[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 2006.12.13.

COM(2006) 784 végleges

2006/0272 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE

a közösségi vasutak biztonságáról szóló 2004/49/EK irányelv módosításáról

(a Bizottság előterjesztése){SEC(2006) 1640SEC(2006) 1641SEC(2006) 1642}

INDOKOLÁS

A JAVASLAT HÁTTERE |

110 | A javaslat indítékai és célkitűzései A mozdonyok nemzeti típusjóváhagyási eljárásait jelenleg az új vasúttársaságok létrehozása előtt álló legnagyobb akadálynak tekintik a teherszállítás terén, amely egyben jelentősen akadályozza az európai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságát. Mivel egyetlen tagállam sem döntheti el önállóan, hogy az általa kiadott üzembehelyezési engedély érvényes legyen más tagállamok területén is, közösségi kezdeményezésre van szükség a nemzeti eljárások összehangolása és egyszerűsítése, valamint a kölcsönös elismerés elvének módszeres alkalmazása érdekében. Ez a kiterjesztés a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelvek (96/48/EK, 2001/16/EK, 2004/50/EK), az Európai Vasúti Ügynökségről (a továbbiakban : Ügynökségről) szóló 2004/881/EK rendelet és a vasútbiztonsági irányelv (2004/49/EK) módosítását vonja maga után. E javaslat tárgya ez utóbbi módosítás. |

120 | Általános háttér E javaslat egy nagyobb, a vasúti keretszabályozás – azaz a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelvek, a vasútbiztonsági irányelv és az Ügynökséget létrehozó irányelv – műszaki részében javítások eszközlésére irányuló kezdeményezés részeként jött létre. Először, a vonatok szabad forgalmának megkönnyítése érdekében az egyik kulcsfontosságú javítandó szempont a mozdonyok típusjóváhagyási eljárása. A gyártók és a vasúttársaságok szerint ezek az eljárások továbbra is hosszadalmasak és nagyon költségesek; szerintük az illetékes hatóságok egyes kérései még tisztán műszaki szempontból is kevéssé indokoltak. Másodszor, a jogszabályok egyszerűsítési programjának keretében a Bizottság javasolja a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelvek egységes szerkezetbe foglalását és egyesítését. Harmadszor, a kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelvek végrehajtásának tízéves tapasztalata alapján a Bizottság több javítást szándékozik javasolni a keretszabályozás műszaki részében. E javaslat célja a vasutak biztonságáról szóló (2004/49/EK) irányelv módosítása. Ezt a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló 96/48/EK és 2001/16/EK irányelv egyesítését és átdolgozását, valamint az Európai Vasúti Ügynökséget (a továbbiakban : az Ügynökséget) létrehozó 881/2004/EK rendelet módosítását célzó együttes javaslatokkal kell olvasni. |

130 | A javaslat által érintett területen meglévő rendelkezések A vasúti gördülőállomány üzembehelyezési eljárásáról a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelvek 14. cikke és a vasútbiztonsági irányelv 14. cikke rendelkezik. A nemzeti szabályokkal kapcsolatos értesítésekről a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelvek 16. cikke és a vasútbiztonsági irányelv 8. cikke rendelkezik. |

140 | Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel E kezdeményezés lehetővé teszi a vasúti közlekedés versenyképességének fokozását. A szállítási lánc költségeinek csökkentésével hozzájárul az Európai Unió egész iparának versenyképességéhez. A dinamikus vasúti ágazat az európai vasúti ágazat világszintű vezető szerepét is megerősíti, és védi az ágazaton belüli munkahelyeket. A versenyképesebb vasúti szállítás hozzájárul az Európai Uniónak a fenntartható fejlődés és a klímaváltozás elleni küzdelem terén tett alapvető kötelezettségvállalásaihoz is. Ennek következtében e kezdeményezés illeszkedik a foglalkoztatottság növelését célzó felülvizsgált stratégiához. Ezen felül lehetővé teszi a nemzeti biztonsági hatóságok fellépésével kapcsolatos adminisztratív költségek csökkentését. |

KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT |

Konzultáció az érdekelt felekkel |

211 | A konzultáció módszerei, a megcélzott főbb ágazatok és a válaszadók általános bemutatása E kezdeményezés az érdekelt felek határozott kérésére jött létre. A szóban forgó nehézségek első jelei a biztonsági tanúsításról szóló 2004. évi tanulmány keretein belül jelentek meg. E tanulmány nyomán a Bizottság munkacsoportot hozott létre, amely 2005 végén nyújtotta be javaslatait. A Bizottság 2006 áprilisában kidolgozott egy – több lehetőséget is bemutató – konzultációs dokumentumot, és egy munkaértekezleten benyújtotta azt az összes érintett félnek (a vasúti biztonság terén hatáskörrel rendelkező hatóságoknak, az iparnak, az üzemeltetőknek, a pályahálózat-működtetőknek, az európai szabványügyi testületeknek stb.). Az összes fél írásbeli álláspontját a hatályos szabványokkal összhangban kidolgozott hatástanulmány keretében gyűjtötték össze és vizsgálták meg. |

212 | A válaszok összefoglalása és figyelembevételük módja Mivel az ágazat szereplői által kért kezdeményezésről van szó, a válaszok határozottan támogatták a Bizottság kezdeményezését. A különböző lehetőségekkel kapcsolatos álláspontjuk azonban eltérő. A hatásvizsgálat részletezi a különböző lehetőségeket és a különböző szereplők e lehetőségekkel kapcsolatos álláspontját. A Bizottság figyelembe vette a különböző véleményeket javaslata kidolgozásához, amely két részből áll: egyrészről olyan munkák megkezdése, amelyeket azonnal végre lehet hajtani anélkül, hogy új jogszabályi rendelkezések hatálybalépésére kellene várni, másrészről a jogszabályok módosítása a vasúti kocsik üzembehelyezésének engedélyezési eljárásában érintett felek számára jogokat és felelősségeket megállapító jogi keret biztosítása érdekében. |

Szakvélemények bekérése és felhasználása |

221 | Az érintett tudományos/szakterületek A vasúti gördülőállományok nemzeti típusjóváhagyási eljárásai, nemzeti műszaki, illetve biztonsági szabályok, az ilyen eljárásokkal kapcsolatos költségek és határidők stb. |

222 | Alkalmazott módszertan A 2006-ban aktualizált 2005. június 15-i SEC(2005)791 bizottsági iránymutatást használták fel. |

223 | A konzultációba bevont legfontosabb szervezetek/szakértők Az ágazat érdekelt felei különböző álláspontjainak értékeléséhez és a különböző lehetőségek hatásának elemzéséhez a Európai Vasúti Ügynökség szakvéleményét használták fel. |

2249 | A kapott és felhasznált vélemények összegzése Nem tettek említést potenciálisan súlyos kockázatról vagy visszafordíthatatlan következményről. |

225 | Lásd a hatáselemzést. |

226 | A szakértői vélemények nyilvános hozzáférhetőségének biztosítása A hatásvizsgálatot közzétették az interneten. |

230 | Hatásvizsgálat Referencia-forgatókönyv: csak a meglévő jogszabályok alkalmazása és beavatkozás csak panasz esetén. Nem szabályozáson alapuló lehetőségek: a munkacsoport javaslatainak közzététele a meglévő gördülőállományok kölcsönös elfogadásáról és a tagállamok felkérése azok alkalmazására, az Ügynökség felkérése a nemzeti szabályok osztályozására és az egyenértékűek azonosítására, az Ügynökség felkérése konzultációs vagy döntőbírói szerep vállalására a nemzeti üzembehelyezési eljárásokban, az európai szabványok kidolgozásának és átdolgozásának felgyorsítása, a kölcsönös elismerés elve megfelelő alkalmazásának ellenőrzése, és szükség esetén tagállami kötelezettségszegés megállapítása iránti eljárás indítása. Szabályozáson alapuló lehetőségek: a jogszabályok módosítása az alábbiak érdekében: az engedély minden egyes tagállamban való beszerzésével kapcsolatos kötelezettség eltörlése, a meglévő gördülőállományra vonatkozó eljárás tisztázása, üzembehelyezési engedélyek kiadásának lehetővé tétele az Ügynökség számára, az Ügynökség koordinálói, tanácsadói, illetve döntőbírói szerepre történő felhatalmazása, üzembehelyezési engedélyek kiadásának lehetővé tétele a megfelelőség ellenőrzésében hatáskörrel rendelkező hatóságok számára, üzembehelyezési engedélyek kiadásának lehetővé tétele a pályahálózat-működtetők számára. |

231 | A Bizottság a jogszabály-alkotási programba és a bizottsági munkaprogramba illeszkedő hatáselemzést készített; az erről szóló jelentés a http://ec.europa.eu/transport/rail/index_en.html címen érhető el. |

A JAVASLAT JOGI ELEMEI |

305 | A javasolt fellépés összefoglalása A javasolt megoldás egy közösségi szintű, két részből álló eljárás megállapítása. Mindenekelőtt az Ügynökség felkérése, hogy vegye számba a hatályban lévő különböző nemzeti eljárásokat és műszaki szabályokat, és állapítsa meg és aktualizálja azon követelmények felsorolását, amelyeket csak egyszer lehet ellenőrizni. Ezzel egyidejűleg felkérik a tagállamokat, hogy a jogszabályok módosításáig önkéntes alapon alkalmazzák a munkacsoport azon javaslatait, amelyeket a Bizottság már közzétett. Ezt követően a tagállamok által már kiadott üzembehelyezési engedélyek kölcsönös elismerésével kapcsolatos elv alkalmazásának kötelezővé tétele. Ezen elv szerint az egy tagállamban már üzembehelyezési engedélyt kapott gördülőállományra vonatkozóan csak a – például a helyi hálózat jellemzőiből fakadó – kiegészítő nemzeti követelmények tekintetében kell ismételten üzembehelyezési eljárást lefolytatni egy másik tagállamban. |

310 | Jogalap 71. cikk |

320 | A szubszidiaritás elve A szubszidiaritás elvét olyan mértékben kell alkalmazni, amennyiben a javaslat nem érint a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozó területet. |

A javaslat célkitűzéseit nem lehet kielégítő módon végrehajtani a tagállamok fellépésével a következő okok miatt: |

321 | E kezdeményezés célja azon gördülőállományok problémájának szabályozása, amelyek üzembehelyezését engedélyezték egy tagállamban, és amelyet ezután nem fogadtak el automatikusan egy másik tagállamban. Ez a probléma nemzetközi jellegű, és nem lehet nemzeti kezdeményezéssel szabályozni, mivel egyetlen tagállam sem képes engedélyezni egy adott gördülőállomány másik tagállam területén való üzembehelyezését. |

A közösségi fellépés hatékonyabban eléri a javaslat célkitűzéseit a következő okok miatt: |

324 | Az üzembehelyezési engedélyek területi elve a vasutak kölcsönös átjárhatóságára vonatkozó és vasútbiztonsági irányelvek részét képezi, így nemzeti szintű fellépés nem valósíthatja meg e javaslat célkitűzését. A vasútbiztonsági irányelv módosítása a legmegfelelőbb intézkedés e javaslat célkitűzésének eléréséhez. |

325 | A nemzeti szabályokat tartalmazó referenciatáblázat kidolgozása, annak Bizottság általi elfogadása, az egyes nemzeti szabályok egyenértékűségét megállapító jövőbeni bizottsági határozatok, valamint a gördülőállomány típusjóváhagyásának időtartama és költségei képviselik e javaslat célkitűzései megvalósításának legjelentőségteljesebb mutatóit. |

326 |

327 | A vasútbiztonsági irányelv 14. cikkének módosítása lehetővé teszi az engedély azon részének pontosítását, amelyet kölcsönösen el kell ismerni, és azon részéét, amely szigorúan a szóban forgó járműnek a tervezett infrastruktúrával való kompatibilitásához kapcsolódik. Nem tartották meg az üzembehelyezési engedélyekkel kapcsolatos – az Ügynökség által meghozandó – döntések központosításának lehetőségét; ez azt szemlélteti, hogy a javaslat a tagállamok által nemzeti kezdeményezéseken keresztül nem végrehajtható elemekre korlátozódik. |

A javaslat így megfelel a szubszidiaritás elvének. |

Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következő okok miatt: |

331 | E javaslat a következőket tartalmazó csomag részét képezi: egy közlemény egy, az Európai Vasúti Ügynökséget létrehozó [881/2004/EK] rendelet módosításáról szóló javaslat egy, a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló (96/48/EK és 2001/16/EK) irányelvek egyesítéséről és átdolgozásáról szóló javaslat egy, a vasúti biztonságról szóló (2004/49/EK) irányelv módosításáról szóló javaslat. A javaslatokat a szükséges módosítások minimumra csökkentését szem előtt tartva fogalmazták meg. |

332 | A javaslat nincs számottevő hatással a Bizottság működésének költségvetésére. Az Ügynökség esetében e hatás kevesebb mint 2,2 millió € az első öt évben, azt követően pedig 0,5 millió € alá csökken. Az illetékes hatóságok és az ipar esetében csak előnyökkel számolnak, mert a fő célkitűzés az üzembehelyezési engedélyezési eljárás egyszerűsítése a szükségtelen hitelesítések eltörlésével és a szabályozás csökkentésével. |

Az eszközök megválasztása |

341 | Javasolt eszköz: irányelv. |

342 | Egyéb eszközök a következő okok miatt nem lennének megfelelőek: irányelv módosításáról van szó. |

KÖLTSÉGVETÉSI VONZAT |

401 | Az Ügynökség esetében kevesebb mint 2,2 millió € az első öt évben, azt követően pedig 0,5 millió € alá csökken (lásd a 881/2004/EK rendeletet módosító rendeletjavaslathoz mellékelt pénzügyi kimutatást[1]). |

TOVÁBBI INFORMÁCIÓK |

510 | Egyszerűsítés |

511 | A javaslat a jogi és magánszemélyekre vonatkozó közigazgatási eljárások egyszerűsítéséről rendelkezik. |

514 | Az egy tagállamban már üzembehelyezési engedélyt kapott gördülőállományra vonatkozóan csak a – például a helyi hálózat jellemzőiből fakadó – kiegészítő nemzeti követelmények tekintetében kell ismételten üzembehelyezési eljárást lefolytatni egy másik tagállamban. |

517 | A javaslatot belefoglalják a Bizottság 2006/TREN/005 hivatkozási számú jogszabály-alkotási és munkaprogramjába. |

560 | Európai Gazdasági Térség E jogszabály-tervezet az EGT-megállapodás hatálya alá tartozó területre vonatkozik, és ezért indokolt kiterjeszteni azt az Európai Gazdasági Térségre. |

570 | A javaslat részletes magyarázata fejezetenként vagy cikkenként 1.A meglévő gördülőállomány tanúsítása (14. cikk[2] és az új VI. melléklet) A benyújtandó dokumentáció négy részre oszlik: az első kettő az első üzembehelyezéskor már ellenőrzött információkhoz kapcsolódik, a harmadik a gördülőállomány első üzembehelyezés után élettartamához kapcsolódik (és így hitelesítés tárgyát képezheti), a negyedik pedig a gördülőállomány és az infrastruktúra közötti kompatibilitáshoz kapcsolódik (és így hitelesítés tárgyát kell képeznie). Ha egy másik állam valamely hatósága már kiadott üzembehelyezési engedélyt, a kölcsönös elismerés elvét kell alkalmazni. Ennek következtében a hatóság elvileg nem kérhet hiánypótlást a már benyújtott dokumentációval kapcsolatban; A – valamely hatóság általi – hiánypótlásra való felszólítás lehetőségének csökkentése érdekében az Ügynökséget felkérik egy referenciaeszköz kidolgozására, annak kitöltésére a hatályos nemzeti szabályok alapján, és e szabályok összehasonlítására az összes paraméter tekintetében azok meghatározása érdekében, amelyek kölcsönös elismerés tárgyát képezhetik. A paraméterek felsorolása és a referenciaeszköz kitöltése az új VI. melléklet tárgyát képezi. Az Ügynökség megfogalmazza a javaslatokat, amelyeket a Bizottság határozatokká alakít át a bizottság véleménye alapján. A vasúttársaságok és a kocsik üzembentartói közötti kapcsolat (új 14a. cikk) Az új, 1999-es COTIF egyezmény hatálybalépése új szabályokat eredményezett a gördülőállományok használati szerződései terén, és ebből kifolyólag a vasúttársaságok közötti korábbi RIV megálla1podás megszűnéséhez vezetett. Az új CUU megállapodással létrejött új rendszerben, amelyhez aláíróként csatlakozhatnak mind a vasúttársaságok, mind a kocsik üzembentartói, ez utóbbiak számára többé nem kötelező nyilvántartásba vetetni a kocsikat egy vasúttársaságnál. Módosítani kell a vasútbiztonsági irányelvet az üzembentartó fogalmának meghatározása, illetve az üzembentartók és a vasúttársaságok közötti kapcsolat pontosítása érdekében, különös tekintettel a karbantartás területére. Új cikket javasolnak 14a. számmal a következő elvek alapján: a gördülőállományok minden üzembehelyezésekor egyértelműen azonosítani kell a karbantartás „felelősét”, amint azt a Bizottság által 2006. július 28-án elfogadott, a vasúti kocsikra vonatkozó kölcsönös átjárhatósági műszaki előírások is előírják; a felelős a gördülőállomány üzembentartója is lehet. A közösségi jogszabályok nem határozzák meg az „üzembentartó” fogalmát, és az 1999-es COTIF szabályaival való újabb összeegyeztethetetlenség elkerülése érdekében javasolt az abban foglalt meghatározás átvétele; amikor egy vasúttársaság biztonsági tanúsítványt kér, bizonyítania kell, hogy az általa használt kocsik üzemeltetése és karbantartása a hatályos szabályoknak megfelelően történik, legyenek azok közösségiek (főként a vasúti kocsikra vonatkozó kölcsönös átjárhatósági műszaki előírások) vagy nemzetiek; ennek érdekében a vasúttársaságokat felkérik, hogy biztonságirányítási rendszereiken belül tisztázzák azt a rendszert és azokat az eljárásokat, amelyeket megvalósítanak annak biztosítása érdekében, hogy a különböző üzembentartóktól származó kocsik együttes használata nem ingatja meg a vasúti biztonságot; úgy rendelkezik, hogy az Ügynökség értékeli a vasúttársaságok által az üzembentartókkal való kapcsolattartás érdekében megvalósított intézkedéseket, és szükség esetén ajánlást nyújthat be az üzembentartók tanúsítási rendszerének bevezetéséről. |

1. 2006/0272 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE

a közösségi vasutak biztonságáról szóló irányelv módosításáról (EGT vontakozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 71. cikkének (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[3],

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[4],

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[5],

a Szerződés 251. cikkében[6] megállapított eljárásnak megfelelően eljárva,

mivel:

(1) A vasúti szállítási szolgáltatások egységes piacának létrehozását célzó erőfeszítések folytatása érdekében az Európai Parlament és a Tanács elfogadta a 2004/49/EK irányelvet[7], amely létrehozza a vasutak biztonságára vonatkozó közös keretszabályozást.

(2) A 2004/49/EK irányelv 14. cikke közös eljárást hozott létre a gördülőállomány üzembe helyezésének engedélyezésére. Ugyanakkor a tapasztalat bebizonyította, hogy ezen eljárás nemzeti szinten történő végrehajtása gyakran bonyolult , valamint különböző és kevéssé átlátható, illetve akár ismétlődő nemzeti követelményeknek vannak alávetve. Az új vasúttársaságok létrehozásának jelentős akadályát képezi, különösen a fuvardíj területén. Helyénvaló tehát a meglévő gördülőállomány tanúsítási eljárását pontosítani és meghatározni annak korlátait, valamint végrehajtási szabályait. Különösen a kölcsönös elismerés elve értelmében szükséges könnyíteni a gördülőállomány üzembe helyezésre vonatkozó engedély megszerzését az első engedélyt megadó tagállamtól eltérő tagállamban, azon elemek korlátozásával, amelyeket az illetékes hatóság megvizsgálhat.

(3) E célból helyénvaló három csoportba osztani az egyes tagállamokban hatályban lévő műszaki és biztonsági szabályok összességét és előterjeszteni ezen osztályozás eredményeit egy referenciadokumentumban. Az első csoportnak tartalmaznia kell a nemzetközi szabályokat, valamint az egyenértékűnek nyilvánított nemzeti szabályokat, amelyek esetében a vasúti biztonság terén elegendő egyetlen tagállamban elvégezni a hitelesítést. A második csoportnak tartalmaznia kell minden egyéb nemzeti szabályt, valamint azokat a szabályokat, amelyek még nem képezték osztályozás tárgyát. A harmadik csoportnak tartalmaznia kell azokat a szabályokat, amelyek szükségesek az engedélyezési kérelem tárgyát képező gördülőállomány és a tervezett infrastruktúra műszaki téren való kompatibilitásának biztosításához.

(4) A 881/2004/EK rendelettel[8] létrehozott Európai Vasúti Ügynökség rendelkezik kölcsönös átjárhatósági műszaki előírások kidolgozására vonatkozó megbízással, így első lépésként megvizsgálja a meglévő nemzeti műszaki szabályokat. Ezen túlmenően a 2004/49/EK irányelv értelmében közzéteszi a nemzeti biztonsági szabályokat. Végül összehangolja a vasúttársaságok biztonsági tanúsításának kritériumait, ami kiterjed az ilyen társaságok által használt gördülőállományok elfogadására vonatkozó előírásokra is. Az Ügynökség ebből kifolyólag a fent említett referenciadokumentum kidolgozására leginkább alkalmas szervezet.

(5) A nemzetközi téren való fejlődések, és különösen az új, 1999-es COTIF egyezmény hatályba lépése következtében indokolt a kocsik üzembentartója fogalmának közösségi szintű meghatározása és a vasúttársaságok és az üzembentartók közötti kapcsolat pontosítása, különösen a karbantartás terén.

(6) Tekintettel arra, hogy a tervbe vett fellépés fő célkitűzését, azaz a vasúti gördülőállományok közösségi tanúsítási eljárásának egyszerűsítését a tagállamok nem képesek kielégítő módon megvalósítani, ezért a fellépés nagyságrendje miatt az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikke szerinti szubszidiaritás elvével összhangban. Az említett cikkben meghatározott arányosság elvével összhangban ezen irányelv nem lépi túl e cél eléréséhez szükséges mértéket.

(7) A 2004/49/EK irányelv előírja, hogy fogadjanak el bizonyos intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal[9] összhangban.

(8) Az 2006/512/EK határozat módosította az 1999/468/EK határozatot, bevezette az ellenőrzéssel történő szabályozási eljárást azon általános hatályú intézkedések esetében, amelyek a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárás szerint elfogadott alapvető jogi aktusok nem alapvető fontosságú elemeinek módosítását szolgálják, beleértve néhány ilyen elem törlését vagy a jogi aktus új, nem alapvető fontosságú elemek beillesztésével történő kiegészítését.

(9) Különösképpen helyénvaló felhatalmazni a Bizottságot a mellékletek felülvizsgálatára és kiigazítására, a közös biztonsági intézkedések és a közös biztonsági célkitűzések elfogadására és felülvizsgálatára, valamint az üzembentartók tanúsítási rendszerének elfogadására a karbantartás területén. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és a 2004/49/EK irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítását szolgálják, az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében előírt ellenőrzéssel történő szabályozási eljárás szerint kell elfogadni.

(10) Következésképpen a 2004/49/EK irányelvet módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2004/49/EK irányelv a következőképpen módosul.

(1) A 3. cikk kiegészül a következő fogalommeghatározással:

„s) „üzembentartó”: a gördülőállományt tartós jelleggel közlekedési eszközként gazdaságilag hasznosító személy vagy jogalany, függetlenül attól, hogy a tulajdonosa vagy rendelkezési joggal bír felette.”.

(2) A 4. cikk (4) bekezdésében a „kocsik üzemeltetője” kifejezés helyébe a „kocsik üzembentartója” kifejezés lép.”.

(3) Az 5. cikk (2) bekezdése második francia bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„2009. április 30-a előtt az I. mellékletet felülvizsgálják, különösen azért, hogy belefoglalják a közös biztonsági intézkedések közös meghatározásait és a balesetek költségeinek közös számítási módszereit. Ez az intézkedés, amely ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítását célozza, a 27. cikk (2a) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási eljárás szerint kell elfogadni.”.

(4) A 6. cikk a következőképpen módosul:

a) Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:"1. A közös biztonsági intézkedések első sorozatát, amely legalább a (3) bekezdés a) pontjában leírt módszereket tartalmazza, a Bizottság 2008. április 30-ig elfogadja. Az intézkedéseket az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszik.A közös biztonsági intézkedések második sorozatát, amely a (3) bekezdésben leírt többi módszert tartalmazza, a Bizottság 2010. április 30-ig elfogadja. Az intézkedéseket az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszik közzé.Ezeket az intézkedéseket, amelyek ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítását célozzák, a 27. cikk (2a) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási eljárás szerint kell elfogadni.”.

b) A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:„4. A közös biztonsági intézkedések szabályos időközönként felülvizsgálat tárgyát képezik, figyelembe véve az alkalmazásukból nyert tapasztalatokat, a vasúti biztonság általános fejlődését, valamint a 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott tagállami kötelezettségeket. Ezt az intézkedést, amely ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítását célozza azok kiegészítésével, a 27. cikk (2a) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási eljárás szerint kell elfogadni.”.

5) A 7. cikk a következőképpen módosul:

a) A (3) bekezdés első és második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:„A közös biztonsági célkitűzés-tervezetek első sorozata a tagállamokban való biztonság területén meglévő célkitűzések és teljesítések vizsgálatán alapul, és biztosítja, hogy a vasúti biztonsági rendszer területén a jelenlegi teljesítések ne csökkenjenek egyetlen tagállamban sem. A tervezeteket a Bizottság 2009. április 30-ig elfogadja, és az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszik őket. Ezt az intézkedést, amely ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítását célozza azok kiegészítésével, a 27. cikk (2a) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási eljárás szerint kell elfogadni.A közös biztonsági célkitűzés-tervezetek második sorozata a közös biztonsági célkitűzések első sorozatából és azok végrehajtásából nyert tanulságokon alapul. Tükrözik az összes olyan elsőbbséget élvező területet, amelyen a biztonságot meg kell erősíteni. A tervezeteket a Bizottság 2011. április 30-ig elfogadja, és az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszik közzé őket. Ezt az intézkedést, amely ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítását célozza azok kiegészítésével, a 27. cikk (2a) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási eljárás szerint kell elfogadni.”

b) Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:„5. A közös biztonsági célkitűzések szabályos időközönként felülvizsgálat tárgyát képezik, figyelembe véve a vasúti biztonság általános fejlődését. Ezt az intézkedést, amely ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítását célozza azok kiegészítésével, a 27. cikk (2a) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási eljárás szerint kell elfogadni.”.

6) A 10. cikk a következőképpen módosul:

a) Az (1) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:„A biztonsági tanúsítvány célja annak bizonyítása, hogy a vasúttársaság létrehozta biztonságirányítási rendszerét, és a kockázatok korlátozása és a hálózaton biztonságos szállítási szolgáltatások nyújtása érdekében képes megfelelni a kölcsönös átjárhatósági műszaki előírásokban és más közösségi jogszabályokban, valamint a nemzeti biztonsági szabályokban meghatározott követelményeknek.”

b) A (2) bekezdés b) pontka helyébe a következő szöveg lép:„b) egy tanúsítvány, amely megerősíti a vasúttársaság által az érintett hálózaton a szolgáltatások biztonságos nyújtásához szükséges konkrét követelmények teljesítése céljából hozott rendelkezések elfogadását. A követelmények vonatkozhatnak a kölcsönös átjárhatósági műszaki előírások és a nemzeti biztonsági szabályok alkalmazására, ideértve a hálózat hasznosításának szabályait, valamint a személyzet bizonyítványainak jóváhagyására és a vasúttársaság által használt gördülőállományok üzembehelyezésének engedélyezésére. A tanúsítvány alapja a vasúttársaság által a IV. melléklet szerint benyújtott dokumentáció.”.

(7) A 14. cikk helyébe a következő szöveg lép:

"14. cikk A meglévő gördülőállomány üzembe helyezése

1. A gördülőállomány, amelynek üzembe helyezését a 10. cikk keretében egy tagállamban engedélyezték, e cikk értelmében üzembe helyezési engedélyezés tárgyát képezi egy vagy több másik tagállamban, ha ezt az engedélyezést az érintett tagállam (vagy tagállamok) igényelte (igényelték).Ugyanakkor, azon gördülőállomány esetében, amely „EK” hitelesítési nyilatkozattal bír, a .../.../EK irányelv (*) [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv ] 14. cikkének (8) bekezdése alkalmazandó.

2. A kérelmező teljes műszaki dokumentációt nyújt be az illetékes biztonsági hatóságnak a gördülőállománnyal vagy annak típusával kapcsolatban, amelyben feltünteti a hálózaton tervezett használatot. A dokumentáció a következő információkat tartalmazza:

a) annak bizonyítása, hogy a gördülőállományok üzembehelyezését engedélyezték egy másik tagállamban és a lefolytatott eljárással kapcsolatos dokumentáció annak bizonyítására, hogy a gördülőállományok megfeleltek a hatályos biztonsági követelményeknek;

b) a műszaki adatok, a karbantartási program és az üzemeltetési jellemzők;

c) a korábbi üzemeltetéssel és karbantartással, valamint adott esetben az engedélyezés utáni műszaki módosításokkal kapcsolatos nyilvántartások;

d) a gördülőállomány infrastruktúráknak és helyhez kötött létesítményeknek (energiaellátó rendszernek, az ellenőrző-irányító és jelzőrendszernek, a nyomtávnak és az infrastruktúra szelvényének, a megengedett legnagyobb tengelyterhelésnek és a hálózat egyéb műszaki paramétereinek) való megfelelőségét igazoló műszaki és üzemeltetési jellemzők.

3. A (2) bekezdés a) és b) pontjában említett adatokat a biztonsági hatóság nem kérdőjelezheti meg, kivéve, ha bizonyítani tudja, hogy a biztonságra nézve kockázatot jelentenek. A 14a. cikkben említett referenciadokumentum elfogadását követően a biztonsági hatóság e tekintetben nem kérhet olyan szabályt, amely az e dokumentumban szereplő A csoportba tartozik.

4. A biztonsági hatóság kérheti további információk biztosítását, illetve kockázatelemzés vagy vizsgálatok elvégzését a hálózaton a (2) bekezdés c) és d) pontjában említett elemek hatályos nemzeti szabályoknak való megfelelőségének a hitelesítése érdekében, amelyekről értesítették a Bizottságot ezen irányelv 8. cikkével vagy a .../.../EK irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv ] 16. cikkével összhangban. Ugyanakkor, ezen irányelv 14a. cikkében említett referenciadokumentum elfogadása után ezt a hitelesítést csak az e dokumentumban szereplő B vagy C csoporthoz tartozó nemzeti szabályokhoz mérten lehet elvégezni.

A biztonsági hatóság a kérelmezővel egyetértésben meghatározza a hiánypótlás, a kockázatelemzések, illetve a kért vizsgálatok terjedelmét és tartalmát. A vizsgálatok esetében a biztonsági hatóság közbenjár a pályahálózat-működtetőnél annak érdekében, hogy azokat a kérelmétől számított három hónapon belül be lehessen fejezni.

5. A biztonsági hatóság határozatot hoz az e cikkel összhangban benyújtott minden üzembehelyezési engedélykérelem esetében a lehető leghamarabb, de nem később, mint

a) négy hónappal a (2) bekezdésben előírt műszaki dokumentáció benyújtását követően;

b) adott esetben két hónappal a biztonsági hatóság által az (4) bekezdéssel összhangban kért hiánypótlás vagy kockázatelemzés benyújtása után;

c. adott esetben két hónappal a biztonsági hatóság által az (4) bekezdéssel összhangban kért kockázatelemzés eredményeinek benyújtása után.

Amennyiben nem születik döntés az előírt határidőn belül, a gördülőállomány üzembe helyezése engedélyezettnek tekinthető.

Az üzembe helyezés engedélyezése tartalmazhat használati feltételeket és egyéb korlátozásokat.

6. Az illetékes biztonsági hatóság minden elutasító döntését indokolni kell, és ellene a kérelmező az értesítésétől számított egy hónapon belül felülvizsgálati kérelmet nyújthat be. A biztonsági hatóságnak egy hónap áll rendelkezésére a döntése megerősítésére vagy hatályon kívül helyezésére. Ha a határozat továbbra is elutasító, az ellenőrző szervet értesíteni lehet a 2001/14/EK irányelv 30. cikkével összhangban.

7. Amennyiben a gördülőállományt e cikkel összhangban kell üzembe helyezni, az Ügynökséget kérhetik arra, hogy a 881/2004/EK rendelet 8a. cikkével összhangban műszaki véleményeket szolgáltasson.

8. A tagállamok kibocsáthatnak gördülőállomány-sorozaton nyugvó, meglévő gördülőállomány üzembe helyezésére vonatkozó emgedélyeket. E célból a biztonsági hatóságok közlik a kérelmezővel a követendő eljárást.”.

(8) Az irányelv a következő 14a. és 14b. cikkel egészül ki:

„14a. cikk Nemzeti szabályok osztályozása

1. A 14. cikkben említett meglévő gördülőállomány üzembe helyezésre vonatkozó engedélyezési eljárás könnyítése érdekében a nemzeti szabályokat a VI. melléklettel összhangban három csoportra osztják.

2. Az Ügynökség megkönnyíti referenciadokumentum elfogadásához szükséges nemzeti szabályok rendezését a 881/2004/EK rendelet 8a. cikkével összhangban. A nemzeti hatóságok együttműködnek az Ügynökséggel e feladat során.

3. A Bizottság az Ügynökség ajánlásai alapján és a 27. cikk (2) bekezdésében előírt eljárással összhangban elfogadja a referenciadokumentumot, valamint az összes aktualizált határozatot.

„14b. cikk

A gördülőállományok karbantartása

1. Bármely gördülőállomány üzembehelyezésekor valamennyi gördülőállomány karbantartására kijelölnek egy jogi személyt. Ez a jogi személy lehet a vasúttársaság, a vasúttársaság valamely alvállalkozója vagy a gördülőállomány üzembentartója.

2. Annak – a 10. cikkben említett biztonsági tanúsítvány keretében történő – bizonyítása érdekében, hogy a gördülőállomány karbantartása a vonatkozó követelményekkel összhangban történik, a vasúttársaság közli, hogy a karbantartás mely jogi személy felelőssége, és benyújt egy dokumentációt, amelyben pontosan kifejti az ilyen jogi személyek által a karbantartás végrehajtása érdekében alkalmazott eljárásokat.

