EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2020.12.15. COM(2020) 842 final 2020/0374(COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a digitális ágazat vonatkozásában a megtámadható és méltányos piacokról (digitális piacokról szóló jogszabály) (EGT-vonatkozású szöveg) {SEC(2020) 437 final} - {SWD(2020) 363 final} - {SWD(2020) 364 final}



INDOKOLÁS 1.A JAVASLAT HÁTTERE •A javaslat indokai és céljai A digitális szolgáltatások fontos innovatív előnyöket biztosítanak a felhasználók számára, és a belső piachoz is hozzájárulnak, hiszen új üzleti lehetőségeket biztosítanak, és elősegítik a határokon átnyúló kereskedelmet. Ma a napi tevékenységek széles körére kiterjednek ezek a digitális szolgáltatások, beleértve az online közvetítő szolgáltatásokat is, mint például az online piacterek, online közösségi hálózati szolgáltatások, online keresőprogramok, operációs rendszerek vagy szoftveralkalmazás-áruházak. Növelik a fogyasztók választási lehetőségeit, javítják az ágazat hatékonyságát és versenyképességét, valamint a polgárok társadalmi részvételét is fokozhatják. Míg azonban Európa digitális gazdaságában több mint 10 000 online platform üzemel – nagy részük kkv –, a megtermelt összérték legnagyobb része csupán néhány nagy online platformnál összpontosul. A nagy platformok úgy jöttek létre, hogy kihasználták az ágazat jellemzőiből adódó előnyöket, például az erőteljes hálózati hatást, gyakran a saját platform-ökoszisztémájukba ágyazódtak, és e platformok képviselik a mai digitális gazdaság legfontosabb építőelemeit, továbbá a végfelhasználók és az üzleti felhasználók közötti ügyletek többségét is ezek a platformok közvetítik. E vállalkozások közül sok átfogó módon végzi a végfelhasználók nyomon követését és a velük kapcsolatos profilalkotást. Néhány nagy platform egyre inkább kapuként vagy kapuőrként szolgál az üzleti felhasználók és a végfelhasználók között, pozíciója állandósult és tartós, gyakran az alapvető platformszolgáltatásaik körül létrejött konglomerátum-ökoszisztémák eredményeként, ami megerősíti a meglévő belépési korlátokat. Ezek a kapuőrök jelentős hatást gyakorolnak a digitális piacokra történő belépésre, irányításuk alatt tartják azt, ugyanakkor be vannak ágyazódva e digitális piacokba, ami azzal jár, hogy számos üzleti felhasználó nagy mértékben függ e kapuőröktől, ez pedig egyes esetekben az üzleti felhasználók irányába tanúsított tisztességtelen magatartáshoz vezet. Negatív hatást gyakorol továbbá az érintett alapvető platformszolgáltatások piacának megtámadhatóságára is. A tagállamok szabályozási kezdeményezései nem tudják ezeket a hatásokat teljes mértékben kezelni, és uniós szintű fellépés nélkül a belső piac széttagoltságához vezethetnek. A tisztességtelen gyakorlatok és a megtámadhatóság hiánya a digitális ágazatban elégtelen eredményekkel jár, ami az európai fogyasztók kárára magasabb árakat és gyengébb minőséget, valamint kisebb választékot és innovációt jelent. E problémák megoldása kiemelt fontossággal bír egyrészt a digitális gazdaság méretét (a becslések szerint 2019-ben a globális GDP 4,5–15,5 %-át teszi ki, és növekvő tendenciát mutat), másrészt az online platformok digitális piacon játszott fontos szerepét tekintve, annak társadalmi és gazdasági vonatkozásaival együtt. Bár e jelenségek közül néhány a digitális ágazatra és az alapvető platformszolgáltatásokra jellemző, és bizonyos mértékig más ágazatokban és piacokon is megfigyelhető, a javaslat hatálya a digitális ágazatra korlátozódik, mivel a belső piac szempontjából a problémák ott a legsürgetőbbek. A digitális ágazatban a piac korlátozott megtámadhatósága és a tisztességtelen gyakorlatok sokkal gyakoribbak és hangsúlyosabbak egyes digitális szolgáltatások esetében, mint másoknál. Különösen jellemző ez a széles körben elterjedt és sokak által használt digitális szolgáltatások és infrastruktúrák esetében, amelyek főként közvetlenül az üzleti felhasználók és a végfelhasználók között közvetítenek. Az uniós versenyjogi szabályok kapcsán nyert végrehajtási tapasztalatok, számos szakértői jelentés és tanulmány, valamint az online nyilvános konzultáció eredményei azt mutatják, hogy számos olyan digitális szolgáltatás van, amelyre a következők a jellemzők: i. erősen koncentrált többoldalú platformszolgáltatások, ahol általában egy vagy nagyon kevés digitális platform jelentős önállósággal határozza meg a kereskedelmi feltételeket; ii. néhány digitális platform kapuként szolgál az üzleti felhasználók számára az ügyfeleik eléréséhez és fordítva; továbbá iii. e nagy digitális platformok gyakran visszaélnek kapuőri szerepükből adódó piaci erejükkel, a gazdasági szempontból függő helyzetben lévő üzleti felhasználók és ügyfelek irányába tanúsított tisztességtelen magatartás formájában. A javaslat ezért néhány „alapvető platformszolgáltatásra” korlátozódik, ahol az azonosított problémák a legnyilvánvalóbbak és szembeötlőek, és ahol a korlátozott számú, az üzleti felhasználók és a végfelhasználók számára kapuként szolgáló nagy online platform jelenléte a szóban forgó szolgáltatások és az ilyen platformokra jellemző piacok terén elégtelen megtámadhatósághoz vezetett vagy valószínűsíthetően vezetni fog. Ezen alapvető platformszolgáltatások közé tartoznak a következők: i. online közvetítő szolgáltatások (beleértve például a piactereket, alkalmazás-áruházakat és egyéb ágazatokban, például a mobilitás, a közlekedés vagy az energia terén működő online közvetítő szolgáltatásokat), ii. online keresőprogramok, iii. közösségi hálózatok, iv. videomegosztóplatform-szolgáltatások, v. számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatások, vi. operációs rendszerek, vii. felhőszolgáltatások és viii. hirdetési szolgáltatások, beleértve a hirdetési hálózatokat, hirdetési piactereket és bármely egyéb hirdetési közvetítő szolgáltatást, ahol e hirdetési szolgáltatások az említett egyéb alapvető platformszolgáltatás közül egyhez vagy többhöz kapcsolódnak. Az a tény, hogy egy digitális szolgáltatás alapvető platformszolgáltatásnak minősül, nem jelenti azt, hogy a megtámadhatósággal és a tisztességtelen gyakorlatokkal kapcsolatos problémák ezen alapvető platformszolgáltatások valamennyi szolgáltatója esetében felmerülnek. Inkább arról van szó, hogy ezek az aggályok különösen hangsúlyosak akkor, ha ezt az alapvető platformszolgáltatást egy kapuőr nyújtja. Az alapvető platformszolgáltatók akkor minősülnek kapuőrnek, ha: i. jelentős hatást gyakorolnak a belső piacra, ii. az ügyfelekhez vezető egy vagy több fontos kaput üzemeltetnek, továbbá iii. műveleteik során állandósult és tartós pozíciót élveznek vagy várhatóan élvezni fognak. Ez a kapuőr-státusz meghatározható vagy egyértelműen körülírt és megfelelően számszerűsíthető mérőszámokkal, amelyek adott szolgáltatók kapuőr-státuszának meghatározásához megdönthető vélelemként szolgálhatnak, vagy eseti alapon, piaci vizsgálat révén végzett minőségi értékeléssel. A kapuőrökkel kapcsolatban azonosított problémákat a meglévő uniós jogszabályok vagy a tagállamok nemzeti jogszabályai nem (vagy nem hatásosan) kezelik. Bár számos tagállamban hoztak jogalkotási kezdeményezéseket vagy tárgyalnak ilyen kezdeményezésekről, ezek a problémák kezeléséhez nem lesznek elégségesek. Míg e kezdeményezések az adott ország területére korlátozódnak, a kapuőrök jellemzően határokon átnyúló módon, gyakran globális léptékben működnek, és gyakran az egész világra kiterjedő módon érvényesítik üzleti modelljeiket. Uniós szintű fellépés nélkül a meglévő és a kidolgozás alatt lévő nemzeti jogszabályoknál előfordulhat, hogy a platformok működési terének szabályozása egyre inkább széttagolttá válik. A javaslat célja tehát az, hogy lehetővé tegye a platformok számára teljes potenciáljuk kiaknázását oly módon, hogy uniós szinten kezeli a tisztességtelen gyakorlatok és az elégtelen verseny legszembetűnőbb előfordulásait, hogy a végfelhasználók és az üzleti felhasználók számára egyaránt lehetővé tegye a platformgazdaság és a digitális gazdaság egésze által nyújtott összes előny kihasználását egy megtámadható és méltányos környezetben. A Bizottság „Európa digitális jövőjének megtervezése” című közleményében hangsúlyozta a digitális gazdasággal összefüggésben felmerülő aggályok kezelésének szükségességét, amelyben úgy vélte, hogy „az egységes piac logikája alapján további szabályokra lehet szükség a könnyű piacra jutás, a méltányosság és az innováció, valamint a piacra lépés lehetősége és a versenyjogi vagy gazdasági megfontolásokon túlmutató közérdek biztosítása érdekében”. A közleményben az is szerepelt, hogy a Bizottság „tovább vizsgálja az előzetes szabályokat annak biztosítása érdekében, hogy a hálózatokra kapuőri minőségükben jelentős hatást gyakorló nagy platformok jellemezte piacok az innovátorok, a vállalkozások és az új piaci szereplők számára méltányosak és könnyen hozzáférhetőek legyenek”. •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel Ez a javaslat a már meglévő P2B rendeletre épül, de nem ellentétes annak rendelkezéseivel. A jelen javaslatban alkalmazott fogalommeghatározások összhangban állnak az említett rendelet fogalommeghatározásaival, különös tekintettel az „online közvetítő szolgáltatások” és az „online keresőprogramok” fogalommeghatározására. A mérettől vagy pozíciótól függetlenül minden online platformra alkalmazandó átláthatósági és tisztességes magatartásra irányuló, a P2B rendelet által bevezetett alapszabályok mellett a jelen javaslat egyértelműen meghatározott kötelezettségeket fogalmaz meg az alapvető platformszolgáltatásokat határokon átnyúló módon nyújtó, igen korlátozott számú szolgáltatóra vonatkozóan, amely szolgáltatók fontos kapuként szolgálnak az üzleti felhasználók számára a végfelhasználók eléréséhez. A Bizottság számára pedig előnyös lehet az említett kötelezettségek érvényesítése terén az az átláthatóság, amelyet az online közvetítő szolgáltatásoknak és az online keresőprogramoknak a P2B rendelet értelmében kell biztosítaniuk olyan gyakorlatok tekintetében, amelyek a felsorolt kötelezettségek alapján akár jogellenesek is lehetnek, ha azokat kapuőrök folytatják. A javaslat továbbá a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabályra irányuló javaslattal is teljes összhangban áll. A digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály egy horizontális kezdeményezés, amely olyan témákkal foglalkozik, mint például az online közvetítő szolgáltatók harmadik felek tartalmával összefüggő felelőssége, az online felhasználók biztonsága vagy az információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokat nyújtó különféle szolgáltatók kellő gondosságra irányuló aszimmetrikus, az adott szolgáltatás jelentette társadalmi kockázatok jellegétől függő kötelezettségei. Ezzel szemben a digitális piacokról szóló jogszabályra irányuló javaslat a gazdasági egyenlőtlenségekkel, a kapuőrök tisztességtelen üzleti gyakorlataival és azok negatív következményeivel, például a platformpiacok korlátozott megtámadhatóságával foglalkozik. •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival A javaslat összhangban áll a Bizottság digitális stratégiájával, mivel hozzájárul a tisztességes és versenyképes digitális gazdaság biztosításához, amely az „Európa digitális jövőjének megtervezése” című közleményben megfogalmazott szakpolitikai iránymutatás és célkitűzések három fő pillérjének egyike. Következetes, hatékony és arányos keretet biztosít a digitális gazdaságban mutatkozó problémák kezeléséhez, amelyeket jelenleg nem lehet kezelni, vagy amelyek nem kezelhetők hatékonyan.

A javaslat kiegészíti a meglévő uniós (és nemzeti) versenyjogi szabályokat. A javaslat a kapuőrök tisztességtelen gyakorlataival foglalkozik, amelyek vagy nem tartoznak a meglévő uniós versenyjogi szabályok hatálya alá, vagy e szabályok alapján nem kezelhetők hatékonyan, figyelembe véve, hogy a trösztellenes szabályok érvényesítése csak bizonyos piacok helyzetére vonatkozik, elkerülhetetlenül a korlátozó jellegű vagy visszaélésszerű magatartás elkövetése után avatkozik be, és a jogsértés megállapítása céljából nyomozási eljárásokkal is jár, ami időigényes. A jelenlegi javaslat már előzetesen minimálisra csökkenti a tisztességtelen gyakorlatok strukturális hatásait, miközben nem korlátozza az utólagos, az uniós és a nemzeti versenyjogi szabályok értelmében történő beavatkozás lehetőségét. A javaslat illeszkedik más uniós jogi eszközökhöz, ideértve az Európai Unió Alapjogi Chartáját és az emberi jogok európai egyezményét, az általános adatvédelmi rendeletet és a fogyasztóvédelmi joggal összefüggő uniós vívmányokat. A javaslat az adatvédelmi jogszabályokat is kiegészíti. A részletes fogyasztói profilalkotással összefüggő átláthatósági kötelezettségek segítik az általános adatvédelmi rendelet (GDPR) végrehajtásával összefüggő információszolgáltatást, míg az adatok alapvető platformszolgáltatások közötti kombinálása kiegészíti a GDPR nyújtotta védelem már meglévő szintjét. A javaslat pontosítja, hogy a kapuőrök feladata biztosítani, hogy a rendeletben megállapított kötelezettségeknek való megfelelés az egyéb uniós jogszabályoknak – mint például a személyes adatok és a magánélet védelme vagy a fogyasztóvédelem – való teljes megfelelés mellett valósuljon meg. A javaslat összhangban áll továbbá az egyes ágazatok célirányos és személyre szabott előzetes szabályozásával, beleértve az elektronikus hírközlési szolgáltatásokra vagy a short ügyletekre vonatkozó szabályokat, valamint az offline világban a káros piaci gyakorlatokat célzó jelenlegi kezdeményezésekkel. 2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG •Jogalap A tagállamok eltérő nemzeti szabályokat alkalmaznak vagy terveznek alkalmazni az abból fakadó problémák kezelésére, hogy az üzleti felhasználók jelentős mértékben függnek a kapuőrök által nyújtott alapvető platformszolgáltatásoktól, valamint e kapuőrök által az üzleti felhasználók irányába tanúsított tisztességtelen magatartásból fakadó problémák kezelésére. Ez a helyzet a szabályozás széttagoltságát eredményezi, amennyiben az ilyen kapuőrökkel fennálló, függésen alapuló kapcsolatokban jelentkező tisztességtelen magatartás, továbbá az említett szolgáltatások megtámadhatóságának kezelésére irányuló szabályok eltérnek egymástól különösen a beavatkozás előfeltételeit és annak mélységét illetően, valamint növeli a belső piacon működő vállalatok működési költségeit. Uniós szintű fellépés nélkül ez a helyzet tovább súlyosbodik, ha a több tagállamban is függőben lévő kezdeményezéseket elfogadják, míg más tagállamokban a kapuőrök által nyújtott alapvető platformszolgáltatások tisztességtelensége és korlátozott megtámadhatósága megoldatlan marad. A kapuőrök által nyújtott alapvető platformszolgáltatások természetéből adódó határokon átnyúló jellege miatt a szabályozás széttagoltsága súlyosan aláássa a digitális szolgáltatások egységes piacának működését, valamint általánosságban a digitális piacok működését. Ezért az uniós szintű harmonizáció szükséges, és a kezdeményezés releváns jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 114. cikke. •Szubszidiaritás A tagállamok önállóan nem tudják elérni a javaslat célkitűzéseit, mivel a problémák határokon átnyúló jellegűek, és nem egyetlen tagállamra vagy tagállamok csoportjára korlátozódnak. A digitális ágazat mint olyan és különösen a kapuőrök által nyújtott vagy kínált alapvető platformszolgáltatások határokon átnyúló jellegűek, amit a határokon átnyúló kereskedelem volumene is bizonyít, valamint a jövőbeli növekedés továbbra is kiaknázatlan potenciálja, amit a digitális platformok által közvetített határokon átnyúló kereskedelem mintája és volumene is szemléltet. Európában az összes online kereskedelemnek közel 24 %-a határokon átnyúló jellegű. A digitális szereplők jellemzően több tagállamban vagy akár az egész EU-ban működnek, ami ma különösen igaz az olyan szolgáltatásokra, mint az online hirdetések, online közösségi hálózati szolgáltatások, online piacterek, felhőszolgáltatások, online keresőszolgáltatások videomegosztóplatform-szolgáltatások, számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatások vagy operációs rendszerek. Ennek megfelelően az azonosított problémák uniós relevanciájúak, mivel határokon átnyúló módon merülnek fel, és több tagállamot is érintenek, így nem egyetlen tagállam területére korlátozódnak. Ez különösen igaz a kapuőrök által nyújtott vagy kínált alapvető platformszolgáltatásokra. Még azok a tagállamok is, amelyek egyelőre nem fogadtak el a kapuőrök által nyújtott vagy kínált alapvető platformszolgáltatások tisztességtelen jellegére és korlátozott versenyképességére megoldást kínáló jogszabályokat, egyre többet foglalkoznak ilyen jellegű nemzeti intézkedések elfogadásával. Az EU-n belül az eltérő nemzeti jogszabályok, azon túl, hogy nem eléggé hatékonyak, fokozott széttagoltsághoz és megnövekedett megfelelési költségekhez vezethetnek a nagy piaci szereplők és a rájuk támaszkodó üzleti felhasználók számára. Ugyanakkor az induló vállalkozásokat és a kisvállalkozásokat is negatívan érinti ez a helyzet, mivel akadályozza őket a növekedésben, a határokon átnyúló terjeszkedésben és így az új piacok elérésében, továbbá abban, hogy jobb és diverzifikált termékeket kínáljanak versenyképesebb áron és akár abban is, hogy a digitális ágazatban stabil szereplőkkel versengjenek. Ezért ha a kapuőrök által üzemeltetett alapvető platformszolgáltatásokkal összefüggő tisztességtelen gyakorlatokat uniós szinten kezeljük, a belső piac működése is javul olyan egyértelmű viselkedési szabályok révén, amelyek valamennyi érdekelt fél számára világos jogi keretet biztosítanak, valamint az egész EU-ra kiterjedő intervenciós keret révén, amely lehetővé teszi a káros gyakorlatok időben és hatékonyan történő kezelését. A kapuőrré minősítés egyik feltétele az, hogy az alapvető platformszolgáltatást nyújtó szolgáltató jelentős hatást gyakorol a belső piacra. •Arányosság A javaslat a digitális szolgáltatások egységes piacának megfelelő működéséhez igyekszik hozzájárulni annak biztosításával, hogy azok a piacok, amelyeken a kapuőrök jelen vannak, az egész Unióban megtámadhatók és méltányosak legyenek. Ez várhatóan hozzájárul az innovációhoz, a digitális termékek és szolgáltatások kiváló minőségéhez, a tisztességes és versenyképes árakhoz, valamint a digitális ágazatban a felhasználók számára szabad választást kínál. Ebben az összefüggésben a javaslat csak azokra a digitális szolgáltatásokra összpontosít, amelyeket az üzleti felhasználók és a végfelhasználók a legszélesebb körben használnak („alapvető platformszolgáltatások”), és ahol a jelenlegi feltételek alapján a korlátozott megtámadhatósággal és a kapuőrök által folytatott tisztességtelen gyakorlatokkal összefüggő aggályok a belső piac szempontjából nyilvánvalóbbak és sürgetőbbek. A javaslat tárgyát képező alapvető platformszolgáltatások közé csak azok tartoznak, amelyeknél határozottan bizonyítható i. a jelentős koncentráció, ahol általában egy vagy csupán néhány nagy online platform a (potenciális) versenytársaktól, ügyfelektől vagy fogyasztóktól nagy mértékben függetlenül határozza meg a kereskedelmi feltételeket; ii. néhány nagy online platformtól való függés, amely kapuként szolgál az üzleti felhasználók számára az ügyfeleik eléréséhez és a velük való interakcióhoz; továbbá iii. az alapvető platformszolgáltatók gyakran visszaélnek piaci erejükkel, a gazdasági szempontból függő helyzetben lévő üzleti felhasználók és ügyfelek irányába tanúsított tisztességtelen magatartás formájában. A javaslat tehát csak azokra a szolgáltatókra vonatkozik, amelyek megfelelnek a fentiekben egyértelműen meghatározott, kapuőrökre vonatkozó kritériumoknak. A mennyiségi küszöbértékeknek a megdönthető vélelem alapjaként történő felhasználását a javaslatban meghatározott minőségi kritériumok használata egészíti ki. Ez lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy kapuőrnek minősítse azokat az alapvető platformszolgáltatókat, amelyek a piac tisztességes jellege és megtámadhatósága szempontjából azonos vagy hasonló kockázatokat mutatnak, és ugyanakkor garantálja, hogy a kötelezettségek kizárólag a releváns alapvető platformszolgáltatókra vonatkozzanak. A javaslatban megnevezett kötelezettségek köre azokra a gyakorlatokra korlátozódik, amelyek i. különösen tisztességtelenek vagy károsak, ii. világosan és egyértelműen beazonosíthatók ahhoz, hogy a kapuőrök és az egyéb érdekelt felek élvezhessék a szükséges jogbiztonságot, valamint iii. amelyekkel kapcsolatban elegendő tapasztalat gyűlt össze. A javaslat a Bizottság és az érintett kapuőrök közötti párbeszéd révén lehetőséget nyújt néhány kötelezettség egyedi alkalmazására. Lehetővé teszi továbbá egy alapos piaci vizsgálatot követően olyan egyéb gyakorlatok rugalmas kezelését, amelyek hasonlóan tisztességtelenek, vagy amelyek ugyanúgy veszélyeztetik a tisztességes magatartást és a megtámadhatóságot. Ez a mechanizmus biztosítja, hogy ne kerüljön sor túlszabályozásra, ugyanakkor elkerülhető legyen az ugyanazon kapuőrök által folytatott hasonló gyakorlatokkal kapcsolatos intervenció hiánya, mivel a gyakorlatok az idők során változhatnak. A javasolt intézkedések arányosak, mivel úgy érik el céljukat, hogy a digitális ágazatban működő vállalkozásokra csak célirányos módon rónak terheket. A javaslat azon vállalkozások együttműködését írja elő, amelyek vizsgálat tárgyát képezik, de az adminisztratív költségek arányosak lesznek, és nem valószínű, hogy jelentős többletköltséggel járnának, tekintettel az egyéb uniós jogszabályok (pl. az összefonódás-ellenőrzési rendelet; a fogyasztóvédelmi együttműködési rendelet) alkalmazása miatti, már meglévő szabályozási struktúrákra. Ami a kapuőröket sújtó megfelelési költségeket illeti, e költségek észszerűek lesznek, mivel nagy mértékben helyettesítik azokat a jelentős költségeket, amelyeket a nagy alapvető platformszolgáltatóknak a különböző tagállamokban fokozatosan bevezetett vagy valószínűleg bevezetésre kerülő eltérő szabályozási intézkedéseknek való megfelelés miatt kell viselniük. E költségek közé tartozik a további jogszabályi megfelelésért felelős munkatársak felvétele, akik a vállalati szabályzatokat összevetnék az új szabályokkal, valamint olyan munkatársak alkalmazása, akik tartják a kapcsolatot a Bizottsággal, és válaszolnak a tájékoztatás iránti megkeresésekre. •A jogi aktus típusának megválasztása Az azonosított problémák csak jogszabályi eszközzel kezelhetők hatékonyan. Ráadásul rendeletre van szükség, mivel az közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban, ugyanazokat a jogokat és kötelezettségeket határozza meg az egyes felek számára, és lehetővé teszi a szabályok következetes és hatékony alkalmazását az onlineplatform-gazdaságban megvalósuló, természetéből adódóan határokon átnyúló online közvetített kereskedelemben. Ez a legalkalmasabb a tisztességes magatartással és a megtámadhatósággal kapcsolatban azonosított problémák kezelésére, valamint az egységes piac széttagoltságának megelőzésére a kapuőrök által nyújtott vagy kínált alapvető platformszolgáltatások esetében. 3.AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

•Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk A Bizottság széles körben konzultált az online platformokkal kapcsolatban felmerülő számos problémáról, beleértve a kapuőri szerepet betöltő, igen nagy online platformok gazdasági erejét. Először a Bizottság 2020. június 2. és szeptember 8. között két különálló nyilvános konzultációt folytatott, amely két külön bevezető hatásvizsgálatra vonatkozott, i. A digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálycsomag: az Európai Unió belső piacán kapuőrként fellépő, jelentős hálózati hatással bíró nagy online platformokra vonatkozó előzetes szabályozási eszközre; a másik pedig ii. az új versenyjogi eszközre vonatkozóan. Másodszor a Bizottság az érdekelt felekkel is folytatott konzultációt az onlineplatform-gazdasági megfigyelőközpont által készített időközi jelentésekről, amelyek a jelenlegi kezdeményezést alátámasztják. Harmadszor munkaértekezletek, konferenciák, valamint a JRC által folytatott kutatások járultak hozzá a probléma meghatározásához, és segítették az előzetes szakpolitikai alternatívák azonosítását. Az alkalmazott konzultációs eszközökön túl a Bizottság szolgálatai kétoldalú megbeszéléseket is folytattak az érdekelt felekkel a nyilvános konzultációk és a bevezető hatásvizsgálattal kapcsolatos visszajelzési időszak összefüggésében. Végezetül a tagállamokkal folytatott, főként az e-kereskedelmi szakértői munkacsoporton keresztül zajló strukturált párbeszéd, valamint kétoldalú és többoldalú eszmecserék és konferenciák is hozzájárultak a szakpolitikai alternatívák kidolgozásához. A nyilvános konzultáció általánosságban erőteljes támogatást mutatott egy, a kapuőrök által folytatott tisztességtelen gyakorlatok kezelésére irányuló intervenció iránt. A nyilvános konzultáción és egy, a nemzeti versenyjogi hatóságoknak címzett kérdőíven a válaszadók jelentős többsége ténylegesen egyetértett azzal, hogy léteznek olyan strukturális problémák, amelyeket a jelenlegi versenyjogi szabályok mellett nem lehet kezelni; ugyanez a többség vélte úgy, hogy a Bizottságnak képesnek kell lennie arra, hogy beavatkozzon azokon a piacokon, amelyeken a kapuőrök jelen vannak. Ezt a véleményt megerősítette a vállalkozások és vállalkozói szövetségek nagy többsége, az összes civil társadalmi szervezet (a nem kormányzati szervezeteket, azaz az NGO-kat, valamint a szakszervezeteket is beleértve), valamint az összes hatóság. A fogyasztói szervezetek, mint például a BEUC szintén erőteljesen hangoztatták az online platformokkal és digitális piacokkal összefüggő sajátos aggályokat. E válaszadók úgy vélték, hogy az ezeket az aggályokat kezelni képes intervenció egyfelől megfelelő innovációs ösztönzőket teremtene, másfelől pedig hozzájárulna a fogyasztók rendelkezésére álló választék bővüléséhez, ami pedig megnyitja az utat az új platformok, valamint az innovatív és fokozott adatvédelmet biztosító szolgáltatások előtt. Az online platformok megosztottak e kérdéssel kapcsolatban, a nagy online platformok és az azokat képviselő egyesületek többsége megkérdőjelezi egy új, a kapuőrökre vonatkozó jogi eszköz szükségességét. Másfelől számos kis és közepes platform, különösen azok, amelyek nagy online platformok üzleti felhasználói, támogatásukat fejezték ki egy új, a kapuőrökre vonatkozó jogi eszköz iránt. A tiltakozók arra hivatkoztak, hogy a kapuőr fogalma túl tág, és azt inkább eseti alapon kellene elbírálni, valamint hogy a Bizottság már most is beavatkozhat, ha egy kapuőr a magatartásával megszegi az EUMSZ 102. cikkét. A Bizottság azonban úgy ítélte meg, hogy az EUMSZ 102. cikke nem elegendő ahhoz, hogy a kapuőrökkel kapcsolatos valamennyi problémát kezelje, mivel a kapuőr nem feltétlenül rendelkezik erőfölénnyel, és gyakorlatai nem feltétlenül tartoznak az EUMSZ 102. cikkének körébe, ha az egyértelműen meghatározott érintett piacokon nincs a versenyre gyakorolt igazolható hatás. Az EUMSZ 102. cikke ráadásul nem mindig teszi lehetővé az olyan gyors beavatkozást, amely gyorsaság e sürgető gyakorlatoknak az időben történő és így a leghatékonyabb kezeléséhez szükséges. A válaszadók túlnyomó többsége úgy gondolta, hogy a platformokra vonatkozó célirányos szabályoknak tartalmazniuk kell a kapuőr-platformokra vonatkozó tiltásokat és kötelezettségeket. Azt is javasolták, hogy a korrekciós intézkedések inkább eljárási jellegűek legyenek ahelyett, hogy egy adott magatartást írnak elő. Az érdekelt felek nagy többsége úgy gondolta, hogy a problémás gyakorlatok javasolt felsorolásának vagy „feketelistájának” a kapuőr-platformok egyértelműen tisztességtelen és káros gyakorlataira kell irányulnia. Ami a kapuőr-pozíció fogalommeghatározását illeti, az érdekelt felek megosztottak voltak. Egyes platformok úgy érveltek, hogy ha egyetlen platformvállalkozás kínálatába különböző szolgáltatásokat építenek be, az nem sokat mond a platform erejéről, és ugyanez a helyzet az eszközöknek az egyik területről a másikra történő átcsoportosítására irányuló képességgel. Javasolták, hogy a kapuőri minősítés legyen független az üzleti modelltől, a kapuőrök értékelését rendszeres időközönként vizsgálják felül, a kapuőri minősítés beazonosított tevékenységekre vonatkozzon, és egyes szabályok az egész ágazatra terjedjenek ki. Általánosságban elmondható, hogy az érdekelt felek valamennyi kategóriája rámutatott a magas szintű koherencia és jogbiztonság biztosításának szükségességére, valamint annak biztosítására, hogy a kapuőrök azonosítására használt kritériumok átláthatóak, objektívek és könnyen mérhetőek legyenek. A felhasználók főként a mennyiségi és a minőségi kritériumok kombinációjára utaltak. A nemzeti hatóságok kinyilvánították a kapuőrökre vonatkozó új jogi eszköz iránti támogatásukat, valamint azt, hogy a szabályozás széttagoltságának elkerüléséhez uniós szintű megközelítésre van szükség, ugyanakkor hangsúlyozták annak fontosságát, hogy a jogalkotási projektbe előre vonják be a nemzeti kormányok felelős képviselőit. A civil társadalom és a médiakiadók szintén határozottan támogatják a kapuőrökre vonatkozó új jogi eszközt. Mindkét fél a megfelelő mértékű piaci átláthatóságra, valamint a média bizonyos mértékű sokféleségének garantálására, továbbá a fogyasztói autonómia és döntés tiszteletben tartására szólított fel. • Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása A jelenlegi kezdeményezést egy hatásvizsgálati tanulmány, valamint számos külső tanulmány támasztja alá. Ezenkívül 2018 és 2020 között a Bizottság vagy külső szerződéses partnerei számos nyilvános konzultációt szerveztek, továbbá különböző tanulmányokat és jelentéseket készítettek el. Az onlineplatform-gazdasági megfigyelőközpont 15 tudományos szakértőből álló szakértői csoporttal, valamint egy jelentős háttértanulmánnyal támogatta a kezdeményezést, számos jelentést és elemzést készített, amely a problémák meghatározásával összefüggő munkát segítette. A belső gazdasági kutatómunka és a Közös Kutatóközpont (JRC) szakpolitikai kialakítására vonatkozó támogatása tovább segítette a jelen kezdeményezés alapjául szolgáló hatásvizsgálatot. A tagállamok továbbá online konzultáción is részt vehettek, amelynek eredményeit beépítették az ezen kezdeményezéshez rendelt e-kereskedelmi szakértői munkacsoport ülésének munkájába. A Bizottság végezetül több konferenciát, munkaértekezletet és tudományos szakértőkkel folytatott megbeszélést tartott, akiknek véleménye hozzájárult a probléma körülhatárolásával és a bizonyítékok gyűjtésével kapcsolatos stratégiához. Több tagállam is állásfoglalást adott ki a kapuőr-platformokról, és nem uniós országokból is érkeztek jelentések és tanulmányok, amelyek mind hozzájárultak az eszköz kialakításához. •Hatásvizsgálat A javaslatot alátámasztó hatásvizsgálatot a Bizottság Szabályozói Ellenőrzési Testülete vizsgálta meg, amely 2020. december 10-én kedvező véleményt nyilvánított. Az e javaslatot kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum 1. melléklete tartalmazza a Testület véleményét, ajánlásait és annak ismertetését, hogy az ajánlások miként kerültek figyelembevételre. A 3. melléklet áttekintést nyújt arra vonatkozóan, hogy ez a javaslat kit és hogyan fog érinteni. A Bizottság megvizsgálta azokat a szakpolitikai alternatívákat, amelyek a jelen kezdeményezés általános céljának – a belső piac megfelelő működésének biztosítása a digitális piacokon a tényleges verseny előmozdításával – elérését szolgálják, különös tekintettel egy megtámadható és méltányos online platformkörnyezetre. A kapuőrök problémás magatartásából eredő gondok kezelése érdekében három szakpolitikai alternatíva összehasonlítására került sor: 1. alternatíva – Kapuőrök és önvégrehajtó jellegű kötelezettségek előre meghatározott jegyzéke; 2. alternatíva – A minősítés és a kötelezettségek frissítésének részben rugalmas keretrendszere, beleértve az egyes kötelezettségek végrehajtására irányuló szabályozási párbeszédet; és a 3. alternatíva – Rugalmas alternatíva, amely kizárólag minőségi küszöbértékeken alapul. Ezen alternatívák mindegyike nyitva hagyta a részletesebb kialakítási lehetőségeket a politikai megfontolás előtt, például a mennyiségi küszöbértékek pontos kombinációjával és mértékével, vagy a kötelezettségeknek a minősített kapuőr általi rendszeres be nem tartása esetén rendelkezésre álló korrekciós intézkedések pontos körével kapcsolatban.

Valamennyi alternatíva esetében az uniós szintű végrehajtásért, felügyeletért és érvényesítésért a Bizottság mint illetékes szabályozó testület lesz a felelős. A célzott vállalkozások páneurópai jellege miatt a decentralizált érvényesítési modell nem tűnik kivitelezhető alternatívának, például azon szabályozási széttagoltság fényében, amelyet a kezdeményezés megoldani próbál, és arányos sem lenne, mivel csupán korlátozott számú kapuőr tartozna a javasolt keretrendszer hatálya alá. A nemzeti szakértelemnek a platformgazdaságba történő integrációja érdekében azonban a kezdeményezés előirányozza, hogy a Bizottság bizonyos (pl. a megfelelés hiányával, pénzbírságokkal kapcsolatos) döntések meghozatala előtt folytasson konzultációt a tagállami képviselőkből álló digitális piaci tanácsadó bizottsággal. Az előnyben részesített alternatíva (a 2. alternatíva) a következőkből áll: a) alapvető platformszolgáltatások zárt jegyzéke; b) alapvető platformszolgáltatók kapuőrré minősítésére vonatkozó mennyiségi és minőségi kritériumok kombinációja; c) közvetlenül alkalmazandó kötelezettségek, olyan kötelezettségeket is beleértve, amelyek eredményes végrehajtását a szabályozási párbeszéd segítheti; és d) lehetőség a Bizottság számára, hogy piaci vizsgálatot követően frissítse az eszközt a kapuőrökre vonatkozó kötelezettségek tekintetében: felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén, amennyiben olyan új gyakorlatok azonosítására kerül sor, amelyek ugyanannyira tisztességtelenek és vélhetően akadályozzák a piac megtámadhatóságát, a többi esetben pedig módosító javaslatokkal. A piaci vizsgálatok szintén rámutathatnak arra, hogy módosítani kell az alapvető platformszolgáltatások jegyzékét. Ez az alternatíva azért került előtérbe, hogy a lehető leghatékonyabban lehessen kezelni a jelen kezdeményezés céljait. Lehetővé teszi az összes beazonosított problematikus gyakorlat esetében az időben történő beavatkozást, ugyanakkor szabályozási párbeszédre is módot ad, hogy a minősített kapuőr intézkedéseket hajthasson végre. Az új tisztességtelen gyakorlatok kezelését is lehetővé teszi, és így a dinamikusan változó digitális környezetben a piaci hiányosságok áthidalását. Ugyanakkor azon kapuőrök esetében, amelyekről feltételezhető, hogy a közeljövőben műveleteik során állandósult és tartós pozícióra tesznek szert, de amelyek egyelőre nem rendelkeznek ilyen pozícióval, a javaslat a kötelezettségek arányos alcsoportját határozza meg, amely különösen releváns a megtámadhatóság megóvása és fokozása szempontjából. Az előnyben részesített alternatíva növeli az alapvető platformszolgáltatások, valamint a tágabb értelemben vett digitális ágazat megtámadhatóságát, és segít a vállalkozásoknak leküzdeni a piaci hiányosságokból vagy a kapuőrök tisztességtelen üzleti gyakorlataiból fakadó akadályokat. Segíteni fogja az alternatív platformok megjelenésének előmozdítását, ami kiváló minőségű innovatív termékeket és szolgáltatásokat kínálhat megfizethető áron. A digitális ágazatban az összes szereplőre vonatkozó tisztességesebb és méltányosabb feltételek lehetővé tennék számukra, hogy jobban kiaknázzák a platformgazdaságban rejlő növekedési potenciált. Az előnyök várhatóan nagyobb innovációs potenciált eredményeznek a kisvállalkozások körében, valamint jobb minőségű szolgáltatásokat, és a fogyasztói jólét ezekkel összefüggő javulását. Az előnyben részesített alternatíva keretében az alapvető platformszolgáltatások jobb megtámadhatósága várhatóan közel 13 milliárd EUR-nak megfelelő fogyasztói többletet, tehát az alapforgatókönyvhöz képest közel 6 % növekedést jelent. Az új szabályok eredményeként a fő költség a kapuőrök megfelelési költségeihez kapcsolódik. A kapuőr-platformokon kívüli vállalkozások vonatkozásában a tájékoztatásra vonatkozó kérések teljesítésekor felmerülhetnek bizonyos adminisztratív költségek. Ez utóbbi költségek azonban valószínűleg nem jelentenek komoly emelkedést az olyan megfelelési költségekhez képest, amelyeket a vállalkozásoknak egyébként is viselniük kellene az uniós versenyjog vagy a különféle nemzeti szabályok szerinti információszolgáltatás miatt. A szakpolitikai alternatíváknak az érdekelt felek különböző kategóriáira (kapuőrök, versenytársak, üzleti felhasználók, fogyasztók, szabályozó hatóságok) gyakorolt hatásait részletesen az ezt a kezdeményezést alátámasztó hatásvizsgálat 3. melléklete magyarázza el. A melléklet az érdekelt felek érintett kategóriára vonatkozó kötelezettségek hatását külön-külön is értékeli. Az értékelés a lehetséges mértékben egyaránt mennyiségi és minőségi. A kezdeményezés kkv-kra gyakorolt hatását illetően, mivel nagyon kevéssé valószínű, hogy ők kapuőrnek minősülnek, és így rájuk a kötelezettségek jegyzéke nem vonatkozik, e kezdeményezés rájuk nézve nem jelent többletterhet. Az egyenlő versenyfeltételeket biztosító új szabályok ehelyett lehetővé tennék a kkv-k számára (beleértve az üzleti felhasználókat és az alapvető platformszolgáltatásokat nyújtó szolgáltatókat), hogy a fontos piacra lépési és terjeszkedési korlátok megszüntetésének eredményeként növekedjenek a belső piacon. A tervezett intézkedések eredményeként emellett nagyobb verseny várható a platformok között az üzleti felhasználók tekintetében. Ez várhatóan jobb minőségű szolgáltatásokhoz vezet versenyképesebb árakon, nagyobb termelékenység mellett. Az üzleti felhasználók továbbá magabiztosabb online értékesítést folytathatnának, mert védve lennének a tisztességtelen gyakorlatokkal szemben. Az átfogóbb érvényesítési eszköztár lehetővé fogja tenni a vállalkozások számára, hogy a képességeiknek megfelelően növekedjenek. Ez gazdasági növekedéshez vezet, ami viszont nagyobb adóbevételt jelent a nemzeti hatóságok számára. E kezdeményezés végrehajtásának költsége a Bizottságra nézve a gazdasági előnyökhöz képest alacsony (főként a meglévő munkahelyek új átcsoportosításával jár). A nemzeti hatóságok esetében kisebb adminisztratív költségek merülnének fel. A digitális ágazatban a tisztességes magatartás és a piac fokozott megtámadhatósága nagyobb termelékenységhez vezethet, ami nagyobb gazdasági növekedést eredményezhet. Az alapvető platformszolgáltatások és a digitális piacok fokozott megtámadhatóságának előmozdítása a kereskedelem és a beruházások fokozása szempontjából is különösen fontos. •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés E javaslat olyan intézkedéseket állapít meg, amelyek azokra a nagy alapvető platformszolgáltatókra fog vonatkozni, amelyek megfelelnek a kapuőri minősítés feltételeinek. Az alapvető platformszolgáltatásokat és kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó egyéb szolgáltatók, az üzleti felhasználók és a végfelhasználók számára előnyösek lesznek a javaslatban egyértelműen meghatározott és körülírt kötelezettségek. A javaslat célja konkrétan az, hogy megkönnyítse az alapvető platformszolgáltatások és tágabb értelemben a platformgazdaság fenntartható növekedését, kialakítása szempontjából pedig teljes egészében technológiasemleges. •Alapjogok A javaslat megfelel az Európai Unió Alapjogi Chartájának, az Emberi Jogok Európai Egyezményének, valamint a GDPR-nek. A tisztességtelen gyakorlatok dinamikus frissítésének bevezetéséhez biztosítani kell az Emberi Jogok Európai Egyezményében garantált, a tisztességes eljárásra és a jó közigazgatásra vonatkozó alapvető jogokat, amelyek az uniós intézményekre nézve is kötelezőek. Az új keretrendszer szerint eljárva a Bizottság vizsgálati hatásköre a tisztességes eljáráshoz való jogok teljes körének – mint például a meghallgatáshoz való jog, a megindokolt határozathoz való jog és a bírósági felülvizsgálathoz való jog, a végrehajtás és a szankcionáló intézkedések ellen emelt kifogást is beleértve – hatálya alá tartozik. Ezeket a jogokat közigazgatási eljárások esetében kell alkalmazni. A jelen javaslat által létrehozni kívánt tisztességes és megbízható jogi környezet ezen túlmenően hozzájárul a vállalkozás szabadsága (az Európai Unió Alapjogi Chartájának 16. cikke) tekintetében az alapvető platformszolgáltatókat és üzleti felhasználóikat megillető releváns szabadságok közötti megfelelő egyensúly biztosításához. 4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK A jelen kezdeményezés céljainak optimális módon történő elérése érdekében több intézkedést kell finanszírozni egyrészt bizottsági szinten, ahol 80 teljes munkaidős egyenérték átcsoportosítása várható, valamint tagállami szinten, a tagállami képviselőkből álló digitális piaci tanácsadó bizottságban történő aktív részvétel formájában. A javaslat végrehajtásához szükséges összes pénzügyi forrás a 2021–2027 közötti időszakban 81,090 millió EUR összegű, beleértve az 50,640 millió EUR igazgatási költséget és a 2021–2027 közötti MFF-ben előirányzott, az egységes piac programja és a Digitális Európa program pénzügyi keretösszegéből teljes egészében fedezett 30,450 millió EUR-t. A finanszírozás többek között olyan tevékenységeket fog támogatni, mint az alapvető platformszolgáltatók minősítésének elvégzése, piaci vizsgálatok és bármely egyéb vizsgálati intézkedés, végrehajtási tevékenység és nyomonkövetési tevékenységek elvégzése. A finanszírozás támogatja továbbá a rendelet adott elemeinek rendszeres felülvizsgálatát és a rendelet értékelését, a végrehajtott intézkedések eredményességének és hatékonyságának folyamatos értékelését, valamint a központi informatikai rendszer karbantartásához, fejlesztéséhez, tárhelyszolgáltatásához, üzemeltetéséhez és támogatásához fűződő költségeket. A költségek részletes áttekintése a jelen kezdeményezéshez tartozó „pénzügyi kimutatásban” található. 5.EGYÉB ELEMEK

•Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai A platformgazdaság dinamikus jellegéből adódóan a kezdeményezés nyomon követése és értékelése a javaslat fontos részét képezi. Az érdekelt felektől, többek között a tagállamoktól érkezett, célzott nyomonkövetési funkcióra irányuló egyértelmű kérésekre is választ jelent, továbbá a bevezető hatásvizsgálatban kifejtett különálló nyomonkövetési szakpolitikai alternatíva fontosságát is tükrözi. A nyomon követés ezért két részből fog állni: i. folyamatos nyomon követés, amely minden második évben beszámol a legújabb piaci fejleményekről, valószínűleg az onlineplatform-gazdasági megfigyelőközpont bevonásával, és ii. operatív célkitűzések, valamint az ezek mérését szolgáló külön mutatók. A rendszeres és folyamatos nyomon követés a következő fő szempontokra fog kiterjedni: i. a hatállyal kapcsolatos problémák nyomon követése (azaz a kapuőrök minősítésére használt kritériumok, a kapuőrök minősítésének alakulása, a kijelölési folyamatban használt minőségi szempontú értékelés); ii. tisztességtelen gyakorlatok nyomon követése (megfelelés, végrehajtási minták, alakulás); valamint iii. a nyomon követés mint a piaci vizsgálat elindítását kiváltó tényező, amelynek célja a digitális ágazatban megjelenő új alapvető platformszolgáltatások és gyakorlatok vizsgálata. A nyomon követés továbbá kellő mértékben figyelembe veszi az onlineplatform-gazdasági szakértői csoportnak a koncepció kidolgozására irányuló, a mérések és gazdasági mutatók munkafolyamat keretében végzett munkáját. A javaslat eredményességét és hatékonyságát továbbá előre meghatározott mutatókkal is nyomon kell követni, annak megállapítása érdekében, hogy szükség van-e kiegészítő szabályokra, például a végrehajtás tekintetében, annak biztosításához, hogy a digitális piacok Unió-szerte megtámadhatók és méltányosak legyenek. Következésképpen az intervenció hatását egy értékelési folyamat összefüggésében kell felmérni, és szükség esetén aktiválni kell egy felülvizsgálati záradékot, amely lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy megtegye a megfelelő intézkedéseket, a jogalkotási javaslatokat is beleértve. A tagállamok szintén rendelkezésre bocsátanak bármely releváns információt, amelyre a Bizottságnak az értékelés céljából szüksége lehet. •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata Az I. fejezet meghatározza az általános rendelkezéseket, beleértve a rendelet tárgyát, célját és hatályát, többek között a bizonyos nemzeti jogszabályokra vonatkozó harmonizáló hatását (1. cikk), valamint a javaslatban használt fogalommeghatározásokat és a javaslat céljait (2. cikk). A II. fejezet tartalmazza a kapuőrök minősítésére vonatkozó rendelkezéseket. Konkrétabban e fejezet határozza meg azokat a feltételeket, amelyek alapján alapvető platformszolgáltatók kapuőrnek minősülnek, akár mennyiségi kritériumok alapján (megdönthető vélelem révén), vagy piaci vizsgálat során eseti alapon történő értékelést követően (3. cikk). E fejezet továbbá azokat a feltételeket is megállapítja, amelyek alapján a kapuőr minősítése felülvizsgálható, valamint rögzíti a minősítés rendszeres felülvizsgálatára irányuló kötelezettséget (4. cikk). A III. fejezet tartalmazza a kapuőrök azon gyakorlatait, amelyek korlátozzák a piac megtámadhatóságát, és tisztességtelenek. E fejezet különösen önvégrehajtó jellegű kötelezettségeket (5. cikk) és olyan kötelezettségeket állapít meg, amelyek pontosabb meghatározást igényelnek (6. cikk), és amely kötelezettségeket a minősített kapuőröknek a vonatkozó minősítő határozatban felsorolt minden egyes alapvető platformszolgáltatásuk tekintetében teljesíteniük kell. Ezenkívül keretrendszert állapít meg a minősített kapuőr és a Bizottság közötti esetleges párbeszédre azokkal az intézkedésekkel kapcsolatban, amelyeket a kapuőr azért hajt végre vagy szándékozik végrehajtani, hogy megfeleljen a 6. cikkben megállapított kötelezettségeknek (7. cikk). Meghatározza azokat a feltételeket, amelyek értelmében egy adott alapvető platformszolgáltatásra vonatkozó kötelezettségeket rendkívüli körülmények esetén fel lehet függeszteni (8. cikk) vagy e kötelezettségek alól a közérdekre hivatkozva mentesség adható (9. cikk). Ebben a fejezetben további rendelkezések is találhatók, amelyek a kötelezettségek jegyzékének frissítését szolgáló mechanizmust hozzák létre (10. cikk); továbbá egy pontosítás, amely szerint a rendeletben meghatározott kötelezettségeket attól függetlenül kell alkalmazni, hogy a minősített kapuőr érintett gyakorlata szerződéses, kereskedelmi, technikai vagy bármely egyéb jellegű (11. cikk); az uniós összefonódás-ellenőrzési rendelet értelmében vett tervezett összefonódás bejelentésére irányuló kötelezettség (12. cikk); valamint a minősített kapuőrt terhelő kötelezettség, hogy vessen független ellenőrzés alá a fogyasztókról készült profilalkotásra szolgáló bármely olyan technikát, amelyet az alapvető platformszolgáltatására vagy -szolgáltatásaira alkalmaz (13. cikk). A IV. fejezet a piaci vizsgálatok elvégzésére vonatkozó szabályokat állapít meg, elsősorban a piaci vizsgálat megindítására vonatkozó eljárási követelményeket (14. cikk), valamint a különféle piaci vizsgálatokra vonatkozó szabályokat: i. kapuőri minősítés megállapítása (15. cikk), ii. rendszeres meg nem felelés kivizsgálása (16. cikk) és iii. az új alapvető platformszolgáltatások és új gyakorlatok vizsgálata (17. cikk). Az V. fejezet a jelen rendelet végrehajtására és érvényesítésére vonatkozó rendelkezéseket tartalmazza. Előírja az eljárások megindítására vonatkozó eljárási követelményeket (18. cikk). Ezt követően szabályokat állapít meg azokra a különféle eszközökre vonatkozóan, amelyeket a rendelet szerinti piaci vizsgálatok vagy eljárások összefüggésében lehet használni. Idetartozik a Bizottság azon képessége, hogy információt kérjen (19. cikk), interjúkat készítsen és nyilatkozatokat vegyen fel (20. cikk), valamint helyszíni ellenőrzéseket végezzen (21. cikk), ideiglenes intézkedéseket fogadjon el (22. cikk) és az önkéntes intézkedéseket kötelezővé tegye a kapuőrök esetében (23. cikk), valamint nyomon kövesse a rendeletnek való megfelelésüket (24. cikk). Meg nem felelés esetében a Bizottság meg nem felelésről szóló határozatokat adhat ki (25. cikk), továbbá pénzbírságot (26. cikk) és kényszerítő bírságot szabhat ki (27. cikk) ha a kapuőrök megsértik a rendeletet, valamint ha a vizsgálat összefüggésében helytelen, hiányos vagy félrevezető információk megadására kerül sor. A rendelet a szankciók kiszabására és végrehajtására vonatkozó elévülési időt is meghatározza (28. és 29. cikk). E fejezetben több olyan rendelkezés is van, amely eljárási garanciákat határoz meg a Bizottság számára, különös tekintettel a meghallgatáshoz való jogra és az iratbetekintéshez való jogra (30. cikk), valamint a szakmai titok védelmére (31. cikk). Azt is előírja, hogy a kapuőrökre irányuló azonosított egyedi határozatok elfogadása előtt konzultálni kell a jelen rendelet által létrehozott digitális piaci tanácsadó bizottsággal (32. cikk). Végezetül a rendelet lehetőséget biztosít arra, hogy két vagy több tagállam felkérje a Bizottságot, hogy a 15. cikk értelmében piaci vizsgálatot indítson (33. cikk). A VI. fejezet további általános rendelkezéseket tartalmaz, mint például a rendelet alapján elfogadott egyedi határozatok azonosított körének közzétételére irányuló kötelezettség (34. cikk), egy pontosítás, amely szerint az Európai Unió Bírósága korlátlan joghatósággal rendelkezik a pénzbírságok és kényszerítő bírságok tekintetében (35. cikk), valamint a végrehajtási (36. cikk) és a felhatalmazáson alapuló (37. cikk) jogi aktusok elfogadásának lehetősége. Végezetül az ebben a fejezetben foglalt fennmaradó rendelkezések: a felülvizsgálati záradék (38. cikk), valamint a rendelet hatálybalépése és alkalmazása kezdőnapjának meghatározása (39. cikk). 2020/0374 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a digitális ágazat vonatkozásában a megtámadható és méltányos piacokról (digitális piacokról szóló jogszabály)

(EGT-vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére, tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére, tekintettel az európai adatvédelmi biztos véleményére, rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1)A digitális szolgáltatások és ezeken belül különösen az online platformok egyre fontosabb szerepet játszanak a gazdaságban – főként a belső piacon –, mivel új üzleti lehetőségeket biztosítanak az Unión belül, és elősegítik a határokon átnyúló kereskedelmet. (2)Az alapvető platformszolgáltatások ugyanakkor számos olyan jellemzővel rendelkeznek, amelyeket az ilyen szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások kihasználhatnak. Az alapvető platformszolgáltatások e jellemzői közé tartoznak például a szélsőséges méretgazdaságosság, amely gyakran abból ered, hogy az üzleti felhasználók vagy végfelhasználók hozzáadása szinte zéró határköltséggel jár. Az alapvető platformszolgáltatások további jellemzői az igen erős hálózati hatás, a szóban forgó szolgáltatások többoldalúságának köszönhetően számos üzleti felhasználót lehet számos végfelhasználóval összekötni, az üzleti felhasználók és a végfelhasználók egyaránt jelentős mértékben függnek a szolgáltatótól, a vevőfogvatartási hatás, a végfelhasználók általi, ugyanazon célra történő többkapcsolatos használat (multi-homing) hiánya, a függőleges irányú integráció és az adatvezérelt előnyök. Mindezek a jellemzők az említett szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók tisztességtelen magatartásával kombinálva olyan hatást válthatnak ki, amellyel jelentős mértékben aláássák az alapvető platformszolgáltatások megtámadhatóságát, valamint befolyásolják az ilyen szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók, valamint üzleti felhasználóik és végfelhasználóik közötti kereskedelmi kapcsolat tisztességes jellegét, ami a gyakorlatban gyorsan és potenciálisan jelentős mértékben csökkentheti az üzleti felhasználók és a végfelhasználók választási lehetőségeit, és ezért az ilyen szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatókat úgynevezett kapuőri pozícióba sorolja. (3)Korlátozott számú nagy alapvető platformszolgáltató jelentős gazdasági erőre tett szert. Jellemző képességük, hogy szolgáltatásaikon keresztül sok üzleti felhasználót tudnak összekapcsolni sok végfelhasználóval, ami viszont lehetővé teszi számukra, hogy az előnyeiket – mint például a nagy mennyiségű adatokhoz való hozzáférés – az egyik tevékenységi területükről új tevékenységekre is átvigyék. E szolgáltatók közül néhány a digitális gazdaságban teljes platform-ökoszisztémák felett gyakorol irányítást, és strukturális szempontból rendkívül nehezen tudnak velük versenyre kelni vagy piacukat megtámadni új piaci szereplők, bármennyire innovatívak és hatékonyak legyenek is. A megtámadhatóság különösen korlátozott a belépés vagy kilépés útjában álló igen jelentős akadályok miatt, a magas beruházási költségeket – amelyeket kilépés esetén nem vagy csak nehezen lehet visszanyerni –, valamint a digitális gazdaság néhány kulcsfontosságú inputjának, például az adatoknak a hiányát (vagy az azokhoz való korlátozott hozzáférést) is beleértve. Ennek eredményeképpen nő annak a valószínűsége, hogy a mögöttes piacok nem működnek jól – vagy hogy hamarosan elkezdenek nem jól működni. (4)A kapuőrök e jellemzőinek kombinációja valószínűsíthetően számos esetben a tárgyalási pozíció terén súlyos egyensúlyhiányt, következésképpen pedig a kapuőrök által nyújtott alapvető platformszolgáltatások üzleti felhasználói és végfelhasználói számára tisztességtelen gyakorlatokat és feltételeket eredményez, aminek az ár, a minőség, a választék és az innováció látja kárát. (5)Ebből az következik, hogy a piaci folyamatok gyakran nem képesek biztosítani az alapvető platformszolgáltatásokkal kapcsolatban a tisztességes gazdasági eredményeket. Míg a kapuőrök magatartására az EUMSZ 101. és 102. cikke továbbra is alkalmazandó, hatályuk a piaci erő (pl. erőfölény adott piacokon) és a versenyellenes magatartás bizonyos eseteire korlátozódik, míg az érvényesítés utólag történik, és gyakran nagyon összetett tények kiterjedt, eseti alapú vizsgálatát igényli. Ráadásul a meglévő uniós jogszabályok egyáltalán nem vagy nem eredményesen kezelik az olyan kapuőrök magatartása által a belső piac megfelelő működésével szemben támasztott kihívásokat, amelyek a versenyjog szempontjából nem feltétlenül rendelkeznek erőfölénnyel. (6)A kapuőrök jelentős hatást gyakorolnak a belső piacra, az Unióban mindenhol és egyéb piacokon is nagy számú üzleti felhasználó számára biztosítanak kaput a végfelhasználók eléréséhez. A belső piacon a tisztességtelen gyakorlatok káros hatása és különösen az alapvető platformszolgáltatások piacán mutatkozó elégtelen megtámadhatóság, beleértve annak hátrányos társadalmi és gazdasági vonatkozásait, intézkedésre késztette a nemzeti jogalkotókat és ágazati szabályozókat. Számos nemzeti szabályozási megoldást fogadtak már el, vagy tettek rá javaslatot, hogy kezelni tudják a tisztességtelen gyakorlatokat és a digitális szolgáltatások terén mutatkozó megtámadhatóságot, legalábbis néhány digitális szolgáltatás tekintetében. Emiatt felmerül az eltérő szabályozási megoldások, következésképpen pedig a belső piac széttagoltságának kockázata, ami fokozza az eltérő nemzeti szabályozási követelményekből fakadó, megnövekedett költségek kockázatát. (7)Ezért a kapuőrök által nyújtott alapvető platformszolgáltatások üzleti felhasználói és végfelhasználói számára Unió-szerte megfelelő szabályozási garanciákat kell biztosítani a kapuőrök tisztességtelen magatartásával szemben, egyrészt az Unión belüli, határokon átnyúló üzleti tevékenység megkönnyítése érdekében, így törekedve a belső piac megfelelőbb működésére, másrészt az e rendelet által szabályozott egyes területeken meglévő vagy valószínűleg bekövetkező széttagoltság problémájának megoldására. Továbbá míg a kapuőrök jellemzően globális vagy legalábbis összeurópai üzleti modelleket és algoritmus-struktúrákat alkalmaznak, a különböző tagállamokban eltérő üzleti feltételeket és gyakorlatokat vezethetnek be – és néhány esetben már be is vezettek –, ami eltéréseket eredményez a versenyfeltételek terén a kapuőrök által nyújtott alapvető platformszolgáltatások felhasználói számára, ennek pedig a belső piaci integráció látja kárát. (8)A különféle nemzeti jogszabályok közelítésével a belső piacon a szolgáltatások, többek között a kiskereskedelmi szolgáltatások nyújtásának és igénybevételének szabadságát korlátozó akadályok megszűnnek. A belső piacon a kapuőrök jelenléte által jellemzett, megtámadható és méltányos digitális piacok biztosítása érdekében célszerű uniós szinten célzott harmonizált, kötelező szabályokat megállapítani. (9)A belső piac széttagoltságát csak akkor lehet eredményesen elkerülni, ha a tagállamoknak nincs módjuk arra, hogy olyan nemzeti szabályokat alkalmazzanak, amelyek a jelen rendelet hatálya alá tartozó vállalkozástípusokra és szolgáltatásokra vonatkoznak. Ugyanakkor mivel e rendelet célja a versenyjog érvényesítésének kiegészítése, megemlítendő, hogy ez a rendelet nem sérti az EUMSZ 101. és 102. cikkét, a vonatkozó nemzeti versenyjogi szabályokat és az egyoldalú magatartásra vonatkozó egyéb nemzeti versenyjogi szabályokat, amelyek a piaci pozíció és magatartás egyedi értékelésén alapulnak, beleértve annak valószínűsíthető hatásait és a tiltott magatartás pontos körét, és amelyek rendelkeznek annak lehetőségéről, hogy a vállalkozások hatékonysági és objektív indokló érvekkel igazolják a szóban forgó magatartást. Az utóbbi szabályok alkalmazása azonban nem befolyásolhatja a kapuőrökre e rendeletben meghatározott kötelezettségeket, valamint azok egységes és hatékony alkalmazását a belső piacon. (10)Az EUMSZ 101. és 102. cikke, valamint a versenyellenes, többoldalú és egyoldalú magatartásra, továbbá az összefonódás-ellenőrzésre vonatkozó nemzeti versenyjogi szabályok célja a torzulásoktól mentes verseny védelme a piacon. E rendelet célja kiegészíti a versenyjogi szempontból meghatározott, bármely adott piacon a torzulásoktól mentes verseny védelmének célját, de eltér attól, mivel azt kívánja biztosítani, hogy azok a piacok, amelyeken a kapuőrök jelen vannak, megtámadható és méltányos piacok legyenek és maradjanak, függetlenül a tényleges, valószínű vagy vélelmezett hatásoktól, amelyeket egy adott, a jelen rendelet hatálya alá tartozó kapuőr magatartása egy adott piacra gyakorolhat. E rendelet célja tehát az említett szabályoktól eltérő jogi érdek védelme, és nem sértheti e szabályok alkalmazását.

(11)E rendelet továbbá – alkalmazásuk sérelme nélkül – kiegészíti az egyéb uniós jogi aktusokból eredő szabályokat, amelyek a jelen rendelet hatálya alá tartozó szolgáltatások nyújtásának bizonyos vonatkozásait szabályozzák, különös tekintettel az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1150 rendeletére, az Európai Parlament és a Tanács (EU) xx/xx [DSA, digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály] rendeletére, az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendeletére, az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/790 irányelvére, az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/2366 irányelvére, valamint az Európai Parlament és a Tanács 2010/13/EU irányelvére, továbbá az említett uniós jogszabályok érvényesítésére vagy adott esetben végrehajtására irányuló nemzeti szabályokra. (12)A digitális ágazatban a piac korlátozott megtámadhatósága és a tisztességtelen gyakorlatok sokkal gyakoribbak és hangsúlyosabbak egyes digitális szolgáltatások esetében, mint másoknál. Különösen jellemző ez a széles körben elterjedt és sokak által használt digitális szolgáltatások esetében, amelyek főként közvetlenül az üzleti felhasználók és a végfelhasználók között közvetítenek, és ahol az olyan jellemzők, mint például a szélsőséges méretgazdaságosság, az igen erős hálózati hatás, az a képesség, hogy a szóban forgó szolgáltatások többoldalúságának köszönhetően számos üzleti felhasználót lehet számos végfelhasználóval összekötni, a vevőfogvatartási hatások, a többkapcsolatos használat (multi-homing) hiánya és a függőleges irányú integráció a leghangsúlyosabbak. Gyakran e digitális szolgáltatásokat csak egyetlen vagy igen kevés nagy szolgáltató nyújtja. Ezen alapvető platformszolgáltatók a leggyakrabban kiterjedt hatást gyakorló kapuőrként jelennek meg az üzleti felhasználók és a végfelhasználók számára, így képesek arra, hogy könnyen, egyoldalú és az üzleti felhasználók és a végfelhasználók számára káros módon határozzák meg a kereskedelmi feltételeket. Ennek megfelelően csak azokra a digitális szolgáltatásokra kell összpontosítani, amelyeket az üzleti felhasználók és a végfelhasználók a legszélesebb körben használnak, és ahol a jelenlegi piaci feltételek alapján a korlátozott megtámadhatósággal és a kapuőrök által folytatott tisztességtelen gyakorlatokkal összefüggő aggályok a belső piac szempontjából nyilvánvalóbbak és sürgetőbbek. (13)Főként az online közvetítő szolgáltatások, online keresőprogramok, operációs rendszerek, online közösségi hálózatok, videomegosztóplatform-szolgáltatások, számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatások, felhőszolgáltatások és online hirdetési szolgáltatások mind képesek arra, hogy nagy számú végfelhasználót és üzleti felhasználót befolyásoljanak, ami a tisztességtelen üzleti gyakorlatok kockázatát hordozza magában. Ezért fontos, hogy e szolgálatások szerepeljenek az alapvető platformszolgáltatások fogalommeghatározásában, és e rendelet hatálya alá tartozzanak. Az online közvetítő szolgáltatások a pénzügyi szolgáltatások terén is működhetnek, továbbá közvetíthetnek ilyen, az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/1535 irányelvének II. mellékletében nem kimerítő jelleggel felsorolt szolgáltatásokat, vagy felhasználhatók ilyen szolgálatások nyújtására. Bizonyos körülmények között a végfelhasználók fogalmának olyan felhasználókra is ki kell terjednie, amelyek hagyományosan üzleti felhasználónak minősülnek, de egy adott helyzetben nem arra használják az alapvető platformszolgáltatásokat, hogy árukat vagy szolgáltatásokat kínáljanak más végfelhasználóknak; ilyenek például a saját céljaikra felhőszolgáltatást igénybe vevő vállalkozások. (14)A kapuőrök az alapvető platformszolgáltatásaikkal együtt számos egyéb kiegészítő szolgáltatást is nyújthatnak, például azonosító vagy pénzforgalmi szolgáltatást és a pénzforgalmi szolgáltatásokat támogató műszaki szolgáltatásokat. Mivel a kapuőrök szolgáltatás-portfóliójukat gyakran egy integrált ökoszisztéma részeként nyújtják, amelyhez az említett kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó harmadik fél szolgáltatók nem férnek hozzá, legalábbis nem egyenlő feltételek mellett, és az alapvető platformszolgáltatásokhoz való hozzáférést egy vagy több kiegészítő szolgáltatás igénybevételével köthetik össze, a kapuőrök valószínűleg fokozottan képesek arra és érdekeltek is abban, hogy kapuőri szerepükből adódó piaci erejüket az alapvető platformszolgáltatásaikról e kiegészítő szolgáltatásokra is kiterjesszék, aminek e szolgáltatások választéka és megtámadhatósága látja kárát. (15)A tény, hogy egy digitális szolgáltatás széles körben elterjedt és általános használata, valamint az üzleti felhasználók és a végfelhasználók összekapcsolása szempontjából betöltött fontossága miatt alapvető platformszolgáltatásnak minősül, önmagában nem ad okot a megtámadhatósággal és a tisztességtelen gyakorlatokkal kapcsolatos kellően súlyos aggályoknak. Csak akkor merülnek fel ilyen aggályok, ha az alapvető platformszolgáltatás fontos kapuként működik, és azt a belső piacra jelentős hatást gyakorló, állandósult és tartós pozícióval rendelkező szolgáltató vagy olyan szolgáltató üzemelteti, amely a közeljövőben várhatóan ilyen pozícióval fog rendelkezni. Ennek megfelelően a jelen rendeletben meghatározott harmonizált szabályok célirányos csomagja csak e három objektív kritérium alapján minősített vállalkozásokra vonatkozik, és e szabályokat csak azokra az alapvető platformszolgáltatásokra kell alkalmazni, amelyek külön-külön fontos kapuként szolgálnak az üzleti felhasználók számára a végfelhasználók eléréséhez. (16)Annak biztosítása érdekében, hogy e rendelet ténylegesen azokra az alapvető platformszolgáltatókra vonatkozzon, amelyeknél a legvalószínűbb, hogy megfelelnek ezen objektív követelményeknek, és amelyek esetében a megtámadhatóságot korlátozó tisztességtelen magatartás a legnyilvánvalóbb és a legnagyobb hatással bír, a Bizottságnak közvetlenül is képesnek kell lennie arra, hogy kapuőrnek minősítse azokat az alapvető platformszolgáltatókat, amelyek bizonyos mennyiségi küszöbértékeknek megfelelnek. Az ilyen vállalkozásoknak minden esetben gyors minősítési eljáráson kell átesniük, amelyet e rendelet hatálybalépésekor meg kell kezdeni. (17)Az Unióban bonyolított igen jelentős forgalom, valamint a legalább három tagállamban nyújtott alapvető platformszolgáltatás kényszerítő jelzése annak, hogy az alapvető platformszolgáltató jelentős hatást gyakorol a belső piacra. Ez abban az esetben is igaz, ha a legalább három tagállamban alapvető platformszolgáltatást nyújtó szolgáltatónak igen jelentős tőkepiaci értéke vagy ezzel egyenértékű valós piaci értéke van. Ezért egy alapvető platformszolgáltató esetében vélelmezhető a belső piacra gyakorolt jelentős hatás, ha legalább három tagállamban nyújt alapvető platformszolgáltatást, és ha a vállalatcsoport EGT-ben elért forgalma megegyezik egy bizonyos magas küszöbértékkel vagy meghaladja azt, illetve ha a vállalatcsoport tőkepiaci értéke megegyezik egy bizonyos magas abszolútértékkel vagy meghaladja azt. Azon alapvető platformszolgáltatók esetében, amelyek tőzsdén nem jegyzett vállalkozásokhoz tartoznak, egy bizonyos magas abszolútértéket meghaladó ekvivalens valós piaci értéket kell figyelembe venni. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatáskörét arra kell felhasználnia, hogy a nevezett érték kiszámításához objektív módszertant dolgozzon ki. Ha a vállalatcsoportnak az EGT-n belül magas a forgalma, továbbá az alapvető platformszolgáltatások Unión belüli felhasználóira vonatkozó küszöbértéket is meghaladja, az a szóban forgó felhasználók monetizálására irányuló, viszonylag erős képességet jelez. Az uniós felhasználók számából álló ugyanazon küszöbértékhez viszonyított magas tőkepiaci érték a szóban forgó felhasználók közeljövőben történő monetizálására irányuló relatíve jelentős potenciált tükrözi. Ez a monetizálási potenciál viszont elvben az érintett vállalkozások kapuőri pozícióját tükrözi. Ezenkívül mindkét mutató a vállalkozások pénzügyi kapacitását tükrözi, beleértve azon képességüket, hogy a pénzügyi piacokhoz való hozzáférésüket a pozíciójuk megerősítésére használják. Erre például akkor kerülhet sor, amikor ezt a magas szintű hozzáférést más vállalkozások felvásárlására használják, amely képesség potenciálisan negatív hatással van az innovációra. A tőkepiaci érték az érintett szolgáltatók várható jövőbeli pozícióját és a belső piacra gyakorolt hatásukat is tükrözheti, még akkor is, ha jelenleg potenciálisan viszonylag alacsony forgalmat generálnak. A tőkepiaci érték olyan szint alapján határozható meg, amely egy megfelelő időszakban az Unióban tőzsdén jegyzett legnagyobb vállalkozások átlagos tőkepiaci értékét tükrözi. (18)Ha az alapvető platformszolgáltató tartós tőkepiaci értéke három vagy több éven át eléri vagy meghaladja a küszöbértéket, azt úgy kell tekinteni, hogy megerősíti azt a vélelmet, amely szerint az alapvető platformszolgáltató jelentős hatást gyakorol a belső piacra. (19)A tőkepiaci értékkel kapcsolatban számos olyan tényező előfordulhat, amely részletes vizsgálatot igényelne annak meghatározásához, hogy egy alapvető platformszolgáltató tekinthető-e úgy, mint amely jelentős hatást gyakorol a belső piacra. Ez vonatkozhat arra az esetre is, amikor az alapvető platformszolgáltató tőkepiaci értéke az előző pénzügyi években jóval alacsonyabb volt, mint a részvénypiaci átlag, tőkepiaci értékének volatilitása a vizsgált időszak során a részvénypiac általános volatilitásával összevetve aránytalan volt, vagy tőkepiaci értékének a piaci trendekhez viszonyított alakulása nem egyezett a gyors és egyirányú növekedéssel. (20)Ha jelentős számú olyan üzleti felhasználó van, amely az igen nagy számú havonta aktív végfelhasználó elérése érdekében az alapvető platformszolgáltatástól függ, az lehetővé teszi a szolgáltató számára, hogy az üzleti felhasználók jelentős része esetében a saját hasznára befolyásolja azok műveleteit, és elvben azt jelzi, hogy a szolgáltató fontos kapuként működik. E számok esetében a vonatkozó releváns szinteket úgy kell meghatározni, hogy az Unió teljes népességének jelentős arányát képviseljék a végfelhasználók esetében, az üzleti felhasználókra vonatkozó küszöbérték meghatározásakor pedig a platformokat használó vállalkozások teljes populációját kell alapul venni. (21)Az alapvető platformszolgáltató állandósult és tartós pozíciója a műveletei során, vagy ha a jövőben várhatóan ilyen pozícióra tesz szert, elsősorban akkor fordul elő, amikor az alapvető platformszolgáltató pozíciójának megtámadhatósága korlátozott. Valószínűsíthetően ez a helyzet akkor, amikor a szolgáltató legalább három tagállamban nyújtott alapvető platformszolgáltatást jelentős számú üzleti felhasználó és végfelhasználó részére legalább az elmúlt három évben. (22)Ezeket a küszöbértékeket a piaci és a technikai fejlemények is befolyásolhatják. A Bizottságot ezért fel kell hatalmazni, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyekben pontosítja azt a módszert, amellyel meghatározható, hogy a mennyiségi küszöbértékek teljesülnek-e, és hogy ezeket a küszöbértékeket szükség esetén rendszeresen hozzáigazítsa a piaci és technológiai fejleményekhez. Ez különösen releváns a tőkepiaci értékre utaló küszöbértékkel kapcsolatban, amelyet megfelelő időközönként kell indexálni. (23)Azon alapvető platformszolgáltatók, amelyek megfelelnek ugyan a mennyiségi küszöbértékeknek, de kellően megalapozott érvekkel tudják igazolni, hogy azon körülmények esetében, amely körülmények között a releváns alapvető platformszolgáltatásuk működik, nem felelnek meg a kapuőrökre vonatkozó objektív követelményeknek, nem minősülnek közvetlenül kapuőrnek, hanem csupán későbbi vizsgálat tárgyát képezik. Az érintett szolgáltatót terheli azon bizonyítékok bemutatásának terhe, amelyek igazolják, hogy a mennyiségi küszöbértékek teljesítéséből származó vélelem nem vonatkozik az érintett szolgáltatóra. A Bizottságnak az értékelés során csak azokat az elemeket kell figyelembe vennie, amelyek közvetlenül a kapuőri minősítéshez fűződő követelményekre vonatkoznak, azaz hogy a szolgáltató olyan fontos kapuként működik-e, amelyet a belső piacra jelentős hatást gyakorló, állandósult és tartós – akár jelenlegi, akár előrelátható – pozícióval rendelkező szolgáltató üzemeltet. El kell vetni az olyan gazdasági alapú indokolást, amely az alapvető platformszolgáltató által folytatott sajátos magatartástípusból származó hatékonyságokat kívánja igazolni, mivel az a kapuőri minősítés szempontjából nem releváns. A Bizottságnak képesnek kell lennie arra, hogy a mennyiségi küszöbértékekre támaszkodva hozzon határozatot, amennyiben a szolgáltató jelentős mértékben akadályozza a vizsgálatot azáltal, hogy nem felel meg a Bizottság által hozott nyomozati intézkedéseknek. (24)Gondoskodni kell továbbá azon alapvető platformszolgáltatók kapuőri szerepének értékeléséről, amelyek nem teljesítik az összes mennyiségi küszöbértéket, az olyan általános objektív kritériumok figyelembevételével, amelyek szerint jelentős hatást gyakorolnak a belső piacra, fontos kapuként szolgálnak az üzleti felhasználók számára a végfelhasználók eléréséhez, továbbá műveleteik során tartós és állandósult pozíciót élveznek, vagy várható, hogy a jövőben ilyen pozícióra tesznek szert. (25)Ezt az értékelést csak egy piaci vizsgálat eredményeként lehet elvégezni, ugyanakkor a mennyiségi küszöbértékeket is figyelembe kell venni. Értékelésében a Bizottságnak arra kell törekednie, hogy megóvja és erősítse az innováció szintjét, a digitális termékek és szolgáltatások minőségét, az árak tisztességes és versenyképes jellegének mértékét, valamint hogy a minőség és a választék az üzleti felhasználók és a végfelhasználók esetében kiváló legyen és az is maradjon. Az érintett alapvető platformszolgáltatókra jellemző elemek – mint például a szélsőséges méretgazdaságosság, az igen erős hálózati hatás, az a képesség, hogy a szóban forgó szolgáltatások többoldalúságának köszönhetően számos üzleti felhasználót lehet számos végfelhasználóval összekötni, a vevőfogvatartási hatások, a többkapcsolatos használat (multi-homing) hiánya és a függőleges irányú integráció vehető figyelembe. Ezen kívül az igen magas tőkepiaci érték, a saját tőke értékének a nyereséghez viszonyított igen magas aránya vagy az egyetlen alapvető platformszolgáltatás végfelhasználóitól származó igen jelentős forgalom a piac átrendeződésére vagy e szolgáltatók multiplikátor-hatás elérésére irányuló potenciáljára utalhat. A tőkepiaci érték mellett a magas növekedési ráta vagy a lassuló növekedési ráta a nyereségesség növekedésével együtt értelmezve azon dinamikus paraméterek példái, amelyek különösen relevánsak azon alapvető platformszolgáltatók azonosításához, amelyek pozíciója várhatóan állandósulni fog. A Bizottságnak képesnek kell lennie arra, hogy a rendelkezésre álló tényekből levont kedvezőtlen következtetésekre támaszkodva hozzon határozatot, amennyiben a szolgáltató jelentős mértékben akadályozza a vizsgálatot azáltal, hogy nem felel meg a Bizottság által hozott nyomozati intézkedéseknek. (26)Külön szabályokat kell alkalmazni azokra az alapvető platformszolgáltatókra, amelyek a közeljövőben várhatóan állandósult és tartós pozícióba kerülnek. Az alapvető platformszolgáltatások ugyanazon sajátos jellemzői teszik azokat hajlamossá az átbillenésre: amint egy szolgáltató bizonyos előnyre tett szert riválisaival vagy esetleges kihívóival szemben a méret vagy a közvetítési erő tekintetében, pozíciója megdönthetetlenné válhat, és a helyzet egészen addig a pontig fejlődhet, amikor már valószínű, hogy a pozíció a közeljövőben tartóssá és állandósulttá válik. A vállalkozások megpróbálhatják elősegíteni ezt az átbillenést és kapuőrré válni azáltal, hogy a jelen rendeletben szabályozott tisztességtelen feltételek és gyakorlatok közül alkalmaznak néhányat. Ilyen helyzetben helyénvalónak tűnik beavatkozni még azelőtt, hogy a piac visszafordíthatatlan módon átbillenne. (27)Egy ilyen korai beavatkozást azonban csak azon kötelezettségek meghatározására szabad korlátozni, amelyek szükségesek és helyénvalóak a szóban forgó szolgáltatások folyamatos megtámadhatóságának biztosításához, és ahhoz, hogy a tisztességtelen feltételek és gyakorlatok minősített kockázata elkerülhető legyen. Azok a kötelezettségek, amelyek megakadályozzák az érintett alapvető platformszolgáltatót abban, hogy műveletei során állandósult és tartós pozícióra tegyen szert, mint például a tisztességtelen multiplikátor hatást megakadályozó kötelezettség, valamint a szolgáltatóváltást és a többkapcsolatos használatot elősegítő kötelezettségek közvetlenebbül szolgálják ezt a célt. Az arányosság biztosítása érdekében a Bizottságnak továbbá e kötelezettségek közül csak azokat kell alkalmaznia, amelyek a jelen rendelet céljainak eléréséhez szükségesek és arányosak, és rendszeresen felül kell vizsgálnia, hogy e kötelezettségeket érdemes-e fenntartani, megszüntetni vagy kiigazítani. (28)Ez lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy időben és eredményesen avatkozzon be, miközben teljes mértékben tiszteletben tartja a vizsgált intézkedések arányosságát. Biztosítania kell továbbá a jelenlegi vagy potenciális piaci szereplőket az érintett szolgáltatások méltányos és megtámadható jellegéről. (29)A minősített kapuőröknek a vonatkozó minősítő határozatban felsorolt minden egyes alapvető platformszolgáltatás tekintetében teljesíteniük kell az ebben a rendeletben meghatározott kötelezettségeket. A kötelező szabályokat adott esetben a kapuőrök konglomerátum-pozíciójának figyelembevételével kell alkalmazni. Továbbá eredményesen kell kialakítani azon végrehajtási intézkedéseket, amelyeket a Bizottság szabályozási párbeszédet követően, határozat útján határoz meg a kapuőr számára, figyelemmel az alapvető platformszolgáltatások jellemzőire, valamint a megkerülés esetleges kockázataira, továbbá az arányosság elvének és az érintett vállalkozások, valamint a harmadik felek alapvető jogainak tiszteletben tartása mellett. (30)Az alapvető platformszolgáltatások igen gyorsan változó és összetett technológiai jellege a kapuőrök státuszának rendszeres felülvizsgálatát igényli, beleértve azokat is, akik a közeljövőben tehetnek szert tartós és állandósult pozícióra a műveleteik során. Annak érdekében, hogy valamennyi piaci szereplő – a kapuőröket is beleértve – rendelkezzen a szükséges bizonyossággal az alkalmazandó jogi kötelezettségeket illetően, meg kell határozni a rendszeres felülvizsgálatok határidejét. Fontos továbbá ezeket a felülvizsgálatokat rendszeres időközönként, legalább kétévente lefolytatni.

(31)A kapuőr státusz felülvizsgálatának eredményességét, valamint a kapuőr által nyújtott alapvető platformszolgáltatások jegyzéke kiigazításának lehetőségét biztosítandó, a kapuőröknek értesíteniük kell a Bizottságot az egyéb platformszolgáltatók vagy a digitális ágazatban működő egyéb szolgáltatók tervezett és megvalósult felvásárlásáról. Ez az információ nem csupán a fentiekben említett, az egyes kapuőrök státuszával kapcsolatos felülvizsgálati folyamatot szolgálja, hanem olyan információt is jelent, amely kulcsfontosságú a digitális ágazatban a piac általánosabb megtámadhatósági trendjeinek nyomon követése szempontjából, így hasznos megfontolandó tényező lehet a jelen rendeletben előirányzott piaci vizsgálatok összefüggésében. (32)A kapuőrök által nyújtott alapvető platformszolgáltatások méltányosságának és megtámadhatóságának érdekében világos és egyértelmű módon kell e szolgáltatások tekintetében harmonizált kötelezettségeket előírni. E szabályokra a kapuőrök által folytatott tisztességtelen gyakorlatok káros hatásaival összefüggő kockázatok kezelése érdekében van szükség, ami az érintett szolgáltatások terén az üzleti környezet javát, a felhasználók javát és végül az egész társadalom javát szolgálja. A digitális piacok gyorsan változó és dinamikus jellegéből, valamint a kapuőrök jelentős gazdasági erejéből adódóan fontos, hogy ezeket a kötelezettségeket ténylegesen, azok megkerülése nélkül alkalmazzák. E célból a szóban forgó kötelezettségeket az adott kapuőr minden gyakorlatára alkalmazni kell, függetlenül annak formájától és attól, hogy az szerződéses, kereskedelmi, technikai vagy bármely egyéb jellegű-e, amennyiben ez a gyakorlat megfelel az olyan típusú gyakorlatoknak, amelyek a jelen rendelet szerinti kötelezettségek valamelyikének hatálya alá tartoznak. (33)Az ebben a rendeletben meghatározott kötelezettségek arra a mértékre korlátozódnak, amely a kapuőr azonosított gyakorlatai tisztességtelen jellegének kezeléséhez, valamint a kapuőrök által nyújtott alapvető platformszolgáltatásokkal összefüggő megtámadhatóság biztosításához szükséges és indokolt. Ezért a kötelezettségeknek meg kell felelniük a digitális ágazat jellemzőinek figyelembevétele mellett tisztességtelennek minősülő gyakorlatoknak, és amennyiben például az uniós versenyjogi szabályok érvényesítése során szerzett tapasztalat azt mutatja, hogy különösen negatív közvetlen hatást gyakorolnak az üzleti felhasználókra és a végfelhasználókra. Ezenfelül fontos rendelkezni a kapuőrökkel folytatott szabályozói párbeszéd lehetőségéről, amelynek célja azon kötelezettségek személyre szabása, amelyek eredményességük és arányosságuk biztosításához valószínűsíthetően egyedi végrehajtási intézkedéseket igényelnek. A kötelezettségeket csak azon újonnan azonosított konkrét gyakorlatok jellegével és hatásával kapcsolatos vizsgálat után lehet frissíteni, alapos vizsgálatot követően, amelyek ugyanúgy tisztességtelen és a megtámadhatóságot korlátozó gyakorlatnak minősülnek, mint a jelen rendeletben megnevezett gyakorlatok, ugyanakkor esetlegesen nem tartoznak a kötelezettségek jelenlegi körének hatálya alá. (34)A kötelezettségek meghatározását és kiigazítását célzó különböző mechanizmusok kombinációjával kell biztosítani, hogy ezek a kötelezettségek ne terjednek az észlelt tisztességtelen gyakorlatokon túl, ugyanakkor biztosítsák, hogy szükséges vagy indokolt esetben az új vagy a kialakulóban lévő gyakorlatok is képezhessék beavatkozás tárgyát. (35)A jelen rendeletben meghatározott kötelezettségekre az azonosított közpolitikai aggályok kezelése miatt van szükség, mivel nem léteznek alternatív és kevésbé korlátozó intézkedések, amelyek eredményesen érnék el ugyanazt az eredményt, tekintettel a közrend megóvásának, a magánélet védelmének, valamint a csalárd és megtévesztő kereskedelmi gyakorlatok elleni küzdelemnek a szükségességére. (36)A különböző forrásokból származó végfelhasználói adatok kombinációja vagy a felhasználók beléptetése a kapuőrök különböző szolgáltatásaiba potenciális előnyöket biztosít a kapuőröknek az adatfelhalmozás tekintetében, ami viszont a piacra lépés akadályait erősíti. Annak biztosítása érdekében, hogy a kapuőrök ne ássák alá tisztességtelen módon az alapvető platformszolgáltatások terén a megtámadhatóságot, lehetővé kell tenniük, hogy a végfelhasználóik szabadon dönthessenek az ilyen üzleti gyakorlatokba való belépés lehetőségéről oly módon, hogy kevésbé személyre szabott alternatívát kínálnak. A lehetőségnek ki kell terjednie a személyes adatok összes lehetséges forrására, beleértve a kapuőr saját szolgáltatásait, valamint harmadik felek weboldalait, és azt proaktív módon, egyértelmű, világos és könnyen érthető formában kell a végfelhasználóval ismertetni. (37)Pozíciójuk miatt a kapuőrök bizonyos esetekben korlátozhatják az online közvetítő szolgáltatásaik üzleti felhasználóit abban, hogy áruikat vagy szolgáltatásaikat kedvezőbb feltételek mellett – az árakat is beleértve – kínálják a végfelhasználók részére más online közvetítő szolgáltatásokon keresztül. E korlátozások komoly elrettentő hatást gyakorolnak a kapuőrök üzleti felhasználóira az alternatív online közvetítő szolgáltatások használata terén, korlátozzák a platformok közötti megtámadhatóságot, ami viszont korlátozza az alternatív online közvetítő csatornák választékát a végfelhasználók számára. Annak biztosítása érdekében, hogy a kapuőrök online közvetítő szolgáltatásainak üzleti felhasználói szabadon választhassanak alternatív online közvetítő szolgáltatásokat, és differenciálják a feltételeket, amelyek szerint termékeiket vagy szolgáltatásaikat kínálják a végfelhasználók részére, nem fogadható el, hogy a kapuőrök korlátozzák az üzleti felhasználókat abban, hogy a kereskedelmi feltételek, többek között az árak differenciálása mellett döntsenek. Ez a szigorítás bármely, egyenértékű hatással járó intézkedésre vonatkozik, mint például a megnövekedett megbízási jutalékok vagy az üzleti felhasználók kínálatának törlése. (38)A kapuőrök alapvető platformszolgáltatásaitól való függés további erősödésének megakadályozása érdekében a kapuőrök üzleti felhasználói részére szabad kezet kell adni a promóció és azon értékesítési csatorna kiválasztása terén, amelyet a leginkább alkalmasnak találnak arra, hogy azon végfelhasználókkal kommunikáljanak, amelyeket az üzleti felhasználók a kapuőr által nyújtott alapvető platformszolgáltatás segítségével szereztek. Ugyanakkor a végfelhasználóknak is szabad kezet kell kapniuk abban, hogy válasszanak ezen üzleti felhasználók kínálatából, és szerződést kössenek velük akár adott esetben a kapuőr által nyújtott alapvető platformszolgáltatás révén, vagy az üzleti felhasználó közvetlen értékesítési csatornáján keresztül, vagy a szóban forgó üzleti felhasználó által használt egyéb közvetett értékesítési csatornán keresztül. Ez vonatkozik az ajánlatok promóciójára és az üzleti felhasználók és a végfelhasználók közötti szerződéskötésre. Ráadásul nem ásható alá és nem korlátozható a végfelhasználók azon képessége sem, hogy szabadon vásároljanak tartalmat, előfizetést, funkciókat vagy egyéb tételeket a kapuőr által nyújtott alapvető platformszolgáltatáson kívül. Különösen azt kell elkerülni, hogy a kapuőrök egy, az alapvető platformszolgáltatásukon futó szoftveralkalmazás segítségével korlátozzák a végfelhasználókat abban, hogy az ilyen szolgáltatásokhoz hozzáférjenek és igénybe vegyék azokat. Például egy szoftveralkalmazás-letöltésen kívül vásárolt vagy szoftveralkalmazás-áruházból vásárolt online tartalom előfizetőit nem szabad megakadályozni abban, hogy ehhez a tartalomhoz a kapuőr alapvető platformszolgáltatásán futó szoftveralkalmazáson keresztül férjenek hozzá csak azért, mert azt e szoftveralkalmazáson vagy szoftveralkalmazás-áruházon kívül vásárolták. (39)A méltányos kereskedelmi környezet megóvása és a digitális ágazat megtámadhatóságának fenntartása érdekében fontos megóvni az üzleti felhasználók azon jogát, hogy bármely érintett közigazgatási vagy más hatóságnál aggályokat vessenek fel a kapuőrök tisztességtelen magatartásával kapcsolatban. Előfordulhat például, hogy az üzleti felhasználók panaszt kívánnak tenni a tisztességtelen gyakorlatok különböző típusaival kapcsolatban, mint például a diszkriminatív hozzáférési feltételek, az üzleti felhasználók fiókjának indokolatlan lezárása vagy a termékek eltávolításának nem egyértelmű indokai. Ezért tiltani kell minden olyan gyakorlatot, amely bármely módon akadályozza az aggályok felvetésének vagy a rendelkezésre álló jogorvoslatra törekvésnek a lehetőségét, például a szerződésben vagy más írásos megállapodásban foglalt titoktartási záradékok révén. Ez nem sértheti az üzleti felhasználók és a kapuőrök azon jogát, hogy megállapodásaikban meghatározzák a használati feltételeket, beleértve a jogszerű panaszkezelési mechanizmusok igénybevételét, mint például az alternatív vitarendezési mechanizmusok vagy a vonatkozó uniós és nemzeti joggal összhangban bizonyos bíróságok joghatóságának az igénybevétele. Mindez ugyanakkor azt a szerepet sem sértheti, amelyet a kapuőrök töltenek be az illegális online tartalom elleni küzdelemben. (40)Az azonosító szolgáltatások kulcsfontosságúak az üzleti felhasználók számára a tevékenységük folytatásához, mivel nem csupán a szolgáltatások optimalizálását teszi lehetővé számukra – az (EU) 2016/679 rendeletben és az Európai Parlament és a Tanács 2002/58/EK irányelvében engedélyezett mértékig –, hanem bizalmat is ébresztenek az online ügyletek iránt, az uniós vagy a nemzeti joggal összhangban. A kapuőrök ezért alapvető platformszolgáltatóként betöltött pozíciójukat nem használhatják fel arra, hogy a függő helyzetben lévő üzleti felhasználók számára előírják, hogy a kapuőr által nyújtott azonosítási szolgáltatásokat az említett üzleti felhasználók szolgáltatásaik vagy termékeik nyújtásának részeként integrálják, amennyiben ezen üzleti felhasználók számára más azonosítási szolgáltatások is elérhetők. (41)A kapuőrök nem korlátozhatják a végfelhasználók szabad választását oly módon, hogy technikailag megakadályozzák a különböző szoftveralkalmazások és szolgáltatások közötti váltást vagy az azokra történő előfizetést. A kapuőröknek ezért biztosítaniuk kell a szabad választást, függetlenül attól, hogy ők gyártják-e azt a hardvert, amellyel e szoftveralkalmazások vagy szolgáltatások hozzáférhetők, és nem támaszthatnak mesterséges technikai akadályokat, hogy a váltást ellehetetlenítsék vagy eredménytelenné tegyék. Egy adott termék vagy szolgáltatás végfelhasználók részére történő kínálása, akár előtelepítés révén, valamint a végfelhasználói kínálat javítása, például jobb árak vagy minőség révén, önmagában nem minősül a váltás akadályozásának. (42)A feltételek, amelyek mellett a kapuőrök online hirdetési szolgáltatásokat nyújtanak az üzleti felhasználók részére, a hirdetőket és a kiadókat egyaránt beleértve, gyakran nem átláthatóak és homályosak. Ez az átláthatatlanság részben néhány platform gyakorlataival áll összefüggésben, ugyanakkor a modern kor programatikus hirdetéseinek bonyolultsága is okozhatja. Úgy tűnik, hogy az ágazat az új adatvédelmi jogszabályok bevezetését követően még inkább átláthatatlanná vált, és várhatóan még ennél is homályosabb lesz a harmadik felek által elhelyezett sütik bejelentett megszüntetésével. Ez gyakran a hirdetők és a kiadók körében a megvásárolt hirdetési szolgáltatásokkal kapcsolatos információ és tudás hiányához vezet, és aláássa azon képességüket, hogy online hirdetési szolgáltatásokat nyújtó alternatív szolgáltatókra váltsanak. Továbbá az online hirdetések költségei valószínűleg magasabbak lesznek, mint egy tisztességesebb, átláthatóbb és fokozott megtámadhatóság jellemezte környezetben. E magasabb költségek valószínűleg az árakban is megjelennek, amelyeket a végfelhasználók fizetnek számos, az online hirdetések használatára támaszkodó napi termékért és szolgáltatásért. Az átláthatósági kötelezettségnek ezért elő kell írniuk a kapuőrök számára, hogy azon hirdetők és kiadók részére, amelyek részére online hirdetési szolgáltatásokat nyújtanak, kérésre és a lehetséges mértékben nyújtsanak tájékoztatást, amely lehetővé teszi mindkét fél számára, hogy értse a releváns hirdetési értéklánc részét képező különböző hirdetési szolgáltatásokért külön-külön fizetett árat. (43)A kapuőr bizonyos körülmények között kettős szerepet is betölthet: egyrészt alapvető platformszolgáltatóként, amennyiben alapvető platformszolgáltatásokat nyújt üzleti felhasználói részére, ugyanakkor ezekkel az üzleti felhasználókkal versenghet az ugyanazon végfelhasználók részére nyújtott azonos vagy hasonló szolgáltatások vagy termékek értékesítése terén. Ilyen körülmények között a kapuőr kihasználhatja kettős szerepét arra, hogy az üzleti felhasználói által az alapvető platformon bonyolított ügyletekből származó adatokat saját szolgáltatásai céljára használja, amelyek az üzleti felhasználóihoz hasonló szolgáltatásokat kínálnak. Ez akkor fordulhat elő például, ha egy kapuőr online piacteret vagy alkalmazás-áruházat üzemeltet az üzleti felhasználók részére, ugyanakkor online kiskereskedőként vagy alkalmazásszoftver-szolgáltatóként ezen üzleti felhasználókkal versenyezve kínál szolgáltatásokat. Annak megakadályozása érdekében, hogy a kapuőrök tisztességtelen módon hasznot húzzanak kettős szerepükből, biztosítani kell, hogy tartózkodjanak bármely olyan összesített vagy nem összesített adat használatától, amely nyilvánosan nem elérhető anonimizált és személyes adatokat is tartalmazhat, hogy az üzleti felhasználóik szolgáltatásaihoz hasonló szolgáltatásokat kínáljanak. Ezt a kötelezettséget a kapuőr egészére kell alkalmazni, beleértve – de nem kizárólagosan – azt az üzletágat, amely az alapvető platformszolgáltatás üzleti felhasználóival versenyez. (44)Az üzleti felhasználók alapvető platformszolgáltatótól is vehetnek hirdetési szolgáltatásokat az áruk és szolgáltatások végfelhasználók részére történő értékesítése céljából. Ebben az esetben előfordulhat, hogy az adatok nem az alapvető platformszolgáltatáson keletkeznek, hanem azokat az üzleti felhasználó adja meg az alapvető platformszolgáltatásnak, vagy annak műveletei alapján, az érintett alapvető platformszolgáltatáson keresztül keletkeznek. Bizonyos esetekben a hirdetést kínáló alapvető platformszolgáltatás kettős szerepet tölthet be, egyfelől mint közvetítő, másfelől pedig hirdetési szolgáltatóként. Ennek megfelelően azt a kötelezettséget, amely megtiltja a kettős szerepet betöltő kapuőr számára, hogy az üzleti felhasználók adatait használja, azokra az adatokra is kell alkalmazni, amelyeket az alapvető platformszolgáltatás a vállalkozásoktól kapott a szóban forgó alapvető platformszolgáltatással kapcsolatos hirdetési szolgáltatások nyújtásának céljára. (45)A felhőszolgáltatásokkal kapcsolatban ezeket a kötelezettségeket ki kell terjeszteni a kapuőr üzleti felhasználói által a kapuőr felhőszolgáltatása igénybevételének összefüggésében, vagy a felhőszolgáltatások végfelhasználói számára a szoftveralkalmazásokhoz való hozzáférést lehetővé tevő szoftveralkalmazás-áruházán keresztül nyújtott vagy generált adatokra. Ez a kötelezettség nem érintheti a kapuőrök azon jogát, hogy összesített adatokat használjanak kiegészítő adatelemzési szolgáltatások nyújtására, aminek meg kell felelnie az (EU) 2016/679 rendeletnek és a 2002/58/EK irányelvnek, valamint a jelen rendeletben foglalt, a kiegészítő szolgáltatásokkal kapcsolatos valamennyi releváns kötelezettségnek. (46)A kapuőr különböző eszközöket is használhat arra, hogy saját szolgáltatásait vagy termékeit részesítse előnyben saját alapvető platformszolgáltatásán, a végfelhasználók által harmadik felek révén beszerezhető ugyanolyan vagy hasonló szolgáltatások kárára. Ez történhet például akkor, amikor a kapuőr különféle szoftveralkalmazásokat vagy szolgáltatásokat előzetesen telepít. A végfelhasználói döntés lehetővé tétele érdekében a kapuőrök nem akadályozhatják meg a végfelhasználókat abban, hogy az alapvető platformszolgáltatásukon előre telepített szoftveralkalmazásokat eltávolítsák, és ezáltal saját szoftveralkalmazásaikat részesítsék előnyben. (47)Azok a szabályok, amelyeket a kapuőrök a szoftveralkalmazások értékesítésére vonatkozóan meghatároznak, bizonyos körülmények között korlátozhatják a végfelhasználók azon képességét, hogy harmadik felek szoftveralkalmazásait vagy szoftveralkalmazás-áruházakat telepítsenek és ténylegesen használjanak az érintett kapuőr operációs rendszerein vagy hardverén, és korlátozzák a végfelhasználók azon képességét, hogy e szoftveralkalmazásokhoz vagy szoftveralkalmazás-áruházakhoz a szóban forgó kapuőr alapvető platformszolgáltatásain kívül is hozzáférjenek. E szigorítások korlátozhatják a szoftveralkalmazások fejlesztőinek azon képességét, hogy alternatív értékesítési csatornákat használjanak, és a végfelhasználók azon képességét, hogy különböző értékesítési csatornákról válasszanak különféle szoftveralkalmazások közül, ezért be kell azokat tiltani, mert tisztességtelenek és korlátozhatják az alapvető platformszolgáltatások megtámadhatóságát. Annak biztosítása érdekében, hogy a harmadik felek szoftveralkalmazásai vagy szoftveralkalmazás-áruházai ne veszélyeztessék a kapuőr által nyújtott hardver vagy operációs rendszer integritását, az érintett kapuőr arányos műszaki vagy szerződéses intézkedéseket alkalmazhat e cél elérésére, ha a kapuőr bizonyítani tudja, hogy ezek az intézkedések szükségesek és indokoltak, és hogy nem létezik olyan, kevésbé korlátozó intézkedés, amely a hardver vagy operációs rendszer integritását tudná védeni. (48)A kapuőrök gyakran függőlegesen integráltak, és bizonyos termékeket vagy szolgáltatásokat a végfelhasználók részére saját alapvető platformszolgáltatásaikon keresztül vagy olyan üzleti felhasználón keresztül nyújtanak, amely felett irányítást gyakorolnak, ez pedig gyakran összeférhetetlenséghez vezet. Ide tartozhat az a helyzet, amikor a kapuőr saját online közvetítő szolgáltatását online keresőprogramon keresztül kínálja. Amikor a kapuőrök e termékeket vagy szolgáltatásokat az alapvető platformszolgáltatáson kínálják, a rangsorolás tekintetében jobb pozíciót tudnak fenntartani saját kínálatuk számára, szemben az ugyanazon alapvető platformszolgáltatáson működő harmadik felek termékeivel. Ez történhet például olyan termékekkel vagy szolgáltatásokkal, az egyéb alapvető platformszolgáltatásokat is beleértve, amelyek rangsorolása az online keresőprogramok által közölt eredmények között szerepel, vagy amelyek részben vagy teljesen beágyazódtak az online keresőprogramok eredményeibe, egy adott témára szakosodott eredmények csoportjába, az online keresőprogram eredményeivel együtt megjelenítve, amelyeket bizonyos végfelhasználók az online keresőprogramtól eltérő vagy azt kiegészítő szolgáltatásnak tekintenek vagy olyanként használnak. Az egyéb példák közé tartoznak azok a szoftveralkalmazások, amelyeket szoftveralkalmazás-áruházakon keresztül értékesítenek, vagy azok a termékek vagy szolgáltatások, amelyek egy közösségi hálózaton kiemelésre kerülnek és a hírvonalon is megjelennek, vagy a keresési eredmények között rangsorolt, illetve online piactéren megjelenített termékek vagy szolgáltatások. Ilyen körülmények között a kapuőr kettős szerepet tölt be: a harmadik fél szolgáltatók számára közvetítőként lép fel, a kapuőr termékei vagy szolgáltatásai vonatkozásában pedig közvetlen szolgáltatóként. Következésképpen e kapuőrök képesek arra, hogy közvetlenül aláássák az említett alapvető platformszolgáltatásokon kínált termékek vagy szolgáltatások megtámadhatóságát, azon üzleti felhasználók kárára, amelyek nem tartoznak a kapuőr irányítása alá. (49)Ilyen helyzetekben a kapuőr nem alkalmazhat semmiféle megkülönböztetett vagy preferenciális elbánást az alapvető platformszolgáltatáson történő rangsorolás tekintetében, legyen az jogi, kereskedelmi vagy műszaki jellegű, olyan termékek vagy szolgáltatások javára, amelyeket saját maga vagy olyan üzleti felhasználó kínál, amely a kapuőr irányítása alatt áll. E kötelezettség eredményességének biztosítása érdekében arról is gondoskodni kell, hogy az ilyen rangsorolásra vonatkozó feltételek általánosságban is méltányosak legyenek. A rangsorolásnak ebben az összefüggésben a relatív kiemelés minden formájára ki kell terjednie, beleértve a megjelenítési, minősítési, hivatkozási vagy hangalapú eredményeket. E kötelezettség eredményességének, valamint megkerülhetetlenségének biztosítása érdekében a kötelezettséget bármely olyan intézkedésre alkalmazni kell, amely a rangsorolás terén alkalmazott megkülönböztetett vagy preferenciális elbánással egyenértékű hatással járhat. Az (EU) 2019/1150 rendelet 5. cikke értelmében elfogadott iránymutatás szintén segíti e kötelezettség végrehajtását és érvényesítését. (50)A kapuőrök nem korlátozhatják vagy akadályozhatják a végfelhasználók szabad választását oly módon, hogy technikailag megakadályozzák a különböző szoftveralkalmazások és szolgáltatások közötti váltást vagy az azokra történő előfizetést. Ez több szolgáltató számára teszi lehetővé, hogy szolgáltatásait kínálja, és így végső soron nagyobb választékot biztosít a végfelhasználók számára. A kapuőröknek biztosítaniuk kell a szabad választást, függetlenül attól, hogy ők gyártják-e azt a hardvert, amellyel e szoftveralkalmazások vagy szolgáltatások hozzáférhetők, és nem támaszthatnak mesterséges technikai akadályokat, hogy a váltást ellehetetlenítsék vagy eredménytelenné tegyék. Egy adott termék vagy szolgáltatás végfelhasználók részére történő kínálása, akár előtelepítés révén, valamint a végfelhasználók részére adott kínálat javítása, például jobb árak vagy minőség révén, önmagában nem tekinthető a váltás tiltott akadályozásának.

(51)A kapuőrök akadályozhatják a végfelhasználók azon képességét, hogy az online tartalomhoz és szolgáltatásokhoz hozzáférjenek, a szoftveres alkalmazásokat is beleértve. Ezért szabályokat kell meghatározni annak biztosítása érdekében, hogy a végfelhasználók nyílt internethez történő hozzáférésével kapcsolatos jogait a kapuőrök magatartása ne gátolja. A kapuőrök technikailag, különösen az operációs rendszerek vagy hardverek felett gyakorolt irányításuk révén korlátozhatják a végfelhasználók azon képességét, hogy ténylegesen váltsanak különféle internetszolgáltatók között. Ez torzítja az internet-hozzáférési szolgáltatások egyenlő versenyfeltételeit, és végső soron a végfelhasználókat károsítja meg. Ezért biztosítani kell, hogy a kapuőrök ne korlátozhassák jogtalanul a végfelhasználókat az internetszolgáltató kiválasztásában. (52)A kapuőrök operációs rendszerek fejlesztőiként és eszközgyártóként is tölthetnek be kettős szerepet, az ilyen eszközök bármely technikai funkcióját is beleértve. Egy olyan kapuőr például, amely valamely eszköz gyártója, korlátozhatja az eszközön bizonyos funkciókhoz való hozzáférést, mint például a kis hatótávolságú kommunikációs technológia (NFC) és az ezt a technológiát működtető szoftver, amelyre egy kiegészítő szolgáltatás kapuőr általi, valamint az ilyen kiegészítő szo