HU    HU HU 
HU    HU  EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 13.7.2010 
SEC(2010) 888 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA  
 
 
amely a következ ő dokumentumot kíséri:  
Javaslat: 
 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS  A TANÁCS IRÁNYELVE 
 
a harmadik országbeli á llampolgárok idényjelleg ű munkavállalás céljából való 
belépésének és tartózkodásának feltételeir ől 
{COM(2010) 379 végleges} 
{SEC(2010) 887} 
HU 2   HU 1. P ROBLÉMAMEGHATÁROZÁS  
Az uniós gazdaságoknak strukturális okok miatt szüksége van az idénymunkásokra. 
Várhatóan egyre nehezebb lesz ezt a hiányt az  uniós tagállamok állampolgáraival pótolni, 
elsősorban azért, mert ezek a munkavállalók nem tartják vonzónak az idénymunka 
kínálta lehet őségeket. Továbbra is nehéz megjósolni , milyen hatása lesz a globális 
gazdasági válságnak. A Nemzetközi Migrác iós Szervezet (IOM)  szerint azonban a 
célországok munkaer őpiacának egyes ágazataiban várhatóa n továbbra is tartósan szükség 
lesz migráns munkavállalókra, különösen az egészségügy, a háztartási/ház körüli munka 
és a gondozás területén (valam int egyes országokban a mez őgazdaságban is), ahol az 
ilyen munkavállalókra irányuló ke reslet strukturális jelleg ű1.  
Komoly bizonyíték utal arra, hogy egye s esetekben a harmadik országbeli 
idénymunkások kizsákmányolás áldozataivá válnak, illetve a számukra biztosított 
munkafeltételek nem felelnek meg az el őírásoknak, például nincsenek 
munkaszerz ődések, a fizetés a jogilag kötelez ő minimálbér alatt van, a munkavállalók 
nem részesülnek a társadalombizt osítási ellátásban, nem érhet ők el számukra a 
legalapvet őbb higiéniai szolgáltatások, elégtelen szálláshelyet biztosítanak számukra, és 
nem részesülhetnek egészségügyi ellátásban.  
A gazdaság azon ágazatait, amelyek jelent ős számú idénymunkást foglalkoztatnak – 
ilyen különösen a mez őgazdaság, a kertészet, és az idegenforgalom – újra és újra azon 
ágazatok közé sorolják, amelyekre a leginkább jellemz ő az illegálisan tartózkodó, 
harmadik országból származó  munkavállalók jelenléte. 
Az idénymunkások származási országai szempontjából nézve, a potenciális migránsokra 
vonatkozóan a különböz ő uniós tagállamok eltér ő szabályokat írnak el ő, és ezekr ől nem 
mindig könny ű tájékoztatáshoz jutni. Ez az idénymunkások ágazata esetében különösen 
fontos, és a feltételek javítása, valamint köz ös jogi keret létrehoz ásával azon országok 
érdekeit is szolgálnánk, ahol magas a munkanélküliség és er őteljes migrációs nyomás 
érvényesül. Ez els ősorban Észak-Afrikára és Fekete-A frikára, illetve kisebb mértékben 
Kelet-Európára igaz. Ezáltal a legális migrációra vonatkozó uniós szakpolitikák 
jelentősebb mértékben járulhatnának hozzá a harmadik országok fejl ődéséhez.  
1. 1. Az idénymunka méretei és ágazatai 
Az idénymunka méretei és az érintett ágazat ok az Európai Unió or szágait nézve eltér őek. 
Spanyolország például csak 2008-ban 24 838 nem uniós országbeli idénymunkást fogadott
2. A 2008-as naptári évben Olaszország már 2008. február 7-ig 11 273 kérelmet 
kapott3 (2008-ra, 2009-re és 2010-re vonatkozóan a nem uniós állampolgárok 
idénymunkára való alkalmazása tekintetében az olasz belügyminisztérium által 
                                                 
1 Az IOM szakpolitikai jelentése: A globális gazdaság i válság hatása a migránsokra és a migrációra, 
2009. március, 5-6 o. 
2 Ad hoc kérd őív az idénymunkásokról és a vállalaton be lül áthelyezett alkalmazottakról, melyet a 
Bizottság 2010 márciusában juttatott el az Európai Migrációs Hálózat nemzeti kapcsolattartó 
pontjaihoz. 
3 http://www.interno.it/mininte rno/export/sites/default/it/sezioni/sala_stampa/notizie/  
immigrazione/0848_APP_domande_pervenute_STAGIONALI.html 
HU 3   HU megállapított kvóta 80 000 f ő volt)4. 2009-ben Németország 4248 nem uniós 
idénymunkást fogadott be, Franciaország 2215 f őt (2008-ban ez a szám 3860 volt), 
Svédország pedig 7252 f őt5. 
Az új tagállamokban is foglalkoztattak nem uniós országbeli idénymunkásokat. Például 
Magyarország 2008-ban és 2009-ben 919, illetve 892 harmadik országbeli állampolgárt 
fogadott be. A rendelkezésre álló lengyel adat ok a harmadik országbeli állampolgárok 
ideiglenes munkavégzésére vonatkoznak, í gy lényegesen magasabbak – 2009-ben ez a 
szám 181 030 f ő volt. Ugyanakkor az érintett f ő foglalkoztatási ágazat a mez őgazdaság. 
Szlovéniában 2008-ban és 2009-be n több mint 10 000 nem uniós  állampolgárt fogadtak 
be idénymunkásként. 
Bár a rendelkezésre álló adatok hiányossá ga miatt csak rövid távú tendenciákat 
állapíthatunk meg, és nem rendelkezünk öss zehasonlítható adatokka l, az utóbbi években 
több tagállamban – így Franciaországban, az Eg yesült Királyságban és Szlovéniában – a 
külföldiek által végzett idénymunka álta lános növekedése volt tapasztalható.  
Mivel csak kis mennyiségben álln ak rendelkezésre a legutóbbi id őszakra vonatkozó 
adatok, nem lehet pontosan megállapítani, m ilyen hatással van a jelenlegi gazdasági 
válság a nem uniós országbeli idénymunkások iránt jelentkez ő keresletre. Mindenesetre a 
2008-as és 2009-es adatok összeh asonlítása alapján nem érzékelhet ő csökkenés e kereslet 
tekintetében. Míg egyfel ől vannak olyan tagállamok, a hol a befogadott harmadik 
országbeli állampolgárok száma 2009-ben al acsonyabb volt (Ausztria, Szlovénia, 
Magyarország), s őt jelentős mértékű visszaesést mutatott (Franciaország), másfel ől olyan 
tagállamok is vannak, ahol növekedést figye ltek meg (Németország és Svédország)6.  
Továbbá hangsúlyozni kell, hogy az idénymunka  által érintett ágazat okban igen nagy az 
illegálisan tartózkodó vagy más szem pontból regisztrálatlan munkavállalók 
foglalkoztatásának kockázata, tehát az idénym unkások összesített adatai feltételezhet ően 
sokkal magasabbak (jóval meghaladhatják az évi 100 000 f őt). 
Egyes tagállamok egyes régióiban nélkülözhe tetlenek a harmadik országokból toborzott 
idénymunkások. Így például az andalúz mez őgazdaságot, és különösen Huelva 
tartományt nézve 2008-ban 35 000 harmadik országbeli állampol gárt toboroztak nem 
uniós tagországból. Dél-Olaszországban, f őként Apuliában mintegy 12 000 harmadik 
országbeli idénymunkást foglalkoztatnak a mez őgazdaságban, a franciaországi Bouches-
du-Rhône megyében pedig mintegy 5 000 mar okkói idénymunkás dolgozik. E harmadik 
országbeli állampolgárok vélhet ően az idénymunkások teljes számának mintegy 
80-90 %-át jelentik. A turizmus területén e gyes osztrák tartományok, különösen Tirol és 
Salzburg jelent ős mértékben a harmadik országbeli idénymunkásokra támaszkodnak az 
idényjelleg ű csúcsok idején: a 2008-2009-es té li szezonra vonatkozóan a kvótát 8 000 
főben állapították meg. 
