[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 27.2.2008

COM(2008) 110 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉKNEK

Jelentés az egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló bizottsági cselekvési terv kapcsán elért haladásról

{SEC(2008) 59}

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉKNEK

Jelentés az egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló bizottsági cselekvési terv kapcsán elért haladásról

Bevezető összefoglalás

Hivatalba lépésekor a Bizottság azt a stratégiai célt tűzte ki, hogy az Európai Számvevőszéktől kedvező megbízhatósági nyilatkozatot kapjon. Ennek elérése érdekében 2006 januárjában elfogadta az egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló bizottsági cselekvési tervet[1], amely a Számvevőszék ajánlásaira[2], az Európai Parlament 2003-as mentesítési állásfoglalására[3] és az ECOFIN 2005. november 8-i következtetéseire épül. A cselekvési terv a Bizottság akkori ellenőrzési struktúrájában feltárt hiányosságok kezelésére irányult, és tizenhat, 2007 végéig intézkedésre váró területet azonosított. 2007. márciusi időközi jelentésében[4] a Bizottság felvázolta az elért haladást, és további intézkedéseket jelentett be.

A 16 intézkedés elindítása óta hetet teljesen, hatot lényegében befejeztek, három pedig végre nem hajthatónak bizonyult, vagy más módon próbálják megvalósítani. Az 1. táblázat áttekintést és kezdeti hatásértékelést nyújt valamennyi intézkedéscsoport helyzetéről. A cselekvési terv 2007 végét jelölte meg az intézkedések végrehajtásának határidejeként. Az intézkedések során elért haladást a jelentés melléklete írja le részletesen. Az intézkedések hatásáról már készült egy kezdeti értékelés, de a hibák csökkenése és a megbízhatóság növekedése csak bizonyos idő elteltével mutatkozik, amikor a foganatosított intézkedések hatása érezhetővé válik az ellenőrzési rendszereken.

1. táblázat: A cselekvési terv végrehajtása és hatása

Intézkedéscsoport | 2007. márciusi helyzet | 2008. februári helyzet | Hatás 2008. februárban |

Egyszerűsítés és közös ellenőrzési elvek (1–4. intézkedés) | ■■□□□ | ■■■■■ | ■□□□□ |

Vezetői nyilatkozatok és az ellenőrzés megbízhatósága (5–8. intézkedés) | ■■□□□ | ■■■■□ | ■□□□□ |

Egységes ellenőrzési megközelítés: az eredmények megosztása és a költség-haszon arány előtérbe helyezése (9–11. intézkedés) | ■■□□□ | ■■■■□ | ■□□□□ |

Ágazatspecifikus hiányosságok (12–16. intézkedés) | ■■■□□ | ■■■■□ | ■□□□□ |

Az 1. táblázat azt mutatja, hogy a Bizottság teljesítette a cselekvési tervben 2007. december 31-ben megállapított ambiciózus határidőket. A hibaarányra gyakorolt tényleges hatás csak később figyelhető meg.

A cselekvési terv célja, hogy lefektesse a kedvező megbízhatósági nyilatkozat alapjait. A lezárt intézkedések érthetőbbé tették és megerősítették a közösségi programokra érvényes belső ellenőrzési keretrendszert.

A még le nem zárt intézkedéseket 2008-ban fejezik be. A legfontosabb befejezetlen intézkedések a következők:

- az oktatás és kultúra terén „egyeztetett eljárások” kialakítására irányuló 7. intézkedést 2008-ra halasztották az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság ellenőrzési módszereinek változásai miatt. E folyamat 2008. decemberig lezárul;

- a mezőgazdaságban és a strukturális alapok terén végrehajtott ellenőrzések költségeiről folyó adatgyűjtésre irányuló 10. intézkedést befejezték, az adatok elemzése folyamatban van. Az eredményt 2008 októberében közleményben teszik közzé (lásd alább);

- a 11N. intézkedés, az ABAC elszámolási rendszer 2008. februári módosításai 2008-tól kezdve lehetővé teszik a többéves behajtást; valamint

- a 16. intézkedésben szereplő, a bizottsági szolgálatok számára készített mintavételi útmutató, valamint a strukturális alapok számára készülő különleges mintavételi útmutató 2008 nyarától áll majd rendelkezésre. A strukturális alapok ellenőrzési kézikönyvének módosítását az év folyamán fejezik be, hogy tekintetbe vehessék az új rendeleteket.

A már végrehajtott intézkedések ellenére a Számvevőszék néhány területen még mindig túl sok hibát talál. A 2006-os megbízhatósági nyilatkozatban a tagállamok strukturális intézkedései, valamint a végrehajtó szervezetek által kezelt külső segítség figyelmeztető értékelést kapott a Számvevőszéktől. Amint azt a Számvevőszék az egységes ellenőrzésről szóló véleményben kifejtette, a kockázat és az ellenőrzés költségeinek és hasznának alapos megértése elengedhetetlen az ellenőrzési stratégiák kialakításához és az általuk elért eredmények értékeléséhez. A Bizottság 2008 őszére közleményt készít az ellenőrzési rendszerek költségeiről és hasznáról, valamint a fennmaradó kockázat elemzéséről, amit a számvevőszéki értékelés során figyelmeztető értékeléssel ellátott szakpolitikai területekkel foglalkozó főigazgatóságoknak bele kell foglalniuk 2007-es éves tevékenységi jelentéseikbe.

A cselekvési terv célja, hogy a belső ellenőrzési keret hiányosságait megszüntesse, ezáltal segítse a kedvező megbízhatósági nyilatkozat felé történő elmozdulást. Amint a különböző intézkedések hatása érezhetővé válik, fokozatosan látható lesz az ellenőrzés hatékonyságára gyakorolt hatás. E jelentés a 2007. márciusi előrehaladásról szóló jelentés óta tett intézkedéseket tekinti át.

A CSELEKVÉSI TERV TELJESÍTÉSE ÉS HATÁSA

Az összes intézkedéssel kapcsolatos előrehaladást tartalmazzák az alábbi szakaszok, részletesebben lásd a mellékletet.

Egyszerűsítés és közös ellenőrzési elvek (1–4. intézkedés)

1. intézkedés: A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó jogalkotási javaslatok egyszerűsítése

Az intézkedés megvalósult: a Számvevőszék egységes ellenőrzésről szóló véleményében kifejtette, hogy a hibakockázat csökkentéséhez nagyon fontosak az egyszerű, világos és könnyen alkalmazható szabályok. A cselekvési terv elfogadásakor kevés lehetőség maradt a 2007–2013. évi jogszabályoknak a már megtárgyalt intézkedéseken túli, további egyszerűsítésére. Ennélfogva az egyszerűsítés – melynek felelősségét a Bizottság és a jogalkotó hatóság közösen viseli – mértéke elmaradt a remélttől, bár bizonyos ágazatokban, beleértve a vidékfejlesztést és a strukturális intézkedéseket is, bevezettek hibacsökkentő elemeket. A megosztott igazgatásra is kiterjedő belső ellenőrzési rendszereket például érthetőbben meghatározza az új időszak jogalkotása, a rendszerek pedig tiszteletben tartják az egységes ellenőrzés elvét[5].

A bonyolult szabályok azonban továbbra is jelentős hibaokot képeznek. 2007. márciusi jelentése óta a Bizottság érthetőbbé tette a szabályokat azáltal, hogy a strukturális alapokra vonatkozó új jogszabályokhoz iránymutatást[6] készített. A Bizottság adott esetben további támogatást és útmutatást nyújt. A Bizottság biztosítja azt is, hogy a jövőbeli jogalkotási javaslatok érthető és egyértelmű szabályokat tartalmazzanak.

Hatás : A költségvetés átalányösszegekben elköltött százaléka. ■□□□□

Valószínű fejlődési irány : a jelenlegi jogszabályok alapján kevés változás várható. A következő jogalkotási időszakban további egyszerűsítési javaslatokat tesznek.

2. intézkedés: A közös belső ellenőrzési alapelvek felvétele a költségvetési rendelet módosításáról szóló javaslatba

Az intézkedést törölték, de az intézkedés célja más módon megvalósult: amint az a 2007. márciusi haladási jelentésben is szerepelt, ezt az intézkedést törölték, mivel a jogalkotó elvetette egy külön a belső ellenőrzésre vonatkozó elv belefoglalását a költségvetési rendeletbe. Ezen intézkedés célkitűzését megvalósította a 28a. cikk, amely kimondja, hogy „a költségvetést […] hatékony és eredményes belső ellenőrzéssel […] összhangban kell végrehajtani”.

3. intézkedés: Az ellenőrzési stratégiák és a megalapozott megbízhatóságot biztosító bizonyítékok bemutatásának hatékonyabb kialakítása és összehangolása

Az intézkedés megvalósult : a bizottsági testület az éves tevékenységi jelentések alapján fogadja el a szolgálatok által megvalósított igazgatás iránti felelősségét. A belső ellenőrzési rendszer érthető bemutatása ezért alapvető ahhoz, hogy az azt alkalmazók megértsék a „megbízhatóság” felépítését. 2007 folyamán minden igazgatási formához belső ellenőrzési sablont hoztak létre, amely következetesen és röviden bemutatja a belső ellenőrzési rendszert, és logikusan felépíti a főigazgató megbízhatósági nyilatkozatát. A sablonok alapja közös, de lehetőséget ad arra, hogy a főigazgatóságok igényeiknek megfelelően kicsit módosítsák. A 2007-es éves tevékenységi jelentések már használják e sablonokat, következetes alkalmazásukat pedig egy ellenőrzési és szakmai értékelési folyamat biztosítja. A főigazgatóságokat arra fogják ösztönözni, hogy világosan fejtsék ki a rendszer gyengeségeit, valamint e gyengeségek orvoslására tett intézkedéseiket.

