HU    HU  
 EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2012.7.3.  
SWD(2012) 192 final 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE 
a biztosítási közvetítésr ől 
{COM(2012) 360 final} 
{SWD(2012) 191 final}  
 
HU 2   HU 1. A  VONATKOZÓ UNIÓS JOGSZABÁLYOK ÉS JELENLEGI SZAKPOLITIKAI 
KEZDEMÉNYEZÉSEK ÁTTEKINTÉSE  
 Biztosítás  Befektetés  
Érintett termékek  életbiztosítás, gépjárm ű-biztosítás, 
felelősségbiztosítás, vagyonbiztosítás, 
rakománybiztosítás stb. valamint 
befektetési elemeket, így befektetési 
egységhez kapcsolódó életbiztosítást is 
tartalmazó biztosítási termékek  részvények, kötvények (beleértve a strukturált 
kötvényeket), származtatott termékek stb.  
Tőkekövetelmény SZOLVENCIA II  
üzleti tevékenység megkezdése és 
gyakorlása, felügyelet, átszervezés és 
felszámolási eljárá s biztosítók és 
viszontbiztosítók esetében  CRD (a t őkekövetelményekr ől szóló 
irányelv) IV 
üzleti tevékenység megkezdése és gyakorlása, 
felügyelet, átszervezés és felszámolási eljárás 
hitelintézetek és befektetési cégek esetében  
Értékesítés  IMD  
Minden  biztosítási  termékre kiterjed ő 
nyilvántartásba-vételi és engedélyezési 
szabályok (beleértve a személyzet 
szakképzettségét), határon átnyúló 
értékesítési gyakorlat, üzletvitel, felügyelet 
stb. Az IMD szabályozza a befektetési 
elemeket is tartalmazó biztosítási  
termékek, mint például a befektetési 
egységhez kötött életbiztosítások  
értékesítését.  MiFID II 
Minden befektetési  termékre kiterjed ő 
nyilvántartásba-véte li és engedélyezési 
szabályok, szerve zeti követelmények 
(beleértve a személyzet szakképzettségét), 
határon átnyúló értékesítés, üzletvitel, 
felügyelet stb. A MiFID-nek mentessége  van 
a biztosítással csomagolt befektetési 
termékek, mint például a befektetési 
egységhez kötött életbiztosítás esetében.  
Termék 
közzététele SZOLVENCIA II 
Biztosítási termékek  PRIP-k 
Befektetési elemeket 
tartalmazó biztosítási 
termékek  ÁÉKBV 
Befektetési termékek  
Az ágazatok közötti összha ng biztosítása érdekében az IMD felülvizsgálata 
figyelembe veszi a MiFID jelenleg folyó felülvizsgálatát csakúgy, mint a közelg ő 
PRIP (lakossági befektetési csomagtermék ) kezdeményezést. Ez azt jelenti, hogy a 
befektetési elemeket tartalmazó életbi ztosítási termékek (PRIP-biztosítás) 
értékesítési gyakorlatának szabályozása esetében az IMD-nek legalább ugyanolyan 
fogyasztóvédelmi standardoknak kell megfel elnie, mint a módosított MiFID-nek. A 
biztosítási PRIP-k életbizt osításként csomagolt lakossági befektetési termékek, 
például befektetési egysé ghez kötött életbiztosítások. 
2. A  PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA  
Az IMD jelenlegi jogi kere trendszerének a továbbiakba n ezen pontban részletezett 
nyitott kérdései két problémakategóriába sorolhatók: valamennyi biztosítási termék 
(életbiztosítás és nem életbiztosítás) értékesítését érint ő, illetve a biztosítási PRIP-k 
értékesítését érint ő problémák. 
 
HU 3   HU 2.1. Valamennyi biztosítási t ermék értékesítését érint ő problémák 
Az irányelv hatálya  nem terjed ki a közvetlen biztos ítókra és néhány más, biztosítási 
terméket értékesít ő csatornára (így az utazási irodákra és a gépjárm űkölcsönző 
cégekre). Ez ahhoz a széles körben elterjedt problémához vezet, hogy a fogyasztóvédelem attól függ ően eltérő, hogy a fogyasztó hol (melyik csatornán 
keresztül) vásárol meg egy biztosítási te rméket. Ez a helyzet a fogyasztóvédelem 
gyengítése mellett a jogszabályi rendelkezések betartásával kapcsolatos költségek egyenlőtlenségéhez is vezet a különböz ő értékesítési csatorná k esetében. Ugyanakkor 
jelenleg bizonyos értékesí tés utáni piaci szerepl ők (kárügyintéz ők és kárrendez ők) 
nem tartoznak az IMD hatálya alá. Ezek a szakmák a biztosítási termékek értékesítési folyamatának részét képezik és össz eférhetetlenség merülhet fel esetükben. 
A másik jelent ős probléma a biztosítási termék értékesít ője és a fogyasztó között az 
értékesítők javadalmazási rendszere miatt fennálló összeférhetetlenséggel 
kapcsolatos. A díjazási rendszerekb ől eredő összeférhetetlenség két, egymástól alig 
különböző módon okozhat kárt a fogyasztónak: azáltal, hogy a közvetít ők „be 
vannak zárva” kvázi-kizárólagos ügyleti megállapodásokba egyetlen upstream 
biztosító társasággal (ami nek következtében a közvetít őhöz forduló fogyasztóknak 
nem lesz elegend ő választási lehet őségük igényeik legkedvez őbb kielégítésére); vagy 
azáltal, hogy a fogyasztóknak azt a te rméket ajánlják, amely az értékesít ő számára a 
legjobb javadalmazást biztosítja, és nem azt , amelyik a legjobban megfelel az ügyfél 
igényeinek (ez utóbbi esettel, és egyéb, a tanácsadást érint ő problémákkal a 
továbbiakban foglalkozunk). 
A harmadik fontos kérdéscsoport a tanácsadást  érinti, amelyhez kapcsolódóan két 
külön problémát különböztetünk meg. 
• Elfogult tanácsadásra  kerülhet sor az értékesít ők fent leírt, javadalmazásból 
eredő összeférhetetlensége miatt. 
• Az alacsony színv onalú tanácsadásra  azokon a területeken ke rül sor, ahol az 
értékesítési szakemberek szakképzettségével kapcsolatos követelmények 
elégtelenek. Jelenleg a szakképzettség szabályai az egyes tagállamok és értékesítési csatornák esetében jelent ős eltérést mutatnak, ezáltal sok fogyasztó 
alacsony min őségű tanácsadáshoz jut. 
A biztosítási termékek értékesít ői számára a határokon átnyúló piacra jutás
 terhet 
jelent, és jelenleg nagyon kevé s a több európai piacra kiterjed ő piacra lépés. A 
szakképesítések kölcsönös elismerése, a szolgáltatásnyújtás és a letelepedés 
szabadsága az IMD1 szövegében nem kerü lt meghatározásra. Nincs olyan egységes 
nyilvántartás, amelyben a fogyasztók inform ációt találhatnak az Európai Unió egyes 
tagállamaiban tevékenyked ő biztosításitermék-értékesít őkről. 
Ami a szankciók összehangolásának hiányát  illeti, ez problémaként jelent meg a 
pénzügyi szolgáltatás jogszabályainak szin te valamennyi jelenlegi felülvizsgálata 
során. Ennek oka a szankciók elrettent ő hatásának hiánya egyes tagországokban, 
illetve az illetékes hatóságok szankci onálási jogkörei közötti nagy különbség. 
 
HU 4   HU 2.2. A biztosítási PRIP-k értékesítését érint ő problémák 
A biztosítási PRIP-k értékesítésének fogya sztóvédelmi standardjai uniós szinten nem 
elégségesek, mivel az IMD 1 nem hatá roz meg külön szabályokat a befektetési 
elemeket tartalmazó komplex életbiztosítás i termékek értékesítésére. Jelenleg ezeket 
a termékeket a biztosítási termékek érté kesítésének általános szabályai szerint 
értékesítik, habár ezek a termékek jelent ősen eltérő természet űek és magasabb 
kockázatot jelentenek a nem szakmai vásá rlók számára. A piacok tanúsítják, hogy a 
befektetési egységhez kapcsolt biztosítási termékek értékesítésével kapcsolatban sok 
tagállamban nagyszámú panasz került benyújtásra. Bizonyíték van a PRIP-ek különböző értékesítési csator nákon keresztül történ ő értékesítésének eltér ő 
szabályozása miatti szabályozási arbitrázsra. A befektetési egységhez kötött nem megfelelő életbiztosítási termékek értékesítéséb ől eredő hátrány, amely a 
fogyasztókat érheti az Európai Unió 27 ta gországában, a becslé sek szerint akár 1,1 
billió EUR is lehet. Fontos tény, hogy a biztosítási pi acon a nem megfelel ő 
tanácsadás a kilépések költsége és a magasabb termékköltségek miatt magasabb díjakat eredményez a befektet ők számára és olyan, a kilépést szankcionáló 
termékekhez való kötöttséghez vezet, amelyeket a befektet ő nem értett meg elég jól a 
befektetéskor. Természetesen az értékesítési tanácsadás csak egyetlen tényez ő, a 
fogyasztót ért tényleges kárt pedig több tényez ő befolyásolja. Ugyanakkor 
bizonyított, hogy a tanácsadás kritikus f ontosságú a pénzügyi termékek lakossági 
piacán. Ezért úgy t űnik, a tanácsadás kulcselem. E piac mérete alapján a 
visszaélésszer ű értékesítési esetek nagy poten ciális hatást gyakorolhatnak a 
fogyasztók jólétére. Az uniós szabályozás  hiányára a szabályozók a költségek 
fokozott átláthatóságának igényével, illetve  ahol intézkedéseik általában összetett 
termékekre terjednek ki, a szerz ődést megel őző tájékoztatással kapcsolatos 
iránymutatás biztosításával vagy moratóriumi felhívással reagáltak. 
3. A
 SZUBSZIDIARITÁS ÉS AZ ARÁNYOSSÁG ELEMZÉSE  
Az önállóan eljáró tagállamok nem lennének képese k arra, hogy nemzeti szinten 
kezeljék a hatékonyság hiányának problémáj át, amelynek oka az, hogy a közvetlen 
biztosítókra és a közvetít őkre alkalmazott rendszerek eltér őek az Európai Unióban, a 
tanácsadási és fogyasztóvédelmi sta ndardok összehangolatlanok, és különböznek a 
szakképzettségi követelmények. Továbbá a meglév ő irányelv felülvizsgálatának célja 
a fogyasztói mobilitás növelése, a határon átnyúló kereskedelem el ősegítése és 
valamennyi piaci szerepl ő számára egyenl ő versenyfeltételek biztosítása a különböz ő 
pénzügyi szolgáltatási ágazatokban a szabál yozási standardok (így a befektetési 
elemeket tartalmazó biztosítások IMD és MiFID értékesítési szabályainak) 
összehangolása révén. 
Az Európai Unióban nyilván tartott biztosításközvetít ők mintegy 95 %-a 
mikrovállalkozás és kkv (ahogy az más uniós irányelvekben meghatá rozásra került). 
Ezért biztosítani kell az arányossági megközelítést az IMD és MiFID összehangolásának megkezdésekor. 
1. Az egyszer ű biztosítási termékek értékesít ői esetében, akik kiegészít őként 
értékesítenek biztosítási termékeket (így a gépjárm űkölcsönzők, utazási irodák) és 
értékesítés utáni szolgált atásokat (így a kárrendez ők és követeléskezel ők) az illetékes 
 
HU 5   HU hatóságnál történ ő nyilvántartásba vétel helyett egyszer űsített bejelentési eljárást 
alkalmaznak. 
2. Általános arányossági szabályt kell al kalmazni minden olyan rendelkezésre, amely 
kimondja, hogy mivel az irányelv minimá lis harmonizációs eszköz, a tagállamoknak 
a követelményeket arányosan kell alka lmazniuk az értékesített termékek 
bonyolultságának figyelembevételével. Ez t vonatkozna az EBFH-ra is, amikor 
kialakítja a szakképzettségi követelményekre vonatkozó 2. szint ű intézkedéseit. 
3. Annak érdekében, hogy egyenl ő versenyfeltételeket biztosítsanak valamennyi 
PRIP termék értékesítési gyakorlatában a biztosítási és befektetési területen, az 
IMD2 átveszi a MiFID befektet ővédelemre vonatkozó szabályait (így a független 
tanácsadás jutalékára vonatkozó tilalmat , az összeférhetetlenség csökkentését, a 
megfelelőségi és alkalmassági tesztet). Az IM D2 és a Szolvencia II a biztosítási 
közvetítőkre és a közvetlen biztosítókra von atkozó szervezeti szabályokat fog 
tartalmazni (a MiFID szabályaihoz hasonl ó nyilvántartásba véte l, bejelentés, bels ő 
ellenőrzés szabályai, kockázatkezelés stb.), ami ugyanolyan magas – vagy esetenként 
magasabb – színvonalat biztosít majd e teki ntetben, mint a MiFID. Mivel ezek a 
szabályok figyelembe veszik a biztosítás és a biztosításközvetítés szervezeti 
jellemzőit, az adminisztratív teher lényegesen kisebb, mint a teljes MiFID-szabályok 
alkalmazása esetén, amelyeket a befektetési ágazat számára dolgoztak ki. A teljes 
MiFID szabályozást használó országok (NL, IT, UK) valójában arányossági 
megközelítést alkalmaznak, hogy a szabályokat a biztosítási közvetít ők számára 
hasznossá és megfelel ővé tegyék. 
4. S ZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
Hatálya:  Az elsőbbséget élvez ő szakpolitikai alternatíva az IMD hatálya alá tartozó 
tevékenységek pontosabb meghatározása. Ez a tagállamok rugalmasságának fenntartását jelenti a lehet ő legszélesebb hatókör meghatározásában, ugyanakkor 
lehetővé tesz bizonyos kivételeket az  arányos elbánás érdekében (a 
termékértékesítést kiegészít ő biztosítás értékesítéséne k mentesítése, a magas 
kockázatú biztosítás és a szakmai vásárlók felmentése az üzletviteli szabályok alól). 
Ez az egyszer űsített bejelentési követelményeke t bevezetését is tartalmazza a 
biztosítási értéklánc szerepl ői (biztosítási termékeket kiegészít ő jelleggel értékesít ők, 
így utazási irodák, gépjárm ű-bérbeadók, illetve értékes ítés utáni szolgáltatást 
nyújtók, így a kárrendez ők és követeléskezel ők) számára. Ez a fogyasztókra már 
kedvező hatással van, ugyanakkor az  értékesítést kiegészít ő tevékenységként végz ő 
piaci szerepl őkre a költségek tekintetében csak csekély hatása lenne. Ez a lehet őség a 
verseny tekintetében jelent ősen csökkenti a közvetlen értékesít őkre és a közvetít őkre 
gyakorolt negatív hatást, ugyanakkor  még hatékonyan segíti a célkit űzések elérését. 
Összeférhetetlenség:  Két megoldás részesül el őnyben: az „európai névjegykártya” 
révén standard bejelentési formátum bevezetése valamennyi biztosításitermék-
értékesítőre, ugyanakkor egy MiFID típusú rends zer bevezetése (a MiFID II 23–25. 
cikkében szerepl ő üzletviteli szabályok) a befekt etési elemeket is tartalmazó 
életbiztosítási termékek értékesít őire. Ezek a lehet őségek megel őzés révén biztosítják 
a jobb fogyasztóvédelmet (európai névjegykárt ya és a díjazás közzététele), illetve az 
összeférhetetlenségek lehe tséges kezelését és csökkentését (MiFID típusú 
 
HU 6   HU megoldások). Ugyanakkor ezek a lehet őségek költséghatékonyak, mivel az 
értékesített termék összet ettségével és költségeivel arányos megközelítést tesznek 
lehetővé. 
Tanácsadás:  A tanácsadás tekintetében két megoldás részesül el őnyben: nem lenne 
költséges a tanácsadás fogalmának meghatározása az irányelvben. Ezzel a megoldással a fogyasztó megtudhatja, hogy sz emélyes tanácsadásban részesül-e egy 
termék megvásárlásakor vagy sem. A másik el őnyben részesített megoldás egy 
MiFID típusú megfelel őségi teszt bevezetése és a jutalék tilalma a legösszetettebb 
termékek értékesítésére irányuló függe tlen tanácsadás esetében. Ez megvédi a 
fogyasztót az e termékek helytelen értékesítéséb ől eredő esetleges hátrányoktól. 
Az alacsony min őségű tanácsadás problémája tekintetében az el őnyben részesített 
megoldás annak biztosítása, hogy a biztosítási termék értékesít őjének 
szakképzettsége összhangban legyen az álta la ajánlott termék összetettségével, 
például az összetett él etbiztosítások értékesít őinek speciális képzésben kell 
részesülniük az általuk ajánlott termék jellemz őiről. A piaci struktúrák és a 
tagállamok szakképzettségi követelményekkel kapcsolatos kompetenciái miatt ezt a 
megoldást „puha törvény” megközelítéssel kell ötvözni. 
Határokon átnyúló kereskedelem: Az előnyben részesített megoldás a 
szolgáltatásnyújtás szabadságá nak és a letelepedés szab adságának meghatározása és 
a kölcsönös elismerés rendszerének bevezetése, valamint egyszer űbb bejelentési 
rendszer alkalmazás azon biztosítási közvetít ők esetében, akik termékeiket határon 
átnyúlóan akarják értékesíteni , továbbá központi nyilvántart ási rendszer létrehozása, 
amelyben a fogyasztók információt találhatnak a tagállamokban m űködő valamennyi 
biztosításitermék-értékesít őről. Ezek a megoldások visz onylag költséghatékonyak, és 
több információ biztosítása, szélesebb vá laszték révén (fokoz ódó verseny) fontos 
előnyöket jelenthet a fogyasztóknak. 
Szankciók:  Az előnyben részesített változat általános szankcionálási keret 
bevezetése összehangolt minimális szabályok megállapításával, amelyek eléggé nagy visszatartó er ővel bírnak ahhoz, hogy jelent ősen csökkentsék a kötelezettségszegések 
számát. Hasonló jogszabályi kezdeményezések  – így a MiFID és a PRIP – esetében 
elvégzett több hatáselemzés ezt a megoldá st találta a leginkább költséghatékonynak. 
Az EBFH szintén nagymértékben támogatja  ezt a megközelítést. Meg kell jegyezni 
azt is, hogy a potenciális szabálysért ők közül sokan az igen jelent ős forgalmat 
lebonyolító, határon átnyúló sz olgáltatók lehetnek, akik számára a nyilvántartásba 
nem vett biztosítási közvetít ői tevékenységért kis zabott 6000 EUR összeg ű bírság 
nem lesz visszatartó erej ű (például Spanyolországban). 
5. A Z UNIÓS KEZDEMÉNYEZÉS CÉLKIT ŰZÉSEI  
Az IMD1 irányelv felülvizsgálata ha tékony módon kívánja javítani a lakossági 
biztosítási piac szabályozását. Célja egyenl ő versenyfeltételek biztosítása a 
biztosítási termékek ér tékesítésében részt vev ő valamennyi szerepl ő számára és a 
szerződők védelmének er ősítése. 
 
HU 7   HU 6. H ATÁS - ÉS KÖLTSÉGVIZSGÁLAT  
Valamennyi vizsgált szakpolitikai alterna tíva megfelelési költségeket eredményez a 
tagállamok számára a jogszabályok kidolgozás a, és/vagy azok nemzeti jogba történ ő 
átültetése terén. Egy nemrégiben kész ített tanulmány szerint a szabályok 
megalkotásának és/vagy a nemzeti jogba történ ő átültetésének költségei alacsonyak 
illetve mérsékeltek. Ami az adminisztratív költségeket illeti, mivel a meghatározás 
szerint a kezdeményezés célja új értékesítési szabályok alkalmazásának el őírása és 
egyes tagállamokban új információ biztosítá sa a lakossági ügyfelek számára, ez 
minden értékesít ő és gyártó számára egyszeri költség et jelentene. Ugyancsak várható 
folyamatos költségek felmerülése is. A hatály kiterjesztését illet ően ennek nem lenne 
hatása vagy csak elhanyagol ható hatása lenne a közvetlen biztosítókra és más piaci 
szereplőkre. A biztosítási PRIP-k értékesíté sét tekintve meg kell jegyeznünk, hogy az 
1. szinten egy ilyen jelleg ű kezdeményezés hatásainak felmérése szükségszer űen 
meglehetősen hozzávet őleges és pontosabb becslést csak akkor lehet tenni, ha a 
lehetséges 2. szint ű intézkedések elemzése már megt örtént. A PWC tanulmánya és a 
bizottsági szolgálatok által átdolgozott ágazati statisztikák alapján az adminisztratív terhek mintegy 617 000 000 EUR-t tesznek ki az IMD2 alkalmazásának els ő évében, 
ami a teljes 2009. évi bruttó biztosítási díjak 0,06 %-a és figyelembe véve az érintett 
vállalkozások nagy számát (nagyjából 1 millió), a javaslat viszonylag mérsékelt 
költséggel jár, átlagosan mintegy 730 euró vállalkozásonként.  Ezek a költségek 
nem egyenl ő mértékben oszlanak meg az összes vállalkozás között;  a biztosítási 
PRIP-kat értékesít ő vállalkozásokat nagyobb mért ékben sújtják, mint azokat, 
amelyek csak általános biztosítási termékeket értékesítenek. 
