HU    HU  
 EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.12.21. 
SEC(2011) 1623 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
Javaslat  
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE 
az európai statisztikai programról (2013–2017) 
{COM(2011) 928 végleges} 
{SEC(2011) 1625 végleges}  
HU 2   HU BEVEZET Ő  
Az Európai Unióban az utóbbi években zajló gazdaság- és szociálpolitikai viták 
mozgatórugóját a pénzügyi és gazdasági vá lságra, valamint a Görögország által 2009 őszén a 
túlzott hiány esetén követend ő eljárással kapcsolatosan jelentett, valótlan költségvetési adatok 
nyomán kialakult bizalmi válságra adott sokrét ű szakpolitikai válasz, valamint azok a 
rendkívül intenzív viták jelent ették, amelyek az uniós gazdas ági kormányzás javításának 
mikéntjér ől folytak a Bizottság 2010 szeptemberében el fogadott javaslatai alapján. Az említett 
javaslatok egyik alapvet ő jellemzője, hogy az európai statisztikák  és mutatók szélesebb kör ű 
és intenzívebb használatát vezetik be a gazdaság- és szociálpolitika, valamint a reformok tagállami és uniós szint ű nyomon követésének, az azokhoz ka pcsolódó döntéshozatalnak és 
azok szakpolitikai értékeléséne k egyik kulcsfontosságú és me gbízható megalapozójaként.  
Ezzel egyidej űleg a megbízható és megfelel ő mennyiség ű európai statisztikák iránti, gyorsan 
változó és sürget ő igényeket szembe kell állítani azzal a ténnyel, hogy a jó min őségű, az 
elvárásoknak megfelel ő európai statisztikák készítése közel sem egyszer ű feladat. Az európai 
statisztikai rendszert (ESR) ugyanis összességé ben 27+1 partner, 300 folyamat és 50 000 
statisztikus alkotja. Szerepl ők sokasága igyekszik megfelelni  számos, egymással versenyben 
álló prioritásnak és a megbízható információk és konkrét adatok iránti szakpolitikai igénynek, 
valamint alkalmazkodni a szubszidiaritás és a költséghatékonyság elvé nek betartása iránti 
szigorú követelményekhez, miközben komoly gya korlati nehézségekkel kell szembenéznie a 
humán és pénzügyi er őforrások terén.  
A gazdasági kormányzásról és az új közösségi  szakpolitikák – például bel- és igazságügy, 
éghajlatváltozás, kutatás és innováció – fokozatos kialakítás áról, valamint az azok nyomán 
bevezetett szakpolitikai kezdeményezésekr ől és reformokról sz óló viták egyértelm űen annak 
stratégiai fontossága mellett szólnak, hogy a Bi zottság az európai st atisztikai rendszert a 
lehető legmagasabb színvonalú eur ópai statisztikák fejlesztésére, készítésére és meg őrzésére 
irányuló, közös kötelezettségvá llalás irányába terelje. 
A 2013 és 2017 közötti id őszakra vonatkozó európai statisztikai programra (ESP) irányuló 
javaslat határozott lépést jelent az olyan messzemen ő, széles kör ű szakpolitikai 
kezdeményezések megvalósítása felé, mint „A GDP-n innen és túl” kezdeményezés1, a 
nemzeti számlák európai rendszerének (E SA2010) felülvizsgálata vagy a gazdasági 
teljesítmény és társadalmi el őrehaladás mérésér ől szóló Stiglitz–Sen–Fitoussi bizottsági 
jelentést2 követő intézkedések. Célja továbbá a Bizo ttság által 2009 vége óta elfogadott 
statisztikai prioritások és kezdeményezések végrehajtása.  
A 2013 és 2017 közötti id őszakra vonatkozó ESP az Eurostat összes operatív tevékenységére 
és teljes költségvetésére kiterj ed (ez alól az egyetlen kivételt a 2013. év jelenti, mivel ez az 
európai vállalkozási és kereskedelmi stat isztikák modernizálása folyamatban lév ő 
programjának [MEETS] utolsó éve). A nnak érdekében, hogy a program a lehet ő legnagyobb 
mértékben képes legyen igazodni az európai st atisztikák iránti folyamatosan változó 
szükségletekhez, éves statis ztikai munkaprogramok, valamint  éves irányítási tervek 
                                                 
1 COM(2009) 433 végleges. 
2 Jelentés a gazdasági teljes ítmény és a társadalmi el őrehaladás mérésér ől (Report on the Measurement of 
Economic Performance and Social Progress), J.E. Stiglitz, A. Sen, J.-P. Fitoussi, 2009  (a továbbiakban: 
Stiglitz –Sen–Fitoussi-jelentés ). 
