[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 11.1.2005

SEC(2005) 17 végleges

Ajánlás

TANÁCSI VÉLEMÉNY

az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikke (3) bekezdése értelmében a Cseh Köztársaság aktualizált 2004–2007-re szóló konvergenciaprogramjáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

A költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásnak megerősítéséről szóló 1466/97/EK tanácsi rendelet[1] előírja, hogy az euro-övezeten kívüli tagállamoknak, vagyis a közös valutát nem bevezető tagállamoknak konvergenciaprogramokat kell benyújtaniuk a Tanácsnak és a Bizottságnak. A rendelet 9. cikke értelmében a Tanács a Bizottságtól és a Szerződés 114. cikke alapján létrehozott bizottságtól (Gazdasági és Pénzügyi Bizottságtól) kapott értékelés alapján megvizsgál minden konvergenciaprogramot. A Tanács a Bizottságtól kapott ajánlás alapján és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően a vizsgálat után véleményezi a programot. A rendelet értelmében a tagállamoknak a naprakésszé tett konvergenciaprogramokat évente kell benyújtaniuk, melyet a Tanács hasonló eljárások szerint ellenőrizhet.

Az Európai Unióhoz 2004. május 1-jén csatlakozó tíz ország nem része az egységes valutaövezetnek, de a konvergenciakritériumoknak – ideértve az államháztartás fenntarthatóságára vonatkozó kritériumot is – a megfelelő időben eleget kell tenniük, hogy az euro bevezetésére alkalmassá váljanak. Tekintetbe véve a 2003-ban regisztrált, a GDP 12,6 %-át kitevő államháztartási hiányt (beleértve a GDP körülbelül 7 %-át kitevő nagyvolumenű egyszeri intézkedést) a Tanács 2004. július 5-i határozatában úgy ítélte meg, hogy a Cseh Köztársaság túlzott költségvetési hiánnyal rendelkezik, és azt az ajánlást tette, hogy a 2004. májusi konvergenciaprogram értelmében legkésőbb 2008-ra korrigálja azt. A Cseh Köztársaságot arra kérték, hogy hatékony intézkedéseket eszközöljön különös tekintettel az államháztartási hiány 2005-re tervezett szintjének elérésére . Ezenkívül azt ajánlották, hogy szigorúan tartsa be a 2004. májusi konvergenciaprogram intézkedéseit, különös tekintettel a központi közigazgatási bértömeg és a különböző minisztériumok kiadásainak csökkentésre. Továbbá felkérték a Cseh Köztársaságot, hogy a költségvetésben előirányzottnál magasabb bevételeket fordítsa a hiány csökkentésére, hogy költségvetési céljait a kiadások középtávra vonatkozóan megállapított felső határaira tekintettel tűzze ki, hogy hatékony szabályozással csökkentse a régiók és az önkormányzatok fokozódó eladósodásának kockázatát, hogy reformálja meg a nyugdíj- és egészségbiztosítási rendszert, biztosítva ezzel az államháztartás hosszútávú fenntarthatóságát, és hogy csökkentse minimálisra a Cseh Konszolidációs Ügynökség intézkedéseinek negatív költségvetési hatását. A Bizottság 2004. december 22-i közleményében megállapította, hogy a cseh kormány hatékonyan foganatosította a költségvetési hiány mértékét illető, 2005-re kitűzött célok megvalósítására előirányzott intézkedéseket[2].

Az EU-hoz 2004. május 1-jén csatlakozó tagállamok kötelezték magukat, hogy 2004. május 15-ére konvergenciaprogramjaikat, 2004 vége felé pedig azok első aktualizált változatát benyújtják. A Cseh Köztársaság első, a 2004–2007 közötti időszakra vonatkozó konvergenciaprogramját 2004. május 13-án nyújtotta be, melyet a Tanács 2004. július 5-én értékelt. A Cseh Köztársaság konvergenciaprogramja aktualizált változatát 2004. december 1-én nyújtotta be. Erről az aktualizált változatról a Bizottság szolgálatai szakmai kiértékelést készítettek, melyben figyelembe vették a Bizottság szolgálatai által készített 2004 őszi gazdasági előrejelzés eredményeit, továbbá szem előtt tartották a magatartási kódexet[3], a potenciális kibocsátás becslésére közösen létrehozott módszertant, a 2003–2005-ös időszakra vonatkozó átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásban található ajánlásokat és a költségvetési politikák összehangolásának megerősítéséről szóló, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek benyújtott 2002. november 27-i bizottsági közleményt[4]. Az értékelésből az alábbi következtetések vonhatók le:

- A Cseh Köztársaság a 2004–2007 közötti időszakra vonatkozó konvergenciaprogramjának első aktualizált változatát 2004. december 1-jén nyújtotta be. A program részben megfelel a stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmi és formai előírásait tartalmazó magatartási kódex adatszolgáltatási követelményeinek. A kiadási és bevételi arányok – az aktualizált program benyújtása után történt adatmódosítások ellenére – nem felelnek meg teljes mértékben az ESA95 statisztikai szabványoknak. Következésképpen felkérik a Cseh Köztársaságot, hogy az adatokra vonatkozó követelményeket illetően érje el a teljes megfelelést. Ezenfelül a program csak részben követi a stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmi és formai előírásait tartalmazó magatartási kódex II. mellékletében található szerkezeti modellt.

- A programban bemutatott makrogazdasági szcenárió alapvetően 2004-re vonatkozóan 3,8 %-os reál GDP növekedést vetít előre. 2005-re a reál GDP növekedés 3,6 %-ot ér el, majd némiképp felgyorsul, 3,8 %-ra (2007). Ezek az értékek alacsonyabbak a Bizottság szolgálatai által 2004 őszén elkészített, 2004–2006-ra vonatkozó előrejelzéseknél: ez utóbbiak az átlagos növekedési rátát 2004-re és 2005-re vonatkozólag 3,8 %-ban, 2006-ra vonatkozólag pedig 4 %-ban határozták meg. A 2007-es évre vonatkozólag a program a potenciális kibocsátást illetően az őszi előrejelzés becsléseinél valamivel nagyobb arányú övekedést tervez. A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján a programban található alapszcenárió valószerűnek mutatkozik, így a költségvetési tervek értékelésénél referencia-szcenárióként használható. A program két további szcenáriót is tartalmaz, melyekben a három legfontosabb exogén változó – a külföldi kereslet, a valutaárfolyam és az olajárak – alakulására vonatkozó különféle feltételezések szerepelnek.

- A 2003-as év nagy részében megfigyelhető defláció következtében 2004-ben az árváltozások újra pozitív értékeket mutattak, és az infláció visszatért a központi bank által megállapított sávba. Az aktualizált program szerint a HICP-infláció 2004-ben várhatóan eléri a 2,7 %-os átlagot. A cseh korona az euróhoz képest 2002 júliusa és 2004 májusa között 11 %-kal leértékelődött, részben ellensúlyozva ezzel az előző időszakban tapasztalt erőteljes felértékelődést. A korona értéke 2004 áprilisa óta folyamatosan emelkedik, és a nyári hónapok ideiglenes stabilitása ellenére 2004 első tizenegy hónapjában az euróhoz képest körülbelül 4,5 %-os növekedést ért el. 2003 első felében az állami kötvényhozam az euro-övezeténél alacsonyabb szinten állt, majd az eltérés 2003 októberében lassan növekedni kezdett, 2004 szeptemberében elérve a körülbelül 100 pontos csúcsot, végül az év negyedik negyedében újra visszaesett. A Cseh Köztársaság 2009–2010 környékén kíván csatlakozni az euro-övezethez, és addigra tervezi megvalósítani az inflációra vonatkozó célkitűzéseit. Célja, hogy 2006. január 1-jétől a stabil inflációs ráta – ( 1 százalékpont tűréshatár mellett – 3 % legyen. A hatóságok tehát az ország ERM II-ben való részvételét 2 évre tervezik korlátozni.

- A program célkitűzése, hogy a 2004-ben a GDP 5,2 %-át kitevő hiányt (beleértve a GDP körülbelül 1,2 % értékű egyszeri kiadásokat) – a Tanács a 104. cikk (7) bekezdése értelmében tett ajánlásának megfelelően – 2008-ban a GDP 3 %-ában megállapított referenciaérték alá csökkentsék. A program célkitűzése továbbá, hogy 2004 és 2007 között az államháztartási hiány 1,9 %-kal, az elsődleges hiány pedig 2,3 %-kal csökkenjen. A nominális hiány azonban – a 2004-ben foganatosított két egyszeri intézkedés hatásától eltekintve – körülbelül 0,7 %-kal csökkent. A felzárkózást fokozatosan, évente a GDP körülbelül 0,5 %-ával kívánják elérni, kivéve 2006-ban, amikor a csökkentést a GDP majdnem 1 %-ával tervezik. Az említett időszakban mind a bevételek, mind a kiadások (a GDP %-ában mérve) várhatóan csökkennek, a kiadási tételek közül egyedül az állami befektetések növekedése várható: a GDP 4,2 %-áról (2003) a GDP 4,6 %-ára (2007), jócskán az EU átlagot (2004-ben 2,4 %) meghaladó mértékben. A konvergenciaprogramban szereplő hiánycsökkentést célzó folyamat nagyrészt megfelel az előcsatlakozási gazdasági programban (2003. augusztus) található hiánycsökkentést célzó folyamatnak. A 2004 májusában elkészült programhoz képest nem változott a 2005–2007-re tervezett, a GDP %-ában kifejezett hiány mértéke, pedig a GDP növekedését jóval magasabb értékre módosították, és a 2004-es hiány becsült értékei (az egyszeri intézkedéseket nem számítva) jobbak a vártnál.

- A költségvetési előrejelzésekkel kapcsolatos kockázatok nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek. Egyfelől a viszonylag óvatos makrogazdasági szcenárió azt sugallja, hogy a bevételek jobbak lehetnek a vártnál, a kiadások pedig alacsonyabbak lehetnek az előirányzott értékeknél. Az állami garanciákat és az adósságátvállalást meghatározó költségvetési célkitűzéseket fenyegető kockázati tényezők is csak korlátozott mértékben jelentkeznek. Másfelől a kiadások mértékét – különös tekintettel a közfogyasztásra – lényegesen csökkenteni kell ahhoz, hogy ne lépje túl a 2006–2007-re meghatározott, jogilag kötelező erejű kiadási határértékeket. A kiadásokra vonatkozó felső határértékek betartása kérdéses a 2006 júniusára kiírt, soron következő parlamenti választások előtt.

- A kockázatfelmérés fényében úgy tűnik, a program költségvetési irányvonalai elégségesek ahhoz, hogy a programban tervezett hiánycsökkentést 2008-ra a GDP 3 %-a alatti szint elérésével megvalósítsák. A program az adóssághányad növekedésével számol: 2003-ban a GDP 37,8 %-át kitevő adósság 2007-re még jócskán a 60 %-os referencia-szint alatti értékre, a GDP 40 %-ára növekedne. 2003–2006 között a tervek szerint az adóssághányad 1,4 százalékpontos növekedést fog mutatni; ez az érték alacsonyabb a Bizottság szolgálatainak előrejelzéseihez képest, melyekben 2006-ra magasabb elsődleges hiány, és az állomány-áramlások kiigazításának mérsékeltebb hatása szerepel. Ez főként annak köszönhető, hogy előrejelzéseikben a Bizottság szolgálatai nem vették figyelembe a privatizációból származó 2005-ös bevételeket, melyek hozzájárulnak az adóssághányad átmeneti enyhe csökkenéséhez. Az adóssághányad 2006–2007-ben várhatóan tovább emelkedik, azonban – mivel fokozatosan megszűnik az átalakulási folyamat támogatásával megbízott intézmények tevékenysége – sokkal lassabb ütemben. Az adóssághányad emelkedéséért túlnyomórészt továbbra is az elsődleges hiány a felelős, azonban a költségvetési konszolidáció előrehaladásával párhuzamosan csökken a szerepe.

