[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 29.7.2009

COM(2009) 297 végleges

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Közösség és Japán kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő aláírásáról

INDOKOLÁS

Tárgy: Javaslat tanácsi határozatra az Európai Közösség és Japán kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás aláírásáról

1. Az Európai Unió és Japán egymáséhoz hasonló kihívásokkal néz szembe a gazdasági növekedés, az ipar versenyképessége, a foglalkoztatás, a regionális és a társadalmi kohézió, a fenntartható fejlődés, valamint – ami talán a legfontosabb – a társadalom elöregedése és a jelenlegi pénzügyi válság miatt szükséges társadalmi-gazdasági kiigazítások területén.

2. Az Európai Közösség és Japán kormánya (a továbbiakban: Japán) egymáséhoz hasonló kutatási prioritásokkal rendelkezik különösen az élettudományok, az információs és kommunikációs technológiák, a gyártástechnológiák, valamint a környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást és a megújuló forrásokból előállított energiát is) vonatkozásában, és mindkettő tagja az ITER-nek (nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor).

3. A kutatásfinanszírozás területén világviszonylatban Japán már ma is a legjobbak között van: a finanszírozás összege 2008-ban elérte a GDP 3,61%-át, és a források 81,6%-a a magánszektorból származik. Ezért Japán a tudományos és technológiai együttműködés szempontjából nagyon fontos partnere Európának.

4. A K+F területén az EU és Japán viszonylatában rendelkezésre álló lehetőségek azonban jó ideje kihasználatlanok.

5. Mivel mind Európa, mind Japán gazdasági és társadalmi fejlődése szempontjából nagyon fontos a tudomány és a technológia, mindkét fél kifejezte azon óhaját, hogy a közös érdeklődésre számot tartó területeken továbbfejlesszék és megerősítsék együttműködésüket. Ennek jegyében a 2003. május 1-jén és 2-án Athénban tartott EU–Japán csúcstalálkozó alkalmával kiadott sajtónyilatkozathoz csatolva cselekvési tervet tettek közzé, amelyben kifejezték szándékukat tudományos és technológiai együttműködésük bővítésére.

6. A Tanács 2003. június 5-én felhatalmazta az Európai Bizottságot, hogy tárgyalásokat folytasson az Európai Közösség és Japán között létrehozandó tudományos és technológiai együttműködési megállapodásról.

7. Az azóta eltelt időszakban a két fél hosszú és részletekbe menő egyeztetéseket folytatott; ezek nyomán megszületett a megállapodás szövegének mellékelt tervezete, melyet a felek képviselői 2009. február 19-én parafáltak.

8. A megállapodás a következő elveken alapul: kölcsönös előny, a másik Félnek a megállapodáshoz kapcsolódó programjaihoz és tevékenységeihez való hozzáférés lehetősége viszonossági alapon, megkülönböztetésmentesség, a szellemi tulajdon hatékony oltalma és a szellemi tulajdonjogok egymással való méltányos megosztása.

9. A tudományos és technológiai megállapodás elő fogja segíteni az EK és Japán közötti tudományos és műszaki együttműködés szervezettebbé és intenzívebbé válását; ennek érdekében – részben a konkrét együttműködési tevékenységek (például összehangolt pályázati felhívások) megtervezése céljából – a megállapodás egy vegyes bizottság felállításáról is rendelkezik.

10. A megállapodás azon a napon lép hatályba, amikor a Felek diplomáciai jegyzékváltás útján értesítik egymást arról, hogy lefolytatták a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásaikat. A megállapodás öt évig marad hatályban, majd ezt követően mindaddig, ameddig valamelyik fél – vagy az eredeti öt év elteltekor, vagy azt követően bármikor – fel nem mondja. Ettől függetlenül mindkét félnek lehetősége van arra, hogy a megállapodás hatásait és a megállapodás alapján elvégzett tevékenységeket ötévente értékelje.

A fentiek alapján a Bizottság indítványozza, hogy a Tanács:

- adjon ki felhatalmazást az Európai Közösség és Japán kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő aláírására.

- Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Közösség és Japán kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő aláírásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 170. cikkére, összefüggésben 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával,

tekintettel a Bizottság javaslatára,[1]

mivel:

(1) A Bizottság a Közösség nevében tárgyalásokat folytatott Japán kormányával egy tudományos és technológiai együttműködési megállapodás megkötéséről.

(2) A tárgyalások eredményeként megszületett a mellékelt megállapodás, amelyet a felek képviselői 2009. február 19-én parafáltak.

(3) A Bizottság által folytatott tárgyalásokon kidolgozott megállapodást – figyelemmel annak esetleges későbbi megkötésére – helyénvaló aláírni,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

.

(1) A megállapodás egy későbbi időpontban való megkötésére figyelemmel felhatalmazást kap a Tanács elnöke azon személy(ek) kijelölésére, aki(k) az Európai Közösség és Japán kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodást jogosult(ak) aláírni.

(2) A megállapodás szövegét e határozat melléklete tartalmazza.

