• A tematikus koncentrációra vonatkozó követelmények erősítése az ifjúsági foglalkoztatás tekintetében. Amint azt a korábbi recessziók is mutatják, az ifjúsági munkanélküliség aránya érzékenyebben reagál az üzleti ciklusra, mint a felnőtt munkanélküliség esetében, és a Covid19-világjárvány által kiváltott gazdasági recesszió következtében valószínűleg újra drámaian magas lesz az ifjúsági munkanélküliség és a NEET-fiatalok aránya. Annak érdekében, hogy a munka változó világában továbbra is támogassák a gazdaság inkluzív helyreállítását és az iskolából a munkába való átmenetet, valamint biztosítsák, hogy a fiatalok a lehető legjobban kihasználják a digitális, reziliens és zöld átállásból eredő lehetőségeket, azoknak a tagállamoknak, amelyekben a NEET-fiatalok aránya (15–29 éves korcsoport) meghaladja az uniós átlagot, a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-forrásaik legalább 15 %-át (a 10 %-os szintről megemelve) a fiatalok támogatására irányuló célirányos intézkedésekre és strukturális reformokra kell előirányozniuk.

5.A (12) preambulumbekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(12) Ez a rendelet pénzügyi keretösszeget állapít meg az ESZA+ számára. A pénzügyi keretösszeg egy részét a foglalkoztatási és szociális innováció közvetlen és közvetett irányításával megvalósítandó fellépésekre kell felhasználni.”

6.A (14)–(16) preambulumbekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(14) Az ESZA+ programnak támogatást kell nyújtania az oktatási és képzési rendszerek minőségének, eredményességének és munkaerőpiaci relevanciájának javításához, többek között a digitális tanulás és az oktatók szakmai fejlődésének előmozdítása révén annak érdekében, hogy megkönnyítse a kulcskompetenciák megszerzését, különösen az alapvető készségek – többek között az egészségügyi ismeretek, a médiatudatosság, a digitális készségek és a fenntartható fejlődést szolgáló kompetenciák – tekintetében, amelyekre mindenkinek szüksége van személyisége kiteljesedéséhez és fejlődéséhez, a foglalkoztathatósághoz, a társadalmi beilleszkedéshez és az aktív polgári szerepvállaláshoz. Az ESZA+ programnak elő kell segítenie a fejlődést az oktatás és képzés, valamint a munka világába való átmenet terén, támogatnia kell az egész életen át tartó tanulást és a foglalkoztathatóságot, és – többek között a diplomások pályakövetése révén – hozzá kell járulnia a versenyképességhez, valamint a társadalmi és gazdasági innovációhoz azáltal, hogy támogatja ezeken a területeken a különböző célcsoportokhoz, például a fogyatékossággal élő személyekhez igazított, méretezhető és fenntartható kezdeményezéseket. Ez megvalósítható például távoktatással, munkahelyi környezetben történő tanulással, szakmai gyakorlatok révén és tanulószerződéses gyakorlati képzésekkel, egész életen át tartó pályaorientációval az iparággal szoros együttműködésben, a készségigények előrejelzésével, korszerű tananyagokkal és megvalósítási módszerekkel, a diplomások számának előrejelzésével és pályakövetésével, az oktatók továbbképzésével, a tanulási eredmények érvényesítésével, valamint a képesítések és az ágazati tanúsítványok elismerésével.

(15) Az ESZA+ programon keresztül nyújtott támogatásokat a mindenki számára egyformán hozzáférhető színvonalas, nem szegregált és inkluzív oktatás és képzés előmozdítására kell felhasználni – különösen a hátrányos helyzetű csoportok esetében – a koragyermekkori neveléstől és gondozástól kezdve az általános oktatáson és a szakképzésen, különösen a tanulószerződéses gyakorlati képzésen át a felsőfokú oktatásig, illetve a felnőttoktatásig és -képzésig. Az ESZA+ programnak célzott támogatást kell nyújtania a rászoruló tanulók számára, és csökkentenie kell az oktatási egyenlőtlenségeket, többek között a digitális szakadékot, meg kell akadályoznia a korai iskolaelhagyást, elő kell mozdítania az oktatási és képzési ágazatok közötti átjárhatóságot, meg kell erősítenie az iskolarendszeren kívüli és az informális tanulással való kapcsolatot, és meg kell könnyítenie mindenki számára a tanulási célú mobilitást. Ebben az összefüggésben támogatni kell az Erasmus programmal való szinergiákat, különösen a hátrányos helyzetű tanulók tanulási célú mobilitásának megkönnyítése érdekében.

(16) Az ESZA+ programnak elő kell mozdítania a készségfejlesztés, valamint az új és eltérő készségek mindenki általi elsajátításának rugalmas lehetőségeit, különös tekintettel a digitális készségekre és a kulcsfontosságú alaptechnológiákhoz szükséges készségekre, valamint a zöld gazdasághoz és – az EU iparpolitikai stratégiájával összhangban – az ipari ökoszisztémákhoz szükséges készségekre. Az európai készségfejlesztési programmal és a kompetenciafejlesztési pályákról szóló ajánlással összhangban az ESZA+ programnak támogatnia kell a rugalmas tanulási útvonalakat, többek között a képesítéshez vezető, hozzáférhető rövid, célzott moduláris képzést annak érdekében, hogy az emberek rendelkezzenek a munkaerőpiachoz, az ipari ökoszisztémák igényeihez, a zöld és digitális átálláshoz, az innovációhoz és a társadalmi és gazdasági változásokhoz igazodó készségekkel, könnyebbé váljon az átképzés és a készségfejlesztés, a pályamódosítás, a földrajzi és ágazati mobilitás, valamint biztosítható legyen különösen az alacsonyan képzett és/vagy alulképzett felnőttek támogatása. Az ESZA+ programnak továbbá elő kell segítenie az integrált készségtámogatás nyújtását az egyének számára, függetlenül attól, hogy foglalkoztatottakról, munkanélküliekről vagy önfoglalkoztatókról van-e szó, olyan eszközök révén, mint például az egyéni tanulási számlák.”

7.A szöveg a következő (20 a) preambulumbekezdéssel egészül ki:

„(20a) Tekintettel egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés fontosságára, az ESZA+ programnak biztosítania kell az egészségügyi programmal való szinergiákat és kiegészítő jelleget, az ESZA+ hatályának pedig ki kell terjednie a kiszolgáltatott helyzetben lévő személyek egészségügyi ellátáshoz való hozzáférésére.”

8.A (21) preambulumbekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(21) Az ESZA+ programnak támogatnia kell a szakpolitikai és rendszerreformokat a foglalkoztatás, a társadalmi befogadás, a kiszolgáltatott személyek egészségügyi ellátáshoz való hozzáférése, a tartós ápolás-gondozás, valamint az oktatás és képzés területén. Az európai szemeszterrel való nagyobb összhang érdekében a megosztott irányítás alatt működő ESZA+-ág forrásaiból a tagállamoknak megfelelő összeget kell elkülöníteniük az adott strukturális problémákkal kapcsolatos országspecifikus ajánlások végrehajtására, amelyeket az ESZA+ hatálya alá tartozó többéves beruházások keretében célszerű megoldani. A Bizottságnak és a tagállamoknak biztosítaniuk kell a koherenciát, a koordinációt és a kiegészítő jelleget az ESZA+ megosztott irányítású ága – [a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és a technikai támogatási eszköz] – között. A Bizottságnak és a tagállamnak mindenekelőtt a folyamat valamennyi szakaszában biztosítania kell a hatékony koordinációt a finanszírozási források közötti összhang, koherencia, kiegészítő jelleg és a finanszírozási források közötti szinergia biztosítása érdekében, beleértve a technikai segítségnyújtást is.”

9.A szöveg a következő (22 a) preambulumbekezdéssel egészül ki:

„(22a) Az Unión belüli gyermekszegénység tartósan magas szintjének kezelése érdekében, valamint összhangban a szociális jogok európai pillérének 11. alapelvével – amely kimondja, hogy a gyermekeknek joguk van a szegénység elleni védelemhez, a hátrányos helyzetű gyermekeknek pedig joguk van az esélyegyenlőséget javító külön intézkedésekhez – azt a célt kell kitűzni, hogy a tagállamok a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-források legalább 5 %-át a gyermekszegénység kezelését célzó tevékenységek támogatására fordítsák az ESZA+ egyedi célkitűzéseivel összhangban, amelyek lehetővé teszik a forrásoknak a gyermekek korai ellátását, oktatását, egészségügyi ellátását, tisztes lakhatását és megfelelő táplálkozását közvetlenül támogató intézkedések számára való programozását.”

10.A (23) preambulumbekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(23) A gazdaság inkluzív helyreállításának a súlyos válságot követő elősegítése, valamint a munka változó világában az ifjúsági foglalkoztatás támogatása érdekében, továbbá tekintettel arra, hogy egyes tagállamokban és régiókban tartósan magas az ifjúsági munkanélküliség és inaktivitás szintje, a tagállamoknak továbbra is elegendő ESZA+-forrást kell fordítaniuk a fiatalok foglalkoztatását és készségeit támogató intézkedésekre, többek között az ifjúsági garanciarendszerek végrehajtásán keresztül. Az egyéneket célzó ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés által a 2014–2020 közötti programozási időszakban támogatott fellépésekre és a levont tanulságokra építve a tagállamoknak tovább kell fejleszteniük a fiatalokat a munka világába és az oktatásba visszavezető intézkedéseket és be kell ruházniuk a korai megelőzésbe és tájékoztatásba, adott esetben elsőbbséget biztosítva a tartósan munkanélküli, inaktív és hátrányos helyzetű fiatalok számára, például ifjúsági munka révén. A tagállamoknak olyan intézkedésekbe is be kell ruházniuk, amelyek megkönnyítik a tanulásból a munka világába történő átmenetet, illetve a foglalkoztatási szolgálatok megfelelő kapacitással való ellátását azzal a céllal, hogy személyre szabott és holisztikus szolgáltatásokat, valamint célzottabb álláslehetőségeket kínáljanak a fiataloknak.

A készségfejlesztésnek, valamint az új és eltérő készségek elsajátításának segítenie kell a fiatalokat abban, hogy élni tudjanak a növekvő ágazatokban rejlő lehetőségekkel, és fel kell készítenie őket a munka jellegének megváltozására, valamint a zöld és digitális átátállásból és az európai ipari ökoszisztémák átalakulásából fakadó lehetőségek kiaknázására is.

Ezért azoknak a tagállamoknak, amelyekben az Eurostat adatai alapján a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő, 15 és 29 év közötti fiatalok aránya 2019-ben meghaladta az uniós átlagot, a megosztott irányítás alá tartozó ESZA+-forrásaik legalább 15 %-át ezekhez az intézkedésekhez kell rendelniük.”

11.A (35)–(45) preambulumbekezdést el kell hagyni;

12.A (47) preambulumbekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(47) A [2013/755/EU tanácsi határozat 94.] cikke alapján a tengerentúli országokban és területeken (TOT-ok) letelepedett személyek és szervezetek finanszírozhatóságát a foglalkoztatás és szociális innováció ágának szabályaira és célkitűzéseire, valamint azon tagállam esetleges megállapodásaira figyelemmel kell biztosítani, amelyhez az érintett TOT kapcsolódik.”

13.Az (51) preambulumbekezdés helyébe a következő szöveg lép: