–Az 1936/2001/EK tanácsi rendelet 4. cikkének a) pontja, 4. cikkének b) pontja és 4. cikkének c) pontja,

A gazdálkodási terv előírja, hogy a kékúszójú tonhalakat bizonyos körülmények között vissza kell dobni, illetve engedni a tengerbe. A terv azt is előírja, hogy azok a halászhajók, amelyek – a rekreációs célú halászatot is ideértve – túllépik a számukra kiosztott kvótát és/vagy a megengedett járulékos fogások maximális szintjét, a kvótán felüli kékúszójútonhal-mennyiséget kötelesek visszadobni. A hajók fedélzetén lévő, a minimális állományvédelmi referenciaméretnél kisebb kékúszójú tonhalakat szintén vissza kell dobni a tengerbe; ez alól kivételt képez a tagállamok által az éves halászati tervükben megállapított konkrét tűréshatár.

2018-ban megrendezett 21. rendkívüli ülésén az ICCAT elfogadta a 18-02. sz. ajánlást, amely az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengerben élő kékúszójútonhal-állományra vonatkozóan többéves gazdálkodási tervet (a továbbiakban: gazdálkodási terv) vezetett be. A gazdálkodási terv a Kutatási és Statisztikai Állandó Bizottság (a továbbiakban: SCRS) szakvéleményét követi, amely szerint az ICCAT-nak azért kell 2018-ban többéves állománygazdálkodási tervet készítenie, mert az állomány jelenlegi állapota alapján nem tűnnek szükségesnek a kékúszójú tonhalra vonatkozóan a 14-04. sz. ajánlást módosító 17-17. sz. ajánlás nyomán készült helyreállítási terv keretében bevezetett sürgősségi intézkedések.

Az ICCAT az illetékessége alá tartozó halászati erőforrások védelme és a velük folytatott gazdálkodás vonatkozásában határozatokat (a továbbiakban: ajánlásokat) fogadhat el, amelyek a szerződő felekre nézve kötelező hatállyal bírnak. Az említett ajánlások címzettjei elsősorban az egyezmény szerződő felei, de gazdasági szereplőkre (például hajóparancsnokokra) vonatkozó kötelezettségeket is tartalmaznak. Az ICCAT ajánlásai hat hónappal az elfogadásuk után lépnek hatályba, és az Unió vonatkozásában a lehető leghamarabb végre kell őket hajtani az uniós jogban.

Az Unió a 98/392/EK tanácsi határozattal jóváhagyta az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményét, amely többek között a tengerek élő biológiai erőforrásainak védelmére és a velük folytatott gazdálkodásra vonatkozó elveket és szabályokat is tartalmaz. Szélesebb körű nemzetközi kötelezettségei keretében az Unió részt vesz a halállományok védelme érdekében a nemzetközi vizeken tett erőfeszítésekben.

c)Halászati kapacitás: az (EU) 2016/1627 rendelettel szemben ez a rendelet (a 2018-as referencia-időszakhoz viszonyítva) mintegy 20 %-kal több erszényes kerítőhálós hajó számára engedélyezi a halászatot, és új ágazati kvótát vezet be az Azori-szigeteken, Madeirán és a Kanári-szigeteken folytatott kisüzemi halászatra vonatkozóan.

–az Atlanti-óceán keleti részén élő kékúszójú tonhal helyreállítási tervére vonatkozó (EU) 2016/1627 rendelet azonban nem ír elő felhatalmazáson alapuló hatáskört a tervnek az ICCAT éves határozataival összhangban történő módosítására. Ez volt az oka a 2018-ban előállt kritikus helyzetnek, amikor a 18-02. sz. ajánlás nem volt átültethető felhatalmazáson alapuló hatáskörökkel, és néhány tagállam 2019. júniusában arra kérte a Bizottságot, hogy társjogalkotási aktus révén gondoskodjon a halászati idényre vonatkozó végrehajtásról. Ez a rendelet felhatalmazáson alapuló hatáskört vezet be, hogy a kékúszójú tonhalra vonatkozó helyreállítási terv jövőbeni módosításait időben végre lehessen hajtani, és ezáltal egyenlő versenyfeltételeket biztosít az uniós flotta számára a harmadik országbeli flottákkal szemben.

A kékúszójú tonhal halászatára (a fogáshoz, az áthelyezéshez, a szállításhoz, a ketrecbe helyezéshez, a tenyésztéshez, a lehalászáshoz és az átvitelhez kapcsolódó műveletekre) vonatkozó ICCAT-szabályok rendkívül dinamikusak. A tagállamok által egységesen alkalmazandó, a halászat ellenőrzésére és irányítására szolgáló technológiák (pl. sztereoszkopikus kamerák vagy alternatív módszerek használata) folyamatosan fejlődnek. Hasonlóképpen, az e rendeletben foglalt ICCAT-szabályoknak megfelelő tagállamok támogatására szükség esetén operatív eljárásokat is ki kell dolgozni.

A kékúszójú tonhalra vonatkozó halászati lehetőségek 2018., 2019. és 2020. évi elosztásáról az ICCAT 25. rendes ülésén állapodtak meg. A 17-07. sz. ICCAT-ajánlás 5. pontjaként egy erre vonatkozó információkat tartalmazó táblázatot illesztettek be. Az egyezmény több szerződő fele azonban elégedetlenségének adott hangot a kvótájával kapcsolatban, és kérte, hogy hozzáférhessen az ICCAT nem allokált tartalékaihoz (azaz a ki nem osztott kvótákhoz) és használhassa azokat. E célból az ICCAT 2. sz. testületének 2018. márciusában Madridban tartott ülésközi találkozóján megvitatták a kékúszójú tonhalra vonatkozó 2019. és 2020. évi kvótáknak a nem allokált tartalékok felhasználásával történő lehetséges kiigazítását. A szerződő felek általában egyetértettek abban, hogy a kvóták kiigazítása elsősorban meghatározott szigetcsoportok kisüzemi flottáinak az igényeit hivatott kielégíteni Görögországban (Jón-szigetek), Spanyolországban (Kanári-szigetek) és Portugáliában (Azori-szigetek és Madeira). Az ülés fő eredménye, hogy az EU 2019. évi, eredetileg 17 536 tonnában megállapított részesedését a kisüzemi halászatban felhasználható tartalékból 87 tonnával megnövelték, így a 2019-es teljes uniós kvóta 17 623 tonna lett. Ezt a kvótát a 18-02. sz. ajánlás tartalmazza, és a tagállamok közötti halászati lehetőségek meghatározásáról szóló (EU) 2019/124 tanácsi rendelet hajtja végre az uniós jogban.

(1)Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben foglaltak szerint a közös halászati politika célja az, hogy a tengeri biológiai erőforrások kiaknázását fenntartható gazdasági, környezeti és társadalmi feltételekkel biztosítsa.

(2)Az Unió a 98/392/EK tanácsi határozat révén jóváhagyta az Egyesült Nemzetek Szervezetének Tengerjogi Egyezményét, valamint az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i Tengerjogi Egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelmére és kezelésére vonatkozó rendelkezések végrehajtásáról szóló megállapodást, amelyek az élő tengeri erőforrások védelmére és az azokkal való gazdálkodásra vonatkozó alapelveket és szabályokat tartalmazzák. Szélesebb körű nemzetközi kötelezettségei keretében az Unió részt vesz a halállományok védelmére a nemzetközi vizeken tett erőfeszítésekben.

(3)Az Unió részes fele az atlanti tonhalfélék védelméről szóló nemzetközi egyezménynek (a továbbiakban: egyezmény).

(4)2018-ban megrendezett, 21. rendkívüli ülésén az egyezmény által az Atlanti Tonhalfélék Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (a továbbiakban: ICCAT) elfogadta az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengerben élő kékúszójútonhal-állományra vonatkozó többéves gazdálkodási terv (a továbbiakban: gazdálkodási terv) létrehozásáról szóló 18-02. sz. ajánlást.A gazdálkodási terv a Kutatási és Statisztikai Állandó Bizottság (a továbbiakban: SCRS) javaslatát követi, amely szerint az ICCAT-nak azért kell 2018-ban többéves gazdálkodási tervet készítenie az állományra vonatkozóan, mert az állomány jelenlegi állapota alapján nem tűnnek szükségesnek a kékúszójú tonhalra vonatkozóan (a 14-04. sz. ajánlást módosító 17-17. sz. ajánlással létrehozott) helyreállítási terv keretében bevezetett sürgősségi intézkedések.

(5)A 18-02. sz. ajánlás a kékúszójú tonhalra vonatkozó – az uniós jogban az (EU) 2016/1627 európai parlamenti és tanácsi rendelet által végrehajtott – helyreállítási terv létrehozásáról szóló 14-04. sz. ajánlást módosító 17-07. sz. ajánlás helyébe lép.

(6)E rendeletnek adott esetben teljes egészében vagy részben az alábbi ICCAT-ajánlásokat kell végrehajtania: 06-07., 18-10., 96-14., 13-13. és 16-15.

(7)A regionális halászati gazdálkodási szervezetekben az Uniónak a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményekre kell alapoznia álláspontját, ezáltal gondoskodva arról, hogy a halászati erőforrásokkal folytatott gazdálkodás a közös halászati politika célkitűzéseivel összhangban történjen, kiváltképp a halállományok fokozatos helyreállítására és a maximális fenntartható hozamot (a továbbiakban: MFH) biztosítani képes biomasszaszint felett tartására irányuló célkitűzéssel, továbbá azzal a célkitűzéssel, amely szerint meg kell teremteni a feltételeket ahhoz, hogy a halászati és a halfeldolgozó ipar, valamint a halászathoz kötődően a szárazföldön végzett tevékenységek gazdaságilag életképessé és versenyképessé váljanak. Az SCRS által kiadott 2018. évi jelentés szerint a kékúszójútonhal-fogások F 0,1 halászati mortalitás mellett vannak összhangban a maximális fenntartható hozam eléréséhez szükséges (Fmfh) halászati mortalitással. Az állomány biomasszája a maximális fenntartható hozam (MFH) eléréséhez szükséges szintjen áll. A B0,1 közepes és alacsony állománypótlódási szint mellett e szint felett mozog, míg magas állománypótlódási szint mellett alatta marad.

(8)A gazdálkodási terv figyelembe veszi a halászeszközök és halászati technikák különböző típusainak sajátosságait. A gazdálkodási terv végrehajtása során az Uniónak és a tagállamoknak törekedniük kell a part menti halászati tevékenységek ösztönzésére, valamint az alacsony környezeti hatással járó és szelektív, a hagyományos és kisüzemi halászatban alkalmazott halászeszközök és halászati technikák népszerűsítésére, hogy ezzel is hozzájáruljanak a helyi gazdasági szereplők megfelelő megélhetéséhez.

(9)A közös halászati politika szabályainak betartása érdekében uniós jogszabályok születtek olyan ellenőrzési, vizsgálati és jogérvényesítési rendszer létrehozásáról, amely – többek között – a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemről is rendelkezik. Ezen belül az 1224/2009/EK tanácsi rendelet a közös halászati politika valamennyi szabályának betartását biztosítandó globális és integrált szemléletű uniós ellenőrzési, vizsgálati és jogérvényesítési rendszert hozott létre. A 404/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet megállapította az 1224/2009/EK rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat. Az 1005/2008/EK tanácsi rendelet létrehozta a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszert. Az említett rendeletek már tartalmaznak olyan rendelkezéseket, mint a halászati jogosítványok és engedélyek, valamint a hajómegfigyelési rendszerekre vonatkozó egyes szabályokat, amelyek a 18-02. sz. ICCAT-ajánlásban megállapított intézkedések egy részét lefedik. Az említett rendelkezéseket ezért nem szükséges felvenni e rendeletbe.

(10)Az 1380/2013/EU rendelet bevezeti a minimális állományvédelmi referenciaméret fogalmát. A következetesség biztosítása érdekében az ICCAT szerinti minimális méret fogalmát minimális állományvédelmi referenciaméretként kell végrehajtani az uniós jogban.

(11)A 18-02. sz. ICCAT-ajánlás értelmében a kifogott, de a minimális állományvédelmi referenciaméretet el nem érő kékúszójú tonhalakat vissza kell dobni, és ugyanez érvényes az éves halászati tervekben megállapított járulékos fogási korlátokat meghaladó kékúszójútonhal-fogásokra. Az ICCAT keretében az Unió részéről vállalt nemzetközi kötelezettségek teljesítése érdekében az (EU) 2015/98 bizottsági felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikke az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (2) bekezdésével összhangban lehetővé teszi a kékúszójú tonhalra vonatkozó kirakodási kötelezettségtől való eltérést. Az (EU) 2015/98 felhatalmazáson alapuló rendelet végrehajtja az ICCAT 18-02. sz. ajánlásának egyes rendelkezéseit, amely ajánlás meghatározza, hogy azok a hajók, amelyek túllépik a számukra kiosztott kvótát vagy megengedett járulékos fogások maximális szintjét, kötelesek visszadobni a fedélzetükön lévő kékúszójú tonhalakat. E felhatalmazáson alapuló rendelet hatálya a rekreációs célú halászatot folytató hajókra is kiterjed. Következésképpen ennek a rendeletnek nem szükséges szabályoznia ezeket a visszadobási és visszaengedési kötelezettségeket, valamint e rendelet nem érintheti az (EU) 2015/98 felhatalmazáson alapuló rendelet vonatkozó rendelkezéseit.

(12)A 2018-as éves találkozójukon az egyezmény szerződő felei elismerték, hogy a kékúszójú tonhallal kapcsolatos műveletek némelyike esetében meg kell erősíteni az ellenőrzést. E célból a 2018. évi ülésen megállapodás született arról, hogy az egyezmény halgazdaságokért felelős szerződő feleinek biztosítaniuk kell a ketrecbehelyezési műveletek teljes körű nyomonkövethetőségét, és a kockázatelemzésen alapuló szúrópróbaszerű ellenőrzéseket kell végezniük.

(13)A 09-11. sz. ajánlást módosító 08-12. sz. ICCAT-ajánlást végrehajtó 640/2010/EU rendelet rendelkezik az elektronikus kékúszójútonhal-fogási dokumentumról (a továbbiakban: eBCD). Az eBCD alkalmazásáról szóló 17-09. és 11-20. sz. ajánlást a közelmúltban hatályon kívül helyezte a 18-12. és a 18-13. sz. ajánlás. A 640/2010/EU rendelet ezért elavulttá vált, és a Bizottság az eBCD-re vonatkozó legújabb ICCAT-szabályokat végrehajtó új rendelet elfogadását tervezi. Következésképpen e rendeletnek nem a 640/2010/EU rendeletre kell hivatkoznia, hanem általánosabb értelemben az ICCAT által ajánlott fogási dokumentációs programra.

(14)Tekintettel arra, hogy az ICCAT bizonyos ajánlásait az ICCAT szerződő felei gyakran módosítják és valószínűleg a jövőben is módosítani fogják, az ICCAT gazdálkodási tervét módosító vagy kiegészítő ICCAT-ajánlásoknak az uniós jogban való mihamarabbi végrehajtása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el e következőkre vonatkozóan: az állomány biomasszájának az MFH-val összeegyeztethető szinten tartásához szükséges halászati mortalitási célérték elérésének határidői; jelentéstételi határidők, a halászati idények időszakai; minimális állományvédelmi referenciaméretek; százalékok és paraméterek, a Bizottságnak benyújtandó információk; a nemzeti megfigyelők és regionális megfigyelők feladatai, a haláthelyezési engedély megtagadásának okai; a fogás lefoglalásának okai és a visszaengedések elrendelése. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

(15)Az ICCAT ülésein az Uniót képviselő Bizottság évente több tisztán technikai ICCAT-ajánlást fogad el, különösen a kapacitáskorlátozásokra, a hajónapló követelményeire, a fogási jelentések formanyomtatványaira, az átrakási és áthelyezési nyilatkozatokra, a halászati engedélyekben minimálisan feltüntetendő információkra és az ICCAT közös nemzetközi ellenőrző vizsgálati rendszere alapján minimálisan szükséges halászhajók számára vonatkozóan; az ellenőrző vizsgálati és megfigyelési rendszer előírásai, a videofelvétel szabványai, a visszaengedési protokoll, az elpusztult halak kezelésére vonatkozó követelmények, a ketrecbehelyezési nyilatkozatok vagy a műholdas hajómegfigyelési rendszerekre vonatkozó előírások, amelyeket e rendelet I–XV. melléklete tartalmaz. A Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az I–XV. mellékletet módosító vagy kiegészítő felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el, összhangban az ICCAT módosított vagy kiegészített ajánlásaival. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

(16)A kékúszójú tonhal halászatára (a fogáshoz, az áthelyezéshez, a szállításhoz, a ketrecbe helyezéshez, a tenyésztéshez, a lehalászáshoz és az átvételhez kapcsolódó műveletekre) vonatkozó ICCAT-ajánlások rendkívül dinamikusak. A tagállamok által egységesen alkalmazandó, a halászat ellenőrzésére és irányítására szolgáló technológiák (pl. sztereoszkopikus kamerák és alternatív módszerek) folyamatosan fejlődnek. Hasonlóképpen, az e rendeletben foglalt ICCAT-szabályoknak megfelelő tagállamok támogatására szükség esetén operatív eljárásokat is ki kell dolgozni. E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni az élő kékúszójú tonhal átvételének részletes szabályaira, az áthelyezési műveletekre és a ketrecbehelyezési műveletekre vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően kell gyakorolni.

(17)Az e rendeletben meghatározott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és végrehajtási jogi aktusok nem érinthetik a jövőbeli ICCAT-ajánlásoknak az uniós jogban rendes jogalkotási eljárás útján történő végrehajtását.

(18)Mivel e rendelet új és átfogó gazdálkodási tervet kínál a kékúszójú tonhalra vonatkozóan, a kékúszójú tonhalra vonatkozóan az (EU) 2017/2107 rendeletben és az (EU) 2019/833 rendeletben meghatározott rendelkezéseket törölni kell. Ami az (EU) 2017/2107 rendelet 43. cikkét illeti, a földközi-tengeri kardhalra vonatkozó részt bekerült az (EU) 2019/1154 rendeletbe. Az 1936/2001/EU rendelet egyes rendelkezéseit is törölni kell. Az (EU) 2017/2107 rendeletet, az 1936/2001/EK rendeletet és az (EU) 2019/833 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

(19)A 18-02. sz. ICCAT-ajánlás hatályon kívül helyezte a 17-07. sz. ajánlást, mivel az állomány állapota nem teszi szükségessé az említett ajánlás alapján készült helyreállítási terv által előírt sürgősségi intézkedéseket. Az említett helyreállítási tervet végrehajtó (EU) 2016/1627 rendeletet ezért hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET: