A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK A TISZTA ÉGBOLT, az ÜZEMANYAGCELLA- ÉS HIDROGÉNTECHNOLÓGIAI és az INNOVATÍV GYÓGYSZEREK KUTATÁSÁRA IRÁNYULÓ közös technológiai kezdeményezéseket megvalósító közös vállalkozások második időközi értékelése /* COM/2014/0252 final */





Tartalom 1..... BEVEZETÉS. 3 2..... HÁTTÉR.. 3 3..... AZ ÉRTÉKELÉSI FOLYAMAT.. 5 4..... AZ ÉRTÉKELÉS EREDMÉNYEINEK ÉS AZ AJÁNLÁSOKNAK AZ ÖSSZEFOGLALÁSA 6 4.1. Tiszta Égbolt 6 4.1.1. A közös vállalkozás szervezete és az érdekeltekkel fennálló kapcsolatok. 6 4.1.2. A kutatási menetrend megvalósítása. 7 4.2. Üzemanyagcella- és hidrogéntechnológia. 7 4.2.1. A közös vállalkozás szervezete és az érdekeltekkel fennálló kapcsolatok. 7 4.2.2. A kutatási menetrend megvalósítása. 7 4.3. Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés. 8 4.3.1. A közös vállalkozás szervezete és az érdekeltekkel fennálló kapcsolatok. 8 4.3.2. A kutatási menetrend megvalósítása. 8 4.4. GYELV-ELEMZÉS. 9 5..... A BIZOTTSÁG VÁLASZA A FÜGGETLEN SZAKÉRTŐI CSOPORTOK JELENTÉSEIRE 10 5.1. Tiszta Égbolt 10 5.1.1. A szervezettel és a hatékonysággal kapcsolatos ajánlások. 11 5.1.2. Az előrehaladással és az eredményességgel kapcsolatos ajánlások. 12 5.2. Üzemanyagcella- és hidrogéntechnológia. 12 5.2.1. A szervezettel és a hatékonysággal kapcsolatos ajánlások. 12 5.2.2. Az előrehaladással és az eredményességgel kapcsolatos ajánlások. 13 5.3. Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés. 14 5.3.1. A szervezettel és a hatékonysággal kapcsolatos ajánlások. 14 5.3.2. Az előrehaladással és az eredményességgel kapcsolatos ajánlások. 16 6..... KÖVETKEZTETÉSEK.. 17 A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK A TISZTA ÉGBOLT, az ÜZEMANYAGCELLA- ÉS HIDROGÉNTECHNOLÓGIAI és az INNOVATÍV GYÓGYSZEREK KUTATÁSÁRA IRÁNYULÓ közös technológiai kezdeményezéseket megvalósító közös vállalkozások második időközi értékelése 1. BEVEZETÉS Ez a jelentés azoknak a független szakértői testületeknek a megállapításait és legfontosabb ajánlásait foglalja össze, amelyek az alábbi közös technológiai kezdeményezések (ktk-k) második időközi értékeléseit elvégezték: Tiszta Égbolt; üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiai; valamint az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés. A jelentés ezen kívül ismerteti a Bizottság észrevételeit, és rávilágít azokra a területekre, amelyeken nyomon követési intézkedéseket kell tervezni. Ezzel a jelentéssel a Bizottság eleget tesz a fent említett közös technológiai kezdeményezéseket létrehozó egyes tanácsi rendeletek 11. cikkében foglalt követelményeknek.[1] Az értékeléseket elvégző három független szakértői csoporttal és az egyes közös technológiai kezdeményezésekkel kapcsolatban készített GYELV-elemzésekkel (gyengeségek, erősségek, lehetőségek, veszélyek) kapcsolatos információk a mellékletekben találhatók. A melléklet a független szakértői csoportok által adott ajánlások teljes listáját is tartalmazza. A teljes jelentések az egyes közös vállalkozások honlapjain kerültek közzétételre. 2. HÁTTÉR A hetedik kutatási és technológia-fejlesztési keretprogram (FP7) javaslatot tett az Európai Közösséget létrehozó szerződés 171. cikke (jelenleg az Európai Unió működéséről szóló szerződés 187. cikke) értelmében közös vállalkozások formájában megvalósítandó, hosszú távú köz- és magánszféra közötti partnerségek (PPP-k) – mint közös technológiai kezdeményezések – létrehozására, és meghatározta az azonosításukhoz szükséges konkrét kritériumokat. Számos stratégiai technológiai terület azonosításra került, és köz- és magánszféra közötti partnerségek létrehozására került sor az Európai Bizottság és az ipar között. Ez a jelentés az alábbi köz- és magánszféra közötti partnerségekre összpontosít: A Tiszta Égbolt közös vállalkozás (Tiszta Égbolt KV) az Európai Unió (melyet a Bizottság képvisel) és a repüléstechnikai ipar közötti partnerség. A fő célja környezetbarát technológiák kifejlesztése – ezáltal hozzájárulva az Európai Repüléskutatási Tanácsadó Testület (ACARE) által kijelölt, 2020-ra megvalósítandó, az európai légiközlekedés terén a kibocsátás és zaj csökkentésre irányuló célok[2] teljesüléséhez – a kereskedelmi célú repülés valamennyi repülési szegmense számára. A Tiszta Égbolt közös vállalkozásban az ipart 12 vezető vállalat és jelenleg 66 társult tag képviseli. A tagok mellett több mint 400, nyílt pályázati felhívás útján kiválasztott és konkrét feladaton dolgozó partner is részt vesz a munkában. A tagok és a partnerek számos olyan technológiai területen működnek együtt, amelyeket hat integrált technológiademonstrációs rendszerbe (ITD) és egy technológiaértékelő programba integráltak azzal a céllal, hogy felmérjék a Tiszta Égbolt keretében kifejlesztett technológiák teljesítményét. Az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiai közös vállalkozás (FCH KV) az Európai Unió (melyet a Bizottság képvisel), az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiai iparágak (melyeket a NEW-IG Ipari Csoport képvisel), és a kutatási közösség (melyet az N.ERGHY Kutatási Csoport képvisel) közötti partnerség. A fő célja az, hogy felgyorsítsa az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiák bevezetését a piacra, mivel ezek eszközül szolgálhatnak a szénszegény energiarendszer megvalósításához. Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozás (IMI KV) az Európai Unió (melyet a Bizottság képvisel) és a Gyógyszeripari Egyesületek Európai Szövetsége (EFPIA) közötti partnerség. A célja együttműködőbb környezet kialakítása a gyógyszerészeti kutatás és technológiai fejlesztés (K+F) számára Európában, valamint hatásosabb és biztonságosabb gyógyszerek kifejlesztése, és egyben az európai gyógyszeripari ágazat versenyképességének javítása. A Tiszta Égbolt költségvetése 1,6 milliárd EUR, amelyhez az EU legfeljebb 800 millió EUR összeggel járul hozzá, és ebből legalább 200 millió EUR összeg pályázati felhívásokra van elkülönítve. 2013 szeptemberéig 14 pályázati felhívás értékelésére került sor, majd kiválasztásra került egy projektportfólió. Az értékelés időpontjában a projektportfólió 349 olyan projektet tartalmaz, amelyekre vonatkozóan már aláírtak támogatási megállapodásokat. Eközben folyamatban volt a 15. pályázati felhívás értékelése is, a 16. és egyben utolsó felhívást pedig a tervek szerint 2014 vége előtt fogják indítani. Az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiai közös vállalkozás 470 millió EUR összegű maximális uniós hozzájárulást kapott a kutatási tevékenységekhez. Eddig hat éves pályázati felhívás közzétételére került sor, majd kiválasztásra került egy projektportfólió. Az első öt felhívás keretében megközelítőleg 380 millió EUR összegre vállaltak kötelezettséget 131 projekthez. A 2013. évi pályázati felhívások keretében benyújtott 71 projekttel kapcsolatos tárgyalások, melyekhez a teljes indikatív finanszírozás körülbelül 68 millió EUR-t tesz ki, e második időközi értékelés készítésének idején még folyamatban voltak. Ami az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést illeti, legfeljebb 1 milliárd EUR összegű hozzájárulás került elkülönítésre az FP7 költségvetéséből. Eddig 10 pályázati felhívás közzétételére került sor az összesen körülbelül 40 folyó projektből álló portfólióra. A 11. és egyben utolsó felhívást 2013. december 11-én tették közzé. A közös technológiai kezdeményezéseket megvalósító közös vállalkozásokat létrehozó tanácsi rendeletek előírásai értelmében az első időközi értékeléseket 2010-ben és 2011-ben végezték. Az értékelések második köre, melyek a jelen jelentés tárgyát képezik, 2013 vége előtt zárult le. A Bizottság által az első időközi értékelésről szóló jelentésekre adott választ a partnerségről szóló közleménye tartalmazta.[3] 3. AZ ÉRTÉKELÉSI FOLYAMAT A három közös vállalkozás második időközi értékelései párhuzamosan kerültek elvégzésre. Az értékelések koordinálása különösen fontos volt az FP7-ről a Horizont 2020-ra történő átállás, valamint a folyamatban lévő kezdeményezések további folytatása szempontjából. Az értékelés célja a műveletek eredményességének, hatékonyságának és minőségének felmérése volt, mind a végrehajtó testületeket, mind azok tevékenységét illetően. A Bizottság e célból számos független szakértőt kért fel arra, hogy készítsenek jelentést a bizonyítékok áttekintése és az egyes technológiai területekről kiválasztott érdekeltekkel folytatott interjúk alapján. A horizontális és a közös problémák felmérésének megkönnyítése érdekében az egyik szakértő mind a három független szakértői csoportban részt vett. A 2013 márciusában Brüsszelben tartott projektindító értekezleteket követően az értékelések elvégzése átlagosan öt hónapot vett igénybe. A munka távoli munkavégzés, konferenciahívások, több megbeszélés, valamint az érdekeltek széles körével folytatott interjúk formájában zajlott. Az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiai közös vállalkozás esetében sor került a projektkoordinátorok tevékenységének webalapú felmérésére is. A Tiszta Égbolt közös vállalkozás esetében számos helyszíni látogatás történt a vállalatoknál és a létesítményeknél az ITD-k kiválasztott körében, a stratégia és a demonstrációs rendszerek előkészítése során végzett munka felmérése céljából. Ezenfelül belső dokumentumok és online elérhető információk, többek között egy sor uniós szakpolitikai dokumentum elemzésére került sor. A független szakértői csoportok által készített jelentéseket 2013 júliusában (üzemanyagcella- és hidrogéntechnológia), 2013 augusztusában (az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés) és 2013 októberében (Tiszta Égbolt) adták ki. Az időközi értékelések második fordulója bizonyos esetekben támogatta a közös technológiai kezdeményezéseket megvalósító közös vállalkozások következő generációjának létrehozásával kapcsolatos jogalkotási folyamatot is. 4. AZ ÉRTÉKELÉS EREDMÉNYEINEK ÉS AZ AJÁNLÁSOKNAK AZ ÖSSZEFOGLALÁSA A független szakértői csoportok jelentései összességében azt a következtetést vonták le, hogy a közös vállalkozások sikeresen elérték a célkitűzéseiket, megfelelnek a Horizont 2020 kihívásainak és folytatni kell őket. Az időközi értékelések második fordulója azt mutatja, hogy a meglévő közös vállalkozások sikeresen bebizonyították a PPP-koncepció életképességét a stratégiai technológiai területeken folytatott kutatás terén. Eredményesen teljesítették a fő célkitűzéseket, és meg tudták erősíteni Európa szerepét a repüléstechnikával, a gyógyszeriparral és az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiával kapcsolatos kutatásokban és fejlesztésekben. Ami a jövőt illeti, a szakértők szerint bizonyos dolgokon lehetne javítani, ezért számos ajánlást tettek az egyes közös vállalkozások jelenlegi működésében tapasztalt gyengeségek megszüntetése vagy enyhítése érdekében, valamint az eredményességük, a hatékonyságuk és a minőségük javítása érdekében. 4.1. Tiszta Égbolt A független szakértői csoport arra a következtetésre jutott, hogy a Tiszta Égbolt[4] keretében végzett kutatás kiváló minőségű volt. Máris számos demonstrációs rendszer működik, vagy megtörtént a tesztelése. A környezetvédelmi előnyök előzetes felmérése sok esetben megerősíti, hogy a célokat el lehet érni a program végéig. 4.1.1. A közös vállalkozás szervezete és az érdekeltekkel fennálló kapcsolatok Ami a szervezetet és az erőforrások hatékony felhasználását illeti, a jelentés megállapítja, hogy az általános irányítás hatékony a programvezetésben, valamint a felhívások és a projektek kezelésében. A független szakértői csoport meggyőződött arról, hogy a Tiszta Égbolt hatékony párbeszédet indított el az ipar – beleértve a kkv-kat is –, valamint a kutatási és tudományos közösségek között egy közös stratégiai program keretében, és sikeresen meg is valósította azt. A független szakértői csoport ugyanakkor úgy látja, hogy a SESAR-ral[5] („Egységes európai égbolt” légiforgalmi szolgáltatási kutatás) és az ACARE-val[6] (Európai Repüléskutatási Tanácsadó Testület) fennálló meglévő kapcsolatokat bővíteni kellene, és a Tiszta Égboltnak pontosabb képpel kellene rendelkeznie a légitársaságokról, a léginavigációs szolgálatokról (ANSP) és egyéb érdekeltekről. A Végrehajtó Hivatal működtetése tekintetében a független szakértői csoport úgy látta, hogy az adminisztratív munka csökkentése, a szervezeti hatékonyság javítása, valamint a belső és külső kommunikáció fejlesztése terén még mindig szükség lenne további fejlődésre. Mindazonáltal jelentős előrelépés történt a folyamatok felgyorsításában és a jobb működési hatékonyság elérésében. A jelentés ajánlást tesz olyan további kiigazításokra, amelyekkel tovább javítható a Végrehajtó Hivatal hatékonysága. Ezen kívül, most, hogy a Tiszta Égbolt megbízhatóan működik, javítani kell a szakismeretek összetételét a projektvezetésben. 4.1.2. A kutatási menetrend megvalósítása A technikai előrehaladás tekintetében a jelentés megállapítja, hogy a Tiszta Égbolt – a lassú indulás miatt bekövetkezett kezdeti késések ellenére – kielégítő előrehaladást ért el a kitűzött célok elérésében, továbbá világos, nyílt és hátrányos megkülönböztetéstől mentes hozzáállást tanúsít az érdekeltek széles közössége felé. Különösen az alkalmazott stratégia (azaz a módszerek, folyamatok és eszközök) – a pályázati felhívások közzététele és kezelése, a legjobb ajánlatok kiválasztása, a kkv-k részvételének ösztönzése és az új belépők arányának növelése a közös vállalkozásban és a pályázati felhívásokban – bizonyult eredményesnek. A demonstrációs rendszerek technikai fejlesztése is kielégítően halad. A jelentés megállapítja, hogy a Tiszta Égbolt végére a demonstrációs programok bizonyítani fogják számos technológia gyakorlati integrációját, és jelezni fogják a potenciális előnyöket a megfelelő működési környezetben. 4.2. Üzemanyagcella- és hidrogéntechnológia Az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiai közös vállalkozás[7] tekintetében az EU hosszú távú elkötelezettségének és az eszközön keresztül biztosított stabil finanszírozásnak a párosítása lehetővé tette, hogy a közös vállalkozás bizalmat ébresszen az iparban, és támogassa az ágazatot a kutatás és a felhasználás közötti szakadék áthidalásában. 4.2.1. A közös vállalkozás szervezete és az érdekeltekkel fennálló kapcsolatok A független szakértői csoport elismeri, hogy a projektvezetés hatékony, és a résztvevők is megfelelőnek tartják; mindazonáltal ajánlatos lenne csökkenteni az általános költségeket. Az FCH KV irányítási struktúráját megfelelőnek találták, de lehetne még javítani rajta, nevezetesen a döntéshozás és a tagállamokkal folytatott együttműködés szintjén. Végül pedig a független szakértői csoport azt ajánlotta, hogy a közös vállalkozás fejlődjön a kommunikáció területén. 4.2.2. A kutatási menetrend megvalósítása A technológiai előrehaladás vonatkozásában az értékelés azt állapította meg, hogy az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológia terén folytatott kutatásokból eredő fejlesztések javították a piacot (pl. a költségek csökkentésével és a komponensek teljesítményének és élettartamának növelésével). A jelentés rávilágít, hogy a demonstrációs projektek, különösen a közlekedési ágazatban, megerősítették a tudást és a bizalmat. Noha az elvégzett munka minőségét összehasonlíthatónak tartják az FP7 többi része keretében végzett munkával, a szakpolitikára gyakorolt hatást (ami az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológia sikerének kulcsa) korlátozottnak találták, valószínűleg azért, mert a kutatási tevékenységek még kezdeti stádiumban voltak (csak néhány projekt véglegesítésére került sor). A szakértők mindazonáltal azt ajánlották, hogy felül kell vizsgálni a kutatás és a szakpolitika közötti kapcsolatokat és mechanizmusokat, és javítani kell a politika kidolgozásáért felelős bizottsági szolgálatokkal folytatott kommunikációt. A szakértők azt is ajánlották, hogy meg kell könnyíteni a finanszírozási forrásokhoz való hozzáférést, hogy lehetővé váljanak azok a nagyszabású demonstrációk, amelyek segítségével be lehet vezetni a technológiákat a piacra. Ugyanakkor továbbra is helyt kell adni az áttörést hozó kutatási tevékenységeknek. 4.3. Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés A független szakértői csoport szerint az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés[8] sikeresen bebizonyította, hogy vonzóbbá tudja tenni Európát a gyógyszerészeti K+F számára, egyesíteni tudja az erőforrásokat, és nagyobb mértékben be tudja vonni a különböző érdekelteket, továbbá ösztönözni képes az új technológiákat és módszertanokat a gyógyszerfejlesztés gyorsítása érdekében. Az értékelés különösen a projektek kiváló minőségét és tudományos kiválóságát emelte ki. 4.3.1. A közös vállalkozás szervezete és az érdekeltekkel fennálló kapcsolatok Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés hatékonyságának felmérése során a független szakértői csoport elemezte a kulcsfontosságú teljesítménymutatókat (KPI-k), az irányítási struktúrát és folyamatokat, a kommunikációs stratégiákat és a finanszírozás felhasználását. Az egyik fő következtetés az, hogy a KPI-ket tovább kell fejleszteni, hogy jobban mérjék és tükrözzék az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés átfogó céljait. Ezen kívül a hosszú távú stratégiának részletesebben kell értékelnie az IMI KV által a biogyógyszerészeti iparra, az egészségügyi rendszerre és az európai gazdaságra gyakorolt általános hatásokat. A jelentés továbbá rámutat arra, hogy a kommunikációs stratégiát tovább kell fejleszteni, hogy a különböző csoportokat célzott üzenetekkel lehessen megszólítani. Ezáltal láthatóvá lehetne tenni a kezdeményezést a tudományos közösség konkrét csoportjai körében. Noha a független szakértői csoport véleménye szerint jelentős előrehaladás történt a Végrehajtó Hivatal működésének javításában, még mindig számos olyan szervezéssel és emberi erőforrással kapcsolatos probléma áll fenn, amely megoldásra vár. 4.3.2. A kutatási menetrend megvalósítása A kutatási és fejlesztési tevékenységek megvalósítását illetően a független szakértői csoport megállapította, hogy még mindig téves értelmezések állnak fenn a szellemi tulajdonnal kapcsolatos kérdésekben, bár a problémát az érdekeltek jelentősen eltérően észlelik. A független szakértői csoport nagyra értékelte az új finanszírozási mechanizmus kialakítására tett erőfeszítéseket, pl. az új tudományos lehetőségek kihasználására (ENSO) vonatkozó pályázati felhívásokon keresztül, amelyek várakozáson felüli eredményt hoztak. 4.4. GYELV-ELEMZÉS Az értékelés tágabb kontextusba helyezése és a következtetések levonásának elősegítése érdekében a független szakértői csoportok tagjai GYELV-elemzéseket készítettek a közös technológiai kezdeményezéseket megvalósító közös vállalkozásokról. Az egyedi gyengeségek, erősségek, lehetőségek és veszélyek alapján számos közös jellemzőt állapítottak meg, különösen az erősségek és gyengeségek vonatkozásában. Ez az elemzés igen átfogónak tekinthető, mivel az FP7 keretében létrehozott öt ktk-t megvalósító közös vállalkozásból hármat tárgyal. A Bizottságnak a másik két ktk-t megvalósító közös vállalkozásról készített időközi értékeléseinek második fordulójáról készített jelentése (a Tartalmak, Technológiák és Kommunikációs Hálózatok Főigazgatósága hatáskörében) már közzétételre került[9] , és a következtetések összhangban állnak az itt leírtakkal. Általában elmondható, hogy a jelenlegi ktk kv-k erősségei igazolják, hogy a PPP-k sikeres együttműködési modellt jelentenek a nem versenyjellegű kihívások kezelésére konkrét technológiák esetében. A ktk-k megfelelő eszközök arra, hogy megállapodást érjünk el a stratégiai kutatási menetrendek és a kutatási költségvetések potenciálisan hatékonyabb felhasználása tekintetében. Egy másik erősség az ipar, a kutatási szervezetek és a tudományos körök szereplői alkotta erős közösségek – a részt vevő érdekeltek hálózatának szélesítése, a legbonyolultabb problémák megoldásához szükséges szakértelem kritikus tömegének létrehozása és a kiváló minőségű tudományos eredmények szolgáltatása révén történő – létrehozására és fenntartására való képesség. Az erőforrások mobilizálása és a szinergiák növekedése szintén hasznos eszköznek bizonyult. A Tiszta Égbolt hatékony irányítási struktúrát vezetett be, és megvalósította a tanácsadó testületek proaktív részvételét; az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiai közös vállalkozásnak és az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozásnak még erősítenie kell ezeket a területeket. Ami a gyengeségeket illeti, az elemzés kiemeli, hogy még mindig lehetne javítani a tudományos és az adminisztratív dolgozók arányán a közös vállalkozások végrehajtó hivatalaiban. Ezt azonban a ktk kv-k koncepciójának szélesebb kontextusában kell átgondolni: olyan – kialakításuknál fogva – kisebb szervekről van ugyanis szó, amelyeknek teljes körű szolgáltatásokat kell nyújtaniuk a kutatási és a demonstrációs tevékenységek támogatásához. Ez befolyásolja azt, hogy lehet-e javítani az adminisztratív és a tudományos feladatok arányán, és lehet-e módosítani a szakértelem összetételén a szervezeten belül. E tekintetben a Bizottság által javasolt tanácsi rendeletek[10] olyan intézkedéseket tartalmaznak, amelyek segítik a közös vállalkozásokat abban, hogy bizonyos adminisztratív feladatokat ésszerűsítsenek, és jobban ki tudják használni a Horizont 2020-at végrehajtó szervek egész családja számára kínált közös szolgáltatásokat. A független szakértői csoportok a fentieken túl észrevételezték az érdekeltek bizonyos kategóriáinak (kkv-k, EFPIA-vállalatok) alacsonyabb részvételét, valamint a kezdeményezések hatókörének szélesítése érdekében elvégzendő intézkedéseket. A regionális, országos és nemzetközi kezdeményezésekkel és politikákkal való összehangoltság jelenlegi szintje korlátozott, ezt még javítani kell. A részvétellel és a beavatkozások és a szakpolitikák különböző szintjein fennálló összehangoltsággal kapcsolatos észrevételek konkrétan a ktk-kra vonatkoznak; a fejlődés figyelemmel kísérése azonban a Bizottság hatáskörébe tartozik. A független szakértői csoportok szerint az egyes ktk kv-k esetében létrehozott KPI-k készlete nem volt eléggé érett, és nem tette lehetővé sem a szélesebb társadalmi-gazdasági és környezeti hatások, sem a programszintű célkitűzések megvalósulása irányába mutató eredmények bemutatását. Ez utóbbi tényező különösen veszélyeztetheti a ktk-kat megvalósító közös vállalkozások politikai támogatását. Végül pedig a független szakértői csoportok közös veszélyként azt jelölték meg, hogy a ktk-kat megvalósító közös vállalkozásokról kedvezőtlen vélemény alakulhat ki a főbb érdekeltek körében. 5. A BIZOTTSÁG VÁLASZA A FÜGGETLEN SZAKÉRTŐI CSOPORTOK JELENTÉSEIRE A Bizottság üdvözli a független szakértői csoportok azon következtetéseit, hogy a közös vállalkozás megfelelő megoldás a kutatás és a demonstráció megvalósítására bizonyos fontos ágazatokban, és mindenképpen folytatni kell. A Bizottság elkötelezte magát amellett, hogy nyomon kövesse a kapott ajánlásokat, és együttműködjön más érdekeltekkel és szervekkel a nekik címzett ajánlások ügyében. A Bizottság általában véve egyetért a független szakértői csoportok értékeléseivel és következtetéseivel, valamint a konkrét ajánlások többségével. A Bizottságnak a Horizont 2020 keretében létrehozandó, közös technológiai kezdeményezéseket megvalósító közös vállalkozásokra vonatkozó javaslatai már számos ajánlással foglalkoztak. 5.1. Tiszta Égbolt A Bizottság tudomásul veszi a független szakértői csoport azon következtetését, hogy a lassú indulás ellenére a Tiszta Égbolt felgyorsította a tevékenységeit, és jelenleg már teljes sebességgel halad előre. Noha nem sikerült minden késést teljes mértékben behozni, minden tervezett megvalósítás meg fog történni. A Bizottság elismeri a független szakértői csoport álláspontját, és meggyőződött arról, hogy a Tiszta Égbolt összhangban áll a célkitűzései elérésével. 5.1.1. A szervezettel és a hatékonysággal kapcsolatos ajánlások 5.1.1.1. A közös vállalkozások belső szabályainak és finanszírozásának megfelelősége A Bizottság általában elismeri a független szakértői csoport azon véleményét, hogy fel kell gyorsítani a döntéshozatali folyamatot, de hangsúlyozza azt is, hogy az ésszerűsítési folyamatot a részvételi szabályok és a pénzügyi szabályozás keretein belül kell végrehajtani, fenntartva az ellenőrzést, és lehetővé téve a teljes átláthatóságot az állami pénzeszközök felhasználásával kapcsolatban. 5.1.1.2. A Végrehajtó Hivatal szervezetének és eljárásainak hatékonysága, beleértve a monitoringot is A Bizottság egyetért azzal, hogy a közös vállalkozások bővítése lehetőséget teremt az adminisztratív és a technikai erőforrások felhasználásának ésszerűsítésére. Fontos megjegyezni azonban, hogy az ésszerűsítési folyamatot a Horizont 2020 megvalósításának szélesebb kontextusában kell vizsgálni és végrehajtani, mivel ezen belül a közös vállalkozások a jogalkotó által kitűzött célok elérésének eszközei. 5.1.1.3. A kommunikáció hatékonysága A Bizottság egyetért azzal, hogy a kommunikáció legyen a közös vállalkozás belső és külső szinergiáinak központi csatornája. Eltökélt szándéka, hogy támogatja ennek a célnak az elérését. Feltétlenül erősíteni kell a tényleges kommunikációs tevékenységeket, és meg kell célozni a nagyközönséget, az ágazat képviselőit, a döntéshozókat és a nemzetközi közösségeket. A Bizottság egyetért a független szakértői csoporttal abban, hogy eddig nagyon jó eredmények születtek, és a jelenlegi állapot fontos kiindulási pont a kommunikáció további fejlesztéséhez. A Bizottság ezenkívül azzal is egyetért, hogy erősíteni kell a SESAR közös vállalkozás és a Tiszta Égbolt közötti kapcsolatokat, és kész együttműködni mindkét közös vállalkozással annak érdekében, hogy javítsák a kommunikációt, és megerősítsék a szinergiákat és a komplementaritásokat. A Bizottság amellett is elkötelezte magát, hogy szorosan együttműködik a Tiszta Égbolttal és valamennyi érdekelttel, beleértve a tagállamok képviselőinek csoportját is, hogy javítsa a Tiszta Égbolt 2 globális ismertségét és láthatóságát. 5.1.1.4. A pályázati felhívások minősége A független szakértői csoport elismeri, hogy a pályázati felhívásokkal kapcsolatos eljárás és annak megvalósítása hatékony volt, és arányos volt a partnerek által a Tiszta Égbolt technikai programban betöltött szereppel. A Bizottság egyetért azzal, hogy ezt a hozzáállást fenn kell tartani, és a pályázati felhívások folyamata a jövőben is járuljon hozzá a még ambiciózusabb Tiszta Égbolt 2 keretében megfogalmazott konkrét célok eléréséhez. A független szakértői csoport véleménye szerint szisztematikusan felül kellene vizsgálni a pályázatok technikai tartalmát, és a Bizottság kész hozzájárulni ennek a célnak a teljesítéséhez. 5.1.2. Az előrehaladással és az eredményességgel kapcsolatos ajánlások 5.1.2.1. Általános előrehaladás és eredményesség A Bizottság egyetért a független szakértői csoport azon konklúziójával, hogy a Tiszta Égbolt 2 legyen egy, a repüléstechnikai iparágban megvalósuló páneurópai demonstrációalapú innovációs program fókuszpontja. A környezetvédelmi és a versenyképességi célok elérésére irányuló törekvések során feltétlenül építeni kell a Tiszta Égboltnak az FP7 keretében történő sikeres megvalósítására. A Bizottság rávilágít, hogy az ilyen környezetvédelmi célokat és a teljesítésükre irányuló törekvéseket össze kell hangolni a környezetvédelmi politikát támogató egyéb kezdeményezésekkel. A Bizottság megállapítja, hogy a független szakértői csoport jelentése szerint a stratégia és a végső demonstrációs fázis előkészítése, beleértve a repülési teszteket is, példaértékűek voltak. Ugyanakkor a független szakértői csoport rámutatott, hogy intenzívebb kapcsolatra lenne szükség a Tiszta Égbolt célkitűzései és a repüléstechnikai ágazat átfogó célkitűzései között, ahogyan azokat az ACARE európai technológiai platform meghatározza. A Bizottság osztja a független szakértői csoport álláspontját, és megvizsgálja annak a lehetőségét, hogy továbbfejlessze az ACARE célok elérése felé tett előrehaladás értékelésére szolgáló módszertant. 5.1.2.2. Helyszíni látogatások A független szakértői csoport elismeri, hogy a helyszíni látogatások révén első kézből szerezhettek tapasztalatokat a Tiszta Égbolt előrehaladásáról, és arról, hogy az elért eredmények hogyan teljesítették a konkrét célokat. A Bizottság elfogadja a független szakértői csoport azon álláspontját és ajánlását, hogy a helyszíni látogatásokat a jövőbeni értékelésekbe is be kell építeni. 5.1.2.3. A technológiaértékelő eszközök és a szakpolitikai igények A Bizottság tudomásul veszi a technológiai felméréseket szolgáló technológiaértékelő rendszer jelenlegi horizontját. A Bizottság üdvözölné a technológiaértékelő eszközök fejlesztésének bővítését. 5.2. Üzemanyagcella- és hidrogéntechnológia 5.2.1. A szervezettel és a hatékonysággal kapcsolatos ajánlások 5.2.1.1. Irányítás és az érdekeltek bevonása A Bizottság egyetért azzal, hogy a döntéshozatali eljárásoknak a lehető leggyorsabbnak kell lenniük, de hangsúlyozza azt is, hogy megfelelő határidőket kell kitűzni az irányító testület értekezleteinek szervezése és előkészítése során. Meg kell jegyezni, hogy az irányító testületben a Bizottság szavazata oszthatatlan, ezért elegendő időt kell adni neki, hogy lefolytassa a szolgálatközi konzultációs eljárását, és megállapodásra jusson minden érintett szolgálattal. A dokumentumoknak az irányító testület üléseire történő benyújtására és az írásbeli eljárásokra történő válaszadásra kitűzött jelenlegi határidők tiszteletben tartják ezt az igényt. Mint az irányító testület egyik tagja, az EU figyelemmel fogja kísérni az erőforrások megfelelő elosztását, a tagok folyamatos elkötelezettségét és az eljárások hatékony alkalmazását. Az ügyvezető igazgató hatásköre korlátozott azokban az ügyekben, amelyekben a Bizottság vétójoggal rendelkezik (általában az állami kiadásokkal kapcsolatos ügyek), és amelyeket ezért az irányító testületnek kell eldöntenie. A Bizottság támogatja a tagállami képviselők csoportja szerepének megerősítésére és a vele folytatott információcsere javítására irányuló javaslatot. 5.2.1.2. Adminisztratív tervezés és vezetés A Bizottságnak a 2. üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiai közös vállalkozásra vonatkozó javasolt rendelete magában foglalja az adminisztratív funkciók megosztásának lehetőségét. Tekintettel a közös vállalkozások autonóm jellegére azonban, a Bizottság nem tudná visszavenni a funkciókat úgy, ahogyan azt a független szakértői csoport javasolta. A Bizottság hajlandó megvizsgálni az iparági kiadások figyelésének lehetséges módjait, ahol ez összeegyeztethető a Horizont 2020-ban leírt átfogó egyszerűsítési megközelítéssel. 5.2.2. Az előrehaladással és az eredményességgel kapcsolatos ajánlások A finanszírozás tárgyában a Bizottság egyetért a javasolt intézkedésekkel. A 2. üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiai közös vállalkozásról szóló, új javasolt rendelet biztosítja, hogy a közös kezdeményezés valóban hozzáférjen majd a garanciaalaphoz, ami azt jelenti, hogy könnyebb lesz a kkv-k részvétele. Ami a munkaprogramokat illeti, újabb erőfeszítésekre kerül majd sor az egyéb érintett területekkel fennálló szinergiák és folytatott interakciók javítása érdekében. A munkaprogramok maximális összehangolása érdekében már történtek intézkedések, mind a Horizont 2020 keretében végrehajtott első felhívásokat, mind a környezetbarát járművekre irányuló európai kezdeményezés tevékenységeit illetően. A Bizottság kész megvizsgálni, hogy hogyan tudná ésszerűsíteni a politika meghatározásáért felelős szolgálatai és a közös vállalkozás közötti interakciókat annak biztosítása érdekében, hogy a közös vállalkozás tevékenységei jobban megfeleljenek a politikai területeknek. Azt is biztosítani fogja, hogy a tudományos bizonyítékokat következetesen be legyenek építve a közlekedés- és energiapolitikai területekbe. Az „EKT-hálózat” projekt[11] és az Európai Energiakutatási Szövetség (EERA) üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiai közös programja megfelelő eszközöknek tekinthetők az országos és regionális tevékenységek koordinálásához és integrálásához ezen a területen, és hatékony partnerek lehetnek az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiai közös vállalkozás számára. A Bizottság megvizsgálja annak a lehetőségét, hogy a strukturális alapokhoz kidolgozott új nemzeti stratégiai referenciakeret (NSRF) hidrogén-infrastruktúrákat is tartalmazzon. 5.3. Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés 5.3.1. A szervezettel és a hatékonysággal kapcsolatos ajánlások 5.3.1.1. Szervezeti struktúra és finanszírozási mechanizmusok A Bizottság elismeri a független szakértői csoportoknak az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés Végrehajtó Hivatala szervezeti struktúrájának javítására vonatkozó ajánlásait, melyek célja megfelelő egyensúly biztosítása az adminisztratív és a tudományos dolgozók között. Ezen felül a fejlesztés érdekében az IMI KV-nek azonosítania kell a hivatalban esetlegesen hiányzó szakismereteket vagy kompetenciákat. A független szakértői csoport azt ajánlja, hogy az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés vizsgálja meg, hogy bizonyos adminisztrációs és horizontális funkciókat meg lehetne-e osztani más közös vállalkozásokkal, annak tudatában, hogy ezt a megközelítést már a Bizottságnak az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló 2. kezdeményezésre vonatkozó javaslata is tartalmazza. A Bizottság támogatja azt az ajánlást, hogy folytatni kell az új finanszírozási mechanizmusok tervezését és kidolgozását a jelenlegi és jövőbeni projektek fenntarthatóságának biztosítása érdekében, amennyiben az megfelelő és összhangban áll a Horizont 2020 szabályaival. 5.3.1.2. Irányítás és az iparági érdekeltek bevonása A független szakértői csoport arra ösztönözte a Bizottságot, hogy végezzen összehasonlítást és határozza meg a legjobb gyakorlatokat a tagállami képviselők csoportja és a közös vállalkozások tudományos bizottsága által betöltött operatív funkciók vonatkozásában. A Bizottság üdvözli ezt az ajánlást, és ösztönzi a jó gyakorlatok megosztását, különösen az irányítással és a tanácsadó testületek szerepével kapcsolatban. A független szakértői csoport azt is megjegyezte, hogy az IMI projektek számára hasznos lenne azon közepes méretű gyógyszeripari vállalatok részvétele, amelyek túl nagyok ahhoz, hogy kkv-nak lehessen tekinteni őket, de nem EFPIA-tagok. A szakértők javasolták, hogy a közös vállalkozás találjon módot arra, hogy bevonja az ilyen vállalatokat a jövőbeni projektekbe. A Bizottság támogatja ezt az észrevételt, és foglalkozott is vele a Horizont 2020 keretében létrehozandó, az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló 2. kezdeményezésre vonatkozó javaslatában. Ez magában foglalja a partnerség megnyitását olyan vállalatok előtt is, amelyek nem tartoznak az EFPIA vállalatai vagy a kkv-k közé, tehát a közepes méretű vállalatok előtt. A Bizottság tudomásul veszi, hogy a független szakértői csoport javaslatot tett a nem uniós természetbeni hozzájárulások alkalmazására is az összes természetbeni hozzájáruláson belül. Azt is tudomásul veszi, hogy – az iparágnak az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezésbe történő szélesebb körű bevonása érdekében – azt ajánlották az EFPIA-nak, hogy kövesse nyomon ezt a javaslatot. 5.3.1.3. Kommunikációs stratégia és ismertség növelése A Bizottság egyetért azzal, hogy az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés irányító testületének mindent el kell követnie az újonnan kidolgozott kommunikációs stratégia véglegesítése és megvalósítása érdekében, amelynek kapcsolódnia kell a kezdeményezés víziójához és a hosszú távú szakpolitikai kerethez. A Bizottság segítséget nyújt az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés értékének az érdekeltek és mások számára történő bemutatásához, és ezáltal a nagyobb arányú részvétel és több befektetés megvalósulásához. A Bizottság elismeri az EFPIA megállapodását, melynek célja a célzott kommunikáció továbbfejlesztése az érdekeltek széles köre számára, beleértve a nagyközönséget, a betegek érdekképviseleti szervezeteit és a szabályozó szerveket. Elengedhetetlen a hangsúly áthelyezése az inputokról és a folyamatokról az outputokra és a hatásokra, hogy be lehessen mutatni az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés által végzett munka fontosságát. Ez tovább javítja majd a kezdeményezés láthatóságát, kedvezően befolyásolja a közös vállalkozás imázsát, és megszerzi a nagyközönség támogatását. A független szakértői csoport azt ajánlotta, hogy vonják be a tagállami képviselők csoportjának tagjait is, akik az IMI kezdeményezés nagykövetei lehetnének a saját országukban, és erősíthetnék a jövőbeni felhívások támogatását és az azokban való részvételt. Az irányító testület már tett is intézkedéseket, és kérte, hogy minden ország válassza ki és nevezze ki az IMI kezdeményezés „tudományos nagyköveteit”. Őket olyan kiváló és vezető kutatókból kell kiválasztani, akik részt vesznek az IMI projektekben, vagy akik alaposan ismerik az ezzel kapcsolatos tudományos tevékenységeket. A szerepük az lenne, hogy javítsák az ismertséget és az eredményeket országos és regionális szinten. Az IMI kezdeményezés projektjeiből és a tudományos bizottság korábbi tagjaiból már összeállításra került a lehetséges jelöltek előzetes listája. A Bizottság értékeli a kkv-k bevonásával kapcsolatban eddig tett erőfeszítéseket, és ezeknek a folytatását javasolja. A Bizottság támogatja a független szakértői csoportnak azt a javaslatát, hogy kerüljön sor célzott kommunikációra és üzenetek kiadására a szellemi tulajdon szabályozásával kapcsolatos kérdések és az olyan kkv-k vonatkozásában, amelyek számára előnyös volt az IMI projektekben való részvétel. 5.3.2. Az előrehaladással és az eredményességgel kapcsolatos ajánlások 5.3.2.1. Fő teljesítménymutatók (KPI-k) A Bizottság egyetért azzal, hogy a KPI-ket tovább kell finomítani a jogalkotó által a Horizont 2020-ra vonatkozóan meghatározott általános megközelítéssel összhangban. Egyértelmű, hogy a hosszú távú stratégiának és a KPI-knek számszerűsíteniük kell a befektetések megtérülését, és fel kell mérniük az IMI kezdeményezés gazdasági előnyösségét és alternatív költségeit. A Bizottság azt javasolja, hogy az összesített KPI-ket rendszeresen figyelni kell, és széles körben közölni kell, tehát nem csak a szokásos tudományos és kutatási közösségek körében. 5.3.2.2. Az adatok és információk rendelkezésre állása A független szakértői csoport azt ajánlotta, hogy a Bizottság az EFPIA-val együtt segítsen azoknak az információknak és alapvető adatoknak a megadásában, amelyek szükségesek az összesített KPI-k kidolgozásához. A Bizottság összességében egyetért a független szakértői csoporttal, de jobb kölcsönös adatcserét javasol a szakpolitikák kidolgozásához a bizottsági szolgálatokon belül. 6. KÖVETKEZTETÉSEK A Bizottság elismeri a független szakértői csoportok által a Tiszta Égbolt, az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiai és az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozás második időközi értékelése során végzett alapos és részletes munkát. A Bizottság különösen elismeri a független szakértői csoportok arra irányuló erőfeszítését, hogy összehasonlítsák a három közös vállalkozás eljárásait, és – a Tiszta Égbolt esetében – végrehajtsák a helyszíni látogatásokból álló sűrű programot, melynek célja az eredményeknek a demonstrációs rendszerek szintjén történő felmérése volt. Azt is megállapítja, hogy a független szakértői csoportok elismerték a 187. cikk szerinti kezdeményezésekben megvalósított PPP-módszer értékét, és kedvező véleményt fogalmaztak meg a Horizont 2020 keretében létrehozandó közös vállalkozásoknak a jövőbeni kilátásaival kapcsolatban. A Bizottság megállapította, hogy a két időközi értékelésben kifejtett vélemények megfelelő mértékben és ténylegesen összhangban állnak egymással, és megerősíti a független szakértői csoportok azon véleményét, hogy a 2010-ben és 2011-ben készített első időközi értékelésekben megfogalmazott ajánlások többsége nagyrészt sikeresen megvalósult. A független szakértői csoport ajánlásai hozzájárulnak ahhoz, hogy meg lehessen szüntetni vagy legalább csökkenteni lehessen a jelenlegi közös vállalkozások működésében tapasztalt gyengeségeket. Amennyire a jogalkotási folyamat engedi, ezeket figyelembe fogják venni a ktk-kat megvalósító közös vállalkozások (Tiszta Égbolt 2, üzemanyagcella- és hidrogéntechnológia 2 és az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés 2) a Horizont 2020 keretében történő létrehozása során. A Bizottság vállalja, hogy szükség esetén és a saját hatáskörében megteszi a korrekciós intézkedéseket. Elkötelezi magát amellett is, hogy együtt dolgozzon a közös vállalkozások egyéb érdekelt feleivel és szerveivel is az ajánlások megfelelő megvalósítása érdekében. Végül pedig a Bizottság emlékeztet arra, hogy a közös vállalkozások következő generációja számára megfogalmazott ajánlások végrehajtásához új tanácsi rendeletek elfogadása is szükséges. A Tiszta Égbolt, az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiai és az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés a Horizont 2020 keretében történő folytatására irányuló munkák 2013. július 10. óta, azaz a javasolt bizottsági rendeleteknek a Bizottság által történt előterjesztése óta, teljes erővel folynak. [1] Tiszta Égbolt: a Tanács 71/2008/EK rendelete; üzemanyagcella- és hidrogéntechnológia: a Tanács 521/2008/EK rendelete; innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés: a Tanács 73/2008/EK rendelete. [2] Az ACARE (Európai Repüléskutatási Tanácsadó Testület elnevezésű európai repüléstechnikai platform) célkitűzései (2000. évi alapcélok): i. az üzemanyag-fogyasztás és a CO2-kibocsátás utaskilométerenként 50 %-kal történő csökkentése; ii. a NOx-kibocsátás 80 %-kal történő csökkentése; iii. az érzékelt zaj 50 %-kal történő csökkentése; iv. jelentős előrelépés megvalósítása a légi járművek és a kapcsolódó termékek gyártása, karbantartása és ártalmatlanítása által okozott környezeti hatások csökkentésében [3] Lásd: a Bizottság szolgálati munkadokumentuma (SEC(2011) 1072 végleges) és a Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a kutatási és innovációs partnerségek kialakításáról (SEC(2011) 1072). [4] http://www.cleansky.eu/sites/default/files/news/clean_sky_-_2nd_interim_assessment.pdf [5] http://www.sesarju.eu/ [6] http://www.acare4europe.org/ [7] http://www.fch-ju.eu/sites/default/files/2nd%20interim%20evaluation.pdf [8] http://www.imi.europa.eu/sites/default/files/uploads/documents/Governance/2ndInterimEvaluationIMI.pdf [9] COM(2013) 830. [10]COM/2013/0496: Bioalapú Iparágak; COM/2013/0505: Tiszta Égbolt 2; COM/2013/0506: üzemanyagcella- és hidrogéntechnológia (FCH) 2; COM/2013/0501: Kiváló Európai Elektronikai Alkatrészek és Rendszerek (ECSEL); COM/2013/0495: innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés 2. [11] Az „EKT-hálózat” projekt célja a tagállamokban és a társult államokban országos és regionális szinten folytatott kutatási tevékenységekkel kapcsolatos együttműködésnek és a tevékenységek összehangoltságának a fokozása. http://ec.europa.eu/research/era/era-net-in-horizon-2020_en.html Tartalom I. MELLÉKLET: A FÜGGETLEN SZAKÉRTŐI CSOPORTOK AJÁNLÁSAI. 2 II. MELLÉKLET: GYELV-ELEMZÉSEK.. 13 III. MELLÉKLET: A szakértői értékelő testületek összetétele. 18 I. MELLÉKLET: A FÜGGETLEN SZAKÉRTŐI CSOPORTOK AJÁNLÁSAI Tiszta Égbolt Ajánlás || Felelősség Előrehaladás a környezetvédelmi célok irányában || A Tiszta Égbolt 1 és a Tiszta Égbolt 2 vonatkozásában: A jelenlegi előrehaladás a Tiszta Égbolt célkitűzéseivel összefüggésben került leírásra. A testület átláthatóbb nyomonkövethetőséget ajánl az ACARE (Európai Repüléskutatási Tanácsadó Testület) céljai és a Tiszta Égbolt ezekhez nyújtott konkrét hozzájárulásai között. || irányító testület, közös vállalkozás A testület arra ösztönzi a partnereket és a projektvezetőket, hogy világosabban és következetesebben adják meg a számadatokat, valamint az ACARE céljaival kapcsolatban megfogalmazott környezetvédelmi célok értékeléséhez alkalmazott feltételezéseket. || irányító testület, közös vállalkozás, a köz- és a magánszféra közötti jövőbeni partnerségek (PPP-k) Összehangolás a hetedik keretprogrammal (FP7), a SESAR-ral („Egységes európai égbolt” légiforgalmi szolgáltatási kutatás) és az országos programokkal || A meglévő kapcsolatokat – munkacsoportok szintjén – ajánlatos lenne tovább mélyíteni mind a SESAR-ral, mind az ACARE-val, hogy a közös vállalkozás pontosabb ismeretekkel rendelkezzen a légitársaságokról, a léginavigációs szolgáltatókról és az érdekeltek egyéb közösségeiről. || A testület rendkívül fontosnak tartja a közös vállalkozás és a tagállamok képviselőinek csoportja (NSRG) közötti információcserét, és azt ajánlja, hogy az NSRG továbbra is játsszon fontos szerepet az országos programoknak a Tiszta Égbolttal történő összehangolásában. || irányító testület, közös vállalkozás, jövőbeni PPP-k A részvétel ösztönzésének hatékonysága || A testület értékeli, hogy a Tiszta Égbolt nem írja elő konzorcium létrehozását a pályázati felhívásokban való részvétel feltételeként, így önálló vállalatok is jelentkezhetnek, valamint azt, hogy a kkv-k között is számos önálló kedvezményezett található. A testület ugyanakkor azt ajánlja, hogy a kkv-k és az új szereplők magas részvételi arányát tegyék láthatóbbá (lásd még: 3.5. A kommunikáció hatékonysága). || közös vállalkozás Az integrált technológiademonstrációs rendszer (ITD) és a technológiaértékelő (TE) stratégiák eredményessége || A testület elismeri, hogy a technológiai érettségi szintekre vonatkozó (TRL) koncepció finomításra került, és azt ajánlja, hogy a Tiszta Égbolt közös vállalkozás terjessze az eredményeket a K+F közösség körében. || közös vállalkozás A Tiszta Égbolt 1 és a Tiszta Égbolt 2 vonatkozásában: A látogatások során bebizonyosodott, hogy kiváló együttműködés áll fenn a kutatásfejlesztési tevékenységek és a repülési tesztek előkészítése között. Részletes felülvizsgálatokra is sor került repülési tesztekben tapasztalt szakembereket tartalmazó multidiszciplináris munkacsoportok részvételével. A GRA (regionális légi közlekedésre szánt környezetbarát légi járművek) repülési teszt jó előkészítésének példájából kiindulva a testület azt ajánlja, hogy az ITD-k tegyenek nagyobb erőfeszítéseket a legjobb gyakorlatok bemutatása és terjesztése érdekében, és arra ösztönzi őket, hogy a többi sikeres ITD-esetből is vonják le a hasznos tanulságokat a jövőbeni tevékenységeikhez. || közös vállalkozás, jövőbeni PPP-k A Horizont 2020 keretében folyó egyéb tevékenységekkel fennálló komplementaritás || A Tiszta Égbolt 2 megfelelő keretet biztosít az ipar által vezetett projektek megvalósításához és irányításához. A költségvetés jelentős részét feltétlenül ezekre a projektekre kell fordítani, hogy a technológiákat a TRL 3 szintről a TRL 4 szintre lehessen fejleszteni, vagy még jobb esetben a TRL 5 szintre, anélkül, hogy a priori hozzá kellene járulni egy teljes körű repülési platform demonstrációs rendszerhez. || irányító testület, közös vállalkozás, EB, jövőbeni PPP-k Fontos, hogy az ipar által vezetett ilyen típusú projekteket közvetlenül a közös vállalkozás irányítsa, és ne avatkozzanak bele a magasabb technológiai érettségi szinten álló nagyobb projektek. || irányító testület, közös vállalkozás, EB, jövőbeni PPP-k Ezeknek a projekteknek a technológiaértékelő eszköz segítségével kell inputot adniuk az értékelési szakasz során, és ezzel kell felmérniük a környezetvédelmi hatásokat és a hatékonyságot a projektek végén. || irányító testület, Közös vállalkozás, EB, jövőbeni PPP-k A Tiszta Égbolt jogi keretének és irányításának megfelelősége || A testület azt ajánlja, hogy a STAB szerepet (tudományos és technológiai tanácsadó testület) őrizzék meg és bővítsék, például a stratégiai kutatási és innovációs menetrend (SRIA) jövőbeni aktualizálásainak előkészítésében. Az ő hozzájárulásuk – a Tiszta Égbolt 2-höz is – nagyon fontos, és mindenképpen ajánlatos jól képzett szakembereket bevonni, hasonlóan a Tiszta Égbolt esetéhez. || irányító testület, közös vállalkozás, jövőbeni PPP-k A tanácsadó testületek értékes közreműködésétől függetlenül továbbra is szükséges lenne a STAB és az NSRG nagyobb mértékű és proaktívabb részvétele. A Tiszta Égbolt közös vállalkozásnak arra kell törekednie, hogy maximalizálja a tanácsadó testületei potenciálját, hogy támogatást kapjon a fennmaradó pályázati felhívásokhoz és egyéb tevékenységekhez valamennyi szinten. || irányító testület, közös vállalkozás A közös vállalkozások belső szabályainak és finanszírozásának megfelelősége || A testület hangsúlyozza, hogy a Tiszta Égbolt KV hozzájárul azoknak a menetrendeknek a megvalósításához is, amelyekben az érdekeltek közösen állapodtak meg, és előnyösnek tartja a többéves megközelítést, és ennek folytatását ajánlja a jövőben. || irányító testület, közös vállalkozás, jövőbeni PPP-k A testület sajnálattal állapítja meg a többéves GAM megvitatásával kapcsolatban, hogy továbbra is nagyobb rugalmasságra lenne szükség a GAM-ok kezelésében. Általában véve a testület nagyobb mérlegelési hatáskört ajánl az ügyvezető igazgatónak irányítási kérdésekben, és úgy gondolja, hogy az ügyvezető igazgatónak kellene kezdeményeznie, megtárgyalnia és végrehajtania a GAM költségvetési transzfereket. Ezzel fel lehetne gyorsítani a szükséges döntések megvalósítását, mivel nem lenne szükség többé az irányító testület bevonására. || irányító testület, közös vállalkozás, EB, jövőbeni PPP-k A testületnek tudomása van arról, hogy ajánlások születtek a stratégiai tervezés teljességével és időzítésével (CSDP), az éves tervezéshez történő igazítással (AIP), és a GAM-ok éves módosításaival kapcsolatban. Ebben a vonatkozásban a Belső Ellenőrzési Szolgálat (IAS) konkrétan megállapította, hogy utólag változtatások történtek a témákban a jóváhagyott AIP-hez képest. A testület elfogadja azokat a terveket, amelyek szerint számos döntést és funkciót átadnak az irányító testülettől az ügyvezető igazgatónak az ilyen változtatások jóváhagyásában, hogy biztosítani lehessen a szükséges rugalmasságot a közös vállalkozás számára, és az a tényleges igényekhez tudja igazítani a témák listáját az év folyamán. || irányító testület, közös vállalkozás, EB, jövőbeni PPP-k A Tiszta Égbolt 1 és a Tiszta Égbolt 2 vonatkozásában: A testület véleménye szerint a költségvetésnek az ITD-k között történő újraelosztásának meglévő lehetőségei (ahogyan az átadás történt 2012-ben az ITD-k között) hasznos lépést jelentenek a költségvetés rugalmasabbá tétele irányában. A testület sajnálattal állapítja meg, hogy még mindig nincs tartalék költségvetés, amely biztosítaná a transzverzális rugalmasságot. A testület ezért azt javasolja, hogy az irányító testület fontolja meg egy 5–10 %-os tartalék költségvetés bevezetését. || irányító testület, közös vállalkozás, EB, jövőbeni PPP-k A testületnek az a véleménye, hogy a természetbeni hozzájárulás ellenőrzése még mindig munkaigényes és időigényes feladat mind a kezelése, mind a tárgyalása tekintetében, és a jelenlegi eljárás nem hatékony. Ezért intézkedéseket javasol az eljárás egyszerűsítése érdekében. || irányító testület, közös vállalkozás, EB A közös vállalkozás végrehajtó csoportja szervezetének és eljárásainak hatékonysága, beleértve a monitoringot is || Noha a Végrehajtó Hivatal jelentős előrehaladást ért el a folyamatok gyorsításában és a működési hatékonyság megvalósításában, a testület azt javasolja, hogy hajtsanak végre további kiigazításokat a hatékonyság javítása érdekében. Most, hogy a Tiszta Égbolt közös vállalkozás megvalósult, ismételt kiigazítások szükségesek az általános adminisztrációs és a projektvezetési szakismeretek egyensúlyában a Végrehajtó Hivatalban. || irányító testület, közös vállalkozás, EB A testület nem tartja elegendőnek a közös vállalkozás technikai személyzetének létszámát, és azt ajánlja, hogy az irányító testület vizsgálja felül a személyzeti igényeket annak érdekében, hogy a végrehajtó csoport teljes mértékben el tudja látni a koordináló és monitoring funkcióit. Ezzel párhuzamosan a testület javasolja, hogy mérjék fel a más közös vállalkozásokkal megosztható szolgáltatásokat, valamint a kiszervezésre alkalmas adminisztratív szolgáltatásokat. || irányító testület, közös vállalkozás, EB A Tiszta Égbolt Végrehajtó Hivatalának további megoldásokat kell találnia a bürokrácia csökkentésére, és biztosítania kell, hogy optimális szervezeti felépítéssel rendelkezzen az előtte álló feladatok elvégzéséhez. || közös vállalkozás Bár a pályázatok részvételi és sikerességi aránya azt mutatja, hogy a közös vállalkozásnak a program kezelésében, a projektvezetésben és a program tervezésében és megvalósításában nyújtott teljesítménye megfelelő, a testület megállapítja, hogy a támogatás kézhezvételéig eltelt idő még mindig túl hosszú (240 nap a pályázat közzétételétől a GAP-ig; átlagosan 360 nap a 2012-ben aláírt támogatások esetében), és javasolja, hogy rövidítsék le ezt az időtartamot. || közös vállalkozás A testület elismeri a 16 belső kontroll szabvánnyal rendelkező átvett rendszer értékét, és megbízható rendszernek tartja a hatékony és eredményes irányításhoz. A testület értékeli, hogy a stratégiai és az éves tervezést megfelelően összehangolták, és szisztematikus megvalósítást ajánl hozzá. || közös vállalkozás A testület üdvözli a közös vállalkozás azon szándékát (mint az irányító testület 2013.3.22-i értekezletén), hogy indítsanak képzéseket a témafelelősök számára, és helyesli a projektfelelősök és az adminisztratív munkacsoport ellenőrzésének annak érdekében történő fokozására irányuló törekvéseket, hogy a késéseket és a projekt végrehajtásában felmerülő problémákat a lehető leghamarabb meg lehessen oldani. Ezek fontos intézkedések az általános hatékonyságot jelenleg korlátozó fennakadások kezelésében. || közös vállalkozás A testület értékeli, hogy az értékelési időszakban utólagosan ellenőrizték a Tiszta Égbolt KV kedvezményezettjeinek pénzügyi kimutatásait, és azt ajánlja, hogy folytassák a hibaarányok csökkentését célzó erőfeszítéseket. A testület értékeli, hogy a közös vállalkozás erőfeszítéseket tett az előzetes értékelési folyamat javítására, és útmutatással szolgált a kedvezményezettek számára a Tiszta Égbolt projektek költségeinek támogathatóságával kapcsolatban. || közös vállalkozás Az ITD-szervezetek és -eljárások hatékonysága || A testület értékeli, hogy a monitoring- és ellenőrzési eszközök érettek és megvalósultak, az ITD-k vonatkozásában pedig harmonizált előrehaladási jelentéseket és technikai értékelő jelentéseket ajánl. Az előrehaladási jelentésekben különösen fontos lenne feltüntetni a tervezett előrehaladáshoz képest elért tényleges előrehaladást, valamint a tervezett termékekhez képest megvalósított tényleges átadásokat. A testület azt ajánlja, hogy a technikai értékelő jelentések tartsák be az EK-szabványt. Ez a szabvány segítséget nyújt a technikai és irányítási vonatkozások szisztematikus értékeléséhez. || közös vállalkozás A kommunikáció hatékonysága || Az ITD-k közötti együttműködés és kommunikáció még mindig korlátozottnak tűnik, és bővítésre szorul. Az ITD-kben készített modelleket és eszközöket elemezni kell a potenciális komplementaritások szempontjából. Gondos mérlegelést igényel a többi ITD-vel megvalósított technológiértékelő interfész is az eredmények kellő időben történő elérése érdekében. || irányító testület, közös vállalkozás A Tiszta Égbolt 1 és a Tiszta Égbolt 2 vonatkozásában: A testület véleménye szerint az ITD-k közötti kommunikációt úgy lehetne javítani, ha nagyobb mértékben használnák a technológiaértékelő eszközt az információ visszacsatolására és a hatékonyság megvitatására a technikai kérdésekben. Az ACARE és a SESAR munkacsoportjaival kialakított szorosabb kapcsolat is javíthatná a kommunikációs folyamatot. A közös vállalkozás munkacsoportját nagyobb mértékben be kell vonni ebbe a folyamatba, és további erőforrásokat kell a feladathoz rendelni. || irányító testület, közös vállalkozás, EB, jövőbeni PPP-k A testület véleménye szerint a Tiszta Égbolt profiljának meghatározása kulcsfontosságú részét kell, hogy képezze a Tiszta Égbolt kommunikációs céljainak. A testület elfogadja az előző időközi értékelés ajánlásait, és megismétli, hogy a Tiszta Égboltnak láthatóbbá kellene válnia az érdekeltek körében. || közös vállalkozás A testület nagyra értékeli a Végrehajtó Hivatal azon erőfeszítéseit, hogy kiadványokban közöljék a pályázati felhívások témáját, és terjesszék a Tiszta Égbolt kezdeményezéseket. Ugyanakkor, mivel több sikertörténet is származott a projektekből, a testület úgy érezte, hogy a kiadványok alapul szolgálhatnak az információk fokozottabb terjesztéséhez is az érdekeltek szélesebb körében, ideértve a politikai döntéshozókat is a tagállamokban. || közös vállalkozás A honlapon közzétett technikai információkat az ITD-k aktívabb részvételével és hozzájárulásával javítani kell. Ezen felül meg kell találni a technológiaértékelő rendszer tevékenységei és értékelése közlésének megfelelő formáit. || közös vállalkozás A testület azt ajánlja, hogy a Tiszta Égbolt kommunikációs stratégiája fordítson nagyobb figyelmet a szélesebb társadalmi-gazdasági és környezetvédelmi hatások közlésére, és ne csak a repüléstechnikai ágazatbeli érdekeltek felé, hanem az európai és országos szintű politikaformálók és döntéshozók felé is. Ezekbe a kezdeményezésekbe az NSRG-t és a STAB-ot is be kell vonni. || irányító testület, közös vállalkozás A testület megállapította, hogy a Tiszta Égbolt nagy érdeklődést váltott ki a vállalatok körében, és ez jóval meghaladta az iparvállalatoknak az FP7 együttműködési projektekben való átlagos részvételét. A testület azt is megjegyzi azonban, hogy bár a kkv-k részvétele figyelemre méltóan magas, a Tiszta Égboltot sokan még mindig „nagyipari technológiának” tartják, ezért ajánlatos lenne a kkv-król szóló sikertörtének közlése a honlapon és a dedikált kiadványokban. || közös vállalkozás A tevékenységek minősége || A testület elismeri azoknak a szakmai látogatásoknak és szakmai prezentációs megbeszéléseknek a hozzáadott értékét, amelyek jobb betekintést adnak, és mélyebb elemzést tesznek lehetővé az objektív értékelés érdekében. A testület szerint ez kulcsfontosságú eszköz a technikai fejlemények minőségének értékelésében, és azt ajánlja, hogy a helyszíni látogatások váljanak a felülvizsgálati folyamat szerves részévé. || közös vállalkozás A pályázati felhívások minősége || Amennyiben egy konkrét ITD-re nagyszámú ajánlat érkezik, a testület a feladatok rugalmas elosztását javasolja, hogy a közös vállalkozáson belül optimális munkamegosztás alakuljon ki. || irányító testület, közös vállalkozás, jövőbeni PPP-k A témák tegyék lehetővé egy olyan innovatívabb megoldás bemutatását is, ami ugyanahhoz az eredményhez vezet, mint a témában leírt megoldás. || közös vállalkozás, jövőbeni PPP-k A technikai ITD-k felülvizsgálatai foglalják magukban a pályázati felhívások szisztematikus felülvizsgálatát is a felhívások kiváló minőségének figyelése és elősegítése céljából. Ez világos kapcsolatot teremtene a pályázati felhívás témája és az ITD célkitűzései között, ezáltal jobban lehetne összpontosítani a technikai tevékenységekre. || irányító testület, közös vállalkozás, EB, jövőbeni PPP-k A testület megállapítja, hogy bizonyos esetekben az alvállalkozók nem megfelelő kiválasztása gyenge eredményekhez vezetett a fő projekthez képest. A testület ezért azt ajánlja, hogy a közös vállalkozás vizsgálja meg, hogy hogyan lehetne javítani az alvállalkozók kiválasztásának folyamatát. || közös vállalkozás, jövőbeni PPP-k Intelligens merevszárnyú légi járművek (Smart Fixed Wing Aircraft, SFWA) || A testület ajánlása szerint a repülési teszteket már az ITD legelején figyelembe kellene venni. El kell ismerni, hogy ez szükséges lépés, melyet kihagytak a projekt indításakor, de nagy szükség van rá a projekt sikere érdekében. || közös vállalkozás A nagy ITD-k esetében ajánlatos lenne már a projekt legelejétől kezdve szisztematikusan bevezetni egy ipari projektvezetési módszertant. || közös vállalkozás Meg kell szerezni a résztvevők szilárd elkötelezettségét, meg kell előzni az érdeklődés hiányát a résztvevő vállalatok körében, és mindenhol biztosítani kell az erőforrások megfelelő allokálását. || közös vállalkozás A testület azt ajánlja, hogy a közös vállalkozás igyekezzen minimalizálni az erőforrások elégtelen elkötelezettségének kockázatát, és bízza meg az irányító testületet azzal, hogy motiválja az esetlegesen nem teljesítő partnereket. || közös vállalkozás A technológiákat a TRL6 érettségi szintre vezető downstream kutatásnak a következő lépéseket kell elérnie: teljesítménykészültség, műszaki készültség, üzemeltetési készültség (fenntarthatóság, stabilitás stb.), gyártási készültség. A testület szerint ez az ajánlás valamennyi nagy ITD-re alkalmazható. || közös vállalkozás, jövőbeni PPP-k Környezetbarát forgószárnyas légi járművek (Green Rotor-Craft, GRC) || A testület arra ösztönzi a partnereket és a projektvezetőket, hogy világosabban és következetesebben adják meg a számadatokat, és az ACARE célokkal kapcsolatban megfogalmazott környezeti célok értékelésekor alkalmazott feltételezéseket. || közös vállalkozás Környezetbarát üzemeltetési rendszerek (Systems for Green Operation, SGO) || A testület az SGO kritikus tevékenységeinek és sikertényezőinek gondos figyelemmel kísérését, valamint egy azokra irányuló korai előrejelző mechanizmus létrehozását ajánlja. || közös vállalkozás Az SGO előnyeit repülési fázisokban fejezik ki. Ez megnehezíti az ITD-k közötti összehasonlítást a legígéretesebb technológiákat illetően. A testület ezért egyetért azokkal a technikai felülvizsgálatokkal, amelyek célja az SGO környezeti előnyökre vonatkozó mérőszámainak a többi ITD-hez történő igazítása. || közös vállalkozás, jövőbeni PPP-k Bizonyos berendezések esetében a demonstrációs tevékenységeket egyetlen tesztplatform keretében képzelik el. Ki kell dolgozni háttérterveket is a tesztplatform késése esetére. || közös vállalkozás, jövőbeni PPP-k Fenntartható és környezetbarát motorok (Sustainable And Green Engines, SAGE) || Feltétlenül ajánlatos lenne a sebességváltó tesztelési lehetőségeinek feltárása (az AVIO-val) a kapcsolódó kockázatok csökkentése érdekében. || közös vállalkozás Tisztázni kell, hogy harmadik felek milyen feltételekkel férhetnek hozzá a jövőbeni sebességváltótesztek eszközeihez. || közös vállalkozás A SAGE 4 demonstrációs rendszer tervezési és technológiai jellemzői pontosítást és megerősítést igényelnek. || közös vállalkozás A Tiszta Égbolt keretében végrehajtandó szegénykeverékes repülési tesztre vonatkozó javaslatokat tisztázni kell az ütemezés és a finanszírozás tekintetében. || közös vállalkozás Ökotervezés (Eco-Design, ED) || Ajánlatos ellenőrizni, hogy az EDA figyelembe veszi-e a többi terület, például a gépjárművek és a feltörekvő dekonstrukciós ökorendszerek által szerzett tapasztalatokat. || közös vállalkozás Figyelembe véve az EDS tartalmát, ajánlatos lenne konzisztenciát teremteni és ellenőrizni az eltéréseket és az átfedéseket az SGO és a GRA/GRC ITD-khez képest az elektromossággal kapcsolatban. Léteznek szinergiák és kölcsönös gyarapítási lehetőségek. || közös vállalkozás Technológiaértékelő (TE) || A testület nem határozott meg egyértelmű és számszerűsíthető célokat az életciklus-elemzéshez (LCA). A testület azt ajánlotta, hogy az LCA előnyeit felmérő módszerekkel és mérőszámokkal a Tiszta Égbolt jelenlegi és/vagy jövőbeni kutatása keretében foglalkozzanak. || közös vállalkozás A légijárműmodelleknél alkalmazott felbontás, granularitás és feltételezések hatást gyakorolhatnak a reprezantatív jellegük és pontosságuk ellenőrzésére. A testület azt javasolja, hogy a légi járművek modelljei a lehető legátláthatóbbak legyenek az ismert szabványokkal összefüggésben. || közös vállalkozás, jövőbeni PPP-k A TE információs rendszer időtartamát a TE felmérések időtartamához kell igazítani. Ennek az a célja, hogy rögzítsék a legújabb felmérési eredményeket és hatásaikat. || közös vállalkozás, jövőbeni PPP-k A légi járművek modelljeiben alacsony technológiai érettségi szintű (TRL) technológiákat alkalmaznak. A TE célja azonban az, hogy felmérje az érett és legígéretesebb technológiák hatását, és a TE céljait jobban szem előtt kell tartani. || közös vállalkozás, jövőbeni PPP-k Általános kérdések || A Tiszta Égbolt a program végén sok földi és légi demonstrációt tartalmaz. A program legkritikusabb és sikertényezőire kiemelt figyelmet kell fordítani. Ajánlatos lenne gondosan nyomon követni és fontossági sorrendbe rendezni a rendelkezésre álló erőforrásokat a hátralévő munka és a technológia környezeti előnyei szempontjából a demonstráció érdekében. || közös vállalkozás, jövőbeni PPP-k A Tiszta Égbolt fő célkitűzése az, hogy felgyorsítsa a környezetbarát technológiáknak a járművek következő generációjában történő bevezetését és kifejlesztését. Noha fontos az átfogó irányítási dokumentáció és a technikai tevékenységek előrehaladásának áttekintése, még ennél is fontosabb a tényleges fejlesztések ellenőrzése a partnereknél. A testület azt ajánlja, hogy a jövőben az értékelések helyszíni szakmai látogatásokat is tartalmazzanak. A szakmai látogatások reprezentatív kiválasztása új lehetőségeket kínál a fejlesztések megértésére, és az ITD-k során levont tanulságok és technikai bizonyítékok egyeztetésére. || Az irányítás fejlődése 2010–2013-ban || A testület a pályázati felhívások hatékonyabb lefedését ajánlja az ITD célkitűzéseinek megfelelően, és elfogadja a pályázati felhívási program átfogó rendszeres felülvizsgálatát a Tiszta Égbolton belül, a demonstrációs tevékenységek prioritásainak ebben a szakaszban történő meghatározása mellett. || irányító testület, EB, jövőbeni PPP-k A testületet aggasztja, hogy számos demonstrációs tevékenység áthelyezésre került a Tiszta Égbolt végére, és azt ajánlja, hogy biztosítsák az erőforrások megfelelő alkalmazását az ITD-ken belül. || közös vállalkozás Tudományos és technikai összehasonlítás || A testület azt javasolja, hogy a lehető leghamarabb fagyasszák be a célkitűzéseket és a terveket, és kísérjék szoros figyelemmel az SFWA projektek technikai állapotát, hogy ne fordulhasson elő újabb késés. Az ITD valószínűleg megszüntette a legfontosabb kockázatokat, de néhány még mindig fennáll. || közös vállalkozás, jövőbeni PPP-k Annak érdekében, hogy minimalizálni lehessen annak a veszélyét, hogy a tervezett demonstrációs programok nem valósulnak meg a Tiszta Égbolt 1 alatt, a projektvezetőknek további erőfeszítéseket kell tenniük, és hangsúlyozniuk kell a felső vezetés felé a Tiszta Égbolt közös vállalkozás – technikai, kereskedelmi és politikai – fontosságát, és biztosítaniuk kell, hogy az erőforrások megfelelő szinten rendelkezésre álljanak és hozzá legyenek rendelve a projektekhez. || közös vállalkozás, jövőbeni PPP-k A Tiszta Égbolt projektvezetőnek folyamatosan figyelnie kell az eredményeket és a pályázati felhívások témáinak potenciális alkalmazását, és azonosítania kell a jobb lehetőségeket az egész Tiszta Égbolton belül. || közös vállalkozás Alaposabban át kell gondolni a Tiszta Égbolt program előnyeit a más releváns programoktól származó hozzájárulások tekintetében, valamint azt, hogy hogyan lehetne megosztani az előnyöket a hozzáértő tudományos/technikai közösségen kívüli érdekeltekkel. || irányító testület, EB, jövőbeni PPP-k A testület véleménye szerint, amikor meghoznak egy SFWA/AI döntést egy CROR-hajtóműves demonstrációs légi járműről, szükségessé válhat a SAGE 1 jövőbeni tevékenységének újragondolása és pontosítása a Tiszta Égbolt keretén belül. || közös vállalkozás Üzemanyagcella- és hidrogéntechnológia (FCH) Ajánlás || Felelősség A program irányítása, tervezése és kezelése || A program irányításának a következőket kell biztosítania: gyorsabb döntéshozatal; több erőforrás rendelése a programirányításhoz és a tudásmenedzsmenthez, és hogy a magánszféra elkötelezettsége továbbra is összemérhető legyen az EU erőfeszítéseivel. Az ügyvezető igazgatónak nagyobb végrehajtó hatáskört kell adni; az adminisztratív funkciókat meg kell osztani más közös vállalkozásokkal és/vagy vissza kell helyezni a bizottsági szolgálatokhoz; a Bizottság hagyjon jóvá olyan mechanizmust, amely demonstrálja, hogy az ipar rugalmas célokat fogad el a saját kutatási és korai alkalmazási költségeire. A támogatások kézhezvételéig eltelt idő jelentős csökkentésére irányuló szerződéses célokat kell bevezetni a Horizont 2020 keretében. || EB, irányító testület Az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiai közös vállalkozásnak a Horizont 2020 stratégia keretében történő folytatására vonatkozó kutatási stratégiának határozottabban kellene összpontosítania a következő három fő alapelvre: összehangolás az EU politikáival; olyan területek, amelyeken Európa vezető szerepet ért el vagy érhet el; az ágazat változó igényeihez történő igazodás. || irányító testület, tanácsadó testületek Az elektromos energia tárolása és költséghatékony végfelhasználása és a hidrogén megújítható forrásokból történő előállítása legyenek az energiapillér legfontosabb elemei; további szereplőket (pl. hálózatok üzemeltetői) kell toborozni. Az egyéb programokkal fennálló szinergiákat és interakciót a teljes értékláncban maximalizálni kell (pl. „Korszerű anyagok” és „Korszerű gyártás és feldolgozás”), Környezetbarát járművek, SET-Plan EII-k (pl. okos hálózatok). Az FCH KV költségvetésének 6–10 %-át fenn kell tartani az áttörést hozó újítások kutatására. || irányító testület, programiroda Erősíteni kell a változások átvételének képességét. A program eredményeit hatásosabban kell visszacsatolni az AIP és a MAIP felé. Miközben megőrizzük az érdekeltek bizalmát a hosszú távú elképzelés iránt, az ipar érdekeit szorosabban kell integrálni más érdekeltek érdekeivel, mégpedig a kutatási közösséggel, a tanácsadó testületekkel és a képviselő regionális szervezetekkel tartott közös workshopokon keresztül. || programiroda, ipari csoport Bizonyos kutatási területek nagyobb hangsúlyt érdemelnek: az FCH KV dolgozzon ki olyan stratégiát a rendeletekhez, szabályokhoz és szabványokhoz, beleértve a nemzetközi dimenziókat is, a témával foglalkozó vállalkozások körében, amellyel mindenki egyetért (ipari csoport, kutatási csoport, tagállami képviselők csoportja, Bizottság), és amely a közös kutatási központ erőforrásaira támaszkodik. || programiroda, irányító testület Tovább kell erősíteni a kkv-k részvételét pénzügyi garanciák rendszerével, mint a keretprogramban, valamint kapcsolatot kell teremteni a kutatási projektek és a kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmusból származó vállalkozói tőke finanszírozás között, hogy új és innovatív európai vállalkozások jöjjenek létre. || EB Technológiamonitoring és szakpolitikai támogatás || A KV-nak hatékony, a projekt, a program és a politika szintjeihez igazodó technológiafigyelő eljárást kell megvalósítania. Az eredmények segítségével adaptálni kell a kutatási programokat, és rendelkezésre kell őket bocsátani a SET Tervhez és a politikai támogatáshoz. || programiroda Elengedhetetlen az eredmények nagyobb mértékű feltárása és terjesztése. A jövőbeni javaslatok tartalmazzák a közzétehető KPI-k listáját, és az értékelés büntesse a közzététel alacsony szintjét. A meglévő projekteket arra kell ösztönözni, hogy post hoc módon tegyék közzé az eredményeiket. Az FCH KV vezessen be „tisztaszobákat” erre a célra. || programiroda A Bizottságon belül működő szakpolitikai főigazgatóságok tegyék világosabbá és láthatóbbá az FCH-val kapcsolatos tevékenységekre vonatkozó állami politikákat (pl. zéró kibocsátású járművek, energiatárolás). A tudományos bizonyítékoknak a közlekedési és energiapolitikába való beépítésének folyamata legyen átlátható és hatékony, és következetes minden szektorban. || EB, programiroda Együttműködés a tagállamokkal és a régiókkal || Erősíteni kell a tagállamok részvételét a programban. A tagállami képviselők csoportjának (SRG) megbízatását úgy kell bővíteni, hogy tartalmazzon stratégiai funkciókat is, többek között proaktív szerepet a nagyméretű demonstrációs és alkalmazási projektek kiválasztásában és tervezésében, és a technológiamonitoringban való részvételt; javítani kell az információáramlást az SRG és a programiroda között; a tagok egyértelműbben kapcsolódjanak az országos kutatási és/vagy iparági politikákhoz; fel kell tárni a tagállamok általi társfinanszírozás innovatív megoldásait (pl. ERA-NET tevékenységek vagy feltételes társfinanszírozás a felhívásokon belül). || EB, irányító testület, tagállami képviselők csoportja, programiroda Az alkalmazás szempontjából kritikus a regionális és a helyi hatóságokkal fenntartott kapcsolat. A közlekedés számára fontos az olyan szervezetekkel fenntartott kapcsolat, mint a HyER, és ezt jobban ki kellene használni. A tároláshoz és az infrastruktúra egyéb vonatkozásaihoz hasonló kapcsolatokat kell létesíteni. || programiroda Létfontosságú a jövőbeni alkalmazási és kapacitásnövelő projektek finanszírozása, és ezekhez új pénzügyi megoldások kellenek. A Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy a hidrogéntechnológiai infrastruktúra jogosulttá válhat-e támogatásra a strukturális alapok nemzeti stratégiai referenciakeretein belül. Az FCH KV álljon készen arra, hogy tanácsokkal segíti a fejlesztőket az uniós intézményektől igényelhető finanszírozási lehetőségekről, beleértve az EBB-t, a strukturális alapokat és a TEN-T hiteleket és támogatásokat; fontolóra lehet venni finanszírozható projektek elkészítésére vonatkozó felhívásokat is. || EB, tagállamok, programiroda, irányító testület Kommunikáció és terjesztés || Az FCH KV-nak arra kell törekednie, hogy ő legyen a téma leghitelesebb tudásforrása Európában. Az FCH KV láthatóságát nagymértékben javítani kell, és ezt a törekvést a honlapnak is tükröznie kell. Felül kell vizsgálni a programmal kapcsolatos információk különböző érdekelteknek történő átadását (Tudományos Bizottság, tagállami képviselők csoportja, bizottsági szolgálatok), és meg kell állapítani, hogy a közös vállalkozás tudna-e többet közzé tenni a szabályok megfelelő értelmezése mellett. Ha ez nem lehetséges, a szabályokat megfelelő módon módosítani kell a H2020-hoz. || programiroda Az FCH KV-nak támogatnia kell az érdekeltek együttműködését, képzését és oktatását a közvetlen FCH közösségen túl is, és be kell vonnia a tagállami képviselők csoportját ebbe a folyamatba. || programiroda, irányító testület Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés (IMI) Ajánlás || Felelősség Kommunikációs stratégia || Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezésnek véglegesítenie kell és meg kell valósítania egy világos és mérhető célokat és célkitűzéseket tartalmazó átgondolt kommunikációs stratégiát, amely mind a fő érdekeltekhez, mind a szélesebb közönséghez szól. || irányító testület, közös vállalkozás Az érdekeltekkel fennálló kapcsolatok és a KPI-k || A meglévő KPI-k mellett összesített KPI-ket is ki kell dolgozni és mérni kell, hogy számszerűsíteni lehessen az IMI hatásait és társadalmi-gazdasági előnyeit. || Végrehajtó Hivatal, közös vállalkozás Az IMI tegyen további erőfeszítéseket annak érdekében, hogy az iparági érdekeltek minél szélesebb körét vonja be. || Végrehajtó Hivatal, közös vállalkozás Más egészségüggyel kapcsolatos ágazatokban működő ipari résztvevőket is be kellene vonni az IMI 2-be. || irányító testület, tagállami képviselők csoportja, közös vállalkozás Szervezet és hatékonyság || Az IMI Végrehajtó Hivatalának tovább kell csökkentenie a bürokráciát, és biztosítania kell, hogy optimális szervezeti felépítéssel rendelkezzen az előtte álló feladatok elvégzéséhez. || Végrehajtó Hivatal, közös vállalkozás Az IMI-nek arra kell törekednie, hogy maximalizálja a tanácsadó testületei potenciálját, hogy támogatást kapjon a fennmaradó pályázati felhívásokhoz és egyéb tevékenységekhez valamennyi szinten. || Végrehajtó Hivatal, közös vállalkozás Az IMI-nek új és rugalmasabb finanszírozási mechanizmusokat kell terveznie és kidolgoznia, hogy biztosítsa a jelenlegi és jövőbeni projektek fenntarthatóságát, ahol szükséges. || Végrehajtó Hivatal, közös vállalkozás A Bizottságnak biztosítania kell, hogy az IMI 2 átlátható legyen, és rugalmasabbá váljon az irányítása. || irányító testület, tagállami képviselők csoportja, közös vállalkozás Az adatok rendelkezésre állása || Az IMI2 indításával párhuzamosan meg kell szerezni az alapadatokat, hogy jobban lehessen mérni és értékelni az IMI2 teljesítményét. || közös vállalkozás II. MELLÉKLET: GYELV-ELEMZÉSEK TISZTA ÉGBOLT ERŐSSÉGEK · A repüléstechnikai kutatásban sikeresen bemutatta a köz- és magánszféra közötti partnerség (PPP) alapelvének helyességét. A Tiszta Égbolt KV az európai repüléstechnikai ágazat központi eleme, és egyben világelső PPP a repüléstechnikában. · Egyedi együttműködési modell, amely a nem versennyel kapcsolatos repüléstechnikai kihívásokra ad választ. · Épít a hatodik és a hetedik keretprogram (FP6 és FP7) eredményeire, és katalizátorként működik a magánszféra által az európai repüléstechnikai K+F-ben végrehajtott befektetések terén. · Értékes hozzájárulást jelent az ACARE (Európai Repüléskutatási Tanácsadó Testület) célkitűzéseihez. A technológiaértékelő eszköz (TE) innovatív megközelítést képvisel a környezetvédelmi előnyök szisztematikus értékelésében. A TRL (technológiai érettségi szintek) szerinti értékelést a H2020 program egyéb területein is át lehetne venni. · A Tiszta Égbolt közös vállalkozás megfelelő eszköz arra, hogy megállapodást érjünk el a stratégiai kutatási menetrend, és a kutatási költségvetés (potenciálisan) hatékony felhasználása tekintetében. · Az ipar, a kkv-k és a tudományos körök kiváló minőségű tudományos teljesítménye és széleskörű hálózata. · A kkv-k magas részvételi és együttműködési aránya. Az erőforrások és a szakértelem figyelemreméltó mobilizálása és összevonása a repüléstechnika legösszetettebb problémáinak a teljes K+F ciklus mentén történő kezelése érdekében. · A mobilizált erőforrásokat az érdekeltek széles körére kiterjedő szinergiák erősítik meg. · Hatékony irányítási struktúra és a tanácsadó testületek proaktív részvétele (NSRG és STAB). · Kiváló minőségű folyamatok és módszertan. · Láthatóság elérése az eredmények tudományos lapokban és konferenciákon, légibemutatókon és kiállításokon történő terjesztésével. || GYENGESÉGEK · A fő teljesítménymutatók (KPI-k) és a technológiaértékelő rendszer (TE) nem elég érettek ahhoz, hogy bemutassák a tágabb környezetvédelmi és társadalmi-gazdasági hatásokat. · Nincs megfelelő egyensúly a tudományos és az adminisztratív feladatok között a Tiszta Égbolt Végrehajtó Hivatalában: – nehézkes adminisztratív szabályok, rendeletek és ellenőrzések, továbbá – elégtelen technikai erőforrások (a közös vállalkozás szintjén) a transzverzális problémák kezeléséhez. · Nem kielégítő rugalmasság, különösen költségvetési kérdésekben; nincs tartalék-költségvetés. · Egyes integrált technológiademonstrációs rendszerekben (ITD) nem megfelelő a minőség és a hatékonyság. · Az ITD-k nem használják aktívan a TE-től kapott visszacsatolásokat. · Egyes ITD-kben a vállalatok nem biztosítanak elegendő erőforrást. · Egyes ITD-kben nem határozták meg világosan a prioritásokat az erőforrások projektekhez történő allokálása tekintetében. · Még mindig elégtelen a kommunikáció az ITD-k között. · Korlátozott összehangoltság az országos/nemzetközi kezdeményezésekkel, ami az erőforrások nem megfelelő kihasználásához vezethet. LEHETŐSÉGEK · A Tiszta Égbolt mint platform közös európai víziót alakíthat ki a környezetvédelemre összpontosító repüléstechnikai kutatásban. · Új finanszírozási modellek kidolgozása. · A tágabb társadalmi-gazdasági és környezetvédelmi hatások nem csak a repüléstechnikai érdekeltekkel történő ismertetése. · Szinergiák és kölcsönösen előnyös lehetőségek feltárása más iparági szektorokban is. · Kedvező környezet kialakítása a 2. szinthez hasonló projektek számára a következő uniós kutatási program keretében. || VESZÉLYEK · Kedvezőtlen fogadtatás az érdekeltek fő csoportjai körében. · A fontos erőforrásoknak a fontos szereplők (társvállalatok) által történő allokálásában nincsenek világos prioritások, ami vég nélküli problémákhoz vezet: hatókörök módosítása, átütemezés... · Nem észlelik a repüléstechnikai piac igényeiben bekövetkező fő változásokat. · Változások az európai iparági struktúrában, azaz új tulajdonosok vagy közös vállalatok megjelenése. Üzemanyagcella- és hidrogéntechnológia (FCH) ERŐSSÉGEK · Az FCH kutatásban sikeresen bemutatták a PPP alapelvének helyességét. · Az FCH KV az európai FCH ágazat központi elemévé vált. · Az FCH KV megfelelő eszköz arra, hogy megállapodást érjünk el a stratégiai kutatási menetrend, és a kutatási költségvetések potenciálisan hatékony felhasználása tekintetében. · Erős közösségek jöttek létre az ipari és a kutatási csoporton belül. · Szilárd, az ipar által vezetett fejlődés biztosítása a hosszú távú célok elérése érdekében különböző gazdasági ciklusokon keresztül. · Az erőforrások és a szakértelem imponáló mobilizálása és összevonása. · Kritikus tömeg elérése a gépjárművekkel kapcsolatos alkalmazási területen. · A magánszféra számára is vonzó, stabil költségvetés a hosszú távú fejlődéshez. · Az érdekeltek nagyarányú részvétele, különösen az ipar bevonása és együttműködés a kutatási csoporttal. · Az irányítás kialakult és működik. · A projektkoordinátorok jónak tartják a projektvezetést. || GYENGESÉGEK · Nehézkes adminisztratív szabályok, rendeletek és ellenőrzések. · Az erőforrások nem optimális kihasználása és nem megfelelő egyensúly a tudományos és az adminisztratív dolgozók között. · A projekt finanszírozása elmarad az FP-től, és nem kiszámítható. · Nincs olyan garanciaalap, amely biztosítaná a rossz pénzügyi helyzetben lévő kkv-ket. · Nincs koherens megközelítés a helyhez kötött és a korai piaci alkalmazásokra vonatkozóan. · Az országos programokkal való összehangoltság hiánya; nem egyenletes a tagállamok részvétele és elkötelezettsége az FCH KV felé. · Nem képes átfogalmazni az elavult célokat. · Kevés a csere az FCH KV és az FP alapvető kutatási program között. · Elégtelen célzott kommunikációs és terjesztési stratégiák és erőfeszítések, és alacsony láthatóság. · Elégtelen monitoring és tudásmenedzsment a projektek, a programok és a politikák szintjén. · A horizontális tevékenységekkel kapcsolatos munka nem jól haladt. LEHETŐSÉGEK · Hozzájárulás az energia-, a közlekedés- és az éghajlatváltozási politikában meghatározott uniós társadalmi kihívások kezeléséhez. · Európai vezető szerep elérése egy nagy potenciállal rendelkező feltörekvő területen. · A regionális, országos és európai kezdeményezések valódi összehangolása. · A láthatóság javítása új belépők és politikai támogatás megszerzése érdekében. · A legjobb gyakorlatok ösztönzése és a technológia ismertségének javítása a nagyközönség és a szakpolitikák kidolgozói körében egész Európában. · Közös jövőkép kialakítása és kommunikálása a résztvevők és a kedvezményezettek felé. · Az FCH technológia nagyarányú alkalmazásának és kapacitásépítésének ösztönzése. · Az akkumulátoros elektromos járművek (BEV) korlátai az ipar és a politika érdeklődését az üzemanyagcellás elektromos járművek (FCEV) felé fordíthatja. · Nagy mennyiségű megújítható elektromos energia integrációja a hidrogén mint energiatároló közeg felhasználásával. · A más iparágakkal megvalósított interakció új nyitást eredményezhet a vállalkozásoknak, beleértve a kkv-kat is. · Szinergiák és interakció más programokkal a teljes értéklánc mentén. || VESZÉLYEK · Alacsony energiaárak és nem megfelelő szakpolitikai intézkedések. · A hangsúly eltolódása az EU éghajlat-, energia- és versenyképességi politikai célkitűzései irányába. · Nem sikerül elegendő befektetést vonzani a beszállítói és az infrastrukturális iparba. · Megoldatlan technikai akadályok, különösen a teljesítmény és a költség tekintetében. · Az EU versenyképességének hiánya vagy lemaradás Ázsiához és Észak-Amerikához képest a közeli jövőben. · Az exportpiacok nem nyitottak (pl. Ázsia). · A piacra való bevezetést szolgáló, megfelelő ösztönzők alkalmazásának hiánya. · Az FCH politikai/szakpolitikai támogatásának hiánya. · A végfelhasználók körében alacsony az elfogadás, egyrészt mert nem sikerül tudatosítani az előnyöket a társadalomban, másrészt a balesetek miatt. · Az elhúzódó gazdasági/pénzügyi válság az állami és/vagy a magánszféra érdeklődésének elvesztését okozhatja. · A versenyző technológiák előretörése. · Koordinálatlan és elszigetelt demonstrációk uniós, tagállami és regionális szinten, anélkül, hogy megfontolnák a termékfejlesztést, az értékesíthetőséget és a kapacitásépítést adott kereskedelmi termék vonatkozásában. Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés (IMI) ERŐSSÉGEK · Elismerten a világ egyik vezető köz- és magánszféra közötti partnersége az egészségügy területén; különösen az USA-ban elismert. · Egyedi együttműködési modell a versenyen kívül eső és nem teljesített egészségügyi igények megoldására (piaci hiányosságok kezelése). · Katalizátorszerep a magánszféra által az európai biogyógyszerészeti K+F területen eszközölt befektetések számára. · Kiváló minőségű tudományos teljesítmény, és a tudományos körök, a kkv-k és az ipar szereplői alkotta energikus hálózatok. · Erősítette a bizalmat számos érdekelti csoport körében, ideértve a szabályozó szerveket is. · A szakértelem kritikus tömegének megtestesítője az egészségügyi igények területén jelentkező legösszetettebb problémák a teljes K+F ciklus mentén történő kezelése érdekében. · A mobilizált erőforrásokat az érdekeltek széles körére kiterjedő szinergiák erősítik meg. · Iparág által vezetett kezdeményezés az EFPIA-vállalatok vezérigazgatóinak erős támogatásával, és összpontosítás a kézzelfogható eredményekre. || GYENGESÉGEK · Világos és célzott kommunikációs stratégia hiánya; alacsony láthatóság. · A KPI-k nem elég érettek arra, hogy bemutassák a szélesebb társadalmi-gazdasági hatásokat. · Elégtelen ösztönzők a kkv-k és a nem EFPIA tagok részvételére. · A folyamatok és a szabályozások még mindig túlságosan bürokratikusak. · A tanácsadó testületek nem működnek teljes erővel. · A tagállamok nem teszik magukévá a célokat, ami azt eredményezi, hogy nincs összhang a tagállamok politikáival és stratégiáival. · Nincs meg a kellő egyensúly a tudományos és az adminisztratív feladatok között az IMI Végrehajtó Hivatalában, új szaktudásra lenne szükség. · Nem vontak be minden EFPIA-vállalatot. · Nem tervezik meg a projektek fenntarthatóságát. LEHETŐSÉGEK · Nagyobb figyelem fordítása a jelentős társadalmi-gazdasági hatásokkal járó idősödő népesség egészségügyi problémáira. · Az IMI-re mint kipróbált modellre építve és abból tanulva az érdekeltek, pl. betegek és szabályozó szervek, bevonásának gyorsítása. · Az IMI váljon platformmá a közös jövőkép kialakításához, pl. az egészségügyi politika esetében. · Az orvosbiológiai K+F tartalmának bővítése és a nem uniós befektetések vonzása. · Egyéb potenciális finanszírozási opciók kihasználása, pl. a vállalkozói tőkén és/vagy EBB-hiteleken keresztül. · A biogyógyszerészeti K+F környezet további fejlesztése a szűk keresztmetszetek felszámolásával és a folyamatok javításával, pl. a klinikai vizsgálatok esetében. · Más ágazatok és érdekeltek, pl. fizetők, egészségügyi technológiaértékelők (HTA) bevonási lehetőségének felderítése. · Új finanszírozási modellek kidolgozása az eredmények feltárása és a fenntarthatóság javítása érdekében. || VESZÉLYEK · Az IMI politikai támogatásának csökkenése. · Megbomlik az egyensúly a verseny előtti és a versennyel kapcsolatos tevékenységek között. · Az országos kezdeményezésekkel való összehangoltság hiánya, ami az erőforrások nem hatékony kihasználásához vezet. · A világ más részein működő PPP-k által keltett verseny miatt a vállalatok elveszítik az érdeklődésüket. · Növekvő, szabályozásból eredő terhek és az árazási és visszatérítési rendszerek szigorodása. · A legfontosabb szakemberek elhagyják az IMI-t. · Gazdasági visszaesés, ami elégtelen finanszírozáshoz vezet. · Kedvezőtlen vélemény az érdekeltek fő csoportjai körében (betegek, fizetők, szabályozó szervek). · A versenyelőny elvesztése új feltörekvő gazdaságokkal szemben (pl. Kína, Brazília). · Romló hírnév és csökkenő támogatás az EU-ban az elégtelen teljesítmény miatt. · Az IMI politikai támogatásának csökkenése. III. MELLÉKLET: A szakértői értékelő testületek összetétele A szakértői értékelő testület tagjai || Közös Technológiai kezdeményezést megvalósító közös vállalkozás QUENTIN, Francois (elnök) (FR), a HUAWEI Franciaország igazgatótanácsának elnöke és a HUAWEI Csoport tanácsadó tanácsának tagja, a Miniszterelnöki Hivatal Tanácsadó Csoportjának tagja; || Tiszta Égbolt BROUCKAERT, Jean Francois (jelentéstevő) (BE), a belgiumi von Karman Folyadékdinamikai Intézet (The von Karman Institute for Fluid Dynamic, VKI) Turbógép és Propulziós Tanszékének docense; || Tiszta Égbolt Ivonne HERRERA (NO), a SINTEF ICT biztonsággal foglalkozó szoftverfejlesztési részlegének vezető tudósa, aki több mint 20 éves tapasztalattal rendelkezik az iparágban a repülési elektronika, a karbantartás, a légiforgalom irányítása, valamint a repülés és az olaj- és gáziparágak számára végzett biztonsági elemzések terén; az első időközi értékelést elvégző testület tagja volt 2010-ben; || Tiszta Égbolt Enzo BERTOLINI (IT), az Aosta-völgyi csillagvizsgálót és planetáriumot üzemeltető „Foundation Clément Fillietroz” igazgatója (kutatások az asztrofizika és a tudomány a diákok és a nagyközönség számára történő kommunikálása terén); az első időközi értékelést elvégző testület tagja volt 2010-ben; || Tiszta Égbolt Anneli Ojapalo (elnök) (FI), az Ojapalo Consulting Oy vállalat vezérigazgatója és a Finn Üzemanyagcella Program koordinátora (2007–2013); || Üzemanyagcella- és hidrogéntechnológia Nigel Lucas (jelentéstevő) (UK), független tanácsadó, aki több mint 30 éves tapasztalattal rendelkezik az energiaágazatban; az Environmental Resources Management környezetvédelmi tanácsadó szervezet volt igazgatója, és az Imperial College Centre for Environmental Technology (a londoni Imperial College egyetem Környezettechnológiai Központjának) professzora; || Üzemanyagcella- és hidrogéntechnológia Helge Holm-Larsen (DK), jelenleg az SME TEGnology vezérigazgatója, a Topsoe Fuel Cell A/S volt igazgatója; || Üzemanyagcella- és hidrogéntechnológia Dirk De Keukeleere (BE), független tanácsadó a közlekedés- és energiatechnológia területén, korábban a Flamand Technológiakutató Intézet kutatója/vezetője az üzemanyagcellák, a gépjárművek és az energia terén. || Üzemanyagcella- és hidrogéntechnológia Jackie Hunter (elnök) (UK) Az OI Pharma Partners Ltd. vezérigazgatója. Ez a cég segítette a vállalatokat és a szervezeteket a nyílt innovációs stratégiák kidolgozásában és a megvalósításuk támogatásában, különösen az élettudományok K+F tevékenységében. Jackie korábban a GlaxoSmithKline vezető alelnöke volt, valamint a kutatási igazgatók csoportjának elnöke az EFPIA-nál. A GSK-nál az általa vezetett részleg 17 klinikai koncepció bizonyítását végezte el. Részt vett a gyógyszerészeti kutatással és fejlesztéssel kapcsolatos nemzetközi bizottságokban és szakpolitikai csoportokban. Mint egy állami vállalat nem ügyvezető igazgatótanácsi tagja és tudományos és egyéb szervezetek vagyonkezelője és irányítója, széles rálátással rendelkezik az érdekeltek számos csoportjára. || Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés (IMI) Marcin Szumowski (jelentéstevő) (PL), az OncoArendi Therapeutics elnök-vezérigazgatója és a BTM Mazovia alapítója. Az Egyesült Államokban megvalósított sikeres kutatási karriert követően Marcin Szumowski technológiatranszferrel foglalkozó és induló vállalatoknál dolgozott 2000 óta, és társalapítója és vezetője volt három induló vállalkozásnak, köztük a már tőzsdén is jegyzett Medicalgorithmics S.A.-nak (), melynek 2005–2010 között elnök-vezérigazgatója volt. 2001 óta a Nencki Institute of Experimental Biology (Nencki Kisérleti Biológiai Intézet) nemzetközi kapcsolatokért felelős és projektvezetési irodájának vezetője. Tagja volt annak a független szakértői testületnek, amely segíti az Európai Bizottságot az IMI2 európai hatáselemzésében. || Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés (IMI) Tom Andersen (DK) az Európai Beruházási Bank közel-keleti regionális irodájának vezetője Kairóban, valamint független tanácsadó. Egy évvel ezelőttig az Európai Beruházási Bank helyettes gazdasági tanácsadója volt, és a K+F projektek gazdasági életképességének értékelésére és a projektfinanszírozási műveletekre szakosodott a gyógyszerészeti és vegyi ágazatokban. Korábban beszerzési és értékesítési területen dolgozott egy ipari konglomerátumnál és a Novo Nordisk nevű, EU-ban működő gyógyszeripari vállalatnál, és a gyógyszerek felfedezésével és a vállalatfejlesztési részleggel kapcsolatos fejlemények értékelésével és az azokról szóló beszámolók készítésével foglalkozott. Tagja volt az IMI KV első értékelését elvégző független szakértői testületnek. || Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés (IMI) Bart Wijnberg (NL) – nyugdíjazása előtt Bart Wijnberg a holland Egészségügyi, Jóléti és Sportminisztérium munkatársa volt, és feladatai közé tartozott az „Elsődleges fontosságú gyógyszerek Európa és a világ számára” c. korszakalkotó WHO-jelentés elkészíttetése az FP7 fényében, valamint a holland gyógyszeripari PPP-csúcsintézet (TI Pharma) életre hívása. A „Tagországok, tagjelölt és társult országok kapcsolattartó csoportja az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezéshez”, valamint az IMI közös kezdeményezés első értékelését elvégző független szakértői csoport tagja. || Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés (IMI) Maria Rosaria Di Nucci (IT) vezető kutató a Freie Universität Berlin környezetvédelem-politikai kutatási központjában, valamint független tanácsadó. Több mint 25 éve dolgozik a környezetvédelmi és energiapolitikai, valamint politikaértékelési területen, és részt vett különböző uniós kezdeményezésekben. Munkája során hatáselemzéssel is foglalkozott. Dr. Di Nucci az európai kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységeket finanszírozó szervezetek és az EB szakértő értékelője. Részt vesz ezen kívül a Tiszta Égbolt közös vállalkozás és az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiai közös vállalkozás értékelésében is mint közös szakértő. || Tiszta Égbolt Üzemanyagcella- és hidrogéntechnológia Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés