P6_TA(2006)0603
Európai stratégia az energiaellátás fenntarthatóságáért, versenyképességéért és
biztonságáért
Az Európai Parlament állásfoglalása az Európai stratégiáról az energiaellátás fenntarthatósága,
versenyképessége és biztonsága tárgyában –Zöld könyv (2006/2113(INI))
Az Európai Parlament,
–tekintettel a Bizottság „Európai stratégia az energiaellátás fenntarthatóságáért, versenyképességéért és
biztonságáért” című zöld könyvére –(COM (2006)0105),
–tekintettel a Bizottságnak és a főképviselőnek az energiapolitika külső vonatkozásairól szóló, a
2006. június 15–16-i Európai Tanácsnak benyújtott közös dokumentumára,
–tekintettel a földgázvezeték-hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről szóló európai parlamenti és tanácsi
rendelet elfogadása céljából, 2005. március 8-án második olvasatban elfogadott álláspontjára (1),
–tekintettel a transzeurópai közlekedési- és energiahálózatok területén történő közösségi pénzügyi támo-
gatás nyújtásának általános szabályairól szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról2005. október 26-án első olvasatban elfogadott álláspontjára (
2),
–tekintettel az energia-végfelhasználás hatékonyságáról és az energetikai szolgáltatásokról, szóló európai
parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából, 2005. december 13-án második olvasatban elfogadottálláspontjára (
3),
–tekintettel a transzeurópai energiahálózatokra vonatkozó iránymutatások megállapításáról szóló európai
parlamenti és tanácsi határozat elfogadása céljából, 2006. április 4-én második olvasatban elfogadott
álláspontjára (4),
–tekintettel az Energiaközösséget létrehozó szerződés Európai Közösség általi megkötéséről szóló tanácsi
határozatra irányuló javaslatáról szóló, 2006. május 18-i álláspontjára (5),
–tekintettel a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta,
Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozásának feltételeiről szóló okmányhoz csatolt 9., a szlovákiaiBohunice V1 Atomerőműről szóló jegyzőkönyv végrehajtásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javas-latról szóló, 2005. november 16-i álláspontjára (
6),
–tekintettel a nukleáris atomerőművek leszerelésére szánt pénzügyi források felhasználásáról szóló,
2005. november 16-i állásfoglalására (7),
–tekintettel a globális változás legyőzéséről szóló, 2005. november 16-i állásfoglalására (8),
–tekintettel a tagállamok minimális kőolaj- és/vagy kőolajtermék-készletezési kötelezettségéről szóló tanácsi
irányelvre (kodifikált változat) irányuló javaslatról szóló, 2004. december 14-i álláspontjára (9),
–tekintettel villamosenergia-ellátás biztonságát és az infrastrukturális beruházások védelmét célzó intézke-
désekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról 2005. július 5-én első olva-
satban elfogadott álláspontjára (10),2006.12.23. C 317 E/876 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. december 14., csütörtökHU
(1) HL C 320. E, 2005.12.15., 36. o.
(2) HL C 272. E, 2006.11.9., 404. o.
(3) HL C 286. E, 2006.11.23., 172. o.
(4)Elfogadott szövegek, P6_TA(2006)0118.
(5)Elfogadott szövegek, P6_TA(2006)0219.
(6) HL C 280. E, 2006.11.18., 108. o.
(7) HL C 280. E, 2006.11.18., 117. o.
(8) HL C 280. E, 2006.11.18., 120. o.
(9) HL C 226. E, 2005.9.15., 44. o.
(10) HL C 157. E, 2006.7.6., 61. o.
–tekintettel a radioaktív hulladékok és a kiégett fűtőelemek szállításának felügyeletéről és ellenőrzéséről
szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról szóló, 2006. július 5-i álláspontjára (1),
–tekintettel a megújuló energiaforrásokkal történő fűtéssel és hűtéssel kapcsolatban a Bizottság számára tett
ajánlásaival együtt a 2006. február 14-i állásfoglalására (2),
–tekintettel az Európai Unióban a megújuló energiaforrások megosztásáról és a konkrét intézkedésekre
vonatkozó javaslatokról szóló, 2005. szeptember 29-i állásfoglalására (3),
–tekintettel az Európai Unióban az energiaellátás biztonságáról szóló, 2006. március 23-i
állásfoglalására (4),
–tekintettel az energiahatékonyságról avagy többet kevesebbel című zöld könyvről szóló, 2006. június 1-i
állásfoglalására (5),
–tekintettel a 2006. március 23–24-i Európai Tanácsnak az energiapolitika Európa számára című zöld
könyv Európai Tanács általi jóváhagyására vonatkozó elnökségi következtetéseire, valamint a
2006. június 15–16-i Európai Tanács a Bizottságnak és a főképviselőnek az energiabiztonság külső vonat-
kozásairól szóló közös dokumentumával kapcsolatos elnökségi következtetéseire,
–tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottsága által e tárgyban 2006. szeptember 12-én rendezett
közmeghallgatás tanácskozásaira,
–tekintettel az európai Alkotmányt létrehozó szerződésre, melynek értelmében az energia olyan terület,
ahol a tagállamok osztoznak a hatáskörön,
–tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,
–tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság, a Fejlesztési
Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelemmel Foglalkozó Bizottság, a Gazdasági és Monetáris Bizottság, a
Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, a Közlekedési és IdegenforgalmiBizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A6-0426/2006);
1. üdvözli a Bizottság „Európai stratégia az energiaellátás fenntarthatóságáért, versenyképességéért és
biztonságáért” című zöld könyvét, de hangsúlyozza a szélesebb globális energiapiac állandóan változó körül-
ményeit, valamit annak fontosságát, a gyártót egy szisztematikus, a gyártást, terjesztést és fogyasztást figye-lembe vevő megközelítésre ösztönözzék annak érdekében, olyan európai energiapolitikát lehessen kialakítani,
amely az elérhető energia biztosítását amennyire lehet rövidtávon alacsony széntartalmú forrásokból, közép-
távon szénmentes és helyben található forrásokból biztosítja, tiszteletben tartva a piaci mechanizmusokat,miközben óvja a környezetet küzd az éghajlatváltozás ellen és támogatja az energiahatékonyságot;
2. hangsúlyozza, hogy a Bizottság zöld könyvében kijelentette, hogy 1 billió eurót kell az európai energia-
piacba fektetni Európában az energiaellátás hosszú távon történő biztosítása érdekében; azt is megjegyzi,
hogy nem lehet azt feltételezni, hogy ezek a források közpénzből finanszírozhatók és hogy ennélfogvafontos az Európai Unió energiaipari gazdasági szereplőit bevonni az energiapolitikára vonatkozó konszenzus
további kidolgozásába;
3. sürgeti a 2007 tavaszi Európai Tanácsot, hogy fogadjon el egy olyan cselekvési tervet, ami legalább a
következő elemeket tartalmazza: annak érdekében, hogy a fogyasztók az energiapolitika középpontjába
kerüljenek, az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerének (ETS) gyökeres reformja, ami a piacot egy alacsonyszéngazdaságba való befektetés felé irányítja, amelyre az EU-s szénkibocsátásokkal kapcsolatban 2020-igkitűzött célok az irányadók –beleértve azt a kötelező célt is, amely értelmében 2020-ra el kell érni azt, hogy
az energia 25 %-a megújuló forrásokból származzon, beleértve továbbá egy, a gépkocsikból származó kibo-
csátásokra vonatkozó kötelező célt is –, valamint fokozatos változás az energiahatékonyságban, fokozott
erőfeszítések a szétválasztás szó szerinti és az elvek szintjén való végrehajtása terén, beleértve az energiaháló-zatok tulajdonjogainak teljes szétválasztását, amennyiben egyéb intézkedések nem bizonyulnak eredmé-nyesnek, a szabályozók számára megállapított kötelező minimum iránymutatások –beleértve a szabályozók
kinevezésével kapcsolatos eljárást, a függetlenséget, az átláthatóságot és az elszámoltathatóságot –, a tiszta
energetikai technológiákra vonatkozó célratörő kutatási és fejlesztési stratégia, közös energetikai külpolitikai
stratégia és valamennyi jelenlegi EU-s energetikai jogszabály teljes végrehajtása;2006.12.23. C 317 E/877 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. december 14., csütörtökHU
(1) Elfogadott szövegek, P6_TA(2006)0300.
(2) Elfogadott szövegek, P6_TA(2006)0058.
(3) HL C 227. E, 2006.9.21., 599. o.
(4) Elfogadott szövegek, P6_TA(2006)0110.
(5) Elfogadott szövegek, P6_TA(2006)0243.
Fenntarthatóság
Éghajlatváltozás
4. elismeri, hogy az éghajlatváltozás azonnali EU- és nemzetközi szintű intézkedéseket igénylő, komoly
problémákat okoz; úgy véli, hogy 2050-ig az EU energiája túlnyomó részének üvegházgázok kibocsátásanélküli, szénmentes forrásokból kell származnia, az energiatakarékosságra és a megújuló erőforrásokra össz-
pontosítva, és hogy ezért egyértelmű ütemterv megfogalmazására van szükség e cél tekintetében; sürgeti az
EU vezetőit, hogy a jövő éven belül állapodjanak meg egy 2020-ig elérendő, kötelező CO
2célról, és egy
2050-ig elérendő, indikatív CO2célról, valamint úgy véli hogy:
a) a Bizottságnak javasolnia kell a kibocsátás-kereskedelmi rendszer (ETS) felülvizsgálatát, beleértve az ETS
kibocsátási jogok gazdaságossági szempontból elfogadható kezelését, például lépéseket kell tennie az
árverés és a teljesítményalapú összehasonlító elemzés irányába; az ETS-rendszernek a gazdasági és
környezeti hatások gondos értékelésén, a kiosztási módszerek átfogó elemzésén, a szankciórendszer felül-vizsgálatán kell alapulnia;
b) a második ETS finanszírozási időszak (2008–2012) során pénzügyi forrásokat kell elosztani oly módon,
hogy a CO
2-kibocsátások és az energiafogyasztás csökkentésére irányuló intézkedések megtételéhez
vezessen;
c) a kibocsátások korlátozásának és kereskedelmének rendszerét nemzetközi szinten bővíteni kell és a jelen-
leginél hosszabb időszakra kell szólnia;
d) az ETS-nek további, nagy mennyiségű energiát felhasználó ágazatokra is ki kell terjednie; hatáselemzést
követően stratégiát kell kidolgozni a hajók kibocsátásának csökkentésére, és a lehető leghamarabb külön
rendszert kell létrehozni a légi közlekedés számára;
e) a károsanyag-kibocsátási bizonyítványok árai változékonyságának ismeretében felszólítja a Bizottságot,
hogy vegyen fontolóra csökkentési lehetőségeket; e lehetőségeknek tartalmazniuk kell a piacon a bizalomelőmozdítását a piac átláthatóságának növelése révén, pl. EU-szerte a kibocsátási adatok időben történőés egységes közzétételén keresztül, valamint a piaci likviditás növelése érdekében a kiotói jegyzőkönyvrugalmas mechanizmusainak (közös megvalósítás és tiszta fejlesztés) kiterjedt alkalmazásával;
f) a Bizottságnak meg kellene vizsgálnia 2007-ig a nemzeti kiosztási módszerek további harmonizálásának,
valamint az ETS-módszertan tőzsdei szabályoknak megfelelő egyszerűsítésének és átláthatóvá tételének
lehetőségét;
g) a Bizottságnak jelentést kellene készíteni a széndioxid-kibocsátási jogok piaca szabályozásának esetleges
szükségességérő l;
Kutatás, fejlesztés és innováció
5. felhívja a 2007 tavaszi Európai Tanácsot annak biztosítására, hogy Európa jövőbeli energiapolitikáját
ambiciózus, az energia területére irányuló kutatási és fejlesztési stratégia támogassa, beleértve a megfelelőállami támogatást és a vállalatok társadalmi felelősségének kötelezettségét kielégítő megnövekedett kutatási
és fejlesztési magántámogatásra irányuló erős ösztönzőket; ösztönzi a tagállamokat, hogy dolgozzanak kistratégiát az energiakutatás költségvetésének növelésére, különösen mivel a kutatási, technológiai fejlesztésiés demonstrációs tevékenységére vonatkozó hetedik keretprogram (FP7) és az intelligens energia program
tartalmazza az EK költségvetésének félidős felülvizsgálatát; stratégiai európai energiatechnológiai terv kidol-
gozására hív fel és reméli, hogy az tartalmazza majd az új energiatechnológiákra –beleértve főként az ener-
giatárolást –közép- és hosszútávon összpontosító kutatási területeket;
6. felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az EU rövid távú energia- és közlekedéspolitikai intéz-
kedéseiben és a támogató testületeknél tükröződjön az a hozzájárulás, amit a hidrogén és üzemanyagcellák
alkalmazásai tesznek a fosszilis tüzelőanyag-alapú energia- és közlekedési rendszerből egy hatékony és
CO
2-ben szegény energia- és közlekedési rendszerbe történő átmenet felgyorsítása érdekében;2006.12.23. C 317 E/878 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. december 14., csütörtökHU
7. emlékeztet, hogy az EU-nak kulcsszereplőnek kell maradnia az olyan kezdeményezésekben, mint a
nemzetközi hidrogéngazdasági partnerség (IPHE) (1) vagy a nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor
(ITER) (2) projektje;
8. felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak létre útitervet az éghajlat- és környezetbarát
innovációra vonatkozóan, ami nemcsak a technológiai innováción, hanem a rendelkezésre álló legjobb tech-
nológiák és –például a logisztikai ágazatban –a szervezeti javítások piaci térhódításának növelésére irányuló
stratégiák kidolgozásán is alapul;
9. felhívja a Bizottságot, hogy a koordináció és a tapasztalatcsere javítása érdekében végezze el a meglévő
technológiai platformok energiaügyi ellenőrzését;
10. megjegyzi, hogy az energiatechnológiák területén végzett kutatás fontos lépés az exportpiacok megnyi-
tásában; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa valamennyi (hagyományos, nukleáris és
megújuló) energiaforrás kutatását, hogy Európa is megnyithasson exportpiacokat, a tagállamokban folyóilyen jellegű kutatás saját céljaira való kihasználása mellett;
Befektetések
11. emlékeztet a biztonságos európai energiaellátás érdekében a villamosenergia- és földgáz-infrastruktú-
rába történő jelentős befektetések szükségességére; felkéri a Bizottságot, hogy:
a) járuljon hozzá a kedvező befektetési környezet létrehozásához,
b) biztosítsa, hogy a piacok számára lehetséges helyes befektetési jelzéseket küldése a befektetőknek;
12. mivel a villamosenergia-hálózatoknak igazodniuk kell majd a megújuló energiák és a decentralizált
termelés egyre növekvő térhódításához, felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy továbbra is
mozdítsák elő a szükséges információs és kommunikációs technológiákra vonatkozó kutatást;
13. ösztönzi a regionális érdekelteknek az energiakérdésekben történő részvételét, mivel számos problé-
mára a regionális és városi szinten végzett –különösen a változatos és megújuló energiaforrások használatát
előnyben részesítő –befektetés jelenti a megoldást; hangsúlyozza a KKV-knak az energetikai befektetésekkel
kapcsolatos potenciálját és azt a szerepet, amit a fenntartható energiára (azaz a biomasszára és bio-hajtóa-nyagokra, valamint a távh őellátó rendszerre) irányuló befektetések a regionális és városfejlesztésben játsz-
hatnak; kéri ezért a tagállamokat és a Bizottságot, hogy vonják be ezekbe a kérdésekbe a regionális és helyi
hatóságokat, hogy még erősebben elkötelezzék magukat az energiaforrások általános összetételében a
megújuló energiaforrások előmozdítása mellett;
14. felhívja a figyelmet azokra a problémákra, amelyekkel a határmenti régiók szembesülnek a nemzeti
energiapolitikák különbségei, a tagállamok energiaszolgáltatói közötti információcsere-hiány és az EU
harmonizált energiapolitikájának hiánya miatt;
15. hangsúlyozza azt a pozitív hatást, amit a megújuló energiatechnológia előmozdítása és fejlesztése az
új, hosszú távú és magas képzettséget igénylő munkahelyek teremtése tekintetében nyújt;
Az ellátás biztonsága
Energiahatékonyság és energiatakarékosság
16. felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy fogadjanak el intézkedéseket annak érdekében, hogy az EU
2020-ra a világ leginkább energiahatékony gazdaságává váljon, és hogy horizontális prioritásként hozzanakenergiahatékonysági intézkedéseket a EU összes politikája területén; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa azEK e területen elfogadott irányelveinek időben történő végrehajtását, és sürgeti a Tanácsot, hogy fogadja el az
energiahatékonysági tervben szereplő és a tagállamok által benyújtott, a jó gyakorlatnak a nemzeti energiaha-
tékonysági tervek alapjául való felhasználására irányuló, 2007 júniusáig benyújtandó javaslatokat; sürgeti a
Bizottságot, hogy minden szinten rendeljen elégséges számú munkaerőt a cselekvési tervben javasolt intézke-
dések konkrét intézkedésekké történő alakítására; emlékeztet, hogy ha a tagállamoknak teljes mértékben
végrehajtanák az EU meglévő jogszabályait, akkor 2020-ra az EU 20 %-os energiamegtakarítási céljának
50 %-a teljesülne; felhívja a Bizottság elnökét, hogy ösztönözze egy globális energiahatékonysági megálla-podás megkötését;2006.12.23. C 317 E/879 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. december 14., csütörtökHU
(1) www.iphe.net.
(2) www.iter.org.
17. rámutat, hogy nagyon ígéretes technológiák álnak rendelkezésre a hő és villamos energia kapcsolt
termelésére és a hűtés biztosítására, valamint hogy a távhőellátó rendszer infrastruktúrát kínál a jövőbeli
megújuló energiaforrások számára is; sürgeti ezért a nemzeti kormányokat, hogy teljes mértékben hajtsákvégre a kombinált hő- és energiafejlesztésről szóló meglévő irányelvet, és alkossák meg a szükséges jogi és
pénzügyi feltételeket ahhoz, hogy teljes mértékben kihasználják a kombinált hő- és energiafejlesztési poten-ciált a nemzeti lehetőségekről szóló tanulmányokban foglaltak alapján;
18. emlékeztet arra, hogy az EU összes energiájának 40 %-át épületekben használják fel és az új épületek
tervezésénél, illetve a már meglévő épületek felújításával lehetőség van ezen fogyasztás csökkentésére; sürgeti
a Bizottságot, hogy vizsgálja felül jelenlegi, épületekre vonatkozó irányelvét annak érdekében, hogy az tartal-
mazza az 1 000 m
2-es határérték alatti épületeket is; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az EU
valamennyi épülete példát mutasson a szénsemleges állapot 2012-ig történő elérésével; úgy véli, hogy a
tagállamoknak vállalni kellene annak biztosítását, hogy mindez a nemzeti kormányuk épületeire is vonat-kozik, és hogy 2015-ig ezt a célt ki kellene terjeszteni a helyi hatóságokra és a regionális épületekre; sürgetia Bizottságot, hogy hajtson végre egy a passzív és pozitív energiájú házaknak és épületeknek az EU-ban
történő széleskörű alkalmazására irányuló programot;
19. felszólítja a Bizottság elnökét, hogy szervezze meg a tagállamok legnagyobb városainak ülését az ener-
giafogyasztás csökkentését célzó helyi projektekkel kapcsolatos tapasztalataik kicserélésére, a városi energia-
fogyasztás csökkentése és hatékonyabbá tétele érdekében; úgy véli, hogy komoly erőfeszítéseket kell tenni a
hőés villamos energia, valamint a hűtés kapcsolt termeléséből és a távh őellátó rendszerből származó energia
növelésére; hozzáteszi, hogy ezek a technológiák nagyon ígéretesek a biomassza és a bio-hajtóanyagokmegnövekedett felhasználása szempontjából, valamint hangsúlyozza, hogy a távhőellátó rendszer infrastruk-túrát kínál a jövőbeli megújuló energiaforrások számára is; úgy véli, hogy a Bizottságnak e kérdésben
szorosan együtt kell működnie a Régiók Bizottságával;
20. felszólítja a Bizottságot, hogy legkésőbb 2007 tavaszáig nyújtson be végrehajtási intézkedéseket az
energiafelhasználó termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapításának kere-
teiről szóló, 2005. július 6-i 2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (
1) (EFT-irányelv) szerinti
energiahatékony termékek vonatkozásában;
21. felkéri a Bizottságot, hogy nyújtson segítséget az iparnak intelligens mérési és díjszabási rendszerek
kidolgozásában és üzembe állításában, lehetőleg távoli mechanizmusokon keresztül (AMM) irányított intelli-gens mérés alapján; felhívja a Bizottságot, hogy végezze el a fenti intézkedések átfogó költség-hasznon elem-zését, a fogyasztói viselkedés változásainak figyelembe vételével;
22. úgy ítéli meg, hogy az adózás kiemelkedő szerepet játszik az energiahatékonyság növelésében; úgy véli,
hogy erőfeszítéseket kell tenni annak érdekében, hogy a tagállamok nemzeti adórendszerei alkalmazzanakmegkülönböztetést az energiahatékony gyakorlatok javára;
23. felhívja a Bizottság figyelmét arra, hogy az EU strukturális alapjait –főleg az új tagállamokban –a
lakóépületek hőszigetelése nagy mértékű korszerűsítésének elvégzésére kell felhasználni, ami az energiafo-
gyasztás és a CO
2-kibocsátások jelentős csökkentését fogja előidézni;
24. átfogó EU stratégiára hív fel a közlekedési ágazatban, amely a fosszilis üzemanyagok fokozatos kizá-
rását, az EU olajra való támaszkodásának csökkentését és a tiszta energiák közlekedésre való fokozatos hasz-
nálatát célozza; támogatja az energiahatékonyabb és tiszta közlekedési formák felé való elmozdulást, amelyet
új jogszabályokkal lehet elérni, beleértve új jogszabályok bevezetését az autóiparban, valamint a hibrid elekt-romos autók és teljesen elektromos járművek piaci betörésére irányuló támogatást;
25. sajnálattal tölti el, hogy a Bizottságnak hatalmas nehézségei vannak a közlekedés és az energiakérdés
összekapcsolásával; emlékeztet arra, hogy a közlekedési ágazat az oka Európa legnagyobb ellátásbiztonságiproblémáinak és fokozott olajfüggőségének, és hogy a közlekedési ágazat okozta, éghajlatváltozásért felelőskibocsátás folyamatosan emelkedik, különösen a légi közlekedés miatt;
26. hangsúlyozza, hogy számos külső és legkülső régió jelentős potenciállal rendelkezik a megújuló ener-
giák tekintetében, földrajzi vagy éghajlati adottságaiból adódóan (napfény, szél, biomassza, hullámenergia);reméli, hogy jobban ki lehet használni e kiváló lehetőséget, különösen a kiotói célok eléréséhez történő aktív
hozzájárulás érdekében;2006.12.23. C 317 E/880 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. december 14., csütörtökHU
(1) HL L 191., 2005.7.22., 29. o.
27. felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fogadjanak el gyakorlati intézkedéseket a kis- és közép-
vállalkozások energiahatékonyságának javítására; ezek magukba foglalják különösen a tudatosság növelésére
és a finanszírozáshoz –beleértve a strukturális alapokból, az EBRD-ből és az EBB-ből származó finanszíro-
záshoz –való könnyebb hozzáférést biztosító cselekvésre irányuló intézkedéseket, hogy lehetővé váljon az
ilyen vállalkozások számára az energiafogyasztás csökkentésébe való befektetés;
28. reméli, hogy a nagyobb energiahatékonyságot ösztönözni fogják a harmadik országokban és helyesli a
Bizottság javaslatát, hogy munkálkodjanak egy nemzetközi energiahatékonysági megállapodás elfogadásán;
29. úgy véli, hogy az energia-végfelhasználás hatékonyságáról és az energetikai szolgáltatásokról szóló
2006. április 5-i 2006/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (1) a végső energiahatékonyság
elérése érdekében megállapított teljesítményértékelési rendszer az energiahatékonyság növelésének gazdasá-gilag racionális, nem bürokratikus és hatékony eszköze, valamint javasolja, hogy a rendszert használják másenergiaágazatban nagyobb mértékben; kéri a Bizottságot, hogy tegyen erőfeszítéseket valamennyi lényegesterületen az irányelv 16. cikkével összhangban lévő ágazati energiahatékonysági mutatókon alapuló, az egész
EU-ra kiterjedő, közös teljesítmény értékelések létrehozásának felgyorsítására;
Energiakeverék
30. úgy véli, hogy az energiaforrások diverzifikálása, a belföldi források fokozott kiaknázása és az energia-
termelés decentralizálása növeli majd az ellátás biztonságát, de elismeri, hogy egyetlen tagállam energiakeve-
rékkel kapcsolatos döntései befolyásolhatják a többi tagállam ellátásának biztonságát; úgy véli, hogy az EUfüggése a korlátozott számú energiaellátótól és ellátási útvonaltól komoly kockázatot jelent az EU stabilitásaés prosperitása szempontjából; üdvözli egy olyan mechanizmus bevezetését, ami alkalmas arra, hogy gyorsszolidaritást és segítségnyújtást biztosítson egy olyan országnak, amely az infrastruktúráiban bekövetkezettkárok miatt nehézségekkel szembesül;
31. létfontosságúnak ítéli, hogy az európai energiastratégia a maximális szubszidiaritáson alapuljon, vala-
mint hogy az energiakeverékre vonatkozó döntések továbbra is az EU tagállamainak előjogai maradjanak;
32. üdvözli a Bizottság Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóság (DG TREN) magas hatékonyságról és
magas megújuló forrásokról szóló, 2006. júliusi hivatalos forgatókönyvét és az Ipari, Kutatási és EnergiaügyiBizottság által az ellátás biztonságáról megrendelt és az ugyanezen bizottságnak 2006. október 9-én előter-jesztett tanulmányt; sürgeti ezért a Bizottságot, hogy vegye mindkét forgatókönyvet a 2007 januárjára üte-mezett energetikai felülvizsgálat alapjául;
33. kéri a Bizottságot és tagállamokat, hogy –a rövid és hosszú távú költségek elhanyagolása nélkül –
adjanak prioritást az energia azon formáinak, amelyek csökkentik az importfüggést, főleg a fosszilis tüzelő-anyagok esetében, amelyek támogatják a környezetet, fenntarthatóak és amelyek –nem csupán a termelés
decentralizációja miatt –csökkentik a folyamatos ellátás veszélyeit;
34. felszólítja a Bizottság elnökét, hogy hajtsa végre az arra irányuló tervet, hogy terméktípusonkénti
bontásban (kőolaj, benzin, gázolaj, fűtőolaj stb.) tegyenek közzé havi számadatokat az olaj- és kőolajter-mékek európai készleteiről, importjairól és exportjairól; úgy véli, hogy az ilyenfajta számadatok (amelyek azEgyesült Államokhoz hasonlóan közérdekűek lennének) egyértelműbb elképzelést biztosítanának azokról a
nyomásokról, amiket a világpiacnak el kell viselnie és egyértelműbb képpel szolgálnának az európai fogyasz-
tásról, továbbá pedig csökkentenék a piaci szereplőknek az amerikai készletekkel szembeni érzett megszál-lottságát és ebből következően segítene abban, hogy az olajárak kevésbé változékonyak legyenek;
35. felszólítja a Bizottságot, hogy folytasson átlátható és objektív tárgyalást a jövőbeli energiakeverékről;
ennek figyelembe kell vennie az energia valamennyi formájának előnyeit és hátrányait, beleértve a gazdasági
és környezeti költségeket és következményeket;
36. sürgeti a Bizottságot, hogy legkéső bb 2008 végére véglegesítse az EU új energia- és közlekedésmodelle-
zési eszközét; úgy véli, hogy ezt az alulról felfelé irányuló modellt a Bizottság szolgálatai, az IEA és a
nemzeti kormányok szoros együttműködésével kell kidolgozni, és annak valamennyi, az energiára és közle-kedésre vonatkozó statisztikai adat akadálytalan áramlására kell irányulnia Európában; a modell azután a maa Bizottság különböző szolgálatain belül meglévő nagy mennyiségű modell helyébe lépne és harmonizálná
az energetikai statisztikákat egész Európában; úgy véli továbbá, hogy a modellnek köztulajdonúnak kelllennie, amit kérésre a különböző érdekeltek az EU energetikai jövője különféle forgatókönyveinek kidolgozá-
sára használhatnak, amint az ma az Egyesült Államokban van;2006.12.23. C 317 E/881 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. december 14., csütörtökHU
(1) HL L 114., 2006.4.27., 64. o.
37. javasolja, hogy az energiaforrások diverzifikálására az EU határozzon meg olyan, hosszú távon stabil
politikai keretet, amely megteremti a szükséges befektetői légkört; úgy véli, hogy e keretnek tartalmaznia kell
az EU energiahatékonyságra vonatkozó azon célját, amely értelmében 2020-ig legalább 20 %-os javulást kellelérni, felkéri a Bizottságot, hogy a megújuló energiaforrásokra vonatkozó útiterv részeként javasoljon kereteta megújuló energiák harmonizált támogatási rendszereire vonatkozólag, továbbá pedig határozzon meg2020-ig a primerenergiában a megújuló források 25 %-ának elérése érdekében az iparágakra vonatkozó köte-
lező célokat, valamint hogy Bizottsági és Tanácsi szinten szülessen útiterv a megújuló energiaforrások alkal-
mazásának 50 %-ra való növeléséről 2040-ig, és a széndioxid-kibocsátás 2020-ra vonatkozó 30 %-os, és2050-ra vonatkozó 60–80 %-os csökkentéséről az EU-ban;
38. hangsúlyozza, hogy a energiatermelés jelenlegi elosztása megváltoztatásának szükségessége nem teher,
hanem lehetőség; a napenergia, a szélenergia, a biomassza, a víz- vagy a geotermikus energia és más energia-
hatékonysági technológiák segíteni fognak a Kiotóban és az ENSZ éghajlatváltozási keretegyezménye értel-mében tett kötelezettségvállalások teljesítésében, valamint erősíteni fogják Európában az innovációt, amunkahelyteremtést és a versenyképességet;
39. véli, hogy az energiapolitika stratégiai felülvizsgálatának magában kell foglalnia a javasolt energiaellá-
tási megfigyel őközpont munkáját is (amely központ nem lehet független szerv), és hogy az energiaellátás
biztonságát rendszeresen elemezni kell; úgy véli, hogy az energiapolitika stratégiai felülvizsgálatának ki kellterjednie az EU energiaszektorában felmerülő problémák stratégiai elemzésére, beleértve azok külső aspektu-
sait; ösztönzi a Bizottságot, hogy az energiapolitika stratégiai felülvizsgálatát egy olyan képlet kidolgozására
használja, ami lehetővé teszi a tagállamoknak, hogy elemezzék a környezet, az ellátás biztonsága, a verseny-képesség és a munkahely-teremtés tekintetében meglévő különféle politikai választási lehetőségek optimalizá-
lását, és így segíthessenek a kockázatok lehető legkisebbre csökkentésében; üdvözli a Bizottság arra vonat-
kozó erőfeszítéseit, hogy az életciklus és a well-to-wheel megközelítés alkalmazásával részletes tanulmánykészüljön a valamennyi energiaforrással kapcsolatos támogatásokról és költségekről, beleértve az externáliák
internalizálását; kéri, hogy a tanulmány eredményeit tegyék közzé a közvélemény tájékoztatása érdekében;
javasolja, hogy készüljön európai méretű tanulmány a kereslet és a kínálat közép- és hosszú távú alakulásáról
a beruházási igények azonosítása (különösen a termelési oldalon) és a szereplők megismertetése érdekében;javasolja, hogy a költség-haszon elemzés összpontosítson az egyes energiaforrások hozzájárulására az EUhárom energetikai céljának, nevezetesen az energiaellátás biztonságának, a versenyképességnek és a környe-
zetvédelmi fenntarthatóságnak a teljesítéséhez;
40. úgy véli, hogy az energiapolitika stratégiai felülvizsgálatának kereskedelmi kérdésekre is ki kell
terjednie, ami azt jelenti, hogy elemeznie kell a nemzetközi együttműködés és a már aláírt vagy aláírandó
hosszú távú szerződések hatását és értékelnie kell a vállalkozások által folytatott politikák és nemzeti és EU
politikák közötti összhangot;
41. emlékeztet arra, hogy az EU-ban még mindig az olaj a legfontosabb energiaforrás, amely esetében az
EU csaknem teljesen az importfüggő; sajnálja, hogy a Bizottság zöld könyvében az erre a tényre nem fordí-
tott figyelmet; felszólítja a Bizottságot és tagállamokat, hogy vegyék figyelembe az olajhasználat
és az importfüggés csökkentésének, valamint a CO
2kibocsátások-csökkentéséhez való hozzájárulás
szükségességét;
42. ragaszkodik hozzá, hogy a tagállamok dolgozzanak ki rendszeres megközelítést, amely magában
foglalja a folyékony és gáznemű bioüzemanyagok termelésének, elosztásának, fogyasztásának és piaci jelenlé-
tének gazdasági, környezeti és technológiai aspektusait, különös tekintettel a szállításban alkalmazott bio-üzemanyagokra, a hozzáférés javítása és a bioüzemanyagok kereskedelmének előmozdítása érdekében;ragaszkodik a meglévő, kötelező érvényű jogszabályok végrehajtásához; sürgeti a Bizottságot, hogy
számoljon fel minden műszaki és igazgatási akadályt különböző politikaterületek –például a közlekedés és a
mezőgazdasági kereskedelem –konzisztenciája érdekében, és hogy a közlekedési ágazat választási lehetősége-
ként és ne csak villamosenergia-fejlesztési üzemanyagként ismerje el mind a folyékony, mind pedig a gázhalmazállapotú bio-hajtóanyagokat; ösztönzi a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe a Bizottság által elké-szítendő kötelező és átfogó tanúsítási rendszert, amely lehetővé teszi a bio-üzemanyagok gyártásának fenn-
tarthatóságát annak minden stádiumában, valamint az üvegházgázok általános egyensúlyának biztosítását az
EU-ban gyártott és az oda behozott bio-üzemanyagok tekintetében;
43. felszólítja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb terjesszen elő egy, a megújuló energiaforrásokkal
történő fűtésről és hűtésről szóló irányelvre irányuló javaslatot, valamint emlékeztet a 2006. február 14-i
állásfoglalására, ami ajánlásokat tartalmazott a Bizottság és a Tanács számára a megújuló energiaforrásokkal
történő fűtésre és hűtésre vonatkozóan;2006.12.23. C 317 E/882 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. december 14., csütörtökHU
44. felhívja a Bizottságot, hogy középtávon ismerje el a fosszilis üzemanyagok fontos szerepét és annak
lehetőségét, hogy a CO2-kibocsátás 2 °C-os célértékével összhangban történő szénintenzitás-csökkentésükkel
kapcsolatban további vizsgálatokat végeznek; úgy ítéli meg, hogy ebbe beletartozik a hatékonyságuk folya-matos modernizációja és javítása, a gázüzeműségen, párhuzamos villamosenergián és vegyi gyártásonalapuló berendezések új generációjának kifejlesztése, a szénnel, gázzal és olajjal kapcsolatos szénmegkötés éstárolás gazdaságos formájának további fejlesztése az Európai Technológiai Platform kibocsátásmentes
fosszilis üzemanyaggal működő erőművekről hozott döntéseivel összhangban, valamint az uniós szabályok
által emelt korlátok eltávolítása;
45. felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ismerjék fel az EU helyi és belső energiaforrásainak
társadalmi-gazdasági jelentőségét, valamint hogy –Európában az energiaellátás biztonságához való hozzájá-
rulás eszközeiként –ösztönözzék azok fejlesztését;
46. felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre transzeurópai energiahálózatokat és prioritási összeköttetési
tervet a transzeurópai energiarendszerek iránymutatásairól szóló, közelmúltban módosított határozatfényében anélkül, hogy figyelmen kívül hagyná a cseppfolyósított földgáz újragázosítására szolgáló infra-struktúrát és tárolóberendezéseket; emellett úgy véli, hogy az összes energiaforrásnak –beleértve a megújuló
energiaforrásokat is –tisztességes és megkülönböztetésmentes hozzáférést kell biztosítani az energiaháló-
zathoz a piacok további integrálása és az ellátás biztonsága érdekében; úgy ítéli meg, hogy a partmenti széle-
rőműveket integrálni kell először a regionális, végül pedig a transzeurópai energiahálózatba;
47. kéri a Bizottságot, hogy fordítson különös figyelmet különösen az Északi-tengeren, a Balti-tengeren, az
Ír-tengeren és a Földközi-tengeren a tengeralapú megújuló energiák (part menti szél-, hullámenergia, ár-apály), valamint különösen a mediterrán térségben a napenergia kifejlesztésére annak biztosítása érdekében,hogy ezek az erőforrások 2007-ig szerepeljenek a megújuló energiaforrásokra vonatkozó útitervben ésgyorsan és teljes egészében kifejlesszék azokat;
48. felhív az ezen állásfoglalásban meghatározott energiapolitikai prioritások fejlődését megakadályozó
meglévő európai uniós jogszabályok felülvizsgálatára, beleértve a nagyléptékű árapályenergia-projektek jövő-
beni fejlesztését is;
49. úgy véli, hogy a nukleáris energia az energiakeverékről szóló európai politikai vita része; felismeri a
nukleáris energia egyes tagállamok energiakeverékében játszott szerepét a villamosenergia-ellátás biztonsá-gának fenntartásában, és a széndioxid-kibocsátás csökkentésében; úgy ítéli meg, hogy a nukleáris energiajövőjével kapcsolatos határozatoknak továbbra is tagállami szinten kell megszületniük, a szubszidiaritáselvével összhangban;
50. sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a nukleáris energia tagállamokban történő kifejlesztésének
kérdését, figyelembe véve a technológia előnyeit (a termelési költségek alacsony változékonysága és a CO
2
kibocsátások hiánya) és a nukleáris erőművek létezésével kapcsolatos veszélyek (meghibásodások és
hulladék-ártalmatlanítás);
51. felhívja a figyelmet arra a tényre, hogy az EU importfüggése magas szintjének ismeretében különösen
fontos a származási országok és a tranzitútvonalak sokféleségének fokozása;
52. elismeri, hogy az energiakeverék összeállítására vonatkozó döntések során figyelembe kell venni az
egyedi nemzeti és regionális körülményeket; ezért úgy ítéli meg, hogy a megújuló energiák előmozdítását avonatkozó földrajzi, éghajlati és gazdasági feltételekhez kell igazítani;
A biztonságos ellátás infrastruktúrája
53. felhívja a tagállamokat, hogy hajtsák végre a hiányzó energetikai kapcsolatok fejlesztésével kapcso-
latban tett politikai kötelezettségvállalásaikat, különös figyelmet szentelve az elszigetelt és határmentirégióknak, például a balti államoknak; emlékeztet arra, hogy e cél érdekében beruházásokra van szükség, ésfelkéri a Bizottságot, hogy hozzon létre kedvező befektetői környezetet annak érdekében, hogy a piacok
kedvező jeleket küldjenek a befektetőknek; felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a nagyobb infra-
strukturális befektetések –mint például az észak-európai csővezeték –északi áramlat –jóváhagyása előtt
alaposan mérlegelje a környezeti vonatkozásokat;2006.12.23. C 317 E/883 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. december 14., csütörtökHU
54. azon a véleményen van, hogy a környezeti előnyök mellett a gazdasági hatékonyságnak is meghatá-
rozó tényezővé kell válnia a megújuló energiák előmozdításában, hogy így a végfelhasználóra nehezedő
pénzügyi teher csökkenthető legyen;
Külső vonatkozások
55. úgy véli, hogy a közös álláspont kidolgozása a harmadik országokkal folytatott párbeszéd során
növelni fogja az EU energiatermel őés fogyasztó országok vonatkozásában meglévő tárgyalási képességét, és
hogy az energiaügyekért felelős biztosnak jól meghatározott, a hosszú távú európai energiatervezést tartal-mazó megbízást kellene követnie;
56. Az uniós intézményekkel való együttműködés javításának szem előtt tartásával szorgalmazza, hogy a
tagállamok nevezzék meg azokat az elsődleges fontosságú területeket, ahol a külső energiapolitika tekinte-
tében megegyezésre jutottak, beleértve:
a) az éghajlatváltozással, az energiahatékonysággal és az energiatakarékossággal, valamint a megújuló tech-
nológiák fejlesztésével kapcsolatos célokat,
b) az emberi jogokat és a társadalmi párbeszédet annak érdekében, hogy meghatározzák a fenti területre
vonatkozó vállalati szociális felelősség normáit úgy az Unió, mint az ENSZ szintjén,
c) egy, az energiára vonatkozó szakasz beillesztését valamennyi uniós kereskedelmi és nemzetközi megálla-
podásba elismerve a kölcsönösség, az átláthatóság és a jogállamiság elvét,
d) harmadik országokkal kötött független gázszerződésekről, illetve energiaipari infrastruktúrák kereskedel-
méről szóló uniós szintű információcsere lehetőségének kialakítását,
e) az EU szomszédságpolitikáját elismerve, az ellátás és az olaj, illetve a gáz esetében használt tranzit utak
diverzifikációját;
57. felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a befektetéseket az Európai Unióban, és az
energiatermel őországokból származó cégek általi itteni piaci részesedés megszerzését csak a kölcsönösség
feltétele –azaz az azokban az országokban való befektetés biztonsága –mellett tegyék lehetővé, továbbá
olyan stratégiát követve, amely a megszerezhető legjobb technológiák átadását összeköti egy nemzetközi
szabályozáson alapuló, stabil, a WTO-ra és a kétoldalú gazdasági megállapodásokra építő befektetési keret
létrehozásával;
58. létfontosságúnak tartja, hogy az EU továbbra is töltsön be vezető szerepet az éghajlatváltozás elleni
küzdelemben, és törekedjen a kiotói jegyzőkönyv céljainak elérésére; szükségesnek tartja a megújuló és tiszta
energiaforrások és az energia-megtakarítást és hatékonyságot szolgáló technológiák fejlesztésére irányuló
uniós törekvések integrálását az EU valamennyi külkapcsolatába, a Johannesburgban 2002-ben elfogadottglobális fenntartható fejlődési menetrendnek megfelelően;
59. hangsúlyozza egy olyan, a belső piaci szabályozásokra, valamint a külső aspektusokra irányuló közös
energiapolitika létrehozásának szükségességét, amely valamennyi tagállam politikai és gazdasági érdekeit
figyelembe veszi;
60. hangsúlyozza egy páneurópai energiaközösségről szóló szerződés kidolgozásának fontosságát;
61. a zöld könyvvel összefüggésben üdvözli a Bizottság közelmúltbeli, „a természeti erőforrások kezelése
és a Bizottság külpolitikai kapcsolataiban lévő konfliktusok közötti összefüggésekkel foglalkozó” tanulmány
készítésére vonatkozó kezdeményezését, és hangsúlyozza különösen az energiaellátás biztonsága és az éghaj-lati biztonság közötti kapcsolatokat;
62. kéri a Bizottságot, hogy az EU energetikai külpolitikájának legfőbb céljaként fogalmazza meg a kevés
számú nagyobb ellátótól érkező fosszilis tüzelőanyagoktól való függés csökkentését és az energiaforrások
diverzifikálását, valamint úgy véli, hogy e célból a Parlament és a Tanács elé kell terjeszteni egy indikatívidőpontokat tartalmazó, hosszú távú tervet;
63. hangsúlyozza azt a tényt, hogy nélkülözhetetlenné vált a fogyasztó országok közötti politikai párbe-
széd és együttműködés új formája, különösen az Egyesült Államokkal, Kínával, Indiával és Japánnal;megjegyzi, hogy az energiával kapcsolatos globális megközelítés kidolgozása érdekében szükségessé vált alegfőbb fogyasztó- és termelőországok közötti hasonló párbeszéd; úgy véli, hogy az energiáról folytatottglobális párbeszédek ezen új formájának a globális energiapiacok stabillá, biztonságossá és átláthatóvá téte-
lére kell irányulnia, ugyanakkor pedig a tiszta energiaforrásokat és az energiahatékonyságot előnyben része-
sítő, folyamatos fellendülést kell biztosítania;2006.12.23. C 317 E/884 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. december 14., csütörtökHU
64. felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy alakítsanak ki stratégiai energetikai partnerséget az olyan or-
szágokkal, mint Kína, India, Dél-Afrika, Brazília és Mexikó, annak érdekében, hogy technikailag támogassák
őket a fenntartható energiaellátási stratégiák kidolgozásában, és ezáltal biztosítsák részvételüket az éghajlat-változás csökkentésére irányuló erőfeszítésekben;
65. felszólítja a Bizottságot, hogy ne csak az Oroszországgal folytatott szorosabb együttműködésre
helyezze a hangsúlyt, hanem hogy sürgősen fokozza a más energiaexportálókkal –a FÁK és különösen az
OPEC-országokkal –folytatott együttműködést is; üdvözli egy egész Unióra kiterjedő energiaközösség létre-
hozásának szándékát;
66. szorgalmazza, hogy a Bizottság és a tagállamok vegyék nagyon komolyan azt a valóságos veszélyt,
hogy 2010 után az orosz gázellátásban hiányosságok lesznek, ami többek között az orosz piaci befektetések
hiányának, a nagymértékű gázszivárgásnak és az energiapazarlásnak a következménye; ragaszkodik ahhoz,
hogy a tagállamok tegyék nyilvánvalóvá, hogy akkor kerülhet sor a szükséges befektetésre, ha nagyobb abefektetési biztonság, mivel hosszú távú szerződések nélkül ilyen befektetésekre nem fog sor kerülni; ragasz-kodik ahhoz, hogy a tagállamok és az Unió az Oroszországgal zajló energiaügyi tárgyalásaikon követeljék atranzitról szóló jegyzőkönyv és az Energia Charta Egyezmény ratifikálását, amely elengedhetetlen az orosz
energiaipari infrastruktúrába történő jövőbeli, igen szükséges külföldi befektetések biztosításához és az EU
energiával való megfelelő ellátásához a jövőben;
67. megjegyzi, hogy a Lahtiban tartott informális európai tanácsi ülésen megegyezés született arról, hogy
az Energia Charta elveit és a G8-ak következtetéseit be kell venni, a hamarosan sorra kerülő EU-Oroszország
megállapodásba, ezek többek között az alábbiak:
a) olyan, a WTO-ban alkalmazott mechanizmus, amelynek alapján dönteni lehet az EU-t és Oroszországot
és/vagy az egyéni befektetőt érintő viták esetében,
b) az infrastruktúrához való kölcsönös hozzáférés biztosítása,
c) versenyszabályok, amelyek azon kvázi monopolhelyzetben lévő vállalatok hatalmát korlátozzák,
amelyeket nem választottak szét saját energiapiacaikhoz való hozzáférésük tekintetében,
d) a harmadik országokban bekövetkező műszaki hibák kérdése, amelyek a tagállamok határokon átnyúló
ellátását befolyásolják;
68. hangsúlyozza, hogy az energiaellátás és az éghajlat nem megfelelő biztonsága gyakran olyan nemzet-
közi válságok és konfliktusok kiváltó oka, amelyek hatással vannak a demokráciára, az emberi jogokra és a
szegénységre;
69. megjegyzi, hogy a több tagállam gázenergia-piacának elmúlt téli összeomlása máris az energiaigényes
iparágak vállalkozásainak áttelepítéséhez vezetett; úgy ítéli meg, hogy ezért érdemes megvizsgálni a tagál-
lamok közötti szolidaritás támogatásának lehetőségeit, valamint érdemes lenne az ügy prioritásként való
kezelésének megfontolása, annak érdekében, hogy a meglévő és a jövőbeli rendszerösszekötők működését
biztosítsák;
70. felhívja az EU-t, hogy törekedjen az energiakereskedelemre vonatkozó rendelkezések WTO-szabályok
közé történő felvételére, ami lehetővé tenné, hogy ez a szervezet olyan nemzetközi közvetítővé váljon, amely
képes az energiaszállításra és elosztásra vonatkozó viták rendezésére;
71. úgy véli, hogy az EU feladata, hogy az érintett országokkal kidolgozzon az energiára vonatkozó, olyan
decentralizált megoldásokat, amelyek a vidéki területekhez igazodnak;
72. felszólítja a Bizottságot, hogy elemezze és kezelje a harmadik országokban bekövetkező olyan műszaki
meghibásodások kérdését, amelyek érintik a tagállamoknak nyújtott határokon átnyúló ellátást, mint példáula Druzsba-csővezeték olajellátásának megszakadásai esetében;
73. hangsúlyozza annak szükségességét, hogy növelni kell az EU földgázpiacának sokféleségét a közép-
ázsiai –azaz kazahsztáni, azerbajdzsáni, türkmenisztáni és üzbegisztáni –gyártóktól közvetlenül érkező
nagyobb mértékű energiaellátás módjainak felkutatása révén;
74. lépések megtételére szólít fel annak érdekében, hogy létrejöjjön a Páneurópai Energiaközösség, kiter-
jesztve az energiaközösségről szóló szerződést Törökországra is és megvizsgálva annak lehetőségét, hogy a
Mashreq- és Maghreb-országok is csatlakozzanak a Páneurópai Energiaközösséghez;2006.12.23. C 317 E/885 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. december 14., csütörtökHU
Egységes energiapiac és versenyképesség
75. felszólítja a tagállamokat, ismerjék el, hogy az EU energiapiaca még mindig nem teljes mértékben libe-
ralizált és a liberalizáció teljes végrehajtása elsődleges fontosságú; úgy véli, hogy egyértelmű és stabil politikai
keretre, versenyképes és méltányos energiapiacra van szükség a magas fokú energiaügyi függetlenség, a
hosszú távú stabilitás, a hatékonyság, a környezetérzékenység és az ellátás biztonsága megteremtéséhez;felszólítja ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mindezek fényében körültekintően mérjék fel a szabá-lyozó jellegű beavatkozás szükségességét;
76. megjegyzi, hogy a tagállamok még mindig különféle módokon ösztönzik az energiapiac liberalizáció-
jával kapcsolatos politikákat, valamint hogy szabályozási kereteikben is különbségek fedezhetők fel;
77. felszólítja a 2007. tavaszi Európai Tanácsot, hogy nyújtson szélesebb körű áttekintést az energia terü-
letén meglévő közös európai érdekről annak érdekében, hogy a belső piac kialakítását egy –jelenleg hiányzó
–egyértelmű politikai keretbe helyezze;
78. felszólítja a Bizottságot, hogy alkalmazza az EK-Szerződés 86. cikkének (3) bekezdésében meghatáro-
zott hatásköreit, hogy fokozza a földgáz-infrastruktúra szétbontása tekintetében kifejtett erőfeszítéseit a föld-
gázátvitel-hálózatban a verseny előmozdítása és a piaci szereplők arra való ösztönzése érdekében, hogy ahagyományos földgáz-szállítókon kívül más piaci szereplők számára is nyissák meg a piacokat;
79. gratulál a Bizottságnak az energiaipari ágazattal kapcsolatos vizsgálatáért; felszólítja a Bizottságot,
hogy foganatosítson végrehajtási intézkedéseket –beleértve a pénzbírságokat –a versenyszabályokat
megszegő társaságok ellen; ösztönzi a Bizottságot, hogy perelje be azokat a tagállamokat, amelyek indokolat-
lanul védik a főbb nemzeti energiatársaságokat és megkísérlik úgy újraszabályozni a fogyasztói árakat, hogy
azok a piaci ár alatt legyenek, vagy amelyek megkísérlik az egyesülések és beolvadások megakadályozását,
mivel az ilyen magatartás nehezíti a belső piac kialakulását; kéri a Bizottságot, hogy nyújtson eligazítást a
megfelelő hosszú távú ellátási szerződésekre vonatkozóan, valamint azokra a feltételekre vonatkozóan,
amelyek meglétekor a különböző intézkedések elfogadhatók;
80. úgy ítéli meg, hogy az energiafogyasztóknak a piaci monopóliumok hatásai ellen történő megóvása
érdekében a tagállamoknak és a régióknak biztosítaniuk kell, hogy a kis és közepes méretű energiatermelőket
és a nagytermelőket egyenlő bánásmódban részesítsék a piacon;
81. sürgeti a Bizottságot, hogy a nemzeti kiosztási tervek (NKT) értékelésekor utasítsa el az NKT-kból
eredő piaci torzulásokat, és ragaszkodik az NKT-k harmonizációjához, amelyek közül jelenleg számos
aknázza alá a „szennyező fizet” elvet;
82. felszólítja a Bizottságot, hogy vessen véget a szabályozott energiaáraknak, mert ezek a nyitott energia-
piacok lényegét ássák alá; felszólítja mindenek előtt a Bizottságot, hogy foglalkozzon az energia szempont-jából intenzív iparágakra vonatkozó, szabályozott energiaár-rendszerekkel, mert ezek nemcsak az EU ener-giapiacát, hanem más áruk belső piacát is aláássák; elfogadja, hogy különleges intézkedésekre lehet szükség
az EU energia szempontjából intenzív iparágai esetében, amelyek ki vannak téve a globális versenynek,
ezeket az intézkedéseket azonban egy EU-szerte összehangolt módon kell meghozni; sürgeti ennélfogva a
Versenypolitikai Főigazgatóságot, hogy dolgozzon ki egy egyértelmű kritériumcsomagot annak meghatározá-
sára, hogy mely, az energia szempontjából intenzív iparágak vannak kitéve a globális versenynek, valaminthogy ezeket a kritériumokat alkalmazza az energia szempontjából intenzív iparágakra vonatkozó különlegesnemzeti energiarendszerek érvényességének értékeléséhez;
83. sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen további lépéseket az energiapiacon meglévő összefonódások keze-
lése érdekében a piaci dominanciával való visszaélések esetén;
84. javasolja a tagállami szabályozó hatóságok hatásköreinek jelentős növelését, amelyek számára biztosí-
tani kell a kormányoktól és a gazdaságtól való teljes függetlenséget, hatásköreiket pedig össze kell hangolni
az átláthatóságra, a közzétételre és az elszámoltathatóságra vonatkozó közös szabályok megállapításával,
amelyeket nyomon követ Bizottság és évenként a Parlament, valamint a szabályozó hatóságok kijelölésénekeljárására vonatkozó kötelező erejű minimális iránymutatások megállapításával; úgy véli, hogy az energiával
foglalkozó nemzeti szabályozó hatóságoknak olyan szerepet kell adni, hogy a tagállamokban működőversenyhatóságoknak tanácsot adjanak, valamint biztosítsák, hogy az energiatársaságokat jogszabályok köte-
lezzék arra, hogy a fogyasztókat energia-megtakarítási tanácsokkal lássák el;
85. felhívja a Bizottságot, hogy készítse el a nemzeti szabályozók hatáskörének és függetlenségének felül-
vizsgálatát és csak ezt követően készítse el a belső piacra vonatkozó szabályozás harmonizált kialakításáról
szóló ajánlást;2006.12.23. C 317 E/886 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. december 14., csütörtökHU
86. felszólítja a tagállamokat, hogy a nemzeti szabályozó hatóságoknak juttassanak EU-s szinten megálla-
pított hatásköröket, hogy intézkedhessenek a határokon átnyúló villamosenergia- és földgázátvitel terén, bele-
értve a hálózatokhoz való megkülönböztetésmentes hozzáférést, az átviteli díjakat, a kapacitáselosztást, aszűk hálózati keresztmetszetek kezelésére vonatkozó beszerzést és a hálózatműködtetést, valamint hogykialakíthassák az energiapiaci ügyletekkel kapcsolatos egyértelmű menetrendet; úgy ítéli meg, hogy a nemzeti
szabályozó hatóságoknak ragaszkodniuk kellene ahhoz is, hogy a hálózati üzemeltetők az európai
fogyasztók érdekében cselekedjenek; úgy ítéli meg, hogy mielőtt létrejönne egy európai szabályozó hatóság,
össze kellene hangolni a tagállami szabályozó hatóságok hatásköreit annak érdekében, hogy a fellépésekkövetkezetesebbek legyenek, és így javuljon a piac működése;
87. szorgalmazza, hogy a Bizottság és a tagállamok támogassák az átvitelirendszer-üzemeltetők (TSO)
közötti jobb együttműködést, különösen az olyan területeken, mint a határokon átnyúló kapacitáselosztás,
az átláthatóság, az intraday piacok, a hálózatok tervezése és a regionális piacok fejlesztésével kapcsolatos
befektetések; kéri a Bizottságot, hogy a TSO-kkal együtt készítsen európai hálózati kódexet;
88. felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson megoldást a függetlenséggel, az összeférhetetlenséggel és az
átláthatósággal kapcsolatos problémákra a TSO-k tekintetében; dolgozzon ki olyan javaslatokat, amelyeklehetővé teszik a TSO-k számára felelősségük piaci vezetőként történő gyakorlását, továbbá hogy a hatá-
rokon átnyúló szállítás javítása érdekében harmonizálja a TSO-kra vonatkozó nemzetközi szabályozásokat;
89. felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a tagállamok szigorúan betartják a 2001/77/EK
irányelv 7. cikkének (6) bekezdésében szereplő feltételeket, nevezetesen azt, hogy a gazdasági szereplők által
a villamosenergia-hálózaton keresztül történő szállítása tekintetében alkalmazott szállítási díjak semmilyen
formában ne jelentsenek hátrányos megkülönböztetést a megújuló energiaforrásokból a peremterületeken,
például a szigeteken vagy alacsony népsűrűségű területeken előállított energia tekintetében; és sürgeti a
Bizottságot, hogy tegyen további lépéseket a tagállamokon belül meglévő belső megkülönböztetés megszün-
tetésének biztosítására;
90. felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy körültekintően értékelje azt, hogy az egyenlő verseny-
feltételek elérése érdekében valóban szükség van-e olyan új intézményekre, mint az energiahálózatok európai
központja, a már meglévő, jelentős számú olyan intézmény ismeretében, amelyekre építeni lehet;
91. sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítson nagyobb mértékű támogatást az EU tagállamaiban és különösen
a tagállamokon belül a rendszerösszekötők számára, megadva ezzel a szárazföldi hálózathoz való jobbhozzáférés lehetőségét a szigetek és a távoli energiaellátók számára;
92. felhívja a Bizottságot a vizsgálja meg alaposan a határoknál történő tervezési engedélyezés meglévő
problémáit, és nyújtson be jelentést az Európai Parlamentnek; felhívja a tagállamokat, hogy a kérelembenyújtásától számított négy éven belül adjanak tervezési engedélyt a határoknál; megjegyzi, hogy ennek egylehetséges módja, hogy szükség esetén új jogszabályokat vezetnek be;
93. azon a véleményen van, hogy a regionális energiapiacok létrehozásának hozzá kell járulnia az EU ener-
giapiacai integrációjának felgyorsításához, valamint hogy semmilyen körülmények között nem gördíthetőtovábbi akadály az energiapiacok integrációja elé;
94. felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa a piaci alapú kiosztási rendszerek nagyobb mértékű kihaszná-
lását ott, ahol a határokon átnyúló átviteli kapacitás korlátozott;
95. felszólítja a Bizottságot, hogy a 2009-re jól működő regionális villamosenergia-piac kérdését kezelje
prioritásként azzal a céllal, hogy 2012-re a piaci integráció európai szinten a legnagyobb fejlődési potenciáltbiztosítsa, valamint hogy elősegítse az egységes európai energiapiac és hálózat létrehozatalát;
96. megjegyzi, hogy a határokon átnyúló összekapcsolódások különös intézkedéseket igényelnek majd,
például a finanszírozással kapcsolatos preferenciális elbánást vagy adómentességeket; sürgeti az EU-t, hogygyorsan haladjon a transzeurópai energiahálózatokra vonatkozó projektekkel (TEN); megjegyzi, hogy atranszeurópai energiahálózatokból hiányzó kapcsolódási pontok létrehozása javítani fogja az ellátás bizton-ságát és hozzájárul a belső piac kialakításához;
97. helyénvalónak ítéli, hogy a szabályozási keret esetleges kibővítésére irányuló elképzelések a háttérbe
szoruljanak, és ehelyett a meglévő európai közösségi előírások végrehajtását kell felgyorsítani a tagálla-
mokban; úgy ítéli meg, hogy további szabályozó intézkedéseket –például teljes tulajdonosi szétválasztást –
csak akkor szabad mérlegelni, ha a meglévő belső piaci jogszabályokban foglalt mechanizmusok a gyakor-
latban nem működnek; hangsúlyozza a szabályozás hatékonysága javításának fontosságát és azt, hogy bizto-
sítani kell a tevékenységeknek a hatályos irányelvekben rögzített szétválasztására vonatkozó rendelkezések
megfelelő, koherens végrehajtását;2006.12.23. C 317 E/887 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. december 14., csütörtökHU
98. sürgeti a Bizottságot, hogy alaposan tekintse át az UCTE (Villamosenergia-átviteli Koordinációs
Szövetség) és az ERGEG (az elektromos áram és gáz területén működő európai szabályozók) a 2006. novem-
beri németországi áramkimaradásról szóló legfrissebb jelentéseit, mielőtt kialakítaná az áramhálózatok jövő-beni irányítására és birtoklására, illetve az EU energiaágazatát jobban szabályozó új jogalkotási kezdeménye-zések iránti igényre vonatkozó álláspontját;
99. rámutat, hogy az energiaágazat szállítórendszereinek tulajdonviszonyait azonnal el kell különíteni,
amint a Bizottság a meglévő jogszabályokat hatástalannak ítéli, mivel ez megakadályozza a konkurens ener-
giavállalatok közötti érdekütközéseket;
100. úgy véli, hogy a Bizottságnak átfogó gázstratégiát kellene készítenie, amely megvizsgálja a gázfo-
gyasztás csökkentésének szükségességét, a harmadik felek hozzáférésének biztosítását a gáz gazdaságos és
hatékony felhasználása érdekében, az ellátás és a tranzit utak és a fejlett gáz infrastruktúra (pl. gáztárolás,LNG létesítmények és hiányzó gáz csomópontok) diverzifikációját –így készülve a biogáz bevezetésére is –,
illetve az egyes tagállamokban jelentkező igényt a gáz áramlásának megfordítására, továbbá amely a táro-
lással és készletekkel foglalkozik, átfogó költség/haszon elemzést követően, amely figyelembe veszi a
gázszektor fizikai és gazdasági kényszereit;
101. felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki a földgázról szóló irányelvre vonatkozó javaslatokat a
bio-hajtóanyagokról és a hidrogénről szóló irányelvekben előírt javaslatok kiegyensúlyozása érdekében;
102. felkéri a Bizottságot, hogy ajánljon meghatározást arra vonatkozóan, hogy mi minősül energetikai
nagyfelhasználónak; felkéri a Bizottságot, hogy fordítson különös figyelmet az EU globális gazdaságbanversenyző energetikai nagyfelhasználóira;
103. sürgeti a Bizottságot, hogy használja fel a versennyel kapcsolatos hatásköreit annak érdekében, hogy
foglalkozzon az EU-ban a földgáztermelők és a nemzeti energiaszolgáltatók között létrejött ellátási szerződé-sekben szereplő piacfelosztó záradékok meglétével, amely záradékok tiltják az EU-s nemzeti energiaszolgál-
tatók számára a földgáztermel ők földgáz-feleslegének más EU-s piacokra történő továbbértékesítését,
továbbá, hogy vizsgálja ki ezeket a más beszállítók előtt a piacot lezáró, hosszú távú ellátási szerződésekjogszerűségét;
Energiaszegénység és a fogyasztók jogai
104. úgy gondolja, hogy a fogyasztókat kell valamennyi jövőbeli energiapolitika középpontjába állítani, és
az energiaszegénységnek egyértelműbben kell megjelennie a bizottsági javaslatokban; emlékeztet arra, hogy afogyasztóknak is és különösen a közhivataloknak, amelyeknek ezen a téren példát kell mutatniuk, kötelezett-ségeik vannak az energiatakarékosság tekintetében; elismeri az intelligens fogyasztásmérés és számlázás
központi szerepét az arra irányuló fogyasztói tudatosság növelésében, hogy hogyan és mikor használják az
energiát, és ezért a fogyasztói szokások megváltoztatásában játszott szerepét is; felszólítja a Tanácsot és aBizottságot, hogy olyan intézkedésekre tegyen javaslatot, amelyek segítik az alacsony jövedelmű háztartá-
sokat az energia takarékos felhasználásában, amelynek következtében energiaszámláik csökkennek és kevésbélesznek kitéve a jövőbeli áremelkedéseknek;
105. kitart amellett, hogy kampányt folytatására van szükség az európai polgárok fenntarthatóbb mobili-
tását elősegítő oktatás és magatartásváltozás érdekében;
106. kéri, hogy a helyi és regionális hatóságok folyamatosan kapjanak meg minden szükséges támogatást
a valamennyi olyan európai finanszírozási alap keretében meghozott energiahatékonysági és fenntarthatósági
intézkedésekkel kapcsolatban, mint a Strukturális Alapok, az FP7, az „Intelligens energia –Európa” és álta-
lában valamennyi regionális politikai és a 2007–2013 időszak tekintetében a kohéziós politikában foglaltfinanszírozási támogatási intézkedés, illetve az EBB tevékenységei;
107. felhívja a Bizottságot, hogy mutasson érdeklődést mind a megújuló energiaforrások, mind az energia-
megtakarítás iránt azáltal, hogy hangsúlyozza ezeket a politikákat a strukturális alap és a kohéziós alap(mainstreaming) által támogatott kezdeményezésekben, különös tekintettel az Európai Regionális FejlesztésiAlap kezdeményezésire az Unió összes régiójában, a 2007–2014-as programozási időszakban, valamint arra,hogy készítsen javaslatot az energiamegtakarítási folyamat korlátozásának megszüntetésére, amelyet az ener-
giahatékonyságra ezen alapokból fordítható 3 %-os határérték okoz és fontolja meg a határérték 2013 utáni
megszüntetését;2006.12.23. C 317 E/888 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. december 14., csütörtökHU
108. megerősíti álláspontját, amely szerint az alapvető ellátást biztosító energia nyújtása az emberek felé
elengedhetetlen és ezt az energianyújtást garantálni kell; ezért felkéri a tagállamok energiaszabályozóit annak
biztosítására, hogy az egyetemes szolgáltatási kötelezettségeket betartják és a kiszolgáltatott helyzetben lévőés szegény fogyasztókat megfelelően védik;
109. támogatja, hogy az energiapolitikai célokat felvegyék az állami szerződések odaítélése kritériumainak
meghatározásába, ahol ez az azt odaítél őhatóság számára megfelelő, az adott tenderrel kapcsolatban
ésszerű, valamint amennyiben nem jelent igazságtalan beavatkozást a versenybe;
110. hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a fogyasztók könnyen hozzáférjenek az árakat és a választékot
érintő információhoz, könnyen válthassanak energiaszolgáltatót és minden tagállamban joguk legyen a
szabályozók általi meghallgatáshoz;
Fejlesztés
111. felkéri a Bizottságot és a Tanácsot annak elismerésére, hogy a világon 2 milliárd ember nem fér
hozzá az alapvető energiaszolgáltatásokhoz, valamint, hogy az EU-nak olyan politikai irányvonalat kell
meghatároznia, ami enyhíti ezt a helyzetet és megfelel a millenniumi fejlesztési céloknak;
112. üdvözli a fejlődés előmozdítására irányuló globális politikai felelősség részeként a globális energiaha-
tékonyság és a megújuló energiaalap kezdeményezést;
113. hangsúlyozza, hogy az EU-nak és a tagállamoknak a pénzügyi átláthatóság előmozdítása érdekében
fel kell használniuk az energiaellátó országokkal meglévő diplomáciai, támogatási és kereskedelmi kapcsola-
taikat; sürgeti a Bizottságot, hogy formálisan jóvá kell hagynia és elő kell mozdítania a kitermelőipar átlátha-
tóságára irányuló kezdeményezést (EITI), valamint a harmadik országokkal kötött valamennyi megállapo-dásba bele kell dolgoznia egy, az EITI és a vállalatok szociális felelősségvállalási rendszere elveinek érvényesí-
tésére vonatkozó stratégiát; úgy ítéli meg, hogy e megállapodások konkrét előírásainak támogatniuk kell –az
energiából származó bevételek kezelésének független őreként –a polgári társadalom által az ezen országok-
ban betöltött szerepet;
114. úgy ítéli meg, hogy az EU intézkedéseinek hatását jelentősen növelné egy olyan erős külpolitika, ami
arra törekszik, hogy meggyőzzön minden iparosodott országot, hogy vegyen részt az éghajlatváltozás elleniküzdelemre irányuló igyekezetben, növelné azt továbbá a tiszta és hatékony energia előmozdítására törekvő,
több programnak az EU fejlesztési politikájába történő felvétele;
115. úgy véli továbbá, hogy az EU-nak –a leginkább „előrehaladott” fejlődő országokkal együtt –fel kell
tárnia azokat a módokat, amelyek lehetővé teszik számukra, hogy nagyobb szerepet játsszanak a globálisfelmelegedés elleni küzdelemre és az ahhoz való igazodásra irányuló világszintű erőfeszítésben, valamint az
Európai Uniónak azt is fontolóra kell vennie, hogy –az éghajlatváltozások különösen a szegényebb ország-
okra gyakorolt hatásainak ellenére –milyen lépések tehetők a világszolidaritás erősítésére;
116. hangsúlyozza, hogy minden fejlődő országnak joga van a gazdasági fejlődésre; rámutat azonban arra,
hogy a fejlődő országoknak nem kell megismételniük az iparosodott országok szennyező gyakorlatát, ezért
arra ösztönöz, hogy fokozott figyelmet fordítsanak a technológiai együttműködésre és a kapacitásépítésre afenntartható energiaellátás terén, valamint az energiafelhasználó termékekre vonatkozó általános hatékony-sági normákra;
117. szorgalmazza a fenntartható, helyi szinten rendelkezésre álló energiaformák és decentralizált energia-
hálózatok –különösen a fejlődő országokban történő –alkalmazásának fokozottabb támogatását többek
között tudás- és technológiatranszfer révén, mivel így biztosítani lehet az energiához való hozzáférést, forrá-
sokat lehet megtakarítani, munkahelyeket lehet teremteni, csökkenteni lehet a függőséget, és hozzá lehetjárulni a működő piacgazdaságok kiépítéséhez;
*
* *
118. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.2006.12.23. C 317 E/889 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. december 14., csütörtökHU