Kelt Brüsszelben, [...]-án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

MELLÉKLET

MEGÁLLAPODÁS

JAPÁN KORMÁNYA

ÉS AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG KÖZÖTT

A TUDOMÁNYOS ÉS A TECHNOLÓGIAI EGYÜTTMŰKÖDÉSRŐL

Japán kormánya és az Európai Közösség (a továbbiakban: Közösség),

azzal az óhajjal, hogy elősegítsék a Japán és a Közösség között kialakult szoros és baráti kapcsolatok továbbfejlődését, tudatában a tudományos ismeretek gyors gyarapodásának és a két- és többoldalú nemzetközi együttműködés ösztönzéséhez való pozitív hozzájárulásának,

azzal a kívánsággal, hogy békés célú, számukra kölcsönös előnyökkel járó, termékeny partneri kapcsolat létrehozása révén több közös érdeket szolgáló területen szélesítsék a tudományos és a technológiai együttműködést,

abban a hitben, hogy ez az együttműködés és ezen együttműködés eredményeinek alkalmazása hozzá fog járulni Japán és a Közösség gazdasági és társadalmi fejlődéséhez,

azzal az óhajjal, hogy az átfogó együttműködési tevékenységek végrehajtásához olyan hivatalos keretet hozzanak létre, amely megerősíti a Felek által folytatott tudományos és technológiai együttműködést,

a következőkben állapodtak meg:

1. cikk

(1) A Felek a békés célú kutatás és technológiafejlesztés területén ösztönzik, fejlesztik és elősegítik az e megállapodás alapján végrehajtott együttműködési tevékenységeket.

(2) E megállapodás alapján az együttműködési tevékenységeket a következő alapelvek alapján kell végezni:

a) kölcsönös és méltányos hozzájárulás és hasznosság;

b) a vendégkutatók viszonossági alapon való hozzáférése a kutatási és fejlesztési programokhoz és projektekhez;

c) azon információk kellő időben történő cseréje, amelyek az e megállapodás alapján végrehajtott együttműködési tevékenységeket érinthetik;

d) a tudásalapú társadalom előmozdítása Japán és a Közösség társadalmi és gazdasági fejlődése érdekében.

2. cikk

(1) Az e megállapodás alapján végrehajtandó együttműködési tevékenységeket közvetlen együttműködési tevékenységek és közvetett együttműködési tevékenységek alkotják.

(2) E megállapodás alkalmazásában:

a) „Felek”: Japán kormánya és a Közösség;

b) „közvetlen együttműködési tevékenységek”: a Felek vagy szerveik által folytatott együttműködési tevékenységek;

c) „közvetett együttműködési tevékenységek”: kutatási és fejlesztési programok és projektek alapján Japán és a Közösség jogalanyai által folytatott együttműködési tevékenységek;

d) „kutatási és fejlesztési programok és projektek”: a Közösség által működtetett kutatási és technológiafejlesztési keretprogram, valamint a Japán kormánya, annak szervei vagy hivatalos intézményei által a versenyeztetésen alapuló finanszírozás elvét követve működtetett kutatási és fejlesztési programok és projektek;

e) „jogalany”:

i. Japán vonatkozásában a japán állampolgár, valamint a japán nemzeti jog alapján létrehozott jogi személy; továbbá

ii. a Közösség vonatkozásában a Közösség valamely tagállamának állampolgára, valamint a Közösség valamely tagállamának nemzeti joga vagy a közösségi jog alapján létrehozott jogi személy;

f) „szerv”:

i. Japán vonatkozásában Japán bármely kormányhivatala; továbbá

ii. a Közösség vonatkozásában az Európai Bizottság;

g) „hivatalos intézmény”: olyan hivatalos intézmény, amelynek költségvetését és működési tervét Japán kormányának hatáskörrel rendelkező miniszterei hagyják jóvá, és amelynek a versenyeztetésen alapuló finanszírozás elvét követő kutatási és fejlesztési programjai és projektjei – a szóban forgó intézmény beleegyezésével – szerepelnek a közvetett együttműködési tevékenységek céljára kijelölt programok és projektek között;

h) „szellemi tulajdonjog”: a Szellemi Tulajdon Világszervezetét létrehozó, 1967. július 14-én, Stockholmban aláírt egyezmény 2. cikkében szereplő fogalommeghatározás értelmében vett „szellemi tulajdon”.

3. cikk

(1) A közvetlen együttműködési cselekvések különösen a következő formákat ölthetik:

a) általános vagy konkrét kérdések tudományos és technológiai szempontjaira vonatkozó információk megvitatására és cseréjére, illetőleg az együttműködés keretében hasznosnak ígérkező kutatási és fejlesztési programok és projektek meghatározására irányuló különféle, például szakértői szintű megbeszélések;

b) információcsere a kutatási és fejlesztési tevékenységekről, politikákról, ezek gyakorlati szempontjairól és a vonatkozó törvényi és rendeleti szintű szabályozásról;

c) kutatók, műszaki munkatársak és egyéb szakértők általános vagy konkrét kérdésekben folytatott tanulmányútjai és cserelátogatásai;

d) az együttműködési tevékenységek bármely más olyan formája, amelyet az e melléklet 6. cikke szerinti Tudományos és Technológiai Együttműködési Vegyes Bizottság meghatároz, javasol és amellyel kapcsolatban döntést hoz.

(2) Közvetett együttműködési tevékenység kialakítása céljából bármely Fél bármely jogalanya – a másik Fél törvényi és rendeleti szintű szabályozásával összhangban, az e megállapodás I. és II. mellékletében megállapított feltételeknek megfelelően – részt vehet a másik Fél, annak szervei vagy hivatalos intézményei által működtetett kutatási és fejlesztési programokban és projektekben.

4. cikk

Az e megállapodás alapján végrehajtandó konkrét együttműködési tevékenységek esetében az irányadó részletes szabályokat és eljárásokat a Felek, szerveik, illetve az adott együttműködési tevékenységben érdekelt hivatalos intézményeik közösen állapíthatják meg.

5. cikk

Az e megállapodás alapján végrehajtandó közvetlen együttműködési tevékenységek vonatkozásában mindkét Fél, illetve annak szervei – a szükségesnek ítélt körben, a másik Fél, illetve annak szervei beleegyezésével – a kutatási rendszer valamennyi ágazatából, beleértve a magánszektort is, lehetővé tehetik kutatók és szervezetek részvételét.

6. cikk

(1) E megállapodás eredményes végrehajtása érdekében a Felek Tudományos és Technológiai Együttműködési Vegyes Bizottságot (a továbbiakban: vegyes bizottság) hoznak létre. A vegyes bizottság ülésein az elnöki teendőket Japán külügyminisztériumának munkatársai, illetve az Európai Bizottság tisztviselői közösen látják el.

(2) A vegyes bizottság feladatai:

a) információ- és eszmecsere a tudomány- és a technológiapolitikával összefüggő kérdésekben;

b) az e megállapodás alapján végrehajtandó együttműködési tevékenységek meghatározása, ezzel összefüggésben javaslatok megfogalmazása és döntéshozatal;

c) az e megállapodás alapján végrehajtott együttműködési tevékenységek eredményeinek áttekintése és megvitatása;

d) tanácsadás a Felek részére és a Felek ösztönzése e megállapodás végrehajtásával kapcsolatban;

e) a kutatási és fejlesztési programokhoz és projektekhez viszonossági alapon való hozzáférés és a vendégkutatókra irányadó feltételek rendszeres áttekintése, valamint a hozzáférés javítását és az e megállapodás 1. cikkében említett viszonossági elv érvényesülésének biztosítását lehetővé tévő konkrét intézkedések megvizsgálása.

(3) A vegyes bizottság határozatait konszenzussal hozza.

(4) A vegyes bizottság mindkét Fél számára alkalmas időpontokban, lehetőség szerint legalább kétévente tartja üléseit.

(5) Ha másként nem állapodnak meg, Japán kormánya és a Közösség a vegyes bizottság üléseinek felváltva ad otthont.

(6) A vegyes bizottság üléseivel összefüggésben a résztvevők utazási és szállásköltségeit az a Fél viseli, amelyhez kapcsolódóan azok felmerülnek. A vegyes bizottság üléseivel összefüggésben felmerülő egyéb költségeket az ülésnek otthont adó Fél viseli.

(7) A vegyes bizottság saját belső eljárási szabályzatot fogad el.

(8) Amikor nem ülésezik, a vegyes bizottság diplomáciai csatornákon keresztül is hozhat határozatokat.

7. cikk

E megállapodás végrehajtása az e célra elkülönített előirányzatok rendelkezésre állása és a Felek alkalmazandó törvényi és rendeleti szintű szabályozása függvényében történik.

8. cikk

(1) A közvetlen együttműködési tevékenységekből származó nem jogvédett tudományos és technológiai információkat bármelyik Fél a szokásos csatornákon, a részt vevő szervek rendes eljárásaival összhangban nyilvánosságra hozhatja.

(2) Az e megállapodás alapján végzett együttműködési tevékenységek eredményeképpen létrejött, e tevékenységek időtartama alatt bevezetett vagy e tevékenységek útján megszerzett szellemi tulajdonjogokat és nyilvánosságra hozatalra nem szánt információkat e megállapodás II. mellékletének rendelkezései szerint kell kezelni.

9. cikk

A Felek a saját törvényi és rendeleti szintű szabályozásuk szabta keretek között mindent megtesznek annak érdekében, hogy az e megállapodás alapján együttműködési tevékenységet végző jogalanyok lehetőleg minden olyan eszközzel rendelkezzenek, amely elősegítheti a szóban forgó együttműködési tevékenységben részt vevő kutatók szabad mozgását és tartózkodását, valamint a szóban forgó együttműködési tevékenységben való felhasználásra szánt anyagok, adatok és felszerelés területükre való behozatalát, illetőleg onnan való kivitelét.

10. cikk

E megállapodás rendelkezései nem érintik a Felek között, illetőleg a Japán kormánya és a Közösség bármely tagállamának kormánya között fennálló vagy később létrejövő megállapodásokból fakadó jogokat és kötelezettségeket.

11. cikk

Az e megállapodás értelmezésével vagy végrehajtásával kapcsolatban felmerülő kérdéseket és jogvitákat a Felek kölcsönös egyeztetés útján rendezik.

12. cikk

Az I. és a II. melléklet e megállapodás elválaszthatatlan részét képezi.

13. cikk

(1) Ez a megállapodás azon a napon lép hatályba, amikor a Felek diplomáciai jegyzékváltás útján értesítik egymást arról, hogy lefolytatták az e megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásaikat.

(2) Ez a megállapodás öt évig marad hatályban, majd ezt követően mindaddig, amíg valamelyik Fél – az ötéves határozott időtartam lejártakor vagy azt követően bármikor – a másik Felet felmondási szándékáról előzetesen értesítve, legalább hat hónapos felmondási idővel fel nem mondja.

(3) E megállapodás megszűnése nem érinti az e megállapodás alapján folytatott, e megállapodás megszűnésének időpontjáig teljes mértékben még végre nem hajtott együttműködési tevékenységek végrehajtását, sem az e megállapodás II. mellékletével összhangban keletkezett konkrét jogokat és kötelezettségeket.

(4) E megállapodás és az e megállapodás alapján végrehajtott tevékenységek eredményeit mindkét Fél ötévente értékelésnek vetheti alá; ha egy Fél ilyen értékelést végez, annak eredményeiről tájékoztatja a másik Felet. A Felek mindent megtesznek a másik Fél által végrehajtott értékelés segítésére.

(5) Ez a megállapodás közös megegyezéssel, a Felek közötti diplomáciai jegyzékváltás útján módosítható. Eltérő értelmű megállapodás hiányában a módosítások a fenti (1) bekezdésben előírt feltételeknek megfelelően lépnek hatályba.

Ez a megállapodás és e megállapodás I. és II. melléklete két-két eredeti példányban készült japán, angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven; a példányok mindegyike mindezen nyelveken egyaránt hiteles. Ha a különböző nyelvű szövegek eltérő értelmezésre adnak lehetőséget, akkor a többi nyelven készült szöveggel szemben az angol és a japán nyelvű szöveg irányadó.

A FENTIEK HITELÉÜL a Japán kormánya, illetőleg az Európai Közösség által kellően felhatalmazott alulírottak aláírták ezt a megállapodást.

Kelt …………..-ban/-ben, a ... év ... havának ... napján.

JAPÁN KORMÁNYA RÉSZÉRŐL: | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG RÉSZÉRŐL: |

I. MELLÉKLET

A jogalanyok kutatási és fejlesztési programokban és projektekben való részvételére irányadó feltételek

I. Ha e megállapodás keretében valamelyik Fél, annak szerve vagy hivatalos intézménye kutatási és fejlesztési programok és projektek céljából szerződést köt a másik Fél valamely jogalanyával, akkor ez utóbbi Fél – kérésre – köteles erőfeszítéseket tenni annak érdekében, hogy az ésszerűség és a megvalósíthatóság határain belül minden olyan segítséget megadjon, amely az előbbi Fél, annak szerve vagy hivatalos intézménye számára az említett szerződés akadálytalan teljesítésének elősegítéséhez szükséges vagy hasznos lehet.

II. Japán jogalanyai részt vehetnek a Közösség által működtetett kutatási és technológiafejlesztési keretprogramban. Japán jogalanyai e részvételének a keretprogramra irányadó részvételi, terjesztési és végrehajtási szabályokkal összhangban kell történnie.

III. A Közösség jogalanyai részt vehetnek a Japán kormánya, annak szervei, illetve hivatalos intézményei által a versenyeztetésen alapuló finanszírozás elve alapján működtetett, a tudománynak és a technológiának a hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogram tématerületeihez hasonló területeire irányuló kutatási és fejlesztési programokban és projektekben A Közösség jogalanyai e részvételének az adott programra vagy projektre a japán törvényi és rendeleti szintű szabályozás értelmében irányadó részvételi, terjesztési és végrehajtási szabályokkal összhangban kell történnie.

II. MELLÉKLET

Szellemi tulajdonjogok és nyilvánosságra hozatalra nem szánt információk

I. A FELEK SZELLEMI TULAJDONJOGAI KÖZVETLEN EGYÜTTMűKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEK ESETÉBEN

(1) A közvetlen együttműködési tevékenységekből származó szellemi tulajdonjogokra – az alábbi (3) bekezdés szerinti szerzői és szomszédos jogok kivételével – a következő szabályok irányadók:

a) A szellemi tulajdonjogok jogosultja az a Fél vagy annak szerve, amely a szellemi tulajdont létrehozta. Ha a szellemi tulajdon létrehozása közösen történt, akkor a Felek vagy szerveik egyeztetés útján, a Felek vagy szerveik munkából való részesedésének figyelembevételével megállapodnak a szellemi tulajdonjogok jogosultjáról vagy megosztásáról.

b) Amennyiben a másik Félnek vagy szervének az e megállapodás hatálya alá tartozó konkrét projektben elvégzendő munkájához szükséges, az a Fél vagy annak a Félnek a szerve, amely a szellemi tulajdonjogoknak jogosultja, ennek a másik Félnek vagy szervének e jogok vonatkozásában bármely közvetlen együttműködési tevékenység végrehajtása céljára felhasználási engedélyt ad. Szabadalom és használati minta esetében ezt az engedélyt jogdíjmentesen adja. Az e pont alapján szellemi tulajdonjog felhasználására vonatkozóan megadott engedélyre a két Fél törvényi és rendeleti szintű szabályozását, valamint a Felek vagy szerveik által a projekt megkezdését megelőzően közösen megállapított feltételeket egyaránt alkalmazni kell.

(2) Közvetlen együttműködési tevékenységek időtartama alatt bevezetett szellemi tulajdonjogok esetében amennyiben a másik Félnek vagy szervének az e megállapodás hatálya alá tartozó konkrét projektben elvégzendő munkájához szükséges, az a Fél vagy annak a Félnek a szerve, amely e szellemi tulajdonjogoknak jogosultja, ennek a másik Félnek vagy szervének e jogok vonatkozásában bármely közvetlen együttműködési tevékenység végrehajtása céljára felhasználási engedélyt ad. Az e bekezdés alapján szellemi tulajdonjog felhasználására vonatkozóan megadott engedélyre a két Fél törvényi és rendeleti szintű szabályozását, valamint a Felek vagy szerveik által a projekt megkezdését megelőzően közösen megállapított feltételeket egyaránt alkalmazni kell.

(3) A Felek vagy szerveik szerzői és szomszédos jogaira a következő szabályok irányadók:

a) Ha valamelyik Fél vagy annak szerve folyóiratban, cikkben, jelentésben, könyvben, videofilm formájában vagy digitális adathordozón közvetlen együttműködési tevékenységből fakadó tudományos és műszaki adatokat, információkat és eredményeket tesz közzé, akkor ez a Fél minden tőle telhetőt megtesz annak érdekében, hogy a másik Fél minden olyan országban, amelyben szerzői jogi oltalomra mód van, nem kizárólagos, visszavonhatatlan, jogdíjmentes engedélyt kapjon e művek fordítására, többszörözésére, átdolgozására, közvetítésére és nyilvános terjesztésére.

b) A fenti a) pont rendelkezései szerint léthozott, szerzői jogi oltalom alatt álló művek nyilvánosan terjesztett példányainak mindegyikén fel kell tüntetni a mű szerzőjének vagy szerzőinek nevét, kivéve akkor, ha valamelyik szerző kifejezetten lemond neve feltüntetéséről. Ezeken a példányokon jól láthatóan utalni kell a Felek által közösen nyújtott támogatásra.

II. NYILVÁNOSSÁGRA HOZATALRA NEM SZÁNT INFORMÁCIÓK KÖZVETETT EGYÜTTMűKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEK ESETÉBEN

A Felek vagy szerveik nyilvánosságra nem szánt információira a következő szabályok irányadók:

(1) Közvetett együttműködési tevékenység elvégzéséhez szükséges információk másik Félnek vagy szervének történő átadásakor a Felek megjelölik azokat az információkat, amelyeket nem szánnak nyilvánosságra hozatalra.

(2) A nyilvánosságra hozatalra nem szánt információkat átvevő Fél saját hatáskörében e nyilvánosságra hozatalra nem szánt információkat szerveinek és a szerveinél vagy szervei által foglalkoztatott személyeknek átadhatja, ha ez az adott szervek vagy személyek által az e megállapodás alapján végrehajtott konkrét projektben elvégzendő munkához szükséges.

(3) A Fél vagy annak szerve a nyilvánosságra hozatalra nem szánt információkat átadó Fél előzetes írásos hozzájárulásával a nyilvánosságra hozatalra nem szánt információkat a fenti (2) bekezdésben megengedettnél szélesebb körben is terjesztheti. A Felek vagy szerveik együttműködnek egymással az ilyen szélesebb körű terjesztéshez szükséges előzetes írásos hozzájárulás igénylésére és megszerzésére irányuló eljárások kialakításában, és a Felek ezt a hozzájárulást a saját törvényi és rendeleti szintű szabályozásuk által megengedett körben és mértékben adják meg.

(4) Az e megállapodás keretében szervezett konferenciák, más találkozók és kiküldetések alkalmával, valamint az e megállapodás keretében rendelkezésre bocsátott infrastruktúra használata során megszerzett információkat bizalmasan kell kezelni, amennyiben az ilyen nyilvánosságra hozatalra nem szánt vagy egyéb bizalmasnak minősített információk átvevőjének az átadás időpontjában a fenti (1) bekezdésnek megfelelően tudomására hozzák, hogy az átadott információk bizalmas jellegűek; ezeket az információkat a fenti (2) és (3) bekezdés rendelkezéseinek megfelelően kell kezelni.

(5) Ha valamelyik Félnek tudomására jut, hogy nem lesz képes – vagy ésszerűen várható, hogy képtelenné válik – a fenti (2), (3) és (4) bekezdésben előírt terjesztési korlátozások és feltételek betartására, akkor erről haladéktalanul tájékoztatja a másik Felet. A Felek ezután a teendők meghatározása céljából egyeztetnek egymással.

III. A JOGALANYOK SZELLEMI TULAJDONJOGAI KÖZVETETT EGYÜTTMűKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEK ESETÉBEN

Mindkét Fél gondosodik arról, hogy a másik Fél mindazon jogalanyainak szellemi tulajdonjogai, amelyek az előbbi Fél, annak szervei vagy hivatalos intézményei által működtetett kutatási és fejlesztési programokban és projektekben részt vesznek, valamint az e részvételből fakadó szomszédos jogok és kötelezettségek összhangban legyenek a tárgyban elfogadott, Japán kormányára és a Közösségre vagy annak valamennyi tagállamára nézve egyaránt kötelező erejű nemzetközi megállapodásokkal, ideértve különösen a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló, a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó Marrakechi Megállapodás 1C. mellékletét képező megállapodást, valamint az irodalmi és művészeti művek védelméről szóló Berni Egyezmény keretében 1971. július 24-én elfogadott Párizsi Okmányt és az ipari tulajdon oltalmáról szóló Párizsi Egyezmény keretében 1967. július 14-én elfogadott Stockholmi Okmányt.

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

1. A JAVASLAT CÍME

Javaslat tanácsi határozatra az Európai Közösség és Japán kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás aláírásáról

2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ IRÁNYÍTÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERET

Politikai stratégia és koordináció különösen a DG RTD, a DG JRC, a DG ENTR, a DG INFSO és a DG TREN részvételével.

3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK

3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek [korábban: BA-tételek]), beleértve a következő megnevezéseket:

A megállapodás végrehajtásával (műhelytalálkozókkal, konferenciákkal, ülésekkel, videokonferenciákkal) összefüggésben felmerülő költségek az Európai Közösség hetedik keretprogramjának egyedi programjaihoz tartozó igazgatási célú költségvetési tételeket (XX 01 05 03.) fogják terhelni.

3.2. A fellépés és a pénzügyi kihatás időtartama:

Eredetileg öt év, amely automatikusan meghosszabbodik mindaddig, ameddig a megállapodást valamelyik Fél a megállapodás 13. cikkének megfelelően – akár a kezdeti ötéves időszak végén, akár azt követően bármikor – fel nem mondja.

3.3. Költségvetési jellemzők (a táblázat szükség szerint további sorokkal bővíthető):

Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Csatlakozni kívánó országok hozzájárulásai | A pénzügyi keret fejezete |

XX.01.05.03. | kötelező/ nem kötelező | diff.[2]/ nem diff.[3] | NEM | IGEN | IGEN | [1A.] |

4. FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE

4.1. Pénzügyi források

4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintése

millió EUR (három tizedesjegyig)

Kiadás típusa | Szakasz száma | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | n+5 és későbbi évek | Összesen |

Működési kiadások[4] |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | 8.1. | a |

Kifizetési előirányzatok | b |

A referenciaösszegbe beletartozó igazgatási kiadások[5] |

Technikai és igazgatási segítségnyújtás (NDE) | 8.2.4. | c | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,550 |

TELJES REFERENCIAÖSSZEG |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | a+c | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,550 |

Kifizetési előirányzatok | b+c | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,550 |

A referenciaösszegbe bele nem tartozó igazgatási kiadások[6] |

Személyi és kapcsolódó kiadások (NDE) | 8.2.5. | d |

A referenciaösszegbe bele nem tartozó igazgatási kiadások, a személyi és kapcsolódó költségek kivételével (NDE) | 8.2.6. | e |

A fellépés indikatív összköltsége

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | a+c+d+e | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,550 |

TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | b+c+d+e | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,550 |

A társfinanszírozás részletezése

Ha a javaslat tagállamok vagy más szervek (kérjük, nevezze meg) által biztosított társfinanszírozást tartalmaz, az alábbi táblázatban adja meg a társfinanszírozás becsült szintjét (a táblázat további sorokkal bővíthető, ha a társfinanszírozást várhatóan több szerv nyújtja):

millió EUR (három tizedesjegyig)

Társfinanszírozó szerv | n-edik év | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n+5 és későbbi évek | Összesen |

…………………… | f |

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT társfinanszírozással együtt | a+c+d+e+f |

4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőség

X A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással.

( A javaslat miatt a pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.

( A javaslat miatt szükség lehet az intézményközi megállapodás[7] rendelkezéseinek alkalmazására (azaz a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a pénzügyi keret módosítására).

4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás

X A javaslatnak nincs kihatása a bevételre

( A javaslatnak van pénzügyi kihatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:

Megjegyzés: A bevételre gyakorolt hatás kiszámításának módszerével kapcsolatos részleteket és észrevételeket külön mellékletben kell feltüntetni.

millió EUR (egy tizedesjegyig)

A fellépést megelőzően [n–1-edik év] | A fellépés után |

A személyi állomány teljes létszáma |

5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK

A javaslat hátterét az indokolásban kell részletesen ismertetni. A pénzügyi kimutatás e szakaszának a következő kiegészítő információkat kell tartalmaznia:

5.1. Rövid vagy hosszú távon megvalósítandó célkitűzések

A határozat lehetővé teszi a két Fél számára, hogy a tudomány és a technológia kölcsönös érdeklődésre számot tartó területein továbbfejlesszék és fokozzák együttműködésüket.

