EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2022.5.23. SWD(2022) 614 final BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 2022. évi országjelentés – Magyarország amely a következő dokumentumot kíséri Ajánlás



A TANÁCS AJÁNLÁSA Magyarország 2022. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Magyarország 2022. évi konvergenciaprogramját {COM(2022) 614 final} - {SWD(2022) 640 final}



Gazdasági és foglalkoztatási pillanatkép Magyarország gazdasága az évek során jelentősen felzárkózott A 2004-es EU-csatlakozás óta Magyarország egy főre jutó GDP-je az uniós átlag mintegy 63 %-áról 2021-re 76 %-ra nőtt. Magyarország egységes piaci belépése jelentős mennyiségű külföldi befektetést, és ezáltal tőkét és technológiát vonzott az országba. Ez élénkítette a termelékenység növekedését, és bekapcsolta a vállalatokat a globális termelési hálózatokba. Magyarország továbbá jelentős uniós finanszírozásban részesült, amely támogatta a gazdaság fejlődését, és az állami beruházások arányát az egyik legmagasabbra emelte az EU-ban. A magyar gazdaság gyorsan kilábalt a Covid19-világjárvány okozta 2020. évi recesszióból. A reál-GDP 2020-ban 4,5 %-kal csökkent, 2021-ben viszont már 7,1 %-kal nőtt, meghaladva a világjárvány előtti szintet. A válságból való kilábalást erőteljes gazdaságpolitikai ösztönzők segítették, például az átfogó bankhiteltörlesztési moratórium, az állami hitelgaranciák, valamint a magánberuházásokhoz nyújtott vissza nem térítendő támogatások és kedvezményes finanszírozás. Magyarország 651 millió EUR keretösszegű ideiglenes uniós támogatást kapott a szükséghelyzeti munkanélküliségi kockázatokat kezelő támogatási programból (SURE) (lásd még a 3. mellékletet). Oroszország Ukrajna elleni inváziója rontja a kilátásokat... Magyarország gazdaságát sebezhetővé tette a szomszédságában zajló, Ukrajna elleni orosz invázió. Ukrajna és Oroszország együttesen a magyar export 3,4 %-át teszi ki, amely az egyik legnagyobb arány az EU-ban. Az ágazatok közül leginkább a mezőgazdaság és a gyógyszeripar az érintett, amelyek exportjának több mint 10 %-a Ukrajnába vagy Oroszországba irányul. Problémák merülhetnek fel a termelési inputok kapcsán is, mivel Ukrajna a magyar elektronikai és fémipar közbülső termékeinek fontos beszállítója, az Oroszországból származó olaj és gáz pedig az energiaágazat, az olajfinomítási és a vegyipar kulcsfontosságú inputja. 1.1. ábra: Fogyasztói és termelői árak Magyarországon Forrás: Eurostat A gazdasági növekedés várhatóan megtorpan, miközben az infláció valószínűleg magas marad. Az ukrajnai háború a külkereskedelem befolyásolásán túl azáltal is hatással lesz a növekedésre, hogy csökkenti a vállalkozói bizalmat, növeli a finanszírozási költségeket és a magasabb infláció révén elkoptatja a fogyasztók vásárlóerejét. Oroszország Ukrajna elleni invázióját követően a Magyarországról való tőkekiáramlás a forint leértékelődéséhez vezetett, miközben a globális energia- és élelmiszerárak megugrottak. Ezek a tendenciák 2022-ben várhatóan 9,0 %-ra növelik az inflációt Magyarországon. A GDP növekedése 2022-ben várhatóan 3,6 %-ra, 2023-ban pedig 2,6 %-ra lassul. A magasabb nyersanyagárak a külső egyensúlyt is rontják, mivel Magyarország nettó energiaimportja tavaly a GDP 4,4 %-át tette ki. 2022-ben a folyó fizetési mérleg hiánya a várakozások szerint a GDP 5,5 %-a lesz. ...és növeli a már meglévő kockázatokat Magyarország az erőteljes költségvetési expanzió időszakát követően a költségvetési hiány és az államadósság fokozatos csökkentését tervezi. A hiány 2020-ban 7,8 %, 2021-ben pedig 6,8 % volt, ami a világjárvány kezelésével kapcsolatos magas kiadásokra, a vállalkozásoknak nyújtott támogatásokra és a megnövekedett közberuházásokra vezethető vissza. Magyarország államadóssága a 2019. évi 65,5 %-ról 2020-ban 79,6 %-ra nőtt, majd 2021-ben 76,8 %-ra csökkent. A hiány várhatóan 2022-ben és 2023-ban is magas marad mind az uniós átlaghoz, mind a régió számos országához képest. A 2021. évi erőteljes gazdasági fellendülésnek köszönhető többlet adóbevételt nagyrészt felhasználták, például a 13. havi nyugdíj újbóli bevezetésére, a családoknak 2022 elején nyújtott egyszeri jövedelemadó-visszatérítésre és a munkáltatók társadalombiztosítási járulékainak csökkentésére fordították. Ezen intézkedések némelyike hosszabb távon is terhet ró a költségvetésre. Az elmúlt évek költségvetés-tervezési gyakorlatai – különösen az olyan nagy költségvetési tartalékok használata, amelyeket a gazdaságilag kedvező időszakokban korlátozott parlamenti vagy nyilvános ellenőrzés mellett lehet elkölteni – fokozták a költségvetési politika prociklikusságát, és alacsony színvonalú projektek finanszírozását eredményezhetik. Az új kiadási feszültségek megakasztják a kormány hiánycsökkentési terveit. A bizonytalan geopolitikai és makrogazdasági környezet az elkövetkezendő években számos kihívás elé állítja Magyarország költségvetési politikáját, ami kiigazítás hiányában megnehezíti a kormány számára a költségvetési törvényben meghatározott 2022-es hiánycél elérését. Az energiaárak emelkedésének költségeit jelenleg főként a nagyrészt állami tulajdonban lévő közművállalatok viselik, amelyek ebből fakadó jelentős veszteségei miatt várhatóan állami beavatkozásra lesz szükség. További kiadási feszültségeket eredményezhetnek az Ukrajnából elmenekült emberek ellátásának költségei és a közszféra bérei. A magasabb kiadási igényekre részben az uniós többletforrások jelenthetnek fedezetet. Magyarország is élhet majd azokkal a kivételes rugalmassági lehetőségekkel, amelyek a CARE rendelet és a REACT-EU szerinti további előfinanszírozás keretében állnak rendelkezésre az orosz invázió következtében Ukrajnából menekülők befogadási és integrációs szükségleteinek sürgős kezelése céljából. 1.2. ábra: Költségvetési hiány Magyarországon és az EU-ban Forrás: Európai Bizottság

