A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK a költségvetés által fedezett garanciákról 2012. június 30-i állapot /* COM/2013/0211 final */





TARTALOMJEGYZÉK 1........... Bevezetés. 3 2........... A költségvetés által fedezett műveletek típusai 3 3........... A legutóbbi, 2011. december 31-i jelentés óta történt események. 4 3.1........ Az euróövezeten kívüli tagállamoknak nyújtott fizetésimérleg-támogatás. 4 3.2........ Makroszintű pénzügyi támogatás. 4 3.3........ Euratom.. 4 3.4........ Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus. 4 3.5........ Az EBB külső hitelnyújtási tevékenységéhez nyújtott költségvetési garancia. 5 4........... A költségvetés által fedezett kockázatok adatai 5 4.1........ A kockázat fogalma. 5 4.2........ A kockázat összetevői 6 4.3........ A költségvetés által viselt éves kockázat 8 4.3.1..... Tagállamokkal kapcsolatos kockázatok. 8 4.3.2..... Harmadik országokkal kapcsolatos kockázatok. 9 4.4........ A kockázat alakulása. 10 5........... Nemteljesítés, költségvetési garanciák aktiválása és hátralékok. 13 5.1........ Kifizetések a készpénzállományból 13 5.2........ Kifizetések a költségvetésből 13 5.3........ A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap aktiválása. 13 6........... A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap. 14 6.1........ Visszafizettetések. 14 6.2........ Eszközök. 14 6.3........ Előirányzott összeg. 14 7........... Kockázatértékelés: a legnagyobb kitettséget jelentő harmadik országok gazdasági és pénzügyi helyzete 14 7.1........ Célkitűzések. 14 7.2........ Kockázatértékelési módszerek. 14 1. Bevezetés A jelentés célja, hogy nyomon kövesse az Európai Unió költségvetése által viselt hitelkockázatot, amely a nyújtott garanciákhoz, valamint az Európai Unió által közvetlenül végrehajtott vagy az Európai Beruházási Bank külső mandátumán keresztül közvetett módon megvalósuló hitelfolyósítási műveletekhez kapcsolódik. A jelentés a költségvetési rendelet alapján készült, amely szerint a Bizottságnak jelentési kötelezettsége van az Európai Parlament és a Tanács felé a költségvetési garanciákról és a vonatkozó kockázatokról[1]. A jelentést egy bizottsági szolgálati munkadokumentum egészíti ki, amelyben egy sor részletes táblázat és a jelentéshez fűzött magyarázó megjegyzés található. 2. A költségvetés által fedezett műveletek típusai Az Európai Unió költségvetése (a költségvetés) által fedezett kockázatok különféle hitelnyújtási és garanciaműveletekből származnak, amelyek két kategóriába sorolhatóak: – az Európai Unió által makrogazdasági célkitűzésekre nyújtott hitelek, azaz a Bretton Woods-i intézményekkel közösen, harmadik országoknak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás[2] (macro-financial assistance – MFA), az euróövezeten kívüli tagállamok fizetésimérleg-nehézségeit enyhítő fizetésimérleg-hitelek[3] (balance-of-payments loans – BoP), továbbá az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) keretében nyújtott hitelek[4], melyeket olyan tagállamok igényelhetnek, amelyek általuk nem befolyásolható körülmények okozta súlyos gazdasági-pénzügyi zavarral küzdenek vagy fennáll ennek komoly veszélye, valamint – mikrogazdasági célkitűzésekre irányuló hitelek, azaz az Euratom-hitelek és legfőként az Európai Beruházási Bank (EBB) által nyújtott finanszírozás, amelyet a Bank Unión kívüli államoknak biztosít európai uniós garancia mellett megvalósuló műveleteikhez (az EBB külső hitelnyújtási tevékenysége)[5]. Az EBB garantált külső hitelnyújtási tevékenységére, az Euratom-hitelekre és a makroszintű pénzügyi támogatás keretében folyósított hitelekre 1994 óta a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap (a továbbiakban: az alap)[6], míg a fizetésimérleg-hitelekre és az EFSM-hitelekre közvetlenül a költségvetés nyújt fedezetet. Az alap az EU-n kívüli országokban megvalósuló projektekre, vagy az ezeknek az országoknak nyújtott hitelekkel és hitelgaranciákkal összefüggő nemteljesítésekre biztosít fedezetet. Célja, hogy: – likviditási tartalékot biztosítson annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a költségvetés igénybevétele minden olyan esetben, amikor egy garanciával fedezett hitel kapcsán nemteljesítésre vagy fizetési késedelemre kerül sor, valamint – a Bizottság és az EBB által az EU-n kívüli országoknak nyújtott hitelek garanciáival kapcsolatos uniós szakpolitika fejlesztését célzó pénzügyi keret meghatározásával eszközt teremtsen a költségvetési fegyelem betartatásához[7]. Amennyiben egy harmadik ország tagállammá válik, az adott országnak nyújtott hitelek fedezetét többé nem az alap biztosítja, és a kockázatot közvetlenül a költségvetés viseli. Az alapot a költségvetésből töltik fel, és az alap forrásainak el kell érniük az alap által fedezett hitelek és hitelgaranciák kinnlevő összegének meghatározott hányadát. Ez a százalékos arány, más néven célráta, jelenleg 9 %. Amennyiben az alap forrásai nem elegendőek, a költségvetés biztosítja a szükséges pénzeszközöket. 3. A legutóbbi, 2011. december 31-i jelentés óta történt események 3.1. Az euróövezeten kívüli tagállamoknak nyújtott fizetésimérleg-támogatás 2012 első félévében nem került sor műveletekre. A Romániának nyújtandó középtávú európai uniós elővigyázatossági pénzügyi támogatást 2012. június 30-án még nem folyósították. 3.2. Makroszintű pénzügyi támogatás Az Örményországnak nyújtott 39 millió EUR második és utolsó részletét februárban folyósították, és 19 millió EUR lett visszafizetve (Bosznia-Hercegovina: 2 millió EUR, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság: 5 millió EUR, Tádzsikisztán: 12 millió EUR). 3.3. Euratom A beszámolási időszakban nem történt hitelfolyósítás. A visszafizetett összeg Bulgáriától (10,5 millió EUR) és Ukrajnától (2,8 millió EUR) származott. 3.4. Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus Írország 4,5 milliárd EUR-t, Portugália pedig 6 milliárd EUR-t kapott 2012 első hat hónapja során. A 2012. június 30-án kinnlevő összegek a négy eszközre vonatkozóan az 1. táblázatban találhatóak. A válságkezelés részeként néhány egyéb mechanizmus létrehozására is sor került, ezek azonban nem jelentenek kockázatot az uniós költségvetés számára: – a részt vevő tagállamok által arányosan garantált Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz (EFSF[8])/Európai Stabilitási Mechanizmus (ESM[9]),valamint – a Bizottság által központilag kezelt, a többi euróövezeti tagállam nyújtotta kétoldalú kölcsönök által finanszírozott, Görögországgal kötött hitelkeret-megállapodás[10]. 3.5. Az EBB külső hitelnyújtási tevékenységéhez nyújtott költségvetési garancia A 2007–2013-as időszakra szóló külső mandátum keretében 2012 első felében 3 %-kal nőtt az aláírt hitelszerződések száma, és értékük 605 millió EUR-t tett ki. A folyósított hitelek értéke 1 065 millió EUR volt. Így a mandátum keretében folyósított hitelek kumulatív összege 2012. június 30-án elérte a 9 626 millió EUR-t, ami a 2011. december 31-i állapothoz képest 12,5 %-os emelkedést jelent. 4. A költségvetés által fedezett kockázatok adatai 4.1. A kockázat fogalma A költségvetés által viselt kockázat a garantált műveletekhez kapcsolódó kinnlevő tőke és kamat összegéből ered. E jelentés a következő két mutatót alkalmazza a költségvetés által (közvetlenül vagy az alapon keresztül közvetve) viselt kockázat értékelésére: – „Teljes fedezett kockázat”: az érintett műveletek tekintetében egy adott napon kinnlevő teljes tőke összege, beleértve a felhalmozott kamatot is[11]. – „Költségvetés által viselt éves kockázat” (költségvetési szemléletű mutató): az esedékes éves törlesztőrészletek azon maximális összege, amelyet az Európai Uniónak egy adott pénzügyi évben ki kellene fizetnie, ha valamennyi garanciával fedezett hitel visszafizetése elmaradna[12]. 4.2. A kockázat összetevői A fedezett teljes kinnlevő összegek jelentette maximális kockázat 2010-ig többnyire a harmadik országoknak nyújtott műveletekhez kapcsolódott. 2011 óta a pénzügyi válság súlyos hatást gyakorolt a tagállamok államháztartására, ami a megnövekedett állami finanszírozási igények kielégítése érdekében egyre élénkebb uniós hitelnyújtási tevékenységhez vezetett. Ennek eredményeképpen a kockázati összetevők az alábbiak szerint módosultak: 2012. június 30-án · a garanciával fedezett teljes kinnlevő összeg 73 %-a a költségvetés által közvetlenül fedezett, a tagállamoknak nyújtott hitelekkel kapcsolatos hitelfelvételi műveletekhez köthető (2010.12.31-én 45 %). A költségvetés által 2012. június 30-án fedezett teljes kockázat az 1. táblázatban látható. 1. táblázat: Költségvetési fedezettel rendelkező kinnlevőségek teljes összege 2012. június 30-án, millió EUR || Kinnlevő tőke || Felhalmozott kamat || Összesen || % Tagállamok* || || || || MFA || 25 || 0 || 25 || <1 % Euratom || 393 || 2 || 395 || 1 % BoP || 11 400 || 145 || 11 545 || 15 % EBB*** || 2 838 || 24 || 2 862 || 4 % Európai Pénzügyi Stabilizációs Mechanizmus (EFSM) || 38 500 || 444 || 38 944 || 52 % Tagállamok összesen || 53 156 || 615 || 53 771 || 73 % Harmadik országok** || || || || MFA || 585 || 21 || 606 || 1 % Euratom || 41 || 0 || 41 || <1 % EBB*** || 21 205 || 171 || 21 376 || 26 % Harmadik országok összesen || 21 831 || 192 || 22 024 || 27 % Összesen || 74 987 || 808 || 75 795 || 100 % * A költségvetés által közvetlenül fedezett kockázat. Ide tartoznak az országoknak uniós csatlakozásuk előtt nyújtott MFA-, Euratom- és EBB-hitelek is. ** Az alap által fedezett kockázat. ***Az EBB hitelezési műveleteinek körülbelül 82 %-át (állami és állami szint alatti hitelezési műveletek) átfogó garancia fedezi, míg az EBB többi műveletének csak a politikai kockázatokkal szemben van fedezete. A bizottsági szolgálati munkadokumentum A1., A2., A3. és A4. táblázata további részletekkel szolgál ezekről a kinnlevőségekről, különösen a hitelek felső határáról, a folyósított összegekről és a garanciarátákról. A költségvetés által fedezett tőke és kamat teljes kinnlevő összege tovább növekedett, főként az EFSM keretében nyújtott hitelek miatt. 4.3. A költségvetés által viselt éves kockázat 2012 második felében a költségvetés (közvetlenül és az alapon keresztül) az ebben az időszakban esedékes 1 871 millió EUR összeget[13] fedezheti (tőke és kamatok). A szolgálati munkadokumentum A2. táblázata részletezi az egyes országok súlyát a teljes fedezett kockázaton belül. 4.3.1. Tagállamokkal kapcsolatos kockázatok A tagállamokkal kapcsolatos kockázatok a) az uniós csatlakozás előtt nyújtott EBB-hitelekre és/vagy MFA-hitelekre és/vagy Euratom-hitelekre, valamint b) a fizetésimérleg-támogatás keretében nyújtott hitelekre és c) az EFSM keretében nyújtott hitelekre vonatkoznak. 2. táblázat: A tagállamok rangsora a költségvetés által 2012 második felében viselt maximális kockázatban való részesedés alapján (millió EUR) Rangsor || Ország || Hitelek || Maximális kockázat || Az ország súlya a tagállamok összes kockázatával szemben || Az ország súlya az összes kockázattal szemben (tagállamok és nem tagállamok) 1 || Portugália || c) || 207,6 || 25,9 % || 11,1 % 2 || Írország || c) || 192,7 || 24,0 % || 10,3 % 3 || Románia || a)+b) || 160,4 || 20,0 % || 8,6 % 4 || Magyarország || a)+b) || 79,0 || 9,9 % || 4,2 % 5 || Bulgária || a) || 43,4 || 5,4 % || 2,3 % 6 || Lengyelország || a) || 40,2 || 5,0 % || 2,2 % 7 || Cseh Köztársaság || a) || 35,1 || 4,6 % || 1,9 % 8 || Szlovák Köztársaság || a) || 22,1 || 2,8 % || 1,2 % 9 || Lettország || a)+b) || 8,5 || 1,1 % || 0,5 % 10 || Szlovénia || a) || 5,7 || 0,7 % || 0,3 % 11 || Ciprus || a) || 3,9 || 0,5 % || 0,2 % 12 || Litvánia || a) || 2,6 || 0,3 % || 0,1 % 13 || Málta || a) || 0,4 || 0,0 % || 0,0 % Összesen || || || 801,5 || 100 % || 42,8 % 4.3.2. Harmadik országokkal kapcsolatos kockázatok Az alap fedezetet biztosít a harmadik országoknak nyújtott, legkésőbb 2042-ben lejáró garantált hitelekre. Az alap a harmadik országok vonatkozásában 1 070 millió EUR maximális éves kockázatot vállal (a teljes éves kockázat 57 %-a). A negyvenhat ország közül a legmagasabb kockázatot jelentő tíz rangsorolása az alábbi táblázatban található, összes kinnlevőségük alapján. Az alap által viselt éves kockázatból 841 millió EUR (78,6 %) ezeket az országokat érinti. Gazdasági helyzetük vizsgálatával és értékelésével a bizottsági szolgálati munkadokumentum 3. pontja foglalkozik. A hitelminősítő intézetek által meghatározott hitelképesség szintén fel van tüntetve az országtáblázatokban. A harmadik országokkal kapcsolatos kockázatok az EBB hitelezési műveleteihez és/vagy az MFA-hitelekhez és/vagy az Euratom-hitelekhez kapcsolódnak (részletek a bizottsági szolgálati munkadokumentum A3. táblázatának b) pontjában és A4. táblázatában olvashatóak). 3. táblázat: A 10 legfontosabb harmadik ország rangsora a költségvetés által 2012 második felében viselt maximális kockázatban való részesedés alapján (millió EUR) Rangsor || Ország || Maximális kockázat || Az ország súlya a tagállamok összes kockázatával szemben || Az ország súlya az összes kockázattal szemben (tagállamok és nem tagállamok) 1 || Törökország || 249,4 || 23,3 % || 13,3 % 2 || Szerbia || 103,1 || 9,6 % || 5,5 % 3 || Tunézia || 96,8 || 9,1 % || 5,2 % 4 || Egyiptom || 95,8 || 9,0 % || 5,1 % 5 || Marokkó || 93,4 || 8,7 % || 5,0 % 6 || Dél-Afrika || 57,5 || 5,4 % || 3,1 % 7 || Libanon || 48,8 || 4,6 % || 2,6 % 8 || Szíria || 41,5 || 3,9 % || 2,2 % 9 || Bosznia-Hercegovina || 28,0 || 2,6 % || 1,5 % 10 || Jordánia || 26,8 || 2,5 % || 1,4 % A 10 ország összesen || || 841,1 || 78,6 % || 45,0 % 4.4. A kockázat alakulása A bizonytalanság továbbra is magas fokú, hiszen a gazdasági és pénzügyi világválság még mindig hatással van az uniós gazdaság fellendülésére és a globális növekedésre. Az egyes dél-mediterrán országokat érintő geopolitikai feszültségek ugyancsak bizonytalanságot keltettek egyes harmadik államok gazdasági fellendülése kapcsán. · Fizetésimérleg-támogatási mechanizmus A fizetésimérleg-támogatási mechanizmus keretében nyújtott európai uniós középtávú pénzügyi támogatás 2008 novemberében, azt követően pedig 2009 januárjában és májusában történő újbóli aktiválása lehetőséget adott Magyarországnak, majd Lettországnak és Romániának arra, hogy visszaállítsa a befektetők bizalmát, 14,6 milliárd EUR értékű teljes kötelezettségvállalással. 1,2 milliárd EUR nem kerül folyósításra, mivel a hitelfolyósítás határideje lejárt. A már kifizetett 5 milliárd EUR összegű fizetésimérleg-támogatáson felül a Tanács 2011. május 12-én határozott a Romániának nyújtandó legfeljebb 1,4 milliárd EUR[14] összegű középtávú európai uniós elővigyázatossági pénzügyi támogatásról, amelynek folyósítására még nem került sor. A fizetésimérleg-támogatási mechanizmus 50 milliárd EUR-ban rögzített teljes keretén belül szükség esetén még 37,2 milliárd EUR használható fel további fizetésimérleg-támogatásra. · Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) Az államkötvény-piacokon megfigyelhető feszültség 2012 első felében továbbra is magas volt. A kétoldalú kölcsönökkel kiegészített EFSM, valamint az EFSF életbe léptetése ellenére a mai napig feszültség tapasztalható a periférikus helyzetben lévő euróövezeti országok állampapír-kibocsátási feltételeit illetően. A tagállami kormányok megnövekedett refinanszírozási szükségleteinek sikeres kielégítése az elkövetkező hónapok és évek során nem szűnő nehézséget fog jelenteni. Az ECOFIN Tanács következtetéseiben a mechanizmus maximális összegét 60 milliárd EUR[15]-ban rögzíti, de a jogszabályi korlátot a tanácsi rendelet 2. cikkének (2) bekezdése határozza meg, amely a kinnlevő összeg felső határát a saját források felső határán belül rendelkezésre álló tartalékra korlátozza[16]. Az Írországnak[17] és Portugáliának[18] nyújtandó uniós pénzügyi támogatásról szóló tanácsi határozat alapján Írország részére 18,4 milliárd EUR, Portugália részére pedig 20,1 milliárd EUR összegű hitelfolyósítás történt. Az EFSM 60 milliárd EUR összegű finanszírozási keretén belül 2012. június 30-án még 21,5 milliárd EUR állt rendelkezésre további szükséges támogatások fedezésére[19]. · Makroszintű pénzügyi támogatás keretében nyújtott hitelek A Lisszaboni Szerződés hatályba lépését követően a makroszintű pénzügyi támogatás keretében nyújtott hitelekkel kapcsolatos határozatokat a Tanács már nem egyedül hozza meg, hanem azok a rendes jogalkotási eljárás, az együttdöntés keretében születnek. A Bizottság 2011. július 4-én elfogadta az MFA-keretrendeletre vonatkozó új jogalkotási javaslatot a Lisszaboni Szerződés szerinti döntéshozatali folyamat javítása érdekében[20]. A keretrendeletre vonatkozó javaslat szerint az MFA döntéshozatali eljárása a többi külső finanszírozási eszköz esetében alkalmazott eljáráshoz lenne hasonló, azaz egy tagállami képviselőkből álló bizottság felügyelete mellett a Bizottság hatáskörébe tartozna, hogy makroszintű pénzügyi támogatásról szóló határozatokat fogadjon el, a 2011. március 1-jén hatályba lépett új komitológiai szabályok[21] által bevezetett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban. A Parlament és a Tanács 2012-ben folytatja a javasolt rendeletről – ideértve az MFA döntéshozatali eljárását is – szóló megbeszéléseket. · Euratom-hitelek A tagállamoknak, illetve egyes, támogatásra jogosult harmadik államoknak (Orosz Föderáció, Örményország, Ukrajna) nyújtható Euratom-hitelek felső határa 4 milliárd EUR, amelynek mintegy 85 %-át már felhasználták. A fennmaradó mintegy 600 millió EUR-t új projektek finanszírozására lehetne felhasználni. · EBB-hitelek Az EBB 2007–2013-as időszakra szóló általános mandátuma keretében 2012. június 30-ig összesen 19 998 millió EUR összegre kötöttek szerződést, amelyből az említett időpontig 9 626 millió EUR-t folyósítottak (lásd a bizottsági szolgálati munkadokumentum A6. táblázatát). Az EBB-mandátumok által érintett országokkal kapcsolatos további információkat lásd a bizottsági szolgálati munkadokumentum A1. és A2. táblázatában. Az EBB a szíriai kormány bizonyos kamatfizetései és hitel-visszafizetése kapcsán 2011 végétől késedelmet tapasztalt (lásd a lenti 5.3. bekezdést). 5. Nemteljesítés, költségvetési garanciák aktiválása és hátralékok 5.1. Kifizetések a készpénzállományból A Bizottság azért nyúl készpénzállományához, hogy az adós fizetési késedelme esetén elkerülje a saját hitelfelvételi műveleteivel összefüggő késedelmeket és az abból eredő költségeket[22]. 5.2. Kifizetések a költségvetésből Mivel 2012 első felében nem fordult elő tagállami fizetési késedelem, a 01 04 01. „Uniós és Euratom hitelfelvételi, valamint EBB-hitelfolyósítási műveletekhez nyújtott európai uniós garanciák” elnevezésű, „p. m.” bejegyzéssel ellátott költségvetési jogcímcsoportból nem használtak fel előirányzatokat. 5.3. A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap aktiválása Amennyiben az Európai Unió által harmadik országoknak nyújtott vagy garantált hitel kedvezményezettje fizetési késedelembe esik, az esedékes összeg kifizetésére az alapból kerül sor, az erre vonatkozó kérelem benyújtásától számított három hónapon belül[23]. Az EBB a szíriai kormány bizonyos kamatfizetései és hitel-visszafizetése kapcsán nemteljesítést tapasztalt. Mivel a hivatalos fizetési felszólítások nem vezettek eredményre, az EBB 2012 májusában kérte a 2011 novemberében, illetve decemberében történt nemteljesítéseknek megfelelő 15,5 millió EUR garanciaalapból történő kifizetését. Ezt az összeget 2012 augusztusában emelték le a garanciaalap-számláról. A szíriai kormány által vissza nem fizetett hitelekkel kapcsolatban további három fizetési kérelem érkezett a garanciaalaphoz: 2012 novemberében 8,6 millió EUR, 2013 januárjában 2,6 millió EUR, 2013 februárjában pedig 15,4 millió EUR értékben, amelyeket az EBB részére kell kifizetni. A Bank időközben 2,1 millió EUR-t visszafizettetett. Amíg az ország helyzete nem javul, további lehívások várhatóak. A garantált hitelekhez kapcsolódó összes kinnlevő tőkekötelezettség Szíria esetében 551 millió EUR-t tesz ki, a leghosszabb futamidejű hitel 2030-ban jár le. A garanciamegállapodásoknak megfelelően az uniós garancia keretében teljesített kifizetés esetén az EBB jogai és jogorvoslati lehetőségei átszállnak az EU-ra. Az átruházott összegek tekintetében a Banknak kell vállalnia a visszafizettetési eljárások lefolytatását. 6. A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap 6.1. Visszafizettetések[24] 2012. június 30-án az alapnak nem volt visszafizettetendő tartozása, mivel nem került sor kifizetésre. 6.2. Eszközök 2012. június 30-án az alap nettó eszközállománya[25] 1 839 956 496,39 EUR volt. 6.3. Előirányzott összeg Az alapnak el kell érnie a műveletekből eredő összes kinnlevő, a felhalmozott kamatokkal növelt tőkekötelezettség 9 %-ában meghatározott szintet (előirányzott összeg). 2011. december 31-én az alap eszközállományának (1 755,43 millió EUR) és a kinnlevő tőkekötelezettségnek[26] (21 234,34 millió EUR) az aránya a garanciaalapról szóló rendelet értelmében az előirányzottnál kisebb volt. Következésképpen, 155,66 millió EUR összegű feltöltést illesztettek a 2013. évre vonatkozó előzetes költségvetésbe. 2012 februárjában a költségvetés 260,17 millió EUR-t fizetett az alapba a 2012. évre vonatkozó előzetes költségvetési tervezetben előirányzottaknak és a garanciaalapról szóló rendelet szabályainak megfelelően (9 %-os előirányzott összeg). 7. Kockázatértékelés: a legnagyobb kitettséget jelentő harmadik országok gazdasági és pénzügyi helyzete 7.1. Célkitűzések A jelentés előző szakaszai a számok tükrében mutatták be a költségvetés által harmadik országok vonatkozásában viselt kockázatokat. A bizottsági szolgálati munkadokumentum 3. szakasza az alap számára legnagyobb kitettséget jelentő vagy uniós hiteleszközöket (MFA- és Euratom-hitelek) igénybe vevő harmadik országok makrogazdasági elemzését tartalmazza. 7.2. Kockázatértékelési módszerek A bizottsági szolgálati munkadokumentumban tárgyalt kockázatértékelés a garantált hitelekben részesülő országok gazdasági és pénzügyi helyzetére, illetve hitelminősítésére vonatkozó adatokon és egyéb ismert tényeken alapul. Az értékelés nem tartalmaz becsléseket a várható veszteségekre és a visszafizettetett összegekre vonatkozóan, amelyek szükségszerűen rendkívül bizonytalanok. A bizottsági szolgálati munkadokumentum táblázataiba foglalt országkockázati mutatók a nemteljesítés kockázatának alakulását jelzik. A költségvetés számára 2012. június 30-án a legnagyobb hitelkockázatot és kitettséget (az MFA- és Euratom-hiteleket beleértve) jelentő országokkal kapcsolatos elemzést a bizottsági szolgálati munkadokumentum 3. szakasza tartalmazza. [1] A költségvetés által 2011. december 31-én fedezett garanciákról szóló korábbi jelentés a COM(2012) 609 final jelentésből és az azt kísérő SWD(2012) 347 final munkadokumentumból áll. [2] A makroszintű pénzügyi támogatás harmadik országoknak nyújtott vissza nem térítendő támogatás is lehet. [3] A Tanács 2002. február 18-i 332/2002/EK rendelete a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus létrehozásáról (HL L 53., 2002.2.23., 1. o.). [4] A Tanács 2010. május 11-i 407/2010/EK rendelete (HL L 118., 2010.5.12., 1. o.). [5] A jogalapok hivatkozási jegyzéke a bizottsági szolgálati munkadokumentum A4. táblázatában található. [6] A Tanács 2009. május 25-i 480/2009/EK, Euratom rendelete a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról (kodifikált változat), „a garanciaalapról szóló rendelet” (HL L 145., 2009.6.10., 10. o.). [7] Bár a külső kockázatokat végeredményben az Európai Unió költségvetése fedezi, a garanciaalap olyan eszközként szolgál, amely a fizetési nemteljesítés kockázatával szemben nyújt védelmet az uniós költségvetés számára. Az alap működéséről szóló átfogó jelentés a COM(2012) 399 final dokumentumban és az azt kísérő SWD(2012) 217 final bizottsági szolgálati munkadokumentumban található. [8] Bővebben az EFSF-ről: http://www.efsf.europa.eu [9] Bővebben az ESM-ről: http://www.esm.europa.eu/ [10] A Görögországgal között hitelkeret-megállapodás – ECFIN – Európai Bizottság: http://ec.europa.eu/economy_finance/assistance_eu_ms/greek_loan_facility/index_en.htm. [11] Lásd a jelentés 1. táblázatát. [12] Kiszámítása céljából feltételezik, hogy a fizetési késedelemmel érintett hitelek esedékességét nem hozzák előbbre, vagyis csak az esedékes törlesztőrészleteket veszik figyelembe (lásd még a jelentés 2. és 3. táblázatát, valamint a bizottsági szolgálati munkadokumentum A2. táblázatát). [13] A 2012 második felében esedékes összeg (a 2012. június 30-án kinnlevő teljes összegből), feltételezve, hogy a fizetési mulasztással érintett hitelek esedékességét nem hozzák előbbre (részletek a szolgálati munkadokumentum A2. táblázatában olvashatóak). [14] A Tanács 2011. május 12-i 2011/288/EU határozata a Romániának nyújtandó középtávú európai uniós elővigyázatossági pénzügyi támogatásról (HL L 132., 2011.5.19., 15. o.). [15] Lásd az ECOFIN Tanács 2010. május 9–10-i rendkívüli üléséről kiadott sajtóközleményt (http://register.consilium.europa.eu/pdf/hu/10/st09/st09596.hu10.pdf). [16] A Tanács 2010. május 11-i 407/2010/EU rendelete az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus létrehozásáról (HL L 118., 2010.5.12., 1. o.). [17] A Tanács 2011. december 7-i 2011/77/EU végrehajtási határozata az Írországnak nyújtandó uniós pénzügyi támogatásról (HL L 30., 2011.2.4., 348. o.). [18] A Tanács 2011. május 30-i 2011/344/EU végrehajtási határozata a Portugáliának nyújtandó uniós pénzügyi támogatásról (HL L 159., 2011.6.17., 88. o.) és a 2011. május 17-i helyesbítés a Portugáliának nyújtandó uniós pénzügyi támogatásról szóló tanácsi végrehajtó határozathoz (HL L 178., 2012.7.10., 15. o.). [19] Az EFSM-re vonatkozó további információkat lásd az Európai Unió 2011. évi hitelfelvételi és hitelnyújtási tevékenységéről szóló bizottsági jelentésben, COM(2012) 419 final. [20] COM(2011) 396 végleges – 2011/0176 (COD), 2011.7.4. [21] Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.), amely felváltotta az 1999/468/EK tanácsi határozatot. [22] Lásd az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló 2007/436/EK, Euratom határozat végrehajtásáról szóló, 2000. május 22-i 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet 12. cikkét (HL L 130., 2000.5.31., 1. o.). [23] 1994-es létrehozása óta az alapból összesen 493 millió EUR-t hívtak le. További részletekért lásd a bizottsági szolgálati munkadokumentum 2.5.3. szakaszát. [24] 1994-es létrehozása óta az alap összesen 576 millió EUR-t fizettetett vissza (ez a visszafizetett tőke és kamat összegét, a késedelmes fizetés miatti büntetőkamatokat és az árfolyamnyereséget, illetve –veszteséget tartalmazza). [25] Az alap összes eszköze a felhalmozott kötelezettségek levonásával (EBB-díjak és auditdíjak). [26] Felhalmozott kamatokkal növelt érték.