Húsz éves fennállása során az euró világszerte Európa gazdasági erejének jelévé, és Európa szimbólumává vált. 340 millió európai polgár használ euróbankjegyeket és -érméket nap mint nap az euróövezet19 tagállamában. Az euró az európaiak számára az Európai Unió egyik fő szimbóluma . Tíz évvel azután, hogy a pénzügyi válság megrázta a világot, Európa gazdasági és monetáris uniójának szerkezete jelentősen megerősödött, és az euró támogatottsága rekordmagasságú. Az idő múlásával az euró gyakorlati előnyei is egyre láthatóbbá válnak: a stabil árak, a polgárokat és a vállalkozásokat érintő tranzakciós költségek csökkenése, az átláthatóbb és versenyképesebb piacok, valamint az erősebb EU-n belüli és nemzetközi kereskedelem. Egységes valutája lévén az Unió továbbra is a világ leginkább integrált gazdasági térsége marad, amely vállalkozásbarát környezetet kínál.

Az Unió helyzetét értékelő 2018. szeptemberi beszédében Juncker elnök rávilágított az euró e kontextusban betöltött stratégiai jelentőségére, és intézkedéseket kért annak érdekében, hogy az euró teljeskörűen betölthesse szerepét a nemzetközi porondon: „[Az] év végéig jelentősebbé kell tennünk az euró nemzetközi szerepét is. Az euró mindössze húsz éves, de ma már az útját kísérő pesszimista hangok ellenére is gazdag múltra tekinthet vissza. Az euró a világ második leggyakrabban használt pénznemévé vált. 60 ország köti valutáját valamilyen módon az euróhoz. Többet kell viszont tennünk azért, hogy közös valutánk teljes mértékben betölthesse szerepét a nemzetközi színtéren.”

Ugyanakkor európai viszonylatban is kézzelfogható előnyökkel járhat: lehetővé tenné az Európai Unió számára, hogy nagyobb védelmet biztosítson a polgárok és vállalkozások számára, megőrizze értékeit, és érvényre juttassa érdekeit a globális ügyek alakítása során, a szabályokon alapuló multilateralizmus tiszteletben tartásával. Az eurónak különösen továbbra is egyszerűsítenie és tágítania kellene Európa felelős kereskedelmi menetrendjét, lehetővé téve az európai vállalatok számára, hogy fennakadások nélkül kereskedjenek az egész világon Európa gazdasága javára, védve ugyanakkor az európai szociális és szabályozási modellt itthon.

·Az amerikai dollár tranzakciós valutaként való használatának költsége továbbra is alacsonyabb, mint az euró használatáé, részben az amerikai dollár inkumbens standardként betöltött szerepe miatt. Az amerikai dollár nagyobb likviditása miatt sok pénzpiaci művelet olcsóbb, ha az euró közvetlen használata helyett közvetítő pénznemként dollárt használnak.

·Az euró sokkal fiatalabb fizetőeszköz, és struktúráit tovább kell fejleszteni, illetve be kell fejezni. További lépésekre van szükség az egységes valuta alapjául szolgáló gazdasági és monetáris unió architektúrájának kiteljesítéséhez.

·A legrelevánsabb globális pénzügyi piaci infrastruktúrák közül több is elsősorban az eurótól eltérő valutákra fókuszál, és/vagy az euróövezeten és az Unión kívül helyezkednek el. A nemzetközi pénzügyi rendszer és piacok nagy-, és növekvő mértékben összekapcsolt platformokra támaszkodnak a kereskedés, elszámolás és fizetésrendezés céljaira. E platformok közül több az euróövezeten kívül helyezkedik el, vagy történelmi okokból és likviditási megfontolásokból nem európai vállalatok működtetik őket, ezért potenciálisan jobban ki vannak szolgáltatva harmadik országok befolyásának.

Több szakpolitikai irány nagymértékben növelhetné az euró vonzerejét, emelhetné az euróban teljesített fizetések arányát a stratégiai szektorokban, és tovább erősíthetné az európai gazdasági és pénzügyi stabilitást mind itthon, mind külföldön. A főbb irányok az alábbiakban kerülnek bemutatásra.

3.Európa gazdasági és monetáris uniójának mint az euró erős nemzetközi szerepvállalásához szolgáló alapnak a kiteljesítése

A nemzetközi valutákat nagy, stabil és hatékonyan működő gazdaságoknak és pénzügyi rendszereknek kell támogatniuk, melyek vonzóak a nemzetközi felhasználók és befektetők számára. Noha az euró nemzetközi szerepét elsősorban piaci erők határozzák meg, a stabil nemzeti költségvetési és növekedést támogató szakpolitikák, az egészséges pénzügyi szektor és az EU gazdasági és fiskális keretének tisztelete alapul szolgál, és egyben elengedhetetlen Európa egységes valutájának hitelességéhez.

Egy még stabilabb és ellenállóképesebb gazdasági és pénzügyi keret megvalósítása segíthet az euró globális vonzerejének növelésében. Európa azzal erősíthetné az euró nemzetközi szerepétha nélkülözhetetlenné tenné kereskedelmi fizetőeszközként és megbízható befektetési valutaként való használatát. Ez elsősorban a gazdasági és monetáris unió, bankunió és a tőkepiaci unió kiteljesítését igényli a tartós növekedés és a káros sokkhatásokkal szembeni fokozott ellenállóképesség érdekében. A bankunió kiteljesítése például erősebb és jobban felügyelt bankokat eredményezne, ami tovább növelné a bankszektor ellenállóképességét Európában, és növelné az uniós pénzügyi szektorral és az egységes valutával szembeni bizalmat. Egy elmélyültebb tőkepiaci unió diverzifikáltabb és likvidebb pénzpiacokhoz vezetne, és növelné a kockázatmegosztást a magánszektorban. Ezzel nagyobb volumenű tőke jutna nagyobb számú vállalkozáshoz – ideértve a kis- és középvállalkozásokat – valamint infrastrukturális projektekhez. A mélyebb és integráltabb tőkepiacok több finanszírozási lehetőséget fognak kínálni a vállalkozásoknak alacsonyabb költségek mellett, új lehetőségeket fognak biztosítani a megtakarítóknak és a befektetőknek, valamint növelni fogják a pénzügyi rendszer ellenállóképességét, ezáltal fokozva az euró vonzerejét. Ezzel egyben hatékonyan meg lehet előzni, illetve üldözni lehet az euró pénzmosás vagy terrorizmus finanszírozása céljából való felhasználását.

A Bizottság több kulcsfontosságú javaslatot tett a társjogalkotóknak a bankunió kiteljesítésére és a tőkepiaci unió megvalósítására, melyek továbbra is végső elfogadásra várnak. A bankok államaikkal szembeni kitettségének további csökkentése révén különösen az Egységes Szanálási Alap védőhálójának és az európai betétbiztosítási rendszernek a véglegesítése növelné a pénzügyi stabilitást (az előbbi így képessé válna súlyos bankválságok kezelésére is, utóbbival pedig még erősebbé és egységesebbé válna a betétbiztosítás rendszere), a Bizottság által a bankok és a nemteljesítő hitelek kapcsán javasolt jogszabályok pedig a bankszektorbant csökkentenék tovább a kockázatokat.

Az euróban denominált, magasabb hitelminősítésű eszközök kínálatának növelése hozzájárul az európai pénzügyi szektor fejlődéséhez, és fokozza az uniós pénzügyi szabályozás, valamint az uniós székhellyel rendelkező fizetési rendszerek globális jelentőségét. Az euróban denominált, magas hitelminősítésű, nemzetközi befektetők számára is vonzó eszközök kínálatának növelésére az egyik lehetőséget a magánszektor által kibocsátandó, államkötvény-fedezetű értékpapírok jelentik, a Bizottság javaslatának megfelelően. Az ilyen eszközök növelnék az euró likviditását– vagyis javítanák az egyik olyan fontos szempontot, amelynek tekintetében az euró hátrányban van a globális piacokon az amerikai dollárral szemben.

Az Unió következő többéves pénzügyi keretének elkészítésével összefüggésben a Bizottság javaslatokat tett az euróövezetbeli gazdaságok teljesítményének és ellenállóképességének célzott költségvetési eszközökkel történő további növelésére, valamint az euróövezeten kívüli, az eurót bevezetni kívánó országok támogatására. A javasolt európai beruházás-stabilizáló eszköz lehetővé tenné az euróövezetbeli kiterjedt aszimmetrikus sokkok jobb abszorpcióját, ami pedig növelné a befektetők euróba vetett bizalmát. Ezzel párhuzamosan a reformtámogató programnak javítania kell a strukturális reformok végrehajtását, amelyek létfontosságúak a kohézió és a versenyképesség fokozásához, valamint a termelékenység növeléséhez, és a gazdasági és szociális struktúrák ellenállóképességének növeléséhez valamennyi tagállamban. A reformtámogató program része egy konvergenciatámogató eszköz, amelynek célja az euróövezeten kívüli tagállamok segítése az euró bevezetésében.

A nagyobb nemzetközi szerepvállalás feltételezi a megfelelő intézményi kapacitást, valamint egy egységesebb képviseletet az álláspontok koordinálása és az egységes fellépés érdekében. Több bizottsági javaslat az Európai Központi Bank, az Eurócsoport és a Bizottság jelenlegi, a Szerződésekben meghatározott szerepeire építve további lépéseket tenne ebben az irányban. 2017 decemberében a Bizottság bemutatott egy javaslatot az Európai Valutaalap létrehozására, amely az Európai Unió jogi keretein belül jönne létre és az Európai Stabilitási Mechanizmus kipróbált szerkezetére és irányítására építene. Továbbá a Bizottság az euróövezet nemzetközi pénzügyi szervezetekben való külképviseletének javítására vonatkozó javaslatával erősíteni kívánja az euróövezet pozícióját a nemzetközi színtéren, továbbá biztosítani kívánja, hogy az euróövezet egységesen kommunikáljon a világ felé. A létező funkciók uniós szinten történő kombinálásával és a szorosan egymáshoz kapcsolódó szakpolitikai eszközök összehozásával az újonnan létrehozandó európai gazdasági és pénzügyminiszteri pozíció segíthetne új szinergiákat teremteni, és ezáltal idővel hozzájárulna az európai gazdasági szakpolitika általában vett koherenciájához és hatékonyságához, ideértve az egységes fellépést az euróhoz kapcsolódó kérdésekben.

4.További kezdeményezések az euró nemzetközi szerepének fejlesztésére

Ez a közlemény felvázol az euró nemzetközi szerepét fejlesztő kezdeményezéseket is, három eltérő dimenzióban: az európai pénzügyi szektorban (a mély és teljes, euróban denominált pénzügyi piacok biztosítása érdekében), a nemzetközi pénzügyi szektorban (ahol az euró megnövekedett szerepe kedvező hatással lenne a globális pénzügyi stabilitásra), és a kulcsfontosságú stratégiai ágazatokban, amelyekben az euró szerepe továbbfejlődhetne (például az energia- és a nyersanyagszektorban, illetve a repülőgépgyártás terén).

4.1.További lépések egy elmélyült európai pénzügyi szektor előmozdítására

Az euró vonzerejének növekedésével terjedni fog használata is, aminek köszönhetően pedig még vonzóbbá fog válni. Ez egy bűvös körforgást hozhat létre.

A bankunió és a tőkepiaci unió keretében további és célzottabb intézkedés segítik elő az euróövezet pénzügyi szuverenitását. Az euróövezetbeli pénzügyi piacok és infrastruktúrák alapvető szerepet játszanak az euró nemzetközi szerepének növelésére irányuló lehetőségek megteremtésében. Ezt kiszámítható és stabil pénzügyi szolgáltatások és tranzakciós lehetőségek nyújtása révén érik el. Az euróban denominált szolgáltatások elterjedtsége és autonómiája attól függ, hogy a piaci szereplők költséghatékonynak, egyszerűnek és biztonságosnak tartják-e őket nemzetközi üzleti tevékenységeikhez, valamint megtakarításaik euróban tartásához. Ennek következtében a stabilitás és a likviditás fokozására, és az euróban denominált szolgáltatások körének szélesítésére irányuló intézkedések erősítik az euró nemzetközi szerepét. Továbbá az euró megerősített szerepének kontextusában az EU-nak haladnia kell szabályozási menetrendjével az olyan területeken, mint a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem. A pénzügyi tranzakciók szigorú felügyelete hozzájárul a globális biztonsághoz, a pénzügyi rendszer integritásához és a fenntartható növekedéshez.

Az alábbi célzott intézkedések nem csak az euró használatát tennék vonzóbbá, hanem az euróövezetet is ellenállóképesebbé tennék a külső befolyásokkal szemben:

Elsőként a Bizottság igyekszik kiszélesíteni az euró használatát az európai piaci infrastruktúrák likviditásának növelése és ellenállóképességének fokozása révén. A rendszerszintű kockázatok csökkentésének átfogó céljából az európai piaci infrastruktúra-rendelet arra kötelezte a piaci szereplőket, hogy egyes pénzügyi szerződések (pl. az olyan tőzsdén kívüli származtatott ügyletek, mint a kamatlábváltozásokkal szemben védelmet nyújtó származtatott termékek) elszámolására szakosodott piaci infrastruktúrákat használjanak. Fontos, hogy ez a kötelezettség likviddé tette az összes szerződő fél számára elérhető, euróban denominált termékek elszámolási piacát. A jól fejlett elszámolási piaci infrastruktúrák könnyen elérhető és hatékony védelmet nyújtanak a piaci szereplők számára kereskedelmi tranzakcióik során a kamatlábak vagy az átváltási árfolyamok jövőbeli változásai ellen. Az euróban denominált piacok széleskörű elérhetősége ezért növelni fogja az euró vonzerejét az ilyen tranzakciók esetében. A fent említett rendeletben felvázolt meghatározási eljárás és feltételek figyelembevételével a Bizottság a likvid és hatékony központi elszámolási megoldások támogatása érdekében kiterjeszthetné azon származtatott ügyletek körét, melyekre vonatkozik az elszámolási kötelezettség. Továbbá a Bizottság megfontolhatná az elszámolási szolgáltatások kiterjesztését a szerződő felek szélesebb körére.

Másodszor, a Bizottság tovább akarja fokozni az euróövezetbeli pénzügyi piacok hatékonyságát azáltal, hogy kiszámítható keretet biztosít a megbízható referencia-kamatlábak teljes körének előállításához . A piaci szereplők a referencia-kamatlábakra sok szerződésben és pénzügyi termékben hivatkoznak. Az uniós referenciamutatókról szóló rendelet előírja az EU-ban és az euróövezetben a pénzügyi referenciamutatók átláthatóságának és megbízhatóságának fokozását. E rendelet teljes körű végrehajtása ezért várhatóan növelné az euróban denominált eszközök forgalmát és kínálatát . A Bizottság elő fogja segíteni a további koordinációt és együttműködést a piaci szegmensek, referenciamutató-kezelők, hozzájáruló bankok, nemzeti illetékes hatóságok és az Európai Központi Bank között.

Harmadszor, a Bizottság egy teljesen integrált azonnali fizetési rendszert kíván létrehozni az EU-ban, a kisértékű fizetési rendszerek kockázatainak és sebezhetőségeinek csökkentése, és a létező fizetési megoldások autonómiájának növelése érdekében. Az uniós polgárok kisszámú globális szolgáltatóra támaszkodnak a határokon átnyúló és az online fizetések során. Mivel gyakran még az unión belüli fizetések elszámolására is az Unión kívül kerül sor, az EU-n kívülről eredő, technikai, gazdasági vagy jogi okokból felmerülő zavarok szükségtelen sebezhetőségeket okoznak a kisértékű fizetési rendszerben. Továbbá néhány nemzetközi kártyarendszer piaci dominanciája kormányzási szempontból kérdéseket vet fel, mivel jelentősen csökkenti az európai pénzforgalmi szolgáltatók befolyását a kisértékű fizetési piacon bekövetkező fejlemények tekintetében e piac jelentős részén. Egy az Unió egészére kiterjedő, határokon átnyúló azonnali fizetési megoldás kiegészítené a jelenlegi kártyarendszereket, csökkentené a külső zavarok kockázatát és hatékonyabbá, de egyben autonómabbá is formálná az EU-t. Az euróban történő azonnali fizetések bevezetése új lehetőségeket kínál hatékony új kis értékű fizetési megoldások kialakítására a határokon átnyúló fizetések esetében is, ami uniószerte előnyökkel járhat az európai polgárok, vállalkozások és bankok számára. Az euróban történő azonnali fizetésekre vonatkozó uniós előírásokat már a SEPA (egységes eurófizetési térség) azonnali átutalási rendszerében megállapították, amely 2017 novemberében indult. 2018 novemberében az Európai Központi Bank elindította a TARGET azonnali fizetési kiegyenlítési rendszert (TARGET Instant Payment Settlement, TIPS), ami megkönnyíti a határokon átnyúló azonnal fizetéseket az EU-ban. A Bizottság meg fogja vizsgálni, hogy milyen intézkedésekkel lehetne könnyíteni az egyes tagállamokban kialakított határokon átnyúló fizetési megoldások használatát. Továbbra is támogatni fogja a Kis Összegű Euró-pénzforgalmi Tanácsban (az Európai Központi Bank védnöksége alatt) folyó munkát a már létező azonnali fizetési megoldások interoperabilitásának biztosítása érdekében. A Bizottság továbbá az érdekelt felekkel együttműködve egy olyan közös kötelezettségvállalás kialakítására törekszik, amely biztosítaná az azonnali fizetési megoldások széles körű elérhetőségét a fogyasztók számára, ideértve a határokon átnyúló fizetéseket. A Bizottság a fizetési számlákról szóló irányelv felülvizsgálata során, amit 2019-ben kell elvégezni, számba fogja venni az elért haladást.