[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 2009. október 28.

COM(2009) 586 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

A digitális hozadék társadalmi haszonná és gazdasági növekedéssé való átalakítása

{SEC(2009) 1436}{SEC(2009) 1437}

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

A digitális hozadék társadalmi haszonná és gazdasági növekedéssé való átalakítása(EGT-vonatkozású szöveg)

TARTALOMJEGYZÉK

1. Itt az ideje az uniós szintű fellépésnek a digitális hozadék ügyében 3

2. Lépések a közös cél felé 4

3. A kezdeti előnyök kiaknázásához sürgősen végrehajtandó cselekvések 6

4. Stratégiai döntést igénylő intézkedések 8

5. Úton a digitális hozadék még jobb kiaknázása felé 10

6. Következtetés 11

1. ITT AZ IDEJE AZ UNIÓS SZINTű FELLÉPÉSNEK A DIGITÁLIS HOZADÉK ÜGYÉBEN

Az analóg földfelszíni televíziózásról a digitálisra való átállás Európában igen értékes rádiófrekvenciákat fog felszabadítani, mivel a digitális műsorszórás nagyobb hatásfokú. Ebben a „digitális hozadékban” sok lehetőség rejlik a szolgáltatások körének bővítésére, mivel a rádiójelek ebben a tartományban messzire eljutnak, és a berendezések beltéri használata egyszerű. Ez vissza nem térő lehetőség arra, hogy Európa eleget tegyen a növekvő rádióspektrum-igénynek, és különösen arra, hogy a vidéki térségeket ellássa vezeték nélküli széles sávú szolgáltatásokkal, ezáltal áthidalva a digitális szakadékot, valamint serkentse az új, vezeték nélküli – köztük az új generációs széles sávú – szolgáltatások elterjedését, valamint támogassa a földfelszíni műsorszórás fejlesztését. Ezáltal jelentősen hozzájárulhat a versenyképesség és a gazdasági növekedés lisszaboni célkitűzésének megvalósításához és az európai polgárok egyes fontos társadalmi, kulturális és gazdasági igényeinek kielégítéséhez.

A digitális hozadék rádióspektruma[1] viszonylag rövid időn belül elérhető lesz egész Európában, mivel minden tagállamnak legkésőbb 2012-re teljesen le kell állítania az analóg televízióadások sugárzását[2]. Ezt a kínálkozó alkalmat okvetlenül meg kell ragadni arra, hogy az Európai Unióban kellő fokú összehangoltsággal lépjünk fel, ezáltal a szóban forgó rádióspektrum felszabadulását minden lehetséges módon a társadalom és a gazdaság javára fordítsuk, és egyértelmű útitervet adjunk a – nemzeti körülményeik különbözősége miatt eltérő sebességgel haladó – tagállamoknak.

A Bizottság tehát ebben a közleményben több javaslatot tesz a digitális hozadék közös európai megközelítését illetően, azzal a céllal, hogy a sürgető kihívások ügyében azonnali haladást lehessen elérni, egyúttal alkalmat adva a kulcsfontosságú stratégiai és hosszabb távú kérdésekről meghozandó közös döntések megfelelő előkészítésére is. Ez a közlemény a digitális hozadékról szóló – egy közös koncepció szükségességét megállapító – 2007. évi bizottsági közleményből[3], valamint az e politikai kezdeményezésre válaszul elfogadott tanácsi következtetésekből[4] és európai parlamenti állásfoglalásból[5] indul ki.

A gazdasági válság egyértelműen rávilágított arra, hogy e javaslatok ügyében sürgősen haladást kell elérni, különösen azért, hogy elegendő rádióspektrum álljon rendelkezésre a vezeték nélküli távközléshez. Ezek a technológiák és szolgáltatások jelenleg a technológiai innovációs lánc leggyorsabban fejlődő láncszemét alkotják, és elengedhetetlenek a további hatásfoknöveléshez és költségmegtakarításhoz a gazdaság többi ágazatában. Kulcsfontosságú mozgatórugói tehát a gazdasági fejlődésnek.

A Bizottság felismerte a nagy sebességű széles sávú infrastruktúra fontosságát számos olyan fejlesztés szempontjából, amely elengedhetetlen a tudásintenzív, alacsony szén-dioxid-kibocsátású digitális gazdaságra való áttéréshez[6]. A Tanács által jóváhagyott európai gazdaságélénkítési terv[7] máris célul tűzte ki, hogy 2010 és 2013 között 100 %-os széles sávú lefedettséget kell elérni[8]. A vezeték nélküli alkalmazásoknak kulcsszerep jut ebben a folyamatban, és különösen a vezeték nélküli szolgáltatásoknak azon vidéki térségekbe való eljuttatásában, ahol a vezetékes infrastruktúra kivitelezhetetlen, valamint annak előmozdításában, hogy a széles sávú mobilszolgáltatások minden népességcsoportban elterjedjenek. A szükséges spektrum-erőforrás a gyakorlatban csak a digitális hozadék mihamarabbi elérhetővé tételével mozgósítható, mivel ez a legjobb minőségű és a legnagyobb mennyiségű spektrum erőforrás, amely a belátható jövőben Európában ténylegesen elérhetővé válik.

Ha a digitális hozadékot képező spektrum megnyílik a különféle szolgáltatások előtt, ez alkalmat ad különösen a széles sávú hálózatok üzemeltetőinek, hogy értékes rádióspektrumhoz jussanak. Ezáltal hatékonyabb verseny alakulna ki a széles sávú szolgáltatások nyújtásában[9].

A spektrum-erőforrások növekedése új innovációs lehetőségeket is kínál. Az innováció legkézenfekvőbben a műsorszórásban nyilvánulhat meg, mivel a digitális hozadék jelentős mennyiségű spektrumot kínál a műsorszolgáltatóknak szolgáltatásaik fejlesztéséhez. A lehetőségek a szolgáltatásorientált ágazatokban is bőségesek lesznek, így jelentős társadalmi előnyök fognak mutatkozni az egészségügyben, az e-tanulásban, az e-kormányzatban, az e-hozzáférhetőségben és azokon a területeken, ahol a kis- és középvállalkozásoknak előnyére válik a gazdasághoz való könnyebb hozzáférés.

A Bizottságnak egy közelmúltbeli tanulmánya[10] szerint a digitális hozadékot képező spektrum egészének megfelelő európai szinten történő összehangolása – ha 2015 előtt megtörténik – 15 év alatt további 20–50 milliárd EUR-val növelné meg a digitális hozadék potenciális gazdasági hatását, elsősorban az olyan szolgáltatások iránti jövőbeli kereslet tényleges szintjétől függően, mint a fejlett földfelszíni műsorszórás és a vezeték nélküli széles sávú alkalmazások.

A politikai döntéshozók ma már pontosan tudják, hogy gazdaságélénkítés idején milyen előnyös megragadni ezt a lehetőséget. Európában az elmúlt néhány hónapban felgyorsult a vita arról, hogy a tagállamok között hogyan alakíthatók ki szinergiák, és hogyan biztosítható a spektrum hatékony koordinálása: itt az ideje, hogy késlekedés nélkül, közösen cselekedjünk.

2. LÉPÉSEK A KÖZÖS CÉL FELÉ

2.1. Előkészítő lépések az uniós politika szintjén

Kezdőlépések

A Bizottság 2005-ben – az ITU regionális rádiós hírközlési konferenciájára (RRC-06) vonatkozó közleményében[11] – spektrumpolitikai prioritásként jelölte meg a digitális hozadék elérhetővé tételét Európában. A Bizottság a későbbiekben szorgalmazta, hogy a rádiós hírközlési világkonferencián (WRC-07)[12] történjenek erőfeszítések annak érdekében, hogy a mobilszolgáltatások helyzete azonos legyen a műsorszórási szolgáltatásokéval: ez a célkitűzés részben teljesült[13]. 2007 novemberében a Bizottság kulcsfontosságú közleményt adott ki, melyben a megfelelő uniós koordináció szükségességét és lehetséges koncepcióit vázolta fel[14].

Műszaki előkészítés a CEPT pártfogásával

Az európai uniós politikai kerettel összhangban a Bizottság – hivatalos megbízás útján – műszaki észrevételeket kért a CEPT-ben ülésező tagállami szakértőktől[15]. A Bizottságnak adott válaszában a CEPT közölte a kétirányú kis és közepes teljesítményű (például a vezeték nélküli széles sávú alkalmazásokhoz szükséges) hálózatoknak és a hagyományos nagy teljesítményű műsorszóró hálózatoknak a digitális hozadék spektrumában való együttes fennmaradásához szükséges alapvető műszaki feltételeket. Ennek alapján további munkára került sor a 790–862 MHz-es részsáv műszaki harmonizálásának előkészítésére.

A Bizottság tanulmánya a társadalmi-gazdasági vonatkozásokról

Azon társadalmi és gazdasági hatások megértése érdekében, amelyek a digitális hozadék hasznosításának lehetséges módjaiból, különböző forgatókönyvek szerint adódnak, a Bizottság nagyszabású tanulmányt készített – megfelelő gazdasági modellek alkalmazásával – a különféle társadalmi és gazdasági vonatkozások elemzésére és értékelésére[16]. A tanulmány eredményei nagyban hozzájárultak az ebben a közleményben szereplő javaslatok kialakításához.

Széles körű egyeztetés

A Bizottság az érdekelt felek széles körével, különböző eszközökkel – így az érdekeltekkel tanácsadók által lefolytatott interjúk, az érdekeltek hivatalos meghallgatása, két szakirányú tagállami műhelymunka, a rádióspektrum-politikával foglalkozó csoporttal való egyeztetés és végül a jelen javaslatokról folytatott nyilvános konzultáció útján – egyeztetett[17].

2.2. Uniós útitervvel a gyakorlati megvalósítás felé

Gyakorlati szempontból a szükséges koordináció javasolt eszköze egy közös megállapodással kijelölt „uniós útiterv”, amely megállapodás szerinti cselekvések végrehajtására irányul. E cselekvések jelentős részének indokolt a digitális hozadék nagyságának és minőségének további növelésére összpontosítania, azon túl, amire a tagállamok külön-külön képesek. A terveknek ráadásul elég rugalmasaknak kell lenniük ahhoz, hogy az országos sajátosságokhoz lehessen igazítani őket, különös tekintettel a múltból megörökölt helyzetek különbözőségére a földfelszíni műsorszórás vonatkozásában. Az útitervnek ugyanakkor a nemzeti közelítésmódok hosszú távú konvergenciáját is elő kell mozdítania az innováció támogatása, fogyasztói előnyök elérése, az egységes piac megerősítése és az Európai Unió versenyképességének növelése érdekében.

2.3. Jóváhagyás az Európai Parlament és a Tanács részéről

A digitális hozadékhoz kapcsolódó uniós prioritások kapcsán meghozandó fontos választások egy része alapvetően politikai természetű. Ezért fontos, hogy az Európai Parlament és a Tanács teljes mértékben részt vegyen mind az útiterv stratégiai jelentőségű részeinek előkészítésében, mind az ezekkel kapcsolatos döntéshozatalban. A digitális hozadékból származó spektrum felszabadulása jó alkalom egy rugalmasabb spektrumgazdálkodási közelítésmód bevezetésére, ezért a Bizottság javaslatai jelentősen hozzá fognak járulni a spektrumpolitika stratégiai megközelítésének kialakításához.

A Bizottság az elektronikus hírközlés szabályozási keretének várhatóan a következő hónapokban elfogadásra kerülő reformja tervezetében[18] szereplő majdani rádióspektrum-politikai programot kívánja arra célra felhasználni, hogy megszerezze az Európai Parlament és a Tanács támogatását a digitális hozadékra vonatkozó jövőbeli uniós útiterv legfontosabb stratégiai elemeihez.

2.4. Haladás – a Bizottság cselekvési javaslatai

A Bizottság alább részletezett javaslatai egyértelműen megkülönböztetik egyfelől azon, már most jelentős támogatást élvező cselekvéseket, amelyeket azonnal végre kell hajtani, hogy elérhessük közvetlen politikai célkitűzéseinket: a gazdasági növekedést és a digitális szakadék áthidalását, és hogy egyértelmű jelzést adjunk a digitális átállásban élen járó tagállamoknak, másfelől pedig azon cselekvéseket, amelyeket az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal meg kell vitatni, hogy azután megállapodás szülessék.

3. A KEZDETI ELőNYÖK KIAKNÁZÁSÁHOZ SÜRGőSEN VÉGREHAJTANDÓ CSELEKVÉSEK

Annak érdekében, hogy a digitális hozadék ténylegesen és kellő időben hozzájáruljon az Európai Unió gazdaságélénkítési törekvéseihez, és hogy ennek a fogyasztók minél több előnyét lássák, két kulcsintézkedést kell sürgősen megvalósítani. Ezzel egyúttal azt is meg kívánjuk előzni, hogy a tagállamok között olyan törésvonalak alakuljanak ki, amelyek hátráltatnák a szolgáltatások és a berendezések egységes piacának létrejöttét és az ebben rejlő jelentős méretgazdaságossági megtakarításokat – mindezt anélkül, hogy megelőlegeznénk az Európai Parlament és a Tanács stratégiai politikai döntéseit. Ezek a sürgős cselekvések a digitális hozadék elérhetővé válásának az Európai Unióban való elősegítéséről szóló bizottsági ajánlás[19] tárgyát képezik.

3.1. Az analóg televíziózás teljes leállítása 2012-re

Az analóg műsorszórás leállítására vonatkozó stratégiai döntés már megszületett, azonban a 2012-es célidőpont iránti korábbi politikai kötelezettségvállalások ellenére bizonytalan, hogy Európában mikor valósul meg ténylegesen a teljes leállás. Mivel a digitális hozadék csak az analóg műsorszórás teljes leállítása után válik egészében elérhetővé, elengedhetetlen gondoskodni arról, hogy ez a folyamat minden tagállamban kellő időben lezáruljon.

Azok a tagállamok, amelyek még nem fejezték be a digitálisra való átállást, felszólítást kapnak, hogy a 2012. január 1-jei uniós célidőpont elfogadásával erősítsék meg az analóg televíziós műsorszórás tényleges leállítása melletti elkötelezettségüket, és tegyenek meg minden ehhez szükséges előkészítő intézkedést.

3.2. A frekvenciahasználat harmonizált műszaki feltételeinek elfogadásával olyan minta kialakítása, amelynek alapján a 790–862 MHz-es részsáv koherensen nyitható meg az elektronikus távközlési szolgáltatásoknak

Helyzeténél fogva több tagállam[20] már most vagy a közeljövőben meghozhatja azt a döntést, hogy a 790–862 MHz-es részsávot megnyitja az elektronikus távközlési szolgáltatásoknak. Mivel a tagállamokat egyre nagyobb nyomás készteti cselekvésre, ha sürgősen nem hozzuk létre az összehangolt közelítésmód közösségi mintáját, a belső piac széttöredezetté válhat, és elmaradhatnak azok a méretgazdaságossági megtakarítások, amelyek máskülönben elérhetők volnának.

A Bizottság – a rádióspektrum-határozatnak[21] megfelelően – a 790–862 MHz-es részsáv műszaki harmonizálásáról bizottsági határozattervezetet kíván a rádióspektrum-bizottság elé terjeszteni, hogy az a szabályozásról 2009 végéig véleményt bocsásson ki. A határozat a tagállamokat nem kötelezné arra, hogy a részsávot megnyissák a műsorszóráson kívüli más, új felhasználásoknak, ha azonban egy tagállam így dönt, ezt csak a közös műszaki paraméterek betartásával tehetné meg.

Ez összhangban van a rádióspektrum-politikával foglalkozó bizottság azon álláspontjával, melyet a digitális hozadékról szóló véleményében[22] részletezett, a Bizottság arra irányuló gyors intézkedését szorgalmazva, hogy a digitális hozadék felső tartománya (a 790–862 MHz-es részsáv) semleges alapon az elektronikus távközlési szolgáltatások rendelkezésére álljon. A rádióspektrum-politikával foglalkozó bizottság továbbá azt ajánlja, hogy a Bizottság a szóban forgó részsávot illetően legkésőbb 2009. október 31-ig tegyen végleges javaslatot, ezáltal az érdekelt feleknek elegendő időt hagyva beruházásaik megtervezéséhez és az analóg műsorszórás 2012-es tényleges leállítása[23] előtti műszaki előkészületek elvégzéséhez.

Elengedhetetlen, hogy a tagállamok támogassák a 790–862 MHz-es részsáv használatának harmonizált feltételei érdekében tett szabályozási törekvéseket, és semmilyen intézkedésükkel ne hátráltassák az uniós szinten tervezett műszaki harmonizációs intézkedések végrehajtását.

A részsáv felszabadításához szükséges műszaki előkészületek részeként megfelelő intézkedéseket kell tenni annak elkerülésére, hogy a meglévő szolgáltatásokban és a berendezések működésében zavar lépjen fel.

4. STRATÉGIAI DÖNTÉST IGÉNYLő INTÉZKEDÉSEK

A digitális hozadék előnyeinek teljes kiaknázásához szükséges intézkedések némelyike fontos, inkább politikai, mint műszaki választásokra kényszerít, ezért az Európai Parlament és a Tanács teljes részvételét igényli a szükséges stratégiai irányvonalak kialakításában. Erre alkalmas lesz a leendő spektrumpolitikai program adta keret, amely a majdani európai digitális menetrendnek[24] is szerves részét fogja képezni.

4.1. Közös uniós álláspont elfogadása a nem uniós országokkal folytatott határokon átnyúló koordináció hatékonyabbá tétele érdekében

Alapvető fontosságú az UHF-sávnak az Európai Unióval szomszédos harmadik országok általi jövőbeni felhasználása, mivel ez hatással lesz arra, hogy a digitális hozadék miként lesz hasznosítható a határokon átnyúló interferencia érintette tagállamokban. Ez a hatás más tagállamokra is tovább fog gyűrűzni. A szomszédos harmadik országok intézkedései azokra a méret- és választékgazdaságossági megtakarításokra is hatással lesznek, amelyekre a jövőbeli innovatív szolgáltatások tekintetében a tágabb értelemben vett térségben nyílik lehetőség.

Ebben az összefüggésben a soron következő, 2012 elejére tervezett rádiós hírközlési világkonferencia döntő lesz a harmadik országok jövőbeli stratégiai irányvonalainak befolyásolása szempontjából. Ezért fontos, hogy a tagállamok a közös uniós álláspont fő célkitűzései mellé állva nemzetközi szinten is kinyilvánítsák a digitális hozadékkal kapcsolatos politika melletti elkötelezettségüket.

Ha a digitális hozadék fő vonatkozásait illetően egy, a rádiós hírközlési konferencián képviselhető közös uniós álláspont kerülne elfogadásra az Európai Parlament és a Tanács támogatásával, az Európai Unió a tárgyalásokon sokkal hatékonyabban érvényesíthetné szempontjait.

Ezenkívül a Bizottság a tagállamoknak segítséget nyújthat az Európai Unión kívüli országokkal való két- vagy többoldalú tárgyaláshoz[25].

4.2. Annak elérése, hogy a 790–862 MHz-es részsáv az egész Európai Unióban megnyíljon az elektronikus távközlési szolgáltatásoknak

A bizottsági tanulmányban szerepel annak elemzése, hogy a 2012-től kezdve 15 éven át várható gazdasági eredmények és költségek/hasznok hogyan változnak attól függően, hogy a spektrumkeresleti és -kínálati forgatókönyveknek[26] milyen párosítását vesszük figyelembe. Az elemzés rámutatott arra, hogy azzal, ha a digitális hozadék egy részét – a 790–862 MHz-es részsávot – 2015-re minden tagállamban, azonos használati feltételekkel megnyitjuk, legalább 17 milliárd EUR hozzáadott értéket[27] teremtünk az egyes országok különálló kezdeményezéseihez képest, de ez akár a 44 milliárd EUR-t is elérheti, attól függően, hogy ebben a részsávban milyen ütemben fejlődnek a vezeték nélküli széles sávú szolgáltatások[28].

Ezért a tanulmány szerint a 790–862 MHz-es részsáv megnyitása – amely több tagállamban már megfontolás tárgya – a digitális hozadék azonnali haszonra fordításának leggyakorlatiasabb módja. A Bizottság ezért is javasolja egy, a szóban forgó részsávra vonatkozó sürgős műszaki intézkedés elfogadását. Ez a műszaki harmonizációs határozat azonban a tagállamokat nem fogja arra kötelezni, hogy felszámolják nagy teljesítményű műsorszóró adóállomásaikat, vagy a részsávot megnyissák az elektronikus távközlési szolgáltatásoknak, mivel figyelembe kell venni, hogy a fölfelszíni műsorszórás szempontjából a tagállamok helyzete eltérő.

Az uniós harmonizálás minden előnyének kiaknázása érdekében a Bizottság az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak javasolhatja, hogy egy, uniós szintű megállapodással kijelölendő időponttól kezdve a tagállamok a 790–862 MHz-es részsávot ne használják nagy teljesítményű műsorszóró szolgáltatások céljára, és teljes mértékben hajtsák végre az uniós műszaki harmonizációs határozatot.

A részsávnak új szolgáltatások számára történő felszabadítására vonatkozóan azért is előnyös határidőt megállapítani, mert ezzel elkerülhető, hogy a részsávnak a műsorszórástól való megszabadításával késlekedő tagállamok – a határokon átnyúló interferencia folytán – hátráltassák az új szolgáltatások tényleges kiépítését, megakadályozva a vezeték nélküli széles sávú szolgáltatásokkal való teljes lefedettséget.

4.3. Minimális spektrumhatékonysági szint alkalmazása a digitális hozadék jövőbeli felhasználására nézve

A digitális hozadékot képező spektrum olyan, ritka és értékes közérdekű erőforrás, amely kulturális, gazdasági és társadalmi szükségleteket elégít ki. Ezért fontos minden lehetséges felhasználót hatékony felhasználásra ösztönözni, noha tudni kell, hogy ez többletkiadásokkal járhat a hatékony technológiákra fordítandó beruházások miatt. Ezt a folyamatot nagyban megkönnyítheti, ha megállapodás születik a spektrumhasználat hatékonyságának azon minimális szintjéről, amelyet a digitális hozadék minden felhasználójának teljesítenie kell.

A digitális hozadék lehető legjobb kihasználása és a spektrumhatékonyságra vonatkozó különös műszaki intézkedések koherens keretének létrehozása érdekében közös minimális követelmények elfogadására kerülhet sor uniós szinten a digitális hozadék használatának hatékonyságát illetően, minden alkalmazásra kiterjedően.

A mostani szigorú pénzügyi megszorítások közepette ennek a célnak az elérése egyértelmű politikai elkötelezettséget igényel, hiszen minden érdekelt felet meg kell győzni arról, hogy e kezdeményezés és végrehajtásának egyértelmű megtervezése közös előnyökkel jár.

5. ÚTON A DIGITÁLIS HOZADÉK MÉG JOBB KIAKNÁZÁSA FELÉ

A digitális hozadék állandó fejlődésének követése „dinamikus” folyamat: a technológia, a szolgáltatások, a piaci kereslet és a társadalmi elvárások alakulása miatt párhuzamosan kell megvalósulniuk az útitervben szereplő cselekvéseknek. A fenti sürgős és stratégiai cselekvéseken kívül vannak olyan, távolabbra mutató kezdeményezések is, amelyekkel a digitális hozadék potenciális nagysága és felhasználhatósága tovább növelhető. Az így nyerhető többletkapacitásnak köszönhetően az Európai Unió szembe tudna nézni a jövőbeli kihívásokkal, például azzal, ha új, és ennélfogva előreláthatatlan alkalmazások megjelenése miatt hirtelen megnövekszik a spektrum iránti kereslet. A spektrumtervezési ciklusok hosszúsága miatt az ilyen kezdeményezésekről jóval a várt hatás előtt (jellemzően 5–10 évvel korábban) kell megállapodni, és előzőleg megfelelő hatásvizsgálatot kell végezni, valamint elemezni kell a versenyre gyakorolt esetleges hatást.

A Bizottság tanulmánya által legígéretesebbnek ítélt kezdeményezések közé tartoznak a következők:

1. A műsorszóró hálózatok (például az MPEG-4-re vagy a DVB-T2-re való átállás kapcsán történő) jövőbeli kiépítésére vonatkozó tervek megosztására irányuló tagállamközi együttműködés előmozdítása. Az uniós együttműködés arra irányulhat, hogy a hálózatoknak spektrumhatékonyabb előírásokra való átállítását vagy a közös végrehajtási iránymutatások kialakítását céldátumokhoz kössék.

2. Annak megkövetelése, hogy az Európai Unióban egy (meghatározandó) időpont után csak olyan digitális televízió-vevőkészülékeket értékesítsenek, amely együtt tud működni az olyan, új generációs digitális átviteli tömörítési szabványokkal, mint a H264/MPEG-4 AVC szabvány. A berendezéseknek a régebbi szabványokkal, „visszamenőlegesen” is kompatibiliseknek kell lenniük, hogy a már meglévő szabványokkal sugárzott műsor vételére is alkalmasak legyenek. E nagyra törő intézkedés révén – amelyet Franciaországban már kipróbáltak, és Spanyolországban is terveznek – a nagy teljesítményű televízió-készülékek száma Európában elérné a kritikus tömeget, és felgyorsulna a kapcsolódó hálózati infrastruktúra kiépítése.

3. Minimális szabvány meghatározása a digitális televízió-vevőkészülékek interferencia-ellenállóképességére (zavarállóságára) vonatkozóan. A berendezésgyártókat és -üzemeltetőket már egy ideje foglalkoztatja az elektronikus távközlési végberendezések és a televízió-vevőkészülékek közötti interferencia kiküszöbölésének szükségessége. Noha az UHF-sáv egy részének a vezeték nélküli távközlés általi használatára irányadó műszaki paraméterek kiküszöbölik a televíziójel zavarását, a zavarállóságra vonatkozó minimális előírások jobb vételi minőséget fognak biztosítani a fogyasztóknak, és csökkenteni fogják a szomszédos frekvenciasávokban működő berendezések esetében szükséges zavarszűrés költségét.

4. Az egyfrekvenciás hálózatok (SFN-ek) szélesebb körű kiépítésének megfontolása. Ezek a hálózatok jelentősen spektrumhatékonyabbak, és a vivőfrekvencia változtatása nélkül is lefedhetnek nagyobb földrajzi területeket, de a tényleges hatékonyságot még értékelni kell a gyakorlatban. A tagállamok felkérést kaphatnak, hogy az SFN-ek kiépítésében szerzett tapasztalataikat – a rádióspektrum-bizottság segítségével – osszák meg egymással, és értékeljék az információt.

5. A széles frekvenciasávban hangolható mobiltávközlési rendszerek kutatásának támogatása. Ilyen rendszerek kifejlesztése jelentős beruházást igényelne: ez nagy kihívás az egyes gyártóknak, de együttműködéssel – esetleg közösségi finanszírozással – valószínűleg megvalósítható.

6. A vezeték nélküli mikrofon és hasonló alkalmazások folytonosságának fenntartása a majdani harmonizált frekvenciák kijelölése révén. A cél a legjobb stratégia kijelölése volna ahhoz, hogy a szóban forgó frekvenciasávokat használó készülékek jelenlegi használói és felhasználói hatékony „átállási útvonalat” kapjanak; ebbe további, a CEPT[29] által az Európai Bizottság megbízásából elvégzendő műszaki munka is beletartozhat.

7. Közös álláspont elfogadása a „fehér terek” digitális hozadékként való lehetséges felhasználásáról. A tagállamok felkérést kapnának, hogy működjenek együtt a Bizottsággal annak vizsgálatában, hogy a „fehér terek” – vagyis a műsorszórásra használt sávok közötti felhasználatlan, beékelődő spektrum – megnyithatók-e a kognitív rádióberendezések[30] általi felhasználásra, egy egész Európában egységes műszaki követelményrendszer alapján.

6. KÖVETKEZTETÉS

A Bizottság felkéri az Európai Parlamentet és a Tanácsot, hogy nyilvánítsák ki álláspontjukat a digitális hozadék összehangolt megközelítésére vonatkozó, e közleményben kifejtett politikai javaslatokról. A Bizottság a két intézmény visszajelzésének kellő figyelembevétele után a javaslat elemeit egy, a spektrummal kapcsolatos – az Európai Parlament és a Tanács elé elfogadás céljából 2010-ben terjesztendő – tágabb cselekvési programba kívánja beépíteni.

A Bizottság továbbá – sürgős intézkedésként – a rádióspektrum-bizottság elé terjeszti szabályozási véleményezésre a 790–862 MHz-es részsávnak elektronikus távközlési szolgáltatások számára történő műszaki harmonizációjára vonatkozó javaslatát.

Végezetül a tagállamok felszólítást fognak kapni, hogy 2010 közepéig tegyenek jelentést a Bizottságnak az analóg műsorszórás kellő időben történő leállítása irányában elért haladásról.

[1] Ez az UHF-sáv azon tartományában (470–862 MHz) található, amelyben a legtöbb földfelszíni műsort közvetítik.

[2] Öt tagállam – Németország, Finnország, Luxemburg, Svédország és Hollandia – már átállt a digitálisra. Két másik tagállam – Belgium és Ausztria – ugyanezt területének jelentős részén már megtette.

[3] COM(2007) 700: „A digitális frekvenciatöbbletből származó előnyök teljes körű kiaknázása Európában: A digitális műsorszórásra való átállással felszabaduló frekvenciaspektrum felhasználásának közös koncepciója”.

[4] 2008. június 12-i tanácsi következtetések.

[5] 2008. szeptember 24-i európai parlamenti állásfoglalás [2008/2099(INI)].

[6] Lásd például a széles sávú szakadék áthidalásáról szóló COM(2006) 129 bizottsági közleményt.

[7] COM(2008) 800; lásd még: Elnökségi következtetések , Európai Tanács, Brüsszel, 2008. december 12.

[8] Versenyképességi Tanács, A kulcskérdésekről szóló dokumentum , 2009. március.

[9] A rádiófrekvenciákat objektív, átlátható, megkülönböztetéstől mentes és arányos eljárásokkal kell odaítélni a – különösen a spektrum egyenlőtlen odaítéléséből származó – versenytorzulás elkerülésére.

[10] „A European approach to the digital dividend” (A digitális hozadék európai megközelítése), 2009. szeptember. A tanulmányt a Bizottság megbízásából az Analysys Mason, a DotEcon és a Hogan&Hartson készítette. http://ec.europa.eu/information_society/policy//radio_spectrum/documents/studies/index_en.htm#digitaldividend2009

[11] COM(2005) 461 a közelgő, 2006-os ITU Regionális Rádiós Hírközlési Konferencia (RRC-06) kapcsán az európai uniós frekvenciapolitika digitális műsorszórásra való átállást érintő prioritásairól.

[12] COM(2007) 371 az ITU 2007. évi rádiós hírközlési világkonferenciájának előkészítéséről.

[13] Több tagállam is igénybe vette azt a mechanizmust, amely lehetővé teszi, hogy a 790–862 MHz-es frekvenciasávot mobiltávközlési szolgáltatásokra használják, holott a műsorszolgáltatásokkal való megosztott frekvenciahasználat általánosan csak 2015-től lesz hatályos.

[14] COM(2007) 700.

[15] A Bizottság megbízása a CEPT-nek a digitális hozadékot érintő európai uniós harmonizációs lehetőségekre vonatkozó műszaki megfontolásokról.

[16] További információ: http://www.analysysmason.com/EC_digital_dividend_study.

[17] Az összefoglaló elérhető itt: http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/radio_spectrum/topics/reorg/_digdiv_200907/index_en.htm.

[18] A felülvizsgált keretirányelv-tervezet 8a. cikkének (3) bekezdése (a számozás nem végleges).

[19] A Bizottságnak ezzel a közleménnyel együtt elfogadott ajánlása.

[20] A legfrissebb adatok szerint: Ausztria, a Cseh Köztársaság, az Egyesült Királyság, Finnország, Franciaország, Hollandia, Németország, Spanyolország és Svédország.

[21] Az Európai Parlament és a Tanács 676/2002/EK határozata (2002. március 7.) az Európai Közösség rádióspektrum-politikájának keretszabályozásáról.

[22] A rádióspektrum-politikával foglalkozó bizottság véleménye, 2009. szeptember 18. http://rspg.groups.eu.int/rspg_opinions/index_en.htm.

[23] Ide tartozik annak összehangolt megszervezése, hogy a részsávot ne használják többé nagy teljesítményű műsorszórásra, és az innovatív felhasználások – köztük a széles sávú alkalmazások – számára kedvező feltételekkel ítéljék oda.

[24] Lásd J.M. Barroso elnök (2009) „ Politikai iránymutatások a következő Bizottság számára ”http://ec.europa.eu/commission_barroso/president/pdf/press_20090903_HU.pdf.

[25] Lásd még a rádióspektrum-politikai csoport véleményét az EU külső határain a spektrum kapcsán felmerülő kérdésekről, RSPG08-232, 2008. június 19. http://rspg.ec.europa.eu/_documents/documents/meeting/rspg16/rspg08232_finalopinion_outereuborders.pdf

[26] Három spektrumkínálati és hat (a műsorszórási és a vezeték nélküli széles sávú szolgáltatások iránti kereslet időbeli alakulásának különböző becslésein alapuló) spektrumkeresleti forgatókönyvet hasonlítottak össze azzal a referencia-forgatókönyvvel, amely az Európai szintű összehangolás hiánya esetén következne be.

[27] Teljes nettó magánérték-többlet (15 évre számított nettó jelenérték).

[28] A számadatok azon értéknövekedés egy részét fejezik ki, amely a digitális hozadék egész spektrumában – a műsorszórást és a vezetékes széles sávú szolgáltatásokat figyelembe véve – érhető el összehangolt fellépéssel, és amelynek becslése az 1. fejezetben szerepel. Részletek a hatásvizsgálati dokumentum 5.4. szakaszában találhatók.

[29] Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezlete.

[30] A kognitív rádiótechnológiák révén a rádióberendezés észlelni tudja, hogy egy adott pillanatban mely frekvenciákat nem foglal le elsődleges felhasználó, és azokat átmenetileg hasznosítani tudja.