INDOKOLÁS

1. A JAVASLAT HÁTTERE

A javaslat okai és céljai Ez a javaslat az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet 5. cikkének alkalmazását érinti.

Háttér-információk Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtása részeként, az abban megállapított tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően lefolytatott vizsgálat eredményeként jött létre.

Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen Ugyanerre a termékcsoportra a 845/2012/EU bizottsági rendelettel ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket rendeltek el (HL L 252., 2012.9.19., 33. o.).

Összhang az Unió más szakpolitikáival és célkitűzéseivel Tárgytalan.

2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

Konzultáció az érdekeltekkel

Az eljárásban érintett érdekeltek az alaprendelet rendelkezéseinek megfelelően lehetőséget kaptak arra, hogy a vizsgálat során megvédjék érdekeiket.

Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása

Külső szakértők bevonására nem volt szükség.

Hatásvizsgálat Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeképpen jött létre. Az alaprendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot, azonban tartalmazza a vizsgálandó feltételek teljes körű listáját.

3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI

A javaslat összefoglalása A Bizottság 2012. szeptember 18-án ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó egyes szerves bevonatú acéltermékek behozatalára. A vizsgálat megállapította, hogy az érintett terméket dömpingelték, ami kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. A vizsgálat azt is megállapította, hogy a dömpingellenes intézkedések elrendelése nem ellentétes az Unió érdekeivel. Ennélfogva javasolt, hogy a Tanács fogadja el a mellékelt rendeletjavaslatot annak érdekében, hogy a Kínai Népköztársaságból származó szerves bevonatú acéltermékek behozatalára vonatkozóan végleges dömpingellenes intézkedések kerüljenek elrendelésre.

Jogalap Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló 1225/2009/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet).

A szubszidiaritás elve A javaslat az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható.

Az arányosság elve A javaslat a következők miatt eleget tesz az arányosság elvének:

Az intézkedés formáját a fent említett alaprendelet írja le, amely nem hagy teret a nemzeti döntéshozatalnak.

Nem szükséges annak feltüntetése, hogy az Unióra, a nemzeti kormányokra, a regionális és helyi hatóságokra, a gazdasági szereplőkre és a polgárokra háruló pénzügyi és adminisztratív teher hogyan minimalizálható, és milyen mértékben arányos a javaslat célkitűzésével.

A jogi aktus típusának megválasztása

Javasolt aktus: rendelet.

Más jogi aktus azért nem lenne megfelelő, mert az alaprendelet nem rendelkezik más választási lehetőségről.

4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

A javaslatnak nincsenek az uniós költségvetést érintő vonzatai.

2013/0051 (NLE)

Javaslat

A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

a Kínai Népköztársaságból származó egyes szerves bevonatú acéltermékekre vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre[1] (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére és 14. cikkének (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,

mivel:

1. IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK

(1) A Bizottság a 845/2012/EU rendelettel[2] (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot (a továbbiakban: ideiglenes intézkedések) vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes szerves bevonatú acéltermékekre.

(2) Az eljárás megindítására azt követően került sor, hogy az Eurofer (a továbbiakban: panaszos) 2011. november 7-én panaszt nyújtott be a szerves bevonatú acéltermékek teljes közösségi termelésének jelentős részét – ebben az esetben több mint 70 %-át – adó gyártók nevében. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozóan, és ez elegendőnek bizonyult az eljárás megindításához.

2. AZ ELJÁRÁS TOVÁBBI MENETE

(3) Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: az ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtott be az ideiglenes megállapításokra vonatkozó írásbeli észrevételeket. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére.

(4) A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához. A következő vállalat telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:

– Macrometal, Hamburg

(5) Ezt követően valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a Kínából származó egyes szerves bevonatú acéltermékek behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését és az ideiglenes vám révén biztosított összegek végleges beszedését kívánta javasolni (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra hozatal). Egyúttal meghatározott időszakot biztosítottak a feleknek arra, hogy e végleges nyilvánosságra hozatal kapcsán ismertessék észrevételeiket.

(6) Az érdekelt felek valamennyi észrevételét megfontolták és indokolt esetben figyelembe vették.

2.1. Vizsgálati időszak

(7) Az ideiglenes rendelet (12) preambulumbekezdésének megfelelően a dömping és a kár vizsgálata a 2010. október 1-jétől 2011. szeptember 30-áig terjedő időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) vonatkozott. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2008 januárjától a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).

3. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

3.1. Termékek kizárására irányuló kérelmek

(8) Az ideiglenes rendelet (19) és (20) preambulumbekezdése megállapította, hogy a Bizottsághoz termékek kizárására irányulóan számos kérelem érkezett, és hogy ezekről az ideiglenes rendelet kihirdetéséig nem született döntés.

(9) Az ideiglenes megállapítások nyilvánosságra hozatalát követően további kérelmek érkeztek, és ezek az alábbiak szerint kerültek megvizsgálásra:

3.1.1. Szerves bevonatú acéltermékek króm vagy ón fémbevonattal

(10) A szerves bevonatú acéltermékek egyik felhasználója kérelmet nyújtott be a króm vagy ón fémbevonatú acéltermékeknek a termékkörből való kizárása iránt. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a króm vagy ón fémbevonat fizikai és kémiai tulajdonságai tekintetében megkülönbözteti a szóban forgó terméket a vizsgálat tárgyát képező szerves bevonatú acéltermékektől. A króm vagy ón fémbevonatú acéltermékeket szinte kizárólag az élelmiszercsomagolásban és a kábelgyártásban használnak. Az iparág uniós képviselői ugyancsak amellett érveltek, hogy ez a termék ne legyen része a vizsgált termékkörnek. Ezen okokból kifolyólag a króm vagy ón fémbevonatú acéltermékeket kizárták a vizsgált termékkörből.

(11) A Kínai Vas- és Acélipari Gyártók Szövetsége (China Iron and Steel Association - CISA), két importőr és egy felhasználó négy további terméktípus kizárására tettek javaslatot. Ezen kérelmek az alábbiak szerint kerültek megvizsgálásra és elutasításra.

3.1.2. Melegen hengerelt, szerves vagy szervetlen lemezek védőbevonattal

(12) Ez a kérelem azért került elutasításra, mert ezek a termékek nem tartoznak a vizsgált KN-kódok alá. A festés vagy bevonat csak a rozsdavédelmet szolgálja, következésképp a termék a nem a 7210 KN-kód, hanem a 7208 KN-kód alá tartozik. A melegen hengerelt, védőbevonattal ellátott, szerves vagy szervetlen lemezek nem tartoznak a termékkörbe, következésképp nem is lehet onnan kizárni azokat.

3.1.3. 0,6 és 2,0 mm közötti vastagságú szerves bevonattal ellátott acéltermékek

(13) A CISA és két importőr kérelmezte a 0,6 és 2,0 mm közötti vastagságú szerves bevonatú – a Kínából érkező behozatal 5–10%-át kitevő – acéltermékek kizárását azt állítván, hogy kínai export és uniós termelés között közvetlen verseny csak a 0,25 és 0,6 mm közötti vastagságú szerves bevonattal ellátott acéltermékek tekintetében áll fent.

(14) Ez a kérelem elutasításra került, mivel mind a kínai exportőrök, mind az iparág uniós szereplői gyártanak és értékesítenek 0,6 mm és 2,0 mm közötti vastagságú szerves bevonattal ellátott acéltermékeket, következésképp ezek a termékek egyértelműen versenyeznek egymással. Nem került olyan bizonyíték bemutatásra, amely igazolná azt, hogy a 0,6 mm-nél vastagabb szerves bevonattal ellátott acéltermékek ne versenyeznének a 0,6 mm-nél vékonyabb szerves bevonattal ellátott acéltermékekkel és következésképp két különböző terméktípusról lenne szó. A 0,6 mm-nél vékonyabb és a 0,6 mm-nél vastagabb szerves bevonattal ellátott acéltermékek ugyanazon alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel, valamint ugyanazon végfelhasználási célokkal rendelkeznek, következésképp azonos terméknek tekintendők.

3.1.4. Alumínium-cink ötvözettel bevont acéltermékek

(15) A két importőr azt állította, hogy mindössze négy uniós gyártó rendelkezett engedéllyel ezen terméktípus gyártására, és ténylegesen csupán egy vállalat gyártotta ezt. Azt is állították, hogy termékjellemzőit tekintve ez a termék különbözik a cink bevonatú szerves bevonatú acéltermékektől.

(16) A kérelem elutasításra került, mivel a felhasználási céljaikat tekintve átfedésben lévő két terméktípus helyettesíthető egymással, és legalább két együttműködő uniós gyártó termelt ebből a terméktípusból a vizsgálati időszak alatt. Meg kell jegyezni, hogy a vizsgálati időszak alatt mindössze egy együttműködő kínai exportáló gyártó exportálta ezt a terméktípust.

3.1.5. Cink ötvözettel bevont acéltermékek

(17) Ez a kérelem azért került elutasításra, mert – szemben az egyik felhasználó állításával – ebből a termékből számos uniós gyártó jelentős mennyiséget termel és értékesít, továbbá a termék ugyanazon alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel, valamint végfelhasználási célokkal rendelkezik, mint a szerves bevonatú acéltermékek más típusai.

3.2. Termékek felvételére irányuló kérelmek

(18) Az ideiglenes megállapítások nyilvánosságra hozatalát követően az egyik szakmai szervezet a króm vagy ón fémbevonatú, a 7210 12 20 10 és a 7210 50 00 10 TARIC-kód alá besorolt acéltermékek termékkörbe való felvételét kérelmezte. A kérelem elutasításra került, mivel ezek a kódok nem szerepeltek az eredeti panaszban, és az e kódok által lefedett termékek fizikai és műszaki jellemzőik tekintetében különböznek a panaszban szereplő termékektől.

3.3. Érintett termék

(19) Tekintettel a króm vagy ón fémbevonatú acéltermékek kizárásának elfogadására, az érintett termékre vonatkozó, az ideiglenes rendelet (13) és (14) preambulumbekezdésében szereplő ideiglenes megállapítások ezen kizárással módosulnak.

(20) Az érintett terméket tehát a jelenleg az ex 7210 70 80, az ex 7212 40 80, az ex 7225 99 00 és az ex 7226 99 70 KN-kód alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból származó egyes szerves bevonatú acéltermékek alkotják, azaz síkhengerelt termékek ötvözött vagy ötvözetlen acélból (kivéve a rozsdamentes acélt), legalább az egyik oldalon festve, lakkozva vagy műanyaggal bevonva, az olyan, úgynevezett „szendvicspanelek” kivételével, amelyeket épületekben alkalmaznak, és két külső fémlemezből állnak, köztük stabilizáló magként szigetelőanyaggal, és kivéve azon termékeket, amelyek hordozófelülete cinkpor tartalmú (olyan, cinkben gazdag festék, amely legalább 70 tömegszázalék cinket tartalmaz), kivéve továbbá a króm vagy ón fémbevonatú termékeket (a továbbiakban: az érintett termék).

3.4. Hasonló termék

(21) Mivel az ideiglenes rendelet (15)–(18) preambulumbekezdésében foglalt következtetésekre vonatkozóan nem érkeztek észrevételek, a hasonló termékre vonatkozó ideiglenes megállapítások megerősítést nyernek.

4. DÖMPING

(22) Az átmeneti intézkedések kiszabását és a Bizottság ideiglenes megállapításainak a kínai exportáló gyártók felé történő közlését követően számos kínai exportáló nyújtott be észrevételeket a dömpingre vonatkozóan.

4.1. Piacgazdasági elbánás

(23) A piacgazdasági elbánásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (21)–(38) preambulumbekezdései megerősítést nyernek. A piacgazdasági elbánást kérő kínai exportálók együttműködő két csoportja közül egyik sem tudta bizonyítani, hogy megfelelnének a piacgazdasági elbánás feltételeinek.

4.2. Egyéni elbánás

(24) Két kínai exportáló gyártó felelt meg az egyéni elbánás feltételeinek (az ideiglenes rendelet (40) preambulumbekezdése). Egy másik fél megismételte az egyéni elbánás és az egyéni vizsgálat iránti kérelme kapcsán előadottakat. Egészen pontosan a szóban forgó fél visszavonta a piacgazdasági elbánásra vonatkozó kérelmét, de fenntartotta az egyéni elbánás és az egyéni vizsgálat iránti kérelmét. Ez a kérelem egyéni vizsgálat iránti kérelemként került elbírálására, és ennek megfelelően bekerült az ideiglenes rendelet (41) preambulumbekezdésében említett kérelmek közé. Az alaprendelet 9. cikkének (5) és (6) bekezdése alapján egyéni vámokat kell kivetni az exportőrnek vagy gyártónak az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyéni vizsgálatban részesített importjaira. A (26)–(31) preambulumbekezdésben részletesebben kifejtettek szerint a szóban forgó félnek az egyéni vámtétel iránti kérelme elutasításra került.

(25) Az egyéni elbánásra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában, az ideiglenes rendelet (39) és (40) preambulumbekezdései megerősítést nyernek.

4.3. Egyéni vizsgálat

(26) Egyéni vizsgálatra vonatkozó igényt nyolc exportáló gyártó nyújtott be az alaprendelet 17. cikke (3) bekezdésének megfelelően. Az ideiglenes rendelet – ezen rendelet által megerősített – (41) és (42) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint egy exportáló gyártó, a piacgazdasági elbánást kérelmező Union Steel China a piacgazdasági elbánás iránti kérelme elbírálásának keretében került megvizsgálásra.

(27) Az egyéni vizsgálat iránti további kérelmekkel kapcsolatban megállapítást nyert, hogy az egyéni vizsgálat indokolatlanul nagy teherrel járna, és ellehetetlenítené a vizsgálat időben történő lezárását. Következésképp ezek a kérelmek elutasításra kerültek.

(28) Az egyik fél azzal érvelt, hogy kérelme nem tekinthető túlzott adminisztratív teherrel járónak, hiszen az ideiglenes szakaszt követően a Bizottság szolgálatainak még mindig hat hónap áll rendelkezésükre a végleges döntés előtt. Továbbá a közelmúltbeli eljárásokban a Bizottság szolgálatai hozzájárultak az egyéni vizsgálathoz az ideiglenes szakasz után.

(29) Egy másik, a fenti (24) preambulumbekezdésben már említett fél érvelése szerint azért kellett volna számára biztosítani az egyéni vizsgálatot, mert a szükséges információkat a megadott határidőn belül rendelkezésre bocsátotta, és az egyéni vizsgálatot egy másik exportáló gyártó, a Union Steel China számára már megadták.

(30) Az egyéni vizsgálat iránti kérelmek elfogadására vagy elutasítására vonatkozó döntések meghozatalára eseti alapon, a benyújtott kérelmek számának és a kérelmek elbírálására rendelkezésre álló idő figyelembevételével kerül sor. A konkrét esetben – tekintettel a benyújtott kérelmek számára, a mintában szereplő exportáló gyártók vizsgálatára rendelkezésére álló rövid időre, és a mintában nem szereplő exportáló gyártónak a piacgazdasági elbánás iránti kérelmére, valamint a kötelező eljárási határidőkre – az a döntés született, hogy az említett kérelmek elfogadására a (27) preambulumbekezdésben kifejtettek értelmében nincs mód.

(31) Az ideiglenes rendelet (41) preambulumbekezdésében megállapítottak szerint a Union Steel China esetében a körülmények különbözőek voltak, mivel ez a vállalat a piacgazdasági elbánás iránti kérelmének vizsgálata kapcsán korábban már átvilágításra került.

4.4. Rendes érték

4.4.1. Analóg ország

(32) Kanadának, mint analóg országnak a kiválasztásával kapcsolatban további észrevétel nem érkezett. Következésképp az ideiglenes rendelet (43)–(49) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

4.4.2. A rendes érték meghatározása

(33) A rendes értéket az analóg országban (azaz Kanadában) lévő egyetlen együttműködő gyártó által szolgáltatott adatok alapján számították ki. A rendes értéket tehát a belföldi értékesítési árak és az egyetlen kanadai gyártó hasonló termékének számított rendes értéke alapján állapították meg az ideiglenes rendelet (50)–(55) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint.

(34) Az ideiglenes közzétételt követően két kínai exportáló gyártó azt állította, hogy a Bizottság nem közölte a szükséges információkat az analóg országban érvényes rendes értékre vonatkozóan, különös tekintettel a különböző terméktípusokra, a termékek összehasonlíthatóságára, reprezentatív jellegére és a kiigazításokra.

(35) Ezeket az állításokat a Bizottság részben elfogadta. A Bizottság a kínai exportáló gyártókkal közölt minden olyan, a rendes érték kiszámításához felhasznált releváns információt, amelyet ki lehetett adni anélkül, hogy megsértenék az alaprendelet 19. cikkének rendelkezéseit, vagyis biztosítva, hogy az egyetlen kanadai gyártó által szolgáltatott minden bizalmas adatot ilyenként is kezeljenek, és ne közöljék azokat más felekkel. Az exportáló gyártókkal közölt információk lehetővé tették azt, hogy az exportáló gyártók megértsék az alaprendelet 2. cikkének előírásaival összhangban alkalmazott módszert. Megállapítást nyert ugyanakkor, hogy adattartományok alkalmazásával terméktípusonként részletesebb adatok közlésére lenne lehetőség az adatok bizalmas kezelésére vonatkozó kötelezettség tiszteletben tartása mellett. Ilyen adatokat közöltek a végleges nyilvánosságra hozatalkor. Továbbá részletesebb információk kerültek közlésre arról, hogy egyes terméktípusokat miért nem találtak reprezentatívnak, valamint a rendes érték megállapításánál tett kiigazításokról.

(36) A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél elismerte, hogy valóban sor került részletesebb adatok közlésére, de azt állította, hogy bizonyos adatok továbbra is hiányoztak, így különösen a rendes érték megállapításánál figyelembe vett gyártási költségek azon terméktípusokra vonatkozóan, amelyeket belföldön nem értékesítettek.

(37) A belföldön nem értékesített terméktípusok esetében a leginkább hasonló terméktípus gyártási költségeit vették alapul és igazították ki indokolt esetben. Jóllehet ezek a terméktípusok nem voltak azonosak a kínai exportáló gyártók által exportált termékekkel, mégis nagyon hasonlóak voltak a kínai exportáló gyártók által értékesített termékekhez, mivel jóformán csak a szerves bevonat vastagsága tért el. Ennek megfelelően a gyártási költség tekintetében csekély különbség mutatkozott.

(38) Miként azt a szóban forgó fél a beadványában is elismeri, a végleges nyilvánosságra hozatal során a Bizottság adattartományok formájában részletesebb adatokkal szolgált, így többek között az analóg országban a gyártási költségre, az értékesítési, általános és adminisztratív (SGA) költségekre és a profitra vonatkozó adatok, a rendes érték megállapításához felhasznált adatok, a rendes érték teljes kiigazításával kapcsolatos adatok, a terméktípusok szerinti végső rendes értékre vonatkozó adatok, a reprezentativitásra vonatkozó adatok, valamint a rendes értékre alkalmazott kiigazítások jellegével és hatásával kapcsolatos adatok tekintetében.

(39) Fentiekből következően az alaprendelet 20. cikkének előírásaival összhangban teljesített végleges nyilvánosságra hozatal lehetővé tette az érdekelt felek számára, hogy részleteiben megismerjék az alaprendelet 2. cikkének előírásaival összhangban alkalmazott módszert, egyúttal minden fél lehetőséget kapott a végleges nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos észrevételeinek megtételére. Következésképp megállapítható, hogy a nyilvánosságra hozatal teljes körű volt, az érdekelt felek védelemhez való joga pedig semmilyen tekintetben sem sérült.

(40) Az egyik fél azt állította, hogy a kalkulált rendes érték eseteinél az SGA-költségekre és a profitra vonatkozó információk forrása ismeretlen maradt. Az ideiglenes rendelet (55) preambulumbekezdésében azonban szerepel a magyarázat, amely szerint a kanadai gyártó értékesítési, általános és adminisztratív költségeit, a nyereségesnek talált terméktípusok esetében pedig a kanadai gyártó által alkalmazott haszonkulcsokat vették alapul azokban az esetekben, amikor a rendes értéket számítás útján kellett meghatározni. Az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban az értékesítési, általános és adminisztratív költségeket és a profitot az analóg ország gyártójának szokásos kereskedelmi gyakorlata melletti ellenőrzött költségadatai és ellenőrzött hazai értékesítési adatai alapján kell megállapítani.

(41) A fentiekre tekintettel az ideiglenes rendelet (50)–(55) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

4.5. Exportár

(42) Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (56) preambulumbekezdésében foglaltak megerősítést nyernek.

4.6. Összehasonlítás

(43) Két érdekelt fél azt állította, hogy a Bizottság nem nyújtott elegendő információt a terméktípusok összehasonlíthatóságára és a terméktípusok szintjén értelmezett reprezentativitására vonatkozóan.

(44) A fenti (35) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint a Bizottság a kínai exportáló gyártókkal közölt minden releváns adatot, amelyet közölhetett, figyelemmel az alaprendelet titoktartásra vonatkozó rendelkezéseire. Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően tett ezen állítás nyomán az egyes terméktípusokra vonatkozóan a Bizottság valóban közölt részletesebb adatokat, többek között arra vonatkozóan, hogy bizonyos terméktípusokat miért nem találtak reprezentatívnak, és ebből következően miért kellett a rendes értéket számítás útján megállapítani.

(45) A kanadai, mint analóg országbeli gyártónál tett ellenőrző látogatást követően egyes terméktípusok esetében a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének a) pontjával összhangban a fizikai jellemzők különbözőségeinek figyelembevételével lefelé korrigálták, jórészt mivel megállapítást nyert, hogy néhány terméktípus esetében a kanadai gyártó által alkalmazott szerves bevonat minőségbeli különbséget mutatott a kínai exportáló gyártók által alkalmazotthoz képest. Ezen kiigazítások az érintett terméktípusokra megállapított rendes érték csökkenését eredményezték.

(46) Az egyik érdekelt fél kérte a rendes értékre alkalmazott egyes kiigazítások összegeinek közlését. A kanadai gyártó által közölt adatok titkosságára tekintettel ezen adatokat nem lehetett kiadni. A végleges nyilvánosságra hozatal keretében azonban a kiigazítások összesített százalékos értékét megadták, ebből pedig látszott, hogy a kiigazítások hatása nem volt számottevő.

(47) A fenti (37) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint esetleges eltérés megállapítása esetén a belföldön értékesített terméktípusok nagyon nagy mértékben hasonlítottak a kínai exportáló gyártók által értékesített terméktípusokhoz. A szóban forgó terméktípusokról megállapítást nyert, hogy az acél minősége, az alkalmazott felületkezelés vastagsága és az alkalmazott fémbevonat típusa és tömege tekintetében hasonlók voltak.

(48) Indokolt esetben a fizikai jellemzők tekintetében mutatkozó – az alkalmazott szerves bevonat minőségével összefüggő, néhány terméktípust érintő – különbségek a fenti (45) preambulumbekezdésben foglaltak szerint kiigazításra kerültek. A különbség piaci értékének meghatározása érdekében a leginkább hasonló terméktípushoz viszonyított átlagos költségkülönbség és a nemzetközi piaci árak kerültek figyelembevételre.

(49) Ugyanezen érdekelt fél tájékoztatást kért arról, hogy a szállítási és biztosítási költségeket beleszámították-e az SGA-költségekbe. Ki kell emelni, hogy mivel az összehasonlításra gyártelepi (ex-works) paritáson került sor, ezek a költségek nem lettek figyelembe véve.

(50) Az egyik érdekelt fél érvelése szerint három számla összegével összefüggő kiigazítási igényüket, valamint egy konkrét értékesítési ügyletet is figyelembe kellett volna venni. Ez az igény egy vevőnek fizetett olyan kártérítéshez kapcsolódott, amely egy a vizsgálati időszakot megelőzően teljesített értékesítéssel függött össze, ahol azonban a kártérítést a vizsgálati időszakban kiállított, fent említett három számla értékéből adott kedvezményként kezelték, aminek eredményeként a számlák értéke mesterségesen csökkent. A vállalat ezen igénye elfogadásra került. A kért kiigazítás megtörtént, és a korábban hibásan kihagyott értékesítési ügyletet figyelembe vették az exportár kiszámításánál.

(51) További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (57) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

4.7. Dömpingkülönbözet

(52) Erre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (58)–(59) preambulumbekezdésében kifejtett módszer megerősítést nyer.

(53) Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a Bizottságot arról tájékoztatták, hogy a rendelet rendelkező részében az érintett terméket nem gyártó néhány kereskedő vállalat is megnevezésre került. Ezek a kereskedő vállalatokat azóta kivették a rendelkező részből, amelyben most már csak exportáló gyártók vannak megnevezve.

(54) Figyelembe véve a rendes érték – fenti (45) preambulumbekezdés szerinti – kiigazítását és az exportár – fenti (50) preambulumbekezdés szerinti – nagyon kismértékű kiigazítását, illetve további észrevételek hiányában a CIF uniós határparitásos ár százalékában kifejezett, vámfizetés nélküli végleges dömpingkülönbözetek az alábbiak:

Vállalat neve || Dömpingkülönbözet

Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, és Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd || 60,9%

Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd és Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd || 48,9%

Union Steel China || 50,9%

Egyéb együttműködő vállalatok || 55,0%

Nem együttműködő vállalatok || 68,1%

(55) Az ideiglenes rendelet (60) preambulumbekezdésében megállapított tények alapján, a Kína egészére érvényes végleges dömpingkülönbözet az exportáló gyártók reprezentatív terméktípusaira megállapított legmagasabb dömpingkülönbözet alapján került megállapításra. A rendes értéknek a (45) preambulumbekezdés szerinti kiigazítását, és a párhuzamosan futó szubvencióellenes eljárásban ugyanezen termékre vonatkozóan az exporttámogatások miatt kivetett kiegyenlítő vámokat figyelembe véve, illetve további észrevételek hiányában a CIF uniós határparitásos ár százalékában kifejezett, vámfizetés nélküli országos dömpingkülönbözet 68,1%-on kerül meghatározásra.

5. KÁR

5.1. Az uniós termelés és az uniós gazdasági ágazat

(56) Az uniós termelésre vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (63) és (64) preambulumbekezdésében szereplő megállapítások megerősítést nyernek.

5.2. Az uniós piac

(57) Az uniós piacra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (65)–(69) preambulumbekezdésében szereplő megállapítások megerősítést nyernek.

5.3. Az uniós fogyasztás

(58) Az ideiglenes rendelet kihirdetését követően az érdekelt felek némelyike a kárra vonatkozóan közzétett adatok néhány ellentmondására hívta fel a figyelmet. A Bizottság újból megvizsgálta és indokolt esetben módosította az uniós gazdasági ágazatra és az uniós piacra vonatkozó adatokat. Jóllehet a felülvizsgálat nyomán néhány évre vonatkozóan megváltoztak a számadatok, a kirajzolódó trendek és az adatokból levont következtetések jórészt változatlanok maradtak.

(59) Az említett felülvizsgálatot követően a teljes uniós fogyasztásra vonatkozó adatok az alábbiak szerint alakultak:

|| 2008 || 2009 || 2010 || Vizsgálati időszak

Fogyasztás (tonna) || 5 197 716 || 3 879 380 || 4 548 528 || 4 811 310

Index (2008 = 100) || 100 || 75 || 88 || 93

(60) A figyelembe vett időszakban a teljes fogyasztás az uniós piacon 7 %-kal csökkent. 2008 és 2009 között a csökkenés mértéke mintegy 25 %-ot tett ki, aminek hátterében elsősorban a gazdasági válság globális negatív hatásai álltak, különösen az építőiparra gyakorolt hatások. Ezt követően a fogyasztás növekedésnek indult, és 2009-től a vizsgálati időszakig 18 százalékponttal nőtt, de még mindig alatta maradt a 2008-as kezdeti értékének.

(61) Az uniós fogyasztásra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (70)–(72) preambulumbekezdésében szereplő megállapítások megerősítést nyernek.

5.4. Az Unióba irányuló behozatal, piaci részesedés

(62) A Kínából az Unióba irányuló behozatal a figyelembe vett időszak alatt az alábbiak szerint alakult. A piaci részesedésre vonatkozó adatok változásai a fogyasztási adatokban bekövetkezett változások eredményei:

|| 2008 || 2009 || 2010 || Vizsgálati időszak

Kínából származó behozatal mennyisége (tonna) || 472 988 || 150 497 || 464 582 || 702 452

Index (2008 = 100) || 100 || 32 || 98 || 149

Piaci részesedés || 9,1% || 3,9% || 10,2% || 14,6%

Index (2008 = 100) || 100 || 43 || 112 || 160

Forrás: Eurostat

(63) A fogyasztási adatok változása nyomán az ideiglenes rendeletben közzétett adatokhoz képest megváltozott a Kínából származó import százalékban kifejezett piaci részesedése. A trend ugyanakkor változatlan. A kínai import piaci részesedése az érintett időszak elején tapasztalt 9,1%-os értékről az időszak végére jelentősen, 14,6%-ra nőtt. Az import a 2009-es – a fogyasztásnak a gazdasági válságra visszavezethető erős visszaesését leképező – csökkenést követően nagyon gyorsan magára talált, a piaci részesedés egy év alatt visszaállt a 2008-as, azaz a gazdasági válság előtti szintre, a vizsgálati időszak végére pedig jelentősen meg is haladta azt.

5.4.1. A behozott termékek ára és áralákínálás

(64) A nyilvánosságra hozatalt követően az exportáló gyártók egyike további információkat kért az áralákínálás számításáról azokra az esetekre vonatkozóan, ahol a Kínából exportált terméktípus és az uniós gyártók által az uniós piacon értékesített terméktípus nem teljesen egyezett meg egymással. Tájékoztatást kértek továbbá arról, hogy tettek-e kiigazításokat a fizikai különbségek tekintetében azokban az esetekben, amikor a terméktípusok nem teljesen egyeztek meg egymással.

(65) Azokban az esetekben, amikor az exportált terméktípus és az uniós gyártók által értékesített terméktípus nem teljesen egyezett egymással, a Bizottság az exportált terméktípust az uniós gyártók által értékesített leginkább hasonló terméktípushoz hasonlította. Ezekben az esetekben a terméktípust a Bizottság olyan szoros hasonlóságot mutató terméktípushoz hasonlította, amellyel kizárólag a hordozóréteg vastagsága tekintetében volt eltérés.

(66) Amennyiben szoros hasonlóságot mutató terméktípusból több is volt, a Bizottság az exportált terméktípust az uniós piacon értékesített olcsóbb termékhez hasonlította, függetlenül attól, hogy ezen olcsóbb terméktípus vastagabb vagy vékonyabb hordozóréteggel rendelkezett-e. Következésképp a fizikai különbségek miatti kiigazítás nem tűnt szükségesnek.

(67) Az importárakra és az áralákínálásra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (78)–(81) preambulumbekezdésében szereplő megállapítások megerősítést nyernek.

6. Az uniós ágazat gazdasági helyzete

6.1. Előzetes megjegyzések

(68) Az uniós ágazat gazdasági helyzetével kapcsolatos előzetes megjegyzésekre vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (82)–(85) preambulumbekezdésében levont következtetések változatlanok maradnak.

6.2. Az uniós gazdasági ágazat egészére vonatkozó adatok (makrogazdasági mutatók)

(69) A (86)–(92) preambulumbekezdésben szereplő ideiglenes megállapítások nyilvánosságra hozatalát követően a Bizottság frissítette az e megállapítások alapját képező adatforrásokat. Az adatoknak ezen frissítése nem változtatott jelentősen az ideiglenes rendeletben közzétett mutatókon, és nem változtatott a Bizottság kárelemzésének alapját képező trendeken sem. A frissített adatok az alábbiak:

6.2.1. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

|| 2008 || 2009 || 2010 || Vizsgálati időszak

Termelési mennyiség (tonna) || 4 447 780 || 3 514 965 || 3 992 209 || 4 018 310

Index (2008 = 100) || 100 || 79 || 90 || 90

Termelési kapacitás (tonna) || 6 007 536 || 6 128 301 || 6 099 587 || 5 923 311

Index (2008 = 100) || 100 || 102 || 102 || 99

Kapacitáskihasználás || 74% || 57% || 65% || 68%

Index (2008 = 100) || 100 || 77 || 88 || 92

Forrás: a panasz és a kitöltött kérdőívek.

(70) Jóllehet az adatok némileg megváltoztak, az ideiglenes rendelet (87) és (88) preambulumbekezdésében megállapított trendeket és következtetéseket ez nem érinti, következésképp azok megerősítést nyernek. A termelés jelentősen visszaesett 2009-ben, majd 2010-ben részben visszaerősödött és stabil, de még mindig a 2008-as szint alatt maradt a vizsgálati időszakban. A termelési kapacitás a figyelembe vett időszakban állandó volt, a kapacitáskihasználtság ugyanakkor – a termelés alakulását követve – visszaesett.

6.2.2. Értékesítések volumene, piaci részesedés és növekedés

|| 2008 || 2009 || 2010 || Vizsgálati időszak

Értékesítési volumen (tonna) || 2 951 468 || 2 280 304 || 2 643 923 || 2 592 540

Index (2008 = 100) || 100 || 77 || 90 || 88

Piaci részesedés (%) || 56.8% || 58.8% || 58.1% || 53.9%

Index (2008 = 100) || 100 || 104 || 102 || 95

Forrás: a panasz és a kitöltött kérdőívek.

(71) 2009-ben az uniós gazdasági ágazat által a független vevőknek értékesített volumen jelentős mértékben, 23 %-kal csökkent. 2010-ben az értékesítési volumen 13 százalékponttal nőtt, de ezt követően a vizsgálati időszakban 2 százalékponttal csökkent. Így megerősítést nyernek az ideiglenes rendelet (90)‑(91) preambulumbekezdésében tett megállapítások.

6.2.3. Foglalkoztatás és termelékenység

|| 2008 || 2009 || 2010 || Vizsgálati időszak

Foglalkoztatás (FTE) || 7 088 || 6 470 || 6 097 || 6 046

Index (2008 = 100) || 100 || 91 || 86 || 85

Termelékenység (tonna/FTE) || 627 || 543 || 655 || 665

Index (2008 = 100) || 100 || 87 || 104 || 106

Forrás: a panasz, a kitöltött kérdőívek és az Eurofer.

(72) Jóllehet az adatok némiképp megváltoztak, az ideiglenes rendelet (92) preambulumbekezdésében a foglalkoztatásra vonatkozóan megállapított következtetések megerősítést nyernek.

6.3. A mintában szereplő uniós gyártókra vonatkozó adatok (mikrogazdasági mutatók)

(73) A (93)–(108) preambulumbekezdésben szereplő ideiglenes megállapítások nyilvánosságra hozatalát követően a Bizottság frissítette az e megállapítások alapját képező adatforrásokat. Az adatoknak ezen frissítése nem változtatott jelentősen az ideiglenes rendeletben közzétett mutatókon, és nem változtatott a Bizottság kárelemzésének alapját képező trendeken sem. A frissített adatok az alábbiak:

6.3.1. Az uniós gazdasági ágazatot képviselő gyártók átlagos egységárai

(74) A független vevőknek felszámított egységár 2009. évi 21%-os csökkenését és az ezzel járó veszteséget követően az egységár emelkedni kezdett. 2010-ben és a vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat a költségek növekedését tapasztalta, és csak mérsékelten tudta emelni az árakat a költségek fedezése érdekében, épp csak annyival, hogy 2010-ben és a vizsgálati időszakban ugyanazon alacsony szintű nyereségességet tartani tudja. Ennek következtében azonban tovább veszített a piaci részesedéséből, mivel a kínai importárak folyamatosan az uniós gazdasági ágazat árai alá mentek.

|| 2008 || 2009 || 2010 || Vizsgálati időszak

Független vevők részére értékesített termékek egységára (EUR/tonna) || 1 023 || 805 || 911 || 994

Index (2008 = 100) || 100 || 79 || 89 || 97

Termelési egységköltség (EUR/tonna) || 925 || 884 || 893 || 978

Index (2008 = 100) || 100 || 95 || 97 || 106

Forrás: a mintába felvett gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.

6.3.2. Nyereségesség, cash flow, beruházások, beruházások megtérülése

(75) Az alábbi táblázat a tájékozódás megkönnyítése végett kerül megismétlésre, hiszen az abban szereplő adatok, így az azokból levont következtetések nem változtak.

|| 2008 || 2009 || 2010 || Vizsgálati időszak

Az Unióban a független vevőknek történő értékesítések nyereségessége (az értékesítési forgalom %-ában) || 6,7% || -9,3% || 2,8% || 2,6%

Index (2008 = 100) || 100 || -138 || 41 || 39

Cash flow (EUR) || 328 190 880 || 211 298 356 || 152 030 083 || 204 650 414

Index (2008 = 100) || 100 || 64 || 46 || 62

Beruházások (EUR) || 55 717 957 || 4 537 128 || 12 530 132 || 15 302 264

Index (2008 = 100) || 100 || 8 || 22 || 27

A beruházások megtérülése || 13,8% || -13,9% || 5,9% || 6%

Index (2008 = 100) || 100 || -101 || 43 || 44

Forrás: a mintába felvett gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.

6.3.3. Készletek

(76) Az alábbi táblázat a tájékozódás megkönnyítése végett kerül megismétlésre, hiszen az abban szereplő adatok, így az azokból levont következtetések nem változtak.

|| 2008 || 2009 || 2010 || Vizsgálati időszak

Zárókészlet (tonna) || 116 852 || 97 533 || 124 848 || 130 593

Index (2008 = 100) || 100 || 83 || 107 || 112

Forrás: a mintába felvett gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.

6.3.4. Foglalkoztatottság, bérek és termelékenység

(77) Az alábbi táblázat a tájékozódás megkönnyítése végett kerül megismétlésre, hiszen az abban szereplő adatok, így az azokból levont következtetések nem változtak.

Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség (EUR, a mintába felvett uniós gyártók) || 60,959 || 57,892 || 58,637 || 62,347

Index (2008 = 100) || 100 || 95 || 96 || 102

Forrás: a mintába felvett gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.

6.3.5. Kötött felhasználás és kötött értékesítés

|| 2008 || 2009 || 2010 || Vizsgálati időszak

Kötött felhasználás és kötött értékesítés (tonna) || 1 135 987 || 914 412 || 986 386 || 970 757

Index (2008 = 100) || 100 || 80 || 87 || 85

Piaci részesedés || 22% || 24% || 22% || 20%

Index (2008 = 100) || 100 || 108 || 99 || 92

Forrás: a panasz és a mintába felvett gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.

|| 2008 || 2009 || 2010 || Vizsgálati időszak

Kötött felhasználás és kötött értékesítés (EUR/tonna) || 962 || 802 || 901 || 965

Index (2008 = 100) || 100 || 83 || 94 || 100

Forrás: a mintába felvett gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válaszai.

(78) Az ideiglenes rendeletben közzétett adatok korrekciói ellenére a kötött felhasználásra és a kötött értékesítésre vonatkozó megállapítások változatlanok maradnak. A kötött értékesítés tonnánkénti átlagos értéke így változatlan maradt a figyelembe vett időszakban és 3 %-kal volt alacsonyabb, mint a mintába felvett uniós gyártók által a vizsgálati időszakban független vevőknek felszámított eladási ár.

6.4. A kárra vonatkozó következtetés

(79) Fentiek alapján az ideiglenes rendelet (110)–(113) preambulumbekezdésének ideiglenes megállapításai megerősítést nyernek.

(80) Az ideiglenes rendelet közzétételét követően két érdekelt fél jelentkezett azt állítván, hogy frissebb adatok relevánsabbak lennének a kár megállapítása szempontjából, továbbá hogy a Bizottságnak nem a 2008-as évet kellett volna a kárelemzés kiinduló pontjának venni, hanem inkább a 2009-es évet. Arra hivatkoztak, hogy a WTO esetjoga megállapította, hogy a károkozás megállapítása szempontjából a frissebb adatok relevánsabbnak tekintendők, mint a múltbeli adatok, továbbá hogy egy végponttól végpontig tartó összehasonlítás eredménye nagyban függ a figyelembe vett évektől, hiszen egy egyéves eltérés más eredményre vezethet. A figyelembe vett időszak elejétől a vizsgálati időszak végig tartó összehasonlításhoz képest a 2009-től a vizsgálati időszak végéig tartó összehasonlítás eltérő trendet mutat.

(81) Ez az érvelés nem volt elfogadható. A figyelembe vett időszak a bevett gyakorlattal és a WTO ajánlásaival összhangban objektív, 3-4 éves, a vizsgálati időszak végével záródó időszakként került meghatározásra, miközben maga a vizsgálati időszak egy 12 hónapos időszak, amelynek vége a lehető legközelebb esik a vizsgálat megindításának napjához.

(82) Ha a figyelembe vett időszak 2009-ben is kezdődött volna, a jelentős kárra vonatkozó megállapítás továbbra is érvényes maradna. Az időszak alatt növekvő behozatal mellett az uniós gazdasági ágazat a növekvő termelési és értékesítési mennyiségek és a javuló termelékenység ellenére sem tudta elérni a profitcélját. A fogyasztás 2009 utáni növekedését a Kínából származó behozatal és nem az uniós gazdasági ágazat elégítette ki, utóbbi 2009-től a vizsgálati időszak végéig veszített piaci részesedéséből.

7. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

7.1. A dömpingelt behozatal hatása

(83) Észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (115)–(119) preambulumbekezdésének ideiglenes megállapításai megerősítést nyernek.

7.2. Egyéb tényezők hatása

7.2.1. Harmadik országokból származó behozatal

Ország || || 2008 || 2009 || 2010 || Vizsgálati időszak

Dél-Korea || Mennyiség (tonna) || 228 123 || 226 568 || 173 935 || 237 164

|| Index (2008 = 100) || 100 || 99 || 76 || 104

|| Piaci részesedés (%) || 4,4% || 5,8% || 3,8% || 4,9%

|| Index (2008 = 100) || 100 || 133 || 87 || 112

|| Átlagár || 901 || 727 || 846 || 903

|| Index (2008 = 100) || 100 || 81 || 94 || 100

India || Mennyiség (tonna) || 159 999 || 149 138 || 155 384 || 141 391

|| Index (2008 = 100) || 100 || 93 || 97 || 88

|| Piaci részesedés (%) || 3.1% || 3.8% || 3.4% || 2.9%

|| Index (2008 = 100) || 100 || 125 || 111 || 95

|| Átlagár || 932 || 667 || 773 || 824

|| Index (2008 = 100) || 100 || 72 || 83 || 88

Más országok || Mennyiség (tonna) || 249 151 || 158 461 || 124 319 || 167 007

|| Index (2008 = 100) || 100 || 64 || 50 || 67

|| Piaci részesedés (%) || 4,8% || 4,1% || 2,7% || 3,5%

|| Index (2008 = 100) || 100 || 85 || 57 || 72

|| Átlagár || 951 || 809 || 924 || 955

|| Index (2008 = 100) || 100 || 85 || 97 || 100

Valamennyi harmadik ország összesen, kivéve Kínát || Mennyiség (tonna) || 637 274 || 534 167 || 453 637 || 545 562

|| Index (2008 = 100) || 100 || 84 || 71 || 86

|| Piaci részesedés (%) || 12,3% || 13,8% || 10,0% || 11,3%

|| Index (2008 = 100) || 100 || 112 || 81 || 92

|| Átlagár || 929 || 735 || 842 || 898

|| Index (2008 = 100) || 100 || 79 || 91 || 97

Forrás: Eurostat

(84) Az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó adatokat érintő apróbb változások miatt csekély mértékben a harmadik országokból származó behozatal piaci részesedésére vonatkozó adatok is módosultak.

(85) Néhány érdekelt fél kifogásolta a Bizottságnak azon döntését, hogy csak Kínával szemben indított vizsgálatot, Indiával és Dél-Koreával szemben nem, jóllehet az importmennyiségek és az árak alakulását leíró trendek megegyeztek a Kínára vonatkozó adatokkal.

(86) Az ideiglenes rendelet (120)–(122) preambulumbekezdésében megállapítottak szerint az Indiából származó behozatal mennyisége a figyelembe vett időszak alatt csökkent, a Dél-Koreából származó import mennyisége pedig csak 4 %-kal emelkedett. Az indiai árak 12 %-kal estek, a dél-koreai árak változatlanok maradtak, de mindvégig meghaladták a Kínából származó import árait. Az érvelést a Bizottság tehát elutasítja, hiszen ezen országok tekintetében a dömping fennállására és az abból következő károkozásra vonatkozóan se bizonyíték, se bejelentés nem érkezett a Bizottsághoz.

(87) Következésképp az ideiglenes rendelet (120)–(122) preambulumbekezdésének megállapításai megerősítést nyernek.

7.2.2. Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

|| 2008 || 2009 || 2010 || Vizsgálati időszak

Export, Eurostat (tonna) || 669 790 || 612 204 || 580 477 || 605 760

Index (2008 = 100) || 100 || 91 || 87 || 90

Átlagár (EUR/tonna) || 1 068 || 937 || 995 || 1 092

Index (2008 = 100) || 100 || 88 || 93 || 102

A mintába felvett uniós gyártók exportja || 53 542 || 46 516 || 48 102 || 46 228

Index (2008 = 100) || 100 || 87 || 90 || 86

Átlagos eladási ár (EUR/tonna) || 1 086 || 826 || 984 || 1 132

Index (2008 = 100) || 100 || 76 || 91 || 104

Forrás: Eurostat és a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok.

(88) Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítményére vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (123)–(124) preambulumbekezdései megerősítést nyernek.

7.2.3. Az uniós gazdasági ágazat Kínából származó behozatala

(89) Néhány érdekelt fél fenntartotta azon állítását, amely szerint az ideiglenes rendelet (125) preambulumbekezdésében tett megállapítással ellentétben, az uniós gazdasági ágazat Kínából származó behozatala adta a Kínából származó teljes behozatal 40 %-át. Az állítást nem bizonyították, megerősíteni nem sikerült. Az állítást következésképp elutasították.

(90) A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az egyik importőr azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat az érintett termékből nagy mennyiségben importált Kínából, ennek alátámasztására pedig viszonteladási adatait használta fel.

(91) Nem vitatott az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazat az érintett termékből bizonyos mennyiséget importált Kínából. Az importőr saját adatait is felhasználva az látszik ugyanakkor, hogy a szóban forgó mennyiség a Kínából származó összbehozatal kevesebb mint 1 %-a, azaz elhanyagolható jelentőségű. Az ideiglenes rendelet (125) preambulumbekezdésében megállapítottak szerint az uniós gazdasági ágazat által a Kínából behozott mennyiség az összbehozatal 2-3 %-a volt a vizsgálati időszak alatt.

(92) Következésképp az ideiglenes rendelet (125) preambulumbekezdésének megállapításai megerősítést nyernek.

7.2.4. Kötött felhasználás és kötött értékesítés

(93) A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a CISA ismételten azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat „támogatott” áron tett elérhetővé szerves bevonatú acéltermékeket saját downstream üzletága számára, ezáltal lehetővé tette, hogy az alákínáljon a versenytársainak a downstream szegmensben. Nem merült fel azonban olyan bizonyíték, ami indokolttá tette volna, hogy a Bizottság megváltoztassa az ideiglenes rendelet (127) preambulumbekezdésében levont következtetését, amely szerint a kapcsolódó és a nem kapcsolódó értékesítés közötti árkülönbség (2%) nem volt jelentős, és nem arról volt szó, hogy az uniós gazdasági ágazat önmagának okozott volna kárt.

(94) A CISA kifogást emelt a szerves bevonatú acéltermékek gyártási költségeire vonatkozó adatokkal szemben is, és ennek kiegészítéseként a kapcsolt felek részére értékesített szerves bevonatú acéltermékek áraira vonatkozó adatokkal szemben. A szerves bevonatú acéltermékek gyártása során felhasznált egyik nyersanyag, a melegen hengerelt, horganyzott tekercsek értékesítési árai alapján a CISA azt állította, hogy a szerves bevonatú acéltermékek gyártási költségei nem haladhatták meg a 900 EUR/tonna értéket a vizsgálati időszakban.

(95) A Bizottság ugyan nem vonja kétségbe a CISA által a melegen hengerelt, horganyzott tekercsek gyártási költségeire vonatkozóan közölt adatokat, a szerves bevonatú acéltermékek gyártási költsége a mintában szereplő uniós gyártók mindegyike esetében ellenőrizve volt. A Bizottság meg van róla győződve, hogy a teljes termelési költség (nyersanyagok, feldolgozás, bevonat, SGA-költségek, finanszírozási költségek stb.) megfelel a fenti (74) preambulumbekezdésben leírtaknak.

(96) A CISA később azt állította, hogy a szerves bevonatú acéltermékeknek a kapcsolt felek részére történő értékesítése veszteséggel történik, következésképp kárt okoz az uniós gazdasági ágazatnak. Az állítás alapját a teljes termelési költségnek (978 EUR/tonna) a kapcsolt felek közötti értékesítés átlagárával (965 EUR/tonna) való összehasonlítása adja.

(97) Az egyszerű matematikai összehasonlítás ugyan valóban azt igazolná, hogy a kapcsolt felek közötti értékesítés veszteséggel történt, ez az összehasonlítás azonban azzal a feltételezéssel élne, hogy az uniós gazdasági ágazatot ugyanolyan szintű SGA-költségek és egyéb értékesítési költségek terhelik a kötött értékesítéseik tekintetében, mint a nem kapcsolt felek közötti értékesítéseiknél. Az ideiglenes rendelet (105) preambulumbekezdésében megállapítottak szerint a kapcsolt felek közötti értékesítéseket „költség-plusz” alapon vették figyelembe, következésképp az uniós gazdasági ágazat számára megtérültek az ezen értékesítéssel járó költségek.

(98) E pontra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (126)–(127) preambulumbekezdésének megállapításai megerősítést nyernek.

7.2.5. Gazdasági válság

(99) A végleges nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos észrevételek megtételére adott határidő lejártát követően az egyik érdekelt felhívta a figyelmet egy belgiumi telephely bejelentett bezárására, valamint arra, hogy vis maior miatt nehézségek támadtak más belgiumi létesítményekben folytatott termelés és az ezekből történő szállítás tekintetében is. Az érdekelt fél azt állította, hogy mindez a szerves bevonatú acéltermékek uniós ellátási biztonságának hiányát mutatja, ami okot adna arra, hogy az importőröknek és a felhasználóknak lehetővé tegyék, hogy a szerves bevonatú acéltermékeiket szabadon szerezhessék be az EU-ból és Kínából egyaránt.

