HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 176/10

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A COSME program 2020 utáni jövője: helyi és regionális nézőpont

(2018/C 176/04)

Előadó: Robert Sorin Negoiţă (RO/PES), Bukarest III. kerületének polgármestere

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

1. arra kéri az Európai Bizottságot, hogy biztosítson kiszámítható és stabil kkv-támogatási keretet 2020 után azáltal, hogy a COSME számára egy megújított és megerősített utódprogramot hoz létre, figyelembe véve a különféle uniós térségekben működő sokféle típusú kkv-k igényeit;

2. rámutat, hogy számos uniós térségben mind a vállalkozások, mind pedig a pénzügyi közvetítők ismeretei hiányosak a COSME program keretében rendelkezésre álló pénzügyi eszközöket illetően. Javasolja ezért az elérhető eszközökkel kapcsolatos tájékoztató és népszerűsítő intézkedések megerősítését az EU minden táján;

3. rámutat, hogy elegendő erőforrást kell fordítani arra, hogy a különböző térségekben működő kisvállalkozások minél szélesebb köre számára könnyebbé váljon a finanszírozáshoz jutás; véleménye szerint a pénzügyi közvetítők és a regionális és helyi szintű szereplők közötti, a már létező garancia- és sajáttőke-finanszírozási eszközöket kiegészítő célzott pénzügyi eszközök együttes alkalmazására vonatkozó köz- és magánszférabeli partnerségek előmozdítása segítheti a fenntartható növekedés és a foglalkoztatás hosszú távú céljának elérését;

4. elismerően nyilatkozik az Enterprise Europe Network (EEN) kezdeményezésről, és élénken támogatja annak folytatását, kiterjesztését és továbbfejlesztését a COSME utódprogramja keretében; rámutat, hogy az EEN lefedettsége és ismertsége különösen egyes országokban, vidéki és távol eső régiókban, valamint alacsony népsűrűségű térségekben nem elegendő mértékű; azt javasolja ezért, hogy az EEN-kapcsolattartók hálózatát terjesszék ki úgy, hogy minél nagyobb területet fedjen le;

5. javasolja, hogy a COSME utódprogramjának keretében kezeljék prioritásként az olyan célkitűzéseket, mint a vállalkozói szellem népszerűsítése minden ágazatban és a térségek különféle típusaiban, például a kevésbé fejlett régiókban, a peremterületeken és az elővárosi területeken, vagy a regionális vállalkozói ökoszisztémák megerősítése az ökoszisztémák feltérképezésének támogatásával és a haladóbb és a felzárkózó régiók összekapcsolásával;

6. úgy véli, hogy a következő programozási időszakban javítani kell a kkv-kat támogató különféle uniós eszközök átláthatóságát és a köztük fennálló szinergiákat; arra kéri ezért az Európai Bizottságot, hogy a párhuzamos struktúrák kialakításának elkerülése érdekében egyértelműen határolja körül a kkv-kat és a vállalkozókat támogató egyes eszközök funkcióját és hatókörét, valamint biztosítsa, hogy a kedvezményezettek és a pénzügyi közvetítők könnyen hozzáférhessenek az elérhető eszközökkel kapcsolatos információk teljes köréhez;

7. úgy véli hogy mivel a COSME hitelgarancia-eszköze iránti várható kereslet olyannyira nagy, hogy esetleg még az ESBA 2.0 keretében biztosított hitelgarancia-eszközök megnövelt finanszírozása sem lesz elegendő, további források biztosítását kell fontolóra venni a COSME program számára (1);

8. véleménye szerint fontos lenne felülvizsgálni az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló európai bizottsági közleményt. A közleményben meghatározott minimumdíj jelenlegi szintje ugyanis meglehetősen magas a hitelek aktuális kamatlábaihoz képest;

9. ajánlja, hogy a COSME hitelgarancia-eszköz keretében kibocsátott részleges hitelkockázati védelmet nyújtó pénzügyi eszközök legfeljebb 80 %-ig biztosítsanak hitelkockázati védelmet. E garancia nélkül a kkv-k gyakran bele sem fognának a projektekbe, ami nem optimális befektetési környezetet eredményezne. A garanciák úgy kerültek kialakításra, hogy hatékonyan megfeleljenek a kkv-k üzleti modelljeinek, lehetővé téve számukra a hosszú távú, fenntartható növekedést;

10. úgy véli, hogy fontos pontosítani, hogy a COSME program révén történő finanszírozás más uniós alapokkal kombinálható;

11. meglátása szerint a 150 000 eurós hitelküszöböt, amely fölött ellenőrizni kell, hogy a vállalkozások nem támogathatók-e a Horizont 2020 program keretében, 500 000 euróra kellene emelni. Ezzel párhuzamosan csökkenteni kellene a hitelek 1 évben meghatározott minimális lejáratát, és a maximális lejárati időt 10 év fölé kellene növelni;

12. megjegyzi, hogy a növekvőben lévő ágazatok vállalkozóival kapcsolatban – akiknek kockázati tőkére van szükségük, de szeretnék megőrizni a saját vállalkozásuk feletti ellenőrzést – fontos volt kiemelni, hogy az informális befektetők („üzleti angyalok”) nem jelenthetnek megoldást, ezért fontolóra kellene venni a kockázati finanszírozás egyéb formáinak, például a mezzanine finanszírozásnak a megerősítését;

13. úgy véli, hogy a COSME program támogatását, melyet az Európai Beruházási Alapon (EBA) keresztül nyújt a magán pénzügyi közvetítők számára, ki lehetne egészíteni regionális pénzügyi befektetési alapok által nyújtott támogatással. Ezeket az alapokat regionális hatóságok vagy regionális fejlesztési ügynökségek kezelhetnék. Több régió is összefoghatna az általános befektetési alapok létrehozásához;

14. véleménye szerint az üzleti környezet támogatása érdekében eredményes koordinációra van szükség az üzleti környezettel kapcsolatos helyi, regionális, nemzeti és európai szintű programok között, illetve az összes tagállamban egységesíteni kellene az üzleti környezetre vonatkozó szabályokat;

15. úgy véli, hogy nagyobb figyelmet kellene fordítani a helyi és regionális önkormányzatok által a vállalkozói kedv és a kis- és középméretű induló vállalkozások ösztönzése érdekében tett intézkedésekre, valamint hogy fel kell lépni a helyi és regionális önkormányzatok által az üzleti környezet támogatásában és a köz-magán partnerségek fejlesztésében betöltött szerep erősítésének érdekében;

A kkv-k és a vállalkozók támogatása 2020 után

16. rámutat, hogy a kkv-k, az induló és a növekvő innovatív vállalkozások Európa fő motorját alkotják a növekedés és a munkahelyteremtés, valamint a stabil, helyi szintű foglalkoztatás generálása terén, ezáltal pedig megerősítik működési térségük társadalmi és gazdasági szövetét;

17. hangsúlyozza, hogy egy következetes, hatékony és eredményorientált európai kkv-politika részeként a kkv-k, az induló és a növekvő innovatív vállalkozások célzott támogatásával meg kell erősíteni az európai vállalkozói ökoszisztémákat;

18. rámutat, hogy ezt a támogatási keretet ki kell egészíteni egy olyan mechanizmussal, amely biztosítja, hogy a többszintű és többszereplős kormányzás elvei beépítésre kerüljenek az uniós kkv-politika minden területébe; megismétli ezért azt a kkv-kra vonatkozó intelligens szabályozásról szóló véleményében (2) megfogalmazott kérését, hogy hivatalosan és szisztematikusan vonják be az uniós kkv-politika fő irányítási eszközét jelentő kkv-követek hálózatába a regionális és helyi kkv-követeket;

Finanszírozáshoz jutás

19. hangsúlyozza, hogy a COSME költségvetésének zömét a kkv-k finanszírozáshoz jutásának megkönnyítésére fordítják; úgy véli, hogy a jövőbeli kkv-támogatási programnak továbbra is annak a kiemelt célkitűzésnek az elérésére kell törekednie, hogy megszüntesse a kkv-k finanszírozása terén a szakadékot;

20. kéri azonban, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet annak biztosítására, hogy a COSME utódprogramja foglalkozzon a különféle uniós térségekben működő kkv-k teljes körének finanszírozási igényeivel – ideértve a hagyományos kkv-kat, az egyéni vállalkozókat, a mikrovállalkozásokat, valamint a nagy növekedési potenciállal rendelkező induló és növekvő vállalkozásokat is;

21. úgy véli, hogy a COSME utódprogramjának szem előtt kell tartania a jelenlegi, válság utáni helyzetet, amelyben a munkahelyteremtés még mindig elmarad a GDP terén tapasztalható fellendüléstől, és különös figyelmet kell fordítania a kkv-kban és mikrovállalkozásokban való munkahelyteremtés támogatására;

22. rámutat, hogy elegendő forrást kell szentelni annak, hogy a különféle térségekben működő vállalkozások minél szélesebb köre (ideértve a hagyományos kkv-kat, a mikrovállalkozásokat, a szövetkezeteket és a szociális gazdaság vállalkozásait is) a vállalkozás fejlődésének különböző szakaszaiban könnyebben jusson finanszírozáshoz;

23. rámutat, hogy számos potenciális vállalkozó nem rendelkezik a vállalkozásalapításhoz szükséges összes információval és alapvető üzleti készséggel; javasolja, hogy támogassák ezeket a potenciális vállalkozókat a korai szakaszban történő segítségnyújtással, célzott, az igényekhez igazított képzést biztosítva a vállalkozás beindítása előtt;

24. megismétli azt a kkv-kra vonatkozó intelligens szabályozásról szóló véleményében (3) tett javaslatát, hogy hozzanak létre egy európai „végy fel egyet” rendszert azzal a céllal, hogy pénzügyi ösztönzőkkel és rugalmas szabályokkal ösztönözzék az első munkavállaló felvételét az egyéni vállalkozók vagy mikrovállalkozások esetében. Egy ilyen rendszer támogatása történhetne a COSME programon keresztül;

25. megjegyzi, hogy a hitelgarancia-eszköz továbbra is létfontosságú eszköz a kkv-k finanszírozáshoz jutásának segítésében; kéri, hogy a COSME utódprogramja keretében biztosított garanciaeszközt lássák el megfelelő erőforrásokkal a kkv-k finanszírozási igényeinek kezeléséhez; úgy véli, hogy egy ilyen eszköznek nem kellene megkötéseket tartalmaznia, hanem nyitottnak kell maradnia a különféle vállalattípusok számára; véleménye szerint a garanciaintézmények megerősítése és a kölcsönzési láncokba történő bevonásuk segítheti a kkv-k könnyebb finanszírozáshoz jutását; javasolja ezért, hogy a COSME utódprogramjában a garanciaeszközök megtervezésekor és kivitelezésekor vonják be a garanciaintézményeket;

26. rámutat, hogy a kockázati tőke a kockázatfinanszírozás más formáival együtt hajlamos főként a városi és a nagyvárosi területek felé irányulni, és hogy a jelenleg a COSME Növekedésösztönző Tőkefinanszírozási Eszközének keretében működő pénzügyi közvetítők korlátozott száma és beszűkült ágazati irányultsága korlátot jelenthet az indulási és növekedési fázisban levő vállalkozások számára abban, hogy hozzáférjenek a Növekedésösztönző Tőkefinanszírozási Eszköz finanszírozásához;

27. javasolja ezért annak megvizsgálását, hogy a jelenlegi, tisztán keresletvezérelt megközelítést miként lehetne a COSME utódprogramjának keretében kiegészíteni egy, a források közös kezelésén alapuló kockázatitőke-eszközzel, amelyben részt vehetnének a regionális és helyi önkormányzatok, a fejlesztési ügynökségek és bankok is, hogy a kockázati tőke az EU térségeiben kiegyensúlyozottabb módon álljon rendelkezésre;

28. úgy véli, hogy az alternatív finanszírozási formák, mint amilyen a közösségi finanszírozás, a közösségi beruházás és a személyközi hitelezés, hasznos eszközök lehetnek a finanszírozáshoz jutás javításában és az innovatív vállalkozások támogatásában; javasolja, hogy a COSME utódprogramja hozzon létre egyértelmű keretet a pénzügyi eszközök alternatív finanszírozási módokon keresztül történő végrehajtásához;

29. javasolja szakértői csoport létrehozását az alternatív finanszírozás témájában, amelyben részt vennének regionális és helyi szintű szakértők is, és amely ötleteket és iránymutatást adna egy ilyen keret kialakításához és annak biztosításához, hogy az választ adjon a különböző helyi és regionális vállalkozói ökoszisztémákban működő vállalkozók, induló és növekvő innovatív vállalkozások különféle igényeire;

Piacra jutás

30. úgy véli, hogy az európai kkv-k nemzetközivé válását segítő uniós szintű fellépéseknek lehetőségük van arra – és ez kötelességük is –, hogy valódi értéktöbbletet biztosítsanak a határokon túl terjeszkedni kívánó európai kkv-k számára; rámutat, hogy ezeknek a fellépéseknek ki kell egészíteniük a helyi, regionális és nemzeti szinten létező kezdeményezéseket, hogy elkerüljék az átfedéseket és átfogó és konzisztens intézkedéscsomagot alakítsanak ki;

31. ennek kapcsán üdvözli a COSME program keretében társfinanszírozott Enterprise Europe Network (EEN) kezdeményezést, amely tanácsadási szolgáltatásokat nyújt az európai kkv-k számára a nemzeti és uniós határokon túli terjeszkedés, valamint az innováció előmozdítása és a fejlesztés terén, ideértve a finanszírozáshoz jutást is; élénken támogatja e kezdeményezés folytatását, kibővítését és továbbfejlesztését a jelenlegi COSME program utódjának keretében, a brexit figyelembevételével;

32. hangsúlyozza az EEN-kapcsolattartó pontok határozott regionális és helyi dimenzióját. Ezeket nagyrészt regionális fejlesztési, vállalkozói és innovációs ügynökségek, regionális kereskedelmi és iparkamarák, klaszterek és egyetemek alkotják, amelyek mélyen a helyi környezetben gyökereznek és szoros kapcsolatban állnak a helyi kkv-kkal;

33. rámutat, hogy a helyi és regionális önkormányzatok fontos szerepet töltenek be a térségükben működő kkv-k támogatásában, hogy azok megbirkózzanak a versennyel, kijussanak külföldi piacokra, illetve az EU-n belül és azon túl is új üzleti partnereket találjanak;

34. kiemeli, hogy a COSME utódprogramjának biztosítania kell, hogy az EEN továbbra is szorosan kapcsolódjon a helyi és regionális vállalkozói ökoszisztémákhoz, és hogy szoros együttműködés alakuljon ki a helyi és regionális szintű érdekcsoportokkal, köztük a helyi és regionális önkormányzatokkal;

A vállalkozói szellem ösztönzése

35. üdvözli a jelenlegi COSME program keretében finanszírozott Erasmus fiatal vállalkozóknak program koncepcióját és eredményeit, és javasolja annak folytatását az utódprogram keretében is;

36. javasolja, hogy az induló és a növekvő innovatív vállalkozásokat érintő kezdeményezésben előirányzott tanácsadói hálózatot az EEN-szolgáltatások részeként egészítsék ki a vállalkozások növekedésével foglalkozó regionális és helyi facilitátorok hálózatával. Ők képezhetnék a régióközi növekedési partnerségek alapját is, partnerkeresési szolgáltatásokat nyújtva, és előmozdítva a régióközi együttműködést és a határokon átnyúló beruházásokat;

37. azt ajánlja, hogy a határokon átnyúló közbeszerzésben való részvétel és a határokon átnyúló üzletitranszfer-lehetőségek terén erősítsék meg az EEN tanácsadói és tájékoztató szolgáltatásait;

38. hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a 2020 utáni következő többéves pénzügyi keretben megfelelő mértékű támogatást biztosítsunk a kkv-k számára azáltal, hogy erősítjük a komplementaritást, és elkerüljük az Európai Bizottság és az EBB/EBA által rendelkezésre bocsátott különféle kkv-finanszírozási eszközök közötti átfedéseket.

A COSME a többi uniós program összefüggésében

39. rámutat, hogy a jelenleg a COSME program számára előirányzott pénzügyi eszközök – amelyek az uniós költségvetés kevesebb, mint 0,3 %-át teszik ki – nem tükrözik a kkv-k és vállalkozók által a növekedés és munkahelyteremtés terén betöltött létfontosságú szerepet; elismeri azonban, hogy a kkv-k finanszírozáshoz jutásának segítésére más uniós programok is biztosítanak előirányzatokat;

40. tekintettel arra, hogy az esb-alapok jelenlegi 3. tematikus célkitűzése (A kkv-k versenyképessége) keretében jelentős költségvetést szánnak a kkv-k támogatására, fenntartja, hogy a COSME utódprogramja és az esb-alapok közötti koordináció létfontosságú; az említett eszközök közötti jobb koordináció biztosítása érdekében ezért javasolja egy kkv-irányítócsoport létrehozását a megfelelő európai bizottsági szolgálatok és az RB mint a helyi és regionális önkormányzatok európai szintű intézményi képviselője részvételével;

41. egyablakos ügyintézési pontok bevezetését javasolja, amelyek információt nyújtanának és hozzáférést biztosítanának minden, a különféle uniós alapok és programok keretében a kkv-k és a vállalkozók rendelkezésére álló eszközhöz; úgy véli, hogy helyi szinten az Enterprise Europe Network egy kibővített és feljavított változata betölthetné ezt a szerepet;

42. arra kéri az Európai Bizottságot, hogy tegye egyszerűbbé az egyedi programok finanszírozási eszközeihez való hozzáférést és a COSME vagy egy utódprogramja által biztosított támogatás vegyítését más alapokból és programokból származó forrásokkal; megismétli a kkv-kra vonatkozó intelligens szabályozásról szóló véleményében (4) kifejezett aggodalmát azon fennakadások miatt, amelyek az uniós ágazati politikák terén alkalmazott inkoherens követelmények és ellentmondó fogalommeghatározások következtében alakulnak ki.

Kelt Brüsszelben, 2018. január 31-én. a Régiók Európai Bizottsága elnöke Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) Lásd például: Ewa Chomowicz: EU budget post-Brexit. Confronting reality, exploring viable solutions. („Az EU költségvetése a brexitet követően – Szembenézés a valósággal, életképes megoldások keresése”), Brüsszel, Európai Politikai Központ [online változat], 5–6. és 25–26. o., 2017. március; Jörg Haas & Eulalia Rubio: Brexit and the EU budget. Threat or opportunity? („Brexit és az EU költségvetése. Veszély vagy lehetőség?”), Berlin, Jacques Delors Intézet, 8–18. o., 2017. január.

(2) Az RB véleménye: A kkv-kra vonatkozó intelligens szabályozás (előadó: Christian Buchmann (AT/EPP), ECON-VI/020), 8. pont.

(3) Az RB véleménye: A kkv-kra vonatkozó intelligens szabályozás (előadó: Christian Buchmann (AT/EPP), ECON-VI/020), 48. pont.

(4) Az RB véleménye: A kkv-kra vonatkozó intelligens szabályozás (előadó: Christian Buchmann (AT/EPP), ECON-VI/020), 14. pont.