C 375/21

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Az antiszemitizmus elleni küzdelemre és a zsidó élet előmozdítására vonatkozó stratégia (2021–2030)

(2022/C 375/04)

Előadó: KARÁCSONY János Ádám (HU/ECR), a Pest Megyei Közgyűlés alelnöke Referenciaszöveg: Az Európai Bizottság közleménye az antiszemitizmus elleni küzdelemre és a zsidó élet előmozdítására vonatkozó európai uniós stratégiáról (2021–2030) COM(2021) 615 final

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

1. üdvözli az antiszemitizmus elleni küzdelemre és a zsidó élet előmozdítására vonatkozó uniós stratégiáról (2021–2030) szóló közleményt, és egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy az antiszemitizmus elleni küzdelem összetett kihívást jelent, mivel az antiszemitizmus veszélyezteti az alapvető európai értékeket. Aktív részvétele révén a Régiók Európai Bizottsága hozzájárulhatna az Európai Bizottságnak az antiszemitizmus elleni küzdelemre és a zsidó élet előmozdítására vonatkozó európai uniós stratégiájához (2021–2030), biztosítva, hogy a helyi és regionális önkormányzatok részt vegyenek annak végrehajtásában. Úgy véli, hogy az antiszemitizmus nélküli EU valamennyi uniós helyi és regionális önkormányzatnak közös célja kell, hogy legyen;

2. aggodalmát fejezi ki az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (FRA) által készített, a zsidókkal szembeni hátrányos megkülönböztetésről és gyűlölet-bűncselekményekről szóló, Experiences and perceptions of antisemitism [Az antiszemitizmussal kapcsolatos tapasztalatok és annak érzékelése] című, 2018-ban közzétett második felmérés eredményei miatt, amelyek megerősítették, hogy tízből kilenc zsidó úgy véli, hogy az antiszemitizmus nőtt az országában, és hogy a zsidók 85 %-a komoly problémának tartja az antiszemitizmust;

3. üdvözli, hogy az Európai Bizottság stratégiája a megfelelő érdekelt felekkel – köztük a nemzeti és regionális hatóságokkal, a zsidó közösségekkel és szervezetekkel, független szakértőkkel és kutatókkal, az FRA-val, valamint nemzetközi szervezetekkel és más érdekeltekkel – folytatott széles körű konzultáción alapul;

4. hangsúlyozza, hogy a zsidó kultúra az európai kultúra szerves része, és hogy a zsidó kulturális örökséget védeni kell az EU városaiban és régióiban, illetve oly módon kell népszerűsíteni, hogy az arra ösztönözze az európaiakat, hogy a zsidó kulturális örökséget az európai kultúra és életmód fontos részének tekintsék és ekként értékeljék. Fel kell hívni a figyelmet a zsidó élet évezredes hagyományaira és arra a számtalan fontos hozzájárulásra, amelyekkel a zsidó vallású vagy zsidó hátterű emberek közös társadalmunkat és kultúránkat gazdagították. E tekintetben úgy véli, hogy fontos a régiók és a civil társadalom közötti együttműködés fokozása;

5. üdvözli, hogy az Európai Bizottság megerősítette szilárd és egyértelmű elkötelezettségét az antiszemitizmus elleni globális küzdelem iránt. Egyetért azzal, hogy az antiszemitizmus, a gyűlöletre uszítás vagy az erőszak bármilyen formája elfogadhatatlan és összeegyeztethetetlen az Európai Unió és tagállamai értékeivel és céljaival. Ezek az elvek nem képezik alku tárgyát. A fentiek fényében alapvetően fontos, hogy az összes nemzetközi, nemzeti és szubnacionális hatóság valamennyi szakpolitikai területen általánosan érvényesítse az antiszemitizmus valamennyi formájának megelőzését és az ellenük való küzdelmet;

6. üdvözli, hogy az Európai Bizottság elkötelezett amellett, hogy rendszeres párbeszédet folytasson az Európai Parlamenttel és a tagállamok nemzeti parlamentjeivel azzal a céllal, hogy határozott fellépést ösztönözzön az antiszemitizmus elleni küzdelem és a zsidó élet előmozdítása terén, és hozzáteszi, hogy tovább növelné a stratégia hatékonyságát, ha a felkérés a regionális szereplőkre is kiterjedne;

7. megfelelőnek tartja a stratégia azon következtetését, hogy a gyűlölet minden formája aláássa az emberi értékeket, és összeegyeztethetetlen azokkal az értékekkel, amelyekért az EU kiáll. Miközben üdvözli, hogy ez a stratégia része az Európai Bizottság által a gyűlölet, a megkülönböztetés és a rasszizmus minden formája elleni küzdelem jegyében kifejtett erőfeszítéseknek, úgy véli, hogy egy lépéssel tovább kell menni, és ki kell nyilatkoztatni az antiszemitizmussal szembeni zéró tolerancia elvét;

8. emlékeztet arra, hogy az EUMSZ 17. cikke alapján az Európai Uniónak nyílt, átlátható és rendszeres párbeszédet kell folytatnia az egyházakkal, vallási szervezetekkel és világnézeti szervezetekkel, és hogy az RB-nek is ki kellene alakítania egy ilyen párbeszédet;

Az antiszemitizmus minden formájának megelőzése és az ellene való küzdelem

9. megfelelőnek tartja a stratégia azon következtetését, hogy napjainkban az antiszemitizmus leggyakoribb megnyilvánulásai közé tartozik az Izraellel kapcsolatos antiszemitizmus, amellyel az európai zsidók leggyakrabban online találkoznak ( 1 )

10. teljes mértékben támogatja azt a nézetet, amely szerint a Nemzetközi Holokauszt Emlékezési Szövetség (IHRA) által meghatározott antiszemitizmus-definíciónak kellene egységes iránymutatásként szolgálnia a tagállamok és hatóságaik számára az antiszemita mintáknak és az antiszemitizmus különböző formáinak azonosításához. Egy cselekmény antiszemita jellegének felismerése és néven nevezése elősegíti, hogy kiépüljön a bizalom a hatóságok és a bíróságok iránt, illetve azt, hogy az emberek nagyobb arányban jelentsék az antiszemita bűncselekményeket;

11. e definíciónak megfelelően: a) Az antiszemita cselekmények akkor minősülnek bűncselekménynek, ha azokat a törvény ekként határozza meg (például a holokauszttagadás vagy antiszemita anyagok terjesztése). A különösen sértő és káros terminológia (holokauszt, népirtás, apartheid) használata nem fogadható el jogszerűként a zsidó közösségekkel vagy a zsidó állam általános céljaival és magatartásával szemben megfogalmazott kritikában. b) A bűncselekmények akkor minősülnek antiszemitának, ha a támadások célpontjai – akár emberek, akár vagyontárgyak – (például épületek, iskolák, kegyhelyek és temetők) azért kerülnek kiválasztásra, mert zsidók vagy zsidónak hiszik őket, illetve zsidókhoz kötődnek. c) Az antiszemita hátrányos megkülönböztetés és az, ha a mások számára elérhető lehetőségeket és szolgáltatásokat megtagadják a zsidóktól, üldözendő és büntetendő;

12. üdvözli, hogy a tagállamok támogatták a stratégiát, és el is kötelezték magukat amellett, hogy nemzeti stratégiák keretében preventív módon kezelik az antiszemitizmust, illetve küzdenek ellene, valamint hogy fellépnek a diszkrimináció egyéb formái – például a rasszizmus, az idegengyűlölet, a radikalizálódás és a szélsőségesség– ellen. Ennek példája az „Egyenlőségközpontú Unió: az EU rasszizmus elleni cselekvési terve a 2020–2025-ös időszakra” című közlemény, amelyről a Régiók Bizottsága szintén kiadott egy véleményt ( 2 )

13. egyetért a stratégia azon megállapításával, hogy a stratégia sikeréhez kulcsfontosságú a civil társadalmi szervezetek és a zsidó közösségek megerősített bevonása, az ezekkel a szervezetekkel folytatott aktív együttműködés fokozása és kezdeményezéseik pénzügyi támogatása meglévő uniós finanszírozási programokon keresztül, külön forrásokat rendelve e célok megvalósításához;

14. üdvözli, hogy az Európai Bizottság az 1,55 milliárd euró költségvetésű Polgárok, egyenlőség, jogok és értékek program ( 3 ) , valamint számos más uniós program ( 4 ) finanszírozása révén elkötelezi magát az antiszemitizmus minden formája elleni küzdelmet és annak nyilvántartását célzó szervezetek és projektek támogatása mellett, így a zsidóellenesség, illetve az Izrael Állam legitimitásának megkérdőjelezése elleni küzdelem, valamint a holokausztra való emlékezésre fordított kellő figyelem révén kezelve az antiszemitizmus transzverzális jellegét;

15. helyesli az állami fellépésbe vetett bizalom erősítésére irányuló intézkedésként a nemzeti és regionális biztonsági hatóságok kapcsolattartóinak kinevezését, valamint kommunikációs csatornák és összehangolt intézkedések létrehozását, különösen válság esetén;

16. üdvözli, hogy az Európai Bizottság úgy döntött, hogy a stratégia végrehajtásának támogatása érdekében állandó struktúraként hivatalossá teszi az antiszemitizmus elleni küzdelemmel foglalkozó ad hoc munkacsoportot, és hogy segít a tagállamok, a zsidó közösségek képviselői és más érdekelt felek törekvéseinek koordinálásában. Felkéri az Európai Bizottságot, hogy a munkacsoport tagjainak kiválasztásakor fordítson különös figyelmet az európai zsidó közösségek összetettségére, hogy valamennyi felekezet és vallási mozgalom egyenlő mértékben legyen képviselve;

17. aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az európai zsidó fiatalok 44 %-a tapasztalt már antiszemita zaklatást ( 5 ) , és úgy véli, hogy mielőbb célzottan fel kell venni a harcot az antiszemita gyűlöletbeszéd és gyűlölet-bűncselekmények, illetve a zsidók ellen irányuló erőszakos szélsőségesség és terrorizmus ellen. Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 12 uniós tagállamban felmérést készített arról, hogy a zsidó embereknek milyen tapasztalataik vannak gyűlölet-bűncselekményekkel kapcsolatban. Az RB komoly aggodalmaknak ad hangot amiatt, hogy a felmérés tanúsága szerint a válaszadók 35 %-a találkozott már azzal a kijelentéssel, hogy „a zsidók saját céljaikra használják azt, hogy a holokauszt áldozatai” ( 6 ) , az európaiak 53 %-a pedig úgy érzi, hogy a holokauszttagadás probléma az országában ( 7 ) . Ezt szem előtt tartva az RB sürgeti az arra irányuló európai bizottsági javaslat gyors elfogadását, hogy az uniós bűncselekmények listáját terjesszék ki a gyűlöletbeszédre és a gyűlölet-bűncselekményekre, ami lehetővé tenné bűncselekmények és szankciók meghatározására vonatkozó uniós minimumszabályok megállapítását;

18. egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a stratégia végrehajtásában – az antiszemitizmus elleni küzdelem és a zsidó élet előmozdítása szempontjából – nagyon fontos szerep jut mind a tagállamoknak, mind a helyi és regionális szervezeteknek. Kötelezettséget vállal arra, hogy a jövőben nagyobb figyelmet fordít az antiszemitizmus kérdésére annak érdekében, hogy hozzájáruljon az antiszemitizmus elleni küzdelemre vonatkozó uniós stratégia végrehajtásához és előmozdítsa a bevált gyakorlatok cseréjét;

19. üdvözli az Európai Bizottság 2021–2024-es időszakra szóló európai igazságügyi képzési stratégiáját, amely többek között az Európai Igazságügyi Képzési Hálózat (EJTN) és az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynöksége (CEPOL) révén támogatja az igazságügyi és bűnüldözési szakemberek körében előforduló antiszemitizmus kezelésére irányuló képzési programokat és kapacitásépítési tevékenységeket. Az antiszemitizmussal kapcsolatos figyelemfelkeltést és a megfelelő képzést a helyi és regionális önkormányzatok számára is elérhetővé kell tenni;

20. hangsúlyozza, hogy különösen fontos, hogy a tagállamokban az antiszemita megnyilvánulásokkal kapcsolatban gyűjtött adatok összehasonlíthatóak legyenek, és hogy az adatgyűjtési eljárások módszertanához és kialakításához célzott pénzeszközök és programok álljanak rendelkezésre;

21. egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy az online antiszemitizmus elleni küzdelem nagyobb figyelmet érdemel. Rámutat arra, hogy az antiszemita összeesküvés-elméletek, a náci jelképek, emléktárgyak és irodalom, valamint ezek online terjesztése radikalizálódáshoz és végső soron fizikai erőszakhoz vezethetnek. Emiatt különösen fontosak a gazdasági szereplőkre vonatkozó különleges kötelezettségek, amelyeket a magatartási kódexük, a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály és a digitális piacokról szóló jogszabály határoz meg;

22. hangsúlyozza, hogy fontos nagyobb figyelmet fordítani a közösségimédia-platformokon található illegális tartalmak kezelésére. A bűnüldözés, az igazságszolgáltatás és a polgári bírósági eljárások döntő szerepet játszanak ennek elérésében. Az online térben vagy a közösségi médiában tett, bűncselekménynek minősülő kijelentéseket következetesen üldözni kell. Az RB ezért szükségesnek tartja az erre vonatkozó uniós és nemzeti jogszabályok megerősítését. Ezért arra kéri a tagállamokat, hogy gyorsan és teljeskörűen ültessék át a gyakorlatba és hajtsák végre a rasszizmus és az idegengyűlölet elleni küzdelemről szóló kerethatározatot ( 8 )

A zsidó élet védelme és előmozdítása az EU-ban

23. üdvözli, hogy az Európai Bizottság 24 millió euróval támogatja a tagállamokat és a zsidó közösségeket abban, hogy megerősítsék a zsinagógák és az imahelyek védelmét, és felhívja a figyelmet arra, hogy az incidensekkel kapcsolatos egységesített adatok segítséget nyújthatnak ahhoz, hogy az Európai Bizottság az Európai Unió Helyzetelemző Központjával együtt feltárja a zsidó embereket, közösségeket és imahelyeket fenyegető konkrét veszélyeket, annak érdekében, hogy jobban megértse és megelőzze e veszélyeket, védelmet nyújtson azokkal szemben és reagáljon a konkrét biztonsági kockázatokra;

24. kiemeli, hogy annak ellenére, hogy a zsidók régóta jelen vannak Európában, az európaiak 68 %-a azt mondja, hogy „nem tájékozott” a zsidó történelemmel kapcsolatban ( 9 ) . Úgy véli, hogy a fiatal diákok körében kiemelt helyet kell kapnia a zsidó történelemmel, vallással és kultúrával kapcsolatos tudatosság és ismeretek növelésének. Ennek kapcsán különösen fontos a felhasznált tananyagok és a tanároknak szóló kézikönyvek minősége. Le kell bontani a társadalmi előítéleteket, és el kell jutni annak teljes elismeréséig, hogy a zsidó élet az európai társadalom részét képezi;

25. üdvözli, hogy az Európai Bizottság elismeri a sport és a média fontos szerepét a befogadás előmozdításában, és rámutat arra, hogy a nem kormányzati szervezetek kezdeményezései mellett a zsidó szervezetek aktív részvétele és a célzott programokon keresztül nyújtott támogatás hatékonyabb lehet az antiszemita sztereotípiák és tévhitek elleni küzdelemben;

26. üdvözli a kulturális örökségért való fellépés európai keretét ( 10 ) (amely az európai zsidó temetőkre vonatkozóan egy külön intézkedést tartalmaz), azonban felhívja a figyelmet arra, hogy számos elhagyatott zsinagóga és más magára hagyatott zsidó közösségi helyszín található Európában. A regionális támogatás mellett további programokra lenne szükség, hogy e fontos helyszínek helyreállításával és rongálás elleni védelmével megerősítsük Európa kulturális gyökereit;

27. üdvözli, hogy az Európai Bizottság elkötelezett a zsidó élettel, az antiszemitizmussal és a holokauszttal kapcsolatos oktatás és kutatás iránt, valamint hogy elismeri, hogy ezek alapvető fontosságúak az antiszemitizmus mai megértéséhez és ahhoz, hogy elejét vegyük az ilyen atrocitások megismétlődésének. Mindazonáltal néhány tagállamban ki kell bővíteni az EBESZ ( 11 ) /ODIHR ( 12 ) és az UNESCO ( 13 ) programjainak korlátozott hatókörét;

Oktatás, kutatás és a holokausztról való megemlékezés

28. üdvözli, hogy az Európai Bizottság egy, az antiszemita előítéletekkel kapcsolatos uniós felmérést szándékozik finanszírozni az Európai Unió egész területén, méghozzá számos tagállam ( 14 ) , illetve uniós helyi és regionális önkormányzat tapasztalataira is támaszkodva;

29. hangsúlyozza, hogy bár az oktatás a tagállamok hatáskörébe tartozik, felül kell vizsgálni az európai oktatási intézményekben használt, a zsidósággal, a holokauszttal és a mai Izraellel kapcsolatos tananyagokat. Szem előtt kell tartani, hogy az ilyen anyagoknak teljes mértékben meg kell felelniük az UNESCO békére, toleranciára, együttélésre és erőszakmentességre vonatkozó normáinak. Ezenkívül uniós forrásokat kell biztosítani olyan tankönyvek finanszírozására, amelyek megfelelnek a fent említett UNESCO-előírásoknak. Alapvetően fontos az összes oktatási szinten tanító tanárok megfelelő képzése annak érdekében, hogy kezelni tudják az antiszemitizmust és küzdeni tudjanak az előítéletek ellen mind az oktatásban, mind az oktatáson keresztül ( 15 ) . A bevált gyakorlatoknak az oktatási és képzési szakemberek, valamint az oktatási és képzési politikák kidolgozásáért és végrehajtásáért felelős különböző kormányzati szintek közötti megosztása még inkább elősegíthetné a tévhitek és sztereotípiák elleni küzdelmet;

30. aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az iskolákban újra és újra antiszemita cselekmények történnek, és hogy egyes tanároknak egyre nagyobb problémát okoz a Soá oktatása. Egyetért azzal, hogy a tanárokat fel kell ruházni az ahhoz szükséges eszközökkel, hogy multikulturális osztályokban is foglalkozni tudjanak az antiszemitizmus, a Soá, a zsidó élet és történelem kérdésével. Hangsúlyozza ezért, hogy a tagállamoknak fokozott pedagógiai támogatást kell nyújtaniuk a tanároknak – különösen a történelemtanároknak – és az iskolaigazgatóknak a második világháború időszakának tanításához és általában az antiszemitizmus kérdésének tárgyalásához. Rámutat arra, hogy a tagállamokban és régiókban használt tananyagok felülvizsgálata és javítása érdekében különösen fontosak a tanárokkal folytatott strukturált eszmecserék;

31. üdvözli, hogy az Európai Bizottság továbbra is finanszíroz olyan tagállami intézkedéseket, amelyek célja az antiszemitizmus elleni célzott küzdelem, a zsidó élet helyi és regionális szintű előmozdítása, illetve a jelenlegi és korábbi regionális és helyi zsidó életre vonatkozó ismeretek bővítése, valamint a helyi közösségekkel való cserék. Ezeket az intézkedéseket olyan uniós programokból is támogatni kellene, mint a Horizont Európa és a CERV;

32. kifejezetten üdvözli az antiszemitizmus megelőzésére irányuló nemzetközi kutatási projekteket, például az iskolai oktatásban az antiszemitizmus kezelésével kapcsolatos összehasonlító projekteket, és azt kéri, hogy biztosítsanak célzott európai finanszírozást ezekhez;

33. hangsúlyozza, hogy fontos megemlékezni azon nem zsidó emberek Európa-szerte tanúsított hősies helytállásáról, akik életüket feláldozva segítettek a zsidóknak a Soá idején;

34. támogatja, hogy összehangolt és határokon átnyúló módon fejlesszenek többnyelvű oktatási anyagokat az antiszemitizmus megelőzéséről, valamint tanároknak szóló kézikönyveket, amelyek digitálisan és szabadon hozzáférhetők;

35. alapvetően fontosnak tartja az olyan csoportok finanszírozásának ellenőrzésére szolgáló mechanizmusok megerősítését, amelyek nem kormányzati szervezetek álcája alatt védik az antiszemitizmust, előmozdítják a bojkott, elidegenítés és szankciók (BDS) kezdeményezést, vagy igazolják és ösztönzik a terrorizmust;

36. nagyra értékeli az Európai Holokausztkutatási Infrastruktúra (EHRI) ( 16 ) munkáját, és fontosnak tartja, hogy a transznacionális holokausztkutatás, megemlékezés és oktatás jövője a projekt 2024-es lejárta után is biztosított legyen. Ez a holokausztkutatási kezdeményezés részesül a legnagyobb uniós finanszírozásban a világon;

Vezető szerep az antiszemitizmus elleni globális küzdelemben

37. üdvözli, hogy az Európai Bizottság elismeri, hogy Izrael az Európai Unió kulcsfontosságú partnere az antiszemitizmus elleni globális küzdelemben. Ennek érdekében támogatja az együttműködést az Európai Bizottság által felállított ad hoc munkacsoporttal, illetve az Európai Parlament antiszemitizmussal foglalkozó munkacsoportjával;

38. a cselekvési terv legitimitásának erősítése és az antiszemitizmus elleni hatékonyabb európai küzdelem érdekében hangsúlyozza a nemzeti, regionális és helyi hatóságok, valamint a zsidó közösségek és civil társadalom bevonásának fontosságát. Emellett az is fontos, hogy az országok, illetve a helyi és regionális önkormányzatok megosszák egymással a bevált gyakorlatokat, beleértve a különböző kormányzati szintek és a civil társadalom által kidolgozott, az oktatás, a jogalkotás vagy a kutatás terén meghatározott célkitűzéseket és intézkedéseket;

39. úgy véli, hogy mivel a helyi és regionális önkormányzatok kiemelten fontos tevékenységet fejtenek ki az antiszemitizmus elleni küzdelem és a zsidó élet előmozdítása terén, részvételi lehetőséget kell kapniuk az uniós intézményekkel folytatott eszmecserékben, rendszeres konzultációkban és párbeszédben;

40. leszögezi, hogy az RB adott esetben kész hozzájárulni az Európai Bizottság által létrehozott, az antiszemitizmus elleni küzdelemmel foglalkozó ad hoc munkacsoport munkájához, és meghívni a csoport képviselőit az RB idevonatkozó üléseire;

41. az Európai Bizottság felhívásának eleget téve jó példával fog elöl járni, és munkaerő-felvételi és kiválasztási intézkedések révén javítani fogja az RB személyzetének reprezentativitását.

Kelt Brüsszelben, 2022. június 29-én. a Régiók Európai Bizottsága elnöke Vasco ALVES CORDEIRO

(1) Az európai zsidók 79 %-a érzi úgy, hogy őket hibáztatják Izrael Állam valamely tettéért. 69 %-uk szerint az arab-izraeli konfliktus hatással van a biztonságérzetükre (az FRA második felmérése, 2018: https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2018-experiences-and-perceptions-of-antisemitism-survey_en.pdf).

(2) COR-2020-04617.

(3) C(2021) 2699 final: https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/c_2021_2699_f1_commission_implementing_decision_en_v3_p1_1177590.pdf; Polgárok, egyenlőség, jogok és értékek program: https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/opportunities/portal/screen/programmes/cerv

(4) Jogérvényesülés program, Horizont Európa, Kreatív Európa, Erasmus+, Belső Biztonsági Alap, kohéziós politikai alapok, Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz (NDICI) és Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA).

(5) Young Jewish Europeans: perceptions and experiences of antisemitism, FRA, 2019: https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2019-young-jewish-europeans_en.pdf.

(6) Experiences and perceptions of antisemitism (Antiszemitizmussal kapcsolatos tapasztalatok és az antiszemitizmus megítélése), második felmérés a zsidókkal szembeni megkülönböztetésről és gyűlölet-bűncselekményekről az EU-ban, FRA, 2018: https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2018-experiences-and-perceptions-of-antisemitism-survey_en.pdf.

(7) Az Eurobarométer 484. sz. különjelentése, Perceptions of antisemitism (Az antiszemitizmus többféle megítélése), 2019: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2220.

(8) A Tanács 2008. november 28-i 2008/913/IB kerethatározata, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/ALL/?uri=celex:32008F0913.

(9) Eurobarometer felmérés (europa.eu).

(10) A kulturális örökségért való fellépés európai kerete.

(11) EBESZ: Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet.

(12) ODIHR: Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala.

(13) UNESCO: Az ENSZ Nevelésügyi, Tudományos és Kulturális Szervezete.

(14) Kovács, A., Fischer, G., Antisemitic Prejudices in Europe: Survey in 16 European Countries, Action and Protection League, 2021: European antisemitism survey – APL – Action & Protection League (apleu.org).

(15) „Addressing Anti-Semitism in Schools: Training Curricula”, az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala (ODIHR) és az UNESCO által közösen összeállított kiadvány.

(16) https://www.ehri-project.eu/.