Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2022/C 252/08)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra, amely az e közzététel napjától számított három hónapon belül tehető meg.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„OKTOBERFESTBIER”

EU-szám: PGI-DE-1034 – 2012.8.23.

OEM ( ) OFJ (X)

1. Elnevezés (OEM vagy OFJ)

„Oktoberfestbier”

2. Tagállam vagy harmadik ország

Németország

3. A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1. A termék típusa

2.1. osztály: sör

3.2. Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

Alsóerjesztésű sör, a következő jellemzőkkel:

Eredeti extrakttartalom %-ban: 13,6–14,0 Alkoholtartalom térfogatszázalékban: 5,3–6,6 Szín (EBC): 6,0–28,0 egység, Keserű anyagok (EBU): 16,0–28,0 egység,

Világos, arany-, borostyánszínű vagy sötét, testes, igen telt, lágy vagy malátaaromájú, akár enyhén komlóval ízesített, nagyon enyhén keserű vagy erőteljes, kissé édes ízű.

A feltüntetett értékek a jogszabályban meghatározott és az illetékes bajorországi élelmiszer-felügyeleti hatóságok által elismert tűréshatárok hatálya alá tartoznak.

A gyártási folyamat az 1487. évi müncheni tisztasági törvénnyel összhangban, az ideiglenes sörtörvény (VorlBierG) 9. cikkének (1) bekezdésében foglaltak szerint történik.

A víznek München város területéről, a müncheni oldalékvíz-síkság harmadidőszaki rétegeiből kell származnia. Azok a mély kutak, amelyekből a vizet jelenleg veszik, a helyszíntől függően 140–250 méter mélységet érnek el. A müncheni települési víz nem felel meg ezeknek a követelményeknek […].

3.3. Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

Az összetevők kötelező elemei az árpa, a maláta, a komló, az élesztő és a víz. A víznek München város területéről, a müncheni oldalékvíz-síkság harmadidőszaki rétegeiből kell származnia.

3.4. Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

Az „Oktoberfestbier” teljes előállítási folyamatának München városának területén belül kell történnie. A folyamat a malátázással és a cefrézéssel kezdődik, és egy 4–11 hetes tárolási időszak után fejeződik be, amelynek során a „zöld” sört természetes módon szénsavval dúsítják, és egészen a teljes íz eléréséig érlelik.

3.5. A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

—

3.6. A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A sört „Oktoberfestbier”-ként címkézik. Az 1151/2012/EU rendeletnek a 668/2014/EU végrehajtási rendelet 13. cikkének (3) bekezdésével összefüggésben értelmezett 12. cikke (3) bekezdésének értelmében a címkék az OFJ-vel, valamint a bejegyzett névvel kapcsolatos uniós szimbólumnak minősülnek.

4. A földrajzi terület tömör meghatározása

München város területe.

5. Kapcsolat a földrajzi területtel

A földrajzi terület sajátosságai

A München városának határain belül főzött „Oktoberfestbier” hírneve és sajátossága az évszázadok során fenntartott hagyományos előállítási módnak és a müncheni Oktoberfest kivételes renoméjának egyszerre köszönhető.

1487-ben elfogadták a „müncheni tisztasági törvényt”. A törvény a sör összetevőinek meghatározása mellett azt is előírta, hogy a sört „sörvizsgálatnak” (amely jelenleg minőség-ellenőrzési vizsgálatként ismert) kell alávetni. Ez a szabály ma is érvényben van, mint az ideiglenes sörtörvény (VorlBierG) 9. cikkének (1) bekezdése.

További sajátosság, hogy a sör készítéséhez a München város mély kútjaiból, a harmadidőszaki rétegekből származó vizet használják fel (körülbelül 250 méteres mélységből származó víz). Amint az Fritz Sedlmayr Geschichte der Spatenbrauerei (A Spaten sörfőzde történelme) könyvének 2. részében is látható, a 19. század közepén a kutakat 200 méter mélységig ásták le.

Wolfgang Behringer Lowenbräu című könyve az 1900 körüli időszakból szintén mély kutak ásásáról számol be.

A sörnek – mint az akkori idők legtisztább italának – az Oktoberfesten történő értékesítése az 1810-ben tartott első Oktoberfestig vezethető vissza, ahol elhangzik az ún. „Traiteuren” kifejezés, amely olyan vendéglősöket jelentett, akik fel voltak hatalmazva arra, hogy sört és bort szolgáljanak fel. (Vö. 175 Jahre Oktoberfest [Az Oktoberfest 175 éve], München város megemlékező kiadványa, München 1985 vagy a 2010. július 16-i„tz”).

Az Oktoberfest 1810-ből ered, egy lóversenyről, amelyet Szász–Hildburghauseni Terézia Sarolta hercegnő és I. Lajos bajor herceg házasságkötésének megünneplése céljából rendeztek egy München városon kívüli mezőn. Manapság az Oktoberfestet, amelyet a müncheni helyi lakosok előszeretettel „Wies’n”-nek (mezők) neveznek, minden évben szeptember közepe és október eleje között ugyanazon a 42 hektáros mezőn tartják meg, az ún. „Theresienwiese”-n, amely a város közepén helyezkedik el, és ahol még mindig látható a régi versenypálya nyomvonala. Az Oktoberfest mellett négyévente megrendezik a Központi Mezőgazdasági Fesztivált, amelyet először 1811-ben tartottak. A 200. Oktoberfestre 2010-ben került sor, amelyre különleges „történelmi szekciót” szerveztek, amelynek keretében lóversenyekre és állatbemutatókra is sor került. 2010 óta ezt a szekciót valamelyest átalakították és átnevezték „Oide Wiesn”-re (régi Oktoberfest).

Az Oktoberfest azzal veszi kezdetét, amikor a München város polgármesteri hivatalt betöltő köztisztviselője csapra veri az „Oktoberfestbier” első hordóját; ez a tradíció 1950-ben vette kezdetét, amikor Thomas Wimmer volt a polgármester. Az első hordó sör csapra verése előtt a vendéglősök virágokkal dekorált kocsikban vonulnak fel sátraikhoz az Oktoberfest helyszínén, a polgármesterek és a városi tanács tagjai, a kiszolgáló személyzetet szállító, lovak vontatta kocsik és a müncheni sörfőzdék pompás hintói kíséretében. A vendéglősök és a sörfőzdék bevonulását, valamint az első hordó csapra verését világszerte széles körben sugározzák a televízióban és az interneten, csakúgy, mint a népviseletesek és a lövészek a világon a legnagyobbnak számító felvonulását, amelyre másnap kerül sor, és amelyet sokan az Oktoberfest nyitóünnepségei csúcspontjának tekintenek.

Az „Oktoberfestbier” világszerte elterjedt hírneve manapság részben azon alapul, hogy Münchenben már korán bevezették a sörfőzéssel kapcsolatos innovációkat, ami döntő hatással volt a sör minőségére. Ezek közé az innovációk közé tartozik különösen az 1873-ban Carl von Linde által kifejlesztett első hűtőgép. A gépet először egy müncheni sörfőzdében használták, és az, hogy ez sikerrel történt azzal járt, hogy más müncheni sörfőzdék is átvették és később az egész világon elterjedt, hűtőszekrények formájában. E tekintetben annak volt jelentősége, hogy ettől fogva az időjárástól és a külső hőmérséklettől függetlenül, folyamatosan változatlan minőségű sört lehetett előállítani és tárolni bármilyen kívánt mennyiségben. Ezzel lehetővé vált, hogy a nagy rendezvényekre előre nagy mennyiségű sört gyártsanak le, és azt a helyszínen tárolják és szolgálják fel, minőségromlás nélkül.

Az „Oktoberfestbier” kivételes hírnevét meghatározó egyik kulcsfontosságú tényező az, hogy azt kifejezetten az Oktoberfestre főzték. Ez a kiváló minőségű termék manapság már nem csak az Oktoberfesten érhető el, hanem világszerte értékesítik „Oktoberfestbier” címkével ellátva.

Jóllehet 1985 óta München városa nem népszerűsíti az Oktoberfestet, egy hivatalos, az egész világra kiterjedő felmérés szerint a válaszadók 91 %-a az elmondásuk alapján tud az Oktoberfestről. E tekintetben a Frankfurter Allgemeine Sonntagszeitung1997. október 20-án közzétett cikke a következőkről számolt be: „A fesztivál annyira nemzetközi! Noha müncheni Oktoberfestnek hívják, sok látogató egyértelműen külföldről érkezett, angolul, olaszul, franciául, japánul és egyéb kevésbé felismerhető nyelveken beszélnek, valódi bajor nyelvjárást alig hallani.”

