EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2018.6.6. COM(2018) 457 final A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK ÉS A SZÁMVEVŐSZÉKNEK











2017. évi éves irányítási és teljesítményjelentés az uniós költségvetésről





Tartalomjegyzék TARTALOMJEGYZÉK 1 ELŐSZÓ 2 ÖSSZEFOGLALÓ 4 BEVEZETÉS 13 1. SZAKASZ TELJESÍTMÉNY ÉS EREDMÉNYEK 15 Az uniós költségvetés teljesítménye 16 2017. évi uniós költségvetés 17 A horizontális kérdésekkel kapcsolatos előrelépés összefoglaló

bemutatása 19 1.1. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért (1A. alfejezet) 21 1.2. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió (1B. alfejezet) 33 1.3. Fenntartható növekedés: Természeti erőforrások (2. fejezet) 40 1.4. Biztonság és uniós polgárság (3. fejezet) 51 1.5. Globális Európa (4. fejezet) 67 1.6. Speciális eszközök 79 2. SZAKASZ BELSŐ ELLENŐRZÉS ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁS 80 2.1. A belső ellenőrzési keretrendszer értékelése 83 2.2. Megbízhatósági nyilatkozatok és fenntartások 95 2.3. Az uniós költségvetés védelme: pénzügyi korrekciók és visszafizettetések 102

2.4. A Belső Ellenőrzési Szolgálat munkája révén szerzett megbízhatóság 105 2.5. Az Ellenőrzés-felügyeleti Bizottság által végzett munka következtetéseinek összefoglalása 107 2.6. A mentesítés nyomon követése és külső auditajánlások 110 2.7. Következtetések a belső ellenőrzési és pénzgazdálkodási eredményekről 111 2.8. Szervezeti irányítás 112

Előszó Bár a 2016-os év az európai projekttel kapcsolatos kételyek jegyében telt – nem utolsósorban az Egyesült Királyságnak az Unióból való kilépésével kapcsolatos döntése miatt –, 2017 a megújult remény és perspektíva éve lett. A Római Szerződés 60. évfordulója szolgáltatta a hátteret ahhoz az időszakhoz, amikor is mélyrehatóan el kellett gondolkodnunk Európa jövőjéről, egyúttal pedig kitűnő alkalmat jelentett az Unió értékei iránti elkötelezettségünk megerősítésére, valamint a 27 tagú Unió prioritásainak meghatározására. Az Európai Unió képes volt a gazdasági fellendülés fenntarthatóvá tételére összpontosítani. Az Unióban és az euróövezetben a növekedés üteme 2017-ben felülmúlta a várakozásokat: 2,4 %-kal tízéves csúcsot ért el. Az Uniónak egyúttal számos kihívással is szembe kellett néznie a versenyképesség, a migráció, a biztonság, a szolidaritás, valamint egyes természeti katasztrófák kezelése terén. Az uniós költségvetés páratlan eszköz az Unió számára, amely segít az ambíciókat kézzelfogható gyakorlati eredményekbe átültetni. Kiegészíti a nemzeti költségvetéseket azáltal, hogy európai hozzáadott értéket teremt olyan területeken, ahol egy összehangolt válaszlépés a leghatékonyabb és legeredményesebb módja a prioritásaink elérésének. Az uniós költségvetésre vonatkozó éves gazdálkodási és teljesítményjelentésben ismertetjük, hogy az Unió költségvetése milyen sokféle módon járult hozzá a közös célok eléréséhez 2017-ben. 2017 volt az jelenlegi többéves pénzügyi keret végrehajtásának negyedik éve, és mára az összes pénzügyi program teljes mértékben működőképes. Ugyanakkor – többek között a számos váratlan kihívás miatt – ismét megerősítést nyert annak fontossága, hogy rugalmasan közelítsenek a költségvetés végrehajtásához. A beruházások fellendítése továbbra is kiemelt prioritást élvez. Az európai beruházási terv részét képező Európai Stratégiai Beruházási Alap már több mint 287 milliárd EUR összegű új beruházást hívott életre, és több mint 300 000 munkahely létrehozását segítette elő. Decemberben az Európai Parlament és a Tanács úgy döntött, hogy növeli és kiterjeszti az alapot, hogy az 2020-ig 500 milliárd EUR összegű beruházást ösztönözzön. A szolidaritás és a támogatás szintén fontos szerepet játszottak, például az Unió Szolidaritási Alapja keretében 1,2 milliárd EUR összeget mobilizáltak a 2016 és 2017 között, Olaszország Abruzzo, Lazio, Marche és Umbria tartományaiban bekövetkezett földrengéseket követően, amely az eddigi legnagyobb egyetlen részletben mozgósított összeg. Az uniós költségvetés továbbra is támogatta a migrációs válságra adott átfogó európai választ és az európai külső határok igazgatását. Kiterjesztett megbízatásával az uniós költségvetésből finanszírozott Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség jelentősen megerősítette jelenlétét az Unió külső határain, azzal a céllal, hogy támogassa a tagállamokat határigazgatási tevékenységeikben és az uniós szintű, integrált határigazgatás közös végrehajtásában. Az uniós költségvetés lehetővé tette továbbá az Unió számára, hogy Európa határain túl is erőteljes szerepet játsszon egy olyan időszakban, amikor Európa szomszédsága zűrzavaros időket él, és olyan globális kihívásokkal kell szembenézni, mint az éghajlatváltozás. Az Unió költségvetésének optimális teljesítménye a kezdetektől a Juncker-Bizottság elsődleges prioritása volt. Határozottan támogatjuk azt, hogy az Európai Parlament, a tagállamok és az Európai Számvevőszék növekvő hangsúlyt fektessen nemcsak a programok lebonyolításának módjára, hanem arra is, hogy azok hoznak-e eredményeket az európai polgárok számára ténylegesen fontos területeken. Az éves gazdálkodási és teljesítményjelentés tükrözi az Európai Bizottság által egyrészt az uniós költségvetés teljesítményére, másrészt a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásra fektetett kettős hangsúlyt. E jelentés része a Bizottság integrált pénzügyi beszámolási csomagjának, és rendkívül fejlett pénzügyi elszámoltathatósági rendszerünk lényeges elemét képezi. E jelentés révén a Bizottság átfogó szakpolitikai felelősséget vállal az uniós költségvetés irányításáért. Ez egy olyan felelősség, amelyet meglehetősen komolyan veszünk. Előre tekintve a Bizottság a közelmúltban benyújtotta a következő többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatait. A jelenlegi pénzügyi programok keretében felmerült kiadások átfogó felülvizsgálatára építve e javaslatok bemutatják, hogy a jövőbeni uniós költségvetés hogyan fog hozzájárulni az uniós vezetők által Pozsonyban, valamint a Római Nyilatkozatban elfogadott ambiciózus menetrendhez. Ez egy korszerűbb, ésszerűbb és rugalmasabb költségvetésre irányuló javaslat, amely olyan területeket céloz meg, ahol az erőforrások összevonása valódi hozzáadott értéket teremt minden európai polgár számára. E javaslatok középpontjában a teljesítmény, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás állnak. A Bizottság – a tagállamokkal együtt – a jövőben is teljes mértékben betölti a szerepét annak érdekében, hogy kihasználja az uniós költségvetésben rejlő lehetőségeket a növekedésbe való beruházás, a munkahelyteremtés és a közös kihívások kezelése révén.

Günther H. Oettinger költségvetésért és az emberi erőforrásokért felelős biztos





Összefoglalás Ez az uniós költségvetésről szóló éves gazdálkodási és teljesítményjelentésaz uniós költségvetéssel elért eredményekre (1. szakasz), valamint az uniós költségvetés irányítására és védelmére (2. szakasz) vonatkozó legfrissebb információkat ismerteti. Ez a jelentés az éves integrált pénzügyi beszámolási csomag része, amely részletes tájékoztatást biztosít az uniós költségvetés bevételeiről, kiadásairól, irányításáról és teljesítményéről a bevált átláthatósági és elszámoltathatósági gyakorlatokkal összhangban. Ez a csomag egyúttal a Bizottság fő hozzájárulása az éves költségvetési mentesítési eljáráshoz. Az éves gazdálkodási és teljesítményjelentés 1. szakasza az összes költségvetési fejezetben és szakpolitikai területen az uniós költségvetés segítségével elért eredményeket tartalmazza. Ismerteti, hogy az Unió pénzügyi programjai hogyan járultak hozzá az Unió politikai prioritásaihoz, és összefoglalja az uniós programok 2014 és 2020 közötti időszakban elért teljesítményével kapcsolatos legújabb értékelési eredményeket. A 2017-es év a jelenlegi többéves pénzügyi keret negyedik éve, és a jelenlegi Bizottság mandátumának harmadik éve volt. A Bizottság olyan költségvetésre tett javaslatot, amely tükrözi és támogatja a Jean-Claude Juncker által meghatározott politikai prioritásokat, így különösen a munkahelyteremtéshez, a növekedéshez és a beruházásokhoz való lehető legnagyobb mértékű hozzájárulást, a migrációkezelésből fakadó kihívásokkal kapcsolatos összehangolt európai reagálást, valamint a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelmet. E két egyértelmű prioritáson túlmenően az uniós költségvetésen és más eszközön keresztül a Bizottság további előrelépéseket tesz az összekapcsolt digitális egységes piac, az alkalmazkodóképes energiaunió – beleértve az éghajlatváltozás elleni fellépést is –, a szociális unió és egy erősebb EU felé (egyrészt globális szereplőként, másrészt a védelem területén).



Munkahelyteremtés, növekedés és beruházások Az európai gazdaság fellendülése 2017-ben tovább folytatódott. Új munkahelyek jöttek létre, a közfinanszírozás sokkal szilárdabb alapokon áll, és a strukturális reformok lefektetik hosszú távon a fenntartható növekedés alapjait. Ugyanakkor továbbra is fennállnak egyes lefelé mutató kockázatok, például a világgazdasággal és a globális pénzügyi piacok volatilitásával kapcsolatban. A 2017-es évben az uniós költségvetés prioritása az állandó fellendülésre alapozás volt, különös hangsúlyt fektetve az európai beruházási szakadék felszámolására. Az Európai Beruházási Terv részeként az Európai Stratégiai Beruházási Alap állt ezeknek az erőfeszítéseknek a középpontjában. 2018 közepéig az alap több mint 287 milliárd EUR összeget mozgósított a közlekedés, a digitális technológiák, az energiaszektor, az egészségügy, a kutatás és az innováció területén Unió-szerte megvalósított beruházások révén. Ez több mint 300 000 munkahely megteremtését segítette elő. E beruházásoknak köszönhetően nagysebességű internet-hozzáférést biztosítottak 11 millió háztartás számára, megújuló energiát több mint 4 millió háztartás számára, valamint jobb egészségügyi ellátást 1 millió polgár számára1. Becslések szerint az Európai Stratégiai Beruházási Alapból finanszírozott projektek az Unión belül a bruttó hazai termék 0,7 %-os növekedését fogják eredményezni, valamint 700 000 új munkahelyet teremtenek 2020-ig. Szintén erős szinergiák állnak fenn az Európai Stratégiai Beruházási Alap és az uniós költségvetés által támogatott más pénzügyi eszközök, például a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) között. 2017 végéig a COSME 25 országban több mint 275 000 olyan kis- és középvállalkozásnak (amelyből 50 % induló vállalkozás) nyújtott finanszírozást, amelyek egyébként a magas kockázati profiljuk miatt nehezen jutottak volna magánfinanszírozáshoz. Az Európai Regionális Fejlesztési Alap szintén hozzájárult a kis- és középvállalkozások sikeréhez, több mint 457 000 kis- és középvállalkozás számára nyújtva finanszírozást. Az Európai Regionális Fejlesztési Alap által támogatott kis- és középvállalkozások várhatóan mintegy 156 000 munkahelyet fognak közvetlenül teremteni (2016 végéig kiválasztott projektek). Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz támogatja az energetikai, a közlekedési és a digitális területen megvalósuló infrastrukturális projektekre irányuló célzott beruházásokat. A közlekedési beruházások 86 %-át olyan határokon átnyúló projektekre fordítják, amelyek jelentős javulást fognak eredményezni az európai közlekedési infrastruktúrában, és megerősítik az európai egységes piacot.

Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz hozzájárult az alábbiakhoz: - a globális Rail-Baltica-projekt részeként egy jelentős észak-kelet-lengyelországi vasúti szakasz (Białystok-Ełk) modernizálása; - új elektromos vezeték telepítése Alytus (Litvánia) és a litván-lengyel határ között, amely véget vetett a balti államok energetikai elszigeteltségének; - 16 tagállam használja az eHealth alapvető szolgáltatási platformot, amelynek révén könnyebben gondoskodhatnak a páciensek biztonságáról és az ápolás folytonosságáról határokon átnyúlóan.

Európa kiemelt kutatási és innovációs programja, a Horizont 2020 kulcsfontosságú az innováció és a tudásalapú gazdaság előmozdítása szempontjából. Például a „Graphene Flagship” nevű, grafénkutatásra irányuló zászlóshajó program kiemelkedő példája a Horizont 2020 erős uniós hozzáadott értékének. A kiváló tulajdonságok egyedülálló kombinációjának köszönhetően a grafén a forradalmi technológiák hiteles kiindulópontja lehet számos területen. Mintegy 20 európai országból származó, több mint 150, az ipar vagy a tudományos élet területén tevékenykedő partner közösen fejleszt alkalmazásokat olyan területeken, mint az 5G-s mobiltechnológiák, az akkumulátorok, az űrkutatás, az orvosi alkalmazások és az autóipar. Az EU kutatási és innovációs programjának köszönhetően kifejlesztették az első olyan mikroprocesszort, amely képes az agyi aktivitás nagy felbontásban történő vizsgálatára, ami jelentős előrelépést jelent az olyan betegségek elleni küzdelemben, mint az epilepszia. A Marie Skłodowska-Curie–tevékenységek révén a program 36 000 kutatót finanszírozott pályafutása minden szakaszában – kortól vagy állampolgárságtól függetlenül –, jelentősen hozzájárulva a tehetséges kutatók megtartásához, fejlesztéséhez, illetve Európába csábításához. A közös agrárpolitika révén az agráripari vállalkozások 2017-ben is jelentős támogatásban részesültek az uniós költségvetésből. E beruházás előnye az EU egyik legnagyobb erősségének – azaz a vidéki ipari ágazatoknak – a megóvása, amelyek a csökkenő méretük ellenére 2005 óta közel 9 %-os pozitív növekedést mutatnak, miközben az üvegházhatást okozó gázok kibocsátása 24 %-kal csökkent 1990 óta, és a visszaszoruló műtrágyahasználat pozitív hatást gyakorolt a vízminőségre. 2016 végéig a vidékfejlesztési programok közel 45 000 mezőgazdasági üzem szerkezetátalakításához és korszerűsítéséhez járultak hozzá. E szakpolitikában jelentősen nőtt a környezetvédelemre, az éghajlatváltozásra és arra a tágabb vidéki környezetre helyezett hangsúly, amelyben a gazdálkodás zajlik. Európai válaszlépés a migrációs kihívásra és a terrorizmus elleni küzdelemre 2017-ben a menekültügyi válság és a migrációs kihívás kezelése szerepelt a Bizottság napirendjének élén. Az uniós költségvetés a hatékony határigazgatásra és a menekültek integrációjára nyújtott pénzügyi támogatással válaszolt erre. Az uniós költségvetés rugalmasságát teljes mértékben kiaknázták a pénzeszközök mozgósítása terén, felbecsülhetetlen támogatást nyújtva a tagállamoknak olyan területeken, ahol az összehangolt európai megközelítés létfontosságú.



Az EU-n belül Az Unión belüli migrációs áramlások igazgatását a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap és a Belső Biztonsági Alap támogatják. 2013 és 2017 között 18 944-ről 184 122-re nőtt azon személyek száma, akik segítségnyújtásban részesültek (a befogadási és menekültügyi rendszerek keretében). 2017 decemberéig 26 849, nemzetközi védelemre szoruló személyt telepítettek át, és 33 151 személyt helyeztek át. Az uniós költségvetésből konkrét támogatást különítettek el az olaszországi és görögországi két áthelyezési program (651 millió EUR), valamint az áttelepítési program (872 millió EUR) támogatására. Szintén 2017-ben mozgósították az uniós költségvetést a „hotspot” megközelítés megvalósítása érdekében, amelynek révén az uniós ügynökségek a helyszínen dolgoznak a bejövő migránsok gyors azonosítása, nyilvántartásba vétele és ujjlenyomatának levétele érdekében. Ez a munka Görögországban és Olaszországban folytatódott, összesen mintegy 5 600 fő befogadóképességgel Görögországban3, és 1 850 fővel Olaszországban. 2017 végén még mindig több mint 45 000 Görögországban rekedt menekült és migráns volt. 2016 közepétől Görögországban közel 40 000 személy részesült a beilleszkedést és lakhatást elősegítő szükséghelyzeti támogatási programból és a készpénzes támogatási rendszerből a Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz keretében.

2017 első félévében a Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz mintegy 1 000 férőhelyet biztosított kísérő nélküli kiskorúak számára külön erre a célra kijelölt menedékhelyeken. Augusztustól kezdve a görög hatóságok a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alaphoz tartozó nemzeti programjukon keresztül átvették e menedékhelyek finanszírozását. A hatékony határigazgatás a jelenlegi migrációs kihívásokra adott válaszlépésként is fontos. A Frontex, vagyis az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség a bevándorlási jogszabályok érvényesítésének lényeges szereplőjévé vált európai szinten, olyan új feladatokat vállalva magára és új eszközöket alkalmazva, amelyek az olyan személyek visszatoloncolásával kapcsolatosak, akik már az EU-n belüli tartózkodásuk legitimációjára rendelkezésükre álló összes jogi lehetőséget kimerítették. Az Ügynökség által szervezett visszatoloncolási műveletek üteme tovább nőtt. A visszatoloncolt személyek száma 2017-ben elérte a 14 271 személyt. Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség hozzájárult 111 000 migráns megmentéséhez, akik a közép-mediterrán útvonalon keresztül érkeztek Olaszországba. A külső határok ellenőrzését az információtechnológiai rendszerek, így különösen a Vízuminformációs Rendszer és a Schengeni Információs Rendszer továbbfejlesztése is támogatta. 2018 elején 55 millió rövid távú tartózkodásra jogosító vízum iránti kérelem szerepelt a Vízuminformációs Rendszerben.

Ezzel összefüggésben a Nemzetközi Biztonsági Alap 8 134 bűnüldözési tisztviselő határokon átnyúló témákkal (terrorizmus, szervezett bűnözés, korrupció) kapcsolatos képzéséhez járult hozzá. Az uniós költségvetésből finanszírozott nagyszabású infrastrukturális és űrprojektek is szerepet játszottak továbbá a menekültügyi válságra adott válaszlépésekben. A Galileo kutatási és mentési szolgáltatása drasztikusan, akár három óráról mindössze tíz percre csökkenti a vészjelzők felderítéséhez szükséges időt, így jóval pontosabb helymeghatározást tesz lehetővé.

... és partnerségben a szomszédainkkal A migrációs kihívások kezelése során létfontosságú volt egy összehangolt és együttműködő partnerség előmozdítása a szomszédos régiókkal és más harmadik országokkal a kiváltó okok kezelése érdekében. Emiatt az EU által Szíria szomszédos országainak juttatott nem humanitárius segélyének egyre nagyobb arányát a szíriai válság kezelésére létrehozott uniós alapon, az úgynevezett „Madad Alapon” keresztül biztosították: 2017-ben a finanszírozás meghaladta az 1 milliárd eurós célt.

A Madad Alapnak köszönhetően több mint 450 000 menekült és befogadó közösségekben élő gyermek és fiatal részesült a minőségi oktatáshoz, a védelemhez és a pszichoszociális támogatáshoz való jobb hozzáférésben4. Líbia továbbra is a legfontosabb kiinduló ország Olaszország felé. Válaszlépésként az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alap észak-afrikai keretének végrehajtási üteme jelentősen nőtt, nyolc, összesen 232,5 millió EUR összegű jóváhagyott programmal, valamint egy 8,6 millió EUR összegű, kereteken átívelő programmal. 2017 végére a törökországi menekülteket támogató eszközre előirányozott 3 milliárd EUR szinte teljes összegét olyan projektekre fordították, amelyek biztosítják, hogy a menekültek és a törökországi fogadó közösségek igényeit átfogó és összehangolt módon kezeljék. Közel kétmillió ember kapott hozzáférést egészségügyi alapellátáshoz és nagyjából egy millióan rehabilitációs célú mentálhigiénés szolgáltatásokhoz a törökországi menekülteket támogató eszköznek5 köszönhetően.



Az EU költségvetése 2017-ben továbbra is fokozottan támogatta az Unió számos más politikai prioritását. E prioritások mellett az EU kiadási programjain keresztül a Bizottság más területeken is előrelépést ért el, például a szociális unió, a külső fellépések, az alkalmazkodóképes energiaunió – beleértve az éghajlatváltozás elleni fellépést is –, az összekapcsolt digitális egységes piac és a védelem terén. Szociális beruházás és a fiatalok A foglalkoztatás, a társadalmi befogadás és az oktatás szintén fontos prioritások voltak a 2017-es költségvetésben. Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés a fiatalok munkanélküliségének csökkentésére összpontosít az egész Unióban. Ez a program olyan régiókban élő fiatalok számára nyújtott támogatás, ahol az ifjúsági munkanélküliség 2012-ben meghaladta a 25 %-ot. 2017-ben a költségvetési előirányzatait megnövelték az olyan régiók támogatására, ahol az ifjúsági munkanélküliség 2016-ban meghaladta a 25 %-ot.

2014 óta az Európai Szociális Alap – ideértve az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezést is – által finanszírozott tevékenységeket követően mintegy 790 000-en álltak ismét munkába, mintegy 820 000-en szereztek képesítést és 276 000-en részesültek oktatásban és képzésben. Az Európai Szociális Alap valamennyi tevékenységének eredményeképpen közel 8 millió embert segítettek a munkakeresésben, illetve a képzésükben vagy oktatásukban 2014 és 2016 között.



Az Erasmus+ 2017-ben ünnepelte a 30. évfordulóját. 2014 óta több mint 1,8 millió tanuló vett részt a mobilitási tevékenységekben, és több mint 240 000 szervezet vesz részt az együttműködési projektekben. A félidős értékelés azt jelzi, hogy: Az Erasmus+ programban résztvevők körében a külföldre költözés iránti hajlandóság tartósan magasabb (31 %-kal nagyobb a hajlandóságuk a részt nem vevőkhöz képest); és egyúttal erőteljesebben tartják uniós polgárnak magukat (19 %-kal többen). Nyolc további uniós programmal és eszközzel együtt az Erasmus+ által támogatott önkéntesség hozzájárult ahhoz, hogy további lehetőségeket teremtsenek a fiatalok számára az Európai Szolidaritási Testületben. Az útjára indítása óta eltelt egy évben több mint 42 000 fiatal jelentkezett minden tagállamból. 2017 végére, az online regisztrációs eszköz megnyitása után egy évvel, több mint 2 500 kiközvetítést ajánlottak a fiataloknak6. Külső fellépések A 2017-es költségvetés szintén hozzájárult az Unió globális szereplőként való megerősítéséhez. Az Unió több mint 2,2 milliárd EUR humanitárius segélyt nyújtott 80 különböző országban7. A tagállamokkal együtt az Unió továbbra is a humanitárius segélyek legnagyobb adományozója a világon. Az Unió humanitárius finanszírozása több mint 4,7 millió, több mint 50 országban vészhelyzetbe került gyermek oktatását támogatta8. 2017-ben megállapodás született az Európai Fenntartható Fejlődési Alapról. Ez az alap az Európai Külső Beruházási Terv részét képezi, amelynek feladata a magánszektor részvételének fokozása a társadalmi-gazdasági fejlődésben a partnerországokban. Az első két beruházásallokációra vonatkozó pályázati felhívásra adott válasz nagyon pozitív volt, 12 partnerintézménytől 30 pályázat érkezett, összesen több mint 2,5 milliárd EUR értékben. Éghajlat-politika és környezetvédelem Az uniós költségvetés továbbra is fontos eszköz az éghajlatváltozás elleni küzdelemben. Ezen eredmény elérése érdekében az éghajlatváltozás mérséklését és az ahhoz való alkalmazkodást célzó intézkedéseket valamennyi fontosabb uniós kiadási programba beépítik, különösen a regionális fejlesztésbe és a Kohéziós Alapba, az energiapolitikába, a közlekedésbe, a kutatásba és innovációba, a közös agrárpolitikába, továbbá az EU fejlesztési politikájába. 2017-ben 20,3 %-ra becsülték a költségvetésnek az éghajlati szempontok érvényesítéséhez (azaz a környezetvédelmi projektekhez kapcsolódó költségvetési kiadásokhoz) való teljes hozzájárulását. Az energiahatékonyság terén is voltak az Unióban pozitív fejlemények. Az Unió 20 %-os energiamegtakarítási célt tűzött ki maga elé 2020-ra (a 2020-ra tervezett energiafelhasználással összehasonlítva), ami nagyjából megegyezik a 400 erőmű kikapcsolásával. A Kohéziós Alap keretében 2016-ig kiválasztott projektek eredményeképpen több mint 2 000 megawatt további megújuló energiatermelési kapacitása és az üvegházhatásúgáz-kibocsátás több mint 3 millió tonna CO2-egyenértékű csökkentése várható. Továbbá az Európai Regionális Fejlesztési Alapból finanszírozott projektek becsült eredménye az üvegházhatásúgáz-kibocsátás 3 millió tonna CO2-egyenértékű csökkentése. Digitális egységes piac Az Európai Stratégiai Beruházási Alap az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközzel együtt szintén hozzájárult a digitális egységes piac megvalósításához. Emellett 2017 végéig a Kohéziós Alap keretében mintegy 5 500 projektet választottak ki az összekapcsolt digitális egységes piac megvalósításának támogatása érdekében. 2016 végéig 1 millió további háztartás jutott szélessávú internet-hozzáféréshez az Európai Regionális Fejlesztési Alap támogatásának eredményeképpen.

Védelem Az Európai Védelmi Alap 2017-es létrehozása a védelmi együttműködés új fejezetének kezdetét jelentette. Az alap célja a tagállamok támogatása abban, hogy hatékonyabban használják fel forrásaikat a közös védelmi képességekre, valamint hogy erősítse az európai polgárok biztonságát, és előmozdítson egy versenyképes és innovatív ipari bázist.



