fel a pénzügyi hozzájárulást.

(9) Mivel a foganatosítandó intézkedés célkitűzéseit tagállami szinten nem lehet kielégítően megvalósítani, és mivel azokat az intézkedés nagyságrendje és hatásai miatt közösségi szinten könnyebben meg lehet valósítani, a Közösség a szubszidiaritásnak a Szerződés 5. cikkében meghatározott elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az arányosság elvének megfelelően, amelyet ugyancsak az 5. cikk rögzít, ez a rendelet nem lépi túl az említett célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy és hatály

1. E rendelet létrehozza a globalizációhoz való alkalmazkodás elősegítését célzó európai alapot (a továbbiakban: EGF), hogy a Közösség támogatást tudjon nyújtani azoknak a munkavállalóknak, akik a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások eredményeképpen váltak munkanélkülivé, ott ahol ezek a leépítések erősen negatív hatással voltak a regionális vagy helyi gazdaságra.

2. E rendelet az EGF működésének szabályait határozza meg annak érdekében, hogy megkönnyítse a kereskedelemben bekövetkezett változásokhoz kapcsolódó leépítések nyomán munkanélkülivé vált munkavállalók munkaerőpiacra történő ismételt beilleszkedését.

2. cikk

Az intervenció kritériumai

Pénzügyi hozzájárulást nyújtanak az EGF-alapból olyan esetekben, ahol a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások olyan komoly gazdasági zavarokhoz vezettek, mint a behozatalok tömeges növekedése, illetve egy adott ágazatban az EU piaci részesedésének progresszív csökkenése, vagy egy harmadik országba történő gazdasági delokalizáció, melyek eredményeképpen:

a) legalább 1 000 főt elbocsátanak egy vállalkozáson belül, beleértve annak szállítói vagy készterméket előállító termelői körében elbocsátott munkavállalókat, olyan régióban, ahol a munkanélküliség, NUTS III szinten mérve, magasabb, mint a nemzeti vagy uniós szint.

vagy

b) legalább 1 000 fő elbocsátása 6 hónap alatt, egy ágazaton belül egy vagy több vállalkozásnál, NACE 2-es szinten mérve, amely a NUTS II szinten mért regionális foglalkoztatásnak legalább 1%-át képviseli.

3. cikk

Támogatásra jogosult tevékenységek

E rendelet értelmében pénzügyi hozzájárulást nyújtanak olyan fellépésekre, amelyek egy összehangolt, személyre szabott szolgáltatási csomag részeként a munkanélkülivé vált munkavállalók munkaerőpiacra történő reintegrációját célozzák, beleértve:

a) az aktív munkaerő-piaci intézkedéseket, mint például a munkakereséshez nyújtott támogatást, a pályaválasztási tanácsadást, a személyre szabott képzést és átképzést, beleértve az IKT-ismereteket, a továbbközvetítéshez (outplacement) nyújtott segítséget, a vállalkozásösztönzést vagy az önálló vállalkozónak nyújtott támogatást,

b) különleges, korlátozott időre szóló jövedelem-kiegészítéseket, mint a munkakereséshez nyújtott juttatások, illetve képzési tevékenységekben résztvevő egyének számára nyújtott jövedelemtámogatásokat, továbbá ideiglenes bérkiegészítést olyan 50 év feletti munkavállalók esetében, akik elfogadják, hogy kevesebb fizetésért térnek vissza a munkaerőpiacra.

4. cikk

A pénzügyi hozzájárulás típusai

A Bizottság egy összegben nyújt pénzügyi hozzájárulást, amelynek végrehajtása a tagállamok és a Bizottság közötti megosztott igazgatás keretében történik, az 1605/2002/EK (Euratom) rendelet 53. cikke (1) bekezdésének b) pontjával, valamint az (5) és (6) bekezdésével összhangban.

5. cikk

Kérelmek

1. A tagállam a 2. cikkben meghatározott, az EGF mobilizálására vonatkozó feltételek teljesülésének időpontjától számított 10 héten belül kérelmet nyújt be a Bizottsághoz az EGF-ből való pénzügyi hozzájárulásra vonatkozóan.

2. A kérelem a következő információt tartalmazza:

a) Érvekkel alátámasztott elemzés a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások és a leépítések közötti kapcsolatról, a leépítések számának kimutatása, valamint magyarázat e leépítések kiszámíthatalan természetéről,

b) Azelbocsátó vállalkozások (nemzeti vagy multinacionális) azonosítása, és a célzott munkavállalók csoportjai,

c) Az elbocsátások várható hatása a helyi, regionális vagy nemzeti foglalkoztatásra;

d) A finanszírozandó egyedi fellépéseket és azok várható költségei szerinti lebontást – beleértve a strukturális alapok által finanszírozott cselekvésekkel való kiegészítő jelleget;

e) Azt az időpontot, amikor a tagállam elkezdte, vagy tervbe vette az érintett munkavállalók részére a személyre szabott szolgáltatások nyújtását;

f) A szociális partnerekkel folytatott konzultáció érdekében végzett eljárásokat;

g) Az irányításért és a pénzügyi ellenőrzésért felelős hatóságot – a 18. cikkel összhangban.

3. Tekintettel a tagállam és a nemzeti jog vagy a kollektív szerződés értelmében érintett vállalatok által végrehajtott intézkedésekre, valamint különös figyelemmel az Európai Szociális Alapból – a továbbiakban: ESZA – finanszírozott cselekvésekre, a (2) bekezdés értelmében nyújtott információk között szerepelnie kell a nemzeti hatóság és az érintett vállalatok által megtett vagy tervezett intézkedések összefoglaló ismertetésének – egyebek mellett becsült költségeik feltüntetésével.

4. A tagállam a legmegfelelőbb földrajzi területi szinten a Bizottság rendelkezésére bocsátja azokat a statisztikai és egyéb információkat, amelyekre a Bizottságnak az intervenciós feltételek teljesülésének felméréséhez van szüksége.

5. A (2) bekezdésben említett információk alapján a Bizottság – a tagállamokkal együttműködésben – megvizsgálhatja, hogy az e rendelet értelmében tett pénzügyi hozzájárulás feltételei teljesülnek-e.

6. A Bizottság egyenlő elbírálásban részesíti a tagállamok által benyújtott kérelmeket.

6. cikk

Összeegyeztethetőség, megfelelés és koordináció

1. Az EGF-ből nyújtott támogatás nem léphet azon cselekvések helyébe, amelyek a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartoznak.

2. Az EGF-ből nyújtott támogatás kiegészíti a tagállamok nemzeti, regionális és helyi szintű intézkedéseit.

3. Az EGF-ből kapott pénzügyi hozzájárulás fejében tett intézkedéseknek összhangban kell lenniük a Szerződéssel és annak rendelkezései értelmében elfogadott jogi aktusokkal.

4. Összhangban vonatkozó felelősségi köreikkel, a Bizottság és a tagállamok biztosítják a közösségi alapokból nyújtott támogatások koordinációját.

5. A tagállamnak biztosítania kell, hogy az EGF-ből hozzájárulást nyert egyedi cselekvések egyéb közösségi pénzügyi eszközökből nem részesülhetnek támogatásban.

7. cikk

A nők és férfiak közötti egyenlőség és megkülönböztetésmentesség

Az EGF-támogatáshoz való hozzáférésnél a Bizottság és a tagállamok támogatják a férfiak és nők közötti egyenlőséget, és megakadályozzák a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetést.

8. cikk

Technikai segítségnyújtás bizottsági kezdeményezésre

1. A Bizottság kezdeményezésére az alap felhasználható az ennek a rendeletnek a végrehajtásához szükséges nyomon követéssel, információval, adminisztratív és technikai segítségnyújtással, pénzügyi ellenőrzéssel, ellenőrzési és értékelési tevékenységekkel kapcsolatos intézkedések finanszírozására. E célra legfeljebb az adott évben rendelkezésre álló pénzügyi források 0,35%-a fordítható.