7. V
ÁRHATÓ HASZON  
7.1. A fogyasztók és a társadalom számára 
A jobb és összehangolt tanácsadási standa rdok bevezetésével a fogyasztók haszonra 
tesznek szert az ajánla tok – többek közt különböz ő elosztási csatornák szerinti – jobb 
összehasonlíthatósága révén. Ez a fogyasztók részér ől valószín űleg az ajánlott 
szolgáltatások és termékek  jobb megértését eredményezi. Ennek eredményeként a 
fogyasztók hajlanak majd arra, hogy összehasonlítsák az ajánlatokat, és felkutassák az igényeiknek jobban megfelel ő termékeket és ügyleteket . Ez csökkenti a fogyasztói 
költségeket/árakat. 
A fogyasztónak olyan biztosítás t kell vásárolnia, amelyik az igényeinek és pénzügyi 
helyzetének megfelel. Különben nagy a kockázata a nem megfelel ő szerződés idő 
előtti felmondásának és az ügyfél elégedetlens égének. Ez azt jelenti, hogy ha egy 
ügyfél korábban felmondja biztosítási szerz ődését, azzal elveszíti a teljes 
felgyülemlett hasznot és mintegy 8 % felm ondási díjat fizet. Az életbiztosítási 
szerződés felmondásának a fogyasztóra nézve kedvez őtlen adózási következményei 
is lehetnek (például ha a kötvény visszavás árlási értékét adó terheli). Például egy 
bizonyos életbiztosítási terméktípus piacán a változó járadékra vonatkozó statisztikák 
azt mutatják, hogy az esetek minte gy 25 %-ában a fogyasztók lejárat el őtt 
felmondják a szerz ődéseket („nemteljesítés” szintje). Ez több tényez őhöz 
kapcsolható, többek között a nem megfelel ő tanácsadáshoz a termék kiválasztása 
során. A magas szint ű és összehangolt tanácsadási standardoknak a fogyasztók és a 
 
HU 8   HU társadalom egésze számára megjelen ő haszna a korai felmondások (nemteljesítések) 
csökkenésében érzékelhet ő. 
7.2. A biztosítási te rmékek értékesít ői számára 
A biztosítási közvetít ők és a biztosítók számára a legnagyobb nyereséget a 
megnövekedett üzleti lehet őségek jelentik. Ezek  a határokon átnyúló m űködés 
alacsonyabb költségeib ől, a magasabb fogyasztói bizalomból és az ezáltal növekv ő 
keresletből erednek. Ez fokozza az értékesít ők közötti versenyt. Hasonló hatások 
lennének várhatóak a biztosítási közvetít ők határon átnyúló tevé kenységét ösztönz ő 
szakpolitikai megoldásoktól. 
A tanácsadási standardok javításával a piaci szerepl ők a nemteljesítéshez kapcsolódó 
pluszköltségek terén fognak megtakarítást elérni. Ide tartoznak a kockázatkezelési 
intézkedések újraszámításához és ka librálásához kapcso lódó költségek a 
biztosítóknál, amelyeknek a hossz ú távú befektetéseket szem el őtt tartva kockázatok 
széles körét kell kezelniük. Végezetül a piaci szerepl ők számára el őnyt jelenthet a 
pénzpiac növekv ő stabilitása is. 
7.3. A tagállamok számára 
A biztosítás fontos társadalmi szerep et tölt be, mivel olyan kockázatokra nyújt 
fedezetet, amelyeket az állampolgárok rendes körülmények között nehezen, vagy 
egyáltalán nem tudnának felvállalni. A tagállamok költségei csökkenhetnek és 
előnyökhöz juthatnak azáltal, hogy a nem megfelel ő, a biztosítási szerz ődés idő előtti 
felmondását eredményez ő biztosítási termékek ér tékesítésének csökkenésével 
alacsonyabb lesz az a költség is, amely az azoknak a fogyasztóknak nyújtott segítség 
miatt merül fel, akik nem tudják viselni a nem megfelel ő biztosítások (így 
életbiztosítás, munkanélküliségi biztosítás, lakásbiztosítás, egés zségügyi biztosítás) 
hibás értékesítése miatt keletkezett va gyonvesztést és megnövekedett költségeket. 
8. N YOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
Annak értékelésére, hogy az el őnyben részesített szakpolitikai megoldások elérték-e 
céljukat, a bizottsági sz olgálatok szoros együttm űködést irányoznak el ő az EBFH-
val, a fogyasztói csoportokkal (így az FSUG-val), a f ő érdekeltekkel és a 
tagállamokkal. Az irányelv felülv izsgálatának elfogadását követ ően öt évvel utólagos 
értékelést végeznek.