[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.3.4.

COM(2010)74 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

AZ EBB KÜLSŐ HITELEZÉSI MANDÁTUMÁNAK KERETÉBEN 2008-BAN VÉGREHAJTOTT MŰVELETEKRŐL

SEC(2010)186 final

A BIZOTTSÁG JELENTÉSEAZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

AZ EBB KÜLSŐ HITELEZÉSI MANDÁTUMÁNAK KERETÉBEN 2008-BAN VÉGREHAJTOTT MŰVELETEKRŐL

TARTALOMJEGYZÉK

1. BEVEZETÉS 3

2. FINANSZÍROZÁSI MŰVELETEK 4

2.1. A határozatban foglalt térségekben nyújtott EBB-finanszírozás volumenének áttekintése 4

2.2. Hozzájárulás az EU politikai célkitűzéseihez 6

2.3. Ágazatonkénti lebontás 8

2.4. Az EBB-műveletek hatása és hozzáadott értéke 9

3. EGYÜTTMŰKÖDÉS A BIZOTTSÁGGAL 11

4. EGYÜTTMŰKÖDÉS A NEMZETKÖZI PÉNZÜGYI INTÉZMÉNYEKKEL 12

BEVEZETÉS

A Közösségen kívüli projektekhez adott hitelek és hitelgaranciák veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott közösségi garanciáról szóló 2006/1016/EK tanácsi határozatot felváltó 2009. július 13-i 633/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (a továbbiakban: a határozat) értelmében az EBB éves jelentései alapján a Bizottságnak évente jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az EBB garancia mellett végrehajtott finanszírozási műveleteiről.

E jelentés (a továbbiakban: a jelentés) áttekintést nyújt az EBB 2008-ban végrehajtott finanszírozási műveleteiről (a továbbiakban: a mandátum szerinti műveletek), valamint bemutatja, miként járultak hozzá az EBB finanszírozási műveletei a Közösség külső politikai célkitűzéseinek teljesítéséhez, figyelemmel az EBB műveleti célkitűzéseire. Alapokmányának 16. cikke értelmében az EBB az Unión kívül is nyújt hitelt saját forrásaiból és saját kockázatára. A jelentés ezeket a műveleteket is összefoglalja annak érdekében, hogy teljes legyen a kép az EBB-nek a határozatban foglalt térségekben folytatott tevékenységéről. A jelentés továbbá bemutatja az EBB és a Bizottság, valamint az EBB és más nemzetközi pénzügyi intézmények és bilaterális donorok közötti együttműködést.

A határozat értelmében 2010-ig el kell végezni az EBB külső hitelezési mandátumának átfogó félidős felülvizsgálatát a bölcsek irányítóbizottságának felügyelete mellett. A határozat egy a Bizottság által szerződtetett külső értékelő alkalmazását is előírja, aki jelenleg végzi a félidős felülvizsgálat keretein belüli értékelést. Az értékelés és az irányítóbizottság ajánlásai alapján a Bizottság legkésőbb 2010. április 30-ig félidős jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, a határozat módosítására vonatkozó, együttdöntésre szóló javaslatának kíséretében.

A félidős felülvizsgálat az éves bizottsági jelentésben foglaltakhoz képest részletesebb értékelést nyújt majd a mandátum szerinti EBB-műveletek hatásáról és eredményességéről. A határozat 4. cikke (3) bekezdésének megfelelően a félidős felülvizsgálat átfogóbban értékeli majd a nemzetközi pénzügyi intézményekkel és a bilaterális donorokkal folytatott együttműködés mértékét. A félidős felülvizsgálat a külső értékelők, az EBB értékelői és a bölcsek által készített interjúkon, felméréseken, esettanulmányokon, valamint az általuk a műveleti területeken végzett kiküldetéseken alapul. E jelentés tartalma aszerint lett kialakítva, hogy ne ismételje meg a félidős felülvizsgálat keretein belül jelenleg folyó munkát.

A jelentés dokumentumalapú vizsgálat alapján értékeli az EBB hitelezési mandátuma szerinti finanszírozási műveletek hozzáadott értékét és azoknak a Közösség külső politikai célkitűzéseinek megvalósításához történő hozzájárulását. Nem tartozik az éves jelentés körébe annak vizsgálata, hogy az EBB által végrehajtott műveletektől eltérő műveletek jelentősebb mértékben hozzájárultak volna-e ugyanazon célkitűzések teljesítéséhez. A jelentés a 2008-ban a határozat értelmében aláírt EBB-projektek hozzáadott értékét vizsgálja, méghozzá az EBB-nek a projektek kiválasztási és értékelési eljárása során kialakított értékelésére alapozva. Következésképpen az információk olyan projektekre vonatkoznak, amelyek végrehajtása még nem valósult meg, és amelyek eredményeit jellemzően az EBB értékeléssel foglalkozó osztálya által rendszeresen készített utólagos értékelési jelentések foglalják össze.

Az említett tevékenységekre vonatkozó – projekt-, ágazati, országos és regionális szintű – részletes információkat és statisztikai táblázatokat a mellékelt szolgálati munkadokumentum[1] tartalmazza. Ebben a jelentésben a táblázatokra való hivatkozás eltérő utalás hiányában a szolgálati munkadokumentumot jelenti.

FINANSZÍROZÁSI MŰVELETEK

A határozatban foglalt térségekben nyújtott EBB-finanszírozás volumenének áttekintése

- A határozatban foglalt térségek tekintetében aláírt összes EBB-hitel – beleértve a mandátum szerinti műveleteket és az EBB saját kockázatú műveleteit is – stabilan mintegy 5,5 milliárd EUR maradt 2007-ben és 2008-ban is. A mandátum szerinti műveletek 9 %-os növekedését a saját kockázatú műveletek hasonló mértékű csökkenése ellensúlyozta.

- Az alábbi táblázat áttekintést nyújt a külső hitelezési mandátum által érintett térségekben 2007-ben és 2008-ban nyújtott EBB-finanszírozás volumenéről.

1. táblázat: EBB-finanszírozás 2007-ben és 2008-ban

Érintett országok (millió EUR) | A mandátum szerinti műveletek | Saját kockázatú EBB-műveletek | Összesen |

Átfogó garancia | Politikai kockázati garancia | Összesen |

Környezetvédelem | X | X | X | X | X |

Magánszektor fejlesztése, kkv-k | X | X | X |

Infrastruktúra-fejlesztés, beleértve a TEN-ek kibővítését | X | X | X | X |

Előcsatlakozási támogatás | X |

Az uniós jelenlét támogatása | X |

A határozat által kijelölt uniós politikai célkitűzésekhez való EBB-hozzájárulás mértékét a szolgálati munkadokumentum mutatja be. Meg kell jegyezni, hogy az EBB-nek az EU politikai céljaiból eredő műveleti célkitűzései megfelelő intézkedéseknek minősülnek a Közösség külső politikai célkitűzéseinek teljesítéséhez. Ez különösen a csatlakozás előtt álló országoknál fontos, mivel esetükben az „előcsatlakozási támogatás” tágabb meghatározását az EU-n belüli prioritásokkal összehangolt EBB hitelnyújtási prioritások szerint fogalmazták át.

Az energiabiztonság és a környezetvédelem támogatása közös célkitűzés a határozatban foglalt valamennyi térség tekintetében. A térségspecifikus politikai célkitűzéseket és az egyes térségekben megvalósult, kapcsolódó finanszírozási tevékenységeket a szolgálati munkadokumentum részletezi. Az alábbi táblázat bemutatja a fenti célkitűzések és a fenntartható közösségek támogatása érdekében 2008-ban a határozat értelmében aláírt EBB-műveletek volumenét.

