Az Európai Polgári Védelem és Humanitárius Segítségnyújtási Műveletek Főigazgatósága vezető szerepet töltött be az elvi alapokon nyugvó humanitárius segítségnyújtás előmozdításában és a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartásában. Ezt konkrét humanitárius válságokhoz biztosított aktív érdekérvényesítéssel, valamint globális szinten a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottságának (ICRC) donortámogató csoportja elnöki tisztjének, valamint a hatékony humanitárius segítségnyújtási kezdeményezés (Svájccal közös) elnöki tisztjének betöltésével valósította meg.

Az uniós humanitárius segítségnyújtás jelentős hányada – többek között a törökországi menekülteket támogató uniós eszköz humanitárius összetevője – a Szíriában és a szomszédos országokban válság által sújtott emberekhez került. Az EU hangsúlyt fektetett az „elfelejtett válságokban”, például a Közép-afrikai Köztársaságban, Szudánban, Pakisztánban, Kolumbiában, Venezuelában, Haitin és a Fülöp-szigeteken élő lakosság támogatására is.

2019-ben – egyrészt a gyakran a lakosság tömeges lakóhelyelhagyását okozó összetett válságok, másrészt pedig természet katasztrófák és járványok miatt – még erőteljesebben fokozódtak a humnaitárius szükségletek. E körülmények között az Európai Bizottság Európai Polgári Védelem és Humanitárius Segítségnyújtási Műveletek Főigazgatósága továbbra is az egyik vezető humanitárius donor maradt azáltal, hogy 2,4 milliárd EUR-t juttatott több mint 80 ország több millió, válság sújtotta lakosának. A növekvő humanitárius finanszírozási hiány kezelése érdekében az Európai Polgári Védelem és Humanitárius Segítségnyújtási Műveletek Főigazgatósága folytatta a Nagyszabású egyezség szerinti kötelezettségvállalások végrehajtását, nevezetesen a több ágazatra kiterjedő közös szükségletfelméréssel összefüggésben.

Ez a jelentés az Európai Unió (EU) 2019. évi fő tevékenységeit és szakpolitikai eredményeit mutatja be az Európai Bizottság által finanszírozott humanitárius segítségnyújtás területén. A jelentés az 1996. június 20-i 1257/96/EK tanácsi rendelet 19. cikke szerint készült.

A kiszámíthatatlan időjárási minták és a fegyveres konfliktus miatt továbbra is jelentős humanitárius szükségletek merültek fel. Egy új aszály hozzájárult a humanitárius helyzet romlásához, míg az év végét az ország déli részén az átlagosnál csapadékosabb esős évszak jellemezte, súlyos folyóáradásokat okozva. Ez utóbbiak több mint 500 000 embert érintettek, 370 000 embert lakóhelyelhagyásra kényszerítettek, továbbá növénykultúrákat pusztítottak el. Az áradások következésképp meghatározták a lakosság alkalmazkodási képességét és késleltették a helyreállítást. A Bizottság a válsághelyzetre reagálva mintegy 63 millió EUR-t juttatott.

Kenya mintegy 490 000 menekültet fogad be, míg a kormány menekülttáborokra vonatkozó politikája a menekülteket teljes mértékben segélyfüggővé teszi. Egy új aszály mintegy 2,6 millió ember számára az élelmiszer-ellátás bizonytalanságát, valamint a kevés legelő és víz miatti konfliktus magas kockázatát váltotta ki.

A Kongói Demokratikus Köztársaságot és a Kongói Köztársaságot is érintette folyamatos konfliktus és az ebola. A Bizottság mintegy 72 millió EUR-t juttatott a régiónak, az ebolára tett válaszintézkedéseket is beszámítva. A Bizottság további 7 millió EUR-t az ECHO Flight műveleteire költött.

2019-ben mintegy 7,5 millió dél-szudáni szorult sürgős humanitárius segítségnyújtásra, a szomszédos országok pedig több mint 2 millió menekültet fogadtak be az országból. Az EU 51,6 millió EUR-t juttatott Dél-Szudánnak, ezáltal kezelte az országon belüli élelmiszer-ellátás bizonytalanságát és alultápláltságot. A rendkívüli mértékű erőszak, valamint a szexuális erőszak háborús fegyverként való alkalmazása miatt a gyermekek és a nők védelme prioritás az EU számára.

A mianmari rohindzsa lakosság rendszeresen ki van téve hátrányos megkülönböztetésnek és célzott erőszaknak. 2019 végén az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatala 855 000 rohindzsa menekültet regisztrált a (bangladesi) Cox's Bazar nevű városban lévő, rendkívül zsúfolt óriástáborban. A szabad mozgás, a megélhetési lehetőségek és a szociális szolgáltatások hiánya miatt a menekültek teljes mértékben humanitárius segélytől függnek. A terület ráadásul rendkívüli mértékben ki van téve természeti katasztrófáknak. Mintegy 600 000 rohindzsa továbbra is mostoha körülmények között élt a mianmari Rakhajnban, egy részük zárt táborokban és teljes mértékben humanitárius segélytől való függőségben.

Az Európai Polgári Védelem és Humanitárius Segítségnyújtási Műveletek Főigazgatósága 61 millió EUR-t juttatott Afganisztánnak, hangsúlyosan veszélyhelyzet-elhárítás és traumakezelés céljára. Iránban és Pakisztánban az EU humanitárius segítségnyújtása 18 millió EUR-val támogatta az afgán menekülteket és a legkiszolgáltatottabb helyi lakosságot. Az EU támogatta az afgán gyermekek iráni oktatását, ami a családjuk regisztrálásával is járt. Az uniós segítségnyújtás további területei Iránban és Pakisztánban egyaránt a következők voltak: vízellátás, szennyvízelvezetés és megfelelő higiénés körülmények, élelmezésbiztonság és megélhetés, menedék, védelem és egészségügy.

Afganisztán világviszonylatban az egyik legtöbb emberéletet követelő válságát éli, a konfliktus sújtotta területeken 17 millióan (az ország lakosságának 50 %-a) élnek, közülük 3,4 millióan belső menekültek. Világszerte mintegy 10 millió – okmányokkal rendelkező, illetve okmányokkal nem rendelkező – afgán menekült van. Elsősorban Irán és Pakisztán fogad afgán menekülteket, az előbbi csaknem 3 millió, az utóbbi csaknem 4 millió menekültet fogad be és segít.

Kolumbiában drasztikusan romlott a humanitárius helyzet az eszkalálódó belső konfliktus miatt, amit az 1,6 millió venezuelai menekült befogadásának hatása súlyosbított. Kolumbia rendkívüli mértékben ki van téve természeti katasztrófáknak, és a konfliktusban érintett települések különösen veszélyeztetettek. Mintegy 140 000 ember kényszerült elhagyni lakóhelyét, és több mint 350 000 embert érintettek mobilitási korlátozások, melyek következtében nem jutottak hozzá megélhetési cikkekhez és alapvető szolgáltatásokhoz. A szomszédos országok mintegy 350 000 kolumbiai menekültet fogadtak be.

Uganda 1,41 millió menekültet fogadott be, akiknek 91 %-a Dél-Szudánból és a Kongói Demokratikus Köztársaságból érkezett. Ezenfelül 2018 augusztusa óta az ország rendkívüli mértékben ki volt téve annak a kockázatnak, hogy az ebola átterjed a szomszédos Kongói Demokratikus Köztársaságból, ahol minden eddiginél elterjedtebb a járvány. Az EU 33 millió EUR-t juttatott védelemre, élelmezési segélyre, egészségügyi ellátásra, biztonságos vízellátási és szennyvízelvezetési szolgáltatásokhoz való hozzáférésre, valamint a menekülteknek és az őket befogadó közösségeknek szánt oktatási segítségnyújtásra. Ezen túlmenően támogatást nyújtott az ebolára való felkészültségre, az ebola nyomon követésére és az ebolára tett válaszintézkedésekre, valamint a legkiszolgáltatottabb emberek hosszú távú segélytől való függőségének csökkentése érdekében az ellenálló képességük és önellátásuk javítására.

Továbbra is Törökország fogadja be a világon a legnagyobb menekült közösséget, 3,6 millió szíriait ideiglenes védelemben részesít, és mintegy 370 000 nem szíriait regisztrált nemzetközi védelem keretében. A törökországi menekülteket támogató eszköz első részösszegéből az EU összesen 2,4 milliárd EUR-t biztosított humanitárius segélyként, amely hozzávetőleg 1,7 millió menekültet támogatott alapvető szükségletekkel, nem formális oktatással, védelemmel és egészségüggyel foglalkozó 64 projekt és 19 partnerszervezet közreműködésével.

Az Európai Polgári Védelem és Humanitárius Segítségnyújtási Műveletek Főigazgatósága 115 millió EUR értékben vetett be műveleteket annak érdekében, hogy háború sújtotta területeken és a lakóhelyét elhagyni kényszerült lakosság részére élelmiszert, egészségügyi ellátást, oktatást, valamint vízellátást, menedéket és higiéniai csomagokat biztosítson. A finanszírozást súlyosan alultáplált gyermekek kezeléséhez, a kolerajárvány, valamint a kanyaró- és a diftériajárvány elleni küzdelemhez, a fogyatékossággal élők rehabilitációjához, tantermek helyreállításához, valamint a humanitárius segélyszervezetek munkatársai számára kritikus jelentőségű és megbízható légi és tengeri szállítást biztosító UNHAS (az ENSZ humanitárius légi szolgálata) támogatásához használták fel.

Az országot a világon a legnagyobb léptékű humanitárius válság sújtja, 24,1 millióan (a lakosság 80 %-a) szorulnak segítségnyújtásra, közülük 3 millióan belső menekültek. Az élelmiszer-ellátás bizonytalansága 20 millió jemenit érint, legalább 238 000 ember éhínségben szenved. Ezenfelül az országban az egészségügyi szolgáltatások összeomlása tapasztalható, ami 19,7 millió embert tesz továbbra is rászorulóvá, 460 000 koleragyanús eset van, az élelmiszer-, az üzemanyag- és gyógyszerbehozatal korlátozott és nem kielégítő, valamint iskolabezárások zajlanak.

Az Európai Polgári Védelem és Humanitárius Segítségnyújtási Műveletek Főigazgatósága támogatta a háború sújtotta területeken az alapvető közszolgáltatások újraindítását, ezáltal 4,5 millió személynek segített a hazatérésben. Ez a támogatás a szükséghelyzetben lévők oktatására is kiterjedt, hogy a gyermekek – gyakran több év megszakítás után – visszakerülhessenek az iskolába.

Irakban 6,7 millióan szorultak továbbra is humanitárius segítségnyújtásra, többek között 1,6 millió belső menekült, akik közül 375 000-en táborokban éltek. Az Európai Polgári Védelem és Humanitárius Segítségnyújtási Műveletek Főigazgatósága 38 millió EUR értékben vetett be műveleteket sürgősségi egészségügyi ellátás, alapvető menedék, biztonságos vízellátás, szennyvízelvezetés és higiénés körülmények, valamint humanitárius védelem biztosítása céljából, külön hangsúlyt helyezve a belső menekültekre. A főigazgatóság támogatta a szexuális erőszak túlélőinek szánt segítségnyújtást, valamint a konfliktus áldozatainak szánt fizikoterápiát és rehabilitációt, különösen az északnyugat-iráni jezidikhez hasonló célcsoportok esetében.

820 000 líbiai szorul humanitárius segítségnyújtásra. Az egészségügyi létesítmények 20 %-a megsemmisítés, kár vagy megszállás miatt be van zárva. Burjánzik a nemzetközi humanitárius jogot sértő bűnözés, emberkereskedelem folyik, a segélyszervezetek általi segélyezés és a segélyszervezetek bejutása akadályokba ütközik.

Az Európai Polgári Védelem és Humanitárius Segítségnyújtási Műveletek Főigazgatósága 8 millió EUR értékben vetett be műveleteket, amelyek a konfliktus áldozatainak biztosítottak alapvető egészségügyi ellátást, többek között háborús sürgősségi sebészeti ellátást, elsősegélycsomagokat, fizikai rehabilitációt, protézis- és pszichoszociális támogatást, alapvető gyógyszereket, valamint nemi alapú erőszak túlélőinek szánt ellátást. A segítségnyújtás helyreállította az elsődleges egészségügyi szolgáltatásokat a konfliktus sújtotta területeken, valamint az alapvető oktatást Benghazi és Sirte városában, ami gyermekek ezrei számára tette lehetővé az alapfokú oktatáshoz és a pszichoszociális támogatáshoz való hozzáférést. Az EU ezenkívül élelmezési segélyt és megélhetési támogatást, valamint készpénzalapú segítségnyújtást biztosított a legkiszolgáltatottabbak számára. A szolgáltatásnyújtásból minden kiszolgáltatott személy megkülönböztetés nélkül részesült, beleértve a migránsokat, a menekülteket és a menedékkérőket.

Egyiptom

250 000 regisztrált menekült rekedt a nagyvárosok – például Kairó és Alexandria – legzsúfoltabb és legszegényebb peremterületein, ahol a befogadó közösségek is jelentős mértékben veszélyeztetettek. A menekültek mintegy 50 %-a szíriai, a többi menekült pedig elsősorban kelet-afrikai, iraki és jemeni.

Az Európai Polgári Védelem és Humanitárius Segítségnyújtási Műveletek Főigazgatósága 2019-ben 5 millió EUR értékben folytatott műveleteket, amelyek humanitárius védelmet, sürgősségi egészségügyi szolgáltatásokat (különösen anyasági és reproduktív egészségügyi ellátást), a szükséghelyzetben lévőknek nyújtott oktatást, valamint az alapvető szükségletek fedezésére szolgáló készpénzt biztosítottak. Az összes menekült 38 %-a gyermek, a kísérő nélküli és a hozzátartozóiktól elválasztott gyermekek aránya egyre növekszik.

Nyugat-szaharai válság

A humanitárius következményekkel járó, négy évtizednyi rendezetlen politikai konfliktust követően nyugat-szaharai menekültek tízezreinek sorsát határozza meg továbbra is a feledésbe merült és elhúzódó válsághelyzet. Öt táborban élnek az Algéria délnyugati részén található sivatagban, túlélésükhöz elengedhetetlen a humanitárius segítségnyújtás.

Az Európai Polgári Védelem és Humanitárius Segítségnyújtási Műveletek Főigazgatósága 9 millió EUR értékben folytatott le műveleteket, amelyekkel élelmiszert juttatott az érintetteknek és kezelte a nyugat-szaharai menekült gyermekek és nők körében növekvő alultápláltságot, valamint biztonságos ivóvizet biztosított. Alapvető gyógyszereket is biztosított, amelyekkel a táborokban élő népesség egészségügyi szükségleteinek 80 %-át fedezte, emellett külön támogatást nyújtott a fogyatékossággal élők számára. Az Európai Polgári Védelem és Humanitárius Segítségnyújtási Műveletek Főigazgatósága ezenfelül a szükséghelyzetben lévők számára oktatást biztosított, valamint enyhítette az oktatási infrastruktúra és az iskolai szaniterhelyiségek rossz állapotát.

Horizontális prioritások

Korábbi kötelezettségvállalásaival összhangban az Európai Polgári Védelem és Humanitárius Segítségnyújtási Műveletek Főigazgatósága 2019. évi humanitárius segítségnyújtásra szánt uniós költségvetés 10 %-át a szükséghelyzetben lévők oktatására fordította, és fenntartotta azt a kötelezettségvállalását, hogy a humanitárius segítségnyújtás 35 %-át készpénztámogatás keretében biztosítja. 2019-ben elfogadásra került a fogyatékossággal élők uniós finanszírozású humanitárius segítségnyújtási műveletekbe való bevonásáról szóló operatív iránymutatás is.

A szükséghelyzetben lévők oktatása

Az Európai Polgári Védelem és Humanitárius Segítségnyújtási Műveletek Főigazgatósága továbbra is világelső volt a szükséghelyzetben lévők oktatása terén. Az Európai Polgári Védelem és Humanitárius Segítségnyújtási Műveletek Főigazgatósága által a szükséghelyzetben lévők oktatására fordított finanszírozás 166 millió EUR-t tett ki, amely 52 országban folytatott tevékenységet és több mint 2,5 millió kedvezményezettet támogatott, biztonságos és színvonalas oktatáshoz való hozzáférést biztosított a legkiszolgáltatottabb helyzetű lányok és fiúk számára.

A szükséghelyzetben lévők oktatásának ismertebbé és láthatóbbá tétele érdekében az Európai Polgári Védelem és Humanitárius Segítségnyújtási Műveletek Főigazgatósága 2019 májusában a „Szükséghelyzetben lévők oktatása: iskola mindenki számára” című magas szintű konferencia házigazdája volt, amelyen részt vett Christos Stylianides biztos, Denis Mukwege Nobel-békedíjas, Axelle Red, a Handicap International nagykövete és Typh Barrow énekes. Az Európai Polgári Védelem és Humanitárius Segítségnyújtási Műveletek Főigazgatósága #RaiseYourPencil for #School4All (#Emeld fel a ceruzádat #Iskola mindenki számára) címmel közösségimédia-kampányt indított, hogy szolidaritást tanúsítson mindazokért a válság sújtotta gyermekekért, akik nem járnak iskolába.

Pénzbeli támogatás

Az Európai Polgári Védelem és Humanitárius Segítségnyújtási Műveletek Főigazgatósága folytatta a készpénztámogatásokról folytatott megbeszélések előrevitelét. A főigazgatóság – a két kísérleti országban, Nigériában és Bangladesben nyújtandó készpénztámogatásról szóló együttes donornyilatkozat elfogadásával – hasznos szerepet töltött be a donorok közötti fokozottabb koordináció előmozdításában.

Az Európai Polgári Védelem és Humanitárius Segítségnyújtási Műveletek Főigazgatósága kiadta az „ EU Cash Compendium 2019: Doing More Cash, Better ” (2019. évi uniós készpénztámogatások gyűjteménye: minél több készpénz folyósítása, annál jobb) című dokumentumot, amely a projektszinten elért eredményeket emeli ki, az Európai Polgári Védelem és Humanitárius Segítségnyújtási Műveletek Főigazgatósága által kiadott, nagy összegű készpénztámogatásokról szóló iránymutatásban vázolt ajánlásokra hivatkozással. A dokumentum kiemeli, hogy miben különböznek a projektek, hogyan követik az Európai Polgári Védelem és Humanitárius Segítségnyújtási Műveletek Főigazgatósága által kiadott, nagy összegű készpénztámogatásokról szóló iránymutatás ajánlásait, és hogyan biztosítják a koordinációt más donorokkal és a szociális védőhálókkal, valamint kiemeli a kihívásokat és a levont tanulságokat. Már több országban megvalósult az iránymutatásban előirányzott, legalább 85:15 hatékonysági arány (a finanszírozás 85 %-a eljut a célzott kedvezményezettekhez).

Innováció és a magánszektor bevonása

Az Európai Polgári Védelem és Humanitárius Segítségnyújtási Műveletek Főigazgatósága továbbra is részt vett a globális vitában, nevezetesen a Világgazdasági Fórum éves ülésén, az Egyesült Nemzetek Szervezete Gazdasági és Szociális Tanácsának (ECOSOC) humanitárius ügyekkel foglalkozó ülésszakán, az ENSZ-közgyűlésen, valamint a humanitárius fellépés során alkalmazott innováció jövőjéről Berlinben tartott donori ülésen. Az Európai Polgári Védelem és Humanitárius Segítségnyújtási Műveletek Főigazgatósága továbbra is támogatta az innovatív megközelítések kidolgozását a humanitárius végrehajtási tervek tematikus szakpolitikai mellékletével, amely arra ösztönzi a partnereket, hogy a humanitárius válaszintézkedések környezeti lábnyomát digitális megközelítések alkalmazásával, valamint az Európai Innovációs Tanács „humanitárius segítségnyújtási célú, megfizethető csúcstechnológia” elnevezésű, 2020-ban odaítélendő, Horizont 2020 díj támogatásával csökkentsék.

Uniós vezető szerep a veszélyhelyzetekben elkövetett nemi alapú erőszakkal szembeni védelem biztosítására irányuló cselekvési felhívásban

Az Európai Polgári Védelem és Humanitárius Segítségnyújtási Műveletek Főigazgatósága „A veszélyhelyzetekben elkövetett nemi alapú erőszakkal szembeni védelem biztosítására irányuló cselekvési felhívás” elnevezésű globális kezdeményezés tagja. A reagálási kapacitás megerősítését célzó program (az Európai Polgári Védelem és Humanitárius Segítségnyújtási Műveletek Főigazgatóságának programja) szerinti, a ENSZ Népesedési Alapja (UNFPA) által működtetett projekt előmozdította a veszélyhelyzetekben elkövetett nemi alapú erőszakkal kapcsolatos intézményközi előírások, valamint a cselekvési felhívás kontextusfüggő ütemterveinek (nigériai és kongói demokratikus köztársasági kísérleti programokon alapuló) kialakításával kapcsolatos iránymutatás kidolgozását. 2018-ban és 2019-ben az Európai Polgári Védelem és Humanitárius Segítségnyújtási Műveletek Főigazgatósága megközelítőleg 52 millió EUR-t juttatott a szexuális erőszak és a veszélyhelyzetekben elkövetett nemi alapú erőszak megelőzésére és az ezekhez kapcsolódó válaszintézkedésekre. Az Európai Polgári Védelem és Humanitárius Segítségnyújtási Műveletek Főigazgatósága elindította a nem és a kor alapján kialakított mutatójára vonatkozó legelső távoktatását.