A BIZOTTSÁG MUNKADOKUMENTUMA a tagállamok által a fizetési mérleggel, a szolgáltatások nemzetközi kereskedelmével és a közvetlen külföldi befektetésekkel kapcsolatban 2012-ben jelentett adatok minőségének értékeléséről /* COM/2013/0784 final */





A BIZOTTSÁG MUNKADOKUMENTUMA a tagállamok által a fizetési mérleggel, a szolgáltatások nemzetközi kereskedelmével és a közvetlen külföldi befektetésekkel kapcsolatban 2012-ben jelentett adatok minőségének értékeléséről 1. Bevezetés A fizetési mérleggel, a szolgáltatások nemzetközi kereskedelmével és a közvetlen külföldi befektetésekkel kapcsolatos közösségi statisztikákról szóló 184/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: a fizetési mérlegről szóló rendelet)[1] 4. cikkének (3) bekezdése meghatározza, hogy: „Az eljuttatott adatokat a minőségről szóló beszámolók alapján a Bizottság a 11. cikk (1) bekezdésében említett fizetésimérleg-bizottság támogatásával értékeli. Ezt a bizottsági értékelést tájékoztatásul meg kell küldeni az Európai Parlamentnek.” Jelen munkadokumentum a tagállamok által 2012-ben bejelentett adatok minőségét értékeli. Összeállítására a fizetési mérlegről szóló rendeletben előírt módon, a fizetésimérleg-bizottság támogatásával került sor. A munkadokumentum az Eurostat által 2013. január és június között végzett fizetési mérleg minőségértékelésének eredményein alapul. A hivatalos statisztikák minőségének bármely értékeléséhez alkalmazott elvek rövid leírását és a fizetési mérleggel kapcsolatos adatok globalizált környezetben történő összeállítása során felmerült kihívásokról szóló rövid áttekintést követően ez a dokumentum azt elemzi, hogy a fizetésimérleg-adatok milyen mértékben felelnek meg az európai statisztikai rendszert alátámasztó minőségi elveknek. E célból a jelentés elsősorban a tagállamoknak a fizetésimérleg-adatok összeállítására és továbbítására vonatkozó jogi kötelezettségeire összpontosít, valamint arra, hogy azoknak a tagállamok milyen mértékben felelnek meg. A jelentés tájékoztatással szolgál a fizetésimérleg-adatok minőségének értékelésére vonatkozóan, különös hangsúlyt fektetve az aggregátumok összességére és az aggregátumok összeállításához szükséges legfontosabb elemekre. 2. A hivatalos statisztikák minőségének értékelése A fizetési mérleg minőségének értékelése a fizetési mérleggel kapcsolatos statisztikák minőségi kritériumai és a mérleg minőségéről szóló beszámolók tekintetében a 184/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 1055/2008/EK bizottsági rendeletben[2] megállapított elveknek megfelelően az Eurostat éves feladata. A fizetési mérleg minőségének értékelése ellenőrzi az európai statisztikákról szóló, 2009. március 11-i 223/2009/EK rendelet[3] 12. cikkének (1) bekezdése által meghatározott összes minőségértékelési szempont betartását, nevezetesen a következőket: relevancia, pontosság, időszerűség, időbeli pontosság, hozzáférhetőség és egyértelműség, összehasonlíthatóság és koherencia. A minőségirányítási módszerek és a magas színvonalú európai statisztikák előállításának támogatását szolgáló eszközök kidolgozása érdekében az Eurostat komoly erőfeszítéseket tesz. A minőségről szóló beszámolók képezik a minőségértékelés alapját, amely pedig a minőség javításának a kiindulópontja. Az „ESS kézikönyve a minőségről szóló beszámolókról” (ESS Handbook for quality reports)[4] részletesen leírja a hivatalos statisztikák minőségértékeléséhez használható módszerek széles körét, amelyek a statisztikai eljárás típusa szerint eltérőek. A statisztika célja ismeretlen értékekre becsléseket készíteni; ezek a becslések a variabilitás és a torzítás miatt nem egyeznek meg a valódi értékekkel. A statisztikák minőségét ronthatja a mintavételi és nem mintavételi hibák sokféle típusa. A mintavételes felmérésen alapuló statisztikák esetében a pontosság ellenőrzéséhez létezik egy megalapozott elmélet, amely a becslés várható értéke körüli variabilitását nézi varianciában, standard hibában, relatív szórásban vagy konfidenciaintervallumokban kifejezve. A nemzeti számlákhoz hasonlóan a fizetési mérleg adatai is különböző elsődleges statisztikák aggregátumaiból kerülnek összeállításra, ezek közül néhány mintavételes felmérésen alapul, néhány adminisztratív adatokból származik, néhány pedig modellek eredménye. Az aggregált statisztikák, például a fizetési mérleg esetében a pontosság nem mérhető közvetlen megközelítés alkalmazásával. A két fő eszköz, amelyet a statisztikák minőségéről szóló kézikönyv szerint az ilyen fajta statisztikák minőségének értékelésére használnak, a helyesbítések elemzései és a tévedések és kihagyások vizsgálata[5]; ez a beszámoló mindkét eszközre kitér. Az IMF szintén kidolgozott standardokat a statisztikák minőségének értékelésére, amelyek az adatminőség-értékelési keret részét képezik. Az egyik ilyen adatminőség-értékelési keret kifejezetten a fizetési mérleggel foglalkozik[6]. Az Eurostat fizetésimérleg-minőségről szóló beszámolói az ESS számára kidolgozott és az adatminőség-értékelési keret által meghatározott standardokat tükrözik. Annak érdekében, hogy ezek a beszámolók jobban meg tudják ragadni az adatminőség különböző tulajdonságait, tartalmuk idővel kibővült, és a jövőben tovább fejlesztik őket. Míg az aggregált statisztikák minősége nem egyszerűen az őket alkotó elsődleges adatok minőségének az összege, a fizetésimérleg-adatok minősége mindenképpen azon adatforrások minőségén múlik, amelyekből merítették őket. A folyó fizetési mérleg legfontosabb elemét képező nemzetközi árukereskedelem számára rendszeresen készülnek minőségi beszámolók[7], a fizetési mérleg adatainak minden egyes eleme minőségének az értékelése azonban túlságosan költséges és időigényes lenne. 3. A fizetésimérleg-statisztikák összeállítása során felmerült kihívások A fizetési mérleggel kapcsolatos statisztikák összeállítását szolgáló rendszereket eredetileg a külföldi pénznemek ellenőrzési rendszereinek melléktermékeként fejlesztették ki: a rezidens bankok összegyűjtötték az egyes, külföldi pénznemben végzett egyedi tranzakciókkal kapcsolatos adatokat, és megosztották őket a fizetési mérleg (általában a nemzeti központi bankokhoz tartozó) összeállítóival. Ez az adatforrás, amelyet nemzetközi tranzakció-jelentési rendszernek (ITRS) vagy „elszámolásalapú adatszolgáltatásnak” neveznek, továbbra is a fizetésimérleg-statisztikák összeállításának elsődleges forrása marad számos, Európai Unión kívüli ország esetében. A külföldi pénznemre vonatkozó korlátozások megszüntetése, a határokon átnyúló pénzügyi tranzakciók növekvő száma és összetettsége, valamint a multinacionális vállalatok által végrehajtott kifizetések integrált irányítása fokozatosan korlátozta az elszámolórendszerekből összegyűjtött adatok teljeskörűségét. Az Európai Unióban az elszámolásalapú adatszolgáltatásnak a fizetési mérleg összeállítása szempontjából vett használhatóságát még tovább korlátozták a pénzügyi szolgáltatások uniós piacának liberalizálására irányuló lépések[8]. Mivel a fizetési mérleg adatainak összegyűjtéséhez használt hagyományos adatforrás egyre kevésbé átfogóvá vált, az európai fizetésimérleg-statisztikusok a csökkent források, valamint az adatszolgáltatókra háruló, növekvő terhekkel szembeni fokozódó ellenállás közepette alternatív adatforrásokat dolgoztak ki. 2000-től kezdődően az Európai Unióban a fizetési mérleg összeállítói új adatgyűjtési és összeállítási rendszereket vezettek be. Az uniós tagállamok többségében már bevezetett új rendszerek különféle, helyenként az ITRS-ből még hozzáférhető, korlátozott információkkal kiegészített felmérések kombinációján alapulnak. A közvetlenül a vállalatoktól vagy magánszemélyektől származó adatokat intenzívebben használják fel. A mintavételi és becslési módszereket nagyobb mértékben alkalmazzák. Az egyéb statisztikákkal, mint például a nemzeti számlákkal és az árukereskedelmi adatokkal való konzisztencia szigorúbb ellenőrzés alatt áll, valamint uniós és euróövezeti szinten az összeállítás homogenitásának növelése érdekében közös eszközök bevezetésére került sor. A központi biztonsági adatbázis például lehetővé teszi a portfólió-befektetési adatoknak az értékpapíron szereplő információk szerinti összeállítását, a közvetlen külföldi befektetések (FDI) hálózata pedig a közvetlen külföldi befektetésekkel kapcsolatos mikroadatok cseréjét. 4. Relevancia A „relevancia” azt fejezi ki, hogy a statisztikák milyen mértékben elégítik ki a felhasználók jelenlegi és potenciális igényeit. A pénzügyi válság eredményeképpen a fizetési mérleg adatainak (és a nemzetközi befektetési pozíciónak, IIP) a felhasználók egyre fokozottabb figyelmet szentelnek. A fizetési mérleg- és IIP-statisztikák a külső egyensúlyhiány elemzésének alapvető eszközei, amelyek az új uniós, makrogazdasági egyensúlyhiány esetén követendő eljárás (MIP) eredménytáblája[9] részét képező tizenegy tényező közül három tekintetében elsődleges adatként is felhasználásra kerülnek. A fizetési mérleg minőségértékelése során a relevanciát a fizetési mérlegről szóló rendelet által a végső felhasználók számára előírt adatok elérhetősége szempontjából mérik, feltételezve, hogy a rendelet kellőképpen figyelembe veszi a felhasználói igényeket. Mivel a felhasználói igények idővel változnak, a Bizottság az új nemzetközi szabványokkal összhangban módosította a fizetési mérleg adatkövetelményeit. Az adatkövetelmények és fogalommeghatározások módosítása tekintetében a fizetési mérlegről szóló rendeletet módosító legújabb bizottsági rendeletet[10] 2012. június 27-én kihirdették a Hivatalos Lapban, és 2014. január 1-jétől hatályba lép. A jelenlegi pénzpiaci zavarok következtében a felhasználók már jelzik is, hogy a fizetési mérlegről szóló, módosított rendeletben szereplő fizetésimérleg- és IIP-adatoknál részletesebb adatokra lenne szükségük. Részletesebb földrajzi lebontásra és ideális esetben kétoldalú adatokra lenne szükségük. A harmadik országokkal folytatott kereskedelmi tárgyalásokért felelős felhasználók megismételték a szolgáltatásokról „a szolgáltatás módozata” szerinti információk iránti kérésüket[11]. Az Eurostat arra ösztönzi a tagállamokat, hogy önkéntes alapon nyújtsák ezt a kiegészítő tájékoztatást. 4.1. Az adatok elérhetősége Az adatok teljességére vonatkozó kritérium középpontjában a fizetési mérlegről szóló rendeletben előírt adatok elérhetősége áll. Ennek méréséhez a benyújtandó értékek teljes számának és a benyújtott értékek számának arányát kell megvizsgálni. Az 1. táblázat ezt a mutatót tagállami és adatkészlet szerinti bontásban mutatja be. Az euró-mutatószámok tekintetében a referencia-negyedévekben (2011. III. negyedév – 2012. II. negyedév) az összes tagállam teljes mértékben teljesítette a fizetési mérlegről szóló rendelet által előírt követelményeket. A negyedéves fizetési mérlegek tekintetében az adatok elérhetősége az utolsó negyedévek folyamán stabil volt, és az elmúlt négy negyedév (2010. III. negyedév – 2011. II. negyedév) 95 %-os átlagértékéről a Bulgária, Franciaország (2012 I. negyedévétől kezdve 100 %-ban megfelel) és Románia által jelentett nagyobb fokú részletezettségnek köszönhetően a referencia-időszakra (2011. III. negyedév – 2012. II. negyedév) 98 %-os átlagértéket eredményezett. A szolgáltatások nemzetközi kereskedelmével kapcsolatban az adatok elérhetősége az előző évhez képest csekély mértékben – 97 %-ról 98 %-ra – növekedett az előírt összes adatcella tekintetében. Az FDI (külföldi közvetlen befektetések) forgalma és állománya tekintetében a 2011-es (t + 9) referencia-időszakban az uniós átlag az előző évi 100 %-os szintről 98 %-ra és 99 %-ra esett vissza. A 2010 (t + 21) referencia-időszakra tevékenység szerinti és földrajzi bontásban megadott FDI-adatok általános elérhetősége az FDI forgalma tekintetében 92 %-ról 95 %-ra növekedett, az FDI állománya tekintetében pedig 95 %-ról 97 %-ra emelkedett. A fizetési mérleg összes területe tekintetében nagyon magas az adatok elérhetősége. A néhány be nem nyújtott adat a nagyon részletes tételekre, valamint a földrajzi és tevékenységek szerinti bontásra vonatkozik. 1. táblázat: Az adatok teljessége || Euró-mutatószámok (t + 2) || Negyedéves fizetésimérleg-statisztikák (t + 3) || Szolgáltatások nemzetközi kereskedelme (t + 9) || Közvetlen külföldi befektetések – forgalmak (t + 9) || Közvetlen külföldi befektetések – állományok (t + 9) || Közvetlen külföldi befektetések – forgalmak (t + 21) || Közvetlen külföldi befektetések – állományok (t + 21) Belgium || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 96 % || 39 % || 100 % Bulgária || 100 % || 93 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Cseh Köztársaság || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Dánia || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 99 % || 99 % Németország || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Észtország || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Írország || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 99 % || 99 % Görögország || 100 % || 100 % || 74 % || 100 % || 100 % || 70 % || 100 % Spanyolország || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Franciaország || 100 % || 92 % || 100 % || 93 % || 100 % || 100 % || 100 % Olaszország || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 97 % || 100 % || 63 % Ciprus || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Lettország || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Litvánia || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 95 % || 100 % Luxemburg || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Magyarország || 100 % || 98 % || 100 % || 99 % || 96 % || 100 % || 100 % Málta || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Hollandia || 100 % || 100 % || 92 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Ausztria || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Lengyelország || 100 % || 74 % || 100 % || 59 % || 87 % || 76 % || 84 % Portugália || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Románia || 100 % || 97 % || 95 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Szlovénia || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Szlovákia || 100 % || 94 % || 97 % || 100 % || 100 % || 95 % || 96 % Finnország || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Svédország || 100 % || 94 % || 98 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Egyesült Királyság || 100 % || 100 % || 93 % || 99 % || 96 % || 91 % || 91 % EU átlag || 100 % || 98 % || 98 % || 98 % || 99 % || 95 % || 97 % 5. Pontosság A „pontosság” azt jelenti, hogy a becslések mennyire közelítik meg az ismeretlen valós értékeket. Noha az elsődleges statisztikák a pontosságot statisztikai mutatókkal, pl. átlagos tévedéssel és varianciával mérik, hasonló mutatókat olyan makroökonómiai statisztikákra nem lehet kidolgozni, amelyek különböző adatgyűjtési és -összeállítási eljárások eredményei. A fizetési mérleg minőségéről szóló beszámoló a pontosságot a helyesbítések mértékének figyelemmel kísérése révén méri. Feltehetően minden helyesbítés közelebb viszi az adatkészletet a valós értékhez. A helyesbítések nem arra utalnak, hogy „hibák” történtek, illetve, hogy idővel az adatok romló tendenciát mutatnak. Ellenkezőleg: helyesbítésekre abban az esetben kerül sor, ha új adatforrások és jobb adatok válnak elérhetővé. A jól megalapozott és nyilvánosan kommunikált adathelyesbítő eljárások a szóban forgó statisztikai rendszer erősségét jelzik. Ugyanakkor a helyesbítések mértéke egy adott adatkészlet első közzétételének minőségét méri, a legutolsó hozzáférhető adatkészlethez viszonyítva. Az időszerűség és a helyesbítések mértéke között fordított arányosság van: minél korábban tettek közzé egy adott adatkészletet, annál nagyobb mértékű a várható helyesbítés, mivel ugyanezen adatkészlet későbbi verziói is közzétételre kerülnek. 5.1. Stabilitás A negyedéves fizetési mérlegek előzetes becslése a referencia-időszakot követő 60 napon belül áll rendelkezésre (a továbbiakban: euró-mutatószámok), míg az első teljes becslés a referencia-időszak végét követő 90 napon belül áll rendelkezésre. A végleges becslések általában három és fél év (14 negyedév) után állnak rendelkezésre, de hosszabb időszakok után helyesbítések is lehetségesek. A 2. táblázat a t+60 és t+90 napokon elérhető adatok közötti, a negyedéves fizetési mérlegekre vonatkozó helyesbítéseknek a számtani átlagait, a 3. és 4. táblázat pedig az elmúlt 14 referencia-negyedév (2009. I. negyedév – 2012. II. negyedév) tekintetében az első és végleges becslésekre vonatkozó helyesbítések számtani átlagait mutatja, az eredeti érték százalékában kifejezve. Az 1. ábra az EU-27 összesített folyó fizetési mérlegére vonatkozó első és végleges becslések közötti eltérést ábrázolja. A helyesbítések 2007-ben voltak a legnagyobb mértékűek a „tartozik” oldal tekintetében, majd 2009-ig csökkentek, ezt követően pedig állandóak maradtak. A nemzeti adatok helyesbítései gyakran kiegyenlítődnek az országok között. Az EU-27 aggregátumainak becslései következésképpen hosszú távon meglehetősen stabilak. A „követel” és a „tartozik” oldal eltérő irányú helyesbítései a mérleg meglehetősen nagy mértékű helyesbítéseit eredményezhetik, még akkor is, ha a helyesbítések abszolút értéke csekély. A helyesbítések középértékeit kellő óvatossággal kell értelmezni, mivel ha az első becslések alacsonyak, a középértékek abnormálisan magasak lehetnek. A kis gazdaságok mutatószámai nagyon érzékenyek erre a tényezőre: jó néhány esetben szélsőséges értékeket mutatnak, annak ellenére, hogy mind az első becslések, mind az azokat követő helyesbítések abszolút értékei nagyon kicsik. Általánosabban fogalmazva azokban az esetekben (pl. a pénzügyi derivatívák esetében) is indokolt az óvatos értelmezés, ahol a nettó forgalom („tartozik” mínusz „követel”) helyesbítéseit mérik. A folyó fizetési mérleg esetében az áruk egyenlegének mind a „követel”, mind a „tartozik” oldala kis mértékű helyesbítéseket mutat, míg a szolgáltatások egyenlegében a helyesbítés értékei általában valamivel magasabbak voltak, mint az áruk esetében, a legjelentősebbek az egyéb szolgáltatások esetében. A helyesbítések leginkább a jövedelmek egyenlegét érintették, és sok esetben nagyon magasak a közvetlen befektetések jövedelméhez kapcsolódó értékek abból adódóan, hogy első adatszolgáltatásaik során az összeállítók számára nehézséget okoz a nyereségek becslése. A figyelemmel kísért 14 negyedév során a helyesbítések számtani átlaga a pénzügyi mérleg tételei tekintetében általában magasabb volt, mint a folyó fizetési mérleg tételei tekintetében, ami a határokon átnyúló pénzügyi tranzakcióknak mind a nagyságrendjében, mind a volatilitásában jelentkező különbségeket tükrözi. Az EU tekintetében a legnagyobb mértékű helyesbítések a kifelé irányuló közvetlen befektetéseket, a portfólió-befektetések követeléseit és a pénzügyi derivatívákat érintették. 2. táblázat: Az euró-mutatószámokra vonatkozó helyesbítések számtani átlagértékei, 2009. I. negyedév – 2012. II. negyedév, eredeti %-os érték Tagállam || Áruk || Szolgáltatások || Munkavállalók jövedelme || DI jövedelem || PI jövedelem || OI jövedelem || Folyó transzferek K || T || K || T || K || T || K || T || K || T || K || T || K || T BE || 0,9 || 1,2 || 3,3 || 3,9 || 0,6 || 12,3 || 16,3 || -56,5 || -1,9 || - || -2,8 || -8,5 || 20,4 || 7,3 BG || -0,9 || 0,1 || 2,8 || 3,8 || 4,5 || -33,4 || 98,4 || 17,7 || 23,9 || - || 12,5 || 22,7 || -0,5 || -9,6 CZ || 0,6 || 3,1 || 1,6 || 31,2 || 5,2 || -3,4 || 13,0 || 35,9 || 11,9 || - || -0,8 || -12,1 || 8,6 || 1,3 DK || 0,2 || 0,1 || 0,6 || 0,3 || 0,5 || 8,9 || 0,7 || 0,0 || -0,4 || - || 0,2 || 3,0 || 3,1 || 1,6 DE || 0,2 || 0,7 || 0,1 || -3,4 || 1,9 || 3,3 || 12,2 || 0,2 || -0,4 || - || 2,8 || 2,4 || 0,1 || -3,3 EE || 0,0 || 0,0 || 0,1 || 0,0 || -2,0 || 0,3 || -6,5 || -2,3 || -5,3 || - || 1,5 || 0,2 || 1,5 || 0,1 IE || 3,2 || 9,9 || 5,7 || -1,0 || 12,9 || -0,1 || 17,5 || 13,3 || 4,8 || - || -2,2 || -5,7 || 75,5 || 28,8 EL || -2,0 || -1,2 || -0,8 || -3,9 || -3,3 || -0,7 || 47,6 || -17,2 || -21,0 || - || -8,5 || -0,5 || -0,8 || 5,4 ES || 0,4 || -0,1 || 4,1 || 1,7 || 0,5 || 0,0 || 2,6 || 78,3 || -0,6 || - || -2,6 || -6,0 || -0,4 || -0,5 FR || -1,6 || -0,6 || -2,3 || -4,4 || 3,5 || 3,1 || 12,5 || 4,9 || 27,7 || - || -15,7 || -20,4 || 19,4 || 17,9 IT || 0,1 || 0,2 || 1,6 || 1,4 || 7,5 || 3,8 || -0,6 || -10,2 || -4,1 || - || 1,8 || 2,4 || 4,0 || 10,4 CY || 29,9 || 8,1 || 35,9 || 4,5 || 21,6 || 11,3 || 133,2 || 114,4 || -4,3 || - || 26,2 || 20,5 || 30,1 || 30,7 LV || -0,2 || -1,0 || -3,6 || -2,8 || 0,5 || -2,6 || -54,2 || -17,5 || 0,3 || - || -0,9 || -3,9 || -0,4 || -0,5 LT || 0,4 || 0,9 || 26,1 || 0,6 || 12,5 || 144,9 || -278,3 || 85,8 || 46,7 || - || 36,3 || 107,7 || 15,3 || 7,6 LU || 5,7 || 3,8 || 2,1 || 3,5 || -0,7 || -27,1 || 42,9 || 127,5 || 1,2 || - || 2,8 || -3,0 || 2,1 || -0,2 HU || -1,3 || -1,1 || -2,0 || -6,1 || 554,0 || -0,8 || 23,0 || 4,2 || -1,6 || - || 4,2 || 2,2 || 70,0 || 52,1 MT || 1,3 || 0,9 || 3,2 || 3,5 || 0,0 || 0,0 || -369,8 || 18,8 || 0,6 || - || -0,7 || -2,5 || K || K NL || -0,2 || 1,7 || 3,6 || -0,9 || -41,4 || -23,1 || -13,2 || -35,1 || 2,6 || - || -46,0 || -39,8 || -19,8 || -2,3 AT || 1,5 || 11,1 || 6,1 || 3,2 || 0,8 || 1,1 || 2,2 || 7,7 || 0,9 || - || 0,5 || 1,9 || -1,0 || 2,3 PL || 1,1 || 1,2 || 0,5 || 0,9 || -2,9 || 26,7 || -485,0 || 14,8 || -1,7 || - || -5,3 || 35,4 || 16,9 || -0,6 PT || 0,4 || 0,0 || 0,1 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || - || 0,3 || 7,0 || 17,8 || 26,0 RO || 0,0 || 0,1 || 3,9 || 2,1 || 4,5 || 2,7 || 189,3 || -11,0 || 4,7 || - || 19,3 || 2,0 || 1,7 || -0,6 SI || 2,7 || 6,9 || 20,1 || 12,9 || 0,0 || -0,9 || 1,0 || -3,3 || -0,2 || - || 0,2 || -0,1 || 1,9 || 2,1 SK || 3,3 || 0,5 || -6,6 || -6,4 || 79,1 || 25,7 || -252,3 || 83,9 || -7,4 || - || -13,1 || -15,9 || -7,4 || 65,6 FI || 1,2 || -1,8 || 0,2 || 0,3 || 0,2 || 1,0 || -2,5 || -57,3 || -0,2 || - || 0,1 || 0,0 || 17,8 || 4,5 SE || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || -0,6 || 0,0 || -36,3 || -50,8 || 0,0 || - || 0,0 || 0,0 || 8,8 || 6,0 UK || -0,8 || -0,5 || 0,1 || 0,6 || 2,7 || -2,5 || 125,2 || 2,0 || 2,5 || - || -5,6 || -4,2 || 23,9 || 4,1 EU || 0,1 || 0,7 || 1,8 || -0,4 || 0,7 || -2,2 || -1,3 || -12,7 || 3,8 || 3,5 || -7,4 || -7,8 || 0,6 || 4,5 3. táblázat: A folyó fizetési mérleg főbb tételeinek helyesbítései vonatkozásában számított számtani átlagok, 2009. I. negyedév – 2012. II. negyedév (%) Tagállam || Áruk || Szolgáltatások || Szállítás || Idegenforgalom || Egyéb szolgáltatások || Munkavállalók jövedelme || DI jövedelem || PI jövedelem || OI jövedelem || Folyó transzferek K || T || K || T || K || T || K || T || K || T || K || T || K || T || K || T || K || T || K || T BE || 1,1 || 3,1 || 9,3 || 6,0 || 1,5 || 2,5 || 3,0 || 1,6 || 15,1 || 2,5 || 4,8 || 29,0 || 9,6 || -3,6 || 7,1 || - || -10,0 || -29,8 || 31,7 || 11,1 BG || -0,4 || 1,2 || 0,6 || -0,7 || -8,1 || -9,1 || 5,1 || 4,5 || 3,5 || 7,9 || 2,4 || 41,7 || -92,1 || -308,7 || 3,3 || - || 3,8 || 9,5 || 9,4 || -3,9 CZ || 2,1 || -3,2 || 1,0 || 11,3 || -8,5 || 2,3 || 12,9 || -8,4 || 0,2 || -1,2 || 0,5 || 6,2 || -54,1 || 12,7 || -4,1 || - || -6,9 || -1,0 || 11,3 || -10,6 DK || 0,8 || -1,5 || 4,4 || 2,9 || 3,9 || 6,4 || -6,5 || 1,2 || 9,1 || -3,1 || 30,5 || -0,6 || -0,1 || -52,9 || 4,4 || - || 1,6 || -1,4 || 3,2 || -0,7 DE || 1,6 || 1,9 || 3,5 || 1,8 || 2,7 || 1,6 || 0,2 || 0,7 || 4,4 || 2,6 || 7,5 || 17,0 || 53,5 || -8,7 || -2,1 || - || 8,6 || 9,8 || -0,3 || -7,6 EE || -1,6 || -1,8 || 0,3 || -1,1 || 0,5 || -5,4 || -0,3 || 4,0 || 0,2 || 0,6 || -6,8 || 0,1 || 14,7 || 995,4 || 2,4 || - || -0,7 || -1,5 || -11,2 || -5,1 IE || -1,4 || -0,2 || -1,9 || -0,7 || -0,1 || 0,1 || 13,6 || -9,7 || -2,5 || -0,1 || 13,7 || -4,4 || 5,9 || -6,7 || 5,3 || - || -8,5 || -8,7 || -1,3 || 2,5 EL || -1,3 || -0,7 || -0,2 || -0,7 || -0,2 || -0,6 || 0,0 || 0,0 || -1,3 || -1,7 || -1,4 || -0,7 || 312,8 || -75,8 || 0,0 || - || -2,7 || -1,4 || -0,5 || 0,5 ES || 0,5 || -0,3 || 1,3 || 1,9 || 1,8 || 5,5 || 3,0 || 0,5 || 0,6 || 0,5 || 1,9 || -1,1 || 39,5 || 17,6 || -0,5 || - || 0,8 || -0,3 || 2,9 || 1,2 FR || 0,0 || -1,2 || 23,1 || 12,0 || 3,7 || 3,8 || 4,4 || -0,1 || 42,4 || 29,4 || 16,1 || -5,7 || 31,8 || 34,0 || 0,0 || - || 4,8 || 0,1 || 34,9 || 40,2 IT || -0,3 || 0,6 || 8,0 || 5,6 || 0,1 || 0,5 || 0,7 || 0,1 || 21,7 || 12,7 || 245,7 || 67,9 || 158,1 || 34,9 || 0,6 || - || 21,7 || -1,0 || 33,9 || 8,5 CY || -24,5 || -7,1 || 3,1 || 7,3 || 1,2 || 5,2 || -4,5 || 10,2 || 5,8 || 8,7 || 12,0 || 6,1 || 51,0 || 53,5 || 0,5 || - || 4,3 || 5,6 || -6,3 || -2,6 LV || -0,6 || -0,1 || -0,5 || -1,6 || -0,3 || 2,5 || 0,2 || 0,0 || -1,4 || -3,6 || -3,2 || 2,5 || 50,5 || -21,9 || -5,7 || - || -1,0 || -2,0 || 0,1 || -0,2 LT || -0,1 || -1,4 || 2,1 || 6,0 || -0,1 || 1,1 || 13,5 || 25,3 || -4,2 || -3,0 || 24,2 || 26,0 || 195,3 || 16,6 || -8,2 || - || -3,0 || -29,6 || -6,1 || 17,9 LU || -0,8 || 1,0 || -7,3 || -0,8 || -0,4 || -2,2 || 14,4 || 0,9 || -7,9 || -3,4 || 0,3 || 11,3 || 11,9 || 13,9 || 0,1 || - || -10,9 || -21,9 || -2,2 || -0,7 HU || -5,6 || -0,2 || 2,6 || 0,1 || -1,0 || -1,4 || 0,0 || -13,2 || 4,7 || 3,5 || -3,6 || -17,6 || 61,0 || 46,1 || 1,7 || - || -0,4 || 1,5 || 9,4 || 0,5 MT || 17,8 || 17,9 || 4,0 || 30,2 || 1,3 || 10,1 || b* || b* || 16,4 || 45,3 || -0,8 || -4,7 || -122,6 || -630,7 || 0,1 || - || -0,1 || 0,2 || b* || b* NL || -1,2 || -1,0 || -0,1 || 2,1 || -0,1 || 0,8 || -1,8 || 0,0 || -0,1 || 2,6 || -0,5 || 63,9 || 31,1 || 27,5 || 2,3 || - || -1,5 || -5,1 || -21,3 || -6,2 AT || 0,7 || -1,0 || 1,8 || 0,4 || 1,6 || 1,1 || -0,5 || 0,7 || 2,8 || -0,3 || -0,2 || -5,9 || 24,7 || 56,4 || 2,4 || - || 0,5 || -0,2 || -0,8 || -2,3 PL || -0,5 || -1,4 || -1,2 || 0,8 || 1,3 || 2,4 || -2,8 || 5,7 || -0,9 || -2,0 || -22,7 || 203,1 || 163,1 || -22,2 || 8,0 || - || 0,0 || -0,3 || -34,4 || -14,2 PT || -0,4 || 0,0 || 0,3 || -0,1 || 0,1 || -1,6 || 0,0 || 0,3 || 1,1 || 0,7 || 0,1 || 8,5 || 21,2 || 2,2 || 0,4 || - || 15,3 || -4,0 || -8,5 || -10,7 RO || -0,1 || 1,3 || 2,3 || -8,9 || -5,4 || -22,5 || 2,7 || -0,2 || 5,6 || 2,6 || 4,6 || 1,4 || -662,5 || -277,7 || 0,3 || - || 22,7 || -4,4 || -0,5 || -4,2 SI || 0,3 || -0,1 || -7,2 || -1,9 || 6,1 || 0,1 || -0,4 || -6,5 || 0,7 || 3,6 || 91,3 || -8,7 || -137,7 || -26,2 || -1,2 || - || -0,2 || 2,3 || 3,6 || 17,5 SK || -0,4 || -0,5 || -1,8 || -1,0 || -0,9 || -5,0 || -3,9 || 6,5 || -2,6 || 0,6 || -12,3 || -29,6 || 186,5 || 118,9 || -1,0 || - || -1,0 || -3,1 || -20,5 || -20,6 FI || 1,0 || 0,7 || 10,8 || 18,7 || 12,3 || 4,1 || 3,2 || 2,0 || b* || b* || 0,3 || 6,2 || 13,2 || 506,3 || -4,7 || - || 0,3 || 3,2 || -1,9 || 7,0 SE || 0,2 || 0,5 || -1,3 || -0,1 || -0,9 || -3,9 || -5,9 || -2,8 || 0,1 || 1,9 || 2,0 || -3,6 || 7,7 || 51,4 || 3,0 || || -5,0 || -10,7 || -8,4 || 0,5 UK || 0,2 || -0,1 || 5,4 || 0,0 || 1,8 || -1,1 || 8,6 || 1,4 || 5,7 || -1,2 || 8,8 || -3,4 || -2,5 || 7,5 || 0,5 || - || 9,9 || 3,9 || 20,1 || 8,2 EU || 0,3 || 0,3 || 4,9 || 2,9 || 1,6 || 1,7 || 2,0 || 0,1 || 7,0 || 3,8 || 13,9 || 19,2 || 16,0 || 8,7 || -0,7 || -2,3 || 1,2 || -3,3 || 1,6 || 1,7 *b – bizalmas 4. táblázat: A pénzügyi mérleg főbb tételeinek helyesbítései vonatkozásában számított számtani átlagok, 2009. I. negyedév – 2012. II. negyedév NEGYEDÉVES