3. táblázat: 2008-ban aláírt EBB-műveletek az energiabiztonság, a környezetvédelem és a fenntartható közösségek támogatására

millió EUR |

Energiabiztonság | 403 |

Környezetvédelem | 661 |

– Az éghajlatváltozás kezelése | 541 |

– Az ipari szennyezés csökkentése | 55 |

– Víz és szennyvíz | 65 |

Fenntartható közösségek (tájékoztatásul) | 1,389 |

– Fenntartható városi tömegközlekedés | 819 |

– Városrehabilitáció és -regeneráció | 300 |

– Városi infrastruktúra és közterek | 50 |

– Szociális lakások | 150 |

– Egészségügyi ellátás | 70 |

Az olaj-, gáz- és villamosenergia-ellátás biztonságának biztosítása érdekében az EBB beruházásai sokoldalúságra törekedtek az energiaszolgáltatók és az energiaszállítás útvonalai terén. Ebben az összefüggésben egyértelmű prioritást képez a transzeurópai energiahálózatok harmadik országokra történő kiterjesztése, valamint a meglévő infrastruktúrák rehabilitációja és új infrastruktúrák, illetve hálózatok kialakítása a termelő és a tranzitországokban. Az energiahatékonyság növelése és a megújuló energia fokozott kihasználása jelentősen hozzájárul a fenntartható, biztonságos és versenyképes energiaellátás megvalósításához, lehetővé téve a külső ellátástól való függés csökkentését.

A környezetvédelem és a fenntartható közösségek támogatására a határozatban foglalt térségekben megvalósuló 15 projekt révén került sor. Mindez 2 milliárd EUR-t jelentett, ami a mandátum szerinti teljes hitelnyújtás 51 %-a, és az éghajlatváltozás elleni küzdelemre, a környezet- és egészségvédelemre, a fenntartható közösségek – különösen a városi tömegközlekedés és a városrehabilitáció – előmozdítására irányuló beruházásokat foglalt magában.

Az EBB minden általa finanszírozott projekt esetében kiemelt figyelmet fordít a környezeti fenntarthatóság kérdésére, a javasolt beruházások környezeti hatásvizsgálatára és az enyhítő intézkedések megfelelőségére összpontosítva. Az EBB hitelezési politikájában és gyakorlatában különösen az éghajlatváltozásra, a biodiverzitásra és az ökoszisztémára vonatkozó megfontolások szerepelnek. Az EBB környezeti és társadalompolitikai elvekről és normákról szóló nyilatkozatának áttekintése érdekében 2008-ban nyilvános konzultációra került sor a belső és külső érdekelt felek bevonásával. Összességében elmondható, hogy megerősödött az EBB elkötelezettsége az uniós elveken és normákon alapuló helyes gyakorlat iránt (különösen az éghajlatváltozás terén), a társadalompolitikai normák kifejezettebben kapcsolódnak az emberi jogokhoz, nagyobb hangsúlyt kapott az EBB minden tevékenységi térségben egységes megközelítési módja, és általánosságban véve tisztázódtak az EBB által állított követelmények.

Ágazatonkénti lebontás

A 4. táblázat áttekintést nyújt a határozat szerinti, 2008-as EBB-műveletek regionális és ágazati megoszlásáról.

4. táblázat: A 2008-ban aláírt műveletek ágazatonkénti lebontása (millió EUR)

Magas | 33 (79%) | 15 (48%) | 1 (9%) | 27 (64%) |

Közepes | 9 (21%) | 14 (45%) | 10 (91%) | 15 (36%) |

Mérsékelt | 0 | 2 (7%) | 0 | 0 |

Alacsony | 0 | 0 | 0 | 0 |

Összesen | 42 (100%) | 31 (100%) | 11 (100%) | 42 (100%) |

A fenti táblázat alapján a 2008-ban a mandátum keretében aláírt EBB-műveletek 79 %-át úgy ítélték meg, hogy azok nagymértékben összhangban vannak a mandátum célkitűzéseivel és prioritásaival, míg az értékelés során 21 % kapott „közepes” minősítést. Egyetlen projekt sem kapott „mérsékelt” vagy „alacsony” minősítést az 1. pilléren belül, ami az EBB-nek a műveletekre vonatkozó előzetes szűrési tevékenységét tükrözi.