HU 3   HU formájában a konkrét célkit űzésekre, célokra és mutatókra vonatkozó részletes információk 
szolgáltatására kerül majd sor. 
1. A PROBLÉMA  MEGHATÁROZÁSA 
1.1. A probléma leírása 
Az európai statisztikai rendszer je lenleg több kihívással néz szembe:  
(1) Először is az európai statisztikák irán ti igény az elmúlt években folyamatosan 
növekedett, és valószín űtlen, hogy ez a tendencia a jöv őben megváltozna.  
(2) Másrészről megváltozott a statisztikák jellege – egyre nagyobb igény tapasztalható a 
korábbinál még jobb min őségű, még kisebb id őbeli eltolódással  szolgáltatott 
komplex, többdimenziójú st atisztikák iránt.  
(3) Harmadsorban az új típusú statisztikákat  szolgáltató – köztük közel valós idej ű 
információkat biztosító – új információs piaci szerepl ők megjelenése következtében 
az ESR részér ől a jövőben az adatok id őszerűsége kap prioritást, különösen, 
amennyiben rövid távú gazdasági információkról van szó.  
(4) Negyedrészt a helyzet a gazdasági válság következtében tagállami és uniós szinten 
hangsúlyosabban megjelen ő költségvetési korlátok, vala mint a vállalkozások és a 
polgárok terheinek további enyhítése iránti igény miatt még nagyobb kihívást jelent.  
Mindezekkel a kihívásokkal az európai uniós  statisztikák készítésének módszerér ől szóló 
közlemény, valamint az európai statisztikai rendszer  annak végrehajtására irányuló stratégiája 
foglalkozik, amelynek célja az ESR munk amódszerének a rendszer hatékonyabbá és 
rugalmasabbá tétele érdekében történ ő újratervezése. Az új módszer, amelynek célja az uniós 
statisztikák készítését szol gáló módszerek hatékonyságának növelése, végrehaj tása esetén 
számottev ő hatékonyságnövekedést fog eredményezn i, és növeli az ESR azon képességét, 
hogy kielégítse a statisztikai információk irán ti új igényeket; szem beállítva ugyanakkor a 
válaszadói terhek rövidebb távon történ ő csökkentése iránti igényt az elképzelés hosszú távú 
megvalósításával, kit űnik, hogy minden eddiginél nagyobb szükség van a jobb 
prioritásmeghatározásra és  a terhek csökkentésére. 
1.2. Az EU-fellépés jogi alapja: szub szidiaritás és az uniós részvételb ől adódó 
többletérték 
Az uniós statisztikák, valamint a Bizottság in tézkedésekre irányuló ja vaslatok megtételéhez 
való joga tekintetében a j ogalapot az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődés 338. cikke 
jelenti. Az uniós és a tagállami szint közötti me gosztott hatáskört az álta lában vett statisztikák 
és különösen az európai statis ztikák számos vonatkozásának  transznacionális jellege 
indokolja. Míg a tagállamok nemzeti szinten biztosítják a statis ztikai információk 
tulajdonképpeni gy űjtését, az Unió tevékenységei sz empontjából lényege s statisztikák 
szükséges mérték ű összhangját és összehasonlíthatóságát kizárólag az európai statisztikák 
egészében vett fejlesztésének, készítésének és közzétételének koordi nált megközelítése 
garantálja. Ezenkívül a nemzeti és uniós szint ű döntéshozóknak egyaránt érdeke a statisztikai 
tevékenységek hatékony és el őzetes tervezése, többek között az európai statisztikákról szóló 
223/2009/EK rendeletben el őirányozott többéves program útján. A program részét képez ő 
intézkedések nagyságrendje indoko lja az uniós részvételt, mivel a javasolt intézk edés célját, 
HU 4   HU nevezetesen az európai statisztikáknak a 2013 és 2017 közötti id őszakra vonatkozó ESP 
keretében történ ő fejlesztését, készítését és közzété telét a tagállamok nem tudják kielégít ően 
megvalósítani, és ezért ez a cél uniós szinte n, európai uniós jogi aktus alapján jobban 
megvalósítható. Kizárólag a Bizottság képes a statisztikai információk európai szint ű, az e 
jogi aktus hatálya alá tartozó valame nnyi statisztikai területre kiterjed ő, szükséges 
harmonizációjának összehangolás ára, míg magát az adatgy űjtést a fentieknek megfelel ően a 
tagállamok végezhetik. Következésképpen az Európa i Unió intézkedéseket hozhat az Európai 
Unióról szóló szerz ődés (EUSZ) 5. cikkében foglalt sz ubszidiaritás elvének megfelel ően. 
Az uniós fellépés hozzáadott érté ke abban rejlik, hogy az lehet ővé teszi a statisztikai 
tevékenységeknek azon uniós szakpo litikákra és kérdésekre történ ő összpontosítását, amelyek 
az európai statisztikai rendszer egésze szempontjából lényegesek. Ezen túlmen ően 
előmozdítja az er őforrások hatékony felhasználását, valamint segít a nemzeti hatóságoknak 
ellátni azon feladataikat, amelyekhez – példáu l a prioritások meghatá rozása, a harmonizáció 
és a módszertani fejlesztés tekintetében – nem mindig rendelkeznek elegend ő kapacitással. A 
javasolt intézkedés továbbá azzal az egyedi  hozzáadott értékkel is jár, hogy lényeges 
mértékben hozzájárul egyes kiemelt uniós tevékenységekhez, különösen az Európa 2020 stratégiához és a gazdasági kormányzás meger ősítéséhez.  
2. CÉLKIT ŰZÉSEK 
Többéves programról lévén szó, a célkit űzések tekintetében nyilvánvalóan lehet őségek széles 
köréből lehet választani. Az európai statisztikai re ndszeren belüli összes érdekelttel folytatott, 
rendkívül kiterjedt konzultációt követ ően azonban úgy t űnik, az alábbi általános, különös és 
operatív célkit űzések adnak kielégít ő választ az érdekeltek köréb en feltárt igények közül a 
legtöbbre, miközben figyelembe veszik az európa i statisztikákról szóló hatályos jogszabályok 
valamennyi vonatkozó rendelkezését. 
A többéves statisztikai program általános célkit űzései
 a következ ők: 
(1) a prioritásokat megfelel ően tükröz ő, az európai uniós sza kpolitikák kidolgozását, 
nyomon követését és értéke lését támogató, jó min őségű statisztikai információk 
szolgáltatása; 
(2) az európai statisztikák készítését segít ő új, a hatékonyság növelésére és a min őség 
javítására irányuló módszerek megvalósítása; 
(3) az ESR-en belüli és azon túlmen ő partnerség meger ősítése annak érdekében, hogy az 
ESR termelékenységét és a hivatalos statis ztikák terén világszinten betöltött vezet ő 
szerepét tovább lehessen javítani. 
A fenti, általános célkit űzéseket kiegészít ő konkrét célkit űzések  az alábbi területeket érintik: 
(1) az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre irányuló Európa 2020 stratégia, 
(2) integrált gazdasági kormányzás, valamint a Stabilitási és Növekedési Paktumot és a 
gazdaságpolitikát integráló felügyeleti ciklus, 
(3) gazdasági globalizáció és globális értékláncok, 
(4) gazdasági és társad almi teljesítmény, 
HU 5   HU (5) környezeti számlák és éghajlatváltozással kapcsolatos statisztikák, 
(6) vállalkozásokkal kapcsolato s statisztikák, rövid távú mutatók, nemzetközi ügyletek, 
globalizáció, az egységes piac figyelemmel kísérése, innováció és idegenforgalom, 
(7) a polgárok Európája (pl. társadalmi kohézi ó, szegénység, demográfiai kihívások, a 
munkaerőpiac, oktatás és képzés, életmin őség, biztonság, egészség és fogyatékosság, 
szabad mozgás és az egységes piac stb.), 
(8) térinformatikai és környezeti statisztikai  információk, valamint ágazati statisztikák 
(közlekedés, mez őgazdaság, halászat és erdészet). 
A fenti, általános és konkrét célkit űzéseket kiegészít ő operatív célkit űzések  az alábbi 
területeket érintik: 
(1) az ESR min őségirányítási rendszere, 
(2) a prioritások meghatározása és egyszer űsítés, 
(3) többcélú statisztikák és a statisz tikakészítés haték onyságának növelése, 
(4) közzététel és tájékoztatás, 
(5) képzés, innováció és kutatá s a statisztika területén, 
(6) az ESR-en belüli partnerség, a Központi Bankok Európai Rendszerével, valamint a 
statisztikák készítésében részt vev ő nemzetközi szervezetekkel folytatott 
együttműködés, továbbá statisztikai tanácsadás i és segítségnyújtási tevékenységek 
harmadik országokban. 
3. SZAKPOLITIKAI  ALTERNATÍVÁK 
A fent bemutatott célkit űzések különböz ő mértékű megvalósítására többféle mód kínálkozik, 
amelyek az alábbi három f ő alternatíva szerint összegezhet ők és csoportosíthatók: 
3.1. 1. alternatíva: „zéró” alternatíva, az  európai statisztikai program mell őzése 
Az európai statisztikai program által bizt osított jogi keretek hiányában az európai 
statisztikákat a Bizottság különböz ő szolgálatai függe tlenül, saját er őforrásaikra támaszkodva 
gyűjtik és/vagy készítik az ESR intézményi adatszolgáltatói és/vagy magánszférabeli 
adatszolgáltatók közrem űködésével.  
3.2. 2. alternatíva: a 2013 és 2017 közötti ESP a 2008 és 2012 közötti közösségi 
statisztikai programot ismétli meg 
Ez az alternatíva nem jár változással a jelenlegi közösségi statisztikai program hatálya alá 
tartozó statisztikák te kintetében. Ez a lehet őség alapforgatókönyvnek tekinthet ő, amely a 
többi alternatíva viszonyítá si alapjaként szolgál. 
HU 6   HU 3.3. 3. alternatíva: új ötéves európai statisztikai program létrehozása 
Az érintettek egy új, ötéves  – azaz 2013-tól 2017-ig tartó – id őszakot átfogó európai 
statisztikai program elfogadását javasolják, amel y magában foglalná a 2. fejezetben felsorolt 
célkitűzéseket. 
3.4. Egyéb alternatívák és részalternatívák 
Emellett számos olyan köztes megoldás létezi k az 1. és a 3. alterna tíva között (és/vagy a 3. 
alternatíva részalternatívájaként), amelye k az európai statisztikák egyes részeinek 
kombinációjából erednek, és amelyeket be lehe tne építeni a többéves programba. E számtalan 
részalternatívával a jelen dokumentum a következ ő okok miatt nem foglalkozik: 
• Már folytattak széles kör ű, az összes f őbb érintett részvételével történ ő konzultációt 
arról, hogy az ESP hatálya mely statisztikai területekre terj edjen ki és melyekre ne 
(lásd 1.5. szakasz). 
• A jelenlegi többéves program egyik f ő hiányossága, hogy túlságosan nagy 
részletességgel próbálta meghatározni a végrehajtandó intézkedéseket. A 3. 
alternatíva célja egy olyan többéve s program meghatározása, amely kell őképpen 
rugalmas ahhoz, hogy lehet ővé tegye a változó szakpolitikai igényekhez való gyors 
alkalmazkodást. Az ESP valójában keret program, amelyet a statisztikák készít őivel 
és felhasználóival folytatott, a kiemelt területek éves szint ű meghatározására irányuló 
párbeszédet magában foglaló eljárás szerin t kidolgozott, éves munkaprogramok útján 
hajtanak végre. 
4. HATÁSELEMZÉS 
A 2013 és 2017 közötti id őszakra vonatkozó ESP nem tartozik azon bizottsági 
kezdeményezések körébe, amelyek esetében messzemen ő gazdasági, társadalmi és környezeti 
hatásokat állapítottak meg, és ezért nem ké pezi a bizottsági munkaprogram részét. 
Az európai statisztikák készítésére vonat kozó döntések mögött politikaalkotási indokok 
állnak. A cél a politikai döntéshozatal támogatá sa az európai intézményeknek és a tagállami 
kormányzatoknak az uniós szakpolitikák ki alakításához, végrehajtásához, nyomon 
követéséhez és értékeléséhez szükséges, lényeges statisztikai információkkal való ellátása 
útján.  
A „statisztikák hatása” azzal a ténnyel függ ö ssze, hogy a statisztikák a modern információs 
társadalmak különböz ő célokat szolgáló infrastruktúráját alkotják. A statisztikáknak vagy egy 
adott statisztikai jogszabályra irányuló java slatnak a társadalmi, gazdasági és környezeti 
hatása nem mérhet ő, mivel az európai statisztikák a té nyeken alapuló dönt éshozatal alapvet ő 
előfeltételeként játszanak szerepet. A kiváló min őségű statisztikai adatok jelent ősége az 
elmúlt évek során több mint nyilvánvaló vá vált mindazon alkalmakkor, amikor a 
megbízhatóság hiánya költséges, hibás dö ntésekhez, a pénzügyi források helytelen 
elosztásához vagy akár a politikai rendszer súlyos zavaraihoz is vezetett. A görögországi 
válság a hibás statisztikák lehetséges hatásána k példája. Az európai szakpolitikák kidolgozása 
és értékelése jelent ős mértékben függ a megfelel ő statisztikáktól. A statisztikai információk 
segítenek a politikai döntéshozóknak az un iós szakpolitikák várt hatásainak (el őzetes) 
értékelésében, valamint tényleges hatásainak (utólagos) mérésében. Statisztikákra van szükség a szakpolitikák által elérend ő célok megvalósításának el ősegítéséhez, valamint az e 
HU 7   HU célok elérése tekintetében tett el őrehaladás méréséhez. A statis ztikákat továbbra is az adott 
célnak megfelel ően kell kialakítani azon kritikus s zakpolitikák döntéshozatali folyamatainak 
megalapozása során, amelyek az európai polgárok szempontjából a leginkább fontosak, és amelyek esetén a hibás döntések igen nagy költségekkel járnának Európa számára.  
A statisztikára vonatkozó legtöbb jogalkotási javaslat esetében  a hatások elemzésére irányuló 
hatásvizsgálatok alaki követelménye nem alka lmazható, mivel a statisztikai programozás a 
Bizottság szakpolitikáira fejti ki hatását. Az európai statisztikák ké szítése azonban hatással 
van a nemzeti intézmények adminisztratív terh eire, valamint a váll alkozások és a polgárok 
válaszadói terheire.  
A jelenlegi megközelítés szerint a váll alkozások terheinek csökkentése az adatgy űjtési 
rendszer szervezeti felépítéséb ől eredt, azaz a cs ökkentésre irányuló in tézkedéseket külön-
külön vezették be több, a tagállami vállalk ozói szektorok gazdasági tevékenységeire 
vonatkozó statisztikai információk gy űjtésére jelenleg irányadó európai jogi aktus 
tekintetében. Az eddigi er őfeszítések tükrében ez a „kályhacs ő-modellen” alapuló 
megközelítés korlátozott lehet őségeket biztosít a költségek és terhek jöv őbeni csökkentésére. 
A vállalkozások – különösen a kkv-k – te rheinek további csökkentése a jöv őben kizárólag a 
404. közlemény végrehajtásán alapuló új, integr ált megközelítés útján lehetséges. Ez a 
megközelítés kizárólag a 3. alternatíva végrehajtásával valósítható meg. 
Számos, a program részét képez ő kezdeményezés képes el ősegíteni a hatóságok és a 
vállalkozások adminisztratív költségeine k és terheinek csökkentését. Ez a célkit űzés a 
leghatékonyabban hosszú távú, els ősorban az európai uniós statisztikák készítésének 
módszerér ől szóló közlemény végrehajtásán alapuló projektek útján érhet ő el. A közlemény – 
amelynek célja az uniós statisztikák készítését szolgáló módszer hatékon yságának növelése –, 
amennyiben végrehajtják, a hatékonyságnövelés ré vén megtakarításokat fog eredményezni, és 
megkönnyíti a statisztikai információk iránti új igények kielégítésének folyamatát. 2013 után további, jelenleg a MEETS-progr am hatálya alá tartozó projek teket integrálnak az európai 
statisztikai programba. 
Annak érdekében, hogy a terhek csökkentése te rén rövid távon is kézzelfogható eredményeket 
lehessen elérni, valamint hogy el ősegítse az új és stratégiai f ontosságú igények tekintetében 
szükséges források felszabadítását, az Eurostat  stratégiai alapú prioritásmeghatározási 
mechanizmust vezetett be. Ennek két eleme van:  a prioritások felülv izsgálata, valamint 
hatályvesztésre vonatkozó rendelkezések belef oglalása az új jogi aktusokba. A prioritások 
felülvizsgálata a meglév ő statisztikai szükségletek éves ér tékelését is magában foglalja. Az 
Eurostat a következ ő évi statisztikai munkaprogram el
őkészítése során minden évben 
megvizsgálja a statisztikák iránti meglév ő szükségleteket, mérlegeli az adatgy űjtés bizonyos, 
a költségek és terhek csökkentése tekintetéb en nagyobb hatást gyakorló területeken történ ő 
megszüntetését, valamint kezdeti javaslatokat tesz meglév ő, statisztikai adatgy űjtést igényl ő 
jogi aktusok hatályon kívül helyezésére, szóbeli  megállapodáson alapuló, önkéntes statisztikai 
adatgyűjtések megszüntetésére, valamint egyes felülvizsgálat alatt álló területek 
egyszerűsítésére. E javaslatokat a statisztikák készít őivel és felhasználóival részletesen 
megvitatják annak érdekében, hogy egy, az összes érintett megegyezésén alapuló listát állítsanak össze, amely a kés őbbiekben az Eurostat Bizotts ág által elfogadandó éves 
munkaprogramjaiba is beépül. A prioritásmeghatározási m echanizmus második eleme a 
hatályvesztésre vonatkozó rendelke zések új jogi aktusokba történ ő belefoglalása. Ez az 
intézkedés azt jelenti, hogy a jöv őben kidolgozott új jogi aktusok tartalmazzák az 
adatgyűjtések végrehajtásának lejárati/validálási id őpontjait. Ennek megfelel ően a lejárat 
időpontjának közeledtével részletes tárgyalást kezdeményeznek annak tisztázása érdekében, 
HU 8   HU hogy szükség van-e az adatgy űjtés folytatására, és az adatgy űjtést kizárólag annak egyértelm ű 
és megalapozott szükségessége esetén folytatják.  
5. AZ ALTERNATÍVÁK  ÖSSZEHASONLÍTÁSA 
5.1. 1. alternatíva: „zéró” alternatíva, az  európai statisztikai program mell őzése 
Egy európai szint ű ötéves statisztikai program be nem vezetése a hosszú távú tervezés hiányát 
vonná maga után, amely viszont a statisztikai  információk fejlesztésének, készítésének és 
közzétételének természetes el őfeltétele. 
Ez az alternatíva nem biztosítaná a 3. szakaszban meghatározott összes célkit űzés elérését. Ez 
esetben az európai statisztikák készítésének nem lenne jogi kerete és m űködési költségvetése. 
A statisztikák felhasználóinak (a Bizottság f őigazgatóságainak, az EKB-nak stb.) 
összehangolatlan és a kell ő hatékonyságot nélkülöz ő módon maguknak kellene statisztikákat 
készíteniük vagy beszerezniük, és az európai statisztikák min őségére vonatkozóan nem lenne 
közösen elfogadott min őségi biztosíték. A sta tisztikák iránt a különböz ő felhasználók részér ől 
felmerülő, összehangolatlan kereslet növelné továbbá  az egyének, háztartások, vállalkozások, 
valamint az ESR keretében statisztikai adatszol gáltatással foglalkozó in tézmények válaszadói 
terheit. 
5.2. 2. alternatíva: a 2013 és 2017 közötti ESP a 2008 és 2012 közötti közösségi 
statisztikai programot ismétli meg 
Ez az alternatíva csupán korlátozott mértékben biztosítaná a 3. szakaszban meghatározott 
célkitűzések teljesítését, és részben elavult szakpolit ikai prioritásokat tükrözne. A szolgáltatott 
statisztikák a 2008 és 2012 közötti id őszak szakpolitikai igényeinek felelnének meg, és nem 
vennék figyelembe az új fejleményeket, valamint  az Európai Unió új, kiemelt politikáinak, 
például az intelligens, fenntartható és inkluz ív növekedésre vonatkozó Eu rópa 2020 stratégia, 
valamint a Bizottság által a 2010 és 2014 közötti id őszakra kijelö lt stratégiai prioritásokhoz 
kapcsolódó egyéb szakpolitik ák igényeit. A nem megfelel ő statisztikák számottev ő 
költségeket vonnának maguk után. E statisztikákat ezenkívül az úgynevezett 
„kályhacs őmodell”3 alapján, azaz az európai statisztikák készítését segít ő új, a hatékonyság 
növelésére és a min őség javítására irányuló módszer ki használása nélkül készítenék. 
5.3. 3. alternatíva: új ötéves európai statisztikai program létrehozása 
Ezen alternatíva alap ján az európai statisztikák jobba n megfelelnének a felhasználók 
igényeinek. Kölcsönösen elfogadott min őségi garancia érvényesül majd, és a statisztikák 
készítése az új statisztikak észítési módszernek köszönhet ően költséghatékonyabb lesz.  
                                                 
3 A „kályhacs őmodell” szerint a statisztikákat hagyományo san számos párhuzamos folyamat során, 
országonként (egyes esetekben akár régiónként) és statisztikai területenként készítik. Az ilyen 
modellekben minden egyes „kályhacs ő” egy külön statisztikai területn ek felel meg a hozzá tartozó adat-
előállítási rendszerrel. Az egyes területeken az adat-el őállítás folyamata – a felmérés megtervezését ől az 
adatgyűjtésen és az adatfeldolgozáson át a közzétételig – a többi területt ől függetlenül történik, és 
mindegyik területnek megvan a saját adatszolgáltatója és megvannak a felhasználói csoportjai. A 
„kályhacs őmodellt” tükrözi a statisztikai területek európai szint ű szabályozásának módja is. 
HU 9   HU A 2013 és 2017 közötti id őszakra vonatkozó ESP tekint etében meghatározott célkit űzések 
összhangban lesznek a Bizottság stratégiai prioritásaival, és foglalkozni fognak azon 
kihívásokkal, amelyekkel az európai rendszer az elkövetkez ő években szembesül. 
Az Eurostat részletesen elem ezte és a 2013 és  2017 közötti id őszakra vonatkozó ESP 
átdolgozott, a szolgálatközi konzultációra készült változat ának megfogalmazása során 
figyelembe vette az ESP tervezetével kapcsolatb an az érintettek által benyújtott összes 
észrevételt. 
Az ESP az Eurostat által kialakított és az ESR-bizottságnak 2010-ben be mutatott, stratégiai 
alapú prioritásmeghatározási megközelítés irán ti elkötelezettséget tükrözi. E megközelítés 
alapján a negatív prioritásokk al kapcsolatos munka az éves statisztikai munkaprogramok 
előkészítésének szerves részét képezi, elvégzésére tehát sor kerül az ESP id őszakában. Annak 
érdekében, hogy általános és rugalmas, az új fejlemények figyelembevételét lehet ővé tevő 
tervezési eszközként szol gálhasson, az ESP a következ ő ötéves id őszakra tervezett 
intézkedések f ő területeinek és célkit űzéseinek rögzítésével biztosítja az európai statisztikák 
fejlesztésének, készítésének és közzétételének általános keretét. E célkit űzések részletesebb 
meghatározását és ütemezését az éves statisztikai munkaprogramok tartalmazzák majd. Ily módon egyértelm ű kapcsolat jön létre az ESP és az éves statisztikai munkaprogramok között. 
5.4. Az előnyben részesített alternatíva 
A 3. alternatíva, azaz az új, öt éves, a 2013 és 2017 közötti id őszakra vonatkozó ESP t űnik a 
legjobb választásnak, mivel ez az egyetlen altern atíva, amely biztosítaná valamennyi kijelölt 
célkitűzés megvalósulását, azaz i. a felhasználók igényeinek lefedettség, id őszerűség, 
összehasonlíthatóság és megbízh atóság szempontjából megfelel ő, jó minőségű statisztikák 
szolgáltatását, ii. a statisztik ai információk költséghatékony el őállítását, valamint iii. a 
válaszadók válaszadási és adminisztratív te rheinek csökkentését. Következésképpen a három 
alternatíva közül ez az egye tlen, amely képes kielégít ő választ adni a 2.1. szakaszban 
meghatározott négy kihívás mindegyikére. 
Magyarázat: ++ = nagyon kedvez ő
 hatás, + = kedvez ő hatás, 0 = nincs hatás vagy semleges, 
- = kedvez őtlen hatás, -- = nagyon kedvez őtlen hatás. 
Alternatívák Hatásosság a 
célkitűzések 
szempontjából Hatékonyság 
a célkitűzések 
elérése 
tekintetében Összhang az 
egyetemes 
uniós cél-
kitűzésekkel, 
stratégiákkal 
és szak-
politikákkal A 
statisztikák 
minősége Költség-
vetési hatás 
1. alternatíva - -- -- -- - 
2. alternatíva -- - + - 0 
3. alternatíva ++ + ++ ++ + 
 
HU 10   HU 6. NYOMON  KÖVETÉS  ÉS ÉRTÉKELÉS 
A 2013 és 2017 közötti id őszakra vonatkozó ESP éves statisztikai munkaprogramok, valamint 
irányítási tervek útján végreh ajtott keretprogram. Az ered mények nyomon követése az éves 
stratégiai tervezési és programozási ciklus rés zeként történik, és minden évben két jelentés 
készül az éves és többéves  program keretében a célkit űzések megvalósítása terén elért 
előrehaladásról. 
Ez konkrétabban a következ ő adatok nyomon követését és az az okról való je lentéstételt 
foglalja magában a program teljes id őtartama során: (1) az Eurostat információterjeszt ő 
adatbázisaiba (statisztikai területenként) bevitt értékek száma, (2) az európai statisztikák általános min őségének „jó” vagy „nagyon jó” értékelést adó felhasználók aránya, valamint (3) 
az Eurostat weboldalán közzétett különböz ő kiadványok letöltéseinek száma. 
A statisztikák készítésének új módszerér ől szóló közlemény végrehajtására szintén egyedi 
nyomonkövetési intézkedések vonatkoznak majd. Az el őkészítő szakaszban elért 
eredményekr ől készült els ő jelentést 2011 májusában mutattá k be az ESR-bizottságnak, az 
ECOFIN-Tanácsnak pedig 2011 novemberében nyújtják be. 
Költségvetési és pénzügyi végrehajtás tekint etében a programot a költségvetési rendelettel 
összhangban valósítják meg. Az  Eurostat a program végreh ajtásához kapcsolódó, a 2013 és 
2017 közötti id őszakra vonatkozó ellen őrzési stratégiát fogalmazott meg. Az összetettség 
csökkentése (például a program célkit űzéseinek megvalósítását szolgáló egyösszeg ű 
kifizetések formájában odaítélhet ő támogatások által), a kö ltséghatékony nyomonkövetési 
eljárások, valamint a kockázatokon alapuló, meger ősített előzetes és utólagos ellen őrzések 
hozzájárulhatnak a csalás megel őzéséhez, illetve valószín űségének csökkentéséhez. 
A tervek szerint az európai statisztikákról szóló rendelettel összhangban id őközi jelentés 
készül az elért eredményekr ől, amelyet az ESR-bizottsággal folytatott konzultációt követ ően 
legkésőbb 2015 júniusában az Európai Parlamentn ek és a Tanácsnak is benyújtanak. 
A program hatálya alá tartozó id őszak végén az ESP-t utólagos értékelésnek vetik alá. Az 
értékelési jelentésr ől konzultációt kell folytatni az ESR- bizottsággal; a jelent ést, amelyet 2018 
végéig véglegesíteni kell, ezt követ ően be kell nyújtani az Európai Parlamentnek és a 
Tanácsnak.