Hatás : A 2006-os éves tevékenységi jelentésekben a 3. intézkedés eredményeképpen már javulást mutattak ki, amelyet a Számvevőszék által az éves tevékenységi jelentések minőségéről készített éves jelentésben adott kedvezőbb értékelés is érzékeltetett. Javul a különböző ellenőrzési rendszerek fokozott megértése. ■■ □□□ .

Valószínű fejlődési irány : A 2007-es éves tevékenységi jelentésekben jelentős javulást várnak, amelyben megmutatkoznak a megerősített állandó utasításokban, a komolyabb szakértői értékelésben, és – a megosztott igazgatás terén – a tagállamok által készített éves összefoglalókban foglaltak hatásai.

3N. intézkedés: erősíteni kell a kifizetések és a megalapozott megbízhatósági nyilatkozat közötti kapcsolatot

Az intézkedés megvalósult : a 2006-os összefoglaló jelentés – megjelölve az érintett ágazatokat, illetve tagállamokat – világosan kifejtette a Bizottság átfogó megbízhatósági nyilatkozattal kapcsolatos fenntartásait. A jelentés meghatározta a kapcsolódó pénzügyi korrekciókat vagy a kifizetés felfüggesztését. E gyakorlatot továbbra is követik.

Hatás : A Bizottságnak a megosztott irányítású strukturális intézkedésekre vonatkozó felügyeleti szerepének megerősítésére irányuló cselekvési terv[7] a strukturális alapok terén már közvetlen kapcsolatot teremtett az ellenőrzések megállapításai, a fenntartások és a regionális vagy tagállami cselekvési tervek között. Ily módon lehetővé teszi, hogy a felfüggesztésekkel és pénzügyi korrekciókkal kapcsolatos határozatokat 2008-ban kellő időben meghozzák. ■□□□□ .

Valószínű fejlődési irány : A strukturális alapok cselekvési tervének végrehajtása biztosítja majd, hogy a megalapozott megbízhatóság hiánya a rendszerek javításához, illetve a kifizetések és pénzügyi korrekciók felfüggesztéséhez vezessen.

4. intézkedés: Intézményközi párbeszéd kezdeményezése az elszámolások alapjául szolgáló ügyletekben tolerálható kockázatokról

Az intézkedést törölték, de a 10. intézkedés keretében folytatják: a zéró kockázat nem valósítható meg ésszerű költségek mellett. A Számvevőszék jelezte, hogy a Bizottságnak intézkedéseket kell tennie a hibakockázat elegendő mértékű mérséklésére. Hangsúlyozta annak szükségességét, hogy meghatározzák a tolerálható kockázati szintet, és hogy ennek elérése érdekében módosítsák az ellenőrzési rendszereket. Bár a jogalkotó hatóság ezt nem foglalta bele a módosított költségvetési rendeletbe, a Bizottság ezt az intézkedést a 10. és 11. intézkedés (ld. alább) keretében folytatják.

Vezetői nyilatkozatok és az ellenőrzés megbízhatósága (5–8. intézkedés)

5. intézkedés: A működési szintű vezetői nyilatkozatok és a nemzeti szintű összefoglaló jelentések ösztönzése

Az intézkedés megvalósult: a megosztott irányításra vonatkozó 2007–2013-as jogszabályok megkövetelik a tagállamoktól, hogy éves ellenőrzési véleményt állítsanak össze, illetve közzétegyék az ellenőrzések eredményének részleteit. A módosított költségvetési rendelet előírja továbbá, hogy éves beszámolót készítsenek a rendelkezésre álló ellenőrzésekről és nyilatkozatokról. Az éves beszámolót első alkalommal 2008. február 15-ig kell benyújtani (a 2007. évre vonatkozóan). A mezőgazdaságban a kifizető ügynökségek vezetőinek kötelessége, hogy éves megbízhatósági nyilatkozatot adjanak ki. Az éves beszámoló készítésének kötelezettségét a 885/2006/EK rendelet 7. cikkének (5) bekezdése írta elő, 2007 decemberében pedig további részletes iránymutatást készítettek a tagállamoknak. A strukturális alapokra vonatkozó részletes iránymutatást 2007 októberében nyújtották be az alapok koordinációs bizottságának, 2007 decemberében pedig kiadták a végleges változatot.

A Bizottság erősen hangsúlyozta az összefoglalók fontosságát, és február 27-ig 25 tagállamtól kapott a strukturális alapokra vonatkozó összefoglalót. Bár az e dokumentumokból nyerhető megbízhatóság természete csak a dokumentumok tartalmának és minőségének vizsgálata után értékelhető, a Bizottság ezt olyan sikernek érzi, amely alapul szolgálhat a további haladáshoz. A folyamat előrehaladtával és a 2007–2013-as időszak programjai végrehajtásának megkezdésével az összefoglalók kiegészítőleg hozzájárulnak majd a megbízhatósághoz.

A Bizottság emlékeztetőt küld majd azoknak a tagállamoknak (Ausztria és Németország), akiktől nem kapta még meg az összefoglalókat, és egy hónapot biztosít nekik ennek teljesítésére. Négy tagállam (Írország, Görögország, Luxemburg és a Cseh Köztársaság) nem küldött adatokat a 2000–2006-os időszak programjairól.

Az összefoglaló készítése az érvényes pénzügyi szabályozás alapján jogi kötelezettség. Amennyiben az összefoglalót el nem készítő tagállamok nem orvosolják a helyzetet, vagy az összefoglaló tartalma nem tesz eleget a költségvetési rendeletben előírt kötelezettségeknek, akkor a Bizottság jogsértési eljárást fog indítani.

A mezőgazdaság területén majdnem az összes kifizető ügynökség vezetője (83-ból 75) megküldte az éves beszámolót 2008. február 1-ig (a többi ügynökségnek február végéig kell eljuttatnia a dokumentumokat) a megbízhatósági nyilatkozattal és a hitelesítési jelentéssel együtt. Azoknak a tagállamoknak, amelyek egynél több kifizető ügynökséget akkreditáltak, 2008. február 15-ig kötelező éves összefoglalót készíteniük. Egy kivételével, amely várhatóan március kezdetére készül el, mindegyikük betartotta a határidőt.

A Bizottság üdvözölte a holland kormány önkéntes nyilatkozatát, valamint a holland számvevőszék kísérő jelentését és véleményét. A Bizottság szintén üdvözölte a dán nemzeti számvevőszék által az uniós kiadások tekintetében kiállított igazolást és az Egyesült Királyság azon szándékát, hogy intézkedéseket foganatosít e területen. A Bizottság támogatni fogja a hasonló nemzeti kezdeményezéseket.

Hatás : Javul a megbízhatóság a megosztott igazgatás területén ■■□□□

Valószínű fejlődési irány : Az ellenőrzési rendszerek fokozatos javulása akkorra várható, ha az eljárás meghonosodott, és a tagállamok – megfelelésük mértékének megfelelően – nagyobb felelősséget vállalnak az uniós pénzeszközökért.

6. intézkedés: A vezetői nyilatkozatok megosztott és közvetett központi igazgatáson kívüli használhatóságának vizsgálata

Az intézkedést törölték, de más módon folytatják: a vezetői nyilatkozatok külső politikákra való kiterjesztése nem költséghatékony, és nem biztosít kiegészítő megbízhatóságot, mivel fennáll a kedvezményezettek pénzügyi igazgatása tekintetében fennálló szerződéses kötelezettségek megkettőződésének kockázata. A belső politikák tekintetében hatékonyabbnak tűnt a megbízhatóság könyvvizsgálói záradék általi növelése (lásd a 7. intézkedést).

Hatás : Lásd a 7. intézkedést.

7. intézkedés: A bevált gyakorlat ösztönzése az ellenőrzések projektszintű költség-haszon arányának növelése céljából

Az intézkedés részben megvalósult: a Bizottság belső ellenőrzési kerete sok esetben más ellenőrök (beleértve a megosztott igazgatásban a tagállami hatóságoknál dolgozókat és a közvetlen centralizált igazgatás szerződéses könyvvizsgálóit) munkáján alapul. Érthető munkafolyamatokat és egyértelmű felhatalmazásokat igényel annak biztosítása, hogy az ellenőrzés eltérő szintjei hatékony eredményeket mutassanak fel.

A Bizottság felülvizsgálta a könyvvizsgálói véleményekre vonatkozó eljárásokat és az ellenőrök függetlenségének minőségét. A Bizottság a külső segítségnyújtással és a hetedik kutatási keretprogrammal kapcsolatos megközelítését az egyeztetett eljárások nemzetközi normájára alapozta. Ezen eljárások és a kísérő iránymutatás világosan körülhatárolja a megbízatást, meghatározza a jelentések formáját és tartalmát, az akkreditációs követelményeket és az ellenőr kötelességeit. Ezt a megközelítést 2008-ban kiterjesztik az oktatás és kultúra területére is.

A strukturális alapok vonatkozásában a 2007–2013 közötti jogszabályok meghatározzák a különböző tagállami szervek szerepét (beleértve a hitelesítő hatóság által igazolt kiadásvisszatérítési igényléseket és az ellenőrző hatóság éves ellenőrzési véleményét). A strukturális alapok ellenőrzési kézikönyve az új jogszabályi követelményekre való tekintettel felülvizsgálat alatt áll. Belefoglalják majd az 1828/2006/EK bizottsági rendelet 16. cikkéhez kapcsolódó mintavételi útmutatót, amelyet 2007 novemberében megvitattak a tagállamokkal, és 2008 közepéig véglegesítenek.

A mezőgazdaság területén az éves igazolás a 2007-es pénzügyi év vonatkozásában a kifizető ügynökségek belső ellenőrzési eljárásainak működésére terjed ki, a hitelesítő szerveknek pedig ellenőrizniük és ellenjegyezniük kell az ellenőrzési statisztikákat és a kifizetés utáni ellenőrzéseket.

Hatás : Javul az ellenőrzési folyamat egységesítése és minősége, valamint a reprezentatív hibaaránnyal kapcsolatos jelentések □□□□□

Valószínű fejlődési irány : A hibaarány folyamatosan csökken

8. és 8N. intézkedés: A legfőbb ellenőrzési intézményektől szerzett kiegészítő bizonyosság megkönnyítése

A 8. intézkedés megvalósult: bár a legfőbb ellenőrzési intézmények nem képezik a belső ellenőrzési keret részét, a nemzeti kormányzati kiadások külső ellenőreként kulcsszerepet játszanak a közpénzek (beleértve az uniós pénzeszközök) pénzügyi ellenőrzésében. A Bizottság valamennyi legfőbb ellenőrzési intézménynek megküldte a 2005-ös és 2006-os kifizetésekkel kapcsolatos adatokat, és továbbra is így fog tenni.

A 8N. intézkedés majdnem teljesen megvalósult: a Bizottság a szlovén számvevőszék részvételével esettanulmányt készített, amely lehetővé tette az egységesített jelentések javítását. Ez segíti a legfőbb ellenőrzési intézményeket a jelentések nemzeti ellenőrzésekkel kapcsolatos jövőbeli felhasználásában.

Hatás : Növekedni fog a bizottsági adatokat felhasználó és az uniós pénzeszközök felhasználásáról jelentést tevő legfőbb ellenőrzési intézmények száma ■□□□□

Valószínű fejlődési irány : A legfőbb ellenőrzési intézmények függetlenek, de a bizottsági jelentések minőségének javulása várhatóan az intézmények bevonásának fokozatos növekedéséhez vezet.

Egységes ellenőrzési megközelítés: az eredmények megosztása és a költség-haszon arány előtérbe helyezése (9–11. intézkedés)

9. és 9a1N. intézkedés: Hatásos eszközök létrehozása az audit- és ellenőrzési eredmények megosztására és az egységes ellenőrzési megközelítés alkalmazásának elősegítésére

Az intézkedés majdnem teljesen megvalósult: a Számvevőszék javaslatot tett arra, hogy az ellenőrzési eredményeket közös adatbázisban vezessék[8]. A Bizottság az ellenőrzések és azok eredményeinek főigazgatóságok közötti összehangolásának megkönnyítése érdekében pénzügyi és számviteli rendszerébe integrálta az ellenőrzési adatokat: jelenleg több mint 2 700 ellenőrzést tartanak nyilván.

Megosztott igazgatás esetén a főigazgatóságok az ellenőrzést összehangolják a tagállamokkal, az ellenőrzés menetét pedig számítástechnikai rendszerek, rendszeres jelentéstétel és éves koordinációs értekezletek keretében kísérik figyelemmel. A strukturális alapokra vonatkozó, 2007–2013 közötti jogszabályok előírják, hogy az ellenőrzési lánc szereplőinek össze kell hangolniuk az ellenőrzéseket, az ellenőrzési hatóság pedig a program elfogadását követő 9 hónapban beterjeszt a Bizottság elé egy ellenőrzési stratégiát, amelyet kétoldalúan minden évben felülvizsgálnak és naprakésszé tesznek. A rendszerellenőrzési jelentéseket a Bizottság és a nemzeti ellenőrzési hatóságok egymás között kicserélik. 2007 folyamán képzési műhelyeket szerveztek majdnem az összes tagállam strukturális alapokkal foglalkozó hatóságainak az új jogszabályok audit- és ellenőrzési előírásaival kapcsolatban annak érdekében, hogy segítsenek az új jogszabályi követelmények közös értelmezésének kialakításában.

Hatás : Az ellenőrzési tevékenység és módszertan összehangoltabbá válik. ■□□□□

Valószínű fejlődési irány : Az ellenőrzés következetesebbé válik és minősége javul. A nemzeti ellenőrzési hatóságok munkája megbízhatóbb lesz.

10. és 10N. intézkedés: Az ellenőrzési költségek kezdeti becslése és értékelése, valamint az ellenőrzés költség-haszon arányának vizsgálata

Az intézkedés folyamatban van: a Bizottság nemsokára befejezi az ellenőrzési költségek értékelését a mezőgazdaság, az ERFA és a közvetlen centralizált igazgatás vonatkozásában. Az értékelés eredményei képezik majd a Bizottság 2008 őszére elkészítendő közleményének alapját, amely az ellenőrzési rendszerek költségeiről és hasznáról, valamint a fennmaradó kockázat elemzéséről szól. Ezeket a számvevőszéki értékelés során figyelmeztető értékeléssel ellátott szakpolitikai területekkel foglalkozó főigazgatóságoknak bele kell foglalniuk 2007-es éves tevékenységi jelentéseikbe. A közlemény a fennmaradó hibakockázattal kapcsolatos vita folytatásának is alapot ad.

A 10N. intézkedésben meghatározott, a kockázatra vonatkozó program felépítése által gyakorolt hatás elemzése – elsősorban a megfelelően központosított adatok hiánya miatt – lassabban haladt a tervezettnél.

Hatás : A fő szakpolitikai területeken fennmaradó kockázati szinteket jobban megértik ■□□□□ .

Valószínű fejlődési irány : A 2008. októberi közlemény nyomon követésén múlik.

11. intézkedés: Behajtás és az ellenőrzés haszna

Az intézkedés lezárás előtt áll: az ellenőrzés több előnye (az elrettentő és megelőző hatás, a rendszerellenőrzés hatása a tagállam vagy a kedvezményezettek igazgatási és ellenőrzési rendszereinek javítása terén) is nehezen kifejezhető számokban. E szakaszban tehát az elemzés a számszerűsíthető haszonra (behajtás és a kifizetések csökkentése) korlátozódik.

Hatás : Számszerűsítik az ellenőrzés eredményeként a hibás összegek behajtásából származó hasznot □□□□□

Valószínű fejlődési irány : 2008-tól kezdve a 11N. intézkedés keretében az összes információt begyűjtik.

11N. intézkedés: A hibák behajtással történő korrigálása

Az intézkedés folyamatban van: a behajtott összegek szerepeltek a 2005. és 2006. évi beszámolóban. Az ellenőrzés eredménye és a behajtások közötti közvetlen kapcsolat megállapítása azonban még várat magára. Az ellenőrzések pénzügyi eredményei azonosításának és nyomon követésének érdekében 2008. február 28-tól kezdve a központi pénzügyi és számviteli rendszerben nyilvántartják az ellenőrző hatóságot és a hiba típusát. Az ezzel kapcsolatos részleteket (amelyeket a 2008-ban indított behajtásokra vonatkozóan visszamenőleg be kell vinni a rendszerbe) 2009 márciusában közzéteszik a 2008. évi beszámolóban. Ez többek között lehetővé teszi a hiba évének a felfedezés évével történő összehasonlítását, és ezen alapul majd a többéves behajtási rendszerek hatékonyságának értékelése.

Ezalatt a Bizottság 2007 októberében a strukturális alapokról szóló éves jelentés mellékletében információkat tett közzé a bizottsági korrekciókról, és első alkalommal számokat is közölt a tagállamok által nemzeti szinten visszavonásokkal és behajtásokkal végrehajtott pénzügyi korrekciók kivitelezéséről. A Bizottság 2008-ban intézkedéseket tesz annak biztosítására, hogy a jelentési követelmények teljesítése megfelelőbb legyen, és ellenőrzi a mintaként kiválasztott tagállamok adatainak pontosságát.

Hatás : Bizonyosságot nyer, hogy a többéves ellenőrzési rendszerek hatékonyak a hibák kijavításában □□□□□

Valószínű fejlődési irány : A strukturális alapokkal kapcsolatos korrekciókról teljesek lesznek az adatok 2008-ban, a bizottsági korrekciókat pedig közvetlenül a számviteli rendszerbe vezetik be.

Ágazatspecifikus hiányosságok (12–16. intézkedés)

12. és 12N. intézkedés: A résztvevő szolgálatok által megállapított hiányosságok kezelése

Az intézkedés megvalósult: a Bizottság biztosítani fogja, hogy a többéves ellenőrzési stratégia továbbra is megfelelő egyensúlyt teremtsen a kockázatok és a reprezentatív mintavétel között[9]. A tagállamok ellenőrzési hatóságai által végzett tesztelések koherenciája érdekében a strukturális alapok vonatkozásában a számviteli standardokkal összhangban átfogó iránymutatást készítettek az ellenőrzési mintagyűjtésről[10]. A Bizottság – az ellenőrzési eredmények következetességének és magas színvonalának biztosítása érdekében – útmutatással szolgált a külső ellenőrzési keretszerződések igazgatásának bevált gyakorlatairól[11].

A 6. keretprogramnak a kedvezményezettek részletes elemzésén alapuló ellenőrzési stratégiája a Számvevőszék véleménye szerint „megfelelő alapot kínál a Számvevőszék által megállapított problémák megoldásához”[12]. Bár a megközelítés nem alkalmazható minden szakterületre, a Bizottság 2008 júliusára a kutatási ellenőrzési stratégia tapasztalataira alapozva útmutatót készít szolgálatainak a mintavételi stratégiákról.

A kutatással foglalkozó főigazgatóságok meghaladták a 2007. márciusi haladási jelentésben[13] foglalt célt (300), és 378 ellenőrzést hajtottak végre 2007 folyamán (2006-ban a 6. keretprogrammal kapcsolatban csak 45-öt). Ezen ellenőrzések eredményeit tartalmazni fogják a főigazgatóságok éves tevékenységi jelentései. 2008-ban további erőfeszítéseket tesznek, és az ellenőrzési eredmények folyamatos felhalmozódása, valamint az azokhoz kapcsolódó korrekciók és behajtások világos áttekintést biztosítanak majd a 6. keretprogramban fennmaradó hibákról.

Hatás: Minden igazgatási módnál fokozatosan csökken a hibák száma. ■□□□□

Valószínű fejlődési irány : Jelentősen javul a Számvevőszék által adott értékelés

13. intézkedés: A megosztott igazgatás szerinti ellenőrzések regionális szintű vizsgálata és a létező nyilatkozatok értéke

Az intézkedés megvalósult: a strukturális alapokkal foglalkozó főigazgatóságok éves tevékenységi jelentéseikben értékelik a tagállamok ellenőrzési rendszereit. Ezen értékelés alapját részben a tagállamok rendelkezésre álló ellenőrzésekről készült éves összefoglalóiban foglalt információk képezik (lásd az 5. intézkedést).

Hatás : Javul a tagállamok ellenőrzési rendszereinek minősége, amelyről az éves tevékenységi jelentéstételi folyamat és a Számvevőszék értékelése tanúskodik ■□□□□

Valószínű fejlődési irány : A számvevőszéki értékelés javul, de valószínűleg lesznek eltérések az egyes tagállamok között

14. intézkedés: Jobb iránymutatás a strukturális alapok számára a hibakockázat kezelésével kapcsolatban

Az intézkedés megvalósult: 2007-ben a strukturális alapokkal foglalkozó főigazgatóságok útmutatót adtak ki az ellenőrzési stratégiával és a megfelelés értékelésével (a dokumentumokat az ellenőrzési hatóságok a program elfogadását követő 9–12 hónapban nyújtják be), az éves összefoglalókkal és a közbeszerzési szabálytalanságokat követő pénzügyi korrekciókkal kapcsolatban. 2008 folyamán – az új jogszabályokra való tekintettel – felülvizsgálják a mintavételi és a rendszerértékelési megjegyzéseket, valamint az elsődleges igazgatási ellenőrzésekkel és igazolással kapcsolatos módosított megjegyzéseket. Az ezt intéző hatóságok számára 2008 közepére szemináriumot terveznek.

Hatás : Az útmutató sikeres végrehajtásának következtében csökken a hibaarány. □□□□□

Valószínű fejlődési irány : Jelentősen javul a kulcsfontosságú kérdésekkel kapcsolatban 2008-ban közzétett útmutatás.

15. intézkedés: A „bizalmi szerződés” támogatása a strukturális alapok esetében

Az intézkedést nem fejezik be minden tagállamban, de a 2007–2013-as időszak jogszabályain keresztül megvalósul: hat tagállammal írtak alá bizalmi szerződést: Ausztria, Egyesült Királyság (Wales), Dánia, Portugália, Szlovénia és Észtország. 2008 folyamán további szerződéseket írhatnak alá azokkal az országokkal, ahol az ellenőrzés eredményei azt mutatják, hogy azok teljesítik a feltételeket. Bár a Bizottság nem teljesítette azt a nagyratörő célt, hogy (2000–2006-ra) minden tagállammal szerződést írjon alá, e kezdeményezés támogatása mégis javulást eredményezett az ellenőrzési munka összehangolásában, és referenciaeljárást hozott létre. E kezdeményezés alapvető elvei a strukturális alapokra vonatkozó 2007–2013-as jogszabályok részét képezik.

Hatás : Nő a tagállamok ellenőrzéssel kapcsolatos tudatossága ■□□□□

Valószínű fejlődési irány : Amint végrehajtják a 2007–2013-as programokat, a tagállami ellenőrző rendszerekben javulás várható, és többen teljesítik majd a „bizalmi szerződés” követelményeit.

16. intézkedés: Közös iránymutatások bevezetése az egyes szakpolitikai csoportok esetében

Az intézkedés befejezésre vár: belső iránymutatást állítottak össze a külső ellenőrök akkreditációjára, képzésére és vizsgálatára vonatkozóan. A kutatási ágazat az ellenőrzési munka következetességének elősegítésére kézikönyvet állított össze a hatodik keretprogramra vonatkozóan. A strukturális alapok kézikönyveit az új jogszabályokkal összhangban módosítják.

A kutatás területén kollektív megközelítést alakítottak ki a reprezentatív mintagyűjtéssel kapcsolatban. Más területeken a haladás lassabb, de végeztek elemzést és – többek között a strukturális intézkedések területén – összeállítottak egy mintavételi útmutató-tervezetet, amely kifejti a 2007–2013-as jogi keret alapelveit. Ezt 2008 közepéig véglegesítik és a szolgálatok rendelkezésére bocsátják.

Hatás : Egyszerűsítik az ellenőrzési elveket és módszertant. Például a közös mintavételi iránymutatás alkalmazása útján jobb információhoz jutnak a hibaarányokkal kapcsolatban ■□□□□

Valószínű fejlődési irány : A hatás 2008-ban kimutatható lesz a kutatásban, a többi ágazat ezután következik.

KÖVETKEZTETÉSEK

A cselekvési tervben azonosított hiányosságok legtöbbjét megoldották. A még be nem fejezett intézkedések 2008 folyamán lezárulnak, azaz nemsokára működőképes lesz a 2006-ban felvázolt, integrált belső ellenőrzési keret.

A Bizottság folytatja a költség-haszon-kockázat mérlegelésével kapcsolatos munkát annak érdekében, hogy haladást érjen el a kockázatkezelés és a fennmaradó hibák tekintetében. A Bizottság üdvözli a Tanács és a Parlament által a fennmaradó hibakockázat koncepciójának mélyítése iránt tanúsított érdeklődést, különösen azért, mivel ezt összetett szabályok befolyásolják igen erőteljesen, amely magas hibakockázathoz vezet. Ebből a célból a Bizottság 2008. októberig közleményt készít, amely összesíti az ellenőrzés költségeinek és hasznának értékelése, valamint a fennmaradó kockázat elemzése során kimutatott eredményeket, amely értékelést és elemzést a számvevőszéki értékelés során figyelmeztetéssel ellátott szakpolitikai területekkel foglalkozó főigazgatóságoknak bele kell foglalniuk 2007-es éves tevékenységi jelentéseikbe.

A Bizottság ki tudja mutatni, hogy konkrét eredményeket ért el. A cselekvési terv sikerét elemző értékelés alapjául azonban az intézkedések hatása szolgál, amely csökkenő hibaarányokban és a rendszerek Számvevőszék általi javuló értékelésében mutatkozik meg. 2009 elején a Bizottság további hatásvizsgálatot végez a 2008. december 31-i helyzet vonatkozásában.

[1] COM(2006) 9 és SEC(2006) 49.

[2] 2/2004. sz. vélemény. (HL C 107., 2004.4.30. 1. o.), (az „Egységes ellenőrzésről” szóló vélemény).

[3] HL L 196., 2005.7.27., 4. o.

[4] COM(2007) 86.

[5] Az egyszerűsítési kezdeményezések részleteivel kapcsolatban lásd a COM(2007) 86-ot.

[6] Iránymutatás a 7. keretprogramhoz, iránymutatás a strukturális alapok 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó végrehajtási szabályaihoz, iránymutatás a 2007–2013 közötti oktatáspolitikához.

[7] COM(2008) 97.

[8] A 02/2004. sz. vélemény 46. és 47. bekezdése.

[9] A 02/2004. sz. vélemény 48. és 49. bekezdése.

[10] A 02/2004. sz. vélemény 40. és 49. bekezdése.

[11] A 02/2004. sz. vélemény 37. bekezdése.

[12] A Számvevőszék éves jelentése a költségvetés végrehajtásáról a 2006-os pénzügyi évre vonatkozóan.

[13] COM(2007) 86.