[pic] | EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 27.09.2004

COM(2004)611 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNY E A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

1. Bevezetés

Nemrégiben több botrány okozott bizonytalanságot a tőkepiacokon, károsítva a gazdaság egészét. Egy év alatt az Enron részvényesei körülbelül 67 milliárd amerikai dollárt vesztettek, így az alkalmazottaknak és volt alkalmazottaknak is szűkös nyugdíja maradt[1]. A Parmalat piaci kapitalizációja mindössze három hónap alatt több mint 90%-os értékcsökkenést szenvedett el. Az Enron, a Parmalat és kétség kívül más vállalatok, a befektetők előtt a tevékenységeik áttekinthetőségének csökkentésére, összetett és nem áttekinthető rendszereket használtak és fognak a jövőben is használni, köztük leányvállalatokat offshore pénzügyi központokban (OFC), különleges célú köztes társaságokat (SPV) és összetett pénzügyi műveleteket, gyakran harmadik féllel összejátszva. Az ilyen gyakorlat kockázatát csökkenteni kell.

A Pénzügyi Szolgáltatások Akcióterve (FSAP) és a Társasági Jogi és Vállalatirányítási Akcióterv (Akcióterv)[2] politikái már most helyes válaszlépéseket adnak a közelmúlt botrányai által felvetett legtöbb pénzügyi kérdés eredményes, EU keretszabályok között való megoldásához. Úgy tűnik, nincs szükség ezeknek az akcióterveknek a jelentős módosítására vagy kiegészítésére; inkább előre kell lépni az időszerű végrehajtásukban, és biztosítani kell a jogszabályok alkalmazásának szigorú felügyeletét és hatékony ellenőrzését. E közlemény célja, hogy holisztikus megközelítést nyújtson, az adózásra és bűnüldözésre is kiterjesztve, a pénzügyi és vállalati jogellenes gyakorlat kockázatának csökkentésére.

2. Koncepcionális keretrendszer

A “védelemnek” négy vonala van a vállalati jogellenes gyakorlat ellen. Az első védelmi vonal a vállalat belső ellenőrzése , nevezetesen az igazgatósági tagok által.

1. ábra: Koncepcionális keretrendszer

4. vonal - bűnüldözés

3. vonal - felügyelet

2. védelmi vonal – független harmadik felek

1. vonal – vállalati belső ellenőrzés

[pic]

A második védelmi vonalat elsősorban a könyvvizsgálók alkotják. A könyvvizsgálóknak függetleneknek kell lenniük, és hitelesíteniük kell, hogy a vállalat elszámolásai megbízható és valós képet adnak a vállalat pénzügyi helyzetéről. Ez a védelmi vonal magába foglalja a tanácsadókat is, mint például a vállalati ügyvédeket, pénzügyi közvetítőket és befektetési bankokat, ha ezek például tanácsot adnak, hogy hogyan kell az SPV-ket használni, vállalatot offshore országban bejegyeztetni, kötvényeket kibocsátani, stb. A minősítő intézetek és pénzügyi elemzők szintén e védelmi vonal részét képezik. A legfontosabb probléma az átláthatóság biztosítása és az összeférhetetlenség minimálisra csökkentése – és ez utóbbiak legalább hatékony kezelése. Például a közvetítőknek nem szabad segédkezniük a vállalati kötvények kibocsátásában, ha tudomásuk van róla, hogy a vállalat fizetésképtelen, majdnem fizetésképtelen, vagy valószínűleg nem lesz képes visszafizetni az adósságinstrumentumokat.

A harmadik védelmi vonal az ellenőrzés és felügyelet. A befektetők jogosan várják el a felügyelőktől, hogy a törvények tiszteletben tartását biztosítsák. A közelmúlt botrányai azonban megmutatták, hogy a tökéletesítésre még van tér, többek között az ágazatokon és határokon átnyúló együttműködés javítására a felügyelők között, a felügyelők kielégítő hatáskörének biztosítása mellett.

A negyedik védelmi vonal a bűnüldözés. Ide tartoznak a büntetőeljárások és elsősorban a rendőrség, igazságügyi hatóságok és más, a pénzügyi bűnözés - beleértve az EK pénzügyi érdekeit sértő illegális tevékenységeket - elleni küzdelemért felelős hatóságok. A visszatartó erejű szankciókkal kombinálva, a bűnüldözésnek lehetnek büntető és megelőző hatásai. Minden esetben nagy szükség van arra, hogy a bűnüldözési szervek és az ellenőrzést és felügyeletet végző szervek között szoros legyen az együttműködés.

3. Háttér

A jelentős globális pénzügyi botrányok sorozatában a legfrissebb a Parmalat-botrány. A nyomozás még folyik, és túl korai lenne végleges következtetéseket levonni. Mindazonáltal úgy tűnik, hogy az 1990-es évek közepétől 2001-ig a Parmalat éves vesztesége 350 és 450 millió euró között volt. Mégis a vállalati elszámolások pozitív nyereséget mutattak. Pénzügyi közvetítők segítségével euró-kötvények milliárdjait bocsátották ki, a csoport gyenge valós pénzügyi helyzete ellenére. E kötvények jelentős hányada lakossági befektetőknél kötött ki. A védelem vonalai miért vallottak kudarcot?

A Parmalat leányvállalatok összetett hálózatával rendelkezett, amelyek közül több offshore cég volt, hogy kihasználhassák a rugalmas jogi, pénzügyi és adózási környezetet. A haszonhúzás nem volt mindig egyértelmű. Offshore pénzügyi központokban bejegyzett speciális célú közvetítőkkel kapcsolatos összetett rendszereket használt, hogy finanszírozza az adósságát és, hogy az üzletvitelének jelentős része ne kerüljön a mérlegbe. A Parmalat – egy tejipari vállalat – ezeket a technikákat alkalmazva, a szélsőségekig vitte a pénzügyi machinációkat, több éves időtartam és több különböző, az Unión belüli és kívüli joghatóság alatt.

A Parmalat belső ellenőrzése nem működött megfelelően. Hiányzott a vállalati vezetés és irányítás, amely az első védelmi vonal összeomlásához vezetett.

Úgy tűnik, hogy jelentős könyvvizsgálati hiányosságok is voltak, amelyek a második védelemi vonal összeomlásához vezettek, és amelyeket lehetséges, hogy elősegített annak módja, ahogyan egyes bankok és befektetési bankok, minősítő intézetek és pénzügyi elemzők eljártak. Egyes közvetítők és tanácsadók minden bizonnyal tudták, hogy a Parmalat nagyon kockázatos eszköz, de némelyikük csak arra használhatta ezt az információt, hogy a kockázatot továbbadja másoknak, amivel saját kockázatát minimalizálta vagy saját részére profitot termelt.

Úgy tűnik a védelem harmadik vonala is összeomlott. Egyértelműen az egyik probléma, amely felvetődhet az az offshore joghatóságok elégtelen együttműködése. A különböző joghatóságokban jelen lévő, multinacionális cégek valamint pénzügyi intézmények felügyeletében résztvevő hatóságok puszta száma nagyon nagy lehet és végrehajtási hatásköreik elégtelenek lehetnek. Gyakran akár nemzeti szinten is több mint egy felügyelet lehet érintett.

Az összetett vállalati struktúra alkalmazása, amelyet az összetett szabályozó struktúrák súlyosbítanak, gyengíthetik az ellenőrzést és hézagokhoz vezethetnek a hatékony szabályozásban és felügyeletben[3].

A Parmalat-ügyben a bankok, befektetési bankok, minősítő intézetek és pénzügyi elemzők által játszott szerep kapcsán felmerül, hogy több figyelmet érdemel a kockázat áthárítása a pénzügyi rendszer lakossági részére és a vállalati kötvénypiac elégtelen átláthatósága. Mivel gyakran használnak összetett pénzügyi intézkedéseket a vállalatok végső haszonhúzói elhomályosítására, a Bizottság elemezni fogja, hogy milyen további cselekvésre van szükség.

4. Mit lehet tenni a négy védelmi vonal megerősítésére?

Az összes védelmi vonalnak együttvéve annyira robusztusnak kell lennie, hogy visszatartsanak a vállalati jogellenes gyakorlattól. A kulcs elemek a következők: fokozott átláthatóság, jobb felkutathatóság és jobban összehangolt végrehajtás. Mindegyiknek meg van a saját értéke, de kapcsolódnak is egymáshoz. Például a szigorú szabályok az átláthatóságról, vagy a könyvvizsgálók rotációjáról, csak akkor segítenek, ha végre is hajtják azokat.

Az alábbiakban a négy védelmi vonal megerősítéséről szóló EU kezdeményezések bemutatása következik[4].

5. Az első védelmi vonal – a vállalat belső ellenőrzése és a vállalatirányítás

A vállalatok igazgatóságainak bizalmon alapuló kötelezettségei vannak maga a vállalat felé, a részvényesek felé, valamint kötelezettségei vannak általában véve az érdekelt felek felé.

EU szinten

Amint azt az Akciótervben kihirdette, a Bizottság:

- Rövid távon[5] egyértelművé teszi az igazgatósági tagok pénzügyi kimutatásokra és kulcsfontosságú nem pénzügyi információkra vonatkozó kollektív felelősségét, fokozza a csoporton belüli ügyletek, valamint a kapcsolatban álló felekkel kötött ügyletek (köztük az SVP-k) átláthatóságát és kötelez minden bejegyzett vállalatot, hogy évente tegyen közzé egy vállalatirányítási nyilatkozatot;

- Hosszabb távon a Bizottság megvizsgálja az igazgatók kizárásának és a sérelmes kereskedésnek a kritériumait;

A bemutatóra szóló részvények és kötvények felhasználhatóak a végső haszonhúzó és pénzmozgások elhomályosítására. A Bizottság tüzetesebben áttekinti az ilyen eszközök használatát és javaslatot tesz bármilyen probléma csökkentésére.

A pénzügyi eszközök piacáról szóló irányelvet[6] követően a Bizottság elemezni fogja a kötvénypiac átláthatóságát, beleértve a kockázat áthárítását a lakossági ágazatra. Az eredménytől függően, további kezdeményezések következhetnek.

6. A második védelmi vonal – független harmadik felek

A legfontosabb harmadik felek a könyvvizsgálók. De idetartoznak a könyvelési cégek, bankok, befektetési bankok és ügyvédek, valamint minősítő intézetek és pénzügyi elemzők is.

EU szinten

Az Akciótervet követően a Bizottság javaslatot tett a kötelező könyvvizsgálatról szóló irányelvre, amely többek között előírja: a konszolidált éves beszámolók esetében a teljes, csoportos könyvvizsgálói felelősséget; könyvvizsgálói bizottságokat a közhasznú jogalanyoknál; a könyvvizsgálók rotációját; és a szankció rendszer megerősítését[7].

A vámügyi együttműködés terén a Bizottság rendeletet javasolt a pénzmosás megelőzésére . A rendelet előírja a készpénz ellenőrzését a 15 000 eurót meghaladó összegek bevallási rendszere alapján, és hatásköröket és szankciókat ír elő, hogy lehetővé tegye a vámhatóságok részére a rendelet végrehajtását.

A Pénzügyi Szolgáltatások Akcióterve (FSAP) részeként a Bizottság javaslatot tett a harmadik pénzmosás-elleni irányelvre, amely kiterjed a tröszt és vállalati szolgáltatásnyújtókra is, annak ellenére, hogy Franciaország, Svédország, Görögország és Luxemburg még nem ültette át teljesen a második pénzmosás-ellenes irányelvet[8]. A javaslat minden a közösségben alapított pénzügyi intézmény számára ugyancsak előírja, hogy a pénzmosás-elleni rendelkezéseket minden olyan fiókjukban és többségi tulajdonban lévő leányvállalatuknál alkalmazzák, amelyek offshore folytatnak üzleti tevékenységet.

Rövid távon a rendelet érvényre juttatja a Pénzügyi Akció Munkacsoport, a terrorizmus finanszírozásáról szóló VII. különleges ajánlását és előírja minden az EU-t elhagyó elektronikus pénzforgalom kezdeményezőjéről a teljes körű információ nyújtást.

Az ECOFIN-Tanács 2002-es oviedoi ülése felkérte a Bizottságot, hogy közelebbről vizsgálja meg a hitelminősítő intézeteket (CRA-kat) és pénzügyi elemzőket. A CRA-kkal kapcsolatban négy kérdés érdekes: a jogbiztonság hiánya a CRA-knak a kibocsátók bennfentes információihoz való hozzáférésekor; annak módja, ahogyan a CRA-k a hitelminősítést elvégzik; az iparág belépési korlátai és az összeférhetetlenség. 2004. július 5-én a Bizottság felkérte a CESR-t[9] e terület elemzésére, hogy az az Európai Parlament által kért, 2005. július 31-ig előterjesztendő bizottsági jelentés alapjául szolgáljon.

A pénzügyi elemzők tekintetében a kulcsfontosságú kérdések a következők: annak biztosítása, hogy a befektetési cégek az összeférhetetlenség megelőzésére vagy kezelésére hatékony rendszerrel rendelkezzenek; a befektetők érdekeinek védelme és, hogy a kibocsátók együttműködő magatartást mutassanak, amikor kapcsolatba lépnek az elemzőkkel. 2005-ben a Bizottság intézkedéseket fog javasolni a pénzügyi eszközök piacáról szóló irányelv végrehajtására, a befektetési cégek befektetési kutatások végzésével kapcsolatos összeférhetetlenségének megelőzésére és kezelésére. A piaci visszaélésekről szóló irányelv[10] végrehajtása közzétételi rendszert határoz meg a befektetési kutatásokra, amely kiegészíti ezt.

7. A harmadik védelmi vonal - Felügyelet

A tagállamok kötelesek az EU jogszabályokat alkalmazni és végrehajtani. A nemzeti felügyeletek itt kulcsszerepet játszanak, és együtt kell működniük hazai, EU vagy nemzetközi szinten. Az EU jogszabályok alkalmazásának és végrehajtásának hiánya jelentős akadály a vállalati jogellenes gyakorlat elleni küzdelemben.

EU szinten

A Bizottság az Akcióterv részeként irányelvet javasolt a kötelező könyvvizsgálatról, amely előírja minden bejegyzett könyvvizsgáló és könyvvizsgáló cég esetében a megfelelően finanszírozott, hatékony és független közfelügyeletet; a határokon átnyúló együttműködést; és keretrendszert határoz meg a harmadik országokkal való együttműködésre. A javasolt irányelvet legkésőbb 2005. júniusában véglegesen el kell fogadni.

A tagállamok között gyakran több mint egy hatóság vesz részt a pénzügyi piacaikon működő intézmények felügyeletében. Ezek a különböző hatóságok kötelesek együttműködni, hogy biztosítsák a szabályozási ellenőrzés hatékonyságát és megfelelőségét.

A felügyelők közötti jobb együttműködés érdekében lépéseket tettek Európai szinten, elsősorban, hogy segítsék a Bizottságot az európai szintű végrehajtási intézkedések kidolgozásában[11]. De ez a felügyelők közötti mélyebb napi együttműködés fejlesztése érdekében is fontos. A CESR tagjai például rendelkeznek keretrendszerrel az önkéntes együttműködéshez[12]. Ez kiterjed az értékpapír felügyelők általi vizsgálatra és végrehajtásra, például bennfentes kereskedés, piaci manipuláció és más csalárd vagy manipulatív gyakorlatok esetében. A keretrendszer lehetőséget nyújt az aláíró hatóságoknak, hogy közös vizsgálatokat folytassanak, megosszák a munkát és a felelősséget, és összehangolják a nyomon követési tevékenységet. A felügyelő hatóságok határokon átnyúló együttműködési kötelezettségét már valójában bevezette néhány közelmúltbeli irányelv, mint például a piaci visszaélésekről szóló irányelv.

A CESR standardot fogadott el a végrehajtási tevékenységek összehangolásáról[13] a pénzügyi információkra vonatkozóan, többek között annak biztosítására, hogy az EU felügyelők tájékozódhassanak az EU-szerte hozott döntésekről. A CESR és a többi bizottság üléseket is biztosít, ahol a felügyelők összehangolhatják a munkájukat és tapasztalatot cserélhetnek. Azonban a közelmúlt eseményei kimutatták, hogy szükség lehet a felügyelők közötti együttműködés további megerősítésére, mint például a közös vizsgálatok kötelezővé tétele a tagállamok egész sorában működő összetett vállalatok esetében; a felügyelet alapjául szolgáló kockázati felmérések alkalmazása; és a szakértői értékelésekhez iránymutatás kialakítása, beleértve az eredmények közzétételét a legjobb gyakorlat felmérésének elősegítésére.

A pénzügyi ügyletek és intézmények növekvő összetettségét ellensúlyozandó az értékpapír, a banki és a biztosítási területen a felügyelőknek egyre szorosabban együtt kell működniük. Az európai és a nemzeti szint között egyértelmű munkamegosztást kell létrehozni, például a működésük közben határokon átnyúló, összetett intézményekkel csak európai szinten kell foglalkozni.

Az adórendszerek átláthatóságának javításához szükséges az információhoz való hozzáférés és az információcsere elősegítése. A más felügyelők számára rendelkezésére álló információ fontos lehet adózás szempontjából, és továbbítani lehetne az adóhatóságnak, az igazságügyi együttműködés körén kívül, hogy jobban azonosítani lehessen az offshore központokban a csoport struktúráját és helyét.

A vállalatok közötti pénzmozgás felkutathatóságának elősegítése és az azok kedvezményezettjeiről, az adóhatóságoknak szolgáltatott információnyújtás érdekében, a Bizottság hosszú távon megvizsgálja a tagállamokkal annak lehetőségét, hogy a HÉA szám tapasztalataiból merítve, a vállalatok esetében egységes közvetlen adózási azonosítószámot alkalmazzanak.

Az adóhatóságok közötti információcsere fennmaradó akadályainak megszüntetésére két kérdést kellene különösen figyelembe venni. Először is meg kell vizsgálni, hogy a kölcsönös segítségnyújtás irányelve[14] jelenlegi korlátai gátolják-e az információcserét és akadályozzák-e az olyan összetett struktúrák felderítését mint amilyeneket a Parmalat esetében használtak, és ha igen, akkor kívánatos-e ezt módosítani legalább a vállalati adózásra vonatkozó mértékben. Másodszor az EU-nak számba kell vennie az OECD-n belül folyamatban lévő, az adózás céljából a banki információkhoz való hozzáférés javításáról szóló munkát és meg kell vizsgálnia, hogy ezek a fejlemények hogyan fejeződhetnek ki a meglévő közösségi eszközökben.

Rövid távon ösztönözni kell a jobb közigazgatási együttműködést a meglévő EU eszközök jobb kihasználásával és a tagállamok közötti legjobb gyakorlat cseréjével. A Fiscalis[15] szemináriumok foglalkozni fognak ezzel, összpontosítva arra, hogy hogyan birkózzanak meg olyan adócsalási esetekkel, amelyek összetett vállalati struktúrákat alkalmaznak.

A közvetlen adózási ügyekben[16] közép távon a közigazgatási együttműködést javíthatja a közös vizsgálatok körének szélesítése a különböző tagállamok között és nemzeti szinten a különböző szolgáltatók között.

Hosszabb távon, merítve a megtakarításokból származó jövedelemről szóló irányelv automatikus információcsere tapasztalataiból, meg lehetne vizsgálni, hogy ez a gyakorlat kiterjeszthető-e a közvetlen adózás más területeire vagy más jövedelem típusokra, esetleg jobban kihasználva az olyan új technológiákat, mint a meglévő közösségi szintű biztonságos rendszert[17]. A kérésre történő információcsere tekintetében gyorsított eljárások segíthetnének az adócsalás és az adókikerülés elleni eredményesebb és gyorsabb fellépésben, valamint az ilyen fogalmak közös meghatározásait ki lehetne alakítani a közvetlen adóztatás szempontjából az OECD e területen végzett munkájával összhangban.

Rövid távon a Bizottság a tagállamokkal azon fog dolgozni, hogy konkrét javaslatokat alakítson ki, amelyek megcélozzák az adócsalás és adókikerülés olyan, összetett és nem áttekinthető struktúrák alkalmazásával történő eseteit, mint amilyeneket a Parmalat használt.

Az átláthatóság és az információcsere javítását célzó erőfeszítések hatása csekély ha csak az EU-ra korlátozódik. A Parmalat nem átlátható struktúrákat használt amelyeket offshore joghatóságok nyújtottak. Ezért az Európai Uniónak sokkal nagyobb mértékű átláthatóságot és információcserét kell ösztönöznie harmadik országokkal, valamint függő és társult területekkel , hogy biztosítsa ezek elfogadását és végrehajtását olyan széles földrajzi területen, amilyenen csak lehet. Ahhoz, hogy ez megtörténjen, elengedhetetlen a nagyobb konzisztencia az EU együttműködő és nem együttműködő adóparadicsomokra vonatkozó politikái meghatározásában . Eljött az idő, hogy konkrét lépéseket tegyünk a partnereink átláthatóságának biztosítására.

Először is, az EU partnereinek az EU-val való kapcsolataik során támogatniuk kell pénzügyi és adózási téren az átláthatóságot és az információcserét. A Bizottság ezt meg szándékozik tárgyalni a harmadik országokkal és függő területekkel folytatott, a politikájára vonatkozó párbeszéde során, valamint, esetleg a társulási megállapodások letárgyalása vagy frissítése során, ügyelve a tovább lépés lehetőségének felismerésére. Ezt alkalmazni lehetne a folyamatban lévő tárgyalásoknál, mint például az afrikai, karib-tengeri és csendes-óceáni, vagy egyéb országokkal való gazdasági partnerségi megállapodások során. Ezen felül, az EU-nak fel kell készülnie arra, hogy a célkitűzései eléréséhez a partner országokat segítse e kérdéskörben a regionális szabályok meghozásában. Azonban ezt nem szabad olyan mércének tekinteni, amely célja a feltételhez kötés és kiválasztás alapjainak felállítása, hanem eszköznek a előírások gyakorlati javítására.

Másodsorban a pozitív lépések segíthetik az együttműködő partnereket a nagyobb átláthatóság bevezetésekor a szabályozási, technikai vagy gazdasági természetű nehézségek leküzdésében, megerősített technikai segítségnyújtás formájában, amelyben az EU-nak mint egésznek nagy tapasztalata van, vagy korlátozott időtartamú gazdasági támogatás formájában. Több eszköz áll rendelkezésre, mint például a cotonuoi megállapodás. Az országos stratégiai dokumentumok éves és félidős értékelései is határozhatnak meg célszerű tevékenységeket. A Bizottság figyelemmel kíséri az offshore pénzügyi központok, a nagyobb átláthatóság irányában elért előrelépését és hatékonyságát.

Harmadsorban az együttműködő adóparadicsomok kötelezettségvállalásai és az átláthatósági szabályok végrehajtása az OECD tagországokkal egyénileg kötött kétoldalú információcsere megállapodásokon alapszik. A Bizottság javasolja az EU tagállamoknak, hogy gyorsan kössék meg az ilyen megállapodásokat.

8. A negyedik védelmi vonal – bűnüldözési tevékenység

A nyomozásoknak és büntetőeljárásoknak visszatartó erejű szankciókkal kombinálva megelőző és megakadályozó hatásuk van. A millenniumi stratégia[18] javaslatot tett a következőkkel kapcsolatban: szervezett bűnözői csoportok beszivárgása jogi személyekbe; fiskális csalás; jogszabályok közelítése a pénzügyi bűncselekmények összetevő elemeire vonatkozó minimális előírások tekintetében; és a bűnözői vagyoni érték felkutatásáról, befagyasztásáról és elkobzásáról szóló jogszabályok felülvizsgálata. Az értékelőrendszer[19] értékeli az elfogadott vagy elfogadás alatt álló intézkedések megvalósulását.

2001-ben kerethatározatban (KH) állapodtak meg[20] annak biztosításáról, hogy bizonyos típusú csalásokat bűncselekménynek minősítenek és visszatartó erejű szankciókkal sújtanak minden tagállamban. Egy 2001. júniusi KH[21] célja biztosítani, hogy a tagállamok lehetővé tegyék a pénzmosás tárgyát képező vagyoni érték befagyasztását és elkobzását és, hogy a bűncselekmények széles köre pénzmosásnak minősüljön. Egy végrehajtási beszámoló[22] következtetése szerint a tagállamok többsége végrehajtotta ezt a KH-t.

Minden tagállamnak van pénzügyi hírszerző egysége (FIU). Mivel a pénzmosás nem ismer határokat, lényeges a hatékony együttműködés az FIU-k között. Az EU szintjén az ilyen együttműködéssel a Tanács 2001. októberi határozata[23] foglalkozik. A Bizottság pénzügyileg támogatja az együttműködést az FIU NET-en keresztül, amely célja az automatizált kommunikációs platform létrehozása.

A 2003. júliusi KH elveket állapít meg a kölcsönös elismerésről a tulajdon és bizonyítékok befagyasztását elrendelő végzések tekintetében. Az elkobzási intézkedések harmonizációjáról szóló KH tervezet[24] kimondja, hogy ha egy személyt szervezett bűnözés bűncselekményéért ítélnek el, a Bíróság elrendelheti a vagyoni érték elkobzását akkor is, ha ez nem abból a bűncselekményből származó jövedelem amiért a személyt elítélték. Ez a KH tervezet még parlamenti fenntartások tárgyát képezi, annak ellenére, hogy 2002. decemberében egyetértés született az általános megközelítésről. A harmadik KH tervezet az elkobzási határozatok kölcsönös elismerését alapozza meg a tagállamok igazságügyi hatóságai között[25]. Az általános megközelítésről 2004. júniusában egyetértés született, de még a tagállamok számos parlamenti fenntartásának tárgyát képezi.

EU szinten

A nyomozások és büntetőeljárások tekintetében meg kell erősíteni az együttműködést és az információcserét . Ezért létrehozták az Europolt, hogy a bűnüldöző szervek feladatainak teljesítését elősegítsék ha két vagy több EU országban folytatnak nyomozást. Azonban kulcs problémát jelent a tagállamok vonakodása információk és bűnüldözési operatív információk továbbítására az Europol felé, amely hatással van az Europol azon képességére, hogy a szükséges többlet értéket nyújtsa az EU szintű bűnügyi elemzésekben. 2002-ben létrehozták az Eurojustot a két vagy több tagállamot érintő, súlyos bűncselekmények után nyomozó és azok elkövetőit felelősségre vonó nemzeti hatóságok közötti koordináció és együttműködés javítására. Az Eurojust és az Europol szoros munkakapcsolatot alakított ki és 2004. júniusában együttműködési megállapodást írt alá.

A felügyelők és a bűnüldözés szintjén az együttműködés lényegbe vágó. A vállalati jogellenes gyakorlat terén a nyomozás és a sikeres felelősségre vonás a készségek és szakértelem széles skáláját teszik szükségessé. Ösztönözni kell a szabályozó szervek és a bűnüldözési szolgálatok közötti együttműködést. Ennek egyik lehetséges módja együttműködési megállapodások megkötése lenne a pénzügyi bűncselekmények elleni küzdelemben való együttműködésre. A Bizottság ezt tovább fogja vizsgálni.

Az együttműködés a bankszámlák és más banki információk cseréjében fontos lehet. A kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezményhez csatolt jegyzőkönyv[26] rendelkezik arról, hogy a tagállamok hatóságai nyújtsanak adatokat az azonosított személyek bankszámláiról és banki műveleteiről, valamint arról, hogy tegyék lehetővé az ilyen ügyletek nyomon követését. A jegyzőkönyv még nem lépett hatályba. A Bizottság azonban ajánlotta, hogy a javasolt európai bizonyíték kiszolgáltatási parancs[27] lépjen a jegyzőkönyv helyébe a bankszámlák létezését igazoló adatok (amennyiben van rendelkezésre álló adat) és az ilyen számlákon a korábbi banki ügyletek adatai iránti kérelmek tekintetében. Egy későbbi stádiumban további kölcsönös elismerési eszközök lennének bevezetve és e folyamat során a jegyzőkönyv fennmaradó rendelkezéseit, nevezetesen a banki ügyletek nyomon követését, megvizsgálnák.

A pénzügyi és más üzleti ágazatok valamint a bűnüldöző hatóságok közötti EU szintű együttműködés szerepe jelentős a vállalati bűncselekmények megelőzésében és felderítésében. Egyrészről úgy vélik, hogy a vállalati jogellenes gyakorlat jelentős mennyiségét nem jelentik fel. Másrészről észrevették, hogy gyanús ügyletekről sok olyan feljelentést tesznek, amelyeket nem vizsgálnak ki. A Bizottság az állami és magánszektor közötti együttműködést ösztönözni szándékozik a szervezett bűnözés megelőzését célzó EU fórumon keresztül; több kutatómunka elősegítésével; és az állami és magánszektor közötti partnerségről szóló EU cselekvési tervvel.

A pénzügyi vizsgálatok kulcs szerepet játszanak a vállalati jogellenes gyakorlat elleni küzdelemben. A Bizottság közép távon EU programot dolgoz ki a pénzügyi vizsgálatok ösztönzéséről. Úgy tűnik, mind az Enron, mind a Parmalat botrányban a dokumentumok szándékos megsemmisítése komoly akadályt jelentett a pénzügyi vizsgálatot végzőknek. Az ilyen cselekedetet súlyos, az EU-ra kiterjedő minimális szankcióval kell sújtani. Ennek érdekében a Bizottság fontolóra veszi közép távon a megfelelő eszköz kialakítását.

A pénzmozgások felkutathatósága döntő fontosságú a vállalati jogellenes gyakorlat megelőzősében. Nincs semmilyen rendszeres felkutatási lehetőség az on-line ügyletek vonatkozásában. Ennek megoldására szükséges lehet megvizsgálni, hogy kell-e, akár a nyílt hálózatú elektronikus fizetéseket is, rögzíteni és tárolni. A CTOSE[28] létrehozása a CTOSE Alap keretein belül folyamatban van; ez lehetővé teheti az olyan elektronikus bizonyítékok gyűjtését, amelyek helytállnak büntetőbírósági eljárás során.

Szinte alig van megbízható adat arról, hogy az elektronikus kereskedelemmel, elektronikus pénzzel összefüggő tevékenységeket, vagy más internet alapú pénzügyi ügyleteket milyen mértékben használják bűncselekményekre. Ennélfogva egy olyan projektet terveznek, amely azonosítja és mennyiségileg meghatározza az internetet mint fizetési infrastruktúrát használó pénzügyi bűncselekményeket és tendenciákat, beleértve a felkutathatóságot növelő esetleges megoldásokat.

Jelenleg az eltiltások hatása az eltiltást elrendelő tagállam területére korlátozódik. Egyes eltiltási kategóriákat az EU-ban mindenütt el kellene ismerni és végre kellene hajtani. A Bizottság 2004-ben javaslatot fog tenni a büntetőítéletekkel és eltiltásokkal kapcsolatos információcsere javítására. Az ilyen információ átadásához hatékony mechanizmusra van szükség, hogy biztosíthassák az eltiltások alkalmazását mindenütt az EU-ban[29].

A vállalati felelősség alapos elemzése alapján az erről szóló EU politika, amennyiben ez célszerű, foglalkozhatna a meglévő jogszabályoknak nem eleget tevő esetekben kirótt pénzbírságokkal és egyéb szankciókkal. E szankciók közös kritériuma, hogy hatékonynak, arányosnak, és visszatartó erejűnek kell lenniük.

2003. május 28-án a Bizottság elfogadta az átfogó, korrupció elleni EU politikáról [30] szóló közleményét. A Bizottság aktívan nyomon követi a közleményt, a tagállamokat kötelezettségeik teljesítésére ösztönözve.

Fokozná a pénzmosásból származó jövedelmek hatékony azonosítását, befagyasztását, lefoglalását és elkobzását, ha a tagállamok különleges nemzeti szerveket hoznának létre. Az ilyen szervek informális együttműködési hálózata tovább fokozná azok hatékonyságát. Hosszabb távon a Bizottság meg fogja vizsgálni, hogy szükséges-e egy további eszköz a vagyon megosztásra és az elkobzott jövedelmek visszatérítésére.

További kezdeményezések a PFI konvenció 2. jegyzőkönyvének [31] ratifikálása és a kölcsönös közigazgatási segítségnyújtási javaslat a közösségi pénzügyi érdekek védelmére , amely a kölcsönös közigazgatási segítségnyújtás, valamint az EK csalások és az ezekhez kapcsolódó pénzmosás elleni küzdelemben az információcsere megerősítését célozza.

9. Következtetés

Bár az EU folyamatban lévő politikái közül több foglalkozik az adott kérdések széles skálájával, most szükség van az alkalmazás és végrehajtás felgyorsítására. Azonban, ahogy azt ez a dokumentum mutatja, a vállalati és pénzügyi jogellenes gyakorlatra való hajlamosság csökkentése érdekében új politikák kezdeményezésére van szükség az adó és a harmadik pillér terén.

Annex 1: International level

Below is set out some international initiatives that will contribute to reinforcing the lines of defence.

1 st line of defence - International level

Accounting standards are crucial to the first line of defence. Therefore the accounting standard setting process itself must be as transparent as possible. The Commission has engaged in a reform process to make the International Accounting Standards Board (IASB) improve its working methods. The reform should be carried through by 2005.

2 nd and 3 rd line of defence - International level

Both the EU and the OECD achieved significant progress in tackling harmful tax practices based inter alia on non-transparency. Part of the OECD work is oriented towards so-called tax havens, and more than 30 offshore financial centres committed to the OECD principles of transparency and exchange of information in tax matters. An OECD Model Agreement on Exchange of Information on tax matters was jointly elaborated by OECD countries and cooperative tax havens. Its implementation is subject to OECD members and cooperative tax havens together setting those standards of transparency to be applied to access relevant information, detail the type of information to be made available, the persons concerned and how to record the accounts.

Although, subject to their EU commitments, EU Member States are free to define their position on direct tax matters within the OECD, the Commission considers it desirable that they have a more coordinated approach in setting standards to be applied in offshore financial centres, to ensure that such standards adequately facilitate information exchange with the EU.

The implementation of the cooperative tax havens' commitments, and of transparency rules, relies on bilateral exchange of information agreements with individual OECD member countries. The Commission recommends EU Member States to rapidly conclude such agreements to better promote transparency towards offshore financial centres.

The EU has strong relationships with some offshore centres that lack transparency, in which Parmalat had subsidiaries, and that were scrutinized by international initiatives promoting transparency. These EU relationships could be used to promote the principles of transparency and exchange of information, in line with the guiding principle the Commission adopted in 2001 that “ better consistency should be sought in defining EU policies towards cooperative and non cooperative tax havens .” The time has now come for concrete actions to ensure that our partners are transparent.

First, the EU partners should support transparency and exchange of information in the financial and tax fields in their relations with the EU. The Commission intends to discuss this in its policy dialogue with third countries and dependent territories, as well as possibly when negotiating or updating an association agreement, with a view to identifying possible ways forward. This could be applied to ongoing negotiations such as the economic partnership agreements with the African, Caribbean and Pacific or other countries. In addition to this, in order to achieve our objectives, the EU should be prepared to assist partner countries to put in place regional rules on these issues. It should however not be considered as a scoreboard aimed at setting up a basis for conditionality or selectivity, but as a tool for practical improvements in standards.

Second, positive actions could help cooperative partners to overcome difficulties of regulatory, technical or economic nature when introducing more transparency, in the form of reinforced technical assistance, where the EU as a whole has a considerable experience, or through some form of economic support for a limited period of time. Several instruments are available, e.g. the Cotonou agreement. The annual and mid-term reviews of Country Strategy Papers could also provide for appropriate actions. The Commission will monitor the efficiency and the progress made by offshore financial centres towards more transparency.

Financial market supervisors cooperate internationally Securities supervisors within the International Organization of Securities Commissions (IOSCO). Banking supervisors within the Basel Committee; Insurance supervisors cooperate within the International Association for Insurance Supervisors (IAIS). Pension regulators also have an international network. The Basel Committee, IOSCO and IAIS have established a Joint Forum to examine supervisory issues of common interest. The Joint Forum is currently analysing Credit Risk Transfer and it has recently published a report on enhanced disclosure.

Within IOSCO the following aspects are subject to scrutiny: corporate governance and the role of independent directors; auditor oversight and the effectiveness of audit standards; regulatory oversight; use of complex corporate structures (e.g. special purpose vehicles and complex shareholding structures); role of market intermediaries and market “gatekeepers,” such as investment banks and broker-dealers; role of private-sector information analysts (e.g. securities analysts and credit rating agencies); and offshore financial centres. In IAIS a discussion is how the US accreditation system can inspire an international accreditation system for supervisors supervising reinsurance companies.

As in the field of accounting, the Commission considers it important that global standards are used in auditing . The Commission has proposed in the 8th Company Law Directive that all statutory audits prescribed by Community law should be carried out in accordance with International Standards on Auditing (ISAs). Adoption by the Community of ISAs will be subject to strict conditions, such as the respect of proper due process. A final decision on whether and to what extent to endorse ISAs will depend largely on satisfactory governance arrangements relating to the operation of the International Auditing and Assurance Standards Board. This will help to secure the recognition of EU audited financial statements also in third country jurisdictions. It is also a logical consequence of the introduction of International Accounting Standards in the EU. The objective is that ISAs are applied worldwide.

4 th line of defence - International level

The UN Convention against Corruption will be signed by the Commission on behalf of the EC, upon receipt of the necessary authorisation by the Council. The majority of Member States and acceding countries signed the UN Convention in December 2003.

Council of Europe:

Council of Europe Conventions on corruption | Signature | Ratification | Entry into force |

Civil Law Convention | All MS except ES, NL, PT | All | FI, EL only | All except LV and CY | FI, EL | All except LV and CY |

The Council of Europe has established a monitoring mechanism (GRECO) in respect of the implementation of these Conventions. All Member States (except Italy and Austria) are members of GRECO.

A new Protocol to the Council of Europe Convention on Money Laundering is currently negotiated. Issues considered include preventive duties of control for money laundering purposes, terrorist financing and international cooperation in criminal matters that touch both on first and third pillar competencies.

Moreover, it is important to mention the anti-fraud agreement with Switzerland , which following a subsequent Council Decision will have to be adopted by the Community and the Member States.

Annex 2: Overview of initiatives to reinforce the four lines of defence

1ST LINE OF DEFENCE – INTERNAL CONTROL IN THE COMPANY |

Short term – Actions completed before end 2004 | Medium Term – December 2005 | Long term |

EU-action | Revision of accounting directives (transparency in/of groups structure and activities, including any use of special purpose vehicles; clarify responsibility of directors for the financial statements and key non-financial information; and listed companies to publish annual corporate governance statement) (Lead: MARKT)* Recommendation on the role of (independent) non-executive or supervisory directors (Lead: MARKT)* Recommendation on directors remuneration (Lead: MARKT)* Set up Corporate Governance Forum (Lead: MARKT)* Follow the work of the IASB and endorse international accounting standards as appropriate (Lead: MARKT)* Initiate study on beneficial ownership (Lead: MARKT) | Final adoption of accounting directives by Council and EP – December 2005 (Lead: MARKT)* Final adoption of implementing measures for the transparency directive – 2005 (Lead: MARKT)** Proposal on facilitating the exercise of shareholders rights cross border voting – 2005 (Lead: MARKT)* Follow the work of the IASB and endorse international accounting standards as appropriate (Lead: MARKT)* Report on beneficial ownership – including recommendations for actions – December 2005 (Lead: MARKT) | Proposals on key aspects of directors’ liability (disqualification of directors and wrongful trading) – 2006 (Lead: MARKT)* Follow the work of the IASB and endorse international accounting standards as appropriate (Lead: MARKT)* |

International level | EFRAG and IASB reformed – June 2005(Lead: MARKT) | Worldwide application IAS standards (Lead: MARKT)* |

* Initiatives that were announced in the Action Plan on Company Law and Corporate Governance. The initiative regarding disqualification of directors and wrongful trading has been moved forward to 2006

** Initiative that is part of the Financial Services Action Plan

2ND LINE OF DEFENCE – INDEPENDENT THIRD PARTIES |

Short term – Actions completed end 2004 | Medium Term – December 2005 | Long term |

EU-level | Directive on statutory Auditing (revised 8th company law directive) (Lead: MARKT)* Third Anti Money Laundering Directive (Lead: MARKT)** Regulation to implement FATF Special Recommendation on Terrorist Financing (Lead: MARKT)**** Report on Financial Analysts (Lead: MARKT)*** Official position on rating agencies (Lead: MARKT)*** | Final adoption of directive on statutory auditing by Council and EP– June 2005 (Lead: MARKT) Third Anti Money Laundering - Final adoption by Council and EP – first half of 2005 - (Lead: MARKT)** Poss. follow up on financial analysts – June 2005 (Lead: MARKT)*** Poss. follow up on rating agencies – June 2005 (Lead: MARKT)*** Implementing measures for Directive for Markets in Financial Instruments – Conflict of Interest - June 2005 (Lead: MARKT)** Adoption of the proposal on customs cooperation – December 2005 (Lead: TAXUD) | Implementing measures for Directive for Markets in Financial Instruments – December 2006 (Lead: MARKT)** |

International level | Regulatory cooperation on Audit standards (Lead: MARKT)* | Influence ISAs - providing conditions are met ISAs will be endorsed – June 2005 (Lead: MARKT)* | Worldwide application of ISAs (Lead: MARKT)* |

* Initiatives that were announced in the Action Plan on Company Law and Corporate Governance.

** Initiative that is part of the Financial Services Action Plan

*** Follows from the meeting in the ECOFIN-Council in Oviedo in April 2002. MEP Kataforis has also in a report by the European Parliament raised the issue of Credit Rating Agencies

**** Originally part of the planned new legal framework for payments but separated out.

3RD LINE OF DEFENCE – SUPERVISION AND OVERSIGHT |

Short term – Actions completed before end 2004 | Medium Term – December 2005 | Long term |

EU-level | Initiate study on consequences for retail investors and transparency in the bond market. (Lead: MARKT) Schedule Fiscalis seminars promoting best practices to deal with complex corporate structures(Lead: TAXUD) | Report on implications for retail investors – recommendations for action – December 2005 (Lead: MARKT) Examine with MS relevant information to be passed on to tax authorities (Lead: TAXUD) Working party to develop concrete proposals targeted at tax fraud and tax avoidance cases involving complex non-transparent structures (Lead: TAXUD) Consider developing common definitions of tax fraud and avoidance (Lead: TAXUD) Propose revision of the Mutual Assistance directive – December 2005 (Lead: TAXUD) Propose/consider improvements on access to bank information for tax purposes – December 2005 (Lead: TAXUD) | Explore extension and improvement of automatic exchange of information by use of new technology – 2006 (Lead: TAXUD) Examine with Member States the possibility of a company identification number for direct tax purposes (Lead: TAXUD) |

International level | IOSCO task force on Parmalat (Lead: MARKT) Joint Forum Report on Enhanced Disclosure (Lead: MARKT) Further good governance on supervisory issues relating to tax, financial services etc. Ensure that EU partners support transparency and exchange of information principles in the financial and tax fields. Positive actions towards our most cooperative partners. (Lead: TAXUD) Recommend Member States to conclude exchange of information agreements with offshore financial centres. (Lead: TAXUD) | Joint Forum Report on Credit Risk Transfer – December 2005 (Lead: MARKT) Coordination between MS and the Commission on line to pursue in the OECD group on accounts (Lead: TAXUD) |

* Initiatives that were announced in the Action Plan on Company Law and Corporate Governance.

** Initiative that is part of the Financial Services Action Plan

*** Follows from the meeting in the ECOFIN-Council in Oviedo in April 2002.

**** Originally part of the planned new legal framework for payments but separated out.

4TH LINE OF DEFENCE – LAW ENFORCEMENT |

Short term – Actions completed before end 2004 | Medium Term – December 2005 | Long term |

EU-level | Framework Decision on confiscation of crime-related proceeds, instrumentalities and property (lead JAI) Framework Decision on the execution in the EU of confiscation orders (lead JAI) Communication on EU Disqualifications – could address an information exchange mechanism to ensure that disqualified professional persons including company directors, cannot re-enter that profession in another MS. (lead JAI) Commission Proposal on mutual administrative assistance on the protection of the Community’s financial interests against fraud and any other illegal activities which has been adopted by the Commission on 20 July ((COM2004)509). (Lead: OLAF) | Improved cooperation among FIUs via FIU-NET – December 2005 (lead JAI) MoU – FIU and supervisors – December 2005 (Lead: JAI) Improved cooperation FIU’s and other law enforcement authorities – December 2005 (Lead: JAI) Program on investigative techniques – December 2005 (Lead: JAI) Instrument on obstruction of justice to include such things as wilful destruction of documents to destroy financial paper trail. December 2005 (Lead: JAI) Develop enhanced co-operation between private and public sector stakeholders with a common interest to combat/reduce organised crime (EU Action Plan on Public Private Partnerships). (lead JAI) Traceability of on-line financial flows – Launch of Research Project re money laundering and other financial crime vulnerabilities of the Internet as payment infrastructure. (lead JAI) Promote establishment of national bodies specialised in identification, seizing, freezing and confiscation of criminal assets. Promote co-operation among such bodies including establishment of network of “asset recovery bodies”. (lead JAI) Ratification of the 2nd protocol of the PFI Convention (Lead: OLAF) Follow up to anti-fraud agreement with Switzerland by Council Decision on signature and conclusion of this agreement. Subsequent implementation the Community and Member States. (Lead: OLAF) | Instrument on asset sharing and restitution of confiscated proceeds (lead JAI) Corporate liability – develop EU policy on administrative, civil and criminal corporate liability. (lead JAI) |

International level |

[1] Los Angeles Times: “Az Enron a gazdaság számára költségesnek bizonyult”, 2002. január 20.

[2] COM(1999)232 és COM (2003) 284 végleges

[3] A 79 joghatóságban működő HSBC állítása szerint több mint 370 hatósággal áll kapcsolatban, amely költsége körülbelül 320 millió euró évente. (HSBC Holding PLC Éves jelentés, 7. o. és 30. o.) A bővítés után körülbelül 50 hatóság felügyeli csak az EU-ban az egyre összetettebb ügyleteket és termékeket.

[4] Az 1. melléklet néhány nemzetközi kezdeményezést sorol fel

[5] A rövid távon 2004. vége előttet jelent ; közép távon 2005. december előttet jelent ; és a hosszabb távú kezdeményezések 2006. utánt jelentenek.

[6] Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i 2004/39/EK irányelve.

[7] Javaslat az éves beszámolók és a konszolidált éves beszámolók kötelező könyvvizsgálatáról szóló, a 78/660/EGK és 83/349/EGK tanácsi irányelveket módosító európai parlamenti és tanácsi irányelvre – COM (2004) 177 végleges, 2004. március 16.

[8] A pénzügyi rendszer pénzmosás céljára való felhasználásának megelőzőséről szóló, 2001. december 4-i 97/2001/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv.

[9] Európai Értékpapír Szabályozók Bizottsága

[10] 2003/125/EK bizottsági irányelv

[11] Az európai értékpapír-bizottság (ESC), európai bankbizottság (EBC), európai biztosítási és nyugdíj bizottság (EIOPS) ; európai értékpapír-piaci szabályozók bizottsága (CESR) ; a biztosítás és a foglalkoztatói nyugdíjak felügyelőinek bizottsága (CEIOPS) és a bankfelügyelők bizottsága (CEBS).

[12] Az értékpapír tevékenységek információinak cseréjéről szóló 1999. januári többoldalú memorandum

[13] CESR / 03-317c

[14] Különösen a kölcsönös segítségnyújtás irányelvének 8. cikkét, amely „nem kötelezi a vizsgálatok elvégzésére vagy az információ szolgáltatására azon tagállamot, amelytől az információt kérik, amennyiben az ilyen vizsgálatok lefolytatása vagy a keresett információ gyűjtése azon állam illetékes hatóságai számára ellenkezik a törvényhozási vagy a közigazgatási gyakorlattal”.

[15] A belső piac közvetett adózási rendszereinek javítására, közösségi cselekvési programot létrehozó, 1998. március 30-i 888/98/EK EURÓPAI PARLAMENTI ÉS TANÁCSI HATÁROZAT

[16] A 1798/2003 rendelet már rendelkezik a közös vizsgálatokról a közvetett adózás terén

[17] CCN/CSI platform

[18] A szervezett bűnözés megelőzése és ellenőrzése : az Európai Unió stratégiája egy új millennium kezdetén, HL C 124., 2000.5.3, 1. o.

[19] Az értékelőrendszer kétévenkénti frissítése az Európai Unió „Szabadság, biztonság és igazságosság” övezetének megteremtésében elért eredményei értékelésére (2003. második fele) 2003.12.30. COM(2003) 812 végleges

[20] A nem készpénzes fizetőeszközzel összefüggő csalás és hamisítás elleni küzdelemről szóló 2001. május 28-i tanácsi kerethatározat (2001/413/IB) HL L 149., 2001.6.2., 1.o.

[21] A pénzmosásról, valamint a bűncselekményhez felhasznált eszközök és az abból származó jövedelmek azonosításáról, felkutatásáról, befagyasztásáról, lefoglalásáról és elkobzásáról szóló kerethatározat. 2001/500/IB HL L 182., 2001.7.5.

[22] A 2001. június 26-i tanácsi kerethatározat 6. cikkén alapuló bizottsági jelentés COM (2004) 230 2004. április 5-i végleges

[23] A tagállamok pénzügyi hírszerző egységeinek az információcsere terén folytatott együttműködésére vonatkozó rendelkezéseiről szóló, 2000. október 17-i tanácsi határozat. 2000/642/IB

[24] A bűncselekménnyel kapcsolatos jövedelem, eszközök és tulajdon elkobzásáról szóló kerethatározat tervezet HL C 184., 2002.8.2.

[25] Az elkobzási határozatok végrehajtásáról szóló kerethatározat tervezet, HL C 184., 2002.8.2., 3.-5. o.

[26] Létrehozta a Tanács jogi aktusa, HL C 326., 2001.11.21., 1. o.

[27] COM(2003)688.

[28] Számítógépes eszközök bizonyítékok on-line kereséséhez

[29] Szintén lásd COM(2004)221

[30] COM (2003) 317 végleges

[31] Az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló jegyzőkönyv a Konvencióhoz (HL C 313., 1996.10.23., 1. o.) AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA