Összefoglaló Ez a közlemény összefoglalja a Bizottságnak a makrogazdasági kiigazítási program hatálya alá nem tartozó tizennyolc euróövezeti tagállam (EA-18) 2017. évi költségvetésiterv-javaslatára vonatkozó értékelését. Az értékelés kiterjed a Litvánia és Spanyolország ügyvivő kormánya által változatlan szakpolitika feltételezésével benyújtott költségvetésiterv-javaslatokra is. A 473/2013/EU rendelet előírásaival összhangban a Bizottság értékelte a terveket, valamint az euróövezet egészének átfogó költségvetési helyzetét és költségvetési irányvonalát. A 2017. évi költségvetésiterv-javaslatok és az euróövezetre vonatkozó átfogó költségvetési irányvonal átfogó értékelése az alábbiak szerint foglalható össze: 1.A tagállamok tervei alapján tovább csökken az euróövezet összesített államháztartási hiánya, a gazdasági élénkülés ugyanakkor továbbra is törékeny lábakon áll, és a növekedést lefelé mutató kockázatok övezik. A tervek szerint azt követően, hogy a 2015-ben még a GDP 2,0%-ának megfelelő mértékű összesített hiány idénre a GDP 1,8%-ára csökken, 2017-re a GDP-arányos összesített hiány további csökkenését várják, egészen 1,5%-ig. A költségvetésiterv-javaslatok alapján az összesített adósságráta a 2014-es csúcsérték után kismértékben ugyan, de szintén csökkenni fog 2017-re, az idei évre várt, 90%-ot éppen meghaladó értékről a GDP 89%-ára. Ez 2016-ban a GDP 0,2%-ának megfelelő romlást jelent a strukturális egyenlegben, amely 2017-ben is lényegében változatlan marad. 2.A 2016. tavaszi stabilitási programokban felvázolt középtávú tervekhez képest a 2017-re tervezett hiánycsökkentés mértékét lefelé módosították, így az az euróövezet egészére nézve várhatóan 0,2 százalékponttal kevesebb lesz, bár a 2016 tavaszán előre jelzettnél némileg kisebb 2016-os hiányról indulva. 3.A költségvetésiterv-javaslatokból kirajzolódó makro-költségvetési képet nagy vonalakban megerősíti a Bizottság 2016. őszi előrejelzése. A reál GDP növekedése az előrejelzés szerint az idei 1,7%-ról 2017-re 1,5%-ra mérséklődik, bár a negatív kibocsátási rés a várakozások szerint tovább szűkül, a potenciális kibocsátás 0,5%-ára. A Bizottság emellett a költségvetésiterv-javaslatokhoz hasonlóan az államháztartási hiány 0,3 százalékpontos csökkenését várja 2017-ben, így ugyancsak –1,5%-os GDP-arányos egyenleget prognosztizál. A Bizottság előrejelzése szerint az összesített adósságráta 2016-ban immár második éve fog csökkenni, 90%-ra, majd 2017-ben tovább 89%-ra, összhangban a költségvetésiterv-javaslatokban felvázoltakkal. 4.A 2015. évhez hasonlóan a tagállamok költségvetési pozícióit most is javítja az államháztartás finanszírozási költségeinek jelentős visszaesése. Az alacsony kamatkifizetések miatti átmeneti megtakarítások a tagállam költségvetési pozíciójától függően használhatók fel: a nagymértékben kiegyensúlyozatlan költségvetésű tagállamok esetében a hiány csökkentésére, a nagyobb költségvetési mozgástérrel rendelkező tagállamok esetében a jövőorientált kiadások növelésére. 5.Összesített szinten a költségvetésiterv-javaslatok és a Bizottság előrejelzései egyaránt azt jelzik, hogy 2014–2017-ben alapvetően semleges a költségvetési irányvonal az euróövezetben, vagyis 2013 óta szünetel a költségvetési konszolidáció. Konkrétabban a gazdasági élénküléssel párhuzamosan a költségvetési irányvonal 2014–2015-ben alapvetően semlegessé, 2016-ban pedig enyhén expanzívvá vált. A 2017. évre mind a tagállami költségvetésiterv-javaslatok, mind pedig a Bizottság előrejelzése ismét lényegében semleges költségvetési irányvonalat prognosztizálnak. Mindezt a rövid távú makrogazdasági stabilizáció és az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága kettős céljának tükrében kell vizsgálni. 6.Ahogyan azt a Bizottság „A növekedésbarát euróövezeti költségvetési irányvonal felé” című közleménye részletesen is kifejti, a jelen helyzetben – a lassú fellendülés és a makrogazdasági környezetet jellemző kockázatok fényében – az euróövezet számára mérsékelten expanzív költségvetési irányvonal lenne megfelelő. Az euróövezet helyes költségvetési irányvonalának meghatározása ugyanakkor a tagállamok egyéni és kollektív felelőssége. Ez a megközelítés a 2017–2018-as időszakra vonatkozó, az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló javasolt ajánlásban is visszatükröződik. 7.Az euróövezet költségvetési irányvonalának megfelelőségével kapcsolatos elemzésnek nem csupán a költségvetési egyenleg előjelére és nagyságára kell összpontosítania, hanem hangsúlyosan figyelembe kell vennie az azt megalapozó államháztartási tételek minőségét és összetételét is. Általánosságban nézve az adóbevételek szerkezete várhatóan nem fog nagymértékben változni, és a kiadások összetétele is csak lassan válik növekedésbarátabbá, mivel a GDP-arányos tőkekiadások továbbra sem élénkülnek. A közkiadásokat emellett a nemzeti költségvetési irányítás minőségének javítása tehetné növekedésbarátabbá, ideértve a hatékony kiadás-felülvizsgálat bevezetését is. 8.A Bizottságnak az egyes tagállamok terveire vonatkozó értékelése a következőképpen foglalható össze: A Bizottság egyetlen 2017. évi költségvetésiterv-javaslat esetében sem állapította meg a Stabilitási és Növekedési Paktum előírásainak különösen súlyos megsértését. Több esetben megállapította ugyanakkor, hogy a tervezett költségvetési kiigazítások elmaradnak a Stabilitási és Növekedési Paktumban előírtaktól, vagy fennáll ennek a veszélye. Nevezetesen: A Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozó tizenöt ország esetében: – öt ország (Németország, Észtország, Luxemburg, Szlovákia és Hollandia) költségvetésiterv-javaslata megfelel a Paktum 2017-re vonatkozó rendelkezéseinek, – négy ország (Írország, Lettország, Málta és Ausztria) költségvetésiterv-javaslata nagyjából megfelel a Paktum 2017-re vonatkozó rendelkezéseinek. Ezen országok tervei bizonyos fokú eltérést eredményezhetnek az egyes országok középtávú költségvetési céljának teljesítéséhez vezető kiigazítási pályáktól, – hat ország (Belgium, Olaszország, Ciprus, Litvánia, Szlovénia és Finnország) költségvetésiterv-javaslata potenciálisan nem felel meg a Paktum 2017-re vonatkozó rendelkezéseinek. Ezen országok költségvetésiterv-javaslatai jelentős eltérést eredményezhetnek a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától. Finnország azonban kérte a strukturális reformokra vonatkozó rendelkezés és a beruházásokra vonatkozó rendelkezés alkalmazását. Annak vizsgálata során, hogy Finnország jogosult-e igénybe venni ezeket a rendelkezéseket, a Bizottság figyelembe fogja venni a kibocsátási résre vonatkozó becslések körüli bizonytalanságokat, ami kihathat a megfelelés értékelésére is. Litvánia a változatlan szakpolitikát feltételező költségvetésiterv-javaslatában kérte a strukturális reformokra vonatkozó rendelkezés alkalmazását. A rugalmas elbánás iránti kérelmek teljes körű értékelésére mind Finnország, mind Litvánia esetében az európai szemeszter rendes ciklusában, a 2017. évi stabilitási program értékelésével összefüggésben fog sor kerülni. A jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum korrekciós ágához tartozó (azaz a túlzotthiány-eljárás alatt álló) három ország esetében: – Franciaország költségvetésiterv-javaslata nagyjából megfelel a Paktum 2017-re vonatkozó rendelkezéseinek, mert a Bizottság 2016. őszi előrejelzése azt prognosztizálja, hogy az államháztartási hiány 2017-ben kevéssel alatta lesz a Szerződésben a GDP 3%-ában meghatározott referenciaértéknek, bár a költségvetési kiigazítás jelentősen elmarad az ajánlott szinttől, és a korrekció változatlan szakpolitika mellett nem lesz tartós 2018 távlatában, – Spanyolország költségvetésiterv-javaslata potenciálisan nem felel meg a Paktum 2017-re vonatkozó rendelkezéseinek. Mindamellett, hogy a Bizottság tudatában van az előrejelzések változatlan szakpolitikát feltételező voltának, 2017-es előrejelzése szerint sem a közbenső államháztartási hiánycél nem teljesül, sem az ajánlott költségvetési kiigazítás nem kerül végrehajtásra, – Portugália költségvetésiterv-javaslata potenciálisan nem felel meg a Paktum 2017-re vonatkozó rendelkezéseinek, bár az eltérés csekély mértékben túllépi azt a határt, amelyen túl már jelentősnek kell tekinteni. A kockázatok tehát ellenőrzés alatt vannak, amennyiben a portugál állam meghozza a szükséges költségvetési intézkedéseket. A jelenleg a korrekciós ághoz tartozó Portugália az előrejelzések szerint idén az ajánlásoknak megfelelően tiszteletben fogja tartani Szerződésben a GDP 3%-ában meghatározott referenciaértéket. Amennyiben kellő időben sikerül megvalósítania a túlzott hiány fenntartható korrekcióját, az ország 2017-től kezdődően átkerülhet a prevenciós ágba. Portugália és Spanyolország október közepéig benyújtotta költségvetésiterv-javaslatát, valamint a Szerződés 126. cikkének (9) bekezdése alapján 2016. augusztus 8-án elfogadott tanácsi felszólító határozatok nyomán megtett intézkedésekről készült jelentését. A Bizottság megvizsgálta ezeket a dokumentumokat, és strukturált párbeszédet kezdett az Európai Parlamenttel. A Bizottság végül arra a következtetésre jutott, hogy a túlzotthiány-eljárást mindkét tagállam esetében indokolt felfüggeszteni. Emiatt többé nem áll fenn az a helyzet, amely indokolná, hogy a Bizottság javaslatot terjesszen elő az európai strukturális és beruházási alapokból származó finanszírozás részleges felfüggesztésére, ezért ilyen javaslatot a Bizottság nem terjeszt elő.