Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA a Portugáliának nyújtandó uniós pénzügyi támogatásról szóló 2011/344/EU végrehajtási határozat módosításáról /* COM/2013/0330 final - 2013/0171 (NLE) */





INDOKOLÁS 2011. május 17-én a Tanács Portugália kérésére az országnak nyújtandó pénzügyi támogatásról döntött (2011/344/EU tanácsi végrehajtási határozat), amelynek célja a bizalom visszaállítására, a gazdaság fenntartható növekedéséhez való visszatérés lehetővé tételére, valamint Portugália, az euróövezet és az EU pénzügyi stabilitásának megőrzésére irányuló szigorú gazdasági és reformprogramhoz való hozzájárulás. A 2011/344/EU határozat 3. cikkének (9) bekezdésével összhangban a Bizottság az IMF-fel együtt és az EKB-val összeköttetésben elvégezte az egyeztetett intézkedések végrehajtása terén elért előrelépésre, valamint eredményességükre és gazdasági-társadalmi hatásukra vonatkozó hetedik felülvizsgálatot. Figyelembe véve az újabb gazdasági, költségvetési és pénzügyi fejleményeket, valamint a szakpolitikai intézkedéseket, a Bizottság szükségesnek tartja a támogatást alátámasztó gazdaságpolitikai feltételek bizonyos mértékű módosítását a tanácsi végrehajtási határozat javasolt módosításának preambulumbekezdéseiben kifejtett programcélok biztosítása érdekében. Továbbá összhangban az eurócsoport és az ECOFIN-Tanács miniszterei által 2013. április 12-én kiadott nyilatkozattal, az adósság-visszafizetés zökkenőmentessé tétele, valamint annak érdekében, hogy a programot követő években enyhüljön a refinanszírozási szükséglet, a tanácsi végrehajtási határozatot módosítani kell a támogatás átlagos futamidejének „legfeljebb 12,5 évről” „legfeljebb 19,5 évre” történő meghosszabbítása céljából, az egyes folyósítások futamidejének kiterjesztésével. Portugália kérésére és amennyiben a piaci feltételek lehetővé teszik, a Bizottság az általa felvett hitelek egészét vagy egy részét refinanszírozhatja a részfolyósítások vagy részletek futamidejének meghosszabbítása érdekében, feltéve, hogy a 19,5 évben meghatározott leghosszabb átlagos futamidő betartásra kerül. A Bizottság által előzetesen felvett bármely hitelösszeget az EKB-nál vezetett, a Bizottság által a pénzügyi támogatás lebonyolítása céljából nyitott számlán kell tartani. A Bizottság arról is gondoskodik, hogy a refinanszírozási műveletek futamideje biztosítsa az uniós saját források felső határa által meghatározott mozgástér megfelelő kezelését, ideértve az uniós kötvények visszaváltási profilját. A refinanszírozási műveletekre várhatóan 2016-tól kerül sor és az egyes műveletek megkötésével és végrehajtásával kapcsolatban az Unió részéről felmerült valamennyi költség Portugáliát terheli. Meg kell jegyezni, hogy e határozat céljai közé tartozik az is, hogy javuljanak az állam kölcsönfelvételi feltételei, valamint hogy a magánszektort érintő átgyűrűző hatások alakuljanak ki. Ezek a hatások mind a hitelező, mind a hitelfelvevő országok számára előnyökkel járnak, így hozzájárulnak az euróövezet stabilitásához. Tekintettel a fenti tényezőkre, a Bizottság úgy véli, hogy a Portugáliának nyújtandó EFSM-hitel átlagos futamidejének meghosszabbítását eredményező módosítások hozzájárulnak a program célkitűzéseinek megvalósításához. 2013/0171 (NLE) Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA a Portugáliának nyújtandó uniós pénzügyi támogatásról szóló 2011/344/EU végrehajtási határozat módosításáról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, tekintettel az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus létrehozásáról szóló, 2010. május 11-i 407/2010/EU tanácsi rendeletre[1] és különösen annak 3. cikke (2) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, mivel: (1) A 2011/344/EU tanácsi végrehajtási határozat 3. cikkének (9) bekezdésével összhangban a Bizottság a Nemzetközi Valutaalappal (IMF) együtt és az Európai Központi Bankkal (EKB) összeköttetésben február 25. és március 14. között elvégezte a hatóságok által az egyeztetett intézkedések végrehajtása terén elért előrelépésre vonatkozó hetedik felülvizsgálatot. Ezt követően 2013. április 14. és 17. között, valamint 2013. május 8. és 11. között sor került néhány költségvetési intézkedés kiegészítő értékelésére. (2) Hasznos lenne az uniós hitel maximális átlagos futamidejének meghosszabbítása, mivel hozzájárulna Portugália azon erőfeszítéseihez, hogy ismét teljes mértékben képes legyen piaci finanszírozást igénybe venni és sikerrel le tudja zárni a programot. Annak érdekében, hogy teljes mértékben ki lehessen használni az uniós hitel maximális átlagos futamidejének meghosszabbításából származó előnyöket, a Bizottságot fel kell hatalmazni a részfolyósítások és részletek futamidejének meghosszabbítására. (3) Miután 2012 utolsó negyedévében a gazdasági tevékenység és a foglalkoztatás váratlan mértékben szűkült, a reál-GDP 3,2 %-kal esett vissza. Ezek a fejlemények a gazdasági kilátások lefelé irányuló módosítását tették szükségessé: a 2012. évi eredményeknek betudható kedvezőtlenebb kiindulási alap, a belföldi fogyasztásnak a korábban feltételezettnél magasabb munkanélküliség okán erősebb visszaesése és a külső kereslet gyengébb kilátásai miatt a reál-GDP az újabb előrejelzések szerint 2013-ban 2,3 %-kal szűkül. A gazdaságélénkülés az előrejelzések alapján szintén a vártnál visszafogottabb, a becslések szerint a reál-GDP az év második felében éri el mélypontját, 2014-ben pedig a növekedés éves átlagos mértéke 0,6 % lesz; a reál-GDP 2015. évi növekedése várhatóan 1,5 %-ot ér el. A munkanélküliségi ráta várhatóan a munkaerő 18,5 %-ánál éri el csúcsát 2014-ben. (4) Az államháztartási hiány 2012-ben GDP-arányosan 6,4 %-ot ért el, ami meghaladja a GDP 5 %-ában meghatározott programcélt. Az államháztartási hiányt számos jelentős egyszeri művelet befolyásolta, amelyeknek költségvetési hatása az előző felülvizsgálat idején nem volt ismert. A műveletek közé tartozik a CGD állami tulajdonban lévő banknak juttatott tőkeinjekció (a GDP 0,5 %-a), a Parpública és a SAGESTAMO – két nem állami vállalat – közötti tulajdonosi hitel-tőke konverzió kormányzaton keresztül zajló tranzakciója (a GDP 0,5 %-a), és a BPN-től származó eszközátadásokhoz kapcsolódó értékcsökkenés (a GDP 0,1 %-a). Ezen túlmenően, a főbb portugáliai repülőterek működtetési koncessziójának értékesítéséből származó bevételeket az Eurostat útmutatásának megfelelően tőkekivonásként kezelték, ami így – ellentétben a kormány költségvetési várakozásaival – nem volt hatással az államháztartási egyenlegre (a GDP 0,7 %-a). Az említett egyszeri tényezők hatását kizárva az államháztartási egyenlegből, az államháztartás hiánya a GDP 4,7 %-ának felelt volna meg, vagyis a célérték alatt maradt volna. A hiánynak erre a szintre történő leszorítása kihívást jelentett, mivel a bevételek makrogazdasági tényezőkkel magyarázható elmaradását a költségvetésben tervezettnél magasabb megtakarításokkal kellett ellensúlyozni, különösen az állami bérek, a folyó termelőfelhasználás és az új beruházási projektekre szánt előirányzatok terén. (5) Összességében a strukturális egyenleg javulásával mért költségvetési erőfeszítés 2012-ben elérte a GDP 2,4 %-át, ami összhangban van a Portugáliában fennálló túlzott költségvetési hiány megszüntetéséről szóló, 2012. október 9-i tanácsi ajánlással. A strukturális elsődleges egyenleg javulása még nagyobb volt, a GDP 2,7 %-a. (6) A 2012. évi fejlemények nyomán a 2013. évi új költségvetési kiindulási alap feltételezi, hogy a nem várt bevételkiesések és a megnövekedett természetbeni szociális transzferek erre az évre is áthúzódnak, a 2012 utolsó negyedévében megvalósult kiadási megtakarítások nagy része pedig nem tekinthető tartósnak, ami 2013-ban a GDP 0,4 %-a körüli negatív áthúzódó hatást eredményez. Ezen túlmenően a 2013. évi makrogazdasági kilátások jelentős romlása a költségvetési kiindulási alapot a GDP 0,5 %-ával tovább csökkentette. E fejlemények ismeretében a program ötödik felülvizsgálatakor a 2013‑2015 közötti időszakra meghatározott költségvetési célok (2013-ban a GDP 4,5 %-a, 2014-ben a GDP 2,5 %-a) már nem megvalósíthatók. Mivel az eltérés az értékelés szerint alapvetően a kormány befolyásán kívül áll, indokoltnak tűnik a költségvetési kiigazítási pálya módosítása. (7) A hiánycélok ezért 2013-ban a GDP 5,5 %-ára, 2014-ben a GDP 4,0 %-ára és 2015-ben a GDP 2,5 %-ára módosultak. Ezt a költségvetési pályát úgy kalibrálták újra, hogy a 2011‑2015 közötti időszakban fennmaradjon a közel 9 %-os strukturális elsődleges kiigazítás, egyúttal lehetővé váljon az automatikus stabilizátorok működése és figyelembe vegyék a finanszírozási és adósságkorlátokat, valamint a kiigazítás társadalmi költségeit. Még a módosított célok mellett is jelentős mértékű, 2013-ban a GDP 3,5 %-ának, 2014-ben pedig a GDP 2 %-ának megfelelő konszolidációs intézkedésekre lesz szükség. A programidőszak során a tervezett kiigazítást számos strukturális kiadási és bevételi intézkedés támasztja alá. A konszolidációs pálya várhatóan a programidőszak után is folytatódik, hogy a hiányt 2015-re egyértelműen a 3 %-os küszöb alá csökkentsék. (8) A 2013. évi költségvetés a GDP valamivel több mint 3 %-át kitevő strukturális jellegű diszkrecionális intézkedést tartalmazott, a közalkalmazottak két prémiuma közül az egyiknek és a nyugdíjasok két prémiuma 1,1-szeresének – ezeket 2012-ben vonták meg – a visszaállítása okozta hatás figyelembevételét követően. Április 5-én azonban az alkotmánybíróság a 2013. évi költségvetés néhány rendelkezését illetően elmarasztaló ítéletet hozott, beleértve a közalkalmazottak maradék prémiumának és a nyugdíjasok prémiuma 0,9-szeresének a megvonását, valamint az álláskeresési járadékra és a táppénzre terhelt új különadót, és ezzel a GDP 0,8 %-át kitevő költségvetési rést teremtett. E rés bezárása és a 2014-ben és 2015-ben szükséges költségvetési kiigazítás alátámasztása érdekében a kormány április és május folyamán tartós kiadáscsökkentő intézkedéseket tartalmazó csomagot fogadott el, amelynek kumulatív hozama 2013‑2014 között 4,7 milliárd EUR vagy a GDP 2,8 %-a, és amelyből a GDP 0,8 %-át kitevő intézkedést előrehoztak 2013-ra. (9) Többek között a közalkalmazottak és a nyugdíjasok két prémiumának teljes visszaállítása következtében 2013-ban a teljes költségvetési konszolidáció több mint két harmadát teszi ki a bevételnövelés, míg a kiadáscsökkentés kevesebb mint egy harmadát, szemben az eredeti tervekkel, miszerint a konszolidáció a kiadásoldalon összpontosul. (10) A 2013. évi bevételi intézkedések közé tartozik a személyi jövedelemadó átalakítása; az adóköteles jövedelem minimálbér feletti részére kivetett 3,5 %-os pótadó; a legmagasabb jövedelmekre kivetett szolidaritási különadó; az adóalap szélesítése és egyéb bevételnövelő változások a társasági adózásban; a dohánytermékekre, az alkoholra és a földgázra kivetett magasabb jövedéki adó; az ingatlanok újraértékelését követően az ingatlanadózás alapjának kiszélesítése és az elöregedéshez kapcsolódó fenntarthatósági problémák kezelése érdekében a nyugdíjakra kivetett rendkívüli szolidaritási hozzájárulás. Kiadási oldalon az intézkedések közé tartozik a forráselosztás optimalizálásával és az állami szféra alkalmazottainak alacsonyabb számával, valamint a túlóradíjak, a béren kívüli juttatások és a rendkívüli szabadság alatti kompenzáció csökkentésével az állami szféra bérköltségeinek jelentős csökkentése. Az egyéb kiadáscsökkentő intézkedések magukban foglalják az egészségügyi ágazatban a racionalizálási erőfeszítések folytatását; a szociális ellátások egyszerűsítését és a szociális támogatás jobb célzottságát; a szakminisztériumokban a folyó termelőfelhasználás csökkentését; a köz- és magánszféra közötti partnerségek szerződéseinek újratárgyalásából fakadó megtakarításokat és az állami tulajdonban lévő vállalatok átalakítására tett további erőfeszítéseket. A tervezett megtakarítások részben a közkiadások felülvizsgálata keretében megállapított intézkedések előrehozatalának köszönhetők. (11) Míg az előbbi intézkedések tartósak, a kormány nem tartós intézkedéseket is elfogad majd, például az uniós alapokból származó bevételek előreütemezését ‑ többek között a Kohéziós Alap forrásainak a kevésbé érett projektektől az előrehaladottabbak felé történő áthelyezése révén ‑, és a tőkekiadások további csökkentését (Polis program). (12) A pótköltségvetésben foglalt néhány konszolidációs intézkedésen felül a kormány a közkiadások felülvizsgálatához kapcsolódó reformok végrehajtásához szükséges minden egyéb jogszabály-módosítást és jogalkotási javaslatot esettől függően elfogad, illetve előterjeszt a parlamentnek a jogalkotási ülésszak végéig, 2013. július közepéig. (13) A költségvetési kiigazítás 2014-ben a kormány által az elmúlt hónapok során végrehajtott közkiadás-felülvizsgálat alapján folytatódik, és a GDP 2 %-ának megfelelő tartós kiadáscsökkentő intézkedéseket is magában foglal 2014-ben. A közkiadások felülvizsgálatához kapcsolódó intézkedések legnagyobb hatása három fő tengelyt érint: 1) az állami szektor bérköltségeinek csökkentése; 2) a nyugdíjellátások csökkentése és 3) a szakminisztériumok és programok ágazati kiadásainak csökkentése. A közkiadások felülvizsgálatához kapcsolódó intézkedések az állam reformjára irányuló szélesebb körű erőfeszítés részét képezik azzal a céllal, hogy fokozzák a szociális transzferek és közszolgáltatások hatékonyságát és méltányosságát. A bérköltségek 2014. évi csökkentésének célja az állami szférában a munkaerő létszámának csökkentése, összetételének pedig a magasabban képzett alkalmazottak felé való elmozdítása, az állami szféra munkarendjének hozzáigazítása a magánszférához, valamint a javadalmazási politika átláthatóbbá és érdemeken alapulóvá tétele. A konkrét reformok közé tartozik a speciális mobilitási rendszer átképzési programmá való átalakítása, az állami szféra munkaidejének a magánszektorral való összehangolása (azaz heti 35 óráról 40 órára emelése), munkaidőkeret bevezetése, szabadnap-jogosultságok csökkentése, önkéntes létszám-leépítési rendszer végrehajtása (amely a becslések szerint a GDP mintegy 0,3 %-át kitevő egyszeri kezdeti költséggel jár), és egységes bér- és pótlékskála bevezetése. A megtakarítások másik jelentős részét az átfogó nyugdíjreform teremti meg, amely méltányossági elvekre és a jövedelem progresszivitására épül, és ezáltal védi a legalacsonyabb nyugdíjakat. A reformok célja konkrétan a közalkalmazotti rendszer (CGA) és az általános rendszer jelenlegi különbségeinek csökkentése, a kötelező nyugdíjkorhatár emelése, a fenntarthatósági tényező módosítása és ‑ ha mindenképp szükséges – egy progresszív fenntarthatósági hozzájárulás bevezetése. Végül pedig a szakminisztériumok folyó termelőfelhasználása és kiadási programjai terén fokozzák a megtakarításokat. (14) A közkiadások felülvizsgálatához kapcsolódó néhány intézkedést ugyanolyan nagyságrendű és minőségű más intézkedéssel válthatnak fel a szociális és politikai partnerekkel jelenleg folytatott konzultáció során, tekintettel a végrehajtási folyamat politikai és jogi kockázataira. (15) A költségvetési kiigazítási folyamatot a kormányzati kiadások ellenőrzésének fokozására és az adóbeszedés javítására irányuló számos költségvetési strukturális intézkedés kíséri. Mindenekelőtt a költségvetési keret átfogó – központi, regionális és helyi önkormányzati szintű – reformja révén kerül összhangba a költségvetési eljárások és irányítás legjobb gyakorlataival. A kötelezettségvállalások ellenőrzésének új rendszere eredményekkel járt, de a végrehajtást szorosan nyomon kell követni annak biztosítása érdekében, hogy a kötelezettségvállalások összhangban legyenek a finanszírozással. A közigazgatás reformja az állami foglalkoztatás és az állami vállalatok jelentős racionalizálásával folytatódik. Az adóigazgatás korszerűsítésére irányuló reformok tovább haladnak előre, a hatóságok pedig fokozzák a nyomon követést és erősítik az adózási fegyelmet. A köz- és magánszféra közötti partnerségek újratárgyalása megkezdődött, 2013-ra és későbbre jelentős megtakarítások várhatók. Az állami vállalatok 2012 végére átlagban működési egyensúlyt értek el, és az eredmények javítása érdekében további, hatékonyságnövelő reformok vannak tervben. Az egészségügyi reformok jelentős megtakarításokat eredményeznek, a végrehajtás pedig nagyjából a célokkal összhangban folytatódik. (16) A nominális GDP-növekedésre (2013-ban –1,0 %, 2014-ben 1,6 % és 2015-ben 3,3 %) és az államháztartási hiányra (2013-ban a GDP 5,5 %-a, 2014-ben a GDP 4,0 %-a, 2015-ben pedig a GDP 2,5 %-a) vonatkozó jelenlegi bizottsági előrejelzések alapján az adósság GDP-hez viszonyított aránya várhatóan a következőképpen alakul: 2013-ban a GDP 122,9 %-a, 2014-ben a GDP 124,2 %-a, 2015-ben pedig a GDP 123,1 %-a. Így az adósság GDP-hez viszonyított aránya 2014 után – a hiány további csökkenését feltételezve – csökkenő pályára kerül. Az adósság dinamikájára számos vonal alatti művelet hat, amelyek jelentős pénzügyieszköz-beszerzéseket foglalnak magukban, mindenekelőtt esetleges banki feltőkésítések és az állami tulajdonú vállalatok, valamint az elhatárolt és a pénzforgalmilag ténylegesen fizetendő kamatok közötti különbségek finanszírozása céljából. (17) A bankokat érintő tőkeinjekciós intézkedések végrehajtása 2012-ben befejeződött, és lehetővé tette a részt vevő bankok számára az EBH által előírt szavatolótőke-pufferek, valamint az év végére a programban meghatározott 10 %-os alaptőke-megfelelési mutató teljesítését. A hitel/betét arányra vonatkozó, 120 százaléknak megfelelő indikatív célt 2014-re valószínűleg sikerül elérni, mivel néhány bank már most a küszöbérték alatti szintet ért el. A vállalati szektor finanszírozási forrásainak diverzifikációjára irányuló erőfeszítéseket fokozzák. Folyamatban van a kormány által támogatott, már meglévő hitelkeretek teljesítményének és irányításának javítását szolgáló lehetőségek értékelése. Zajlik a bankok helyreállítási terveinek elemzése és készülnek a szanálási tervek. (18) A növekedést és versenyképességet fokozó strukturális reformok végrehajtása terén további haladást értek el. Az aktív munkaerő-piaci intézkedések megerősítése mellett a hatóságok átfogó munkaerő-piaci reformot fogadtak el. A munkaerőpiac rugalmasságának és a munkahelyteremtésnek az előmozdítása érdekében az új jogi keret csökkenti a végkielégítéseket, lazítja a tisztességes elbocsátás feltételeit, növeli a munkaidő rugalmasságát, kibővíti a vállalati szintű béralku lehetőségeit, valamint úgy módosítja a munkanélküli-biztosítási ellátási rendszert, hogy fokozza a munkába való gyors visszatérés ösztönzőit, ugyanakkor megfelelő szintű védelmet nyújt. A középfokú oktatásra, valamint a szakképzésre vonatkozó cselekvési tervek végrehajtása a tervek szerint halad előre. (19) Jó ütemben halad a szolgáltatási irányelv átültetése, amelynek célja a piacra lépés akadályainak csökkentése és a verseny, valamint a gazdasági tevékenység ösztönzése azáltal, hogy megkönnyíti az új belépőknek a különböző gazdasági rendszerekben a piaci hozzáférést. Hamarosan előterjesztésre kerül a parlamentnek a legfontosabb nemzeti szabályozó hatóságok működésére vonatkozó főbb elveket, köztük erős függetlenséggel és autonómiával való felruházásukat meghatározó kerettörvény. Jelentős haladást értek el a harmadik energiacsomag átültetésében és a rendszer fenntarthatóságának biztosítása érdekében folyamatban van a villamosenergia-tarifa terén fennálló adósság csökkentése. Egyes gazdasági ágazatokban, mint például a környezetvédelem és a területrendezés, a mezőgazdaság és a vidékfejlesztés, az ipar, a turizmus vagy a geológia, egyszerűsödnek az engedélyezési eljárások és egyéb adminisztratív terhek. (20) A lakásbérleti piac átfogó reformja 2012. novemberben lépett hatályba, és várhatóan dinamikusabbá teszi az ingatlanpiacot. Az igazságszolgáltatási rendszer reformja az egyeztetett ütemterv szerint halad. Haladást értek el a lezáratlan ügyek számának csökkentésében, valamint szélesebb körű reformok, például a bírósági kerületek földrajzi átszervezése és a polgári perrendtartás reformja terén, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk 1. A 2011/344/EU végrehajtási határozat 1. cikke a következőképpen módosul: (a) Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(1) Az Unió hitelt bocsát Portugália rendelkezésére legfeljebb 26 milliárd EUR összegben, legfeljebb 19,5 éves átlagos futamidővel. A hitel egyes részleteinek futamideje nem haladhatja meg a 30 évet.” (b) A cikk az alábbi bekezdéssel egészül ki: „(9) Portugália kérésére a Bizottság meghosszabbíthatja egy részfolyósítás vagy részlet futamidejét, feltéve, hogy az (1) bekezdésben meghatározott leghosszabb átlagos futamidő betartásra kerül. E célból a Bizottság az általa felvett hitelek egészét vagy egy részét refinanszírozhatja. Az előzetesen felvett bármely hitelösszeget az EKB-nál vezetett, a Bizottság által a pénzügyi támogatás lebonyolítása céljából nyitott számlán kell tartani.” 