c) az egyes években kibocsátott, szakmai alkalmasságot igazoló bizonyítványok száma;

A rendelet 3. cikkével összhangban a közúti fuvarozói szakmát gyakorló vállalkozásoknak rendelkezniük kell tényleges és állandó székhellyel valamely tagállamban, jó hírnévvel, megfelelő pénzügyi helyzettel és a szükséges szakmai alkalmassággal. Ezenfelül a rendelet 4. cikke alapján a közúti fuvarozási vállalkozások kötelesek kijelölni egy szakmai irányítót is. Ennek a szakmai irányítónak rendelkeznie kell szakmai alkalmassági bizonyítvánnyal, amely igazolja, hogy birtokában van a szállítási tevékenységek jogi és ágazati követelményekkel összhangban történő, tényleges és folyamatos szervezéséhez szükséges készségeknek és tudásnak. A tagállamok feladata ügyelni arra, hogy a fuvarozási vállalkozások eleget tegyenek az 1071/2009/EK rendeletben előírt feltételeknek. Emellett a tagállamok közötti jól szervezett igazgatási együttműködés kulcsfontosságú szerepet tölt be az Európai Unióban működő vállalkozások felügyelete terén tapasztalható hatékonyság javításában.

Az 1071/2009/EK rendelet 26. cikke értelmében a tagállamokat jelentéstételi kötelezettség terheli. Ezt a kötelezettséget azonban két tagállam nem teljesítette, néhányan pedig csak leíró jellegű információkat szolgáltattak. Ez hátralépést jelent a legutóbbi időszakhoz képest, amely során minden tagállam teljesítette a kötelezettségét. Néhány tagállam a 2019. szeptember 30-i határidőhöz képest tetemes késéssel szolgáltatta be az adatokat – az utolsó jelentés 2020 októberében érkezett be. Ez jelentős kihatással volt a jelen bizottsági jelentés elkészülésének idejére. Számos jelentés nem tartalmazta a kért információk egy részét, ami lehetetlenné tette az átfogó elemzést.

A következetesség, illetve annak érdekében, hogy az illetékes nemzeti hatóságoknak segítséget nyújtsanak jelentéstételi kötelezettségük teljesítéséhez, a Bizottság szolgálatai 2015-ben azt javasolták, hogy a tagállamok egységes formanyomtatványt alkalmazzanak. Ezt a második jelentéstételi időszaktól kezdődően kell használni. Szinte valamennyi részt vevő tagállam használta ezt az egységes formanyomtatványt a nemzeti jelentésének elkészítéséhez.

Mivel a mostani jelentéstételi időszak folyamán nem ugyanazok a tagállamok nyújtották be jelentésüket, mint a korábbi jelentéstételi időszakok során, és tekintettel az átadott információ összehangolatlanságára, a két jelentéstételi időszak összevetését óvatosan kell kezelni.

II.A közúti fuvarozói szakma gyakorlásával kapcsolatos adatok elemzése

1. A közúti fuvarozási ágazat áttekintése tekintettel a jó hírnévre, a pénzügyi helyzetre és a szakmai alkalmasságra

A jelentésnek ez a része a tagállamok által a nemzeti követelményekre, az ellenőrzések megszervezésére, a rendelkezések betartásának szintjére, valamint a felmerült nehézségekre vonatkozóan szolgáltatott információkra alapul. A tagállami jelentések összehangolatlansága miatt ezen áttekintés hatálya nem átfogó. Szükség esetén a Bizottság a tagállami jelentéseket kiegészítette a fent említett értékelő tanulmány adataival.

A közúti fuvarozó szakma gyakorlására vonatkozó, a rendeletben előírt négy követelmény betartásának ellenőrzése, valamint az ellenőrzések száma tekintetében jelentős eltérés figyelhető meg a tagállamok között. A követelmények betartásának ellenőrzése a németországi pontrendszertől a lettországi éves ellenőrzéseken át az írországi, ítéletek alapján történő átvilágításig bezárólag rendkívül változatos módokon zajlik.

Mint ahogy azt az 1071/2009/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése bizonyos feltételek teljesülése esetén lehetővé teszi, több tagállam nemzeti követelményeket határozott meg, amelyeket a rendelet által előírt négy kritérium (tényleges és állandó székhely, jó hírnév, megfelelő pénzügyi helyzet és szükséges szakmai alkalmasság) mellett teljesíteni kell a közúti fuvarozói szakma gyakorlásához. Dánia és Észtország például a pénzügyi helyzetre vonatkozó további nemzeti követelményeket írt elő, míg mások például a parkolóhelyekre vonatkozó további követelményeket szabtak meg.