Számos tagállamra jellemz ő, hogy a harmadik országbeli  idénymunkások alacsony 
képzettséget igényl ő munkát végeznek, meghatároz ott ágazatokban, így például a 
mezőgazdaságban (Olaszországban az összes idénymunkás 60%-át teszik ki, 
                                                 
4 Lásd a 2. lábjegyzetet.  
5 Ibid. 
6 Lásd a 2. lábjegyzetet. 
HU 4   HU Görögországban pedig a teljes mez őgazdasági munkaer ő 20 %-át) és a turizmusban (pl. 
Spanyolországban a szállodákban és  a vendéglátóiparban végzend ő munkához kiadott 
munkavállalási engedélyek 2003-ban az összes kiadott munkavállalási  engedély 13 %-át 
tették ki). Rendszerint olyan ágazatokr ól van szó, amelyek alacsony képzettség ű vagy 
fizikai dolgozókat ig ényelnek, és jelent ős munkaer őhiánnyal küzdenek. 
1.2. A szubszidiaritás elve 
Bármely javasolt intézkedés tiszteletben fogja tartani a tagállamok azon jogát, hogy 
meghatározzák a harmadik ors zágokból a területükre érkez ő gazdasági migránsok 
számát, a nemzeti kvóták alkalmazásának jogát is beleértve. Vagyis továbbra is az adott 
tagállam fogja mérlegelni, hogy gazdas ági szempontból szüksége van-e harmadik 
országból származó idénymunkások befogadására. 
Bár a harmadik országokból érkez ő munkavállalók egy adott tagállam területére lépnek 
be, a tagállamok harmadik országbeli állampol gárok jogaival kapcsolatos határozatainak 
más tagállamokra is ha tása lehet. A különböz ő tagállamok által a harmadik országok 
állampolgárai számára biztosított bánásmód eltérése tehát nemzetek feletti dimenzióval rendelkezik, amely a nemzeti jogs zabályok hatáskörén kívül esik. 
A belső határok nélküli schengeni térség  közös szabályozást, azaz közös 
minimumszabályokat követel meg annak érdekében, hogy csökkenjen az engedélyezett tartózkodási id ő túllépésének kockázata és az illegális  belépések száma, mivel ez abból is 
adódhat, hogy az idénymunkások befogadására laza és eltér ő szabályok vonatkoznak.  
A harmadik országbeli idénymunká sok kizsákmányolását, valamint el őírásoknak nem 
megfelelő munkafeltételeiket azzal kell orvosolni, hogy – összhangban az 1999. évi 
tamperei Európai Tanács felhívásával, amely ig azságos elbánást és bi ztos jogi státuszt 
kért a harmadik országbeli állampolgárok sz ámára, valamint az emberi jogok és alapvet ő 
szabadságok melletti általános uniós elkötelezettséggel – uniós szint ű jogi aktusban 
biztosítunk számukra szociális- gazdasági jogokat, amely kötelez ő érvényű, azaz 
végrehajtható lesz. 
Az idénymunkásokról szóló uniós jogi aktu s fontos a harmadik országokkal folytatott 
hatékony együttm űködés javításához, egyrészt mert lehet ővé teszi, hogy az EU 
megkönnyítse az alacsonyan képzett vagy  szakképzetlen munkavállalók jogszer ű 
migrációját, másrészt mert er ősíti a harmadik országok elkötelezettségét az illegális 
bevándorlás ellen küzdelem mellett. 
1. 3. Uniós hozzáadott érték 
A tagállamok és az idénymunkásoka t foglalkoztató munkaadók számára el őnyös lenne az 
id
őszakos munkaer őhiány kezelését szolgáló, rugalmas befogadási rendszer. 
A harmadik országbeli állampolgárságú idénymunkások számára el őnyös lenne, ha 
létrejönne egy közös, á tlátható és közérthet ő európai keret, amely lehet ővé tenné 
számukra a munkaer őhiánnyal küzd ő tagállamokba való legáli s beutazást. A jogszer ű 
migrációs lehet őségek az illegális bevándorlást és  az illegális m unkavállalást is 
csökkenthetik. 
