Az IASB is azon az elven működik, amelynek értelmében az érdekelt felekkel folytatott széles körű konzultáció javítja standardjainak minőségét. A konzultáció különböző módokon történhet, az egyéni találkozókat és terepmunkát is beleértve.

A Bizottság a Számviteli Szabályozó Bizottság tagjával folytatott konzultációt követően, az IFRS 9 Pénzügyi instrumentumok című standarddal kapcsolatos, jóváhagyásra vonatkozó szakvélemény iránti kérelmében több olyan kérdést is azonosított, például a közérdekre vonatkozó kérdéseket, amelyeket az EFRAG-nak kell vizsgálnia. A Bizottság kérése különösen arra irányult, hogy vizsgálják meg e standardot az óvatosság elve szempontjából. A Bizottság a valós érték használatának – beleértve a hosszú távú befektetők igényeinek vonatkozását –, valamint annak értékelésére is felkérést adott, hogy a változtatások lehetnek-e káros hatással a pénzügyi stabilitásra. 2015 szeptemberében az EFRAG benyújtotta a Bizottsághoz az IFRS 9 Pénzügyi instrumentumok standarddal kapcsolatos, jóváhagyásra vonatkozó szakvéleményét. Az EFRAG jóváhagyásra vonatkozó szakvéleménye megállapította, hogy az IFRS 9 az európai közérdeket szolgálja, kivéve az IFRS 9 standardnak a biztosítási ágazatra a biztosítási szerződésekről szóló standard véglegesítése előtt történő alkalmazásának hatását. Továbbá, az EFRAG megállapította, hogy az IFRS 9 alkalmazása óvatos számvitelhez vezet.

2016. június 30-án a Bizottság Jean-Paul Gauzès-t, az Európai Parlament korábbi képviselőjét nevezete ki az EFRAG igazgatótanácsa elnökének. Gauzès úr kinevezését előzetesen támogatta az Európai Parlament és a Tanács. Gauzès urat hivatalosan 2016. július 1-jével nevezte ki az EFRAG közgyűlése. A vezetése alatt várhatóan új lendületet kap a megreformált szervezet.

A Maystadt-jelentés arra ösztönözte az EFRAG-ot, hogy folytassa tovább az erőfeszítéseit a felhasználók és az európai jogalkotó igényeinek megfelelő hatásértékelések elvégzéséhez. E tekintetben az EFRAG jelentős előrehaladást tett a hatásértékelési kapacitása fejlesztése terén 2016-tól kezdődően. A Bizottság személyzete segítette az EFRAG-ot ebben a folyamatban az e területen szerzett szakértelme megosztásával. Az IFRS 16 Lízing standard hatáselemzése, amely részét képezi majd az e standarddal kapcsolatos jóváhagyásra vonatkozó szakvéleménynek, kísérleti esetként szolgál majd az EFRAG e területen felmutatott képességei és tapasztalata további építéséhez.

2016. április 13-án a Bizottság javasolta a Tanács és Parlament számára az EFRAG finanszírozásának kiterjesztését a 2017-2020-as időszakra.

4.PIOB – A finanszírozás diverzifikálásának alakulása 2014-ben

A PIOB feladata, hogy felügyelje a nemzetközi könyvvizsgálati standardok (ISA-k) elfogadásához vezető folyamatot és az IFAC (Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége) egyéb közérdekű tevékenységeit. E fontos közérdekű feladat megfelelő végrehajtásához azt úgy kell finanszírozni, hogy közben megőrizhesse függetlenségét. A finanszírozási források megfelelő diverzifikációja nem csupán e függetlenség folytonossága megőrzésében és e függetlenség biztosításában segíthet, hanem annak megerősítésében is, hogy e szervezetek hogyan tekintenek a függetlenségükre. A nemzetközi auditálási standardok tekintetében a finanszírozás diverzifikálása iránti igény már a 2003-as IFAC reformban elismerésre került. Ez a reform előkészítette az utat a PIOB létrehozásához, amelyet ezen az alapon várhatóan különböző forrásokból finanszíroznak. Ezt a megközelítést azóta mindig is támogatta a Megfigyelőcsoport, a nemzetközi auditálási standardalkotás irányítási reformjának felügyeletéért felelős nemzetközi szervezet.

A PIOB-ot 2005-ös létrehozásától egészen 2010-ig – amikor a 716/2009/EK határozattal létrehozott közösségi finanszírozási program megkezdte működését – néhány természetbeli hozzájárulástól eltekintve kizárólag az IFAC finanszírozta. A 2010-2015 közötti időszakra vonatkozó uniós hozzájárulás több támogatót is saját hozzájárulásra ösztönzött.

Az IFAC által egy adott évben rendelkezésre bocsátott finanszírozás az IFAC által garantált maximális hozzájárulásnak felel meg, amelyet az IFAC további beavatkozás nélkül bocsát a PIOB rendelkezésére. A nem az IFAC-tól származó hozzájárulások célja, hogy kiváltsák, és ily módon csökkentsék az IFAC adott évre fizetett hozzájárulását. Ideális esetben az IFAC által a PIOB éves összkiadásához nyújtott finanszírozás aránya 50% alatt van.

2015-ben, amint az a pénzügyi kimutatásainak 1. oldalán is látható, a PIOB bevétele 1 532 907 EUR volt. Az IFAC 930 154 EUR-t biztosított, ami a teljes összeg 60,67%-ának felel meg. Az Európai Bizottság 312 000 EUR-t (2014-ben 272 000 EUR-t) nyújtott, ami a teljes összeg 20,35%-át teszi ki. Abu Dzabi Elszámoltathatóságért Felelős Hatósága, ahogyan 2014-ben is, 120 000 EUR-t nyújtott, ami a teljes összeg 7,82%-át teszi ki. Az IOSCO, szintén ahogyan 2014-ben is, 100 000 EUR-t biztosított, ami a teljes összeg 6,52%-ának felel meg. A Nemzetközi Fizetések Bankja 2014-hez képest csökkentette a hozzájárulását 23 000 EUR-ra, ami a teljes összeg 1,50%-át teszi ki. A brit Pénzügyi Beszámolás Tanácsa, ahogyan 2014-ben is, 40 000 EUR-t nyújtott, ami a teljes összeg 2,60%-át teszi ki. A 7 753 EUR-nyi egyenleg a kamatbevételből származik.

Az IFAC 60,67%-os hozzájárulása a 2015-ös teljes PIOB-finanszírozáshoz valamivel magasabb a 2014-es aránynál (58,19%). Ez elsősorban a Világbank hozzájárulása (2014-ben 35 832 EUR) hiányának, valamint a Nemzetközi Fizetések Bankja hozzájárulása csökkenésének (23 000 EUR a 2014-es 55 000 EUR helyett) köszönhető. Ez az állami finanszírozásnak a tartós gazdasági nehézségek miatti csökkenését mutató, a világ minden részén tapasztalható folyamatos trendet tükrözi.

A rendelet 9. cikkének (5) bekezdése úgy rendelkezik, hogy amennyiben egy adott évben az IFAC általi finanszírozás túllépi a PIOB teljes éves finanszírozásának kétharmadát, a Bizottság javaslatot terjeszt elő az adott évre vonatkozó éves hozzájárulásának 300 000 EUR-ra történő korlátozásáról. 2015-ben ez nem így történt, és ezért mivel az IFAC által nyújtott finanszírozás a rendeletben meghatározott kritikus küszöbérték (66,66%) alatt maradt, a Bizottságnak nem kell felülvizsgálnia a PIOB-nak nyújtott 2015. évi hozzájárulását.

5.Végkövetkeztetések

IFRS Alapítvány

Az IASB által 2014-ben kiadott két kiemelt standard, nevezetesen az IFRS 9 Pénzügyi instrumentumok és IFRS15 Vevői szerződésekből származó bevétel, jelenleg az uniós ajánlási szakaszban tart az EFRAG általi pozitív értékelésüket követően. 2015-ben az IASB véglegesített egy újabb kiemelt standardot: a 2016 januárjában kiadott IFRS 16 Lízing standardot. Ezen túlmenően az IASB számos más jelentős projekttel, különösen a biztosítási szerződésekkel, a közzétételi kezdeményezéssel és a koncepcionális kerettel kapcsolatban folytatta a munkát.

Arra vonatkozóan, hogy az IFRS:

• megfelelően figyelembe veszi-e a különféle üzleti modelleket: az IFRS 9 kifejezetten elismeri az üzleti modelleknek a pénzügyi instrumentumok értékelésében játszott szerepét, és az IFRS 15-öt eléggé rugalmasnak találták ahhoz, hogy a különböző üzleti modelleknek is megfeleljen. A koncepcionális keret nagyobb hangsúlyt helyez az üzleti modellekre.

• tükrözi-e a gazdasági tranzakciók tényleges következményeit: az IFRS 15 ezt a célt megvalósítja, és az IFRS 16 szintén arra törekszik, hogy jobban tükrözze a gazdasági tranzakciók tényleges következményeit, valamint biztosítsa az átláthatóságot a vállalatok lízingelt eszközei és kötelezettségei tekintetében, amire nagy szükség van. Az IFRS 4 Biztosítási szerződések, amelyet a közelmúltban véglegesített az IASB, várhatóan szintén a biztosítási ágazat pénzügyi teljesítményének reálisabb ábrázolását és jobb összevethetőségét eredményezi a különböző területeken. Továbbá a koncepcionális keret bevezeti a tartalom elsődlegességét a formával szemben, ami a gazdasági ügyletek megfelelő bemutatásához fontos.

• nem túlságosan összetett-e: az IFRS 9 standard összetett, azonban a pénzügyi instrumentumok esetében tartalmaz számviteli egyszerűsítéseket. Az EFRAG – jóváhagyásra vonatkozó szakvéleményben kifejtett – álláspontja szerint az IFRS 9 nem összetett olyan mértékben, hogy rontaná az érthetőséget. Az IFRS 15 még összetettebb, mint az a standard, amelynek helyébe lép, ez azonban indokolt, mivel a korábbi standard nem tudta megfelelően tükrözni a mai üzleti tranzakciók összetettségét.

• elkerüli-e a rövid távúság és a volatilitás felé hajló mesterséges torzítást: Az IFRS 15 hatékonyan kiküszöböli az ilyen jellegű volatilitást, mivel olyan külön rendelkezéseket tartalmaz, amelyeket akkor kell alkalmazni, ha a jövőbeni bevétel elszámolásában bizonytalanság adódik. Az IFRS 4 Biztosítási szerződések standard tekintetében az EFRAG megvizsgálja majd ezt a kérdést a standard IASB általi közzétételét követő jóváhagyási folyamat során.

Ami a koncepcionális keretet illeti, a Bizottság ismét kijelenti, hogy támogatja az óvatosság koncepciójának újbóli bevezetését, és szorosan figyelemmel kíséri a felülvizsgált koncepcionális keret IASB általi fejlesztését az észrevételezési időszakot követően.

Végezetül, a Bizottság üdvözli az új IFRS 16 standardhoz készült átfogó hatáselemzést, és felkéri az IASB-t, hogy folytassa az új vagy módosított standardok hatáselemzésének kidolgozását.