BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA amely a következő dokumentumokat kíséri: Javaslat – Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Európai Unió Vasúti Ügynökségéről és a 881/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről Javaslat – Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a vasúti rendszernek az Európai Unión belüli kölcsönös átjárhatóságáról (átdolgozás) Javaslat – Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a vasúti biztonságról (átdolgozás) /* SWD/2013/09 final */





BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA amely a következő dokumentumokat kíséri: Javaslat – Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Európai Unió Vasúti Ügynökségéről és a 881/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről Javaslat – Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a vasúti rendszernek az Európai Unión belüli kölcsönös átjárhatóságáról (átdolgozás) Javaslat – Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a vasúti biztonságról (átdolgozás) 1. Feladatmeghatározás Míg egyes tagállamokban a nemzeti vasúti hatóságok többnyire hatékonyan működnek, addig máshol jelentős létszámhiánnyal küzdenek és/vagy hosszadalmas és költséges eljárásokat irányítanak. Ezzel egyidejűleg a kölcsönös átjárhatósági és biztonsági követelmények, amelyeket közös uniós szabályok alapján mostanra elvben össze kellett volna hangolni, nemzeti szinten továbbra is jelentősen különböznek, ami – elsősorban az új belépők számára – akadályozza a hozzáférést. Mindez az árufuvarozás esetében különösen súlyos problémát jelent, mivel a vasúti árufuvarozási piacokat már több éve megnyitották. Az új belépőket más szereplőkhöz viszonyítva jobban megterhelik az összetett eljárások és a késések, mivel emberi és pénzügyi erőforrásaik gyakran korlátozottak. A különösen a vasúti járművek engedélyezéséhez és a vasúttársaságok részére kiállított biztonsági tanúsítvány megszerzéséhez szükséges jelenlegi költséges és hosszadalmas eljárások számottevően hátráltatják az uniós vasúti piac fejlődését és hatékony működését. Amellett, hogy bonyolultak és lassúak, ezek az eljárások a tanúsítványok és engedélyek megfelelő szintű kölcsönös elismerését sem garantálják. Ez különösen a piacra újonnan belépni kívánó vállalatokat érinti kedvezőtlenül, és ezáltal hozzájárul a verseny gyengítéséhez és a tartósan fennálló piaci torzulásokhoz. Az érdekelt felek azt is kifogásolták, hogy a vasúti hatóságok műszaki érvekre, valamint szerteágazó és nem minden esetben átlátható „örökölt” nemzeti szabályokra hivatkozva akadályozhatják az új belépők piacra jutását. A célzott konzultáció eredményei szerint az új belépők többek között biztonsági tanúsítvány kérelmezésekor vagy a járműengedélyezési folyamat során hátrányos megkülönböztetésben részesülhetnek a nemzeti biztonsági hatóságok részéről. Az érdekelt felek konkrétabban arról számoltak be, hogy a biztonsági tanúsítvány és a járműengedély kiállítását megelőző folyamatok megfelelő összehangolásának és átláthatóságának hiánya miatt a nemzeti biztonsági hatóságok önkényes és hátrányosan megkülönböztető határozatokat hozhatnak. Nem vitatva az Európai Vasúti Ügynökségnek (ERA) az európai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságára és biztonságára vonatkozó jogszabályok kidolgozásában játszott fontos szerepét, nyilvánvaló, hogy az ERA jelenleg nem gyakorol jelentős irányítási és ellenőrzési jogköröket a nemzeti vasúti hatóságok, az infrastruktúra-üzemeltetők vagy a piaci szereplők felett. Nyomonkövetési feladatai lényegében a biztonsági teljesítmény és a kölcsönös átjárhatóság nyomon követésére korlátozódnak (ennek keretében rendszeres jelentéseket hoz nyilvánosságra, összegyűjti és közzéteszi a közös biztonsági mutatókat és előmozdítja a nemzeti biztonsági hatóságok és a nemzeti vizsgálati szervek közötti együttműködést). 2. Szubszidiaritás A Szerződés 58., 90. és 100. cikke a közös uniós közlekedéspolitika keretében a vasutakra is kiterjeszti a valódi belső piac célkitűzéseit. A tagállami fellépés önmagában nem képes biztosítani az uniós vasúti piac egységességét és nem nyújt megoldást az eltérő jogszabályi értelmezésekre, mivel a probléma középpontjában éppen a továbbra is fennálló nemzeti szabályok és a nemzeti intézmények optimálisnál kedvezőtlenebb működése áll, amelyek akadályozzák a belső piac megvalósítását. Az uniós szintű fellépés célja az uniós vasúti vívmányok következetes végrehajtásának biztosítása, amelynek nyomán a tervek szerint létrejönne a felesleges igazgatási és műszaki akadályoktól mentes egységes európai vasúti térség. 3. Célkitűzések Általános célkitűzés: A meglévő igazgatási és műszaki akadályok felszámolása és ezáltal a vasúti ágazat más közlekedési módokkal szembeni versenyképességének javítása, valamint az egységes európai vasúti térség továbbfejlesztése. Konkrét célkitűzések: 1. konkrét célkitűzés: Új piaci szereplők belépésének előmozdítása 2. konkrét célkitűzés: A vasúttársaságok igazgatási költségeinek csökkentése Operatív célkitűzések: 1. operatív célkitűzés: A biztonsági tanúsítási és járműengedélyezési folyamatok hatékonyságának javítása. 2. operatív célkitűzés: A biztonsági tanúsítványok és a kölcsönös átjárhatósági engedélyek Unió-szerte egységes feltételekkel történő kiadásának és elismerésének biztosítása. 3. operatív célkitűzés: A nemzeti jogi keretek koherenciájának fokozása különösen a belső vasúti piac biztonsági és kölcsönös átjárhatósági szempontjaihoz kapcsolódóan. Az operatív célkitűzésekhez kapcsolódóan a következő célok meghatározására került sor: · 2025-ig valamennyi felesleges nemzeti szabály megszüntetése (vö.: 3. operatív célkitűzés); · 2025-ig a 2025-re vonatkozó alapforgatókönyvhöz viszonyítva az új vasúttársaságok piacra jutási idejének 20%-os csökkentése (vö.: 1. és 2. operatív célkitűzés); · 2025-ig a 2025-re vonatkozó alapforgatókönyvhöz viszonyítva a gördülőállomány engedélyezéséhez szükséges költségek és idő 20%-os csökkentése (vö.: 1. és 2. operatív célkitűzés). 4. Szakpolitikai lehetőségek Egyes önálló intézkedések vizsgálata alapján a Bizottság az alapforgatókönyvön túl öt szakpolitikai lehetőséget (2–6. szakpolitikai lehetőség) határozott meg. Ezek alapján a 2–5. szakpolitikai lehetőség elsősorban az Európai Vasúti Ügynökség (ERA vagy az Ügynökség) és a nemzeti hatóságok közötti interakció szintjét érinti, és valamennyi alkalmas a 3. szakaszban ismertetett három operatív célkitűzés megvalósítására. A 6. lehetőség olyan horizontális intézkedéseket foglal magában, amelyek nagyrészt függetlenek az ERA és a nemzeti hatóságok közötti kapcsolatoktól, és a teljes végső hatás megerősítése érdekében a 2–5. lehetőség bármelyikével együtt alkalmazhatók. 1. lehetőség: Alapforgatókönyv (nincs intézkedés) – továbbhaladás az ágazat számára előirányzott jelenlegi úton. 2. lehetőség: Az Ügynökség koordinációs szerepének megerősítése a vasúttársaságok tanúsításával és a járműengedélyezéssel kapcsolatos következetes megközelítés biztosítása terén. 3. lehetőség: Az ERA mint egyablakos rendszer, amelyben a tanúsítványokra és engedélyekre vonatkozó végleges határozatot továbbra is a nemzeti biztonsági hatóságok hozzák meg, de a beérkező és kilépő kérelmeket, valamint a határozatokat az ERA ellenőrizi. 