HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 230/66

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Célravezető és hatásos szabályozás program (REFIT): helyzetkép és kilátások

(COM(2014) 368 final)

(2015/C 230/10)

Előadó: Denis MEYNENT

Az Európai Bizottság 2014. október 1-jén úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Célravezető és hatásos szabályozás program (REFIT): helyzetkép és kilátások

COM(2014) 368 final.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció 2014. november 19-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. december 10–11-én tartott, 503. plenáris ülésén (a 2014. december 10-i ülésnapon) 136 szavazattal 2 ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1. Következtetések és ajánlások

1.1. Az EGSZB tudomásul veszi az Európai Bizottság REFIT programja végrehajtásának jelenlegi állását. Üdvözli, hogy az Európai Bizottság a folyamat és az eszközök javítására törekszik. Általánosságban véve emlékeztet korábbi véleményeire (1).

1.2. Az EGSZB támogatja a kis-, közepes és mikrovállalkozásokra (kkv-teszt), illetve a polgárokra nehezedő bürokrácia csökkentését, ha egyszerűbben elérhető az a cél és rendeltetés, amelyért a jogszabályokat megalkották. Ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a jó közigazgatás biztosításához rendelkezni kell a politikák kialakításához, ellenőrzéséhez és értékeléséhez feltétlenül szükséges releváns adatokkal és információkkal.

1.3. Az EGSZB emlékeztet arra, hogy a „gondolkozz először kicsiben” elvnek nem célja, és nem is lehet célja a mikrovállalkozások és a kkv-k mentesítése a szabályozás alkalmazása alól. Sokkal inkább arról van szó, hogy a jogszabályalkotás során figyelembe veszik azt, hogy a szabályozás a kisebb struktúrákra is vonatkozik majd, ugyanakkor a szabályozás céljának a megvalósulását ez nem érinti.

1.3.1. Az EGSZB úgy ítéli meg, hogy ennek az elvnek az alkalmazása nem állhat ellentétben a közérdekkel, melynek értelmében a polgárokat, a munkavállalókat és a fogyasztókat védeni kell a kockázatoktól.

1.4. Az EGSZB rendkívül aggasztónak tartja a szociális és környezeti hatástanulmányok hiányosságairól, valamint a konzultációk nyomon követéséről szóló megállapításokat. Nagyobb átláthatóságot kér az Európai Bizottságtól, illetve annak indokolását, hogy egy adott rendelkezés vagy rendelkezésjavaslat hatásvizsgálat és/vagy utólagos elemzés tárgya legyen-e vagy sem.

1.5. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy biztosítsa a gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi dimenziók integrált és kiegyensúlyozott elemzését. Úgy véli ugyanis, hogy az Európai Bizottság által kitűzött célok csak oly módon érhetők el, ha mindezeket a dimenziókat, csakúgy mint az összes érintett fél aggodalmait figyelembe veszik.

1.6. Az EGSZB megítélése szerint az intelligens szabályozás nem mentesít a polgárok, a fogyasztók és a munkavállalók védelmére vonatkozó szabályozás, a férfiak és a nők közötti egyenlőségre vonatkozó normák vagy a környezetvédelmi előírások betartása alól, és nem hathat a javítások megakadályozásának irányába.

1.7. Az EGSZB úgy véli, hogy az intelligens szabályozásnak tiszteletben kell tartania a belső piac Szerződésben előírt szociális dimenzióját, különösen az európai szociális párbeszéd keretében elért tárgyalásos megállapodások átültetése során.

1.8. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy vegye jobban figyelembe a konzultációk során kifejtett álláspontokat, és indokolja meg, hogy milyen mértékben vette, illetve nem vette azokat tekintetbe. Általánosságban véve azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy strukturálja jobban a konzultációkat, mégpedig intézményi és reprezentatív alapon, kihasználva a konzultatív képviseleti szerveknek, illetve az ezeknek megfelelő, európai, tagállami és regionális szinten már létező szerveknek az erőforrásait.

1.9. Az EGSZB pozitívan kíván válaszolni az Európai Bizottság által a szociális partnerekkel és a civil társadalommal való együttműködés tárgyában kezdeményezett általános felhívásra. Készen áll arra, hogy aktívabban részt vegyen a programban, az európai szociális párbeszéd egyéb formáinak figyelmen kívül hagyása nélkül.

1.10. Az EGSZB akkor tudja támogatni az Európai Bizottság által javasolt utólagos értékeléseket, ha azokat bizonyos időintervallum fenntartásával valósítják meg. Ellenkező esetben a REFIT állandó instabilitást és jogbizonytalanságot okoz a polgárok és a vállalatok számára.

1.11. Az EGSZB szerint az Európai Bizottság már rendelkezik a folyamat javításához szükséges szakértelemmel. Az Európai Bizottságnak a jövőbeni munkát figyelemmel kísérő, új, magas szintű munkacsoport létrehozására vonatkozó javaslatát csak akkor támogatja, ha az tényleges hozzáadott értéket fog nyújtani.

2. Az európai bizottsági dokumentum lényegi tartalma – Célravezető és hatásos szabályozás program (REFIT): helyzetkép és kilátások

2.1. Az Európai Bizottság a REFIT-tel kapcsolatos korábbi közleményeivel (2), illetve a „Jobb szabályozás”-hoz (3) és az „Intelligens szabályozás”-hoz kapcsolódó közleményeivel összhangban emlékeztet arra, hogy az európai uniós szabályozás alapvető szerepet játszik a növekedés és a foglalkoztatás előmozdításában.

2.2. Hangsúlyozza, hogy ez jelentős várakozásokat teremt a vállalkozások (egyenlő versenyfeltételek és a versenyképesség ösztönzése) és a polgárok részéről egyaránt (érdekeik védelme, konkrétan az egészségügy és a biztonság, a környezet minősége és a magánélet tiszteletben tartásához való jog tekintetében).

2.3. A kihívást az jelenti, hogy megőrizzük a jogszabályok egyszerűségét – ne lépjünk tovább annál, mint ami feltétlenül szükséges a szakpolitikai célok eléréséhez és a szabályozásbeli átfedések elkerüléséhez.

3. Általános észrevételek

3.1. Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság által kidolgozott REFIT program általános célkitűzéseit, és felhívja a figyelmet a „Jobb jogalkotás” és az „Intelligens szabályozás” programmal foglalkozó véleményeire (4), köztük a kis- és középvállalkozások szükségleteire adott válaszokra.

3.2. Az EGSZB támogatja a kis-, közepes és mikrovállalkozásokra, illetve a polgárokra nehezedő terhek és a bürokrácia csökkentését. Az Európai Bizottságnak ugyanis a mennyiség helyett a minőségre kellene összpontosítania, és az adminisztratív terhek csökkentését kellene előtérbe helyeznie, mivel azok a vállalkozások többletköltségeinek tekinthetők, fékezik a versenyképességet, akadályozzák az innovációt és a munkahelyteremtést. Ezt nyilvánvalóan a kötelezettségek céljának és rendeltetésének a figyelembevételével kell elvégezni.

3.3. Fontos elkerülni a kért információk párhuzamosságát, ugyanakkor a jó kormányzás érdekében a szakpolitikák kialakításához, ellenőrzéséhez és értékeléséhez rendelkezni kell a feltétlenül szükséges és releváns adatokkal és információkkal.

3.4. Az EGSZB osztja az Európai Bizottság azon véleményét, mely szerint a jogbiztonság és a jogi kiszámíthatóság szükségessége ellentmond annak, hogy rövid távú megoldásokhoz folyamodjunk. Úgy véli ugyanis, hogy gondosan mérlegelni kell a jogszabályok bárminemű felülvizsgálatát, és azt egy hosszú távú keretbe kell illeszteni a kiszámíthatóság, a jogbiztonság és az átláthatóság biztosítása érdekében.

3.5. Az EGSZB ismételten kiemeli, hogy az intelligens szabályozás nem mentesít a polgárok, a fogyasztók és a munkavállalók védelmére vonatkozó szabályozás (nem szabad „aláás[ni] a munkavállalók jogait vagy csökkent[eni] minimális védelmi szintjüket, különösen a munkahelyi egészségvédelem és biztonság terén” (5)), a férfiak és a nők közötti egyenlőség vagy a környezetvédelmi előírások betartása alól. Az intelligens szabályozásnak lehetővé kell tennie a fejlesztést és a tökéletesítést.

3.6. Ezzel kapcsolatban az EGSZB örömmel veszi, hogy az Európai Bizottság emlékeztet arra, hogy a REFIT program nem kérdőjelezi meg a rögzített szakpolitikai célokat, illetve nem válik kárára a polgárok, a fogyasztók és a munkavállalók egészségének és biztonságának, illetve a környezetnek. Az EGSZB hangsúlyozza azonban, hogy itt nem csupán arról van szó, hogy ne ártson az emberek egészségének, hanem hogy a közérdek és a polgárok megfelelő védelme nevében járjon el minden őket veszélyeztető kockázattal szemben, függetlenül attól, hogy az az egészségükkel kapcsolatos vagy sem. Az Európai Tanács 2014. június 26-i és 27-i ülése, valamint az Európai Parlament 2014. február 4-i ülése is hasonló aggodalmakat fogalmazott meg (6).

3.7. Az EGSZB megítélése szerint az intelligens szabályozásnak tiszteletben kell tartania a belső piac szociális dimenzióját – ahogyan azt a Szerződés előírja, különös tekintettel a szociális partnerek között az európai szociális párbeszéd keretében megkötött megállapodások átültetésére.

3.8. Az EGSZB megítélése szerint a REFIT-nek – az Európai Bizottság kívánságának megfelelően – az EU, a tagállamok, a szociális partnerek és más érdekelt felek közös célkitűzésének kell lennie. Elengedhetetlen a bizalom megteremtése és annak biztosítása, hogy ne legyenek félreértések a program célkitűzéseivel kapcsolatban. Néhány bejelentett vagy végrehajtott intézkedés (7) ugyanis bizalmatlanságot keltett az érdekelt felek egy részében és a polgárokban.

3.9. Az EGSZB úgy véli ugyanis, hogy az Európai Bizottság által kitűzött célok csak akkor érhetők el, ha az összes érintett fél aggodalmait figyelembe veszik.

4. A program végrehajtása

4.1. Az EGSZB tudomásul veszi a REFIT program végrehajtásának jelenlegi állását. Különösen örömmel fogadja, hogy az Európai Bizottság javítani szeretné az eszközöket a hatásvizsgálatok megvalósításáról és magáról a konzultációs folyamatról szóló konzultációval. Alapvető fontosságú ugyanis, hogy a program horizontális elemeit ne érhesse kritika.

4.2. Az utólagos értékelések és a hatásvizsgálatok időben egymáshoz túlságosan közeli elhelyezkedése nem járhat azzal, hogy a demokratikusan elfogadott szabályokat nem lehet megfelelően alkalmazni. Az EGSZB akkor tudja támogatni az Európai Bizottság által javasolt utólagos értékeléseket, ha azokat bizonyos időintervallum fenntartásával valósítják meg. Az utólagos értékeléseknek ugyanis csak akkor van értelme, ha már néhány év eltelt a szabály nemzeti jogba történő átültetésének határideje és utólagos értékelése között. Ellenkező esetben a REFIT állandó instabilitást és jogbizonytalanságot okoz a polgárok és a vállalatok számára.

4.3. Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság többször is hangsúlyozza a szociális partnerek, a civil társadalom és a kkv-k bevonásának szükségességét. Megjegyzi ugyanis, hogy mindeddig ez inkább elvi kijelentés volt, mintsem az előterjesztett javaslatok megvitatását és figyelembevételét célzó strukturált gyakorlat.

4.3.1. Az EGSZB ugyanakkor úgy véli, hogy a civil társadalom reprezentatív struktúráinak, a szakszervezeteknek és a kkv-knek a legmegfelelőbb csatornákon történő bevonása és a velük folytatott konzultáció elengedhetetlen.

4.4. A hatásvizsgálatokról

4.4.1. A Hatásvizsgálati Testület 2012. és 2013. évi jelentése (8) rámutat a folyamat hiányosságaira, csakúgy mint az annak javítására irányuló erőfeszítésekre. A főbb pontok a következők: — számos hatásvizsgálat nem tartalmazza megfelelő módon a konzultációk során megfogalmazott különböző véleményeket, és részrehajló módon ismerteti őket, — további erőfeszítéseket kell tenni a tényleges alternatív lehetőségek figyelembevétele (az opciók világosabb megfogalmazása, indokolás, arányosság), valamint az összes opcióra (nem csupán a preferált lehetőségre) vonatkozó, elegendően részletes információk közlése érdekében, — problémát jelent a társadalmi hatások (pozitív és negatív) vizsgálatának minősége, csakúgy mint a környezeti hatások vizsgálatának kiterjedése és mélysége, — a meglévő uniós jogszabályok és programok utólagos értékelésének szükségessége, — a gazdasági, társadalmi és környezeti hatások integrált vizsgálata melletti elkötelezettség.

4.4.2. A Hatásvizsgálati Testület 2013. évi jelentése felhívja a figyelmet a kkv-kre és a mikrovállalkozásokra gyakorolt hatásokról szóló vélemények számának a jelentős mértékű visszaesésére. Ezt azzal magyarázza, hogy az Európai Bizottság nagyobb mértékben van rájuk tekintettel, elsősorban a fordított bizonyítási teher mikrovállalkozásokra történő alkalmazásával. A Hatásvizsgálati Testület kiemeli, hogy a versenyképességre gyakorolt hatásra irányuló vizsgálatok száma 2012-höz képest jelentősen nőtt (30 %-kal). Ugyanakkor ezúttal is aggodalmak merülnek fel a konzultációk során kifejtett vélemények és kritikus álláspontok átláthatóságának hiánya miatt, csakúgy, mint azzal kapcsolatban, hogy ismertetni kell, hogy miként vették figyelembe a felvetett problémáit.

4.4.3. Az EGSZB örömmel fogadja, hogy az Európai Bizottság és a Hatásvizsgálati Testület javítani kívánja a folyamat minőségét. Megjegyzi, hogy a kkv-kkel és a mikrovállalkozásokkal kapcsolatos hatásvizsgálatokat úgy tűnik, hogy sokkal inkább figyelembe veszik, mint korábban, ami megfelel az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag, a „gondolkozz először kicsiben” és a kkv-teszt elveiről szóló korábbi véleményeiben megfogalmazottaknak. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy folytatni kell ezeket az erőfeszítéseket. Emlékeztet arra, hogy a „gondolkozz először kicsiben” elvnek nem célja, és nem is lehet célja a mikrovállalkozások és a kkv-k mentesítése a szabályozás alkalmazása alól. Sokkal inkább arról van szó, hogy a jogszabályalkotás során figyelembe veszik azt, hogy a szabályozás a kisebb struktúrákra is vonatkozik majd, ugyanakkor a szabályozás céljának a megvalósulását ez nem érinti. Úgy gondolja, hogy ezek az elvek nem szolgálhatnak alapul arra, hogy a jogszabályok hatáskörét a vállalkozás nagysága önmagában meghatározza, valamint hogy az ellentmondjon a közérdeknek; utóbbi feltételezi, hogy a polgárokat, a munkavállalókat és a fogyasztókat védeni kell a kockázatoktól.

4.4.4. Az EGSZB-t ezen túlmenően különösen aggasztja néhány, korábban már említett megállapítás. Megjegyzi, hogy a gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi téren végzett hatásvizsgálatok mellett még számos más dimenzióval foglalkoztak (9), jóllehet a Hatásvizsgálati Testület úgy véli, hogy a társadalmi és környezetvédelmi hatásvizsgálatok minősége időnként kívánnivalót hagy maga után. Az EGSZB ezért biztosítékokat szeretne arra nézve, hogy az Európai Bizottság rendelkezik a megfelelő eszközökkel ezeknek a vizsgálatoknak az egyidejű lefolytatásához, és ez nem megy a minőség, az egyensúly, a célok, a mérési eszközök és az előzetesen bejelentett paraméterek kárára.

4.4.5. Végül nem egyértelmű, hogy bizonyos – nevezetesen az ECOFIN hatáskörébe tartozó – projektek és javaslatok (two pack, six pack) hatásvizsgálatára miért nem kerül sor, ami azt az érzetet kelti az érintettekben, hogy a folyamat sokkal inkább a gazdasági (és versenyképességi) aspektusokra irányul, mint a másik két pillérre. Ahogyan az Európai Bizottság is hangsúlyozza, az egyszerűsítés célkitűzését mindenkinek osztania és támogatnia kell, és annak stabil és hiteles vizsgálatokon kell alapulnia.

4.4.6. Az EGSZB a következőket várja az Európai Bizottságtól: — viselkedjen átláthatóbb módon, és indokolja meg, hogy egyes rendelkezéseket vagy rendelkezésjavaslatokat miért vet alá hatásvizsgálatnak, másokat pedig miért nem, — biztosítsa a közérdek figyelembevételét, — hozzon konkrét intézkedéseket a három – gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi – dimenzió integrált módon történő, kiegyensúlyozott figyelembevétele érdekében, valamint a hatásvizsgálatok minőségének biztosítására ezen a szinten, — nagyobb mértékben vegye figyelembe a konzultációk során kifejtett álláspontokat, és indokolja meg, hogy azokat miért az adott módon vették vagy nem vették figyelembe.

4.4.7. Sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság közleménye nem utal explicit módon az EGSZB-re mint a civil társadalom konzultatív szervére, amely véleményeket bocsát ki az uniós jogszabályok alapvető aspektusairól. Pozitív választ kíván adni az Európai Bizottság által a szociális partnereknek és a civil társadalomnak címzett általánosabb együttműködési felhívásra, és kész az aktívabb együttműködésre a folyamat konzultációs úton vagy szakértők bevonásával történő javítására.

4.5. A konzultációs folyamatról

4.5.1. Az Európai Bizottság hangsúlyozza az érintett felekkel történő konzultáció alapvető szerepét a folyamatban, de annak eredményét nem mindig veszi figyelembe. Emellett az Európai Bizottság által meghirdetett nyilvános konzultációkra adott válaszadás aránya, a válaszadók reprezentativitásának kérdése és ebből kifolyólag a válaszok gyakran kevéssé reprezentatív jellege is rontja a folyamat minőségét. Az EGSZB szerint talán a konzultációk számának az emelkedése, valamint a tájékozott válaszadáshoz szükséges eszközök számának, az ehhez szükséges időnek és a rendelkezésre állás mértékének a növekedése is magyarázatul szolgálhat a fentiekre. Emellett a kérdezés módja időnként már sejteti a választ, ami miatt kétségessé válik a folyamat objektivitása és semlegessége.

4.5.2. A „konzultáció” révén születhetnek meg a megbízható adatokon nyugvó, minőségi jogalkotási javaslatok. A vállalkozásokkal, különösen a kkv-kel és képviselőikkel történő korai és megfelelő konzultáció lehetővé tenné, hogy a tények elemzése, valamint a jogszabály által érintettek és az annak végrehatásában részt vevők tapasztalatai és nézetei alapján szülessenek döntések. Ugyanez érvényes a polgárok különféle képviseleti szervezeteire (munkavállalók, szociális juttatások kedvezményezettjei, fogyasztók stb.).

4.5.3. Az EGSZB azt kéri, hogy a szociális partnerek és az érintett közvetítő szervezetek kapjanak abszolút prioritást. A kkv-kkel és a fogyasztókkal történő közvetlen és egyéni konzultáció ad hoc jellegű volt és nem bizonyult hatékonynak és reprezentatívnak. Az érintett szervezeteknek ezenkívül valódi lehetőséget kell biztosítani a konzultációk és a kérdőívek előkészítésében való részvételre.

4.5.4. Az EGSZB ezért úgy érzi, hogy talán célravezetőbb lenne ezeket a konzultációkat intézményi és reprezentatív alapon jobban strukturálni, kihasználva a már meglévő reprezentatív konzultatív szervek erőforrásait, vagy szükség esetén újabbakat létrehozni.

4.5.5. Az EGSZB azt javasolja, hogy az uniós és tagállami szinten már létező reprezentatív szervek jelentsék a konzultációk kiinduló pontját. Ezzel kapcsolatban emlékeztet arra, hogy ezek hiányában vannak olyan konzultációs struktúrák, amelyekre támaszkodni lehet.

4.5.6. Az EGSZB azt javasolja, hogy használják ki a munkáltatók, a vállalkozások, a szakszervezetek és az NGO-k európai szövetségeinek a szakértelmét és potenciálját, és a magántanácsadók mellett ezeket is vegyék igénybe a szükséges felmérések és tanulmányok elkészíttetésekor.

4.5.7. Az EGSZB mindenesetre kész ebben a keretben elvégezni saját feladatait az európai szociális párbeszéd működése egyéb módozatainak a sérelme nélkül.

5. Részletes megjegyzések

5.1. Az EGSZB úgy véli, hogy a REFIT programnak ambiciózusnak, ugyanakkor egyszerűnek, egyértelműnek és átláthatónak kellene lennie.