HU 5   HU Az uniós fellépés az együttm űködést előtérbe helyez ő üzenetet közvetítene a harmadik 
országok felé a munkaer ő-migráció kezelésével kapcsolatban. Az, ha az Unió egésze 
kötelezettséget vállal a szakképz etlen és alacsonyan képzett munkaer ő ágazatát érint ő 
gazdasági migráció területén, feltehet őleg elő fogja segíteni a harm adik országokkal való 
együttműködést, többek között az illegális migráció el leni harc tekintetében, támogatva a 
kölcsönösen el őnyös körkörös migrációt (amelyek értelmében az idénymunkások 
ideiglenes munkavégzés céljából beléphetn ek egy tagállamba, visszamehetnek saját 
országukba, majd ismét beléphetnek az EU területére, és így tovább). 
2. C ÉLOK  
2.1. Az átfogó célok: 
1. A gazdaság idényjelleg ű ingadozásaira való reagálás és az egyes iparágakban, illetve 
gazdasági ágazatokban és régiókban jelentkez ő munkaerőhiány ellensúlyozása; 
2. Hozzájárulás annak megakadályozásához, hogy a harmadik országbeli 
idénymunkásokat kizsákmányolják, illetve rossz munkafeltételeket biztosítsanak 
számukra, valamint az illegális bevándorlás ellen küzdelemhez; 
3. A harmadik országok fejl ődésének el ősegítése. 
2.2. A konkrét célok:  
1. Rugalmas szabályok biztosítása  az idénymunkások jogszer ű ideiglenes migrációjának 
megkönnyítése érdekében, valamint a körkörös migráció el őmozdítása;  
2. Egyenl ő feltételek biztosítása az uniós munkaer őpiacra jogszer űen belépő harmadik 
országbeli idénymunkások munkáltatói számára; 
3. A harmadik országbeli idénymunkások bizt os jogi státuszának és kizsákmányolás 
elleni védelmének garantálása; 
4. A harmadik országokkal való együttm űködés javítása az idényjelleg ű migráció 
kezelése terén. 
3. S ZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK  
A vizsgált szakpolitikai lehet őségek mindegyikére érvényes, hogy továbbra is a 
tagállamok fogják meghatározni, hogy összes en mennyi harmadik országból származó 
idénymunkást fogadnak be, összhangban az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődés 
79. cikkének (5) bekezdésével. 
3.1. 1. lehet őség – status quo 
A tagállamokban és uniós szinten zajló fejlemények továbbra is a meglév ő jogi keretek 
között alakulnának. A munkáltatóknak bizo nyos kötelességei származnak majd a 
munkáltatókkal szembeni szankciókról szól ó irányelv eredményeképpen, nevezetesen a 
hatóságok felé való bejelentés és az illegális foglalkoztatás esetén kiszabható büntetések 
tekintetében. E lehet őség korlátozott hatással járna. 
HU 6   HU 3.2. 2. lehet őség – irányelv az idénymunkások belépési és tartózkodási 
feltételeir ől, valamint jogaikról 
Közös szabályokat fektetnének le, többek köz t meghatároznák az idénymunka fogalmát, 
a befogadás feltételeit, az id énymunkások tartózkodásának maxi mális idejét, valamint az 
idénymunkásként dolgozó EU-tagállamok álla mpolgáraival azonos elbánást biztosító 
rendelkezéseket fogadnának el bizonyos szociális-gazdasági jogokkal kapcsolatban, 
esetenként különböz ő mértékben (a 2A. részlehet őség szerint egyértelm űen 
meghatároznák a munkafeltételeket, a 2B. részlehet őség szerint egyértelm űen 
meghatároznák a munkafeltételeket, valamint  bizonyos szociális-g azdasági jogok – mint 
például a gyülekezés szabadsága, a szociális biztonsághoz való jog, stb. – tekintetében az 
uniós állampolgárokkal azonos elbáná st biztosítanának). Ez a lehet őség hozzájárulna 
ahhoz, hogy az EU munkáltatóira azonos felté telek vonatkozzanak, továbbá csökkenthet ő 
lenne a kizsákmányolás veszélye. Az igénym unkásokra azonban továbbra is szerteágazó 
és összetett belépési eljárások vonatkoznának. 
