P6_TA(2006)0302
Egy integráltabb iparpolitikai megközelítés felé
Az Európai Parlament állásfoglalása az EU gyáriparának megerősítésére irányuló politikai keretekről
–Egy integráltabb iparpolitikai megközelítés felé (2006/2003(INI))
Az Európai Parlament,
–tekintettel „A Közösség lisszaboni programjának végrehajtásáról: Politikai keretek az EU gyáriparának
megerősítésére –Egy integráltabb iparpolitikai megközelítés felé” című bizottsági közleményre
(COM(2005)0474),
–tekintettel a fenti közleményhez kapcsolódó bizottsági munkadokumentumokra (SEC(2005)1215,
SEC(2005)1216 és SEC(2005)1217),
–tekintettel a Versenyképességi Tanács 2005. november 28-i következtetéseire,
–tekintettel a 2006. március 23-24-i brüsszeli Európai Tanács elnökségi következtetéseire,
–tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a fent említett bizottsági közleményre adott
véleményére (INT/288 –CESE 595/2006),
–tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,
–tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság
véleményére (A6-0206/2006),
A. mivel a fent említett bizottsági közlemény 27 egyedi ágazat versenyképességének részletes átvilágítása
alapján munkaprogramot vázol fel a gyáripar elkövetkező évekre szóló iparpolitikájáról,
B. mivel egy dinamikus és magas szinten versenyképes ipar, valamint a magas szociális és környezeti
normák az európai gazdaságfejlesztési modell összetevői,
C. mivel az EU gyáripara nyújtja az EU termelésének körülbelül 20 %-át, és 34 millió embert foglalkoztat,
akiknek több mint fele kis- és középvállalkozásoknál dolgozik,
D. mivel a Tanács elismeri a gyáriparnak, mint az új és innovatív termékek megteremtőjének fontosságát,1. üdvözli a Bizottság közleményét, amely az elkövetkező évekre meghatározza a gyáripar politikai keret-
rendszerét és kiigazított munkaprogramját; e közleményt a meghatározott ágazati intézkedéseket és ágazatok
közötti kezdeményezéseket összevonó, rendezett és kiegyensúlyozott iparpolitika kialakítása fő építőele-
mének tekinti;
2. elismeri a gyáriparnak az EU-ban betöltött fontos szerepét; kiemeli hogy a gyártás, a szolgáltatások és a
kereskedelem szorosan és növekvő mértékben egybefonódnak a modern üzleti környezetben; ezért erőtel-
jesen támogatja az egységes európai szintű iparpolitika kialakítását annak érdekében, hogy fel lehessen venni
a versenyt a globalizáció kihívásaival;
3. emlékeztet arra, hogy az EU-nak arra kell törekednie, hogy ipari nagyhatalom maradjon, ezért nem
szabad csupán a szolgáltatási ágazata fejlesztésével megelégednie;
4. úgy ítéli meg, hogy az EU-nak gondoskodnia kell a versenyképességi stratégiák közös fejlesztéséről az
ipar és a szolgáltatás területein, elterjesztve a bevált gyakorlati megoldásokat a vállalati környezet és a vállal-
kozói szellem tekintetében, amelyekhez hozzátartozik a vállalatok szociális felelőssége, valamint a férfiak és
a nők közötti esélyegyenlőség;2006.12.13. C 303 E/646 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. július 5., szerdaHU
5. emlékeztet arra, hogy a lisszaboni stratégia célkitűzései olyan minimum-célkitűzések, amelyek megvaló-
sítása tekintetében a tagállamoknak elkötelezettséget kell vállalniuk; megjegyzi, hogy az utóbbi időben több
tagállam a gyáripart erősítő nemzeti politikákat fogadott el; úgy véli, hogy az elszigetelt nemzeti politikai
intézkedések akadályozhatják az európai iparpolitika kialakítását, valamint hogy a tagállamok és a Közösségintézkedéseinek összehangolása mindkettőt erősítheti; sürgeti ezért a Bizottságot és a tagállamokat az e térentörténő fellépés hatékony összehangolását célzó mechanizmusok kialakítására a kormányzatok, az ipar, vala-
mint az érintettek európai, nemzeti és regionális szintű bevonásával;
6. emlékeztet arra, hogy a kormányintézkedések nem helyettesíthetőek, amikor egy stabil, az ipar számára
vonzó és jogilag biztos keret létrehozásáról van szó; hangsúlyozza, hogy a modern közszféra küldetéselétfontosságú az infrastruktúrák létrehozásában, valamint az oktatás és az innováció előmozdításában;
7. úgy véli, hogy a nemzeti iparpolitikákat támogató és segítő közösségi politikának európai kiválósági
központok kifejlesztésére kell törekednie, összhangot teremtve a helyi munkaerőpiac és a kutatási központokképességei között, anélkül, hogy figyelmen kívül hagyná a fejlődéshez igazodó politikai és makrogazdasági
környezetet, bátorítva a beruházásokat, a jólétet és a minőségi munkahelyteremtést; üdvözli, hogy a
Bizottság közleményében bevezeti az európai iparpolitika meghatározását; hangsúlyozza ugyanakkor, hogyennek a megközelítésnek nem csupán horizontálisnak kell lennie, hanem egyúttal az ágazati összefüggéseketis szem előtt kell tartania;
8. emlékezteti a Bizottságot, hogy az energiatakarékossági és hatékonysági intézkedéseket minden politikai
területen fenn kell tartani; rámutat arra, hogy sok iparág esetében az energiaköltség fő tényezőként szerepel,
ezért felszólítja a Bizottságot, hogy e tekintetben, az iparpolitika részeként javasoljon pontos intézkedéseket
és programokat;
9. támogatja a bizottsági közleményben lefektetett kezdeményezéseket; üdvözli a 27 ágazat részletes elem-
zését és az ajánlások egyértelműségét; jelenleg azonban a kezdeményezések végrehajtását látja a fő kihí-
vásnak; megítélése szerint a végrehajtás terén a koherencia hosszú távú biztosítása érdekében a javasoltkezdeményezések összehangolását egy főigazgatóságnak kell végeznie, a Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigaz-
gatóságnak, valamint a Tanács egy testületének, a „Versenyképesség” Tanácsnak; e vonatkozásban felhívja a
Bizottságot, hogy 2006 vége előtt tájékoztassa a Parlamentet a kezdeményezések végrehajtásában elért előre-haladásról; egyben kéri a Bizottságot, hogy tanulmányozza az egyes kezdeményezések, például magas szintűcsoportok, innovációs panelek és munkacsoportok nyújtotta előnyökről és hozzáadott értékükről rendsze-resen, az adott ágazatra kiterjedően készítendő módszeres értékelés és mérleg lehetőségét;
10. ösztönzi a Bizottságot, hogy fordítson kellő figyelmet a gyáripar valamennyi ágazatára, és szükség
szerint szüntesse meg a hiányosságokat mind az egyes ágazatok elemzése, mind a megteendő intézkedések
vonatkozásában, tekintettel az egyes iparágakban tapasztalható magas fokú regionális koncentrációra;
11. elismeri a gyáripar versenyképessége megerősítésének szükségességét; üdvözli, hogy a Bizottság a
hangsúlyt a vállalatok szociális felelősségére és a fenntartható fejlődés szükségességére helyezi; felhívja aBizottságot, hogy fordítson egyforma figyelmet a munkakörülményekre, valamint a dolgozók egészségére ésbiztonságára a több és jobb minőségű munkahely megteremtése érdekében;
12. elismeri, hogy a tagállamok és az Európai Unió gazdasága szempontjából stratégiai jelentőséggel bíró
ágazatok tekintetében folytatott európai iparpolitika a meglévő ipari ágazatok megerősítése, a belső piac