5.2. A közösségi részvételből adódó többletérték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiája

A megállapodás a következő elveken alapul: kölcsönös előny, a másik Félnek a megállapodáshoz kapcsolódó programjaihoz és tevékenységeihez való hozzáférés lehetősége viszonossági alapon, megkülönböztetésmentesség, a szellemi tulajdon hatékony oltalma és a szellemi tulajdonjogok egymással való méltányos megosztása. A javaslat összhangban van a Közösség által az Európai Unió szakértőinek és tisztviselőinek kiküldetéseivel, valamint az Európai Unió és Japán területén szervezendő műhelytalálkozókkal, konferenciákkal és ülésekkel összefüggésben vállalt igazgatási költségekkel. A tudomány és a technológia különböző területein a megállapodás alapján folytatott együttműködés kiegészíti és támogatja a Közösség által Japánnal kapcsolatban folytatott más irányú tevékenységeket.

5.3. A javaslat céljai, az attól várt eredmények, valamint a kapcsolódó mutatók a tevékenységalapú irányítás keretében

A határozat mind Japánnak, mind az Európai Közösségnek lehetőséget ad arra, hogy viszonossági alapon előnyökhöz jusson az egymás kutatási programjaiban elért tudományos és technológiai eredményekből. A határozat – a szellemi tulajdon oltalmára vonatkozó rendelkezések teljes mértékű tiszteletben tartásával – lehetővé teszi a tudományos ismeretek cseréjét és a know-how átadását, ami a kutatóközösségnek, az iparnak és a lakosságnak egyaránt javára válik.

5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)

Jelölje meg a fellépés végrehajtásához választott módszert (módszereket).[9]

ٱ Centralizált irányítás

ٱX közvetlenül a Bizottság által

ٱ közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:

ٱ végrehajtó ügynökségek

ٱ a Közösségek által létrehozott, a költségvetési rendelet 185. cikkében említettek szerinti szervek

ٱ tagállami közintézmények/közfeladatot ellátó szervek.

ٱ Megosztott vagy decentralizált irányítás

ٱ a tagállamokkal

ٱ harmadik országokkal

ٱ Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg)

Megjegyzések:

6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS

6.1. Felügyeleti rendszer

A Bizottság szervezeti egységei rendszeres jelleggel figyelemmel fogják kísérni az együttműködési megállapodás alapján végzett cselekvéseket. A Közösség a megállapodást rendszeres időközönként értékelésnek is aláveti. Az értékelés ki fog terjedni:

a) a következő teljesítménymutatókra: kiküldetések és találkozók száma, az együttműködési tevékenységek különféle célterületeinek száma;

b) az információgyűjtésre: a keretprogram egyedi programjaiból származó, valamint a Japán által a megállapodás keretében működő vegyes bizottságnak szolgáltatott információk alapján.

6.2. Értékelés

A Bizottság a végrehajtás kezdeti öt évének lejárta előtt értékelni fogja az együttműködési megállapodás alapján folytatott tevékenységeket.

6.3. A későbbi értékelések feltételei és gyakorisága

A megállapodás részes felei a megállapodás alkalmazását legalább kétévente, a megállapodás 6. cikke alapján létrehozott Tudományos és Technológiai Együttműködési Vegyes Bizottság ülésein fogják értékelni. A Bizottság a végrehajtás kezdeti öt évének lejárta előtt – független szakértők által elvégeztetendő hatásvizsgálat révén – értékelni fogja az együttműködési megállapodás alapján folytatott tevékenységeket.

7. CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEK

Ha a keretprogram végrehajtása külső alvállalkozó igénybevételét vagy pénzügyi hozzájárulás saját feleknek való kifizetését igényli, akkor a Bizottság a szükségesnek mutatkozó körben pénzügyi ellenőrzést fog végezni, különösen akkor, ha alapos oka van kétségbe vonni az elvégzett vagy a jelentésben körülírt munka valószerűségét.

A Közösség által kezdeményezett pénzügyi ellenőrzéseket vagy saját munkatársai, vagy az ellenőrzött fél jogszabályai szerint elismert számviteli szakértők végzik. A Közösség ez utóbbiakat szabadon, az ellenőrzött fél által esetleg jelzett mindennemű összeférhetetlenségi kockázat kizárásával fogja kiválasztani.

A kutatási tevékenységek végzése során a Bizottság gondoskodni fog arról, hogy az Európai Közösségek pénzügyi érdekeit kellően hatékony ellenőrzések, illetőleg ha szabálytalanságra derül fény, akkor arányos és kellő visszatartó erejű intézkedések és szankciók óvják. Ebből a megfontolásból a keretprogram végrehajtása érdekében kötött szerződésekben – a 2988/95/EK, Euratom, a 2185/96/Euratom, EK és az 1073/99/EK rendeletre hivatkozva – rendelkezni kell az ellenőrzésre, az intézkedésekre és a szankciókra vonatkozó szabályokról.

