[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 2009.7.10.

COM(2009) 356 végleges

A BIZOTTSÁG 6. ÉVES JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

A HARMADIK ORSZÁGOK KÖZÖSSÉGGEL SZEMBENI KERESKEDELMI VÉDELMI INTÉZKEDÉSEINEK ÁTTEKINTÉSE (A STATISZTIKÁK 2008. DECEMBER 31-IG, AZ ESETEK MAGYARÁZATA ÉS A SZÖVEG AZONBAN 2009 MÁRCIUSÁIG FRISSÍTETTEK) {SEC(2009) 958}

A BIZOTTSÁG 6. ÉVES JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

A HARMADIK ORSZÁGOK KÖZÖSSÉGGEL SZEMBENI KERESKEDELMI VÉDELMI INTÉZKEDÉSEINEK ÁTTEKINTÉSE (A STATISZTIKÁK 2008. DECEMBER 31-IG, AZ ESETEK MAGYARÁZATA ÉS A SZÖVEG AZONBAN 2009 MÁRCIUSÁIG FRISSÍTETTEK)

Összefoglalás

Az EU-val szemben 2008 végén hatályban lévő kereskedelmi védelmi intézkedések száma némi csökkenést mutat az előző évhez képest. Ez annak köszönhető, hogy 2001-ben számos vizsgálatot indítottak, és következésképpen 2002–2003-ban számos intézkedést vezettek be, amelyek közül sok 2008-ban vesztette hatályát. A kereskedelmi védelmi intézkedések száma várhatóan emelkedni fog, mivel 2008 utolsó és 2009 első hónapjaiban felgyorsult az új vizsgálatok kezdeményezése. A Bizottság folytatta az ilyen irányú tevékenységek szoros nyomon követését, hogy segítséget tudjon nyújtani az érintett közösségi gazdasági ágazatoknak, és hogy indokolt esetben beavatkozhasson. Idén pozitív eredményeket értek el. A jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság azonban számos harmadik országot egyre növekvő mértékben arra ösztönözhet, hogy a kereskedelmi védelmi intézkedéseket a nyílt kereskedelmet nem támogató módon, a WTO szabályaival összeegyeztethetetlen formában alkalmazzák. Ennek fényében kulcsfontosságú a Bizottság tevékenysége a harmadik országok intézkedéseinek nyomon követése, a nemzetközi együttműködés és koordináció támogatása, valamint a kereskedelmi védelmi intézkedések alkalmazásakor tanúsított fokozott fegyelem előmozdítása terén.

1. BEVEZETÉS

Az elmúlt év jelentéseiben a Bizottság örömmel nyugtázta az EU-val vagy tagállamaival szemben alkalmazott kereskedelmi védelmi intézkedések csökkenő tendenciáját, azonban azt is leszögezte, hogy ezen intézkedéseket továbbra is alaposan nyomon kell követni, mivel a harmadik országok intézkedéseiben rendre hiányosságok fedezhetők fel.

2008 megrázó eseménye kétségkívül a kibontakozó globális gazdasági válság volt, ami természetesen negatívan hatott világszerte számos gazdasági szereplő helyzetére. E tekintetben a G20 legutóbbi nyilatkozatában hangsúlyozta a protekcionizmus elvetésének fontosságát, és kötelezettséget vállalt arra, hogy nem állít új akadályokat az árukereskedelem útjába, nem vezet be új exportkorlátozásokat, illetve nem hajt végre a WTO szabályaival összeegyeztethetetlen intézkedéseket.

Érdekes módon az év utolsó néhány hónapjában ugrásszerűen megnőtt a megindított kereskedelmi védelmi vizsgálatok száma, amely tendencia 2009 első hónapjaiban is folytatódott: 2009. február végén 49 ilyen, az EU-exportra potenciálisan hatást gyakorló eljárás volt folyamatban[1]. Ez igen magas szám a korábbi évekhez képest, ráadásul az új vizsgálatok mintegy felét 2008 utolsó harmadában indították.

A dömpingellenes és a kiegyenlítő intézkedéseket önmagukban nem lehet protekcionista intézkedéseknek tekinteni, mivel céljuk éppen a nemzetközi kereskedelemben beállt torzulások orvoslása és a tisztességes kereskedelmi folyamatok visszaállítása. Nem ez a helyzet azonban akkor, ha az új vizsgálatok megindítása és az abból eredő bármely intézkedés nem felel meg a WTO-előírásoknak.