4. lehetőség: Az ERA és a nemzeti biztonsági hatóságok megosztott hatáskörökkel rendelkeznek, és a tanúsítványokra és engedélyekre vonatkozó végleges határozatot az Ügynökség hozza meg. 5. lehetőség: Az ERA átveszi a nemzeti biztonsági hatóságoknak a vasúttársaságok tanúsításával és a járműengedélyezéssel kapcsolatos feladatait. 6. lehetőség: Horizontális intézkedések, többek között a vasúti ágazat versenyképességének javítása érdekében végrehajtható egyéb jogalkotási és nem kötelező erejű intézkedések (a nemzeti hatóságok és az ERA közötti hatáskörmegosztáson túl). Az alábbi táblázat a felsorolt szakpolitikai csomagokat az azokhoz tartozó egyes szakpolitikai intézkedésekkel együtt mutatja be. A szakpolitikai lehetőségek összefoglalása 1. lehetőség || 2. lehetőség: A nemzeti biztonsági hatóságok ERA általi fokozott koordinációja || 3. lehetőség: Az ERA mint egyablakos rendszer || 4. lehetőség: Az ERA és a nemzeti biztonsági hatóságok között megosztott hatáskörök || 5. lehetőség: Az ERA átveszi a nemzeti biztonsági hatóságok feladatait Alapforgatókönyv || Az ERA fokozott „koordinációs” és felügyeleti szerepe a nemzeti biztonsági hatóságok felett a járműengedélyek és biztonsági tanúsítványok kiadása tekintetében, ideértve azok nemzeti hatóságok általi kölcsönös elismerését is. || Az ERA a nemzeti biztonsági hatóságokkal közösen felel a vasúttársaságok biztonsági tanúsításáért és a járművek engedélyezéséért (az „egyablakos rendszer” elképzelése): a határozatot a nemzeti biztonsági hatóság hozza, az ERA „be- és kilépéskor” ellenőrzi a kérelmet. || Az ERA a nemzeti biztonsági hatóságokkal közösen felel a biztonsági tanúsításért és a járművek engedélyezéséért: olyan „egyablakos rendszer”, amelyben a nemzeti biztonsági hatóságok (az ERA regionális hivatalaiként) közreműködnek, de a végső döntést az ERA hozza meg. || Az ERA átveszi a nemzeti biztonsági hatóságoknak a vasúttársaságok tanúsításával és a járműengedélyezéssel kapcsolatos hatásköreit. A nemzeti biztonsági hatóságok egyes határozatai tekintetében az ERA fellebbviteli testületként jár el. Áttérés az egységes (közös) biztonsági tanúsítványra és az egységes járműengedélyre (a járművek európai „útlevelének” létrehozása): a nemzeti hatóságok egységes biztonsági tanúsítványokat és egységes járműengedélyeket állítanak ki (amelyek jellegükből adódóan kölcsönösen elismerhetők). || Áttérés az egységes (közös) biztonsági tanúsítványra és az egységes járműengedélyre (a járművek európai „útlevelének” létrehozása): az ERA egységes biztonsági tanúsítványokat és egységes járműengedélyeket állít ki. (Az ERA határozataival szemben különálló fellebbviteli testületnél lehet kifogást emelni.) Az ERA ellenőrzi a nemzeti biztonsági hatóságok működését (pl. iránymutatásokat dolgoz ki és vizsgálja azok betartását). Az ERA fokozott „koordinációs” és felügyeleti szerepe a bejelentett szervezetek felett a következők tekintetében: típusjóváhagyás; vasúti járművek tanúsítása; ERTMS-tanúsítvány és a bejelentett szervezetek akkreditációja. 6. lehetőség: horizontális intézkedések (független az ERA/nemzeti hatóságok közötti interakció szintjétől) || A kötelezettségszegési eljárástól független fokozott bizottsági fellépés különösen a vasúti piac megkülönböztetéstől mentes működésével kapcsolatban. A kölcsönös átjárhatóságról és a biztonságról szóló irányelvek módosítása, ezzel lehetővé téve a nemzeti hatóságoknak szóló közös elveket és gyakorlatokat meghatározó végrehajtási aktusok elfogadását. Az ERA szerepének erősítése a nemzeti biztonsági és kölcsönös átjárhatósági jogszabályok végrehajtásának nyomon követése és ellenőrzése terén. Áttérés a nemzeti műszaki és biztonsági szabályokról az uniós szintű szabályrendszerre (kötelezve a nemzeti hatóságokat a felesleges