A globális bizonytalanság és a magas infláció Magyarország adósságszolgálati költségeit is növeli. Az elmúlt években a magyar adósságkezelő a kedvező finanszírozási feltételeket kihasználva javította az államadósság szerkezetét. A futamidők meghosszabbodtak, a kamatteher csökkent. Az adósság jelentős részét azonban még így is refinanszírozni kell az elkövetkezendő években, egy nagyobb kihívást jelentő makrogazdasági környezetben. Magyarország adósságszolgálati költségei már jelentősen megemelkednek a magasabb inflációs várakozások, a központi bank államkötvény-vásárlásainak lezárása és az Ukrajna inváziója óta kialakult óvatosabb globális hangulat miatt. A tízéves államkötvények hozama a 2021 eleji mintegy 2 %-ról 2022. május első felében közel 7,5 %-ra nőtt. További sebezhetőségeket rejt Magyarország devizafinanszírozástól való függése, valamint a lakosság által tartott államkötvények nagy volumene. E kötvények egy részét a lakossági befektetők rövid határidővel, minimális költséggel visszaválthatják. Ezek a kötvények jelentős finanszírozási igényt teremthetnének az állam számára, ha hirtelen lecsökkenne a lakossági befektetők bizalma. A lakásárak szárnyalása ingatlanpiaci kockázatokra utal. A lakásárak nominális értelemben több mint kétszeresére nőttek 2013 és 2020 között, ami a legnagyobb növekedés az EU-ban. E növekedés a világjárvány kezdete után is folytatódott. A kormányzati támogatási programok felpörgették a saját tulajdonú lakások iránti keresletet, az új lakások építését azonban visszafogta a kapacitások hiánya és a költségek emelkedése. Megnőtt a lakások túlértékelésének kockázata, különösen a budapesti piacon, amely vonzóbb a nemzetközi befektetők és az idegenforgalom számára. A háztartások eladósodása a többi uniós tagállamhoz képest alacsony, de az utóbbi időben felgyorsult, és a kamatlábak emelkedése nehézségeket okozhat egyes hitelfelvevők számára. Az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) szerint az e területre vonatkozó makroprudenciális politikák csak részben megfelelőek és elégségesek. Ezért 2022 februárjában figyelmeztetést adott ki Magyarország számára, amelyben felkérte, hogy kezelje ezeket a kihívásokat (lásd a 16. mellékletet). Fokozni kell a termelékenység növekedését Bár Magyarországon az elmúlt évtizedben erőteljes volt a gazdasági növekedés, a termelékenység növekedése ebben az időszakban megtorpant. 2010 óta a magyar GDP növekedése főként a munkaerő-állomány növekedésének volt köszönhető. A 20–64 évesek foglalkoztatási rátája a 2010. évi 62 %-ról 2021-ben 78,8 %-ra nőtt, amely jóval meghaladja a 73,1 %-os uniós átlagot. A foglalkoztatás bővülése azonban már 2019-ben lelassult, és sok vállalkozás számára nehézséget jelentett a szakképzett munkaerő felvétele. A kormány célja, hogy a foglalkoztatási ráta 2030-ra elérje a 85 %-ot. A foglalkoztatással ellentétben a munkatermelékenység uniós átlaghoz viszonyított elmaradása 2010 óta nem csökkent. Egy magyar munkavállaló átlagosan 32 %-kal kevesebb hozzáadott értéket teremt egy átlagos uniós munkavállalónál, ha kiszűrjük a Magyarországra jellemző alacsonyabb árszint és hosszabb munkaidő hatását. A hosszú távú növekedés biztosításához újból a termelékenységre kell összpontosítani. Magyarország számára prioritás, hogy a munka- és erőforrás-igényes összeszerelési tevékenységek helyett egyre fejlettebb és termelékenyebb feladatokat végezzen a globális értékláncokon belül. Ehhez több innováció és jobban működő piacok szükségesek. Magyarországnak e célok eléréséhez több magasan képzett munkavállalóra és támogatóbb üzleti környezetre van szüksége. Az ország jelenleg az innovációs eredménytábla lemaradói közé tartozik, teljesítménye az uniós átlaghoz képest csökken (lásd még a 9. mellékletet). Magyarország az Európa 2020 stratégia oktatási célkitűzéseit sem teljesítette: 2010 óta nőtt a korai iskolaelhagyók aránya, a felsőfokú végzettségűeké pedig továbbra is jóval elmarad az uniós átlagtól. A magyar kormány előmozdítja és támogatja az exportorientált beruházásokat, ugyanakkor több, hazai piacra szánt szolgáltatás esetében fokozódó állami beavatkozás volt megfigyelhető. Ez a fokozott beavatkozás ágazatspecifikus adók, személyre szabott jogszabályok és üzleti tranzakciókat befolyásoló kormányzati határozatok formáját öltötte. E beavatkozások visszafogták a versenyt és akadályozták a hatékonyabb vállalatok növekedését. Az üzleti környezet tekintetében további kihívást jelentenek a korrupcióellenes kerettel, az igazságszolgáltatás függetlenségével és a jogalkotás minőségével kapcsolatos hiányosságok. 1.3. ábra: Egy főre jutó GDP és munkatermelékenység az EU-hoz viszonyítva Forrás: Eurostat Magyarországon az elmúlt évtizedben javult az életszínvonal, de a növekedés gyümölcsei egyenlőtlenül oszlottak meg. Ezt alátámasztja a szociális jogok európai pilléréhez kapcsolódó szociális eredménytábla (lásd az 12. mellékletet). A foglalkoztatás növekedésének és a magasabb béreknek köszönhetően 2010 óta több mint 1 millió magyart sikerült kiemelni a súlyos anyagi nélkülözésből. A 9,7 milliós lakosságból azonban mintegy 1 millióan továbbra sem képesek megfizetni az elfogadható életszínvonalhoz szükséges alapvető javakat. Az adó- és szociális ellátórendszer a több gyermeket nevelő, magasabb jövedelmű családokat előnyben részesíti. Magyarországon leginkább ők profitálnak az egykulcsos személyi jövedelemadóból, a gyermekek után járó szja-kedvezményből, a lakhatási támogatásokból és a támogatások egyéb formáiból. A stabil munkaviszonnyal nem rendelkező családok szociális védőhálója azonban az elmúlt 10 évben meggyengült, és a szociális védelmi rendszer továbbra sem biztosít kellő védelmet a munkanélküliek és az atipikus foglalkoztatási formákban dolgozó munkavállalók számára. A hátrányos helyzetű háztartások egyik fő bevételi forrását jelentő szociális ellátások sok év óta nem tartanak lépést a megélhetési költségekkel. A legszegényebb magyarok ezért még szegényebbek lettek. A szegénység és a társadalmi kirekesztettség összefügg a Magyarországon belüli jelentős területi különbségekkel is. Az ország csatlakozása óta minden magyar régió közelebb került az uniós átlaghoz, néhányuk azonban továbbra is az EU legkevésbé fejlett régiói közé tartozik. Emellett a régiókon belüli különbségek is jelentősek (lásd még a 15. mellékletet). Az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak elérése terén Magyarország teljesítménye összhangban van a többi uniós ország teljesítményével. Bár Magyarország a környezeti fenntarthatósággal kapcsolatos több mutató tekintetében javulást ért el (2., 6., 11., 12. és 13. fenntartható fejlődési cél), e mutatók jelenlegi értéke továbbra is elmarad az uniós átlagtól. Ami a méltányosság területét érinti, Magyarország jól teljesít a növekedéssel, foglalkoztatással és szegénységcsökkentéssel kapcsolatos mutatók tekintetében (1. és 8. fenntartható fejlődési cél). Teljesítménye az egészségügyi mutatók (3. fenntartható fejlődési cél) tekintetében is javul, de az oktatással és a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos bizonyos területeken nagyobb előrelépésre van szükség (4., 5. és 10. fenntartható fejlődési cél). Magyarország vegyes eredményeket ért el a termelékenységgel kapcsolatos mutatók tekintetében (8. és 9. fenntartható fejlődési cél), továbbá fel kell zárkóznia a felnőttkori tanulással kapcsolatos mutatók tekintetében (4. fenntartható fejlődési cél) (lásd még az 1. mellékletet). Magyarország a zöld és digitális átállás korai szakaszában van A szakpolitikai törekvések visszafogottsága miatt Magyarországon vontatottan halad a zöld átállás. Bár Magyarország hazai energiaforrásai szűkösek, a gazdaságpolitika a globális értékláncok erőforrás-igényes termelési feladatainak bevonzására összpontosít, miközben a szabályozott energiaárak nem ösztönzik a háztartásokat az importált fosszilis tüzelőanyagok hatékony felhasználására. Következésképpen Magyarországon az uniós átlagnál több energiára és nyersanyagra van szükség egységnyi jövedelem előállításához. A többi uniós országra jellemző általános tendenciával ellentétben a magyar gazdaság erőforrás-termelékenysége az elmúlt évtizedben nem javult. A lakóépületek rossz energiahatékonysága és a szennyező lakossági fűtési módszerek károsítják a levegő minőségét, és népegészségügyi kockázatot jelentenek. A közlekedésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás jelentősen, 2013 és 2019 között 46 %-kal nőtt, jóval meghaladva az EU-ban ugyanezen időszakban tapasztalt 8 %-os átlagos növekedést. A települési hulladék újrafeldolgozási aránya alacsony, sőt az elmúlt években még csökkent is. A magyar energia- és klímatervben 2030-ra kitűzött megújulóenergia- és energiahatékonysági célok ambíciója alacsonynak tekinthető. A zöld átállás következtében egyes ágazatok valószínűleg súlyukat vesztik vagy átalakulnak, és emiatt a magyar munkavállalók mintegy 4 %-a szorulhat majd továbbképzésre vagy átképzésre. Az energiaágazatban tapasztalható munkaerőhiány akadályozhatja a klímasemlegességre való átállást (lásd a 6. mellékletet). Magyarország lemaradásban van a digitális átállás terén. A digitális gazdaság és társadalom fejlettségét mérő mutató (DESI) alapján Magyarország 2021-ben a 27 uniós tagállam között a 23. helyen állt (lásd a 8. mellékletet). Az IKT-készségek fejlesztése és a digitális technológiák munkahelyi integrálása elengedhetetlen a gazdaság és a társadalom digitális átalakulásához. Magyarországon a jelenleginél több közszolgáltatást lehetne online nyújtani, és nagyobb hangsúlyt kellene helyezni a felhasználókra. Jövőbeni prioritások Magyarországnak a több évtizede zajló felzárkózás folytatása érdekében a fő strukturális kihívásokra kell összpontosítania erőfeszítéseit. A hosszú távú növekedési kilátások biztosítása érdekében Magyarország számára kulcsfontosságú az üzleti környezet és az intézmények javítása, a népesség elöregedéséből eredő költségvetési kockázatok kezelése, és a zöld átállás előmozdítása. Magyarországnak fokoznia kell a munkaerőpiaccal, az egészségüggyel, az oktatással és a készségfejlesztéssel kapcsolatos szakpolitikai ambícióit is. Magyarország a regionális és régión belüli különbségek megszüntetésével ösztönözhetné a hosszú távú, fenntartható és inkluzív növekedést, és fellendíthetné a kevésbé fejlett régióinak gazdasági potenciálját. A népesség elöregedése és az egyenlőtlenségek nyomást gyakorolnak a magyar nyugdíjrendszerre A népességelöregedés államháztartási hatásainak kezeléséhez határozott szakpolitikai fellépésre van szükség. Magyarország munkaképes korú népessége 2030-ig várhatóan 4 %-kal, azaz mintegy 250 000 fővel csökkenni fog. Magyarországon jelenleg körülbelül három munkaképes korú ember jut egy idősre. 2070-re ez az arány kettő alá csökken. A népesség elöregedésével várhatóan fokozatosan növekedni fognak az egészségügyre, a tartós ápolás-gondozásra és a nyugdíjakra fordított állami kiadások. A nyugdíjkiadások előre jelzett hosszú távú növekedése Magyarországon az egyik legmagasabb az EU-ban. Az előrejelzések szerint GDP-arányosan a 2019. évi 8,3 %-ról 2070-re 12,4 % fölé emelkedik, tovább növelve a jövőbeli adófizetők terheit. A Bizottság előrejelzései szerint az elöregedéssel kapcsolatos kiadások kezelése nélkül egy évtizeden belül Magyarország államadóssága is növekedni kezd majd. Az európai referenciaértékek alapján Magyarország hosszú távon várhatóan jelentős kihívásokkal szembesül (a magyar államadósság fenntarthatóságának részletesebb elemzését lásd a 19. mellékletben). Az elmúlt évtized szakpolitikai intézkedései visszafordítottak néhány korábbi nyugdíjreformot. 2009-ben és 2012-ben számos jelentős nyugdíjreform javította a nyugdíjrendszer fenntarthatóságát, például 2009-ben a kötelező nyugdíjkorhatár 2022-ig végrehajtandó, 62 évről 65 évre történő fokozatos emelése és a tizenharmadik havi nyugdíj kivezetése, valamint 2012-ben a legtöbb korengedményes nyugdíjlehetőség megszüntetése. A későbbi intézkedések viszont fokozták a fenntarthatósági kihívást; ilyen volt például a 40 év szolgálati idővel rendelkező nők új korengedményes nyugdíjazási rendszere, valamint a 13. havi nyugdíj közelmúltbeli újbóli bevezetése. Ez utóbbi intézkedés évente a GDP mintegy 0,9 %-ával növeli a nyugdíjkiadásokat (2021. évi jelentés az idősödésről). A magyar nyugdíjrendszer egyes módosításai nemcsak költségesek, hanem növelik a nyugdíjasok közötti egyenlőtlenséget is. Az adó- és a nyugdíjrendszer 2012 utáni változásai az előrejelzések szerint növelik a magas bérrel nyugdíjba vonulók utáni nyugdíjkiadásokat. Az ő nyugdíjaik azért érhetnek el magas szintet, mivel a nyugdíj alapját képező jövedelemnek nincs felső határa, és a nyugdíjaknak nincs maximuma. A nyugdíj alapját képező jövedelem korlátját a nyugdíjjárulékok felső határának 2013-as megszüntetésekor törölték el. A nyugdíj alapját képező jövedelmet a 2011-ben bevezetett egykulcsos személyi jövedelemadó is növelte, főként a magas keresetűek esetében. A skála másik végén a nyugdíjminimum 2008 óta nominálisan nem emelkedett. Mindez hozzájárul a nyugdíjasok közötti jövedelmi egyenlőtlenségek növekedéséhez, ami a jövőben sürgető társadalmi kérdéssé válhat. Az idősebb nyugdíjasok és a közelmúltban nyugdíjba vonultak közötti jövedelmi különbségek szintén növekednek. Magyarországon a nyugellátások a szolgálati idő alatti átlagkereseteken alapulnak, amelyeket a nyugdíjba vonulást egy évvel megelőző időpontig a nettó átlagbérek növekedésének megfelelően újraértékelnek. A nyugdíjba vonulást követően a nyugdíjakat a fogyasztói árakkal indexálják. Az elmúlt 6 évben a nyugdíjak évente 2,7 %-kal, a bérek viszont ennél gyorsabban, átlagosan 9,6 %-kal nőttek. Ennek eredményeként a 2022-ben nyugdíjazottak nyugellátása névértéken több mint 40 %-kal magasabb volt azokénál, akik ugyanolyan hosszú szolgálati idő után, de 6 évvel korábban vonultak nyugdíjba. Magyarország hosszú távú növekedési kilátásainak biztosításához megfelelő készségekkel kell felvértezni az embereket

A szociális jogok európai pilléréhez kapcsolódó szociális eredménytábla szerint az oktatási eredmények Magyarországon elmaradnak az uniós átlagtól. Magyarország nem teljesítette az Európa 2020 stratégiában a korai iskolaelhagyás csökkentésére és a felsőfokú végzettségűek arányának növelésére vonatkozóan kitűzött céljait. Az európai trendekkel ellentétben Magyarországon az elmúlt évtizedben nőtt a korai iskolaelhagyók aránya: 2021-ben 12,0 % volt, vagyis meghaladta a 9,7 %-os uniós átlagot. A korai iskolaelhagyás aránya magasabb a legkevésbé fejlett körzetekben, és hatszor magasabb a romák körében, mint a nem romák körében. A felsőfokú végzettségű 25–34 évesek aránya 2010 óta nőtt, de továbbra is a legalacsonyabbak között van az EU-ban. Magyarországon a felnőttkori tanulásban részt vevők aránya éppen csak meghaladja az uniós átlag felét. A digitális készségek is hiányosak, különösen a szegényebbek körében. A két legalacsonyabb jövedelmi kvartilisben a magyarok mindössze 13 %-a, illetve 18 %-a rendelkezik legalább alapvető digitális készségekkel. Ezek a legalacsonyabb százalékos arányok közé tartoznak az EU-ban (lásd még a 13. mellékletet). E kihívások kezelése kulcsfontosságú ahhoz, hogy Magyarország hozzá tudjon járulni a készségekkel kapcsolatos, 2030-ra kitűzött uniós kiemelt cél eléréséhez. A magyar iskolarendszer jobban is támogathatná a társadalmi mobilitást. Magyarországon a különböző oktatási pályák közötti teljesítményalapú választás 10 éves korban kezdődik. Ennek következtében az alulteljesítő tanulók korán elkülönülnek a jól teljesítőktől. A hátrányos helyzetű gyermekeknek csak kis esélyük van a magasabb szintű oktatási pályákra való bekerülésre. A 2019. évi szakképzési reformmal megszűnt az a lehetőség, hogy a hároméves szakközépiskolák tanulói a formális nappali oktatás keretében érettségi bizonyítványt szerezzenek. Az oktatás terén megmutatkozó egyenlőtlenség csökkenti a társadalmi mobilitás lehetőségét. Az alacsony jövedelmű családoknak az EU országai közül Magyarországon van a legkisebb esélyük arra, hogy megközelítsék országuk átlagos jövedelmi szintjét. Az iskolarendszer alacsony szintű hatékonysága és méltányossága valószínűsíthetően összefügg a tantervi szabadság alacsony szintjével, az iskolákon belüli társadalmi-gazdasági sokszínűség hiányával, valamint a tanárok alacsony fizetésével. A tanárhiány egyre nagyobb problémát jelent. Az összesített mutatók, mint például a diák-tanár arány, nem jeleznek akut tanárhiányt Magyarországon. Egy részletesebb elemzés azonban kimutatta, hogy bizonyos területeken – például a matematika, a természettudományok és az idegen nyelvek terén – hiány mutatkozik. A tanárhiány az iskolarendszer széttagoltságával is összefügg, mivel a 2020/2021-es tanévben az általános iskolák felének kevesebb mint 150 diákja volt. A képzett tanárok hiánya különösen azokat az iskolákat sújtja, ahol nagy a hátrányos helyzetű diákok aránya. A magas munkateher és a különösen alacsony pályakezdő fizetések miatt a tanárképző intézményekben végzettek több mint fele más szakmában helyezkedik el. Európában a magyar tanárok töltik a legtöbb órát tanítással, és a támogató személyzet létszámhiánya miatt sokuknak tanításon kívüli feladatokat – például napközis gyermekfelügyeletet – is el kell látnia. A tanári fizetések az OECD-tag uniós országok közül itt a legalacsonyabbak, és az egyéb felsőfokú végzettségűek fizetésének csupán 58–66 %-át teszik ki, az oktatási intézmény szintjétől függően. Emellett az iskolák központosított irányítása miatt az iskolavezetők csak korlátozott módon és eszközökkel tudnak ösztönzőleg hatni a tanári munka színvonalára. 2.1. ábra: A tanári fizetések összevetése a felsőfokú végzettségű munkavállalók keresetével Forrás: OECD 2.2. ábra: A tanárok kötelező tanítási óráinak száma Forrás: Eurydice Magyarországon nincs elég felsőfokú végzettségű a magasan képzett munkavállalók iránti növekvő kereslet kielégítéséhez. A felsőoktatásba belépők száma az elmúlt évtizedben csökkent, ami a demográfiai tendenciákat, a közoktatás gyenge teljesítményét, és az államilag finanszírozott helyek számának csökkenését tükrözi (lásd a 13. mellékletet). A felsőoktatásba jelentkezők száma 2011 és 2021 között évi 102 ezerről 69 ezerre, a felvettek száma pedig 67 ezerről 51 ezerre csökkent. 2022 óta a 25 év alatti munkavállalók mentesülnek a személyi jövedelemadó alól, ami a foglalkoztatás szempontjából pozitív lehet, de tovább csökkentheti a felsőoktatásba jelentkezők számát. Az alapképzésben részt vevő hallgatók több mint egyharmada nem fejezi be tanulmányait; a lemorzsolódási arány különösen magas az informatikai, mérnöki és természettudományos szakokon. A 25–34 évesek körében a természettudományos és mérnöki diplomások aránya továbbra is elmarad az uniós átlagtól, sőt 2015 óta még csökkent is, ami korlátozza Magyarország innovációs képességét. A legtöbb magyarországi állami egyetem irányítását és finanszírozását magán vagyonkezelői alapítványokra bízták. Az egyetemek irányításával kapcsolatos fontos döntéseket az újonnan létrehozott kuratóriumok hozzák meg, amelyek tagjait a kormány nevezi ki életre szólóan, és amely tagok többsége közel áll a kormányzathoz. Továbbá az egyetemi alkalmazottak közalkalmazotti jogviszonya munkaviszonnyá alakult, ami csökkenti az elbocsátással szembeni védelmüket. Ezek a változások összességükben aggályokat vetnek fel a tudományos élet szabadságával és az oktatás minőségével kapcsolatban. Az egészségügyi szolgáltatások megelőzésre való összpontosítása javítaná az egészségügyi mutatókat Magyarországon javult a várható élettartam, de még mindig alacsonyabb az uniós átlagnál. A születéskor várható élettartam 2020-ban 75,7 évre nőtt, de továbbra is csaknem 5 évvel elmarad az uniós átlagtól. A várható élettartam nemek és iskolázottsági szint szerinti egyenlőtlenségei nagyobbak, mint a legtöbb uniós országban. Például a 30 éves magyar férfiak között a legalacsonyabb iskolai végzettségűek várható élettartama közel 11 évvel rövidebb, mint a felsőfokú végzettségűeké. Nagyobb hangsúlyt kell fektetni a megelőzésre. A megelőzhető halálozás magyarországi aránya a legmagasabbak között van az EU-ban, ami részben olyan viselkedési kockázati tényezőkre vezethető vissza, mint a dohányzás, az alkoholizmus vagy az egészségtelen táplálkozás. A megelőző egészségügyi ellátás évek óta nem tart lépést az igényekkel. A megelőző ellátásra fordított egészségügyi kiadások aránya 2010 és 2019 között csökkent, negatív hatást gyakorolva a magyarok egészségére. Például a legtöbb uniós országra jellemző általános tendenciával szemben csökkent a rákszűrés aránya. 2019-ben öt nemzeti egészségügyi program indult, bővítve a népegészségügyi és megelőző egészségügyi szolgáltatások finanszírozását. A világjárvány azonban többször is megszakította a szűrési programokat, így azok eredményei még nem értékelhetők. Az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés hatékonyságának és méltányosságának javításához meg kell erősíteni az alapellátást. A magasabb szintű szakellátás hivatalos „kapuőrei” a háziorvosok. Az általuk végezhető szakellátások köre viszont korlátozott, ezért sok szakorvosi és kórházi beutalót állítanak ki. Magyarországon nagy különbségek vannak az alapellátáshoz való hozzáférés terén, mivel a háziorvosi praxisok főként a szegényebb területeken maradnak betöltetlenül. A közelmúltbeli reformok fokozott együttműködésre ösztönzik a háziorvosokat, ami hatékonyabbá teheti az alapellátást. A kormány lehetővé kívánja tenni a háziorvosok számára, hogy többféle szakellátást nyújtsanak, ha rendelkeznek a szükséges képesítésekkel. A kórházi hálózat széttagolt, a kórházi ágyak száma magas (lásd a 14. mellékletet). Az EU országai közül a betegek Magyarországon töltik a leghosszabb időt a kórházakban, mivel az ambuláns műtétek aránya továbbra is alacsony a többi uniós országhoz képest. Az elavult kórházfinanszírozási rendszer és az egészségügyi intézmények alacsony döntéshozatali autonómiája több alkalommal is a kórházak adósságának felhalmozódásához vezetett. Ez terven felüli költségvetési kiadásokat eredményezett. A fekvőbeteg-ellátás költséghatékonyságának javítása és a kórházak strukturális adósságfelhalmozásának enyhítése érdekében a kormányzat felülvizsgálja az esetalapú finanszírozást. 2020-ban a kórházi hálózat reformja is megkezdődött: megyei szinten központosítottak több ellátási szolgáltatást és adminisztratív funkciót. Magyarország jelentős intézkedéseket hozott a hálapénzek megszüntetése és az orvoshiány kezelése érdekében. Magyarország egészségügyi rendszere évek óta munkaerőhiánnyal küzd, főként az alacsony bérek miatt. Az egészségügyi szakemberek hiánya különösen érezhető bizonyos szakmákban, például az ápolók között, valamint a ritkán lakott és hátrányosabb helyzetű területeken. A 2021-ben bevezetett orvosi béremelési program 2021–2023 során átlagosan 200 %-os fizetésemelést biztosít az orvosok számára. Ennek fejében kifejezetten megtiltják számukra a hálapénz elfogadását, és csak külön engedéllyel vállalhatnak másodállást, akár a magán-, akár az állami egészségügyi ellátásban. A munkaerőpiaci intézményrendszer és a szociális védőháló jobban is előmozdíthatná a méltányosságot és a növekedést Magyarország munkaerőpiaca összességében jó állapotban van, de még jelentős kihívások állnak előtte. Kezelni kell például a kisgyermekes és a korengedményes nyugdíjkorhatárt elérő nők, valamint a hátrányos helyzetű csoportok alacsony foglalkoztatási rátájának problémáját. A kisgyermekes anyák általában hosszú ideig nem dolgoznak, részben a gyermekgondozási helyek szűkössége miatt. 2019-ben a 3 év alatti gyermekeknek csupán 17 %-a járt gyermekgondozási intézménybe; ez az arány nem éri el az uniós átlag felét. A gyermekgondozási férőhelyek száma a célzott programoknak köszönhetően fokozatosan nő, de az ezeket biztosító intézmények is munkaerőhiánnyal küszködnek. Bizonyos hátrányos helyzetű csoportok – például az alacsony képzettségűek, a tartósan munkanélküliek, a fogyatékossággal élők és a romák – foglalkoztatási rátáját jelentős mértékben növelni lehetne. A munkanélküliség Magyarországon földrajzilag is koncentrálódik, főként a kevésbé fejlett régiókban és a vidéki térségekben jellemző. Az érintett hátrányos helyzetű csoportokat készségfejlesztéssel és aktív álláskeresési segítségnyújtással lehetne még jobban támogatni. Az álláskeresők Magyarországon korlátozott segítséget kapnak, és a regisztrált álláskeresőknek csak a fele részesül pénzügyi ellátásban. A munkanélküli ellátás (álláskeresési járadék) időtartama az EU-ban itt az egyik legrövidebb, mindössze 3 hónap, viszont a regisztrált álláskeresők átlagosan csak 16 hónap alatt találnak munkát. Az álláskeresési járadék hosszabb ideig történő folyósítása lehetővé tenné ezeknek az embereknek készségeik fejlesztését és a készségeiknek jobban megfelelő munkák vállalását, vagyis a termelékenyebb munkavégzést. E kihívások kezelésével Magyarország hozzájárulhatna a foglalkoztatásra vonatkozó, 2030-ra kitűzött uniós kiemelt cél eléréséhez. Magyarországon jelentősen csökkent a szegénység kockázata, de anyagi okokból sokan még mindig nem tudják kielégíteni alapvető szükségleteiket. Az anyagi és szociális nélkülözésben élők magyarországi aránya továbbra is a legmagasabbak között van az EU-ban, különösen a gyermekek esetében. A szegénység és a társadalmi kirekesztés konkrét csoportokra és területekre koncentrálódik. A nemzeti adatok alapján a romák szegénységi rátája 3–4-szer magasabb, különösen a regionális különbségek, valamint a munkaerőpiachoz és a minőségi közszolgáltatásokhoz való korlátozottabb hozzáférésük miatt. Az elmúlt évtizedben a stabil munkaviszonnyal nem rendelkező magyar családok szociális védőhálója meggyengült. Míg a szegény háztartások medián jövedelme 2017-ben 16,7 %-kal maradt el a szegénységi küszöbtől, ez a „szegénységi rés” 2020-ban 27,9 %-ra nőtt. Az adórendszer a magas marginális jövedelemadó-kulcs és a magas fogyasztási adók miatt aránytalanul nagy terhet ró az alacsonyabb jövedelmű munkavállalókra. Az alacsony jövedelmű családok a gyermekek utáni jövedelemadó-kedvezményt kisebb mértékben tudják igénybe venni. Az alacsony jövedelmű háztartások fő jövedelemforrásai a közmunkabérek, a jövedelempótló szociális támogatások és a családi pótlék. Ezek a fő jövedelemforrások egy évtizede nem tartanak lépést a megélhetési költségekkel. A munkanélküliek és az atipikus foglalkoztatási formákban dolgozó munkavállalók szociális védelme terén továbbra is hiányosságok tapasztalhatók. A szabályozott lakossági energiaárak 2014 óta nem változtak, így részben megvédték a háztartásokat a nyersanyagárak közelmúltbeli emelkedésétől. Ez a támogatás azonban nem a szegényeket célozza, és nem segíti azon alacsony jövedelmű, főként vidéki háztartásokat, amelyek szilárd tüzelőanyaggal fűtik otthonukat. A magyar települési önkormányzatok évente mintegy 180 ezer háztartásnak adnak némi ingyen tűzifát vagy barnakőszenet. Az emelkedő lakhatási költségek további kihívást jelentenek az alacsony jövedelmű családok számára, amelyek nehezen férnek hozzá az állami lakhatási támogatási programokhoz, mivel ezek megkövetelik, hogy a kérelmezők rendezett munkaviszonnyal rendelkezzenek, és ne legyen – például közüzemi számlákból eredő – köztartozásuk. Mindeközben egyre csökken a szociális bérlakások száma és minősége. E kihívások kezelése kulcsfontosságú ahhoz, hogy Magyarország hozzá tudjon járulni a szegénység csökkentésére vonatkozó, 2030-ra kitűzött uniós kiemelt cél eléréséhez. A magyar termelékenység növekedését elősegítené a piaci verseny fokozása A magyar vállalkozások termelékenysége általában elmarad az uniós átlagtól, a kisebb cégek pedig különösen hátrányos helyzetben vannak. Ennek részben az az oka, hogy európai versenytársaikkal összehasonlítva a magyar vállalkozásokra kevésbé jellemző az innováció vagy a digitális technológiák alkalmazása. A kis- és középvállalkozásoknak csak a harmada vesz igénybe legalább háromféle digitális technológiát, szemben az 55 %-os uniós átlaggal. A fejlett digitális technológiák, például a nagy adathalmazok, a mesterséges intelligencia és a felhőalapú számítástechnika alkalmazása különösen csekély mértékű. A tudományos és a vállalkozói szféra közötti együttműködés az évek során nem javult, és továbbra is a nagyvállalatokra korlátozódik. A versenykorlátok – különösen a szolgáltatások terén – akadályozzák a termelékenység növekedését. A vállalati szintű adatokon végzett gazdasági kutatások szerint a magyarországi termelékenységnövekedés 2010-es évekbeli lassulását nagyrészt az okozta, hogy lelassult az erőforrások hatékonyabb vállalkozásokhoz való átáramlása. A szolgáltatási ágazat dinamikájának romlását az is jelzi, hogy csökkent az újonnan alapított vállalkozások száma. A magyar gazdaságban a versenynek számos akadálya van, melyek: gátolják az új versenytársak piacra lépését, visszafogják a termelékenyebb vállalkozások növekedési lehetőségeit, és túl sokáig tartják a piacon a legkevésbé hatékony vállalatokat.

Számos foglalkozásra vonatkoznak korlátozások, ami elriaszthatja a leendő vállalkozókat. Magyarországon mintegy 400 szakma gyakorlásához van szükség külön engedélyre vagy szakképesítésre. Noha az elmúlt években számos korlátozást már enyhítettek, ez továbbra is az egyik legmagasabb szám az EU-ban. Ezek a követelmények gyakran a közérdeket szolgálják, például azáltal, hogy minőségi vagy biztonsági minimumelőírásokat állapítanak meg. Azonban olyan foglalkozások esetében is előfordulnak, mint például a pincér vagy az ingatlankezelő, ahol kevésbé nyilvánvaló az ilyen előírások szükségessége. Más foglalkozások – például szakács vagy cukrász – esetében már vonatkoznak biztonsági előírások az általuk készített termékekre vagy a munkakörnyezetre, ami szükségtelenné teszi a külön képesítési követelményeket. A túlzott korlátozások ronthatják a termelékenységet azáltal, hogy akadályozzák a hatékonyabb vállalkozások piacra lépését és növekedését, és lassítják a munkavállalók ágazatok közötti áramlását. A vállalkozások növekedését szabályozások és adók is gátolhatják, különösen a kiskereskedelem és a közműszolgáltatások terén. Magyarországon tilos a 400 m²-nél nagyobb alapterületű kereskedelmi létesítmények építése, de a hatóságok adhatnak mentességet e szabály alól. A mentességekre vonatkozó kritériumok nem átláthatók és a hatóság döntésével szemben nincs jogorvoslati lehetőség. A cégek növekedését egyes ágazati adók is hátráltathatják. Például a kiskereskedelmi ágazatban 2020-ban bevezetett adó aránytalanul nagy terhet ró a nagyobb vállalatokra. Mind a boltok alapterületére vonatkozó szabályozás, mind a kiskereskedelmi adó gátolhatja a hatékonyabban működő kiskereskedők növekedését. A közműadót 2013 óta vetik ki a közműszolgáltatók tulajdonában álló fizikai hálózat hossza alapján. Ez szintén eltántoríthatja a vállalkozásokat a beruházásoktól. Emellett a távközlési vállalatokat 2012 óta terheli a telefonhívásokra és szöveges üzenetekre kivetett adó, ami hozzájárul a mobildíjcsomagok uniós összehasonlításban magas árához. Magyarországon az állam az üzleti tranzakciókba történő beavatkozása esetén gyakran figyelmen kívül hagyja annak versenyre gyakorolt hatását. A közérdek számos tagállamban szerepet játszhat a vállalati összefonódások értékelésében, a magyar szabályozás azonban egyedülálló módon lehetővé teszi a kormány számára, hogy előre mentesítsen ügyleteket a versenyhivatali vizsgálat alól, így az egyáltalán nem történik meg. Az ilyen mentesítés megfosztja a döntéshozókat és a nyilvánosságot attól, hogy megérthessék a szóban forgó döntések gazdasági következményeit. Átláthatatlan, hogy milyen feltételek mellett nyújtható e mentesség, és a döntéssel szemben nincs jogorvoslati lehetőség. 2014 óta több mint 30 ilyen beavatkozásra került sor. Ezek számos ágazatban befolyásolhatták a versenyt, például az energiaszolgáltatás, a banki szolgáltatások, a tankönyvkiadás, a termékenységi klinikák, a készpénzszállítás, a dohánykereskedelem, a távközlés és a média esetében. Az említett ágazatok közül többre már a beavatkozás előtt sem volt jellemző az élénk verseny. Más területeken az állami beavatkozás közvetlenül akadályozza a versenyt. Ide tartozik például a járművezetői vizsgabiztosok képzése, a hulladékgazdálkodás és -gyűjtés, valamint a mobilfizetés. Magyarországon számos szolgáltatás nyújtását kifejezetten erre a célra létrehozott állami vagy magánvállalatokra bízták, amelyeknek nincsenek versenytársaik. A csődbe jutott vállalkozások szerkezetátalakítását akadályozhatják a lassú és költséges fizetésképtelenségi eljárások. Az OECD a magyar fizetésképtelenségi eljárást a tagországok közötti összehasonlításban a legkevésbé hatékonyak közé sorolta, különösen az eljárások hossza és költsége miatt. Mindez magyarázatot adhat arra is, hogy a magyar bankszektorban a nemteljesítő hitelek aránya miért marad az uniós átlag felett. A csődbe jutott vállalkozóknak akár hét évet is várniuk kell a csődhöz vezető adósságaik elengedésére, ami megnehezíti számukra az újrakezdést. Következésképpen – a felmérések szerint – a kudarctól való félelem a vállalkozói kedv egyik legfontosabb gátja Magyarországon. Kedvező fejlemény, hogy már megkezdődött a fizetésképtelenségi eljárások reformja. 2020 óta például a korábban előírt 67 %-os arány helyett a hitelezők egyszerű többsége elegendő egy vállalat megmentési tervének jóváhagyásához. Emellett egyszerűbbé váltak az eljárások, és engedélyezték a digitális kommunikációs csatornák használatát. Az Európai Bizottság és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank 2019 óta nyújt technikai támogatást e témában, az Igazságügyi Minisztérium pedig már kidolgozott egy reformkoncepciót, amelyet a kormánynak még jóvá kell hagynia. Magyarország közbeszerzési piaca továbbra is ki van téve a versenyellenes gyakorlatoknak és a korrupciónak. A 2018–2020 közötti időszakban uniós összehasonlításban az egyik legmagasabb, 40 % körüli maradt az olyan eljárásokban odaítélt szerződések aránya, ahol mindössze egyetlen ajánlattevő volt. A hatóságok – az Európai Bizottság által az uniós források kezelése terén végzett egymást követő ellenőrzések megállapításaira válaszul – javították a közbeszerzés szabályszerűségének felügyeletét. Ezek a 2014-ben, 2015-ben és 2017-ben végrehajtott ellenőrzések súlyos, rendszerszintű hiányosságokat és szabálytalanságokat tártak fel, különösen a keretmegállapodások alkalmazásával kapcsolatban. A gyakorlatban azonban még nem állapítható meg, hogy megtörtént-e az összes korábban azonosított hiányosság kezelése. 2021-ben új kockázatok is felmerültek, amikor a közérdekű vagyonkezelő alapítványokat és az általuk irányított egyetemeket mentesítették a közbeszerzési szabályok hatálya alól. 2021 februárjában a kormány ambiciózus célt tűzött ki, amely szerint az egyajánlatos közbeszerzési eljárások arányát 15 % alá kell csökkenteni, de erre vonatkozó konkrét ütemterv nem jelent meg. A kormány kötelezettséget vállalt továbbá arra, hogy átfogó teljesítménymérési módszertant dolgoz ki, és megvizsgálja, hogy milyen intézkedésekkel lehet kezelni a közbeszerzési ágazat egyes problémáit, ideértve az egyajánlatos közbeszerzések által leginkább érintett ágazatokra és ajánlatkérő szervekre vonatkozó konkrét intézkedések bevezetését a verseny javítása érdekében. Az intézmények megerősítése hozzájárulhatna a magyarországi vállalkozói szféra dinamizmusához. Az elmúlt évtizedben a magyarországi üzleti környezet számos szempontból javult. Ebben az időszakban Magyarország fenntartotta a makrogazdasági stabilitást, és a vállalatok könnyebben jutottak finanszírozáshoz. A magyar vállalkozások számára előnyt jelent a társasági adó mértéke, amely uniós összehasonlításban a legalacsonyabb. Emellett a kormány jelentős támogatást nyújt a vállalkozások beruházási projektjeihez. A munka adóterhe jelentősen csökkent, és a munkahelyvédelmi szabályok nagyobb mozgásteret biztosítottak a vállalkozásoknak az alkalmazotti létszám rugalmas kezeléséhez. Emellett a digitalizáció hatékonyabbá tette az adóigazgatást, bár a közigazgatás más területein még lenne lehetőség fejlesztésekre, például az online szolgáltatások bővítésére és a felhasználóbarát megoldások alkalmazására. Ezek a jellemzők vonzóvá tették Magyarországot a globális értékláncok költségérzékeny termelési folyamatai szempontjából (lásd még a 10. mellékletet). A magyar adórendszer kedvező a vállalatok számára, ugyanakkor megkönnyítheti az agresszív adótervezést. Még ha Magyarország végre is hajtja az agresszív adótervezés visszaszorítására irányuló, a közelmúltban elfogadott európai és nemzetközi kezdeményezéseket, a vállalatok továbbra is felhasználhatják az adórendszert arra, hogy elkerüljék a méltányos arányú adófizetést az EU-ban. Magyarország az egyike azon két tagállamnak, amely nem alkalmaz forrásadót az EU-n kívülre irányuló jogdíj-, osztalék- és kamatfizetésekre. A nem uniós országokba irányuló jogdíj- és kamatfizetések Magyarországon nem adókötelesek, annak ellenére, hogy – bizonyos korlátozásokkal – levonhatók a vállalati adóalapból. Az agresszív adótervezés kockázatára utal az is, hogy magas és egyre növekszik az offshore pénzügyi központokból származó közvetlen külföldi befektetések állománya, amely 2020-ban a magyar GDP 30 %-ának megfelelő mértékű volt. Ezzel az összes magyarországi külföldi befektetés közel 15 %-át adta, ami az EU-ban a legmagasabb szintek közé tartozik. Az offshore pénzügyi központokba kiáramló jogdíj-, kamat- és osztalékfizetések aránya is jóval meghaladja az uniós átlagot. Továbbra is vannak kihívások a korrupció és az igazságszolgáltatás függetlensége terén. Az intézmények színvonala nagymértékben befolyásolja a gazdaság fejlődését, különösen egy olyan ország esetében, mint Magyarország, amelynek fokoznia kell a termelékenységet, és növekedési modelljét el kell mozdítania az egyszerű összeszerelési feladatoktól a globális értékláncokon belül magasabb hozzáadott értéket képviselő tevékenységek felé. Az Európai Bizottság Magyarországra vonatkozó 2021. évi jogállamisági jelentése hiányosságokat tárt fel a korrupció elleni küzdelemmel és az igazságszolgáltatás függetlenségével kapcsolatban. Az igazságszolgáltatás függetlenségével kapcsolatos aggályok elsősorban az Országos Bírósági Hivatal elnöke és az Országos Bírói Tanács hatásköreinek egyensúlyához, a Legfelsőbb Bíróság működéséhez, az Alkotmánybíróság szerepéhez és az ügyek elosztásának átláthatóságához kapcsolódnak. 2021 decemberében a kormány elhalasztotta a 2020–2022 közötti időszakra vonatkozó korrupcióellenes stratégiájában szereplő intézkedések többségének végrehajtását. Végrehajtásuk esetén ezek az intézkedések hozzájárultak volna a közintézményeket és az állami vállalatokat érintő korrupció hatékonyabb felderítéséhez és büntetőeljárás alá vonásához. A veszélyhelyzet időszakában Magyarország által bevezetett különszabályok megnehezítették a közérdekű információkhoz való hozzáférést, ami elengedhetetlen a döntéshozatal független felügyeletéhez és a korrupcióellenes küzdelemhez . A gazdaságpolitikai döntéshozatal csekély átláthatósága hatással lehet az üzleti környezetre. Magyarország alacsony pontszámot ért el az uniós tagállamok között a szociális párbeszéd, az érdekelteknek az elsődleges jog kidolgozásába való bevonása, a civil társadalommal folytatott konzultáció, valamint a jogszabálytervezetek tényalapú eszközök használatával történő hatásvizsgálata terén. A jogszabálytervezetekkel és azok hatásvizsgálataival kapcsolatos kötelező nyilvános konzultációra vonatkozó nemzeti szabályokat szisztematikusan figyelmen kívül hagyták. A közelmúltban jelentősen csökkent azon jogszabályok száma, amelyeket előzetesen konzultációra bocsátottak; az elmúlt három évben ezek száma elenyésző volt. Ambiciózus szakpolitikák hozzájárulhatnának Magyarország zöld átállásához és csökkenthetnék az orosz fosszilis tüzelőanyagoktól való függőséget Magyarország energiaágazata nagymértékben függ Oroszországtól a fosszilis tüzelőanyagok és a beruházások tekintetében. Magyarország energiamixének kétharmadát a kőolaj és a földgáz teszi ki. Magyarország egyetlen olajfinomítója elsősorban Oroszországból származó kőolajat használ fel, míg a nyersanyag mintegy 30 %-a származik más forrásból, nagyrészt a horvátországi Omišaljban lévő olajterminálból. A gáz esetében a belföldi fogyasztás háromnegyedét orosz importból, a fennmaradó hányadot pedig hazai termelésből fedezik. A 2020-ban a villamosenergia-termelés 46 %-át biztosító atomenergia-ágazat szintén függ az orosz technológiától, nukleáris üzemanyagtól és finanszírozástól. A regionális gázösszeköttetések az import kismértékű diverzifikációját tennék lehetővé. Földrajzi elhelyezkedéséből adódóan Magyarország az Oroszországból érkező gázimportra támaszkodik, és nincs közvetlen hozzáférése tengeren át érkező cseppfolyósított földgázhoz. Ezért Magyarország jelentős, 6,5 milliárd köbméter gáztároló-kapacitást tart fenn, ami az éves fogyasztás 60 %-ára elegendő. Ezt a kapacitást azonban az ország 2022 tavaszára nagyrészt kimerítette. Magyarország 2021-ben hosszú távú szerződést írt alá az orosz gáz beszerzésének folytatására. A szomszédos országokkal összeköttetést biztosító, már meglévő vezetékek csak korlátozott lehetőséget teremtenek a más forrásokból történő behozatalra. Van mozgástér a megújuló energia arányának növelésére. Magyarországon a megújuló energiaforrások aránya a bruttó végsőenergia-fogyasztáson belül az egyik legalacsonyabb (13,9 %) az EU-ban, és a nemzeti energia- és klímaterv célkitűzése szerint is csak 21 %-ra emelkedne ez az arány 2030-ra. Az Európai Bizottság szerint ez a célkitűzés nem kellően ambiciózus, de a kormány újabban azt tervezi, hogy a célértéket 23–25 %-ra emeli. A villamos energia legnagyobb részét jelenleg nukleáris forrásokból állítják elő Magyarországon, ezt az energiahordozót a fosszilis tüzelőanyagok, majd a megújuló energiaforrások követik. Magyarország célja, hogy a 2020. évi 61 %-hoz képest 2030-ra a villamos energia 90 %-át karbonszegény forrásokból állítsák elő. A nukleáris energia mellett Magyarország nagyobb mértékben kíván támaszkodni a napenergiára, miközben a szélenergiában és a geotermikus energiában rejlő lehetőségek továbbra is kihasználatlanok, többek között adminisztratív akadályok miatt. Például lakott területek 12 km-es körzetében nem engedélyezett új szélerőművek telepítése, ami gyakorlatilag lehetetlenné teszi, hogy Magyarországon bárhol új szélerőművet létesítsenek. A magyar villamosenergia-hálózat fejlesztésre szorul ahhoz, hogy növelni lehessen a megújuló energiaforrások alkalmazását. Emellett egyszerűsíteni lehetne a megújuló energiaforrásokkal üzemelő erőművek építésére vonatkozó engedélyezési eljárásokat. 2.3. ábra: A megújuló energia aránya Magyarországon uniós összehasonlításban Forrás: Eurostat. Magyarországon továbbra is komoly energiamegtakarítási lehetőségeket rejt az épületek felújítása. Magyarország nem teljesítette a primer- és végsőenergia-fogyasztás csökkentésére vonatkozó 2020-as céljait. Különösen a lakóépületek energiahatékonyságát lehetne javítani. A lakóépületek felújítása egybeesne a társadalom igényeivel, mivel a lakosság közel egynegyede él olyan lakásban, ahol beázik a tető, nedvesek vagy penészesek a falak. Az energiahatékonyság javításához és a környezetbarátabb fűtési rendszerekhez jelenleg nyújtott pénzügyi ösztönzők nem tűnnek elegendőnek ahhoz, hogy a magyar ingatlantulajdonosok szélesebb körben vegyék igénybe ezeket. Az új lakások esetében támogatást biztosít a nemzeti bank Zöld Otthon jelzáloghitel-programja, amelynek keretét 2022 tavaszán megemelték a jelentős kereslet miatt. A lakásfelújításokhoz 2022 végéig ideiglenes program keretében állami támogatás igényelhető, amelyből a felújítási költségek akár fele finanszírozható. A programnak azonban nincs energiamegtakarításhoz kötődő feltétele, és a gyakorlatban kizárja a legkiszolgáltatottabb családokat, amelyek egy házfelújítás jellemző költségeinek még a felét sem tudják fedezni. Ezenkívül a szabályozott energiaárak, amelyek szintje a háztartások jövedelmétől vagy fogyasztási szintjétől függetlenül egységesen alacsony – nem ösztönzik az energiamegtakarítást. Eközben az új lakásokra vonatkozó szigorúbb környezetvédelmi előírások alkalmazását 18 hónappal, 2022. július 1-jéig elhalasztották. A közlekedési ágazat szintén hozzájárulhat a fosszilis tüzelőanyagok megtakarításához. Az elmúlt öt évben jelentősen nőtt a közlekedésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás, és az ágazat gyors ütemben válik a legnagyobb kibocsátóvá. A kibocsátás magas szintje részben a közúti torlódásoknak tudható be, ami különösen a városokra jellemző. Az elektromos járművek elterjedése és a töltőállomások száma az uniós átlag alatt van (a részleteket lásd az 5. mellékletben). A körforgásos gazdaságra való átállás korai szakaszában jár. Magyarországon nagyobb az egységnyi jövedelem termelésére eső anyagfelhasználás, mint az uniós országok többségében. Noha a hulladéktermelés csekély mértékű és arányos Magyarország jövedelemszintjével, a települési hulladéknak csak 33 %-a kerül újrafeldolgozásra. Ez az arány jóval alacsonyabb a 2025-re kitűzött 55 %-os célnál. Ezzel szemben az összes települési hulladék 50 %-a hulladéklerakóba kerül. A kormány 2016-ban átszervezte a hulladékgazdálkodást. A módosítások korlátozták a versenyt az ágazatban, aminek következtében csökkent a hatékonyság és az újrafeldolgozási arány. 2021-ben egy új jogszabály a versenyt tovább korlátozva monopolisztikus piacot hozott létre. Magyarország nemrég megkezdte a körforgásos gazdaságra vonatkozó nemzeti stratégia és az ahhoz kapcsolódó cselekvési terv kidolgozását. A vízgazdálkodás továbbra is aggodalomra ad okot. Magyarországon a vízellátás és a szennyvízelvezetés még mindig nem felel meg teljes mértékben az ivóvízről szóló uniós irányelvnek, és a víz megfizethetősége továbbra is problémát jelent a népesség szegényebb csoportjai számára. A vízellátó hálózat nagy része rossz állapotban van. A szivárgások miatt a hálózatba belépő vízmennyiség negyede nem termel bevételt. A szabályozott díjak számos víz- és szennyvízszolgáltató vállalat karbantartási költségeit sem fedezik. A vállalatok hálózatára kivetett közműadó szintén gátolja a beruházásokat. Az emberi beavatkozás komolyan megterheli a magyarországi víztesteket. A szántóföldi öntözés jelentős kiterjesztésére irányuló magyarországi tervek káros hatással lehetnek a víz mennyiségére és minőségére, valamint a biológiai sokféleségre. Ez abból ered, hogy az éghajlatváltozás várhatóan tartósan csökkenteni fogja a folyók vízhozamát. Ennek ellenére Magyarország nem fordít kellő figyelmet a víztestek megtartására, a természetes vízviszonyok helyreállítására és a mezőgazdasági gyakorlatok megváltoztatására. Magyarország területének közel egynegyede van kitéve árvízveszélynek, és az ország árvízkockázat-kezelési terve nem foglalkozik megfelelően ezzel a problémával.

Főbb megállapítások Magyarország számára előnyösek lennének a következő területeket célzó intézkedések: ·A makrogazdasági stabilitás megőrzése a magas energiaárakból és a növekvő finanszírozási költségekből eredő kockázatok kezelésével. ·A nyugdíjrendszer reformja az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítása érdekében, megőrizve a nyugdíjak megfelelő szintjét, elsősorban a jövedelmi egyenlőtlenségek kezelése révén. ·A legkiszolgáltatottabb csoportok munkaerőpiaci integrációjának megerősítése, elsősorban továbbképzés révén, valamint az álláskeresési járadék időtartamának meghosszabbítása. ·A szociális ellátás megfelelőségének javítása, valamint az alapvető szolgáltatásokhoz és a megfelelő lakhatáshoz való egyenlő hozzáférés biztosítása mindenki számára. ·Az oktatási eredmények javítása, és a hátrányos helyzetű csoportok, különösen a romák részvételének növelése a minőségi többségi oktatásban. ·A minőségi megelőző és egészségügyi alapellátási szolgáltatásokhoz való hozzáférés javítása. ·A Magyarországon belüli nagy területi különbségek enyhítése, különös tekintettel a jelentős különbségekre az egyes régiókon belül. ·A vállalkozások digitalizációjával, a zöld és digitális készségekkel, valamint a kutatással és innovációval kapcsolatos beruházások növelése. ·A szabályozás kiszámíthatóságának javítása és a verseny fokozása a szolgáltatások, többek között a közbeszerzés terén. ·A korrupcióellenes keretrendszer megerősítése, többek között az ügyészségi munka és a közérdekű információkhoz való hozzáférés javítása révén. ·A bírói függetlenség megerősítése. ·A döntéshozatali folyamat minőségének és átláthatóságának javítása a hatékony szociális párbeszéd, az egyéb érdekelt felek bevonása, valamint rendszeres és megfelelő hatásvizsgálatok révén. ·Az adórendszer egyszerűsítése és megerősítése az agresszív adótervezés kockázatával szemben. ·A fosszilis tüzelőanyagoktól való teljes függés csökkentése a megújuló energiaforrások elterjedésének felgyorsítása révén, különösen az engedélyezési eljárások egyszerűsítése és a villamosenergia-infrastruktúra korszerűsítése által. A fosszilis tüzelőanyagok behozatalának diverzifikálása más országokkal való összeköttetések megerősítésén keresztül. ·A fosszilis tüzelőanyagoktól való függés csökkentése az épületekben és a közlekedésben, mindenki számára elérhető – különösen a lakóházakat érintő –energiahatékonysági intézkedések és a közlekedés villamosítására irányuló erőfeszítések fokozása révén. ·A fenntartható víz- és hulladékgazdálkodással kapcsolatos reformok és beruházások, valamint a körforgásos gazdaság előmozdítása. Mellékletek

Mellékletek jegyzéke Átfogó eredménymutatók 1. melléklet: Fenntartható fejlődési célok 2. melléklet: Helyreállítási és rezilienciaépítési terv – végrehajtás 3. melléklet: A helyreállítást és a növekedést szolgáló egyéb uniós eszközök 4. melléklet: Az országspecifikus ajánlások végrehajtása terén elért eredmények Környezeti fenntarthatóság 5. melléklet: A zöld megállapodás 6. melléklet: A zöld átállás foglalkoztatási és társadalmi hatása Termelékenység 7. melléklet: Erőforrás-hatékonyság és termelékenység 8. melléklet: Digitális átállás 9. melléklet: Innováció 10. melléklet: Ipar és egységes piac 11. melléklet: Közigazgatás Méltányosság 12. melléklet: Foglalkoztatás, készségek és szociálpolitikai kihívások a szociális jogok európai pillérének fényében 13. melléklet: Oktatás és készségek 14. melléklet: Egészség és egészségügyi rendszerek 15. melléklet: Gazdasági és társadalmi teljesítmény regionális szinten

Makrogazdasági stabilitás 16. melléklet: A pénzügyi szektor főbb fejleményei 17. melléklet: Adózás 18. melléklet: Fő gazdasági és pénzügyi mutatók 19. melléklet: Adósságfenntarthatósági elemzés Táblázatok JEGYZÉKE A4.1. táblázat:Összefoglaló táblázat a 2019., 2020. és 2021. évi országspecifikus ajánlásokról A5.1. táblázat:Az európai zöld megállapodással kapcsolatos előrehaladást makrogazdasági szempontból alátámasztó mutatók A7.1. táblázat:Kiválasztott erőforrás-hatékonysági mutatók A8.1. táblázat:A digitális gazdaság és társadalom fejlettségét mérő legfontosabb mutatók A9.1. táblázat:Fő kutatás-fejlesztési és innovációs mutatók A10.1. táblázat:Az ipar és az egységes piac magyarországi helyzetének áttekintése A11.1. táblázat:Közigazgatási mutatók – Magyarország A12.1. táblázat:Szociális eredménytábla – Magyarország A13.1. táblázat:Uniós szintű célok és egyéb kontextuális mutatók az európai oktatási térség stratégiai keretében A14.1. táblázat:Fő egészségügyi mutatók A15.1. táblázat:Magyarország, kiválasztott mutatók régiós értékei A16.1. táblázat:Pénzügyi stabilitási mutatók A17.1. táblázat:Adózási mutatók (**)

A18.1. táblázat:Fő gazdasági és pénzügyi mutatók A19.1. táblázat:Adósságfenntarthatósági elemzés Magyarország esetében A19.2. táblázat:A Magyarországot érintő költségvetési fenntarthatósági kockázatok hőtérképe Ábrák JEGYZÉKE 2.3. ábra: A megújuló energia aránya Magyarországon uniós összehasonlításban A1.1. ábra: A Magyarország által a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén az elmúlt öt évben elért eredmények A3.1. ábra: Európai strukturális és beruházási alapok 2014–2020 – teljes költségvetés alapok szerinti bontásban A3.2. ábra: A kohéziós politika hozzájárulása a fenntartható fejlődési célokhoz (milliárd EUR) A4.1. ábra: Magyarország előrehaladása a 2019–2020-as országspecifikus ajánlások terén (az európai szemeszter 2022. évi ciklusa) A5.1. ábra: Energia – Arány az energiamixben (szilárd tüzelőanyagok, olaj, földgáz, nukleáris energia, megújuló energiaforrások1) A5.2. ábra: Biodiverzitás – Szárazföldi védett területek és biogazdálkodás A5.3. ábra: Mobilitás – A kibocsátásmentes járművek aránya (az újonnan nyilvántartásba vett járművek %-ában) A6.1. ábra: A méltányos zöld átállással kapcsolatos kihívások A6.2. ábra: Energiaszegénység jövedelmi decilisek szerint A7.1. ábra: A települési hulladék kezelése A7.2. ábra: A körforgásos gazdaság jelentősége és bővülése – foglalkoztatás és hozzáadott érték a körforgásos gazdaságban A11.1. ábra: A kormányzati nyíltadat-szolgáltatás fejlettsége A11.2. ábra: A tényeken alapuló szakpolitikai döntéshozatali mutatókkal kapcsolatos teljesítmény A13.1. ábra: Átlagos természettudományos teljesítmény

A14.1. ábra: Születéskori várható élettartam (év) A14.2. ábra: Az egészségügyi közkiadások várható növekedése a 2019–2070 közötti időszakban (referencia-forgatókönyv) A15.1. ábra: Az egy főre jutó GDP (2010) és a GDP növekedése (2010–2019) Magyarországon A15.2. ábra: Munkatermelékenység, EU-27, Magyarország NUTS 2 régiói, 2000–2019 A15.3. ábra: Magyarország kevésbé fejlett régióinak uniós regionális versenyképességi mutatója A15.4. ábra: Az éghajlatvédelmi átállás által leginkább érintett területek Magyarországon A17.1. ábra: Az adóékre vonatkozó mutatók (**) Átfogó eredménymutatók 1. melléklet: Fenntartható fejlődési célok Ez a melléklet a versenyképes fenntarthatóság négy dimenziója mentén értékeli a Magyarország által a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén elért eredményeket. A 17 fenntartható fejlődési cél és az azokhoz kapcsolódó mutatók biztosítják a szakpolitikai keretet az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendjéhez. A cél a szegénység valamennyi formájának felszámolása, az egyenlőtlenségek elleni küzdelem és az éghajlatváltozás kezelése, biztosítva ugyanakkor, hogy érvényesüljön a „senkit nem hagyunk hátra” elv. Az EU és tagállamai elkötelezettek e történelmi jelentőségű globális keretmegállapodás mellett, és aktív szerepet vállalnak a fenntartható fejlődési célok terén elért eredmények maximalizálásában. Az alábbi ábra a fenntartható fejlődési célokra vonatkozó uniós mutatókészleten alapul, amelyet a fenntartható fejlődési célok uniós szintű megvalósításának nyomon követésére dolgoztak ki. Bár Magyarország a környezeti fenntarthatósággal kapcsolatos több mutató tekintetében javulást ért el (2., 6., 11., 12. és 13. fenntartható fejlődési cél), más mutatók tekintetében további előrelépésre van szükség (7. és 9. fenntartható fejlődési cél). E mutatók értéke jelenleg az uniós átlag alatt van. Mindenekelőtt a települési hulladék újrafeldolgozási aránya csak kismértékben, a 2015. évi 32,2 %-ról 2020-ban 33,0 %-ra nőtt, míg a „körforgásos anyagok felhasználási aránya” a 2014. évi 5,8 %-ról 2020-ban 8,7 %-ra javult. E két mutató értéke azonban még mindig az uniós átlag alatt van (47,8 % a települési hulladék újrafeldolgozása és 12,8 % a körforgásos anyagok felhasználása esetében). Magyarország primerenergia-felhasználása nem éri el az uniós átlagot, a megújuló energia teljes energiafelhasználáson belüli részaránya pedig – amely a 2015. évi 14,5 %-ról 2020-ra 13,9 %-ra csökkent – messze elmarad az uniós átlagtól (2020-ban 22,09 %). Az ország energiatermelékenysége 2015 és 2020 között csak kismértékben nőtt (a 2015. évi 4,4 EUR/kgoe értékről 2020-ra 4,7 EUR/kgoe-ra), aminek következtében nagyobb lett az uniós átlagtól való eltérés (az Unióban az energiatermelékenység 7,8 EUR/kgoe-ról 8,6 EUR/kgoe-ra javult). A fenntartható közlekedési módok részaránya az elmúlt években csökkent, de még mindig az uniós átlag felett van (a tömegközlekedési eszközzel megtett kilométerek száma az összes közlekedési kilométer számához viszonyítva 2020-ban 28,4 %-ra csökkent, ami meghaladta a 17,2 %-os uniós átlagot). A méltányosság területén Magyarország nagyon jól teljesít a növekedéssel, a foglalkoztatással és a szegénység csökkentésével kapcsolatos egyes mutatók tekintetében (1. és 8. fenntartható fejlődési cél). Valamelyest javultak az egészségügyi mutatók (3. fenntartható fejlődési cél) is, de az országnak az oktatással és a nemek közötti egyenlőséggel (4., 5. és 10. fenntartható fejlődési cél) kapcsolatos számos területen fel kell zárkóznia. Különösen nagy mértékben javult a foglalkoztatási ráta (a 2016. évi 73,7 %-ról 2021-ben 78,8 %-ra), és csökkent a súlyos anyagi és szociális nélkülözésben élők aránya (a 2015. évi 24,1 %-ról 2020-ban 10,7 %-ra), valamint a lakáskörülmények tekintetében súlyosan depriváltak aránya (a 2015. évi 15,5 %-ról 2020-ban 7,6 %-ra). Az említett javulás ellenére a súlyos anyagi nélkülözésben élők arányára vonatkozó adat még mindig jelentősen elmarad az uniós átlagtól (amely mindössze 6,8 %) és rosszabb a lakáskörülmények tekintetében súlyosan depriváltak aránya is (az uniós átlag 4,0 %). Magyarország az oktatás (4. fenntartható fejlődési cél) terén is az uniós átlag alatt teljesít: a 2021. évi adatok szerint magas és növekszik a korai iskolaelhagyók aránya (Magyarországon 12,0 %, szemben az uniós 9,7 %-kal), a felsőfokú végzettséggel rendelkezők aránya pedig alacsony és csökkenőben van (32,9 %, míg az EU-ban 41,2 %). Magyarország az uniós átlag alatt teljesít a nemek közötti egyenlőség terén is (5. fenntartható fejlődési cél), a nemek közötti foglalkoztatási különbség és a nemek közötti bérszakadék egyre nagyobb, és csekély a nők részvételi aránya az Országgyűlésben, a kormányban és a felső vezetésben. Magyarország jó eredményeket ér el a termelékenységgel kapcsolatos egyes mutatók tekintetében (8. és 9. fenntartható fejlődési cél), de más területeken fel kell zárkóznia (ilyen például az oktatásra vonatkozó 4. fenntartható fejlődési cél, amelynek kulcsfontosságú szerepe van a termelékenységben). A nagy sebességű internetkapcsolattal rendelkező magyar háztartások aránya 2020-ban közelebb került az 59,3 %-os uniós átlaghoz, ami jelentős előrelépést jelent 2015-höz képest. Jelenleg a magyarországi háztartások 48,6 %-a rendelkezik nagy sebességű internet-hozzáféréssel, szemben a 2015. évi 21,5 %-kal. Magyarország kutatás-fejlesztésre fordított bruttó hazai kiadásai jóval az uniós átlag alatt vannak (a GDP 1,61 %-a, szemben az uniós 2,32 %-kal), és az ország az elmúlt időszakban nem ért el jelentős előrelépést ezen a területen. A felnőttképzés igénybevétele és a digitális készségek megerősítése továbbra is kihívást jelent. Magyarországon a felnőtteknek csupán 5,9 %-a vesz részt képzési programokban, ami messze elmarad az uniós átlagtól (2021-ben 10,8 %). A magyaroknak csak 49 %-a rendelkezik legalább alapvető digitális készségekkel, szemben a 2021. évi 54 %-os uniós átlaggal. A1.1. ábra: A Magyarország által a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén az elmúlt öt évben elért eredmények Forrás: Eurostat, utoljára aktualizálva 2022. április 28-án. Az adatok főként a 2015–2020 és a 2016–2021 közötti időszakra vonatkoznak. Magyarország jól teljesít a makrogazdasági stabilitással kapcsolatos mutatók tekintetében (8. fenntartható fejlődési cél), más mutatók tekintetében pedig előrelépést ért el (például az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésre és az intézményekbe vetett bizalomra vonatkozó 16. fenntartható fejlődési célhoz kapcsolódóan). Magyarországon az egy főre jutó reál-GDP nőtt, 2021-ben elérte a 13 660 EUR-t (a 2016-os 11 500 EUR-hoz képest), de még mindig jelentősen elmarad az uniós átlagtól (2021-ben 27 810 EUR), és lassul a gazdasági konvergencia az EU többi részével. A beruházások GDP-hez viszonyított aránya 2015 óta nőtt, és meghaladja az uniós átlagot (26,8 %, szemben a 2020. évi 22,3 %-os uniós átlaggal). Magyarország a foglalkoztatással kapcsolatos mutatók tekintetében is meghaladja az uniós átlagot (8. fenntartható fejlődési cél). A tartós munkanélküliségi ráta 2015 óta jelentősen csökkent (a 2016. évi 2,3 %-ról 2020-ban 1,3 %-ra). Az igazságszolgáltatáshoz való jog és az intézményekbe vetett bizalom tekintetében (16. fenntartható fejlődési cél) Magyarország azonban még mindig elmarad az uniós átlagtól, és teljesítménye romlik. 2. melléklet: Helyreállítási és rezilienciaépítési terv – végrehajtás

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz (RRF) az Európai Unió arra irányuló erőfeszítéseinek központi eleme, hogy támogassa az Unió Covid19-világjárványból való kilábalását és megerősítse a jövőbeli sokkokkal szembeni rezilienciát. Magyarország 2021. május 11-én benyújtotta helyreállítási és rezilienciaépítési tervét. A terv 7,17 milliárd EUR összegű vissza nem térítendő támogatást irányzott elő, ami Magyarország 2019. évi GDP-jének 4,9 %-át teszi ki. A Bizottság folytatja a magyar terv értékelését, és konstruktívan együttműködik a magyar hatóságokkal annak biztosítása érdekében, hogy a terv megfeleljen a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendeletben meghatározott kritériumoknak. 3. melléklet: A helyreállítást és a növekedést szolgáló egyéb uniós eszközök Az uniós prioritások végrehajtását szolgáló beruházások támogatásának legfontosabb eszköze a 2021–2027 közötti időszakra szóló, több mint 1,2 billió EUR összegű uniós költségvetés. A Next Generation EU 800 milliárd EUR összegű további hozzájárulásával és annak legjelentősebb összetevőjével, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközzel együtt a többéves költségvetés jelentős erőket összpontosít a helyreállítás és a fenntartható növekedés előmozdítására. A3.1. ábra: Európai strukturális és beruházási alapok 2014–2020 – teljes költségvetés alapok szerinti bontásban Forrás: Európai Bizottság, az EU Kohéziós Alapjának nyíltadatplatformja 2021 és 2027 között az uniós kohéziós politikai alapok 22,79 milliárd EUR-val támogatják Magyarországon a hosszú távú fejlesztési célokat, ideértve az Igazságos Átmenet Alap által a zöld átállás társadalmi-gazdasági hatásainak mérséklésére biztosított 261,1 millió EUR-t. A 2021–2027-es kohéziós politikai alapok partnerségi megállapodásait és programjait úgy alakították ki, hogy azok figyelembe vegyék az európai szemeszter keretében közzétett 2019–2020-as országspecifikus ajánlásokat és beruházási iránymutatásokat, biztosítva az egyéb uniós finanszírozásokkal való szinergiákat és kiegészítő jelleget. Emellett Magyarország a 2023–2027-es időszakban 8,4 milliárd EUR összegű támogatást kap a közös agrárpolitika keretében, amely összeg a társadalmi, környezeti és gazdasági fenntarthatóság és innováció támogatására szolgál a mezőgazdaságban és a vidéki térségekben, hozzájárul az európai zöld megállapodás megvalósításához, és elősegíti a hosszú távú élelmezésbiztonságot. A 2014–2020-as időszakban az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) 26,83 milliárd EUR uniós költségvetési forrást ruháztak be Magyarországon. A nemzeti finanszírozást is magában foglaló teljes beruházásösszeg 31,77 milliárd EUR-t tett ki (3.1. ábra), ami a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó magyar GDP mintegy 3,67 %-ának és a magyar közberuházások 49,30 %-ának felel meg. 2021. december 31-ig a teljes összeg 123 %-át különítették el konkrét projektekre, és 73 %-át használták fel, így 2023 végéig még 8,45 milliárd EUR költhető további beruházásokra. A tizenegy célkitűzés közül Magyarországon a kohéziós politika finanszírozása szempontjából a következők a legrelevánsabbak: i. a kkv-k versenyképessége (5,39 milliárd EUR); ii. fenntartható és minőségi foglalkoztatás (4 milliárd EUR); iii. hálózati infrastruktúra a közlekedési és energetikai ágazatban (3,9 milliárd EUR); iv. környezetvédelem és erőforrás-hatékonyság (3,7 milliárd EUR); v. alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság (3 milliárd EUR); vi. társadalmi befogadás (2,97 milliárd EUR); vii. kutatás és innováció (2,27 milliárd EUR); viii. oktatás és szakképzés (2 milliárd EUR); ix. az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás (1,9 milliárd EUR); x. hatékony közigazgatás, válságelhárítás és reziliencia; valamint xi. információs és kommunikációs technológia. 2020 végéig a kohéziós politikai beruházások: i. 29 914 magyarországi vállalkozást támogattak (ebből 4 627-et vissza nem térítendő támogatás, 5 683-at pedig egyéb támogatás formájában); ii. 19 653 munkahely létrehozásához nyújtottak közvetlen segítséget; iii. 152 000 háztartásban segítettek kialakítani a széles sávú hozzáférést; iv. hozzájárultak 158 km új közút megépítéséhez és 274 km vasútvonal újjáépítéséhez; v. 7,8 millió ember számára javították az egészségügyi szolgáltatásokat és 73 000 ember számára a szennyvízkezelést. Magyarország összesen 1,15 milliárd EUR-t különített el az Európai Szociális Alap (ESZA) keretében a munkavállalást vagy a képzést támogató fellépésekre, amelyekben több mint 400 000 fő vett részt. Közülük több mint 220 000 fő talált állást. A kohéziós politikai alapok már most is jelentős mértékben hozzájárulnak a fenntartható fejlődési célok célkitűzéseihez. Magyarország esetében a kohéziós politikai alapok a 17 fenntartható fejlődési cél közül 11-et támogatnak, az egyes célok tekintetében akár a kiadások 94 %-ával. A REACT-EU, a Next Generation EU egy másik alapja 926 millió EUR összegű kiegészítő finanszírozást biztosított Magyarország 2014–2020-as kohéziós politikai előirányzataihoz a kiegyensúlyozott helyreállítás biztosítása, a konvergencia előmozdítása és a Covid19-járványt követően a régiók létfontosságú támogatása érdekében. A REACT-EU az alábbiak révén nyújtott támogatást Magyarországon: i. három operatív program a munkahelyek bértámogatások révén történő megőrzésére a világjárvány által érintett ágazatokban; ii. a gazdasági helyreállítás előmozdítása a kkv-knak nyújtott hitelek révén; iii. a járványügyi helyzet javítása az EU által jóváhagyott oltóanyagok beszerzése révén, többek között gyermekek számára; valamint iv. a zöld átállás támogatása energiahatékonysági intézkedések, környezetbarát infrastruktúra és a megújuló energiaforrásokba történő beruházások révén. A3.2. ábra: A kohéziós politika hozzájárulása a fenntartható fejlődési célokhoz (milliárd EUR) Forrás: Európai Bizottság, DG REGIO A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés biztosította az első uniós szükséghelyzeti támogatást Magyarországnak a Covid19-világjárvány kezeléséhez. Rendkívüli rugalmasságot vezetett be, amely lehetővé tette Magyarország számára, hogy forrásokat csoportosítson át a vállalkozások támogatására ([208] millió EUR), hozzájárulva például a kkv-k likviditási támogatásához, többek között forgóeszközhitelek révén, a válság következtében sérült élelmiszeripari értékláncok támogatásán, valamint a csökkentett munkaidős foglalkoztatás (ESZA) és a zöldebb gazdaságra való átállás (ERFA) támogatásán keresztül. A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés emellett növelte a Budapest fővárosi régióban, a Covid19-válság által 2020-ban leginkább érintett magyarországi régióban található vállalatok és kiszolgáltatott személyek támogatását. Magyarország a kohéziós politika terén végrehajtott intézkedések 100 %-os ideiglenes uniós finanszírozásában is részesült: a 100 %-os társfinanszírozás 2021-ben mintegy 797 millió EUR-t tett ki. Magyarország támogatást kapott a szükséghelyzeti munkanélküliségi kockázatokat mérséklő ideiglenes támogatást nyújtó európai eszköz (SURE) keretében a csökkentett munkaidős foglalkoztatáshoz hasonló intézkedések, valamint kiegészítő, egészségügyi vonatkozású intézkedések finanszírozására. A Tanács 2020 októberében és kiegészítő támogatás formájában 2022 januárjában nyújtott pénzügyi támogatást Magyarországnak a SURE keretében, összesen 651 millió EUR összegben, amelyet 2022. március 29-ig folyósítottak. A SURE a becslések szerint 2020-ban a munkavállalók mintegy 10 %-át és a vállalkozások 5 %-át támogatta legalább egy hónapon át elsősorban a szálláshely-szolgáltatás és vendéglátás, az egészségügy és szociális ellátás, valamint az egyéb szolgáltatási tevékenységek területén. A SURE-források alacsonyabb kamatlábainak köszönhetően Magyarország a becslések szerint összesen 90 millió EUR összegű kamatmegtakarítást ért el. A Bizottság a technikai támogatási eszközön keresztül testreszabott szakértelmet biztosít Magyarország számára a növekedésösztönző reformok megtervezése és végrehajtása terén. Magyarország 2018 óta 34 technikai támogatási projekten keresztül részesült támogatásban. A 2021-ben végrehajtott projektek számos területen támogatják Magyarországot, többek között a fenntartható növekedés, a méltányos adóztatás, a közigazgatás digitalizálása, az egészségügy, a digitális felsőoktatás és a pénzügyi ágazat felügyelete terén. A digitális oktatás és tanulás minőségének javításához nyújtott támogatás várhatóan versenyképesebb és vonzóbb felsőoktatási rendszert eredményez. 2022-ben új projektek indulnak az igazságos átmenet támogatása érdekében, többek között az egyéni tanulási számlák tesztelése révén. Magyarország más uniós programok nyújtotta előnyökből is részesül. Idetartozik az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz, amely 1,1 milliárd EUR összegű uniós finanszírozást különített el a stratégiai közlekedési hálózatokkal kapcsolatos konkrét projektekre, valamint a Horizont 2020 program, amely 371,4 millió EUR összegű uniós finanszírozást biztosított. 4. melléklet: Az országspecifikus ajánlások végrehajtása terén elért eredmények A Bizottság elvégezte az európai szemeszter keretében Magyarországnak címzett 2019–2021-es országspecifikus ajánlások értékelését. Az értékelés figyelembe veszi a Magyarország által eddig megtett szakpolitikai intézkedéseket. 2019-ben és 2020-ban a strukturális kérdésekre összpontosító országspecifikus ajánlások 25 %-a terén legalább „némi haladást” sikerült elérni, míg 75 %-uk „korlátozott haladás” vagy „nincs haladás” minősítést kapott (lásd az A4.1. ábrát). A4.1. ábra: Magyarország előrehaladása a 2019–2020-as országspecifikus ajánlások terén (az európai szemeszter 2022. évi ciklusa) Forrás: Európai Bizottság

A4.1. táblázat: Összefoglaló táblázat a 2019., 2020. és 2021. évi országspecifikus ajánlásokról (Folytatás a következő oldalon) Táblázat (folytatás) Forrás: Európai Bizottság Környezeti fenntarthatóság 5. melléklet: A zöld megállapodás Az európai zöld megállapodás az Uniót olyan igazságos és virágzó társadalommá kívánja alakítani, amely modern, erőforrás-hatékony és versenyképes gazdasággal rendelkezik, ahol 2050-re megszűnik a nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátás, és ahol a gazdaság növekedése nem erőforrásfüggő. Ez a melléklet pillanatképet ad az európai zöld megállapodás egyes építőelemeit érintő legjelentősebb és gazdasági szempontból legfontosabb magyarországi fejleményekről. A mellékletet a zöld átállás foglalkoztatási és társadalmi hatásairól szóló 6. melléklettel, valamint a zöld megállapodás igazságos átmenettel és körforgásos gazdasággal kapcsolatos szempontjairól szóló 7. melléklettel együtt kell értelmezni. Az elmúlt évtizedekben Magyarország jelentős előrelépést tett az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság alapjainak lefektetése terén. A magyar gazdaság azonban még mindig energiaigényesebb és szén-dioxid-intenzívebb, mint az uniós átlag. Ez azt mutatja, további jelentős lehetőségek vannak arra, hogy a magyar gazdaság az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenállóbbá és fenntarthatóbbá váljon. 2020-ban Magyarország teljes üvegházhatásúgáz-kibocsátása (a földhasználati ágazat kivételével) az 1990-es szint 67 %-át tette ki. Annak ellenére, hogy a magyar gazdaság kibocsátási intenzitása magasabb az uniós átlagnál, az egy főre jutó kibocsátás alacsonyabb annál. Az előrejelzések szerint Magyarország teljesíti a jelenlegi 2030-as közös kötelezettségvállalási célját, amely szerint 2030-ra a 2005-ös szinthez képest 7 %-kal csökkenti kibocsátási szintjét a meglévő intézkedések révén. A további intézkedésekkel Magyarország 15 százalékponttal túlteljesítené a kitűzött célt (azaz 2030-ra a 2005-ös szinthez képest 19 %-kal csökkentené a kibocsátást). A további intézkedések hozzájárulhatnak a magasabb ambíciószint eléréséhez; Magyarország új közös kötelezettségvállalási célkitűzése (az európai zöld megállapodást végrehajtó 2021. júliusi javaslatok értelmében) 2030-ig 18,7 %-kal csökkenti a kibocsátást a 2005-ös szinthez képest. Átfogó intézkedésekre lenne szükség ahhoz, hogy Magyarország megfordítsa a közlekedési ágazat növekvő kibocsátásainak az elmúlt években tapasztalt tendenciáját. A jelenlegi földhasználati gyakorlatok alapján Magyarországon 2030-ig várhatóan csökken a nettó szén-dioxid-elnyelés.

Magyarországon a környezetvédelmi adók nagyjából összhangban vannak az uniós átlaggal, míg a kormányzat környezetvédelmi kiadásai nem érik el az uniós átlagot. Magyarország környezetvédelmi adókból származó bevételei a GDP 2,2 %-át, a teljes adóbevétel 6 %-át teszik ki. A környezetvédelmi adók nagy részét az energiaadók teszik ki, a közlekedési adók kisebb mértékben járulnak hozzá a környezetvédelmi adóbázishoz. A környezetszennyezést terhelő adók a környezetvédelmi adók csekély hányadát adják. Ugyanakkor a magyar kormány kiadásaiban az uniós átlagnál alacsonyabb arányt képviselnek a környezetvédelmi kiadások. A fosszilis tüzelőanyagok támogatása 2020-ban csökkent, de a csökkenés az időszak során nem volt egyenletes. Az éghajlati fenyegetéseknek való költségvetési kitettség (az államháztartás biztosítatlan eszközök miatti éghajlati kockázata) alacsonynak/mérsékeltnek tekinthető. (Az adózással kapcsolatban további mutatók találhatók az 18. mellékletben.) A5.1. ábra: Energia – Arány az energiamixben (szilárd tüzelőanyagok, olaj, földgáz, nukleáris energia, megújuló energiaforrások1) Forrás: Eurostat Magyarország továbbra is jelentős mértékben támaszkodik a fosszilis tüzelőanyagokra: energiaszerkezetében a földgáz képviseli a legnagyobb arányt – 2020-ban 35 %-ot –, míg az olaj aránya 30 %-os. A megújuló energiaforrások az energiamix 12 %-át teszik ki, és ennek mintegy kétharmada szilárd bioüzemanyagokból (biomasszából) származik. Az atomenergia az energiamix mintegy 16 %-át teszi ki, míg a villamosenergia-termelésben való részesedése 2020-ban 46 %-os volt. A megújuló energiaforrásokkal (15%) együtt tehát Magyarország villamosenergia-termelésben felhasznált energiahordozóinak 61 %-a származott alacsony szén-dioxid-kibocsátású (azaz nukleáris vagy megújuló) forrásból. Magyarország célja, hogy 2030-ra 90 %-ra növelje a szén-dioxid-mentes villamosenergia-termelést, és 2025-re fokozatosan megszüntesse a lignittüzelésű villamosenergia-termelést (a széntüzelésű erőművek már kikerültek a rendszerből). Magyarországon csökken a biológiai sokféleség és romlik az ökoszisztéma egészsége. 2020-ban Magyarországon a védett területek teljes szárazföldi területen belüli aránya nem érte el az uniós átlagot. Emellett két magyarországi Natura 2000 terület nem rendelkezik irányítási tervvel, és Magyarország Natura 2000 természetvédelmi intézkedései és célkitűzései még nem felelnek meg teljes mértékben a vonatkozó iránymutatásoknak. Magyarország két további mérőszám, a biogazdálkodással hasznosított mezőgazdasági terület (6,03 %) és az erdőterület aránya (26,1 %) tekintetében is az uniós átlag alatt teljesít. Számos – és újabban egyre több – védett élőhely és faj van kedvezőtlen védettségi helyzetben. Ugyanakkor az élőhelyeknek csak 13,3 %-a van jó védettségi helyzetben. A fajok tekintetében ez a mutató 35 %, bár az arány az előző évekhez képest csökken. Magyarországon több tényező is hozzájárul a biológiai sokféleség általános romlásához: i. intenzív mezőgazdasági gyakorlatok; ii. talajvesztés; iii. levegő-, talaj- és vízszennyezés; valamint iv. éghajlatváltozás. A5.2. ábra: Biodiverzitás – Szárazföldi védett területek és biogazdálkodás Forrás: EEA (szárazföldi védett területek) és Eurostat (biogazdálkodás) A szárazföldi védett területek tekintetében 2018-ra és a 2016. és 2017. évi uniós átlagra vonatkozóan hiányoznak az adatok. Magyarországon a légszennyezés komoly aggodalomra ad okot. Bár Magyarországon az elmúlt években csökkent a legfontosabb légszennyező anyagok kibocsátása, ez még mindig jóval az uniós átlag felett van. 2020-ban Magyarországon nem lépte túl a környezeti levegő minőségéről szóló irányelvben meghatározott uniós határértékeket. Az Európai Bizottság mindazonáltal nyomon követi a Magyarországgal szemben indított kötelezettségszegési eljárást, amelynek keretében megállapította, hogy Magyarország több levegőminőségi zóna tekintetében tartósan túllépte a levegőminőségi előírásoknak a finom szálló porra (PM10) és a nitrogén-dioxidra (NO2) vonatkozóan előírt határértékeit. Ezek a túllépések súlyosan károsítják az emberi egészséget és a környezetet. A felszín alatti vizek nitrátszennyezése tekintetében Magyarországon általában jó a helyzet. A felszíni vizek jelentős része esetében azonban veszélyt jelent az eutrofizáció. A vízminőségi értékek Magyarország egész területén rosszak, és az ország egyike azoknak a tagállamoknak, amelyek a mezőgazdaságból származó tápanyagszennyezés kezelése terén a legnagyobb kihívásokkal szembesülnek. Ami a mobilitást illeti, Magyarországon folyamatosan növekszik az elektromos autók nyilvános töltőállomásainak száma és az újonnan nyilvántartásba vett kibocsátásmentes személygépkocsik aránya. Magyarország e két mérőszám tekintetében még mindig az uniós átlag alatt teljesít, annak ellenére, hogy a közép-európai országok viszonylatában élen jár e területeken. Az EU-ban továbbra is Magyarország közlekedése az egyik legzsúfoltabb. A dugóban elvesztegetett órák száma – főként a városokban – egyre nő (2020-ban több mint 42 óra/év volt járművezetőnként, ami meghaladja az uniós átlagot). A forgalmi torlódások kezelésére irányuló intézkedések elégtelensége veszélyeztetheti a tiszta mobilitás terén elért eredményeket a városi területeken. Magyarországon a vasúti pályák mintegy 42 %-a villamosított. Az elmúlt öt évben jelentősen nőtt a közlekedési ágazat kibocsátása, amely hamarosan az ország legnagyobb kibocsátó ágazatává válik. A közlekedésből származó kibocsátások a jelenlegi politikák mellett várhatóan tovább növekednek. A5.3. ábra: Mobilitás – A kibocsátásmentes járművek aránya (az újonnan nyilvántartásba vett járművek %-ában) Forrás: Alternatív Üzemanyagok Európai Megfigyelőközpontja A kibocsátásmentes járművek (személygépkocsik) az akkumulátoros és az üzemanyagcellás elektromos járműveket (BEV, FCEV) foglalják magukban. A5.1. táblázat: Az európai zöld megállapodással kapcsolatos előrehaladást makrogazdasági szempontból alátámasztó mutatók Forrás: Eurostat, Közös Kutatóközpont, Európai Bizottság, EEA, Alternatív Üzemanyagok Európai Megfigyelőközpontja 6. melléklet: A zöld átállás foglalkoztatási és társadalmi hatása A zöld átállás nemcsak a környezeti fenntarthatóság javítását foglalja magában, hanem jelentős társadalmi dimenzióval is rendelkezik. Bár az e tekintetben hozott intézkedések előmozdítják a fenntartható növekedést, és bővítik a munkahelyteremtés lehetőségeit, azt is biztosítaniuk kell, hogy senki se maradjon le, és a társadalom minden csoportja részesüljön az átállás előnyeiből. A6.1. ábra: A méltányos zöld átállással kapcsolatos kihívások Forrás: Eurostat, World Inequality Database Magyarország zöld gazdaságának mérete továbbra is korlátozott. A zöld gazdaságnak a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben foglalt beruházások és reformok által támogatott fejlesztése elősegítheti a fenntartható növekedést és a minőségi munkahelyteremtést. Ugyanakkor a zöld átállás várhatóan nagyobb áldozatot fog követelni az alacsony és közepes jövedelmű csoportoktól. Magyarország helyreállítási és rezilienciaépítési tervének tervezetében két javasolt beruházás szolgálja a méltányos zöld átállást. A 300 leghátrányosabb helyzetű településen élő, kisgyermekes rászoruló családok otthonaiban legalább egy helyiséget elektromos fűtéssel kívánnak felszerelni. Magyarország szociális naperőműveket hozna létre, és szociális transzferek által biztosítaná az ezen erőművekből származó bevételek felhasználását. Az országos átlag alatti jövedelemmel rendelkező háztartások esetében a helyreállítási és rezilienciaépítési terv az ablakok cseréjével és a fűtési berendezések napelemek és hőszivattyúk segítségével történő korszerűsítésével támogatja az energiamegtakarítást. Az Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+) a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközzel együtt fogja segíteni a „zöld munkahelyekben” rejlő lehetőségek kiaknázását Magyarországon. Magyarország 2020. évi nemzeti energia- és klímaterve szerint 2016-ban az ország háztartásainak 9,8 %-a élt energiaszegénységben. A nemzeti energia- és klímaterv közüzemi költségek csökkentésére irányuló része azonban: i. nem veszi figyelembe a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások sajátosságait; és ii. nem foglalkozik kifejezetten az igazságos átmenet társadalmi, foglalkoztatási és készségekre gyakorolt hatásaival. Magyarország 2021–2027-es időszakra szóló, igazságos átmenetre vonatkozó tervének tervezetét is meg lehetne erősíteni, részletesebben kitérve e kihívások kezelésére. A6.2. ábra: Energiaszegénység jövedelmi decilisek szerint Forrás: Eurostat EU-SILC felmérés (2020) Bár Magyarországon a legfontosabb energiaigényes ágazatok mérete továbbra is jelentős, a gazdaság némileg csökkentette szénlábnyomát, és a jelenleg szerény léptékű zöld ágazat komoly munkahelyteremtési potenciállal rendelkezik. A magyar gazdaság üvegházhatásúgáz-kibocsátási intenzitása 2015 és 2020 között kismértékben csökkent (a bruttó hozzáadott értékhez viszonyítva), és 33 %-kal az uniós átlag alatt van: az egy munkavállalóra jutó átlagos szénlábnyom 10,98 tonna ÜHG-kibocsátás (az EU-ban 13,61 tonna) (lásd az 1. ábrát). A zöld átállás következtében várhatóan visszaszoruló ágazatok közé tartozik a szén- és a lignitbányászat, valamint a fosszilis tüzelőanyagokon alapuló villamosenergia-termelés. Magyarország energiaigényes iparágaival együtt – beleértve a fém-, cement- és vegyianyag-ágazatot – ezek a várhatóan visszaszoruló ágazatok az összes munkavállaló 3,9 %-át foglalkoztatják, akik számára különösen fontos lehet a továbbképzés és az átképzés (lásd: 15. mellékletet). Bár nem állnak rendelkezésre mutatók a környezeti iparban foglalkoztatottak arányára vonatkozóan, a megújuló energia és az energiahatékonyság javítása több zöld munkahely kialakítására kínál lehetőséget. Az energiaágazatban a klímasemleges gazdaságra való átmenethez kapcsolódóan munkaerőhiány tapasztalható. A zöld átállás kezelhető mértékű társadalmi kihívásokkal jár Magyarországon. A szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitettek aránya alacsonyabb az uniós átlagnál (19,4 % Magyarországon és 21,6 % az EU-27-ben), de a vidéki területeken megközelíti azt (22,2 %, szemben az EU-27-es 22,8 %-kal). A lakosság azon hányada, amely nem tudta megfelelően fűteni otthonát (lásd az A6.2. ábrát), 2020-ban nem érte el az uniós átlagot (4,2 % Magyarországon, szemben az EU-ban mért 8,2 %-kal), mivel a kormány biztosította, hogy a villamos energia, a gáz és a távfűtés ára 2013 óta változatlan maradjon. A rezsicsökkentés hatálya alá nem tartozó, vidéken még széles körben használt tűzifa ára 2010 óta 75 %-kal emelkedett. Az áremelkedés az alacsonyabb jövedelmű csoportokat, különösen a romákat érinti érzékenyen, mivel az alacsonyabb jövedelmű csoportok 37 %-a nem fér hozzá megfelelő lakhatáshoz. A lakossági fogyasztási minták igen eltérőek Magyarországon: a kibocsátók felső 10 %-ának átlagos szénlábnyoma körülbelül hatszor akkora, mint a lakosság alsó 50 %-ának szénlábnyoma (szemben az EU-ban mért átlagosan 5,3-szoros különbséggel). Az adórendszernek kulcsszerepe van a klímasemlegességre való igazságos átmenet biztosításában. Magyarország összes környezetvédelmi adóból származó bevétele 2015 és 2019 között kismértékben, a GDP 2,47 %-áról 2,26 %-ára, 2020-ban pedig 2,18 %-ára csökkent (szemben az uniós 2,24 %-kal). Az alacsony jövedelműek esetében a munkát terhelő adóék 2015 és 2019 között 49 %-ról 44,6 %-ra, 2020-ban pedig 43,2 %-ra csökkent (az EU egészében 31,9 % volt 2020-ban) (lásd a 18. mellékletet). Így lehetőség van a környezeti adók növelésére, ha ennek az alacsony jövedelmű háztartások életszínvonalára gyakorolt hatását újraelosztó intézkedésekkel korlátozzák.

Termelékenység 7. melléklet: Erőforrás-hatékonyság és termelékenység Az erőforrások hatékony felhasználása kulcsfontosságú a versenyképesség és a nyitott stratégiai autonómia biztosításához, a környezeti hatások minimalizálása mellett. A zöld átállás óriási lehetőséget kínál az európai ipar számára azáltal, hogy létrehozza a tiszta technológiák és termékek piacait. Ez a teljes értékláncra hatással lesz olyan ágazatokban, mint az energia, a közlekedés, az építőipar, a felújítás, az élelmiszeripar és az elektronika, és Európa-szerte hozzájárul a fenntartható, helyi és jól fizetett munkahelyek létrehozásához. A7.1. ábra: A települési hulladék kezelése Forrás: Eurostat Magyarország az uniós átlagnál rosszabbul teljesít a körforgásos másodlagos anyagok felhasználása terén. Magyarország az elmúlt években folyamatos előrehaladást ért el ezen a területen, de a 8,7 %-os körforgásos anyagfelhasználási arány mellett (amely elmarad az EU-ban mért 12,8 %-tól), az anyagok nagy része még mindig nem kerül újrafeldolgozásra vagy újrafelhasználásra a magyar gazdaságban. 2018-ban létrejött a körforgásos gazdasággal foglalkozó nemzeti platform a helyzet nyomon követésére. Magyarországon jelenleg kevéssé ismertek a körforgásos gazdaság elvei, és azok (víz- és energiamegtakarítás, hulladékcsökkentés, újrahasznosítás, környezetbarát tervezés, másodlagos piacok) nem épültek be kellőképpen valamennyi gazdasági ágazat működésébe. Az erőforrás-termelékenység 31 %-kal elmarad az uniós átlagtól. Az erőforrás-termelékenység azt fejezi ki, hogy a gazdaság mennyire hatékonyan használja fel az anyagi erőforrásokat a vagyon megteremtéséhez. Az erőforrás-termelékenység javítása segíthet minimalizálni a környezeti károkat, csökkenteni a volatilis nyersanyagpiacoktól való függőséget. Annak ellenére, hogy az utóbbi időben kismértékben (2019–2020-hoz képest 7,3 %-kal) nőtt Magyarország erőforrás-termelékenysége, a változás az elmúlt 5 évben nem volt jelentős, és e tekintetben Magyarország továbbra is az egyik leggyengébben teljesítő tagállam az EU-ban. Magyarország nem teljesítette a 2020-ra kitűzött újrafeldolgozási célját, és még mindig jóval elmarad az uniós átlagtól az újrafeldolgozás terén. Magyarországon a települési hulladéktermelés alacsonyabb az uniós átlagnál (1 879 kg/fő, szemben a 2018. évi 5 234 kg/fő uniós átlaggal), de növekszik, részben az alacsonyabb, ám konvergáló jövedelmi szint hatására. Az újrafeldolgozott hulladék aránya a 2015. évi 32,2 %-ról 2018-ban 37,4 %-ra nőtt, és a települési hulladék hulladéklerakóktól való eltérítése terén is előrelépés történt: a lerakókba szállított hulladék aránya a 2004-es 74 %-ról 2018-ig 24,5 %-ra csökkent. A hulladéklerakás azonban továbbra is fontos hulladékgazdálkodási módszer, és Magyarországnak további beruházásokra van szüksége az uniós újrafeldolgozási célok eléréséhez. Emellett Magyarország nem érte el az üvegcsomagolások újrafeldolgozási arányának javítására vonatkozó 2018-as célkitűzését, és a települési hulladék újrafeldolgozási aránya is csökkent 2018 óta. A7.2. ábra: A körforgásos gazdaság jelentősége és bővülése – foglalkoztatás és hozzáadott érték a körforgásos gazdaságban Forrás: Eurostat Magyarországnak fel kell zárkóznia az EU-hoz a környezetvédelmi technológia és innováció terén. A 2021. évi ökoinnovációs eredménytáblán Magyarország a 25. helyen állt az uniós tagállamok között, és az ökoinnovációs inputok és outputok terén a leggyengébb teljesítményt érte el. A7.1. táblázat: Kiválasztott erőforrás-hatékonysági mutatók Forrás: Eurostat 8. melléklet: Digitális átállás A digitális gazdaság és társadalom fejlettségét mérő mutató (DESI) az uniós tagállamok digitális fejlődését követi nyomon. Az európai digitális évtized négy sarkalatos dimenzióját a humán tőke, a digitális konnektivitás, a digitális technológiák vállalkozások általi integrálása és a digitális közszolgáltatások alkotják. Ez a melléklet Magyarország DESI mutató által mért teljesítményét mutatja be. Magyarország a humán tőkére vonatkozó DESI-dimenzióban az uniós átlag alatt teljesít. A lakosságnak csak mintegy fele rendelkezik legalább alapvető digitális készségekkel. Az információs és kommunikációs technológiák (IKT) területén működő szakemberek aránya az elmúlt években enyhén nőtt a magyar foglalkoztatottak körében, de továbbra is meglehetősen alacsony. A széles sávú összeköttetés kiépítése jelentős mértékben javult. A nagyon nagy kapacitású vezetékes hálózati lefedettség a 2020. évi 49 %-ról 2021-ben 79 %-ra emelkedett, és így meghaladta a 70 %-os uniós átlagot. Másrészről az 5G lefedettség továbbra is alacsony (2021 júniusában a lakott területek 18 %-a, szemben az uniós 66 %-kal). A8.1. táblázat: A digitális gazdaság és társadalom fejlettségét mérő legfontosabb mutatók Forrás: A digitális gazdaság és társadalom fejlettségét mérő mutató (DESI)

Magyarország gyenge teljesítményt nyújt a digitális technológiák üzleti tevékenységekbe való integrálása terén. A kkv-k mindössze 34 %-a volt legalább alapszinten digitálisan intenzív vállalkozás 2021-ben (szemben az 55 %-os uniós átlaggal). A fejlett digitális technológiák, például a nagy adathalmazok és a mesterséges intelligencia használata az uniós átlag felét sem éri el (7 %, szemben az uniós 14 %-kal), a számítástechnikai felhő alkalmazása pedig 13 százalékponttal alacsonyabb mértékű Magyarországon (21 %, szemben az uniós 34 %-kal). 9. melléklet: Innováció Ez a melléklet általános áttekintést nyújt Magyarország kutatási és innovációs rendszerének teljesítményéről. Magyarország feltörekvő innovátor, és a 2021. évi európai innovációs eredménytábla szerint az elmúlt években romlott az EU-hoz viszonyított teljesítménye . Magyarország a közfinanszírozású kutatási rendszer eredményei és a kutatási területen jártas munkavállalók rendelkezésre állása tekintetében továbbra is az uniós átlag alatt teljesít. A teljes K+F-intenzitás 2020-ban 1,61 %-ra nőtt, de ez elmarad a Magyarország által saját maga számára kitűzött 1,8%-os céltól. Míg a magánszektor K+F kiadásai nőttek, a közszféra K+F kiadásai az elmúlt évtizedben a GDP 0,43 %-át kitevő 2010-es értékről 2020-ra a GDP 0,37 %-ára csökkentek, ami jóval elmarad a 0,78 %-os uniós átlagtól. Míg a 25–34 éves korosztályban a természettudományos és mérnöki diplomások aránya a 2010-es évek elején nőtt, a közelmúltban csak stagnált, és továbbra is jelentősen elmarad az uniós átlagtól. A magán K+F-nek nyújtott nagyvonalú állami támogatás ellenére a tudományos és az üzleti szféra közötti kapcsolatok nem javultak. A magyar vállalkozások K+F-kiadásainak növekedése ellenére a vállalkozások és a tudományos területek közötti kapcsolatok változatlanul gyengék. Ez a magánszektor által finanszírozott állami kutatás alacsony arányában is tükröződik, mely változatlanul csak egyötöde az uniós átlagnak. Pozitív fejlemény, hogy a kockázati tőke volumene az elmúlt évtizedben nőtt, elérve a GDP 0,08 %-át, ami jóval az uniós átlag felett van. Emellett a leginnovatívabb ágazatok 50 %-ában a gyorsan növekvő vállalkozások az uniós átlagot meghaladó számú munkavállalót foglalkoztatnak. A Magyarország által a tudományra fordított korlátozott erőforrások összességében stagnáló tudományos teljesítményt eredményeztek. A világon a legtöbbet idézett tudományos publikációkon belül a magyar szerzők publikációinak aránya valamelyest nőtt (a 2013. évi 4,7 %-ról 2018-ban 5,5 %-ra), de csökkent a szabadalmi bejelentések száma. Mindkét mutató jóval az uniós átlag alatt maradt. A közelmúltban számos magyar egyetemnél központosítási és a szervezeti modell gyors átalakítására irányuló változások zajlottak le. Az érintett egyetemek olyan magánalapítványok tulajdonába és irányítása alá kerültek, amelyek kuratóriumi tagjait a kormány nevezi ki életre szólóan. Emellett az Eötvös Loránd Kutatási Hálózat vette át az irányítást a Magyar Tudományos Akadémia 40 intézete felett. Ezek a változások még nem hozták meg a magyarországi felsőoktatás és kutatás minősége terén várt pozitív hatásokat. Kulcsfontosságú lesz az ezen intézményekben dolgozó tanárok és kutatók autonómiájának, elszámoltathatóságának és teljesítményének nyilvános nyomon követése.



A9.1. táblázat: Fő kutatás-fejlesztési és innovációs mutatók Forrás: Eurostat, OECD, DG JRC, Science-Metrix (Scopus adatbázis és az ESZH szabadalmi statisztikai adatbázisa), Invest Europe. 10. melléklet: Ipar és egységes piac A termelékenység növekedése hosszú távon a gazdasági jólét, a jóllét és a konvergencia kritikus fontosságú motorja. Az uniós gazdaság termelékenységének egyik fő forrása a jól működő egységes piac, amelyen biztosított a tisztességes és hatékony verseny és a vállalkozásbarát környezet, és ahol zökkenőmentes lehet a kis- és középvállalkozások (kkv-k) működése és innovációs tevékenysége. A vállalkozások és az ipari vállalatok nagymértékben függnek a stabil ellátási láncoktól, és szűk keresztmetszetekkel szembesülnek, amelyek negatív hatást gyakorolnak a vállalkozások termelékenységére, foglalkoztatására, árbevételére, valamint a piacralépési és kilépési arányokra. Ez kihatással lehet arra, hogy a tagállamok mennyire lesznek képesek megvalósítani Európa zöld és digitális átalakítását. Magyarország nagymértékben integrálódott az egységes piacba. Az EU-n belüli kereskedelem értékének az EU-n kívüli kereskedelem értékéhez viszonyított aránya 3,16 szemben az 1,59-es uniós átlaggal. Magyarország az uniós átlaghoz képest nagyobb mértékben támaszkodik uniós beszerzési forrásokra (a hozzáadott érték 27,3 %-a az EU többi részéből származik, szemben a 19,7 %-os uniós átlaggal). A magyar cégek gyakran a globális ellátási láncok alacsony hozzáadott értékű szakaszában találhatók. Az általuk végzett tevékenységek nagyon érzékenyek az értéklánc zavaraira is. Munkaintenzív gazdasági tevékenységük miatt a magyar cégek különösen ki vannak téve a munkaerőhiánynak: a cégek 33 %-a számolt be arról, hogy nem talál megfelelő munkaerőt, szemben a 14 %-os uniós átlaggal. M