ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(28)

Az is lényeges, hogy a fogyasztók az egyéb alkoholtartalmú italokról is tájékoztatást kapjanak. A bor jelölésére már vonatkoznak külön uniós szabályok. A mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) (12) szabályokat állapít meg annak biztosítása céljából, hogy a fogyasztók védelemben és megfelelő tájékoztatásban részesüljenek. Ezért indokolt, ha a borra e szakaszban nem vonatkozik az összetevők felsorolásának feltüntetésére vonatkozó kötelezettség, illetve a tápértékjelölés. Ugyanígy biztosítja a fogyasztóvédelmet egyes alkoholtartalmú italok tekintetében az ízesített bor, ízesített boralapú italok és az ízesített boralapú koktélok meghatározására, megnevezésére és kiszerelésére vonatkozó általános szabályok meghatározásáról szóló, 1991. június 10-i 1601/91/EGK tanácsi rendelet (13) és a szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról, valamint az 1576/89/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. január 15-i 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (14). Ezért ennek a mentességnek vonatkoznia kell az említett két rendelet hatálya alá tartozó italokra is.
1.

A 13. cikk a következőképpen módosul: a) a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(3) A tagállamok az alábbi prioritások valamelyike alapján áttelepített minden egyes személy után a (3a) bekezdés szerinti átalányösszegben részesülnek: a) regionális védelmi program végrehajtására kijelölt országból vagy régióból származó személyek; b) az alábbi kiszolgáltatott csoportok valamelyikébe tartozó személyek: — veszélyeztetett gyermekek és nők, — kísérő nélküli kiskorúak, — erőszak és/vagy kínzás túlélői, — olyan komoly orvosi ellátásra szoruló személyek, amely ellátás csak az áttelepítéssel biztosítható, — jogi és/vagy fizikai védelmi okokból vészhelyzeti áttelepítésre vagy sürgős áttelepítésre szoruló személyek. c) a 2013-ra vonatkozó, e határozat mellékletében felsorolt konkrét közös uniós áttelepítési prioritások.”; b) a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki: „(3a) A tagállamok a (3) bekezdésben felsorolt prioritások alapján áttelepített minden egyes személy után 4 000 EUR átalányösszegben részesülnek. Az alábbi esetekben az átalányösszeget meg kell növelni az alábbiak szerint: — 6 000 EUR áttelepített személyenként azon tagállamok számára, amelyek először részesülnek az alapból áttelepítési átalányösszegben, — 5 000 EUR áttelepített személyenként azon tagállamok számára, amelyek az alap működésének korábbi évei folyamán egyszer már részesültek az alapból áttelepítési átalányösszegben.”; c) a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(4) Amennyiben egy tagállam által áttelepítendő személy a (3) bekezdésben felsorolt uniós áttelepítési prioritások közül többnek is megfelel, az adott személyért csak egy alkalommal jogosult átalányösszegre.”; d) a (6) bekezdésnek helyébe a következő szöveg lép: „(6) A tagállamok 2012. május 1-jéig megküldik a Bizottságnak a következő naptári évben a (3) bekezdésben felsorolt prioritások alapján áttelepítendő személyek becsült számát, beleértve az e bekezdésben említett különböző kategóriák szerinti megoszlásukat is. A Bizottság ezt az információt közli az 52. cikkben említett bizottsággal.”; e) a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki: „(7) A (3) bekezdésében felsorolt prioritások alapján történő áttelepítési fellépésekre irányuló pénzügyi ösztönzés eredményeiről és hatásairól a tagállamok az 50. cikk (2) bekezdésében említett jelentésben, a Bizottság pedig az 50. cikk (3) bekezdésben említett jelentésben számolnak be.”;
(8)

Mivel a vezetéknélküli szolgáltatások rendkívüli mértékben elősegíthetik a tudásalapú gazdaság kiteljesedését, az információs és kommunikációs technológiákon alapuló ágazatok fejlődését és működését, valamint a digitális szakadék megszüntetését, ennek a programnak különösen az Európa 2020 stratégiát kell támogatnia. Különösen az audiovizuális médiaszolgáltatások és az online tartalmak egyre növekvő mértékű használata fokozza a sebesség és a lefedettség iránti igényt. Ez kulcsintézkedése az európai digitális menetrendnek is, amely a jövő hálózat- és tudásalapú gazdaságának gyors szélessávú internet-hozzáférés biztosítására irányul, nem kisebb célt tűzve maga elé, mint az egyetemes szélessávú lefedettséget. A lehető legnagyobb vezetékes és vezetéknélküli szélessávú sebesség és kapacitás biztosítása hozzájárul azon célkitűzés megvalósításához, hogy 2020-ig mindenki legalább 30 Mbps, az uniós háztartások legalább fele pedig legalább 100 Mbps sebességű szélessávú hozzáféréssel rendelkezzen, továbbá az fontos a gazdasági növekedés és a globális versenyképesség előmozdítása szempontjából is, és az egységes digitális piac nyújtotta fenntartható gazdasági és társadalmi előnyök eléréséhez is szükséges. A programnak emellett egyéb uniós ágazati politikákat, így többek között a fenntartható környezetet és az uniós polgárok gazdasági és társadalmi beilleszkedését is támogatnia és ösztönöznie kell. Mivel a vezetéknélküli alkalmazások jelentős szerepet töltenek be az innováció szempontjából ez a program az innovációval kapcsolatos uniós szakpolitikák támogatását illetően is kulcsfontosságú kezdeményezés.
—

Halászeszköz-kategória: amellett, hogy nagyobb részletességgel kell megadni azt a területet, ahol a terméket halászták vagy tenyésztették – amit a Tanács el is fogadott –, a Parlament a halak kifogására használt halászeszköz-kategória feltüntetését is elő kívánta írni a rendeletben. A Tanács eredetileg ellenezte ezt a javaslatot, mivel ez egyes halászati technikák káros gyakorlatként történő megbélyegzését vonhatja maga után. Végül a két társjogalkotó kompromisszumos megoldásként elfogadta, hogy egy olyan egyszerűsített jegyzéket illesszenek be a III. mellékletbe, amely hét csoportba sorolja a halászeszköz-kategóriákat. (A halászeszközről további információk is megadhatók az önkéntes tájékoztatás keretében; lásd alább.)
(5)

Az 1383/2003/EK rendelet nem terjed ki bizonyos szellemi tulajdonjogokra, és bizonyos jogsértések nem tartoznak a hatálya alá. A szellemi tulajdonjogok hatékonyabb érvényesítése érdekében a vámhatóságnak fel kell tudnia lépni más típusú, az 1383/2003/EK rendelet hatálya alá nem tartozó jogsértések esetében is. E rendelet hatályának ezért ki kell terjednie – a már eddig is az 1383/2003/EK rendelet hatálya alá tartozó jogok mellett – a kereskedelmi nevekre, amennyiben azok a nemzeti jog alapján kizárólagos tulajdonként védettek, a félvezető termékek topográfiáira, a használati mintákra, valamint azon eszközökre is, amelyek kialakításának, előállításának, vagy átalakításának elsődleges célja műszaki megoldások megkerülésének lehetővé tétele vagy megkönnyítése.
(39)

Az e rendelet hatálya alá tartozó élelmiszer-kategóriákkal kapcsolatos követelmények meghatározása érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az e rendelet hatálya alá tartozó élelmiszer-kategóriák különös összetételi és tájékoztatási követelményeinek – többek között az 1169/2011/EU rendelet rendelkezéseit kiegészítő címkézési követelmények vagy az azoktól való eltérések, illetve a tápanyag-összetételre és az egészségre vonatkozó állítások engedélyezésével kapcsolatos követelmények – meghatározása érdekében. Annak érdekében továbbá, hogy a fogyasztók mielőbb élvezhessék a műszaki és tudományos fejlődés eredményeit, különösen az innovatív termékekkel kapcsolatban, és ezáltal az innováció ösztönzést kapjon, a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra is, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el ezen különös követelmények rendszeres aktualizálára vonatkozóan, figyelembe véve minden vonatkozó adatot, köztük az érdekelt felek által szolgáltatott adatokat. Továbbá, a műszaki és tudományos fejlődés, valamint a fogyasztók egészségének figyelembevétele érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra is, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el további, táplálkozási vagy élettani hatással rendelkező anyagkategóriáknak az uniós jegyzékbe való felvételéről, illetve az uniós jegyzékben szereplő anyagkategóriák valamelyikének törléséről. Ugyanebből a célból, és az e rendeletben foglalt további követelményekre is figyelemmel, a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra is, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az uniós jegyzék módosítására valamely új anyag hozzáadása vagy valamely anyag törlése révén, illetve az uniós jegyzékben szereplő anyagokkal kapcsolatos elemek hozzáadáa, törlése vagy módosítása révén. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.
(54)

Az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés (EAK) 106a. cikke (1) bekezdésének megfelelően, amely az EUMSZ 325. cikkének alkalmazását kiterjeszti az Európai Atomenergia-közösségre (Euratom), a Hivatal által lefolytatott vizsgálatokra az Unió tekintetében vonatkozó szabályok az Euratom tekintetében is érvényesek. Az EAK 106a. cikke (2) bekezdésének megfelelően az EUMSZ 325. cikkében foglalt, az Unióra való hivatkozások az Euratomra való hivatkozásnak is tekintendők, így az e rendeletben foglalt, az Unióra való hivatkozások – amennyiben a szövegkörnyezet megkívánja – magukban foglalják az Euratomra való hivatkozást is. Az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1074/1999/Euratom rendeletet (12) ezért hatályon kívül kell helyezni,
(12)

Indokolt a tagállamoknak arra is lehetőséget biztosítani, hogy a 2001/18/EK irányelv alapján meghozott döntéseiket olyan társadalmi-gazdasági hatásokkal összefüggő indokokra alapozhassák, amelyek a GMO-knak az érintett tagállam területén történő termesztése következtében merülhetnek fel. Jóllehet a Bizottság a 2010. július 13-i ajánlásában (17) már foglalkozott az együtt-termesztést szabályozó intézkedések kérdésével, a tagállamok számára is lehetővé kell tenni, hogy ezen irányelv alapján korlátozó vagy tiltó intézkedéseket fogadjanak el már engedélyezett GMO-knak a területük egészén vagy annak egy részén történő termesztésére vonatkozóan. A szóban forgó indokok összefügghetnek az együtt-termesztésre vonatkozó intézkedések végrehajtásának az adott földrajzi feltételek miatti kivitelezhetetlenségével vagy lehetetlenségével, azzal, hogy el kell kerülni a GMO-k más termékekben – például különleges vagy meghatározott termékekben – való előfordulását, továbbá azzal is, hogy meg kell őrizni a mezőgazdasági termelés diverzitását, vagy hogy biztosítani kell a vetőmagvak és növényi szaporítóanyagok tisztaságát. A Bizottság továbbá a géntechnológiával módosított szervezetekről szóló, 2008. december 5-i tanácsi következtetésekben megfogalmazott kérésnek megfelelően jelentést nyújtott be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a GMO-k termesztésének társadalmi-gazdasági következményeiről. E jelentés megállapításai értékes információval szolgálhatnak azon tagállamok számára, amelyek ezen irányelv alapján döntések meghozatalát mérlegelik.
12.

A Tanács többek között a következő főbb tartalmi változtatásokat vezette be: a) Szakértői testület (6. cikk) Első olvasatban elfogadott álláspontjában a Tanács a cím viselésére az adott évben – a határozathoz mellékelt naptár értelmében – jogosult tagállam számára lehetőséget biztosít arra, hogy legfeljebb két szakértőt kinevezzen a kiválasztási és ellenőrzési eljárásokat végző testületbe. Ez a testület a Bizottság javaslatának megfelelően tíz, uniós intézmények és szervek (az Európai Parlament, a Bizottság, a Tanács és a Régiók Bizottsága) által kinevezett szakértőből és legfeljebb két, azon tagállam által kinevezett szakértőből fog állni, amelynek a városát a testületnek ki kell választania vagy ellenőriznie kell. A nemzeti szakértők szerepe az lesz, hogy a helyi szakértelmet és ismereteket biztosítsák a testület számára. Az első olvasatban elfogadott álláspont emellett szigorít az összeférhetetlenségi rendelkezéseken: ha valamely szakértő személye és egy pályázó város között összeférhetetlenség áll fenn, a szakértőnek le kell mondania (lásd a cikk (8) bekezdését). b) Kijelölés (11. cikk) Az első olvasatban elfogadott álláspont a kijelölést annak a tagállamnak a hatáskörébe utalja, amelyik az adott évben a cím viselésére jogosult. Ez változást jelent mind a bizottsági javaslathoz képest, amelynek értelmében a kijelölést a Bizottság végezte volna, mind pedig az 1622/2006/EK határozatban foglalt, jelenleg hatályos szabályokhoz képest, amelyek értelmében a Tanács is a kijelölő testületek egyike. A tagjelölt és potenciális tagjelölt országok városainak kijelölése viszont a Bizottság feladata lesz, hiszen az ezen városok kiválasztására szolgáló nyílt pályázatot teljes egészében a Bizottság irányítja, az adott országok bevonása nélkül. Azt követően, hogy az érintett tagállam kijelöl valamely várost, a Bizottság két hónapon belül közzéteszi a város nevét az Európai Unió Hivatalos Lapjában. c) A 2020. évi európai kulturális fővárosokra vonatkozó eltérési intézkedések (7. cikk (2) bekezdés, második albekezdés, 8. cikk. (1) bekezdés, második albekezdés, 11. cikk (1) bekezdés, második albekezdés) A jogalkotási eljárások késedelmére tekintettel a Tanács több olyan eltérési intézkedést vezetett be első olvasatban elfogadott álláspontjában, amelyek több időt biztosítanak azon városoknak, amelyek 2020-ban viselik az Európa kulturális fővárosai címet. A határidők meghosszabbodtak a kiválasztási eljárás döntő szakaszaiban, így a pályázati felhívásnak a tagállamokban történő közzététele (7. cikk (2) bekezdés), a testületnek az előválasztási ülésre történő összehívása (8. cikk (1) bekezdés) és a kijelölés (11. cikk (1) bekezdés) esetében. d) A pályázat egy évvel történő elhalasztása a tagjelölt vagy potenciális tagjelölt országok számára (melléklet) Első olvasatban elfogadott álláspontjában a Tanács a tagjelölt vagy potenciális tagjelölt országok számára a pályázati lehetőséget egy évvel későbbre (2020-ról 2021-re) halasztotta. Így ezeknek az országoknak elegendő idejük lesz az egyetértési megállapodás aláírására, ami az Európa kulturális fővárosai fellépés támogatását biztosító Kreatív Európa programban való részvételük feltétele.
(14)

A nyomon követés szempontjából figyelembe kell venni minden Unión belüli utat, az utolsó nem uniós kikötőből az Unióban elsőként érintett útiterv szerinti kikötőbe tartó összes utat, valamint a valamely uniós kikötőből az Unión kívül elsőként érintett útiterv szerinti kikötőbe tartó összes utat – ideértve a ballasztban megtett utakat is. Az uniós kikötőkben történő szén-dioxid-kibocsátást szintén figyelembe kell venni, ideértve azt is, amikor a hajó a kikötőben horgonyoz vagy a kikötőn belül mozog, különösen mivel léteznek konkrét intézkedések az ilyen kibocsátások csökkentésére vagy elkerülésére is. Ezeket a szabályokat megkülönböztetésmentes módon kell alkalmazni minden hajó tekintetében, függetlenül attól, hogy milyen lobogó alatt közlekedik. Ugyanakkor, tekintettel arra, hogy ez a rendelet a tengeri közlekedésre összpontosít, nem lenne helyénvaló, hogy az olyan hajómozgásokra és hajózási tevékenységekre vonatkozóan is nyomonkövetési, jelentéstételi és hitelesítési követelményeket írjon elő, amelyeknek a célja nem áruk vagy személyek kereskedelmi célú szállítása – ilyen tevékenység például a kotrás, a jégtörés, a csővezeték fektetése vagy tengeri létesítmények telepítése.
6.

A 11. cikk szövege a következő bekezdésekkel egészül ki: „(3) A tagállamok és a Bizottság megteszik az összes intézkedést annak érdekében, hogy fenntartsák az európai statisztikákba vetett bizalmat. Ennek érdekében a tagállamok és a Bizottság által elkészített, „Kötelezettségvállalások a statisztikába vetett bizalomért” (a továbbiakban: kötelezettségvállalások) című dokumentumokban továbbra is célul kell kitűzni az európai statisztikákba vetett közbizalom fenntartását, valamint a gyakorlati kódexben rögzített statisztikai alapelvek végrehajtása terén történő előrelépés biztosítását. E kötelezettségvállalásoknak pontosan meghatározott szakpolitikai kötelezettségvállalásokat kell tartalmazniuk a gyakorlati kódex alkalmazási feltételeinek szükség szerinti javítására vagy fenntartására, és a dokumentum mellett közzé kell tenni egy, az állampolgároknak szóló összefoglalót is. (4) A Bizottság a tagállamok által küldött éves jelentés alapján rendszeresen ellenőrzi a tagállami kötelezettségvállalásokat, melyeket szükség szerint naprakésszé kell tenni. Amennyiben …-ig (8) valamely tagállam nem teszi közzé a kötelezettségvállalásait, az adott tagállam jelentést nyújt be a Bizottságnak, illetve tesz közzé a gyakorlati kódex végrehajtása, illetve adott esetben a kötelezettségvállalások létrehozását célzó intézkedések terén elért eredményekről. Ezeket az elért eredményekről szóló jelentéseket rendszeres időközönként – első közzétételüket követően legalább kétévente – naprakésszé kell tenni. A Bizottság …-ig (9), azt követően pedig kétévente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a közzétett kötelezettségvállalásokról, illetve adott esetben az elért eredményekről szóló jelentésekről. (5) A Bizottság által tett kötelezettségvállalás teljesítését az európai statisztikairányítási tanácsadó testület rendszeresen ellenőrzi. Az európai statisztikairányítási tanácsadó testület a fenti kötelezettségvállalás teljesítéséről szóló értékelését szerepelteti az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a 235/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozatnak (10) megfelelően benyújtott éves jelentésében. Az európai statisztikairányítási tanácsadó testület …-ig (9) jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e kötelezettségvállalás végrehajtásáról.
11.

A Bíróság ezenkívül a politikai kompromisszum részeként évenként adatokkal fog szolgálni igazságszolgáltatási tevékenységeiről, így többek között a fellebbezési ügyek alakulásáról is, és szükség szerint javaslatot fog tenni a megfelelő intézkedésekre. Megegyezés született arról is, hogy a Törvényszék kibővítésének második és harmadik szakaszában értékelés fog készülni a Törvényszék helyzetéről, amelynek alapján szükség szerint bizonyos kiigazításokra kerülhet sor – annak szem előtt tartásával, hogy e kiigazítások nem érinthetik a bírák létszámát, de kiterjedhetnek bármely egyéb, a Törvényszék működésével és igazgatási kiadásaival kapcsolatos aspektusra. Végül pedig: a Törvényszéknek a belső szervezete és az eljárási szabályzata felülvizsgálatát is el kellene majd végeznie, majd pedig ennek alapján meghozni a szükséges intézkedéseket, illetve jóváhagyásra benyújtani a Tanácsnak a megfelelő javaslatokat, még azt megelőzően, hogy 2019-ben megkezdődne a kibővítése utolsó szakasza.
(3)

Ez az irányelv a negyedik olyan irányelv, amely a pénzmosás jelentette fenyegetéssel foglalkozik. A 91/308/EGK tanácsi irányelv (4) a pénzmosást a kábítószerrel kapcsolatos bűncselekmények szempontjából határozta meg, és kizárólag a pénzügyi ágazatra rótt kötelezettségeket. A 2001/97/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) kiterjesztette a 91/308/EGK irányelv hatályát az az által szabályozott bűncselekmények, valamint foglalkozások és tevékenységek tekintetében is. A Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) 2003 júniusában módosította ajánlásait, hogy azokat a terrorizmus finanszírozására is kiterjessze, és részletesebb követelményeket vezetett be az ügyfelek azonosításával és adataik ellenőrzésével kapcsolatban, valamint azokra a helyzetekre vonatkozóan, amikor a pénzmosás vagy a terrorizmusfinanszírozás nagyobb kockázata fokozott intézkedéseket tehet indokolttá, illetve amikor a kisebb kockázat kevésbé szigorú ellenőrzést is lehetővé tesz. Ezeket a módosításokat tükrözte a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6), továbbá a 2006/70/EK bizottsági irányelv (7).
(13)

A 2007/64/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) 3. cikke a)–m) és o) pontjában hivatkozott szolgáltatásoknak megfelelő pénzátutalások nem tartoznak e rendelet hatálya alá. Célszerű kizárni e rendelet hatálya alól a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás szempontjából alacsony kockázatot képviselő átutalásokat is. E kivételek közé tartoznak az olyan fizetési kártyák, elektronikus pénzeszközök, mobiltelefonok vagy hasonló tulajdonságokkal rendelkező, előzetes, illetve utólagos fizetést lehetővé tévő egyéb digitális vagy információtechnológiai (IT) eszközök, amennyiben azokat kizárólag áruk és szolgáltatások vásárlására használják és a kártya vagy az eszköz száma minden átutalás mellett megtalálható. A fizetési kártya, az elektronikus pénzeszköz, a mobiltelefon vagy a hasonló tulajdonságokkal rendelkező, előzetes, illetve utólagos fizetést lehetővé tevő egyéb digitális vagy IT eszköz személyek közötti pénzátutalás végrehajtására történő felhasználása azonban e rendelet hatálya alá esik. Emellett ki kell zárni e rendelet hatálya alól a bankjegykiadó automatából történő készpénzfelvételt, az adók, a pénzbírságok vagy más illetékek befizetéseit, az elektronikus zsírórendszerben megvalósuló fizetéseket, és a digitalizált csekkek továbbításával végrehajtott átutalásokat, ideértve többek között az elektronikusan feldolgozott csekkeket és váltókat is, valamint azokat a pénzátutalásokat, amelyek esetében mind a fizető fél, mind a kedvezményezett a saját nevében eljáró pénzforgalmi szolgáltató.
(18)

A gyakornokként történő beutazást és tartózkodást kérelmező harmadik országbeli állampolgároknak bizonyítaniuk kell, hogy a jelentkezésüket megelőző két évben felsőfokú végzettséget szereztek, vagy valamely harmadik országban felsőfokú végzettség megszerzésére irányuló tanulmányokat folytatnak. E személyeknek be kell mutatniuk egy képzési megállapodást is, amely többek között a képzési program leírását, annak oktatási célját vagy képzési elemeit, időtartamát tartalmazza, valamint azokat a feltételeket, amelyek alapján a gyakornokot a képzési program alatt felügyelik, bizonyítandó, hogy valódi képzésben fognak részt venni, és nem szokványos munkavállalóként alkalmazzák őket. A fogadó szervezetektől ezen felül megkövetelhető annak igazolása, hogy a gyakornoki állás nem egy álláshelyet helyettesít. Amennyiben a gyakornokokra vonatkozóan a nemzeti jog, a kollektív szerződések vagy a gyakorlati szabályok különös feltételeket fogalmaznak meg, a tagállamok megkövetelhetik, hogy a gyakornokként történő beutazást és tartózkodást kérelmező harmadik országbeli állampolgárok is megfeleljenek ezeknek a különös feltételeknek.
(70)

Az Europol alkalmazottaira vonatkozó személyzeti szabályzat létrehozásáról szóló 1999/C 26/07 tanácsi jogi aktust (18) a 2009/371/IB határozat 63. cikke hatályon kívül helyezte. Az említett tanácsi jogi aktus azonban továbbra is alkalmazandó az Europol személyzetének azon tagjaira, akik a 2009/371/IB határozat hatályba lépését megelőzően is az Europol alkalmazásában álltak. Ennélfogva átmeneti rendelkezésekben elő kell írni, hogy az említett személyzeti szabályzat értelmében kötött szerződésekre továbbra is az említett személyzeti szabályzat alkalmazandó.