5.2. A napirend- és programnevek számának a növekedése (jobb szabályozás, intelligens szabályozás, gondolkodj először kicsiben stb.) egyfajta zűrzavart okozott.

Világossá kellene tenni e programok és projektek hierarchiáját és kölcsönhatását, hogy a nyilvánosság tudja, kikhez szólnak.

5.3. A folyamatban részt vevő szervek, a konzultációs csatornák és a javaslatok kezelői számának növekedése rontja a műveletek átláthatóságát.

5.4. Ugyanezt a hatékonyságra és átláthatóságra törekvő logikát követve, és látva a létező mechanizmusokat, az Európai Parlament szintjén is, az EGSZB csak akkor fogja támogatni az Európai Bizottság javaslatát, amely szerint létrehoznának még egy magas szintű csoportot a jövőbeli munkák támogatására, ha annak hozzáadott értéke bizonyított. Az EGSZB szerint az Európai Bizottság már rendelkezik a folyamat javításához szükséges szakértelemmel.

5.5. Az EGSZB megjegyzi, hogy az Európai Bizottság szerint a hatásvizsgálatoknak a jogalkotási folyamat minden szintjén helye van, ideértve a társjogalkotók által benyújtott módosító indítványokat is. Egy olyan rendszerben, ahol két társjogalkotó van, és ahol a kompromisszum keresése az alapszabály, nem helyénvaló, hogy a két jogalkotó közül az egyiké legyen az utolsó szó a hatásvizsgálatokkal kapcsolatban (ez a döntéshozatal Szerződés által megállapított szabályok torzulásával járhat).

5.6. Az EGSZB ezenkívül emlékeztet arra, hogy a REFIT program célja kapcsolódik az EU-n belüli jogalkalmazáshoz is. A hatásvizsgálatok terén az Európai Bizottság iránymutatásai kiterjednek annak vizsgálatára is, hogy bizonyos esetekben a kérdéses probléma megoldható-e a létező jogszabály tényleges alkalmazásával.

5.7. Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság erőfeszítéseit az irányelvek tagállami szintű hatékony átültetésének támogatása és ellenőrzése terén. Kiemeli az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló 30. éves jelentés megállapításait (10). A jelentés megemlíti, hogy a késések és a jogsértések elsősorban a környezetvédelem, a közlekedés és az adózás területére jellemzőek. Az EGSZB aggasztónak találja, hogy 2012-ben a problémák alapvetően, és csökkenő sorrendben a közlekedés, az egészségügy, a fogyasztói jog, a környezetvédelem, a belső piac és a szolgáltatások terén fordulnak elő.

5.8. Az EGSZB úgy véli, hogy a megkülönböztetés nélkül bármely területen megadott mentesítés lehetőséget teremt a tagállamoknak arra, hogy nemzeti szinten kedvük szerint alkossanak jogszabályokat, ez pedig fokozza a jogszabályi bonyolultságot, a jogbizonytalanságot és a homályos jogi helyzeteket a belső piacon. Az EGSZB emlékeztet arra, hogy korábbi véleményeiben már kérte, hogy – amikor ez helyénvaló – rendszeresebben alkalmazzák a rendelet eszközét, amely, azon túlmenően, hogy nagyobb jogbiztonságot ad, részben megoldaná ezt a problémát.

5.9. Az EGSZB emlékeztet a túlszabályozásról („gold-plating”) és az intelligens szabályozásról szóló korábbi véleményeire, amelyekben kérte az elfogadott jogi szövegek minőségének a javítását. Úgy véli, hogy folytatni kell az erre irányuló erőfeszítéseket az Európai Unió politikai céljainak hatékony megvalósítása érdekében.

5.10. Az EGSZB emlékeztet továbbá arra, hogy bizonyos esetekben az önszabályozás és/vagy a társszabályozás hatékony megelőzési eszköz vagy kiegészítő lehet a jogalkotási fellépés mellett, amennyiben megfelelően illeszkedik egy nagyon tág, egyértelmű, jól meghatározott és többek között az átláthatóság, a függetlenség, a hatékonyság és a felelősségvállalás elvei által szabályozott jogalkotási keretbe.

Kelt Brüsszelben, 2014. december 10-én. az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Henri MALOSSE

(1) HL C 48., 2011.2.15., 107. o.; HL C 248., 2011.8.25., 87. o.; HL C 327., 2013.11.12., 33. o.

(2) „Az uniós szabályozás célravezetősége” COM(2012) 746 final és „Célravezető és hatásos szabályozás program (REFIT): eredmények és következő lépések” COM(2013) 685 final.

(3) „A jobb szabályozás harmadik stratégiai felülvizsgálata az Európai Unióban” COM(2009) 15 final; A Bizottság közleménye: „Intelligens szabályozás az Európai Unióban” COM(2010) 543 final; A Bizottság közleménye: „Intelligens szabályozás – válasz a kis- és középvállalkozások szükségleteire” COM(2013) 122 final.

(4) HL C 327., 2013.11.12., 33. o.; HL C 248., 2011.8.25., 87. o.; valamint HL C 48., 2011.2.15., 107. o.

(5) HL C 327., 2013.11.12., 33. o.

(6) Az Európai Parlamentnek „az uniós szabályozás célravezetőségéről, a szubszidiaritásról és az arányosságról – a jogalkotás minőségének javítása 2011-ben – 19. jelentés” tárgyában 2014. február 4-én született állásfoglalása, mely hangsúlyozza, hogy amellett, hogy a jogszabályoknak egyszerűnek, eredményesnek, hatékonynak, könnyen érthetőnek és a lehető legkisebb költségek mellett hozzáférhetőnek kell lenniük, „az új szabályok kkv-kra vagy nagyvállalkozásokra gyakorolt hatásának vizsgálata nem vezethet a munkavállalók között az őket foglalkoztató vállalkozás mérete szerinti megkülönböztetéshez, és a munkavállalók alapvető jogainak – többek között a tájékoztatáshoz és a konzultációhoz való jog, a munkakörülményeik, a munkahelyi jólétük és a társadalombiztosításhoz való jogaik – csökkenését sem vonhatja maga után, továbbá nem gátolhatja sem e jogok fejlesztését, sem a munkával összefüggő meglévő és új kockázatokkal szembeni munkahelyi védelmüket”.

Az Európai Tanács 2014. június 26-i és 27-i ülése „a Bizottságot, a többi uniós intézményt és a tagállamokat pedig arra kéri, hogy a fogyasztók és a munkavállalók védelmét, valamint az egészségügyi és a környezetvédelmi szempontokat is figyelembe véve ambiciózusan folytassák a REFIT program végrehajtását.”

(7) Például a Reach, a környezetvédelem, a munkahelyi egészségvédelem és biztonság, a várandós munkavállalók védelme és a szülői szabadsághoz való könnyebb hozzáférés, a munkahelyi egészségvédelem és biztonság a fodrászatokban, a váz- és izomrendszeri megbetegedések, a rákkeltő anyagok vagy mutagének, a menetíró készülékek, a munkaidő, a részmunkaidős foglalkoztatás, az ideiglenes munka, a tájékoztatás és konzultáció, a munkaszerződésekkel kapcsolatos tájékoztatás, az élelmiszer-ipari termékek címkézése, a környezetvédelmi címkézés, a gyógyszerekhez készülő betegtájékoztatók és a pénzügyi szolgáltatások költségeivel kapcsolatos tájékoztatási kötelezettségek terén.

(8) A Hatásvizsgálati Testület 2012. évi jelentése, A Hatásvizsgálati Testület 2013. évi jelentése.

(9) Az Európai Bizottság honlapján a hatásvizsgálatokra vonatkozó referenciadokumentumok teljes listája (angolul): Commission Impact Assessment Guidelines (January 2009) Guidelines; + 1–13. melléklet; a Főigazgatóságok egyéb referenciadokumentumai: Operational Guidelines to Assess Impacts on Micro-Enterprises (Főtitkárság + Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság); Operational Guidance for Assessing Impacts on Sectoral Competitiveness within the Commission Impact Assessment System – A „Competitiveness Proofing” Toolkit for use in Impact Assessments; Operational Guidance on taking account of Fundamental Rights in Commission Impact Assessments; Assessing Social Impacts; Assessing Territorial Impacts: Operational guidance on how to assess regional and local impacts within the Commission Impact Assessment System.

(10) http://ec.europa.eu/eu_law/docs/docs_infringements/annual_report_30/com_2013_726_hu.pdf