A projektminőség értékelésénél (2. pillér) a beruházási kölcsönök esetében a projektek 48 %-a részesült „magas” minősítésben, míg „közepes” értékelést a projektek 45 %-a kapott. Két beruházási projekt (6 %) kapott „mérsékelt” minősítést, amihez például a projektgazdának a projekt üzemeltetésére vonatkozó mérsékelt beruházói alkalmassága is hozzájárult. Ilyen esetekben az EBB arra törekszik, hogy hitelfeltételek és technikai segítségnyújtás révén javítson a helyzeten. A kkv-k számára közvetített kölcsönök tekintetében tíz művelet „közepes” és egy művelet „magas” minősítést kapott a 2. pillérben. A közvetített műveletekre adott „közepes” minősítés túlsúlya általában a pénzügyi közvetítők minőségét tükrözi.

Az EBB által a projektekhez nyújtott hozzájárulás (3. pillér) tekintetében az értékelt projektek 64 %-a részesült „magas” EBB-hozzájárulásban, míg 36 %-uk „közepes” értékelést kapott.

Az EBB külső hitelezési mandátumának folyamatban lévő külső értékelése részletes utólagos elemzéssel szolgál majd az EBB-műveletek hatására és hozzáadott értékére vonatkozóan.

EGYÜTTMŰKÖDÉS A BIZOTTSÁGGAL

A határozat arra ösztönözi a Bizottságot és az EBB-t, hogy az EBB finanszírozási tevékenysége és az EU költségvetési forrásai közötti szinergiák maximalizálása érdekében erősítsék meg az EBB tevékenységeinek az Európai Unió külső politikáival való összhangját, főként a szakpolitikákra, stratégiákra és projektcsatornákra vonatkozó rendszeres és módszeres párbeszéden és korai konzultáción keresztül. E célból a Bizottság és az EBB egyetértési megállapodás létrehozása mellett döntött, amelyben meghatározták a megerősített együttműködés feltételeit. A megállapodást 2008. május 26-án írták alá.

A külső hitelezési mandátum által érintett térségekben megvalósuló európai uniós támogatás összességének összehangolása céljából a Bizottság és az EBB aktívan együttműködik olyan eszközök kapcsán, ahol az EBB-finanszírozás mellett uniós költségvetési források is megjelennek; ilyen például az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) és az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (ENPI). Ezen eszközök keretében létrejött számos új kezdeményezés célja a határozatban foglalt térségekben megvalósuló beruházások támogatása, a Bizottság, az EBB és más nemzetközi pénzügyi intézmények közötti együttműködés erősítése mellett.

A Nyugat-Balkán térségében a Bizottság, az EBB, az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) és az Európa Tanács Fejlesztési Bankja (CEB) a tagállamokkal együttműködve egy nyugat-balkáni beruházási keret létrehozásán dolgoztak, amely egy közös támogatási eszköz alá vonja a támogatási alapok és az EBB-EBRD-CEB által nyújtott kölcsönök koordinációját. Az e kezdeményezés szerinti támogatási forrásokat az IPA, az EBB, az EBRD, a CEB és a tagállamok biztosítják. Ezzel párhuzamosan javult a Bizottsággal és más fontos nemzetközi pénzügyi intézményekkel folytatott intézményi és ágazati párbeszéd a nemzetközi pénzügyi intézmények tanácsadó csoportja révén.

Az EBB technikai segítségnyújtásra és kockázati tőkére vonatkozó uniós költségvetési forrásokat kezel a saját forrásaiból nyújtott pénzügyi támogatások megerősítése érdekében és a mediterrán térség javára. Továbbá bizonyos EBB-kölcsönök kamattámogatásban részesülnek. A mediterrán országokban 2008-ban 14 technikai segítségnyújtásra vonatkozó műveletre kötöttek szerződést összesen 16,8 millió EUR értékben. A kockázatitőke-műveletek 62 millió EUR-t tettek ki, ami 32 %-os növekedést jelent a 2007-es aláírásokhoz képest.

2008-ban a Bizottság létrehozta az európai szomszédsági beruházási eszközt, amelynek célja további források mozgósítása infrastrukturális projektek számára főként az energia-, a közlekedési és a környezetvédelmi ágazatban az európai szomszédságpolitika teljes területén azáltal, hogy támogatást nyújt az európai pénzügyi intézmények és az európai bilaterális intézmények hitelnyújtási műveleteihez. Az EBB kezeli továbbá a szomszédsági beruházási eszköz vagyonkezelői alapját is, amely a tagállamoktól és más donoroktól kapott hozzájárulásokat gyűjti össze.

Dél-Afrika támogatására az EBB a Bizottság segítségére volt a dél-afrikai kkv-k számára biztosított, az EU által finanszírozott célzott kockázatitőke-eszköz tervezésében és végrehajtásában. Az 50 millió EUR összegű és öt évre szóló második kockázatitőke-eszköz végrehajtása az ütemterv szerint halad.

EGYÜTTMŰKÖDÉS A NEMZETKÖZI PÉNZÜGYI INTÉZMÉNYEKKEL

Külső hitelezési mandátuma, saját kockázatú eszközei, valamint az AKCS-országokra vonatkozó cotonoui megállapodás keretein belül az EBB 2008-ban is folytatta együttműködését más nemzetközi pénzügyi intézményekkel és európai bilaterális intézményekkel. Számos fellépésen keresztül javult a koordináció a nemzetközi pénzügyi intézményekkel, többek között az intézmények tevékenységeinek nyomon követése, az EBB és más intézmények között létrejött intézményi megállapodások felülvizsgálata és az operatív együttműködés előrehaladásának nyomon követése révén, mindez az EBB illetve más nemzetközi pénzügyi intézmények megfelelő képessége és szakértelme közötti szinergiák maximalizálása érdekében.

A bank egyfelől horizontális kezdeményezésekhez és témákhoz kapcsolódó intézményközi részvétel által (mint például a környezetvédelem, kockázatkezelés, tervezés és költségvetés, jogi kérdések, belső ellenőrzés, értékelés, a nemzetközi pénzügyi intézmények éves ülésein való részvétel), másfelől a térségek szerint meghatározott operatív együttműködés keretein belül működött együtt más nemzetközi pénzügyi intézményekkel. Ahogy az a 3. pontban is szerepel, jelentős szintű együttműködés alakult ki a Bizottság, az EBB és más nemzetközi pénzügyi intézmények által a Nyugat-Balkán térségében és a szomszédos országokban létrehozott platformok keretein belül. A szolgálati munkadokumentumban található azon műveletek jegyzéke, amelyek 2008-ban az EBB és más nemzetközi pénzügyi intézmények vagy európai bilaterális intézmények társfinanszírozásában részesültek. Az egyéb nemzetközi pénzügyi intézményekkel vagy európai bilaterális intézményekkel társfinanszírozott EBB-hitelek aránya 55 % volt a 2008-ban a határozat értelmében született aláírásokra vetítve; ez a szám 2007-ben 42 % volt. A kockázati tőke esetében a társfinanszírozott műveletek az aláírások 50 %-át képviselték.

Törökországban a bank folytatta régóta fennálló együttműködését a nemzetközi pénzügyi intézményekkel és európai bilaterális intézményekkel, amely jelentős számú projekt társfinanszírozását eredményezte a mandátum és az előcsatlakozási eszköz keretein belül egyaránt. 2008 novemberében az EBRD műveleteket indított Törökországban. Ebben az összefüggésben a Bizottság, az EBB és az EBRD között 2009 januárjában létrejött egy megállapodás az intézmények közötti koordináció biztosítása és az EBRD további forrásainak, ismereteinek és szakértelmének az ország érdekében történő optimális kihasználása céljából.

Tekintettel a pénzügyi válságra a Bizottság és a nemzetközi pénzügyi intézmények (az EBB-t is beleértve) fokozott konzultációs tevékenységet és együttműködést folytattak egy IPA válságkezelő csomag keretein belül annak érdekében, hogy összehangolják a Bizottság és a nemzetközi pénzügyi intézmények fellépéseit a Nyugat-Balkán térségében és Törökországban.

