[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 27.6.2007

COM(2007) 377 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

Bulgária kísérő intézkedésekkel kapcsolatos, csatlakozást követő előrehaladásáról

A BIZOTTSÁG JELENTÉSEAZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

Bulgária kísérő intézkedésekkel kapcsolatos, csatlakozást követő előrehaladásáról

1. Bevezetés

1.1. Háttér

Bulgária 2007. január 1-jei uniós csatlakozásakor külön rendelkezéseket hoztak annak érdekében, hogy megkönnyítsék és támogassák a zökkenőmentes csatlakozást, ugyanakkor védjék az uniós szakpolitikák és intézmények megfelelő működését.

Ahogy azt minden tagállamtól elvárják annak uniós csatlakozásakor, Bulgária is vállalta a tagsággal járó jogokat és kötelezettségeket. Az elfogadott gyakorlatnak megfelelően a Bizottság ellenőrzi a jog (a közösségi vívmányok) alkalmazását annak érdekében, hogy ezeket a kötelezettségeket teljesítsék.

Ezenfelül – az EU-hoz 2004-ben csatlakozott országok számára hozott intézkedésekkel összhangban – biztosítékokat és átmeneti intézkedéseket (például a munkaerő szabad áramlásának és a közúti szállítási hálózathoz való hozzáférésnek a korlátozása, állat- és növény-egészségügyi, valamint élelmiszerbiztonsági szabályok) foglaltak bele a csatlakozási szerződésbe. A csatlakozási szerződés nyilvánvalóvá tette, hogy amennyiben súlyos elmaradások állnak fenn a közösségi vívmányoknak a gazdaság, a belső piac, valamint az igazság- és belügy területén történő átültetése és végrehajtása során, akkor a csatlakozás után három évig védintézkedések hozhatók[1].

Bulgária csatlakozásakor is hoztak egyedi kísérő intézkedéseket, amelyek a repülésbiztonság, az élelmiszerbiztonság, a mezőgazdasági alapok, az igazságügyi reform, a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén fennálló elmaradások orvoslását, illetve azok megelőzését szolgálják. Az igazságügyi reformmal kapcsolatban létrehoztak egy együttműködési és ellenőrzési mechanizmust, amely bizonyos értékelési kritériumok rögzítésével az e területen tett haladás ellenőrzését lehetővé tévő keretet hoz létre[2].

Ezt a mechanizmust azért hozták létre, mivel a jól működő közigazgatási és igazságszolgáltatási rendszer alapvető fontosságú annak biztosításához, hogy Bulgária egyidejűleg képes legyen minden kötelezettségét teljesíteni és a tagsággal járó jogok előnyeit élvezni. Többek között rámutat a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem szükségességére is. Az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus célja annak garantálása, hogy olyan intézkedéseket hozzanak, amelyek mind Bulgáriát, mind a többi tagállamot biztosítják arról, hogy az e területeken Bulgáriában hozott közigazgatási és bírósági határozatok és gyakorlatok összhangban állnak az EU egyéb részein követettekkel. Az igazságügyi reform, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén történt előrehaladás lehetővé teszi a bolgár állampolgároknak és vállalkozásoknak, hogy élvezzék az uniós polgárokként nekik járó jogokat. Az igazságügyi reform, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén tett visszafordíthatatlan előrehaladás nélkül fennáll a kockázata, hogy Bulgária nem lesz képes megfelelően alkalmazni az uniós jogot.

A Bizottságot felkérték, hogy rendszeresen tegyen jelentést e kísérő intézkedések alakulásáról. Az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus esetében 2007 júniusától kezdve félévenként kell jelentést írni. E jelentés átfogó képet nyújt a kísérő intézkedések jelenlegi helyzetéről, ugyanakkor ez az együttműködési és ellenőrzési mechanizmusról szóló első jelentés is. Minden olyan területet vizsgál, amelyen kísérő intézkedéseket léptettek életbe, az igazságügyi reformra, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelemre összpontosítva.

1.2. Módszertan

E jelentés több információforrásból származó adatok alapján készült. A bolgár kormány volt az elsődleges információforrás. További információk és elemzések származtak az Európai Bizottság képviseleti irodájától és a tagállamok bulgáriai diplomáciai képviseleteitől, civil szervezetektől, egyesületektől és szakértői jelentésekből. A Bizottság az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében 2007 áprilisában látogatásokat tett Bulgáriában. E látogatásokon a tagállamok független szakértői, valamint a bizottsági szolgálatok szakértői vettek részt. Céljuk az előrehaladás független értékelése volt. A szakértők jelentéseket készítettek, amelyeket utána továbbítottak Bulgáriának, hogy kijavíthassa a ténybeli pontatlanságokat.

Az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében elért haladásról szóló első jelentést Bulgária 2007. március 31-én nyújtotta be, és folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot az azóta elért eseti fejlődésről.

2. Kísérő intézkedések: a jelenlegi helyzet

A kísérő intézkedések Bulgária esetében a mezőgazdasági támogatások, az élelmiszerbiztonság, a repülésbiztonság, az igazságügyi reform, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem területére vonatkoznak. Ez a fejezet röviden vizsgálja az első három területen elért fejlődést, mely területek elemeire egyéb, külön jelentési követelmények is vonatkoznak. Az igazságügyi reform, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén történt haladás értékelésével a 3. fejezet foglalkozik.

Az ezeken a területeken fennálló védzáradékok és egyéb rendelkezések helyzetéről további információ a mellékletben található. A mezőgazdaság, az állategészségügy, az élelmiszerbiztonság és a repülés területén létrehozott végrehajtási struktúrákat és jelentési mechanizmusokat figyelembe véve ezeket a témákat a jövőben e horizontális jelentés nem érinti. Amennyiben ezeken a területeken további határozatokra van szükség, akkor azokat egyedi alapon, az ezekre az ágazatokra vonatkozó szabályok alapján hozzák meg.

2.1. Mezőgazdasági alapok

A mezőgazdasági alapokat illetően a tagállamok kötelessége, hogy akkreditált és hatékony kifizető ügynökségekkel rendelkezzenek, amelyek biztosítják a mezőgazdasági kiadások hatékony és eredményes kezelését és ellenőrzését. A tagállamoknak szintén kötelessége, hogy integrált igazgatási és ellenőrzési rendszert (IIER) működtessenek a mezőgazdasági termelőknek folyósítandó közvetlen kifizetésekre és a vidékfejlesztési kiadások bizonyos részeire kiterjedően (többek között a csalások és a rendszertelen kifizetések elkerülése érdekében). Amennyiben a tagállamok nem működtetik megfelelően ezeket az ellenőrző rendszereket, a Bizottság utólagosan dönt az évente végrehajtandó pénzügyi kiigazításokról. Mivel túl nagy volt annak a kockázata, hogy az IIER nem működne megfelelően a bolgár csatlakozás pillanatától kezdve, a Bizottság védelmi mechanizmust hozott létre, amelyet akkor alkalmaznak Bulgáriára nézve, ha az IIER elemeit vagy más, a korrekt kifizetések biztosításához szükséges tényezőket még nem hozták létre, vagy súlyos hiányosságok állnak fenn. A védelmi mechanizmus eredményeképpen az IIER-hez kapcsolódó kiadások átmenetileg 25%-kal csökkenthetők. Az IIER-hez kapcsolódó fő aggodalom tárgyát a mezőgazdasági üzemek nyilvántartása és a Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszer (MePAR) közötti kapcsolat, az adminisztratív kapacitás és a logisztika, valamint a rögzített adatok minősége képezte. Egy júniusban elvégzett ellenőrzés megerősítette, hogy Bulgária további előrelépést tett az IIER különböző elemei végrehajtásának terén. Ugyanakkor további erőfeszítésekre és gyors cselekvésre van szükség, elsősorban a következő hónapokban elvégzendő helyszíni ellenőrzések hatékonyságának biztosítása érdekében. Június utolsó hetében újabb ellenőrzést végeznek Bulgáriában. Ez az ellenőrzés azt vizsgálja, hogy a kifizető ügynökség megfelelően működik-e, valamint az IIER-hez kapcsolódó bizonyos problémákat követ majd nyomon. Ezen ellenőrzésekre és a bolgár hatóságok által március végén benyújtott miniszteri nyilatkozatra alapozva a Bizottság értékeli, hogy az IIER elemeit létrehozták-e és működnek-e. Arról, hogy szükséges-e védintézkedések alkalmazása (amely együtt járhat az IIER-hez kapcsolódó kiadások csökkenésével), az ellenőrzés eredménye és a bolgár hatóságok által benyújtott miniszteri nyilatkozat alapján döntenek.

2.2. Repülésbiztonság

A repülésbiztonság tekintetében Bulgária elismerte, hogy hiányosságok állnak fenn a repüléstechnikai termékek folyamatos légi alkalmasságának biztosításával és karbantartásával foglalkozó szervezetek és a légitársaságok szabályozása, ellenőrzése és felügyelete terén. Több, 2005 óta tett ellenőrző látogatás is azt mutatta, hogy Bulgária nem képes sem a Közösségnek, sem pedig a Társult Légügyi Hatóságnak (Joint Aviation Authority – JAA) a repüléstechnikai termékek biztonságával és a karbantartással foglalkozó szervezetekkel kapcsolatos szabályainak alkalmazására. Bulgária nem tudta gyakorolni a nemzetközi (ICAO), a JAA- vagy a közösségi szabványokkal összhangban lévő felügyeleti kötelezettségeit sem. Ennek megfelelően 2006 decemberében biztosítékokat alkalmaztak. Ez azt jelenti, hogy 2007. január 1. óta a) a bolgár légitársaságok nem rendelkeznek közösségi szállítói státusszal, és továbbra is harmadik országbeli szolgáltatónak minősülnek, valamint b) a bolgár hatóságok által kibocsátott biztonsági bizonyítványokat nem ismerik el kölcsönösen a Közösségen belül. Ennek ellenére Bulgáriát továbbra is köti minden, a vonatkozó közösségi szabályokból eredő kötelezettség. Bulgária nekikezdett a biztonsági felügyelettel kapcsolatos kapacitásai fejlesztésének, valamint 2007 februárjában óvintézkedéseket tett, négy légi árufuvarozó esetében visszavonta a kiállított bizonyítványt, egy ötödik esetében felfüggesztette azt, valamint egy hatodik társaság esetében korlátozásokat rendelt el, tekintettel a működési biztonság terén fellelt hiányosságokra, illetve több mint 160 repülőgép jegyzését törölte, mivel azok nem feleltek meg a közösségi szabályoknak.

2.3. Állategészségügy és élelmiszerbiztonság

Az állategészségügy területén a sertéspestisre vonatkozóan hoztak átmeneti intézkedéseket, és mentesítési terveket hagytak jóvá. Ezen erőfeszítések felülvizsgálatát 2007 szeptemberére tervezik. A Bizottság a hús- és a tejágazatban is hozott átmeneti intézkedéseket. Csak néhány vállalkozás szállíthat termékeket a többi tagállamba. A nyerstejre vonatkozóan külön intézkedéseket hoztak.

3. Igazságügyi reform és a korrupció és szervezett bűnözés elleni küzdelem

3.1. Összefoglaló áttekintés

Az igazságügy reformja, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus szoros ellenőrzése alatt áll. A nyomon követés során összefoglaló elemzés készül, valamint részletesen kifejtik, hogy milyen haladást értek el az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében meghatározott értékelési kritériumokkal kapcsolatban. Ez utóbbit olyan cselekvésekre alapozva építik fel, amelyeket az értékelési kritériumok teljesítése felé tett haladás mutatóiként határoztak meg.

Bulgária eltérő mértékű haladást ért el az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus értékelési kritériumainak való megfelelés terén. Fontos, hogy ezeket a kritériumokat ne csak egy egyedi cselekvésekből álló ellenőrző listának tekintsék, amelynek pontjait egyesével ki lehet pipálni. Mindegyik kritérium kapcsolódik egymáshoz. Az egyikkel kapcsolatban elért haladás befolyással van a másikra is. Mindegyik kritérium a független, pártatlan igazságszolgáltatási és közigazgatási rendszer kiépítési folyamatának szerves része. E rendszer létrehozása és fenntartása hosszú folyamat. Ennek során alapvető változtatásokat kell végrehajtani a rendszerben. Ennélfogva a kritériumokat nem lehet egyesével végrehajtani. A szóban forgó területek átfogó reformjának részeként kell értelmezni ezeket a kritériumokat, mely reform végrehajtásához hosszú távú politikai elkötelezettség szükséges. A gyakorlati végrehajtás kézzelfogható bizonyítékaira van szükség annak demonstrálásához, hogy a változtatások visszafordíthatatlanok.

A bolgár kormány elkötelezett az igazságügyi reform, valamint a rendszer korrupciótól és szervezett bűnözéstől való megtisztítása iránt. A bolgár hatóságok minden téren bizonyították jóakaratukat és eltökéltségüket. Elkészítették a szükséges törvénytervezeteket, cselekvési terveket és programokat. Az igazi vizsgát azonban csak úgy lehet teljesíteni, ha ezeket a cselekvéseket minden nap következetesen megvalósítják. A szándékok megvalósítása terén továbbra is egyértelmű hiányosságok állnak fenn. Bulgária a legmagasabb szinten fokozta erőfeszítéseit a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén. Bár ezen erőfeszítések elismerésre méltóak, még mindig sok a teendő. Az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus létrehozása óta eltelt rövid idő alatt elért haladás mértéke még nem elegendő.

A mélyen gyökerező problémák, mint a szervezett bűnözés és a korrupció megkövetelik, hogy a nyomozás és a bűnüldözés szintjén olyan fenntartható, végérvényes struktúrákat hozzanak létre és működtessenek hatékonyan, amelyek képesek visszatartó erejű jelzések küldésére. Ezenfelül a szükséges szerkezeti változások nagyban befolyásolják a társadalmat, és olyan radikális változtatást igényelnek, amely messze túlmegy az értékelési kritériumok puszta teljesítésén. Ez ismételten erős és hosszú távú elkötelezettséget igényel Bulgáriától, és csak akkor járhat sikerrel, ha a végrehajtó, a törvényhozó és az igazságszolgáltató hatalom szigorú szétválasztását tiszteletben tartják.

3.2. Értékelés

3.2.1. 1. kritérium: Az igazságszolgáltatási rendszer függetlenségével és elszámoltathatóságával kapcsolatos kételyek felszámolását eredményező alkotmánymódosítások elfogadása

Bulgária olyan alkotmánymódosításokat fogadott el, amelyek biztosítják az igazságszolgáltatás függetlenségét, és olyan független igazságszolgáltatási felügyeletet teremtenek, amely ellenőrzi a bírói testület feddhetetlenségét és foglalkozik a panaszokkal.

Túl korai még ezen módosítások eredményességének az értékelése, mivel a felügyeletet még nem hozták létre.

Bulgária az alkotmánymódosítás elfogadásával nagyrészt teljesítette ezt a kritériumot. Amíg a független igazságszolgáltatási felügyelet létrehozásához (lásd a 2. és 3. kritériumot is) szükséges végrehajtási jogszabály teljes elfogadása és végrehajtása meg nem történik, addig nem lehetséges annak értékelése, hogy mennyire hatékonyan tudja ez a módosítás eloszlatni az igazságszolgáltatási rendszer függetlenségével és elszámoltathatóságával kapcsolatos kételyeket.

Részletes értékelés

- Az országgyűlésnek módosítania kell a bolgár alkotmányt

A bírói testület függetlensége és az Igazságügyi Minisztérium közötti lehetséges átfedést illető kételyek eloszlatását célzó alkotmánymódosítás 2007. február 2-án történt, amikor az országgyűlés a szükséges ¾-es többséggel elfogadta a 4. alkotmánymódosítást[3].

Az alkotmánymódosításokat – bármely más módosítással együtt – megvizsgálhatja az Alkotmánybíróság, az ezen alkotmánymódosításokhoz kapcsolódó jogszabályok és igazgatási aktusok alkotmányossága pedig a szokásos módon megtámadható.

- Az országgyűlésnek végre kell hajtania a szükséges változtatásokat az igazságszolgáltatási rendszerről szóló törvényben

Az igazságszolgáltatási rendszerről szóló törvényt (JSA) még nem léptették hatályba (lásd a 2. kritérium második pontja alatti értékelést).

- A felügyeletet létre kell hozni, működtetni, közzétenni az első eredményeket és értékelni a munkáját

A felügyeletet a JSA elfogadásával hozzák létre (lásd a 3. kritérium értékelését).

3.2.2. 2. kritérium: Az igazságszolgáltatási rendszerről szóló új törvény és az új polgári perrendtartás elfogadásával és végrehajtásával átláthatóbb és hatékonyabb igazságszolgáltatás biztosítása. Ezen új törvények és a büntető- és közigazgatási eljárási törvénykönyvek hatásáról szóló jelentés készítése, különösen a tárgyalás előtti szakasz tekintetében

Az új igazságszolgáltatási rendszerről szóló törvény első fejezeteit június közepén fogadták el, ennélfogva még túl korai a végrehajtásával kapcsolatos jelentés összeállítása. Ezzel azonban eloszlathatók a Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács, valamint a felügyelet függetlenségével és személyzetével kapcsolatos aggodalmak. Az új polgári perrendtartás elfogadására még nem került sor. Létrehozták az új büntetőeljárási törvénykönyvet és a közigazgatási eljárásokról szóló új törvénykönyvet ellenőrző rendszert, hogy megkönnyítsék az egységes jogalkalmazást. Azonban még nincsenek rendszeres jelentések az ellenőrző mechanizmus működéséről.

Összességében nézve Bulgária elért bizonyos mértékű haladást az igazságszolgáltatás átláthatóságának javítása terén, de több időre van szükség annak megállapításához, hogy az új törvények elérik-e a kívánt hatást.

Részletes értékelés

- Az új polgári perrendtartás elfogadása

Az új polgári perrendtartást még nem léptették hatályba.

A tervezetet 2006 májusában jóváhagyta a Miniszterek Tanácsa és továbbította az országgyűlésnek. Néhány cikkel kapcsolatban második olvasatra került sor. Bolgár szakértők szerint a perrendtartást valószínűleg 2007 júliusának végéig fogadja el a parlament.

- Az igazságszolgáltatási rendszerről szóló új törvény elfogadása, amely figyelembe veszi az alkotmánymódosításokat és a felülvizsgálatot végző szakértők ajánlásait

A JSA-t még nem léptették hatályba. A parlament nemrégen, 2007. június 14-én hagyta jóvá második olvasatban az új JSA első fejezeteit. A szöveg még nem elérhető.

Az SJC képviselőiből munkacsoportot állítottak össze a negyedik alkotmánymódosítás elfogadása után. A munkacsoport által készített JSA-tervezetet a Miniszterek Tanácsa 2007 márciusában jóváhagyta, az országgyűlés pedig áprilisban első olvasatban elfogadta[4].

Az országgyűlésen belül folytatódnak a viták, de néhány prominens bolgár bíró, együttműködési tanácsadó és egyéb szakértők már kifejezték kétségeiket a jelenlegi tervezet bizonyos vonatkozásaival kapcsolatban:

- az SJC helyzete: a JSA eddig elfogadott cikkei az SJC-t állandó testületként határozzák meg;

- az SJC mellé rendelt felügyelet: a feladatok egy része azonos az Igazságügyi Minisztérium keretei között működő felügyelet feladataival[5], ezt el kellene kerülni;

- a bíróvá, ügyésszé vagy nyomozóvá történő kinevezés szempontjai között nem szerepel a jelölteknek a Nemzeti Igazságszolgáltatási Intézetnél történő néhány hónapos képzése, sem egy bizonyos időszakra melléjük kinevezett mentor;

- előléptetés esetén nem előírás a felvételi vizsga a bírák, ügyészek vagy nyomozók számára. Az értékelési eljárást gyakorló bírák vezetik, akik az SJC-nek a bírák, ügyészek és nyomozók munkájának minőségét értékelő és azzal kapcsolatos javaslatokat tevő bizottságának tagjai. – Az a körülmény is kétségeket vet fel, hogy fennáll a kockázata annak, hogy a közvéleménynek a bírói munkával kapcsolatos tájékoztatáshoz való jogával, valamint a bírói kar azon kötelességével, hogy tevékenysége nyilvános, hozzáférhető és átlátható legyen, kapcsolatos nyíltságot felülírhatják az Igazságügyi Minisztérium jogszabályai, amelyek az igazságügyi határozatokkal kapcsolatos információkhoz való hozzáférés korlátozásáról rendelkeznek.

Ezek a kritikák és kétségek felvetik a kérdést, hogy vajon a részben elfogadott JSA eleget tesz-e majd az igazságszolgáltatási rendszer reformjára irányuló követelményeknek, illetve azt a gondolatot, hogy további megfontolás tárgyává kellene tenni a JSA-t, amennyiben eleget kíván tenni a jogállamiság erősítésére, valamint az igazságszolgáltatási rendszer és a bűnüldöző szervek hatékonyságára és elszámoltathatóságára irányuló követelményeknek.

- Az új törvénykönyvek ellenőrzési rendszerének megteremtése

A büntetőeljárási törvénykönyv (PPC): A 2006 áprilisában hatályba lépett PPC hatását ellenőrző mechanizmust már megteremtették.

Az ellenőrző csoport tagjai közé tartoznak az SJC, a Legfelsőbb Semmítőszék (SCC), a Legfelsőbb Közigazgatási Bíróság (SAC) és egyéb bíróságok, valamint az Ügyészi Hivatal (PPO), a Nemzeti Nyomozóhivatal (NIS), az Igazságügyi Minisztérium és a Belügyminisztérium magas rangú képviselői. A csoport elnöke az igazságügyi miniszterhelyettes, alelnöke pedig a belügyminiszter-helyettes.

Az ellenőrző csoport különböző forrásokból szerez információkat – a területi, kerületi és fellebbviteli bíróságok, valamint az ügyészi hivatalok, az igazságszolgáltatási felügyelet és az országos rendőrhatóság stb. elnökeitől –, és 2006 vége óta hét állásfoglalást adott ki a PPC rendelkezéseivel kapcsolatosan. Ezen állásfoglalások célja, hogy hozzájáruljanak a büntetőeljárások során követendő, egységesebb igazságszolgáltatási gyakorlat megteremtéséhez. Ezen állásfoglalások megtalálhatók az Igazságügyi Minisztérium és az SJC honlapján, illetve találkozókon, konferenciákon és egyéb úton tájékoztatják róluk a gyakorló bírákat is.

A PPC-t az ellenőrző csoport és az ügyvédek kedvezően értékelik.

A közigazgatási eljárási törvénykönyv (APC): Az ellenőrzés nemrég kezdődött, mivel az új APC fontos rendelkezései csak 2007. március 1-jén léptek hatályba. Az APC ellenőrzésével kapcsolatos szempontokat elfogadták. Ezek a szempontok a jogvédelemre, a megfelelő kormányzás támogatására, valamint a határozathozatal gyorsaságának és hatékonyságának javítására koncentrálnak.

Az ellenőrzés eredményéről még nem készült jelentés.

A polgári perrendtartás (CPC): A CPC működésének ellenőrzésére csak a jogszabály hatálybaléptetése után kerülhet sor.

- Rendszeres időközökben történő jelentéskészítés az ellenőrző folyamat eredményéről, különös tekintettel a tárgyalás előtti szakaszra és az ítéletek végrehajtására

Egyelőre ez az egyetlen elérhető anyag a PPC ellenőrzésére vonatkozóan. A PPC-t ellenőrző csoport részben teljesíti a jelentéstételi kötelezettséget. A 2007. márciusi, „A büntetőeljárási törvénykönyv végrehajtásának elemzése a tárgyalás előtti eljárások hatékonysága tekintetében” címet viselő jelentés alátámasztja, hogy az új PPC végrehajtása javulást eredményez, különösen a tárgyalás előtti szakasz felgyorsítása terén. Összeállítottak egy statisztikát a 2006. évi büntetőügyekről. Ennek ellenére még nem hoztak létre szisztematikus és rendszeres jelentési mechanizmust az ellenőrzési folyamat eredményeire vonatkozóan.

A CPC ellenőrzésére csak a jogszabály hatályba léptetése után kerülhet sor, az APC esetében pedig most kezdődött meg ez az eljárás. Ennélfogva az azokat ellenőrző eljárások eredményeiről még nem áll rendelkezésre jelentés, és a haladás is korlátozott mértékű.

- Adott esetben a vonatkozó törvénykönyvek és jogszabályok módosítása

A PPC -t ellenőrző csoport által kiadott állásfoglalások segítettek a nehézségek elsimításában, valamint az országszerte egységes megközelítés kialakításának biztosításában. A bolgár hatóságok az állásfoglalások eredményeként öt tekintetben vélik szükségesnek a PPC módosítását: 1) a rendőrségi kapacitások erősítése a tárgyalás előtti eljárások hatékonyságát és gyorsaságát biztosítandó; 2) a nyomozati időszak kettőről hat hónapra történő kiterjesztése, további hathavi hosszabbítás lehetőségével; 3) annak lehetővé tétele, hogy a nyomozásban részt vevő rendőrtiszt tanúskodhasson a bíróságon; 4) annak lehetővé tétele, hogy a beépített ügynökök videokonferencia útján tanúskodhassanak a bíróság előtt; 5) megszüntetni azt a kötelességet, hogy a hiteles tanúknak részt kell venniük a tárgyalás előtti szakasz eljárási cselekményeiben.

A fenti öt témakörön felül egy másik, a bolgár hatóságok által a büntetőeljárásokra vonatkozóan tett módosítási javaslat szerint a vizsgálóbírókat (sledovateli) újabb jogkörökkel kellene felruházni, miután a legtöbb bűncselekmény kivizsgálásának felelőssége most már a rendőrségi nyomozók hatáskörébe tartozik. Ezt az az érv támasztja alá, hogy ezek a bírák olyan elveszett nemzeti erőforrást képviselnek, amelyet fel lehetne használni a gazdasági bűncselekmények és a fiatalkori bűnözés felderítése terén, valamint egyéb különleges területeken. Bulgária hangsúlyozza, hogy ez nem vezetne az előbbi intézkedések visszájára, mivel ezeket az igazságügyi nyomozókat csak konkrét, különleges, világosan meghatározott és időben behatárolt feladatok elvégzésére vennék igénybe. A volt igazságügyi nyomozók által a jelenlegi rendőrségi nyomozóknak nyújtott segítség kedvező hatással lehetne, elsősorban csökkentené a jelenlegi munkaterhet és biztosítaná, hogy az ügyekkel ésszerű időn belül foglalkozzanak, feltéve hogy ez átmeneti intézkedésként történne, és csak különleges, világosan meghatározott esetekben alkalmaznák őket, megakadályozva ezzel, hogy a bevezetett reformok hatása részben megforduljon.

Bulgária tervei szerint a PPC módosítása a parlament őszi törvényhozási programjának kereteiben történik majd meg.

Áprilisban a parlament már fogadott el módosításokat a büntető törvénykönyv vonatkozásában, beleértve a súlyos bűncselekmények bizonyos típusaira kiszabott súlyosabb büntetéseket, amelyek célja a büntetőjogi szabályok visszatartó erejének növelése[6].

3.2.3. 3. kritérium: A bírói testület reformjának folytatása a professzionalizmus, az elszámoltathatóság és a hatékonyság erősítése érdekében. E reform hatásainak értékelése és az eredmények éves közzététele

Az igazságszolgáltatási felügyeletet mint a bírói testület feddhetetlenségének elsődleges ellenőrző intézményét még létre kell hozni az előkészítés alatt álló, igazságszolgáltatási rendszerről szóló törvénnyel (JSA). Ennélfogva csak korlátozott mértékű előrelépés figyelhető meg a bírói kar jobb elszámoltathatóságára való törekvés területén. Az első lépéseket megtették az etikai kódex alkalmazásával és a megvádolt ügyészek elleni fegyelmi szankciók végrehajtásával. Bulgária előrelépést tett a felvételi folyamat és a bírák teljesítményértékelése terén. Az erre irányuló erőfeszítéseket folytatni és fokozni kell. A Nemzeti Igazságügyi Hivatal számos képzést indított az új eljárási törvénykönyvekkel kapcsolatban, amelyen nagy számban vettek részt bírák, igazságügyi alkalmazottak és ügyészek. Lassan bevált gyakorlattá válik az esetek számítógépes, véletlenszerű kiosztása.

Összességében némi előrehaladás mutatkozik a bolgár bírói testület elszámoltathatóságának, professzionalizmusának és hatékonyságának növelése terén.

Részletes értékelés

- Átlátható és teljesen működőképes döntéshozatali folyamat megalkotása a Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács jövőbeli felügyeletének fegyelmi vizsgálataira vonatkozóan

Mivel a JSA keretein belüli felügyelet még nem létezik, nem történt előrehaladás. A bírói testület alkotmányos mentelmi jogának a 4. alkotmánymódosítást követő megszüntetése azonban lehetővé tette, hogy fegyelmi eljárást indítsanak három olyan ügyben, amelyben a legfőbb ügyész fegyelmi intézkedéseket javasolt vezető ügyészek ellen. A legfőbb ügyész javaslatait az SJC határozatai tettekbe ültették, amikor két letartóztatott ügyészt felfüggesztettek, akik ellen korrupció vádjával büntetőeljárást kezdeményeztek. A fellebbezést követően egy esetet megvizsgált az SAC, amely 2007 márciusában jóváhagyta az SJC döntését.

- A bírákra vonatkozó etikai kódex teljes és mindenre kiterjedő alkalmazása, különös tekintettel a jogsértés esetén követendő vizsgálati eljárásokra, a kihallgatásra és a felmentésre, illetve a büntetőeljárásra

A bolgár bírákra vonatkozó, 2003. december 13-i etikai kódex rövid, hét cikkből álló, négyoldalas dokumentum, melyet a Bolgár Bírószövetség állított össze és az SJC hagyott jóvá. A bírák és ügyészek által elkövetett, büntetőjogi felelősséggel járó jogsértések a legfőbb ügyész elé kerülnek, míg az egyéb jogsértésekért járó szankciókat a Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács szabja ki. A bűnüldözés gépezete még mindig panaszok alapján működik, de a felügyelet létrehozása után az alapvető fontosságú megelőzési funkció is erősödni fog.

A kódex felülvizsgálatára még nem került sor annak biztosítása érdekében, hogy az alkalmazása közben fellépő etikai problémákra választ találjanak.

- A felvételi vizsga-rendszer alkalmazásának ellenőrzése és a bírák teljesítményértékelése

A bolgár jelentés nyolc megrendezett és öt megrendezendő felvételi vizsga részleteit taglalja – néhány e közül országos, beleértve az új Közigazgatási Bíróságba történő kinevezéshez szükséges, nemzeti felvételi vizsgát. Ez sikeresnek bizonyult. Az új bírák közül számosan gyakorló ügyvédek voltak, ami mutatja az eljárás nyitottságának mértékét, valamint a bírói karba való felvételhez vezető ezen út fontosságát. A bolgár hatóságok tájékoztatása szerint a ki nem nevezettek közül csak hárman tettek panaszt.

- Az igazságszolgáltatási rendszer reformja értékelésének évenkénti közzététele, különös tekintettel a professzionalizmushoz, az elszámoltathatósághoz és a hatékonysághoz kapcsolódó egyedi problémák megoldására

Az Igazságügyi Minisztérium közzétette „A bolgár igazságszolgáltatási rendszer reformjával kapcsolatos stratégia végrehajtási programjának 2006. január–2007. március közötti végrehajtásáról szóló jelentés” című dokumentumot, amely ismételten hangsúlyozza a minisztérium aziránti elkötelezettségét, hogy az igazságszolgáltatási rendszert hozzáférhetővé és átláthatóvá tegye, valamint képessé arra, hogy megvédje a jogokat[7].

A kritérium ezen részének értékelése nem lehetséges egyedül ezen dokumentum alapján. Ebből következően nem lehet megállapítani, hogy a célkitűzéseket és prioritásokat megvalósították-e, illetve hogy az elején részletesen meghatározott alapelvek (átláthatóság, hozzáférhetőség stb.) megvalósulnak-e.

- Az ügyészi szerveknél használandó, az esetek véletlenszerű kiosztását lehetővé tévő szoftver bevezetése

Bulgária kifejtette, hogy az esetek véletlenszerű, a bíráknak számítógéppel történő kiosztása minden bíróságon működik.

Az ügyészi szerveket tekintve a számítógépes hozzárendelés jelenleg három hivatalban működik, beleértve a Szófiában található főügyészi hivatalt. A többi irodában az eseteket kézzel rendelik az ügyészekhez. Bulgária tervei szerint 2007 végéig mindenhol bevezetik a szoftver használatát, így az ügyészi hivatalokban is mindenhol lehetségessé válik a számítógépes hozzárendelés.

- Az új törvények végrehajtásával kapcsolatos képzések ösztönzése

A Nemzeti Igazságügyi Hivatal az elmúlt év decembere óta folyamatos képzéseket rendezett az új törvényekhez kapcsolódóan.

Az új polgári perrendtartással kapcsolatban 19 képzést tartottak összesen 530 bíró, igazságügyi alkalmazott és az egész országból érkező egyéb személyek részvételével.

A közigazgatási eljárási törvénykönyvvel kapcsolatban a hivatal hét képzést szervezett a közigazgatási bíróságokon dolgozó, újonnan kinevezett, illetve tapasztalt bírák részére.

A Nemzeti Igazságügyi Hivatal a büntetőeljárási törvénykönyvvel kapcsolatban is tartott tíz képzést, 327 bíró, ügyész, nyomozó és „doznateli” részére. Összesen 67 személynek rendeztek négy szemináriumot az új büntetőeljárási törvénykönyvet oktató trénerek képzésének céljával.

3.2.4. 4. kritérium: Magas szintű, korrupció gyanúját felvető ügyekben komoly, pártatlan nyomozások indítása és ezekről szóló jelentés készítése. A közintézmények belső vizsgálatairól és a magas rangú tisztviselők vagyonának közzétételéről szóló jelentés készítése

Számos, az országgyűlés, a Miniszterek Tanácsa és a Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács keretei közt működő bizottság viseli a bolgár közintézményekben létező korrupció elleni harc felelősségét. Elfogadtak egy korrupcióellenes végrehajtási programot. A program végrehajtása során azonban hiányoznak a világosan meghatározott felelősségi körök és a hatékony összehangolási mechanizmus. Ez a közigazgatás és a végrehajtás minden szintjén megnehezíti a cselekvést. Nem világos az sem, hogy hatékonyan hajtották-e végre a visszaélést bejelentő személyek védelmére irányuló intézkedéseket, vagy további jogszabályok szükségesek. A tárgyalás előtti nyomozás szintjén – független felügyeleteknek a közelmúltban történt létrehozása által – sikerült némi előrelépést elérni. A magas rangú köztisztviselők vagyonbevallását ellenőrző mechanizmust 2007 januárjában hozták létre. A magas szinten történő korrupcióról szóló állítások szigorú és módszeres igazságügyi nyomon követésére azonban csak kevés a bizonyíték.

Összességében a magas szinten történt korrupciós esetek igazságszolgáltatás általi kezelése terén Bulgária által elért haladás mértéke nem kielégítő.

Részletes értékelés

- A nyomozások minősége, valamint az ezekről szóló jelentések javítása érdekében segítséget és iránymutatást nyújtó tagállami szakértők bevetése

A többi tagállam bevonásával számos program és egyéb kapcsolat van folyamatban, amelynek keretében a vizsgálatokat együttműködési tanácsadók és rendőrségi kapcsolattartók segítik, akik bizonyos mértékű javulásról számolnak be. Még idő kell annak megállapításához, hogy ez javította-e a nyomozások minőségét.

- A korrupcióellenes küzdelemmel foglalkozó testületek intézményi szerkezetének ésszerűsítése és összehangolása

A korrupcióellenes erőfeszítéseket a „Korrupcióleküzdési Koordinációs Tanács” hangolja össze, amelyet 2006 áprilisában hoztak létre. Ez a tanács tömöríti a három fő korrupcióellenes testület tagjait: i) az országgyűlés korrupcióleküzdési bizottsága; ii) a Miniszterek Tanácsának korrupcióellenes bizottsága; valamint iii) a Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács korrupcióellenes bizottsága. A Koordinációs Tanácsot szervezetileg és technikailag a parlament adminisztrációja támogatja. A tanács havonta ül össze, hogy megbeszélje a stratégiai és működési kérdéseket, illetve megvitasson egyes eseteket.

2007 márciusában elfogadták az átlátható igazgatás, valamint a korrupciómegelőzés és –leküzdés 2006. évi stratégiai programjának végrehajtásáról szóló jelentést, illetve a 2007. évre szóló stratégia-végrehajtási tervet. E korai szakaszban azonban még nehéz megállapítani, hogy ez a fajta koordináció milyen mértékben javította a nyomozásokat, és hogy pontosan milyen eredményeket hozott a fokozottabb összehangolás.

Tekintettel a kormányzás különböző (a végrehajtó, a törvényhozó és az igazságszolgáltató) ágainál működő három korrupcióellenes bizottságra, a Miniszterek Tanácsa melletti általános felügyeletre, valamint a különböző minisztériumoknál és ügyészi hivataloknál működő felügyeletekre, nem világos, hogy ki viseli a végső felelősséget a korrupció elleni küzdelem eredményeiért.

A felelősség világos meghatározása, valamint az intézmények között a korrupció elleni küzdelem jegyében folyó összehangolás kulcsfontosságú a korrupcióellenes politika hatékony végrehajtásához. Ebből következően továbbra is szükséges a különböző korrupcióellenes egységek munkájának optimalizálása, elsősorban az igazgatási stílus és a döntéshozatal terén.

- A visszaéléseket bejelentő személyek biztonságát garantáló adminisztratív intézkedések meghozatala

Az Állami Közigazgatásért és a Közigazgatási Reformért felelős Minisztérium felügyelete alatt, brit szakértők bevonásával elkészítették „a hatalommal való visszaélést és a korrupciót bejelentő munkavállalók védelméről szóló törvény” tervezetét. A törvény még nem került a parlament elé elfogadásra, mivel a legmagasabb rangú bolgár hatóságok közül némelyek kételkednek e törvény szükségességében, ugyanis a törvény által garantált biztosítékok legnagyobb része már megtalálható más bolgár jogszabályokban, mint például a közigazgatási eljárási törvénykönyvben és a köztisztviselői törvényben.

Nem lehet megerősíteni, hogy a visszaéléseket bejelentő személyek védelmét szolgáló, jelenlegi jogi keret konkrét, hatékony intézkedések általi végrehajtása megtörtént volna.

- A közigazgatás felügyeleteinek függetlenségét garantáló jogszabályok teljes végrehajtása és a megelőzés vizsgálatok során betöltött szerepének erősítése

A felügyeleteknek az államigazgatásban történő létrehozásához a közigazgatási törvény biztosítja a jogi keretet. Minden minisztériumnak létre kell hoznia egy felügyeletet, amelyet közvetlenül a miniszter alá rendelnek[8]. A Miniszterek Tanácsában létrehoztak egy általános felügyeletet[9].

A minden minisztériumban létező felügyelet, valamint a Miniszterek Tanácsának keretei közt működő általános felügyelet mellett az Államigazgatási Minisztérium helyet ad az államigazgatási felügyeleti igazgatóságnak is, amely a közszolgálati jogszabályok (a köztisztviselők felvétele, előléptetése, felfüggesztése, fizetése stb.) végrehajtásával kapcsolatos kérdéseket vizsgálja és ellenőrzi. A minisztériumokban létrehozott felügyeletek munkájának összehangolása céljával az általános felügyelet több módszertani útmutatót tett közzé. Néhány (három-négy) esetben előfordult, hogy a minisztériumi felügyeletek felkérték az általános felügyeletet arra, hogy közvetítsen a minisztériumon belüli konfliktus rendezésében. Ilyen esetben az általános felügyelet ajánlást küld a szóban forgó miniszternek, és a felügyelet dolgozói szerint ezeket az ajánlásokat rendszerint követik. Jelentésében a bolgár kormány kitért a különböző igazgatási struktúrák által végzett ellenőrzések és a kezdeményezett fegyelmi eljárások számára. Nem világos azonban, hogy milyen szinten dolgoznak és milyen tisztséget viselnek azok a köztisztviselők, akik ellen fegyelmi eljárás indult.

A felügyeletek függetlenségét a közigazgatási törvény előírja. Feladataikat és hatásköreiket a vonatkozó közigazgatási szerv eljárási szabályzata határozza meg. Minden minisztériumi felügyelet az illetékes miniszternek tesz jelentést, költségvetése pedig a minisztériumból származik. A végrehajtó hatalom szervei (miniszterek, végrehajtó hivatalok igazgatói, állami ügynökségek és bizottságok elnökei stb.) feletti ellenőrzést a felügyeleti főigazgatóság gyakorolja, amely közvetlenül a Bolgár Köztársaság miniszterelnökének van alárendelve.

- A vizsgálati és bűnüldöző szervekre gyakorolt befolyás megelőzésére és leküzdésére tett intézkedések végrehajtásáról szóló jelentés, különös tekintettel a korrupcióval vádolt bűnüldöző szervek elleni büntetőeljárások felfüggesztésére/megszüntetésére/megindítására

A bolgár hatóságok arról számoltak be, hogy a minisztériumok számos megelőző és ellenőrző intézkedést hoztak. A különböző intézkedések valódi hatása azonban még nem mérhető fel, mert bár számos igazgatási intézkedés történt, a megindított és lefolytatott büntetőeljárásokkal kapcsolatos adatokat nem lehetett ellenőrizni. A rendelkezésre álló adatokból az sem állapítható meg egyértelműen, hogy hány esetben történt kísérlet a korrupció felderítésére irányuló vizsgálatok befolyásolására, és hány ilyen esettel foglalkoztak.

- A vagyonbevallások hitelt érdemlő ellenőrzési mechanizmusának létrehozása, valamint a hamis vagy pontatlan bevallások hatékony szankcionálása

2007. január óta, a 2006. szeptemberi, a magas állami pozíciót betöltő személyek tulajdonában lévő vagyon nyilvánosságra hozásáról szóló törvény módosításait követően a magas rangú köztisztviselőknek vagyonbevallást kell benyújtania minden év április 30-ig, majd ezt követően egy hónap áll rendelkezésükre az esetleges hibák kijavítására.

Ezután a bevallásokat összehasonlítják a többi hatóság – pl. Pénzügyminisztérium, Közlekedési Minisztérium, Mezőgazdasági és Erdészeti Minisztérium, Területfejlesztési Minisztérium – nyilvántartásában foglaltakkal. A vagyonbevallások összehangolása, a nyilvántartásokkal való összevetése és a nem megfelelésért járó bírságok kivetése a Nemzeti Számvevőszék feladata. Az összehasonlító ellenőrzéseket minden év október 31-ig kell elvégezni. Minden szabálytalan bevallást továbbítani kell a Nemzeti Vagyonügynökségnek vizsgálat céljából. Amennyiben sor került bűncselekmény lehetőségének a megállapítására, akkor a legfőbb ügyészhez fordulnak. A bevallásokat és minden velük kapcsolatos intézkedést közzétesznek a Nemzeti Számvevőszék honlapján.

Ez a mechanizmus kiegészíti a nemzeti korrupcióellenes stratégia megelőző és elrettentő elemeit, valamint lehetővé teszi a nyilvánosság számára, hogy összehasonlítsa a bevallásokat az életmóddal. A mechanizmus hatása azonban mindaddig nem mérhető, amíg a) nem nyújtottak be minden bevallást, valamint b) nem ellenőriztek minden bevallást, és nem tették meg a szükséges intézkedéseket[10].

3.2.5. 5. kritérium: A korrupció megelőzésére és megfékezésére irányuló további intézkedések foganatosítása, különösen a határokon és a helyi önkormányzatokban.

Bulgária sikeresen fokozta erőfeszítéseit a néhány határállomáson tapasztalt korrupciós esetek megfékezésére, melynek érdekében növelte a megelőző ellenőrzések számát és több szankciót szabott ki. Az elektronikus fizetési rendszerek bevezetése, valamint a némely határállomásokon véletlenszerű váltakozásban elrendelt műszakok hozzájárultak a korrupciós lehetőségek számának csökkenéséhez, valamint növelték a bevételt. Ezt a bevált gyakorlatot ki kellene terjeszteni minden határállomásra. A helyi közigazgatásban dolgozók számára tartott speciális képzések és a korrupció tudatosítását szolgáló intézkedések, valamint az igazgatás átláthatóságának növelése és az egyszerűsítések első eredményei már látszanak. A helyi önkormányzatok szintjén feltárt korrupciós esetek kivizsgálásával kapcsolatban azonban semmilyen adatot nem nyújtottak be. A Nemzeti Számvevőszék kezdeményezett pénzügyi vizsgálatokat, de még nem vált bevált gyakorlattá a megmagyarázhatatlan jólét eseteinek megelőző vizsgálata.

Összességében véve jelentős haladást értek el a határokon és a helyi közigazgatás szintjén meglévő korrupció megelőzésében és leküzdésében.

Részletes értékelés

- A fegyelmi szankciók és a zéró tolerancia politikájának végrehajtása, elsősorban az Állat-egészségügyi Szolgálatnál, a vámhivataloknál, az útfelügyeletnél és egyéb hasonló szerveknél

A bolgár hatóságok fokozták az érintett szolgálatok ellenőrzésére és szankciók alkalmazására irányuló erőfeszítéseiket, és a határőrök korrupciós eseteinek 2006-ban megfigyelt állandó csökkenése folytatódott. Az Államigazgatásért és a Közigazgatási Reformért felelős Minisztérium, a területi és a helyi hatóságok által e tekintetben tett nagymértékű erőfeszítések figyelemre méltóak. A felügyelet által végzett vizsgálatok mellett a Határőrizeti Főigazgatóság rotációs elvet alkalmaz. Ugyanez érvényes a határ mentén tevékenykedő állat-egészségügyi ellenőrökre, a Vámhivatalra és a Nemzeti Vagyonügynökségre. A határőrizeti pontok megadásával induló vizsgálatok mellett spontán vizsgálatokat is indítanak[11]; a munkahelyeken videokamerákat szereltek fel, az országba belépőknek angol és bolgár nyelvű tájékoztató füzeteket osztanak; szükség esetén a határokon található állat-egészségügyi ellenőrző pontokon tájékoztatást adnak a gépjárművek megelőző fertőtlenítésének díjaival kapcsolatban; rendszeres képzéseket szerveznek az újonnan kinevezett alkalmazottak és a főtisztviselők számára, valamint pszichológiai kérdőíveket töltetnek ki a korrupciós kockázat értékelésének céljával, a feltárt eseteket pedig a jövőbeli megelőzés érdekében közzéteszik.

Bár Bulgária azt közölte, hogy fegyelmi intézkedéseket léptetett életbe[12], ezek hatása még nem mérhető, mivel a bolgár hatóságok eddig nem adtak információt a szóban forgó köztisztviselők által betöltött tisztségről és a szolgálati időről. Ezenfelül csak néhány büntetőeljárást indítottak meg, és a szóban forgó szolgálatok egyikében sem szabtak ki büntetést korrupciós bűncselekménnyel kapcsolatban.

- Elektronikus fizetési rendszerek bevezetése és a határokon szolgálatot teljesítő tisztek véletlenszerű műszakbeosztása

2006 júliusában Bulgária próbaszerűen bevezette az elektronikus fizetési rendszer használatát Lesovo határállomásnál, amitől a készpénzfizetés és a korrupciós kockázat csökkenését várták. Ezt az elektronikus fizetési rendszert folyamatosan minden, az Unió külső határainál fekvő útmenti határállomáson bevezetik. A lesovói határnál működő elektronikus fizetési rendszer kedvező eredményeit tehát a többi határállomásnál is fel kell használni a tartós hatás elérése érdekében.

A határőrök véletlenszerű műszakbeosztása már működik. Néhány határátkelőhelynél használatban van a határőrök beosztását kezelő szoftver is. Ezt még be kell vezetni minden határátkelőhelyen.

- Rendszeres időközökben ellenőrzések végrehajtása, ezek eredményeinek közzététele, valamint a megállapítások nyomon követésének biztosítása

A hat területi és 28 helyi számvevőszék által támogatott Nemzeti Számvevőszék (NAO) végzi a közintézmények és a helyi önkormányzatok pénzügyi ellenőrzését, és ellenőriz minden tendert, beleértve az utólagos ellenőrzést is. Az eredményeket rendszeresen közzéteszik az interneten.

Bulgária közlése szerint 2007 januárja óta hat ellenőrzés van folyamatban, 2007. decemberig pedig további nyolcat kell befejezni.