2. Az efféle feladatokat az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletnek, valamint a költségvetés végrehajtásának erre a formájára alkalmazandó végrehajtási szabályoknak megfelelően hajtják végre.

9. cikk

Tájékoztatás és nyilvánosság

A finanszírozott intézkedésekről a tagállam információt szolgáltat és tájékoztatja a nyilvánosságot. Az információ a munkanélkülivé vált munkavállalóknak, valamint a nagyközönségnek szól. Kiemeli a Közösség szerepét és biztosítja, hogy az EGF-hozzájárulások láthatóak legyenek.

10. cikk

A pénzügyi hozzájárulás meghatározása

1. Az 5. cikk (5) bekezdésének értelmében elvégzett értékelés alapján, és különös figyelemmel a leépítések számára, a javasolt intézkedésekre és a becsült költségekre, a Bizottság a lehető legrövidebb határidőn belül és adott esetben a rendelkezésre álló források keretein belül meghatározza a pénzügyi hozzájárulás összegét.

Ez az összeg nem haladhatja meg az 5. cikk (2) bekezdésének d) pontjában említett becsült összköltség 50%-át.

2. Amennyiben az 5. cikk (5) bekezdésének szerint elvégzett értékelés alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a pénzügyi hozzájárulás megítélésének feltételei e rendelet értelmében teljesülnek, a Bizottság a 12. cikkben meghatározott eljárást a lehető legrövidebb határidőn belül megindítja.

3. Amennyiben az 5. cikk (5) bekezdése szerint elvégzett értékelés alapján a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a pénzügyi hozzájárulás megítélésének feltételei e rendelet értelmében nem teljesülnek, erről a lehető legrövidebb határidőn belül értesíti az érintett tagállamot.

11. cikk

Kiadások támogathatósága

Az EGF-hozzájárulásban részesülő kiadások attól az időponttól támogathatók, amikor a tagállam – a kollektív leépítés bejelentését követően – az érintett munkavállalóknak személyre szabott szolgáltatást nyújt.

12. cikk

Költségvetési eljárás

1. Ha a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az EGF-alapból pénzügyi hozzájárulás adható, a költségvetési hatósághoz benyújtja a 10. cikk alapján meghatározott összegnek megfelelő előirányzatok engedélyezéséhez szükséges javaslatot.

Az (1) bekezdésben említett javaslatnak a következőket kell tartalmaznia:

a) az 5. cikk (5) bekezdésének megfelelően elvégzett vizsgálat eredményét, az elbírálás alapjául szolgáló információk összefoglalásával együtt;

b) annak bizonyítékát, hogy a 2. cikkben rögzített feltételek teljesülnek;

c) a javasolt összegek jogosságát igazoló érveket.

2. A Bizottság a javaslatokat összesítve nyújtja be a költségvetési hatóságnak.

Minden év július 1-jén legalább az éves maximum EGF-összeg egynegyedének rendelkezésre kell állnia az év végéig felmerülő igények fedezése érdekében.

3. Azt követően, hogy a költségvetési hatóság rendelkezésre bocsátja az előirányzatokat, a Bizottság elfogadja a pénzügyi hozzájárulásról szóló határozatot.

13. cikk

A pénzügyi hozzájárulás kifizetése és felhasználása

1. A támogatás folyósításáról szóló határozat a 12. cikk (3) bekezdésében előírt elfogadását követően a Bizottság a pénzügyi hozzájárulást egy összegben fizeti ki a tagállamnak.

2. A tagállam a pénzügyi hozzájárulást annak esetleges kamataival együtt a kiadás támogathatóvá válásának 11. cikkben meghatározott időpontjától számított 18 hónapon belül felhasználja.

14. cikk

Az euro szerepe

Az e rendelet alapján megfogalmazott kérelmekben, pénzügyi hozzájárulásokról szóló határozatokban, és jelentésekben, s a kapcsolódó dokumentumban szereplő összegeket mindig euróban kell feltüntetni.

15. cikk

Zárójelentés és a támogatási folyamat lezárása

1. A 13. cikk (2) bekezdésében meghatározott időszak végét követő hat hónapon belül a tagállam jelentésben számol be a Bizottságnak a pénzügyi hozzájárulás végrehajtásáról, információval szolgál a cselekvések típusáról és a főbb eredményekről, és nyilatkozatban számol el a kiadásokkal, adott esetben feltüntetve a cselekvések és az EGF-ből támogatott cselekvések közötti kiegészítő jelleget.

2. Legkésőbb hat hónappal azt követően, hogy - az (1) bekezdésnek megfelelően - a kért információkat hiánytalanul megkapja, a Bizottság megszünteti a pénzügyi hozzájárulás folyósítását az EGF-alapból.

16. cikk

Éves jelentés

1. Először 2008-ban, és minden év július 1-je előtt a Bizottság jelentést terjeszt be az Európai Parlament és a Tanács elé az e rendelet alapján az előző évben végzett tevékenységekről. A jelentés elsősorban a benyújtott kérelmekkel, az elfogadott határozatokkal, a támogatott cselekvésekkel, valamint a pénzügyi hozzájárulás megszüntetésével kapcsolatban nyújt tájékoztatást.

2. A jelentést tájékoztatás céljából a szociális partnerek is megkapják.

17. cikk

Értékelés

1. A Bizottság saját kezdeményezésén belül a tagállamokkal szoros együttműködésben végzi el az alábbiakat:

a) félidős értékelés elkészítése a kapott eredmények hatékonyságáról és fenntarthatóságáról;

b) utólagos értékelés készítése.

2. Az értékelés eredményeit tájékoztatási céllal a költségvetési hatóság és a szociális partnerek is megkapják.

18. cikk

Igazgatási és pénzügyi ellenőrzés

1. A Bizottságnak a közösségi költségvetés végrehajtására vonatkozó felelősségének sérelme nélkül, az alapból támogatott cselekvések és a cselekvések pénzügyi ellenőrzésének irányításáért elsődlegesen a tagállamok felelősek. E célból a tagállamok által tett intézkedések a következőket tartalmazzák:

1. meggyőződnek arról, hogy az irányítási és ellenőrzési rendszert oly módon hozták létre, és oly módon működtetik, hogy a közösségi alapok hatékony és szabályszerű felhasználása biztosított legyen – a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek megfelelően.

2. meggyőződnek arról, hogy a finanszírozott cselekvéseket megfelelően hajtották végre;

3. biztosítják, hogy a támogatott kiadások alapjául szolgáló ellenőrizhető igazoló dokumentumok helyesek és szabályosak;

4. megelőzik, feltárják és kijavítják a szabálytalanságokat, és beszedik a jogtalanul kiosztott összegeket, adott esetben a késedelmi kamatokkal együtt. Ezekről értesítik a Bizottságot, és folyamatosan tájékoztatják a Bizottságot az államigazgatási és a peres eljárások előrehaladásáról.

2. Szabálytalanság esetén a tagállamok elvégzik az előírt pénzügyi korrekciókat. A tagállam által végzett korrekció a közösségi hozzájárulás egészének vagy részének visszavonása. A tagállam behajt minden, feltárt szabálytalanság következtében elveszett összeget, azt visszafizeti a Bizottságnak, és amennyiben az összeget a vonatkozó tagállam nem fizeti vissza időben, késedelmi kamat számítható fel.

Amennyiben a kedvezményezett számára jogtalanul kifizetett összegek nem hajthatók be, a tagállam felelős azért, hogy az elveszett összegeket visszatérítse az Európai Unió általános költségvetése részére.

3. A Bizottság az Európai Közösségek általános költségvetésének végrehajtásáért való hatáskörében minden szükséges lépést megtesz annak ellenőrzése érdekében, hogy a cselekvéseket a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének megfelelően végezzék el, az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet rendelkezéseivel összhangban. A Bizottság különösen biztosítja, hogy a tagállamok zavartalanul működő irányítási és ellenőrzési rendszerekkel rendelkezzenek.

E célból, a Számvevőszék hatáskörének, vagy a tagállamok által a nemzeti törvényeikkel, rendeleteikkel, és közigazgatási rendelkezéseikkel összhangban végzett vizsgálatok sérelme nélkül, a Bizottság tisztviselői, illetve alkalmazottai legalább egy munkanappal korábban történő értesítés mellett, helyszíni ellenőrzést végezhetnek, beleértve a szúrópróbaszerű ellenőrzést, az Alap által finanszírozott cselekvésekkel kapcsolatban. A Bizottság a szükséges segítség megszerzése érdekében az ellenőrzésről értesíti az érintett tagállamot. Az érintett tagállam köztisztviselői, illetve közalkalmazottai az ilyen ellenőrzésben részt vehetnek.

4. A tagállam biztosítja, hogy a felmerült kiadásokkal kapcsolatos igazoló dokumentumokat az EGF-ből kapott pénzügyi hozzájárulás megszüntetését követő három évig a Bizottság és a Számvevőszék rendelkezésére tartja.

19. cikk

A pénzügyi hozzájárulás visszatérítése

1. Abban az esetben, ha a tényleges költség összege kevesebb, mint a 12. cikk alapján becsült összeg, a Bizottság a tagállamot a részére folyósított pénzügyi hozzájárulás megfelelő arányú visszatérítésére kötelezheti.

2. Ha egy tagállam nem tesz eleget a pénzügyi hozzájárulásról szóló határozatban megállapított kötelezettségeknek, a Bizottság megteszi a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy az adott tagállamot a részére folyósított pénzügyi hozzájárulás teljes vagy részleges visszafizetésére kötelezze.

3. Mielőtt az (1) vagy a (2) bekezdés alapján határozatot fogadna el, a Bizottság kellő alapossággal megvizsgálja az ügyet; mindenekelőtt azonban, a tagállam részére olyan időszakot jelöl ki, melynek során az megteheti észrevételeit.

4. Amennyiben a szükséges ellenőrzés elvégzése után a Bizottság megállapítja, hogy a tagállam nem felel meg a 18. cikk (1) bekezdésében szereplő kötelezettségeinek, – megállapodás hiányában és amennyiben a tagállam a Bizottság által meghatározott időszakon belül nem végezte el a korrekciókat, valamint figyelembe véve a tagállam által tett észrevételeket – a Bizottság az említett határidő lejártát követő három hónapon belül úgy határoz, hogy a szóban forgó cselekvésre az alapból juttatott hozzájárulás részleges vagy teljes eltörlésével megteszi a szükséges pénzügyi korrekciókat. A vonatkozó tagállam behajt minden, feltárt szabálytalanság következtében elveszett összeget, és amennyiben az összeget a vonatkozó tagállam nem fizeti vissza időben, késedelmi kamat számítható fel.

20. cikk

Felülvizsgálati záradék

A 16. cikkben előírt jelentés, valamint a Bizottság javaslata alapján az Európai Parlament és a Tanács felülvizsgálhatja e rendeletet annak biztosítása érdekében, hogy az EGF szolidaritással kapcsolatos célkitűzése teljesüljön, és annak rendelkezései vegyék figyelembe a tagállamok gazdasági, társadalmi és területi jellegzetességeit.

E rendelet az Európai Parlament és a Tanács általi felülvizsgálatára minden esetben 2013. december 31-ig sor kell, hogy kerüljön.

21. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzététele utáni huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2007. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

az Európai Parlament részéről a Tanács részéről,

az elnök az elnök

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

1. A JAVASLAT CÍME

Az Európai Parlament és a Tanács rendeletjavaslata a globalizációhoz való alkalmazkodás elősegítését célzó európai alap létrehozásásról (EGF)

2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ IRÁNYÍTÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERET

Politikai terület(ek) és a kapcsolódó tevékenység/ tevékenységek:

Versenyképesség a növekedés és a foglalkoztatás szolgálatában

3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK

3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek (korábban: BA tételek)) és megnevezések

Két költségvetési tétel létrehozása az 1A fejezet[11] alatt

A tagállamoknak: 04.0601

A közigazgatási irányításnak: 04.0601

3.2. A fellépés és a pénzügyi kihatás időtartama

Határozatlan, azzal a lehetőséggel, hogy a költségvetési hatóság eseti alapon, a jelenlegi árakon, évi 500 millió eurót bocsát rendelkezésre, a Bizottság költségvetés-módosítási javaslata nyomán, melynek célja további támogatást nyújtani azon munkavállalók számára, akik a világkereskedelemben bekövetkezett változásokból eredő fő strukturális változások eredményeképpen váltak munkanélkülivé.

A 8. cikknek megfelelően bármely, az EGF keretében kifizetett pénzügyi hozzájárulásnak akár 0,35%-a technikai segítségnyújtásra használható fel.

3.3. Költségvetési jellemzők (szükség szerint további sorokkal bővíthető)

Költségvetési tétel | A kiadás típusa | Új | EFTA hozzájárulás | Tagjelölt országok hozzájárulásai | A pénzügyi terv fejezete |

Nem kötelező | nem diff. | Igen | Nem | Nem | 3. |

Nem kötelező | diff. | Nem | Nem | Nem | 3. |

4. FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE

4.1. Pénzügyi források

4 .1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintése

millió EUR (három tizedesjegyig)

Kiadás típusa | Szakasz száma | [n. év] | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 és később | Összesen |

Működési kiadások |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | 8.1 | a | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

Kifizetési előirányzatok | b | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

A referenciaösszegbe beletartozó igazgatási kiadások |

Technikai és igazgatási segítségnyújtás (NDE) | 8.2.4 | c | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

TELJES REFERENCIAÖSSZEG |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | a + c | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

Kifizetési előirányzatok | b + c | pro memoria | pro memoria | pro memoria | pro memoria | pro memoria | pro memoria | pro memoria |

A referenciaösszegbe nem beletartozó igazgatási kiadások[12] |

Személyi és a kapcsolódó kiadások (NDA) | 8.2.5 | d | 0,864 | 0,864 | 0,864 | 0,864 | 0,864 | 0,864 |

Referenciaösszegbe nem beletartozó, személyi és kapcsolódó kiadásoktól eltérő kiadások | 8.2.6 | e |

A beavatkozás teljes indikatív pénzügyi költsége

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT beleértve a személyi költséget | a+c+d+e | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | b+c+d+e | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

A társfinanszírozás részletezése

Ha a javaslat tagállamok vagy más szervek (kérjük, nevezze meg) által biztosított társfinanszírozást tartalmaz, az alábbi táblázatban adja meg a társfinanszírozás becsült szintjét (a táblázat további sorokkal bővíthető, ha a társfinanszírozást várhatóan több szerv nyújtja):

millió EUR (három tizedesjegyig)

Társfinanszírozó szerv | [n. év] | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 és később | Összesen |

…………………… | f |

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT társfinanszírozással | a+c+d+e+f |

4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőség

X A javaslat összeegyeztethető a meglévő pénzügyi programozással.

X A javaslat miatt a pénzügyi terv vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.

X A javaslat miatt szükség lehet az intézményközi megállapodás rendelkezéseinek alkalmazására (azaz rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a pénzügyi terv módosítására).