3.3. 3. lehet őség – közös befogadási eljárásokat rögzít ő irányelv 
A 2. lehet őségben ismertetett intézkedéseken felül egyetlen eljárással kiadott összevont 
okmányt vezetnének be a harmadik országokból érkez ő idénymunkások számára, amely 
egyszerre szolgálna munkavállalási és tart ózkodási engedélyként. Olyan rendelkezéseket 
is hoznának, amelyek megkönnyítenék az idénymunkások egymást követ ő idényekben 
történő újbóli belépését (3A. részlehet őség: több idényre szóló engedély bevezetése; 3B. 
részlehetőség: az újbóli belépésre vonatkozóan könnyített eljárás bevezetése). 
Hatékonyabbá válnának a munkaer ő-felvételi eljárások, és  kiszámíthatóbb munkaer ő 
állna az uniós munkáltatók rende lkezésére. Az uniós munká ltatók tekintetében azonban 
nem jönnének létre kiegyenlített versenyfel tételek, és az idénymunkások továbbra is ki 
lennének téve a kizsákmányolás veszélyének. 
3.4. 4. lehet őség – irányelv a tényleges visszatérést biztosító intézkedésekr ől  
Az intézkedések korlá toznák a tartózkodás id őtartamát, és kifejezetten el őírnák, hogy az 
időszak végén a munkavállalónak vissza kell té rnie származási országába. Kifejezetten 
előírhatják azt is, hogy a munkavá llalónak visszatérését követ ően jelentkeznie kell a 
konzuli hatóságoknál. Bizonyos mértégig elkerülhet ő lenne, hogy az idénymunkások a 
megengedettnél hosszabb ideig maradjanak. Az uniós bels ő piacra elhanyagolható hatást 
gyakorolna az intézkedés. Az igénymunkásokra továbbra is szerteágazó és összetett 
belépési eljárások vonatkoznának. 
3.5. 5. lehet őség – kommunikáció, koordináció és együttm űködés a tagállamok 
között  
Nem születne újabb jogs zabály, de kiegészít ő és támogató tevékenységeket kellene 
kialakítani a tagállamok gyakorlatá nak közelítése érdekében. E lehet őség hatása 
korlátozott lenne, mivel az int ézkedések nem lennének kötelez őek; a potenciális 
idénymunkásoknak és majdani munkáltatójuknak  továbbra is sokféle és szerteágazó 
befogadási szabály között kellene eligaz odniuk, és az idénymunká sok tartózkodásuk 
során eltér ő jogokat élveznének. 
 
HU 7   HU 4. A  SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
1. táblázat: Hatások  
2. megoldás  3. megoldás  Értékelési 
szempontok  1. megoldás: 
Status quo  
2A. megoldás  2B. megoldás  3A. megoldás  3B. megoldás  4. megoldás  5. megoldás  
 
Jelentőség 
• 1. átfogó cél  0 √ √√ √√√ √√ 0√ 0/√ 
• 2. átfogó cél  0 √√ √√ √√√ √√(√) √√ 0/√ 
• 3. átfogó cél  0 √ √√ √√√√ √√√ √ 0 
 
Megvalósíthatóság  
Átültetési 
nehézség/kockázat  n/a -√ -√√ -√√√√ -√√√ -√√√ 0 
Adminisztratív 
terhek 
egyszerűsítése n/a -√ - √√ - √ 0 - √√√ -√√√ 
Pénzügyi és 
adminisztratív költségek n/a -√√ -√√√ -√ -√ -√√√√ -√√√ 
 
HU 8   HU 2. megoldás  3. megoldás  Értékelési 
szempontok  1. megoldás: 
Status quo  
2A. megoldás  2B. megoldás  3A. megoldás  3B. megoldás  4. megoldás  5. megoldás  
 
Várható hatások  
Uniós szint ű 
gazdasági hatás  0 √√ √√√ √√√√ √√√ √ 0 
A kkv-kra 
gyakorolt hatás 0 - √√ -√√√ √√√√ √√√ √ 0 
Uniós szint ű 
társadalmi hatás  0 √√ √√√ √√√√ √√√ √√ 0/√ 
Harmadik 
országokra gyakorolt hatás 0 √ √√ √√√√ √√ √√ 0/√ 
Harmadik 
országbeli idénymunkásokra 
gyakorolt hatást 0 √√ √√√ √√ √√ -√√√ 0/√ 
Uniós 
állampolgárságú 
idénymunkásokra tett hatást 0 √ √√ √ √ √ 0 
 
 
HU 9   HU 2. táblázat: Az el őnyben részesített szakpolitikai lehet őség 
Az előnyben részesített lehet őség a 2B., a 3A./B. és a 4. lehet őség különböz ő elemeinek 
együttes alkalmazása. 