3. Amikor egy vasúttársaság több üzembentartó kocsiját használja, és a karbantartási felelősséget azok viselik, létrehozza a vonatkozó követelmények betartásának hitelesítéséhez szükséges eljárásokat. Adott esetben a Bizottság elfogadja az üzembentartók tanúsítási rendszerét a karbantartás terén az Ügynökség ajánlásaalapján. Ezt az intézkedést, amely ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítását célozza azok kiegészítésével, a 27. cikk (2a) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási eljárás szerint kell elfogadni.”.

(9) A 26. cikk helyébe a következő szöveg lép:

"26. cikk A mellékletek kiigazítása

A mellékleteket a tudományos és műszaki fejlődésekhez igazítják. Ezt az intézkedést, amely ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítását célozza, a 27. cikk (2a) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási eljárás szerint kell elfogadni.”

(10) A 27.cikk a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:

„Ahol erre a bekezdésre történik hivatkozás, ott az 1999/468/EK határozat 7. cikke (1)-(4) bekezdését kell alkalmazni, tekintettel az említett határozat 8. cikkének rendelkezéseire.”.

(11) Kiegészül a VI. melléklettel, amelynek szövege ezen irányelv mellékletében található.

2. cikk Átültetés

1. A tagállamok hatályba léptetik az ahhoz szükséges törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb [24 hónappal ezen irányelv hatályba lépését követően]-ig megfeleljenek. Haladéktalanul közlik a Bizottsággal e rendelkezések szövegét, valamint a rendelkezéseik és ezen irányelv közötti megfelelési táblázatot.Amikor a tagállamok elfogadják ezen intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. E hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

2. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az ezen irányelv területén elfogadott alapvető belső jogszabályi intézkedéseikről.

3. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napját követő […]. napon lép hatályba.

4. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, […]-án

az Európai Parlament részéről a Tanács részéről

az elnök az elnök

MELLÉKLET

A meglévő gördülőállományok üzembehelyezésének engedélyezéséhez ellenőrizendő paraméterek és a nemzeti szabályok osztályozása

1. A PARAMÉTEREK FELSOROLÁSA

(1) Általános információk

- A hatályos nemzeti jogi kerettel kapcsolatos információk

- különleges nemzeti feltételek

- karbantartási könyv

- üzemeltetési könyv

(2) Az infrastruktúrával kapcsolatos jellemzők

- áramszedők

- az áramellátással kapcsolatos fedélzeti berendezések és az elektromágneses összeférhetőséggel összefüggő hatás

- űrszelvény

- különböző biztonsági berendezések, például ellenőrző és irányító berendezés, a pálya és a vonat közötti kommunikációs rendszerek

(3) A gördülőállományokra vonatkozó jellemzők

- a gördülőállomány dinamikája

- a gördülőállomány felépítménye

- ütközők és vontatókészülékek

- forgóvázak és futóművek

- tengelyek és tengelyágyak

- fékberendezések

- felülvizsgálatot kívánó műszaki rendszerek, pl. sűrítettlevegős rendszer

- elülső és oldalsó üvegek

- ajtók

- gördülőállományok közötti átjárók

- vezérlőrendszerek (szoftver)

- az ivó- és használati víz berendezései

- környezetvédelem

- tűzvédelem

- az alkalmazottak egészsége és biztonsága

- tartályok és tartálykocsik

- nyomóürítéses tartályok

- a feltöltés biztosítása

- jelzés

- hegesztési technikák

2. A SZABÁLYOK OSZTÁLYOZÁSA

A fent megadott paraméterekkel kapcsolatos nemzeti szabályokat az alább meghatározott csoportok egyikébe sorolják. A szigorúan helyi jellegű szabályokat és korlátozásokat nem vették figyelembe; ezek hitelesítése a vasúttársaságok és a pályahálózat-működtetők közös megegyezésével bevezetendő ellenőrzések részét képezi.

A. csoport:

Az A. csoportba tartoznak:

- a nemzetközi szabványok;

- azok a nemzeti szabályok, amelyek vasúti biztonsági téren a többi tagállam nemzeti szabályaival egyenértékűek.

B. csoport:

A B. csoportba tartozik minden olyan szabály, amely nem illik bele az A. vagy a C. csoportba illetve amelyeket még nem tudtak egyik csoportba sem besorolni.

C. csoport:

A C. csoportba tartoznak azok a szabályok, amelyek szigorúan szükségesek és kapcsolódnak az infrastruktúra műszaki jellemzőihez az adott hálózaton való biztonságos és kölcsönösen átjárható üzemeltetés tekintetében (például az űrszelvény).

[1] 2006.12.13-i COM(2006) 785.

[2] A cikkek számozása a 2004/49/EK irányelvre való hivatkozással történik

[3] HL C […], […], […]. o.

[4] HL C […], […], […]. o.

[5] HL C […], […], […]. o.

[6] HL C […], […], […]. o.

[7] HL L 164., 2004.4.30., 44. o. Helyesbített változat: HL L 220., 2004. 6.21., 3. o.

[8] HL L 164., 2004.4.30., 1. o.

[9] HL L 184., 1999.7.17.,. 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.