A termék sajátosságai

E tekintetben München városnak az Oktoberfest 200. évfordulóját ünneplő kiadványa megállapítja, hogy „a jellegzetes »Oktoberfestbier« csupán 1872 óta fejlődött ki fokozatosan”. Richard Bauer és Fritz Fenzl 175 Jahre Oktoberfest 1810 bis 1985 (Az Oktoberfest 175 éve, 1810–1895) című könyve megállapítja, hogy 1872-ben egy különösen nagy alkoholtartalmú, magas eredeti extrakttartalmú sört szolgáltak fel. Hans Glöckle München, Bier, Oktoberfest [München, sör és Oktoberfest) című könyvében azt írja, hogy akkoriban a münchenieknek 12 krajcár fejedelmi összeget kellet fizetniük az „Oktoberfestbier”-ért; azonban ahelyett, hogy panaszkodtak volna az árra, a sört „annak különleges minőségét nagyra becsülve és elégedetten elismerve” fogyasztották. Majd így folytatja: „1872-től kezdve kiváltképp a 13 % eredeti extrakttartalmú és 4,1 % alkoholtartalmú »Märzen« (»márciusi sör«) lett az Oktoberfest söre, és ezt a különleges státuszát egészen a második világháború utánig megőrizte.” 1950-től kezdett megjelenni egy világosabb változat, amely az Oktoberfest akkori látogatóinak a tetszését jobban elnyerte, jóllehet a borostyánszínű sör manapság reneszánszát éli.

Az „Oktoberfestbier” a földrajzi területen belül elhelyezkedő sörfőzdék által kifejezetten az Oktoberfestre főzött sör, ahol azt jelentős mennyiségben szolgálják fel; ez a szempont a fogyasztók különleges elvárása. Az „Oktoberfestbier” a készítéséhez felhasznált víz, a 13,6 %-os magasabb minimális eredeti extrakttartalma, a 14,0 %-os alacsonyabb maximális eredeti extrakttartalma, 5,3–6,6 %-os magasabb alkoholtartalma és a keserűségét jellemző 16 EBC egység magasabb alapérték, valamint az alacsonyabb, 28 ECB egységnyi maximális érték miatt különbözik a többi fesztiválsörtől. Mivel a keserűségük maximális értéke 28 ECB egység, a sörök nem igazán keserűek, rendszerint testes, igen telt íz jellemzi őket és Dél-Bajorországban évtizedek óta ezt részesítik előnyben.

Az 1487-es tisztasági törvényen alapuló gyártási módszerek és a földrajzi területen elhelyezkedő sörfőzdék azokból következő kivételes tapasztalata és szakértelme következtében a fogyasztók az „Oktoberfestbier”-t a kivételes minőség elvárásához társítják.

Az „Oktoberfestbier” különleges státuszát és hírnevét Németországban és nemzetközi szinten is elismerik. Számos európai újságcikk említi az Oktoberfestet többé-kevésbé szoros összefüggésben a sörrel. Az Egyesült Királyságban 1995 és 2012 között megjelent 74 újságcikkben a sört és az Oktoberfestet széles körben a „legismertebbnek”, „világszerte ismertnek”, „híresnek” stb. nevezik. Néhány cikk még le is írja a sört. Már 1955-ben Dr. Kuballe a következőket írta az Oktoberfestről az Industrie-Kurier-Düsseldorf egyik cikkében: „Elsősorban egy müncheni központú, a múlt századig visszanyúló éves ünnepség, amely Európa legnagyobb fesztiváljává nőtte ki magát.” Hozzátette: „Európában és az Amerikai Egyesült Államokban az utazási prospektusokban az Oktoberfestet egyre inkább olyan sikerrendezvényként említik, ahová legalább el kell látogatni.” 1996-ban Paul Delany a The Sun egyesült királysági újságban a következőket írta: „A világ legnagyobb sörfesztiváljának látogatói közel kilenc MILLIÓ korsó sört gurítottak le a tavalyi évben. Idén pedig Németország 163. müncheni Oktoberfestjének szervezői több mint hétmillió látogatót várnak, hogy ennél még többet fogyasszanak.” 2003-ban a The Irish Times újságírója, Derek Scally a következőket írta: „[…] az eredeti Oktoberfestbeer. Nehéz Münchenen kívül megtalálni, de megéri keresni.” 2006-ban a Frankfurter Allgemeine Sonntagszeitung az Oktoberfestet „a Naprendszer legnagyobb sörfesztiváljának” nevezte. 2011-ben ugyanez az újság egy cikkben megállapította, hogy „a München városa előtti tisztelgés nem lehet teljes az Oktoberfest nélkül”. Ez egyértelművé teszi, hogy az Oktoberfest és következésképpen az „Oktoberfestbier” milyen fontos München számára.

Az „Oktoberfestbier” különleges státuszát a német és a nemzetközi irodalom különféle műfajai is kifejezésre juttatják. A példák között szerepel többek között a Manuale della birra (A sörök kézikönyve), valamint a következő könyvek kivonatai: L’Oktoberfest de Munich: portée sociale et politique (A müncheni Oktoberfest társadalmi-politikai hatása), 2005, amelyben Thomas Landwehrlen a következőt írja: „[…] première place la Wiesn-Bier (ou Oktoberfestbier), cette bière spécialement brassée pour l’occasion […]” ([…] első hely, Wiesn-Bier vagy Oktoberfestbier, kifejezetten az alkalomra főzött sör[…]); továbbá Oliver Garret és Tom Colicchio The Oxford Companion to Beer könyvének (2011) kivonata, amely így hangzik: „Manapság a Spaten oktoberfestbier javarészt még mindig azon az 1872-es receptúrán alapul. A 19. században […] a märzenbier és az Oktoberfestbier alapmalátájának többsége […]”. A következő szövegrészlet Ben McFarland 2009. évi World’s Best Beers – One thousand craft brews from cask to glass című könyvében lelhető fel: „Az eredeti Oktoberfest sört technikailag kizárólag München határain belül lehet főzni, és főzését kizárólag olyan sörfőzők végezhetik, akik részt vesznek a […]”.

Az „Oktoberfestbier” kiválóságát nem csupán a sörfőzdék, hanem a sajtó és az irodalom is elismeri. 2005-ben például a Welt am Sonntag újság az „Oktoberfestbier”-t a német nemzeti zászló, a szövetségi kormány színei és a németországi fő politikai pártok kapcsolódó színei összefüggésében említi, és a következőket írja róla: „Ha az Oktoberfest szombaton elkezdődik, többet fogunk a sörre gondolni mint a választásokra.” Majd később: „Akkor nem a fekete vagy a piros fog kormányozni, hanem az arany, a folyékony arany, Bajorország legjobb söre.” 2009-ben az újság egyik cikke a nemzetközi fogyasztók szempontjából mutatta be az „Oktoberfestbier”-t, a következő szavakkal: „Olyan sör, amelyet a világ figyelemmel kísér.” Majd egy 2011-es, az „Oktoberfestbier”-ről szóló cikkben röviden és egyszerűen a következőket írja: „Egy dolog azonban világos: a sörfőzdék által az idei Oktoberfestre főzött sörök (»Wiesnbiere«) mindegyike szuper.” Ezek a sajtóbeli minősítések egybeesnek Thomas Wolfe író beszámolójával, amelyet az 1928-as Oktoberfestre tett látogatása alatt írt, és amelyben hangsúlyozza az „Oktoberfestbier” kiválóságát: „A látvány megértéséhez a narrátornak, akit a Wiesn kiváltotta csodálat és eufória hirtelen a hatalmába kerített, ismeretlenként tudakozódnia kell: »Sör? – kérdeztem –, Miért éppen sör? Miért jönnek ide az emberek sört inni? Miért állítják fel a híres sörfőzdék ezeket a csarnokokat, mikor egész München híres a söréről és a városban több száz sörtaverna található?« Beszélgetőtársa, Heinrich azt válaszolta, hogy igaza van, de hát: »Ez az ’Oktoberfestbier’«.” A híres író és sör-szakújságíró, Michael Jackson is a következőképpen írta le az „Oktoberfestbier” összehasonlíthatatlan jellegét: „Az »Oktoberfestbier« alpesi méretű gallérral, valamint krémes és malátás kellemes ízárnyalatokkal rendelkezik […]”.

A földrajzi terület és a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti okozati kapcsolat

Az „Oktoberfestbier” müncheni fesztiválra való készítésének hosszú múltra visszatekintő hagyománya, a sör értékesítése a több mint 200 éves, világhíres és jól ismert Oktoberfesten, valamint a testes és lágy sörként meghatározható különleges tulajdonsága, amelyet egyesítő tényezőnek tekintenek, eredményezte azt, hogy az „Oktoberfestbier” jól ismert és népszerű sörkülönlegességgé vált Németországban és nemzetközileg is, és hírneve mintegy München nagyköveteként elválaszthatatlanul a városhoz és annak életmódjához kapcsolódik. A fesztivál, ahonnan a híres „Oktoberfestbier” ered és ahol azt felszolgálják, világszerte ismert.

Az egyik első utalás arra, hogy az Oktoberfesten kizárólag a földrajzi területen található sörfőzdék által főzött sört lehet felszolgálni, a város önkormányzatának az Oktoberfestről szóló szabályzatában hangzott el, amely 1850-ig volt hatályos. Miscellanea Bavarica Monacensia a Das Münchner Oktoberfest (A müncheni Oktoberfest) című dokumentumsorozatának 100. kiadásában röviden kifejti, hogy hogyan akadályozták meg, hogy az Oktoberfesten négy, München környezetében működő vendéglős a (München városától 45 km-re fekvő) Tölz városából származó sört felszolgálja. Kizárólag annak a 18 müncheni vendéglősnek engedélyezték termékeik felszolgálását az Oktoberfesten, akiknek a söre a helyi müncheni sörfőzdéktől származott. A környék négy említett vendéglőse arra kapott engedélyt, hogy sörüket az Oktoberfesten kívül, bizonyos távolságra, Sendlinger Höhe területén értékesítsék.

München lakosai az „Oktoberfestbier”-t az Oktoberfest múltjához és hagyományaihoz társítják, amelyről már az általános iskolában is tanulnak. Münchenben ezért az Oktoberfest időszakát gyakran külön „szezon”-ként írják le, hasonlóan a „Starkbierzeit”-hoz („nagy alkoholtartalmú sör szezonja”, márciusban).

Az Oktoberfestre minden évben a világ minden tájáról érkeznek látogatók, hogy ezt a különleges sört a hagyományos légkörben élvezhessék. München városa szerint a 2010-ig tartó 10 éves időszakban minden évben átlagosan több mint 6 millió fő látogatott el az Oktoberfestre, és átlagosan 6,24 millió liter sört fogyasztott el ott.

A közelmúltban készült két fogyasztói felmérés alátámasztja, hogy az „Oktoberfestbier” kifejezést nem csupán a különleges minőségű sörhöz, hanem München városához is társítják.

Az 1980-ban Németországban elvégzett felmérés résztvevőinek a következő kérdést tették fel: „Képzelje el, hogy egy kocsmában vagy a barátoktól kap egy üveg sört és az üveg címkéjén az olvasható, hogy »Oktoberfest Beer«. Mit gondolna, hol főzték?” A megkérdezett németek 70 %-a, a bajoroknak pedig 84 %-a egyből azt válaszolta, hogy Münchenben.

2008-ban Ausztriában empirikus piacfelmérés készült, amely szerint a sört alkalomadtán fogyasztók 68,5 %-a ismerte az „Oktoberfestbier” nevét, és e csoport 53,5 %-a a kifejezést München városához társította.

Az „Oktoberfestbier” egy „Maß”-jának (azaz egy egyliteres üvegnyi sörnek) az ára Münchenben és Bajorországban továbbra is politikai vita tárgyát képezi, ellentétben az átlagos sörök árával, ami többek között alátámasztja, hogy az „Oktoberfestbier” milyen fontos az Oktoberfest, valamint München városa számára, továbbá a város határain kívül is.

A Frankfurter Allgemeine Sonntagszeitung2003. szeptember 21-én megjelent egyik cikkében a szerző, Thiemo Heeg, ezzel foglalkozott, amikor megállapította, hogy „a müncheni Oktoberfestet megelőző legfontosabb kérdés mindig ugyanaz: mennyibe fog kerülni egy liter sör az idén?” Régebben ez nem mindig képezte vita tárgyát. 1844-ben például „erősen felfegyverzett” tartalékos erőket helyeztek készenlétbe, mivel tiltakozásokat rendeztek a sör azévi ára miatt és tartottak attól, hogy újabb tiltakozásokra kerül majd sor (München város hivatalos Wiesn magazinja „200 Jahre Oktoberfest”, Münchner Merkur és „tz”).

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

https://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/29500

(1) HL L 343., 2012.12.14., 1. o.