4.Az értékelő jelentés legfontosabb megállapításai

4.1.Az Európa Kulturális Fővárosa fellépés és a 2016-os EKF relevanciája

Az értékelés megállapításai szerint a két vendéglátó város az Európai Unió működéséről szóló szerződés 167. cikkével összhangban álló és annak szempontjából releváns kulturális programokat dolgozott ki és hajtott végre az Uniónak „a tagállamok kultúrájának virágzásához” való hozzájárulását tekintve. Az EKF-eseménysorozat megrendezése a gazdasági és társadalmi fejlődéshez is hozzájárult a két városban, különösen a városi környezetben, ami szintén megfelel az 1622/2006/EK határozatnak.

Az értékelés megállapítja, hogy Donostia / San Sebastián programja a helyben fontos gondokat és összefüggéseket tükrözte, erőteljesen a társadalmi és politikai témákra összpontosítva. Mivel a város máris nagyon erős, rengeteg külföldi látogatót vonzó és európai léptékű nagy fesztiválokat magában foglaló kulturális kínálattal rendelkezik, úgy döntöttek, hogy az EKF-eseménysorozatot az új európai kulturális szereplőkkel – különösen a kisebb kulturális szervezetekkel – való erőteljesebb kapcsolatok ápolására, de leginkább a város összetett identitása és lakóinak társadalmi és egyéni jóléte szempontjából lényeges, új típusú érzékeny tartalom odaadással való biztosítására használják fel, ami egyértelmű európai dimenzióval is bír.

Wroclaw pontos hosszú távú célkitűzésekkel és erőteljes európai dimenzióval rendelkező programot dolgozott ki, mely koherens kölcsönhatásban áll a szélesebb körű városfejlesztési stratégiával is; a program a város európai karakterének további erősítésére összpontosított, hazai és külföldi turistákat vonzva, a város kulturális infrastruktúráit javítva, a közönséget számát és a proaktív polgárok kulturális tevékenységekben való részvételét növelve. A program a város közelmúltbeli történelmének legnehezebb időszakaszait is feltárta, különösen a Szovjetunió, Lengyelország és Németország között a második világháború végén végrehajtott lakosságcserét.

4.2.Hatékonyság

A rendelkezésre álló (többnyire minőségi) bizonyítékok összességében azt mutatják, hogy az EKF továbbra is hatékony uniós fellépés, amely uniós szinten jó megtérülést hoz a viszonylag szerény léptékű uniós beruházáshoz képest: a cím odaítélése önmagában jelentős multiplikátorhatást gyakorol az eseménysorozatnak otthont adó városok által az EKF kulturális programjának megtervezésére és megvalósítására szánt támogatás összegére, valamint az érdekeltek – többek között a regionális és nemzeti hatóságok és magánszektorbeli hozzájárulók – széles körénél jelentős mértékben növeli az érdeklődést és a finanszírozási hajlandóságot. Továbbá a Melina Mercouri-díj abszolút értéke – ami az Európai Uniótól az eseménysorozatnak otthont adó városoknak adott egyetlen pénzbeli hozzájárulás – az EKF összköltségéhez képest minimális (EKF-enként 1,5 millió EUR): a 2016-os EKF működési kiadásai Wroclaw esetében körülbelül 86,4 millió EUR-t, Donostia / San Sebastián esetében pedig 49,6 millió EUR-t tettek ki.

Városi szinten, mind Donostia / San Sebastián, mind Wroclaw nagyon erős és sikeres megvalósítási mechanizmust és irányítási rendszert hozott létre; és mindkét város felhasznált nemzeti és uniós forrásokat (pl. az Európai Regionális Fejlesztési Alapot) a magas művészi színvonalú és a szokásosnál jóval nagyobb méretű kulturális programok végrehajtására.

Az értékelés ugyanakkor arra is rámutat, hogy az EKF vendégül látása egy erőforrás-igényes választás marad, ami kihívásokkal telinek bizonyulhat: Donostia / San Sebastián tényleges költségvetése például az eredeti pályázati szakaszban tervezetthez képest jelentősen (mintegy 40 %-kal) csökkent, aminek a túl ambiciózus eredeti javaslat volt az oka, továbbá amiatt következett be, mert az összes területi szinten nagyon erős nyomás nehezedett az állami költségvetési ágazatokra és politikai nyomást gyakoroltak annak érdekében, hogy a költségvetési erőforrásokat inkább más városi ügyekre fordítsák, valamint a gyenge gazdasági feltételek mellett hiányzott a kapacitás a magánszektorbeli támogatás felkutatására is.

4.3.Eredményesség

Az Európa Kulturális Fővárosa cím mindkét birtokosa sikeresnek bizonyult a pályázataikban meghatározott rövid távú célok elérésében, elsősorban az európai dimenzióval bíró és hangsúlyos polgári részvétellel zajló kiterjedt és innovatív kulturális programok megvalósításában. Habár teljesen eltérő jövőképekkel, programokkal és végrehajtási stílusokkal rendelkeztek, mindkét város eredményesen használta fel az EKF címet az európai visszhangot keltő helyi érdekeltségű témák felderítésére és megfogalmazására.

