A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A fenntartható fejlődési célok megvalósítása 2030-ig

(2021/C 440/07)

Előadó: Ricardo RIO (PT/EPP), Braga polgármestere Referenciadokumentum: Az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak megvalósítása – átfogó megközelítés A 2021. évi éves fenntartható növekedési stratégia

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

1. úgy véli, hogy a fenntartható fejlődési célok megvalósítása alapvető fontosságú mind a 194 ország számára, amely elfogadta az ENSZ fenntartható fejlődési menetrendjét, és úgy véli, hogy a jelenlegi világjárvány és annak várható egészségügyi, gazdasági, társadalmi, környezeti és kulturális következményei új lendületet adnak e célnak. Ezért sürgeti az európai vezetőket, hogy határozzanak meg nagyratörő és következetes bel- és külpolitikai programokat, és közös világos célként jelentsék ki, hogy az ENSZ fenntartható fejlődési célok megvalósítását szolgáló cselekvési évtizede keretében az Európai Uniónak minden kormányzati szinten úttörővé és egyértelműen élenjáróvá kell válnia a fenntartható fejlődési célok megvalósítása területén;

2. úgy véli, hogy ezt a véleményt ösztönzésnek kell tekinteni, amely arra sarkallja az Európai Bizottságot, hogy megerősítse az európai alapértékek és identitás szerves részét képező fenntartható fejlődési célokat, és ennek megfelelően kellő hangsúllyal jelenítse meg azokat átfogó narratívájában és prioritásaiban;

3. üdvözli az Európai Bizottság által vállalt politikai vezető szerepet, amelynek keretében az európai zöld megállapodás, illetve az európai szemeszteren belül a hangsúlyok fenntartható fejlődési célokra való áthelyezése révén igyekszik elérni a fenntartható fejlődési célok megvalósítását, valamint üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló megközelítését, hogy egy fenntarthatóbb, versenyképes és összetartó, a világ felé nyitott és a 21. század kihívásaira felkészült Európára vonatkozó, nagyratörő menetrendet mozdítson elő, amelyet a Next Generation EU további forrásaival erősítettek meg egy zöldebb, digitálisabb és ellenállóbb Európa megteremtése érdekében;

4. továbbra is támogatja azonban a Tanács, az Európai Parlament, az RB és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó, több érdekelt felet tömörítő korábbi uniós platform arra vonatkozó kérését, hogy dolgozzanak ki a fenntartható fejlődési célokra vonatkozó átfogó stratégiát, amely az Európa 2020 stratégia helyébe lép, és amely megvalósítja a fenntartható fejlődés modelljére vonatkozó közös elképzelést, amelyet az Európai Unió érdekében és az Európai Unióból kívánunk előmozdítani, lehetővé téve valamennyi helyi és regionális önkormányzat számára, hogy ugyanazon a nyelven oszthassák meg ugyanazokat a célkitűzéseket és célokat;

5. emlékeztet arra, hogy az EU kereskedelempolitikájának felülvizsgálata az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak végrehajtására vonatkozó kötelezettségvállalásával összhangban a nagyobb fenntarthatóság előmozdítására irányul; csak egy fenntartható és koherens, az Európai Unió alapvető értékeivel összhangban álló kereskedelmi modell járulhat hozzá mindenki jóllétéhez és jólétéhez, az EU-n belül és a világ más részein is;

6. ezenfelül sajnálja, hogy a fenntartható fejlődési célok fokozatosan kiszorultak az uniós narratívából, és kevésbé jelennek meg az uniós szakpolitikai döntéshozatalban, ami rontja annak az esélyét, hogy 2030-ig sor kerüljön a megvalósításukra;

7. úgy véli, hogy a fenntartható fejlődési célokkal kapcsolatban a kommunikáció és az egymástól való tanulás képessége kritikus fontosságú elem valamennyi partner figyelmének felkeltésében és elkötelezettségének elnyerésében, és ebben az összefüggésben szorosabb koordinációra van szükség az uniós kormányzási rendszerek között olyan gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi kérdésekben, mint az európai szemeszter, az európai zöld megállapodás, valamint a szociális jogok európai pillérének és a fenntartható fejlődési céloknak a végrehajtása;

8. megállapítja, hogy a felsorolt kezdeményezések és a fenntartható fejlődési célok közötti kapcsolatok időnként lazának tűnnek; hangsúlyozza ezzel kapcsolatban, hogy az Európai Bizottságnak be kell vonnia az Európai Bizottság összes érintett szervezeti egységét, és el kell kerülnie a „silószemléletű kezdeményezéseket”;

9. üdvözli a fenntartható fejlődési célok 2030-ig történő megvalósításáról szóló bizottsági szolgálati munkadokumentumot mint a végrehajtásról szóló hasznos jelentést, de sajnálja, hogy a dokumentum pusztán felsorolja a fenntartható fejlődési célok alapján felcímkézett kezdeményezéseket;

10. például a 2021 májusában előterjesztett aktualizált új iparstratégia ( 1 ) nem említi meg a fenntartható fejlődési célokat, és ezért nem lehet a szakpolitikai koherenciára és a fenntartható fejlődésre irányuló tágabb, szélesebb körű erőfeszítés része. Emiatt a bizottsági szolgálati dokumentum csak korlátozottan hasznos a fenntartható fejlődési célok végrehajtása szempontjából;

11. üdvözli a jogalkotás minőségének javításáról szóló 2021. április 29-i közleményben ( 2 ) kifejtett, arra irányuló kötelezettségvállalást, hogy a fenntartható fejlődési célokat valamennyi szakpolitikába beépítsék, minden egyes javaslat kapcsán meghatározzák a hozzá kapcsolódó fenntartható fejlődési célokat, illetve megvizsgálják, hogy a kezdeményezés miként támogatja azok elérését. Mindez megfelel az RB korábbi kérésének ( 3 ) . Ezenkívül az RB úgy véli, hogy az átlátható és széles alapokon nyugvó előzetes hatásvizsgálatok különösen fontosak a javaslatok fenntarthatósági vizsgálatához;

12. üdvözli, hogy a bizottsági szolgálati munkadokumentum az érdekelt felek részvételének fontosságát és a Régiók Európai Bizottsága, valamint a helyi és regionális önkormányzatok szerepének és munkájának elismerését állítja középpontba. Rámutat továbbá a régiók és városok nemzeti, európai és nemzetközi szintű szövetségeinek fontos szerepére;

13. megállapítja, hogy az Európai Bizottság által tartott konferenciák és időszakonként tartott rendezvények keretében megvalósuló további eszmecserét és párbeszédet szolgáló, előzőleg bejelentett eszközök még nem öltöttek testet, és szorosabb együttműködést kér az Európai Bizottság, a Tanács, az Európai Parlament és a Régiók Európai Bizottsága között a fenntartható fejlődési célok uniós szintű megvalósításával kapcsolatban;

14. hangsúlyozza, hogy a Covid19-világjárvány bizonyította a fenntartható fejlődés fontosságát, továbbá a fenntartható fejlődési célok segíthetnek abban, hogy a Next Generation EU eszközön belül és különösen a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz részét képező nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek kidolgozása során egy koherens, holisztikus szemlélet felé mozduljunk el;

15. véleménye szerint egyes tagállamokban veszélybe sodorja a tervek sikerét az, hogy ezekben a tagállamokban a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek kidolgozásába nem vonják be a helyi és regionális önkormányzatokat a prioritások és tervezett intézkedések kijelölését tekintve, valamint annak során nem folytatnak érdemi konzultációt, mivel így a mélyreható gazdasági, társadalmi és környezeti átalakulási folyamatok regionális szempontjait csak korlátozottan veszik figyelembe. Egyértelműen sürgős szükség van a fenntartható fejlődési célok lokalizálásának támogatására annak érdekében, hogy a helyreállítás jobban és méltányosabban valósuljon meg;

16. hangsúlyozza, hogy két rendkívül fontos kiegészítő megközelítés létezik: a fenntartható fejlődési célok és az Európai Unió fő szakpolitikái közötti következetesebb koordináció, valamint a fenntartható fejlődési célok helyi és regionális szintű megvalósítására irányuló új törekvés. Ezt valamennyi érdekelt fél számára világos ösztönzőkkel kell véghez vinni. E tekintetben az európai intézmények, valamint a helyi és regionális szint közötti szorosabb együttműködés valamennyi fél számára előnyös lenne;

A fenntartható fejlődési célok irányítása és az európai intézmények

17. üdvözli, hogy a jelenlegi Európai Bizottság határozott politikai kötelezettségvállalást tett a fenntartható fejlődési célok megvalósítására. Ezt azonban konkrét belső irányítási mechanizmusoknak kellene kiegészíteniük az Európai Bizottságon belül, így például az elnöki kabinet és a többi biztos kabinetjei közötti rendszeres koordinációs üléseknek, amelyeken a fenntartható fejlődési célok általános érvényesítésével foglalkoznak;

18. kijelenti, hogy a fenntartható fejlődési célokkal foglalkozó, több érdekelt felet tömörítő uniós platform helyes lépés volt annak érdekében, hogy bevonják a civil társadalmat és a helyi és regionális önkormányzatokat a fenntartható fejlődési célokra vonatkozó európai szintű döntésekbe; a fenntartható fejlődési céloknak az EU-ban történő megvalósításával kapcsolatban a platform által megfogalmazott ajánlásokat további intézkedésekhez is fel kell használni ( 4 )

19. elismeri az európai éghajlati paktumot mint arra irányuló lépést, hogy több embert ösztönözzenek cselekvésre, de ez csak a zöld területek témáival foglalkozik és kifejezetten az érdekelt felek cselekvésre való ösztönzésére szolgál, miközben a platform az összes fenntartható fejlődési célt lefedte, és a párbeszédet segítő struktúraként működött annak érdekében, hogy támogassa az Európai Bizottságot, és tanácsot adjon számára a fenntartható fejlődési célok kellő időben történő megvalósításával kapcsolatban;

20. javasolja, hogy az előző platform mandátumának végén benyújtott jelentést használják fel a további strukturált párbeszédek előkészítésére. Úgy véli továbbá, hogy a jövőbeli strukturált párbeszédeknek a lehető legnagyobb mértékben reprezentatívaknak kell lenniük a civil társadalmi szervezetek, a magánszektor, a szakszervezetek, a tudományos körök, a regionális és helyi kormányzatok, valamint a kisebbségi vagy kiszolgáltatott csoportok a fenntartható fejlődési célokban érdekelt feleinek széles körét illetően, akik a fenntartható fejlődés négy dimenzióját (gazdasági, környezeti, társadalmi, kormányzati) képviselik, és uniós szinten igazolt tapasztalattal rendelkeznek a fenntartható fejlődési célokkal kapcsolatos munka terén. Cserébe az érdekelt feleket elszámoltathatóvá kell tenni az általuk képviseltek felé: össze kell gyűjteniük véleményeiket és visszajelzést kell adniuk nekik;

21. hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a nemek közötti egyenlőséget és a mindenkit megillető esélyegyenlőséget általánosan érvényesítsék a fenntartható fejlődési célokat végrehajtó uniós szakpolitikákban és programokban, amint azt az Európai Számvevőszéknek a nemek közötti egyenlőségnek az uniós költségvetésben való általános érvényesítéséről szóló közelmúltbeli jelentése ( 5 ) is kiemelte;

22. ezért kéri az Európai Bizottságot, hogy vagy újítsa meg a fenntartható fejlődési célokkal foglalkozó platformot, vagy hozzon létre egy másik jelentős konzultációs platformot, valamint egy strukturált nyomonkövetési eljárást annak érdekében, hogy elősegítse a köz- és magánintézmények különböző érdekelt feleinek körében a szakértelem növelését a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrenddel kapcsolatban, és közvetlen tanácsadást biztosítson az Európai Bizottság számára;

23. újfent nyomatékosítja a különböző ágazatok és különösen a Régiók Európai Bizottságának mint az aktív szubszidiaritás élharcosának az arra irányuló kéréseit, hogy az EU összehangolt intézkedései mindinkább a bevált gyakorlatok megosztásán, a hatásvizsgálatokon és az úgynevezett négyes spirálhoz (tudomány, politika, ipar és társadalom) való szorosabb kapcsolódáson alapuljanak. A legnagyobb hatás úgy érhető el, ha az ismereteket és a tapasztalatokat a különböző tudományágakat, szakpolitikai területeket és valamennyi fenntartható fejlődési célt átfogva integrálják. Az Európai Bizottság intelligens városokkal kapcsolatos kihívása kiváló példa a más főigazgatóságok és szakpolitikák keretében történő ösztönzésre és fejlesztésre, csakúgy, mint az intelligens szakosodási stratégia fenntartható fejlődési célokhoz kapcsolódó platformja, amelyet az európai régiók nagyobb mértékben használhatnának;

24. úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak ki kell választania a helyi és regionális szintű társadalmi, gazdasági és környezeti adatok néhány mutatóját, melyekre a helyi és regionális szint befolyással lehet, hogy EU-szerte megvizsgálja a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend alakulását, illetve lehetőség szerint annak nemzetközi szintű hatását. Ennek kapcsán figyelembe kell venni az ennek érdekében egyes országokban már megvalósított erőfeszítéseket;

25. kitart amellett, hogy a nyomon követés és az adatok a polgárokkal és a civil társadalommal való helyi és regionális szintű érintkezés kulcsfontosságú kommunikációs eszközei. Az RB és a helyi és regionális önkormányzatok elkötelezettek a fenntartható fejlődési célok lokalizálása mellett, és jelentős adatgyűjtést végeznek. Például az RB együttműködik az OECD-vel, és rendszeresen adatokat gyűjt a fenntartható fejlődési célokkal kapcsolatos helyi és regionális szerepvállalásról, és úgy véli, hogy ez a bizonyítékokon alapuló kutatásra épülő partnerség kiváló példája;

26. felszólítja az Európai Bizottságot, hogy növelje az Eurostat fenntartható fejlődési célokról szóló nyomon követő jelentésének megalapozottságát azáltal, hogy egyszerűen számszerűsíthető és bürokráciamentesen azonosítható szinteket vesz figyelembe a fenntartható fejlődési célok megvalósításának tekintetében. Az Európai Bizottságnak továbbra is ezeket a jelentéseket kellene használnia az európai szemeszter keretében, és ki kellene egészítenie azokat a helyi és regionális önkormányzatoktól származó adatokkal és bevált gyakorlatokkal, mivel a jelenlegi nyomon követés nem tartalmaz NUTS 2 szintű adatokat;

A fenntartható fejlődési célok szerepe az európai szemeszterben a fenntartható helyreállítás szempontjából

27. elismeréssel adózik az Európai Bizottság által elvégzett jelentős munkának, amely a szemeszter 2020-as ciklusában a fenntartható fejlődési célok európai szemeszterbe való beépítésére irányult. A fenntartható fejlődési célok éves fenntartható növekedési stratégiába, országjelentésekbe és nemzeti reformprogramokba való fokozatos beépítése arról tanúskodik, hogy az EU ténylegesen elkötelezett a fenntartható fejlődés irányába mutató paradigmaváltás mellett;

28. támogatja az európai zöld megállapodást, és a fenntartható fejlődési célok nagyobb mértékű szinergiára módot adó értelmezését kéri az éghajlatváltozás kezelése során, és e tekintetben felhívja a figyelmet a fenntartható fejlődési célok és különösen a 13. fenntartható fejlődési cél hasznosságára, valamint arra a lehetőségre, hogy dolgozzanak a kompromisszumokon és a fenntartható fejlődési célok keretével való szakpolitikai koherencián;

29. úgy véli, hogy jobban össze kell hangolni a finanszírozási programok prioritásait a fenntartható fejlődési célok általános érvényesítése érdekében. Például a „100 klímasemleges város 2030-ban” egy lépést jelent a fenntartható fejlődési célok megvalósításának felgyorsítása felé. A szociális kérdésekkel kapcsolatos beruházások egyúttal az éghajlatra nézve is jótékonyak;

30. ezért ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy kifejezetten illessze vissza a fenntartható fejlődési célokat a megreformált európai szemeszterbe, ami elvezetne egy helyalapú fenntartható helyreállításhoz. A szemeszternek teljes mértékben be kellene vonnia a helyi és regionális önkormányzatokat és ki kell egészítenie a reformokat és beruházásokat a tagállamokban, illetve biztosítani kell ezek fenntartható fejlődési céloknak történő megfelelését és azt, hogy európai hozzáadott értéket jelentsenek;

31. ennek fényében megismétli, hogy az Európai Bizottságnak az európai szemeszter keretében meg kell határoznia a „strukturális reformok” fogalmát. Ez a fogalommeghatározás szükséges annak biztosításához, hogy ezek a reformok azokra a szakpolitikai területekre korlátozódjanak, amelyek jelentőséggel bírnak az EUSZ célkitűzéseinek és az Európai Unió átfogó szakpolitikai stratégiáinak végrehajtása szempontjából – ideértve a fenntartható fejlődési célokat is –, és amelyek a szubszidiaritás elvének kellő tiszteletben tartása mellett közvetlenül kapcsolódnak az uniós hatáskörökhöz ( 6 )

32. arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a fenntartható fejlődési célok eléréséhez tett hozzájárulásokat tekintse közös és átfogó célnak valamennyi közvetlen és közvetett irányítás alá tartozó európai finanszírozási program esetében;

33. ezért meggyőződése, hogy az európai szemeszter elszámoltathatóságának javítását célzó ajánlásai most még fontosabbak, és sürgős szükség van a régiók, városok, vidéki települések és az érdekelt felek e folyamatba való bevonására, valamint az irányítás demokratikusabbá és átláthatóbbá tételére. Megállapítja, hogy az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak megvalósításáról szóló bizottsági szolgálati munkadokumentum szintén ebbe az irányba mutat azáltal, hogy megerősíti, hogy az érdekelt feleket be kell vonni a fenntartható fejlődési célok megvalósításába;

34. megismétli azt a kérését, hogy fogadjanak el egy európai magatartási kódexet a helyi és regionális önkormányzatok és képviseleti szövetségeik európai szemeszterbe való bevonása érdekében, és megállapítja, hogy az Európai Bizottságnak jó példával kell elöl járnia, és strukturált párbeszédet kell létesítenie az érdekelt felekkel az európai szemeszterrel kapcsolatban, különös tekintettel arra az űrre, amely azáltal keletkezett, hogy nem újították meg a fenntartható fejlődési célokkal foglalkozó, több érdekelt felet tömörítő magas szintű uniós platformot;

35. az ebbe az irányba mutató első lépésként azt javasolja, hogy a két tanácsadó bizottság támogatásával szervezzenek egy európai szemeszterrel foglalkozó, érdekelt feleknek szóló konferenciát és/vagy folytassanak konzultációt a bizottságokkal a következő éves fenntartható növekedési stratégia közzététele előtt;

36. hangsúlyozza, hogy a kettős átállásnak és a szociális jogok európai pillére, valamint az ahhoz kapcsolódó cselekvési terv megvalósításának a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben való előmozdítása nem elegendő a fenntartható fejlődési célok koherens, következetes módon történő lefedéséhez és így ahhoz, hogy egyértelmű utat lehessen biztosítani a mérföldkövek és a kiemelt célok eléréséhez. A jelenlegi válság megmutatta, hogy az EU-nak egy tágabb megközelítés keretében kell kezelnie a fenntartható fejlődési célokat, amely a jövőbeli válságok elkerülése érdekében más szakpolitikákat is magában foglal, illetve más szakpolitikákkal is összekapcsolódik, ideértve a biológiai sokféleséget és az egészségügyet is;

37. kéri az Európai Bizottságot, hogy – mivel Európa válaszút előtt áll – használja fel a 2022-re vonatkozó következő éves fenntartható növekedési stratégiát arra, hogy formálisan visszaillessze a fenntartható fejlődési célokat az európai szemeszterbe, jobban összekapcsolja a fenntartható fejlődési célokat és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt, és kifejezetten megerősítse a fenntartható fejlődési célokat mint olyan eszközt, amely lehetőséget kínál az EU számára arra, hogy fenntarthatóan alakítsa a helyreállítást;

38. meggyőződése, hogy a fenntartható fejlődési célok integrálása mellett is van lehetőség arra, hogy az európai szemeszterben megőrizzék az uniós országok gazdaságpolitikáinak koordinálására helyezett hangsúlyt, továbbá úgy véli, hogy a fenntartható fejlődési célokat az első adandó alkalommal vissza kell illeszteni az európai szemeszterbe;

39. ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy ezt a visszaillesztést a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek értékelése során kezdje meg oly módon, hogy feltérképezi a tagállamok által bemutatott nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben szereplő fenntartható fejlődési célokat; hangsúlyozza, hogy ezt a vizualizációt az Európai Bizottság szervezeti egységeinek kell elvégezniük arra vonatkozóan, hogy a tervek hogyan járulnak hozzá a fenntartható fejlődési célokhoz. Ez hasznos áttekintést adna e tervek átfogó jellegéről, ugyanakkor pedig nem jelentene további adminisztratív terhet a jelentéstétel kapcsán;

40. sürgeti az Európai Bizottságot, hogy vegye fontolóra egy egyszerű, bürokráciamentes környezetvédelmi eredménytábla létrehozását, amely kiegészítené az európai szemeszter szociális eredménytábláját, és előkészítené a fenntartható fejlődési céloknak az európai szemeszter következő ciklusába történő hivatalos, újbóli beemelését;

41. sürgeti az Európai Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat a vállalati felelősségvállalásra vonatkozó követelményeknek a fenntartható fejlődési menetrend végrehajtásával való jobb összehangolására. Ez magában foglalhatná egy egyszerű és bürokráciamentes európai vállalati felelősségvállalási útlevél lehetőségének vizsgálatát a nagyvállalatok számára, amely meghatározza a fenntartható fejlődési célokkal kapcsolatos követelményeket a munkaügyi kapcsolatok, a nemek közötti egyenlőség, az ellátási lánc irányítása, az adózás és a pénzügyi átláthatóság tekintetében;

42. úgy véli, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktum felülvizsgálatára irányuló, 2021 utolsó negyedévében előterjesztendő európai bizottsági javaslatnak elő kell készítenie az uniós költségvetési és makrogazdasági felügyeleti mechanizmusok fenntarthatóságra irányuló reformját az Európai Unió fenntartható átalakulásába történő, kellően magas színvonalú közberuházások biztosítása érdekében. Ennek javaslatokat kell tartalmaznia olyan egyszerű és bürokráciamentes mutatók költségvetési keretbe történő integrációjára, melyek jobban tükrözik a fenntartható fejlődési célok eléréséhez vezető utat, mint a GDP;

A helyi és a regionális szint hozzájárulása a fenntartható fejlődési célokhoz

43. rámutat arra, hogy az OECD becslése szerint a 17 fenntartható fejlődési cél 169 részcéljának 65 %-a nem érhető el a helyi és regionális önkormányzatok bevonása, illetve a velük való koordináció nélkül ( 7 )

44. megállapítja, hogy 2018-ban az uniós átlagot tekintve az összes közberuházás 53 %-áért a helyi és regionális önkormányzatok voltak a felelősek ( 8 ) . A legtöbb ilyen beruházás az alapvető szolgáltatási infrastruktúrával kapcsolatos, amelynek terén a városok és/vagy régiók alapvető hatáskörökkel rendelkeznek, és amelyekre egyes esetekben külön fenntartható fejlődési célok vonatkoznak. Ilyen területek az oktatás, az egészségügy, a szociális infrastruktúra, az ivóvíz, a szennyvízkezelés, a szilárdhulladék-gazdálkodás, az energia, a közlekedés és a lakhatás. Azt is megállapítja, hogy egy teljes fenntartható fejlődési cél – a tizenegyedik fenntartható fejlődési cél – a városokkal és helyi közösségekkel foglalkozik;

45. úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok a fenntartható fejlődési célokkal kapcsolatos fontos területeken – így például a környezet, a közszolgáltatások, az oktatás, az egészségügy és a gazdasági és területfejlesztés területén – kulcsfontosságú szerepet játszanak a helyi, regionális és ebből következően a nemzeti politikák elindításában, valamint számos más célhoz is hozzájárulnak, így a nemek közötti egyenlőséghez, a fenntartható fogyasztáshoz, a foglalkoztatáshoz, az innovációhoz, a befogadó társadalmakhoz, a jó kormányzáshoz és a partnerségekhez. Ezért fontos megerősíteni az arra vonatkozóan fennálló konszenzust, hogy nagyobb teret kell kapniuk a területi prioritásoknak az uniós szakpolitikai kereten belül. Számos hálózat munkacsoportokat hozott létre, amelyekben a tagok megosztják a fenntartható fejlődési célok saját országukban történő megvalósításával kapcsolatos információkat és tapasztalatokat – egyes esetekben a partnerországbeli kollégáikkal –, és közbenjárnak céljaikért az Európai Bizottságnál és nemzetközi fórumokon is. Fontos továbbá, hogy a helyi és regionális önkormányzatok uniós szinten is gyakorolhassák a saját tagállamukban meglévő hatásköreiket, mivel ez megkönnyítené a fenntartható fejlődési célokat előmozdító politikai intézkedések ösztönzését minden szinten;

46. üdvözli az RB és az OECD fenntartható fejlődési célokról és a helyreállításról szóló felmérésének ( 9 ) előzetes eredményeit, amelyek azt mutatják, hogy a világjárvány ellenére a helyi és regionális önkormányzatok továbbra is aktívak a fenntartható fejlődési célok végrehajtása terén: a helyi és regionális válaszadók 60 %-a jelezte, hogy meggyőződésük szerint a fenntartható fejlődési célok segíthetnek holisztikusabb megközelítést alkalmazni a helyreállítást illetően, és 43 %-uk konkrét irányítási struktúrával rendelkezik ezek végrehajtására;

47. elismeréssel adózik a nemzetközi és európai szövetségek és szervezetek fenntartható fejlődési célok lokalizálására irányuló, európai és nemzetközi léptékű, decentralizált együttműködés révén végzett munkájának, és nagyobb erőfeszítéseket kér az ilyen partnerségek elősegítése érdekében ( 10 )

48. ösztönzi a fenntartható fejlődési célok lokalizálására irányuló ENSZ-kezdeményezés továbbfejlesztését, amelynek célja, hogy felgyorsuljanak és fokozódjanak a fenntartható fejlődési célok 2030-ig történő elérése érdekében tett erőfeszítések. Elkötelezi magát amellett, hogy együttműködik az ENSZ-szel és az Európai Bizottsággal azzal a céllal, hogy ösztönözze a városok és régiók fokozott aktivitását a fenntartható fejlődési célok lokalizálása, valamint önkéntes helyi/regionális/szubnacionális helyzetértékelések kidolgozása érdekében, amelyek végső soron hozzájárulhatnak az önkéntes nemzeti helyzetértékelésekhez;

49. hangsúlyozza, hogy a fenntartható fejlődési célok felé tett előrehaladást helyi szinten kell mérni. Az EU-nak segítenie kell a városoknak és a régióknak abban, hogy saját körülményeikből kiindulva nyomon kövessék a fenntartható fejlődési célok elérése felé tett előrehaladásukat ( 11 )

50. kéri a Közös Kutatóközpontot, hogy folytassa az önkéntes helyi felülvizsgálatokra irányuló, kézikönyvek formájában testet öltő munkáját, valamint ezt integrálja az intelligens szakosodási mechanizmusokba, támogatva ezzel a városokat és a helyi önkormányzatokat abban, hogy kohéziós és egyéb pénzügyi eszközöket használjanak fel. Ezen túlmenően az Európai Bizottságnak olyan ösztönzőket kell teremtenie, amely arra sarkallja a városokat és régiókat, hogy helyi és regionális szinten dolgozzanak a fenntartható fejlődési célok helyi szintre való átültetésén. Ezt a széles körű folyamatot az RB-nek kell koordinálnia;

51. megállapítja, hogy a fenntartható fejlődési célokkal kapcsolatos helyi szintű kapacitásépítést is erősíteni kell. Az RB alapvetően fontosnak tartja a fenntartható fejlődés stratégiai irányítási modelljeinek és konkrét irányítási eszközeinek közös fejlesztését, valamint azt, hogy tanfolyamokat kínáljanak a helyi önkormányzatok döntéshozói, munkatársai és a helyi érdekelt felek számára. Az EU támogathatná az európai közös fejlesztési hálózatokat és ezeket a képzési lehetőségeket. Az RB úgy véli továbbá, hogy a kutatás – mind a tudományos-technológiai, mind a humán kutatás – döntő szerepet játszik a fenntartható fejlődési célok elérésében, ezért megfelelő finanszírozást kell biztosítani a tudást és innovációt eredményező központok számára;

52. megállapítja, hogy elő kell mozdítani a fenntartható fejlődési célokat végrehajtó valamennyi ágazat és szint közötti együttműködés kultúráját;

53. ezért arra kéri az Európai Bizottságot, hogy teremtsen közvetlen ösztönzőket a helyi és regionális önkormányzatok számára, amelyek arra késztetik őket, hogy közvetlenül együttműködjenek a magánszektorral és a civil társadalommal a fenntartható fejlődési célok megvalósításának előmozdítása érdekében;

54. kiemeli a régiók kulcsfontosságú szerepét a fenntartható fejlődési célok helyi szintű kialakításában és végrehajtásában, a nemzeti és helyi szerveknek a 17. fenntartható fejlődési célban megtestesülő együttműködés szellemét követő alapvető partnereiként. A régiók pénzügyi és technikai támogatása elengedhetetlen a fenntartható fejlődési célok lokalizálásának elősegítéséhez és az ahhoz szükséges helyi kapacitások kiépítéséhez, valamint annak garantálásához, hogy a fenntartható vidéki és városkörnyéki területek fenntartható módon együttműködjenek a városokkal;

55. határozottan támogatja a helyi és regionális bevált gyakorlatok megosztását, és meggyőződése, hogy az alapvető fontosságú a fenntartható fejlődési célok menetrendjének előmozdításához, például a fenntartható fejlődési célokat lokalizáló városok URBACT-hálózatának nemrégiben létrehozott kísérleti projektje révén. Az EU-nak mindazonáltal létre kell hoznia egy új programot a helyes gyakorlatok városok és régiók közötti, EU-szerte történő, sőt, akár más kontinenseken található városokkal való megosztásához, a világszerte bevált jó gyakorlatok azonosításához és a kétoldalú megállapodások elősegítéséhez;

56. megállapítja, hogy az RB elkötelezett amellett, hogy más európai intézményekkel egyesítve erőit megszervezze a fenntartható fejlődési célokkal foglalkozó „A tudomány és a régiók találkozása” rendezvényeket és cselekvési projekteket, amelyek célja a kipróbálás, a kísérletezés, a prototípusok elkészítése és a léptékváltás, elsősorban az olyan régiók tapasztalataiból merítve, amelyek szakpolitikáikat a fenntartható fejlődési célokra alapozzák, majd előmozdítva e tapasztalatok megismételhetőségét és méretezhetőségét;

57. kéri az EU-t, hogy hozzon létre ösztönzőket, hogy a fenntartható fejlődési célok megvalósítása érdekében előmozdítsa az állami és helyi szervezetek részvételen alapuló intézkedéseit. Ezeknek az ösztönzőknek javítaniuk kell a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend ismertségét és népszerűsíteniük kell a fenntartható fejlődési célokat a lakosság körében, Európában és azon kívül is, többszintű és több érdekelt felet tömörítő partnerségek révén;

58. újfent megerősíti az RB elkötelezettségét amellett, hogy megerősítse partnerségét az OECD-vel, az EUROCITIES szövetséggel, az AER-rel, a CEMR-PLATFORMA-val és a Regions4-ral, hogy felgyorsítsa a fenntartható fejlődési célok lokalizálását, és kiálljon a fenntartható fejlődési célok mint átfogó uniós alapértékek mellett; elkötelezett amellett, hogy további partnerségeket hozzon létre a fenntartható fejlődési célok lokalizálásának további támogatása érdekében mind Európában, mind azon kívül;

59. Fenntartható fejlődési célok: a fenntartható Európa 2030-ra történő megvalósítását célzó hosszú távú uniós stratégia alapja Fenntartható Európa 2030-ra című vitaanyagra vonatkozó politikai nézeteit ismertette, és amely még mindig helytálló az arra irányuló kérését illetően, hogy az Európai Bizottság „vállaljon vezető szerepet a többszintű, több érdekelt fél részvételével folyó és ágazatokon átívelő irányítás létrehozásában, lehetővé téve a fenntartható fejlődési célok valamennyi vetületének az összes uniós szakpolitikában való általános érvényesítését”. utal a ( 12 ) című véleményére, amely az RBcímű vitaanyagra vonatkozó politikai nézeteit ismertette, és amely még mindig helytálló az arra irányuló kérését illetően, hogy az Európai Bizottság „vállaljon vezető szerepet a többszintű, több érdekelt fél részvételével folyó és ágazatokon átívelő irányítás létrehozásában, lehetővé téve a fenntartható fejlődési célok valamennyi vetületének az összes uniós szakpolitikában való általános érvényesítését”.

Kelt Brüsszelben, 2021. július 1-jén. a Régiók Európai Bizottsága elnöke Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: „A 2020. évi új iparstratégia frissítése: Erősebb egységes piac kiépítése Európa fellendülése érdekében”, 2021. május 5., https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/HTML/?uri=CELEX:52021DC0350&from=HU.

(2) https://ec.europa.eu/info/files/better-regulation-joining-forces-make-better-laws_en

(3) A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Fenntartható fejlődési célok: a fenntartható Európa 2030-ra történő megvalósítását célzó hosszú távú uniós stratégia alapja (előadó: Arnoldas ABRAMAVIČIUS), 42. pont.

https://cor.europa.eu/hu/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opId=CDR-239-2019.

(4) https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/sdg_multi-stakeholder_platform_input_to_reflection_paper_sustainable_europe2.pdf.

(5) https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR21_10/SR_Gender_mainstreaming_HU.pdf.

(6) Lásd a 3764/2018 jelű RB-véleményt a strukturálisreform-támogató programról: https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/COR-2018-03764-00-00-AC-TRA-HU.docx/content.

(7) Az OECD, amely az ENSZ Fenntartható Fejlődési Megoldásokkal Foglalkozó Hálózatot idézi az „A Territorial Approach to the Sustainable Development Goals: A role for Cities and Regions to leave no-one behind” [A fenntartható fejlődési célok területi megközelítése: a városok és régiók szerepe abban, hogy senki ne maradjon ki] című dokumentumban (2017) – OECD.

(8) Key Data on Local and Regional Governments in the European Union [Az Európai Unió helyi és regionális önkormányzataira vonatkozó legfontosabb adatok], 2019, OECD.

(9) Az RB és az OECD felmérése: A fenntartható fejlődési célok alkalmazása a Covid19 utáni helyreállítás kereteként a városokban és a régiókban. A kérdőív 2021. május 10. és június 18. között volt kitölthető.

(10) Ilyenek például a következők, hogy csak néhányat nevezzünk meg: az OECD és a fenntartható fejlődési célokra irányuló területi megközelítéssel foglalkozó kísérleti projektje; az Európai Települések és Régiók Tanácsa (CEMR) és arra irányuló munkája, hogy segítse a régiókat és a városokat az egész országokat lefedő önkéntes szubnacionális felülvizsgálatok elkészítésében; az Európai Régiók Gyűlésének (AER) a fenntartható fejlődési célok helyi és regionális szintű megvalósítása terén végzett munkája; a Regions4 és a fenntartható fejlődési célokkal foglalkozó gyakorlati közössége; az EUROCITIES és a fenntartható fejlődési célokkal foglalkozó munkacsoportja; a PLATFORMA és a UCLG, valamint a fenntartható fejlődési célokkal foglalkoztató oktatóknak szóló képzésük; az uniós városfejlesztési hálózati program (URBACT) fenntartható fejlődési céljai; a városi polgármesterek alapítványa a fenntarthatóság előmozdításáért; valamint az ICLE, a világ városainak élvonalbeli hálózata, amely fenntarthatósági programokkal foglalkozik.

(11) Például oly módon, ahogyan az Portugáliában történik Portugália Katolikus Egyetemének CESOP Local projektjei és a Lisszaboni Egyetem ODS Local projektje keretében.

(12) Előadó: Arnoldas Abramavičius (LT/EPP), elfogadva 2019. június 26-án, COR-2019-00239.