7. SZÁMÚ KÖLTSÉGVETÉS-MÓDOSÍTÁSI TERVEZETA 2011. ÉVI ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGVETÉSHEZ SZAKASZONKÉNTI BONTÁSÚ KIADÁSKIMUTATÁS III. szakasz – Bizottság /* COM/2011/0796 végleges */





7. SZÁMÚ KÖLTSÉGVETÉS-MÓDOSÍTÁSI TERVEZET A 2011. ÉVI ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGVETÉSHEZ SZAKASZONKÉNTI BONTÁSÚ KIADÁSKIMUTATÁS III. szakasz – Bizottság Tekintettel: – az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 314. cikkére, összefüggésben az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéssel és különösen annak 106a. cikkével, – az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre[1] és különösen annak 37. cikkére, – az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre vonatkozó, 2010. december 15-én elfogadott általános költségvetésére[2], – a 2011. április 6-án elfogadott 1/2011. számú költségvetés-módosításra[3], – a 2011. július 5-én elfogadott 2/2011. számú költségvetés-módosításra[4], – a 2011. július 14-én elfogadott 3/2011. számú költségvetés-módosításra[5], – a 2011. szeptember 28-án elfogadott 4/2011. számú költségvetés-módosításra, – a 2011. október 25-én elfogadott 5/2011. számú költségvetés-módosításra, – a 2011. október 18-án elfogadott 6/2011. sz. költségvetés-módosítási tervezetre[6], az Európai Bizottság a költségvetési hatóság elé terjeszti a 2011. évi általános költségvetés 7. számú költségvetés-módosítási tervezetét. A SZAKASZONKÉNTI BONTÁSÚ BEVÉTEL- ÉS KIADÁSKIMUTATÁS VÁLTOZÁSAI A szakaszonkénti bontású bevétel- és kiadáskimutatás változásai elérhetők az EUR-Lexen (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-hu.htm). E változások angol nyelvű változata tájékoztatásul költségvetési mellékletként csatolva található. TARTALOMJEGYZÉK 1. Bevezetés.. 3 2. Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevétele. 3 2.1 Spanyolország.. 3 2.2 Olaszország.. 5 3. Finanszírozás.. 7 4. Összefoglaló táblázat a pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban.. 9 1. Bevezetés A 2011. évre vonatkozó 7. számú költségvetés-módosítási tervezet az EU Szolidaritási Alapjának 37 979 875 EUR-s kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokban történő igénybevételére irányul, a spanyolországi Murciában történt földrengéshez (21 070 950 EUR) és az olaszországi Venetoban történt áradásokhoz (16 908 925 EUR) kapcsolódóan. 2. Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevétele 2.1 Spanyolország 2011. május 11-én két egymást követő, 5,2-es erősségű földrengés rázta meg Lorca városát. Kilencen életüket vesztették, és további mintegy 300 ember megsérült. Emellett 10 000 lakost kellett kitelepíteni és körülbelül 30 000-en kényszerültek az utcákon tölteni a földrengést követő első éjszakát. A katasztrófa ezenfelül jelentős károkat okozott a lakóépületekben, a vállalkozásokban, a középületekben, a kulturális örökség helyszínein, az úthálózatban és az alapvető infrastruktúrában. (1) A kérelmet a Bizottság 2011. július 20-án vette kézhez, a 2011. május 11-én észlelt első károkat követő 10 hetes határidőn belül. A kérelem aktualizált változata 2011. augusztus 1-jén érkezett be. (2) A katasztrófa természeti eredetű, így a Szolidaritási Alap alkalmazási területének hatálya alá tartozik. (3) Az érintett terület a Murcia autonóm közösséghez tartozó Lorca teljes közigazgatási területét magában foglalja. A spanyol hatóságok a teljes kár összegét 843 millió EUR-ra becsülték. Ez az adat azonban tartalmaz egy 162 000 EUR-s összeget, amelyet a spanyol állam kompenzációként fizetett az áldozatok családjainak, és amely nem tekinthető „közvetlen kárnak”. A Bizottság véleménye szerint ezért a teljes közvetlen kár összege 842,838 millió EUR. (4) Mivel a teljes kárösszeg a Spanyolország által 2011-ben igénybe vehető 3,535 milliárd EUR-s[7] normál küszöbértéknek csupán 23,8 %-át teszi ki, a spanyol hatóságok a kérelmet a 2012/2002/EK rendelet 2. cikke (2) bekezdésének utolsó – a Szolidaritási Alap „kivételes körülmények közötti” igénybevételének feltételeit meghatározó – albekezdésében megállapított, úgynevezett „rendkívüli regionális katasztrófa” feltételei alapján nyújtották be. E feltétel alapján egy régió kivételes esetben részesülhet az Alapból származó támogatásban, ha a régiót rendkívüli, elsősorban természeti, lakossága nagyobb részére ható, a régió életkörülményeire és gazdasági stabilitására nézve súlyos és tartós következményekkel járó katasztrófa éri. A rendelet értelmében különös figyelmet kapnak a távoli vagy az elszigetelt régiók, mint például az EUMSZ 349. cikkében meghatározott legkülső és szigeti régiók. A rendelet előírja, hogy a „rendkívüli regionális katasztrófa” feltétele alapján benyújtott kérelmek vizsgálatakor a „legszigorúbban” kell eljárni. Murcia autonóm közösség nem tekinthető legkülső vagy szigeti régiónak. (5) A Szolidaritási Alapról szóló éves jelentésben (2002–2003) [8] a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a regionális katasztrófák specifikus kritériumainak nemzeti összefüggésben való értelmezhetősége érdekében különbséget kell tenni a súlyos regionális és a pusztán helyi jellegű katasztrófák között. A szubszidiaritás elvével összhangban utóbbi a nemzeti hatóságok illetékességébe tartozik, míg az előbbi esetében megfontolható a Szolidaritási Alap igénybevétele. A földrengés súlyosan érintette Lorca teljes közigazgatási területét, míg a május 11-i két földrengés Murcia régió legnagyobb részére gyakorolt hatást, beleértve Cartagenát, Águilast, Murciát, Mazarrónt, továbbá sok várost Albacete, Jaén, Almeria és Alicante körzetében. Lorca a harmadik legnagyobb város Murcia régióban. (6) A Szolidaritási Alap rendkívüli igénybevételének a 2012/2002/EK rendeletben meghatározott egyik feltétele, hogy abban a régióban, amelyhez a kérelem kapcsolódik, a lakosság nagy részének érintettnek kell lennie. Az az övezet, amelyre a spanyol kérelem utal, magában foglalja a 92 694 fős összlakossággal rendelkező Lorca teljes közigazgatási területét Murcia autonóm közösségben (amelynek teljes lakossága 1 461 979 fő). A katasztrófa Lorca (és azon túlmenően más területek) teljes lakosságát érintette. A földrengés kilenc halálos áldozattal járt, mintegy 300 ember megsérült, körülbelül 10 000 lakost kitelepítettek és hozzávetőleg 30 000-en kényszerültek az utcákon tölteni a földrengést követő első éjszakát. A város többi lakosa a külső körzetekben vagy a part mentén talált menedéket. A Vöröskereszt három kórházat működtetett a helyszínen, három tábor nyújtott menedéket több mint 5 000 lakosnak, és 15 000 fekvőhelyet biztosítottak. A kérelem ezenfelül tartalmazza, hogy a becslések szerint az épületek 80 %-a szenvedett károkat. A vállalkozásokat és iskolákat átmenetileg bezárták. A kérelemben benyújtott információk alapján megállapítható, hogy egyértelműen teljesült az a feltétel, mely szerint a katasztrófa a lakosság nagy részét érintette. (7) Ami a régió életkörülményeire és gazdasági stabilitására nézve súlyos és tartós következmények igazolására vonatkozó követelményt illeti, a kérelem különösen az alapvető infrastruktúrát és létesítményeket, a magánlakásokat, a vállalkozásokat és az ipari vállalatokat ért súlyos károkra, valamint a helyi úthálózatok fennakadásaira utal. A földrengés során több állami iskola, a könyvtár és a zenei konzervatórium is megsérült. A benyújtott információk alapján nincs elegendő kapacitás a várhatóan szeptemberben a lorcai egészségügyi főiskolára érkező új hallgatók elhelyezésére, jóllehet a diákok jelentős gazdasági tényezőnek minősülnek a régió szempontjából. A város történelmi műemléképületeit ért károk ugyancsak jelentős hatással vannak a régió számára fontos turizmusra. A katasztrófa körülbelül 708 üzletet, 50 kisipari vállalkozást, 482 szolgáltatóvállalatot, valamint 210 szállodát és éttermet érintett. A térség számára súlyos problémát jelent a turizmus visszaesése. Ezenfelül Lorca a földrengést megelőzően a vállalkozói, egészségügyi, oktatási és kulturális tevékenységek regionális központja volt, amely lakosokat vonzott be a szélesebben vett, több mint negyedmillió fős régió városaiból. A természeti csapás ebből következően súlyosan érintette a teljes régió társadalmi-gazdasági helyzetét Lorcán jóval túlmenően is, a gazdasági tevékenységek drámai módon visszaestek, illetve megszűntek. A kérelemben megtalálható a földrengés hatásairól készített részletes elemzés, és ágazatonkénti bontásban tartalmazza a teljes becsült kár összegét. (8) A 2012/2002/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatható műveletek becsült költsége 104 millió EUR, amely a következő négy kategóriára bontható le: A) az infrastruktúra működési feltételeinek azonnali helyreállítása, B) átmeneti szállás és mentőszolgálatok, C) megelőző infrastruktúra és a kulturális örökség azonnali megóvása, valamint D) a katasztrófa által sújtott területek azonnali megtisztítása. (9) Az érintett régió a strukturális alapok (2007–2013) értelmében „fokozatosan kieső” régiónak minősül. A spanyol hatóságok nem jelezték a Bizottság felé, hogy más uniós forrásokat is igénybe kívánnának venni a földrengés következményeinek felszámolásához. (10) A spanyol hatóságok jelezték, hogy a támogatható költségekre nem kötöttek biztosítást. 2.2 Olaszország 2010. október 31. és november 2. között heves esőzések sújtották az észak-olaszországi Veneto régiót. Az esőzések hatásait tovább súlyosbította a meleg mediterrán sirokkó szél, amely miatt a környező hegyeken elolvadt a hó. Emiatt a folyók kiléptek medrükből és nagy kiterjedésű területeket öntöttek el, károkat okozva az út- és infrastruktúra-hálózatban, a mezőgazdasági ágazatban, a vállalkozásokban és a lakóépületekben. Jelentős károkat jelentettek egész Venetoból, és a katasztrófa különösen keményen sújtotta a Bacchiglione folyó medencéjét Vicenza és Padova városi területeivel együtt. (1) A kérelmet a Bizottság 2011. január 7-én vette kézhez, a 2010. október 31-én észlelt első károkat követő 10 hetes határidőn belül. 2011. augusztus 11-én érkezett be a jelentősen felülvizsgált kérelem új változata, amely aktualizált és pontosított kárfelmérést és lényegesen új adatokat tartalmazott. (2) A katasztrófa természeti eredetű, így a Szolidaritási Alap fő alkalmazási területének hatálya alá tartozik. (3) A januárban benyújtott eredeti kérelem a 2012/2002/EK tanácsi rendelet 2. cikke (2) bekezdésének utolsó albekezdésében foglalt, úgynevezett „rendkívüli regionális katasztrófa” kritériumán alapult és ezért a Bacchiglione folyó mentén fekvő katasztrófaterületre korlátozódott. A teljes kár becsült összege 994,9 millió EUR. A kérelem azonban hiányos volt, és semmilyen bizonyítékot nem tartalmazott e kár nagyobb részére nézve. A kérelem elbírálását ezért nem lehetett elvégezni. (4) A Bizottság szolgálatainak kérésére válaszul az olasz hatóságok augusztus 11-én aktualizált kérelmet nyújtottak be, amely jelentős új információkat és új kárértékelést tartalmazott. A bejelentett új káradatok Veneto régió egészére vonatkoznak és összesen 3,171 milliárd EUR-t tesznek