Belső ellenőrzés és pénzgazdálkodás Az uniós kiadásokhoz kapcsolódó eredményeken kívül az uniós költségvetés irányításának módja is jelentős hatást gyakorol a költségvetés általános teljesítményére. A Bizottság ezért törekszik a pénzgazdálkodás legmagasabb normáinak megvalósítására a hatékonyság, az eredményesség és a költséghatékonyság tekintetében. Az éves gazdálkodási és teljesítményjelentés 2. szakasza erre összpontosít. Erősebb belső ellenőrzési keretrendszer A Bizottság 2017-ben a nemzetközi szabványok és bevált gyakorlatok alapján tovább erősítette belső ellenőrzési keretrendszerét. A cél az, hogy egy megfelelésen alapuló rendszerről egy teljesítményen alapuló rendszerre álljanak át. Ez biztosítani fogja a megbízható belső ellenőrzést, ugyanakkor a bizottsági szervezeti egységeknek megadja a szükséges rugalmasságot ahhoz, hogy hozzá tudják igazítani azt a sajátos igényeikhez és körülményeikhez. Bár a 2017-es az átmenet éve volt, a szervezeti egységek egyharmada már beszámolt arról, hogy az új elvek milyen hatással voltak az ellenőrzéseik hatékonyságára. Összességében valamennyi szervezeti egység arra a következtetésre jutott, hogy a belső ellenőrzési normák és elvek jól működtek, végrehajtásuk pedig eredményes. Az új belső ellenőrzési keretrendszer lehetővé teszi továbbá a sokkal árnyaltabb értékelést is. Egyes szervezeti egységek jelezték, hogy szükség van az egyes elvek vagy szabványok végrehajtása hatékonyságának javítására. Az uniós költségvetés pénzgazdálkodási és ellenőrzési rendszerei az idő múlásával jelentősen javultak. Ezt az eredményt az Európai Számvevőszék is elismerte. Az Európai Számvevőszék legutóbbi megbízhatósági nyilatkozatában9 első ízben adott ki korlátozó, nem pedig kedvezőtlen véleményt az uniós költségvetési kifizetések jogszerűsége és szabályszerűsége vonatkozásában. A hibaarány minden szakpolitikai területen csökkent, az általános becsült hibaarány csökkenő tendenciáját követve. A hibaarány az uniós kiadások körülbelül felénél 2 % alatt volt, és nem találtak lényeges hibát a bevételekben. A Bizottság mindazonáltal tovább javítja ellenőrzési rendszereit. Hatékony gazdálkodás és az uniós költségvetés védelme A Bizottság a legnagyobb figyelmet annak biztosítására fordítja, hogy az uniós költségvetést megfelelően irányítsák, és hogy az adófizetők pénzének védelméhez szükséges valamennyi intézkedést bevezessék. Jóllehet a költségvetés irányításáért végső soron a Bizottság viseli a felelősséget, a kiadások 68 %-át tagállami hatóságok hajtják végre megosztott irányítás keretében, 8 %-át pedig megbízott szervezeteken keresztül, közvetett irányítás keretében. A Bizottságnak két fő mechanizmus áll a rendelkezésére az EU költségvetésének, vagyis az uniós kiadásoknak a jogosulatlan vagy szabálytalan kiadásokkal szembeni védelmére: -megelőző mechanizmusok (például előzetes ellenőrzések, a kifizetések megszakítása és felfüggesztése); valamint -korrekciós mechanizmusok (például utólagos ellenőrzések; ezek elsősorban a tagállamokra kivetett pénzügyi korrekciók, de lehet a pénzeszközöknek az uniós kifizetések kedvezményezettjeivel való visszafizettetése is). Noha minden adott évben lehet hibákat feltárni, a következő évben megfelelően korrigálják is azokat. Ennélfogva a hibák és a korrekciók többéves elemzése szükséges és megfelelő. A többéves pénzügyi keretben a Bizottság kiadási programjainak, ellenőrzési rendszerei többségének és irányítási ciklusainak kialakítása is tudatosan többéves jellegű. 2017-ben a kifizetéskor kockáztatott teljes összeget az összes vonatkozó kiadás 1,7 %-ára becsülték.

2017-ben a pénzügyi korrekciók és visszafizettetések tekintetében a Bizottság szervezeti egységeinek többéves ellenőrzési rendszerei lehetővé tették számukra, hogy feltárjanak és helyesbítsenek 897 millió EUR-t még a pénzeszközök rendelkezésére bocsátását megelőzően, és 1 949 millió EUR-t a pénzeszközök rendelkezésére bocsátását követően. Előretekintve a záráskor ‒ azaz az összes korrekció elvégzését követően ‒ kockázatnak kitett teljes összeget a teljes vonatkozó kiadás 0.6 %-ára becsülik. Ez az eredmény azt jelenti, hogy a Bizottság szervezeti egységeinek többéves kontrollmechanizmusai általánosságban megfelelő kockázatkezelést biztosítanak az ügyletek jogszerűségének és szabályszerűségének vonatkozásában, és hogy a későbbi években végrehajtott pénzügyi korrekciók és visszafizettetések összességében biztosítják az uniós költségvetés védelmét. Időközben a kiváltó okok megszüntetése, valamint a csalás megelőzése, felderítése és korrigálása10 érdekében további intézkedésre kerül sor azon programokkal kapcsolatban, ahol folyamatosan magas a hibaszint. Ezen túlmenően az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) feladata, hogy független vizsgálatokat folytasson le az uniós forrásokat érintő csalások és korrupció területén, és uniós szakpolitikákat dolgozzon ki a csalások leküzdésére. A főigazgatók megbízhatósági nyilatkozatai A 2017-es éves tevékenységi jelentésében mind az 50 megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő úgy nyilatkozott, hogy észszerű bizonyosságot kapott arról, hogy i. a jelentésben szereplő adatok megbízható és valós képet adnak; ii. a tevékenységekhez rendelt forrásokat az eredetileg tervezett célra és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban használták fel; iii. valamint hogy a bevezetett ellenőrzési eljárások megadják a szükséges garanciákat az alapul szolgáló ügyletek jogszerűsége és szabályszerűsége tekintetében. Az átláthatóság biztosítása érdekében az éves tevékenységi jelentésekben fenntartásokat adtak ki azon programokra vonatkozóan, amelyek esetében a fennmaradó hibaarány a jelentés idején (még) nem ment 2 % alá. 2017-ra vonatkozóan 30 megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő pozitív megbízhatósági nyilatkozatot adott, míg 20 nyilatkozat minősített volt, összesen 38 fenntartással (2016-ban ez a szám 37 volt). Az érintett megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselők felvázolták a hiányosságok felszámolása és az ezekből fakadó kockázatok csökkentése érdekében meghozandó intézkedéseket. A megbízhatósági nyilatkozatokhoz kapcsolódó fenntartások pénzügyi hatása 1 053 millió EUR-ra csökkent a kiadások esetében (1 621 millió EUR volt 2016-ban), valamint 431 millió EUR-ra a bevételek esetében (517 millió EUR volt 2016-ban). A 2007–2013-as programok korábbi generációja, amelyek fokozatosan kifutóban vannak, a fenntartások számának felét, ugyanakkor a kockáztatott összegnek csak kisebb hányadát teszik ki. A fokozott átláthatósággal érintett egy másik területet az Uniós Vagyonkezelői Alapok jelentik. Tekintettel ezek egyre nagyobb jelentőségére, a vagyonkezelői alapokért felelős szervezeti egységek gazdálkodási jelentései most már teljes körűen tárgyalják ezeket az alapokat. Ez a következőket foglalja magában: i. elszámoltathatóság az uniós költségvetésből és az Európai Fejlesztési Alapból az alapokba befizetett hozzájárulásokért; és ii. az alapokból teljesített ügyletek kezelése (ideértve más adományozói vagyonkezelői alapokat is). Hatékony, eredményes és költséghatékony belső ellenőrzési rendszerek A szigorú pénzgazdálkodási előírások megkövetelik, hogy költséghatékony intézkedéseket léptessenek életbe az uniós költségvetés eredményes védelme érdekében. Ennek szem előtt tartásával intézkedések meghozatalára kerül sor szinergiák kialakítása és hatékonyságnövekedés elérése céljából, például a szabályok és az eljárások egyszerűsítése, az IT-rendszerek fejlesztése és összekapcsolása, valamint a pénzügyi szakértelem további összegyűjtése révén. Ez végül enyhébb adminisztratív terheket, a kedvezményezettek ellenőrzésével kapcsolatos arányos költségeket, alacsonyabb hibaarányokat, jobb adatminőséget, továbbá rövidebb kifizetési időtartamokat eredményez. A bizottsági szervezeti egységek átlagos kifizetési időtartama folyamatos csökkenést mutatott az évek során, és mára kevesebb mint 30 nap. 2017-ben a teljes átlagos nettó kifizetési idő 20,4 nap volt. A Bizottság szervezeti egységei egyre nagyobb mértékben tesznek intézkedést annak biztosítására is, hogy ellenőrzési rendszereik továbbra is kockázati szempontból differenciáltak (azaz fokozottabb vizsgálat és/vagy gyakoriság a kockázatosabb területeken, és kevesebb az alacsony kockázatú területeken) és költséghatékonyak legyenek. 2017 végéig az összes szervezeti egység által az ellenőrzési rendszereik vizsgálata érdekében végrehajtott időszakos felülvizsgálatok arra a következtetésre jutottak, hogy ezek a rendszerek költséghatékonyak. Ezenkívül a kiadási programok következő generációja esetében a szervezeti egységek felkérést kapnak arra, hogy (a jogalkotási javaslataikhoz csatolt pénzügyi kimutatásokban) igazolják, miért tekintik a javasolt irányítási módszert vagy módszereket, a finanszírozási végrehajtási mechanizmust vagy mechanizmusokat, illetve a fizetési módokat a legmegfelelőbb megoldásoknak, nemcsak a szakpolitikai, illetve a programcélkitűzések tekintetében, hanem a tekintetben is, hogy miként képesek egyensúlyt teremteni három belső ellenőrzési cél – nevezetesen a gyors kifizetések, az alacsony hibaarány és az ellenőrzés alacsony költsége – között.



Bevezetés Az uniós költségvetés kulcsfontosságú az európai szakpolitikák és prioritások végrehajtásához. Az uniós költségvetésből származó beruházások önmagukban is eredményeket hoznak, és az egyéb köz- és magánszektorbeli forrásokból származó további beruházások katalizátoraként szolgálnak. Szorosan együttműködik más európai és nemzeti szintű szakpolitikai eszközökkel az Unió előtt mostanában álló számos kihívással való megbirkózás és a számos lehetőség kiaknázása érdekében.

A nemzeti költségvetésektől eltérően az uniós költségvetés elsősorban a beruházásokra összpontosít. Programjai többéves jellegűek, ily módon egy stabil és kiszámítható keretet biztosítanak, amely kitűnően alkalmas a stratégiai befektetések közép- és hosszú távon való támogatására. Az uniós költségvetés olyan területekre összpontosít, ahol az erőforrásoknak a közös kihívások kezelése érdekében történő összevonása valamennyi európai polgár számára olyan eredményeket hozhat, amelyeket a tagállamok önmagukban nem lennének képesek eredményesen vagy hatékonyan megvalósítani. Ez olyan különféle területeken érvényesül, mint a határokon átnyúló infrastruktúra, a külső határok igazgatása, a nagyszabású űrprojektek és a páneurópai kutatás. Mindezen területeken az uniós költségvetés egyedülálló helyzetben van ahhoz, hogy az minden európai polgár számára eredményeket hozzon. Ez az „európai hozzáadott érték” lényege. Ez vonatkozik a közös szakpolitikákra is, mint például a közös agrárpolitika és a kohéziós politika. A Bizottság központi szerepet játszik a költségvetési gazdálkodásban, akár közvetlenül irányítja a programokat (például a kutatás vagy a fiatalok mobilitásának területén), akár a tagállamokkal együttesen (például a kohéziós politika esetében). A Bizottság felelős annak biztosításáért, hogy az uniós költségvetést felelősségteljesen és a vonatkozó szabályoknak megfelelően irányítsák az adófizetők pénzének védelme érdekében. A Bizottság egy megbízható irányítási és belső ellenőrzési rendszert valósít meg annak biztosítása érdekében, hogy ez meg is történjen. Az uniós költségvetés irányítását az Európai Számvevőszék külső vizsgálatnak veti alá. A pénzgazdálkodás elmúlt években történt megerősödése lehetővé tette, hogy kiemeltebb figyelmet szenteljenek a költségvetés teljesítményének: az uniós költségvetést a lehető legjobban használják annak érdekében, hogy valamennyi európai polgár számára kézzelfogható eredményeket érjenek el? A Bizottság ezt önmagában nem tudja biztosítani – a tagállamokkal, a régiókkal, a nem kormányzati szervezetekkel, a projektszponzorokkal és az uniós költségvetés végrehajtásában részt vevő valamennyi szereplővel közösen tartozik ezért felelősséggel. Az EU költségvetésére vonatkozó 2017-es gazdálkodási és teljesítményjelentés egyetlen integrált jelentésben egyesíti a gazdálkodási és a teljesítményi szempontokat. Ismerteti a költségvetés teljesítményével kapcsolatos legfrissebb információk áttekintését, és az uniós költségvetés kezelésével és védelmével kapcsolatosan felmerülő kérdésekkel kapcsolatos részletes jelentést tartalmaz. Ez a jelentés a Bizottság fő hozzájárulását jelenti az éves „mentesítési eljáráshoz”, amelynek segítségével az Európai Parlament és a Tanács ellenőrzi az uniós költségvetés végrehajtását. A jelentés 1. szakasza példákkal alátámasztva leírja, hogy az uniós költségvetés miként támogatja az EU politikai prioritásait, és ismerteti a 2017 végéig elért eredményekről rendelkezésre álló legfrissebb adatokat. Ez a jelentéstétel a 2019-re szóló költségvetési javaslat részét képező programindokolásokból, az összes bizottsági szervezeti egység által készített 2017. évi éves tevékenységi jelentésekből, és más forrásokból, például az uniós programok végrehajtási jelentéseiből származó információkat veszi alapul. Az idei jelentés szerint a félidős értékelések értékes kiegészítő információforrásként szolgáltak a teljesítmény tekintetében. A 2. szakasz a belső ellenőrzéssel, a pénzgazdálkodással és az uniós költségvetés védelmével kapcsolatos 2017-ben történt fejleményekről számol be. Ez az egyes bizottsági szervezeti egységek által készített éves tevékenységi jelentéseken alapul, amelyek részletesen ismertetik a belső ellenőrzési környezetet és a kapcsolódó kérdéseket. Ahol kérdések merültek fel az év folyamán, a jelentés leírja, hogy a bizottsági szervezeti egységek hogyan birkóztak meg e kihívásokkal. Ez a szakasz az alábbiak megvalósítására vonatkozó információkat foglalja össze: -- belső ellenőrzési célok (jogszerűségi és szabályszerűségi kockázatok kezelése, az ellenőrzések költséghatékonysága; és csalás elleni stratégiák); -az uniós költségvetés védelme, és; -a főigazgatóknak a biztosok testülete számára átadott megbízhatósági nyilatkozatai. Ezek a megbízhatósági nyilatkozatok a Bizottság vezetésének következtetésein alapulnak, amelyek alapját az ellenőrzési eredményekre és a korrekciókra vonatkozó statisztikai és nem statisztikai mutatók képezik. Ezeket a következtetéseket összevetették független felek – köztük a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata (IAS) és az Európai Számvevőszék – véleményével, valamint az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság munkája során levont következtetésekkel. Az összes szervezeti egységtől kapott főigazgatói megbízhatósági nyilatkozatok és a belső ellenőrzési munka során szerzett megbízhatósági nyilatkozatok képezik e jelentés általános következtetésének alapját. Ez a következtetés lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy a jelentés elfogadása révén átfogó szakpolitikai felelősséget vállaljon a 2017-es uniós költségvetés irányításáért. A jelentés szintén magába foglalja az uniós költségvetés védelméről szóló korábbi közleményt,1 és csakúgy mint tavaly, azEU integrált pénzügyi beszámolási csomagjának részét fogja képezni, amely magában foglalja az éves beszámolót is.







1. szakasz

Teljesítmény és eredmények A 2017-es intenzív év volt az Unió számára, melynek során a gazdasági fellendüléssel együtt pozitív eredmények mutatkoztak az Unió egészében a munkahelyteremtés terén. Ez lehetővé tette az Unió számára, hogy egyre nagyobb hangsúlyt fektessen a politikai prioritásai hatékony végrehajtására olyan területeken, mint a szociálpolitika, a digitális egységes piac, valamint a gazdasági és monetáris unió megvalósítása. Folytatódott a munka a migráció belső és külső vonatkozásaival, valamint az Unió külső határai védelmével kapcsolatos átfogó megközelítés kialakításán. Új kezdeményezéseket indítottak útjára az Unió biztonsági és védelmi képességeinek kiépítése érdekében. Ez az év egyúttal arra is szolgált, hogy elgondolkodjunk az Unió jövőjét illetően, miután az Egyesült Királyság úgy határozott, hogy elhagyja az Uniót. A Bizottság Európa jövőjéről szóló fehér könyve európai szintű vitát indított el arról, hogy a jövő 27 tagú Európájának milyen prioritásai kell, hogy legyenek. Az azt követő, az uniós pénzügyek jövőjéről szóló vitaanyag megvizsgálta ezt a kihívást, és a kulcsfontosságú elemeket vitára bocsátotta.

Költségvetési szempontból 2017 a jelenlegi többéves pénzügyi keret végrehajtásának negyedik éve volt. Néhány kezdeti késedelem után a pénzügyi programok többsége mára teljesen működőképes, és a gyakorlati eredmények már láthatóak. A beruházásokra továbbra is nagy hangsúly került, és folytatódott az Európai Stratégiai Beruházási Alap megvalósítása az európai beruházási szakadék felszámolására. A költségvetést a migráció belső és külső vonatkozásaira adott átfogó európai válasz, valamint a növekvő és változatos biztonsági fenyegetésekre való reagálás támogatása érdekében is mozgósították. A jelenlegi programok végrehajtásának félidejénél járva 2017-ben számos időközi értékelést véglegesítettek, átfogó elemzést nyújtva az uniós hozzáadott értékről, valamint e programok relevanciájáról, eredményességéről, hatékonyságáról és koherenciájáról. Ez a rész az uniós pénzügyi programokba beépített eredményességmérési keret rövid összefoglalásával kezdődik. Ezután ismerteti az uniós költségvetés segítségével 2017 végéig elért eredményekkel kapcsolatos legfrissebb információkat. A jelentett adatok típusa a programok fejlettségi szintjétől függ, és a bemeneti adatoktól kezdve az ezen időszak korai szakaszában megvalósult kiadások által hozott eredményekig terjed. A programok hatására vonatkozó végleges értékelések még nem állnak rendelkezésre, ezért a végleges beszámolás csak egy későbbi szakaszban lesz lehetséges. A szakasz felépítése a jelenlegi többéves pénzügyi keret fejezeteihez igazodik. Ismerteti az egyes fejezeteken belüli főbb programokat. A jelentés azt is leírja, hogy ezek a programok miként járulnak hozzá az Európa 2020 célkitűzésekhez és a Juncker-Bizottság politikai prioritásaihoz. Ezenkívül összefoglalja a pénzügyi programok által elért eredményekre vonatkozó bizonyítékokat – azokon a területeken is, ahol a teljesítmény elmaradt a várakozásoktól, vagy az értékelések és ellenőrzési munkák során hiányosságokat tártak fel a programtervezésben. Ezek az információk arra szolgálnak, hogy megalapozzák a jelenlegi pénzügyi programokkal kapcsolatos végrehajtási döntéseket, valamint hogy tájékoztassák a Bizottságnak a jövőbeli többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatait megfogalmazó jogalkotókat, amely javaslatokat a Bizottság az elmúlt hetekben terjesztett elő. E jelentés ezért összekapcsolódik a Bizottságnak a jövőbeni többéves pénzügyi keretre vonatkozó, nemrégiben benyújtott javaslatait kísérő kiadási felülvizsgálattal11. A javaslatainak megfogalmazásakor a Bizottság valóban arra törekedett, hogy tanulságokat vonjon le a jelenlegi és a múltbeli pénzügyi keretekből annak érdekében, hogy olyan jó teljesítményű programokat hozzon létre, melyek a saját területükön pozitív eredményeket fognak hozni az európai gazdaság és társadalom számára.

Az uniós költségvetés teljesítménye A 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó eredményességmérési keret Az uniós költségvetés stabil eredményességmérési kerete előfeltétele annak, hogy az uniós programok eredményközpontúak és megfelelően irányítottak legyenek. A 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret esetében az eredményességmérési keretek új, kötelező elemként beépítésre kerültek az összes pénzügyi program jogalapjába. Ez elősegítette, hogy nagyobb hangsúlyt fektessenek az eredményekre az egész költségvetésben. E keretek világos és mérhető célkitűzések és mutatók meghatározásával, valamint a szükséges nyomon követéssel, jelentéstétellel és értékeléssel összefüggő intézkedésekkel járnak. Noha van még hova fejlődni, a Bizottság úgy véli, hogy a mutatók a teljesítménnyel kapcsolatos információk egyéb forrásaival – például az értékelésekkel – együttesen megbízható alapot nyújtanak a program célkitűzései irányába történő előrehaladás nyomon követéséhez. Segítenek továbbá a programvégrehajtásban felmerülő problémák előrejelzésében és megoldásában is. A teljesítménnyel kapcsolatos információk a programvégrehajtás korai éveiben alapvetően a bemeneteken (azaz egy adott programnak odaítélt pénzügyi juttatáson) és lehetőség szerint a kimeneteken alapulnak. Az ilyen típusú információk jó kezdeti jelzést adnak arról, hogy az uniós költségvetést hogyan költik el, és az miként járul hozzá a politikai prioritásokhoz. A programvégrehajtás előrehaladtával elérhetővé válnak majd a kiadások eredményére és hatására vonatkozó információk. Beletelhet azonban még némi időbe, amíg az európai gazdaságra és társadalomra gyakorolt végső hatást értékelni lehet. Ez az év a végrehajtás negyedik éve, és számos program kapcsán most kezdenek el beszámolni a közvetlen eredményekről. Egyes programoknak azonban hosszú a végrehajtási ciklusa, és az eredményeket jelző mutatók még nem állnak teljes körűen rendelkezésre, illetve nem jelentették még azokat a programindoklásokban. Ez különösen igaz a megosztott irányítás alatt álló programok esetében. Az Európai Számvevőszék által elvégzett ellenőrzések is elősegítik a programok teljesítményének, valamint az uniós alapokat kezelő szervek és intézmények programjai, műveletei, irányítási rendszerei és eljárásai eredményességének és hatékonyságának javítását. Tizenkilenc friss jelentés például megerősítette, hogy szükség van a szabályok egyszerűsítésére, valamint a eredményességmérési keret megerősítésére, illetve racionalizálására. Az ellenőrzések során levont tanulságokat, a végrehajtás gyakorlati tapasztalatát, valamint a félidős értékelések eredményeit beépítették a Bizottságnak a jövőbeni többéves pénzügyi keretre és az ahhoz kapcsolódó ágazatspecifikus programokra vonatkozó legutóbbi javaslatait kísérő átfogó kiadási felülvizsgálatba. A javaslatok egyik fontos témája mind a végrehajtási szabályok, mind pedig a eredményességmérési keret egyszerűsítése és racionalizálása. Teljesítményjelentés Az Európai Számvevőszék 2016-os éves jelentésében különösen az uniós költségvetéssel kapcsolatos teljesítményjelentés minőségére összpontosított. E jelentések többségét a Bizottság állítja össze. Az elemzés megállapította, hogy bár a teljesítményjelentés minősége jelentősen javult, számos olyan területen van, ahol még mindig van lehetőség további fejlesztésekre, például: ·Adatminőség: teljesítményjelentéseiben a Bizottság a programok jogalapjában felsorolt, és évente a programindoklásokban jelentett teljesítménymutatókra hagyatkozik. Az adatok számos különböző forrásból származnak. A Számvevőszék és a Belső Ellenőrzési Szolgálat ezeknek a forrásoknak az összegyűjtött adatok minőségének értékelésével együtt történő nyilvánosságra hozatalát ajánlotta. Az adatminőség fontosságának elismeréseként a Bizottság szolgálatai idén, a 2017. évi éves tevékenységi jelentéseik összeállításakor különös figyelmet szenteltek a teljesítményadatok minőségének. Az adatok forrásait egyértelműen azonosítják, valamint világosan megjelölik az adatminőséggel kapcsolatos aggályokat. Egyes esetekben a Bizottság szolgálatai beszüntették bizonyos mutatókkal kapcsolatban a beszámolást, amennyiben a rendelkezésre álló adatokat nem tekintették kellően pontosnak vagy relevánsnak. ·Kiegyensúlyozott beszámolás: a 2016-os éves jelentésében a Számvevőszék a 2015-ös éves gazdálkodási és teljesítményjelentés tekintetében azt ajánlotta, hogy a Bizottság tegyen további erőfeszítéseket annak biztosítása érdekében, hogy a teljesítményjelentések kiegyensúlyozott képet nyújtsanak, egyaránt tárgyalva a programok eredményeit és a végrehajtásuk során felmerült kihívásokat. A Bizottság elkötelezett a kiegyensúlyozott jelentések készítése mellett, és például e jelentésben részletekbe menően tárgyalta a pénzügyi programok félidős értékeléséből levont tanulságokat. ·Az eredményességmérési keretek közötti kapcsolatok: a Számvevőszék azt javasolta, hogy a Bizottság szisztematikusabban alkalmazza a teljesítményjelentésekben az egymás közötti kereszthivatkozásokat, hogy egyértelműbbé tegye, minként kapcsolódnak egymáshoz, illetve egészítik ki egymást a jelentések, az uniós költségvetés eredményességmérési kerete (például a programindoklások), valamint a Bizottság szolgálatainak kerete. ·Olvashatóság: a Számvevőszék javaslatával összhangban a Bizottság tovább javította jelentéseinek vizuális bemutatását adott esetben vizuális segédeszközök, grafikonok, diagramok, ábrák vagy szövegdobozok segítségével, a teljesítményadatok bemutatása és a fő teljesítménymutatókra vonatkozó üzenetek eljuttatása céljából. Megosztott felelősség az eredmények tekintetében

Az uniós költségvetés körülbelül háromnegyedének végrehajtása a tagállamokkal együtt, megosztott irányítás keretében történik. Jóllehet az uniós költségvetés irányításával kapcsolatos végső pénzügyi felelősség a Bizottságot terheli, az uniós költségvetéssel elért eredmények tekintetében számos európai, nemzeti és regionális szereplő osztozik a felelősségen. Mindegyiknek szerepe van annak biztosításában, hogy az uniós költségvetésből elköltött minden egyes euró ténylegesen a tervezett célok elérését szolgálja. 2017. évi uniós költségvetés Ábra: A 2017. évi uniós költségvetés fejezetenként. Valamennyi összeg milliárd EUR-ban. Az EU költségvetése – a költségvetés-módosításokat is beleértve – 159,8 milliárd EUR-t tett ki 2017-ben. Ennek mintegy felét, vagyis 75,4 milliárd EUR-t fordítottak az intelligens és inkluzív növekedésre. Az európai mezőgazdasági ágazat összesen 58,6 milliárd EUR támogatásban részesült. 4,3 milliárd EUR-t fordítottak az Unió külső határainak megerősítésére, valamint a menekültügyi válság és az illegális migráció kezelésére. 10,7 milliárd EUR-t különítettek el az Unión kívüli fellépésekre, és 9,4 milliárd EUR-t fordítottak az uniós intézmények igazgatására. 2017-ben hat költségvetés-módosítást fogadtak el. A bevételi oldalon végrehajtott szokásos kiigazításokon túlmenően két költségvetés-módosítási tervezetet fogadtak el az Európai Szolidaritási Alap mozgósítása érdekében, továbbá a félidős felülvizsgálat elfogadásának következtében kiigazításokra volt szükség. A többéves pénzügyi keret felső korlátján túlmenően léteznek speciális eszközök: a sürgősségisegély-tartalék , az Európai Unió Szolidaritási Alapja , a Rugalmassági Eszköz , valamint az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap .



A horizontális kérdésekkel kapcsolatos előrelépés összefoglaló bemutatása Az uniós költségvetés és az Európa 2020 stratégia A jelenlegi hosszú távú költségvetést úgy alakították ki, hogy hozzájáruljon az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégiához. A célok megvalósítása az Unió és tagállamai közös felelőssége, amely több szakpolitikai eszköz kombinációját igényli, beleértve az uniós és a nemzeti költségvetéseket is. Az Európa 2020 stratégia kiemelt céljait a Bizottság kilenc mutatóval kíséri figyelemmel. Az előrelépéssel kapcsolatos információkat rendszeresen közzéteszik és frissítik az Eurostat honlapján12. Az alábbi táblázat az e mutatókkal kapcsolatosan rendelkezésre álló legfrissebb adatokat ismerteti. A tagállamok előrelépést értek el az Európa 2020 stratégia keretében nyolc évvel ezelőtt megállapított céljaik megvalósítása terén. Összességében az Unió közelebb került az oktatással, az energiaüggyel, az éghajlatváltozással és a foglalkoztatással összefüggő céljaihoz. 14 tagállamban már megvalósult a korai iskolaelhagyók arányának csökkentése és a felsőfokú végzettséggel rendelkezők arányának növelése tekintetében kitűzött nemzeti cél. 11 tagállam elérte megújulóenergia-célkitűzését. A 2020-ra elérendő 75 %-os uniós foglalkoztatási arányra vonatkozó célkitűzés megvalósítása jó úton halad, feltételezve, hogy a jelenlegi tendencia folytatódik, és mivel hét tagállam már teljesítette nemzeti célkitűzését. A válság foglalkoztatásra gyakorolt súlyos hatását tekintve ez figyelemre méltó eredmény. Megjegyzendő, hogy a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitettek száma 2012-ben tetőzött, azóta pedig körülbelül a válság előtti szintre esett vissza. Ennek eredményeképpen a cél 2020-ra valószínűleg nem fog teljesülni. Hasonlóképpen az a cél, hogy a bruttó hazai termék (GDP) 3 %-át a kutatásra és fejlesztésre fordítsák nagyon messzinek tűnik, és elérése jelentős erőfeszítéseket igényel13. Az Európa 2020 programhoz való hozzájárulásnak nem szabadna egyetlen program keretei közé korlátozódnia, hanem inkább az uniós költségvetés egészével egy egymást kölcsönösen erősítő hozzájárulásnak kellene tekinteni. Becslések szerint az EU 2017-es költségvetési kötelezettségvállalásainak 59 %-a az Európa 2020 stratégiához kapcsolódik. Európa 2020 célok

az EU számára 2010. évi adatok A rendelkezésre álló legfrissebb adat 2020. évi helyzet a jelenlegi tendenciák alapján 1. A 20–64 év közötti lakosság foglalkoztatási rátájának legalább 75 %-ra növelése 68,6 % 72,3 % (2017. harmadik negyedév) A cél valószínűleg teljesül 2. A köz- és magánszféra K+F beruházásainak a GDP 3 %-ára való növelése 1,93 % 2,03 % (2016) A cél valószínűleg nem teljesül 3a. Az üvegházhatásúgáz-kibocsátások legalább 20 %-os csökkentése az 1990-es szinthez képest 14 %-os csökkentés 23 %-os csökkentés (2016) A cél valószínűleg teljesül 3b. A végsőenergia-fogyasztáson belül a megújuló energiaforrások arányának 20 %-ra történő növelése 12,5 % 17,04 % (2016) A cél valószínűleg teljesül 3c. Elmozdulás az energiahatékonyság 20 %-os javulása felé 5,7 % (a primerenergia-fogyasztást tekintve) 16,0 % (2016) (a primerenergia-fogyasztást tekintve) A cél valószínűleg teljesül 4a. A korai iskolaelhagyók arányának 10 % alá szorítása 13,9 % 10,6 % (2017)* A cél valószínűleg teljesül 4b. A felsőfokú végzettséggel rendelkezők arányának legalább 40 %-ra növelése a 30–34 éves korosztály körében 33,8 % 39,9 % (2017)* A cél valószínűleg teljesül 5. Legalább 20 millió ember kiemelése a szegénység és a társadalmi kirekesztettség veszélyével fenyegető helyzetből 0,5 millió fős növekedés (a 2008-as bázisévhez képest) 1 millió fős növekedés (a 2008-as bázisévhez képest) A cél valószínűleg nem teljesül Táblázat: Az EU 2020 célok felé vezető előrehaladás. Források: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/2018-european-semester-country-report-communication_en.pdf . és annak az Eurostattól származó frissítései*: http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/table.do?tab=table&init=1&language=en&pcode=t2020_40&plugin=1 ; http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/table.do?tab=table&init=1&language=en&pcode=t2020_41&plugin=1 Az éghajlatváltozással kapcsolatos fellépés és a biodiverzitás érvényesítése Az uniós költségvetés fontos eszköz az átfogó politikai célkitűzések, például az éghajlat-politika és a biodiverzitás elérésében is. Az éghajlatváltozással kapcsolatos kihívásokra és a beruházási szükségletekre válaszul az EU úgy döntött, hogy a 2014–2020-ra szóló költségvetésének legalább 20 %-át, az egész időszak tekintetében mintegy 200 milliárd EUR-t az éghajlatváltozással összefüggő fellépésre kell fordítani. Ezen eredmény elérése érdekében az éghajlatváltozás mérséklését és az ahhoz való alkalmazkodást célzó intézkedéseket valamennyi fontosabb uniós kiadási programba beépítik, különösen a regionális fejlesztésbe és a Kohéziós Alapba, az energiapolitikába, a közlekedésbe, a kutatásba és innovációba, a közös agrárpolitikába, továbbá az EU fejlesztési politikájába. A 2014-es költségvetési tervezetből kiindulva az éghajlatváltozással összefüggő kiadásokra vonatkozó becsléseket évente nyomon követték az EU éghajlat-változási mutatóival, amelyeket az OECD Development Assistance Group által bevezetett ún. „riói mutatók” alapján dolgoztak ki. 2017-ben az összeg meghaladta a 31 milliárd EUR-t, vagyis a teljes költségvetés 20,3 %-át. Így 2017 végéig az éghajlat-változási politika érvényesítésének halmozott összege több mint 100 milliárd EUR-t tesz ki. A biodiverzitással összefüggő kiadások tekintetében alkalmazott nyomon követési eljárás azt jelezte előre, hogy a 2016. évi költségvetés 9,3 %-át és a 2017. évi költségvetés 8,1 %-át fordították a biodiverzitás Unióbeli csökkenésének megfékezésére és visszafordítására, ami fontos hozzájárulást jelent az Európa 2020 stratégia fenntartható növekedéssel kapcsolatos célkitűzéseihez.

Ábra: Az éghajlatváltozással kapcsolatos fellépés érvényesítése (2014‒2017). A táblázatban minden összeg millió EUR-ban szerepel. A 2014 és 2017 közötti időszakra a tényleges összeg 109 milliárd EUR; A 2014 és 2020 közötti teljes időszakra a költségvetésben előirányzott összeg 200 milliárd EUR. Az uniós költségvetés és a fenntartható fejlesztési célok Az Egyesült Nemzetek Szervezete (ENSZ) által 2015 szeptemberében elfogadott, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend és annak 17 fenntartható fejlesztési célja és 169 célja új lendületet adott a fenntartható fejlődés elérése érdekében tett globális erőfeszítéseknek. A nyilvános konzultációk, a partnerekkel folytatott párbeszéd és a mélyreható kutatások révén az Unió fontos szerepet játszott a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend kialakításában. Az EU elkötelezett az iránt, hogy aktív szerepet vállaljon a fenntartható fejlesztési célok irányába tett lehető legnagyobb mértékű előrelépésben, amint azt „A következő lépések Európa fenntartható jövőjéért” című közleményében (COM(2016) 739) is felvázolta. A fenntartható fejlesztési célok szilárdan rögzítették az európai uniós szerződésekben, és érvényesülnek az Unió összes programjában, ágazati politikájában és kezdeményezésében. Politikája és szabályozási eszközei révén az Unió évről évre folytatja erőfeszítéseit a fenntartható fejlesztési célok elérése érdekében, és az uniós költségvetés révén pénzügyi tekintetben is kulcsszerepet játszik a tagállamok politikáinak támogatásában, koordinálásában és kiegészítésében. A 2018-as programindoklások külön kiemelték a legfrissebb és legrelevánsabb kezdeményezéseket, amelyek – bár gyakran közvetett és nem számszerűsítő módon – hozzájárulnak a fenntartható fejlesztési célokhoz. Ezek az elemek csak tájékoztató jellegűek, és nem minősülnek az uniós költségvetés fenntartható fejlesztési célokhoz való hozzájárulásáról szóló hivatalos jelentésnek. Mivel a fenntartható fejlesztési célok kölcsönösen összefüggnek egymással, sok uniós fellépés számos fenntartható. fejlődési célhoz hozzájárulhat. 1.1.Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért (1A. alfejezet)14 A versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért (1A. alfejezet kötelezettségvállalásai) programjaira 2017-ben 21,3 milliárd EUR-t rendeltek, amely az összes éves költségvetési kiadás 13 %-át jelenti. Az 1A. alfejezet 23 különböző kiadási programot foglal magában. A Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért alfejezet főbb programjai: „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram, az infrastrukturális nagyprojektekre (Galileo, nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor – ITER, Föld-megfigyelési program – Copernicus, európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás – EGNOS) irányuló programok, az oktatási, képzési, ifjúsági és sporttevékenységeket finanszírozó Erasmus+ program, a közlekedési, energetikai és digitális ágazatokban transzeurópai hálózatok kiépítésére szolgáló Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz, valamint az európai beruházási terv részét képező Európai Stratégiai Beruházási Alap. Ábra: A 2017-ben az 1A. alfejezetből finanszírozott fő programok. Az „Egyéb programok” magukban foglalják többek között a foglalkoztatás és szociális innováció európai uniós programját (EaSI), a Vámügyi és a Fiscalis programot. Valamennyi összeg millió EUR-ban. Az Európai Bizottság prioritásainak támogatása Az e fejezetbe tartozó programok a Juncker-Bizottság következő prioritásaihoz járulnak hozzá elsődlegesen: a „foglalkoztatás, növekedés és beruházás”, a „digitális tartalmak egységes piaca”, az „energiaunió és éghajlat-politika” és a „mélyebb és méltányosabb gazdasági és monetáris unió”. Ezek főként a Horizont 2020 és az Erasmus+ munkahelyteremtésre és foglalkoztathatóságra gyakorolt hatásain keresztül mozdítják elő az Európa 2020 stratégia intelligens és fenntartható növekedéssel kapcsolatos prioritásait és az inkluzív növekedést. Az e költségvetési fejezetbe tartozó program az Európa 2020 stratégiához is hozzájárul a kutatás és az innováció ösztönzésével, a készségek javításával és (az egész életen át tartó tanulást támogató) oktatás fejlesztésével, a vállalkozói készség előmozdításával, az intelligens hálózatok használatának és a digitális gazdaság elősegítésével, az összekapcsolódó transzeurópai hálózatok kiépítésével, a páneurópai infrastruktúrákkal kapcsolatos beruházások támogatásával, valamint az energiahatékonyság és az erőforrásokkal való gazdálkodás hatékonyságának javításával.



