ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.7.

A K+F-be történő beruházások elengedhetetlenek az egészségügyi ipar versenyképessége és fenntarthatósága szempontjából. Az uniós alapok hozzájárulása mellett az európai politikáknak a lehető legnagyobb mértékben ösztönözniük kell az állami és a magánberuházásokat is. A köz- és magánszféra közötti partnerségek, például az IMI2 fejlődése arra ösztönzi majd a gyártókat, hogy ruházzanak be a jövőbeli gyógyászatifelfedezések szempontjából létfontosságú K+F+I tevékenységekbe, és maguk is végezzenek ilyeneket. Az ilyen típusú kezdeményezések képesek Európát a gyógyászati innováció élvonalában tartani.
4.2

Égető szükség van a költségvetési és gazdasági keret korszerűsítésére, egy jólétközpontú irányvonal megvalósítására és az aranyszabály végrehajtására. Az Európai Bizottság is vizsgálja most a kiadási oldalt, de – nagyon helyesen – a bevételi oldalt is. Az EGSZB azt ajánlja, hogy a munkát terhelő adóktól mozduljunk el a környezetvédelmi adók felé, szem előtt tartva ugyanakkor a regresszív megközelítést is, és ne terheljük az alacsony jövedelmű háztartásokat. Az EGSZB fontosnak tartja továbbá az agresszív adótervezés és az adócsalás elleni küzdelmet, mivel azok alááshatják a tagállamok és az EU egészének gazdasági és költségvetési fellendülését. Ahhoz, hogy ezen a ponton előrelépjünk, intelligens megközelítésre és az Unión belül nagyobb konvergenciára van szükség. Lehetőségként kell tekinteni a fokozatos adócsökkentést alkalmazó monetáris és fiskális politikákra is, adott esetben progresszív környezetvédelmi adókkal kiegészítve. Egyértelmű, hogy nagy változást hozhat, ha nem az EU-n belül, hanem a harmadik országokkal folytatunk adóversenyt.
1.7.

A jóllét kiegyensúlyozott megközelítése tekintetében az EGSZB egyetért az OECD értékelésével, amely szerint olyan átfogó statisztikai eredménytáblákra van szükségünk, amelyek tükrözik az emberek számára fontos kérdéseket, és amelyek olyan széles körű eredményekre terjednek ki, mint az emberek jövedelme, egészsége, társadalmi kapcsolatai, biztonsága és a környezet. Az országos átlagok mögé nézve nem csupán azzal kell tisztában lennünk, hogy javul-e az élet, hanem azt is, hogy kinek. Ezen túlmenően nemcsak a mai jóllétet kell mérnünk, hanem azokat az erőforrásokat is, amelyek segítik a jóllét jövőbeli fenntartását. Végezetül a gazdasági elemzés eredményei ellenére az emberek fenyegetésnek tekinthetik a strukturális változásokat. A populista pártok Unió-szerte történő választási előretörése, de a brexit-szavazás is arra vezethető vissza, hogy a szavazók úgy érzik, hogy a globalizáció megfosztotta őket a jogaiktól, és hogy elveszítették az ellenőrzést az életükkel kapcsolatos döntéseik felett. Ezt statisztikával nem lehet enyhíteni. A politikai döntéshozóknak sokkal nagyobb mértékben be kell vonniuk a szociális partnereket és a civil társadalmi szervezeteket a sérelmek és a szociális nehézségektől való félelem kezelésébe, valamint a helyi megoldások kialakításába és végrehajtásába. Az EGSZB egy nyitottabb és részvétel-orientáltabb fenntartható vállalatirányítást szorgalmaz, amelyhez hozzátartozik a munkavállalók tájékoztatása, a velük folytatott konzultáció, valamint vállalati szintű részvételük.
1.6.

Az EGSZB szorosan figyelemmel kíséri az eltérések markánsabbá válásának a tagállamok között, de az EU-n és az euróövezeti országokon belül is kirajzolódó folyamatát. Ezért olyan gazdaságpolitikák kombinációjának az elfogadását támogatja, amelyek hatékonyan használják fel a rendelkezésre álló hazai – állami és magán – forrásokat, beleértve a Next Generation EU és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében létrehozott pénzügyi forrásokat is. E pénzügyi források hatékony és körültekintő felhasználása a konvergenciafolyamat felfüggesztéséhez, majd később újraindításához vezethet.
A francia Nemzeti Élelmiszertanács (NFC) 2021 júliusában elfogadta a „Feedback from the Covid-19 crisis – Period of the first national lockdown in France” [Visszajelzések a Covid19-válságról – Az első francia országos lezárás időszaka] című (89. sz.) véleményt ( 6 ) . A vélemény arra a következtetésre jut, hogy a Covid19-válság kitörése megerősítette annak szükségességét, hogy az élelmiszerrendszerekkel kapcsolatban szisztematikusabb szemléletet alakítsanak ki, az élelmiszer-ellátási lánc minden szintjén megvalósítva a globális egészségszemléletet. Ez az integrált egészségügyi megközelítés az állatok, az emberek és környezetük közötti kölcsönhatásokra helyezi a hangsúlyt. A válság – tekintve, hogy olykor gazdasági és társadalmi bizonytalanságot okozott, vagy felerősítette azt – az élelmiszerekhez való hozzáférés terén fennálló jelentős, a fenntartható élelmiszerrendszerrel összeegyeztethetetlen egyenlőtlenségekre is rávilágított, ami az élelemhez való jog és az élelmezési demokrácia kérdésének átgondolására késztetett. A zöld megállapodás céljainak eléréséhez rendkívül fontos, hogy az EU teljes lakossága számára biztosítsuk az egészséges, jogszerűen előállított, megfizethető és elérhető élelmiszerekhez való hozzáférést ( 7 ) . Az EGSZB nagyon ambiciózusnak tartja azt a célt, hogy 2030-ra az EU mezőgazdasági földterületeinek 25 %-án ökológiai termelés folyjon ( 8 ) , és egy egész EU-ra kiterjedő promóciós stratégiát szorgalmaz ennek a célnak az elérése érdekében, nem feledkezve meg arról, hogy ezt megfelelő fogyasztásnak kell követnie.
1.10.

Az EGSZB kéri a leginkább kiszolgáltatott közösségek támogatását, valamint annak átgondolását, hogy miként lehetne minél több embert bevonni az éghajlatvédelmi, digitális és társadalmi átmenetbe. Az átmenet nem lehetséges, ha a helyi közösségeket nem vonják be teljes mértékben ezekbe a változásokba, mivel a legkülső régiók fejlődése különleges, de törékeny ökoszisztémákra épül. Ehhez előre kell látni a várható közpolitikák hatásait, mivel a legkülső régiók sem fognak kimaradni a nagy éghajlati, digitális és társadalmi átállások által kiváltott változásokból. Előre kell látniuk a gazdaságaik teljes átalakulását, hogy megfelelhessenek a jövőbeli elvárásoknak, és eközben a legtöbb figyelmet ezen átállások társadalmi hatásaira fordíthassák. Segítségnyújtást kell biztosítani a legkiszolgáltatottabb népességcsoportoknak is, és előkészíteni ehhez a többség részvételét és lehetőleg a támogatását. Az átállás nem lehetséges, ha a helyi lakosságot nem vonják be teljes mértékben ezekbe az átalakításokba.
3.5.

Ehhez elengedhetetlen a kereslet és a kínálat közötti megfelelő ösztönzők biztosítása is. A „FuelEU” rendelettervezet azonban egyelőre úgy ír elő bizonyos alacsony szén-dioxid-kibocsátású üzemanyagokat, hogy nem értékeli előzetesen azok globális rendelkezésre állását és költségeit, holott minden alternatív üzemanyagot engedélyezni kellene. Ez végső soron a verseny torzulásához vezethet, miközben a kérdéses üzemanyagok most és a közeljövőben is csak elhanyagolható mennyiségben állnak rendelkezésre. A megújuló alternatív üzemanyagok kifejlesztése és elérhetősége az üzemanyag-szállítók feladata, és ösztönözni kell a tisztább üzemanyagok elterjedését. Ehhez a fosszilis és az alternatív üzemanyagok közötti árkülönbséget át kell hidalni, és a tisztább üzemanyagoknak megfizethetőbbé és szélesebb körben elérhetővé kell válniuk. Erőfeszítésekre van szükség, amelyekben aktívan közreműködnek a tengeri értéklánc szereplői, különösen az üzemanyag-gyártók és az energiaszolgáltatók, a motorgyártók, de a kikötők, a hajóbérlők és a munkavállalói képviselők is minden érintett szektorból. Ez potenciálisan az alternatív üzemanyagok iránti kereslet növekedését eredményezheti, ahogyan azt a „FuelEU” rendelet is előirányozza.
2.2.

A földek a társadalmakat élelemmel és takarmányokkal, de a bioalapú gazdaság nyersanyagaival (rostok és fa a papír- és a textilgyártás, az építőanyagok és a bioüzemanyagok számára) is ellátják, élőhelyet biztosítanak a biológiai sokféleség számára, és fontos szerepet játszanak a légköri szén-dioxid megkötésében. Ugyanakkor a mezőgazdasági és erdészeti tevékenységek üvegházhatásúgáz-kibocsátást okoznak. A LULUCF-rendelet hatályát az erdőkről a teljes földhasználatra kiterjesztették (beleértve 2031-től kezdődően a mezőgazdasági ágazatot is), és a rendelet minden tagállam számára kötelező érvényű kötelezettségeket ír elő a „negatív egyenleg tilalma” szabály betartására. Ezt úgy kell megvalósítani, hogy az ágazaton belül olyan jogalkotási intézkedéseket kezdeményeznek, amelyek biztosítják, hogy a földhasználatból származó elszámolt kibocsátásokat teljes mértékben ellensúlyozza a CO 2 l égkörből való egyenértékű, elszámolt eltávolítása. A jelentés egy új uniós irányítási folyamatot is javasol, amelynek célja, hogy pontosabbá tegye a tagállamok kibocsátási és eltávolítási számításainak nyomon követését.
1.5.

Az EGSZB szeretne az európai bizottsági tervnél tovább menni, és azt javasolja, hogy ezt a mobiltelefonokra és hasonló készülékekre vonatkozó előírást terjesszék ki az összes elektromos, elektronikus, összekapcsolt, újratölthető rádiókészülékre és a laptoptöltőkre is: ez azt is jelenti, hogy a mobil eszközt egy 65 W-os USB-C típusú számítógéptöltővel is újra lehessen tölteni, ne csak 2,1 W-ossal, az utazóknak pedig ne kelljen több különböző töltőt magukkal vinniük.
4.6.3.

A fenntartható finanszírozással foglalkozó platform (IPSF) munkájának elmélyítése következetes lépés (6. b) intézkedés). Ennek kapcsán az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy ne csak az IPSF és a magánszektor közötti, hanem a szociális partnerekkel és a civil társadalommal való szorosabb együttműködésre és interakcióra is törekedjen, például annak biztosítása érdekében, hogy az emberi jogokat a fenntartható finanszírozásban is figyelembe vegyék. Az EGSZB természetesen e téren is a fenntarthatóságra való holisztikus összpontosítást ajánlja. Ez az alacsony és közepes jövedelmű országok támogatásával összefüggésben is érvényes (6. c) intézkedés).
1.4.

Az EGSZB tudomásul veszi, hogy a továbbképzésre és átképzésre, valamint az ETS-javaslatból eredő negatív társadalmi hatások megoldására rendelkezésre álló források a társjogalkotók előtt még függőben lévő javaslatok sorsától függenek, beleértve a Szociális Klímaalap létrehozását is. Az EGSZB alapvetően egyetért ezekkel a javaslatokkal, ugyanakkor továbbra is kérdésesnek tartja, hogy a rendelkezésre álló források elegendőek lesznek-e, még akkor is, ha a finanszírozási javaslatokat – jelentős módosítások nélkül – elfogadják.
2.12.

Az Európai Bizottság egy átfogó hatásvizsgálati jelentést követően úgy döntött, hogy a 2. szakpolitikai alternatívát fogadja el. E szakpolitikai alternatíva a könnyűgépjárművek elektromos töltőállomásaira vonatkozó, flottaalapú kötelező célok és a TEN-T hálózaton használt valamennyi közúti jármű tekintetében távolságalapú célok meghatározását javasolja, többek között a nehézgépjármű-infrastruktúrához tartozó városi csomópontok esetében is. Emellett a TEN-T hálózaton belüli kikötőkre és repülőterekre vonatkozó részletes rendelkezéseket is tartalmaz, de nem határoz meg kötelező célokat. Ez az alternatíva a fizetési lehetőségek, a fizikai és kommunikációs szabványok, valamint a fogyasztói jogok fokozott harmonizációjáról is rendelkezik. Ez az alternatíva megerősítené az árak átláthatóságát és a gépjárműhasználók tájékoztatását, valamint az elektromos és egyéb töltőállomások jelölésére is kiterjed.
Az EGSZB az európai épületkorszerűsítési programról szóló véleményében kifejtettekhez hasonlóan hangsúlyozza, hogy a légréteges falak és a padlószigetelés csökkentik leginkább a szén-dioxid-kibocsátást, illetve ezek a legegyszerűbb és legolcsóbb módszerek. Azonban még ezek a viszonylag olcsó intézkedések is túl drágák sok lakástulajdonos számára, annak ellenére, hogy alacsonyabb energiaköltségeket eredményeznek. Az EGSZB ezért szorgalmazza, hogy a nemzeti kormányok vezessenek be támogatási programot ezekhez az intézkedésekhez, mivel azok munkahelyeket is teremthetnek. A „Renovate Europe” tanulmány azt mutatja, hogy az épületek energetikai felújítására fordított minden egymillió euro beruházással átlagosan 18 munkahely jön létre az EU-ban ( 6 )
—

REX-konferencia: „The Geopolitics of the European Green Deal (EGD), a crosscutting insight into the geopolitical implications of the EGD” [Az európai zöld megállapodás geopolitikai szempontból: a zöld megállapodás geopolitikai hatásainak horizontális áttekintése] (2021. december),
3.4.3.

Az EGSZB azt javasolja, hogy az átállással kapcsolatos figyelemfelkeltő kampányokban a NIMBY-irányzatra ( Not In My Backyard ) reagáló BIMBY-irányzatból ( Build In My Backyard ) merítsünk ötletet olyan példák bemutatásával, amelyek pozitív követő magatartást váltanak ki a társadalom tagjaiból és a lakosság számára előnyöket eredményeznek, például a különböző régiókban és országokban gyűjtött beszámolókat és olyan konkrét sikertörténeteket sorolva fel, amelyekkel az emberek azonosulni tudnak.
3.4.

Az EGSZB úgy véli, hogy a szabályozási elemzésnek a szabványosítási rendszerre is ki kell terjednie. Az innovációhoz minden (műszaki és tudományos) területen meg kell tudni felelni a technológia aktuális állásának, ami nemcsak a szabványok követését jelenti, amelyek különben is gyakran elavultak, hiszen a technológia gyorsan fejlődik, hanem az „egyenértékű alternatív megoldások” használatát is. Ha élünk az egyenértékű alternatív megoldásokkal, vagyis nem követjük a szabványokat, az súlyos felelősségvállalási ügyekhez vezethet a jogi eljárásokban, és még mindig igen nehéz a bíróság előtt bebizonyítani, hogy az „alternatív megoldások” egyenértékűek (sőt sokszor jobbak). Az innovatív alternatív megoldásokat jobban támogató eszközöket nagyon fontos biztosítani a harmonizált szabványok esetében is, különösen, ami az építőanyagokat illeti.
3.1.6

A nagyobb átláthatóság érdekében a rendelettervezet 7. cikkének rendelkeznie kellene a reklámra ás a kapcsolódó kampányra fordított összeg közzétételéről is. A tagállamokban már létező bevált gyakorlatot, amely megköveteli a választások előtti átláthatóságot az összes politikai erőre egyformán érvényes kiegészítő és szolgáltatási árak tekintetében, támogatni kell, és be kell építeni a rendeletbe. A system for monitoring this should be established.
1.9.