A szomszédos országokban megerősödött a nemzetközi pénzügyi intézményekkel (EBRD, CEB, Nordic Investment Bank, Black Sea Trade and Development Bank) és az európai bilaterális intézményekkel (Agence Française de Développement (AFD), Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW), Oesterreichische Entwicklungsbank) folytatott operatív együttműködés a szomszédsági beruházási eszköz (NIF) keretein belül. A keleti és a déli térség vonatkozásában kialakult a Bizottság támogatási eszközei által támogatott közös projektek sora, a vezető szerepet ellátó nemzetközi pénzügyi intézmény megjelölésével.

A bank a déli szomszédos/mediterrán térségben folytatta szoros együttműködését az európai bilaterális intézményekkel, nevezetesen az AFD-vel és a KfW-vel. Emellett az EBB fokozta a Világbankkal folytatott párbeszédet olyan konkrét ágazatok tekintetében, mint az energia, és folytatta a luxemburgi csoporton belüli intézményi párbeszédet a Világbankkal, a Nemzetközi Valutaalappal és az Európai Bizottsággal.

A keleti szomszédos országok és Oroszország területén erősödött az EBRD-vel folytatott intézményi és operatív együttműködés az Európai Bizottság, az EBB és az EBRD közötti háromoldalú egyetértési megállapodás keretén belül. Ez magában foglalja a közös projektek létrehozását és az egyes támogatható ágazatokra vonatkozó keretpolitikákról történő megállapodást, amiben a Bizottság vezető szerepet tölt be. A 2007–2013-ra vonatkozó mandátum első EBB-EBRD közös projektjeinek aláírására Ukrajnában és a Moldovai Köztársaságban került sor.

Az egyetértési megállapodás 2007-es aláírását követően a bank folytatta operatív együttműködését az Ázsiai Fejlesztési Bankkal Ázsiában és a latin-amerikai térségben, amelynek részét képezte a társfinanszírozási lehetőségek feltérképezése. 2008-ban a bank együttes nyilatkozatot írt alá az EBB és a Corporación Andina de Fomento (CAF) közötti együttműködésre vonatkozóan is.

Dél-Afrikában a szociális lakásokra vonatkozó EBB-projekt az AFD és a Netherlands Development Finance Company ugyanezen a területen megvalósuló műveleteit egészítette ki.

Az EU intézményeihez tett éves látogatásuk keretében a Világbank uniós végrehajtó igazgatói 2008 márciusában meglátogatták az EBB-t, és találkoztak az EBB irányítóbizottságával és dolgozóival.

2008 júniusában az EBB aláírt egy közös nyilatkozatot a CEB-vel folytatott együttműködésről, amely kiemeli a közös érdeklődésre számot tartó különböző területeket és a két intézmény együttműködési mechanizmusait, elsősorban a szociális ágazat, a városfejlesztés, a humán tőke és a környezetvédelem területére vonatkozóan. Az EBB továbbá megfigyelői státuszt kapott a Black Sea Trade and Development Bank mellett.

Nagy jelentőséggel bír az a tény, hogy elindult az EBB-n belül annak mérlegelése, miként lehetne előmozdítani a „kölcsönös bizalom” elvét az egyazon projekt társfinanszírozásában részt vevő nemzetközi pénzügyi intézmények között úgy, hogy a szinergiákat és a hatékonyságot a hitelfelvevők előnyére lehessen maximalizálni. Az említett elgondolás más nagyobb nemzetközi pénzügyi intézmények és európai bilaterális intézmények elvi támogatását is élvezi, és a jövőben további fejlesztés tárgya lesz, amely az AFD és a KfW közreműködésével megvalósuló kísérleti programmal indul.

[1] SEC(2009)[….].

[2] A beruházás az „Ipar, szolgáltatás” ágazatába tartozik és közvetetten járul hozzá az EU fenntartható energiatermelésre és az éghajlatváltozás hatásainak enyhítésére vonatkozó szakpolitikai célkitűzéseinek teljesítéséhez.