A húsbehozA tAlr A vonA tkozó 
állA t-egészségügyi ellenőrzések 
rendszerének bizottsági irányításA  
Az élelmiszer-higiéniAi jogszAbályok 
2004.  évi reformját követően 
issn  1831-0893 2010eUróPAi   
számvevőszék
hU
14. sz.  különjelentés

A húsbehozA tAlr A 
vonA tkozó  
állA t-egészségügyi 
ellenőrzések 
rendszerének  
bizott  sági irányításA   
Az élelmiszer-higiéniAi  
jogszAbályok 2004.  évi  
reformját követően 14  2010. sz. különjelentés
(az eUmsz. 287. cikke (4) bekezdésének második albekezdése szerint)
eUróPAi  számvevőszék
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követőeneUróPAi  számvevőszék
12, rue Alcide d e gasperi
1615 l uxembourg
lUXembUrg
tel. +352 4398-1
fax +352 4398-46410
e-mail: euraud@eca.europa.eu
internet: http://www.eca.europa.eu
14  2010. sz. különjelentés
jelentős mennyiségű további információt talál az e urópai Unióról az interneten.  
Az információk az e uropa szerveren, a következő címen állnak rendelkezésre: http://europa.eu
katalógusinformáció a kiadvány végén található.  
luxembourg: Az e urópai Unió k iadóhivatala, 2011
isbn 978-92-9207-978-9
doi:10.2865/67921
© európai Unió, 2011
A sokszorosítás a forrás megnevezésével engedélyezett.
Printed in Luxembourg
3
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követőentArt Alomjegyzék
Bekezdés
 RÖVIDÍTÉSEK
I–VI  ÖSSZEFOGLALÁS
1–11  BEVEZETÉS
12–15  AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE ÉS MÓDSZERE
16–86  ÉSZREVÉTELEK
16–32  A HÚSBEHOZATALLAL KAPCSOLATOS KÖZÖSSÉGI HIGIÉNIAI RENDELETEK FELÜLVIZSGÁLATA
17  A vonA tkozó  jogszAbályok  egységes  szerkezetbe  foglAlt  változA tA megkönnyítené  
A szAbályok  helyes  és egységes  Alk Alm Azását
18–19   A hAtározA tok  módosításánAk  időzítése  A húsbehozA tAlkor  benyújtott  állA t-egészségügyi  
bizonyítványok At is érinti
20–26  Az UnióbA irányUló  kivitelre  vonA tkozó  engedélyek  felülvizsgálA tA
27–29  Az állA t-egészségügyi  megállAPodások  értékeléséhez  közös  mUt Atókr A vAn szükség
30–31   Az ellenőrzések  Csökkentett  Arányát  AlAPosAbbAn  meg  kell  indokolni
32 Az állA t-egészségügyi  megállAPodások  nem  zárják  ki A tAgállA monként  eltérő  bánásmódot
33–45  AZ ÁLLAT-EGÉSZSÉGÜGYI ELLENŐRZÉSEKKEL KAPCSOLATOS INFORMÁCIÓS RENDSZEREK
34–37  A trACes  Ad Atbázis  oPtimális  hAsználA tA
38–40  A gyorsriAsztási  rendszer  leghA tékony Abb  hAsználA tA
41–42  A trACes  és A vonA tkozó  nemzeti  Ad Atbázisok  között  kAPCsolódási  Pontr A vAn szükség
43–45   új számítógéPesített  árUtovábbítási  rendszer  (nC ts) – Az  állA t-egészségügyi  ellenőrzések  
megkerülésének  koCkázA tA
4
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően 14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően46–75   AZ ÁLLAT-EGÉSZSÉGÜGYI ELLENŐRZÉSEKET IRÁNYÍTÓ TAGÁLLAMI RENDSZEREK BIZOTTSÁG 
ÁLTALI FELÜGYELETE
47–56   A felügyeleti  tervek  kidolgozásához , illetve  értékeléséhez  Uniós  str Atégiár A vAn szükség
57–59  A díjAk  és büntetések  rendszerét  nem  hArmonizálták
60–61  egyes  állA t-egészségügyi  hAtárállomások  igen  AlACsony  Aktivitási  szintet  mUt AtnAk
62–64  A tAgállA mi ellenőrzési  rendszerekben  korlátozott  A belső  ellenőrzés  szerePe
65  Az „élelmiszer-higiéniAi  Csom Ag”  CélkitŰzéseivel  kAPCsolA tos  előrehAlAdás  nyomon  
követéséhez  teljesítménymUt Atók  meghA tározásár A vAn szükség
66–73   Az állA t-egészségügyi  hAtárállomások At és szállítmányok At koCkázA telemzés  
AlAP ján CélirányosAbbá  kell  tenni
74–75  A számos  helyszíni  ellenőrzés  során  ismétlődő  Ajánlások  születtek
76–86  AZ ÁLLAT-EGÉSZSÉGÜGYI ELLENŐRZÉSEK RENDSZERÉNEK KOORDINÁLÁSA ÉS ÉRTÉKELÉSE
77–83   A tAgállA mok  állA t-egészségügyi  ellenőrző  rendszereinek  koordinálásA 
tökéletesítésre szorUl
84–86  A szigorúbb  Uniós  szAbványok  hAtásA Az  Uniós  termelők  versenykéPességére
87–91 KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK
A BIZOTTSÁG VÁLASZAI
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően5
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követőenBIP : állat-egészségügyi határállomás (b order inspection Post), a 91/496/egk és a 97/78/ek tanácsi irány -
elvek szerint 
BSE : szarvasmarhák szivacsos agyvelőgyulladása
CIRCA : kommunikációs és információs forrásközpont, az európai intézmények partnereivel folytatott 
együttműködésen alapuló munkakörnyezet
COMEXT : Az e urostat külkereskedelemre vonatkozó referencia-adatbázisa
DG AGRI : mezőgazdasági és vidékfejlesztési f őigazgatóság
DG RTD : kutatási f őigazgatóság
DG SANCO : egészség- és f ogyasztóügyi f őigazgatóság
DG TAXUD : Adóügyi és vámuniós f őigazgatóság
EFSA : európai élelmiszerbiztonsági hatóság
EGT : európai g azdasági térség
Élelmiszer-higiéniai csomag : Az európai Unió élelmiszer-biztonságának új jogszabályi kereteit meg-
állapító, 2004-ben elfogadott új jogszabálycsomag, amely nagyrészt 2006-ban lépett hatályba.
EUR-Lex : Az európai uniós joganyaghoz hozzáférést biztosító portál.
EUROSTAT : Az e urópai Unió s tatisztikai h ivatalarövidítések  
6
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően 14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követőenFAO : Az e gyesült nemzetek élelmezési és m ezőgazdasági szervezete
Fehér könyv : Az élelmiszer-biztonságról szóló fehér könyv
FVO : élelmiszerügyi és á llategészségügyi h ivatal
ISO : nemzetközi szabványügyi szervezet
KÁBO : A 136/2004/ek bizottsági rendelet iii. melléklete értelmében az állati eredetű termékekre, 
valamint a 282/2004/ek bizottsági rendelet i. melléklete értelmében az élő állatokra vonatkozó 
közös állat-egészségügyi beléptetési okmány
MANCP : többéves nemzeti ellenőrzési terv 
NCTS : új számítógépesített árutovábbítási rendszer
Potsdam-csoport : állat-egészségügyi szakértők munkacsoportja
RASFF : élelmiszer- és takarmánybiztonsági riasztási rendszer, a nemzeti hatóságok bizottság által 
irányított hálózata
SCoFCAH : élelmiszerlánc- és á llategészségügyi á llandó bizottságrövidítések
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően7
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követőenSPS : egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések
TARIC : online vámtarifa-adatbázis
TRACES : kereskedelmi ellenőrző és szakértői rendszer
Vte : vágott-test-egyenérték
WTO : kereskedelmi világszervezet
Az írországi székhelyű Élelmiszerügyi és Állategészségügyi Hivatal  
egy elsősorban állat-egészségügyi szakemberekből álló szakértői testület
© Európai Bizottságrövidítések
8
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően 14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követőenösszefoglAlás
I.
A hús és a hústermékek behozatalára irá -
nyuló állat-egészségügyi ellenőrzések fon -
tos részét képezik az európai Unió (eU)  
élelmiszer-biztonsági politikájának. fenn -
áll a kockázata annak, hogy a behozott  
hús révén bizonyos betegségek nemcsak  
a fogyasztókra, hanem az állatállományra  
is átterjedhetnek, ez pedig az uniós terme -
lést is érintheti.
II. 
noha a behozatal az Unió húsfogyasztá -
sának 4%-át sem éri el, és nincs bizonyí -
ték arra, hogy az elmúlt tizenöt évben  
elszenvedett súlyos egészségügyi válságok 
a behozatalkor végzett állat-egészségügyi 
ellenőrzések hiányosságaira vezethetők  
vissza, az állat-egészségüggyel és élelmi -
szer-biztonsággal kapcsolatban a lakosság 
tudatossága és aggodalma jelentősen meg -
nőtt. ezenfelül, míg az uniós költségvetés 
átlagos esetben 300 millió eurót fordít az  
állatbetegségek megelőzésére és felszámo -
lására és 100 millió eurót a  takarmány- és  
élelmiszer-biztonsággal kapcsolatos kér -
désekre, a kilencvenes évek végén bekö -
vetkezett válság (főként a szarvasmarhák  
szivacsos agyvelőbetegsége, a bse) igen  
jelentős többletkiadásokkal terhelte meg  
az Unió, valamint a tagállamok költségve -
tését egyaránt.
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően99
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követőenösszefoglAlás
III. 
A számvevőszéki ellenőrzés arra irányult,  
hogy az új keretek alapján – amelyeket  
a 2006-ban hatályba lépett úgyneve -
zett „élelmiszer-higiéniai csomag” részét  
képező 2004. évi rendeletek vezettek be – 
hogyan vizsgálja felül a  bizottság az állat-
egészségügyi határállomásokon (b order  
inspection Post, biP) a húsbehozatalra  
vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések 
uniós rendszerét. négy tagállam (f rancia -
ország, hollandia, spanyolország, románia) 
hatóságainak és állat-egészségügyi határ -
állomásainak vizsgálatára került sor, emel -
lett pedig a számvevőszék ellenőrei részt  
vettek a bizottság élelmiszerügyi és állat-
egészségügyi hivatalának (fvo ) három  
tagállamban (litvánia, egyesült királyság, 
görögország) elvégzett helyszíni ellenőr -
zésein is. beszélgetést folytattunk az érde -
kelt felek (termelők, importőrök, vállalatok 
és fogyasztók) néhány jelentős szervezeté -
vel. tekintettel arra, hogy az fvo különö -
sen fontos szerepet tölt be az Unió állat-
egészségügyi ellenőrzéseinek bizottsági  
felügyeletében és ellenőrzésében, a hivatal 
tervezési és jelentéstételi eljárásait szigorú 
ellenőrzésnek vetettük alá.
IV. 
Az ellenőrzés azzal a következtetéssel  
zárult, hogy a  2004. évi „élelmiszer-higi -
éniai csomag” végrehajtása késik, és fon -
tos szabályozási szempontokat illetően  
továbbra is megvalósításra vár. emellett  
néhány, harmadik országokkal létrejött  
„egyenértékűségi megállapodás” alapján  
a behozatali ellenőrzések számottevő csök -
kentését fogadták el, amit azonban mérv -
adó bizonyítékok nem támasztanak alá.V. 
A húsbehozatalokhoz kapcsolódó állat-
egészségügyi ellenőrzések alapját képező 
információs rendszereket (a tr ACes keres -
kedelmi ellenőrző és szakértői rendszert,  
valamint a r Asff élelmiszer- és takar -
mánybiztonsági riasztási rendszert) széles 
körben és nagy haszonnal alkalmazzák az  
európai Unió egész területén. három tag -
államban azonban egyes állat-egészség -
ügyi határállomások még mindig nem rög -
zítik a vonatkozó adatok mindegyikét. ez  
elsősorban a bevitt adatok teljességét és  
megbízhatóságát érinti, de az információs 
rendszerek egészét is befolyásolja.
VI. 
A bizottság – főként az fvo -n keresztül –  
folyamatosan felügyeli a húsbehozatalra  
irányuló állat-egészségügyi ellenőrzéseket. 
A bizottságnak azonban a feltárt hiányos -
ságok leküzdéséhez további lépéseket kell 
kezdeményeznie:
tegye teljessé az „élelmiszer-higiéniai   —
csomagot” , és azt kodifikált, felhasználó -
barát változatban egységesítse;
fe j l e s s ze  tová b b  a  t rACe s é s  a z  rAs f f  —
rendszert és azok funkcióit;
határozza meg az Unió állat-egészség -  —
ügyi ellenőrzésekre vonatkozó stratégi -
ájának végrehajtásához, valamint annak 
megállapításához szükséges további  
iránymutatásokat és teljesítménymuta -
tókat, hogy megvalósultak-e az „élelmi -
szer-higiéniai csomag” célkitűzései;
t e g ye n  t o v á b b i  l é p é s e k e t  a z  f v o  á l t a l  —
az ellenőrzési munka tervezéséhez hasz -
nált kockázatértékelési modellek töké -
letesítése érdekében;
biztosítsa, hogy a tagállamok a legrövi -  —
debb ésszerű időn belül leküzdjék a hús -
behozatal állat-egészségügyi ellenőrzé -
sei során feltárt hiányosságokat.összefoglAlás
10
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően 14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően1. Az élelmiszer-biztonság a modern társadalmakban elsőrendű 
politikai kérdéssé vált, mivel az az iparosodott mezőgazda -
sággal és a legfejlettebb agrár-élelmiszeripari ágazatokkal  
rendelkező országokban a közegészségügy szempontjából  
nélkülözhetetlen. A legmagasabb élelmiszer-biztonsági nor -
mák biztosítása tehát egyértelműen politikai prioritást élvez 
az európai Unióban. 
2. Az 1990-es évek súlyos egészségügyi válságai ( bse  és dioxinnal 
fertőzött csirkehús) nyomán az élelmiszer-biztonsági ren -
deletek alapos felülvizsgálatára került sor. A  bizottság által  
 2000-ben közzétett fehér könyv1 alapján az „élelmiszer-
higiéniai csomag” néven ismert új jogszabályi keret lépett  
a korábbi rendeletek helyére, illetve bővítette ki azokat. Az  
új szabályozási rendelkezések zöme 2006. január 1-jével lépett 
hatályba.
3. A behozott hústermékek jellegüknél fogva potenciális forrásai, 
i l l e t ve  te r j e s z tő i  l e h e t n e k  b e te g s é g e k n e k ,  a m e l ye k  n e m c s a k 
a fogyasztók at, hanem az állatállományt – azaz magát az uniós 
termelést – is érinthetik. világszerte számos járványos állat -
betegség fordul elő, és a  máshol fennálló termelési feltételek 
nem feltétlenül felelnek meg az eU normáinak. 
4. Az Unióba irányuló behozatalra vonatkozó és az egyes expor -
táló országokban végzett állat-egészségügyi ellenőrzéseket  
(lásd: 1. ábra ) a nemzeti hatóságok végzik, ezek költségét  
pedig nagyrészt a  piaci szereplők és végső soron a  fogyasztók 
viselik. e terület közösségi kiadásai lényegében a dg sAnC o 
és különösen az ehhez tartozó fvo igazgatási kiadásaiból,  
valamint a nemzeti ellenőrök továbbképzésére fordított kiadá -
sokból állnak. Az uniós költségvetés finanszírozta továbbá  
a tr ACes (amely az állati eredetű termékek behozatalának nyo -
mon követéséér t felelős) és a  rAsff  néven ismer t információs 
rendszerek létrehozását és működtetését is.1 fehér könyv az  
élelmiszer-biztonságról,  
Com(1999) 719 végleges, 
2000.1.12.bevezetés
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően11
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően5. Az Unió költségvetése számára különösen megterhelő lehet az –  
elviekben az állat-egészségügyi ellenőrzések elégtelen vég -
rehajtásából fakadó – egészségügyi válságokkal járó költség, 
melyek között jellegüknél fogva széles körben alkalmazandó 
sürgősségi intézkedések is szerepelnek. A válság bizonyos idő -
szakaiban, ha a betegség felszámolására irányuló állat-egész -
ségügyi intézkedések költségéhez hozzáadjuk a mezőgazdasági 
termelők kompenzálását szolgáló programokra fordított kiadá -
sokat is, az uniós költségvetési kiadás akár az 500 millió eurót 
is meghaladhatja. A gyakorlatban azonban nincs bizonyíték  
arra, hogy az Unió által az elmúlt tizenöt évben elszenvedett 
súlyos egészségügyi válságok bármelyike is a behozatal állat-
egészségügyi ellenőrzéseiben megmutatkozó hiányosságokból 
eredt volna. A betegségek vagy az Unión belülről származtak, 
vagy illegális szállításokhoz (azaz csaláshoz) kapcsolódtak,  
i l l e t v e  a b b ó l  a d ó d t a k ,  h o g y  a  n e m z e t k ö z i  s z á l l í t á s o k  s o r á n 
nem megfelelően alkalmazták a konyhai hulladék ártalmatla -
nítására vonatkozó intézkedéseket.
6. A húsfogyasztás és -behozatal egyre nő, és ez a tendencia vár -
hatóan legalább 2015-ig folytatódni fog (lásd: 2. és 3. ábra ).
12
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően 14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követőenHÚS  ÉS HÚSKÉSZÍTMÉNYEK  FŐBB  BEHOZATALA  2009-BEN1. ÁBRA
Argentína
33%
Uruguay
26%Brazília
18%Ausztrália
5%Új-Zéland
5%Namíbia
4%Botswana
4%Egyesült 
Államok
3%Chile
1%Paraguay
1%
Horvátország
1%Marhahús
(225 838 tonna)
Brazília
85%Argentína
7%Chile
6%Izrael
1%Barom/f_i
(196 801 tonna)
Ausztrália
8%Argentína
3%Chile
2%Uruguay
1%
Izland
1%Macedónia 
Volt Jugoszláv 
Köztársaság
1%Juh- és kecskehús
(220 986 tonna)
Új-Zéland
84%
Forrás:  ComeX t – kereskedelmi statisztika (behozatal), az eU-27 országai.
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően13
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követőenELŐREJELZÉS  AZ UNIÓ  HÚSFOGYASZTÁSÁRÓL , 2006–2015   
(EZER  TONNA  VTE)2. ÁBRA  
40 00040 50041 00041 50042 00042 50043 00043 50044 00044 50045 000
2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015
3. ÁBRA  Forrás:  Az adatok a dg A gri honlapjáról, a „Prospects for agricultural markets and income, 2008 – 2015”  
(A mezőgazdasági piacokkal és jövedelmekkel kapcsolatos kilátások, 2008–2015) című anyagból származnak. 
1 3501 4001 4501 5001 5501 6001 6501 7001 7501 8001 850
2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015ELŐ R E J E L Z É S  A Z UN I Ó  H Ú S B E H O Z ATA L Á R Ó L , 2006 – 2015  
(EZER  TONNA  VTE)
Forrás:  Az adatok a dg A gri honlapjáról, a „Prospects for agricultural markets and income, 2008 – 2015” 
(A  mezőgazdasági piacokkal és jövedelmekkel kapcsolatos kilátások, 2008–2015) című anyagból származnak. 
14
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően 14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően7. összességében a négy fő állatkategóriát tekintve a húsbehoza -
tal a közösségi fogyasztás 3,6%-át teszi ki. A behozatal aránya 
a juh-/kecskehús esetében magas, a marha-, illetve a baromfi -
hús esetében jelentős, a sertéshús esetében pedig elenyésző 
(lásd: 1. táblázat ). e különböző kategóriákat tekintve a beho -
zatal összértéke 2009-ben 3 375 millió eUr volt.
8. A  h ú s b e h o z a t a l r a  i r á n y u l ó  á l l a t - e g é s z s é g ü g y i  e l l e n ő r z é s e k 
uniós rendszerének alapelve az, hogy az Unióba bekerülő ter -
mékeknek olyan egészségügyi követelményeknek kell meg -
felelniük, amelyek legalább egyenértékűek az eU saját belső 
termelésére vonatkozó követelményekkel. A fenti elv teljesü -
lésének biztosítása érdekében kétszintű ellenőrzés történik.
1. TÁBLÁZAT
ELŐREJELZÉS  AZ EU 2010-ES  BEHOZATALÁRÓL  ÉS FOGYASZTÁSÁRÓL  
(EZER  TONNA  VTE1)
KategóriaBehozatali  
előrejelzésA teljes behozatal  
%-ábanFogyasztási  
előrejelzésBehozatal/fogyasztás, 
%-ban
Marhahús 391 26,4 8 126 4,8
Juh- és kecskehús 264 17,8 1 100 24,0
Sertéshús 32 2,2 20 428 0,2
Baromfihús 795 53,6 11 601 6,9
ÖSSZESEN 1 482  41 255 3,6
1 „ezer tonna vte” = ezer tonna vágott-test-egyenérték, elfogadott normák alapján számítva.
Forrás:  dg A gri, r övid távú kilátások a szántóföldi növények, a hús és a tejtermékek piacán, 2010. október.
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően15
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően2 lásd: az fvo  szervezetéről 
szóló C om(1997) 183 végleges 
(1997.4.30.) és C om(1998) 32  
végleges (1998.1.28.) 
dokumentumok.
 3 http://ec.europa.eu/food/fvo/
ir_search_en.cfm9. először is ahhoz, hogy az Unióba irányuló behozatalt enge -
délyezzék, az állati eredetű terméknek egy, a bizottság által  
jóváhagyott és egy szintén engedélyezett harmadik országban 
található létesítményből kell származnia, továbbá az expor -
táló ország állat-egészségügyi hatóságainak tanúsítaniuk kell, 
hogy a közösségi követelmények teljesültek. A kereskedelmet 
megkönnyíti, ha az adott harmadik országgal „egyenértékű -
ségi” megállapodás van érvényben, azaz a harmadik ország  
kontrollrendszerét az Unió a saját rendszerével egyenértékű -
nek fogadta el.
10.  Az ellenőrzések második szintje a  tagállamokban történik.  
minden áruszállítmányt be kell mutatni a  bizottság által jóvá -
hagyott állat-egészségügyi határállomások egyikén, ahol  
ellenőrzési eljárásoknak vetik alá, majd a  tagállami állat-
egészségügyi hatóságoktól tanúsítványt kap. Amennyiben  
egy egészségügyi határállomáson átjutottak, a szállítmányok 
szabadon haladhatnak egyik tagállamból a másikba.
11.  Annak ellenőrzése, hogy a tagállamok gondoskodnak-e róla, 
hogy az élelmiszerek és az állatgyógyászati készítmények  
biztonságosságáról szóló uniós jogszabályok előírásai telje -
süljenek, a bizottság egészség- és fogyasztóügyi főigazga -
tósága (dg sAnC o) egyik igazgatóságának, az élelmiszerügyi 
és állategészségügyi hivatalnak (fvo )2 a feladata. Az fvo  
egy elsősorban állat-egészségügyi szakemberekből álló szak -
értői testülettel rendelkezik, és ellenőrzései kockázatelem-
z é s  a l a p j á n  k i d o l g o z o t t  é v e s  m u n k a p r o g r a m o t  k ö v e t n e k  
(2008-ban 228 ellenőrzésre került sor: 160 a tagállamok -
ban, 60 harmadik országokban, nyolc pedig tagjelölt orszá -
gokban). Az fvo interneten közzétett és hozzáférhető  
jelentései3 alapvető adatforrásként szolgálnak az uniós élel -
miszer-biztonságnak az Unió egész területére kiterjedő bizott -
sági felügyeletéhez. 
16
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően 14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően12.  Az ellenőrzés célja annak értékelése volt, hogy az élelmi -
szer-higiéniai jogszabályok 2004-ben elfogadott és 2006 óta 
hatályban levő reformját követően hogyan irányítja a bizottság 
a hús és hústermékek behozatalára irányuló állat-egészségügyi 
ellenőrzések uniós rendszerét.
13.  Az alábbi kérdések vizsgálatára került sor:
elkészült-e a közösségi rendeletek felülvizsgálata, ame -  ο
lyet a 2000. évi fehér könyv kezdeményezett?
gondoskodik-e arról a bizottság, hogy a húsbehozatalra  ο
irányuló állat- egészségügyi ellenőr zések kel k apcsolatos 
információs rendszerek eredményesen teljesítsenek?
megbizonyosodik-e arról a bizottság (fvo ), hogy az állat-  ο
egészségügyi ellenőrzések irányítását szolgáló tagállami 
rendszerek megfelelően működnek?
betölti-e a bizottság a tagállamok közötti koordinátor  ο
szerepét, és elvégzi-e a húsbehozatalra vonatkozó egész -
ségügyi ellenőrzési rendszer általános értékelését? 
14.  A számvevőszék a munkája során információt gyűjtött továbbá 
arról, hogyan veszi figyelembe a bizottság a különböző érdekelt 
felek (termelők, feldolgozók, impor tőrök, fogyasztók) érdekeit 
a közösségi rendeletek sajátos előírásainak mérlegelésekor.Az ellenőrzés  hAtóköre  
és módszere
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően17
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően15.  2009-ben az alábbi ellenőrzési munka elvégzésére került sor:
a dg sAnCo érintett –  különösen az fvo  által elvégzett  –  ο
tevékenységeinek vizsgálata;
az illetékes hatóságok és állat-egészségügyi határállo -  ο
mások felkeresése négy tagállamban (f ranciaország, 
hollandia, spanyolország és r ománia);
részvétel az fvo által litvániában, az egyesült királyság -  ο
ban és g örögországban elvégzett ellenőrzéseken; 
beszélgetések a jelentősebb érdekelt felek szervezetei -  ο
vel (termelők, importőrök, vállalatok és fogyasztók)4.4  UeCbv (európai élőállat- és 
húskereskedők szövetsége), 
CoPA (m ezőgazdasági szakmai 
szervezetek bizottsága), C ogeCA 
(az európai Unió mezőgazdasági 
szövetkezeteinek általános 
szövetsége), C iAA ( európai 
élelmiszer- és italgyártók 
szövetsége), C litrA vi (európai 
húsfeldolgozók szövetsége), 
beUC (e urópai f ogyasztók 
szervezete).
© Európai Számvevőszék
Minden áruszállítmánynak át kell haladnia a Bizottság által jóváhagyott  
állat-egészségügyi határállomások egyikén
18
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően 14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követőenA HÚSBEHOZATALLAL  KAPCSOLATOS  
KÖZÖSSÉGI  HIGIÉNIAI  RENDELETEK  
FELÜLVIZSGÁLATA
16.  Az élelmiszer-biztonságról szóló fehér könyv előirányozta az 
élelmiszer-biztonsági rendeletek felülvizsgálatát, amelyek nagy 
részét az „élelmiszer-higiéniai csomag” néven ismert új jogsza -
bályi keret váltotta fel. Az alábbi bekezdések tárgyalják, hogy 
az „élelmiszer-higiéniai csomag” által bevezetett változásokat 
végrehajtották-e, illetve szerepeltették-e a harmadik országok -
kal létrejött állat-egészségügyi megállapodásokban.
A VONATKOZÓ  JOGSZABÁLYOK  EGYSÉGES  
SZERKEZETBE  FOGLAL T  VÁL TOZATA  
MEGKÖNNYÍTENÉ  A SZABÁLYOK  HELYES  
ÉS EGYSÉGES  ALKALMAZÁSÁT
17.  A hús és húskészítmények behozatalára vonatkozó szabályo -
kat több mint ötven jogalkotási szöveg tartalmazza, amelyek -
hez hozzáadódnak az állat-egészségügyi megállapodások is  
(lásd: 2. táblázat ). Amint a fehér könyv a 67. bekezdésében  
hangsúlyozza, ahhoz, hogy az egyes jogszabályok érvényre  
juthassanak, azoknak egyértelműnek, egyszerűnek és minden 
piaci szereplő számára érthetőnek kell lenniük. Az egységes  
szerkezetbe foglalt változatok – vagy akár a behozatali szabá -
lyok átfogó átdolgozásának – hiányában azonban a nagyszámú 
szabály és azok jelenlegi bonyolultsága nehézségeket okoz,  
és eltérő értelmezésekhez vezet, ami megakadályozza az egy -
séges és helyes alkalmazást. ez történik például a szigorított 
ellenőrzések elvégzésére vonatkozó gyakorlati szabályoknál, 
amelyekhez a dg sAnC o és a tagállamok 1997 óta rendszere -
sen visszatérnek (lásd: 1. háttérmagyarázat ). észrevételek
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően19
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követőenA HATÁROZATOK  MÓDOSÍTÁSÁNAK  IDŐZÍTÉSE  
A HÚSBEHOZATALKOR  BENYÚJTOTT  ÁLLAT-
EGÉSZSÉGÜGYI  BIZONYÍTVÁNYOKAT  IS ÉRINTI
18.  A higiéniai rendeletek célja a magas szintű élelmiszer-bizton -
sági védelem biztosítása, ezért fontos (és ezt a 852/2004/ek  
rendelet 1. cikkének g) pontja is előírja), hogy a harmadik orszá -
gok tanúsítsák: az általuk exportált élelmiszerek megfelelnek az 
Unióban előállított élelmiszerek higiéniai szabványainak, illetve 
azokkal egyenértékű szabványoknak. ha a behozatali tanúsít -
vány kiadásának feltételeit nem teszik naprakésszé megfelelő 
időben, előfordulhat, hogy az érintett termékre nem ugyan -
azok a szigorú előállítási és ellenőrzési követelmények fognak 
vonatkozni.
19.  baromfi esetében 2006 augusztusáig, hústermékek esetében 
2006 novemberéig, baromfihústól eltérő friss és feldolgozott 
hús esetében pedig 2008 júliusáig nem lépett hatályba a szár -
mazási ország állatorvosaira vonatkozó azon követelmény,  
hogy igazolják: a hús megfelel a – 2006. január 1-je óta hatá -
lyos – higiéniai rendeleteknek.
1. HÁTTÉRMAGYARÁZAT
A SZIGORÍTOTT  ELLENŐRZÉSEKRŐL  SZÓLÓ  JOGSZABÁLYOK  
NEM EGYÉRTELMűEK
A szigorított ellenőrzésekre vonatkozó szabályokat a 97/78/ek tanácsi irányelv 24. cikke határozza meg. 
Az ellenőrzéseket az rAsff  rendszerben küldött üzenettel lehet elindítani azt követően, hogy egy állat-
egészségügyi határállomáson a szabályok megsértését észlelték. Az irányelv értelmében „a tagállamok 
szigorított ellenőrzést végeznek az azonos származási helyről érkező valamennyi szállítmány esetében. 
különösen le kell foglalni a  10 következő, azonos származási helyről érkező szállítmányt, és az ellenőrzések 
költségeire letétet kell elhelyezni az állat-egészségügyi határállomáson, a iii. melléklet szerinti fizikai 
ellenőrzésre, beleértve a mintavételezést és a laboratóriumi vizsgálatokat” .
megállapítást nyert azonban, hogy a szigorított ellenőrzésekkel kapcsolatos eljárást a tagállamok 
egymástól eltérő módon hajtják végre. néhány tagállam kizárólag ugyanazon termék következő tíz 
szállítmányára alkalmazza, és kizárólag ugyanazon állat-egészségügyi határállomáson, ahol a  mulasztást 
észlelték, mások akár hat hónapos maximális időtartamig a területükön található bármely állat-
egészségügyi határállomáson a következő tíz olyan szállítmányra, amely ugyanabból a terméktípusból 
áll, és ugyanarról a helyről vagy akár létesítményből származik, megint mások pedig csak a következő 
három szállítmányra, mivel úgy tekintik, hogy nemcsak tagállami, hanem inkább európai kérdésről 
van szó. mivel a  jogszabály nem elég pontos, és értelmezése is eltérő, ezért nem létezik uniós szinten 
egységes, harmonizált megközelítés, és nincs mód a folyamat monitoringjára, illetve a dg sAnC o vagy 
az fvo által elvégzett ellenőrzések értékelésére sem. mi több, előfordulhat, hogy az fvo egyáltalán 
nincs abban a helyzetben, hogy ellenőrizze: nem áll-e fenn szisztematikus probléma az Unióba belépő, 
egy helyről származó árukkal kapcsolatban, különösen, ha azok az Unióba több tagállam különböző 
állat-egészségügyi határállomásain keresztül érkeznek.
20
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően 14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követőenAZ UNIÓBA  IRÁNYULÓ  KIVITELRE  VONATKOZÓ  
ENGEDÉLYEK  FELÜLVIZSGÁLATA  
20.  A Parlament és a t anács 2004-ben irányelvet5 fogadott el,  
amely a higiéniai rendeletek 2006. január 1-jei hatálybalé -
péséig hitelesíti az akkor létező jóváhagyott létesítmények  
és engedéllyel rendelkező harmadik országok jegyzékeit,  
az alábbi fenntartással: „A 852/2004/ek6, 853/2004/ek7 é s 
854/2004/ek8 rendelet vagy a 2002/99/ek irányelv9 alapján  
szükséges rendelkezések elfogadásáig” .
21.  Az Unióba irányuló kivitelre engedélyezett létesítmények jegy -
zékének bővítésére szolgáló bevett eljárás az volt, hogy a har -
madik állam hatóságainak tanúsítaniuk kellett, hogy az egyes 
új létesítmények teljesítik a higiéniai rendeletek előírásait.  
A számvevőszéki ellenőrzés idejéig azonban a  bizottság még 
nem vizsgálta felül azokat az engedélyeket, amelyeket a har -
madik országok és létesítmények számára 2006 előtt – azaz az 
„élelmiszer-higiéniai csomag” hatálybalépése előtt – adtak ki. 
e felülvizsgálat célja az, hogy a bizottság meggyőződjön arról, 
hogy a  harmadik országok jogszabályai és kontrollrendsze -
rei egyenértékűek-e az új közösségi előírásokkal. A bizottság 
egyelőre még azon iránymutatás átdolgozását sem fejezte be, 
amely a harmadik országok által az ellenőrzések általános szer -
vezésével és teljesítésével kapcsolatban megadandó informá -
ciókra vonatkozik.
22.  A 2004 végén elfogadott élelmiszer-higiéniai csomag  
2006. január 1-jén lépett hatályba. A számvevőszéki ellenőrzés 
idejéig, azaz 2009 végéig, a bizottságnak az eU fő kereskedelmi 
partnereivel10 az ebben az ágazatban már korábban is fennálló 
11 megállapodás közül hármat sikerült újratárgyalnia.
23.  Az ellenőrzés a legfontosabb ilyen megállapodások közül  
négyet (a k anadával, az új-z élanddal, az UsA-val és a s vájc -
cal kötött megállapodás) vizsgált meg – ezek a 2. táblázatban  
szerepelnek. A  megállapodások szövegét szigorú ellenőrzésnek 
vetettük alá, a  tárgyalások ban részt vett szer vezeti egységek 
vezetőivel eszmecserét folytattunk, és a  felkeresett tagállamok 
illetékes hatóságaitól is kaptunk információkat.5  Az e urópai Parlament és a t anács 
2004. április 21-i 2004/41/ek irányelve 
az emberi fogyasztásra szánt egyes 
állati eredetű termékek előállítására 
és forgalomba hozatalára vonatkozó 
élelmiszer-higiéniai és állat-egészségügyi 
feltételekről szóló egyes irányelvek 
hatályon kívül helyezéséről, valamint 
a 89/662/egk és a 92/118/egk tanácsi 
irányelv és a 95/408/ek tanácsi határozat 
módosításáról (hl l 157., 2004.4.30., 33. o.,   
helyesbítés: hl l 195., 2004.6.2, 12. o.).
6 Az e urópai Parlament és a t anács 
2004. április 29-i 852/2004/ek rendelete 
az élelmiszer-higiéniáról (hl l 139., 
2004.4.30., 1. o., helyesbítés: hl l 226., 
2004.6.25., 3. o.).
7 Az állati eredetű élelmiszerek 
különleges higiéniai szabályainak 
megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 
853/2004/ek európai parlamenti és tanácsi 
rendelet (hl l 139., 2004.4.30., 55. o., 
helyesbítés: hl l 226., 2004.6.25., 22. o.).
8 Az emberi fogyasztásra szánt állati 
eredetű termékek hatósági ellenőrzésének 
megszervezésére vonatkozó különleges 
szabályok megállapításáról szóló, 
2004. április 29-i 854/2004/ek európai 
parlamenti és tanácsi rendelet (hl l 139., 
2004.4.30., 206. o., helyesbítés: hl l 226., 
2004.6.25., 83. o.).
9 A tanács 2002. december 16-i  
2002/99/ek irányelve az emberi 
fogyasztásra szánt állati eredetű 
termékek termelésére, feldolgozására, 
forgalmazására és behozatalára 
irányadó állat-egészségügyi 
szabályok megállapításáról (hl l 18., 
2003.1.23., 11. o.).
10 Andorra, Chile, az egt -államok, a f eröer 
szigetek, k anada, liechtenstein, m exikó, 
san m arino, s vájc, új-z éland és az UsA.
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően21
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően2. TÁBLÁZAT
AZ ELLENŐRZÖTT  ÁLLAT-EGÉSZSÉGÜGYI  MEGÁLLAPODÁSOK
Harmadik országA hatálybalépés  
dátumaAz „élelmiszer-higiéniai csomag”  
rendeleteinek figyelembevételével  
végzett első módosítás dátumaBehozatal (2009) 
tonnában
(COMEXT-adatok)
1. Kanada 1998.12.17. 11 073
2. Új-Zéland 1997.2.26.2006.9.1. (megállapodás) A Bizottság 2006. július  ο
26-i 2006/854/EK határozata az Európai Közösség 
és Új-Zéland közötti, az élő állatok és állati termékek 
kereskedelme esetében alkalmazandó állat-egész -
ségügyi intézkedésekről szóló megállapodás V. és 
VIII. melléklete módosításainak az Európai Közösség 
nevében történő jóváhagyásáról
2006.12.25. (bizonyítványok) A Bizottság 2006. au -  ο
gusztus 24-i 2006/855/EK határozata az élő állatok 
és állati termékek Új-Zélandból történő behozatalá-
ra vonatkozó egészségügyi bizonyítványokról szóló 
2003/56/EK határozat módosításáról222 698
3. Svájc 2001.6.1.2006.12.1. (hatálybalépés) Az Európai Közösség és  ο
a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgaz -
dasági termékek kereskedelméről szóló megállapodás 
által létrehozott állat-egészségügyi vegyes bizottság 
1/2006 határozata (2006. december 1.) a  megállapodás 
11. melléklete 1., 2., 3., 4., 5., 6. és 10. függelékének 
módosításáról 19 475
4. USA 1999.8.1. 14 780
Forrás:   http://ec.europa.eu/food/international/trade/agreements_en.htm  
http://eur-lex.europa.eu/hu/index.htm  
http://www.wto.org/english/tratop_e/sps_e/decisions06_e.htm 
22
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően 14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően11  A 882/2004/ek rendelet 
46. cikkének (1) bekezdése. 
„Az ilyen hatósági ellenőrzések 
különösen a következőkre 
terjednek ki: (…) g) az állatok, 
növények és az ezekből készült 
termékek behozatalára vonatkozó 
hatósági ellenőrzések mértéke 
és működtetése” .24.  A tárgyalások sikere természetesen a másik féltől is függ.  
A számvevőszéki ellenőrzés mindenesetre azt állapította meg, 
hogy az elhúzódó tárgyalások miatt – ami egyébként elhalasz -
to t t a  a z  é l e l m i s ze r- h i gi é n i a i  c s o m a g  ré s zé t  k é p e ző,  a z  u n i ó s 
termelőkre nézve kötelező szabályok alkalmazását is a beho -
zatalokra – az új-z élanddal kötött felülvizsgált megállapo -
dás csak nyolc hónappal a csomag hatálybalépése után lépett 
életbe, holott az eU viszonylag korlátozott szintű ellenőrzések 
fenntartását fogadta el (ezt azonban a  bizottság nyilvántartá -
sai nem támasztották elfogadhatóan alá).
25.  A dg sAnCo nem rendelkezik adatokkal azokról a  kivitel előtti 
fizikai ellenőrzésekről (laboratóriumi vizsgálatokról), amelye -
ket kanada és új-zéland az eU számára lekötött termékeken  
végzett. továbbá, az élelmiszerügyi és állategészségügyi hiva-
talnál (fvo ) rendelkezésre álló jelentések azon hatósági ellen -
őrzések mértékének és elvégzésének értékelésére rendszerint 
nem térnek ki, amelyeket a tagállamok a maguk által importált 
állati termékeken végeznek el11.
26.  Az eurostat 2008-ra vonatkozó adatai szerint azonban  
az egyesült királyság 111 930 tonna juhhúst importált;  
ebből  82 898  tonnát (kb. 77%) új-zélandról, amelyet tovább -
szállított más tagállamokba. Az Unióba irányuló behozatal  
jelentős léptéke ellenére az egyesült királyság illetékes hatósá -
gai arról tájékoztatták a számvevőszéket, hogy – megsértve azt 
az általános szabályt, hogy az azonosság ellenőrzését minden 
esetben el kell végezni – néhány állat-egészségügyi határál -
lomás a szállítmányoknak csupán 2%-át ellenőrizte, ami a fizi-
kai ellenőrzésekével megegyező arány. ezt a gyakorlatot azzal 
indokolták, hogy az új-z élanddal kötött megállapodásban nem 
szerepel az azonossági ellenőrzések meghatározása. 
AZ ÁLLAT-EGÉSZSÉGÜGYI  MEGÁLLAPODÁSOK  
ÉRTÉKELÉSÉHEZ  KÖZÖS  MUTATÓKRA  VAN  SZÜKSÉG  
27.  Azokat az értékeléseket, amelyek az egyenértékűség fenntar -
tása mellett érveltek, minőségi és mennyiségi mutatók előze -
tes meghatározása nélkül végezték el. nem készült objektív  
ö s s z e h a s o n l í t á s  a z  ú j  h i g i é n i a i  r e n d e l e t e k  á l t a l  b i z t o s í t o t t 
egészségügyi védelem (megfelelő szintű egészségügyi véde -
lem), a  csomag elfogadása előtt meglevő szint, illetve az egyes 
megállapodásokban részes harmadik országok által bevezetett 
kontrollrendszerek útján elért védelem szintje között.
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően23
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően28.  Az új-zélandi jogszabályoknak a higiéniai rendeletekhez  
viszonyított felülvizsgálatát például egy szakmai munkacso -
port végezte el, amely a  dg  sAnCo képviselőiből, valamint  
új-z éland és a Potsdam-csoport12 szakértőiből állt (a bizott -
ság, valamint görögország, finnország és az egyesült királyság 
által küldött tagok). Az értékelés azt a következtetést vonta le, 
hogy az új-zélandi jogszabályok révén teljesíthetők az „élel -
miszer-higiéniai csomag” célk itűzései. miután a  megállapodás 
mellékleteit ennek megfelelően módosították, fenntartották az 
egyenértékűséget. nem volt azonban részletes dokumentáció 
arról, hogy a munkacsoport és a Potsdam-csoport következte -
tései az „igen-1” típusú egyenértékűség13 fenntar tását valóban 
lehetővé tevő bizonyítékokon alapultak.
29.  Az ellenőrzés végül megállapította, hogy nem volt közös men y-
nyiségi és minőségi mutatókon alapuló felülvizsgálati eljárás, 
és nem volt bizonyíték arra nézve, hogy az fvo -nak az ellenőr -
zések során tett észrevételeit a tárgyalások során figyelembe 
vették. 12  A csoport feladata, hogy 
értékelje, milyen mértékű 
a harmadik ország jogszabályainak 
egyenértékűsége. A  csoport 
összetételét a t anács határozza 
meg (10225/08 A grileg 91. sz. 
feljegyzés), és az a  tanács és 
a bizottság képviselőiből, valamint 
az érintett harmadik ország 
figyelembevételével kiválasztott 
néhány tagállam szakértőiből áll.
13 Az „igen-1” jelentése, hogy az 
egyenértékűséget elismerték, 
és egyszerűsített bizonyítvány 
használható; az „ igen-2” azt 
jelenti, hogy az egyenértékűséget 
egy sor előállítási és/vagy 
ellenőrzési feltételhez kötve 
ismerik el; míg az „ igen-3” azt, 
hogy az egyenértékűséget 
elvben elismerik, és arra bizonyos 
egyedi feltételek vonatkoznak, 
de hasonló bizonyítványt kell 
benyújtani, mint amelyet más, 
megállapodással nem rendelkező 
harmadik országoktól kérnek.
2. HÁTTÉRMAGYARÁZAT
AZ SPS-MEGÁLLAPODÁSOK  FELÜLVIZSGÁLATÁNAK  
FŐBB NEHÉZSÉGEI
USA : jogi nehézségek léptek fel az „élelmiszer-higiéniai csomag” alkalmazása, az ellenőrzések gyakorisá -
gának harmonizálása, valamint az egyenértékűség ellenőrzésére vonatkozó módszertannal kapcsolatos 
megegyezés tekintetében.
Svájc : az eU higiéniai rendelkezéseinek túlnyomó részét átültették a svájci jogszabályokba. mivel azon -
ban svájc még nem tagja az rAsff rendszernek (élelmiszer- és takarmánybiztonsági riasztási rendszer), 
más kommunikációs eljárásokat kell alkalmaznia (a dg sAnC o-n, illetve a CirCA-rendszeren keresztül). 
A közelgő tárgyalások várhatóan rendezik ezt a helyzetet.
Új-Zéland : a naprakésszé tett megállapodás csak nyolc hónappal az „élelmiszer-higiéniai csomag” után 
lépett hatályba. ezenkívül a  megállapodás az ellenőrzések igen alacsony szintjét írja elő, ami azonban 
nem alapul dokumentált kockázatértékelésen.
Kanada : a megállapodás mellékleteinek az „élelmiszer-higiéniai csomag” szerinti naprakésszé tétele 
az egyenértékűség megállapításával kapcsolatos nehézségek, a kanadai jogi szövegek módosításainak 
szükségessége és a késedelmes közzététel miatt szenvedett késedelmet.
24
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően 14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően14 A bizottság 2004. január  22-i 
136/2004/ek rendelete 
a harmadik országokból behozott 
termékeknek a közösségi állat-
egészségügyi határállomásokon 
való állat-egészségügyi 
ellenőrzésére vonatkozó eljárások 
megállapításáról (hl l 21., 
2004.1.28., 11. o.).
15 A tanács 1997. december 18-i 
97/78/ek irányelve a harmadik 
országokból a közösségbe 
behozott termékek állat-
egészségügyi ellenőrzésének 
megszervezésére irányadó 
elvek megállapításáról (hl l 24., 
1998.1.30., 9. o.).AZ ELLENŐRZÉSEK  CSÖKKENTETT  ARÁNYÁT  
ALAPOSABBAN  MEG  KELL  INDOKOLNI  
30.  A főbb közösségi szabályok – köztük a 136/2004/ek rende -
let14 és a 97/78/ek15 irányelv rendelkezései – előírják, hogy  
a hatósági állatorvosoknak szisztematikusan el kell végezniük 
az okmányok és az azonosság ellenőrzését. ezeket egészíti  
ki az eU területére való belépéskor az állati termékek fizikai  
ellenőrzése. A k anadából érkező húsbehozatal esetében a fizi-
kai ellenőrzés gyakoriságát 10%-ra, az új-zélandi húsbehoza -
tal esetében pedig 2%-ra csökkentették. Ahol azonban nincs 
érvényben külön határozat vagy egyenértékűségi megállapo -
d á s,  e z  a z  a r á ny  2 0 %  ( f r i s s  s e r té s - ,  m a r h a -  é s  b o r j ú - ,  j u h -  é s 
lóhús), illetve 50% (baromfi). 
3. HÁTTÉRMAGYARÁZAT
CSÖKKENTETT  ARÁNYÚ  FIZIKAI  ELLENŐRZÉSEK  ALKALMAZÁSA  
Csökkentett arányú fizikai ellenőrzés alkalmazása esetén a szállítmány kiválasztásának módszere 
tagállamonként eltérő. Az ellenőrzések során általában kellően figyelembe kell venni a statisztikai 
mintavétel eredményeit és a lényeges kockázati tényezőket16; a tervezést az állat-egészségügyi 
határállomások ellenőreire bízzák. franciaországban a központi állat-egészségügyi hatóság kiválasztási 
mátrixot dolgozott ki, amely megmutatja, hogyan kell az ellenőrzéshez általában felállítani a szállítmányok 
fontossági sorrendjét. ennek az eljárásnak az az előnye, hogy biztosítja a  kiválasztás véletlenszerű és 
kiszámíthatatlan jellegét. A francia hatóságok szerint ezt az eljárást a szállítmányok száma szempontjából 
legforgalmasabb roissyi állat-egészségügyi határállomás nem követte. hollandiában ezzel szemben 
a mintavételt véletlenszerűen és elektronikus úton végzik, az előzetes értesítés bevitelét követően. Az 
ellenőrzések eredményesebbé tétele érdekében a  holland elektronikus kiválasztó rendszer több alcsoport 
szerinti bontást is alkalmaz, ilyen alcsoport például a „terméktípus” és a „származási harmadik ország” . 
spanyolországban a fizikai ellenőrzések gyakorisága a jogszabály szerinti csökkentett arányt 20–30%-kal 
meghaladta, holott a  nem megfelelőnek ítélt szállítmányok százalékos aránya nem volt szükségképpen 
magasabb17. ehhez hasonlóan romániában a vöröshús-szállítmányok körülbelül 36%-a esett át fizikai 
ellenőrzésen 2008-ban (míg a szokványos arány a harmadik országokban 20%, kanada esetében 10%, 
új-zéland esetében pedig 2%). nem volt továbbá olyan központi ellenőrzési eljárás, amely biztosította 
volna a  küszöbértékek elérését, és a  kiválasztási eljárás semmilyen garanciát nem nyújtott arra nézve, 
hogy az ellenőrizendő szállítmányokat véletlenszerűen választották ki. 
16 A lényeges kockázati tényezők közé tartozik az emberi egészséget a termék vagy annak csomagolása miatt érintő kockázat, annak valószínűsége, hogy 
az előírt követelményeket nem tartják be, a megcélzott fogyasztói csoport, a termék bármilyen további feldolgozásának mértéke és jellege, az exportáló 
ország ellenőrzési és tanúsítási szabályai, valamint a harmadik ország termelőinek és importőreinek a szabályok betartásával kapcsolatos előélete.
17 2008-ban például 4 694 szállítmányból fizikai ellenőrzést követően három szállítmány (hús és tej), azaz 0,06% került elutasításra. Az elutasított 
szállítmányok összesen 0,63%-ot tettek ki (az uniós átlag 2006-ban 0,88% volt). 
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően25
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően31.  A számvevőszéki ellenőrzés megállapította, hogy a – tagállami 
állat-egészségügyi határállomások, illetve a  kivitel előtt maguk 
a harmadik országok által kezdeményezett – fizikai ellenőrzé -
sek részeként elvégzett laboratóriumi vizsgálatok eredményein 
nem végeztek statisztikai elemzést (pl. a kimutatott szennyező 
anyagok, a  hús származása, illetve a  belépési pont tekinte -
tében). Az ilyen elemzések objektívebb kockázatértékelést  
tennének lehetővé, és tagadhatatlanul hasznosak lennének  
a harmadik országokkal folytatott tárgyalások során – akár az 
állat-egészségügyi határállomásokon végzett fizikai ellenőrzé -
sek gyakoriságának alátámasztásához, akár annak szilárdabb 
indokokkal történő meghatározásához, milyen típusú kimuta -
tandó anyagot (analitot) keressenek a behozott élelmiszerek -
ben. Az efféle statisztikai adatok felhasználásának jelentőségét 
szemlélteti, hogy egy új-z élandon benyújtott jelentés18 sze -
r i n t  a  j u h o k b ó l  ve t t  1 0 3  m i n t a  k ö z ü l  a  h o r m o n o k  v i z s g á l a t a 
101 esetében pozitív eredményt hozott annak ellenére, hogy 
nem érték el a  maximális maradékanyag-határértéket. ezek az 
adatok jól támasztják alá azt az elképzelést, hogy a leginkább 
érintett állat-egészségügyi határállomásoknak szelektívebben 
kellene eljárniuk az ellenőrzésre szánt minták vételekor. 
AZ ÁLLAT-EGÉSZSÉGÜGYI  MEGÁLLAPODÁSOK  
NEM  ZÁRJÁK  KI A TAGÁLLAMONKÉNT  EL TÉRŐ  
BÁNÁSMÓDOT
32.  A kanadával kötött megállapodás nem garantálta, hogy a tagál -
lamok között nem lesz megkülönböztetés, hiszen a számvevő -
széki ellenőrzés idején a kanadai hatóságok négy tagállamból 
még mindig nem engedélyezték a behozatalt. ehhez hasonlóan 
az U sA-ban – ahol a  k ivitel ellenőr zése a  nemzeti hatóságok 
feladata – a  hatóságok az egyes tagállamok at külön alanyként 
kezelik, noha a jelenlegi megállapodás feltételei szerint az  
UsA-ból származó húsbehozatalt viszont az összes tagállam  
köteles befogadni. Az egyik tagállamban mindössze egy vágó -
hidat engedélyeztek az UsA-ba történő kivitelre. Az UsA ható -
ságai továbbá a mai napig nem hagyták jóvá tizenegy tagállam 
egyenértékűség iránti kérelmét, amelyek közül a legkorábbit 
még 2000-ben nyújtották be. 18  A kémiai maradék- és 
szennyező anyagokról szóló 
új-zélandi nemzeti jelentés (eU), 
2008. december.
26
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően 14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követőenAZ ÁLLAT-EGÉSZSÉGÜGYI  ELLENŐRZÉSEKKEL  
KAPCSOLATOS  INFORMÁCIÓS  RENDSZEREK  
33.  Az állati eredetű áruk behozatalának monitoringjához hasz -
nált trACes (kereskedelmi ellenőrző és szakértői rendszer),  
illetve az rAsff (élelmiszer- és takarmánybiztonsági riasztási 
rendszer) néven ismert információs rendszerek létrehozását  
és fenntartását az eU finanszírozza. Az alábbi bekezdések azt 
vizsgálják meg, hogy ezek a  rendszerek teljes mértékben meg -
felelnek-e az „élelmiszer-higiéniai csomag” célkitűzéseinek,  
illetve a tr ACes esetében azt, hogy a rendszer elősegíti-e  
a döntéshozatalt.
A TRACES ADATBÁZIS  OPTIMÁLIS  HASZNÁLATA  
34.  Annak ellenére, hogy a tr ACes elősegíti az Unióban alkalma -
zott ellenőr zési eljárások har monizálását, néhány tagállam –  
az ellenőr zéseik hez szükségesnek ítélt néhány funkció hiánya 
miatt  – továbbra is az általa kifejlesztett és a  trACes rendszer -
rel nem kompatibilis szoftver használatát részesíti előnyben. 
né m e t o r s z á g b a n ,  ho l l a n d i á b a n  é s  sp a nyo l o r s z á g b a n  e g ye s 
állat-egészségügyi határállomások egyelőre még nem viszik be 
az összes lényeges húsbehozatali adatot a tr ACes rendszerbe, 
noha ez kötelező. ez befolyásolja a tr ACes teljes körű működé -
sét és többek között statisztikai eredményeinek megbízhatósá -
gát. A legtöbb tagállamban ezenkívül semmilyen kapcsolatot 
nem hoztak létre a vámügyi adatbázisokkal, ami lehetővé tenné 
a két rendszerben rögzített húsbehozatali adatok összeveté -
sét. A bizottság a tr ACes rendszert uniós szinten irányítja, és 
hozzájárul annak finanszírozásához és fejlesztéséhez (a hoz -
zájárulás összege 2009-ben 2,25  millió eUr volt). A számvevő -
széki ellenőrzés azt állapította meg, hogy a fennálló technikai 
hiányosságok leküzdéséhez további fejlesztésekre van szük -
ség, például az alábbiakkal kapcsolatban: a tr ACes haszná -
latához szükséges hozzáférési biztonság, a tanúsított közös  
állat-egészségügyi beléptetési okmányok (kábo ) elektronikus 
kiállítása, valamint az állat-egészségügyi ellenőrzések célzato -
sabbá tételét szolgáló kockázatelemzésekhez felhasználható 
statisztikák készítése.
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően27
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően35.  A trACes fejlesztésekor jobban meg kellett volna vizsgálni,  
hogy milyen módok és eszközök állnak rendelkezésre a vonat -
kozó, vámügyi célból feldolgozott adatok és a tr ACes rend -
szerben rögzített adatok összekapcsolására, illetve ezek  
szükséges összevetésének biztosítására19. A folyamatos nehéz -
s é g e k  m a g y a r á z a t á u l  fő  o k k é n t  a  t e r m é k a z o n o s í t ó  k ó d o k r a 
v o n a t k o z ó  k ü l ö n l e g e s  v á m ü g y i  k ö v e t e l m é n y e k e t  n e v e z t é k 
meg. mindazonáltal a francia vámszervekkel együttműködés -
ben végzett kísérleti projekt alapján egyértelművé vált, hogy 
a meglevő kapcsolódási problémák leküzdhetők.
36.  A tagállamokban tett látogatások arra mutattak rá, hogy  
a tr ACes használata különösen a  hasznos funkciók alábbi  
lehetséges köre tekintetében korlátozott:
a szállítmányok kiválasztása a véletlenszerű vagy nem  a) 
véletlenszerű, laboratóriumi vizsgálattal, illetve anélkül  
végzett fizikai ellenőrzésekhez; 
a szigorított ellenőrzések és az ilyen ellenőrzésekre vonat - b) 
kozó monitoring elvégzésére vonatkozó kötelezettség;
az állat-egészségügyi bizonyítványok automatikus szabály - c) 
szerűségi és hitelességi ellenőrzései, például a kiállító har -
madik ország által bevitt adatok keresztellenőrzése révén 
(a bizonyítvány száma, azonosítás – a bizonyítványt kiállító 
tisztviselő e-mail címe és aláírásmintája20, a bizonyítványt 
kiállító hatóság bélyegzőmintája);
a szabálytalan bizonyítványok kiszűrésének lehetősége; d) 
a 10 számjegyű tAriC- (vámnómenklatúra) kód bevitelének e) 
lehetősége;
automatikus keresztellenőrzések a vámügyi adatokkal; f) 
a magánszemélyek által a vámmentes határértéken  g) 
felül behozott termékek bevitelére vonatkozó eljárás  
egyszerűsítése21; 
lehetőség az újra behozott szállítmányok első származási h) 
helyének feltüntetésére; 
lehetőség részletes indoklás bevitelére arról, hogy egy  i) 
á l l a t - e g é s z s é g ü g y i  h a t á r á l l o m á s  m i é r t  u t a s í t o t t a  v i s s z a 
egy behozatal befogadását; 
a díjak és büntetések egységes automatikus kiszámítása; j) 
a behozott élelmiszerek közösségen belüli szállítmányai k) nak 
kötelező bevitele, ami vészhelyzet esetén lehetővé tenné 
ezek gyorsabb visszahívását. 19  e kapcsolat jelentőségét 
nevezetesen a harmadik 
országokból a közösségbe 
beléptetett állatok bejelentésére 
és állat-egészségügyi ellenőrzésére 
vonatkozó okmány bevezetéséről 
szóló, 2004. február 18-i  
282/2004/ek bizottsági rendelet 
(hl l 49., 2004.2.19., 11. o.) 5. és 
6. cikke, valamint a  136/2004/ ek 
rendelet 6. és 7. cikke határozza 
meg.
20 A bizonyítványt kiállító 
tisztviselő az a személy, akit az 
exportáló ország illetékes hatósága 
a hatósági bizonyítványok 
kiállítására és kiadására akkreditált 
vagy számára azt engedélyezte.
21 A közösségi szabályok –   
korlátozott számú harmadik  
ország és személyes fogyasztásra 
szánt kis mennyiségek kivételével – 
nem engedélyezik a hús vagy 
hústermékek magánszemélyek 
általi behozatalát, kivéve, ha 
előzetes nyilatkozatot és állat-
egészségügyi bizonyítványt 
nyújtottak be.
28
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően 14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően37.  á ltalánosságban a felhasználók a tr ACes rendszernek csak  
a z  ő k e t  é r i ntő  ré s ze i h e z  fé r h e t n e k  h oz z á .  2 0 0 7 - b e n  a zo n b a n 
egy külső tanulmány22 rávilágított, hogy rendszeres időszakon -
ként a rendszer biztonságának az ellenőrzésére van szükség. 
A húsbehozatalt illetően új-kaledónia, mexikó és új-zéland  
használja a tr ACes rendszert. Az európai élelmiszerbiztonsági 
hatóság ( efs A) azonban nem rendelkezett közvetlen hozzá -
féréssel a  trACes rendszerhez, amikor az összes, az élelmi -
szer-biztonságra közvetlenül vagy közvetve hatást gyakorló  
területről kellett adatokat gyűjtenie.
A GYORSRIASZTÁSI  RENDSZER  LEGHATÉKONYABB  
HASZNÁLATA  
38.  Az rAsff a valamely tagállam, illetve harmadik ország által  
küldött összes fogadható riasztást gyűjti egybe. lehetséges  
azonban, hogy 2011-ig nem kerülnek hivatalosan megállapí -
tásra azok a  feltételek , amelyek mellett a  tagállamok riasztást 
adhatnak ki23.22  gartner f rance, „hosting traces 
project” , 2007, dg sAnC o.
23 A bizottság az európai 
közösségek elsőfokú bíróságának 
a bizottság kontra bowland dairy 
Products l td ügyben hozott, 
2009. október 29-i ítéletére várt.
© Európai Bizottság (DG SANCO)
Az RASFF a valamely tagállam, illetve harmadik ország által küldött  
összes fogadható riasztást gyűjti egybe
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően29
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően39.  Az ellenőrök megállapítása szerint az Unióban széles körű az 
elégedettség az rAsff rendszer hasznosságával és működé -
sével kapcsolatban. A más tagállamok által kiadott riasztások -
k al k apcsolatban az egyes tagállamok reakcióinak intenzitása 
azonban a szigorított ellenőrzések alkalmazásának és a riasz -
tás „minőségének” értelmezésétől függően eltérő volt. fran -
ciaország például nem rendel el szigorított ellenőrzéseket,  
hacsak a  riasztást k iadó ország nem közli, milyen k ritériumok 
szerint végezte az elemzést.
40.  összességében az rAsff rendszerrel kapcsolatban – sem az  
emberi egészséget érintő veszélyre vonatkozó, tagállami szin -
ten kiadott riasztásról, sem az ebből következő, összes tag -
államban történő riasztásról – nincs világosan értelmezhető  
s z a b á l y r e n d s z e r.  ha s o n l ó a n  k ö v e t k e z e t l e n  a z  e l l e n ő r z é s e k 
riasztást követő szigorítása, valamint a bizottság illetékes szol -
gálatainak felügyelete alatt zajló vizsgálat elindítása. A szám -
vevőszéki ellenőrzés rávilágított egy olyan esetre, amikor az 
Unióba szállított húsról a származási harmadik ország nemzeti 
hatóságai küldtek jelentést, és a rendszer nem tudott kellően 
korán reagálni a szigorított ellenőrzések beindításához, illetve 
annak biztosításához, hogy az összes szóban forgó húst visz -
szatartsák a piacról, és visszaküldjék a származási országba.  
A tagállamok egy hétig nem kaptak tényleges tájékoztatást,  
a bizottság különleges megelőző rendszereit (pl. „s afeguard  
Cell” – védelmi csoport) nem aktiválták, és emiatt késve kezd -
ték meg a szigorított ellenőrzéseket.
30
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően 14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követőenA TRACES ÉS A VONATKOZÓ  NEMZETI  ADATBÁZISOK  
KÖZÖTT  KAPCSOLÓDÁSI  PONTRA  VAN  SZÜKSÉG
41.  A nemzetközi kereskedelem szabályaival és követelményeivel 
kapcsolatos különféle okok miatt a tr ACes rendszerben sze -
replő adatok vámügyi információkkal végzett keresztellenőr -
zése továbbra is nehéz:
a vállalati adatbázisok nem általánosan hozzáférhetők;  ο
a nemzetközi szabályok nem írják elő a (tengeri vagy  ο
egyéb) szállítmányok részletes leírását;
nincs arra irányuló kötelezettség, hogy a gyűjtő vámáru-  ο
nyilatkozaton (árujegyzéken) feltüntessék a  behozott 
áruk 10 jegyű tAriC-kódját;
a tagállami vámügyi adatokat nem küldik automatikusan,  ο
valós időben a dg tAXUd -hoz. ezenkívül előfordulhat, 
hogy a behozott húst forgalomba bocsátó végső rendel -
tetési hely vámhivatala nem azé a  tagállamé, amelyen 
keresztül a hús az Unióba bejutott.
42.  A tagállamok általában nem alakítottak ki olyan nemzeti eljá -
rásokat, amelyek révén összevethetők lennének a tr ACes  
rendszerben található információk (pl. a húsbehozatal volu -
mene) és a helyi rendszerekben vagy vámnyilvántartások -
ban, a  Come Xt-ben24, illetve a  harmadik országok ellenőrző  
szerveinél nyilvántartott adatok. A l e havre-i állat-egészség -
ügyi határállomáson tett látogatás például feltárta, hogy míg 
a nemzeti adatbázis 2008-ban közel 14 560 emberi fogyasz -
tásra behozott hússzállítmányt rögzített, ugyanez a számadat 
a helyi rendszerben 14 750 volt.
ÚJ SZÁMÍTÓGÉPESÍTETT  ÁRUTOVÁBBÍTÁSI  
RENDSZER  (NCTS) – AZ ÁLLAT-EGÉSZSÉGÜGYI  
ELLENŐRZÉSEK  MEGKERÜLÉSÉNEK  KOCKÁZATA  
43.  Az nCts25 s z á m í tó g é p e s  re n d s ze r t  2 0 0 3 - b a n  ve ze t té k  b e,  é s 
ezzel lehetővé tették a vállalkozások számára az adatbevitelt 
a továbbítás folyamatában levő26 áruk mozgásáról: ezen áruk 
végső vámkezelése a  rendeltetési hely bármely belső vámhi -
vatalában megtörténhet, annak nem kell feltétlenül az Unióba 
való belépés helyén történnie.24 A Come Xt az eurostat 
külkereskedelemre vonatkozó 
referencia-adatbázisa.
25 nCts (new Computerised 
transit s ystem, új számítógépe -
sített árutovábbítási rendszer) –  
a közösségi vámügyi cselek -
vési program ( vám 2000) 
elfogadásáról szóló 210/97/ek  
határozat  módosításáról és  
a 91/341/ egk  tanácsi határozat 
hatályon kívül helyezéséről 
szóló,  1999.  december  17-i  
105/2000/ ek európai parlamenti 
és tanácsi határozat (hl l 13., 
2000.1.19., 1. o.).
26 Az „árutovábbítás” az 
állat-egészségügyi szabályok 
meghatározása szerint olyan 
szállítmányokra vonatkozik, 
amelyek két harmadik ország 
között haladnak az eU területén 
keresztül.
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően31
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően44.  A vonatkozó közösségi jogszabályok az nCts-be történő adat -
bevitel esetén nem írják elő a  tAriC-kód megadását. mivel nem 
állnak rendelkezésre olyan szűrők, amelyek lehetővé tennék az 
egészségügyi jogszabályok alá tartozó árunyilatkozatok azo -
nosítását, a vámkezelés maradéktalanul lehetséges akkor is, ha 
az áru Unióba kerülésekor semmilyen állat-egészségügyi ellen -
őrzést nem végeztek. Az egyes vámhivatalok mérlegelésétől  
függ, hogy működésüket és belső szerkezetüket megvizsgálva 
eldöntsék, létre kell-e hozni ilyen szűrőket. egy közelmúlt -
b e l i  e s e m é ny t  k öve t ő e n  –  a m i k o r  l é g i  ú t o n  b e h ozo t t  á r u k a t 
azelőtt továbbítottak közúton máshová, hogy azokat ellenőriz -
ték volna – a spanyol vámhatóságok úgy módosították nem -
zeti nCts rendszerüket, hogy az ilyen jellegű szállítmányok az 
országba való belépésükkor kiszűrhetők és állat-egészségügyi 
ellenőrzésnek alávethetők legyenek.
45.  számos fvo -jelentés27 felhívja a figyelmet a megfelelő szű -
rők hiányára a nemzeti nCts rendszerekben. ennek ellenére  
továbbra sem született módosítás annak érdekében, hogy ezt 
a mulasztást az uniós jogban orvosolják.
AZ ÁLLAT-EGÉSZSÉGÜGYI  ELLENŐRZÉSEKET  
IRÁNYÍTÓ  TAGÁLLAMI  RENDSZEREK  BIZOTTSÁG  
ÁL TALI  FELÜGYELETE
46.  m inden tagállam köteles többéves nemzeti ellenőrzési ter -
vet készíteni annak érdekében, hogy következetes, átfogó  
és integrált megközelítést mozdíthasson elő a  tak armány- és 
élelmiszerláncra, az állategészségügyről és állatjólétről szóló 
jogszabályainak végrehajtására és a behozatalokra vonatkozó 
hatósági ellenőrzéseire irányulóan.
A FELÜGYELETI TERVEK KIDOLGOZÁSÁHOZ,  
ILLETVE ÉRTÉKELÉSÉHEZ UNIÓS STRATÉGIÁRA 
VAN SZÜKSÉG
47.  A bizottság mindeddig nem kezdeményezte – pl. harmonizált 
m i n t a v é t e l e z é s r e  é s  l a b o r a t ó r i u m i  v i z s g á l a t r a  v o n a t k o z ó  – 
iránymutatás kiadását a 136/2004/ek rendeletben meghatá -
rozott nemzeti monitoringtervek kidolgozását illetően, ami  
teljes mértékben a tagállamok mérlegelésére van bízva. bár  
az fvo ellenőrzések útján meggyőződik e tervek létezéséről  
és gyakorlati alkalmazásáról, azok relevanciáját részleteiben 
nem vizsgálja. 27  dg(sAnC o)/ 2009-8203 - mr – 
végleges  (szlovénia); dg(sAnCo)/ 
2009-8085 - mr – végleges 
(svédország); dg(sAnC o)/  
2009-8081 - mr – végleges 
(litvánia).
32
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően 14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően48.  m egállapítást nyert, hogy a nemzeti monitoringterveket koc -
kázatelemzés, illetve más olyan elemzések eredményei alapján 
készítik el, amelyek elvégzésére a  nemzeti laboratór iumok at 
akkreditálták. Az azonban a tagállamtól függ, hogy a kocká -
zatelemzés során figyelembe veszi-e a 96/23/ek irányelvben28 
(a nemzeti maradékanyag-megfigyelési tervek megállapításai), 
illetve a 2073/200529, a 466/200130 és az 1881/200631 rende -
letekben (uniós vagy nemzetközi gyorsriasztások, valamint  
az efsA által készített tudományos szakvélemények megléte; 
harmadik országok maradékanyagokra irányuló terveinek jel -
lemzői és megállapításai, illetve az általuk feltárt kockázatok32) 
szereplő elemeket. úgy találtuk továbbá, hogy a  tervekre gyak -
ran költségvetési megszorítások terhe nehezedik. 28  A tanács 1996. április 29-i  
96/23/ek irányelve egyes 
élő állatokban és állati 
termékekben lévő anyagok és 
azok maradványainak ellenőr -
zésére szolgáló intézkedésekről, 
valamint a 85/358/egk és  
86/469/ egk  irányelvek, továbbá  
a 89/187/ egk  és 91/664/ egk 
határozatok hatályon kívül 
helyezéséről ( hl l 125., 1996.5.23., 
10. o).
29 A bizottság 2005. november  15-i 
2073/2005/ ek rendelete az 
élelmiszerek mikrobiológiai 
kritériumairól ( hl l 338., 
2005.12.22., 1. o.).
3. TÁBLÁZAT  
A LABORATÓRIUMI  VIZSGÁLATOK  KÜLÖNBÖZŐ  SZINTJEI
Laboratóriumi vizsgálatnak alávetett  
szállítmányok száma / rakományok száma × 100  
(közelítő százalék)Megjegyzések
Ország Vörös hús Fehér hús 2008
Litvánia ≤ 10% Minden tizedik szállítmányból vettek mintát. 
Franciaország 3% Két vizsgálatot végeztek szisztematikusan.
Spanyolország 0,4% 1,8% A terv 5%-os vizsgálati arányt írt elő.
Görögország 0,02%–0,2% 0,02%–0,5% A fizikai ellenőrzések 1%-a.
Hollandia ≤ 1,0% maradékanyag + ≤ 0,5% mikrobiológiaA százalékos arány kiszámítása a vizsgálatok száma, nem pedig 
a mintavétellel érintett szállítmányok száma alapján történt. 
Románia a tervek szerint 1–3%, árukategóriától függően A tesztekről nem állnak rendelkezésre adatok.
Egyesült 
Királyság0,02%–0,2% 0,02%–0,5%A fizikai ellenőrzések 1%-a  
(pl. az Új-Zélandról érkezett hús 0,02%-a).
Forrás:  A tagállamokban végzett helyszíni ellenőrzések során gyűjtött adatok. 
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően33
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően49.  Amint megállapítottuk, az egyesült királyságbeli és a  spanyol 
t e r ve k  p é l d á u l  n e m  h a t á ro z n a k  m e g  a  s z á r m a z á s i  h a r m a d i k 
ország által vizsgálandó konkrét analitfajtákat. spanyol -
országban, litvániában és romániában ugyanakkor – ahol  
a tesztek kiválasztását a  laboratóriumok bizonyos vizsgála -
tok elvégzésével kapcsolatos kapacitása, illetve az korlátozza, 
hogy ak k reditálták- e ezeket a  fentiek elvégzésére – a  2008-as 
monitoringtervek nem terjedtek ki arra, hogy a húsban a hor -
monok maradék anyagainak bizonyos k ategór iáit (anabolik us 
szerek) és/vagy a környezeti szennyező anyagokat (dioxinok, 
nehézfémek) kimutassák. végezetül görögország mindeddig  
n e m  k é s z í t e t t  n e m z e t i  m o n i t o r i n g t e r ve t ,  é s  e b b ő l  a d ó d ó a n 
a görög állat- egészségügyi határállomások állator vosai maguk 
határozták meg, hogy mely analitokat vizsgálják.
50.  A francia hatóságok közlése szerint bizonyos állat-egészség -
ügyi határállomások munkaterhének növekedése oda vezet -
het, hogy költségvetésüket az év vége előtt kimerítik, és így 
képtelenné válnak monitoringterveik teljes körű végrehajtá -
sára. eszerint előfordulhat, hogy a  vizsgálatok megválasztását 
inkább anyagi, nem pedig tudományos szempontok vezérlik. 
megállapítottuk, hogy egy romániai állat-egészségügyi határ -
állomáson a 2008-as tervben előírt 63 laboratóriumi vizsgá -
latból csupán 20-at végeztek el. költségvetési korlátok miatt 
a 2009-es tervben már csak 44 vizsgálat szerepelt.
51.  Az uniós jogszabályok nem határoznak meg minimális százalé -
kot sem az összesített számokra, sem a  mennyiség, terméktípus 
vagy származási hely szerint elvégzendő egyes laboratóriumi 
tesztfajtákra. előirányozzák azonban olyan végrehajtó hatá -
rozatok elfogadását, amelyek harmonizált mintavételezésre  
é s  l a b o rató r i u m i  v i z s g á l ato k ra  vo n at k oz n a k .  eb b ő l  a d ó d ó a n 
az elvégzendő laboratóriumi vizsgálatok százalékos arányát  
a nemzeti monitoringterv határozza meg. A helyszíni ellen -
őrzések során felkeresett tagállamokban 2008-ban tervezett, 
illetve elvégzett különböző szintű laboratóriumi tesztekre  
vonatkozó értékek a 3. táblázatban  szerepelnek.
52.  A különböző tagállamok eltérő felügyeleti stratégiákat működ -
tetnek. egyesek a mintavételek gyakoriságát az érintett termék 
behozatali szállítmányainak száma, illetve jellege/szárma -
zása alapján számítják ki, esetleg némi mérlegelési hatáskört 
hagyva az állat-egészségügyi határállomások állatorvosai szá -
mára is. más tagállamok a  mintavételek gyakoriságát az uniós 
jogban meghatározott fizikai ellenőrzési gyakorisághoz kötik: 
ebben az esetben előfordulhat, hogy a  laboratóriumi tesztek 
különösen ritkák az olyan harmadik országokból származó élel -
miszerek tekintetében, amelyekkel az eU sPs- (egészségügyi és 
növény-egészségügyi) megállapodást írt alá (pl. az új-z éland -
ról érkező hús esetében 0,02%). 30 A bizottság 2001. március  8-i 
466/2001/ek rendelete az 
élelmiszerekben előforduló egyes 
szennyező anyagok legmagasabb 
értékének meghatározásáról 
(hl l 77., 2001.3.16., 1. o.).
31 A bizottság 2006. december  19-i 
1881/2006/ ek rendelete az 
élelmiszerekben előforduló 
egyes szennyező anyagok felső 
határértékeinek meghatározásáról 
(hl l 364., 2006.12.20., 5. o.).
32 http://ec.europa.eu/food/
food/chemicalsafety/residues/
third_countries_en.htm#3
34
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően 14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően53.  A számvevőszéki ellenőrzés arra is rámutatott, hogy a tagál -
lamok ban végzett behozatali ellenőr zések nem mindig fedik 
le a teljes értékesítési láncot a belépési ponttól (állat-egész -
s é g ü g y i  h a t á r á l l o m á s )  a  b e r a k o d á s é r t  fe l e l ő s  t á r s a s á g o k o n 
(amelyek kötelesek bizonyos alakiságoknak megfelelni a vám -
szervek/állat-egészségügyi határállomás felé), a szállítókon, az 
importőrökön és a forgalmazókon keresztül a  végső fogyasztó -
kig. megállapítottuk továbbá, hogy a tagállamok a 882/2004/
ek rendelet 42. cikkében meghatározott többéves nemzeti  
ellenőrzési tervben (m AnCP) szereplő célkitűzésekre semmi -
lyen formában nem hivatkoznak, amikor az ugyanezen rende -
let 44. cik ke szerint benyújtott éves jelentések ben megadott 
eredményeiket értékelik.
54.  b ár a szállítmány Unióba való belépésével kapcsolatos fő fele -
lősség az impor tőröké, ezen a  felelősségen gyak ran osztoznak 
a szállítási, illetve a vámügynökökkel, akiknek feladata például 
előzetes értesítés küldése és a szállítmányok bemutatása az  
állat-egészségügyi határállomásnak.
A vámszervek feladata pl. a szállítmányok bemutatása  
az állat-egészségügyi határállomásnak
© Európai Számvevőszék
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően35
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően55.  A dg sAnC o nem rendelkezik adatokkal a szállítási folyamat 
„érdekelt feleinél” végzett ellenőrzések eredményeiről, holott 
ezeknek szükség esetén bizonyítékokkal kell szolgálniuk az  
áruk nyomon követhetőségéről, illetve azokat megfelelő körül -
mények között kell tárolniuk.
56.  A többéves nemzeti ellenőrzési tervekben meghatározott  
célkitűzések szempontjából az elért és az éves jelentésben  
is szerepeltetett eredmények értékelése nem volt kielégítő.  
A 882/2004/ek rendelet 44. cikke (6) bekezdésében említett, 
az integrált többéves nemzeti ellenőrzési tervek végrehajtásá -
ról szóló első bizottsági éves jelentést 2010. augusztus 25-én 
tették közzé33.
A DÍJAK  ÉS BÜNTETÉSEK  RENDSZERÉT  
NEM HARMONIZÁL TÁK
57.  A bizottság – a Wto (kereskedelmi világszervezet) és a f Ao (az 
egyesült nemzetek élelmezési és mezőgazdasági szervezete)  
iránymutatásaival összhangban – fehér könyvében34 kijelen -
tette, hogy a behozatali ellenőrzések díjának ezen ellenőrzések 
költségére kell korlátozódniuk, és azokat a kereskedelem torzí -
tásának elkerülése érdekében egységes módon kell alkalmazni. 
A gyakorlatban azonban a 882/2004/ek rendelet 27. cikke azt írja 
elő a tagállamok számára, hogy vagy a megállapított minimális 
díjtételek szerint, vagy a hatósági ellenőrzések okán felmerült 
költségeket fedezve szabják ki a díjakat a behozatalokra.
58.  A számvevőszéki ellenőrzés rámutatott: a bizottság nem ren -
delkezik pontos információval arról, hogy az ellenőrzések  
költségei pontosan megfelelnek-e a beszedett díjaknak; ez  
különösen akkor igaz, ha a tagállam a megállapított minimum -
nál alacsonyabb díjtételeket alkalmaz. Az ellenőrzés a felkere -
sett négy tagállam közül kettőben azt állapította meg, hogy az 
illetékes nemzeti hatóságok pénzügyi bizonylatokkal nem tud -
ták igazolni az ellenőrzés kiadásai és bevételei közötti egyen -
súly elérését, holott ez kötelező uniós cél. egy, a közelmúltban 
a bizottság számára készült tanulmány35 szintén azt mutatta, 
hogy a tagállamok által alkalmazott számítási módszerek az  
átláthatóság terén hiányosságokat mutatnak.
59.  f ontos elkerülni a kereskedelem torzulásait – a díjak harmo -
nizálásához hasonlóan – az ellenőrzések által feltárt hiányos -
ságok esetén kiszabható büntetések harmonizálásával is. Az  
ellenőrzés során megállapítottuk: az fvo helyszíni vizsgálatok 
során győződik meg arról, hogy k iszabhatók- e büntetések , és 
azokat aktívan alkalmazzák-e a  hibásan eljáró vállalkozásokkal 
szemben. általános iránymutatást, illet ve helyes gyakor latot 
azonban egyáltalán nem határoztak meg ezen a  területen, és 
a bizottság szolgálatai nem tudtak véleményt adni arról, hogy 
a tagállamokban alkalmazott különböző rendszerek megfele -
lően arányosak, illetve visszatartó erejűek-e.33 Com(2010) 441 végleges, 
2010.8.25.
34 Az egészségügyi és növény-
egészségügyi intézkedések 
alkalmazásáról szóló W to-
megállapodás C. melléklete 
1. cikkének f) pontja előírja, hogy 
„a behozott termékekre vonatkozó 
eljárásokért kivetett esetleges 
díjak nem haladhatják meg 
a szolgáltatás tényleges költségét” .  
A fAo CAC/ gl 20-1995 előírásának 
18. bekezdése kimondja, 
hogy „az importáló ország 
által kirótt esetleges díjakat 
ésszerű és szükséges mértékre 
kell korlátozni” . Az élelmiszer-
biztonságról szóló fehér könyv 
6. fejezetének (87) bekezdése 
kimondja: „biztosítékokat kell 
bevezetni annak érdekében, hogy 
az alkalmazott díjak kizárólag 
az ellenőrzések finanszírozását 
szolgálják” . 
35 élelmiszerlánc-értékelő 
konzorcium ( fCeC) 2008. áprilistól 
novemberig, Agra CeAs Consulting.
36
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően 14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követőenEGYES  ÁLLAT-EGÉSZSÉGÜGYI  HATÁRÁLLOMÁSOK  
IGEN  ALACSONY  AKTIVITÁSI  SZINTET  MUTATNAK  
60.  Ami az állat-egészségügyi határállomások létrehozását illeti, 
sp a n y o l o r s z á g b a n ,  gö r ö g o r s z á g b a n  é s  ro m á n i á b a n  e g y e s 
esetek ben az ügyletek oly jelentéktelenek voltak , hogy ezek 
alapján megkérdőjelezhető a – tapasztalt és naprakész isme -
retekkel rendelkező és állandóan rendelkezésre álló szakértők 
jelenlétét igénylő – határállomások szükségessége. valójában 
egyes állat-egészségügyi határállomások fenntartása az irányí -
tás hatékonyságával vagy az ellenőrzések eredményességével 
össze nem függő, belső okok ra vezethető vissza, és semmilyen 
költség-haszon elemzés nem támasztja alá ezek működésének 
további fenntartását.
61.  h elyszíni ellenőrzésünk arra is rámutatott továbbá, hogy az  
állat- egészségügyi határállomások gyak ran nem férnek hozzá 
a vámhatóságok rendelkezésére álló adatbázisokhoz vagy ezek 
releváns részeihez. ez pedig megnehezíti számukra annak egy -
szerű keresztellenőrzését, hogy az állat-egészségügyi ellenőr -
zésekre vonatkozóan minden releváns szállítmányról előzetesen 
értesítették-e az állat-egészségügyi határállomást.
A TAGÁLLAMI  ELLENŐRZÉSI  RENDSZEREKBEN  
KORLÁTOZOTT  A BELSŐ  ELLENŐRZÉS  SZEREPE
62.  Az fvo ellenőrei nélkül felkeresett négy tagállam közül a belső 
kontrollal k apcsolatos feladatok at háromban nem szer vezték 
m e g  m e g f e l e l ő e n ,  i l l e t v e  e z e k  s e m  a z  a l k a l m a z a n d ó  u n i ó s 
rendeletekkel (pl. 882/204/ ek rendelet), sem a  vonatkozó  
iso -szabványokkal36 (pl. ellenőrzési terv, feladatleírás, minő -
ség-ellenőrzési mechanizmusok, szervezett nyomon követés, 
felügyeleti ellenőrző bizottság megléte) nem zajlottak össz -
hangban. A bizottság a tagállami belsőkontroll-mechanizmu -
sokról a fenti szabványokkal összhangban iránymutatásokat37 
tett közzé, amelyek azonban nem kötelező erejűek, és nem  
alkalmazzák őket megfelelően. A belső ellenőrök független -
ségének elvét a fent említett négy tagállam közül kettőben  
nem tartották tiszteletben, hiszen ezek a belső ellenőrök nem 
közvetlenül az illetékes nemzeti hatóság hierarchiájának leg -
magasabb szintje alá tartoznak.36  iso  19011:2002 „ útmutató 
minőségirányítási és/vagy 
környezetközpontú irányítási 
rendszerek auditjához” , 
nemzetközi  szabványügyi 
szervezet, 2002. október 1.; 
iso 9000: 2000 „m inőségirányítási 
rendszerek – Alapok és szótár” , 
nemzetközi szabványügyi 
szervezet, 2000. december.
37 A bizottság 2006. szeptem-
ber 29-i 2006/677/ek határozata 
a takarmány- és élelmiszerjognak, 
illetve az állat-egészségügyi  
és az állatok kíméletére  
vonatkozó szabályoknak való 
megfelelést igazoló hatósági 
ellenőrzésekről szóló  
882/2004/ ek európai parlamenti 
és tanácsi rendelet alapján végzett 
auditok kritériumait megállapító 
iránymutatásról (hl l 278., 
2006.10.10., 15. o.).
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően37
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően63.  A tagállamok belsőkontroll- eljárásaiban észlelt hiányosságok 
közé a következők tartoznak:
a tervezés nem hivatalos kockázatelemzéseken alapul  a) 
(spanyolország, románia), nem veszi figyelembe az állat-
egészségügyi határállomások munkaterhét (r ománia),  
vagy szigorúan ötéves ciklusokat követ (litvánia);
az ellenőrzések nem a többéves nemzeti ellenőrzési ter - b) 
vekben megfogalmazott célkitűzésekre összpontosítottak, 
illetve nem a ténylegesen alkalmazott kontrolleljárások, 
hanem a berendezések szabályszerűségére irányultak;
az ellenőrzéseket csupán egyetlen ellenőr végezte el, aki c) 
a húsbehozatalokra irányuló állat-egészségügyi ellenőrzé -
sek elvégzése terén esetleg nem kielégítő képzettséggel 
rendelkezik;
egyes ellenőrzési jelentések – szerkezetüket és tartalmu - d) 
kat tekintve – nem felelnek meg az általánosan elfogadott 
gyakorlatnak, különösen ami a hiányosságok leírását, vala -
mint a szükséges kiigazító intézkedések meghatározását 
és fontossági sorrendjét illeti.
64.  A z  f v o - n á l  j e l e n l e g  a l k a l m a z o t t  e l l e n ő r z é s i  m ó d s z e r e k  é s 
technikák, valamint a behozatali ellenőrzéseket végző tag -
állami hatóságok belső ellenőrzéseinek összehangolásával  
az fvo figyelembe vehetné ezen ellenőrzések eredményeit,  
és helyszíni ellenőrzéseinek gyakoriságát ezekhez igazítva,  
illetve az ellenőrzési lánc leggyengébb láncszemeit megcé -
lozva tökéletesebbé tehetné a kontrolleljárásokat.
AZ „ÉLELMISZER-HIGIÉNIAI  CSOMAG ”  
CÉLKITűZÉSEIVEL  KAPCSOLATOS  ELŐREHALADÁS  
NYOMON  KÖVETÉSÉHEZ  TELJESÍTMÉNYMUTATÓK  
MEGHATÁROZÁSÁRA  VAN  SZÜKSÉG  
65.  A fehér könyvben38 leírtakkal ellentétben a bizottság mind -
eddig nem határozott meg a nemzeti kontrollrendszerekre  
vonatkozó teljesítménymutatókat. Ami az Unióba exportáló  
harmadik országokat illeti, szintén nem került sor az előállí -
tási lánc valamennyi szakaszában a kivitelt megelőzően elvég -
zett ellenőrzésekre vonatkozó teljesítménymutatók hivatalos 
elfogadására.38 A fehér könyv 6. fejezetének 
(91) bekezdésében említett 
célkitűzések egyike a  következő: 
„ezért egyértelműen a nemzeti 
kontrollrendszerek közösségi 
keretére van szükség… e z 
a közösségi keret … közösségi 
ellenőrzési iránymutatásokkal 
rendelkezne. e zek … közösségi 
teljesítménymutatókat 
határoznának meg. ”
38
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően 14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követőenAZ ÁLLAT-EGÉSZSÉGÜGYI  HATÁRÁLLOMÁSOKAT  
ÉS SZÁLLÍTMÁNYOKAT  KOCKÁZATELEMZÉS  
ALAPJÁN  CÉLIRÁNYOSABBÁ  KELL  TENNI  
66.  A 2005. január 3-i 2005/13/ek bizottsági határozattal módo -
sított 2001/881/ek bizottsági határozat 2. cikkének (3) bekez -
dése39 szerint „a közösség állategészségügyi szakértői  
a v i z s g á l a to k a t  a  n e g ye d i k  b e k e zd é s b e n  ré s z l e te ze t t  ö s s ze s 
jelentős tényező vizsgálata alapján, és a közösséget érintő  
állat-egészségügyi és közegészségügyi kockázatok és hatá -
sok felmérésével végzik” . A (4) bekezdés értelmében továbbá 
„a bizottság az élelmiszerügyi és állategészségügyi hivatal  
által végzett k iküldetések ter vezése során a  rendeltetési célra 
és a gyakoriságra vonatkozó prioritásokat az egyes tagálla-
mokban elvégzett korábbi vizsgálatok lefolyása, a tr ACes rend -
szer révén begyűjtött adatok, a tagállamok által a 745/2004/ek   
re n d e l e t  s z e r i n t  j e l e n t e t t  i n fo r m á c i ó k  é s  a z  a l á b b i  v á l t o z ó k 
figyelembevételével állapítja meg:
az egyes tagállamok kereskedelmének mennyiségi és  ο
minőségi jellemzői, beleértve az érintett állatok faját 
vagy a termékek típusát és a származási országukat,
az esetleges tiltott behozatalra vonatkozó lényegi informá -  ο
ciók és a betegségek behurcolásának lehetséges veszélye,
a sürgősségi riasztórendszer révén rendelkezésre álló  ο
információk,
bármely más fontos információk. ”   ο
67.  A bizottsághoz tartozó fvo korlátozott forrásai ellenére szilárd 
szakértői testülettel rendelkezik, és a nemzeti felelős szervek -
kel együtt fontos szerepet tölt be Unió-szerte az állat-egész -
ségügyi határállomásokon végzett ellenőrzések minőségének 
fenntartásához szükséges nyomásgyakorlásban. Az fvo mun -
kájának tervezésére és végrehajtására, illetve az ezzel kap -
csolatos jelentéstételre és nyomon követésre vonatkozóan  
elfogadott normák, valamint részletes iránymutatások és eljá -
rások összességében megfelelőek. Az fvo ellenőrzései szer -
vezett módon zajlanak, és azokat az elfogadott szabályokkal 
összhangban végzik. további tökéletesítésre is lenne azonban 
lehetőség, különösen ami az éves ellenőrzési munkaterv kidol -
gozása érdekében végzett hivatalos kockázatelemzést, vala -
mint a korábbi megállapítások nyomon követésére irányuló  
kiküldetések célpontjának meghatározását illeti.39  A 2001/881/ ek bizottsági 
határozatot ( hl l 326., 2001.12.11., 
44. o.) a  2009/821/ ek bizottsági 
határozat ( hl l 296., 2009.11.12., 
1. o.) hatályon kívül helyezte, de 
a (3) bekezdésben szereplő elvek 
a kockázatelemzés szempontjából 
relevánsak maradnak.
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően39
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően68.  A jogi követelmények teljesítése érdekében az fvo  ellenőr -
zési munkáját minden évben egy átlátható kockázati modell  
segítségével kell megtervezni. Az fvo egy excel-formátum -
ban működő modellt dolgozott ki, amelynek eredményeként 
minden tagállamhoz egy kockázati szintet (zöld/narancssárga/
piros) rendelnek.
69.  Az alkalmazott kockázati kritériumok és a kiküldetési jelen -
tések fvo -sablonja bizonyos mértékben összefüggenek. Ami 
a különböző kritériumok súlyozását illeti, az fvo kiemelte,  
hogy az egyes fő kritériumokra alkalmazott alkritériumok  
számától függően egyes kritériumok súlya nagyobb, mint  
másoké.
70.  Az azonban nem egyértelmű, hogy miért az fvo által végül  
elfogadott kritériumokra40 esett a választás, és a kereskedelem 
volumenét és a tr ACes vagy az rAsff rendszerből nyert lénye -
ges információkat miért nem szerepeltették, noha ezek figye -
lembevételét az fvo  vonatkozó standard működési eljárása is 
megköveteli. ezenkívül nem világos az egyes kritériumokhoz 
rendelt súlyozás sem, és arra vonatkozóan sincs egyértelmű  
szabály, hogy a tervezési táblázatban egy meghatározott kri -
tériumra nézve egy tagállamhoz hogyan rendelnek piros, sárga 
vagy zöld színnel súlyozást. 
71.  Az fvo ellenőrzési terveit ismertetik a tagállamokkal, majd  
felkérik őket, hogy észrevételezzék azokat. mindeddig azonban 
igen kevés észrevétel érkezett. 
72.  Az fvo tagállami ellenőrzéseire vonatkozó fontossági sorrend 
éves meghatározása érdekében elfogadott kockázati modell  
a fentiek miatt nem tartalmaz bizonyos fontos és jogilag elő -
í r t  i n fo r m á c i ó k at ,  a m e l ye k  e g ys ze r ű b b é  te n n é n e k  e g y  o l ya n 
számszerűsített elemzést, amely alátámasztaná az eredmény -
ként k apott fontossági sorrendet. A z alk almazott k ritériumok 
és alk ritériumok viszonylagos fontossága nem elég világos, és 
nem is teljesen indokolt. ebből adódóan az elfogadott modell 
értéke az fvo  által elvégzett elemzés eredményeinek átlátható 
értelmezése vagy közzététele szempontjából korlátozott.40  szabvány működési eljárás 
Pl-soP01: A sAnC o helyszíni 
ellenőrzési programjának 
tervezése. 4.4. bekezdés: 
A prioritások meghatározása.
40
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően 14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően73.  A számvevőszéki ellenőrzés rávilágított továbbá arra is, hogy 
még formálisabbá kell tenni a tagállamokban végzett ellenőr -
zések tervezésekor hozott döntéseket (pl. az állat-egészségügyi 
határállomások kiválasztása, hűtőraktárak, szállítmánytípu -
sok, a belső kontroll hiányosságai), illetve a kockázatelemzé -
sek e folyamatban betöltött szerepét (olyan tényezők, mint  
pl. az utolsó helyszíni ellenőrzés megállapításai, a beérkezett 
szállítmányok típusa és a tr ACes rendszerben észlelt/rögzített 
anomáliák). Az fvo ellenőrei személyes tapasztalataik alapján 
általában figyelembe veszik ezeket a tényezőket. strukturál -
tabb ter vezési folyamatra és a  meghozott ter vezési döntések 
hivatalos indoklására van azonban szükség annak érdekében, 
hogy lehetővé váljon a vizsgálatok eredményes külső minőség -
ellenőrzése, és csökkenhessenek a személyzet cserélődéséből 
fakadó nehézségek.
A SZÁMOS  HELYSZÍNI  ELLENŐRZÉS  SORÁN  
ISMÉTLŐDŐ  AJÁNLÁSOK  SZÜLETTEK  
74.  Az ellenőrzés során megvizsgáltuk azokat az egymást követő 
ellenőr zési jelentéseket is, amelyeket az fvo  által felkeresett 
hét tagállam közül a következő háromra vonatkozóan adtak  
k i :  gö rö g o r s z á g  ( 2 0 0 7 – 2 0 0 9 ) ,  sp a nyo l o r s z á g  ( 2 0 0 2 – 2 0 0 8 )  é s 
a z  eg ye s ü l t  ki rá l ys á g  ( 2 0 0 1 – 2 0 0 9 ) .  A  j e l e nte t t  h i á nyo s s á g o k 
nagyon gyakran ismétlődnek, és elsősorban a létesítmények -
kel, a felszereléssel és a végrehajtott eljárásokkal kapcsolato -
sak. Az fvo jelentései valóban gyakran négy-öt éven keresztül 
ismételték ugyanazokat az észrevételeket azokra a helyzetekre 
vonatkozóan, amelyeket mindaddig még nem orvosoltak.
Az FVO ellenőrzései szervezett módon zajlanak,  
és azokat az elfogadott szabályokkal összhangban végzik
© Európai Bizottság
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően41
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően75.  m ivel az fvo általában utóellenőrzéseket is végez megállapítá -
saival k apcsolatban, adatok támasztják alá, hogy a  tagállamok 
ésszerű időn belül gyakran nem orvosolják eredményesen az 
észlelt hiányosságokat. ez azt mutatja, hogy ebben a szakasz -
ban a dg sAnC o – helyszíni ellenőrzéseinek szinte éves gyako -
risága ellenére – nem képes biztosítani a szükséges kiigazító 
intézkedések megtételét (pl. későn bevezetett monitoringterv, 
nem megfelelő infrastruktúra bizonyos állat-egészségügyi  
határállomásokon, a  díjtételek késedelmes alkalmazása, hiá -
nyosságok a  szállítmányazonosító rendszerben, hiányos adatok 
a tr ACes rendszerben stb.). 
AZ ÁLLAT-EGÉSZSÉGÜGYI  
ELLENŐRZÉSEK RENDSZERÉNEK  
KOORDINÁLÁSA  ÉS ÉRTÉKELÉSE
76.  A bizottság jogosult a tagállamok fellépéseinek koordiná -
lására, amennyiben tudomást szerez olyan tevékenységek -
r ő l ,  a m e l y e k  e s e t l e g  e l l e n t é t e s e k  l e h e t n e k  a  t a k a r m á ny -  é s 
élelmiszerjoggal.
A TAGÁLLAMOK  ÁLLAT-EGÉSZSÉGÜGYI  ELLENŐRZŐ  
RENDSZEREINEK  KOORDINÁLÁSA  TÖKÉLETESÍTÉSRE  
SZORUL
77.  A 882/2004/ek rendelet iv. címével összhangban a bizottság 
számos kezdeményezést tett abból a célból, hogy felgyorsítsa 
az állat-egészségügyi határállomások ellenőrzéseinek harmo -
nizálását. Példa erre a „jobb képzés a biztonságosabb élel -
miszerekért” elnevezésű képzési program elindítása, amely  
k ülönböző tagállamok állat- egészségügyi határállomásainak 
tisztviselőit célozza, továbbá a nemzeti szakértők részvétele 
az fvo helyszíni ellenőrökből álló csoportjaiban, a higiéniai  
rendeletek bizonyos rendelkezéseinek alkalmazására vonat -
kozó iránymutatások kiadása, valamint a behozatalokról szóló 
egyéb iránymutatások.
42
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően 14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően41 hl l 306., 2001.11.23., 28. o. 78.  A számvevőszéki ellenőrzés idejéig azonban az fvo (a hozzá -
vetőleg 300 közül) körülbelül 49 közösségi állat-egészségügyi 
határállomáson a harmadik országokból a közösségbe beho -
zott termékek állat-egészségügyi ellenőrzéséért felelős állat-
egészségügyi határállomások engedélyezési követelményeinek 
megállapításáról szóló 2001/812/ek határozat41 hatálybalé -
pése óta még nem végzett ellenőrzést. mindez annak ellenére 
így van, hogy az fvo vizsgálatait a bizottság előszeretettel  
alk almazza eszközként az uniós jogszabályok végrehajtásának 
ellenőrzésére, és annak biztosítására, hogy a helyes gyakorla -
tokat az eU összes állat-egészségügyi határállomásán végre -
hajtják, illetve hogy a  nemzeti hatóságok a  szükséges javító  
intézkedéseket a megfelelő időben megteszik.
79.  Az ellenőrzés során azt is megállapítottuk, hogy több kulcs -
fontosságú „iránymutatás” elkészítése jelenleg még mindig  
folyamatban van, illet ve éppen most teszik naprakésszé. ezek 
k ö z é  t a r t o z n a k  t ö b b e k  k ö z ö t t  a z  e m b e r i  fo g y a s z t á s r a  s z á n t 
állati eredetű termékek termelésére, feldolgozására, forgalma -
zására és behozatalára irányadó állat- egészségügyi szabályok 
megállapításáról szóló, 2002. december 16-i 2002/99/ek taná -
csi irányelvet végrehajtó szabályokkal kapcsolatos iránymuta -
tások is.
80.  Az ellenőrzés rámutatott, hogy a szigorított ellenőrzéseket  
a különböző tagállamok eltérő módon hajtják végre (lásd:  
1. háttérmagyarázat ).
81.  Az ellenőrzés során az is világossá vált, hogy a hatályos élelmi -
szerügyi és állat-egészségügyi jogszabályok naprakésszé tétele 
az összes érintett igazgatási szereplőre nézve nehéz terhet  
jelentenek. A jogszabályokat (pl. az sPs-megállapodásokat,  
a z  e n g e d é l y e z e t t  l é t e s í t m é ny e k e t ,  i l l e t v e  a z  e n g e d é l y e z e t t 
állat-egészségügyi határállomások listáját) gyakran aktuali -
zálják, módosítják és kiegészítik. A naprakész tájékozottság  
és a  hatályos jogszabályrendszer átfogó ismerete érdekében 
az fvo maga szervez belső tájékoztatást a legújabb változta -
tásokról. ezért az fvo állat-egészségügyi határállomásokat  
ellenőrző csoportja egyik tagjának feladata, hogy figyelemmel 
kísérje a h ivatalos lapot, és tájékoztassa a többi munkatársat 
a bevezetett változásokról. Az fvo szerint azért van szükség 
erre az eljárásra, mivel nincs más rendelkezésre álló forrás,  
ahol az egységes szerkezetbe foglalt és átfogó jogszabály -
r e n d s z e r  h o z z á fé r h e t ő  l e n n e.  A  j o g a l k o t á s i  d o k u m e n t u m o k 
jelenleg a dg sAnC o honlapján és az eUr-l ex-en keresztül  
érhetők el. e források egyike sem nyújt azonban felhasználó -
barát módon lehetőséget arra, hogy nehézség nélkül átfogó  
és teljes körű információhoz lehessen jutni, mivel sziszte -
matikusan konszolidált változatok nem állnak rendelkezésre  
(pl. az sPs -megállapodásokra vonatkozóan).
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően43
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően82.  bár jelenleg az fvo behozatalokkal foglalkozó csoportja hat 
főből egyet e feladatra jelöl ki, és a tagállamok is nagyrészt  
már bevezették saját rendszerüket vagy egy meglevő, keres -
k e d e l e m b e n  k a p h a t ó  –  d í j k ö t e l e s  –  r e n d s z e r t  a l k a l m a z n a k 
erre a célra, hasznos lenne, ha ezt az információt összevont  
és átfogó formában központilag a bizottság bocsátaná rendel -
kezésre. A bizottság ilyen eszköz alkalmazásával elkerülhetővé 
tenné, hogy a 27 tagállamnak és az fvo -nak, valamint az egyéb 
bizottsági szolgálatok nak saját rendszer t kelljen k ialak ítaniuk 
és fenntartaniuk, továbbá csökkentené a naprakésszé tétel  
során előforduló hiányosságok és késedelmek kockázatát.
83.  A bizottság nem könnyítette meg a tagállamok behozatallal  
kapcsolatos nemzeti terveinek elkészítését, illetve frissíté -
sét. Az ellenőrzés idejére már az összes tagállam elkészítette 
többéves nemzeti ellenőr zési ter vét, és megk üldte első éves 
jelentését az fvo -nak, utóbbinak pedig a kézhez kapott doku -
mentumokról (azaz a tervekről és az éves jelentésekről) elem -
z é s t  k e l l  k é s z í t e n i e .  A z  „ á l t a l á n o s” e l l e n ő r z é s e k  h á r o m é v e s 
programja előírja, hogy az ellenőrzött tagállamoknak meg -
küldjék a megállapítások előzetes ismertetését. A számvevő -
széki ellenőrzés során felkeresett tagállamok közül azonban  
e g ye l ő re  m é g  e g y i k  s e m  k a p o t t  vé l e m é ny t ,  s e m  a  t ö b b é ve s 
nemzeti ellenőrzési tervéről, sem első éves jelentéséről; nem 
küldtek továbbá nekik semmilyen írásos ajánlást cselekvési  
terv létrehozásával kapcsolatban. 
A SZIGORÚBB  UNIÓS  SZABVÁNYOK  HATÁSA  
AZ UNIÓS  TERMELŐK  VERSENYKÉPESSÉGÉRE
84.  A számvevőszéki ellenőrzés során világossá vált, hogy bizo -
nyos szabványokat (elsősorban az állatjólétről szólóakat),  
a m e l ye k  k i e g é s z í t i k  a  h ú s te r m e l é s b e n  s ze re p e t  j á t s zó  u n i ó s 
mezőgazdasági termelőkre és piaci szereplőkre nézve előírt, 
a Wto által elfogadott nemzetközi egészségügyi normákat,  
a behozott hús termelőire nem lehet előírni. A  behozatalra  
vonatkozóan egészségügyi okokból előírt bármely korlátozást 
tudományos bizonyítékokkal kell alátámasztani.
44
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően 14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően85.  Az ilyen szabványok költségeit és hasznát illetően a rendel -
kezésre álló információk még hiányosak. A dg rtd kölcsönös 
megfeleltetésre irányuló 2005/2006-os tanulmánya tartal -
mazott néhány (pl. a nyomon követhetőséggel kapcsolatos)  
elemzést és költségekre vonatkozó információt. 2008-ban  
bizonyos információkat – különösen a mezőgazdasági forga -
lomba hozatali normákkal (címkézés) kapcsolatban – a mező -
gazdasági termékek minőségéről szóló zöld könyvben42 i s 
rendelkezésre bocsátottak. emellett az egészségügyi intézke -
déseket a dg sAnC o-hoz tartozó élelmiszerlánc- és állategész -
ségügyi állandó bizottság (sCofCAh) keretében vitatták meg, 
é s  a  j o g s z a b á l yo k  e l fo g a d á s a k o r  fe l m e r ü l ő  tö b b l e t k ö l t s é g e k 
terhét viselő felek képviselőinek lehetőségük van arra, hogy 
tanácsadó bizottságok – ezen belül az élelmiszerlánc, valamint 
az állat- és növényegészségügy kérdéseivel foglalkozó kon -
zultatív csoport43 – keretében hangot adjanak aggályaiknak. 
végezetül az elmúlt években javult a szakmai érdekelt felek -
kel folytatott véleménycsere; ezt a nézetet az élelmiszer- és  
takarmányágazat fővonalát képviselő, megkérdezett szerve -
z e t e k  –  t e r m e l ő k ,  i m p o r t ő r ö k ,  v á l l a l a t o k  é s  f o g y a s z t ó k  –  i s 
osztják, noha a bizottság szolgálataitól kapott visszajelzéseket 
továbbra is elégtelennek tartják. 
86.  ellenőrzésünk során mindazonáltal azt állapítottuk meg, hogy 
a bizottság jelenleg nem tud egy olyan, kellően átfogó és meg -
bízható tanulmányra támaszkodni, amely összevetné az uniós 
m e ző g a zd a s á g i  t e r m e l ő k re  é s  p i a c i  s ze re p l ő k re  a l k a l m a zo t t 
ellenőrzések, illetve a húsbehozatalokra alkalmazandó ellen -
őrzések költségeit és hasznát, különösen amennyiben figye -
lembe kell venni az uniós termelőknek nyújtott egyéb állami 
támogatásokat is. A  tanács felkérte a  bizottságot44, hogy  
még  2010  vége előtt nyújtson be jelentést neki és a  Parla -
m e nt n e k  a r ró l,  h o g y  m e n ny i re  e re d m é nye s e k  é s  k o h e re n s e k 
az élelmiszer-behozatalokra irányuló egészségügyi és növény-
egészségügyi ellenőrzések. A Parlament emellett tanulmányt 
készíttetett „a környezetvédelem, az állatjólét és az élelmiszer-
biztonság területével foglalkozó uniós jogszabályok betar -
tásának költségei” témában: e tanulmány eredményei talán  
javítanak a bizottság szolgálatai számára e témában rendel -
kezésre álló információ hiányosságain.42 Com(2008) 641 végleges, 
2008.10.15.
43 különböző egyesületek 
képviselőiből álló bizottság. 
A 2004. augusztus 6-i  
2004/613/ ek bizottsági határozat 
(hl l 275., 2004.8.25., 17. o.) 
hozta létre.
44 A tanács következtetései 
(4.2.  szakasz), 2008.12.16., 
17169/08 Add 1.
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően45
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően87.  A húsbehozatallal kapcsolatos állat-egészségügyi ellenőrzé -
sekre irányadó jogi keret bizottság által végzett felülvizsgálata 
és kiigazítása – amelyet a fehér könyv indított el 2000-ben,  
és amelyről végül 2004-ben az „élelmiszer-higiéniai csomag”  
e l fo g a d á s áv a l  s z ü l e t e t t  d ö n t é s  –  k é s e d e l m e t  s ze nve d e t t ,  é s 
több lényeges szempontból még mindig befejezésre vár.  
nem állnak rendelkezésre a kivitel előtti ellenőrzésekre és  
az állat-egészségügyi megállapodások értékelésére vonat -
kozó mutatók (17–19. bekezdés). egyes harmadik országokkal 
kötött egyenértékűségi megállapodások értelmében a beho -
z at a l o k ra  vo n at k ozó  e l l e n ő r zé s i  s z i nt  c s ö k k e nté s é t  fo g a d t á k 
el, amit azonban nem dok umentáltak meg felelően, és ennek 
során bizonyos tagállamok kivitelét illetően nem kerülték el  
a hátrányos megkülönböztetést (30–32. bekezdés).
88.  Az uniós húsbehozatalra irányuló állat-egészségügyi ellenőr -
zések alapjául szolgáló két információs rendszer t ( trACes és 
rAsff) széles körben alkalmazzák, ám ezek tökéletesítésre szo -
rulnak. néhány tagállam egyes állat-egészségügyi határállomá -
sai továbbra sem viszik be a húsbehozatali adatokat a tr ACes  
rendszerbe, és még mindig nem alakították ki a kapcsolódási 
felületeket a vámügyi vagy más nemzeti adatbázisokkal. Az  
rAsff  rendszer nem biztosítja, hogy a  vonatkozó riasztások at 
kiadják, sem azt, hogy a megelőző intézkedéseket Unió-szerte 
mindig a kellő gyorsasággal tegyék meg (34–45. bekezdés).
89.  A bizottság – főként a hozzá tartozó fvo révén – folyamatosan 
ellenőrzéseket végez a  tagállamokban. Az fvo  szerint azon -
b a n  –  a m e l y n e k  j e l e n t é s e i  a  t é m á h o z  k a p c s o l ó d ó  h o n l a p o n 
a nemzeti hatóságok válaszaival együtt megtekinthetők – az 
észlelt hiányosságokat a tagállamok gyakran több mint két  
év elteltével sem or vosolták (47–83. bekezdés). A z ellenőr zés 
azzal a következtetéssel zárult, hogy változatlanul további  
tökéletesítésre van szükség. következtetések 
és A jánlások
46
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően 14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően90.  javasoljuk, hogy a bizottság felügyeleti és koordinációs hatás -
köreinek keretében az alábbiakkal kapcsolatban tegye meg  
a megfelelő intézkedéseket:
törekedjen arra, hogy valamennyi tagállam ugyanolyan  ο
jogokkal exportálhasson azokba a harmadik országokba, 
amelyekkel az Unió állat-egészségügyi megállapodáso -
kat kötött;
fejlessze tovább az „élelmiszer-higiéniai csomag” végre -  ο
hajtásához szükséges szabályozási keretet, és azt egy -
séges szerkezetbe foglalt, felhasználóbarát módon adja 
közre;
fejlessze tovább a tr ACes és rAsff információs rendsze -  ο
reket annak érdekében, hogy az összes szükséges adat 
időben rendelkezésre álljon, valamint hogy a riasztáso -
kat az összes részt vevő országban kellő gyorsasággal 
adják ki, és azok alapján mindenütt egyformán gyors fel -
lépés történjen;
dolgozzon ki iránymutatásokat a nemzeti monitoring-  ο
és ellenőrzési tervekhez, közös uniós állat-egészség -
ügyi ellenőrzési stratégia megvalósításával, valamint 
harmonizált díjakkal és megfelelő belsőkontroll-mecha -
nizmusoknak alávetett, eredményesen működő állat-
egészségügyi határállomásokkal;
fejlesszen ki közös mutatókat, amellyel értékelhető az  ο
„élelmiszer-higiéniai csomag” végrehajtása, és az, hogy 
elérte-e a csomag a megfelelő uniós célkitűzéseket;
tegye tökéletesebbé és átláthatóbbá az fvo ellenőrzési  ο
munkájának tervezése során a kockázatelemzéshez fel -
használt kockázatértékelési modelleket; 
tegye meg a megfelelő kezdeményezéseket – beleértve  ο
szükség esetén a jogalkotási, illetve igazságügyi intéz -
kedéseket is – a jelenlegi helyzet leküzdése érdekében, 
amelyben a tagállami hatóságok ismétlődő megállapítá -
sait és ajánlásait követően gyakran több évig nem kerül 
sor helyesbítő intézkedésekre;
harmonizálja a tagállamok körében az egészségügyi  ο
riasztás kiadására és az ezt követő szigorított ellenőrzé -
sek végrehajtására vonatkozó szabályokat.
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően47
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően91.  A fent említett állat-egészségügyi szabványok, amelyek túl -
mutatnak a Wto által jóváhagyott, nemzetközileg elfogadott 
normákon, befolyásolhatják az Unió hústermelésének verseny -
képességét. A  bizottság végezzen ér tékelést arról, hogy ezek 
a konkrét szabályok milyen hatással vannak az uniós terme -
lők versenyképességére. A t anács e tekintetben arra kérte fel 
a bizottságot, hogy még 2010 vége előtt nyújtson be jelentést 
a behozatalokra irányuló állat-egészségügyi ellenőrzésekről. 
továbbá az európai Parlament megbízásából készült tanul -
mány eredményei előreláthatólag 2010 végéig szintén rendel -
kezésre állnak majd, és ezek talán képet adnak a  fent említett 
intézkedések hatásáról (84–86. bekezdés).
ezt a jelentést michel C retin számvevőszéki tag elnökletével az 
i. kamara a 2010. november 17-i ülésén, l uxembourgban fogadta el.
A Számvevőszék nevében
vítor m anuel da silv A CA ldeir A
elnök
48
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően 14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követőenÖSSZEFOGLALÁS
IV. 
Az általános élelmiszerjog és a 882/2004/ek   
rendeletet magában foglaló „higiéniai cso -
mag” 2002-ben, illetve 2004-ben jött létre. 
megtettük a megfelelő intézkedéseket  
annak érdekében, hogy a „higiéniai csomag”  
intézkedései végrehajtásának esetleges  
késedelme ne eredményezzen alacsonyabb 
szintű higiéniai védelmet.
Az állat-egészségügyi megállapodások  
alapján a harmadik országok esetében rit -
kábban kell fizikai ellenőrzéseket végezni, 
mivel a központi hatóságok az egyes áru -
cikkek európai Unióba történő exportjá -
nak ellenőrzése során megbízható munkát 
végeznek.
V. 
Az rAsff , valamint a tr ACes rendszer ren -
deltetése az, hogy az élelmiszerek és takar -
mányok ellenőrzése során feltárt meg nem 
felelések esetében biztosítsák az informá -
ciók továbbítását. lehetővé teszik továbbá 
az Unióba behozott áruk, illetve az élő álla -
tok Unión belüli kereskedelmének nyomon 
követését. A tr ACes viszonylag új rend -
szer, amely még fejlesztés alatt áll.
A trACes  igen ambiciózus kezdeménye -
zés, és a  követelményeihez való egyöntetű 
alkalmazkodás vonatkozásában a tagál -
lamok részéről óhatatlanul előfordul némi 
késedelem. A bizottság megtette a szüksé -
ges intézkedéseket annak érdekében, hogy 
a trACes megfelelő alkalmazására ösztö -
nözze a tagállamokat.VI. 
ezeket az ajánlásokat a bizottság figye -
lembe fogja venni annak biztosítására  
irányuló jelenlegi törekvései során, hogy  
a behozatali ellenőrzések továbbra is meg -
feleljenek a célnak.
Második francia bekezdés
A bizottság egyetért azzal, hogy a  trACes 
és az rAsff rendszereket, valamint kiegé -
szítő programjaikat tovább kell fejleszteni. 
ez a munka tulajdonképpen már folyamat -
ban van.
Harmadik francia bekezdés
A jelenlegi jogszabályok erre vonatkozóan 
nem biztosítanak a bizottságnak megfelelő 
hatáskört. egy ilyen javaslat kivitelezhető -
ségét érdemes lenne megvizsgálni.
Negyedik francia bekezdés
Az élelmiszerügyi és állategészségügyi  
hivatal (fvo ), valamint az egészség- és  
fogyasztóügyi főigazgatóság politikai  
igazgatóságain dolgozó munkatársaknak  
össze kell hangolniuk a célkitűzések lehet -
séges prioritásainak megállapítása során  
figyelembe vett kritériumokat, továbbá  
igazolniuk és dokumentálniuk kell, hogy  
ezeket a kritériumokat a rangsorolási folya -
mat során következetesen alkalmazták. ez 
még átláthatóbb választási lehetőségeket 
biztosít abban az esetben, ha a program  
módosítására van szükség. A gyakorlat  
azonban továbbra is inkább minőségi, mint 
mennyiségi marad. A  korábban kidolgozott 
„mennyiségi modellek” igen nehézkesnek  
bizonyultak, és semmivel sem tudtak jobb 
eredményeket biztosítani, mint a jelenleg 
használatos minőségi megközelítés (még  
akkor sem, ha mennyiségi, például keres -
kedelmi adatokat veszünk figyelembe).A bizottság   
válAszA
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően4949
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követőenBEVEZETÉS
2. 
Az említett válságok egyike sem a beho -
zott hús vagy húsipari termékek miatt ala -
kult ki.
Az általános élelmiszerjog és a 882/2004/ek   
rendeletet magában foglaló „higiéniai cso -
mag” 2002-ben, illetve 2004-ben jött létre. 
megtettük a megfelelő intézkedéseket  
annak érdekében, hogy a „higiéniai csomag”  
intézkedései végrehajtásának esetleges  
késedelme ne eredményezzen alacsonyabb 
szintű higiéniai védelmet.
5. 
A hús és húsipari termékek (sőt még az  
állati eredetű élelmiszerek) megengedett  
behozatala sem játszik jelentős szerepet az 
ilyen megbetegedések kialakulásában.
9. 
Az egyenértékűség meghatározása az állat-
egészségügyi megállapodásokban jogsza -
bályokat és szabványokat érint, és – egyéb 
rendelkezés hiányában – nem terjed ki az  
ellenőrzési rendszer teljesítményére.
AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE 
ÉS MÓDSZERE
12. 
A hús behozatalára vonatkozó állat-egész -
ségügyi ellenőrzések jogalapja továbbra is 
a jelenleg hatályos 97/78/ek tanácsi irány -
elv (és ennek végrehajtási határozatai).ÉSZREVÉTELEK
17. 
A bizottság már elkezdte a behozatalra  
vonatkozó jogszabályok egyszerűsítését,  
valamint tervbe vette ezen jogszabályok  
felülvizsgálatát, ami könnyebben alkal -
mazható és egységesebb követelménye -
ket jelenthet majd. Ugyanakkor a tr ACes  
rendszerben valamennyi lényeges infor -
máció, például a behozatali biztosíté -
kok, az engedéllyel rendelkező harmadik  
országok és létesítmények tanúsítványai  
és jegyzéke elérhető, így a  tagállamok -
ban az állat-egészségügyi határállomások 
ellenőrei tudják, hogy milyen ellenőrzése -
ket kell lefolytatni. A gazdasági szereplők 
szintén hozzáférnek a rendszerhez, például 
a tanúsítványokhoz, az engedéllyel rendel -
kező létesítményekhez, valamint a külön -
leges jogszabályi előírásokhoz. Az uniós  
jogszabályok egységes szerkezetbe foglalt 
változata a  Cele X adatbázisán keresztül  
a nyilvánosság számára is elérhető.
A megerősített ellenőrzések általános tag -
állami alkalmazásának és összehangolásá -
nak az érdekében előkészítés alatt áll egy 
útmutató a megerősített ellenőrzésekről,  
amely kiterjed a tr ACes rendszer haszná -
latára is.
1. háttérmagyarázat  
A szigorított ellenőr zések ről szóló 
jogszabályok nem egyértelműek
lásd a fenti észrevételekre adott választ.A bizottság   
válAszA
50
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően 14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően18. 
A bizottság mindig ügyelt arra, hogy  
a lehető legrövidebb idő alatt hozzáiga -
zítsa a behozatali követelményeket az  
uniós követelmények változásához. A vál-
tozások bekövetkeztéig a meglévő, némi -
képp szigorúbb követelmények maradnak  
érvényben. többek között ebből a célból  
fogadták el a 2004. április 21-i 2004/41/ek  
európai parlamenti és tanácsi irányelvet.
19. 
ezek a késedelmek a behozott hús és hús -
ipari termékek vonatkozásában nem jelen -
tettek egészségügyi kockázatot.
20. 
A bizottság olyan módon járt el ezzel  
kapcsolatban, hogy biztosította, hogy ne  
legyen joghézag a „higiéniai csomag” és  
ennek bizonyos végrehajtási rendelkezései 
hatálybalépése között.
21. 
Az élelmiszerügyi és állategészségügyi  
hivatal a  küldetési programjában meg -
határozott prioritások alapján rendszeres  
ellenőrzéseket végez az Unióba jelentős  
mennyiségű húst és húsipari termékeket  
exportáló harmadik országokban.
A 882/2004/ek rendelet mindössze azt írja 
elő a harmadik országok számára, hogy az 
Unióba exportálni kívánt terméktípusokra 
vonatkozó ellenőrzési rendszerükről szol -
gáltassanak információkat a bizottságnak. 
következésképpen a harmadik országok  
hatóságai által elvégzett ellenőrzések  
általános szervezésére és végrehajtására  
vonatkozó ilyen iránymutatások az uniós  
jogszabályok alapján nem szükségesek,  
illetve nincsenek előírva.24. 
A késedelem minimális volt, a behozott hús 
és húsipari termékek vonatkozásában nem 
jelentett egészségügyi kockázatot, és nem 
volt joghézag a „higiéniai csomag” és bizo -
nyos végrehajtási rendelkezései hatályba  
lépése között.
A nyolc hónap után hatályba lépő intéz -
kedések meghozatalára a megállapodás  
folyamatban lévő végrehajtásának, illetve 
a jogszabályokra történő hivatkozások  
aktualizálásának eredményeképpen került 
sor. Az ellenőrzések gyakoriságának csök -
kentése az 1996–1997-es megállapodással 
kapcsolatos eredeti tárgyalások eredmé -
nye volt, és a „higiéniai csomaggal” nincs  
összefüggésben.
25. 
Az uniós jogszabályokban nincs kötelező  
előírás a hús és húsipari termékek behoza -
talát megelőzően elvégzendő ellenőrzések 
vonatkozásában, mivel az ellenőrzés négy 
szinten folyik. ez a négy szint a következő: 
az ország jóváhagyása, az ország felvétele 
a szermaradék-megfigyelési tervre vonat -
kozó jegyzékbe, a létesítmények felsoro -
lása, valamint az állat- és közegészségügyi 
feltételeket előíró harmonizált egészség -
ügyi bizonyítvány. ezek a szintek a har -
madik országok hatóságainak az Unióba  
exportált árucikkekre vonatkozó ellenőr -
zési rendszerén alapulnak.
Az élelmiszerügyi és állategészségügyi  
hivatal ellenőrzései mindig kiterjed -
nek annak igazolására, hogy a harmadik  
országok ellenőrzési rendszere csak az  
európai Unió által jóváhagyott források -
ból származó hús és húsipari terméke -
ket engedélyezze. ez magában foglalja az  
importkövetelményeiket is.A bizottság   
válAszA
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően5151
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően26. 
általános egyetértés van arra vonatkozóan, 
hogy új-z éland állat-egészségügyi és higi -
éniai szempontból a világ élvonalába tar -
tozik. mindazonáltal az új-z élanddal kötött 
állat-egészségügyi megállapodás legköze -
lebbi módosítása (a viii. mellékletében)  
egyértelművé teszi, hogy az új-z élandról  
származó behozatal esetében 100%-os azo -
nossági ellenőrzést kell végezni.
27. 
A nemzetközi szervezetek (W to és Codex) 
esetében az egyenértékűség meghatáro -
zása nem a mutatószámokon alapul.
A megfelelő szintű egészségügyi védelem 
(AloP) az eU vonatkozásában sem a „higi -
éniai csomag” előtt, sem utána nem válto -
zott. először is politikai szinten állapítják  
meg, és az intézkedéseket az A loP meg -
valósítása érdekében hozzák meg, és nem 
fordítva, ami azt jelentené, hogy az AloP  
az intézkedések eredménye. Az egyenér -
tékűség meghatározása az intézkedések  
és szabványok értékelésén alapul, anélkül 
hogy az ellenőrzési rendszer teljesítményét 
figyelembe vennék.
28. 
ez a gyakorlat mindkét fél számára kizáró -
lag tájékoztató jellegű volt. Azzal zárult,  
hogy az új uniós jogszabályok nem befo -
lyásolják az egyenértékűséget. következés -
képpen mindössze a mellékleteket kellett  
úgy módosítani, hogy azok az új rendeletre 
való hivatkozásokat tartalmazzák.
29. 
Amint az a 27. észrevételre adott válaszból 
is kiderül, nem volt szükség az állat-egész -
ségügyi megállapodások, illetve az elért  
egyenértékűség különböző szintjeinek  
felülvizsgálatára. ezért „közös mennyiségi 
és minőségi mutatókon alapuló felülvizs -
gálati eljárás” sem volt szükséges.
Az állat-egészségügyi megállapodások ese -
tében az egyenértékűség meghatározására 
eredetileg a jogszabályok összehasonlítá -
sán alapuló Codex Alimentarius által java -
solt módszert alkalmazták.Az élelmiszerügyi és állategészségügyi  
hivatal nem az egyenértékűség értékelé -
séért felelős, hanem a megállapodásokban 
lefektetett szabványok megfelelő alkalma -
zásának az ellenőrzéséért.
2. háttérmagyarázat –  
Az SPS -megállap o dások 
felülvizsgálatának főbb nehézségei
Amint az a 24. észrevételre adott válaszból  
is kiderül, az ellenőrzések gyakoriságának  
csökkentése az 1996–1997-es megállapo -
dással kapcsolatos eredeti tárgyalások ered -
ménye volt, és a  „higiéniai csomaggal” nincs 
összefüggésben. A tapasztalatok manapság 
azt mutatják, hogy az európai Unió behoza -
talra vonatkozó követelményeinek  új-z éland 
tesz legmagasabb szinten eleget.
3. háttérmagyarázat –  
A fizikai ellenőrzések aránya  
minimális. A tagállamok több 
ellenőrzést végezhetnének
A behozatali ellenőrzések a megfelelőség  
vizsgálatára irányulnak, és az alkalmazandó 
behozatali feltételek megállapítására  
önmagukban nem elegendőek. további  
javaslatok vannak folyamatban, amelyek  
az egyes eljárások harmonizálására, vala -
mint a tr ACes rendszer tagállamok általi  
gyakoribb használatára irányulnak. ezenkí -
vül a behozatali ellenőrzésekre vonatkozó 
jogszabályok már felülvizsgálat alatt áll -
nak, és nagy valószínűséggel átdolgozásra 
kerülnek. A 16. lábjegyzet olyan kockázati 
tényezőkre utal, amelyek az állat-egész -
ségügyi határállomásokon nem feltétle -
nül ismertek, ilyen például a fogyasztói  
célcsoport, az esetleges további feldolgo -
zás mértéke és jellege, az exportőr ország 
ellenőrzési intézkedései, illetve a  harmadik 
országbeli gyártók megfelelősége.
A szubszidiaritás elvével összhangban  
a szállítmányok kiválasztási módszeréért  
elsősorban a tagállamok viselik a felelős -
séget, mivel ezt a szerepet ezek tudják  
a legjobban betölteni. A bizottság ugyan -
akkor a kockázatok azonosítása terén az  
élelmiszerügyi és állategészségügyi hiva-
tal ellenőrzési jelentésein, illetve a tag -
államokkal folytatott együttműködésen  
keresztül ösztönzi a bevált gyakorlat alkal -
mazását és az együttműködést.A bizottság   
válAszA
52
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően 14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően31. 
A kockázatok értékelésénél számos tényező 
közül a laboratóriumi elemzések eredmé -
nyeit is figyelembe veszik. Az egészség-  
és fogyasztóügyi főigazgatóság a  fizikai  
ellenőrzések esetében fontolóra veszi egy 
célzottabb kockázatalapú rendszer alkal -
mazását, és felhasználja ezeket az adato -
kat arra, hogy tájékoztassa a tagállamokat 
azzal kapcsolatban, hogy milyen gyakran  
kell a  fizikai ellenőrzéseket elvégezni, mely 
harmadik országokat/létesítményeket kell 
fokozottabban ellenőrizni, és a behozott  
élelmiszerekben milyen vizsgálati paramé -
terekre kell összpontosítani.
A hormonok kis mennyiségben, természe -
tes úton termelődnek az állatok szerveze -
tében, és ezekből az eredményekből nem  
kell azt a  következtetést levonni, hogy vis z-
szaéltek a hormonok használatával, vagy  
azokat nem rendeltetésszerűen, növeke -
désserkentőként használták volna.
32. 
A teljes mértékben egyenértékűnek elis -
mert tagállamok számának növelése terén 
folyamatos az előrelépés.
Az egyesült államok vonatkozásában  
(a halászati termékek Unióba történő  
behozatalának kivételével) egyik oldalon  
sem valósult meg a teljes egyenértékűség. 
következésképpen a kereskedelmi ügyle -
te k re  a z  eg ye s ü l t  ál l a m o k  s zöve t s é gi  j o g a 
és az uniós jog alkalmazandó. A  behoza -
talra vonatkozó jogszabályokat minden  
tagállam vonatkozásában harmonizálták,  
ezért az állat-egészségügyi megállapo -
dásban foglaltakat el kellene fogadniuk.  
A gyakorlatban a hús és húsipari termékek 
vonatkozásában az általános behozatali  
biztosítékokat és a megfelelő bizonyítvá -
nyokat kell alkalmazni, csakúgy mint vala -
mennyi egyéb harmadik ország esetében.
lásd fentebb.34. 
A trACes rendszer egyre elfogadottabbá  
válik a tagállamok körében. A tr ACes rend -
szer alkalmazását előíró jogi kötelezettség 
(2004/92/ek határozat) nem zárja ki a nem -
zeti szoftver használatát.
Problémák merültek fel, amikor az emlí -
tett három tagállamot meg kellett győzni  
a tr ACes rendszer alkalmazásával kap -
csolatban. Ugyanakkor a tr ACes rendszer  
bevezetése valamennyi tagállamban szinte 
teljesen befejeződött.
A trACes rendszer fejlesztése valóban  
folyamatosan zajlik.
A bizottság vizsgálja a  számvevőszék által 
felvetett kérdést annak érdekében, hogy  
megállapítsa, hogyan lehetne az ilyen  
adatokat az állat-egészségügyi határállo -
mások vonatkozó bizonyítványmintáinál  
felhasználni az állat-egészségügyi ellen -
őrzések kockázatalapú megközelítésének  
a kidolgozásához.
35. 
A különböző célokat szolgáló statisztikai  
adatok összehasonlítása nem célszerű, és  
nem is megvalósítható. Az ilyen adatok  
összeegyeztetése ezért még nem megol -
dott. Az érintett szervezeti egységek tár -
gyalásokat folytatnak ezzel kapcsolatban.
A trACes rendszer minden, a határon  
ellenőrzött, továbbengedett vagy feltar -
tóztatott, illetve harmadik országba továb -
bított szállítmány adatait tartalmazza, míg 
a vámhatóságok két különböző rendszert  
alkalmaznak: egyet a határon végzett ellen -
őrzést követően az európai Unióban szabad 
forgalomba bocsátott szállítmányok eseté -
ben, és egyet a tagállamon belüli rendelte -
tési helyen végzett ellenőrzést követően az 
európai Unióban szabad forgalomba bocsá -
tott szállítmányok esetében.A bizottság   
válAszA
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően5353
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően36. 
Az egészség- és fogyasztóügyi főigazgató -
ság érintett munkatársai több ilyen prob -
lémával is tisztában vannak, és a helyzet  
megoldására törekednek. ezzel kapcsolato -
san a számvevőszék észrevételei hasznosak 
lesznek.
37. 
Az európai élelmiszerbiztonsági hatóság  
számára megküldték az értékeléshez kért  
adatokat.
38. 
A 178/2002/ek rendelet 50. cikke előírja  
az információknak az rAsff rendszer kere -
tében történő továbbításának általános  
feltételeit. 2011-ben az 51. cikkben megha -
tározott és a tapasztalatok alapján megho -
zott részletes végrehajtási intézkedéseket 
(lásd a 23. lábjegyzetet) kell elfogadni.
39. 
A bizottság üdvözli azt a tényt, hogy a tag -
államok általános elégedettségükről szá -
moltak be.
A tagállamok a szubszidiaritás elvével  
összhangban eldönthetik, hogy hogyan  
kezeljék a helyzetet, a bizottság azonban  
az egységes megközelítést szorgalmazza.
40. 
lásd a 38. pontra adott választ.
Az ezzel a  húsáruval kapcsolatban felme -
rült közegészségügyi kockázat ebben az  
esetben elhanyagolható volt.
A bizottság úgy ítéli meg, hogy a rend -
szer időben és megfelelően reagált – lásd  
fentebb.41. 
mivel az adatgyűjtés céljai eltértek egy -
mástól, az egyeztetésük még nem meg -
oldott. folyamatos az együttműködés az  
egészség- és fogyasztóügyi főigazga -
tóság, valamint az Adóügyi és vámuniós  
főigazgatóság között, továbbá egy külön -
leges projektcsoport is létrejött a vámügyi 
adatbázisok és a tr ACes rendszer közötti  
összefüggések feltérképezésére.
többször felmerült, hogy a  gyűjtő árunyi -
latkozaton kötelezően fel kellene tüntetni 
a tíz számjegyű tAriC-kódot. Az Adóügyi és 
vámuniós főigazgatóság munkacsoportjai -
nak érintett munkatársai azonban ezt még -
sem tették meg.
42. 
A trACes rendszer minden, a határon  
ellenőrzött, továbbengedett vagy feltar -
tóztatott, illetve harmadik országba továb -
bított szállítmány adatait tartalmazza,  
mivel a  vámhatóságok két különböző rend -
szert alkalmaznak: egyet a határon végzett 
ellenőrzést követően az európai Unióban  
szabad forgalomba bocsátott szállítmá -
nyok esetén, és egyet a  tagállamon belüli  
rendeltetési helyen végzett ellenőrzést  
követően az európai Unióban szabad for -
galomba bocsátott szállítmányok esetén.
44. 
többször megvitatták, hogy a 2007/275/ek  
határozat mellékletében szereplő termé -
kek jegyzékét fel kellene venni a  tAriC-
jegyzékbe, illetve az nCts rendszerbe.  
ehhez azonban a vámhatóságok hozzájá -
rulására van szükség, ami eddig még nem  
történt meg. A  behozatali ellenőrzésre  
vonatkozó jogszabályok felülvizsgálatával  
kapcsolatos egyeztetések folytatódnak.
45. 
ez a tagállamok felelőssége, a bizott -
ság azonban az egységes megközelítést  
szorgalmazza.A bizottság   
válAszA
54
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően 14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően47. 
A 136/2004/ek rendelet nem írja elő  
a bizottság számára, hogy ilyen jellegű  
iránymutatásokat dolgozzon ki.
Az élelmiszerügyi és állategészségügyi  
hivatal amellett, hogy a 136/2004/ek ren -
delet előírásai alapján ellenőrzi a megfi -
gyelési tervek meglétét és alkalmazását,  
a tervek megfelelőségét is értékeli (lásd  
a 49. észrevételre adott választ).
48. 
ezeknek a megállapításoknak a jelentő -
sége a fogyasztókat érintő egészségügyi  
kockázat, különösen a kémiai szennyező  
anyagoknak való kitettség vonatkozásában 
elenyésző. ezenfelül a szermaradék- és kör -
nyezeti szennyezőanyag-megfigyelési ter -
vek alapján az állati eredetű élelmiszerek, 
többek között az akvakultúra-termékek  
vonatkozásában az engedéllyel rendelkező 
harmadik országokat jegyzékbe vették.
A bizottság nem rendelkezik hatáskörrel  
arra vonatkozóan, hogy a tagállamok kor -
mányai a vámhatóságok ellenőrzési terve -
ire milyen költségvetést irányoznak elő.
49. 
Az ilyen jellegű megfigyelési tervekre nincs 
egységes előírás, így az egyes tagállamok  
a megfigyelési terveiket várhatóan a saját 
nemzeti igényeiknek megfelelően alakítják 
ki. Az élelmiszerügyi és állategészségügyi 
hivatal rávilágít a tervek kidolgozásában  
feltárt esetleges hiányosságokra.
A korrekciós intézkedéseknél a  szubszidiari -
tás elvét figyelembe kell venni.
51. 
A rugalmasság és a szubszidiaritás érvé -
nyesülésének biztosítása érdekében ez  
volt a jogalkotók szándéka. mivel erre  
vonatkozóan nincs részletes jogi előírás,  
várható, hogy előfordulnak ilyen eltéré -
sek, de ezek nem tekinthetők az uniós jog 
megsértésének.52. 
A felügyeleti stratégiák a  tagállamok hatás -
körébe tartoznak.
53. 
Az uniós jogszabályok előírják, hogy az  
állat-egészségügyi határállomásokon min -
den állati eredetű élelmiszert tartalmazó  
szállítmányt ellenőrizni kell. ezeket a szál -
lítmányokat, illetve a  későbbiek során  
elvégzett ellenőrzéseket a 882/2004/ek  
rendelet alapján nyomon kell követni.
55. 
A rakományért felelős személy aláírja  
a közös állat-egészségügyi beléptetési  
okmányt (kábo ), ezáltal kötelezi magát  
arra, hogy megfizeti a felmerülő illetéke -
ket, és feltünteti az áruk származási és ren -
deltetési helyét. ez biztosítja az áru teljes 
nyomon követhetőségét.
ezekre a szállítmányokra – a tárolási fel -
tételeket illetően – az állat-egészségügyi  
határállomás által ellenőrzött közösségen 
belüli árukra vonatkozó általános szabá -
lyok érvényesek.
57. 
Az ellenőrzési díjak összehangolása össze -
tett és ellentmondásos feladat, és ezen  
a téren – a bizottság minden erőfeszítése  
ellenére – igen nehéz előrelépést elérni.  
Amint a jogszabályt az európai Parlament -
tel és a t anáccsal együttműködésben sike -
rül kidolgozni, az a  tagállamokban teljes  
egészében alkalmazandó lesz. A bizottság -
nak mint a  szerződések őrének kötelessége 
gondoskodni arról, hogy azt az adott for -
májában hajtsák végre.
58. 
A bizottságnak mindössze azt kell  vizsgálnia, 
hogy a díjak megfelelnek-e a 882/2004/ek  
rendelet 27. cikkében előírtaknak.A bizottság   
válAszA
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően5555
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követőenA bizottság már bejelentette, hogy felül  
kívánja vizsgálni az ellenőrzési díjak jelen -
legi rendszerét. Az ezzel kapcsolatos hatás -
vizsgálat jelenleg folyamatban van. Adott 
esetben a bizottság (a 882/2004/ek rende -
letet is érintő egyéb tervezett felülvizsgá -
latokkal egyetemben) 2012-ben javaslatot 
tesz a hivatalos ellenőrzések finanszírozá -
sára vonatkozó szabályok módosítására.
59. 
A jogalap (a  882/2004/ ek rendelet 55. cikke) 
nem tartalmazza a harmonizáció célkitű -
zését. A szankciók tekintetében ezenfelül  
a szubszidiaritás elve különösen fontos.
Az élelmiszerügyi és állategészségügyi  
hivatal az ellenőrzései során vizsgálja az  
55. cikk megfelelő végrehajtását.
mivel a jogalap (a 882/2004/ek rendelet  
55. cikke) nem tartalmazza a szankciók  
összehangolását, nincs szó iránymutatások 
vagy bevált gyakorlatok összeállításáról.
60. 
ez az uniós jog alapján a  tagállamok hatás -
körébe tartozik. Amennyiben egy tagállam 
az állat-egészségügyi határállomás jóvá -
hagyását kéri, akkor a bizottság mindösz -
sze annyit tehet, hogy megállapítja, hogy  
a szolgáltatások, a felszerelések és a sze -
mélyzet megfelel-e az uniós előírásoknak. 
nem tartozik a hatáskörébe annak eldön -
tése, hogy az hasznos-e vagy sem.62. 
Az élelmiszerügyi és állategészségügyi  
hivatal hasonló megállapításokat tett.  
A 882/2004/ek rendelet bevezette a belső 
ellenőrzésre vonatkozó követelményt  
(illetve külső ellenőrzések lefolytatását).  
tekintettel az ilyen ellenőrzési rendsze -
rek bonyolultságára, illetve a fontosabb  
kérdések megvitatására irányuló igényre,  
érthető, hogy eddig még nem sikerült azo -
kat teljes mértékben kidolgozni, illetve  
hogy a tagállamok a kidolgozás különböző 
szintjein tartanak. Az élelmiszerügyi és  
állategészségügyi hivatal mindazonáltal  
a tagállamok ellenőrzési rendszereinek  
általános vizsgálatsorozata alkalmával  
értékelte a  tagállamok belső ellenőrzési  
rendszereit. A  vizsgálatsorozat első köre  
2010-ben zárul. Az élelmiszerügyi és állat -
egészségügyi hivatal az ellenőrzési rend -
szerek vonatkozásában már számos  
megállapítást, következtetést és ajánlást  
tett. ezen ajánlások szervezett nyomon  
követése folyamatban van.
ezeket a rendelkezéseket az európai Parla -
ment és a t anács fogadta el: ők határoztak 
arról, hogy ezek az intézkedések ne legye -
nek kötelező érvényűek. Az élelmiszerügyi 
és állategészségügyi hivatal az ellenőrzé -
sei során mindenesetre figyelembe veszi  
azokat.
63. 
lásd a 62. észrevételre adott választ.  
néhány tagállamban működnek ezek  
a belső ellenőrzési feladatok, és idővel más 
tagállamok is alkalmazzák majd azokat.
c) 
Az állat-egészségügyi határállomásokon  
keresztül különféle árucikkek és állatok/
állati termékek behozatalára kerül sor, és  
az ellenőrök nem lehetnek minden ter -
mék vonatkozásában szakértők. A tr ACes  
rendszer éppen ezért olyan értékes eszköz, 
mivel az állat-egészségügyi határállomás  
ellenőreit a  legfrissebb dokumentumokkal 
látja el.A bizottság   
válAszA
56
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően 14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően64. 
A tagállamok belső ellenőrzéseire  vonatkozó,  
a 62. észrevételben említett  számvevőszéki 
értékeléssel kapcsolatban túl korai  lenne  
azt javasolni, hogy a  bizottság és a  tag -
államok ellenőrzéseit össze kellene han -
golni. mindazonáltal, amint a 882/2004/ek   
rendelet teljes egészében bevezetésre  
kerül a tagállamokban, a bizottság szorgal -
mazni fogja az ilyen jellegű összehangolt  
megközelítést.
65. 
A fehér könyv szakpolitikai dokumentum,  
és önmagában semmilyen fellépéshez sem 
elegendő jogalap.
lásd fentebb. ezenkívül a 882/2004/ek ren -
delet harmadik országokra csak részben  
alkalmazandó.
67. 
Az élelmiszerügyi és állategészségügyi  
hivatal folyamatosan értékeli a mun -
kája hatékonyságát annak érdekében,  
hogy biztosítsa az erőforrások legjobb  
felhasználását.
68. 
ez a modell a hatályon kívül helyezett  
2001/881/ek határozat 2. cikkének 3. be -
kezdésében előírt szinte valamennyi fontos 
paramétert figyelembe veszi.
70. 
Az élelmiszerügyi és állategészség -
ügyi hivatal szorosan figyelemmel kíséri  
a kereskedelmi forgalmat. ez részét képezi 
az ellenőrzési csoportok ismeretanyagának, 
és az ellenőrzések megtervezésekor azokat 
figyelembe veszik. Az rAsff rendszerek  
információi a tagállamok kiválasztásánál  
korlátozottan hasznosíthatók, viszont fel -
használhatók az egyes állat-egészségügyi  
határállomásokon a szállítmányok értéke -
lés céljából történő kiválasztásánál, illetve 
bizonyos harmadik országok vagy harma -
dik országbeli létesítmények ellenőrzés  
céljából történő kiválasztásánál.Az egyes kritériumok súlyát a hozzá kap -
csolódó alkritériumok száma tükrözi.  
Az értékelés egy pillanatfelvételt mutat  
a helyzetről: jó, átlagos vagy rossz.
71. 
A megjegyzések hiánya nem utal a prob -
lémára. A tagállamok az ellenőrzési prog -
ramot nagyon komolyan veszik, mivel az  
az egészség védelme szempontjából is  
nagyon lényeges, és az erőforrásaik vonat -
kozásában is fontos követelmény.
72. 
A „mennyiségi modellt” korábban dolgozták 
ki. igen nehézkesnek bizonyult, és semmi -
vel sem tudott jobb eredményeket biztosí -
tani, mint a jelenleg használatos minőségi 
megközelítés (még akkor sem, ha olyan  
mennyiségi adatokat veszünk figyelembe,  
mint a kereskedelmi adatok). ezenfelül az  
ellenőrzések rangsorolását megvitatják és 
egyeztetik a tagállamokkal, mivel a rang -
sorolás megállapítása terén a tagállamok -
tól kapott információk felbecsülhetetlenül 
értékesek.
lásd a 73. észrevételre adott választ.
további erőfeszítéseket teszünk annak  
érdekében, hogy az adatokat a rangsorolás 
eldöntésénél eredményesebben lehessen  
felhasználni.
73. 
A bizottság teljes egészében végrehajtja  
az ellenőrzési rangsor megállapításának  
független értékelése során ezzel kapcso -
latosan tett javaslatokat. Az egészség- és  
fogyasztóügyi főigazgatóság meghatá -
rozza a  lehetséges prioritások megállapítá -
sának kritériumait. A rangsorolási folyamat 
során fel kell tüntetni és dokumentálni kell, 
hogy ezeket a  kritériumokat következete -
sen alkalmazták. ez aztán még átláthatóbb 
választási lehetőségeket biztosít abban az 
esetben, ha a program módosítására van  
szükség.
A munkaerő fluktuációja az elmúlt években 
nem volt túl magas.A bizottság   
válAszA
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően5757
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően75. 
A tagállamoknak cselekvési terveket kell  
benyújtaniuk az élelmiszerügyi és állat -
egészségügyi hivatalhoz, melyben fel kell 
tüntetniük, hogy az ellenőrzések során  
feltárt esetleges hiányosságokat hogyan  
kívánják orvosolni. A korrekciós intézke -
dések vizsgálata az élelmiszerügyi és állat -
egészségügyi hivatal tevékenységének  
szerves részét képezi, és az fvo az előrelé -
pés nyomon követése céljából rendszere -
sen újra felkeresi a tagállamokat.
A bizottság folyamatosan nyomon követi  
az ajánlások végrehajtását. ebből a cél-
ból különböző mutatókat alkalmaznak,  
amelyek az fvo tevékenységének eredmé -
nyességét jelzik. A tagállamok általában  
véve az fvo 2004 óta tett ajánlásainak  
86%-ában tettek intézkedéseket 2009 év  
végéig. Az ajánlások további 10%-a vonat -
kozásában az intézkedés folyamatban van. 
Az esetek 4%-ában kell még a  tagállamok -
nak kötelezettséget vállalniuk a  korrekciós 
intézkedések meghozatalára. Az egészség- 
és fogyasztóügyi főigazgatóság folyama -
tosan nyomon követi ezeket az eseteket.
78. 
Az élelmiszerügyi és állategészségügyi  
hivatal a tagállamok ellenőrzési/belső  
ellenőrzési rendszereinek vizsgálata érde -
kében helyszíni ellenőrzéseket végez.  
Az uniós jogszabályok nem írják elő, hogy 
mikor kell az állat-egészségügyi határál -
lomást újra felkeresni. A tr ACes rendszer  
adatainak alapos vizsgálata azt mutatja,  
hogy az említett 49 állat-egészségügyi  
határállomáson alacsony a forgalom, így  
az kevés ellenőrzési tevékenységet végez. 
ez azt mutatja, hogy elsősorban a legfon -
tosabb helyeket ellenőrzik.
Az élelmiszerügyi és állategészségügyi  
hivatalnak nem az a feladata, hogy a bevált 
gyakorlatról jelentést készítsen, hanem az, 
hogy a hatósági ellenőrzések megfelelő és 
hatékony végrehajtását, illetve az uniós jog 
betartását vizsgálja azáltal, hogy a tagál -
lamok hatóságai által működtetett ellenőr -
zési rendszerek teljesítményét értékeli.A tagállamok által az élelmiszerügyi és  
állategészségügyi hivatalhoz benyújtott  
cselekvési terveket belső eljárások révén  
nyomon követik, és azokat az egészség- és 
fogyasztóügyi főigazgatóság különleges  
irányítóbizottsága ellenőrzi.
79. 
Amint azt már a 19. észrevételre adott  
válaszban említettük, ezek a késedelmek  
a behozott hús és húsipari termékek vonat -
kozásában nem jelentettek egészségügyi  
kockázatot.
81. 
A behozatali ellenőrzéseket illetően az  
állat-egészségügyi határállomások tiszt -
viselői számára minden jelenleg érvényes  
egészségügyi bizonyítvány hozzáférhető,  
továbbá a tr ACes rendszeren keresztül  
az fvo , illetve az uniós engedéllyel rendel -
kező harmadik országok, valamint létesít -
ményeik részére elérhető. egyedi igények  
esetére az uniós jogszabályokkal való kap -
csolat is biztosított.
A jogszabályi követelmények változását  
nyilvánvalóan szorosan figyelemmel kell  
kísérni, de ez nem igényel erőforrásokat,  
és semmi esetre sem teszi szükségessé tel -
jes munkaidőben foglalkoztatott munka -
társ alkalmazását.
82. 
kiterjedt információs rendszerek állnak  
rendelkezésre annak érdekében, hogy az  
élelmiszerügyi és állategészségügyi hiva-
tal munkatársai értesüljenek a vonatkozó  
jogszabályok változásáról, ideértve a jogal -
kotási folyamatban való hivatalos konzultá -
ciójukat is. Az egészség- és fogyasztóügyi 
főigazgatóság szintén külön belső háló -
zati részleggel rendelkezik, amely a beho -
zatali követelményekre és ellenőrzésekre  
összpontosít.A bizottság   
válAszA
58
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően 14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően83. 
A többéves nemzeti ellenőrzési tervek  
kidolgozására vonatkozó iránymutatások  
és a számvevőszék által a 77. pontban  
említett intézkedések elegendőek a  tagál -
lamok számára a  behozatali ellenőrzéseik  
hatékony végrehajtásához.
A 882/2004/ek rendelet nem írja elő  
a bizottság számára, hogy a többéves  
nemzeti ellenőrzési terveket értékelje. Az  
ország általános ellenőrzése alkalmával  
azonban minden tagállam visszajelzést  
kap az élelmiszerügyi és állategészségügyi 
hivataltól a többéves nemzeti ellenőrzési  
tervével kapcsolatban. minden egyes álta -
lános ellenőr zés végén jelentést k üldenek 
a tagállamoknak. ez ajánlásokat tartalmaz.
ez a rendelet nem írja elő a bizottság szá -
mára, hogy értékelje a tagállamok éves  
jelentéseit, és azt sem, hogy azokkal kap -
csolatban javaslatokat tegyen. mindazonál -
tal a 882/2004/ek rendelet 44. cikke által  
előírt első bizottsági jelentést 2010 augusz -
tusában elfogadták.
84. 
Az európai Unióba történő húsbehoza -
talra vonatkozó szabályok tartalmaznak  
egy olyan előírást, hogy az állatokat az  
uniós jogszabályoknak megfelelően fáj -
dalommentesen kell levágni. A harmadik  
országok viszonylatában a versenyképes -
séget a t anácsnak és a Parlamentnek cím -
zett, a harmadik országok haszonállatokra 
vonatkozó állatjólléti előírásairól és azok  
európai Unióra vonatkozó következmé -
nyeiről szóló bizottsági közleményben  
(Com(2002) 626 végleges) értékeltük.  
A bizottság most az uniós állatjólléti szak -
politika értékelése kapcsán újraértékeli  
a kérdést. Az erről szóló jelentés közzété -
telére 2010 decemberében kerül sor.85. 
Az említett költségek az európai gyártók  
versenyképessége szempontjából nyilván -
valóan lényegesek. Az ellenőrzési költ -
ségek bármilyen összehasonlítása során  
figyelembe kell venni a gazdasági tényezők 
széles körét, ideértve a közvetlen támo -
gatásokat, a  közvetett támogatásokat (pl.  
a kedvezményes kamatlábak formájában  
nyújtott támogatást), a földdel, az épüle -
tekkel, a takarmányozással és a munka -
erővel kapcsolatos költségeket, valamint  
más egyéb tényezőket is. meg kell továbbá 
jegyezni, hogy az uniós gyártók olyan  
módon is élvezik ennek a helyzetnek az  
előnyeit, hogy az élő állatok vonatkozásá -
ban is teljes hozzáféréssel rendelkeznek az 
uniós piachoz, míg a harmadik országokbeli 
gyártók csak bizonyos termékekkel tudnak 
piacra lépni, így a  lehetőségeik lényegesen 
korlátozottabbak. A bizottság továbbra is  
elkötelezetten folytatja az érdekeltekkel  
való konzultációt.
86. 
A kérésnek megfelelően a  tanács és a  Par -
lament 2010 év vége előtt kézhez fogja  
kapni ezt a jelentést, amely az élelmisze -
rek, a takarmányok, az állatok és növények 
behozatali ellenőrzésére vonatkozó intéz -
kedések eredményességére és következe -
tességére fog összpontosítani.
Az európai Parlamentet illetően a bizottság 
2009-ben közzétette az ajánlati felhívást  
az uniós jogszabályoknak való megfelelés  
végfelhasználónál felmerülő költségeinek  
értékelésével kapcsolatos kísérleti projekt 
vonatkozásában, az eljárást azonban meg  
kellett szüntetni, mivel a felhívásra mindösz -
sze egy ajánlat érkezett. egy erre vonatkozó 
tanulmány jelenleg előkészületben van.
A tanulmány eredményeit a bizottság ille -
tékes szervezeti egységei szükség esetén  
alapos vizsgálat alá vetik.A bizottság   
válAszA
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően5959
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követőenKÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK
87. 
A behozatali ellenőrzések állat-egész -
ségügyi szabályaira a 97/78/ek irányelv  
az irányadó, és azokat a  fehér könyv és  
a „higiéniai csomag” jórészt változatlanul  
hagyta. A harmadik országok és a létesít -
mények jóváhagyásával kapcsolatos sza -
bályokat a  „higiéniai csomag” átdolgozta,  
de az új szabályozás a korábbihoz igen  
hasonló.
Az exportot megelőző ellenőrzések mutatóit 
sem az exportot megelőző (egyébként nem 
is kötelező) ellenőrzésekre vonatkozó uniós 
jogszabályok, sem az egyenértékűség meg -
határozására vonatkozó nemzetközi ajánlá -
sok vagy szabványok nem követelik meg.
A magasan fejlett országokkal sor került  
állat-egészségügyi megállapodások aláírá -
sára, és ezekben az országokban sikerült  
a hatóságokkal bizalmat kiépíteni. A fizikai 
ellenőrzések számának csökkentéséről csak 
abban az esetben született megállapodás,  
amennyiben az érintett árucikkek ható -
sági ellenőrzési rendszereiről készült fvo -
jelentések kiemelkedően kedvezőek voltak.
88. 
Az uniós jogalkotók gondot fordítanak  
arra, hogy a húsbehozatal állat-egészség -
ügyi ellenőrzésének elvégzésére vonat -
kozó kötelezettség megjelenjen a jogi  
szabályozásban. Az rAsff , trACes  és fvo  
vizsgálati jelentések, valamint a harma -
dik országoktól származó egyéb informá -
ciók pusztán azt a célt szolgálják, hogy  
segítsék a bizottságot a felmerülő kocká -
zat megállapításában és ezáltal az alkal -
mazandó fizikai ellenőrzések szintjének  
meghatározásában.
A trACes egy viszonylag új eszköz, és  
mindent megteszünk annak biztosítása  
érdekében, hogy azt valamennyi tagállam  
egységesen alkalmazza.Az rAsff riasztási rendszer használhatósága 
a rendszerben fellelhető információk idő -
szerűségétől és pontosságától függ, ezen  
információk jelentős részét pedig maguk  
a felhasználók szolgáltatják. A b izottság  
szüntelenül igyekszik gondoskodni arról,  
hogy ez a rendszer a riasztásokkal kapcso -
latban naprakész és pontos információkat  
tartalmazzon annak érdekében, hogy meg -
könnyítse a megelőző és/vagy korrekciós  
intézkedések megfelelő módon és időben  
történő megtételéhez szükséges kockázat -
kezelési döntések meghozatalát. A rend -
szer megfelelő gyorsasággal és módon  
működik.
89. 
A 75. észrevételre adott válasz kifejti, hogy 
a tagállamok hogyan vállalnak kötelezett -
séget a korrekciós intézkedések mellett, és 
hogy a bizottság hogyan követi nyomon  
azok végrehajtását. felvázolja azt is, hogy 
milyen volt a  2009. év végén a  végrehajtás 
helyzete.
90.
Első francia bekezdés
Az állat-egészségügyi megállapodások  
alapján ritkán fordul elő teljes megfele -
lőség, ami azt jelenti, hogy az importőr  
harmadik ország nemzeti jogszabályai  
vonatkoznak a tagállamokból történő kivi -
telre. emiatt eltérések fordulhatnak elő  
a tagállamok között abban a tekintetben,  
hogy hogyan felelnek meg a harmadik  
országok egészségügyi követelményeinek, 
illetve ezen követelmények hatósági ellen -
őrzési szintjének. Az állat-egészségügyi  
helyzetet tekintve ráadásul a harmadik  
országok gyakran igen nehézkesen fogad -
ják el a tagállamok garanciáit. végül a har -
madik országok nem mindig tekintik az  
európai Uniót egységes jogalanynak, ami -
kor a tagállamok exportjáról van szó.A bizottság   
válAszA
60
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően 14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követőenMásodik francia bekezdés
Az általános élelmiszerjog és a 882/2004/ek  
rendeletet magában foglaló „higiéniai cso -
mag” 2002-ben, illetve 2004-ben jött létre. 
A bizottság már egyszerűsítette a szabá -
lyozási keretrendszerét annak érdekében,  
hogy összehangolja és könnyebben alkal -
mazhatóvá tegye azt. A bizottság elkötele -
zetten viszi tovább ezt a folyamatot, amely 
részét képezi a jobb szabályozás megterem -
tése érdekében tett erőfeszítéseinek. Az  
egységes szerkezetbe foglalt uniós jogsza -
bályok nagy része elérhető a CeleX adat -
bázisán keresztül, amely a nyilvánosság  
számára is hozzáférhető, továbbá a tr ACes  
rendszer adatbázisán keresztül is, amely az 
állat-egészségügyi határállomások tiszt -
v i s e l ő i ,  i l l e t v e  a  p i a c i  s z e r e p l ő k  s z á m á r a 
hozzáférhető.
Harmadik francia bekezdés
Az új rAsff rendszer internetalapú alkal -
mazás, amely lehetővé teszi a tagállamok  
és a bizottság számára, hogy közvetlenül  
a rendszerbe vigyék be a riasztásokkal,  
illetve az értesítésekkel kapcsolatos informá -
ciókat. Az adatok megjelenítéséhez a tr ACes  
rendszert nem kell továbbfejleszteni, viszont 
a tr ACes használatát a tagállam ok számára 
előíró jogalapot (2004/292/ek bizottsági  
határozat) módosítani kell annak biztosí -
tása érdekében, hogy a tagállamok az áru -
cikkek mozgása előtt vigyék be a  rendszerbe 
a vonatkozó információkat. ez a lényeges  
információkhoz való hozzájutás, illetve az  
egészségügyi riasztás esetén történő pontos 
információszolgáltatás érdekében feltétle -
nül szükséges. A tr ACes működési módját  
az állat-egészségügyi jogszabályok tovább  
erősítik majd.Negyedik francia bekezdés
A jelenlegi jogszabályok ilyen jellegű  
iránymutatások kidolgozásához nem biz -
tosítanak a b izottságnak megfelelő hatás -
kört. A bizottság ennek ellenére számos  
olyan tevékenységet folytat, amelyek az  
állat-egészségügyi határállomásokon  
elvégzett állat-egészségügyi ellenőrzé -
sek összehangolt megközelítését biztosít -
ják. ezek a tevékenységek a következők:  
különböző munkacsoportok, pl. az évi  
három-négy alkalommal ülésező állat-
egészségügyi ellenőrzési munkacsoport  
keretében rendszeres megbeszéléseket  
folytat a tagállamok illetékes hatóságaival, 
a „jobb képzés a  biztonságosabb élelmisze -
rekért” program keretében képzéseket biz -
tosít az állat- egészségügyi határállomások 
tisztviselői számára, és természetesen ide 
sorolhatók az uniós jogszabályok, amelyek 
az állat-egészségügyi határállomások pon -
tos szerepével kapcsolatban határozott és 
egyértelmű előírásokat tartalmaznak.
Ötödik francia bekezdés
A jelenlegi jogszabályok ilyen jellegű  
mutatók kidolgozásához nem biztosítanak 
a bizottságnak megfelelő hatáskört. Az fvo  
vizsgálati jelentések, a nyomon követési  
intézkedések, valamint a  különböző egyéb 
jelentések mindazonáltal olyan eszközök,  
amelyek rendelkezésre állnak, és lehetővé 
teszik az uniós jogszabályok, különösen  
a „higiéniai csomag” végrehajtásának, töb -
bek között az ellenőrzéseknek és a betar -
tatásnak az értékelését is.A bizottság   
válAszA
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően6161
14/2010. sz. különjelentés – A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követőenHatodik francia bekezdés
egy külső értékelés ajánlásokat fogalma -
zott meg az fvo által alkalmazott kocká -
zatértékelési modellekkel kapcsolatban,  
amelyeket az fvo ezután követett. A „men y-
nyiségi” modelleknek azonban a behozatalt 
befolyásoló kockázati tényezők össze -
tettsége miatt fontos korlátai vannak, így  
a prioritásokkal kapcsolatban súlyosan  
félrevezető jelzéseket eredményezhetnek. 
ennek megfelelően a  prioritások meg -
állapításakor továbbra is leginkább az  
érdekeltek, illetve a tagállamok ellenőrző  
hatóságainak tapasztalataira, ítélőképessé -
gére és a velük folytatott egyeztetésekre  
kell hagyatkozni. A mennyiségi tényezők,  
mint például a behozatal mennyisége és  
a behozott terméktípusok ráadásul olyan  
adatok, amelyeket a küldetések megterve -
zését megelőzően az elemzésekbe beépí -
tettek. Az ajánlás hatóköre túlmutat az  
ellenőrzött ágazaton. A számvevőszék  
mindössze egyetlen kockázatértékelési  
modellt vizsgált. A felkeresendő állat-
egészségügyi határállomások további kivá -
lasztásának folyamata elkezdődött.
Hetedik francia bekezdés
Az fvo az egyes ágazatok sajátos nyo -
mon követési ellenőrzésén túlmenően  
2005-ben bevezette az „általános nyomon  
követési látogatásokat” annak érdekében,  
hogy a  valamennyi ágazat vonatkozásában 
megfogalmazott ajánlások terén tett elő -
relépést ellenőrizze. ez a folyamat azokra  
a területekre világít rá, ahol a tagállamok  
nem tették meg a  korrekciós intézkedése -
ket. ezeket az eseteket folyamatosan nyo -
mon követik és – az egyes konkrét esetek  
súlyától függően – a konkrét végrehajtási  
intézkedések szükségességét rendszeresen 
értékelik. Az fvo hiányosságokat feltáró  
megállapításait követő további korrekciók 
megtétele érdekében létezik egy belső  
nyomon követési eljárás, amelyet ugyanúgy 
és a  behozatali ellenőrzések tekintetében  
ugyanolyan szigorúsággal alkalmaznak,  
mint a tagállamok a gyártási ellenőrzést.Nyolcadik francia bekezdés
elfogadva, és már folyamatban van.
91. 
A W to-tagországok alkalmazhatnak nem -
zetközileg elfogadott szabványokon túl -
mutató sPs intézkedéseket, amennyiben  
azok bizonyítottan tudományosan meg -
alapozottak, hátrányos megkülönböztetés -
től mentesek, és arányosak. A behozatalra 
vonatkozó szabályoknak továbbra is a biz-
tonságot kell középpontba helyezniük,  
ugyanakkor a nemzetközi kötelezettsége -
ket is tiszteletben kell tartaniuk. A  bizott -
ság teljes mértékben elkötelezett abban  
a tekintetben, hogy a  „jobb szabályozás” és 
az „e urópa 2020” kezdeményezés szakpo -
litikai célkitűzéseivel összhangban a ver -
senyképességgel kapcsolatos javaslatok  
hatásvizsgálatát elvégezze.
A kérésnek megfelelően a t anács és a Par -
lament 2010 év vége előtt megkapja ezt  
a jelentést, amely az élelmiszerek, a  takar -
mányok, az állatok és növények behoza -
tali ellenőrzésére vonatkozó intézkedések 
hatékonyságára és következetességére fog 
összpontosítani.
A tanulmány eredményeit a bizottság ille -
tékes szervezeti egységei szükség esetén  
alapos vizsgálat alá vetik.A bizottság   
válAszA

63
európai számvevőszék
14/2010. sz. különjelentés
A húsbehozatalra vonatkozó állat-egészségügyi ellenőrzések rendszerének bizottsági irányítása  
az élelmiszer-higiéniai jogszabályok 2004. évi reformját követően
luxembourg: Az e urópai Unió k iadóhivatala
2011 — 61 oldal — 21 × 29,7 cm
isbn 978-92-9207-978-9
doi:10.2865/67921

Hogyan juthat hozzá az Európai Unió kiadványaihoz?
Ingyenes kiadványok:
•	 az	EU-könyvesbolton	 (EU	Bookshop)	 keresztül	 (http://bookshop.europa.eu);
•		az	Európai	Unió	képviseletein	 és	küldöttségein	 keresztül.  
A képviseletek és küldöttségek elérhetőségeiről a http://ec.europa.eu weboldalon  
tájékozódhat, illetve a +352 2929-42758 faxszámon érdeklődhet.
Megvásárolható kiadványok:
•	 az	EU-könyvesbolton	 keresztül	 (http://bookshop.europa.eu).
Előfizetéses kiadványok (az Európai Unió Hivatalos Lapjának  sorozatai, az Európai  
Bírósági Határozatok Tára  stb.):
•		az	Európai	Unió	Kiadóhivatalának	 forgalmazó	 partnerein	 keresztül  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_hu.htm).
Qj-Ab-10-012-hU-C
Az 1990-es évek súlyos egészségügyi válság Ait követően, 
2004-ben, Az élelmiszer -biztonságról  szóló fehér könyv 
AlAP ján döntés született Az „élelmiszer-higiéniAi Csom Ag”  
néven ismert új jogszAbályi keretről. A  számvevőszéki 
ellenőrzés Arr A irányUlt, hogy hogy An irányítjA  
A bizottság A hús és A húskészítmények behozA tAlár A 
vonA tkozó állA t-egészségügyi ellenőrzések Uniós  
rendszerét. Az ellenőrzés Arr A A következtetésre jUtott, 
hogy Az „ élelmiszer-higiéniAi  Csom Ag”  végrehA jtásA  
jelenleg még nem fejeződött be, és Az állA t-egészségügyi 
hAtárállomások informá Ciós rendszerei, v AlA mint Az 
állomások ált Al végzett ellenőrzések további fejlesztésre 
szorUlnAk.
eUróPAi  számvevőszék