Egy másik kérdéskör, amely a múltban vitákat váltott ki, a fegyelmi eljárásokat érinti. Ezen a területen a Tanács megosztott felelősséggel bír a független igazságügyi felügyelőséggel együtt, amely 2017 januárjában további hatásköröket kapott a bírák integritásának ellenőrzésére, többek között a személyes vagyonnyilatkozatok ellenőrzése révén, és központibb szerepet kapott a fegyelmi eljárások kezdeményezésében. A külső szakértelem igénybevételére vonatkozó bizottsági ajánlás nyomán nemrég egy projekt indult a Bizottság Strukturálisreform-támogató Szolgálatának és az Európa Tanácsnak a segítségével. A projekt várhatóan 2019-ben fejeződik be.

Az elmúlt év során több bírósági vezetőt kineveztek, és úgy tűnik, hogy ezek a kinvezések általában nem jártak jelentős vitákkal. Márciusban a szófiai városi bíróság új elnökének kinevezésére irányuló eljárás eredménytelenül zárult, mivel a Tanács bírái megosztottan szavaztak. A szófiai városi bíróságot 2014-ben és 2015-ben is jelentős botrányok övezték, azóta pedig egy új vezetés alatt teljes átalakuláson ment keresztül. Mivel azonban az elnök 2017 nyarán személyes okokból lemondott, a bíróság állandó vezetés nélkül maradt. A Tanács számára fontos lesz annak biztosítása, hogy ez a kinevezés nyílt és átlátható eljárás keretében történjen annak érdekében, hogy az új elnök élvezhesse mind a nyilvánosság, mind pedig a bíróságon dolgozó bírák bizalmát.Folyamatban van a szervezett bűnözési ügyekre különbíróság új elnökének kinevezésére irányuló eljárás is. Általánosságban véve elmondható, hogy bírósági kinevezések alapjául szolgáló versenyvizsgák előkészítés alatt állnak, kezdve a Legfelsőbb Semmítőszékkel, végső soron pedig a bírói kar minden szintjére kiterjedően. Az ilyen versenyvizsgák az átláthatóság fontos elemét képezik, és fontos, hogy a Legfelsőbb Bírói Tanács gondoskodjon hatékonyságukról az üres álláshelyek rendszeres betöltése érdekében.

A 2017 novembere óta eltelt évben Bulgáriában stabil volt a kormányzat, ami elősegítette a reformfolyamatot. A legjelentősebb lépés az általános korrupcióellenes keret reformjának elfogadása volt 2018 januárjában. Más területeken is folytatódott a munka, többek között a korábban elfogadott reformok végrehajtása terén. Néhány területen még folyamatban vannak reformok, vagy a megbeszélések a megfelelő ütemben haladnak. A jogalkotási fejlemények azonban egyes esetekben továbbra is ellentmondásosnak bizonyultak. Egyes esetekben a jogalkotási folyamat képes volt reagálni és alkalmazkodni, míg máskor a jogszabályok elfogadása után is ellentmondásos maradt a helyzet.Összességében azonban a jogalkotási rendszer kiszámíthatóbban és kevésbé vitathatóan valósította meg a reformokat, mint korábban.

Ez a jelentés ismerteti a 2017 novembere óta a 2017. januári jelentésben szereplő ajánlások nyomon követése terén tett további előrelépést. A korábbi évekhez hasonlóan a jelentés a bolgár intézményekkel való szoros együttműködés, valamint a civil társadalom és más érdekelt felek – beleértve a többi tagállamot is – hozzájárulása alapján, a Bizottság által végzett alapos elemzés eredményeként jött létre.

3.2. A második értékelési kritérium: Jogi keret

4. ajánlás: El kell fogadni a büntetőeljárásról szóló törvény és a büntető törvénykönyv módosításait a magas szinten elkövetett korrupciós ügyek és a súlyos szervezett bűnözéssel összefüggő ügyek büntetőeljárás alá vonását szabályozó jogi keret javítása érdekében.

A 2017 januárjában közzétett jelentés kulcsfontosságú fennmaradó kihívásként határozta meg a bolgár büntető törvénykönyv és a büntetőeljárások hiányosságainak kezelését, különösen a bolgár büntető igazságszolgáltatási rendszer kapacitása növelésének céljából, hogy az hatékonyan léphessen fel a magas szinten elkövetett korrupció és szervezett bűnözés ellen.

Bulgária az évek során számos konkrét jogalkotási intézkedést hozott ezen aggályok kezelésére, amelyeket 2017-ben a büntetőeljárásról szóló törvény további módosításai követtek. A legfontosabb változások között szerepelt a magas szintű korrupciós ügyek átadása a szervezett bűnözési ügyekkel foglalkozó különbíróságnak, valamint a bíróságok azon hatáskörére vonatkozó szabályok szigorítása, hogy az ügyeket formai okokból visszautalják az ügyészséghez. Az ilyen formai és eljárási hibákon alapuló visszautalásokra most már csak a bírósági eljárás legelején, előzetes meghallgatás keretében kerülhet sor.

Ezek a módosítások már hatályosak. A szakosított ügyészség további forrásokat is kapott a többletmunkához, és folyamatban vannak a különbíróság számára további források biztosítását célzó eljárások. A módosítások a bírósági eljárások gyorsaságára olyan hatást gyakoroltak, hogy az eljárás korai szakaszában több visszautalásra került sor. Ez talán egy átmeneti szakaszban természetesnek tekinthető, részben tükrözve, hogy a bírák az új szabályok kapcsán óvatos megközelítést alkalmaznak. Az előzetes szakasz befejezését követően ezt idővel gyorsabb haladás révén kell ellensúlyozni.

A büntetőeljárásról szóló törvény már elfogadott 2017. évi módosításai mellett az elmúlt évben egyeztetések folytak a bulgáriai büntetőeljárások rendkívül összetett és formalista eljárási keretének kezeléséről. Az egyeztetések az elmúlt években a bolgár hatóságok és külső szakértők által mind a folyamatos igazságügyi reformstratégia keretében, mind pedig konkrétabban a korrupciós ügyek nyomozása és büntetőeljárás alá vonása keretének javítása érdekében készített számos elemzésre épültek.

Ezek az egyeztetések az igazságügyi minisztérium irányítása alatt álló munkacsoportokban folytak, amelyekben az igazságszolgáltatás képviselői és tudományos szakértők is részt vettek. 2018 folyamán több olyan kérdésben is sikerült megegyezésre jutni, amelyek esetében az a döntés született, hogy nincs szükség jogalkotási lépésekre.Azokban az esetekben, mikor az a döntés született, hogy nincs szükség jogalkotásra, fontos, hogy figyelembe vegyék a lehetséges nem jogalkotási intézkedéseket a mögöttes kihívások kezelése érdekében.

Az elemzések által felvetett kérdések közül néhány továbbra is megfontolás tárgyát képezi a lehetséges jogalkotási nyomon követés szempontjából. Az egyik példa, amely a felmerült kihívások lényegét érinti, a tárgyalást megelőző eljárás megindítására vonatkozó küszöb meghatározásához, és ehhez kapcsolódóan az „előzetes vizsgálatok” alkalmazásához kapcsolódik, amelyeket a büntetőeljárásról szóló törvény nem szabályoz, és amelyek esetében az összegyűjtött információk nem használhatók fel bizonyítékként a bíróság előtt. Hatékonysági érvek szólnak az előzetes vizsgálatok alkalmazása mellett és ellen is, ami az ügyészségi határozatok bírósági felülvizsgálatának mechanizmusai körüli érzékeny kérdésekhez is kapcsolódik. Egy másik érzékeny kérdés, amelyről még nem született döntés, a legmagasabb rangú igazságügyi pozíciókat betöltő személyek – köztük a hivatalban lévő legfőbb ügyész – törvénysértésekkel és bűncselekményekkel kapcsolatos súlyos vádak esetén való felelősségre vonására irányuló eljárásokkal kapcsolatos.

Végezetül a büntető törvénykönyv tekintetében a kormány célzott módosításokat készített, amelyek célja az állami szektorban a korrupciós bűncselekmények büntetőeljárás alá vonásának megkönnyítése, valamint a büntetőjog alkalmazásának a magánszektorbeli korrupcióra történő kiterjesztése volt. Ezek a módosítások ellentmondásosnak bizonyultak, és a bolgár parlamentben még folyamatban vannak az egyeztetések.

Az alapos mérlegelés és az érdekelt felekkel folytatott konzultáció fontos az e fennmaradó kérdésekre vonatkozó további lépésekről való döntésnél, különös tekintettel a nyomozás általános rendszerére és a kulcsfontosságú intézmények közötti egyensúlyra gyakorolt lehetséges következményekre. Továbbá, míg a második értékelési kritérium a lehetséges jogalkotási megoldásokra összpontosít, a mögöttes kihívások szorosan kapcsolódnak a szélesebb körű igazságügyi reformstratégiával és a korrupciós nyomozásokkal összefüggésben felvetett kérdésekhez, amelyek a harmadik és negyedik értékelési kritérium alá tartoznak.

A második értékelési kritériummal kapcsolatos elemzés alapján Bulgária jelentős előrelépést tett a 4. ajánlás terén, és konkrét lépéseket tett a vonatkozó jogi keret javítására. Számos, a harmadik és negyedik értékelési kritériummal összefüggésben is releváns kérdést a bolgár hatóságok még mindig vizsgálnak. A második referenciaérték ideiglenesen lezártnak tekinthető, a jogszabályi változások folyamatos nyomon követésétől függően.

3.3. A harmadik értékelési kritérium: Az igazságügyi reform folytatása

5. ajánlás: Nyilvános konzultáció céljából közzé kell tenni egy jelentést, amely részletezi a nemzeti igazságügyi reformstratégia végrehajtásának eredményeit és meghatározza a még meghozandó intézkedéseket. A stratégia végrehajtásának fennmaradó időtartamára ki kell dolgozni egy mechanizmust az eredményekről szóló folyamatos nyilvános jelentéstételre vonatkozóan. 6. ajánlás: Foglalkozni kell a leginkább túlterhelt bíróságok munkaterhelésével az új munkateher-szabványok alapján, valamint az elektronikus igazságszolgáltatás fejlesztésével párhuzamosan megállapodásra kell jutni az igazságszolgáltatási térkép reformjára vonatkozó ütemtervről. 7. ajánlás: Ki kell dolgozni egy ütemtervet a Strukturálisreform-támogató Szolgálat jelentésében foglalt, az ügyészség reformját és más intézményekkel fenntartott kapcsolatát illető ajánlások végrehajtására vonatkozóan, ideértve a szélesebb körű nyilvánosság előtti, eredményeket összefoglaló jelentéstételi mechanizmust is. 8. ajánlás: Ki kell dolgozni az EJEB-ítéletekről szóló tanulmányban foglalt ajánlások végrehajtásának ütemtervét, mely magában foglalja a szélesebb körű nyilvánosság előtti, eredményeket összefoglaló jelentéstételi mechanizmust is.

Az igazságügyi reform terén folyó munka folytatódik a 2014. évi igazságügyi reformstratégiában meghatározott különböző területeken. Ebben az összefüggésben a kormány folytatta az érdekelt felekkel a konzultatív Igazságügyi Reformtanácsban folytatott megbeszéléseket, és kialakította azt a gyakorlatot, hogy rendszeresen közzéteszi az előrehaladással és a reformfolyamat további prioritásaival kapcsolatos fejleményeket. Mivel a jelenlegi reformstratégia 2020-ban lezárul, e mechanizmusok kiindulópontként szolgálhatnak egy szélesebb körű társadalmi vitához a bolgár igazságszolgáltatás jövőjéről és a 2020 utáni lehetséges reformkezdeményezések prioritásairól. Ez a vita a Legfelsőbb Bírói Tanácsra is kiterjedne, amely a bolgár bírói kar irányítására vonatkozóan széles körű, független hatáskörökkel rendelkezik.

E tekintetben kulcsfontosságú kérdés a bíróságok munkaterhének kezelése és ehhez kapcsolódóan az igazságügyi térkép esetleges jövőbeli reformjának kérdése. Az ügyészség most egy olyan kísérleti projektet folytat, amelynek célja egy szélesebb körű reform irányába vezető első lépéseként korlátozott számú helyi ügyészség konszolidálása. A bíróságok terén a Legfelsőbb Bírói Tanács óvatos megközelítést alkalmaz; egy folyamatban lévő projekt eredményére vár, és egyre valószínűtlenebbnek tűnik a bírósági térkép általános reformja a közeljövőben. Ehelyett kezdeményezéseket tettek a polgári jogi ügyekben a hatásköri szabályok módosítása útján a jellemzően Szófiában található, leginkább leterhelt bíróságok munkaterhe megosztására más bíróságokkal. Ez a megközelítés a kormány támogatását élvezi, és már a közelmúltban konkrét, a Nemzetgyűlésben elfogadott módosításokat eredményezett. E jogalkotási kezdeményezések mellett a Legfelsőbb Bírói Tanács a közelmúltban számos eljárást indított, amelyek célja bírói álláshelyek szófiai magasabb szintű bíróságokhoz történő áthelyezése. Ezek a jogalkotási és irányítási erőfeszítések fontosak lesznek az e bíróságokra nehezedő nyomás rövid távú enyhítéséhez. Hosszabb távon strukturálisabb jellegű reformokra lesz szükség a hatékony és eredményes igazságszolgáltatás biztosítása érdekében.

Az igazságügyi reformstratégia egy másik kulcsfontosságú eleme a korrupcióval és a szervezett bűnözéssel kapcsolatos ügyek igazságügyi nyomon követésére szolgáló keret javítása. 2016-ben egy több tagállam tapasztalt ügyészeiből álló csoport – a Bizottság Strukturálisreform-támogató Szolgálatának támogatásával – jelentést készített a bolgár ügyészségről, és számos ajánlást fogalmazott meg a bolgár hatóságok számára. A 2016. decemberben készült jelentésben szereplő ajánlások képezték a bolgár hatóságok által 2017-ben kiadott ütemterv alapját, és számos ajánlást már konkrét intézkedésekkel követtek nyomon, így például a szervezett bűnözéssel foglalkozó szakosított ügyészség megerősítésével, amelynek most már a hatáskörébe tartoznak a magas szinten elkövetett korrupciós ügyek is. Néhány ajánlást nem támogattak a hatóságok. A bolgár hatóságok problémásnak találták az ügyészségek vezetőségének a konkrét ügyekben való fokozottabb részvételére irányuló ajánlást, mivel a hierarchia egyedi ügyekben betöltött szerepének ilyen hivatalos elismerése visszalépésnek tűnne a múltban problémásnak tartott rendszer felé. Több ajánlás is konkrét intézkedéseket eredményezett a bolgár hatóságok részéről, beleértve a lehetséges jogszabály-módosítások mérlegelését, amelyek közül néhány még folyamatban van, valamint különböző szervezeti intézkedéseket, elsősorban az ügyészségen belül. Idő kell ahhoz, hogy ez a munka kifejtse a hatását, és állandó és folyamatos figyelemre lesz szükség az ügyészség vezetősége részéről ahhoz, hogy a siker tartós legyen.

Az ügyészség 2016. évi független elemzése különösen átfogó projekt volt, de hasonló erőfeszítéseket kísérték a bolgár hatóságok részéről, válaszul az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében kiadott korábbi jelentésekben megfogalmazott ajánlásokra. Bulgária külön megvizsgálta az Emberi Jogok Európai Bíróságának azon ítéleteit, melyek hiányosságokat tártak a bűncselekmények nyomozásainak hatékonysága terén, azzal a céllal, hogy azonosítsa azokat a visszatérő kihívásokat, amelyek jogalkotási vagy egyéb intézkedések révén orvosolhatók. Ezt a munkát egy 2017-es ütemterv követte, amely számos intézkedési területet határozott meg, és e tevékenységek becsatornázódtak a fent említett jogszabályi változásokkal kapcsolatos egyeztetésekbe, valamint különböző irányítási vagy szervezeti jellegű intézkedésekhez vezettek.