A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

Jelentés a mérőműszerekről szóló 2004/22/EK irányelvnek annak 25. cikke ért elmében történő végrehajtásáról

(EGT vonatkozású szöveg)

A. Bevezetés

1. E dokumentum célja

E dokumentum célja beszámolni a mérőműszerekről szóló irányelv végrehajtásáról, többek között a tagállamok által benyújtott jelentések alapján. Továbbá ez a dokumentum két kkv felmérésből és egy nyilvános konzultációból is merít. Két külső tanácsadó is hozzászólt az irányelv értékeléséhez, illetve a lehetséges módosításokra tett javaslatok hatásvizsgálatához.

2. A mérőműszerekről szóló irányelv

A mérőműszerekről szóló irányelv (2004/22/EK irányelv[1]) 2006. október 30-a óta, 4½ éve működik[2].

Az irányelv a mellékleteiben meghatározott alábbi mérőeszközökre vonatkozik:

- vízmérők;

- gázmérők és számítóegységek;

- hatásos villamos energia mérők;

- hőmennyiségmérők;

- folyadékok mennyiségének folyamatos és dinamikus mérésére szolgáló mérőrendszerek (kivéve a vízmérők);

- automatikus mérlegek;

- viteldíjjelzők;

- anyagi mértékek;

- kiterjedést mérő műszerek;

- kipufogógáz-elemző készülékek.

Az irányelv fő szakpolitikai célkitűzése a közérdek, közegészségügy, közbiztonság, közrend, környezetvédelem, fogyasztóvédelem, adók és vámok kivetése, valamint a tisztességes kereskedelem érdekében a mérési feladatokhoz szükséges műszerek belső piacának elősegítése és fejlesztése, amennyiben a tagállamok az ilyen hivatalos és jogszerű méréseket indokoltnak tartják.

A mérőműszerekről szóló irányelv magas szintű megbízhatóságot garantál olyan alapvető követelmények segítségével, amelyek valamennyi tagállamban alkalmazandóak, és amelyeket CE- és M jelöléssel tanúsítanak. Meghatározza a teljesítendő kritériumokat, miközben a gyártók számára a megfeleléshez műszaki szempontból rugalmasságot biztosít. A mérőműszerekről szóló irányelv a kis és nagy gyártók igényeit egyaránt kielégítő minőségértékelési eljárások széles választékát kínálja.

A jogszabály nem határozza meg, hogy a mérőműszereket milyen tevékenységeknél kell használni. Ez továbbra is a nemzeti kormányzatok ügye. Például az egyes tagállamokban eltérő a gyakorlat arra vonatkozóan, hogy a vízfogyasztáshoz vagy a közös fűtőrendszerekhez szükséges-e mérőműszer. Hasonlóképpen az üzemek sok különböző típusú mérőműszert alkalmazhatnak belső gyártási folyamatokhoz, amit nem kell szabályozni.

Amikor azonban valamely tagállam hivatalos és jogszerű mérést ír elő, mint például a fogyasztókkal bonyolított ügyletek túlnyomó többségében, csak az irányelvnek megfelelő mérőműszerek használhatók. Az irányelv az Európában tapasztalható hatalmas hőmérséklet ingadozások figyelembe vétele érdekében kategóriákat különböztet meg, mivel a kint elhelyezett mérőműszereknek pontosaknak kell maradniuk a -40 fokos skandináv télben és a +70 fokos mediterrán nyárban is.

Az irányelv megengedi a jogszabályi követelményeknek való megfelelés bizonyítására a CEN/CENELEC/ETSI által alkalmazott európai szabványok mellett használható nemzetközi szabványokra való hivatkozást. Például a 60 országot magában foglaló Nemzetközi Mérésügyi Szervezet (OIML) nemzetközi szabványainak alkalmazása is segíti az európai gazdasági ágazatot a versenyképesebbé válásban, valamint a világszintű piacokra való betörésben[3].

A mérőműszerekről szóló irányelvért felelős egység a Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság G/5-ös csoportja.

3. A felülvizsgálat okai

A mérőműszerekről szóló irányelv[4] 25. cikkében a következőképpen kérik fel a Bizottságot, hogy az irányelv végrehajtásáról tegyen jelentést:

„Az Európai Parlament és a Tanács felkéri a Bizottságot arra, hogy 2011. április 30. előtt tegyen jelentést ezen irányelv végrehajtásáról, többek között a tagállamok által benyújtott jelentések alapján, valamint arra, hogy adott esetben tegyen javaslatot az irányelv módosítására. Az Európai Parlament és a Tanács felkéri a Bizottságot annak értékelésére, hogy az ipari termékekre vonatkozó minőségértékelési eljárásokat megfelelően alkalmazzák-e, valamint arra, hogy adott esetben tegyen javaslatot az egységes tanúsítás biztosítása érdekében szükségessé váló módosításokra.”

Továbbá a 2011/17/EU irányelv a törvényes metrológia területén 8 régi megközelítésű irányelvet hatályon kívül helyez: 2011-ben egy irányelvet (hajók tartályai), illetve 2015-ben a többi hetet (vízmérők, mérlegek (kettő), szeszfokmérők (kettő), gumiabroncsnyomás-mérők, gabona hektoliter-tömegének mérése). Az irányelv a hatályon kívül helyezést követően 2021-ig, illetve 2026-ig 10 éves átmeneti időszakról rendelkezik, amely során megengedi a létező tanúsítványokon alapuló harmonizált jelöléssel ellátott mérőeszközök forgalomba hozatalát[5].

A három intézmény közös nyilatkozatban felkérte a Bizottságot, hogy „2011. április 30. előtt tegyen jelentést […] és a jogalkotás javításának elveivel (ideértve adott esetben a hatásvizsgálatot és a nyilvános konzultációt is) összhangban […] annak meghatározása érdekében, hogy ki kell-e terjeszteni a mérőműszerekről szóló 2004/22/EK irányelv hatályát – és ha igen, milyen mértékben – ahhoz, hogy az magába foglalja a jelenleg” hatályon kívül helyezett irányelvek „hatálya alá tartozó mérőműszereket is”[6].

B. Értékelés

Ebben a jelentésben a Bizottság az irányelv végrehajtását értékeli, kellő figyelemmel arra, hogy csak 4½ éve, nevezetesen 2006. október 30-a óta alkalmazandó.

A lefolytatott értékelés fő céljai a következők voltak:

- a mérőműszerekről szóló irányelv hatálya alá tartozó valamennyi ágazat számára hozzávetőleges piaci becslések nyújtása;

- az irányelv hatékonyságának felülvizsgálata;

- további intézkedések céljából következtetések levonása.

Az értékelés három különböző értékelő eszköz alkalmazásával folyt:

- a kis- és középvállalkozásokat (kkv-kat) az Enterprise Europe Network-ön (vállalkozások európai hálózatán) keresztül keresték meg abból a célból, hogy a versenyképességi és innovációs keretprogram nyomán kkv-barátabb szabályozási környezetet hozzanak létre;

- az irányelv külső szakértők általi értékelése;

- a megállapításokat nyilvános konzultációnak vetették alá.

1. Az irányelv hatálya alá tartozó mérőműszer ágazatok gazdasági súlya

A külső szakértők értékelő jelentésükben[7] úgy becsülték, hogy a mérőműszerekről szóló irányelv az európai piacon évente értékesített körülbelül 345 millió egység mérőműszerre vonatkozik, amelyek teljes forgalmi értéke körülbelül 3,25 milliárd EUR. A mérőműszerekről szóló irányelv hatálya alá tartozó 10 ágazatban hozzávetőlegesen 900 gyártó tevékenykedik, ami nem foglalja magában a forgalmazóként, importőrként vagy szervíz szolgáltatások nyújtójaként működő nagy számú kkv-t. Az ágazatban foglalkoztatott munkavállalók teljes számát 190 000-re becslik.

Az EU 27-ben a mérőműszerek körülbelül 20-25%-át importálják, míg az EU 27-ben gyártott mérőműszerek 25-30%-át harmadik országokba exportálják. A mérőműszerek különböző kategóriáiban azonban jelentős eltérések mutatkoznak. A kevésbé technológiaintenzív anyagi mértékek (MI-008) és kiterjedést mérő műszerek (MI-009) kategóriáiban a kereskedelem szintje mindkét irányban különösen magas (az összérték 50%-a), de az elektromosáram-mérők kategóriájában is az (65%). Ezzel egyidejűleg a kivitel részesedése különösen nagy az olyan fejlett technológiai mérőeszközöközök esetében, mint például az automatikus mérlegek (az adagoló mérlegek alkategóriája esetében akár 42%), valamint a gázmérők kategóriája esetében (44%), ahol az uniós cégek világviszonylatban vezető szerepet töltenek be.

1. táblázat – A mérőműszerekről szóló irányelv hatálya alá tartozó piac teljes mérete

Piac mérete – évente értékesített darabszám (ezer) | Piac mérete- évente értékesített darabok értéke (millió EUR) | Részesedés a teljes mérőműszer piacból | Az ágazatban foglalkoztatott munkavállalók (ezer) |

MI-001: Vízmérők | 18,000 | 450 | 13.8% | 25 |

MI-002: Gázmérők és számítóegységek | 6,900 | 410 | 12.6% | 30 |

MI-003: Hatásos villamos energia mérők | 14,000 | 610 | 18.8% | 32 |

MI-004: Hőmennyiségmérők | 800 | 290 | 8.9% | 18 |

MI-005: Folyadékok mennyiségének mérésére szolgáló mérőrendszerek (kivéve a vízmérők) | 31.2 | 240 | 7.4% | 14-16 |

MI-006: Automatikus mérlegek | 21 | 550 | 16.9% | 25 |

MI-007: Viteldíjjelzők | 50 | 25-40 | 1% | 1 |

MI-008: Material Measures[8] | 300,000 | 440-490 | 14.3% | 34 |

MI-009:Kiterjedést mérő műszerek | 300-400 | 70-80 | 2.3% | 7 |

MI-010: Kipufogógáz-elemző készülékek | 25-35 | 130 | 4.0% | 17.5 |

Összesen | 345,000 | 3,250 | 100% | 190 |

2. Kis- és mikrovállalkozások nézetei

2009 végén a Bizottság szolgálatai felmérést végeztek az Enterprise Europe Network kkv-testülettel konzultáló eszközét felhasználva. A felmérésre a tagállamok többségéből[9] összesen 286 válasz érkezett, egyik felük gyártóktól, másik felük felhasználóktól, főként kevesebb mint 10 millió EUR forgalmú kis- és mikrovállalkozásoktól. A kkv-k az érintett mérőműszerek minden típusával foglalkoztak, a többségük alkalmazta a CE + M jelölést, ami azt jelzi, hogy a mérőeszközök a mérőműszerekről szóló irányelvnek megfelelnek, miközben 40%-uk széles körűen kereskedett a belső piacon, 25%-uk kizárólag a hazai piacon, illetve 40%-uk exportált az EU-n kívülre.

A felmérés megállapításai arra utalnak, hogy a kkv-k többsége nem szembesül olyan sajátos problémákkal, amelyek különböznének azoktól, amelyekről az értékelés során a nagyvállalatok beszámoltak[10]. Érkeztek beszámolók a nemzeti hatóságok védintézkedései által okozott (vélt vagy valós) kereskedelmi akadályokról, a megfelelőségértékelésnek az arányost meghaladó költségeiről, de csak kevés kkv-tól. Nem voltak a mérőműszereknek olyan specifikus kategóriái, amelyekkel sajátos kérdések/problémák jártak volna. A felhasználói oldalról nézve a felmérés arra utalt, hogy a fogyasztóvédelem megfelelő.

Egy kérdés amit a kkv felmérés felvetett a CE + M jelölés nélküli termékek által támasztott tisztességtelen versenyre vonatkozott. Míg ez a kérdés nem tekinthető kkv-specifikus problémának, úgy tűnik, hogy a szakmai szövetségekkel és főként nagyobb vállalatokkal folytatott interjúk során tett megállapításokkal összehasonlítva nagyobb a jelentősége. Mindez tükrözheti azt az átmenetet is, amely alatt még forgalmaznak olcsóbb nemzeti jóváhagyású alacsonyabb minőségű mérőeszközöket, de ez magától meg fog oldódni, amikor az átmeneti időszak lejár 2016-ban.

Ami az olcsó mérőeszközök megfelelőségértékelési eljárásainak lazítására vonatkozó kérdést illeti, meg kell jegyezni, hogy az ilyen mérőeszközök általában sorozatgyártásból származnak és így a megfelelőségértékelés annál is relevánsabb. Az egyes mérőeszköz típusok számára rendelkezésre álló megfelelőségértékelési eljárások széles választéka segíthet a szűk keresztmetszetek feloldásában.

Végül az irányelv megengedi részegységek meghatározását, de nem engedi meg, hogy a gyártók határozzák meg azokat. Ha ez másképp lenne, mindenféle esetleg megjelölt, hiányos mérőeszköz jelenthetne meg a piacon, ami a piaci felügyeletet bonyolítaná.

3. Az értékelés fő megállapításai

A mérőműszerekről szóló irányelv értékelésének fő megállapításai a következők.

Az innovációt nem akadályozza, és egyes esetekben a mérőműszerekről szóló irányelv az innovációra pozitív hatásúnak tekinthető.

Az opcionalitás közel teljes körű alkalmazáshoz vezetett, mivel a tagállamok a lehetséges esetek 90%-ában az irányelvben meghatározott követelményeket írtak elő a mérőeszközökre vonatkozóan. Így a fogyasztóvédelem gyakorlatilag azonos az EU egész területén, illetve a tagállamok közötti eltérésekből adódó tisztességtelen verseny kockázata minimális.

A mérőműszerekről szóló irányelv a belső piac működését segített javítani, egy olyan egységes megfelelőségértékelési tanúsítvány alkalmazásával, amely 10-15%-kal drágább mint a korábbi nemzeti tanúsítványok és amely így az egynél több piacon tevékenykedő gyártók számára kedvező. Felismerték azt az igényt, hogy az ilyen tanúsítványok közös formátummal rendelkezzenek.

A mérőműszerekkel foglalkozó munkacsoport keretein belül az érdekelt felekkel mindenkor és teljes körűen egyeztettek. Az érdekelt felek a bizottsági javaslatok előkészítésében teljes mértékben részt vettek. A szabályozó bizottsági eljárást egyszer, a tanácsadó bizottsági eljárást pedig körülbelül tízszer alkalmazták az OIML[11] nemzetközi szabványaival kapcsolatos olyan közzétételeket illetően, amelyek az irányelv alapvető követelményeinek teljesítésével a nemzetközi szabványoknak való megfelelőséget feltételezik.

Az irányelv zökkenőmentes működését javította a 2004-es „Együttműködésről szóló bizottsági nyilatkozat a WELMEC-nek[12]”, amely 40 koncepcionális természetű iránymutatásokat tartalmazó dokumentációra való hivatkozást eredményezett a Bizottság webhelyén, miután a mérőműszerekkel foglalkozó munkacsoport keretein belül valamennyi érdekelt féllel véglegesen megállapodtak.

Itt a viteldíjjelzők kivételével teljes körű ismertetések szerepelnek a szabványokról, amelyek vagy európai harmonizált szabványok vagy nemzetközi szabványokra hivatkozó olyan normatív dokumentumok, amelyekről a mérőműszerekkel foglalkozó munkacsoport pozitívan nyilatkozott.

Az új jogszabályi keret olyan megfelelőségértékelési eljárásokat határoz meg, amelyek nagyon közel állnak a mérőműszerekről szóló irányelvben szereplőkhöz. Egy, a mérőműszerekről szóló irányelvet újrafogalmazó, azt az új jogszabályi kerethez igazító javaslatot hamarosan be fognak nyújtani.

A piaci felügyelet minősége úgy tűnik, hogy fontos kérdés az iparág számára, illetve egy olyan terület, ahol a hatóságok elismerik, hogy az eddigi erőfeszítéseik korlátozottak voltak.

Úgy tűnik, a bejelentett szervezetek eltérően értelmezik a mérőműszerekről szóló irányelv követelményeit és más iránymutatásokat, valamint különböző szintű a hatáskörük; de a bejelentett szervezetek az alapvető követelményeknek való megfelelést szolgáló alternatív megoldások használatát korlátozó WELMEC iránymutatásokat is igen korlátozó módon értelmezik.

Nincs arra utaló bizonyíték, hogy a mérőműszerekről szóló irányelv végrehajtása általánosságban hátrányosan érintette volna a kkv-kat – bár egyes meghatározott ágazatokban (mérlegek és üzemanyag-adagolók) az egyedi alkatrészeket (részegységeket) megkülönböztető szabályok hiánya egyes kkv-kat hátrányosan érinthet.

4. A nyilvános konzultáció eredménye

Az értékelő jelentésről lefolytatott nyilvános konzultáció eredményeképpen cégektől, ipari szövetségektől, illetve tagállamoktól 85 hozzászólás érkezett. Az európai fogyasztóvédelmi szervezet nem szólt hozzá, mivel a mérőműszerekről szóló irányelv nem tartozik a prioritásai közé.

Az értékelésről tartott nyilvános konzultáció során adott aránylag kevés választ azt jelzi, hogy nem hiányoznak fontos kérdések, illetve nincsenek jelentős véleménykülönbségek az értékelésben szereplő elbíráláshoz képest. A gyenge piaci felügyelet kérdésével egyik tagállam sem foglalkozott. A részleteket lásd a nyilvános konzultációról készült jelentésben[13].

Ami az új javaslatokra vonatkozó indítványokat illeti, néhány hasznos anyag érkezett ugyan, de egyetlen esetben sem tartalmaztak elegendő bizonyítékot, amire egy hatásvizsgálatot lehetett volna alapozni. Összetett és részletes műszaki módosításokra vonatkoztak, amelyek esetében a Bizottság szolgálatainak nagyon is a szakértők és érdekelt felek hozzászólásaira kell támaszkodnia ahhoz, hogy az intelligens szabályozás követelményének megfeleljen. A részleteket lásd a külső tanácsadó jelentésében[14].

A mérőműszerekről szóló irányelv értékelése, ami az értékelést illeti, befejezettnek tekinthető, az elemzést tekintve pedig általánosságban alátámasztottnak tekinthető. Mint olyant, nem indokolt szabályozási módosítások lehetőségét fontolóra venni, és a Bizottság szolgálatainak munkadokumentumában a Bizottság szolgálatai jelezték mennyire érzékenyek azokra a kockázatokra nézve, amit a mérőműszerekről szóló irányelv alkalmazásának ilyen korai szakaszban (4½ év) történő módosítása jelentene. A szabványosítás és az iránymutatás lehetőségeit még nem hasznosították teljes mértékben. Az irányelv módosítása az irányelv 16. cikkében megengedett műszaki kiigazításokon túl a szabályozás változékonyságához és a piacon bizonytalanságokhoz vezethet.

C A régi megközelítésű irányelvek hatályon kívül helyezése

1. Bevezetés

Ami a Bizottságnak a nyolc régi megközelítésű irányelvet hatályon kívül helyező 2011/17/EU irányelvhez csatolt, a három intézmény közös nyilatkozatából eredő kötelezettségeit illeti, a Bizottság szolgálatai a következőképpen jártak el:

- Levél a tagállamokhoz, amely a nézeteikre kérdezett rá (2010. június), és amelyre 6 tagállam válaszolt.

- Kkv felmérés az Enterprise Europe Network-ön keresztül (2010. május-június), amelyre 117 válasz érkezett.

- Nyilvános konzultáció (2010. szeptember-október), amelyre hatóságoktól körülbelül 20, ipari szervezetektől pedig 10 hozzászólás érkezett.

2. A hatóságok által előterjesztett érvek

Néhány hatóság két érvet hozott fel a szabályozás folytatása mellett:

- Ha a harmonizáció helyébe nemzeti szabályok lépnének, az a nemzeti jóváhagyások és az eltérő nemzeti szabályozások miatt kereskedelmi akadályokkal járna, ezáltal rontva a fogyasztóvédelmet és csökkentve a versenyt a belső piacon.

- Szükség van a műszaki dokumentációk harmonizációjára az időszakos ellenőrzések érdekében (amelyek előírása és módozata nemzeti hatáskörbe tartozik).

In the absence of harmonisation for these increasingly obsolete instruments, it is clearly a possibility that individual MS will develop national requirements. While those requirements do not have to comply with these directives any more, they have nevertheless to respect the basic principles of the Treaty; Miközben az ilyen követelmények már nem kell, hogy ezen irányelveknek megfeleljenek, mindazonáltal a szerződés alapvető elveit tiszteletben kell tartaniuk, különösen az áruk szabad mozgására vonatkozó elvet (az EUMSZ 34-36. cikke). Továbbá, a kölcsönös elismerésről szóló 764/2008/EK rendelet értesítési eljárást ír elő arra az esetre, ha az egyik tagállamban törvényesen forgalmazott valamely termék nem forgalmazható egy másik tagállamban, azon az alapon, hogy a rendeltetési hely szerinti tagállamban előírt műszaki szabályoktól eltérő műszaki szabályokat követve gyártották. Az ilyen értesítéseket az EUMSZ 34-36. cikke, valamint az Európai Bíróság aktuális joggyakorlata alapján megvizsgálhatnák. Például nem valószínű, hogy csupán eltérő jelölések érvényesen indokolnák egy termék kitiltását. Ezenkívül a WTO keretében, a kereskedelem technikai akadályaival szemben vállalt kötelezettségek előírják, hogy a tagállamok azon nemzetközi szabványok alapján alkossák meg jogszabályaikat, amelyek már léteznek OIML dokumentációk formájában, valamint gyakorlatilag betűről betűre egyeznek az egyes hatályon kívül helyezett irányelvekben szereplő műszaki előírásokkal. Ezt megerősíti a 98/34/EK irányelv szerinti értesítési kötelezettség, melynek célja az egyenértékű termékek és megfelelőségértékelési eljárások teljes körű kölcsönös elismerését biztosítani.

Így a gyakorlatban az irányelvek helyébe lépő új nemzeti szabályok nem fognak különbözni a hatályon kívül helyezett irányelvektől és kevés indok lenne a többszöri nemzeti jelölésekre és megfelelőségértékelésekre, amennyiben a termék megfelel a jogszabályoknak az egyik tagállamban. Ezért amikor az átmeneti időszak lejár 2021-ben, illetve 2026-ban, a nemzeti szabályok nem fognak a jelenleg hatályon kívül helyezett irányelvek hatálya alá tartozó termékek szempontjából változáshoz vezetni. A Bizottság semmiképpen nem ellenzi a nemzetközi szabványokon alapuló olyan nemzeti szabályokat, amelyek összehangban vannak a kölcsönös elismerés elvével, ha valamelyik tagállam az ilyen szabályokat szükségesnek tartja.

Ami az időszakos ellenőrzésekhez (amelyek előírása és módozata nemzeti hatáskörbe tartozik) szükséges azonos műszaki dokumentációkat biztosító harmonizációra vonatkozó második érvet illeti, a nemzetközi szabványosítás az ilyen dokumentációk azonosságát elősegítheti. Amennyiben szükséges, még mindig marad elegendő idő annak biztosítására, hogy ez az átmeneti időszak lejárta előtt megvalósításra kerüljön.

A hatályon kívül helyezett irányelvek hatálya alá tartozó mérőeszközökkel kapcsolatos mindkét fent említett érv tárgyalása ahhoz a várakozáshoz vezetett, hogy a nemzeti szabályok tükrözni fogják a nemzetközi szabványokat, amelyek azonosak az irányelvek tartalmával és így a kereskedelemben nem okoznak további akadályokat.

A mérlegek kivételével – amelyekre nincs hatással a technológiai változás –, a műszaki szempontból fejlettebb, de a hatályon kívül helyezett irányelvek hatályán kívül eső termékek az éves forgalom szempontjából fontosabbak, mint a hatályon kívül helyezett irányelvek hatálya alá eső termékek.

A Bizottság javaslatában[15] szereplő, a hatályon kívül helyezést előnyben részesítő indokok szerint az irányelvek hatálya alá tartozó mechanikai eszközök elavulttá váltak, valamint nem számoltak be arról, hogy az irányelvek által nem harmonizált, műszaki szempontból fejlettebb eszközök jelentős kereskedelmi akadályokkal szembesültek volna. Ez az elemzés érvényes maradt és meg is erősítették[16].

3. Kkv felmérés

Az Enterprise Europe Network-ön keresztül folytatott kkv felmérés (2010. május-június) 117 választ eredményezett, amelyek többsége felhasználóktól (84) származott, majd ezt követték a gyártók (16) és a forgalmazók/importőrök (17) válaszai. A meglévő harmonizáció ellenére egyes eszközök esetében a többszöri vizsgálatok miatt akár 10%-os költségű, korlátozott kereskedelmi akadályokról számoltak be. Ez lehet annak a következménye, hogy a műszaki szempontból fejlettebb eszközökre további nemzeti szabályozások vonatkozhatnak, amit a régi megközelítés párhuzamosan megenged. A gyártók kifejtették, hogy az öntanúsítást előnyben részesítik (amit a mérőműszerekről szóló irányelv jelenleg nem alkalmaz). Egyes mérőeszközök esetében (öntözővízmérők, szennyvízmérők, mérlegek és gumiabroncsnyomás-mérők) a felhasználók a jobb piaci felügyeletet és/vagy az időszakos vizsgálatokat támogatnák.

4. Nyilvános konzultáció

A nyilvános konzultáció (2010. szeptember-október) során körülbelül 20 válasz érkezett hatóságoktól, a gazdasági ágazattól pedig 10. A hatóságok néhány hozzászólása a fent már tárgyalt érveket tükrözte, míg más hozzászólásokban jelezték a hatályon kívül helyezés és/vagy szükség esetén az új nemzeti szabályozás lehetőségének támogatását. Nem hoztak fel példát kereskedelmi akadályokra, illetve nem számoltak be a kölcsönös elismerésről szóló 764/2008/EK irányelv szerinti olyan értesítésről, amikor a hatóságoknak bizonyítékot kell szolgáltatniuk az okokról amiért valamely terméket kivontak a forgalomból azokban az esetekben amikor a kölcsönös elismerés hatályos volt.

Az ipari szervezetek a következőképpen reagáltak.

- Ami a vízmérőket illeti, a gazdasági ágazat jelezte, hogy az alkatrészeket tartalmazó öntözővízmérők és szennyvízmérők nem tartozhatnak a jelenlegi mérőműszerekről szóló irányelv rendelkezéseinek a hatálya alá, és ez nem is szükségszerű, mert a kereskedelemnek nincsenek akadályai.

- A szeszfokmérőkkel kapcsolatosan az iparág nem említett kereskedelmi akadályokat. A szeszes ital gyártók ugyanazt a véleményt fejtették ki, mint 2008-ban, hangsúlyozva, hogy a „gyártókat nem korlátozzák az üzemi lehetőségeikben”, amit nem fejtettek ki részletesebben. A bortermelők nem akarnak harmonizációt és arra hivatkoztak, hogy a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság szabályozása, illetve a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet nemzetközi szabványai mindenre kiterjednek. A meglévő rugalmasságot említve, a sörtermelők sem kívántak harmonizációt.

- A gumiabroncsnyomás-mérőket gyártó (javítóműhely) ágazat el tudja fogadni a harmonizációt, ha az figyelembe veszi a 2009-es azon M/457[17] megbízás rövidesen rendelkezésre álló eredményeit, amely alapján az európai szabványok kidolgozása folyamatban van, és amely a gépjármű-biztonságról szóló 661/2009/EK rendeletet is szolgálná. Nem számoltak be kereskedelmi akadályokról.

- A gabona hektolitertömegének mérésével vagy a hajók tartályaival kapcsolatban az iparágtól nem érkezett hozzászólás.

Az európai fogyasztóvédelmi szervezet nem reagált, mert a metrológia nem tartozik a prioritásai közé.

5. A régi megközelítésű irányelvekre vonatkozó következtetések

Jelenleg nincs olyan indok amiért a Bizottságnak a 8 hatályon kívül helyezett irányelv hatálya alá tartozó ágazatokhoz a mérőműszerekről szóló 2004/22/EK irányelvben ágazatok hozzáadását kellene javasolnia.

1. Új nemzeti szabályok miatt nem várhatóak új akadályok, mivel az ilyen nemzeti szabályokat nemzetközi szabványokra kell alapozni és így azok valójában egyenértékűek lesznek.

2. Egyetlen létező kereskedelmi akadály vagy más elsőrendű ok sem merült fel, amely indokolná a harmonizációt.

3. Kkv-k a többszöri vizsgálat miatt, ami már nem tűnik indokoltnak a kölcsönös elismerésről szóló 764/2008/EK rendelet kötelezettségei alapján, kisebb kereskedelmi akadályokról számoltak be.

4. Az ágazati szervezetek gyakorlatilag nem támogatják a harmonizációt és nem említettek kereskedelmi akadályokat.

5. A fogyasztóvédelmi szervezetek nem tekintik a törvényes metrológia ezen ágazatait prioritásuknak.

6. 2010-ben nem voltak jelentős változások a Bizottság hatályon kívül helyezésre vonatkozó 2008-as javaslata alapjául szolgáló hatásvizsgálathoz képest.

7. A hosszú átmeneti időszak a jelenlegi tanúsítványok elismerését hajó tartályok esetében 2021-ig, más eszközök esetében pedig 2025-ig lehetővé teszi.

D. A szakpolitikára vonatkozó következtetések és további intézkedések

A mérőműszerekről szóló irányelv összességében pozitív értékelése mindazonáltal kimutatta, hogy a bejelentett szervezetek általi következetes alkalmazással, illetve a piaci felügyelettel kapcsolatban lényeges problémák vannak. Az irányelvet gondosan, minden lehetőséget figyelembe véve és teljes körűen értékelve kell módosítani. Úgy tűnik az irányelv alkalmazásának ebben a korai szakaszában egy stabil jogszabályi keret kedvezhet a törvényes metrológia belső piaca további sikeres fejlődésének.

A Bizottság szolgálatai a következő prioritásokat fogják követni

1. A mérőműszerekről szóló irányelv vonatkozásában új jogszabályi keret bevezetése, amellyel kapcsolatban a jogalkotási javaslat 2011-ben várható.

2. A bejelentett szervezetek és hatóságok tájékoztatásának, a velük való együttműködésnek, valamint a számukra nyújtott iránymutatásnak javítása abból a célból, hogy az irányelv következetes alkalmazása biztosítva legyen.

3. A piaci felügyelet céljából rendelkezésre álló erőforrások hatékonyabb alkalmazása érdekében a piaci felügyelet koordinálása közös intézkedések formájában.

4. Az érdekelt felek segítése az üzemanyagszivattyúk átmenetre vonatkozó iránymutatásának kidolgozásában, ami bár hivatalosan az irányelv hatályán kívül esik, az iparág fontos kérdésnek tekinti.

5. Az új javaslatokra vonatkozó előterjesztések hatásvizsgálata az érdekelt felekkel, a szabályozás valamennyi alternatíváját teljes körűen figyelembe vevő intelligens szabályozással összehangban, és amennyiben lehetséges, az esetlegesen szükséges módosításoknak az irányelv feltételei szerint, azaz komitológia útján történő foganatosítása.

Háttérdokumentumok[18]

1. RPA, Report on the Public Consultation (Jelentés a nyilvános konzultációról), március 2011.

2. RPA, Report on suggestions for amendments and additions of new categories to the MID (Jelentés a mérőműszerekről szóló irányelv módosítására, illetve annak új kategóriákkal történő kiegészítésére vonatkozó javaslatokról), 2011. március

3. RPA, Report on the Repeal of the Old Approach Directives (Jelentés a régi megközelítésű irányelvek hatályon kívül helyezéséről), 2011. március

[1] HL L 135., 2004.4.30., 1.o.:http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CONSLEG:2004L0022:20091201:en:PDF

[2] Az irányelv egy 10 éves átmeneti időszakot is magában foglal (2016. október 29-ig), amely időtartam alatt a régi szabályoknak megfelelő mérőeszközök számára továbbra is engedélyezik a forgalmazást (a 2004/22/EK irányelv 23. cikke)

[3] További információkat lásd a következő címen:http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/legal-metrology-and-prepack/measuring-instruments/index_en.htm

[4] HL L 135/1, 2004.4.30.

[5] HL L 71/1, 2011.3.18.: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2011:071:0001:0003:EN:PDF

[6] Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság nyilatkozata, 2011. február 14-i 6291/11 ADD1 számú tanácsi dokumentum http://www.cc.cec/home/dgserv/sg/sgvista/i/sgv2/repo/repo.cfm?institution=CONS&doc_to_browse=CSST/2011/06291&sw_inconnu=1

[7] Centre for Strategic & Evaluation Services (Stratégiai és értékelő szolgáltatások központja, CSES), (A mérőműszerekről szóló irányelv időközi értékelése), 2010. július

[8] Az adatok a piacon található minden anyagi hosszmértékre vonatkoznak. Nem csupán a mérőműszerekről szóló irányelv alapján tanúsított mértékekre.

[9] Valamennyi tagállam, kivéve Hollandiát és az Egyesült Királyságot

[10] 35-40. o., CSES, , 2010. július

[11] Az OIML a Nemzetközi Mérésügyi Szervezet

[12] A WELMEC a nemzeti hatóságok törvényes metrológiáért felelős szervezete

[13] RPA, Report on the public consultation (Jelentés a nyilvános konzultációról), 2011. március (6. háttér dokumentum).

[14] RPA, Report on suggestions for amendments and additions of new categories to the MID (Jelentés a mérőműszerekről szóló irányelv módosítására, illetve annak új kategóriákkal történő kiegészítésére vonatkozó javaslatokról), 2011. március (7. háttér dokumentum).

[15] COM(2008)801

[16] RPA, Report on the Repeal of the Old Approach Directives (Jelentés a régi megközelítésű irányelvek hatályon kívül helyezéséről), 2011. március (8. háttérdokumentum)

[17] M457 szabványosítási megbízás a CEN-nek, a CENELEC-nek és az ETSI-nek a gépjárműveket szolgáló gumiabroncsnyomás-mérők és a gumiabroncsnyomás-kezelő rendszerek terén (mérőműszerek)

[18] Valamennyi háttérdokumentum hozzáférhető a következő címen:

http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/legal-metrology-and-prepack/public-consultation/index_en.htm