Az új európai kutatási és innovációs paktum keretében meg kell teremteni az alapját egy olyan vállalkozói kultúrának, amely ösztönzi a kockázatvállalást, az innovatív vállalkozásokat – az mkkv-kat és az induló vállalkozásokat egyaránt. A jól ismert „no risk, no fun” (kockázat nélkül szórakozás sincs) szlogen az innováció területén azt jelenti, hogy „no risk, no new business, no new quality jobs” (kockázat nélkül új üzlet és új minőségi munkahelyek sincsenek).
2.7.

Az EGSZB arra is rámutat, hogy nemcsak a négy dimenzió kapcsolódik egymáshoz, de a versenyképesség is szorosan összefonódik valamennyi dimenzióval, és azokkal azonos a jelentősége. Ugyanez elmondható a kiegyensúlyozott kereskedelemről is, amely az egyik legfontosabb gazdasági célkitűzés. A méltányosság és a társadalmi fenntarthatóság például a versenyképesség kulcsfontosságú elemei, és ez fordítva is igaz. Az európai szociális modell és különösen a szociális jogok európai pillére központi szerepet tölt be az EU versenyképességében. Ugyanez a másik irányban is igaz: a méltányos és versenyképes ipari és gazdasági struktúrán alapuló kiegyensúlyozott kereskedelem fontos előfeltétele az EU inkluzív növekedésének, igazságosságának és társadalmi fenntarthatóságának.
A több mint 1,3 milliárd vakcina előállítása elegendő volt a felnőtt lakosság több mint 75 %-ának beoltására ( 12 ) , és a termelés felét a világjárvány elleni küzdelemre exportálták ( 13 ) . Az életek megmentéséhez azonban továbbra is létfontosságú, hogy a lakosság jelenleg be nem oltott 25 %-a is hozzáférjen a védőoltáshoz. A HERA-nak továbbra is vezető szerepet kell játszania a határokon át terjedő egészségügyi veszélyek és világjárványok elleni globális fellépésben, beleértve a globális oltóanyag-egyenlőség biztosítását is. Az EGSZB úgy véli, hogy az EU-nak továbbra is következetesen és globálisan kell reagálnia a válságra, különösen a COVAX, valamint az új kísérleti gyógyszerek és terápiák révén, és erősítenie és támogatnia kell a globális egészségügyi biztonsági struktúrát. Ennek során meg kell erősíteni az EU szerepét az Egészségügyi Világszervezetben is. Ebben az összefüggésben, különösen a fejlődő országok sürgős szükségleteinek kielégítése érdekében az EGSZB továbbra is arra kéri az Európai Bizottságot, hogy európai szinten vezessen nyílt vitát egy ideiglenes és önkéntes TRIPS-mentességről, amely a Covid19 elleni védőoltásra, kezelésekre és tesztekre vonatkozna, annak érdekében, hogy lehetővé váljon a globális oltóanyaggyártás felfuttatása és a költségek csökkentése, és ezáltal a világ minden táján biztosítható legyen az emberek számára a hozzáférés ( 14 )
2.2.4

Az EGSZB üdvözli azt a megközelítést, hogy a biztosítási ágazatnak nagyobb szerepet kell játszania a zöld átállás finanszírozásában. A biztosítási ágazatnak arra is törekednie kell, hogy enyhítse tőkebefektetéseinek és biztosítási tevékenységeinek valamennyi negatív környezeti és társadalmi hatását. Észszerű az uniós taxonómiához való kapcsolódás. Az EGSZB amellett szól, hogy a társadalmi fenntarthatósági célokat is rendszerszinten figyelembe kell venni. Hiszen végső soron a munkavállalói jogok és az emberi jogok figyelmen kívül hagyása is fokozott kockázathoz vezethet.
4.6.2.

Meg kellene vizsgálnunk az uniós egészségügy méltányossági dimenzióját, támogatva ezzel az egészségi egyenlőtlenségek csökkentését, ideértve a nemi szempontokat figyelembe vevő orvoslást is. A kezdeményezésnek a promócióra és a megelőzésre való összpontosítás mellett támogatnia kell a jobb ismereteket és adatokat, a szűrést és a korai felismerést, a diagnózist és a kezelés irányítását, valamint a betegek életminőségét is. Egy másik cél az uniós országok segítése a bevált gyakorlatok átadásában, iránymutatások kidolgozásában és innovatív megközelítések bevezetésében. Ez azt is jelenti, hogy az EU-nak egy másik európai küldetést is meg kell neveznie: az európai rákellenes terv erőfeszítéseivel összhangban olyan egészségügyi rendszerek kiépítését, amelyek a szív- és érrendszeri betegségek terén ellenállóbbak a járványokkal szemben, végső soron elhárítva az európai lakosságot leginkább terhelő két nem fertőző betegséget. Úgy véljük, hogy más betegségeket is kezelni kell, különösen azokat, amelyek jelentősen befolyásolják az európai GDP-t, például a váz- és izomrendszeri megbetegedéseket.
A stratégiát kiegészítő cselekvési terv többek között a kibocsátásmentes járművek és a kapcsolódó infrastruktúra elterjedésének fellendítését célzó szakpolitikákat tartalmaz. A kibocsátásmentes járművekre történő átállással megelőzhető a légszennyezés, és polgáraink egészsége is javul; ez az európai zöld megállapodás szennyező anyag-mentességi célkitűzését is támogatja, ahogyan az a szennyező anyag-mentességről szóló cselekvési tervben ( 11 ) is szerepel.
3.3.8.

Jóllehet fontos a mesterséges intelligencia és más fejlett technológiák elterjedésének fokozása, azt is el kell ismerni, hogy a kkv-knak még az alapvető digitális technológiák átvétele is nagy kihívást jelent. Különös figyelmet kell fordítani a mikrovállalkozásokra, amelyek a vállalkozások legnagyobb létszámú, de a legkevesebb erőforrással rendelkező csoportját alkotják. Ezenkívül a szociális vállalkozások sajátosságait is figyelembe kell venni.
2.5.

Az Európai Bizottság emellett a CBAM létrehozását is javasolja. Ennek célja az EU-ba történő kibocsátásáthelyezés kockázatának csökkentése a behozatalt terhelő, olyan mértékű szén-dioxid-ár bevezetésével, mint amelyet akkor kellett volna megfizetni, ha az árukat az EU-ban állították volna elő. A mechanizmus alkalmazási köre az ágazatok célzottan kiválasztott körére terjed ki, és az Európai Bizottság megítélése szerint teljes mértékben összhangban áll a WTO szabályaival. A javaslattal összhangban a CBAM fokozatos bevezetésére a kibocsátáskereskedelmi rendszer újraelosztási rendszerének fokozatos megszüntetésével párhuzamosan kerül sor, mely utóbbit egyébként mindig is átmeneti megoldásnak tekintettek. Az EU-ba importált árukat a „karbontartalmuknak” – az előállításuk során keletkező szén-dioxid-kibocsátásnak – megfelelő díj terhelné úgy, hogy a szén-dioxid-kibocsátás teljes ára megegyezzen az uniós szén-dioxid-árral. Másrészt a más országokba exportált árukra nem vonatkozik visszatérítés (amely tükrözi az európai előállításukért fizetett szén-dioxid-ár és a rendeltetési hely szerinti piac szén-dioxid-ára közötti különbséget). Ennek ellensúlyozására az Innovációs Alap (IF) – a 2020–2030-as időszakban 450 millió ETS kibocsátási egység árverés útján történő értékesítéséből származó bevételi forrásokkal – segíteni fogja az európai ipart a dekarbonizációs folyamathoz való alkalmazkodásban. A 2020–2030 közötti időszakban az alap forrásai a szén-dioxid-ártól függően mintegy 10 milliárd EUR-t tehetnek ki. Az Innovációs Alap kulcsfontosságú finanszírozási eszköz az EU Párizsi Megállapodás szerinti, az egész gazdaságra kiterjedő kötelezettségvállalásainak teljesítéséhez, valamint az Európai Bizottság azon stratégiai jövőképének támogatásához, hogy Európa 2050-re klímasemleges legyen, amint azt az európai zöld megállapodáshoz kapcsolódó beruházási terv is elismeri.
5.13.

A fosszilis eredetű metánkibocsátásra vonatkozó adatok nagy része nem áll rendelkezésre. Az EGSZB üdvözli a nyomon követésre, jelentésre és ellenőrzésre vonatkozó javaslatokat, különösen a gázvezetékek szivárgásainak megelőzése terén való alkalmazás tekintetében. Egyszerűsíteni kell és előtérbe kell helyezni az olyan kezdeményezéseket, mint a nemzetközi metánkibocsátási megfigyelőközpont (IMEO), és az ilyen szivárgások felderítésére szolgáló műholdas technológiák használatát. Az indokolatlan lefúvatást és fáklyázást be kell tiltani az Unióban. Ez alól csak vészhelyzetek és a biztonsággal kapcsolatos helyzetek esetén lehet kivételt tenni. A biometánnal kapcsolatban már több uniós tagállam is vezetett be műszaki és szabályozási nyomonkövetési és megelőzési intézkedéseket. Ez segíthet a fosszilis kitermelés során keletkező metánkibocsátás felmérésében.
3.5.

2 O-kibocsátás, amelynek melegítő hatása viszonylag (kilogrammonként) erősebb, mint a CO 2 -é!). Az állattartás lehetővé teszi a növénytermesztés szerves trágyával való ellátását, és amennyiben a szarvasmarhákat helyben termesztett fűvel táplálják, körforgásos módon járul hozzá az élelmiszerrendszerhez, mint azt A külterjes állattenyésztés és a szerves trágyák előnyei az európai zöld megállapodás kontextusában című, NAT/825. sz. vélemény is bemutatja A karbongazdálkodás a légköri szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére összpontosít, de a mezőgazdaságban más ÜHG-kibocsátások is vannak, és ezeket is kezelni kell (például a metán- és NO-kibocsátás, amelynek melegítő hatása viszonylag (kilogrammonként) erősebb, mint a CO-é!). Az állattartása növénytermesztés szerves trágyával való ellátását, és amennyiben a szarvasmarhákat helyben termesztett fűvel táplálják, körforgásos módon járul hozzá az élelmiszerrendszerhez, mint aztcímű, NAT/825. sz. vélemény is bemutatja ( 7 )
Az EGSZB helyesli, hogy a közlemény nagy jelentőséget tulajdonít a TEN-T városi csomópontok megerősítésének az utasok és az áruk szempontjából, és osztja azt a nézetet, hogy ezek a szempontok a TEN-T rendelet ( 3 ) felülvizsgálatának részét kell, hogy képezzék. Ennek kapcsán az EGSZB hangsúlyozza, hogy a városok nem tudnak fejlődni, ha el vannak szigetelve a környező területektől. Ezért rendkívül fontos, hogy a városok és a városkörnyéki területek között, így a vidéki területeken is olyan közlekedési összeköttetések legyenek, amelyek lehetővé teszik a kényelmes utazást, illetve a különböző területek és az ott lakók lehetőségeinek maradéktalan kiaknázását. Az EGSZB szerint ezeknek a központoknak egyablakos ügyintézési rendszerként kell működniük. Ezeknek a csomópontoknak nemcsak azt kell szolgálniuk, hogy az emberek a szó szoros értelmében más mozgásmódra váltsanak, hanem átfogó szállítási szolgáltatást is kell nyújtaniuk, gondolva itt az utastájékoztatásra, valamint a szállítással – többek között áruszállítással – összefüggő szolgáltatásokra és termékekre is. Az EGSZB szerint a vasútállomások különleges szerepet tölthetnek be ezen a téren.