A jelenlegi helyzetben a közösségi gazdasági ágazatok jogszerű piacra jutásának biztosítása fontosabb, mint valaha, így annak szükségessége, hogy végrehajtsák (sőt, újra megerősítsék) a kereskedelmi védelmi intézkedések alkalmazására vonatkozó standardokat, és körültekintően ellenőrizzék, hogy a bevezetett intézkedések jogilag indokoltak-e, továbbra is nagy jelentőséggel bír.

A jelentés a továbbiakban részletes elemzést mutat be az általános tendenciákról, a jelenlegi problémákról, illetve a Bizottság által a harmadik országok intézkedéseinek nyomon követése során elért eredményeiről.

2. ÁLTALÁNOS TENDENCIÁK

2008 végén összesen 133 kereskedelmi védelmi intézkedés volt érvényben az Európai Közösséggel vagy tagállamaival szemben: ez az előző évi 147 intézkedéshez képest csökkenést jelent. Az intézkedések számának csökkenése elsősorban számos intézkedés „rendes” öt éves érvényességi idejét követő hatályvesztésének tudható be, és annak figyelembevételével kell értelmezni, hogy az intézkedések száma (mintegy 200) 2004-ben érte el a csúcsot.

Az intézkedések többsége, mintegy kétharmada továbbra is dömpingellenes intézkedés. A kiegyenlítő intézkedések száma 2008-ban is tovább csökkent. Hasonlóképpen a védintézkedések száma is csökkent, a 2007-es 36-ról 2008-ban 32-re, azonban még mindig az összes érvényben lévő intézkedés negyedét teszi ki.

Mint fent kifejtették, a hatályban lévő intézkedések számának csökkenése mindenesetre ellentétben áll megindított új vizsgálatok számával. Az összes kezdeményezés száma a 2007-es 19-ről 2008-ra 33-ra nőtt, ez a tendencia pedig aggasztó, különösen figyelembe véve, hogy az új ügyek majdnem felét az év utolsó két hónapjában indították el, és e tendencia 2009 első hónapjaiban is folytatódott. Meg kell jegyezni azonban, hogy a kezdeményezések fele védintézkedésekre vonatkozik, amelyeket erga omnes alapon alkalmaznak, de azok nem minden esetben érintenek a közösségi gazdasági ágazatok által exportált termékeket. Mindenesetre ha valamennyi vizsgálat intézkedésekhez vezet, a hatályos intézkedések száma várhatóan növekedni fog.

Az új esetek többségükben az acélipart érintik (kötőelemek, melegen/hidegen hengerelt tekercsek, acélcsövek), emellett vegyszereket, kerámiacsempéket és betakarítógépeket. Főként India, Oroszország, Kína és Brazília alkalmazott ilyeneket, de olyan országok is, amelyek korábban szinte sosem alkalmaztak ilyen eszközöket, pl. 2008-ban Kazahsztán, 2009 elején Izrael.

2008-ban összesen 18 új intézkedést vezettek be (2 ideiglenest és 16 véglegeset). A legaktívabb Brazília (4 dömpingellenes intézkedés) és Törökország (4 védintézkedés) volt, továbbá India és az Amerikai Egyesült Államok (2-2 dömpingellenes intézkedés).

3. ORSZÁGONKÉNTI TENDENCIÁK

Az Európai Közösséggel vagy tagállamaival szemben a legtöbb kereskedelmi védelmi intézkedést alkalmazó ország továbbra is az USA 25 érvényben lévő intézkedéssel, ami az összes intézkedésnek mintegy 20%-át teszi ki. A többi meghatározó ország India (16 intézkedés), Brazília és Törökország (11-11 intézkedés), Kína (9 intézkedés), valamint Ukrajna és Mexikó (8-8 intézkedés).

Az Indiában hatályos intézkedések száma tovább csökkent (a 2007-es 19-ről 2008-ban 16-ra), a többi országban pedig csak most kezdett el csökkenni azok száma (Brazília és Kína), illetve stabil maradt (USA) a 2007-es adatokhoz képest. Még mindig az öt legmeghatározóbb ország adja az érvényben lévő összes intézkedés több mint felét.

Az intézkedések számát mindössze három ország (Törökország, Japán és a Moldovai Köztársaság) növelte; Törökországgal kapcsolatban pedig ki kell emelni, hogy az intézkedések számának növekedése kizárólag a 2008-ban bevezetett új védintézkedésekkel függ össze.

Az egyes harmadik országokat jellemző tendenciák és főbb ügyek leírását az I. melléklet tartalmazza.

4. MEGOLDÁSRA VÁRÓ PROBLÉMÁK

A BIZOTTSÁGNAK TOVÁBBRA IS A MÚLTBAN MÁR MEGHATÁROZOTT PROBLÉMÁKKAL, NEVEZETESEN A VIZSGÁLATOK MEGINDÍTÁSÁNAK NEM KIELÉGÍTő STANDARDJAIVAL, A NEM MEGFELELő KÁR- ÉS OKOZATELEMZÉSSEL, VALAMINT AZ ÉRDEKELT FELEK VÉDEKEZÉSI JOGÁNAK FIGYELMEN KÍVÜL HAGYÁSÁVAL KELL SZEMBENÉZNIE.

A vizsgálatok indításának felgyorsulása 2008 utolsó (és 2009 első) hónapjaiban – ami egyébként bizonyosan a gazdasági válság közvetlen következménye – kétségkívül súlyosbított néhány korábban is tapasztalt problémát, különösen a vizsgálatok indítására vonatkozó követelményekkel, az érdekelt felek védekezési jogával és a védintézkedések intenzív alkalmazásával kapcsolatban.

4.1. A vizsgálatok megindításának nem kielégítő standardjai

Akárcsak a korábbi években, túl gyakran indítottak vizsgálatokat figyelmen kívül hagyva, hogy a vizsgálat indításához szükséges követelmények nem álltak fenn, pl. számos esetben a kár, illetve az okozati kapcsolat bizonyítéka nem volt meggyőző. Ez különösen 2008 utolsó hónapjaiban volt megfigyelhető. Nyilvánvaló, hogy a pénzügyi és gazdasági válság negatívan hatott számos gazdasági ágazat helyzetére, amelyek minden lehetséges módon igyekeznek enyhíteni körülményeiken. Egyes iparágak így azért nyújtottak be panaszt, mert kereskedelmi védelmi intézkedés formájában reméltek védelemhez jutni. Bár a Bizottság nem vonja kétségbe a harmadik országok kereskedelmi védelmi intézkedések alkalmazására vonatkozó jogát, számos vizsgálatot nem megfelelően indokolt – azaz prima facie bizonyíték nélküli – panaszok alapján indítottak meg. Először is a válság negatív hatásai csak 2008 végén mutatkoztak meg, amely nem eléggé reprezentatív időszak a dömping, a kár stb. bizonyítására. Másodszor gyakran alaptalanul vádolták azzal a behozatalokat, hogy állítólagos károkat okoznak, hiszen a probléma valódi oka inkább az általános gazdasági visszaesésben lett volna keresendő. Végül a kereskedelmi védelmi intézkedések célja nem az, hogy a gazdasági ágazatokat protekcionista intézkedésekkel védje, hanem az, hogy megszüntesse a tisztességtelen behozatali gyakorlatból vagy a behozatalok volumenének hirtelen megugrásából származó káros hatásokat.

A jelenlegi helyzetben tehát létfontosságú, hogy a vizsgálatot végző hatóságok biztosítsák: a helyi iparágaktól érkező panaszok megfelelnek a WTO-előírásoknak és objektív, megfelelő és elegendő bizonyítékot tartalmaznak. A vizsgálatot végző hatóságoknak ténylegesen tartózkodniuk kell a vizsgálatok alaptalan megindításától, mivel az megzavarja a kereskedelmet, rendszerint súlyos terheket ró az érintett vállalkozásokra és igen gyakran indokolatlan intézkedésekhez vezet.

A WTO szabályai szerint csupán állításokon alapuló, megfelelő bizonyítékkal alá nem támasztott panasszal nem indokolható vizsgálat indítása, ennek ellenére ez sajnos sokszor előfordul.

4.2. A védintézkedések kiterjedt alkalmazása

A védintézkedéseket továbbra is kiterjedten alkalmazzák: A 2008-ban indított új vizsgálatok több mint a fele védintézkedésre vonatkozott, emellett ezek továbbra is az Európai Közösséggel szembeni összes intézkedés negyedét teszik ki. Még ha e vizsgálatok vagy intézkedések nem mindegyike érinti is a közösségi gazdasági ágazatokat (előfordul, hogy az érintett terméket nem is az EU-ból exportálják), e tendencia akkor is aggasztó, hiszen a védintézkedéseket igazán kivételes körülményekre kellene fenntartani. A védintézkedések továbbá közvetlen vagy közvetett módon (a kereskedelem eltérülése) negatív hatást gyakorolhatnak az uniós vállalatokra.

Az ilyen intézkedések bevezetésekor a vizsgálatot végző hatóságok számos alkalommal nem tartják be az igen szigorú WTO-előírásokat, ezért azokat protekcionista intézkedésnek kell tekinteni, amely alaptalanul befolyásolja a tisztességes kereskedelmi forgalomban értékesített termékeket.

A 2008-ban elindított új vizsgálatok és bevezetett intézkedések részleteit megvizsgálva kitűnik, hogy egyes országok egyértelműen ezt az eszközt részesítik előnyben annak ellenére, hogy számos esetben a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatra irányuló országspecifikus eszközöket (pl. dömpingellenes intézkedés) kellene alkalmazni.

A Bizottság ennélfogva továbbra is hangsúlyozza: aggályosnak látja a védintézkedések alkalmazását és hatását, és nyomatékosan azt javasolja a harmadik országoknak, hogy tartózkodjanak ezen eszköz alkalmazásától. Ha a védintézkedésre vonatkozó vizsgálat nem kerülhető el, a Bizottság szolgálatainak szerepe gyakran az, hogy lehetőség szerint az ilyen intézkedések EU-exportra gyakorolt hatását a minimálisra csökkentsék.

4.3. Eljárási szempontok, különösen a felek védekezési jogának tiszteletben tartása

A Bizottság e probléma megoldására tett erőfeszítései ellenére egyes harmadik országok sajnálatos módon továbbra is figyelmen kívül hagyják a felek védekezési jogát, és vizsgálataik lefolytatása során terhes és szükségtelen eljárásokat vezetnek be.

Így különösen a bizalmas kezelésére vonatkozó szabályokat még mindig túl gyakran értelmezik helytelenül, és egyes esetekben a tényleges adatokat egyáltalán nem, és/vagy még csak azok tartalmát vagy összefoglalását sem teszik közzé annak ellenére, hogy egyáltalán nem áll fenn bizalmas információk nyilvánosságra hozatalának a kockázata. Ez történik például akkor, amikor a tényleges kár összesített mutatóit nem teszik közzé még akkor sem, ha azok háromnál több gazdasági szereplőre vonatkoznak.

Több ország esetében az is előfordul, hogy igen specifikus és részletes információk benyújtását kérik az exportőröktől, bár nyilvánvaló, hogy ezek vagy nem relevánsak a dömping és a kár megállapítása szempontjából, rendkívüli terhekkel járnak és szükségtelenek, sőt, olykor módfelett érzékeny üzleti titkokra vonatkoznak.

Ez természetesen negatív irányba befolyásolja az exportáló ágazatok és más érintett felek védekezési jogát. A Bizottság ennélfogva továbbra is tárgyal e kérdésekről az illetékes hatóságokkal, és nem pusztán az egyedi esetek összefüggésében, hanem általánosságban is a különböző harmadik országokkal kialakított kétoldalú kapcsolatok vagy munkacsoportok keretében.

5. FőBB EREDMÉNYEK

A Bizottság alapvetően három különböző szerepet tölt be a harmadik országok kereskedelmi védelmi intézkedéseivel kapcsolatban. Először is tájékoztatja és tanácsokkal látja el a vizsgálatok által közvetlenül érintett ágazatokat. Másodszor, általánosabban, alaposan nyomon követi a harmadik országok által folytatott vizsgálatokat annak biztosítása érdekében, hogy azok az előírásokat betartsák – ide tartozik a szemináriumok és munkacsoportok szervezése is, a bevált gyakorlatok átadása érdekében. Végül harmadsorban közvetlenül beavatkozik folyamatban lévő vizsgálatokba annak érdekében, hogy orvosolja a felismert hiányosságokat, és biztosítsa az érintett uniós ágazatok számára legkedvezőbb kimenetelt.

Az első két feladat esetében nehéz az elért eredmények számszerűsítése, ám a Bizottság igen jó visszajelzéseket kapott az érintett ágazatoktól, illetve tagállamoktól, ami mindenképpen ösztönzőleg hat tevékenysége folytatására, és lehetőség szerinti javítására. A pénzügyi válság és a harmadik országok intézkedései számának ebből következő növekedése miatt a Bizottság által az uniós ágazatoknak nyújtott segítség és iránymutatás tulajdonképpen még fontosabb, mint a korábbi években volt.

A 2008-as év főbb sikerei az alábbiak voltak:

5.1. Nullázás – a WTO-megállapítások az EU-nak kedveznek

Az első ún. „nullázás” ügyben a WTO fellebbviteli testülete 2006 májusában az USA ellen határozott, és 2007 áprilisáig adott neki haladékot a megállapítások teljesítésére. Az USA azonban megtagadta azok teljes körű teljesítését, ezért az EU-nak ún. teljesítési panel felállítását kellett kérnie, amely jelentését 2008. decemberben tette közzé. A panel megerősítette az EU-nak, hogy az USA nem bújhat ki WTO-kötelezettségei alól azzal, hogy egy vámot évente felülvizsgál, majd azzal érvel, hogy e felülvizsgálatok léptek a vitatott intézkedés helyébe, és azokat csak egy új tárgyalás során lehet megkérdőjelezni. Az EU ennek ellenére úgy határozott, hogy megfellebbezi a jelentést, mivel nem értett egyet a panel kiegészítő megállapításainak egyes aspektusaival. Ha a vitára vonatkozó jogerős döntés megállapítja, hogy az USA még mindig nem teljesíti WTO-kötelezettségeit, és amennyiben ezt nem teszi meg, az EK megtorló intézkedéseket kérhet.

A második nullázási ügyben a fellebbviteli testület megerősítette az EU főbb állításait, elutasította az USA által benyújtott valamennyi fellebbezési indokot, és fenntartotta a panel megállapításait, miszerint az USA a nullázás alkalmazásával éves felülvizsgálataiban megszegte WTO-kötelezettségeit. Így az USA köteles végrehajtani a vita ajánlásait és döntéseit, amihez „ésszerű teljesítési időt” kérhet. Ez azt jelenti, hogy az EK által meghatározott 46 egyedi intézkedés esetében – nullázás alkalmazása nélkül – újra kell számítani a dömpingkülönbözetet.

5.2. Olívaolaj – Mexikó – az intézkedéseket hatályon kívül helyezték

Az EU kérésére felállított WTO-panel megállapította, hogy a Mexikó által az EU-ból származó olívaolaj-behozatalra bevezetett kiegyenlítő intézkedések sértettek bizonyos WTO-rendelkezéseket. Az intézkedéseket egy – a Bizottságnak a WTO-eljárás során előterjesztett érveit támogató – mexikói nemzeti bírósági döntést követően hatályon kívül helyezték.

5.3. PVC profilok – Ukrajna – a védintézkedési vizsgálatot lezárták

A Bizottság az uniós ágazat fontos gazdasági érdekére – évi mintegy 100 millió EUR exportérték, főleg Németországból és Lengyelországból – tekintettel kitüntetett figyelemmel kísérte e vizsgálatot, és az annak során megállapított hiányosságokat. A Bizottság egyeztette intézkedéseit az uniós ágazattal, és ismertette a jelentős kár, illetve az behozatal és a hazai ipar állítólagos problémái közötti okozati kapcsolat hiányában megtestesülő főbb hiányosságokat. E beavatkozások sikeresnek bizonyultak, mivel miután megállapították, hogy nincs jelentős kár, az ügyet intézkedés nélkül lezárták.

5.4. Védintézkedések – Törökország

Az elmúlt években Törökország vált a legtöbb – uniós termékeket is érintő – védintézkedést alkalmazó országok egyikévé: számos esetben megállapították, hogy nem ezek okoznak a török gyártóknak jelentős kárt. A Bizottság célja egyszerűen az volt, hogy elkerülje az intézkedések meghozatalát; bár ezt nem tudta elérni, legalább az intézkedések negatív gazdasági hatását sikerült bizonyos fokig mérsékelnie. Így az egyes elektronikus berendezések esetében a terméktípusok majdnem felét kizárták minden intézkedés hatásköréből, a pamutszálra vonatkozó ügyben pedig maximális küszöbértékeket határoztak meg, ennélfogva az EU-exportra kivetett tényleges ad valorem vám csökkent. Törökország nem indított új védintézkedési vizsgálatot 2008 második felében, a Bizottság pedig rendkívül éberen figyeli ezt a kérdést.

5.5. Üvegtégla – Thaiföld – a vámtételeket csökkentették

E vizsgálatot 2007-ben indították és 2009 januárjában zárták le. Thaiföld dömpingellenes vámot vetett ki a Cseh Köztársaságból származó üvegtégla-behozatalra, ám a Bizottság beavatkozását követően, amely során az EU az alacsonyabb vám szabályának alkalmazását kérte, az uniós exportőrökre alkalmazandó végleges vámot lényegesen csökkentették.

5.6. Hidegen hengerelt acéltermékek – Thaiföld – a vámokat visszavonták

A 2002-ben az uniós exportőrökre kivetett dömpingellenes vámok ebben az esetben 10,02 és 25,57% között voltak. 2008 márciusában a vizsgálatot végző thaiföldi hatóságok az EU-val, Japánnal, Tajvannal és Koreával szembeni intézkedések vonatkozásában hatályvesztési felülvizsgálatot indítottak. Előzetes megállapításaiban Thaiföld minden érintett ország esetében az intézkedések meghosszabbítása mellett volt. A Bizottság ebben az ügyben közbelépése során azzal érvelt, hogy az uniós exportra vonatkozó vizsgálatból eredő 41%-os negatív dömpingkülönbözet egyértelműen bizonyította, hogy nem áll fenn a valószínűsége a dömping az uniós exportőrök általi folytatásának vagy megismétlésének. A Bizottság szoros kapcsolatot tartott az uniós exportáló gyártók egy részével, amelyek együttműködtek a vizsgálat során; ez is kiemelte az érintett termék korlátozott volumenű kivitelét és az uniós exporttermék a belföldi termeléshez képesti jobb minőségét. Ebből az következik, hogy a thaiföldi ágazatot nem érte kár.

5.7. Dextróz monohidrát – Indonézia

A Bizottság az ágazattal szoros együttműködésben az ideiglenes közzététel alapján beavatkozott, és elérte, hogy az EU-ból exportált terméktípusok többségét kizárják az intézkedés hatálya alól azon az alapon, hogy azok nem károsították az indonéziai belföldi ágazatot. Ezt az eredményt azonban a végleges megállapításoknak még meg kell erősíteniük.

5.8. Acéldrótkötelek (Dél-Afrika) és viszkóz műszál (Brazília) – az előzetes megállapítások pozitívak

E két esetben az ideiglenes közzétételek azt mutatják, hogy a Bizottság beavatkozása az érintett uniós exportőrök számára kedvezőbb eredménnyel járhat, ez jelen esetben alacsonyabb vámtételt Brazília, illetve a vám elmaradása Dél-Afrika esetében. Ez utóbbi eredményt azonban a végleges megállapításoknak még meg kell erősíteniük.

5.9. Brazília: hatályvesztés felülvizsgálata Görögországgal szemben az őszibarack-konzerv vonatkozásában

Ez megintcsak jól példázza, hogy az ágazat és a Bizottság szüntelen erőfeszítései pozitív irányba befolyásolhatják a vizsgálat kimenetelét. A fent említett felülvizsgálatot 2008 áprilisában zárták le azzal, hogy az intézkedéseket nem kell fenntartani. Sajnos nem sokkal később Brazília úgy határozott, hogy a kötött vámtarifán belül emeli az ugyanezen termékre fizetendő vámokat.

5.10. Az új tagállamok piacgazdasági státusza

Emlékezetes: 2007-ben kiderült, hogy Brazília és Argentína továbbra is úgy kezeli az EU-hoz újonnan csatlakozott tagállamokat, mint amelyek a dömpingellenes eljárások vonatkozásában még nem érték el a teljes és feltétel nélküli piacgazdasági státuszt. A különböző szinteken megvalósuló számtalan beavatkozás következtében ez a ügy 2008-ban szinte teljesen megoldódott. Sajnálatos, hogy csak ilyen hosszú idő alatt sikerül megoldást találni, különösen mivel e probléma lényegében felfoghatatlan; méginkább elkeserítő, hogy Románia és Bulgária esetében brazil részről az ügy még mindig nincs teljesen megoldva. A Bizottság természetesen továbbra is erőfeszítéseket tesz az ügyben, és reméli, hogy 2009-ben végleges megoldás születik.

6. KÖVETKEZTETÉS

Még ha 2008-ban csökkent is az EU-val vagy tagállamaival szemben hatályban lévő kereskedelmi védelmi intézkedések száma, a következő évben ez várhatóan növekedni fog. Csakugyan, a fenti csökkenő tendenciával ellentétben a kereskedelmi védelmi tevékenység 2008-ban igen intenzív volt, különösen az év végén. 33 új vizsgálatot indítottak, ezek mintegy felét ráadásul az év utolsó harmadában. E tendencia 2009 elején is folytatódott.

A tendencia azért különösen aggasztó, mert a Bizottság megállapította, hogy számos esetben a vizsgálatok indítása nem volt jogilag indokolt, legtöbbször azért, mert a kárról nem, vagy csak nagyon korlátozott időszakra vonatkozóan volt elegendő prima facie bizonyíték. Emellett gyakran nem tartották teljesen tiszteletben a felek védekezési jogát.

A globális gazdasági visszaesés kétség kívül negatív következményekkel járt világszerte számos vállalat gazdasági helyzetére nézve, és természetes, hogy sok vállalat minden lehetséges módon igyekezett enyhíteni körülményein. Ez önmagában azonban nem indokolja elegendő mértékben kereskedelmi védelmi vizsgálatok indítását, amelyek célja a piaci torzulások orvoslása és a tisztességes kereskedelmi folyamatok visszaállítása, nem pedig az ágazatok megvédése a tisztességes versennyel szemben. Ezért a panaszok kézhezvételekor a harmadik országok közigazgatásának rendkívül körültekintően kell eljárnia, és meg kell felelnie nemzetközi kötelezettségeinek, vagyis nem indíthat ilyen vizsgálatot és/vagy nem vezethet be kereskedelmi védelmi intézkedéseket abban az esetben, ha ezek jogilag nem indokoltak.

Ebben az összefüggésben a Bizottság szorosan figyelemmel kísérte a harmadik országok kereskedelmi védelmi tevékenységét, igen aktívan közbelépett a folyamatban lévő vizsgálatoknál, és sokat segített az intézkedések által megcélozott vállalatoknak. Az ezévi eredmények hangsúlyozzák a Bizottság fellépéseinek helytállóságát, a Bizottság, a tagállamok és az ágazatok közötti együttműködés fontosságát, valamint a harmadik országok hatóságaival való kétoldalú kapcsolatok ösztönzésének szükségességét. Sajnálatos módon az erőfeszítések nem mindig hoztak pozitív eredményt, sok esetben pedig a Bizottság továbbra is fenntartja, hogy a vizsgálatok nem voltak objektívek, és hogy a felek védekezési jogát nem tartották megfelelő mértékben tiszteletben.

E nehéz gazdasági helyzetben a közösségi gazdasági ágazatok jogszerű piacra jutásának biztosítása fontosabb, mint valaha; a Bizottság éppen ezért további erőfeszítéseket tesz az exportőrök támogatására és a kereskedelmi védelmi vizsgálatok szigorú standardjainak előmozdítására azért, hogy ezen eszközökkel ne lehessen visszaélni.

A folyamatban lévő vizsgálatokba történő közvetlen beavatkozás mellett a Bizottság számos kereskedelmi partnerrel, köztük Indiával, Kínával, Ukrajnával és Koreával továbbra is kétoldalú párbeszédeket fog kezdeményezni, pl. a kereskedelmi védelmi intézkedésekkel foglalkozó különböző eseti szakértői csoportokban; valamint különféle képzéseket fog szervezni a harmadik országok tisztviselői számára, ami további lehetőséget jelent a kereskedelmi védelmi ügyekkel kapcsolatos szigorú standardok előmozdítására.

[1] Ezek közül 29 dömpingellenes vizsgálat (ebből 9 hatályvesztés felülvizsgálata), 19 védintézkedési vizsgálat (amelyből 8 érinti az EU-exportot) és 1 kiegyenlítő vámmal kapcsolatos (hatályvesztés felülvizsgálata).