- A programidőszak alatt az államháztartási hiány csökkentését a kiadási hányad (a GDP mintegy 3,7 %-ával történő) csökkentésével szeretnék elérni; ez kompenzálná a bevételek tervezett (a GDP 1,8 %-ával történő) csökkentését, sőt meghaladná annak mértékét. A költségvetési konszolidációs stratégia az állami szféra gazdaságban betöltött szerepének visszaszorítása mellett a kiadások és bevételek szerkezeti módosítását is tervezi. A kiadási oldalon a költségek csökkentéséhez leginkább az átcsoportosítások és támogatások – főként államháztartási szinten történő – csökkentése járulna hozzá. A bevételeket illetően a fő szerkezetváltozás a közvetlen adózásból a közvetett adózásba történő átmenetben jelentkezne. A program szintén tervezi az átalakítási folyamat támogatásával megbízott ingézmények tevékenységének – főként a Nemzeti Vagyonalap és a Cseh Konszolidációs Ügynökség működésének 2005-re, illetve 2007 végére történő – megszüntetését.

- Komoly kockázati tényezőt jelent a Cseh Köztársaság számára az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára nézve az elöregedő népességhez kötődő, az előrejelzés szerint rendkívül nagy mértékű költségvetési teher. A programban szereplő költségvetési konszolidációs stratégiát olyan további reformokkal szükséges kiegészíteni, melyek csökkentik az egészségügyi és nyugdíjkiadások várható emelkedésével összefüggő fenntarthatósági kockázatokat.

- Az aktualizált programban vázolt gazdaságpolitikák az államháztartást illetően részben megegyeznek a kifejezetten az országra vonatkozó átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal. Egyrészt a program követi a Tanács által az államháztartási hiány csökkentésére javasolt folyamatot, mely csökkentés a kiadások középtávú, jogilag kötelező erejű fölső határértékét veszi alapul. Másrészt a központi állami bértömeg a májusi konvergenciaprogramban tervezett csökkentésének végrehajtása nehézségekbe ütközik, és a program nem tartalmaz elégséges intézkedéseket a regionális hatóságok és az önkormányzatok hiánynövekedésének és eladósodásának megfékezésére. Továbbá a program nem tartalmaz arra irányuló konkrét intézkedéseket sem, hogy az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát – főként az egészségügyi és nyugdíjreformok végrehajtása révén – megőrizze.

- A fenti értékelés és a Tanács által a 104. cikk (7) bekezdés értelmében tett fényében a Cseh Köztársaságnak azt ajánlják, hogy a költségvetésben meghatározott bevételeket meghaladó összegeket fordítsa a hiány csökkentésére, és hogy szigorúan tartsa be a központi kormányzati kiadások középtávra vonatkozóan megállapított, 2006-tól jogilag kötelező érvényű felső határértékeit. Továbbá felkérték a Cseh Köztársaságot, hogy az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítása érdekében gyorsítsa fel a nyugdíjreformot, és vezessen be reformokat az egészségügy területén is.

1. táblázat: Központi makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

Reál GDP (változás %-ban) | CP 2004. december | 3,8 | 3,6 | 3,7 | 3,8 |

COM | 3,8 | 3,8 | 4,0 | n.a. |

CP 2004. május | 2,8 | 3,1 | 3,3 | 3,5 |

HICP-infláció (%) | CP 2004. december | 2,7 | 3,2 | 2,6 | 2,2 |

COM | 2,8 | 3,1 | 2,9 | n.a. |

CP 2004. május | 2,8 | 2,6 | 2,2 | 2,2 |

Államháztartási egyenleg (a GDP %-ában) | CP 2004. december | -5,2 | -4,7 | -3,8 | -3,3 |

COM | -4,81 | -4,7 | -4,3 | n.a. |

CP 2004. május | -5,3 | -4,7 | -3,8 | -3,3 |

Elsődleges egyenleg (a GDP %-ában) | CP 2004. december | -4,0 | -3,3 | -2,3 | -1,7 |

COM | -3,61 | -3,3 | -2,9 | n.a. |

CP 2004. május | -4,1 | -3,4 | -2,4 | -1,7 |

Bruttó államadósság (a GDP %-ában) | CP 2004. december | 38,6 | 38,3 | 39,2 | 40,0 |

COM | 37,81 | 39,4 | 40,6 | n.a. |

CP 2004. május | 38,4 | 39,7 | 41,0 | 41,7 |

1A Bizottság szolgálatai 2004-re szóló előrejelzése nem tartalmazza a GDP 0,8 %-át kitevő imputált állami garanciát. Forrás: Konvergenciaprogram (CP); a Bizottság szolgálatainak 2004. őszi gazdasági előrejelzése (COM). |

A Bizottság ezen értékelés alapján elfogadta a mellékelt, a Cseh Köztársaság aktualizált konvergenciaprogramjáról szóló, tanácsi véleményre vonatkozó ajánlást, melyet továbbít a Tanácsnak.

Ajánlás

TANÁCSI VÉLEMÉNY

az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikke (3) bekezdése értelmében a Cseh Köztársaság aktualizált 2004–2007-re szóló konvergenciaprogramjáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásának megerősítéséről szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre[5] és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT HOZTA:

1. A Tanács 2005. [január 18-án] megvizsgálta a Cseh Köztársaság 2004–2007-re szóló aktualizált konvergenciaprogramját. A program részben megfelel a stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmi és formai előírásokat tartalmazó magatartási kódex adatszolgáltatásra vonatkozó követelményeinek. A kiadási és bevételi arányok – az aktualizált program benyújtása után történt adatmódosítások ellenére – nem felelnek meg teljes mértékben az ESA95 statisztikai szabványoknak. Következésképpen felkérik a Cseh Köztársaságot, hogy az adatokra vonatkozó követelményeket illetően érje el a teljes megfelelést.

2. A program a makrogazdasági és költségvetési terveket illetően több szcenáriót is tartalmaz: egy „alap-”, egy „optimista” és egy „pesszimista” szcenáriót. A költségvetési előrejelzések értékelése szempontjából az „alapszcenárió” számít referencia-szcenáriónak, mivel a jelenleg rendelkezésre álló információk alapján valószerűnek mutatkozó hipotéziseket tartalmaz. E szcenárió szerint a reál GDP növekedés 2004-ben 3,8 % lesz, 2005-ben várhatóan 3,6 %, majd 2007-ben némiképp felgyorsul és eléri a 3,8 %-ot. A program inflációra vonatkozó előrejelzései valószerűnek tűnnek.

3. A Tanács 2004. július 5-én megállapította, hogy a költségvetési hiány a Cseh Köztársaságban túlzott mértékű, és azt ajánlotta, hogy azt 2008-ig korrigálni kell.

4. A program célkitűzése, hogy a 2004-ben a GDP 5,2 %-át kitevő hiányt (beleértve a GDP körülbelül 1,2 %-át kitevő egyszeri kiadásokat) – a Tanács a 104. cikk (7) bekezdése értelmében tett ajánlásának megfelelően – 2008-ra a GDP 3 %-ában megállapított referenciaérték alá csökkentsék. A program célkitűzése továbbá, hogy 2004–2007 között az államháztartási hiányt 1,8 százalékponttal, az elsődleges hiányt pedig 2,3 százalékponttal csökkentse. Az igazítást fokozatosan tervezik megvalósítani, évente a GDP körülbelül 0,5 %-ával csökkentve a hiányt, kivéve 2006-ban, amikor a GDP csaknem 1 %-ával történne a csökkentés. A tervek szerint a bevételek, csakúgy mint a kiadások (a GDP százalékában kifejezett viszonylatában) a program időtartama alatt csökkenni fognak; az állami befektetés lesz az egyetlen kiadási tétel, mely előreláthatólag növekedni fog: a GDP 4,2 %-áról (2003) a GDP 4,6 %-ára (2007), vagyis az EU átlagot (a GDP 2,4 %-a) jócskán meghaladó hányadot képvisel majd. A 2005–2007-re vonatkozó, hiánnyal kapcsolatos célkitűzések a májusi konvergenciaprogramhoz képest nem változtak, pedig a GDP-növekedést magasabb értékekre változtatták, és a 2004-re vonatkozó költségvetési kibocsátás (eltekintve az egyszeri intézkedésektől) is kedvezőbb a vártnál.

5. A programban a költségvetési előrejelzésekre vonatkozó kockázatok többnyire kiegyensúlyozottak. Egyrészt a viszonylag óvatos makrogazdasági szcenárió azt sugallja, hogy a bevételek a vártnál magasabbak, a kiadások pedig a költségvetésben előirányzottnál alacsonyabbak is lehetnek. A költségvetési célkitűzéseket fenyegető további, az állami garanciák nyújtásával és az adósságátvállalással kapcsolatos további kockázatok is előreláthatólag korlátozott mértékben jelentkeznek. Másfelől – főként a közfogyasztás területén felmerülő – kiadások jelentős csökkentését kell végrehajtani, hogy 2006–2007-ben ne haladják meg a rájuk vonatkozó felső határértéket. A kiadások felső határértékeinek betartása azonban kérdéses a 2006 júniusára kiírt soron következő parlamenti választások előtt. A kockázatfelmérés fényében úgy tűnik, a program költségvetési irányvonalai elégségesek ahhoz, hogy a programban tervezett hiánycsökkentést 2008-ra a GDP 3 %-a alatti szint elérésével megvalósítsák.

6. Az adóssághányad a becslések szerint 2004-ben a GDP 38,6%-a volt, ami jóval a Szerződésben előirányzott referenciaérték (a GDP 60 %-a) alatt van. A program szerint az adóssághányad 1,4 %-kal emelkedik a programidőszak alatt.

7. Komoly kockázati tényezőt jelent a Cseh Köztársaság számára az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára nézve az elöregedő népességhez kötődő, az előrejelzés szerint rendkívül nagymértékű költségvetési teher. A programban bemutatott költségvetési konszolidációs stratégiát olyan további reformokkal szükséges kiegészíteni, melyek csökkentik az egészségügyi és nyugdíjkiadások előrejelzések szerinti emelkedésével összefüggő fenntarthatósági kockázatát.

8. Az aktualizált programban vázolt gazdaságpolitikák az államháztartást illetően részben megegyeznek a kifejezetten az országra vonatkozó átfogó gazdaságpolitikák irányelveivel. A program követi egyrészt a Tanács által ajánlott folyamat vonalát, mely az államháztartási hiány – a középtávon megállapított, jogilag kötelező erejű felső határértékeket szem előtt tartó – csökkentésére vonatkozik. Másrészt a központi közigazgatási bértömeg a májusi konvergenciaprogramban előirányzott csökkentésének végrehajtása nehézségekbe ütközik, továbbá a program nem tartalmaz elégséges intézkedéseket a regionális hatóságok és az önkormányzatok hiánynövekedésének és eladósodásának megfékezésére sem. Ezenfelül a program nem tartalmaz arra irányuló konkrét intézkedéseket, hogy az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát – főként az egészségügyi és nyugdíjreformok végrehajtása révén – megőrizze.

* * *

A fenti értékelés és a Tanács a 104. cikk (7) bekezdése értelmében tett ajánlása fényében a Cseh Köztársaságot felkérték, hogy a költségvetésbe bevezetett bevételeket meghaladó összegeket fordítsa a hiány csökkentésére, és hogy szigorúan tartsa be a kiadások középtávra vonatkozóan megállapított, 2006-tól jogilag kötelező érvényű felső határértékeit. Továbbá felkérték a Cseh Köztársaságot, hogy az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának érdekében gyorsítsa fel a nyugdíjreformmal kapcsolatos intézkedéseit, és kezdje meg az egészségügyi rendszer reformját.

A Cseh Köztársaság aktualizált konvergenciaprogramjának legfontosabb előrejelzései

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

Reál GDP-növekedés (%) HICP-infláció (%) Államháztartási egyenleg (a GDP %-a) Elsődleges egyenleg (a GDP %-a) Bruttó államadósság (a GDP %-a) | 3,1 -0,1 -12,6 -11,3 37,8 | 3,8 2,7 -5,2 -4,0 38,6 | 3,6 3,2 -4,7 -3,3 38,3 | 3,7 2,6 -3,8 -2,3 39,2 | 3,8 2,2 -3,3 -1,7 40,0 |

[1] HL L 209., 1977.8.2. Az ebben a szövegben említett minden dokumentum megtalálható az alábbi weboldalon: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] SEC(2004) 1630, 2002.12.22.

[3] A Gazdasági és Pénzügyi Bizottság felülvizsgált véleménye a stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmi és formai követelményeiről, melyet az Ecofin Tanács 2001. július 7-én hagyott jóvá.

[4] COM(2002) 668, 2002.11.27.

[5] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. A szövegben említett dokumentumok megtalálhatók az alábbi weboldalon:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.