Az uniós 
fellépés f ő 
területei  Az előnyben részesített szakpolitikai lehet őségek rendelkezései  A vizsgált szakpolitikai 
lehetőségek és részlehet őségek 
Befogadási 
feltételek  • Az idénymunkás fogalmának közös meghatározása ; 
• Közös befogadási feltételek , úgymint munkaer ő-piaci vizsgálat elvégzésének, 
valamint munkaszerz ődés vagy kötelez ő érvényű állásajánlat meglétének 
szükségessége, 
• Az engedély maximális id őtartamának meghatározása ; 
• A tagállam területére érvényes, összevont munkavállalási és tartózkodási 
engedély ; 
• Az „idénymunkás” kifejezést feltüntet ő, rövid (legfeljebb 3 hónapos) 
tartózkodási id őszakokra érvényes vízum alapján történ ő befogadás ;  
Az összevont engedély ir ánti kérelmekre vonatkozó maximális feldolgozási 
idő meghatározása . 2B. szakpolitikai lehet őség 
 
Egymást követ ő 
években való újbóli belépés • több idényre szóló engedély , a maximális id őtartam meghatározásával (pl. 
maximum 3 év), vagy az újbóli belépésre vonatkozóan könnyített eljárás (a 
tagállamok döntését ől függően); 
• Az újbóli belépés feltételei között szer epel az, hogy a harmadik országbeli 
idénymunkás korábban minden szabályt betartott . 3A./B. részlehet őség 
A harmadik 
országbeli idénymunkások 
számára 
biztosított jogok és juttatások
 • Átfogó jogok a munkafeltételek  terén;  
• EU-tagállamok állampolgáraival azonos elbánás a társadalombiztosítási 
jogosultságok tekintetében, pl. a foglalkozás i megbetegedések, munkahelyi 
balesetek, betegbiztosítás, rokkantsági ellá tás, családi ellátás, haláleseti juttatás 
tekintetében.   
• A munkáltatóváltás joga  (pl. kizsákmányolás vagy rossz munkafeltételek, 
illetve egymást követ ő rövid aratási id őszakok esetén), az engedélyezett 
tartózkodási id őn belül.  2B. részlehet őség 
A harmadik 
országbeli 
idénymunkások visszatérését 
biztosító 
rendelkezések  • Az idény végét követ ő visszatérés  kifejezett kötelezettsége;  
• Az engedélyezett tartózkodás idényenkénti maximális id őtartamának  
meghatározása 
• Egymást követ ő években a könnyített újbóli belépés  lehetősége, kizárólag 
olyan harmadik országbeli állampolgárok számára , akik korábban 
idénymunkásként való tartózkodásuk során minden feltételt betartottak . 4. lehetőség, 3A./B. lehet őség 
4.1. F őbb előnyök  
Az előnyben részesített lehet őség jobb eredményekhez vezetne, mint bármelyik szakpolitikai 
lehetőség önmagában, vagy ezek bármilyen egyé b kombinációja. A közös befogadási 
előírások és az egyszer űsített belépési eljárások ruga lmas eszközt biztosítanának a 
tagállamoknak a számukra szükséges  idénymunkások befogadásához. Az el őnyben részesített 
megoldás értelmében a tagállamoknak vagy több idényre szóló engedélyeket, vagy 
egyszerűsített eljárást kell bevezetniük. Ez pozitív hatással lenne a munkaer ő-piaci 
szükségletekre, mivel az idénymunkások rendelk ezésre állását könnyebben lehetne garantálni, 
továbbá kedvez ően érintené a harmadik országbeli idénymunkások jogszer ű, körkörös 
migrációját. 
A különböz ő területek széles körén érvényesül ő egyenlő bánásmód csökkentené a 
kizsákmányoló munkafeltételek kockázatát, és a származási országokba irányuló 
pénzátutalások növekedését eredményezné. Számos rendelkezés járulna hozzá, hogy biztosítható legyen a harmadik országbeli idénymunkások visszat érése, és így korlátozható 
lenne az engedélyezett tartózkodási id ő túllépésének lehet ősége és az illegális munkavégzés 
kockázata. 
A rendelkezések biztosítékokat tartal maznak annak érdekében, hogy kezelhet ő legyen a nem 
megfelelő végrehajtás problémája. A hatósá goknak tehát az idénymunkás belépését 
 
HU 10   HU megelőzően ellenőrzéseket kell végrehajtaniuk (ellen őrizniük kell pl., hogy van-e a hazai 
idénymunkások bérezésének megfelel ő fizetést tartal mazó munkaszerz ődés). A 
munkáltatókkal szembeni szankciókról szóló irányelv értelmében munkaügyi vizsgálatokra 
kerül majd sor egyes olyan ágazatokban, ahol na gy az illegális foglalkoztatás kockázata, és 
ezek az intézkedések várhatóan az idé nymunka ágazatában is pozitív továbbgy űrűző 
hatásokkal járnak. 
4.2. Adminisztratív költségek 
A jövőbeli munkaer ő-piaci igények kielégítése érdeké ben az Unió területére várhatóan 
befogadott harmadik országbeli idénymunkások száma a becslések szerint évi 230 000 f ő. 
Ennek hozzávet őlegesen legalább fele, tehát mintegy 115 000 f ő lehet jogosult több idényre 
szóló engedélyre vagy könnyített újbóli belépésre.  A tagállami közigazgatási alkalmazottak 
becsült órás bérköltsége 23 EUR. Egy kérelem me gvizsgálása a számítások szerint 6 órát vesz 
igénybe, a több idényre szóló engedélyr ől való tájékoztatás 30 percet, az éves jelentéstétel 
pedig 10 órát. 
Az előnyben részesített szakpolitikai lehet őség a következ ő további adminisztratív költséggel 
járna a tagállami hatóságok szám ára (évente): a regi onális/helyi idegenre ndészeti központok 
által a több idényre érvényes engedélyeket, illetve az újbóli belépé s könnyített eljárásait 
tartalmazó adatbázist kezel ő tagállami hatóság számára való információtovábbítás (57  500 
EUR), valamint a harmadik országbeli id énymunkások számára kiállított tartózkodási 
engedélyek és vízumok számáról szóló, a Bizo ttságot és más tagállamokat informáló éves 
statisztikai adatok benyújtásának kötelezetts ége (5 980 EUR), azaz összesen 63 480 EUR. A 
későbbiekben a kezdeti költség ek csökkenése várható, amint a tagállami ügyintéz ők rutinra 
tesznek szert a program alkalmazásában. 
4.3. Arányosság, uniós hozzáadott érték  
A harmadik országbeli állampolgárságú id énymunkások befogadási és tartózkodási 
feltételeire vonatkozó, kötelez ő erejű szabályok javaslata a kezelni kívánt probléma 
szempontjából arányos. A javasolt irányelv köz ös, az egész Unióban alkalmazandó eljárást 
hoz létre, ugyanakkor tis zteletben tartja bevándorlásra vonatk ozó tagállami hatáskör. Továbbá 
ez az egyetlen módja annak, hogy egyértelm ű jogi keretet lehessen  biztosítani a migráns 
munkavállalók csoportja számára, akik sajnálatos módon könnyen kizsákmányolás 
áldozataivá válnak. Mivel a javasolt jogi aktus irányelv, a tagállamok számára kell ő 
rugalmasságot tesz lehet ővé, ugyanakkor közös végeredményt  biztosít. A Bizottság 2001 óta 
hangsúlyozza, hogy kötelez ő erejű közös el őírásokra van szükség. Ezek végrehajtása és 
alkalmazása hatékonyan ellen őrizhető, különösen a jogszer űen tartózkodó migránsok jogainak 
az uniós állampolgárok jogaihoz való közel ítése tekintetében, összhangban az 1999. évi 
tamperei Európai Tanács felhívásával, amely szerint „ a jogszerűen az EU területén tartózkodó 
harmadik országbeli állampolgárok az uniós polgárokhoz hasonló jogokat és 
kötelezettségeket kell biztosítani” . 
Az irányelv a végrehajtás terén nagy r ugalmasságot hagy a tagállamoknak. Az el őnyben 
részesített megoldás a status quo-hoz képest mind a szükséges jogalkotási fellépés, mind a 
jövőbeni munkáltatók terhei szempontjából visz onylag kis változást eredményez. Néhány 
tagállam terhei n őhetnek amiatt, hogy részletes (vagy részletesebb) s zabályokat kell 
alkotniuk, de ezek a célokat, valamint a harmad ik országbeli munkavállalók ezen kategóriája 
iránti várható jöv őbeli igényt figyelembe véve igazolhatók.  Továbbra is a tagállamok fogják 
meghatározni, hogy mennyi harmadik országból származó idénymunkást fogadnak be. 
 
HU 11   HU A szakpolitikai lehet őségek elemeinek ez a kombinációja a következ ő uniós hozzáadott 
értékkel járhat: 
– a harmadik országbeli állampolgárságú id énymunkások számára létrehozott egyszer űsített 
befogadási eljárások és tartózkodási  feltételek hozzájárulnak a munkaer őhiány 
ellensúlyozásához azokban a konkrét iparágakban/gazdasági ágazatokban és régiókban, ahol ilyen hiány tapasztalható, amely a jöv őben várhatóan fokozódni fog. 
– megfelelőbb védelem a harmadik országbeli idénymunkások kizsákmányolásával 
szemben; 
– az engedélyezett tartózkodási id ő túllépése és az illegális munkavégzés tekintetében 
jelentkező kockázat csökkenése az idénymunkások befogadására és tartózkodására 
vonatkozó közös szabályozásnak köszönhet ően; valamint 
– a harmadik országok további fejl ődésének és az uniós migrációs politika küls ő 
vonatkozásai továbbfejlesztésének el őrelendítése. 
A harmadik országbeli idénymunkások nem részesülnének el őnyösebb bánásmódban azon 
uniós állampolgárokhoz képest, akikre a m unkavállalók szabad mozgása tekintetében 
átmeneti id őszakok vonatkoznak. Különösen, az egye s társadalmi-gazdasági területek 
tekintetében való egyenl ő bánásmódban a harmadik országbeli állampolgárságú idénymunkás 
csak abban az esetben részesülne, ha már be fogadták valamely tagállamba munkavégzés 
céljából. 
5. F
ELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS  
Az eredmények Európája – a közösségi jog alkalmazása” cím ű bizottsági közleménynek 
megfelelően7 a Bizottság azt javasolja, hogy jöjjön létre a tagállamok és a Bizottság 
képviselőiből álló szakért ői csoport (a „kapcsolattart ó bizottság”), amely ülésein 
megtárgyalná a javasolt irányelv átültetéséve l kapcsolatos kérdéseket, hasonlóképpen azokhoz 
a kapcsolattartó bizottságokhoz, amelyek pl . a 2009/50/EK irányelv vagy a 2009/52/EK 
irányelv átültetésével kapcsolatban tartan ak rendszeres üléseket. A javasolt szakért ői csoport 
biztosítaná, hogy javítható legyen az irányelv végrehajtásának módjával kapcsolatban az 
uniós és a nemzeti hatóságok közötti inform ációáramlás, és hozzájárulna a problémák 
hatékonyabb el őrejelzéséhez és megoldásához. 
A javaslat értelmében a tagállamoknak statiszt ikai adatokat is küldeniük kell a Bizottság és a 
többi tagállam számára az el őző naptári évben a harmadik országbeli állampolgárságú 
idénymunkások számára kibocsátott, idénymun kára vonatkozó munkavállalási engedélyek 
számáról, valamint a meghosszabbított és vi sszavont engedélyek s zámáról, feltüntetve az 
idénymunkások állampolgárságát, korát, és nemét, az engedély érvényességének id őtartamát, 
valamint az érintett gazdasági ágazatot. 
Továbbá a felügyelet és értékelés keretében a Bi zottság az irányelv át ültetésének határidejét 
követően három évvel értékel ő jelentést készít a tagállamok által benyújtott jelentések 
alapján. 
                                                 
7 COM(2007) 502.