Az Európai Stratégiai Beruházási Alap

Ábra: EFSI eredménytábla. Forrás: Az EBB-csoport 2018. 05. 15-i számadatai, forrás: http://www.eib.org/efsi/ A 2014-ben útjára indított európai beruházási terv átfogó célja az volt, hogy serkentse a beruházásokat Európában, és ennek következtében helyreállítsa az EU versenyképességét, valamint fellendítse a növekedést és a foglalkoztatást. A terv a következők köré összpontosul: az Európai Stratégiai Beruházási Alap, amely az uniós garanciát egyesíti az Európai Beruházási Bank forrásaival; az Európai Beruházási Tanácsadó Platform, amely a tanácsadási szolgáltatások és technikai segítségnyújtás esetében egy egységes belépési pontot biztosít; és a Beruházási Projektek Európai Portálja, amely a projektgazdáknak és a befektetőknek segít egymásra találni. Az Európai Stratégiai Beruházási Alap célja az volt, hogy 315 milliárd EUR összértékű beruházást mozgósítson a reálgazdaságban. 2017 decemberétől kezdve az Európai Stratégiai Beruházási Alap jóváhagyott műveletei által mobilizált beruházások volumene a kezdeti cél 81 %-át tette ki. Az alap beindulása óta a jóváhagyott projektek halmozott összege 287 milliárd EUR-ra rúg, amely a két rész között a következőképp oszlik meg: 186,2 milliárd EUR az infrastrukturális és innovációs támogatási keret, illetve 101,2 milliárd EUR a kis- és középvállalkozásokra irányuló támogatási keret esetében. Ezen túlmenően várhatóan 445 000 kisebb vállalat részesül majd az alap előnyeiből, és több mint 300 000 munkahely megteremtéséhez járult hozzá15. 2017 végén az Unió hivatalosan meghozta16 az alap időtartamának és méretének 500 milliárd EUR-ra történő kiterjesztéséről szóló határozatot, amelynek mozgósítására 2020-ig kerül sor a beruházások további növelése, valamint a projektgazdák számára a stabilitás megteremtése érdekében. Az Európai Stratégiai Beruházási Alap keretében történő támogatás az európai gazdaság számára kulcsfontosságú ágazatokra összpontosul, többek között: -Stratégiai infrastruktúra, beleértve a digitális, a közlekedési és az energetikai infrastruktúrát is; -Oktatás, kutatás, fejlesztés és innováció; -Megújuló energia és erőforrás-hatékonyság; -A kis- és középvállalkozások támogatása.



Ezek a beruházások segítettek például nagysebességű internet-hozzáférést biztosítani 11 millió háztartás számára, megújuló energiát több mint 4 millió háztartás számára, valamint jobb egészségügyi ellátást 1 millió polgár számára17. A Bizottság aktívan növeli a projektek láthatóságát. 2017 végéig 27 tagország 239 projektje jelent meg a Beruházási Projektek Európai Portálján, amelyet 2016-ban indítottak útjára18. A projektek a következőket foglalják magukban: -egy onshore szélpark kialakítása Svédországban; -az Alzheimer-kór és az artériás betegségek kezelésére irányuló új módszerek kutatása Spanyolországban; -az egyszer használatos műanyag zacskók újrafelhasználható és komposztálható alternatíváinak előállítására nyújtott támogatás a Cseh Köztársaságban; -szélessávú vezeték nélküli internet-hozzáférés bővítése és fejlesztése Olaszországban;

-szociális lakások építése Lengyelországban. Az Európai Stratégiai Beruházási Alap várhatóan 0,7 %-kal fogja növelni az Unió bruttó hazai termékét, és 2020-ra 700 000 új munkahelyet teremt19. A folyamatban lévő értékelés előzetes megállapításai rámutatnak arra, hogy a beruházásoknak és a kis- és középvállalkozások finanszírozáshoz való hozzáférésének javulása ellenére a finanszírozási igények továbbra is fennállnak, és még mindig jelentősek. Ez az értékelés egyértelműen bizonyítja az alap tőkeáttételi hatását. Bizonyos projektek esetében a magas szociális előnyök mellett alacsony tőkeáttételt értek el a magánbefektetők vonakodása miatt. Szintén van még mit javítani az Európai Stratégiai Beruházási Alap és az uniós költségvetés által támogatott egyéb pénzügyi eszközök közötti szinergiák terén. Például szolgálnak erre a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) pénzügyi eszközeivel fennálló szinergiák. Emellett az Európai Stratégiai Beruházási Alap kapcsán eddig szerzett tapasztalatok azt mutatták, hogy még mindig lehetne fokozni a társadalmi kérdések kezeléséhez való hozzájárulást; a jóváhagyott és aláírt projektek legfeljebb 4 %-a érintette a szociális infrastruktúrát20. Emiatt a szociális jogok európai pillérének részeként megállapodás született arról, hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alaptól származó hozzájárulásokat összefogják a foglalkoztatás és a szociális innováció európai programjának hozzájárulásaival. Horizont 2020 A Horizont 2020 célja az Unió tudományos bázisának megerősítése, az ipari vezető szerep és az innovációs képesség serkentése a magánszektorban, valamint a kutatás és az innováció társadalmi kihívások (mint például az élelmiszer-biztonság vagy az éghajlatváltozás elleni fellépés) leküzdéséhez való hozzájárulásának előmozdítása. Támogatja az Unió politikai prioritásait, amint azt a fenntartható fejlődési célok kerete is megerősítette. 2017-ben a Horizont 2020 8,5 milliárd EUR finanszírozást biztosított, amely további közvetlen beruházásokat mozgósított, így összesen 10,6 milliárd EUR-t eredményezett. Mintegy 5 000 projekt került finanszírozásra, kezdve a világszínvonalú kutatóknak és az élvonalbeli tudománynak nyújtott támogatásoktól kezdve az innovatív kkv-k új termékek létrehozása és új szolgáltatások nyújtása érdekében történő támogatásáig21. Ezidáig a Marie Skłodowska-Curie–tevékenységek révén a Horizont 2020 program 36 000 kutatót finanszírozott a pályafutása minden szakaszában, függetlenül a koruktól és nemzetiségüktől. Ez jelentősen hozzájárult a tehetséges kutatók megtartásához, fejlesztéséhez és Európába vonzásához. 2017-ben volt a Marie Skłodowska-Curie–tevékenységek 20. évfordulója, valamint a névadó lengyel-francia állampolgár, kétszeres Nobel-díjas Marie Skłodowska-Curie 150. születésnapja, amelyet Európán belül és kívül is egy eseménysorozattal ünnepeltek. A 2017-ben az elektronmikroszkópok optimalizálásáért kémiai Nobel-díjat nyert három kutató közül kettő részt vett a Marie Skłodowska-Curie-tevékenységekben és más, az Unió által finanszírozott kutatási projektekben, míg 14, Marie Skłodowska-Curie-tevékenységek révén finanszírozott doktorjelölt támogatta a gravitációs hullámok történelmi jelentőségű megfigyelését, amely 2017-ben kiérdemelte a fizikai Nobel-díjat.



Ábra: A „Graphene Flagship” zászlóshajó program kulcsfontosságú számadatai, forrás: https://graphene-flagship.eu/SiteCollectionDocuments/EC_leaflet.pdf A „Graphene Flagship” nevű, grafénkutatásra irányuló zászlóshajó program kiemelkedő példája a Horizont 2020 jelentős uniós hozzáadott értékének. Ez a tízéves kutatási kezdeményezés az egyik legnagyobb, amelyet Európában valaha finanszíroztak. Mintegy 20 európai országból származó, több mint 150, az ipar vagy a tudományos élet területén tevékenykedő partner közösen fejleszt alkalmazásokat olyan területeken, mint az 5G-s mobiltechnológiák, az akkumulátorok, az űrkutatás, az orvosi alkalmazások és az autóipari technológia. A legutóbbi áttörések közé tartozik az első grafén-szerű anyagból készült mikroprocesszor, amelyben nagy lehetőségek rejlenek a hétköznapi tárgyakban és az agyi aktivitást nagy felbontásban vizsgáló alkalmazásokban való használat szempontjából, ami hozzájárulhat bizonyos betegségek (például az epilepszia) jobb megértéséhez. 2017-ben egy, az Európai Kutatási Tanács által finanszírozott kutatócsoport fedezte fel a számítógépes processzorok „Meltdown” és „Specter” névre keresztelt biztonsági réseit, új utat nyitva a fokozott biztonság előtt a korszerű számítógépes rendszerek tervezésében.

A Horizont 2020 szintén hozzájárult egy integrált megfigyelő rendszer kifejlesztéséhez, és a Földközi-tenger egészében való telepítéséhez. A Horizont 2020 program keretében 8,4 millió EUR-t ítéltek oda a nemzetközi ODYSSEA konzorcium számára a Földközi-tenger medencéjében található megfigyelő és előrejelző rendszerek hálózatainak integrálása érdekében. Ebben 14 országból érkezett 28 partner vesz részt, elsősorban a Földközi-tenger medencéjében. Az E-komp projektet is a Horizont 2020 támogatta, amelynek keretében kifejlesztették és bemutatták a világ legnagyobb kapacitású középkategóriás, elektromos gépjármű- és utasszállító kompját. Ez a projekt a vízi közlekedésből származó CO2-kibocsátás és légszennyezés csökkentésének sürgető szükségességével foglalkozik. Az E-komp 56 tonnányi, nagy hatásfokú és gyorsan feltölthető, modern lítium-titán akkumulátorokkal van felszerelve: naponta 7 utat képes megtenni, 31 járművet és közel 200 utast szállítva több mint 40 km távon a dán szárazföld és az Aero-sziget között. Az E-komp 50 %-kal kevesebb energiát használ évente, és 2 000 tonna szén-dioxiddal csökkenti a légszennyezést. A Horizont 2020 közelmúltbeli, 201722-ben lezárult félidős értékelése azt jelezte, hogy a program a méretezés, a sebesség és a hatókör tekintetében a nemzeti és regionális szintű támogatási mechanizmusokhoz képest jelentős további előnyökkel jár, és javítja a résztvevők versenyelőnyét, miközben összességében növeli az EU globális vonzerejét mint kutatási és innovációs színtér. A Horizont 2020 transznacionális versenypályázatok lefolytatása, valamint a legígéretesebb együttműködésen alapuló kutatási és innovációs projektek meghatározása révén uniós szintű versenyt teremt a kutatás és az innováció területén. Azt a következtetést is levonta, hogy a Horizont 2020 keretében bevezetett egyszerűsítési intézkedések (úgy mint az egységes visszatérítési ráta, a közvetett költségekre számított átalányösszeg vagy a résztvevői portál) egyaránt csökkentették a részvételi költségeket és a támogatások odaítélésének átfutási idejét. A támogatások odaítélésének átfutási ideje jelenleg átlagosan 192 nap, amely több mint 100 napos csökkenést jelent az előd 7. keretprogramhoz képest. A korábbi programhoz képest nagyobb erőfeszítések történtek a Horizont 2020 és más programok – köztük az európai strukturális és beruházási alapok és az Európai Stratégiai Beruházási Alap – közötti szinergiák fokozása érdekében. A fokozott szinergiákra vonatkozó példák közé tartozik a kiválósági pecsét, azaz egy európai minőségtanúsító jelzés odaítélése a minőségi küszöbértéket meghaladó, de nem finanszírozott pályázatoknak azzal a céllal, hogy lehetővé tegyék számukra az alternatív magán- vagy állami finanszírozási források felkutatását. Ez a díj segít az érdeklődő finanszírozó szervezeteknek (ideértve a nemzeti és regionális hatóságokat az európai strukturális és beruházási alapokon keresztül) ígéretes javaslatokba beruházni, ezen projektek azonosításának megkönnyítése révén. A kiválósági pecsét azonban további előnyökkel járhatna a meglévő szabályok fokozott összehangolása esetén az érintett projektek finanszírozási lehetőségeinek növelése érdekében. A félidős értékelés eredményei számos fejlesztési területet is azonosítottak, nevezetesen, hogy nagyobb rugalmasságra van szükség a felmerülő prioritásokhoz való alkalmazkodás érdekében, valamint az előrehaladás mérésére alkalmasabb nyomon követési rendszerekre. Ezen túlmenően az értékelés rámutatott arra, hogy nagyobb hatást kell kifejteni, és jobban be kell vonni az európai polgárokat. Ez azért fontos, hogy javuljon a kutatások és az innováció társadalmi és technológiai kihívások leküzdéséhez való hozzájárulásával kapcsolatos kommunikáció, valamint a jövőre nézve egy erőteljesebben a hatásokra összpontosító, küldetésorientált megközelítés elfogadása érdekében. Erasmus+ Ábra: Az Erasmus programban résztvevők száma tagállam szerinti bontásban, forrás: https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/leaders-working-lunch-mobility_en.pdf Az Erasmus program 2017-ben ünnepelte a 30. évfordulóját. A program célja a felsőoktatási csereprogramok révén az országok közötti határokon átnyúló együttműködés javítása, a külföldi tanulmányok előmozdítása érdekben. 1987-ben a felsőoktatásban tanulóknak szánt szerény mértékű mobilitási programként kezdődött (az első évben pusztán 3 200 hallgatóval), de mára az egyik legsikeresebb uniós programmá nőtte ki magát, egy olyan jól ismert márkanévvel, amely pozitív képet fest az Unióról jóval annak határain túl. Harminc évvel ezelőtti, a felsőoktatás területén történt elindítása után az Erasmus+ olyan területekre is kiterjed, mint az iskolák, a szakoktatás és szakképzés, a felnőttoktatás, az ifjúság és a sport. 2017-ben „Az Erasmus-tól az Erasmus+ programig” kampánnyal ünnepelték az Erasmus+ 30. évfordulóját szerte az Unióban és azon túl is, és több mint 750 000 ember vett részt a 44 országban szervezett több mint 1 900 eseményen, hogy megünnepeljék és megtárgyalják az Erasmus által támogatott tevékenységek hatásait, valamint megvitassák a program jövőjét. Az uniós polgárok következetesen megnevezik ezt a programot az európai integráció három legpozitívabb eredménye egyikeként. 2017 júniusában elindult az új Erasmus+ mobiltelefonos alkalmazás, amely segít a tanulóknak – beleértve azokat is, akik Európán kívüli harmadik országokba menő vagy ilyen országokból érkező tanulókat érintő cserékben vesznek részt –, a gyakornokoknak és az ifjúsági cserékben résztvevőknek jobban felkészülni a mobilitásukra. Lehetővé teszi számukra, hogy könnyebben nyomon követhessék előrehaladásukat a különböző lépések terén a külföldön szerzett tapasztalataik előtt, alatt és után is. A bevezetése óta az alkalmazás már több mint 27 000 alkalommal került letöltésre. Az Erasmus+ közelmúltbeli (2018-as)23 félidős értékelése azt mutatta, hogy a program jól halad a teljesítményének elérése irányába, különös tekintettel a mobilitási tevékenységekben részt vevő több mint 1,8 millió személyre, és az együttműködési projektekbe eddig bevont több mint 240 000 szervezetre. A program kedvezményezettjeinek elégedettségi aránya meghaladja a 90 %-ot. Fokozza a külföldi munkavállalásra vagy tanulmányokra való hajlandóságot és az idegen nyelvi készségek fejlődését, ösztönzi a pozitív állampolgári magatartást, és elősegíti, hogy az emberek „európainak” érezzék magukat (+19 % a részt nem vevőkhöz képest). Az Erasmus+ pozitív hatással van a készségek és kompetenciák megszerzésére, ezáltal növeli a foglalkoztathatóságot és a vállalkozói szellemet, valamint lerövidíti az oktatás világából a munka világába való átmenetet (13 %-kal gyorsabb az Erasmus+ programban vagy annak elődprogramjaiban részt nem vevő egyénekhez képest). Az elért eredmények fényében az értékelés kiemelte az Erasmus+ vitathatatlan európai hozzáadott értékét. Ennek forrása a finanszírozott tevékenységek nagy mennyisége és széles köre, a tanulási mobilitáshoz való igazságos hozzáférés, a legjobb gyakorlatok alkalmazásának általánossá tétele, az európai uniós integráció elmélyítése és a program nyilvánvaló nemzetközi dimenziója. A hasonló tevékenységeket finanszírozó egyéb, nemzeti szintű programok a mennyiség és a tartalom köre tekintetében is jelentősen szűkebbek. Nem valószínű, hogy képesek lennének az Erasmus+ által nyújtott finanszírozás helyébe lépni. Az értékelés azt is megjegyezte, hogy lehetőség van jobban célzott fellépések bevezetésére a Jean Monnet-tevékenységek relevanciájának, a sport terén fennálló koherenciának és a program felnőttoktatási ágazatban jelentkező hozzáadott értékének maximalizálására. Arra a következtetésre jutott, hogy a program hozzájárulása a felnőttoktatási ágazatban annak sokszínű jellege miatt jelentősen töredékes; a sport területén az erőforrásokat nem szabad túlságosan elaprózni, ha érdemi eredményt akarunk elérni. A Jean Monnet-tevékenységet illetően szükség van a legfiatalabb generáció (különösen az iskolai tanulók) tudatosságának megerősítésére, és hogy jobban megértsék az európai integrációt. Az Európai Szolidaritási Testület 18 és 30 év közötti fiatalok számára lehetőséget kínál arra, hogy szolidaritási tevékenységek széles körében vegyenek részt az Unióban. A cél, hogy 2020 végére 100 000 fiatal vegyen részt a programban. Eszerint az Európai Szolidaritási Testület keretében nemcsak önkéntes vagy szakmai munkára, illetve gyakornoki tevékenységre nyílik majd alkalmuk a résztvevőknek, hanem arra is, hogy saját szolidaritási projektet hozzanak létre, illetve hogy csapatként jelentkezzenek önkéntes munkára.



Nyolc további uniós programmal és eszközzel együtt az Erasmus+ által támogatott önkéntesség hozzájárult ahhoz, hogy további lehetőségeket teremtsenek a fiatalok számára az Európai Szolidaritási Testületben. Az útjára indítása óta eltelt egy évben több mint 42 000 fiatal jelentkezett minden tagállamból. 2017 végére, az online regisztrációs eszköz megnyitása után egy évvel, több mint 2 500 kiközvetítést ajánlottak a fiataloknak24. 2017 augusztusában az Európai Szolidaritási Testület 16 önkéntese érkezett az olaszországi Norcia városába, amelyet különösen sújtott a régióban 2016 augusztusa és 2017 januárja között bekövetkezett földrengéssorozat. Céljuk, hogy segítsenek a helyi közösségnek az újjáépítésben és a szociális szolgáltatások újraindításában. 2020-ig összesen 230 önkéntes fog bekapcsolódni a földrengés sújtotta olasz régiókban zajló projektekbe.



A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) igen sokrétű, számos, a kis- és középvállalkozások támogatását szolgáló, vissza nem térítendő támogatások és pénzügyi eszközök formájában nyújtott intézkedést foglal magában. A program négy konkrét célkitűzése a következő: a kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférése, a piacokhoz való hozzáférés, kedvező üzleti környezet, a versenyképesség, valamint a vállalkozói szellem előmozdítása. A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program keretében működtetett pénzügyi eszközök megfeleltek a programban részt vevő uniós és nem uniós országok pénzügyi közvetítői érdekeinek, különösen ami a hitelgarancia-eszközt illeti. 2017 végén az Európai Beruházási Alap 87 hitelgarancia-megállapodást írt alá összesen 859 millió EUR értékben, amelyek közül 72 megállapodáshoz az Európai Stratégiai Beruházási Alap nyújtott támogatást. E megállapodások alapján 2017 december végéig több mint 275 000 kis- és középvállalkozás több mint 12,8 milliárd EUR finanszírozáshoz jutott. A program finanszírozási rendszere jelentős multiplikátorhatással rendelkezik: az uniós költségvetés 1 EUR-ját 30 EUR finanszírozásra váltja a kis- és középvállalkozások számára. A növekedésösztönző tőkefinanszírozási eszközzel kapcsolatos megállapodások aláírása elhúzódott, mivel a tőke összetettebb átvilágítási és tőkebevonási folyamatokat tesz szükségessé. 2017 végén az Európai Beruházási Alap a növekedésösztönző tőkefinanszírozási eszközön keresztül 12 alapba körülbelül 157 millió EUR-t fektetett be, a terjeszkedési és növekedési fázisban lévő kis- és középvállalkozások érdekében. A programnak a piacokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos célkitűzésének kétharmadát (365 millió EUR) az Enterprise Europe Networkre fordítják, amely az üzleti szolgáltatóközpontok legnagyobb hálózata a világon. Ezek széles körű támogatást nyújtanak a nemzetköziesedéshez és az innovációmenedzsmenthez, valamint tanácsadási és partnerségi szolgáltatást kínálnak azoknak a kis- és középvállalkozásoknak, amelyek saját országukon kívülre kívánnak exportálni, az Unió egységes piacán belül, valamint Európán kívül egyaránt. A szolgáltatások köre az uniós ügyekkel kapcsolatos tájékoztatástól, a vállalatlátogatástól és a tudatosságnövelő kampányoktól a szaktanácsadási szolgáltatásokig, vállalati küldetésekig, valamint a kapcsolatteremtő eseményekig és technológiabörzékig terjed. A kedvezményezettekkel kapcsolatos 2017-es adatok még nem állnak rendelkezésre a támogatások 2 évre szóló időtartama miatt, 2016-ban azonban mintegy 254 000 kis- és középvállalkozás kapott támogatást, és a kedvezményezettek száma feltételezhetően 2017-ben is hasonló volt. A helyi eseményeken a hálózat körülbelül 3 000 munkatársa vett részt, és nyújtott szaktanácsadási szolgáltatást 70 000 kis- és középvállalkozás számára a finanszírozáshoz való hozzáféréssel, a szellemi tulajdonjogokkal, az üzleti, technológiai és az erőforrások hatékonyságával összefüggő szolgáltatásokkal kapcsolatban. Körülbelül 25 000 cég vett részt kapcsolatteremtő rendezvényeken. 2015-ös megújítása óta az Enterprise Europe Network 8 620 partnerségi megállapodást hozott létre kis- és középvállalkozások között a Network partnerségi szolgáltatásainak köszönhetően. 2017-ben a Network kibővítette tanácsadói szolgáltatásait speciális Scale-up tanácsadói tevékenységgel, akik segítséget nyújtanak az innovatív kis- és középvállalkozások számára ahhoz, hogy tevékenységeiket saját országukon kívülre is kiterjesszék. A 2017–2018-as üzemeltetési időszakra vonatkozó végleges jelentéstételi adatok 2019 márciusában esedékesek. 2017-ben a COSME alá tartozó, „Erasmus fiatal vállalkozóknak” program keretében az új és tapasztalt vállalkozók között a program indulása óta már 5800 eszmecserére került sor. Jelenleg az „Erasmus fiatal vállalkozóknak” programot egy 175 helyi közvetítő szervezetből álló hálózat valósítja meg 33 országban (38 résztvevő ország közül). A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program félidős kiértékelésének előzetes eredményei25 azt mutatják, hogy a program általános koncepciója sikeresen adott választ az európai piacon jelen lévő vállalkozók szükségleteire. Azok az új vállalkozók, akik 2014 és 2016 között vettek részt a programban, eddig 241 új vállalatot hoztak létre, és több mint 1000 új munkahelyet teremtettek. A fogadó vállalkozók szintén megerősítették a pozitív hatást, ugyanis az ő oldalukon több mint 1000 új munkahely jött létre. A COSME programban részt vevő tapasztalt vállalkozók 58 %-a a forgalom növekedését tapasztalta, a foglalkoztatás pedig 41 %-kal nőtt. A félidős kiértékelés előzetes megállapításai alapján a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) méretgazdaságosságot tesz lehetővé olyan területeken, mint a kis- és középvállalkozások külföldi támogatása vagy a szellemi jogok érvényesítése, azáltal, hogy egyesíti a nemzeti erőfeszítéseket, és hogy olyan szolgáltatásokat hoz létre, amelyek nemzeti szinten nem rendelkeznének kritikus tömeggel. Az eredmények ezenkívül azt mutatják, hogy a program hozzáadott értéket nyújt az Unió számára, például az Enterprise Europe Network révén, amely abban támogatja az európai vállalatokat, hogy piacukat az Unión kívülre is kiterjesszék. A költségvetés 20 százaléka azonban sok, viszonylag kis volumenű intézkedés között oszlik meg. Anélkül, hogy kétségbe vonnánk a rugalmas kísérleti intézkedések hasznosságát, amelyek természetüknél fogva kis volumenűek, tekintetbe kell vennünk, hogy ez a felaprózottság negatívan hat az intézkedések potenciáljára a költséghatékonyság terén, és gátolhatja a program stratégiai irányát és koordinációját.

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz kulcsfontosságú uniós finanszírozási eszköz, amely azokat az infrastrukturális beruházásokat támogatja, amelyek a nagy teljesítményű, fenntartható és hatékony módon összekötött transzeurópai hálózatok fejlesztésére irányulnak a közlekedés, az energetika és a digitális szolgáltatások területén. A program középpontjában olyan uniós projektek állnak, amelyek célja határokon átnyúló szakaszok finanszírozása, a közlekedésre jellemző szűk keresztmetszetek felszámolása, az energetikai elszigeteltség megszüntetése és az energiaellátás biztonságának garantálása, olyan uniós szintű megoldásokat nyújtva a digitális szolgáltatások infrastruktúrája terén, amelyek minden európai számára hasznosak lehetnek. A törzshálózat és a szomszédos országokkal összekötő folyosók kiterjesztése erősíti a kapcsolódást, és hozzájárul ahhoz, hogy az EU erősebb globális szereplővé válhasson. A törzshálózati folyosóra vonatkozó munkatervek harmadik verziójával kapcsolatos, folyamatban lévő elemzések alapján a kilenc törzshálózati folyosó 2030-ig történő kialakításához szükséges beruházás ez alatt az időtartam alatt mintegy 4500 milliárd EUR kumulált GDP-t generálhat. Ez azt jelentené, hogy 2030-ban 1,8 %-kal nőne a GDP a 2015-ös értékhez képest. A 9 törzshálózati folyosó megvalósítás révén az egy munkahelyen eltöltött évek száma elérheti a 13 milliót26. 2017-ben fontos szakaszok készültek el, például a Berlin és München, illetve a Párizs és Bordeaux közötti vasúti összeköttetések, amelyeket a nagyközönség már használatba is vehetett. Mindkét projekt végrehajtása számos évet vett igénybe, és a törzshálózati folyosók alapvető fontosságú szakaszairól van szó.



Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz általi finanszírozásra 2017-ben kiválasztott projektek a következők: A közlekedési ágazatban: a több mint 100 km hosszú Białystok-Ełk vasúti szakasz felújítása Északkelet-Lengyelországban a Rail-Baltica projekt modernizációja keretében; a légiforgalmi szolgáltatási rendszerek modernizációja az összes EU-tagállamban; a Szlovéniát és Ausztriát összekötő Karavankák-alagút kibővítése (az alagút teljes hosszán); nagy sebességű elektromosjármű-töltő hálózat fejlesztése Svédország, Dánia, Németország, Franciaország, az Egyesült Királyság és Olaszország területén. Az energiaágazatban: a Litpol Link villamosenergia-vezeték. Ez a projekt elsőként kapcsolta össze a balti államok áramhálózatait a nyugat-európaiakkal (Litvánia-Lengyelország összeköttetés), véget vetve a balti országok energetikai elszigeteltségének. A digitális ágazatban 16 tagállam használja az eHealth alapvető szolgáltatási platformot, amelynek révén könnyebben gondoskodhatnak a páciensek biztonságáról és az ápolás folytonosságáról határokon átnyúlóan. Az első támogatásötvözési felhívást 2017-ben indították el a közlekedéssel kapcsolatos Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében, azzal a céllal, hogy kombinálják az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz támogatásait az Európai Beruházási Bank és az Európai Stratégiai Beruházási Alap, valamint a nemzeti fejlesztési bankok vagy magánszektorbeli beruházók által nyújtott finanszírozással. A cél az, hogy uniós támogatás biztosításával áthidalják a finanszírozási hiányt, és támogassák gazdaságilag életképes, magánfinanszírozású projekteket.

A 2017-es támogatásötvözési felhívás első fázisában a finanszírozás legnagyobb részét az európai vasúti hálózat fejlesztésére (719,5 millió EUR), a közúti közlekedés szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére és korszerűsítésére (99,6 millió EUR), valamint a tengeri kikötők és kontinensen belüli vízi utak fejlesztésére (78,9 millió EUR, illetve 44,7 millió EUR) fordították. A 2017-es támogatásötvözési felhívásba olyan projektek tartoznak, mint a Dánia és Németország közötti Fehmarnbelt alagút vasúti összeköttetés határokon átívelő sebességének növelése; a szlovéniai Divača-Koper vasútvonal kibővítése és modernizálása a kapacitás, a biztonság és a megbízhatóság növelése érdekében; a legfontosabb belgiumi belvízi út, az Albert-csatorna nagyobb teherfuvarozásra való alkalmassá tétele; valamint a lengyelországi Gdansk kikötője kapacitásának növelése. Az innováció és alternatív tüzelőanyagok területén több projekt került kiválasztásra, amelyekbe több tagállam bekapcsolódott, és amelyek célja az ultragyors töltés biztosítása az elektromos járművek számára. Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz félidős kiértékelése27 arra a megállapításra jutott, hogy az infrastruktúrafejlesztés beruházási igénye továbbra is magas, és továbbra is jellemző a piac elégtelensége, főleg olyan nagyszabású, határokon átnyúló projektek esetében, amelyeknél a költségek helyi vagy nemzeti szinten jelentkeznek, a juttatásokat ugyanakkor európai szinten kapják meg, vagy a több tagállam részvételével zajló projektek esetében, ha a költségek és a juttatások aszimmetrikus módon oszlanak meg. Így annak ellenére, hogy számos hosszú távú projekt még mindig nem fejeződött be, a program továbbra is fontos és nagyrészt hatékony. A közlekedési ágazatban a jelenleg kiosztott finanszírozás 86 %-a a határokon átnyúló infrastruktúrához kapcsolódik, és főleg a törzshálózat és a kilenc folyosó kiépítésére irányul, amelyeknek 2030-ra el kell készülniük. Az energiaágazatban az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz hozzájárul az összekapcsolódás erősítéséhez, célja pedig az energetikai elszigeteltség megszüntetése és a belső energiapiac teljessé tétele. A digitális ágazatban a program hozzájárult digitális szolgáltatási infrastruktúrák alkalmazásához, amelyek segítségével közigazgatási hatóságok, polgárok és vállalkozások határokon átnyúló szolgáltatásokat vehetnek igénybe. Ahhoz azonban, hogy a benne rejlő teljes potenciált ki lehessen aknázni, még ismertebbé kell tenni. Az Európai Stratégiai Beruházási Alap továbbra is innovatív pénzügyi eszközöket használ és fejleszt ki, az értékelés azonban rámutatott arra, hogy ezek alkalmazását részben korlátozták az Európai Stratégiai Beruházási Alap által nyújtott új lehetőségek . Világűr Az EU gazdasága és társadalma egyre nagyobb mértékben függ a világűrbe telepített alkalmazásoktól és szolgáltatásoktól, amelyek esetében egy esetleges üzemkimaradás nagyon költséges lehet a vállalkozások bevétele, és ami még fontosabb, az emberek biztonsága szempontjából28. A Copernicus a Föld megfigyelését és nyomon követését végző uniós program, és mint ilyen, a világ egyik legnagyobb adatszolgáltatója, amely jelentős hozzáadott értéket termel, különösen ahhoz képest, mint amit nemzeti szinten lehetne elérni. A műholdak és érzékelők (földi állomások, levegőbe telepített érzékelők, tengerbe telepített érzékelők) rendszerén alapuló Copernicus megbízható és naprakész információt szolgáltat az alábbi hat tematikus terület számára: szárazföldi ügyek, tengeri ügyek, légkör, éghajlatváltozás, vészhelyzetek kezelése és biztonság. Ez az információ támogatja a különböző uniós szakpolitikákat és alkalmazásokat a környezetvédelemtől kezdve a regionális és helyi tervezésig, a mezőgazdaságig, a fenntartható fejlődésig és a határfelügyeletig.

A Galileo és az európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás az EU műholdas navigációs programjai. Ezek a programok együttesen hely- és időmeghatározási jeleket nyújtanak, amelyeket olyan kritikus fontosságú gazdasági területeken használnak, mint a mobiltelefon-hálózatok, az autós navigáció és a rendkívüli pontosságot igénylő repülőgép-leszállás. A Copernicus vészhelyzeti szolgáltatást 2017-ben több mint 80 alkalommal aktiválták, hogy vészhelyzetek fellépésekor segítséget nyújtsanak a polgári védelemnek és a humanitárius szervezeteknek. Ez a következő katasztrófákat érintette: viharok és áradások Európában, erdőtüzek Spanyolországban, Portugáliában és Görögországban, Ophelia hurrikán Írországban, erős szél Lengyelországban és nemzetközi szinten – földrengések Mexikóban és Irakban, Harvey és Irma hurrikán az Egyesült Államokban és a Karib-térségben. 22 Galileo műhold kering a Föld körül, amelyek közül 18 már működik, a 2017-ben fellőtt 4 pedig tesztelési fázisban van. 2017-ben a piaci felvevőképessége nőtt: az eladott Galileo-kompatibilis okostelefonok száma közel 75 millió volt. Például az Apple, a Samsung és Sony által gyártott telefonokban Galileo-kompatibilis lapkakészlet található. A 2017-ben befejezett félidős kiértékelés szerint29 a Copernicus jól halad, és teljesíti a célkitűzéseit, bár nem mindegyiket ugyanolyan mértékben. A szolgáltatott adatok jó minőségűek és megbízhatóak, ami az adatok szabad felhasználására vonatkozó politika követése mellett egyike a program erősségeinek. A kiértékelés ugyanakkor kimutatta azt is, hogy javítani kell az adatok elosztását és hozzáférhetőségét, és erősíteni kell a világűrből származó adatok, valamint más forrásból származó adatok, egyéb szakpolitikai területek és gazdasági ágazatok integrációját a felhasználói felvevőképesség növelése érdekében. A félidős kiértékelés szerint a Galileo és az európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás egyaránt jól halad a célkitűzések teljesítésével30. 2016 végén már 20 ország több mint 250 repülőtere használta az európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás leszállásbevezetési eljárásait31. 2018-tól az Európai Unióban eladott összes új autótípus az európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatást és a Galileót fogja használni balesetek esetén a segélyhívás helyének meghatározásához32. Az értékelés feltárt néhány, az irányítás hatékonyságának hiányával kapcsolatos problémát. Ilyen például, hogy a döntéshozatali eljárás lassú, aminek oka, hogy magas az érintett résztvevők száma, valamint az, hogy eltérő a globális navigációs műholdrendszerrel foglalkozó ügynökség és az Európai Űrügynökség irányítási struktúrája a kiépítés, az üzemeltetés és munkamegállapodás tekintetében. A biztonság kezelése szintén olyan területnek bizonyult, amely nem eléggé hatékony: a kezdőszolgáltatások elindítása, valamint a kiépítési fázisból az üzemeltetési fázisba történő átmenet során olyan nehézségek merültek fel, amelyeket megfelelő módon kell kezelni a biztonság elfogadható szintjének megtartása és növelése érdekében. Ezek a projektek a menekültválság idején is nagy szerepet játszottak. A Copernicus, az Unió Föld-megfigyelési programja például műholdas képekkel segítette azoknak a kikötőknek és tengerpartoknak a megfigyelését, ahonnan 2015 és 2016 során a menekültek csónakjai elindultak. A Galileo kutató-mentő szolgálata drasztikusan, akár három óráról mindössze tíz percre csökkenti a vészjelzők felderítéséhez szükséges időt, így jóval pontosabb helymeghatározást tesz lehetővé. Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (ITER) A nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (ITER) célja annak bizonyítása, hogy a magfúzió életképes és fenntartható energiaforrás, és egy kísérleti fúziós reaktor megépítésére és működtetésére irányul, ami fontos lépést jelent annak igazolása szempontjából, hogy a magfúzió fenntartható energiaforrás. Mivel olyan fontos előnyei vannak, mint a nagy mennyiségű üzemanyag-tartalék rendelkezésre állás és a zéró CO2-kibocsátás, a magfúzió számottevően hozzájárulhat az energiarendszer biztonságos és hatékony módon történő dekarbonizációjára irányuló uniós stratégiához. Ez egy egyedülálló hosszú távú tudományos együttműködési projekt, amelyben hét nemzetközi partner (EU, Egyesült Államok, Oroszország, Japán, Kína, Dél-Korea és India) vesz részt. Az építés alatt álló kísérleti reaktor annak igazolására szolgál, hogy a magfúzió életképes megoldás lehet az energia fenntartható biztosítására. Mivel a projekt több mint 10 millió komponens megépítésével jár, az európai ipari szereplőkkel és kutatóintézetekkel több száz szerződést kötöttek meg. 2017 decemberére az ITER első működési szakaszához szükséges teljes építési munka 50 %-a befejeződött33. Az ITER mágnesek segítségével biztosítja a plazma stabilitását, 2017-ben pedig leleplezték minden idők legkifinomultabb szupravezető mágnesét34, amelyet most építenek Európában. A mágnes 14 méter magas, 9 méter széles és 110 tonnát nyom. Ez az első toroidális mezőt létrehozó tekercs, amelyből 18 fog működni az ITER-ben. A tekercsek erős mágneses ketrecet hoznak létre, amely csapdába ejti a fúziós üzemanyagot, amelynek hőmérséklete várhatóan eléri a 150 millió Celsius fokot. Az ITER tekercsei olyan toroidális mágneses mezőt hoznak létre, amely körülbelül 1 milliószor erősebb, mint a Föld mágneses mezője. Európa kilenc tekercset plusz egy tartalékot fog gyártani. A többi kilencet Japánban állítják majd elő. A mágnesek gyártásában 26 vállalat legalább 600 munkatársa fog részt venni. A maguk nemében első és egyedülálló termékeket fejlesztő európai vállalatok komoly előnyhöz jutottak az innováció és a versenyképesség, továbbá a tudás, a know-how és a fő fejlesztés hasznos melléktermékének tekinthető potenciális technológiák és termékek fejlesztése terén. 2017. szeptember 30-ig 601 operatív közbeszerzési szerződést és 322 támogatást írtak alá összesen 3,97 milliárd EUR összegben (2008-as értéken). Európa dolgozik a mágneses héj azon részének megépítésén is, amelyen belül a fúziós reakció fog lezajlani (a vákuumkamra). Már megépítettek Európában egy, a maga nemében egyedülálló tesztelési létesítményt, hogy vizsgálatnak vessék alá a fűtőrendszereket, amelyekre az ITER-ben szükség lesz35.



1.2.Gazdasági, társadalmi és területi kohézió (1B. alfejezet)36 2017-ben 54 milliárd EUR-t fordítottak az 1B. alfejezet programjaira, ami a teljes 2017. évi uniós költségvetés 34 %-ának felel meg. Az 1B. alfejezet 6 különböző kiadási programot foglal magában. Ide tartozik az Európai Regionális Fejlesztési Alap, a Kohéziós Alap, az Európai Szociális Alap37, az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés (egyedi kiegészítő allokáció) is, valamint a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap. Ezen programok mindegyikét megosztott irányítás keretében valósítják meg. Ábra: A 2017-ben az 1 B. alfejezetből finanszírozott fő programok. Az „Egyéb programok” kategória a következőknek nyújtott hozzájárulást foglalja magában: Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz, a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap, távoli és gyéren lakott régiók, technikai segítségnyújtási és kísérleti projektek, valamint előkészítő intézkedések. Valamennyi összeg millió EUR-ban értendő. . Az Európai Bizottság prioritásainak támogatása A kohéziós politika intézkedései a Juncker-bizottság néhány prioritásához járulnak hozzá, nevezetesen a munkahelyek, növekedés és beruházás területéhez. Ez a legfontosabb uniós beruházási eszköz az Európa 2020 célkitűzéseinek eléréséhez, amelyek uniós szinten a növekedést és munkahelyteremtést, nemzeti szinten pedig a strukturális reformokat támogatják. Európa gazdasági irányításának kulcsfontosságú tényezőjévé vált, és nagyban hozzájárul a beruházás, a strukturális reformok és a költségvetési felelősség alkotta erényes háromszög mindegyik eleméhez. Az előzetes feltételrendszer kedvező jogalkotási és strukturális körülményeket teremtett észszerű beruházások számára, aminek pozitív hatása a kohéziós politika feladatkörén is túlgyűrűzhet. A politikának egyre fontosabb a szerepe rövid távon a gazdasági válság hatásainak kezelésében, középtávon pedig a régiók belső fejlődési potenciáljának kibontakoztatásában. A politika makrogazdasági feltételrendszere mellett, amely további ösztönzést nyújt az észszerű makrogazdasági politikákhoz, a kohéziós politikát szabályozó rendelet biztosítja az újraprogramozásnak a Bizottság saját belátása szerinti lehetőségét, ha az éves gyakorlat során új, a beruházások szempontjából releváns országspecifikus ajánlások merülnének fel. A kohéziós politika hozzájárul az európai beruházási tervhez, és kiegészíti az Európai Stratégiai Beruházási Alapot. Ez