ki. Ez az összeg 182 millió EUR-val meghaladja a Szolidaritási Alapból Olaszország által 2011-ben igénybe vehető 3,536 milliárd EUR-s (2002. évi árakon 3 milliárd EUR) rendes küszöbértéket. Ezen adatok szerint a katasztrófa a 2012/2002/EK tanácsi rendeletben meghatározottak alapján a „jelentős természeti katasztrófa” kritériuma alapján támogatásra jogosult lenne. (5) Az augusztus 11-i felülvizsgált kérelem a „jelentős természeti katasztrófa” alternatívájaként aktualizált információkat tartalmaz az úgynevezett „rendkívüli regionális katasztrófa” kritérium alapján is. Mivel ezt külön nem említik, úgy tűnik, hogy ezt az információt arra az esetre nyújtották be, ha a kérelmet a jelentős katasztrófa kritériuma alapján nem fogadják el. (6) Az olasz hatóságok által a „jelentős katasztrófa” forgatókönyve alapján benyújtott káradatok négy fő kategóriából állnak: 1. közintézmények (önkormányzatok, tartományok, prefektúrák, regionális erdészeti szolgálatok) által bevallott kár: 588 millió EUR; 2. az esőzéseket követő földcsuszamlások okozta kár: 124 millió EUR; 3. a hidraulikus biztonsági rendszer helyreállításának költsége: 2 732 millió EUR; 4. további „végrehajtási költségek”: 273 millió EUR. Míg az 1. és 2. pontban szereplő károk valószerűnek tűnnek, a kérelem alapján nyilvánvaló, hogy a 3. és 4. pont nagyrészt a vízgazdálkodási rendszer korszerűsítéséhez kapcsolódó költségeket tartalmaz, hogy az megfeleljen az áradások miatti magasabb védelmi szükségleteknek. Ezen költségeknek csak kis hányada kapcsolódik a közvetlenül az áradások okozta károk helyreállításához. A Szolidaritási Alap igénybevételére vonatkozó kérelmek elbírálásakor azonban nem lehet figyelembe venni a megelőző intézkedésekhez kapcsolódó költségeket. Noha a benyújtott adatok alapján nem lehet pontos számszerűsítést végezni, kétségtelen, hogy a kérelemben szereplő, inkább a megelőzéshez, mint a helyreállításhoz kapcsolódó költségek jóval meghaladják a 182 millió EUR-t. A teljes közvetlen kár következésképpen a fent említett küszöbérték alatt marad, és a Bizottság úgy véli, hogy a Venetoban történt áradás nem minősül jelentős katasztrófának. (7) Mivel a teljes kárösszeg nem haladja meg a normál küszöbértéket, a kérelmet a 2012/2002/EK rendelet 2. cikke (2) bekezdésének utolsó – a Szolidaritási Alap „kivételes körülmények közötti” igénybevételének feltételeit meghatározó – albekezdésében megállapított, úgynevezett „rendkívüli regionális katasztrófa” feltételei alapján vizsgálták meg. E feltételek alapján egy régió kivételes esetben részesülhet az Alapból származó támogatásban, ha a régiót rendkívüli, elsősorban természeti, lakossága nagyobb részére ható, a régió életkörülményeire és gazdasági stabilitására nézve súlyos és tartós következményekkel járó katasztrófa éri. A rendelet értelmében különös figyelmet kapnak a távoli vagy az elszigetelt régiók, mint például az EUMSZ 349. cikkében meghatározott legkülső és szigeti régiók. Veneto régió nem tartozik ebbe a kategóriába. A rendelet előírja, hogy a „rendkívüli regionális katasztrófa” feltétele alapján benyújtott kérelmek vizsgálatakor a „legszigorúbban” kell eljárni. (8) Amint a fentiekben leírtuk, az olasz hatóságok – a „jelentős természeti katasztrófa” alternatívájaként – a „rendkívüli regionális katasztrófa” kritériumának teljesítéséhez a Bacchiglione folyó medencéje mentén lévő legsúlyosabban érintett övezetre korlátozódó bizonyítékot nyújtottak be. A kijelölt övezetben a katasztrófa okozta teljes közvetlen kár az olasz hatóságok becslése szerint 1 156,86 millió EUR-t tesz ki. Ez a teljes kárösszeg a következőkből áll: 1. az önkormányzatok által bevallott kár (beleértve a magántulajdonban, a vállalkozásokban, a mezőgazdasági ágazatban keletkezett, valamint az ideiglenes szállásokhoz, a kulturális örökséghez és a szükségintézkedésekhez kapcsolódó károkat): 178,612 millió EUR; 2. a közműveket ért kár: 2,035 millió EUR; 3. helyi építési munkálatok: 50,562 millió EUR; 4. az A4 autópályát ért károk: 1,308 millió EUR; 5. emberi és állat-egészségügyi műveletek: 0,639 millió EUR; 6. polgári védelmi önkéntesek kifizetése: 1,800 millió EUR; valamint 7. „az érintett területeken tett biztonsági intézkedések költségei”: 921,912 millió EUR. Az 1–6. pontban szereplő káradatok valószerűnek tűnnek, míg a 7. pont – a jelentős katasztrófa eseténél bemutatottakhoz hasonlóan – olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek a közvetlen kár kijavításán túl a vízgazdálkodási rendszer átfogó biztonsági normáinak fejlesztését is magukban foglalják (beleértve az erdőket és a földcsuszamlások elleni védelmet is). A benyújtott adatok azonban különbséget tesznek a „halaszthatatlan”, a „nagyon sürgős”, a „sürgős” és a „szükséges” műveletek között. Feltételezhető, hogy a „halaszthatatlan” és a „nagyon sürgős” műveletek az áradások okozta károk azonnali kijavításának felelnek meg. Az ezekre a kategóriákra benyújtott összeg 492,506 millió EUR (ebből 51,105 millió EUR-t már tartalmaz az építési munkálatok önkormányzatok által viselt költsége, amelyet le kell vonni). Ennek alapján a Bizottság úgy véli, hogy a teljes közvetlen kár összege 676,357 millió EUR-ra becsülhető. Ez az összeg az Olaszország által 2011-ben a Szolidaritási Alapból igénybe vehető normál küszöbérték 19 %-át jelenti. (9) A Szolidaritási Alap rendkívüli igénybevételének a 2012/2002/EK rendeletben meghatározott egyik feltétele, hogy abban a régióban, amelyhez a kérelem kapcsolódik, a lakosság nagy részének érintettnek kell lennie. A kijelölt zóna 14 önkormányzat infrakommunális szintű részeiből áll. Ebben a 14 önkormányzatban 28 391 bejelentett lakos él, a kérelem szerint pedig 20 068 főt (vagyis a lakosság 70,6 %-át) érintették jelentős mértékben az áradások. A jelentések szerint mintegy 2 800 ember kényszerült ideiglenesen lakóhelye elhagyására. Az áradások több mint 2 000 házat érintettek, sok garázs és 450 gépjármű szenvedett károkat. A kérelem leírja, hogy a lakosságot milyen különféle módokon érintette a katasztrófa (személyes károk, gazdasági tevékenység megszakítása, főbb közműszolgáltatások szünetelése, telekommunikáció, valamint a közlekedést ért fennakadások). Így tehát megállapítható, hogy az áradások a lakosság nagy részét érintették. (10) Ami az áradás hatását és következményeit, valamint a régió életkörülményeire és gazdasági stabilitására nézve súlyos és tartós következmények igazolására vonatkozó követelményt illeti, a kérelem különösen a természeti környezet és a gazdasági stabilitás egyensúlyának felborulására utal Veneto régió egészében. Veneto gazdasága kis- és középvállalkozásokon alapul, amelyek közül sokat családok működtetnek, és főként exportorientáltak. A jelentések szerint több mint 2 500 kkv vesztette el infrastruktúráját, gépállományát és munkaeszközeit. Veneto egészét tekintve az áradás miatt veszélyben lévő vállalkozások száma 40 400, ebből 9 900 kisvállalkozás összesen mintegy 250 000 alkalmazottal. A mezőgazdaság területén az állatállomány egy része elpusztult, és a földterületet sár borította. (11) A Szolidaritási Alapról szóló éves jelentésben (2002–2003) [9] a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a regionális katasztrófák specifikus kritériumainak nemzeti összefüggésben való értelmezhetősége érdekében különbséget kell tenni a súlyos regionális és a pusztán helyi jellegű katasztrófák között. A szubszidiaritás elvével összhangban utóbbi a nemzeti hatóságok illetékességébe tartozik, míg az előbbi esetében megfontolható a Szolidaritási Alap igénybevétele. Az olasz hatóságok által benyújtott bizonyítékok igazolják, hogy az áradás súlyosan érintette Veneto régiót, és a legsúlyosabb következmények a Bacchiglione folyó medencéjénél összpontosultak. (12) A 2012/2002/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatható műveletek becsült költsége 779,06 millió EUR, amely a következő négy kategóriára bontható le: A) az infrastruktúra működési feltételeinek azonnali helyreállítása, B) átmeneti szállás és mentőszolgálatok, C) megelőző infrastruktúra és a kulturális örökség azonnali megóvása, valamint D) a katasztrófa által sújtott területek megtisztítása. Mivel a bejelentett károk csak egy része fogadható el közvetlen kárként (vö. a fenti (18) ponttal), a támogatható műveletek költségét legfeljebb 573,225 millió EUR-ra kell korrigálni. (13) Az érintett régió a strukturális alapok (2007–2013) értelmében „versenyképesség és foglalkoztatás” régiónak minősül. Az olasz hatóságok nem jelezték a Bizottság felé, hogy más uniós forrásokat is igénybe kívánnának venni az áradások következményeinek felszámolásához. (14) Az olasz hatóságok jelezték, hogy a támogatható költségekre nem kötöttek biztosítást. 3. Finanszírozás A Szolidaritási Alap rendelkezésére álló teljes éves keret 1 000 millió EUR. Mivel az Alap létrehozásának meghatározó oka a szolidaritás, a Bizottság álláspontja szerint az Alap támogatásait progresszív módon kell nyújtani. Ez azt jelenti, hogy a korábbi gyakorlatnak megfelelően a küszöbértéket (azaz a GNI 0,6 %-a, illetve a 2002-es árakon számított 3 milliárd EUR közül az alacsonyabbik értéket) túllépő kárrész támogatásának intenzitása nagyobb, mint a küszöbérték alatti kárrészé. A jelentős katasztrófák esetén odaítélt segély meghatározásához eddig az Alap igénybevételére szabott küszöbérték alatt a teljes közvetlen kár 2,5 %-át, a küszöbérték felett pedig 6 %-át használták. A Szolidaritási Alapból nyújtandó támogatás kiszámításának módszerét a Szolidaritási Alapról szóló 2002–2003-as éves jelentésben határozták meg. E módszert a Tanács és az Európai Parlament elfogadta. A Bizottság javasolja, hogy a 05 04 05 01. költségvetési jogcím (Vidékfejlesztési programok) kifizetési előirányzatait csoportosítsák, figyelembe véve a tagállamok által benyújtott, 2011 szeptemberében frissített előrejelzések és a 2011 novemberében benyújtásra kerülő kifizetési nyilatkozatok közötti lehetséges eltéréseket. Javasoljuk, hogy az Unió ebben az esetben is ezeket a százalékokat alkalmazza, valamint az alábbi összegeket nyújtsa: || || || || || (EUR) || Közvetlen elfogadott kár || Küszöbérték || 2,5 %-on alapuló összeg || 6 %-on alapuló összeg || A javasolt támogatás teljes összege Spanyolország – földrengés Lorcában || 842,838 millió || 3 536 millió || 21 070 950 || - || 21 070 950 Veneto – áradások || 676,357 millió || 3 536 millió || 16 908 925 || - || 16 908 925 Összesen || || || || || 37 979 875 4. Összefoglaló táblázat a pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban Pénzügyi keret Fejezet/alfejezet || 2011. évi pénzügyi keret || 2011. évi költségvetés (az 1–5/2011. sz. költségvetés-módosítással és a 6/2011. sz. költségvetés-módosítási tervezettel együtt) || 7/2011. sz. költségvetés-módosítási tervezet || 2011. évi költségvetés (az 1-5/2011. sz. költségvetés-módosítással és a 6-7/2011. sz. költségvetés-módosítási tervezettel együtt) Kötelezettségvállalási előirányzatok || Kifizetési előirányzatok || Kötelezettségvállalási előirányzatok || Kifizetési előirányzatok || Kötelezettségvállalási előirányzatok || Kifizetési előirányzatok || Kötelezettségvállalási előirányzatok || Kifizetési előirányzatok 1. FENNTARTHATÓ NÖVEKEDÉS || || || || || || || || 1a. Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért || 12 987 000 000 || || 13 520 566 270 || 11 523 944 758 || || || 13 520 566 270 || 11 523 944 758 1b. Kohézió a növekedésért és foglalkoztatásért || 50 987 000 000 || || 50 983 843 784 || 42 060 394 626 || || || 50 983 843 784 || 42 060 394 626 Összesen || 63 974 000 000 || || 64 504 410 054 || 53 584 339 384 || || || 64 504 410 054 || 53 584 339 384 Mozgástér[10] || || || -30 410 054 || || || || -30 410 054 || 2. A TERMÉSZETI ERŐFORRÁSOK MEGŐRZÉSE ÉS KEZELÉSE || || || || || || || || Ebből: a piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések || 47 617 000 000 || || 42 868 061 900 || 42 788 499 841 || || || 42 868 061 900 || 42 788 499 841 Összesen || 59 688 000 000 || || 58 659 248 389 || 56 378 918 184 || || -37 979 875 || 58 659 248 389 || 56 340 938 309 Mozgástér || || || 1 028 751 611 || || || || 1 028 751 611 || 3. UNIÓS POLGÁRSÁG, SZABADSÁG, BIZTONSÁG ÉS A JOG ÉRVÉNYESÜLÉSE || || || || || || || || 3a. Szabadság, biztonság és a jog érvényesülése || 1 206 000 000 || || 1 180 030 263 || 857 199 845 || || || 1 180 030 263 || 857 199 845 3b. Uniós polgárság || 683 000 000 || || 879 831 486 || 842 903 486 || 37 979 875 || 37 979 875 || 917 811 361 || 880 883 361 Összesen || 1 889 000 000 || || 2 059 861 749 || 1 700 103 331 || 37 979 875 || 37 979 875 || 2 097 841 624 || 1 738 083 206 Mozgástér[11] || || || 26 072 737 || || || || 26 072 737 || 4. AZ EURÓPAI UNIÓ MINT GLOBÁLIS SZEREPLŐ[12] || 8 430 000 000 || || 8 759 300 431 || 7 242 528 574 || || || 8 759 300 431 || 7 242 528 574 Mozgástér || || || -70 439 377 || || || || -70 439 377 || 5. IGAZGATÁS[13] || 8 144 000 000 || || 8 172 839 289 || 8 171 544 289 || || || 8 172 839 289 || 8 171 544 289 Mozgástér || || || 53 160 711 || || || || 53 160 711 || ÖSSZESEN || 142 125 000 000 || 133 440 000 000 || 142 155 659 912 || 127 077 433 762 || 37 979 875 || 0 || 142 193 639 787 || 127 077 433 762 Mozgástér || || || 1 112 135 628 || 6 544 566 238 || || || 1 112 135 628 || 6 544 566 238 [1] HL L 248., 2002.9.16., 1. o. [2] HL L 68., 2011.3.15., 1. o. [3] HL L 172., 2011.6.30., 1. o. [4] HL L 213., 2011.8.19., 1. o. [5] HL L 251., 2011.9.27., 1. o. [6] COM(2011) 674 végleges. [7] Azaz 3 milliárd EUR 2002-es árakon. [8] 2002–2003-as éves jelentés és Jelentés az új eszköz egy évnyi alkalmazása során szerzett tapasztalatokról (COM(2004) 397 végleges, 2004.5.26.). [9] 2002–2003-as éves jelentés és Jelentés az új eszköz egy évnyi alkalmazása során szerzett tapasztalatokról (COM(2004) 397 végleges, 2004.5.26.). [10] Az 1a. alfejezet alatt fennmaradó mozgástér számításában nem szerepel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) (500 millió EUR). A felső korlát fölötti 34 millió EUR-t a rugalmassági eszköz igénybevételével fedezik. [11] Az Európai Unió Szolidaritási Alapjából származó összeg a költségvetésben a megfelelő fejezetek felső határát túllépve szerepel, a 2006. május 17-i intézményközi megállapodásnak (HL C 139., 2006.6.14.) megfelelően. [12] A 4. fejezet 2011. évi mozgástere nem veszi figyelembe a sürgősségisegély-tartalékhoz kapcsolódó előirányzatokat (253,9 millió EUR). A felső korlát fölötti 71 millió EUR-t a rugalmassági eszköz igénybevételével fedezik. [13] Az 5. fejezet felső korlátja alatti mozgástér kiszámítása során a személyzet által a nyugdíjrendszerbe fizetett 82 millió EUR-s hozzájárulás erejéig figyelembe vették a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret (1) lábjegyzetét.