2. A 2011/344/EU végrehajtási határozat 3. cikke a következőképpen módosul: (a) A (3) és (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(3) Az államháztartási hiány nem haladhatja meg 2011-ben a GDP 5,9 %-át, 2012-ben a GDP 5,0 %-át, 2013-ban a GDP 5,5 %-át, 2014-ben pedig a GDP 4 %-át. Az államháztartási hiány kiszámítása során figyelmen kívül kell hagyni a portugál kormány pénzügyi ágazati stratégiájával összefüggő banktámogatási intézkedések esetleges költségvetési kiadásait. A költségvetési konszolidációt kiváló minőségű tartós intézkedések révén és a sérülékeny csoportokra gyakorolt hatást minimalizálva kell megvalósítani. (4) Portugália a jelzett év vége előtt elfogadja az (5)–(8) bekezdésben részletezett intézkedéseket, a 2011–2014-re vonatkozó pontos határidőket az egyetértési megállapodás tartalmazza. Portugália készen áll további konszolidációs intézkedések meghozatalára annak érdekében, hogy a programidőszak során teljesüljenek a hiánycélok.” (b) A (7)–(9) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(7) Portugália az egyetértési megállapodásban részletezett feltételekkel összhangban 2013 során elfogadja a következő intézkedéseket: a) Az államháztartási hiány 2013-ban nem haladhatja meg a GDP 5,5%-át. Az év során végrehajtja a 2013. évi költségvetésben – beleértve a május végéig elfogadandó pótköltségvetést ‑ foglalt konszolidációs intézkedéseket. A bevételnövelő intézkedések közé tartozik a személyi jövedelemadó reformja, amely egyszerűsíti az adórendszert, egyes adókedvezmények megszüntetésével szélesíti az adóalapot és növeli az átlagos adókulcsot a progresszivitás megőrzése mellett; a társasági adó alapjának szélesítése; a jövedéki adók és a rendszeres ingatlanadók növelése, valamint a nyugdíjakra kivetett rendkívüli szolidaritási hozzájárulás. A kiadáscsökkentő intézkedések közé tartozik a közigazgatás, az oktatás, az egészségügy és a szociális ellátások racionalizálása; a béreknek az állandó és ideiglenes alkalmazottak számának és a túlóra díjazásának a csökkentésével történő visszafogása; az állami vállalatok működési és tőkekiadásainak csökkentése; a köz- és magánszféra közötti partnerségek szerződéseinek újratárgyalása; és a szakminisztériumokban a folyó termelőfelhasználás csökkentése. b) A közkiadások felülvizsgálatán alapuló néhány intézkedést előre kell hozni 2013-ra. Ezek közé tartozik főként a közalkalmazottak létszámának további csökkentése a speciális mobilitási rendszer átképzési programmá való átalakítása révén, az állami és a magánszféra munkarendjének összehangolása különösen az állami szektorban a munkaidő heti 35 óráról 40 órára emelésével, a közalkalmazottak speciális egészségbiztosítási rendszerekbe befizetett járulékainak növelése, és a béren kívüli juttatások csökkentése. A szakminisztériumokat érintő racionalizációs erőfeszítéseket a költségvetésben szereplő eredeti terveken túlmenően fokozni kell, és tovább kell ésszerűsíteni a szociális kiadásokat. Emellett a fent említett tartós intézkedéseket ki kell egészíteni átmeneti intézkedésekkel, amelyeket 2014-ben tartós intézkedésekkel kell felváltani, különös tekintettel az uniós alapokból származó bevételek előreütemezésére és a tőkekiadások további csökkentésére (Polis program). c) A pótköltségvetésben foglalt egyes konszolidációs intézkedésen felül a kormány a közkiadások felülvizsgálatához kapcsolódó reformok végrehajtásához szükséges minden egyéb jogszabály-módosítást és jogalkotási javaslatot esettől függően elfogad, illetve előterjeszt a parlamentnek a jogalkotási ülésszak végéig, 2013. július közepéig. d) Portugália folytatja privatizációs programjának végrehajtását. e) Portugália az autonóm régiók és a helyi hatóságok 2014. évi költségvetéséhez szükséges bevételi előrejelzések megkönnyítése érdekében koordinálja a kormány különböző szintjei közötti információcserét. f) Portugália elmélyíti a megosztott szolgáltatások alkalmazását a közigazgatásban. g) Portugália csökkenti a szakminisztériumok (például adóügyi, társadalombiztosítási, igazságügyi) helyi képviseleteinek számát a lakossági ügyfélszolgálatokban való egyesítésükkel, valamint a program időtartama alatt az elektronikus közigazgatás további kiépítésével. h) Portugália folytatja a kórházi hálózat átszervezését és ésszerűsítését szakosodás, koncentráció és a kórházi szolgáltatások csökkentése, valamint a kórházak együttes irányítása és működtetése révén. 2013 végére véglegesíti a cselekvési terv végrehajtását. i) Portugália nemzetközileg elismert szakértők segítségével és a városi bérleti szerződésekről szóló új 6/2006. számú törvény módosítása, valamint a felújítás adminisztratív eljárását egyszerűsítő törvényerejű rendelet nyomán elvégzi az ingatlanpiac működésének átfogó felülvizsgálatát. j) Portugália nemzeti szintű ingatlan-nyilvántartási rendszert dolgoz ki, hogy lehetővé váljon a várostervezés költségeinek és hasznának egyenlőbb eloszlása. k) Portugália végrehajtja a középfokú oktatás és a szakképzés minőségének javítására irányuló cselekvési terveiben meghatározott intézkedéseket, mindenekelőtt teljes mértékben működőképessé teszi az oktatási és képzési politika eredményeinek és hatásainak elemzését, nyomon követését és értékelését szolgáló irányítási eszközt és felállítja a referencia-szakiskolákat. l) Portugália befejezi a szolgáltatási irányelv teljes körű végrehajtásához szükséges függőben lévő ágazati módosítások elfogadását. m) Portugália célzott intézkedéseket hajt végre a lezáratlan jogérvényesítési ügyek folyamatos csökkentésének elérése érdekében a bíróságok ügyhátralékainak felszámolása céljából. n) Portugália benyújtja a parlamentnek a főbb nemzeti szabályozó hatóságokra vonatkozó kerettörvényt azok teljes függetlenségének, valamint pénzügyi, adminisztratív és irányítási autonómiájának biztosítása érdekében. o) Portugália javítja az üzleti környezetet azáltal, hogy végrehajtja az adminisztratív terhek csökkentésére irányuló, függőben lévő reformokat [teljes mértékben működőképes egyablakos ügyintézési pontok és az engedélyezés alól mentesülő projektek], valamint tovább egyszerűsíti a hatályos engedélyezési eljárásokat, szabályozásokat és a gazdaságot érintő egyéb adminisztratív terheket, amelyek a gazdaság fejlődésének jelentős akadályát képezik. p) Portugália végrehajtja a kikötők irányítási rendszerének reformját, beleértve a kikötői működési koncessziók átalakítását. q) Portugália végrehajtja a közlekedési rendszer működését javító intézkedéseket. r) Portugália végrehajtja az energiatarifa terén fennálló adósság megszüntetését célzó intézkedéseket és teljes körűen végrehajtja a harmadik uniós energiacsomagot. s) Portugália annak érdekében, hogy ‑ különösen 2013-ban ‑ jelentős költségvetési megtakarításokat érjen el, biztosítja, hogy az új jogi és intézményi PPP-keretet alkalmazzák, és a kormány által előterjesztett stratégiai tervvel, valamint a szabályozási keret módosításával összhangban folytatódjon a PPP közúti szerződések újratárgyalása. t) Portugália továbbra is középpontba helyezi az adócsalás és -kikerülés elleni küzdelemre irányuló intézkedéseket és erősíti az adózási fegyelmet. u) Portugália az egyetértési megállapodás rendelkezéseinek megfelelően módosítja a végkielégítési rendszert. v) Portugália a makrogazdasági egyensúlytalanságok korrekciója érdekében ösztönzi a munkahelyteremtésre és a vállalkozások versenyképességének javítására irányuló célkitűzésekkel összhangban lévő bérfejlesztést. A program ideje alatt a minimálbérek növelésére kizárólag akkor kerül sor, ha azt a gazdasági és munkaerő-piaci fejlemények indokolják. w) Portugália folytatja aktív munkaerő-piaci intézkedései hatékonyságának javítását az értékelő jelentés eredményeivel és az állami foglalkoztatási szolgálatok működésének javítására irányuló cselekvési tervvel összhangban. (8) Az államháztartási hiány 2014-ben nem haladhatja meg a GDP 4,0 %-át. E cél elérése érdekében Portugália végrehajtja a közkiadások felülvizsgálata keretében hozott kiadáscsökkentő intézkedéseket. Ezek az intézkedések összesen várhatóan a GDP 2 %-át teszik ki 2014-ben, és magukban foglalják a bérköltségek csökkentését, aminek célja az állami szférában a munkaerő létszámának csökkentése, összetételének pedig a magasabban képzett alkalmazottak felé való elmozdítása; az állami és a magánszféra munkarendjének további összehangolását, azaz a munkaidő növelését, munkaidőkeret bevezetését, szabadnap-jogosultságok csökkentését; önkéntes létszám-leépítési rendszer végrehajtását; a közalkalmazotti nyugdíjrendszer (CGA) és az általános nyugdíjrendszer jelenlegi különbségeinek csökkentését; a kötelező nyugdíjkorhatár emelését; és ‑ ha mindenképp szükséges – a nyugdíjakra kivetett progresszív fenntarthatósági hozzájárulás bevezetését. Ezen túlmenően a szakminisztériumok folyó termelőfelhasználása és kiadási programjai terén fokozni kell a megtakarításokat. Néhány intézkedést részben vagy egészben ugyanolyan nagyságrendű és minőségű más intézkedéssel válthatnak fel. (9) A pénzügyi ágazatba vetett bizalom helyreállítása érdekében Portugáliának megfelelő tőkeszintet kell fenntartania a bankszektorában és biztosítania kell a rendezett hitelleépítési folyamatot az egyetértési megállapodásban meghatározott határidők betartásával. Ezzel összefüggésben Portugália a pénzügyi stabilitás megőrzése érdekében végrehajtja a portugál bankszektorra vonatkozó, a Bizottsággal, az EKB-val és az IMF-fel egyeztetett stratégiát. Ennek keretében Portugália különösen: a) a bankoknak biztosítékpuffereik fenntartható alapon történő megerősítését tanácsolja; b) biztosítja a banki ágazatban a kiegyensúlyozott és rendezett hitelleépítést, ami továbbra is kritikus fontosságú a finanszírozási egyensúlytalanságok tartós megszüntetése és középtávon az eurórendszer általi finanszírozásra való támaszkodás mértékének csökkentése érdekében. Negyedévente felülvizsgálja a bankok finanszírozási és tőkére vonatkozó terveit; c) elősegíti a vállalati szektorra és különösen a kkv-kra irányuló finanszírozási alternatívák diverzifikációját a tőkepiacokhoz és az exporthitel-biztosításhoz való hozzáférésük javítását célzó intézkedések körével; d) folytatja az állami tulajdonban lévő CGD-csoport racionalizálását; e) optimalizálja a BPN-től a három állami tulajdonú különleges célú gazdasági egységre átruházott eszközök szanálását azáltal, hogy harmadik szakmai félhez szervezi ki az eszközkezelést, mely szakmai fél megbízást kap arra, hogy idővel fokozatosan szanálja az eszközöket. A portugál kormány a folyamatban lévő versenyeljárás keretében kiválasztja a hitelkezelést végző felet, és a megbízásba a megtérülés maximalizálását és a működési költségek minimalizálását biztosító megfelelő ösztönzőket épít be. A portugál kormány biztosítja a leányvállalatok és az eszközök időben történő átruházását a másik két állami tulajdonú különleges célú gazdasági egységre; f) a vállalati szektorra irányuló finanszírozási alternatívák diverzifikációjának elősegítésére vonatkozó előzetes javaslatok alapján kidolgozza és végrehajtja a vállalati szektor számára a hagyományos banki hitelhez képest finanszírozási alternatívákat nyújtó megoldásokat. A portugál kormány értékeli a kormány által támogatott exporthitel-biztosítási rendszerek hatékonyságát, hogy az uniós szabályoknak megfelelő intézkedéseket hozhasson az export előmozdítására; g) elemzi a bankok helyreállítási terveit és iránymutatást bocsát ki a helyreállítási tervek rendszeréhez, valamint a bankok által benyújtott jelentések alapján szanálási terveket készít. Biztosítja a szanálási alap kezdeti és éves finanszírozásához szükséges intézkedések végrehajtását. A bankok helyreállítási és szanálási terveinek végrehajtása során elsőbbséget kapnak a rendszerszintű jelentőséggel bíró bankok; h) végrehajtja a pénzügyi intézményeket a háztartások adósságának peren kívüli átütemezésére ösztönző keretet, zökkenőmentessé teszi a vállalati adósság átütemezésére vonatkozó alkalmazást és végrehajtja a szerkezetátalakítási eszközök széles körű megismertetésére irányuló cselekvési tervet; i) Negyedéves jelentéseket készít az új szerkezetátalakítási eszközök végrehajtásáról és a fizetésképtelenséggel érintettek körében felmérést készít a meglévő adósságátütemezési eszközök megfelelőségéről és a lehetséges hiányosságokról vagy szűk keresztmetszetekről, feltárja a lehetőségeket a PER (a súlyos pénzügyi zavarokkal küzdő társaságok speciális revitalizációs eljárása) és a SIREVE (a nehéz gazdasági helyzetben lévő, vagy közvetlenül fizetésképtelenség előtt álló vagy ténylegesen fizetésképtelen társaságok bíróságon kívüli megállapodások útján működő helyreállítási rendszere) körébe tartozó társaságok sikeres helyreállításának fokozása érdekében; j) értékeli a meglévő, kormány által támogatott meglévő hitelkeretek teljesítményének és irányításának javítását szolgáló lehetőségeket, létrehoz egy olyan negyedéves nyomonkövetési és jelentéstételi mechanizmust, amely a kkv-k finanszírozáshoz jutásának elősegítésére irányuló, kormány által támogatott hitelkeretek odaítéléséhez kapcsolódik; elvégzi a nemzeti garanciarendszer külső auditját.” 2. cikk Ennek a határozatnak Portugália a címzettje. 3. cikk Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában kell kihirdetni. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a Tanács részéről az elnök [1] HL L 118., 2010.5.12., 1. o.