FIZETÉSI MÉRLEG PÉNZÜGYI MÉRLEGÉNEK SZÁMTANI ÁTLAGA (%) Tagállam || DI kiáramlás || DI beáramlás || PI eszközök || PI kötelezettségek || OI eszközök || OI kötelezettségek || Pénz. deriv. BE || 33,2 || 1,6 || -90,5 || -13,2 || 30,5 || 8,2 || 132,4 BG || -182,6 || -154,4 || 59,1 || -7,5 || -920,6 || -45,7 || 6,7 CZ || -89,4 || 683,4 || -41,4 || 0,0 || -20,2 || -1802,9 || -14,0 DK || -3,1 || 180,0 || -40,2 || -10,9 || -4,7 || 0,7 || -14,7 DE || 141,7 || 32,0 || -2,5 || 15,9 || 45,3 || 2,8 || 35,6 EE || 38,3 || 110,3 || 3,4 || 66,9 || 2,3 || -94,6 || -13,3 IE || 47,1 || 38,2 || -35,4 || 87,9 || -14,7 || -3,8 || 18,0 EL || -557,7 || -131,7 || 54,4 || 0,4 || 1,2 || 1,3 || -1,1 ES || 207,2 || 48,7 || 25,0 || -3,8 || -3,1 || -14,7 || -29,6 FR || -7,5 || -17,6 || -30,7 || 4,5 || -29,4 || -29,4 || -359,2 IT || 161,8 || -23,7 || -156,0 || -1,9 || -1330,6 || 11,1 || 697,3 CY || 314,7 || 296,8 || -16,5 || -258,3 || -170,3 || -87,4 || -21,6 LV || -36,1 || -63,9 || -207,3 || 34,2 || -22,3 || 8,0 || 10,7 LT || -87,5 || 188,9 || -3,3 || -29,9 || 73,9 || 3,7 || -16,7 LU || -142,3 || 64,8 || -8,5 || -14,6 || 79,1 || -0,1 || 1721,6 HU || -84,9 || 52,4 || 46,2 || 4,0 || -2,0 || 33,4 || -2,8 MT || -9,1 || -101,3 || -5,1 || -49,4 || 0,2 || 2,1 || -3,2 NL || -51,7 || 121,8 || -5,3 || 10,1 || -257,4 || 34,7 || 14,8 AT || 114,9 || 52,7 || -2,7 || 5,9 || -7,3 || 16,8 || -225,7 PL || 275,5 || -34,4 || -50,4 || 1,2 || 66,1 || -17,5 || -2,3 PT || -364,4 || -94,3 || -15,2 || 39,8 || -39,5 || -14,5 || -9,4 RO || 473,5 || -131,2 || -167,0 || -18,5 || -41,3 || 42,5 || 40,1 SI || -23,5 || 35,3 || 5,3 || 12,0 || -20,3 || 43,8 || -2028,6 SK || 16,3 || 64,0 || 98,6 || 15,0 || -25,3 || 82,9 || -0,4 FI || 249,3 || -140,1 || 4,9 || 20825,7 || 9,9 || -3,1 || 23,7 SE || 87,6 || -51,4 || 7,2 || 17,1 || -148,4 || -34,1 || -38,2 UK || -3,6 || 32,6 || 159,9 || 8,8 || 1,5 || 87,6 || -14,4 EU || 35,2 || 9,0 || 4,0 || -32,1 || -3,7 || 10,9 || 70,5 1. ábra: Az EU-27 folyó fizetési mérlegére vonatkozó első és végleges becslések közötti eltérések, 2005. I. negyedév – 2012. II. negyedév, millió EUR-ban 6. Időszerűség és időbeli pontosság Az időbeli pontosságot a fizetési mérlegről szóló rendelet által az adattovábbításra meghatározott határidők betartása alapján mérik. A 5. táblázat a fizetésimérleg-statisztikák időbeli pontosságát elemzi. A táblázat tanúsága szerint a tagállamok kevés kivételtől eltekintve minden adatkészlet tekintetében képesek betartani a határidőket. Az időszerűséget az adatkészletek által lefedett referencia-időszak és az adatok felhasználók számára való rendelkezésére bocsátásának időpontja közötti különbségként is lehet mérni. Jelenleg a fizetésimérleg-adatokat a referencia-időszak vége után 90 nappal nyújtják be az Eurostatnak. A fizetési mérlegről szóló, módosított rendelet figyelembe veszi a felhasználók időszerűbb statisztikák iránti igényét azáltal, hogy a jelentéstétel határidejét a jelenlegi 90 napról 2014/2017/2019-től 85/82/80 napra csökkenti. 5. táblázat: Az adattovábbítás időbeli pontossága || Euró-mutatószámok* || Negyedéves fizetésimérleg-statisztikák || Szolgáltatások nemzetközi kereskedelme || Közvetlen külföldi befektetések –forgalmak || Közvetlen külföldi befektetések –állományok Határidő: || Referencia-időszak + 2 hónap || Referencia-időszak + 3 hónap || Referencia-időszak + 9 hónap || Referencia-időszak + 9 (vagy 21) hónap** || Referencia-időszak + 9 (vagy 21) hónap** Belgium || -1 || -1 || 0 || -3 || 24 Bulgária || -10 || -13 || 0 || -2 || -2 Cseh Köztársaság || -2 || -9 || -8 || 11 || -6 Dánia || -16 || -8 || 0 || -3 || -3 Németország || -7 || -6 || -3 || -5 || -17 Észtország || -1 || -20 || -35 || -21 || -21 Írország || -4 || -5 || -17 || -2 || -2 Görögország || -7 || -4 || -2 || -4 || -3 Spanyolország || 0 || -2 || -1 || -2 || -2 Franciaország || -3 || -3 || 0 || -3 || -3 Olaszország || -1 || -4 || 0 || 0 || 0 Ciprus || 0 || -1 || -1 || -3 || -3 Lettország || 0 || -23 || -25 || -27 || -27 Litvánia || -2 || -5 || 0 || -2 || -2 Luxemburg || -9 || -2 || -1 || -3 || 0 Magyarország || -3 || -1 || 0 || -2 || -2 Málta || 0 || -4 || -10 || -3 || -3 Hollandia || -15 || -9 || -3 || -5 || -3 Ausztria || -3 || -4 || -4 || -58 || -58 Lengyelország || 0 || -2 || -3 || -3 || -2 Portugália || -5 || -6 || -7 || -10 || -10 Románia || -1 || -6 || -2 || -4 || -4 Szlovénia || -16 || -17 || -86 || -30 || -30 Szlovákia || 0 || 0 || 0 || -5 || -5 Finnország || -4 || -12 || -7 || -9 || -9 Svédország || -2 || -9 || -1 || -2 || -2 Egyesült Királyság || 0 || 1 || -1 || -2 || -2 * Az euró-mutatószámok és negyedéves fizetésimérleg-statisztikák tekintetében a négy adattovábbítás átlagos időbeli pontossága (2011. III. negyedév – 2012. II. negyedév) ** A közvetlen külföldi befektetések esetében (mind a forgalom, mind az állományok tekintetében) kétféle adatkövetelmény létezik, amelyekre különböző határidők vonatkoznak: a referencia-időszak végétől számított 9 hónap és 21 hónap. Mindkét adatkészletet azonban ugyanakkor, szeptember végéig kell elkészíteni. 7. Hozzáférhetőség és egyértelműség A fizetésimérleg-adatok az EU-27 tagállamok számára az Eurostat weboldalán (Eurobase), az alábbi linken ingyenesen hozzáférhetők: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/statistics/search_database. Az adatok struktúrája az 1. ábrán látható. 1. ábra: Minden felhasználó számára online elérhető fizetésimérleg-adatok Az online közzétett fizetésimérleg-adatoknak mind a mennyisége, mind a részletezettsége idővel folyamatosan növekszik. A munkavállalók átutalásaival kapcsolatos adatok rendszeres közzététele 2010 februárjában vette kezdetét. A nemzeti fizetésimérleg- és IIP-adatok iránti növekvő érdeklődésnek köszönhetően 2011-től hosszabb idősorokat, részletesebb földrajzi bontásokat, valamint teljesebb táblázatokat kezdtek közzétenni. 2011-ben új táblázatot hoztak létre a „Fizetési mérlegek és a nemzetközi befektetési pozíció legfőbb, GDP-arányos elemei” és „Exportpiaci részesedések” címmel, továbbá negyedéves nemzetközi befektetési pozícióról szóló adatokat kezdtek terjeszteni. Az Eurostat 2013 áprilisában megkezdte a részletesebb információk közzétételét a negyedéves fizetési mérleg pénzügyi mérlegével kapcsolatban. 8. Összehasonlíthatóság Az „összehasonlíthatóság” azokat a különbségeket jelenti, amelyek ugyanazon terület statisztikáinak földrajzi térségek közötti vagy időbeli összehasonlításakor figyelhetők meg. A fizetési mérleg minőségéről szóló beszámoló a térbeli összehasonlíthatóságot az aszimmetriák figyelemmel kísérése révén méri. Az Eurostat rendszeresen közzétesz olyan táblázatokat, amelyek a leggyakoribb állandó aszimmetriákat hangsúlyozzák az egyes országok és tételek tekintetében, és arra ösztönzik az országokat, hogy a fennálló problémákat kétoldalú kapcsolatok révén és részletesebb információk cseréje útján orvosolják. A közvetlen külföldi befektetések (FDI) hálózatát is azért hozták létre, hogy lehetővé tegye a kétoldalú FDI-adatok cseréjét, és idővel az FDI-nél jelentkező aszimmetriák csökkentését várják el tőle. A 2. ábra az EU-27 és a világ aszimmetriáit hasonlítja össze. Bár az EU-27 aszimmetriái semmi esetre sem jelentéktelenek (az EU GDP-jének csaknem 0,8 %-át képviselik), 2004-től kezdődően stabilak. Az Eurostat különféle kezdeményezései, amelyeket az EU-27 fizetési mérlegeinek aszimmetriái érdekében tesz, látható eredményeket hoznak. 2. ábra: Az EU-27 és a világ aszimmetriái, összesített folyó fizetési mérleg, 1999-2012., millió EUR-ban 9. Koherencia A koherencia a különböző célból készült statisztikák konzisztenciájára összpontosít. A fizetési mérleg minőségéről szóló beszámoló ezt az összetevőt mind a belső konzisztencia (az integritási szabályoknak való megfelelés, a negyedéves és az éves adatok közötti koherencia, a tévedések mértéke, valamint a kihagyások), mind a külső konzisztencia (a fizetésimérleg-adatok és más statisztikai keretekből származó hasonló statisztikák közötti összhang) figyelemmel kísérése révén méri. A fizetési mérleg árukra vonatkozó adatai és a (Intrastat és Extrastat által készített) külkereskedelmi statisztikák (FTS) külső konzisztenciáját rendszeresen ellenőrzik. 9.1. Belső konzisztencia A belső konzisztencia az adatkészleten belüli koherenciát a tévedések és kihagyások mértékének megfigyelése révén méri. A tévedések és kihagyások nettó értéke a számlákat kiegyenlítő fennmaradó tételként kerül származtatásra. Esetenként az összeállításból származó tévedések ellensúlyozzák egymást, így a fennmaradó tétel nagyságrendje nem feltétlenül ad képet az elszámolás általános pontosságáról. A tévedések és kihagyások nettó értékét a nemzeti fizetésimérleg-összeállítók szoros ellenőrzés alatt tartják: a magas értékek vagy a folyamatos növekedések az adat-összeállítási rendszerben lévő hibákra utalnak, amelyeket azonosítani és kezelni kell. A 6. táblázat a tagállamok által a 2009–2011 közötti időszakban rögzített átlagos relatív tévedést mutatja. Ez megegyezik az adott időszakra vonatkozó nettó tévedések és kihagyások abszolút értékének átlagával (a folyó fizetési mérleg „követel” oldalának átlaga és „tartozik” oldalának átlaga közötti arányban kifejezve), a tagállamok negyedéves fizetésimérleg-statisztikáiban rögzített adatok szerint. A 2009–2011 közötti időszakban öt tagállam (Olaszország, Dánia, Svédország, Finnország és Írország) rögzített 10 % körüli értéket e mutató tekintetében. A 2008–2010 közötti időszakkal összehasonlítva a tévedések mértéke és a kihagyások száma kis mértékben csökkent Bulgáriában, Finnországban és Svédországban. Olaszországban a teljesen új adatgyűjtési és -összeállítási rendszerre való átállás miatt továbbra is magas a tévedések mértéke és a kihagyások száma. A 7. táblázat a tévedések és kihagyások kumulált relatív összegét jelöli, amelyet minden időszakra vonatkozóan a tévedések és kihagyások kumulált relatív összegének az összesített folyó fizetési mérleggel (a „követel” és a „tartozik” oldalak összege) történő elosztásával számítanak ki. Ez a mutatószám a tévedések és kihagyások meglétének perzisztenciáját értékeli, amely szerint a mutatószám alacsonyabb értékeket mutat azon tagállamok esetében, amelyeknél a tévedések és kihagyások megléte változó, és így nem szisztematikus mutatószámról van szó. 2011-ben öt tagállam (Dánia, Olaszország, Lengyelország, Szlovákia és Finnország) esetében jegyezték fel a 10 %-os érték túllépését e mutatószám vonatkozásában. 6. táblázat: Átlagos relatív tévedés 2009–2011. Belgium || 1 % || Franciaország || 8 % || Ausztria || 4 % Bulgária || 6 % || Olaszország || 12 % || Lengyelország || 5 % Cseh Köztársaság || 2 % || Ciprus || 3 % || Portugália || 2 % Dánia || 10 % || Lettország || 2 % || Románia || 5 % Németország || 4 % || Litvánia || 1 % || Szlovénia || 2 % Észtország || 2 % || Luxemburg || 0 % || Szlovákia || 4 % Írország || 9 % || Magyarország || 2 % || Finnország || 9 % Görögország || 3 % || Málta || 4 % || Svédország || 10 % Spanyolország || 3 % || Hollandia || 4 % || Egyesült Királyság || 4 % 7. táblázat: Kumulált relatív tévedések és kihagyások, 2011. Belgium || 1 % || Franciaország || 3 % || Ausztria || 0 % Bulgária || 9 % || Olaszország || -12 % || Lengyelország || -17 % Cseh Köztársaság || -4 % || Ciprus || 2 % || Portugália || -2 % Dánia || -19 % || Lettország || 4 % || Románia || -4 % Németország || 4 % || Litvánia || 0 % || Szlovénia || 0 % Észtország || -1 % || Luxemburg || 0 % || Szlovákia || -12 % Írország || -5 % || Magyarország || -5 % || Finnország || -19 % Görögország || -2 % || Málta || 7 % || Svédország || -1 % Spanyolország || -2 % || Hollandia || -4 % || Egyesült Királyság || 0 % 9.2. Külső konzisztencia A külső konzisztencia a fizetésimérleg-adatok és egyéb statisztikai keretekből származó hasonló statisztikák közötti koherenciával függ össze. Az árukhoz kapcsolódó, a fizetésimérleg-adatok között és a külkereskedelmi statisztikákban (FTS) szereplő külső konzisztenciát az Eurostat rendszeresen ellenőrzi. A két adatkészlet összehasonlításakor a fizetési mérleg és az FTS közötti módszertani különbségeket figyelembe kell venni. A legfőbb eltérések ahhoz kötődnek, hogy a fizetési mérleg az áruk tekintetében a tranzakció nyilvántartása érdekében tulajdonosváltást ír elő, míg az FTS a fizikai határátlépéssel járó árumozgást rögzíti; az eltérések ezenkívül a különböző értékelési módszerekhez is kapcsolódnak[12]. Erre a különbségre példa a nem monetáris arany kezelése, amely esetében a tulajdonosváltás az új tulajdonos országába történő fizikai szállítás nélkül megy végbe; ezt az aranyat az FTS nem tartalmazza, a fizetési mérleg azonban igen. Az FTS és a fizetési mérleg közötti általános konzisztencia gyorsan értékelhető, ha a két statisztikai keretből származó, „követel oldalra”/exportokra és „tartozik oldalra”/importokra vonatkozó értékek közötti különbségek idősorát vizsgáljuk meg, amelyet az EU-27 aggregátumra vonatkozóan a 3. ábra mutat. Az elmúlt években a fizetési mérlegben és az FTS-ben szereplő, árukra vonatkozó adatok közötti konzisztencia határozottan javult, és meglehetősen alacsony szinteken stabilizálódott. 3. ábra: Áruk ─ az FTS és a fizetési mérleg közötti különbség, az EU-27 és az „EU-27-en kívüli” partnerek 10. Következtetések A fizetési mérlegről szóló rendelet hatálybalépése EU-szerte a fizetésimérleg-statisztikák jobb összehangolásához vezetett, valamint javította az adatfelhasználók adatokhoz való hozzáférését. Ez a munkadokumentum arra mutat rá, hogy az Eurostathoz benyújtandó, a fizetési mérlegről szóló rendelet szerint előírt fizetésimérleg-adatokat minden tagállam általában időben jelenti be. A végfelhasználók számára rendelkezésre álló fizetésimérleg-adatok mennyisége jelenleg jelentősen nagyobb ahhoz képest, mint amennyi adatot a 90-es évek végén lehetett beszerezni: a tranzakciókról és földrajzi bontásokról részletesebb adatok állnak rendelkezésre, az adatok gyakorisága és időszerűsége javult, és gazdasági elemzés céljából hosszabb idősorok kerültek rekonstruálásra. A becsléseket intenzívebben használják fel, fokozva ezzel a minőségről szóló beszámolók fontosságát, amelyek lehetővé teszik az adatok stabilitásának és konzisztenciájának rendszeres ellenőrzését. A pénzügyi válság következtében a felhasználók mind a fizetésimérleg-, mind az IIP-adatokat szorosabban figyelemmel kísérik. Az Eurostat és a nemzeti összeállítók mindent megtesznek annak biztosítása érdekében, hogy a fizetésimérleg- és az IIP-adatok teljes mértékben kielégítsék a felhasználók széles körének igényeit. A fizetési mérleg következő minőségértékelése 2014 januárjában veszi kezdetét. [1] HL L 35., 2005.2.8., 23. o. [2] HL L 283., 2008.10.28., 3. o. [3] HL L 87., 2009.3.31., 164. o. [4] Lásd: „ESS Handbook for Quality Reports”, Eurostat munkadokumentumok, 2009. Lásd még: „ESS Standards for Quality Reports”, Eurostat munkadokumentumok, 2009. [5] Lásd: „ESS Handbook for Quality Reports”, Eurostat, 2009., 65. o. [6] Lásd: http://dsbb.imf.org/images/pdfs/dqrs_bop.pdf. [7] Lásd: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/product_details/publication?p_product_code=KS-RA-10-026. [8] A határokon átnyúló, euróban történő fizetésekről szóló 2560/2001/EK rendelet a 12 500 euró összeghatár alatti összes tranzakciót mentesítette a statisztikai jelentéstételi kötelezettség alól. A 2560/2001/EK rendelet felülvizsgálata során a küszöböt 50 000 EUR-ra emelték (a 924/2009/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdése). [9] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/excessive_imbalance_procedure/imbalance_scoreboard. [10] A Bizottság 2012. június 22-i 555/2012/EU rendelete (HL L 166., 2012.6.27., 22. o.). [11] Ez együtt járna azzal, hogy egyértelmű különbséget tesznek a tranzakciók között attól függően, hogy a) az olyan szolgáltatásnak minősül-e, amelyet határokon átnyúlóan nyújtottak (1. módozat), b) a fogyasztó, aki átlépi a határt (2. módozat), vagy c) a szolgáltatás nyújtója lépi-e át a határokat (4. módozat). Lásd: a szolgáltatások nemzetközi kereskedelmére vonatkozó statisztikákról szóló kézikönyv, 2010., V. fejezet. [12] A behozatal/„tartozik oldal” a fizetési mérlegben free on board (f.o.b. – költségmentesen a hajófedélzetre) vannak értékelve, az FTS-ben azonban cost, insurance and freight (c.i.f. – költség, biztosítás és fuvardíj) módszerrel.