(100) Ezeket az érveket a Bizottság elutasítja. Tekintettel arra, hogy az uniós kapacitáskihasználtság alacsony, nem ellátási problémáról van szó, hiszen az uniós gazdasági ágazat megfelelő kapacitásokkal rendelkezik. A bezárás alatt lévő belgiumi létesítmények egyébként se gyártottak szerves bevonatú acéltermékeket. Az ellátásbiztonság természetesen fontos szempont, de a konkrét eljárásban javasolt vámoknak nem is az a célja, hogy megszüntessék a szerves bevonatú acéltermékek Kínából történő beszerzését, hanem pusztán az, hogy megakadályozzák az uniós piac dömpingelt ellátását.

(101) E pontra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (128)–(129) preambulumbekezdésének megállapításai megerősítést nyernek.

7.2.6. Szerkezeti kapacitásfelesleg

(102) Egyes érdekelt felek továbbá azt állították, hogy az uniós gyártók az uniós összfogyasztást meghaladó szerkezeti kapacitásfelesleggel rendelkeztek. Az állítást egy korábbi szakaszban tették, és azzal az ideiglenes rendelet (130)–(132) preambulumbekezdése foglalkozott. E pontra vonatkozó további észrevételek hiányában az említett preambulumbekezdések következtetései megerősítést nyernek.

7.2.7. A termelési költségek növekedése

(103) Egyes érdekelt felek továbbá azt állították, hogy az uniós gyártókat érő kár forrása a termelési költségeiknek a figyelembe vett időszakban bekövetkezett növekedése volt. A fenti adatok azt mutatják, hogy a termelési költségek átlagosan mindössze 6 %-kal emelkedtek. A Kínából származó dömpingelt behozatal nélkül az uniós gazdasági ágazat képes lenne ezt a költségnövekedést áthárítani a vevőire, de ehhez képest az árak 3 %-kal estek. Következésképp az állítás, amely szerint a termelési költségek szerepet játszottak volna a károkozásban, elutasításra kerül.

7.3. Az okozati viszonnyal kapcsolatos következtetés

(104) A fentiek alapján a Bizottság fenntartja az ideiglenes rendelet (133)–(136) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapításokat, amelyek szerint a Kínából származó dömpingelt behozatal az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. Megerősítést nyertek azok az ideiglenes megállapítások is, amelyek olyan egyéb ismert tényezők hatására vonatkoznak, amelyek okozhatták volna az uniós gazdasági ágazatot ért kárt: ezek a tényezők nem szüntetik meg a Kínából származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között megállapított okozati összefüggést.

8. AZ UNIÓS ÉRDEK

8.1. Az uniós gazdasági ágazat

(105) Az ideiglenes megállapítások nyilvánosságra hozatalát követően új észrevételek vagy információk nem érkeztek az uniós gyártók érdekeivel kapcsolatban. Következésképp ezen érdekelt felek érdekére vonatkozó, az ideiglenes rendelet (138)–(143) preambulumbekezdésében foglalt megállapítások megerősítést nyernek.

8.2. Importőrök, kereskedők és felhasználók

(106) A végleges nyilvánosságra hozatalt követően importőröktől és egyéb érdekelt felektől érkeztek ugyan észrevételek, de az importőrök, kereskedők vagy felhasználók érdekeire vonatkozóan új észrevétel vagy információ nem merült fel. Következésképp ezen érdekelt felek érdekére vonatkozó, az ideiglenes rendelet (144)–(152) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapítások megerősítést nyernek.

8.3. Az uniós érdekkel kapcsolatos következtetés

(107) A fentiek fényében megerősítést nyernek az uniós érdekre vonatkozó ideiglenes megállapítások, vagyis hogy nincsenek kényszerítő erejű okok a Kínából származó szerves bevonatú acéltermékek behozatalára vonatkozó végleges intézkedések elrendelése ellen.

9. VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

9.1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint

(108) Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően két érdekelt fél azt állította, hogy a közölt adatok nem nyújtottak elegendő információt és magyarázatot az áralákínálás és az alákínálási különbözet számítására vonatkozóan. Az ideiglenes nyilvánosságra hozatal keretében közölteknek megfelelően bizonyos értékeket a titoktartás miatt nem hoztak nyilvánosságra, mivel az érintett modelleket csak egy vagy két uniós gyártó termelte. A végleges nyilvánosságra hozatal szakaszában ezen modellekre vonatkozóan adattartományokat közöltek.

(109) Érdekelt felek kifogásolták az uniós gazdasági ágazat profitcéljaként a kárkülönbözet kiszámításához használt 6,7 %-os értéket is. Az érdekelt felek szerint ez a nyereségszint túlzó és a jelenlegi gazdasági környezetben nem reális, továbbá azt állították, hogy a nyereségesség szempontjából a 2008-as év nem reprezentatív, mivel az különleges év volt az acélipar számára.

(110) A Bizottság elutasítja ezt az állítást. Egyrészről a szerves bevonatú acéltermékek nyereségessége valójában magasabb volt 2008 előtt, mint 2008-ban, ami ellentmond annak az állításnak, hogy 2008 különleges év lett volna. Másrészről a profitcél annak a profitnak felel meg, amelyet dömpingelt behozatal nélkül lehet elérni. 2008 volt az utolsó olyan év, amikor az uniós gazdasági ágazat még nem érezte meg a dömpingelt behozatal teljes hatását, következésképp ez az év alkalmas arra, hogy a profitcél megállapításának alapjául szolgáljon.

(111) A végleges nyilvánosságra hozatalt követően érdekelt felek ismételten kifogást emeltek az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan alkalmazott 6,7 %-os profitcél, illetve a 2008-as évnek, mint a nyereségesség szempontjából reprezentatív évnek az alkalmazása ellen. Az érvelést a Bizottság elutasítja, mivel nem adtak bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy mi lett volna az uniós gazdasági ágazat nyereségességi szintje 2008-ban, ha nem következik be a pénzügyi válság. Egyébiránt az az érv, hogy az uniós gazdasági ágazat által 2008-ban elért nyereségre kihatott a pénzügyi válság, és emiatt a 2008-as év különleges évnek tekintendő, éppenséggel azt látszik igazolni, hogy a 2008-ban elért nyereség elmarad attól, mint amit a gazdasági ágazat egy rendes évben várna.

(112) Érdekelt felek arra is felhívták a figyelmet, hogy a Kínából behozott mennyiségek nem 2008-ban, hanem 2009-ben voltak a legalacsonyabb szinten. Tekintettel azonban arra, hogy az uniós gazdasági ágazat 2009-ben nem volt nyereséges, így a 2009-es adatok nem alkalmasak az uniós gazdasági ágazat profitcéljának meghatározására.

(113) A CISA továbbá azt állította, hogy a független vevőknek 2008-ban teljesített értékesítések utáni nyereség nem alkalmas a profitcél megállapítására, mivel az adatok szerint ebben az évben volt a legnagyobb árkülönbözet a kapcsolt és a független vevőknek történt értékesítések között. Az érvet a Bizottság visszautasította, mivel ez az árkülönbözet a független vevők felé teljesített értékesítéseken képződő nyereség kiszámítása szempontjából nem releváns.

(114) A CISA ezt követően azt javasolta, hogy a szerves bevonatú acéltermékek független vevőknek történő uniós értékesítéseire vonatkozó profitcél az ArcelorMittal multinacionális nagyvállalat 2010-es és 2011-es átfogó átlagos profitszintje alapján kerüljön meghatározásra. A javasolt adatforrást, mint a szerves bevonatú acéltermékek uniós értékesítésein dömpingelt behozatal hiányában képződő nyereségre vonatkozó megbízható információforrást elutasították, mivel egyértelmű, hogy az egész világon jelenlévő ArcelorMittal csoportnak a nyereségességi szintje nem reprezentatív a szerves bevonatú acéltermékek uniós értékesítése szempontjából.

(115) Érdekelt felek kétségbe vonták az ideiglenes vámok kiszámításához használt behozatal utáni költségek megfelelőségét is, tekintve hogy azokat csupán egyetlen importőrtől származó adatokra alapozták. A Bizottság egy későbbi szakaszban egy második importőrt is ellenőrzött, és a behozatal utáni költségek számításához most az ő adataikat is felhasználta. A két vállalat költségeinek átlagát véve a szóban forgó költségek valamelyest csökkentek, ami által ennek megfelelő mértékben megnőtt a kárkülönbözet.

(116) Az egyik érdekelt fél kifogásolta a Bizottság által az alákínálási különbözet számítására használt módszert. E kifogásnak azonban az a hibás feltételezés képezte az alapját, amely szerint a Bizottság az alákínálási különbözetet az uniós gazdasági ágazat vizsgálati időszaki átlagos profitjának (2,6 %) a piaci árból történő levonásával számította ki, hogy így megkapja a fedezeti pontot (azaz a nulla nyereséget eredményező árat), majd hozzáadja a profitcélt ehhez a fedezeti ponthoz.

(117) A Bizottság az alákínálási különbözetet a profitcélnak az egyes terméktípusokra vonatkozó termelési költségekhez való hozzáadásával számolta ki. Az érdekelt fél által javasolt módszer hibás, mivel a vállalatok közül, amelyeknek az adatait felhasználták, nem mindegyik érte el a 2,6 %-os átlagos profitot automatikusan minden modell minden értékesítésénél.

(118) Az egyik érdekelt fél kifogást emelt a Bizottság kárszámításával szemben is. Tekintettel arra, hogy a szóban forgó érdekelt félnek nem volt teljes körű hozzáférése a Bizottság által a kárkülönbözet számításához felhasznált adatokhoz, az alumínium-cink ötvözettel bevont és a cinkkel bevont acéltermékek piaci árai közötti különbség saját értelmezésével megpróbálta saját maga kiszámítani a kárkülönbözetet, amelyre tonnánként 50 USD értéket kapott eredményül. A nem teljes körű adatokra alapozott „újraszámolás” eredményeként alacsonyabb kárkülönbözet adódott, mint amit a Bizottság számított ki és hozott nyilvánosságra.

(119) Az érdekelt fél érvelése elutasításra került, mivel az exportáló gyártóktól és uniós gazdasági ágazattól származó összes adatra kiterjedő vizsgálat nyomán az állítólagos árkülönbözet nem volt kimutatható. Hangsúlyozni kell, hogy az érdekelt fél által alkalmazott adatok nem voltak teljes körűek, következésképp nem voltak alkalmasak a Bizottság kárszámításainak reprodukálására.

(120) Az ideiglenes rendelet (154)–(158) preambulumbekezdése megerősítést nyer.

9.2. Végleges intézkedések

(121) A dömpinggel, a kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban fent levont következtetéseket figyelembe véve és az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban a szerves bevonatú acéltermékek Kínából származó behozatalára végleges dömpingellenes vámot kell kivetni, a megállapított dömping- és kárkülönbözet szintje közül az alacsonyabbat figyelembe véve – a kisebb vámtétel szabályával összhangban. Ebben az esetben a vámtételt ennek megfelelően a megállapított kár szintjén kell meghatározni.

(122) Hét, a mintában nem szereplő vállalat együttműködött a dömpingellenes vizsgálat során, de nem működött együtt a párhuzamosan futó szubvencióellenes vizsgálatban. Ezen vállalatok esetében a kiszabott dömpingellenes vámtétel nulla. A szubvencióellenes eljárásban a szóban forgó vállalatokra maradványvám kerül kiszabásra.

(123) Az új exportáló gyártók és a mintában nem szereplő együttműködő vállalatok közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében intézkedést kell hozni annak érdekében, hogy ez utóbbi vállalatokra kivetett súlyozott átlagos vámot az esetleges új gyártókra is alkalmazzák, amelyek egyébként nem lennének felülvizsgálatra jogosultak az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdése értelmében, mivel a 11. cikk (4) bekezdése nem vonatkozik a mintavételbe bevont vállalatokra.

(124) A fentiek alapján az említett vámok az alábbi tételek szerint kerülnek megállapításra:

Vállalat neve || Támogatási különbözet || Dömping-különbözet || Kárkülönbözet || Kiegyenlítő vám || Dömpingellenes vám

Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, és Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd || 29,7% || 60,9% || 55,8% || 29,7% || 26,1%

Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd és Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd || 23,8% || 48,9% || 29,7% || 23,8% || 5,9%

Union Steel China || 26,8% || 50,9% || 13,7% || 13,7% || 0%

Egyéb, a dömpingellenes vizsgálatban együttműködő vállalatok (a párhuzamosan futó szubvencióellenes eljárásban maradványvám alá volt vállalatok kivételével) || 26,8% || 55,0% || 43,0% || 26,8% || 16,2%

Nem együttműködő vállalatok || 44,7% || 68,1% || 58,3% || 44,7% || 13,6%

10. AZ IDEIGLENES VÁM VÉGLEGES BESZEDÉSE

(125) Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözet nagyságára, és az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékének fényében, valamint figyelembe véve, hogy a párhuzamos szubvencióellenes vizsgálatban nem rendeltek el ideiglenes intézkedéseket, szükségesnek tekinthető, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegeket a kivetett ideiglenes vám összegének mértékéig véglegesen beszedjék. E körülményekre tekintettel az ideiglenes vámot a 845/2012/EU rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott vámtételek szerint véglegesen be kell szedni. Ugyanakkor a króm vagy ón fémbevonatú termékekre ideiglenesen biztosított összegeket el kell engedni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

1. Végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre egyes szerves bevonatú acéltermékek, azaz a jelenleg az ex 7210 70 80, az ex 7212 40 80, az ex 7225 99 00 és az ex 7226 99 70 KN-kód (7210 70 80 11, 7210 70 80 91, 7212 40 80 01, 7212 40 80 21, 7212 40 80 91, 7225 99 00 11, 7225 99 00 91, 7226 99 70 11 és 7226 99 70 91 TARIC-kód) alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból származó síkhengerelt, ötvözött vagy ötvözetlen acélból (kivéve a rozsdamentes acélt) készült, legalább az egyik oldalon festett, lakkozott vagy műanyaggal bevont termékek behozatalára, az olyan, úgynevezett „szendvicspanelek” kivételével, amelyeket épületekben alkalmaznak, és két külső fémlemezből állnak, köztük stabilizáló magként szigetelőanyaggal, és kivéve azon termékeket, amelyek hordozófelülete cinkpor tartalmú (olyan, cinkben gazdag festék, amely legalább 70 tömegszázalék cinket tartalmaz), kivéve továbbá a króm vagy ón fémbevonatú termékeket.

2. A végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

Vállalat || Vám (%) || TARIC-kiegészítő kód

Union Steel China || 0% || B311

Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, és Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd || 26,1% || B312

Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd és Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd || 5,9% || B313

Angang Steel Company Limited || 16,2% || B314

Anyang Iron Steel Co. Ltd || 0% || B315

Baoshan Iron & Steel Co. Ltd || 0% || B316

Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd || 16,2% || B317

Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd || 16,2% || B318

Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd || 16,2% || B319

Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd || 0% || B320

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd || 16,2% || B321

Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd || 0% || B322

Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd || 0% || B323

Jigang Group Co., Ltd || 16,2% || B324

Maanshan Iron&Steel Company Limited || 16,2% || B325

Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd || 16,2% || B326

Shandong Guanzhou Co. Ltd || 16,2% || B327

Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd || 16,2% || B328

Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd || 16,2% || B329

Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd || 16,2% || B330

Wuhan Iron And Steel Company Limited || 16,2% || B331

Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd || 0% || B332

Xinyu Iron And Steel Co.Ltd || 0% || B333

Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd || 16,2% || B334

Összes többi vállalat || 13,6% || B999

3. Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

A 845/2012/EU rendeletnek megfelelően kivetett ideiglenes dömpingellenes vámmal biztosított összegeket annak a rendeletnek az 1. cikkében meghatározott mértéknek megfelelően véglegesen be kell szedni. Ugyanakkor a króm vagy ón fémbevonatú termékekre ideiglenesen biztosított összegeket el kell engedni.

3. cikk

Amennyiben a Kínai Népköztársaságban működő bármely gyártó elegendő bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak arra vonatkozóan, hogy a vizsgálati időszakban (2010. október 1-jétől 2011. szeptember 30-ig) nem exportálta a Kínai Népköztársaságból származó, az 1. cikk (1) bekezdésében leírt árukat; nem áll kapcsolatban az e rendelettel kivetett intézkedések hatálya alatt álló exportőrrel vagy gyártóval; valamint vagy ténylegesen exportálta az érintett árukat vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiségnek az Unióba történő exportálására a vizsgálati időszak lejárata után, a Tanács, a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően, a Bizottság által előterjesztett javaslat alapján egyszerű többséggel módosíthatja az 1. cikk (2) bekezdését annak érdekében, hogy az adott gyártót a mintában nem szereplő együttműködő gyártókra alkalmazandó vám hatálya alá helyezze.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, -án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

[1] HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

[2] HL L 252., 2012.9.19., 33. o.