Észtország jelentéséből kiderül, hogy a rendelet által előírt követelmények betartásának ellenőrzését egy kockázatalapú rendszer szerint végzik, amely elsősorban a közúti fuvarozás szabályainak súlyos vagy gyakori megsértése terén fokozott kockázatot jelentő vállalkozásokra összpontosít. Ezen túlmenően ellenőrzésre kerül sor akkor is, amikor a közösségi engedély birtokosa hiteles másolatot igényel. A 2017–2018 közötti időszakban a közösségi engedéllyel rendelkezők 65 %-a igényelt hiteles másolatot, és mindegyik említett ügyben ellenőrzésre került sor. Az állandó székhelyre vonatkozó ellenőrzések a közösségi engedély megadásakor való elvégzése mellett az észt hatóságok nyilvántartás-alapú ellenőrzéseket is végeznek évente 1–2 alkalommal. A négy kritériumon felül Észtország előírja azt is, hogy a közösségi engedély kérelmezőjének nem lehet az észt adótörvényben meghatározott összeget meghaladó, nem részletekben fizetendő adóhátraléka, továbbá nem jelenthetett korábban csődöt sem.

Írországban a jó hírnév, a pénzügyi helyzet és a szakmai alkalmasság ellenőrzését a vállalkozások engedélyének megújítására szolgáló eljárás keretében legalább ötévente elvégzik. Az ellenőrzésekre azonban gyakrabban is sor kerülhet azon fuvarozók esetében, amelyek megítélés szerint fokozott kockázatot jelentenek, vagy felhívták magukra az illetékes hatóság figyelmét. A jó hírnév meglétét a szakmai irányító és a többi érintett személy átvilágítása révén ellenőrzik, amihez a nemzeti rendőrség keretén belül működő Nemzeti Átvilágítási Szolgálat segítségét veszik igénybe. Az átvilágítási szolgálat továbbítja a jó hírnév megállapításához használható ítéletek jegyzékét az illetékes hatóságnak. A fuvarozói engedély ötéves érvényességi ideje alatt a fuvarozónak szokásosan nem kell további információt benyújtania az engedélyező hatósághoz. Erre csak akkor kerül sor, ha a hatóság kockázatot tárt fel az adott fuvarozó tekintetében.

Lettországban úgy ellenőrzik a megfelelő pénzügyi helyzetet, hogy a cégnyilvántartásból lekért éves jelentésekből gyűjtenek információkat. Ezenfelül mind a négy feltételt ellenőrzik a fuvarozási engedély megadása előtt. Az engedélyek felfüggesztésére többnyire az állami adófelügyelet kérése alapján került sor, amikor az adófelügyelet úgy határozott, hogy felfüggeszti a fuvarozó vállalat gazdasági tevékenységét. A közösségi engedélyek hiteles másolatát és a belföldi fuvarozási engedélyeket az egyes gépjárművekre bocsátják ki, és csupán legfeljebb tizenkét hónapos időtartamra. Ezért a négy követelménynek való megfelelés elmulasztása esetén nem újítják meg az adott közösségi engedély hiteles másolatát, illetve a belföldi fuvarozási engedélyt. A jó hírnév meglétét a szakmai irányító, a vállalkozás és annak igazgatótanácsi tagjai tekintetében ellenőrzik. A szakmai irányító vagy az igazgatótanácsi tagok leváltása esetén ellenőrzik minden egyes új tag jó hírnevét. A lett jogalkalmazó hatóságok felhívják a figyelmet néhány nehézségre a pénzügyi helyzettel kapcsolatos követelménynek való megfelelés meghatározása kapcsán a biztosítási kötvényekkel összefüggésben, mivel az 1071/2009/EK rendelet nem írja le részletesen, hogy a fuvarozó vállalkozásnak milyen kockázatokkal szemben kell biztosítással rendelkeznie.

Spanyolországban két módon ellenőrzik a szakma gyakorlására vonatkozó feltételek betartását. Az egyik módszer alapján felkérik a vállalkozásokat arra, hogy nyújtsanak be a négy követelménynek való megfelelésüket alátámasztó dokumentumokat. A másik módszer keretén belül helyszíni ellenőrzést végző felügyelőket küldenek a vállalkozások telephelyeire. Spanyolországban a közúti fuvarozó vállalkozásoknak kétévente kérelmezniük kell az engedélyük megújítását, tehát kétévente sor kerül a négy követelmény betartásának ellenőrzésére. Ezen túlmenően minden évben vizsgálatsorozatot végeznek annak ellenőrzése érdekében, hogy azon vállalkozások, amelyek engedélyét nem újították meg, nem folytatnak-e fuvarozói tevékenységet.

Lengyelországban 400 felügyelőt bíztak meg azzal, hogy ellenőrizze a közutakat és a közúti árufuvarozók telephelyeit. A felügyelők által összegyűjtött információkat továbbítják a Nemzetközi Fuvarozási Iroda, valamint a közösségi engedélyeket kibocsátó és az 1071/2009/EK rendeletben szereplő négy követelményt ellenőrző helyi hatóságok számára. Olyan hely tekinthető állandó és tényleges székhelynek, amely rendelkezik a fuvarozói tevékenységek strukturált és folyamatos végzését lehetővé tévő műszaki felszereléssel és eszközökkel, és amely magában foglalja a következő elemek legalább egyikét: parkolóhely; kirakodási hely; járművek karbantartására szolgáló felszerelés.

Németországban csupán regionális szinten létezett kockázatértékelő rendszer, 2014 júliusától azonban működésbe lépett az egész országra kiterjedő kockázatértékelő rendszer. A jogsértéseket 5 ponttal (legsúlyosabb jogsértések), 3 ponttal (súlyosabb/súlyos jogsértések) vagy 1 ponttal (egyéb jogsértések) értékelik. A vállalkozásokat abban az esetben sorolják fokozott kockázatú kategóriába, ha összegyűjtöttek 5 pontot (legfeljebb 10 gépjárművel rendelkező vállalkozások esetén), 8 pontot (50 gépjárműig) vagy 11 pontot (több mint 50 gépjármű esetén).

Az Egyesült Királyság Vezető- és Gépjárműszabványügyi Ügynöksége (Driver and Vehicle Standards Agency) 2006 óta működteti az OCRS (Operator Compliance Risk Score – fuvarozók megfelelőségére vonatkozó kockázati mutató) rendszert. Ezt a rendszert 2012-ben továbbfejlesztették, hogy javítsák az előrejelző képességét. Az OCRS rendszer információkat tartalmaz a műszaki vizsgálattal kapcsolatos jogsértésekről, amelyek összefüggést mutatnak más jogsértésekkel.

Dániában a belföldi vagy közösségi engedélyek minden új kérelmezőjét ellenőrzik a megfelelő pénzügyi helyzet, a szakmai alkalmasság, a tartozások és az állandó székhely szempontjából. A jó hírnév meglétét csak akkor ellenőrzik, ha a rendőrség problémát jelzett, vagy arra utaló jelek vannak, hogy probléma állhat elő. A jogsértéseket − amelyek magunkban foglalják a rendőrség által közúti ellenőrzések során felderített jogsértéseket − 5 évig tartják nyilván. A dán hatóság jellemzően ellenőriz minden új kérelmezőt, továbbá minden évben mintegy 250 működő fuvarozót. Ez utóbbiakat kockázatértékelő rendszer alapján választják ki. A fuvarozóknak az első két engedély megszerzéséhez teljesíteniük kell a 150 000 DKK (mintegy 20 000 EUR) összegre rúgó kezdeti pénzügyi kötelezettséget, miközben az 1071/2009/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdése csupán 9 000 EUR tartalékot ír elő az első gépjármű és 5 000 EUR tartalékot minden további gépjármű vonatkozásában. Dániában minden további gépjármű tekintetében 40 000 DKK (mintegy 5 400 EUR) összegre van szükség. További előírás, hogy a vállalkozások kormányzattal szembeni tartozása nem haladhatja meg az 50 000 DKK-t (mintegy 6 700 EUR). A vállalkozások megfelelő pénzügyi helyzetének ellenőrzése során a Dán Közlekedési Hatóság ez ügyben lekéri az adatokat a Dán Adóhatóságtól.

Románia kockázatértékelő rendszere valamennyi fuvarozó vállalatra kiterjedően vizsgálja az összes közúti fuvarozási kihágást magában foglaló jogsértéseket. Új fióktelep megnyitása esetén ellenőrzik, hogy rendelkezik-e állandó és tényleges székhellyel.

Luxemburgban a Gazdasági Minisztérium folytat le ellenőrzést az engedély kiadása előtt, hogy meggyőződjön a négy követelménynek való megfelelésről. A jó hírnév ellenőrzésére akkor is sor kerül, ha az engedély jogosultja nehéz pénzügyi helyzetbe (pl. fizetésképtelenség vagy csőd) kerül, hogy megvédjék a szerződéses partnereit. A jó hírnevet, a megfelelő pénzügyi helyzetet, a szakmai alkalmasságot és az állandó és tényleges székhelyet akkor is ellenőrzik, ha az engedély jogosultja új engedélyért folyamodik, például, amikor kiterjesztené tevékenységi körét egy másik ágazatra, amely tekintetében további engedélyre van szüksége.