A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések az egész életen át tartó testmozgásról

(2021/C 501 I/01)

A TANÁCS ÉS A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐI

EMLÉKEZTETVE ARRA, HOGY

1. az egészségvédő testmozgás (HEPA) ágazatközi előmozdításáról szóló, 2013. november 26-i ajánlásában a Tanács egyebek mellett azt ajánlja, hogy a tagállamok „többek között a sport, az egészségügy, az oktatás, a környezetvédelem és a közlekedés szakterületére kiterjedő ágazatközi megközelítést kialakítva és az egyéb érintett ágazatoknak a figyelembevételével, továbbá a nemzeti sajátosságoknak megfelelően dolgozzanak ki az egészségvédő testmozgást népszerűsítő hatékony szakpolitikákat”,

2. a gyermekek motoros készségeinek, testmozgásának és sporttevékenységeinek előmozdításáról szóló, 2015. december 15-i következtetéseiben a Tanács felkérte a tagállamokat, hogy mérlegeljék olyan, többek között az oktatási, az ifjúsági és az egészségügyi ágazat részvételével megvalósuló ágazatközi szakpolitikák végrehajtását, amelyek révén elő lehet mozdítani a testnevelést és a motoros készségek kisgyermekkori fejlesztését,

3. a Covid19-világjárvány hatásáról és a sportágazat talpra állásáról szóló, 2020. június 29-i következtetéseiben a Tanács felkérte a tagállamokat, hogy „mozdítsák elő az ágazatközi együttműködést és konzultációkat a sport szempontjából releváns területeken minden szinten, többek között a sportmozgalommal, a sporthoz kapcsolódó üzleti ágazattal és más érdekelt felekkel”,

4. a sport és a testmozgás társadalmi előnyei érdekében történő ágazatközi együttműködés előmozdításáról szóló, 2020. december 4-i következtetéseiben a Tanács kiemeli, hogy „az ágazatközi együttműködés fontos szerepet játszhat az aktív és egészséges életmód feltételeinek megteremtésében és optimálissá tételében”,

5. a 2021–2024-es időszakra szóló, sportra vonatkozó uniós munkatervben a miniszterek elismerik, hogy „A sportban és az egészségvédő testmozgásban való részvétel előmozdítása” kiemelt területen a testmozgás előmozdítása jelenti az egyik fő témát,

TUDATÁBAN ANNAK, HOGY

6. a testmozgás hiánya a jelenlegi életmódunk mellett szerteágazó egészségügyi problémákat okoz. Az Egészségügyi Világszervezet (WHO) a testmozgás hiányát a mortalitás vezető kockázati tényezői közé sorolta (1). A Covid19-világjárvány idején még jobban előtérbe kerültek a testmozgás hiányának egészségügyi kockázatai,

7. Európa szembesül azzal, hogy teljes lakossága, különösen a fiatalabb személyek körében jelentősen erősödnek a testmozgás hiányának már megfigyelhető tendenciái. Az európai szakpolitikák arra ösztönzik a tagállamokat, hogy mozdítsák elő és kövessék nyomon a testmozgást, mindazonáltal a végrehajtást tovább kell erősíteni (2),

8. más európai és nemzetközi dokumentumokban (3) is rámutattak arra, hogy a HEPA holisztikus megközelítésének részeként rendkívül fontos a testmozgás mértékének nyomon követése. A fizikai fittségnek az általános adatvédelmi rendelet (4) tiszteletben tartása mellett történő nyomon követése megbízható, tényeken alapuló képet adhat a testmozgásról, és ráirányíthatja a figyelmet minden esetleges egészségügyi kockázatot jelentő magatartásra,

FELISMERVE, HOGY

9. a testmozgás az egyik legfontosabb és leghatékonyabb tényező a fizikai és mentális egészségnek a teljes élethosszon át tartó megőrzésében. Kedvező hatást gyakorol egyes egészségügyi problémák és betegségek, így például a szív- és érrendszeri betegségek, a 2-es típusú diabétesz stb. megelőzésére is,

10. a fizikai fittség nyomon követésére szolgáló rendszerekkel felmérhető a testmozgás hiányából fakadó problémák mértéke, és értékelhető a helyi, nemzeti vagy uniós szinten elfogadott szakpolitikák, cselekvési tervek, illetve kezdeményezések eredményessége,

11. az egész életen át tartó testmozgás koncepciójának a teljes élethosszon át tartó olyan rendszeres testmozgáson kell alapulnia, amelyet támogatni lehet a fizikai fittség tényeken alapuló, egész életen át tartó, azzal a céllal történő nyomon követésével, hogy mindenki egész élete során megőrizhesse egészségét,

HANGSÚLYOZVA, HOGY

12. a rendszeres és elegendő (5) testmozgás fontos a gyermekek és a serdülők egészséges fejlődéséhez – fizikai, valamint mentális és szociális képességeik tekintetében egyaránt,

13. a felnőttek esetében az aktív és egészséges életmód összefüggésében különösen fontos a rendszeres testmozgás, még akkor is, ha valaki felnőttkorában kezdi csak el a testedzést. A rendszeres testmozgás fontos tényező a munkahelyi teljesítményszint csökkenésének megelőzésében is. Mivel a felnőttek életük egyharmadát munkavégzéssel töltik, a munkakörnyezet rendkívül fontos a munkavállalók testmozgásának előmozdításában,

14. valamennyi korcsoportban a hátrányos helyzetű csoportok (6) a kevesebb lehetőség és a korlátozott hozzáférés miatt fizikailag gyakran nem eléggé aktívak, ami növeli körükben bizonyos betegségek kialakulásának a kockázatát. Egyenlő esélyeket kell biztosítanunk ezen célcsoportoknak, lehetővé téve számukra a testre szabott rendszeres testmozgásban és sportprogramokban való részvételt,

15. az egész életen át tartó testmozgás koncepciójával összhangban a hosszú távú hatás azt kell, hogy eredményezze, hogy az európai polgárok – a fizikai és a mentális egészség javulása, valamint az egészségügyi rendszereinkre nehezedő nyomás és az egészségügyi költségek csökkentése céljából – fizikailag aktívabbá váljanak (7). A lehető legjobb eredmény elérése érdekében lehetőség szerint össze kell hangolni a szakpolitikai programokat, és ösztönözni kell az ágazatközi együttműködést,

TEKINTETTEL AZ ALÁBBIAKRA:

16. egészséges életmód: számos országban a népegészségügyi és sportpolitikák elsődleges célja a polgárok arra való ösztönzése, hogy életük egésze során aktív és egészséges életmódot kövessenek, továbbá hogy testmozgást végezzenek és sportoljanak (8). Számos európai projektkezdeményezés szintén azt célozza, hogy a testmozgás beépüljön az egészségügyi nevelési programba annak érdekében, hogy jobb tanácsadást és támogatást lehessen biztosítani a klinikai környezetben végzett testmozgás tekintetében (9),

17. nyomon követés: néhány országban nyomon követik a lakosság fizikai fittségében bekövetkezett változásokat, és önkéntes alapon visszajelzést is adhatnak mindenkinek a fittségi szintjük alakulásáról. Egyes országok olyan rendszereket alakítottak ki, amelyekkel évente nyomon tudják követni és fel tudják mérni az iskolások és a fiatalok fizikai teljesítményét (10),

18. ágazatközi együttműködés: a testmozgás előmozdításával és nyomon követésével ágazatközi módon, az általános adatvédelmi rendeletben foglaltaknak megfelelve kell foglalkozni. Nemcsak a sporttal, hanem a népegészségüggyel, az infrastruktúrával, az oktatással és képzéssel, a munkakörnyezettel, az ifjúsággal stb. kapcsolatos kérdésekkel foglalkozó intézményeknek is jut szerep a testmozgás előmozdításában és a fizikai fittség nyomon követésében. Ezért ebbe be kell vonni a kormányzat egészét, a civil társadalmat, a sportklubokat, a helyi közösségeket stb.,

19. a magatartási változás a hosszú távú fejlődéssel kapcsolatos kérdés, és a testmozgásra vonatkozó azon iránymutatások követéséből fakad (11), amelyekben a WHO azt szorgalmazza, hogy az elegendő testmozgás váljon a mindennapi élet részévé. Ez azt jelenti, hogy a szakpolitikát integrált módon kell végrehajtani, valamint annak keretében a különböző napszakokat és a mindennapi élet különböző helyzeteit kell előtérbe helyezni,

20. média: a média szerepet játszhat a társadalmi felelősségvállalásnak, a sporttevékenységeknek, valamint a testmozgás nyújtotta előnyök tudatosítását és az inaktivitás csökkentését célzó kampányoknak az előmozdításában,

21. európai kezdeményezések és projektek: különböző európai projektek és kezdeményezések járulnak hozzá az egészséges életmód előmozdítását célzó szakpolitikák kidolgozásához és a fizikai fittség nyomon követésére szolgáló rendszerek fejlesztéséhez annak érdekében, hogy összehasonlítható, érvényes és megbízható adatokkal szolgáljanak az uniós tagállamokban. Ez segítheti a politikai döntéshozókat abban, hogy lehetővé tegyék az egész életen át tartó testmozgást, és hogy nagyobb hatást tudjanak gyakorolni az egészségre,

FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT, HOGY A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉVEL ÖSSZHANGBAN ÉS A MEGFELELŐ SZINTEKEN

22. a legjobb gyakorlatokat – így például a mobil és a vezeték nélküli technológiák, valamint a média és más kommunikációs csatornák használatát – egymással megosztva továbbra is mozdítsák elő és ösztönözzék az egész életen át tartó testmozgást a lakosság körében, beleértve a hátrányos helyzetű csoportokat is, a fizikai inaktivitás csökkentésére összpontosítva;

23. támogassák a testmozgást ösztönző nemzeti, regionális és/vagy helyi szintű kezdeményezéseket és kampányokat, a nyomonkövetési rendszerek kidolgozását, valamint a lakosság egészének a sporttevékenységekben való részvételét, így például az Európai Sporthetet, az „egészséges életmód mindenkinek” kezdeményezést, a sportról és a testmozgásról készített Eurobarométer-felmérést, az európai egészségfelmérés testmozgásról szóló kérdőívét (EHIS-PAQ) stb.;

24. az általános adatvédelmi rendelettel összhangban adott esetben hozzanak létre olyan, tényeken alapuló, a fizikai fittség nyomon követésére szolgáló nemzeti, regionális és/vagy helyi rendszereket, amelyek megfelelő egyéni visszajelzések és a fittségi állapotban bekövetkezett változások önkéntes alapú nyomon követése révén ösztönzik a lakosságot az egész életen át tartó testmozgásra, valamint értékes információkkal szolgálnak a szakpolitikai döntéshozatalhoz (12), továbbá mozdítsák elő az ilyen rendszerek alkalmazását;

25. ágazatközi megközelítést alkalmazva, például a kohéziós politikai alapok igénybevételével valamennyi szinten támogassák azokat a szakpolitikákat, amelyek olyan elérhető és fenntartható nyilvános terek – így például erre alkalmas városrészek, újonnan épített területek, kerékpár- vagy futósávval rendelkező járdák, iskolai és egyetemi sportlétesítmények stb. – kialakítására irányulnak, ahol az összes polgár részt vehet sporttevékenységekben vagy az egész életen át tartó testmozgás keretébe tartozó tevékenységekben;

26. az összes érintett hatóság és a tudományos közösség bevonásával valamennyi szinten azonosítsák és hangolják össze azokat a szakpolitikákat és intézkedéseket, amelyek célja, hogy ösztönözzék az embereket a sporttevékenységekben, illetve az egész életen át tartó testmozgásban való részvételre, továbbá ösztönözzék az ágazati döntéshozókat arra, hogy szakpolitikáikban nagyobb mértékben vegyék figyelembe azokat az előnyöket, amelyeket az egész életen át tartó testmozgás és a lakosság fizikai fittségének a nyomon követése nyújthat;

27. osszák meg egymással az azzal kapcsolatos bevált gyakorlatokat, hogy miként lehet motiválni az embereket a napközbeni mozgásra és testgyakorlásra, valamint osszák meg egymással a különféle mindennapi környezetekre, többek között az iskolákra és a munkahelyekre irányuló olyan hatékony eszközökkel és szakpolitikai kezdeményezésekkel kapcsolatos információkat, amelyek ösztönzik a testmozgást;

28. lehetőség szerint erősítsék meg az egészségügyi ágazattal való együttműködést a testgyakorlás egészségügyi és szakosodott szakemberek általi felírása, valamint a testgyakorlással kapcsolatban általuk nyújtott tanácsadás terén;

FELKÉRIK A BIZOTTSÁGOT, HOGY

29. vizsgálja meg, milyen lehetőségek nyílnak egy olyan harmonizált adatrendszer létrehozásának a támogatására, amely az egészségügyi, társadalmi és gazdasági következmények pontosabb felmérése érdekében lehetővé teszi a testmozgás európai szintű nyomon követését;

30. mozdítsa elő a testmozgás hiányával összefüggő egészségügyi kockázatokból eredő költségekkel, különösen az egészségügyi kiadásokkal kapcsolatos tájékozottságot és ezek láthatóságát, hozzájárulva ezzel az e területen megvalósítandó európai szintű beruházásokra vonatkozó közpolitikai döntéshozatal megalapozásához;

31. támogassa a meglévő sikeres projektek és hálózatok keretében alkalmazott legjobb gyakorlatok megosztását az egész életen át tartó testmozgással és a fizikai fittség nyomon követésével kapcsolatban, adott esetben bevonva az egészségfejlesztő testmozgással foglalkozó kapcsolattartó pontok hálózatát. A fizikai fittség Európa-szerte történő nyomon követésének elősegítése és a tényeken alapuló gyors szakpolitikai döntéshozatal alapjának megteremtése érdekében az egészségfejlesztő testmozgással foglalkozó kapcsolattartó pontok hálózatával együttműködve mozdítsa elő ezeket a gyakorlatokat a megfelelő európai platformon;

32. vegye fontolóra az uniós finanszírozást – például az Erasmus+ program, az InvestEU stb. keretében – a fizikai fittség nyomon követésére szolgáló nemzeti, regionális és/vagy helyi rendszerek létrehozásának elősegítésére irányuló európai együttműködés lehetséges támogatására;

33. tájékoztassa a tagállamokat és a sportmozgalmat azon releváns uniós finanszírozási programokról és kezdeményezésekről, amelyek felhasználhatók a sporttal és a testmozgással kapcsolatos ágazatközi projektek támogatására, valamint az egészséges életmód népszerűsítésére, továbbá a fizikai állapot nyomon követésére szolgáló nemzeti, regionális és/vagy helyi rendszerek létrehozására, például az Erasmus+, „az EU az egészségért” program, a Horizont Európa, az InvestEU stb. keretében;

FELKÉRI A SPORTMOZGALMAT ÉS AZ EGYÉB ÉRDEKELT FELEKET, HOGY

34. az általános adatvédelmi rendeletet figyelembe véve fontolják meg a meglévő ingyenes platformok (13) használatát a lakosság fizikai fittségének nyomon követésére, az egész életen át tartó testmozgást támogató felmérési és motivációs eszközként;

35. tevékenységeik, projektjeik és kezdeményezéseik keretében hangsúlyozzák jobban, többek között különféle célcsoportok körében, hogy a polgárok számára milyen lehetőségek nyílnak a sportban és a testmozgásban való részvételre az összes életszakaszban;

36. folytassanak szoros együttműködést a többi ágazat érdekelt feleivel a mindennapi élet különböző területein a sportban és a testmozgásban való részvételre nyíló lehetőségek biztosítása tekintetében fennálló hiányosságok kezelésében;

37. adott esetben aktívan vegyenek részt a fizikai fittség nyomon követésére szolgáló nemzeti, regionális és helyi rendszerek és stratégiák kidolgozásában annak elősegítése érdekében, hogy a polgárok nagyobb mértékben vegyenek részt az egész életen át tartó testmozgásban;

38. az általános adatvédelmi rendelettel összhangban, konkrét intézkedések alapján igazítsák a kommunikációs eszközöket a célközönséghez.

(1) Egészségügyi Világszervezet (2020): WHO guidelines on physical activity and sedentary behaviour (A testmozgásra és az ülő életmódra vonatkozó WHO-iránymutatások).

(2) A Bizottság jelentése az egészségfejlesztő testmozgás ágazatközi előmozdításáról szóló tanácsi ajánlás végrehajtásáról, COM(2019) 565 final.

(3) Például az Egészségügyi Világszervezetnek a „Physical activity strategy for the WHO European Region 2016–2025” című dokumentuma (a WHO európai régiójára vonatkozó, a testmozgással kapcsolatos 2016–2025-ös stratégiája), A gyermekkori elhízással kapcsolatos uniós cselekvési terv (2014–2020) és a „Global Action Plan on Physical Activity 2018–2030” (A testmozgásra irányuló globális cselekvési terv [2018–2030]) (Egészségügyi Világszervezet [2018]).

(4) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

(5) Egészségügyi Világszervezet (2020): WHO guidelines on physical activity and sedentary behaviour (A testmozgásra és az ülő életmódra vonatkozó WHO-iránymutatások).

(6) A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete (EIGE) általi fogalommeghatározás: „olyan személyek csoportja, akik az átlagos lakosságnál jobban ki vannak téve a szegénység, a társadalmi kirekesztés, a hátrányos megkülönböztetés és az erőszak veszélyének, ideértve mások mellett az etnikai kisebbségeket, a migránsokat, a fogyatékossággal élő személyeket, az elszigetelve élő időseket és a gyermekeket”.

(7) Nemzetközi Sport- és Kulturális Szövetség (ISCA): „The economic cost of physical inactivity in Europe: an ISCA/Cebr report” (A testmozgás hiányának gazdasági költsége Európában: az ISCA/CEBR jelentése), 2015. június.

(8) Uniós szinten például az Európai Bizottság kétéves kampányként elindította az „egészséges életmód mindenkinek” elnevezésű kezdeményezést, amelynek célja, hogy a sportot és az aktív életmódot összekapcsolja az egészségpolitikával, az élelmezéspolitikával és egyéb szakpolitikákkal. Az egészséges életmódra vonatkozó tartui felhívást 2017-ben tették közzé.

(9) Egészségügyi Világszervezet (2018): Promoting physical activity in the health sector (A testmozgás előmozdítása az egészségügyi ágazatban).

(10) Például (hamarosan) Ciprus, valamint Finnország, Hollandia, Litvánia, Magyarország, Portugália, Szlovénia stb.

(11) Egészségügyi Világszervezet (2018): „Global action plan on physical activity 2018–2030: more active people for a healthier world” (A testmozgásra irányuló globális cselekvési terv [2018–2030]: aktívabb emberek – egészségesebb világ).

(12) Például a fittség nyomon követésére szolgáló olyan eszközök biztosításával, amelyek lehetővé teszik a lakosság egészségével kapcsolatos tendenciáknak, valamint a fittséggel kapcsolatos nemzeti politikák és beavatkozások egészségre gyakorolt, helyi, regionális és/vagy nemzeti szinten jelentkező hatásainak a vizsgálatát.

(13) Például olyan online platformok, amelyek támogatják a fizikai fittség nyomon követésére szolgáló olyan programok összeállítását, amelyek visszajelzést adnak a fizikai fittséggel kapcsolatban elért konkrét egyéni eredményekről.