szabályok megszüntetésére és korlátozva az új nemzeti szabályok elfogadásának lehetőségét). Az ERA szerepének erősítése a vasúti vonatkozású információk és képzés terjesztésében. Az ERA szerepének erősítése a tagállamoknak és más érdekelt feleknek a biztonsági és kölcsönös átjárhatósági jogszabályok végrehajtásához biztosított tanácsadás és segítségnyújtás terén. Bizottsági közlemény az egyes uniós jogszabályok és határozatok értelmezésére vonatkozó iránymutatásokról (ideértve az átjárhatósági műszaki előírásokat [ÁME] is). Az ERA szerepének erősítése a lehetséges szabványosítandó alkatrészek meghatározása és az ezzel kapcsolatos ágazati tevékenységek összehangolása terén. Az átláthatóság kedvéért elsőként valamennyi lehetőséget egyenként, majd a 6. lehetőséggel együtt alkalmazva mutatunk be, ami javítja a többi lehetőség hatását. 5. A hatások vizsgálata Tekintettel a működési hatékonyság hangsúlyosan központi szerepére, e kezdeményezés alapvetően gazdasági hatásokkal bír, míg a társadalmi és környezeti hatások többnyire közvetetten jelentkeznek, sőt, bizonyos esetekben elhanyagolhatók. A közvetlen hatásokat számszerűsítjük, a közvetett hatásokat pedig minőségi szempontból értékeljük. A közvetlen hatások mennyiségi értékelése a következőket foglalja magában: · a tanúsítási és engedélyezési folyamatokat érintő költség- és időmegtakarítások kiszámítása (ideértve az üzemeltetők igazgatási költségeinek csökkenését is); · az üzemeltetők alternatívköltség-megtakarításainak kiszámítása, amelyek a vasúti járművek rövidebb forgalomba hozatali idejéből adódnak, valamint · az ERA és a nemzeti hatóságok igazgatási költségeiben bekövetkező változások kiszámítása. A 6. lehetőséget külön, valamint a 2–5. lehetőséggel együtt is vizsgáltuk. A közvetlen hatások értékelése – az együttesen alkalmazott lehetőségek által az üzemeltetők számára biztosított összes költségmegtakarítás Az engedélyezési, tanúsítási és alternatív költségekkel kapcsolatos együttes megtakarítások az értékelési időszakban jelentős, a 3–5. lehetőség esetében több mint 0,5 milliárd EUR hasznot eredményeznek. Az alábbi táblázat lehetőségekre bontva szemlélteti az összes számszerű hasznot, amely szerint a 2. lehetőség a legkevésbé, az 5. lehetőség pedig a leginkább előnyös. A vasúttársaságok számára a 2015–2025 közötti időszakban a 6. lehetőséggel együtt alkalmazott 2–5. lehetőség által biztosított összes számszerű haszon (diszkontálva, millió EUR, nettó jelenértéken) Lehetőség || Engedélyezési költségmegtakarítások || Tanúsítási költségmegtakarítások || Alternatívköltség-megtakarítások (központi eset) || Összes haszon || 2. + 6. lehetőség: Fokozott ERA „koordináció” + horizontális intézkedések || 201 || 2 || 237 || 440 || 3. + 6. lehetőség: Az ERA mint egyablakos rendszer + horizontális intézkedések || 217 || 2 || 255 || 474 || 4. + 6. lehetőség: Az ERA és a nemzeti biztonsági hatóságok között megosztott hatáskörök + horizontális intézkedések || 235 || 2 || 265 || 502 || 5. + 6. lehetőség: Az ERA átveszi a nemzeti biztonsági hatóságok engedélyezési és tanúsítási feladatait + horizontális intézkedések || 276 || 3 || 295 || 574 || A közvetlen hatások értékelése – az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok igazgatási költségeiben bekövetkező összes változás Az ERA együttesen alkalmazott lehetőségekből eredő becsült igazgatási költségeit az alábbi táblázat tartalmazza, amely szerint az 5. lehetőség messze a legköltségesebb: Az ERA igazgatási többletköltségei a 6. lehetőséggel együtt alkalmazott 2–5. lehetőség esetében (millió EUR) || Éves értékek 2020-ig (ekkorra valamennyi személyzeti változást be kell vezetni) || Összes költség nettó