nyitva tartása, szabályzása és azon versenytényezők számításba vétele által valósulhat meg, amelyek hatássallehetnek a rendelkezésre álló munkahelyek mennyiségére számos európai országban, továbbá valamennyiolyan európai iparág korszerűsítése útján, amely számára adottak vagy megteremthetők a versenyképes-séghez szükséges feltételek;
13. meggyőződése, hogy az európai gyáripar jövője a megnövelt hozzáadott értékben és a jobb minő-
ségben rejlik; ezért aggodalmát fejezik ki amiatt, hogy az EU kereskedelme általánosságban még mindig aközepesen magas szintű technológiát igénylő és az alacsony-közepes szaktudást igénylő ágazatokban
koncentrálódik; úgy véli, hogy mind az oktatás és mind a képzés minden szinten kulcskérdés a munkaerőképzettségének javításában és a strukturális változások elősegítésében; sajnálatának ad hangot amiatt, hogy abizottsági közlemény nem fordít elegendő figyelmet az oktatásra, az egész életen át tartó tanulásra és
képzésre; sürgeti a tagállamokat, hogy tegyenek fokozottabb erőfeszítéseket annak érdekében, hogy több
fiatal diákot vonzzanak a műszaki és tudományos tanulmányok;2006.12.13. C 303 E/647 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. július 5., szerdaHU
14. üdvözli a Bizottság azon véleményét, amely szerint a szakképzett és rugalmas szakmunka az Európai
Unió legfőbb erőforrása és a versenyképesség legfontosabb eleme; szorgalmazza, hogy az EU mindent tegyen
meg a munkavállalók szakmai továbbképzésének megerősítése érdekében, minden szinten, de különösen aképzettséggel nem rendelkez őmunkavállalók esetében;
15. ezen kívül hasznosnak ítéli meg a Bizottság azon javaslatait, amelyek célja a szakmai hozzáértés
hiányának orvoslása az ipari ágazatokban az átláthatóság támogatása, valamint a minőségi szakmai isme-retek átadása és elfogadása által, lehetővé téve a szakképzettség terén jelenleg jelentkez őigények és a szakér-
telem hiányával küszködő területek azonosítását;
16. megjegyzi, hogy határozottabban be kell fektetni a munkavállalók képzettségének javításába, neveze-
tesen operatív tudományos és technológiai programok végrehajtása által, biztosítva a képzésre kínált lehető-
ségek minőségi színvonalát és változatosságát a különböző tagállamokban;
17. felhívja a vállalatokat, hogy dolgozóik számára a lehető legjobb képzési feltételeket –a folyamatos
képzés lehetőségét –biztosítsák, szabják meg a szükséges szakértelem mércéjét, és általános értelemben
vállaljanak felelősséget a dolgozóik egész életét végigkísérő folyamatos oktatás és képzés tekintetében;
18. úgy ítéli meg, hogy az ismeretek és az új termékekre és eljárásokra vonatkozó kutatási eredmények
alkalmazásának átadása még mindig túlságosan gyenge a gyáriparban, és különösen a kis- és középvállalko-zásokban; e tekintetben egyértelmű szükségét látja a kutatói közösség és a piaci szektor között jelenleg
húzódó szakadék áthidalásának; meggyőződése, hogy különös figyelmet kell fordítani e probléma együttes
leküzdésére, és sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy haladéktalanul terjesszenek elő határozott intéz-
kedéseket ennek megoldására; ebben az összefüggésben emlékeztet arra, hogy a versenyképességi és az inno-vációs keretprogram nyújtotta lehetőségeket a lehető legnagyobb mértékben ki kell használni;
19. úgy véli, hogy figyelembe kell venni a mikro- és kisvállalkozások sajátosságait, mert problémáik nem
hasonlíthatók a nagyvállalatok problémáihoz;
20. elismeri, hogy a konzorciumokban végzett kutatási tevékenységekhez nyújtott közvetlen támogatás
mechanizmusait ki kell dolgozni a vállalatok, a kutatási egységek vagy egyetemi kutatócsoportok bevoná-
sával, ezúton előmozdítva a szakértelem és a technológiák gyorsabb ütemű átadását;
21. a kutatással, fejlesztéssel és innovációval foglalkozó független szakértőkből álló magas szintű munka-
csoport 2006-os „Egy innovatív Európa létrehozása” c. jelentésével egyetértve hangsúlyozza, hogy a KKV-ken
kívüli egyéb vállalkozásoknak nyújtott állami támogatások célszerűek, amennyiben céljuk a más vállalkozá-sokkal, KKV-kkel, a „nyílt innovációs csoportban” egyetemi létesítményekkel, kiválósági központokkal és
együttműködésben folytatott kutatási és fejlesztési programokkal való együttműködés előmozdítása;
22. hangsúlyozza azt a tényt, hogy az Európai Unió jóléte az elsőrangú újító európai iparágak fejleszté-
sének függvénye;
23. üdvözli a technológiai platformok koncepcióját, amely lendületet fog adni a piac követelményeinek
megfelelő kutatási ágak fejlesztésének; úgy véli azonban, hogy nagyobb finanszírozás szükséges az innovatív
termékeket létrehozó alkalmazott kutatások vonatkozásában; e tekintetben üdvözli az Európai BeruházásiBank (EBB) szándékát, amely szerint jelentősen növelni kívánja a K + F területe és a KKV-k tekintetében anövekedést gyorsító beruházásokra rendelkezésre álló finanszírozást; emlékeztet a fent említett brüsszeliEurópai Tanács következtetéseire, amely szerint 30 milliárd euró értékig várnak kockázati tőkét és garantált
bankkölcsönöket az innováció támogatására és a K + F intézkedések végrehajtására; ösztönzi a Bizottságot és
az EBB-t arra, hogy a magánszektorral együtt gyakorlati vonatkozásban is kövesse nyomon ezeket akövetkezetéseket;
24. hangsúlyozza azt a jelentős potenciált, amelyet a nanotudományok és a nanotechnológiák képviselnek,
és nyomatékosan felhívja a gyáripart, hogy tájékozódjon a technológiai előrelépésekről és az e területetérintő 2005-2009 közötti időszakra szóló európai cselekvési programról azért, hogy ki tudja használni az
egyes iparágak által kínált lehetőségeket és új távlatokat;
25. hangsúlyozza a finanszírozáshoz és a kockázati tőkéhez való hozzáférés nehézségeit, különösen az
innovatív vállalatok alapítása és a KKV-k szempontjából; kéri ezért a Bizottságot, hogy szorosan vonja be az
EBB-t és az Európai Beruházási Alapot az ágazati kezdeményezések munkájába;2006.12.13. C 303 E/648 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. július 5., szerdaHU
26. úgy véli, hogy nagyon hasznos lenne az ipar, az energia és a környezet területeire vonatkozó jogszabá-
lyok koherenciáját a fenntarthatóság és a versenyképesség javítása céljából felügyelő, magas szintű csoport
létrehozása; felhívja a figyelmet arra, hogy nem csak az elektromos áram piacát kell elemezni, hanem a föld-gázét is, tekintettel ezeknek a gyáripar jövőjére gyakorolt jelentős hatására;
27. kiemeli, hogy a gyáripart gyakran regionális koncentráció jellemzi; ezért sürgeti a regionális és nemzeti
hatóságokat a gazdasági és szociális szereplőkkel való szoros együttműködésre olyan területek számáratörténő helyi stratégiai tervek kidolgozása céljából, amelyek az innovatív gyártócsoportok központjai, illetve
azzá válhatnak; ebben az összefüggésben kéri, hogy a helyi stratégiák a javak és kutatási potenciál előállítása
szempontjából elsőrendű ágazatok, valamint az egyes régiók nyújtotta valamennyi komparatív előny legjobb
felhasználására irányuljanak; felhívja a tagállamokat a strukturális alapok lehetőségeinek e tekintetben történőteljes kiaknázására;
28. felhívja a figyelmet arra, hogy az európai iparpolitikai intézkedéseknek tekintettel kell lenniük az
ágazati dimenzión kívül a területi dimenzióra is; az olyan övezetekben, amelyekben a gyáripari koncentrációigen erős, az ipar- és kereskedelempolitikát ennek megfelelően kell adaptálni; kéri tehát a Bizottságot, hogykövesse tettekkel a közleményében bejelentett javaslatokat, és tanulmányozza a közös problémákkal és kihí-
vásokkal szembesülő régiók közötti együttműködés megerősítésének lehetőségét, valamint a régiókban talál-
ható a gyártótevékenységet folytató vállalatok közötti hálózat létrehozásának előmozdítási lehetőségeit, amegfelelő ipar- és gazdaságpolitikák fejlesztésének és összehangolásának támogatása céljából;
29. helyesli, hogy a Bizottság által megfogalmazott javaslat az iparpolitika integrációját és koordinációját
vetíti előre a többi politika, így a kohéziós, a környezetvédelmi, a kutatás-fejlesztési és az energiapolitikavonatkozásában; tudomásul veszi a kohéziós politika és az iparpolitika között fennálló összefüggést, figye-lembe véve, hogy az iparpolitika sikeréhez és az európai munkahelyi tanácsok fontos szerepének megerősíté-
séhez szükség van az infrastruktúrára és emberi erőforrásokra mind a különböző politikák közötti kohe-
rencia, mind a nagyobb társadalmi részvétel biztosítása érdekében;
30. úgy véli, hogy a könyörtelen nemzetközi versenyben lévő ágazatoknak közösen kell intézkedéseket el-
fogadniuk szerkezetátalakításuk és modernizációjuk elősegítése érdekében; e tekintetben számos kezdemé-nyezést említ meg jó példaként –ilyenek például a LeaderSHIP 2015, a CARS21 és a textiliparral és ruhai-
parral foglalkozó magas szintű munkacsoport; miután sürgető a helyzet, ezen két ágazat esetében felhívja a
Bizottságot, hogy terjesszen elő konkrét javaslatokat 2006 őszéig, hogy azokat a Tanács az Európai Parla-
ment véleményének megszületése után 2006 vége előtt elfogadja; üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy
ágazatspecifikus kezdeményezéseket hozzon létre a gyógyszeripar, a vegyipar, a védelmi, az űrkutatási és a
gépészeti ipar számára;
31. az a véleménye, hogy az ágazati szintet, a dolgozók szakszervezeteit, a fogyasztói és a munkáltatói
szervezeteket aktívan be kell vonni a vitába annak érdekében, hogy az iparpolitika által nyújtott megoldásokminél megfelelőbbek és kimerítőbbek legyenek;
32. hangsúlyozza a valamennyi érintett féllel folytatandó párbeszéd kialakításának fontosságát, és üdvözli
a versenyképességgel, az energiával és a környezettel foglalkozó magas szintű csoport létrehozását;
33. üdvözli az Európai Globalizációs Kiigazítási Alapot; hangsúlyozza, hogy az Alapnak a globalizáció
miatt elbocsátott munkavállalók munkakeresésben történő segítésére kell összpontosítania, főként képzett-
ségük javításával, illetve átképzéssel;
34. továbbra is fenntartja azon véleményét, hogy a közösségi támogatásokat tagadják meg azoktól a válla-
latoktól, amelyek az egyik tagállamban támogatást élveztek, és ezután tevékenységüket egy másik országbahelyezik át anélkül, hogy maradéktalanul eleget tettek volna a nevezett tagállammal aláírt szerződésbenvállalt kötelezettségeiknek;
35. felszólít a munkavállalók jogainak védelmére a gyártótevékenységet folytató vállalatok átszervezésekor,
továbbá ezzel összefüggésben arra, hogy a munkavállalók képviseleti szervei számára teljes mértékben bizto-
sítsák a tájékoztatást;
36. kiemeli, hogy a szociális partnerek és a munkavállalók közötti párbeszédnek kulcsszerepe van a
modernizációhoz kapcsolódó kérdésekben és az ágazat versenyképességének megtartásához vagy kialakítá-
sához szükséges változások elfogadása és végrehajtása módozatainak kialakításában;2006.12.13. C 303 E/649 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. július 5., szerdaHU
37. felhívja a Bizottságot, hogy készítsen részletes elemzést az új tagállamokban a gyáripar jelenlegi hely-
zetéről és az előttük álló kihívásokról, valamint őrködjön a közösségi joganyag megfelelő alkalmazása felett;
ennek alapján a 25 tagállamról összesített adatokat lehet majd kapni, és ezen adatok alapján elemezni leheta különböző ágazatokat, valamint ajánlásokat lehet megfogalmazni az iparpolitika folytatásának
tekintetében;
38. kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki új támogatási cselekvéseket azon vállalkozások számára,
amelyek exportálnak és főként kutatási és innovációs projektekbe fektetnek be;
39. sürgeti a Bizottságot, hogy összpontosítson a piacfelügyeletre, valamint a tisztességtelen verseny és a
hamisítás elleni küzdelemre; felkéri a Bizottságot, hogy 2006 vége előtt terjesszen elő konkrét javaslatot a
szellemi tulajdonjogok védelméről és érvényesítéséről; e tekintetben szükségesnek véli az erőfeszítések
megkétszerezését a hamisítványok harmadik országokból való behozatala elleni harcban, a tagállamok
közötti információcserét felhasználva és az áruk Európai Unió területére való belépési pontjain a legfejlettebbtechnológiákat alkalmazva az e gyakorlatok ellen folytatott harcban;
40. kéri a Bizottságot, hogy ellenőrizze és mérje fel, hogy a behozott termékek milyen mértékben felelnek
meg az európai jogszabályoknak a környezetvédelem és a fogyasztók egészségének védelme szempontjából,
valamint mérje fel, hogy ez milyen mértékben érinti az európai termékek versenyképességét;
41. hangsúlyozza a gyáripar piacra jutásának fontosságát; sürgeti a Bizottságot, hogy az érintett ágaza-
tokkal együttműködve továbbra is tegyen erőfeszítéseket az európai vállalkozások versenyképességére esetleg
negatív hatást kifejtő nemzetközi gyakorlatok, elsősorban szabályozások és támogatások azonosítására, és a
kereskedelem és a beruházások nemzetközi jogszabályokat sértő akadályainak leküzdésére; a kétoldalú
megállapodásokban jó lehetőséget lát a kihívások méltányos, átlátható és előrelátó módon történő leküzdé-
sére, és arra, hogy a kölcsönösség elvét az unió kereskedelmi kapcsolatainak alapelvévé tegyék;
42. hangsúlyozza, hogy a környezeti kérdéseknek a politikákba és a gazdasági stratégiákba való beillesz-
tését célzó jogszabályoknak bizonyos rugalmasságot kell hagyniuk a tagállamoknak a gazdasági és pénzügyi
eszközök megválasztásában;
43. úgy véli, hogy a Kereskedelmi Világszervezet keretei között elfogadandó intézkedéseknek figyelembe
kellene venniük az egyes ágazatok sajátos jellegzetességeit, és azokat a lehetőségeket és kihívásokat, valamint
nehézségeket, amelyekkel az egyes tagállamoknak szembe kell nézniük;
44. felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy folytassák a fenntartható fejlődés célkitűzéseit, megfelelő
egyensúlyt létrehozva a gazdasági, társadalmi és környezeti szempontok között;
45. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagál-
lamok kormányainak és parlamentjeinek.2006.12.13. C 303 E/650 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. július 5., szerdaHU