4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás

X A javaslatnak nincs pénzügyi kihatása a bevételre

( A javaslatnak van pénzügyi kihatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:

Megjegyzés: A bevételre gyakorolt hatás kiszámításának módszerével kapcsolatos részleteket és észrevételeket egy külön mellékletben kell feltüntetni.

millió EUR (egy tizedesjegyig)

A fellépéstmegelőzően[n-1 év] | A fellépés után |

A személyi állomány teljes létszáma | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 |

5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK

Az indokolásban részletesen ismertetni kell a javaslat keretét. A pénzügyi kimutatás e szakaszának a következő kiegészítő információkat kell tartalmaznia:

5.1. A megvalósításra rövid vagy hosszú távon van-e szükség

Lásd az indokolást

5.2. A közösségi részvétel által képviselt hozzáadott érték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiája

Lásd az indokolást

5.3. A javaslat céljai, az attól várt eredmények, illetve az azzal összefüggő mutatók a tevékenységalapú irányítás keretében

5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)

Jelölje meg a fellépés végrehajtásához választott módszert (módszereket).

A tagállamokkal megvalósuló megosztott irányítás , határozat pénzügyi hozzájárulásról

6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS

A felügyelet és értékelés az eszköz jellegének tükrözésére korlátozódnak, és arra, hogy a nemzeti közigazgatásokra ne nehezedjen túl nagy teher. Kiválasztott esetekben azonban ellenőrző látogatások várhatóak a pénzügyi hozzájárulás végrehajtásának félidős periódusában.

7. CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEK

JAVASOLT, HOGY KOCKÁZATELEMZÉS ALAPJÁN A TAGÁLLAM ELLENőRZÉSI ÉS PÉNZÜGYI ELLENőRZÉSI INTÉZKEDÉSEKET HAJTSON VÉGRE. A TAGÁLLAM A BIZOTTSÁGNAK JELENTÉST NYÚJT BE MINDEN EGYES PÉNZÜGYI HOZZÁJÁRULÁS PÉNZÜGYI VÉGREHAJTÁSÁRÓL, VALAMINT NYILATKOZATBAN SZÁMOL EL A KIADÁSOKKAL, AZ ÉRINTETT MűVELETEKRE KAPOTT BÁRMELY MÁS TÁMOGATÁSI FORRÁST IS FELTÜNTETVE. A PÉNZÜGYI RENDELETNEK MEGFELELőEN A JAVASLAT KÖZÖSSÉGI SZERVEK ÁLTAL VÉGREHAJTOTT PÉNZÜGYI ELLENőRZÉSEKET IRÁNYOZ ELő.

8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE

8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségei

Kötelezettségvállalási előirányzatok millió euróban (három tizedesjegyig)

[n. év] | n+1 év | n+2 év | n+3 év | n+4 év | n+5 év |

Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak (XX 01 01) | A*/adminisztrátor | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 |

B*,C*/asszisztens | 2 2 | 2 2 | 2 2 | 2 2 | 2 2 | 2 2 |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott állomány |

A(z) XX 01 04/05. jogcímcsoportból finanszírozott egyéb állomány |

ÖSSZESEN | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 |

Az emberi erőforrásokat az éves stratégiai politikáról szóló döntés, illetve a belső átcsoportosítási gyakorlat keretében kérik.

8.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírása

A kérelmek értékelése, a pénzügyi hozzájárulásról, ellenőrzésről és a támogatás lezárásáról szóló határozatok előkészítése.

8.2.3. A – jogszabályban meghatározott – állomány származási helye

Jelenleg 5 jogszabályban előírt álláshely van kijelölve a program igazgatására.

8.2.4. A referenciaösszegbe beletartozó egyéb igazgatási kiadások (XX 01 04/05. – Igazgatási kiadások)

millió EUR (három tizedesjegyig)

Költségvetési tétel (szám és megnevezés) 04.0601 | [n. év] | n+1 év | n+2 év | n+3 év | n+4 év | n+5 év és később | ÖSSZESEN |

Egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtás | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

belső |

külső |

Teljes technikai és igazgatási segítségnyújtás | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

8.2.5. A referenciaösszegbe nem beletartozó személyi és kapcsolódó költségek

millió EUR (három tizedesjegyig)

A személyi állomány típusa | [n. év] | n+1 év | n+2 év | n+3 év | n+4 év | n+5 év és később |

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (XX 0101.) | 0.864 | 0.864 | 0.864 | 0.864 | 0.864 | 0.864 |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) (adja meg a költségvetési tételt) |

Személyi és kapcsolódó - a referenciaösszegbe NEM beletartozó - költségek összesen | 0.864 | 0.864 | 0.864 | 0.864 | 0.864 | 0.864 |

Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak Adott esetben a 8.2.1. pontra kell hivatkozni

8 jogszabályban előírt álláshely évi 108 000 euróért.

Számítás – Az XX 01 02 jogcímcsoportból finanszírozott személyzet/alkalmazottak

Adott esetben a 8.2.1. pontra kell hivatkozni

8.2.6. A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadások

millió EUR (három tizedesjegyig)

[n. év] | n+1 év | n+2 év | n+3 év | n+4 év | n+5 év és később | ÖSSZESEN |

XX 01 02 11 01 – Kiküldetések |

XX 01 02 11 02– Ülések és konferenciák |

XX 01 02 11 03 – Bizottságok |

XX 01 02 11 04– Vizsgálatok és konzultációk |

XX 01 02 11 05– Informatiós rendszerek |

2 Összes egyéb irányítási kiadás (XX 01 02 11) |

3 Egyéb igazgatási jellegű kiadások (a költségvetési tétel megadása mellett) |

A személyi és kapcsolódó költségeken kívüli – a referenciaösszegbe NEM beletartozó – igazgatási kiadások összesen |

Számítás - A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadások

[1] A Bizottság közleménye az európai értékekről egy globalizált világban - COM(2005) 525, 20.10.2005.

[2] Az Európai Tanács és az Európai Parlament elnökeinek címzett, 2005. október 25-i levél.

[3] HL L 48., 1975.2.22., 29. o.

[4] A Bizottság közleménye a szerkezetátalakításokról és foglalkoztatásról - COM(2005) 120, 31.3.2005.

[5] xxx

[6] HL C ..., ..., ... o.

[7] HL C ..., ..., ... o.

[8] HL C ..., ..., ... o.

[9] HL L 48., 1975.2.22., 29. o.

[10] HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

[11] Az alapból finanszírozható kiadások maximális összege a jelenlegi árakon évi 500 millió euro. Az Európai Tanács 2005 decemberi következtetéseinek megfelelően és a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról szóló intézményközi megállapodással összhangban, amelyet az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság hagy jóvá, a többéves pénzügyi keretben nem szerepel majd konkrét pénzügyi rendelkezés az alapra vonatkozóan, a fenti iránymutatások alapján a Bizottság a következőképpen határozná meg az EGF finanszírozásához kapcsolódó „el nem költött összegek” mértékét bármely adott évben (n év):

először, az előző évre vonatkozó kötelezettségvállalási előirányzatok általános felső határában meghagyott rés, azaz a többéves pénzügyi keretben szereplő összes kötelezettségvállalási előirányzat és az n – 1 év költségvetésében szereplő összes kötelezettségvállalási előirányzat közötti különbség,

másodszor, ha az előző mennyiség kevésnek bizonyul, az előző két év törölt kötelezettségvállalási előirányzatai.

Az előirányzatokat szükség esetén költségvetés-módosítással lehet mobilizálni, a fentiek szerint utalva a meghatározott összegre. A döntési folyamat racionalizálása érdekében a Bizottság a költségvetési év folyamán javaslat-csokrokat terjeszt majd elő.

[12] A(z) xx 01. alcím alá tartozó, a(z) xx 01 04. és a(z) xx 01 05. jogcímcsoportokon kívüli kiadások.