jelenértéken (2015–2025) Lehetőség || Összes új alkalmazott || Összes új alkalmazott költsége || Általános költségek || Egyéb költségek || Összes bruttó költségnövekedés || Az ERA jelenlegi költségvetésének aránya (%) 2. + 6. lehetőség: Fokozott ERA „koordináció” + horizontális intézkedések || 38 || (3,5) || (0,9) || (0,5) || (4,9) || 24% || (37) 3. + 6. lehetőség: Az ERA mint egyablakos rendszer + horizontális intézkedések || 42 || (3,9) || (1,0) || (0,5) || (5,4) || 27% || (39) 4. + 6. lehetőség: Az ERA és a nemzeti biztonsági hatóságok megosztott hatáskörei + horizontális intézkedések || 55 || (5,0) || (1,3) || (0,3) || (6,6) || 33% || (44) 5. + 6. lehetőség: Az ERA átveszi a nemzeti biztonsági hatóságok engedélyezési és tanúsítási feladatait + horizontális intézkedések || 302 || (23,2) || (5,8) || (2,0) || (31) || 154% || (221) Meg kell jegyezni, hogy az alapforgatókönyv szerinti tevékenységek nem jártak többletköltséggel. Az alapforgatókönyvben egyértelműen bővülnek a tevékenységek, ezek ugyanakkor meggyőződés szerint nem befolyásolják jelentősen az Ügynökség igazgatási költségeit. A nemzeti biztonsági hatóságok együttesen alkalmazott lehetőségekből eredő kapcsolódó igazgatási költségeit az alábbi táblázat ismerteti, amely szerint az 5. lehetőség bírhat a legnagyobb költségcsökkentő hatással. A nemzeti biztonsági hatóságok igazgatási költségeit érintő megtakarítások a 6. lehetőséggel együtt alkalmazott 2–5. lehetőség esetében (millió EUR) Lehetőség || Nemzeti biztonsági hatóság összes alkalmazottja* (2011. évi becslés) || Éves értékek 2020-ig (ekkorra valamennyi személyzeti változást be kell vezetni) nemzeti biztonsági hatóságonként || Összesen nettó jelenértéken az EU-ban (2015–2025) Összes személyzeti változás || Összes személyzeti költségmegtakarítás || Általános költségek || Összes bruttó költségmegtakarítás 2. + 6. lehetőség: Fokozott ERA „koordináció” + horizontális intézkedések || 500 || –2 || EU-12 || 0,08 || 0,02 || 0,1 || 37 EU-12 || 0,17 || 0,04 || 0,2 3. + 6. lehetőség: Az ERA mint egyablakos rendszer + horizontális intézkedések || –4 || EU-12 || 0,09 || 0,02 || 0,1 || 55 EU-15 || 0,35 || 0,09 || 0,4 4. + 6. lehetőség: Az ERA és a nemzeti biztonsági hatóságok megosztott hatáskörei + horizontális intézkedések || –5 || EU-12 || 0,11 || 0,03 || 0,1 || 68 EU-15 || 0,44 || 0,11 || 0,6 5. + 6. lehetőség: Az ERA átveszi a nemzeti biztonsági hatóságok engedélyezési és tanúsítási feladatait + horizontális intézkedések || –11 || EU-12 || 0,24 || 0,06 || 0,3 || 152 EU-15 || 0,96 || 0,24 || 1,2 * Csak a tanúsítással és engedélyezéssel foglalkozó alkalmazottak. Az Ügynökség kölcsönös átjárhatósági és biztonsági jelentésein alapuló becsült érték. Azt feltételezve, hogy az EBA (a német nemzeti biztonsági hatóság) regionális hivatalaiban dolgozó alkalmazottak nem tanúsítással és engedélyezéssel, hanem vizsgálattal és ellenőrzéssel foglalkozó személyzetnek számítanak. Az alábbi táblázatban az egyes vizsgált szakpolitikai lehetőségek által az ERA és a nemzeti biztonsági hatóságok igazgatási költségeire gyakorolt összes becsült hatás értékei láthatók. A becslések szerint az 5. lehetőség kivételével összességében valamennyi lehetőség csökkenti az igazgatási költségeket, mivel az ERA-nál felmerülő többletköltségek a nemzeti biztonsági hatóságoknál elkönyvelt megtakarításokkal ellensúlyozhatók. Az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok költségeiben bekövetkező változások és a 6. lehetőséggel együtt alkalmazott 2–5. lehetőség által az igazgatási költségre gyakorolt nettó hatás (Összes költség, nettó jelenértéken, 2015–2025, millió EUR) Lehetőség || Az ERA költségeinek becsült növekedése || A nemzeti biztonsági hatóságok költségeinek becsült csökkenése || Összes igazgatási költségmegtakarítás (ERA + nemzeti biztonsági hatóságok) 2 + 6. lehetőség: Fokozott ERA „koordináció” + horizontális intézkedések || (37) || 37 || 0 3 + 6. lehetőség: Az ERA mint egyablakos rendszer + horizontális intézkedések || (39) || 55 || 16 4 + 6. lehetőség: Az ERA és a nemzeti biztonsági hatóságok megosztott hatáskörei + horizontális intézkedések || (44) || 68 || 24 5 + 6. lehetőség: Az ERA átveszi a nemzeti biztonsági hatóságok engedélyezési és tanúsítási feladatait + horizontális intézkedések || (221) || 152 || (69) A fenti táblázatból kiderül, hogy a 4. lehetőség eredményezi a legnagyobb költségmegtakarítást (24 millió EUR), míg az 5. lehetőség végrehajtása várhatóan hozzávetőleg 69 millió EUR-val növeli az igazgatási költségeket. A közvetett hatások értékelése A közvetett társadalmi hatások, valamint az esetleges környezeti hatások (üvegházhatásúgáz-kibocsátás, levegőminőség és zaj) várhatóan alacsonyak lesznek, és a gyakorlatban nehéz lenne meghatározni, hogy ezek hátterében milyen mértékben áll inkább a jelenlegi kezdeményezés, semmint például a negyedik vasúti csomaghoz tartozó más kezdeményezések és/vagy a más közlekedési módok iránti kereslet változásaihoz hasonló külső tényezők. A vasúti biztonság szintje valamennyi lehetőség esetében fennmarad, mivel a biztonsági lánc egyes főbb szereplői továbbra is ugyanazokat a főbb feladatokat látják el, illetve az összehangoltabb nemzeti jogszabályoknak köszönhetően még javulhat is. 6. A szakpolitikai lehetőségek összehasonlítása Összehasonlítás a közvetlen hatások tekintetében Az egyes hatások értékelésének általános eredményeit az alábbi táblázat foglalja össze. Noha a 6. lehetőség önállóan is megvalósítható lenne, az elemzésből kiderült, hogy a 2–5. intézményi lehetőséggel együtt alkalmazva az jelentős előnyökkel járhat. Összefoglaló táblázat a vasúttársaságok számára a 2015–2025 közötti időszakban a 6. lehetőséggel együtt alkalmazott 2–5. lehetőség által biztosított diszkontált költségmegtakarításokról (nettó jelenértéken, millió EUR) Lehetőség || A vasúttársaságok megtakarításai (az igazgatási költségeket is beleértve) || Az igazgatási költségek változása || Az ERA/nemzeti biztonsági hatóságok engedélyezési díjakból származó bevételének csökkenése[1] || Összes nettó haszon || Az uniós költségvetésből az ERA költségeinek fedezéséhez szükséges forrástöbblet Engedély || Biztonsági tanúsítvány || Alternatív költségek (központi eset) || Üzemeltetők haszna összesen || ERA || Nemzeti biztonsági hatóságok || Igazgatási költségek változása összesen 2 + 6. lehetőség: Fokozott ERA „koordináció” + horizontális intézkedések || 201 || 2 || 237 || 440 || (37) || 37 || 0 || (29) || 411 || (37) 3 + 6. lehetőség: Az ERA mint egyablakos rendszer + horizontális intézkedések || 217 || 2 || 255 || 474 || (39) || 55 || 16 || (29) || 461 || (39) 4 + 6. lehetőség: Az ERA és a nemzeti biztonsági hatóságok megosztott hatáskörei + horizontális intézkedések || 235 || 2 || 265 || 502 || (44) || 68 || 24 || (29) || 497 || a: 0[2] b: (6) c: (25) 5 + 6. lehetőség: Az ERA átveszi a nemzeti biztonsági hatóságok engedélyezési és tanúsítási feladatait + horizontális intézkedések || 276 || 3 || 295 || 574 || (221) || 152 || (69) || (29) || 476 || (146) A közvetlen hatásokat figyelembe véve a 4. lehetőség a legelőnyösebb, azaz ez kínálja a legjobb költség-haszon arányt. Ezenfelül az uniós költségvetés szempontjából akár költségmentesnek is bizonyulhat (az a) lehetőség esetében a költség minimális, a b) lehetőség esetében nincs költség), mivel az ERA többletköltségeit a javaslat szerint ágazati díjakból fedeznék. Hatékonysági és eredményességi szempontú összehasonlítás Az egyes lehetőségek eredményességét és hatékonyságát az alábbi táblázat foglalja össze. A lehetőségek hatékonysága és eredményessége Lehetőség || Hatékonyság (Összes nettó haszon – millió EUR) || Eredményesség (a megvalósított operatív célkitűzések száma) 2. + 6. lehetőség: Fokozott ERA „koordináció” + horizontális intézkedések || 411 || 1 3. + 6. lehetőség: Az ERA mint egyablakos rendszer + horizontális intézkedések || 461 || 2 4. + 6. lehetőség: Az ERA és a nemzeti biztonsági hatóságok megosztott hatáskörei + horizontális intézkedések || 497 || 3 5. + 6. lehetőség: Az ERA átveszi a nemzeti biztonsági hatóságok engedélyezési és tanúsítási feladatait + horizontális intézkedések || 476 || 3 A táblázat alapján megállapítható, hogy a nettó hasznot és az operatív célkitűzések szempontjából vett eredményességet együttesen figyelembe véve a 4. az előnyben részesített lehetőség – itt ugyanis minden célkitűzés a legnagyobb nettó haszon mellett valósul meg. Noha a 3. és a 4. lehetőség által kínált haszon mértéke meglehetősen közel áll egymáshoz, előbbi lehetőség eredményesség szempontjából kedvezőtlenebb, mivel az igazgatási költségek csökkentésére irányuló célkitűzést nem valósítja meg. Következtetés A 4. lehetőség egységes, eredményes és hatékony megoldást kínálna a meghatározott problémákra, mivel a legkiegyensúlyozottabb eredményeket biztosítja az alábbiak vonatkozásában: · az ágazat, a biztonsági tanúsításhoz és a járművek, illetve más alrendszerek engedélyezéséhez szükséges költség- és időmegtakarítás szempontjából; · költségvonzatok az EU költségvetése számára; · a nemzeti intézményeket érintő költséghatások; · a szubszidiaritás és az arányosság elveinek tiszteletben tartása; · az 1. szakaszban meghatározott problémák kezelése és · a 3. szakaszban felsorolt célkitűzések teljesítése. 7. Figyelemmel kísérés és értékelés Az értékelést illetően a Bizottság a tervek szerint 2025-ben felméri, hogy megvalósultak-e a kezdeményezés célkitűzései, és amennyiben nem, azok 2030-ig történő teljesítése érdekében további lépéseket mérlegel. A célkitűzések elérése terén tett előrelépés kapcsolódó nyomonkövetési mutatók alapján kísérhető figyelemmel. E célból az operatív célkitűzésekhez tartozó meglévő célok alkalmazhatók, az alábbi mutatókká átalakítva: · nemzeti szabályok száma, · a biztonsági tanúsítási eljárás költsége és időtartama és · a járműengedélyezési eljárás költsége és időtartama. A mutatók különböző eszközökkel, például az érdekeltek egy csoportjával a tanúsítás és járműengedélyezés idejével és költségeivel kapcsolatos saját véleményükről készített interjúk (felmérések) révén, valamint a bejelentett és közzétett nemzeti szabályoknak a megfelelő adatbázisban mért száma alapján ellenőrizhetők. Ezenfelül hasznos lehet – konzultációs folyamat keretében – nyomon követni az érdekeltek álláspontját az alábbiakkal kapcsolatban: · a hátrányos megkülönböztetéstől való mentesség; · a nemzeti jogi keret koherenciájának erősödése. [1] A járműtípus-engedélyek teljes száma idővel fokozatosan csökkenni fog, ezért Unió-szerte az összes díjbevétel kb. 29 millió eurós visszaesésére lehet számítani. [2] Ez a cella azt szemlélteti, hogy az Ügynökségnek az általa kiállított biztonsági tanúsítványokból és járműengedélyekből származó várható bevételei milyen mértékben képesek fedezni az Ügynökség többletköltségeit, az ERA és a nemzeti biztonsági hatóságok közötti három különböző bevétel-megosztási forgatókönyv alapján – a: 25% nemzeti biztonsági hatóságok, 75% ERA; b: 50% nemzeti biztonsági hatóságok, 50% ERA; c: 75% nemzeti biztonsági hatóságok, 25% ERA.