Donostia / San Sebastián a már meglévő kulturális kínálattól egyértelműen eltérő tevékenységeket támogatott; a kulturális programok a helyi és nemzetközi közönség szórakoztatása vagy a város népszerűsítése érdekében való egyszerű megrendezésével szemben az EKF-eseménysorozat keretében egy összetett és érzékeny kérdéssel – nevezetesen a múltbéli erőszakkal és a város közösségei közt fennálló különbségekkel – foglalkoztak. Az értékelés elismeri, hogy ez egy „bátor döntés” volt, ugyanakkor azt is beismeri, hogy ennek a döntésnek a jövőbeli társadalmi hatásait nehézkes mennyiségi szempontból felmérni és megérteni. Habár Donostiát / San Sebastiánt nem foglalkoztatta a már így is jelentős nemzetközi profiljának nemzetközi kommunikációs és idegenforgalmi attrakciók révén való megerősítése, a számadatok mindenesetre azt mutatják, hogy összesen 1,08 millió ember látogatott ki az EKF keretén belül rendezett eseményekre, és a látogatók 5–10 %-a külföldről érkezett.

Másrészt a kulturális élet helyi szereplőinek hálózata figyelemre méltó módon kibővült: az eseménysorozat évében közreműködő szervezetek majdnem 80 %-a együttműködött más szervezetekkel, ami az esetek többségében új szakmai kapcsolatok kiépítését jelentette, amire az EKF-eseménysorozat évének megrendezése nélkül valószínűleg nem került volna sor.

Wroclaw a város számára kidolgozott szélesebb körű fejlesztési stratégia szerves részeként kiterjedt kulturális programot valósított meg, de különösen sikeresnek bizonyult a nemzetközi látogatók vonzása terén is: a Wroclaw városának megbízásából elkészített kutatás szerint 2016-ban mintegy 5 millió turista látogatta meg Wroclawot, akik közül 1,6 millióan külföldről érkeztek. A Lengyel Központi Statisztikai Hivatal adatai azt mutatják, hogy 2015-höz képest 2016-ban 50 000 nemzetközi turistával több szállt meg Wroclaw szállodáiban. Az EKF-eseménysorozat a városon belüli és nemzetközi szereplőkkel való kulturális együttműködés és hálózatosodás megerősítése terén is eredményes volt: a végrehajtott projektek kétharmada rendelkezett nemzetközi kapcsolatokkal, illetve számolt be 42 másik – főként európai, de Brazíliát, Japánt és az Egyesült Államokat is magában foglaló – ország szervezeteivel vagy művészeivel folytatott, számos formában megvalósuló együttműködésről. A kommunikációs stratégia általánosságban szintén nagyon eredményes volt, 2016-ban mintegy 5 500, az EKF-eseménysorozat évének szentelt újságcikk jelent meg Lengyelországban és 38 másik országban.

Az EKF-kijelölés nélkül valószínűtlen, hogy ilyen mértékű előnyök jelentkeztek volna; ebben az értelemben az EKF-fellépés egyértelmű európai hozzáadott értéket teremtett.

4.4.Fenntarthatóság

Az értékelés arra a következtetésre jut, hogy a 2016-os két EKF-eseménysorozat nagyon eltérő lehetőségeket kínál tevékenységei és a továbbfejlesztett kulturális irányítás fenntarthatósága számára.

Donostia / San Sebastián esetében az EKF-eseménysorozat utógondozási stratégiája általában korlátozott volt és a kezdetektől fogva hiányzott az egyértelmű hivatalos stratégia, valamint a politikai pártok egyetértése arról, hogy miként kéne az EKF örökségének kinéznie.

Habár a kulturális szereplők általában még a helyükön vannak és 2016 után is erőteljes kulturális tartalmat kínálnak, ez inkább a város már meglévő erős kulturális lábnyomának és nem az EKF-program bármilyen konkrét örökségének köszönhető.

Másrészt a wroclawi utógondozási stratégia sokkal kidolgozottabb és koordináltabb volt és több lehetőséget kínált az EKF-eseménysorozat hatásainak hosszú távú fenntarthatósága számára – az erőteljes és lineáris politikai irányításnak is köszönhetően. A Wroclawi Egyetem által az EKF-eseménysorozat éve alatt elvégzett különféle kutatási és értékelési tevékenységekből származó információkat is felhasználták e stratégia készítése során. Az EKF-eseménysorozat lebonyolítási struktúrája és a szociális ügyekért és kultúráért felelős önkormányzati osztályok is javaslatot nyújtottak be a 2017–2020 közötti és azon túlnyúló stratégiára: „Kultúra – A jelen!” (Kultura – Obecna!). A stratégia továbbá megőrzi a „mikroGRANTY” nevű projektet, ami a helyi kulturális kapacitás kiépítésére szolgáló pénzügyi támogatási kezdeményezés.

4.5.Koherencia