A szerződésekben rendelkezni kell különösen arról, hogy:

– az Európai Közösség pénzügyi érdekeinek védelmében ellenőrzéseket kell végrehajtani az elvégzett munkára vonatkozóan,

– az ellenőrzésekben a 2185/96/Euratom, EK és az 1073/99/EK rendeletnek megfelelően a csalás elleni küzdelemmel foglalkozó, igazgatási beosztásban dolgozó ellenőrök is részt fognak venni,

– a szerződés teljesítésével összefüggő, szándékos vagy gondatlan magatartás következtében előálló mindennemű szabálytalanság esetén a 2988/95/EK, Euratom keretrendeletnek megfelelően adminisztratív szankciókat kell alkalmazni, ideértve a feketelisták felállítását is,

– a szabálytalanság és a csalás esetén kibocsátott esetleges beszedési megbízások az EK-Szerződés 256. cikke értelmében végrehajthatók.

Ezen túlmenően – rutinszerű intézkedésként – a Kutatási Főigazgatóság felelős munkatársai olyan ellenőrzési programot fognak követni, amely kiterjed mind a tudományos, mind a költségvetési vonatkozásokra. Az Európai Számvevőszék helyi vizsgálatokat fog végezni.

8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE

8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségei

Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig)

n-edik év | n+1-edik év | n+2-edik év | n+3-adik év | n+4-edik év | n+5-ödik év |

Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak[11] (XX 01 01.) | A*/AD |

B*, C*/AST |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott állomány[12] |

A(z) XX 01 04/05. jogcímcsoportból finanszírozott egyéb állomány[13] |

ÖSSZESEN |

8.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírása

A megállapodás igazgatása mind az Európai Unió, mind Japán részéről szükségessé teszi szakértők és tisztviselők kiküldetéseit és üléseken való részvételét.

8.2.3. A Személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó személyi állomány eredete

(Több eredethely megjelölése esetén kérjük az álláshelyek számát minden eredethelyre vonatkozóan megadni).

X A felváltandó vagy meghosszabbítandó program irányításához jelenleg használt álláshelyek

( Az n-edik évre vonatkozó éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már hozzárendelt álláshelyek

( A következő éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárása keretében igénylendő álláshelyek

( Az érintett szolgálat állományán belül átcsoportosítandó álláshelyek (belső átcsoportosítás)

( Az n-edik évben szükséges, de az éves politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben nem előirányzott álláshelyek

8.2.4. A referenciaösszegbe beletartozó egyéb igazgatási kiadások ( XX 01 04/05. – Igazgatási kiadások )

millió EUR (három tizedesjegyig)

Költségvetési tétel (szám és megnevezés) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | n+5 és későbbi évek | ÖSSZESEN |

Egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtás | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,550 |

– belső |

– külső |

Technikai és igazgatási segítségnyújtás összesen | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,550 |

8.2.5. A referenciaösszegbe bele nem tartozó személyi és kapcsolódó költségek

millió EUR (három tizedesjegyig)

A személyi állomány típusa | n-edik év | n+1-edik év | n+2-edik év | n+3-adik év | n+4-edik év | n+5-ödik és későbbi évek |

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (XX 01 01.) |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) (nevezze meg a költségvetési tételt) |

A (referenciaösszegbe bele NEM tartozó) személyi és kapcsolódó költségek összesen |

Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak

(évente és tisztviselőnként 122 000 EUR)

8.2.6. A referenciaösszegbe bele nem tartozó egyéb igazgatási kiadások

millió EUR (három tizedesjegyig) |

n-edik év | n+1-edik év | n+2-edik év | n+3-adik év | n+4-edik év | n+5-ödik és későbbi évek | ÖSSZESEN |

XX 01 02 11 01. – Kiküldetések |

XX 01 02 11 02. – Ülések és konferenciák |

XX 01 02 11 03. – Bizottságok[15] |

XX 01 02 11 04. – Tanulmányok és konzultációk |

XX 01 02 11 05. – Információs rendszerek |

2. Egyéb irányítási kiadások összesen (XX 01 02 11.) |

3. Egyéb igazgatási jellegű kiadások (a költségvetési tétel megadása mellett) |

A (referenciaösszegbe bele NEM tartozó) személyi és kapcsolódó költségeken kívüli igazgatási kiadások összesen |

Számítás – A referenciaösszegbe bele nem tartozó egyéb igazgatási kiadások

[1] HL C […]., […]., […]. o.

[2] Differenciált előirányzatok.

[3] Nem differenciált előirányzatok, a továbbiakban: NDE.

[4] Olyan kiadások, amelyek nem tartoznak az érintett xx. cím xx 01. alcíme alá.

[5] A(z) xx. cím xx 01 04. jogcímcsoportja alá tartozó kiadások.

[6] A(z) xx 01. alcím alá tartozó, a(z) xx 01 04. és a(z) xx 01 05. jogcímcsoporton kívüli kiadások.

[7] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.

[8] Szükség esetén, azaz ha a fellépés időtartama hat évnél hosszabb, a táblázat további oszlopokkal bővíthető.

[9] Több módszer feltüntetése esetén kérjük, adja meg e pont „Megjegyzések” rovatában a további részleteket.

[10] Az 5.3. szakaszban leírtak szerint.

[11] Amelyek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.

[12] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.

[13] Amelynek költségét tartalmazza a referenciaösszeg.

[14] Hivatkozni kell az érintett végrehajtó ügynökség(ek)re vonatkozó pénzügyi kimutatásra.

[15] Nevezze meg a bizottság típusát és azt a csoportot, amelyhez a bizottság tartozik.