- A megmagyarázhatatlan jólét eseteivel kapcsolatos vizsgálatokról szóló jelentés készítése

Jelenleg csak akkor indítható vizsgálat a megmagyarázhatatlan jólét eseteivel kapcsolatban, ha az bűncselekményhez kapcsolódik vagy alapos jelek utalnak erre. A bankszámlák vagy adóbevallások e célból történő ellenőrzése nem megengedett, kivéve ha bűncselekményhez kapcsolódik. Ennélfogva a megmagyarázhatatlan jólét eseteivel kapcsolatos vizsgálatok lényegében nem léteznek, a bolgár hatóságok pedig nem tartják őket nyilván, és nem készül róluk jelentés.

3.2.6. 6. kritérium: A szervezett bűnözés elleni küzdelem stratégiájának végrehajtása, a súlyos bűncselekményekre, a pénzmosásra, valamint a bűnözők javainak szisztematikus elkobzására összpontosítva. Az e területeken indított új és folyamatban lévő nyomozásokról, vádemelésekről és ítéletekről szóló jelentések készítése

Bulgária jelenleg a szervezett bűnözéssel kapcsolatos módosított cselekvési terv végrehajtásán dolgozik, amely a bírósági végrehajtásra, a tárgyalás előtti szankciókra és a megelőző intézkedésekre koncentrál. E területen Bulgária kiterjedt igazságügyi együttműködést folytat a többi tagállammal. Bulgária több olyan segítségnyújtási projektben is részt vesz, amely a szervezett és súlyos bűnözés különböző aspektusaival foglalkozik. A stratégia hatásának értékelése azonban mérési módszertan, valamint megbízható statisztikák hiányában nem meggyőző. Az ügyek bíróság általi elbírálásának értékelését lehetővé tévő adatok nem rendszerezettek és elégtelen mértékűek. Ezenfelül még mindig elégtelen a bérgyilkosságok esetében indított büntetőeljárások száma. Kétséges az is, hogy megfelelő-e az intézményi kapacitás a bűncselekményből származó vagyoni eszközök lefoglalásával és elkobzásával kapcsolatban.

Összességében véve a súlyos és szervezett bűnözés elleni küzdelem terén tett lépések mértéke még mindig nem kielégítő.

Részletes értékelés

A bolgár hatóságok által a szervezett bűnözés elleni küzdelemmel kapcsolatban továbbított információ pontatlan, bár mértéke növekszik.

A szervezett bűnözés elleni stratégia végrehajtásához szükséges jogi eszközöket elfogadták: 2007 januárjában a Miniszterek Tanácsa elfogadta a szervezett bűnözés elleni küzdelemre irányuló, módosított cselekvési tervet, de végrehajtásának módjáról nem áll rendelkezésre információ.

- A nyomozások minősége, valamint az ezekről szóló jelentések javítása érdekében segítséget és iránymutatást nyújtó tagállami szakértők bevetése

Sikerrel zártak le közös műveleteket a szervezett bűnözés – kiemelten a kábítószerrel kapcsolatos bűnözés visszaszorítása – terén. Bulgária arról számol be, hogy 2006 szeptembere óta 15 közös műveletben vett részt a spanyol, a holland, a francia, a román, a portugál és a török rendőrséggel együttműködve. A bolgár hatóságok jelentik, hogy három szervezett bűnözői csoportot számoltak fel, amelyek szexuális kizsákmányolás céljával nőkkel kereskedtek. A bolgár igazságügyi hatóságok három személyt vettek őrizetbe, akik ellen európai elfogatóparancs volt érvényben, valamint egy európai elfogatóparancsot is kiadtak.

A bolgár bűnüldöző hatóságok együttműködnek a többi uniós tagállam szakértőivel annak érdekében, hogy a súlyos és szervezett bűnözés különböző aspektusai ellen fellépjenek. Lezártak különböző, a tagállamokkal közös projekteket, valamint kilenc PHARE együttműködési projektet. Tanácsadóként egy volt holland legfőbb ügyész is dolgozik a bolgár legfőbb ügyészi hivatalban. 2007 áprilisában egy francia tanácsadó kezdte meg munkáját a Belügyminisztériumban a Rendőrségi Főigazgatóság kapacitásainak erősítésével, valamint a szervezett bűnözés elleni küzdelem területén folytatott tevékenységek fokozásával kapcsolatban.

Konkrét eredményeket értek el az uniós forrásokkal való visszaéléssel kapcsolatos bűncselekmények elleni küzdelem terén is. Ezenfelül nyomozások vannak folyamatban.

- A szervezett bűnözés leküzdése stratégiájának végrehajtására irányuló cselekvési terv készítése, valamint rendszeres időközökben jelentések írása a végrehajtásról

Jelenleg folyamatban van a szervezett bűnözés leküzdésére irányuló, 2007 végéig szóló, módosított cselekvési terv végrehajtása. Fő célkitűzései a következők: a) a büntetőeljárásoknak a szervezett bűnözői csoportok vezetői ellen kell irányulnia; b) a megelőzés elvének alkalmazását erősíteni a szervezett bűnözés leküzdése során; c) befagyasztani a szervezett bűnözői csoportok gazdasági erőforrásait; d) elkobozni a bűncselekményből származó vagyoni eszközöket.

A bolgár hatóságok szerint jelentős haladást értek el a cselekvési terv végrehajtása terén. E haladás azonban továbbra is nehezen értékelhető, mivel hiányzik a rendszeres jelentéstétel rendszere, amely beszámolna a cselekvési terv végrehajtásából adódó eredményekről.

- A bűncselekményből származó vagyoni eszközök elkobzására vonatkozó jogszabályok teljes végrehajtása

A két évvel ezelőtt a bűncselekményből származó vagyoni eszközök elkobzásáról szóló törvény által létrehozott, a bűncselekményből származó vagyoni eszközök azonosításával foglalkozó bizottság csak nemrégiben kapta meg azt a jogot (melyet gyakorlatban még nem alkalmazott), hogy a nyomozók ajánlására zárolhassa és elkobozhassa a bűncselekményből származó vagyoni eszközöket. A bizottság azonosíthatja a bűncselekményből származó vagyoni eszközt, kezdeményezheti az eszközök zárolását, és bírósági eljárást indíthat.

A bizottságnak egyelőre nincsen állandó székhelye, és 294-ből 114 álláshely betöltetlen.

Több esetben is bírósági eljárást kezdeményeztek. A nyomozás tárgyát képező tulajdont és pénzt a nyomozás időtartamára zárolják, de a jelen dátumig nem koboztak el véglegesen vagyoni eszközt, mivel a büntetőeljárásokat először le kell zárni, amely az eljárás megkezdése utáni két-három éven belül nem várható.

- Rendszeres jelentéstétel, valamint az új és folyamatban lévő nyomozások, vádemelések és ítéletek belső ellenőrzése

Bulgária a személyek elleni bűncselekmények csökkenésében mutatkozó stabil tendenciáról számol be. A bolgár hatóságok által benyújtott statisztikai adatok azonban nem különböztetik meg egyértelműen az elkövetett bűncselekményeket – az emberölésekkel kapcsolatban például összekeverik a családon belül elkövetett emberöléseket az általános és/vagy szervezett bűnözés során elkövetett emberölésekkel, például a bérgyilkos által elkövetett esetekkel. Hiányoznak a szervezett bűnözéssel összefüggő esetekben folytatott nyomozások előrehaladására vonatkozó információk. A megfelelő értékeléshez szükséges az adatok finomítása.

A bérgyilkosságok – különösen a január óta helyi politikusok ellen elkövetett merényletek – továbbra is jelentős aggodalomra adnak okot. Mostanáig nem indult eljárás, és nem született ítélet.

A végrehajtásban és az igazságszolgáltatásban dolgozó magas rangú tisztviselőket érintő friss botrányok fontos próbát jelentenek a nagymértékű korrupció/szervezett bűnözés kivizsgálására és hatékony büntetésére létrehozott mechanizmusok hatékonyságát illetően. Az egyik miniszter nemrégiben történt, korrupciós vád alapján folyó vizsgálattal kapcsolatos lemondását kedvező jelnek kell tekinteni.

A siker továbbra is az eredményes eljárások és ítéletek számán keresztül mérhető kézzelfoghatóan.

- Az ellenőrzések eredményeinek közzététele

Egyelőre semmilyen jelentéstételi mechanizmust nem hoztak létre.

- A pénzmosás leküzdését célzó új jogszabályok végrehajtása

A bolgár büntető törvénykönyvet 2006-ban módosították annak egyértelművé tétele érdekében, hogy a külföldön elkövetett bűncselekmények Bulgáriában a pénzmosás előcselekményének tekinthetők, valamint hogy a pénzmosás miatti eljáráshoz nem szükséges az előcselekménynek tekintett bűncselekménnyel kapcsolatban hozott ítélet. Ezenfelül a legfőbb ügyésznek megadták azt a jogot, hogy a pénzmosást és a szervezett bűnözést érintő ügyeket illetően bírósági végzés nélkül kérhessen információt a bankoktól. Egyéb intézkedések is folyamatban vannak a pénzmosás elleni küzdelem további javítása érdekében. Ezek az intézkedések képesek lesznek a bűnüldözés hatékonyságának további javítására.

A bolgár hatóságok némi fejlődésről számolnak be ezen a területen, kiemelve azt, hogy a Legfelsőbb Semmítőszék Ügyészi Hivatala lezárt 54, a szervezett bűnözéshez és a pénzmosáshoz kapcsolódó, tárgyalás előtti eljárást. További 37 esetben vádat emeltek, öt esetben hoztak ítéletet pénzmosás miatt, valamint 81 adóellenőrzést fejeztek be szervezett bűnözői csoportok tagjaival, illetve hozzájuk kapcsolódó természetes és jogi személyekkel szemben.

Túl korai azonban e fejlődés konkrét értékelése. A fejlődésnek be kell igazolódnia. Ezenfelül további intézkedésekre van szükség, némely már előkészület alatt áll[13].

4. Az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus alapján történő nyomon követés

Az igazságügyi reformmal, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelemmel kapcsolatban Bulgáriának tovább kell haladnia az értékelési kritériumok, elsősorban a következők teljesítése felé:

- Az igazságszolgáltatási rendszerről szóló törvény és a polgári perrendtartás elfogadását és végrehajtását követően ki kell terjeszteni az ellenőrzést az igazságszolgáltatási rendszerről szóló új törvényre és az eljárási törvénykönyvekre, és ezen ellenőrzés eredményeiről rendszeres jelentést kell készíteni.

- Biztosítani kell, hogy a Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács felügyeletei megfelelően működjenek; ki kell terjeszteni az esetek véletlenszerű kiosztásának kipróbálását, valamint további értékeléseket kell végezni, és a bírák és ügyészek számára képzéseket kell tartani az etikus viselkedésről.

- Eredményeket kell elérni a korrupcióellenes kereten belül. Bulgáriának a nyomozásokkal kapcsolatban elért haladásra kell építenie, és erősítenie kell a bírói kar tudatosságát a jogilag megtámadhatatlan és visszatartó erejű ítélkezési gyakorlat fontosságát illetően a magas szintű korrupciós esetekkel kapcsolatban. Ez magában foglalja azokat az eseteket, ahol befolyásos és jól ismert személyiségek állnak vád alatt.

- Független elemzéseket, meggyőző módszertant, valamint megbízható és célzott statisztikákat kell összeállítani annak értékeléséhez, hogy a magas szinten elkövetett korrupciós eseteket, az utcai emberöléseket és a szervezett bűnözéshez kapcsolódó eseteket megfelelően kivizsgálják-e, és hogy visszatartó erejű ítéletek születnek-e. A megelőző és a büntető intézkedéseknek egymással szoros kapcsolatban kell állnia. Ezenfelül ellenőrizni kell a haladást, valamint átfogó és meggyőző módon bemutatni a jelentésben.

- Erősíteni kell a szervezett bűnözés elleni cselekvési terv végrehajtására irányuló erőfeszítéseket és politikai elkötelezettséget, valamint átlátható módon bemutatni az elvégzett tevékenységeket. Bulgáriának mélyítenie kellene az ezen a területen folytatott nemzetközi együttműködésben való részvételét is.

- A fent kitűzött célok elérése érdekében minden szinten növelni kell a bírói testület kapacitását, beleértve a professzionalizmust, a függetlenséget, a forrásokat és a hatásköröket.

Az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus továbbra is arra szolgál majd, hogy Bulgáriában ellenőrizze a haladást. Az együttműködés és ellenőrzés megkönnyítése érdekében hasznos lenne, ha a bolgár hatóságok 2007. októberig összeállítanának egy – a fontos határidőket tartalmazó – cselekvési tervet, amely azt mutatja, hogy Bulgária milyen módon szándékozik teljesíteni az értékelési kritériumokat. A tervnek a szervezett bűnözés és korrupció leküzdésére irányuló koherens stratégián kell alapulnia, valamint egy, a bírói testület professzionalizmusának, függetlenségének, hatásköreinek és forrásainak növelésére irányuló, megvalósítható terven. Az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében tett erőfeszítéseket támogatnák a korrupciós és szervezett bűnözéssel kapcsolatos esetekről, valamint ezen esetek igazságszolgáltatás általi nyomon követéséről rendelkezésre álló, javított és finomított statisztikák és információs rendszerek. Fontos, hogy a bolgár hatóságok ösztönözzék a bolgárokkal folytatott nyílt párbeszédet azáltal, hogy növelik az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretei közt bevezetett reformok átláthatóságát.

4.1. Támogatás

Bulgária támogatást kap annak érdekében, hogy segítsék az igazságügyi reformra, valamint a szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelemre fordított erőfeszítéseket. Ennek keretében a Bulgária számára elérhető különböző programokból lehívható közösségi támogatást az intézménykiépítés ösztönzésére, valamint az igazságügyi reformhoz és a szervezett bűnözés elleni küzdelemhez kapcsolódó képzési programok támogatására koncentrálják majd.

Az Európai Bizottság felkéri a többi tagállamot, hogy erősítse a Bulgáriának nyújtott támogatást és értékes gyakorlati segítséget, működjön együtt a bolgár hatóságokkal a korrupció és a szervezett bűnözés elleni közös vizsgálati csoportokban, ossza meg pénzügyi hírszerzési információit és módszereit, küldjön szakértőket és tanácsadókat a kulcsfontosságú minisztériumokhoz és szervekhez (például az igazságszolgáltatási rendszerről szóló törvény szerinti, jövőbeli felügyeletek vagy a Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács), valamint nyújtson magas szintű képzést a nemzeti rendőrségnél, a vámhivatalokban és a bíróképző, illetve a nemzeti igazságszolgáltatási intézményekben, valamint a közszolgálat egyéb központjaiban dolgozó bolgár rendőröknek, vámhivatalnokoknak és ügyészeknek.

A jogállamiság elvének alapvető fontossága az EU számára magában foglalja az összes szereplő – a Bizottság, Bulgária és a többi tagállam – együttműködésének szükségességét annak biztosítása érdekében, hogy Bulgária minden szinten hatékonyan megreformálja az igazságszolgáltatást, és eredményesen küzdjön a bűnözés és a korrupció ellen. 2007 októberéig a Bizottság megvizsgálja a többi tagállam által nyújtott segítséget, hogy azonosíthassa a problémákat, és biztosíthassa, hogy Bulgária teljes körű támogatásban részesüljön.

5. KÖVETKEZTETÉS

A csatlakozás első hat hónapja során Bulgária további előrehaladást tett azon hiányosságok orvoslása terén, melyek megakadályozhatják az uniós jogszabályok, szakpolitikák és programok hatékony alkalmazását. Azonban nem állt rendelkezésre elég idő ahhoz, hogy meggyőző eredményeket mutathassanak fel a kulcsfontosságú területeken. Fokozott figyelmet kell szentelni azoknak a területeknek, amelyeken kísérő intézkedések vannak érvényben. Szükséges az igazságügyi reform, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén tett erőfeszítések fokozása. Az e jelentésben megfogalmazott elemzés fényében a Bizottság nincs azon a véleményen, hogy indokolt lenne e szakaszban a csatlakozási szerződés védintézkedéseinek visszavonása.

A Bizottság továbbra is szorosan együttműködik Bulgáriával, hogy támogassa az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében megfogalmazott értékelési kritériumok teljesítésére irányuló erőfeszítéseit. Az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus létrehozásáról szóló határozat előírja, hogy a Bizottság félévente jelentést készítsen. A Bizottság 2008 elején adja közzé a frissített jelentést. Az együttműködési és ellenőrzési mechanizmusról szóló következő, részletes jelentést 2008 közepén készíti el. Annak érdekében, hogy a Bizottság friss adatokkal rendelkezzen e jelentés elkészítéséhez, Bulgáriának jelentést kell tennie a 2008. március 31-ig elért további haladásról.

MELLÉKLET

A Bulgáriában alkalmazandó véd- és átmeneti intézkedések helyzete

Gazdasági védzáradék

Nem alkalmazandó.

Belső piaci védzáradék

Nem alkalmazandó.

Igazság- és belügyi védzáradék

Nem alkalmazandó.

Mezőgazdasági alapok

a) Védintézkedések

Nem alkalmazandó.

b) Átmeneti intézkedések

A Bizottság 1423/2006/EK rendelete (2006. szeptember 26.) Bulgária és Románia vonatkozásában a mezőgazdasági kiadások terén a megfelelő intézkedések mechanizmusának létrehozásáról

Élelmiszerbiztonság

a) Védintézkedések

Nem alkalmazandó.

b) Átmeneti intézkedések

A Bizottság 2006/800/EK határozata ( 2006. november 23.) a vaddisznók klasszikus sertéspestisének felszámolását és Bulgáriában a vaddisznók e betegség elleni sürgősségi vakcinázását célzó tervek jóváhagyásáról

A Bizottság 2006/805/EK határozata (2006. november 24.) az egyes tagállamokban a klasszikus sertéspestisre vonatkozó járványvédelmi intézkedésekről (legutóbb a 2007. március 6-i 2007/152/EK bizottsági határozattal módosítva)

A Bizottság 2007/16/EK határozata (2006. december 22.) a Bulgáriában és Romániában levett szarvasmarha-, sertés-, juh-, kecske- és lófélék spermájának, petesejtjeinek és embrióinak Közösségen belüli kereskedelmére vonatkozó átmeneti intézkedések megállapításáról

A Bizottság 2007/26/EK határozata (2006. december 22.) Bulgária és Románia csatlakozási okmánya VI. melléklete függelékének az egyes bolgár tejfeldolgozó létesítmények tekintetében történő módosításáról

A Bizottság 2007/29/EK határozata (2006. december 22.) a harmadik országokból 2007. január 1-je előtt Bulgáriába és Romániába bevitt, és a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet hatálya alá tartozó állati eredetű termékekre vonatkozó átmeneti intézkedések megállapításáról

A Bizottság 2007/30/EK határozata (2006. december 22.) a Bulgáriában, illetve Romániában előállított egyes állati eredetű termékek forgalmazására vonatkozó átmeneti intézkedések megállapításáról (a 2007. április 25-i 2007/264/EK bizottsági határozattal módosítva)

A Bizottság 2007/31/EK határozata (2006. december 22.) a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet hatálya alá tartozó egyes hús- és tejipari termékeknek Bulgáriából egyéb tagállamokba való szállítása tekintetében átmeneti intézkedések megállapításáról (legutóbb a 2007. június 11-i 2007/398/EK bizottsági határozattal módosítva)

Repülésbiztonság

Védintézkedések

A Bizottság 1962/2006/EK rendelete (2006. december 21.) a Bulgária Európai Unióhoz való csatlakozásáról szóló okmány 37. cikkének alkalmazásáról

Ezenfelül Bulgária 2007. február 21-én öt légi árufuvarozó esetében korlátozásokat rendelt el, hogy elkerülje azok felvételét a tiltott árufuvarozók közösségi jegyzékébe, valamint visszavonta 160, a közösségi jogszabályoknak nem megfelelő repülőgép légi alkalmassági bizonyítványát.

[1] A csatlakozási okmány 36., 37. és 38. cikke

[2] A Bizottság 2006/929/EK határozata (2006. december 13.) a Bulgáriában felállítandó együttműködési, valamint az igazságügyi reform, a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem területén érvényes külön értékelési kritériumok teljesítése terén elért haladást ellenőrző mechanizmus létrehozásáról (HL L 354., 2006.12.14., 58. o.).

[3] Ezek a módosítások a következők. A 84. cikket olyan értelemben módosították, hogy az országgyűlés megkapja és elfogadja a Legfelsőbb Semmítőszék, a Legfelsőbb Közigazgatási Bíróság és a főügyész által összeállított, a törvények végrehajtásáról, valamint az egyes igazságszolgáltatási intézmények tevékenységéről szóló éves jelentéseket. Ezeket a jelentéseket a Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács (SJC) továbbítja az országgyűlésnek. A 130. cikk szerint most már az SJC feladata a bírák kinevezése, előléptetése, elmozdítása, valamint a képzettségek és a fegyelmi kérdések vizsgálata. A 130a. cikk már nem írja elő, hogy az Igazságügyi Minisztérium ellenőrzi a bírósági eljárások megindításával, előrehaladásával és befejezésével kapcsolatos intézkedéseket. Ehelyett az új, 132a. cikk gondoskodik az SJC-n belül létrehozandó független felügyeletről, amely mind saját kezdeményezésre, mind polgároktól, jogi személyektől vagy állami hatóságoktól (beleértve a bírói kar tagjait) érkező panaszra ellenőrzi a bírói szervek tevékenységét. A bírói testület tagjai most már jogilag felelősségre vonhatók, eltekintve a hivatali kötelességeik gyakorlásától. A bírói kar tagjai most már csak a hivatali kötelességeik gyakorlásához fűződő cselekmények tekintetében élveznek immunitást, a szándékosan elkövetett közvádas bűncselekmények esetén nem élveznek mentességet.

[4] A jelenlegi JSA-tervezet 22 részből és 377 cikkből áll. A következőket szabályozza: a) az SJC jogállása és hatásköre; b) az SJC-n belüli felügyelet jogállása és hatásköre; c) az Igazságügyi Minisztérium keretei között működő felügyelet jogállása és hatásköre (feladatai közé tartozik az állami és a magán végrehajtók tevékenységének ellenőrzése, az igazságügyi igazgatás ellenőrzése, valamint az igazságügyi miniszter támogatása értelmező határozati és döntési javaslatok megfogalmazásánál); d) a bírák értékeléséhez szükséges szempontok és eljárások; e) a legfelsőbb bíróságok jogi értelmező feladatkörének hatóköre; f) az ügyészség feladatai az új büntetőeljárási törvénykönyvvel összhangban; g) a bírói testületekben megüresedett helyekre történő felvételi és kinevezési eljárások során érvényesülő, a versenyre épülő alapelvek; h) a bírák fegyelmi felelőssége, beleértve az etikai szabályok megszegését.

[5] Mindkét felügyelet ellenőrzi a bírósági ügyviteli tevékenységért felelős szervezetet, és összegzi a bírák, ügyészek és nyomozók által lezárt ügyekkel kapcsolatos információkat (a JSA-tervezet 58. cikkének (1) bekezdése, valamint a 69. cikk (1) bekezdése).

[6] A prostitúcióra való felbujtás öt évig (korábban három évig) terjedő szabadságvesztéssel büntethető, és 3 000-10 000 BGN pénzbüntetés szabható ki rá (korábban 1 000-3 000 BGN). E bűncselekmény elkövetőjének büntetése 2–8 év (korábban hat év) és 5 000-15 000 BGN abban az esetben, ha szervezett bűnözői csoport követte el, vagy az áldozat 18 év alatti vagy mentálisan zavart állapotú személy, illetve amennyiben az elkövető visszaeső bűnöző. Prostitúció céljára történő, kábítószer vagy hasonló anyagok használatára való felbujtás esetén 10–20 év letöltendő szabadságvesztésre és 100 000-300 000 BGN (korábban 5–15 év és 10 000–35 000 BGN) összegű pénzbüntetés megfizetésére ítélhető az elkövető.

[7] A dokumentumban szerepel egy, a következő alapelvekkel kapcsolatos nyilatkozat is: jogállamiság, a bírói testület függetlensége, az egyéni jogok védelme és az európai igazságszolgáltatási szabályok alkalmazása. A dokumentum ezután nyolc részre oszlik (az igazságszolgáltatási kapacitás erősítése és a bírói kar igazgatási tevékenységének javítása; Bulgária eredményes bevonása a közösségi igazságszolgáltatási együttműködésbe; a Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanácsnak az igazságszolgáltatási rendszer igazgatására irányuló képességének javítása stb.). Mindegyik rész tartalmazza célkitűzésének rövid összefoglalóját, a többi rész pedig rövid távú (2006 végéig szóló), valamint középtávú (2007 végéig szóló) prioritásokra oszlik.

[8] A felügyeletek a következő területeken illetékesek: i) az államigazgatási tevékenységek hatékonyságának elemzése; ii) a szervezetek belső szabályai betartásának vizsgálata; iii) a hivatali kötelességek megsértése és az államigazgatási alkalmazottak etikai kódexe ellen való vétség esetén fegyelmi eljárás kezdeményezése; iv) a közalkalmazottak mulasztására vagy illegális avagy nem megfelelő cselekedeteire utaló jelek, ilyen cselekedetekre való felkérés, illetve ilyen esetekkel kapcsolatos panaszok ellenőrzése; v) az igazgatás ellenőrzését szolgáló egyéb feladatok végrehajtása.

[9] Az általános felügyelet közvetlenül a miniszterelnöknek tesz jelentést, és a következő feladatokkal van megbízva: i) a felügyeletek tevékenységének összehangolása és támogatása; ii) a felügyeleti módszerekkel kapcsolatos útmutatások összeállítása; iii) az érdekkonfliktusra, valamint a hivatali kötelességek egyéb megsértésére utaló jelek kivizsgálása; iv) a végrehajtó hatalomban és a közszolgálatban létező korrupcióra utaló jelek megvizsgálása; v) a Miniszterek Tanácsa szabályzatában meghatározott vagy a miniszterelnök által a felügyeletre bízott egyéb feladatok ellátása.

[10] Eddig a 359 regisztrált politikai párt és ezek tagjai közül 106 nyújtotta be pénzügyi jelentését a Nemzeti Számvevőszékhez. A pénzügyi jelentést be nem nyújtó 253 párt elveszti az állami támogatásokra való jogosultságát, és nem indulhat az országos és a helyi választásokon.A Nemzeti Számvevőszék április 20-án közzétette honlapján azoknak a személyeknek a listáját, akik hivatalba lépésük óta nem nyújtottak be vagyonbevallást, illetve azon személyek listáját, akik távozásuk után nem nyújtották be vagyonbevallásukat a törvényben előírt határidőn belül. A hivatalba lépők közül 816 nyújtotta be bevallását a törvényben előírt határidőn belül. A hivatalba lépők közül nyolcan (politikai pártok igazgatási és felügyeleti testületeinek tagjai) nem nyújtották be időben a bevallásukat, valamint a nyomozók közül ketten nem adták le a hivatalból való kilépéskor benyújtandó bevallást.A bevallást a törvény által előírt határidőn belül be nem nyújtó személyek ellen közigazgatási-büntetőjogi eljárást kezdeményeztek. A Nemzeti Számvevőszék elnöke továbbította a bevallásukat határidőn belül be nem nyújtó személyek listáját a Nemzeti Vagyonügynökség igazgatójának annak érdekében, hogy az megtegye az adóügyi és biztosítási eljárási törvénykönyv szerinti intézkedéseket.A magas rangú tisztséget betöltő személyek éves vagyonnyilatkozatainak benyújtására megszabott határidő április 30-án telt le. Május 15-ig a Nemzeti Számvevőszék 5 515 bevallást és értesítést dolgozott fel. A feldolgozott éves bevallások és értesítések végleges számát a benyújtott bevallások módosítására megszabott határidő lejártakor teszik közzé.

[11] Az Európai Bizottság által áprilisban a határállomásra küldött szakértő, Kapitan Andreevo elé tárt, a köztisztviselők korruptságával kapcsolatos gyanús esetekről és az azt követő vizsgálatokról rendelkezésre álló statisztikai adatok tanúsága szerint a vizsgálatok minősége javult.

[12] A bolgár hatóságok elfogadták a kormányzás átláthatóságáról és a korrupció megelőzéséről és leküzdéséről szóló stratégia 2006-os végrehajtásáról szóló jelentést, amely szerint a 2006. évi cselekvési tervben felsorolt 121 intézkedésből 94-et megvalósítottak, 27 pedig végrehajtás alatt áll, és várhatóan 2007 közepére fejeződik be. Nem tudható pontosan, hogy mely intézkedéseket hajtották végre, és melyeket nem. A bolgár jelentés arról is beszámol, hogy a stratégia 2007. évi végrehajtási tervét is jóváhagyták. Hivatalosan azonban még nem nyújtottak be ilyen dokumentumot.

[13] 2006. november 30-án a Miniszterek Tanácsa jóváhagyta a pénzmosás elleni intézkedésekről szóló törvényt mdosító tervezetet. A tervezet előírja a bankoknak és a készpénzmentes pénzforgalmi szolgáltatásokat nyújtó pénzintézeteknek, hogy a pénzmosás-gyanús műveletek és tranzakciók esetén további adatokat szolgáltassanak. A javasolt módosítások célja a jogi keretnek a 2007. január 1-jén hatályba lépett hitelintézeti törvény alapján történő kiigazítása. A módosítások jelenleg a parlamenti vita szakaszában vannak. A bolgár hatóságok dolgoznak a harmadik uniós, pénzmosás elleni irányelv átültetésén is.