Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az 1308/2013/EU és az 1306/2013/EU rendeleteknek a gyümölcsök és zöldségek, a banán és a tej oktatási intézményekben való kínálatához kapcsolódó támogatási program tekintetében történő módosításáról /* COM/2014/032 final - 2014/0014 (COD) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE Háttér-információk Az Európai Parlament és a Tanács 1308/2013/EU rendelete (egységes közös piacszervezésről szóló rendelet)[1] az iskolatej- és az iskolagyümölcs program égisze alatt egyes mezőgazdasági termékeknek az iskolás gyermekek körében történő kiosztását meghatározó jogi- és pénzügyi keretet fektet le. A két program egymástól függetlenül és különböző időszakokban jött létre. A ténylegesen 1977 óta megvalósítás alatt álló iskolatej program a tejpiac közös szervezésének 1968-as bevezetéséig nyúlik vissza. Az iskolagyümölcs program egy olyan újabb program, amely a gyümölcs- és zöldségpiac közös szervezésének 2007. évi reformja keretében jelent meg egyfajta politikai kötelezettségvállalásként. A jelenlegi programok eltérő jogi- és pénzügyi kereteken belül működnek. Felépítésükben és működésükben is jelentős különbségek vannak köztük. Mindkét iskolaprogram létrehozása azt a célt szolgálta, hogy elősegítse az európai mezőgazdaság jelentős ágazatait képviselő, az Európai Unió mezőgazdasági termelése értékének 15–15%-át jelentő gyümölcsök és zöldségek, illetve tejtermékek fogyasztását. E termékek gazdasági jelentőségük mellett a népegészségügy szempontjából is hasznosak, és alkalmasak arra, hogy az iskolás gyermekek körében kiosztásra kerüljenek. A két iskolaprogram felállításához vezető indokok a gyümölcsök, zöldségek és a tejtermékek körében tapasztalt csökkenő fogyasztás miatt még most is napirenden vannak. A fogyasztás növelésére irányuló legkülönfélébb, az egészségügy és a mezőgazdaság területén jelentkező nemzeti és EU szintű ösztönző erőfeszítések ellenére sem sikerült a csökkenő tendenciát visszafordítani, főként nem a friss gyümölcsök, zöldségek és a fogyasztói tej esetében. E helyzetet – számos tényező mellett – csak súlyosbítja a magasan feldolgozott, hozzáadott cukrot, sót és zsírokat gyakran nagymértékben tartalmazó és a fiatalabb korosztály körében igencsak közkedvelt élelmiszerek irányába mutató modern fogyasztási tendencia. A jelenleg futó iskolaprogramok pozitív beágyazottsága és létjogosultságuk elismertsége ellenére a különböző jelentésekből és külső értékelésekből levont következtetések a programok konstrukciójának bizonyos gyengeségeire és működésének hiányosságaira utalnak. A KAP 2020 már eleve tartalmaz egyes meghatározott problémákra várhatóan megoldást nyújtó fontos elemeket, főként az iskolai gyümölcsprogram finanszírozásában és az oktatásban való elterjedtségének megszilárdításában bekövetkező jelentős változások révén. Az iskolatej programban kitűzött újabb követelmény – miszerint a résztvevő tagállamoknak stratégiát kell felállítaniuk – hozzájárul a program összpontosított megvalósításához, ahogy az az iskolagyümölcs programban már meg is történt. A KAP 2020-ra irányuló bizottsági javaslat azonban még a jelenlegi programok külső értékeléseinek véglegesítése és az Európai Számvevőszék jelentése előtt került elfogadásra. A javaslat célkitűzései A javaslat - a programok hatékonyságának és eredményességének fokozása érdekében - nem csupán a programok működésében rejlő belső problémákat szándékozik kezelni, hanem egységesebb szakpolitikai választ is kíván adni ahhoz, hogy e programok elérhessék a hosszú távú célokat és hathatósan reagáljanak a külső kihívásokra. Ez összhangban van az Európai Számvevőszék azon ajánlásával, miszerint „nagyobb koordinációt és szinergiát kell kialakítani a két program között ahhoz, hogy globális méretekben is következetesen lehessen kezelni az élelmezés kérdését, és hogy hatékony program lebonyolítás valósulhasson meg”. E javaslatával a Bizottság a rendelet 225. cikk (c) bekezdésében foglalt, az iskolaprogramok olívaolajra és étkezési-olajbogyóra való kiterjesztésének lehetőségéből eredő jelentési kötelezettségnek is eleget tesz. A javaslat először is a hosszú távú célkitűzések irányába kívánja elmozdítani a jelenlegi sémát, a két program oktatási dimenzióinak megerősítését szem előtt tartva, valamint hozzá kíván járulni ahhoz, hogy a fiatalok újból kapcsolatba lépjenek az élelmiszerrel és annak forrásával, ezáltal pedig fokozódjon bennük a mezőgazdaságot és a mezőgazdasági termékeket, valamint a KAP-ot és az EU-t illető tudatos észlelés. Jelenleg komoly szakadék van a programok konstrukciója és ezen célkitűzések között, mivel a két program eltérően kezeli a célokat. Az oktatási dimenzió már a kezdetektől fogva szerepelt az iskolagyümölcs programban, ugyanakkor az iskolatej program nem kötelezi a tagállamokat arra, hogy egyedi oktatási eszközöket alkalmazzanak, ez pedig gyér kapcsolatot eredményez a kiosztott termékek és a program között. Az iskolatej program értékelési- és monitoring rendszere mindemellett még gyenge is, az iskolagyümölcs program rendszere pedig fejlesztésre szorul. Mindezek fontos szempontok a programok közép- és hosszú távú eredményességének mérésében. A javaslat másodrendű célja a jelenleg önálló jogi- és pénzügyi keretrendszerek egységesítése és összevonása, valamint az EU beavatkozás láthatóságának fokozása ahhoz, hogy az iskolai kiosztást illetően globálisan is konzisztens KAP politika legyen biztosítható és maximálisan hatékonnyá lehessen tenni a programok lebonyolítását. Miután a jelenlegi programok egymástól függetlenül és időben is eltérően alakultak, kölcsönös együttműködés és összefüggés még annak ellenére sem áll fenn közöttük, hogy hasonló célokat tűztek ki maguk elé és hasonló célcsoportokat határoztak meg. A jelenlegi szétaprózott rendszer számos különböző olyan módszert és üzenetet fogalmaz meg, amelyek azonban összességükben negatívan befolyásolhatják a rendszer eredményességét. Ez a probléma az eltérő jogi- és pénzügyi keretrendszerekből, az érintett termékek körében jellemző piaci különbségekből és a két program megvalósítására vonatkozó tagállami szintű döntésekből adódik. Végül, de nem utolsósorban a mezőgazdasági termékek iskolai fogyasztásának előmozdítására szánt kiadások hatékonyságát is növelni szükséges, hiszen ezáltal jobban rá lehet irányítani a programok pénzügyi lehetőségeit arra, hogy maximális hatást érjenek el és a kiosztás költséghatékonyságát is fokozni lehet. A jelenlegi hiányosságok között vannak közösek (mint például a jelentős adminisztratív és szervezési terhek), de némelyikük csak az iskolagyümölcs program (nevezetesen a lehetőségek kb. 30%-os kihasználatlansága, valamint hatalmas különbségek a kiosztásban érintett termékek költségei között) vagy az iskolatej program (esetleges holtteher-hatás, alacsony költség-haszon arány) esetében áll fenn. 2. AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓ EREDMÉNYEI, HATÁSVIZSGÁLATOK Az iskolaprogramok ellenőrzése 2012 októberében kezdődött el. A hatásvizsgálat során nyilvános konzultációra került sor. Erre az ellenőrzést hozzászólásaikkal kiegészítő érdekelteket hívtak meg. A nyilvános konzultáció egy olyan konzultációs dokumentumra épült, amely nagyjából kilenc eldöntendő kérdést fogalmazott meg. A konzultáció 12 héten át tartott és online kérdőív formájában zajlott. Emellett további megbeszélések és meghallgatások egészítették ki a folyamatot. Ilyen volt például a 2013. március 15-én tartott részvényesi gyűlés is. A hatásvizsgálat során kidolgozott három forgatókönyv: 1) „status quo” változat, amely az iskolai kiosztás esetében fenntartja a külön kereteket, de beépíti a KAP 2020 révén az iskolai programokban elért fejlesztéseket, 2) „korrekciós” forgatókönyv, ami azt hivatott felmérni, hogy az ellenőrzés céljait el lehet-e érni a jelenlegi különálló sémákkal, de a jelenlegi programok oktatási dimenzióiban fellelhető szakadék áthidalását célzó intézkedésekkel/változtatásokkal, a két program közötti szinergiák fokozásával, a programok – KAP 2020-on túlmutató – további egyszerűsítésével és fejlesztésével, és 3) „új keretrendszer” forgatókönyv, ami - korlátozott számú termékek kiosztására vonatkozó közös jogi- és pénzügyi keretrendszer formájában, a hosszú távú célok felé történő, a program megerősített oktatási dimenzióján keresztül megvalósuló orientációval kiegészítve - jelentős politikai változást tartalmaz. A hatásvizsgálat a jelenlegi szakpolitikai keretrendszerek értékelései, valamint a jövőbeli kihívások és igények elemzése alapján értékeli e három alternatív szakpolitikai forgatókönyv hatásait és veti azokat össze az egyes célok elérhetőségével, illetve az átfogó célkitűzések eredményességének, hatékonyságának és koherenciájának szempontjából nézve: – A megerősített iskolagyümölcs programmal kiegészített „status quo” forgatókönyv tovább mélyítené az iskolagyümölcs program és az iskolatej program között - azok oktatási dimenziójában - meglévő szakadékot, miközben a lebonyolítás hatékonyságát illetően nem sok előnnyel járna. Mindemellett csak korlátozottan járulna hozzá az egységes és látható EU beavatkozás biztosításához. Bár költségvetését tekintve semlegesnek mondható, mégis némi költségvetési bizonytalanságot tartalmaz, hiszen az iskolatej program finanszírozása nincs korlátok közé szorítva. Az előnyökhöz képest továbbra is magas szinten maradnak az adminisztratív terhek (alacsony költség-haszon arány). A hatékonyságban jelentős eltérések mutatkoznak az iskolagyümölcs programban szereplő termékek költségei közötti nagyfokú különbségek és az iskolatej program továbbra is potenciális holtteher-hatása okán. Kétséges, hogy ez a változat megfelelő válaszként tud-e szolgálni a fogyasztási mintákhoz és a friss mezőgazdasági termékek iránti kereslethez kapcsolódóan felmerülő egyes kihívásokra. Bizonyított, hogy csak korlátozottan tud hozzájárulni a jobb szabályozás és az egyszerűsítés formájában megfogalmazott horizontális célokhoz, ugyanakkor előnyösebbnek tűnik a népegészségügyi célokhoz (egészségügyi egyenlőtlenségek csökkentése a nemzeti stratégiák és orientálás segítségével) való lehetséges hozzájárulásában. – Ezzel szemben a „korrekciós” változat legfőbb hatásai várhatóan beváltják az iskolatej program oktatási dimenziójának erősítéséhez és a két program megvalósításában létrejött szinergiákhoz fűzött reményeket úgy, hogy eközben megmarad a jelenlegi külön felállás. Mindez pedig jobban hozzá tud járulni az olyan hosszú távú célokhoz, mint az érintett mezőgazdasági termékek iránti kereslet fenntartható növelése, illetve egészségesebb táplálkozási szokások kialakítása. E változatnak mindenképp pozitív hatása van a fokozott szinergiák miatt, bár ezek a programok közötti eltérő pénzügyi sémák okán csupán korlátozottan érvényesülnek. A kevesebb adminisztratív teher több előnnyel és - a szinergiák, illetve közös eljárások okán - kisebb fokú összetettséggel jár. – Az „új keretrendszer” változat a programok hosszú távú céljait jobban kielégítő intézkedésekkel kialakított rendszer felé tolja el a jelenlegi iskolai rendszer irányítottságát, ugyanakkor áthidalja a két program konstrukciója között jelenleg meglévő szakadékokat. A fentieken túl nagyobb rugalmasságot biztosít a tagállamoknak az iskolai program lebonyolításában és eljárásaik elsődleges igények szerinti célzottságában, a különböző pénzügyi jogosultságok közötti működésre és a változó helyzetekre való reagálásra kiterjedő szükséges költségvetési rugalmasság mellett. Emellett meghatározott költségvetési kereten belül a lehető legnagyobb hatást hivatott gyakorolni az iskolai intervenciókra. Kiküszöböli az EU költségvetéshez fűződő bizonytalanságokat, hiszen - az aktuális (2020. évi KAP) abszorpciós potenciált tükröző - éves rögzített határértéket szab meg az iskolai intervenciók esetében. Továbbfejlesztett pénzügyi megoldások és részvételi feltételek esetén a jelenlegi lehetőség nagyobb hatékonysággal lenne kihasználható. A fentiek alapján a hatásvizsgálat azt állapította meg, hogy az „új keretrendszer” forgatókönyv a legkiegyensúlyozottabb változatot jelenti az iskolai programok hosszú távú célok felé fokozatosan igazított irányítottságában, hiszen a programok így jobban tudnak reagálni a csökkenő gyümölcs-, zöldség- és tejfogyasztással, illetve az egyre terjedő elhízottsággal jellemezhető általános problémákra, és kritikus kapcsolatot tudnak kialakítani a mezőgazdasággal, illetve annak legkülönfélébb termékeivel. Az egyszerűsítés fontos szempont volt a folyamat során, ezt azonban még többféle módszerrel tovább kell fokozni. E módszerek legtöbbje a - bizonyos követelmények összevonását, illetve megszüntetését magában foglaló - bizottsági jogi aktusok alapján történő egyszerűsítésre irányul. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI A javaslat szerint egy olyan közös jogi- és pénzügyi keretrendszert kell felállítani a gyümölcsök, zöldségek és a tej iskolás gyermekek részére történő kiosztását illetően, amelyet a mezőgazdasággal és annak különféle termékeivel fennálló kapcsolat megerősítését, valamint a szélesebb körben érvényesülő ügyeket (pl. népegészségügy, környezetvédelem) lehetővé tevő, kellően alátámasztott oktatási intézkedések támogatnak. Az új keretrendszer a költségvetését illetően semleges lenne és a 2020. évi KAP szerint az iskolai programokra előirányzott költségvetésen belül valósulna meg. Szerkezetét illetően az új program nagy részben a két program meglévő, jól működőnek és hatékonynak minősülő elemein nyugszik. A javaslat a szerződés 42. cikkére és 43. cikke (2) bekezdésére épül. Megfelel a szubszidiaritás és az arányosság elvének, miután a cselekvési keret és az alapelvek meghatározása EU szinten történik, ugyanakkor a tagállamoknak továbbra is megvan a mozgásterük arra, hogy prioritásaik alapján és a nemzeti/regionális sajátosságoknak megfelelően alakítsák a programot, illetve, hogy ők maguk határozzák meg a céljaikat és azok megvalósítási módjait. Az új javaslat legfőbb elemei az alábbiak: – A kiosztás súlypontjának áthelyezése: a javaslat szerint a termékek iskolákban történő kiosztását kizárólag két "alaptermékre", a friss gyümölcsökre és zöldségekre (köztük banánra). illetve a fogyasztói tejre kell átirányítani úgy, hogy a fogyasztói tej zsírtartalmát az országos egészségügyi hatóságoknak kell meghatározniuk. Ez a súlypont áthelyezés több szempontból is előnyös lehet. Főként azért, mert a kiosztás egy rögzített költségvetési kereten belül valósulna meg, csökkentené az iskolákat sújtó szervezési terheket és még összhangban is van azzal az igénnyel, hogy hozzájáruljon e két termékcsoportban tapasztalt csökkenő fogyasztási tendenciák visszafordításához. Emellett az általános gyakorlatnak is megfelelne, hiszen a friss gyümölcs és zöldség. illetve a fogyasztási tej jelenti a most futó programokban legnagyobb mennyiségben kiosztásra kerülő termékeket. A tagállamok azonban ennek ellenére még változatosabban vonhatnák be a különféle mezőgazdasági termékeket a tematikus oktatási intézkedések körébe. – A pénzügyi rendelkezések egységesítése, a pénzügyi feltételek javítása a kiadások hatékonyságának javítása érdekében: – Tekintettel a termékek és ellátási láncaik közötti különbségekre, illetve a tagállamokban jellemző eltérő fogyasztási helyzetre, a zöldségek és gyümölcsök (köztük a banán) és a tej esetében külön "csomagokat" lehet hozzárendelni az egyes tagállamokhoz. Egy csomag a gyümölcsökhöz és zöldségekhez, a 2020. évi KAP szerinti költségvetéssel összhangban (150 millió EUR), és egy csomag a tejhez, a pénzalapok elvárt felhasználásának megfelelően (80 millió EUR). Bizonyos rugalmasság is biztosítható annyiban, hogy a tagállamok a hozzájuk rendelt juttatások egy meghatározott részét a szükségleteiknek megfelelően áthelyezhetik az egyes csomagok között (beavatkozás stratégia alapú priorizálása). A fentiekben leírt csomagokon belül küszöbértékeket kell meghatározni a támogató tevékenységekhez és az egyéb támogatható intézkedésekhez (pl. értékelés, monitoring és kommunikáció) kapcsolódóan. – Az eddigi tapasztalatok szerint az EU - termékek árához való - hozzájárulási szintje az egy adagnyi gyümölcsre és zöldségre, illetve tejre jutó maximális EU támogatásnak, nem pedig az iskolagyümölcs programban eddig érvényes EU társfinanszírozási szinteknek megfelelően lenne korlátozva. Ez egy olyan új elem lenne a gyümölcsök és zöldségek esetében, ami hozzájárulhatna a kiosztásra kerülő termékek árában jelentkező óriási különbségek enyhítéséhez és a bonyolítás terén is egyszerűsítést eredményezne. A tej EU támogatási szintjét meg kellene emelni ahhoz, hogy visszaszorítható legyen a holtteher-hatás (a teljesen vagy csaknem térítésmentes kiosztás engedélyezésével) és emelhető legyen a kiosztás költség-haszon aránya. A javaslat itt vázolt elemei összhangban vannak a Bizottság részéről[2] - a Tanács 1370/2013/EU[3] rendeletének elfogadásával - vállalt azon kötelezettséggel, miszerint felül kell vizsgálni a jelenlegi programok pénzügyi rendszerét, úm. a tejosztást elősegítő támogatást, valamint az iskolagyümölcs program költségeinek társfinanszírozását. A tagállamoknak lehetőségük lesz arra, hogy továbbra is biztosítsák a keretek nemzeti szintű feltöltését vagy magántőket vonjanak be és így bővítsék az iskolai programokban való részvételük sokrétűségét és/vagy intenzitását. – Az oktatási dimenzió erősítése: az oktatási intézkedések támogatása a tejosztás esetében is követelmény lenne, ami pedig áthidalná a jelenlegi programok közötti szakadékot. Ezen intézkedések esetében erős lenne az oktatási dimenzió - a mezőgazdaság, a táplálkozás/egészség (kiegyensúlyozott étrend) és a környezetvédelem előtérbe helyezésével. Emellett az intézkedések kritikus eszközként is szolgálnának ahhoz, hogy a gyermekek (újból) kapcsolatba lépjenek az élelmiszerekkel, a mezőgazdasági termeléssel és a gazdákkal. Az oktatási intézkedéseknek a tanulókra kell irányulniuk, lehetőleg a család és a közösség bevonásával, és az iskolák jelenlegi kínálatában szereplő egészséges élelmiszerek és italok szélesebb körével kell foglalkozniuk. Ez mindenképpen hasznos, hiszen a gyakorlat azt mutatja, hogy sok gyermek anélkül nő fel, hogy tudná, honnan jön az élelmiszer, hol és hogyan állítják azt elő és mik az egyes szezonális termékek. Ennek megfelelően a tagállamok olyan tematikus oktatási intézkedéseket is választhatnának, amelyek néha a két alapterméken kívül egyéb mezőgazdasági termékekre (így például joghurtokra, feldolgozott gyümölcsökre és zöldségekre, mézre, olíva olajra és egyebekre) is irányulnak. A program keretein belül juttatott termékek teljes körű listáját és a termékek táplálkozási szempontjait az országos egészségügyi hatóságoknak kell jóváhagyniuk. A támogató oktatási intézkedéseknek közvetlen kapcsolatban kell lenniük a program mezőgazdasági céljaival és összhangban kell lenniük az egészséges étrend előmozdítására irányuló célkitűzéssel. 4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK A javaslat - a „status quo” változathoz képest - a költségvetésre nézve semleges hatással van. A javaslat a gyümölcsök és zöldségek esetében fenntartja az 1308/2013/EU rendeletben aktuálisan meghatározott költségvetési felső határt (150 millió EUR tanévenként). A tej esetében a javaslat tanévenként 80 millió EUR összegű csomagot tartalmaz, ami megfelel a költségvetés várható végrehajtásának és összhangban van a 2014-2020 közötti többéves pénzügyi keretben figyelembe vett piaci kiadások és közvetlen támogatások teljes összegével. A kiadások elosztását illetően a legnagyobb támogatásban a kiosztási és támogató oktatási intézkedések fognak részesülni. Az egyéb költségek (pl. értékelés, monitoring, kommunikáció) is csak korlátozottabb mértékben lesznek támogathatók. A támogató oktatási intézkedések költségei és az egyéb kapcsolódó költségek felső határát a Bizottság fogja meghatározni a jelenlegi programok során szerzett tapasztalatok fényében. A költségvetési és pénzügyi vonzatok részletes ismertetése a javaslathoz csatolt pénzügyi kimutatásban található. 2014/0014 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az 1308/2013/EU és az 1306/2013/EU rendeleteknek a gyümölcsök és zöldségek, a banán és a tej oktatási intézményekben való kínálatához kapcsolódó támogatási program tekintetében történő módosításáról AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 42. cikkére és 43. cikkének (2) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[4], tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[5], rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) Az Európai Parlament és a Tanács 1308/2013/EU rendelete II. része I. címe II. fejezetének 1. szakasza[6] iskolagyümölcs és -zöldség (ezen belül banán) programról és iskolatej programról rendelkezik. (2) A jelenlegi programok alkalmazása során szerzett tapasztalatok, valamint a különböző szakpolitikai lehetőségek külső értékeléseiből és későbbi elemzéséből levont következtetések arra engednek következtetni, hogy a két iskolaprogram létrehozását alátámasztó érvek továbbra is helytállók. A gyümölcsök és zöldségek (köztük a banán), valamint a tejtermékek fogyasztása napjainkban csökkenő tendenciát mutat – melyet többek között a magasan feldolgozott, ráadásul gyakran hozzáadott cukorban, sóban és zsírban is gazdag élelmiszerek fogyasztása felé elmozduló modern tendenciák csak még jobban súlyosbítanak. Ezért továbbra is érvényben kell tartani az uniós támogatást, amely az egyes mezőgazdasági termékeknek az oktatási intézményekben tanuló gyermekek részére történő kiosztását finanszírozza.. (3) A különböző szakpolitikai lehetőségek elemzése arra mutat rá, hogy a közös jogi- és pénzügyi keretrendszeren belül alkalmazott egységes módszer megfelelőbb és eredményesebb megoldást jelent a közös agrárpolitikában kitűzött konkrét céloknak az iskolai programok révén történő elérésében. Ezáltal a tagállamoknak lehetőségük nyílna arra, hogy állandó költségvetés mellett maximális szintre emeljék a kiosztás hatását és közben fokozzák a lebonyolítás hatékonyságát. A gyümölcsök és zöldségek (köztük a banán) és a tejtermékek, illetve ezek ellátási láncai közötti különbségek számításba vételéhez azonban bizonyos elemeket, így pl. az egyes költségvetési csomagokat külön egységként kell meghagyni. A jelenlegi programok során szerzett tapasztalatok fényében továbbra is önkéntes legyen a tagállamok programban való részvétele. Az egyes tagállamokban kialakult különböző fogyasztási helyzeteket figyelembe véve lehetőséget kell biztosítani a résztvevő tagállamoknak arra, hogy ők maguk dönthessék el, hogy az oktatási intézményekben tanuló gyermekeknek kiosztásra engedélyezett termékek teljes körét vagy azok közül csak egyet kívánnak-e kiosztani. (4) Főként a friss gyümölcsök és zöldségek (köztük a banán) és a fogyasztói tej körében csökkenő fogyasztásra utaló tendencia került megállapításra. Ennek megfelelően helytálló, hogy az iskolaprogramokban ezen termékekre kell a kiosztás súlypontját helyezni. Ez egyben hozzájárulna még az iskolákat sújtó szervezési terhek csökkentéséhez, növelné a korlátozott költségvetési keretek közötti kiosztás hatását és összhangban lenne a jelenlegi gyakorlattal, hiszen ezek a leggyakrabban kiosztásra kerülő termékek. (5) A kiosztást támogató oktatási intézkedésekre azért van szükség, mert ezek segítségével a program eredményessé tud válni az egyes mezőgazdasági termékek fogyasztásának növelésével és az egészségesebb étrend kialakításával fémjelzett rövid- és hosszú távú céljai elérésében. Jelentőségüknél fogva ezen intézkedéseknek mind a gyümölcsök és zöldségek (köztük a banán), mind a tej kiosztását támogatniuk kell. Legyenek támogathatók az uniós támogatások keretein belül. Támogató intézkedések minőségében kritikus eszközként működnek abban, hogy a gyermekek ismét kapcsolatba lépjenek a mezőgazdasággal és annak különféle termékeivel, és a program kitűzött céljainak elérése érdekében engedélyezni kell a tagállamoknak azt, hogy többféle mezőgazdasági terméket vonhassanak be tematikus intézkedéseikbe. Az egészséges étkezési szokások elősegítése érdekében azonban az országos egészségügyi hatóságokat is be kell vonni ebbe a folyamatba, hiszen nekik kell jóváhagyniuk ezen termékek listáját és a kiosztásra engedélyezett két termékcsoportot, valamint dönteniük ezek táplálkozási szempontjairól. (6) A megfelelő költségvetési gazdálkodás biztosítása érdekében - a támogató oktatási intézkedések és a kapcsolódó költségek mellett - az uniós támogatáshoz egy rögzített felső értékhatárt kell meghatározni a gyümölcsök és zöldségek (köztük a banán) és a tej kiosztása vonatkozásában. E felső értékhatárnak a jelenlegi helyzetet kell tükröznie. Az eddig megszerzett tapasztalatok fényében és a lebonyolítás egyszerűsítését szem előtt tartva a pénzügyi modelleket egymáshoz kell közelíteni és az Unió pénzügyi hozzájárulásának szintjét tekintve egységes módszerre kell alapozni. Ennek megfelelően helytálló, ha mind a gyümölcsök és zöldségek (köztük a banán), mind a tej esetében a termékek árához hozzájáruló uniós támogatás szintje egyfajta adagonkénti maximális uniós támogatásra korlátozódik, és ha eltörlésre kerül a gyümölcsök és zöldségek (köztük a banán) körében kötelező társfinanszírozás alapelve. Tekintettel a szóban forgó termékek áringadozására a törvényhozási jogkört a Bizottságra kell ruházni az uniós támogatás szintjeinek - a termékek adagonkénti ára szerinti - beállításáról rendelkező intézkedések és az adag fogalmának meghatározása vonatkozásában. (7) Az uniós pénzalapok hatékony és célzott felhasználásának biztosítása érdekében a törvényhozási jogkört a Bizottságra kell ruházni az uniós támogatás minden egyes tagállam közötti indikatív elosztását meghatározó intézkedések és a támogatásnak a beérkezett támogatási kérelmek alapján a tagállamok közötti szétosztási módja vonatkozásában. Az indikatív elosztásokat - a kiosztásra jellemző önkéntességgel megegyezően - külön-külön kell meghatározni a gyümölcsök és zöldségek (köztük a banán) és a tej esetében. A gyümölcsökre és zöldségekre (köztük a banánra) vonatkozó allokációs kulcs a tagállamok jelenlegi felosztásait hivatott tükrözni a 6-10 éves korosztályba tartozó gyermekek számával, mint a lakosságon belüli aránnyal meghatározott objektív kritérium alapján, az érintett régiók fejlettségi szintjét is számításba véve. Ahhoz, hogy a tagállamok fenntarthassák a jelenlegi programok nagyságrendjét és azzal a céllal, hogy mások is bátorítást kapjanak a tejosztás vállalásához, a két kulcsot (nevezetesen a pénzalapok múltbeli felhasználása a tagállamokban az iskolatej program keretein belül, valamint a 6-10 éves korosztályba tartozó gyermekek számával, mint a lakosságon belüli aránnyal meghatározott objektív kritériumok a gyümölcsök és zöldségek, köztük a banán esetében) együttesen kell használni a tejre szánt pénzalapok felosztásában. Az itt jelzett két kulcs megfelelő arányának beállításához a törvényhozási jogkört a Bizottságra kell ruházni a két kritérium közötti egyensúlyra vonatkozó kiegészítő szabályok meghozatala érdekében. Emellett a tagállamok régióiban a demográfiai, illetve fejlettségi helyzetben újból és újból bekövetkező változásokat figyelembe véve a törvényhozási jogkört a Bizottságra kell ruházni annak háromévenkénti felmérése vonatkozásában, hogy a tagállamok ezen kritériumokra épülő felosztásai időszerűek-e még. (8) Ahhoz, hogy a korlátozott demográfiai méretekkel jellemezhető tagállamok költséghatékony programot tudjanak megvalósítani, a törvényhozási jogkört a Bizottságra kell ruházni azon uniós támogatás minimális összegének meghatározását illetően, amelyre a tagállamok a gyümölcsök és zöldségek (köztük a banán) és a tej esetében jogosultak. (9) A jó adminisztráció és a költségvetési gazdálkodás érdekében a gyümölcsök és zöldségek (köztük a banán) és/vagy a tej kiosztásában részt venni szándékozó tagállamoknak minden évben kérelmet kell benyújtaniuk az uniós támogatásra. Az eljárások és a lebonyolítás egyszerűsítése érdekében ezt a kérelmet külön-külön támogatási kérvények formájában kell benyújtani. A Bizottság a tagállamok kérelmei alapján a költségvetési előirányzatokon belül és a felosztások közötti korlátozott átjárhatóság figyelembe vétele mellett köteles dönteni a gyümölcsökre és zöldségekre (köztük a banánra) és a tejre vonatkozó végleges felosztások ügyében, ez pedig a táplálkozási igények szerinti kiosztást helyezi előtérbe. A törvényhozási jogkört a Bizottságra kell ruházni az ilyen áthelyezések feltételeit és korlátait meghatározó intézkedések vonatkozásában. (10) A nemzeti stratégiát a tagállamnak a programban való részvétele feltételeként és egy többéves, a tagállamok által elérendő célokat és a prioritásokat meghatározó stratégiai dokumentumként kell tekinteni. A tagállamoknak lehetővé kell tenni azt, hogy ezeket rendszeresen frissítsék, főként a prioritások, illetve célok értékelései és felülvizsgálata fényében. (11) A program láthatósága érdekében a tagállamoknak ki kell fejteniük a stratégiájukban, hogy miként garantálják programjuk hozzáadott értékét, főként ha az uniós programban finanszírozott termékek fogyasztására ugyanakkor kerül sor, mint az oktatási intézményekben tanuló gyermekeknek kínált egyéb ételekére. Az uniós program oktatási céljának elérése és eredményessége érdekében a törvényhozási jogkört a Bizottságra kell ruházni az oktatási intézményekben kínált egyéb ételekhez és elkészítésükhöz kapcsolódóan az uniós program égisze alatt finanszírozott termékek kiosztását meghatározó szabályok vonatkozásában. (12) Ahhoz, hogy a gyermekeknek a program keretein belül biztosított termékek ára teljes mértékben tükrözze a nyújtott támogatás összegét, és hogy a támogatott termékek felhasználása összhangban legyen azok rendeltetésével, a törvényhozási jogkört a Bizottságra kell ruházni a program égisze alatt működő ár-monitoring rendszer felállítására vonatkozóan. (13) Tekintettel arra, hogy a gyümölcsök és zöldségek kiosztása esetében nem érvényesül a társfinanszírozás alapelve, módosítani szükséges az 1306/2013/EU rendelet megfelelő rendelkezését[7]. (14) Az 1308/2013/EU és az 1306/2013/EU rendelet megfelelően módosítandó. Számításba véve az iskolaév periodikusságát, az új szabályoknak 20XX augusztus 1. napjával kell életbe lépniük. ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk A mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról szóló 1308/2013/EU rendelet módosítása Az 1308/2013/EU rendelet az alábbiak szerint módosul: 1. A II. rész I. cím II. fejezet 1. szakasz címe helyébe az alábbi szöveg lép: 'TÁMOGATÁS A MEZŐGAZDASÁGI TERMÉKEK OKTATÁSI INTÉZMÉNYEKBEN TÖRTÉNŐ KÍNÁLATÁHOZ' 2. az „1. alszakasz” cím és az „Iskolagyümölcs- és iskolazöldség-program” cím törlésre kerül; 3. A 23. cikk helyébe az alábbi szöveg lép: „23. cikk Támogatás gyümölcsök és zöldségek, banán és tej kínálatához, támogató oktatási intézkedések és kapcsolódó költségek (1) Az uniós támogatás a 22. cikkben meghatározott oktatási intézményekben tanuló gyermekek vonatkozásában nyújtható: a) gyümölcsök és zöldségek, banán és tej kínálatához; b) oktatási intézkedések támogatásához; és c) a logisztikához és forgalmazáshoz, a berendezésekhez, a népszerűsítéshez, a monitoringhoz és az értékeléshez kapcsolódó egyes költségek fedezetéhez. (2) Az (1) bekezdésben („az iskolaprogram”) megfogalmazott támogatási programban részt venni szándékozó tagállamok vagy gyümölcsöket és zöldségeket (köztük banánt) vagy CN 0401. kódszámú tejet vagy mindkettőt oszthatnak ki. (3) A tagállamok az iskolaprogramban való részvételük feltételeként az iskolaprogramban való részvételüket megelőzően, majd ezt követően minden 6. évben megfogalmaznak egy országos vagy regionális szintű program-végrehajtási stratégiát. A stratégia a tagállam részéről módosítható, főként monitoring és értékelés függvényében. A stratégia legalább a teljesítendő szükségleteket, a szükségletek prioritások szerinti rangsorát, a célzott lakosságot, az elvárt eredményeket és a kiindulási helyzethez képest elérendő számszerűsített célokat határozza meg, valamint ismerteti a célok eléréséhez legmegfelelőbb eszközöket és intézkedéseket. (4) A tagállamok az iskolaprogram eredményessége érdekében olyan támogató oktatási intézkedésekről is rendelkeznek, amelyek a gyermekeknek a mezőgazdasággal és a mezőgazdasági termékek széles körével kialakítandó kapcsolatát, a kapcsolódó témák (pl. egészséges étkezési szokások, élelmiszer-hulladék elleni küzdelem, helyi élelmiszerláncok, illetve biogazdálkodás) oktatását célzó intézkedéseket és tevékenységeket foglalhatnak magukban. (5) A tagállamok stratégiájuk megfogalmazása során összeállítanak egy listát azon mezőgazdasági termékekről (a gyümölcsök és zöldségek, banán és tej mellett), amelyek néha a támogató oktatási intézkedések körébe tartozhatnak majd. (6) A tagállamok objektív kritériumok (pl. egészségügyi és környezetvédelmi szempontok, szezonalitás, változatosság, helyi termékek beszerezhetősége) alapján saját maguk választják ki a kiosztásra váró vagy a támogató oktatási intézkedések körébe bevonandó termékeket, és a megvalósíthatóság mértékén belül elsőbbséget biztosítanak az Unióból származó termékeknek, főként a helyi beszerzésnek, a biotermékeknek, a rövid ellátási láncoknak és a környezeti előnyöknek. (7) A tagállamok az egészséges étkezési szokások elősegítése érdekében biztosítják azt, hogy az illetékes egészségügyi hatóságok jóváhagyják az iskolaprogramban szállított valamennyi termék listáját és döntsenek azok táplálkozási tulajdonságairól.” 4. A szöveg a 23a. cikkel egészül ki: „23a. cikk Pénzügyi rendelkezések (1) Az iskolaprogram keretein belül a termékek kiosztásához juttatott támogatás, a támogató oktatási intézkedések és a 23. cikk (1) bekezdésében foglalt kapcsolódó költségek - a (4) bekezdésben foglaltak sérelme nélkül - nem haladják meg: a) gyümölcsök, zöldségek és banán esetében: a 150 millió EUR összeget tanévenként; b) tej esetében: a 80 millió EUR összeget tanévenként. A Bizottság a 227. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló olyan jogi aktusokat fogadhat el, amelyek a gyümölcsök és zöldségek (köztük a banán) és a tej kiosztott részének áráért fizethető uniós támogatás szintjét határozzák meg és lefektetik az adag fogalmát. A Bizottság a 227. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló olyan jogi aktusokat is elfogadhat, amelyek a támogató oktatási intézkedések - a tagállamok rögzített éves felosztásaiból biztosított - finanszírozásának minimális összegét és maximális összegét határozzák meg. (2) Az (1) bekezdésben foglalt támogatás az alábbiak figyelembe vétele mellett kerül az egyes tagállamok között szétosztásra: a) gyümölcsök és zöldségek (köztük banán) esetében: az alábbiakra épülő objektív kritériumok: i. a 6-10 éves gyermekek száma, mint a lakosságon belüli arányuk, ii. a tagállam régióinak fejlettségi szintje, hogy magasabb támogatás lehessen biztosítható a jelen rendelkezés 3. cikk (5) bekezdésében meghatározott kevésbé fejlett régióknak, a szerződés 349. cikkében felsorolt legkülső régióknak, illetve a 229/2013/EU rendelet 1. cikk (2) bekezdésében értelmezett kisebb égei-tengeri szigeteknek, és b) tej esetében: a tej és tejtermékek gyermekek körében történő ellátását szolgáló pénzalapok korábbi programok szerinti historikus felhasználása, valamint objektív kritériumok, a 6-10 éves gyermekek aránya szerint. A Bizottság legalább három évenként felméri, hogy a gyümölcsök és zöldségek (köztük a banán) és a tej indikatív elosztásai továbbra is összeférnek-e a jelen bekezdésben hivatkozott objektív kritériumokkal. (3) A tagállamok minden évben az uniós támogatásra irányuló, az általuk kiosztani szándékozott termékenkénti külön-külön kérvény benyújtásával kérelmezik az iskolaprogramban való részvételüket, a 23. cikk (1) bekezdés a) pontjában foglaltaknak megfelelően. (4) A tagállamok az 1. bekezdés a) és b) pontjában hivatkozott összegekből eredő 230 millió EUR globális felső értékhatár túllépése nélkül a gyümölcsökre és zöldségekre (köztük a banánra), illetve a tejre vonatkozó indikatív elosztásuk max. 15%-át utalhatják át a másik szektorba, a Bizottság részéről a 227. cikknek megfelelően elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban meghatározandó feltételek mellett. (5) Az iskolaprogram nem sérti az uniós törvényekkel összeegyeztethető egyes országos iskolaprogramokat. (6) A tagállamok az uniós támogatás mellett nemzeti támogatást is nyújthatnak a 217. cikkben foglaltaknak megfelelően. (7) Az Unió az 1306/2013/EU rendelet 6. cikkében foglaltaknak megfelelően az iskolaprogramhoz kapcsolódó tájékoztatási, monitoring és értékelési intézkedéseket (így például szemléletformálást és kapcsolódó hálózatba szervezési intézkedéseket) is finanszírozhat. (8) Az iskolaprogramban részt vevő tagállamok az élelmiszerosztás helyén népszerűsíthetik a programban való részvételüket és a program uniós támogatottságát. Az oktatási intézményekben kínált egyéb ételekhez kapcsolódóan a tagállamok gondoskodnak az uniós iskolaprogram hozzáadott értékéről és láthatóságáról.” (5) A 24. és 25. cikk helyébe az alábbi szöveg lép: „24. cikk Felhatalmazás (1) A gyermekek egészséges táplálkozási szokásait elősegítendő, valamint annak biztosítása érdekében, hogy az iskolaprogramhoz fűződő támogatásban a 22. cikkben meghatározott célcsoportba tartozó gyermekek részesüljenek, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 227. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az alábbiakkal kapcsolatos szabályokra vonatkozóan: a) a tagállami támogatások célzottá tételével kapcsolatos további kritériumok; b) a támogatást kérelmezők tagállamok általi kiválasztása és jóváhagyása; c) a nemzeti vagy regionális stratégiák kidolgozása, valamint a támogató oktatási intézkedések. (2) Az európai alapok hatékony és célzott felhasználásának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 227. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következőkre vonatkozóan: a) a gyümölcsökre és zöldségekre (köztük a banánra) és a tejre kiterjedő támogatás tagállamok közötti indikatív elosztása és, adott esetben, ennek a 23a. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében hivatkozott értékelést követő felülvizsgálata, az egyes tagállamoknak megítélhető uniós támogatás minimális összegei, a támogatási juttatásnak a tagállamok közötti ismételt felosztására irányuló, a beérkezett támogatási kérelmekre épülő módszer, valamint az arra utaló további szabályok, amelyek a 23a. cikk (2) bekezdésének első albekezdésében ismertetett kritériumoknak a pénzalapok elosztására vonatkozó figyelembe vételi módját határozzák meg. b) a gyümölcsökre és zöldségekre (köztük a banánra) és a tejre kiterjedő juttatások közötti átutalások feltételei; c) uniós támogatásban részesíthető költségek és/vagy intézkedések, valamint egyes konkrét költségek minimális összegei, illetve maximális összegei rögzítésének lehetősége; d) az iskolaprogramjuk eredményességének monitoringjára és értékelésére vonatkozó tagállami kötelezettség. (3) Az iskolaprogram ismertségének növelése érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 227. cikknek megfelelően olyan, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyekben előírja, hogy az iskolaprogrammal rendelkező tagállamok hívják fel a figyelmet az uniós támogatás szerepére. (4) Az uniós program hozzáadott értékének és láthatóságának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 227. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az egyéb ételek oktatási intézményekben történő kínálatához kapcsolódó termékek kiosztásáról rendelkező szabályok vonatkozásában. (5) Figyelembe véve annak szükségességét, hogy a támogatás a termékek - iskolaprogramban elérhető - árában tükröződjön, a Bizottság a 227. cikknek megfelelő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok formájában fogadhat el szabályokat a programhoz kapcsolódó ármegfigyelés kialakítása tárgyában. 25. cikk A vizsgálóbizottsági eljárás szerint gyakorolt végrehajtási jogkörök A Bizottság végrehajtási jogi aktusok formájában fogadhatja el az e szakasz alkalmazásához szükséges intézkedéseket, többek között az alábbiakat: a) a gyümölcsökre és zöldségekre (köztük banánra) és/vagy a tejre vonatkozó támogatás végleges elosztása a résztvevő tagállamok között, a 23a. cikk (1) bekezdésében meghatározott határok között, figyelembe véve a 23a. cikk (4) bekezdésében foglalt átutalásokat; b) a tagállami stratégiákban feltüntetendő információk; c) a támogatási kérelmek és a kifizetések; d) az iskolaprogram népszerűsítésének módszerei, valamint a programmal kapcsolatos hálózatba szervezés; e) az iskolaprogramban részt vevő tagállamok monitoring- és értékelési jelentéseinek benyújtása, formátuma és tartalma; f) az ármegfigyelés kezelése.” (6) A 2. alszakaszt el kell hagyni. (7) A 217. cikk helyébe az alábbi szöveg lép: „217. cikk Gyermekek különböző termékekkel való ellátásához nyújtott nemzeti kifizetések A tagállamok a 23. cikk szerinti uniós támogatást kiegészítve nemzeti kifizetést is nyújthatnak az oktatási intézmények tanulóinak különféle termékekkel való ellátásához vagy a 23. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett kapcsolódó költségek fedezéséhez. A tagállamok az ilyen kifizetéseket az érintett ágazatban kivetett illetékekből vagy a magánszektorból származó egyéb hozzájárulásokból finanszírozhatják. A tagállamok a 23. cikk szerinti uniós támogatást kiegészítve nemzeti kifizetést is nyújthatnak a támogató oktatási intézkedések finanszírozásához, a 23. cikk (4) bekezdésében foglaltaknak megfelelően.” (8) Az V. mellékletet el kell hagyni. 2. cikk Az 1306/2013/EU rendelet módosítása Az 1306/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja helyébe az alábbi szöveg lép: „d) Az Unió pénzügyi hozzájárulása az 1308/2013/EU rendelet 220. cikkében említett, az állatbetegségekhez és a fogyasztói bizalomvesztéshez kapcsolódó intézkedésekhez.” 3. cikk Hatálybalépés és az alkalmazás kezdő időpontja Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő […] napon lép hatályba. A rendeletet X. augusztus 1-től kell alkalmazni. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, -án/-én. az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök az elnök PÉNZÜGYI KIMUTATÁS 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe 1.2. A tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek) 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa 1.4. Célkitűzés(ek) 1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása 1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama 1.7. Tervezett irányítási módszer(ek) 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések 2.2. Irányítási és kontrollrendszer 2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik? 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése 3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség 3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban 3.3. A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás PÉNZÜGYI KIMUTATÁS 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az 1308/2013/EU és az 1306/2013/EU rendeleteknek a gyümölcsök és zöldségek, a banán és a tej oktatási intézményekben való kínálatához kapcsolódó támogatási program tekintetében történő módosításáról A Tanács rendelete a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésével kapcsolatos egyes támogatások és visszatérítések megállapítására vonatkozó intézkedések meghatározásáról szóló 1370/2013/EU rendelet módosításáról 1.2. A tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[8] 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa ¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést követő új intézkedésre irányul[9] ¨ A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul X A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított intézkedésre irányul 1.4. Célkitűzés(ek) 1.4.1. A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzés(ek) A javaslat célja, hogy jelentősen megnövelje a gyümölcsök és zöldségek és a tejtermékek részarányát a gyermekek étrendjében, ezáltal pedig hozzájáruljon a közös agrárpolitika (KAP) - a piac stabilizációjával és a kereslet hosszú távú biztosításával megfogalmazott - célkitűzéseihez. További célja, hogy a fenntartható egészséges étkezési szokások alakításával hozzájáruljon a szélesebb körben vett népegészségügyi célokhoz, úm. a túlsúly, az elhízás és az étrenddel összefüggő betegségek csökkentéséhez. 1.4.2. Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) Konkrét célkitűzés: Az érzékeny szociális csoportok élelmiszerhez való hozzáférésének javítása A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek): 05 02 „Agrárpiaci beavatkozások” 1.4.3. Várható eredmény(ek) és hatás(ok) A javaslat várhatóan változást idéz elő a fiatal állampolgárok élelmiszerhez és annak forrásához kapcsolódó ismereteiben, hozzáállásában és preferenciáiban, valamint a mezőgazdaság és annak termékei felfogásában Emellett - az EU támogatás jobb célzottságával - várhatóan növeli a termékek kiosztásának költséghatékonyságát. A fentieken túlmenően növeli a költségvetés kapcsolódó intézkedésekre fordított részét, ezáltal pedig javítja azok hatását a célcsoport fogyasztására és áthidalja az iskolagyümölcs program és az iskolatej program oktatási dimenziói közötti szakadékot. Végül hozzájárul még az egyes tagállamok közös keretéhez és az EU beavatkozás láthatóságának növeléséhez. 1.4.4. Eredmény- és hatásmutatók A célokhoz kapcsolódóan három mutató-szint került meghatározásra: Hatásmutatók: - Változás a gyermekek körében a friss gyümölcsök és zöldségek közvetlen és közvetett fogyasztásában, a beavatkozást követő 5 év elteltével - Változás a gyermekek körében a fogyasztói tej közvetlen és közvetett fogyasztásában, a beavatkozást követő 5 év elteltével - Az általános étrend minőségének javulása Főbb eredménymutatók: - A rendelkezésre álló költségvetés ...%-nak elköltése a kísérő intézkedésekre - A támogató intézkedések ...%-nak megvalósítása a mezőgazdasághoz és a mezőgazdasági termékekhez kapcsolódóan - A mezőgazdasági termékek iskolai fogyasztásának előmozdítását szolgáló kiadások hatékonysági szintje Főbb kimeneti mutatók: - A tagállamokban megvalósított kísérő intézkedések száma - A kísérő intézkedésekben érintett gyermekek száma és az összes résztvevőhöz viszonyított arányuk - Az agrár vonatkozású kísérő intézkedések száma a tagállamban - Adagonkénti költség - Résztvevő tagállamok, iskolák és gyermekek száma - Az iskolában kiosztott termékek mennyisége (gyümölcs-zöldség- és tejadagok száma) 1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása 1.5.1. Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek) A javaslat alapjául szolgáló igények: a gyümölcsök, zöldségek és a tej gyermekek körében jellemző fogyasztása fenntartható növelésének igénye, valamint egészséges étkezési szokásaik alakításának igénye. A jelenleg végrehajtásra kerülő KAP iskolaprogramok konstrukciójában olyan bizonyos gyengeségek, működésében pedig olyan hiányosságok tapasztalhatók, amelyekkel mindenképpen foglalkozni kell, és amelyek korlátozzák az iskolás gyermekek körében a mezőgazdasági termékek fogyasztása (piaci cél) és az egészséges étrend (egészségügyi cél) elősegítésével megfogalmazott célok elérhetőségét. A beazonosított problémák a programok konstrukciója és céljai közötti szakadékhoz (eltérő oktatási eszközök a két program esetében), a két program közötti kölcsönös együttműködés és összefüggés hiányához, valamint a kiadások azonnali hatását korlátozó hiányosságokhoz (mindkét programot sújtó magas adminisztratív és szervezési terhek, a költségvetés 30%-os alul-teljesítése az iskolagyümölcs programban, esetleges holtteher-hatás és alacsony költség-haszon arány az iskolatej programban) fűződnek. A mozgatórugók főként a szabályozási hibákhoz, az eltérő pénzügyi kerethez, a tagállami szintű eltérő megvalósításhoz és egyes külső tényezőkhöz kapcsolódnak. 1.5.2. Az uniós részvételből adódó többletérték Az EU szintű intézkedés biztosítja az EU kezdeményezésekhez szükséges pénzalapokat és azokat a kiegészítő finanszírozási forrásokat, amelyek révén a tagállamok kiterjeszthetik intézkedéseik hatáskörét és növelhetik azok eredményességét. Ha a tagállamoknak kizárólag saját pénzügyi forrásaikra kellene hagyatkozniuk, legtöbbjük nem lenne abban a helyzetben, hogy megvalósítsa ambiciózus kezdeményezéseit. Mindez hozzájárul a programok nagyobb hitelességéhez a tagállamokban, valamint az EU imázs és tudatosság növeléséhez. Az EU keret a folyamatos tudás, az átláthatóság, a tapasztalatátadás és -csere elősegítésével biztosít hozzáadott értéket. 1.5.3. Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága Jelenleg az EU finanszírozásában két, a gyermekeket kifejezetten iskolai környezetben célzó iskolai kiosztási program van érvényben az EU közös agrárpolitikájának égisze alatt. Ez az iskolatej program és az iskolagyümölcs program. Mindkét programban közös a cél: e termékek részarányának hosszú távú növelése a gyermekek étrendjében, abban a korai szakaszban, amikor étkezési szokásaik még alakíthatók. Ez pedig hozzájárul a KAP célkitűzéseihez, főként a piacok stabilizálásához és a kereslet hosszú távú biztosításához. Emellett a programok összhangban vannak a szélesebb körben vett népegészségügyi célokkal, hiszen hozzájárulnak a fenntartható egészséges étkezési szokások alakításához. Azonban a programok pozitív iskolai beágyazottsága és a bennük rejlő lehetőségek felismerése ellenére is a különböző jelentésekből - főként az iskolagyümölcs program és az iskolatej program Bizottság által kezdeményezett külső értékeléseiből, valamint az Európai Számvevőszék 10/2011 sz. egyedi jelentéséből - levont következtetések és a megvalósítás után évekkel szerzett tapasztalatok rámutatnak arra, hogy mindkét programban további fejlesztéseket kell végrehajtani a lebonyolítás hatékonyságának és eredményességének fokozása érdekében. A KAP reformjáról a közelmúltban kötött megállapodás már foglalkozott is némely beazonosított problémával. 1.5.4. Összhang és lehetséges szinergia egyéb pénzügyi eszközökkel Az ágazat specifikumait kellően figyelembe véve a javaslat összhangban áll a mezőgazdasági termékek promóciójával. Emellett összhangban van még a népegészségügyi célokkal (súlykontroll, egészségügyi egyenlőtlenségek), az egyszerűsítéssel, valamint az Európa 2020 stratégiában megfogalmazott alapelvekkel és célokkal. 1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama ¨ A javaslat/kezdeményezés határozott időtartamra vonatkozik – ¨ A javaslat/kezdeményezés időtartama: ÉÉÉÉ[HH/NN]-tól ÉÉÉÉ[HH/NN]-ig – ¨ Pénzügyi hatás ÉÉÉÉ-től ÉÉÉÉ-ig X A javaslat/kezdeményezés határozatlan időtartamra vonatkozik – A beindítási időszak ÉÉÉÉ-től ÉÉÉÉ-ig tart, – majd a végrehajtás rendes ütemben folytatódik tovább. 1.7. Tervezett irányítási módszer(ek)[10] ¨ Irányítás közvetlenül a Bizottság által – ¨ annak osztályai - köztük az Unió delegációiban dolgozók - által; – ¨ a végrehajtó ügynökségek által; X Megosztott irányítás a tagállamokkal ¨ Irányítás közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással: – ¨ harmadik országok vagy az általuk kinevezett szervek; – ¨ nemzetközi szervezetek és ügynökségeik (nevezze meg); – ¨az Európai Beruházási Bank és az Európai Beruházási Alap; – ¨ a költségvetési rendelet 208. és 209. cikkében meghatározott szervek; – ¨ közjogi intézmények; – ¨ magánjog alapján működő, közfeladatot ellátó szervek, amennyiben megfelelő pénzügyi garanciát nyújtanak; – ¨ egy tagállam magánjoga alapján működő, a köz- és a magánszféra közötti partnerség megvalósításával megbízott és megfelelő pénzügyi garanciát nyújtó szervek; – ¨ a közös kül- és biztonságpolitika konkrét intézkedéseinek - az EUSZ V. címe alatt foglaltaknak megfelelő - végrehajtásával megbízott és a vonatkozó alap jogi aktusban meghatározott személyek. 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések Az új programban a monitoring és az értékelés – a hatékony gazdálkodásban és a meghatározott célok felé mutató eredményesség/hatékonyság értékelésében megnyilvánuló jelentősége okán – az uniós támogatásra jogosult költségek között szerepel. Emellett kapcsolat áll fenn egy többéves (6 éves) nemzeti/regionális stratégiával is. A monitoringra a tagállamok – a felhasznált költségvetésre, a résztvevő iskolák/gyermekek számára, a célcsoportba tartozó iskolák/gyermekek teljes számához viszonyított arányára, a kiosztás gyakoriságára, időtartamára, idejére és rendszerére, az adagok átlagos súlyára és árára, a gyermekenkénti átlagos fogyasztásra és a kiosztásra kerülő teljes mennyiségre vonatkozó információkat tartalmazó – éves jelentései alapján kerül majd sor. A fentieken túlmenően a kísérő intézkedéseket is figyelemmel kísérik majd a felhasznált módszereket, azok költségét és gyakoriságát, a résztvevő iskolát/gyermekeket, az érintettek bevonását és a kiosztott termékeket illetően. Az értékelési folyamat a program végrehajtását követő 5 évvel készített, a középtávú hatások mérésére alkalmas tagállami értékelési jelentésekből fog állni, majd ezt a tagállami értékelések után egy évvel egy olyan külső, uniós szintű értékelés fogja követni, amelyben felmérésre kerül a program tagállam és uniós szintű megvalósítása, a program átfogó eredményessége, hatékonysága, koherenciája és vonatkozása, a Bizottság értékelési standardjainak és irányelveinek megfelelően. Emellett várható egy a hosszú távú hatásmutatókról készítendő külső tanulmány is. Az iskolagyümölcs program és az iskolatej program külső értékelései, valamint az Európai Számvevőszék 10/2011 sz., e programokra vonatkozó egyedi jelentése egyértelműen számításba vételre kerültek az új program monitoring- és értékelési folyamatainak tervezésekor. 2.2. Irányítási és kontrollrendszer 2.2.1. Felismert kockázat(ok) A pontosan meghatározható általános kockázat a program eredményességéhez kapcsolódik, azaz ahhoz, hogy az uniós támogatás eljut-e a program végső kedvezményezettjeihez és eredményesen hozzájárul-e a program célkitűzéseinek eléréséhez. Az iskolagyümölcs programban újonnan szerzett tapasztalatok alapján különös figyelmet kell fordítani a támogatás kérelmezőinek kiválasztására, valamint a kiosztásra, a reklámozásra, a monitoringra és az értékelésre vonatkozó szerződések odaítélésénél igénybe vett beszerzési eljárásokra. Az említett szerződések megvalósítását ellenőrzési intézkedések is kiegészítik. A közbeszerzéssel kapcsolatban kérdések merülnek fel az iskolaprogram esetében. Egyéb kockázatok esetében (mint például az esetleges holtteher-hatás, a kiosztott termékek túlságosan magas költsége, szállítói haszonkulcsok) különböző intézkedések várhatók (pl. az adagonkénti EU támogatás szintjére vonatkozóan). A kísérő intézkedéseket illetően fennállhat az iskolákban biztosított oktatási intézkedésekkel és a mezőgazdasági termékek promóciójával közös átfedés veszélye. Ennek elkerülése érdekében az itt tárgyalt intézkedések meghatározásába egy EU szintű tudományos szakértői csoport lesz bevonva, az új program céljaival való kapcsolatuk egyértelmű meghatározása mellett. A kísérő intézkedésekhez kapcsolódó ellenőrzési intézkedések a kiadások általánosságban vett valódiságára fognak irányulni és ezáltal biztosítékként szolgálni azon esetekben is, amikor az ilyen intézkedések kiszervezésre kerülnek. 2.2.2. A belső kontroll rendszer felállítására vonatkozó információk Az ellenőrzési rendszert a tagállami szintű kifizető ügynökségek és delegált ellenőrző szervek alkotják. A jelenleg futó iskolagyümölcs programban és iskolatej programban már használt jelentésekre épülő tagállami szintű éves - ellenőrzési és vizsgálati - jelentésekre lesz szükség ahhoz, hogy részletes ismertetést lehessen adni az adminisztratív irányításról és a végrehajtott helyszíni ellenőrzésekről. Ezen felül a belső irányítási és kontroll rendszer a tagállamok monitoring és értékelési jelentéseit és az EU szintű értékelést is fel fogja használni. Végül egy EU szintű tudományos szakértői csoport fogja a tagállamokat és a Bizottságot ellátni a végrehajtásra, monitoringra és értékelésre vonatkozó tanácsokkal. 2.2.3. Az ellenőrzések becsült költségei és hasznai, a hiba várható kockázati szintjének felmérése Az iskolaprogramot az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapba (EMGA) tartozó kiadások fennálló irányítási és ellenőrzési rendszere fedi le. A javaslat várhatóan nem eredményezi majd az EMGA-n belüli hibaarány növekedését. 2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések A közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és nyomon követéséről szóló 1306/2013/EU rendeletet kell alkalmazni. Az ellenőrzési rendszerek általában véve a támogatási kérelmek teljes mennyiségét lefedve biztosítanak teljes körű adminisztratív ellenőrzést. Ezt adott esetben az egyéb adatbázisokkal közös kereszt-ellenőrzések, valamint minimális számú tranzakciók kifizetését megelőző helyszíni ellenőrzések egészítik ki, a szóban forgó rendszerhez kapcsolódó kockázat függvényében. Amennyiben az ilyen ellenőrzések számtalan szabálytalanságra derítenek fényt, további ellenőrzéseket kell végrehajtani. A KAP reformjára vonatkozó törvénycsomag arról is rendelkezik, hogy a tagállamok megelőzik, kimutatják és kijavítják a szabálytalanságokat és a csalást, hathatós, arányos és visszatartó erejű büntetéseket szabnak ki az uniós jogszabályoknak és a nemzeti törvényeknek megfelelően, és kamatokkal együtt térítik meg a szabálytalan kifizetéseket. A törvénycsomag a szabálytalansági esetekre kiterjedően egy automatikus tehermentesítési mechanizmust is tartalmaz, mely szerint ha a helyreállításra nem került sor a helyreállítási kérelem keltétől számított négy éven belül - vagy bírósági eljárások kezdeményezése esetén nyolc éven belül -, a nem fedezett összegeket az érintett tagállam viseli. Ez a mechanizmus hathatósan arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a szabálytalan kifizetéseket a lehető leggyorsabban rendezzék el. Bár formális EU jóváhagyás nem várható a tagállami stratégiákat illetően, az új program kezdeti szakaszában a stratégiákra vonatkozó rendelkezések (és lehetőleg egy sablon) fogják biztosítani az esetleges csalás kockázatának korai beazonosítását és megelőzését. A megvalósítás szakaszában a Bizottság és/vagy az EU tudományos szakértői csoport jogi értelmezését, illetve tanácsát igénylő kérelmek is a tagállamok segítségére lesznek a csalás megelőzésében. Ezen kívül ex-post ellenőrzésekre és a programmal való csalárd visszaélés állítását követő kiterjedt nyomon követési eljárásra fog sor kerülni. 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik? · Meglévő költségvetési sorok A többéves pénzügyi keret fejezeteinek és költségvetési tételeinek sorrendjében. Többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Részvétel || Diff./nem diff. ([11]) || EFTA országokból[12] || tagjelölt országokból[13] || harmadik országokból || a költségvetési rendelet 21. cikk (2) bekezdés (b) pontja értelmében 2 || 05 02 08 12 – Iskolagyümölcs program || nem diff. || NEM || NEM || NEM || NEM 2 || 05 02 12 08 – Iskolatej || nem diff. || NEM || NEM || NEM || NEM · Létrehozandó új költségvetési tételek A többéves pénzügyi keret fejezeteinek és költségvetési tételeinek sorrendjében. Többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Részvétel || Diff./nem diff. || EFTA országokból || tagjelölt országokból || harmadik országokból || a költségvetési rendelet 21. cikk (2) bekezdés (b) pontja értelmében || n.a. || || NEM || NEM || NEM || NEM 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése Többéves pénzügyi keret fejezete || 2 || Fenntartható növekedés: természeti erőforrások || Főigazgatóság: AGRI || || || || 2014[14] || || 2016[15] || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN || ||  Operatív előirányzatok || || || || || || || || || || || 05 02 08 12 – Iskolagyümölcs program || Kötelezettségvállalások || (1) || || 122 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || Kifizetések || (2) || || 122 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || 05 02 12 08 – Iskolatej[16] || Kötelezettségvállalások || (1a) || || 75 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || Kifizetések || (2a) || || 75 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || Előirányzat ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalások || =1+1a || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || Kifizetések || =2+2a || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || ||  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalások || (4) || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || Kifizetések || (5) || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||  Konkrét programok csomagjából finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || || 0 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || A többéves pénzügyi keret 2. FEJEZETÉNEK előirányzatai ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalások || =4+ 6 || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || Kifizetések || =5+ 6 || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Többéves pénzügyi keret fejezete || 5 || „Igazgatási kiadások” || millió EUR || || || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN Főigazgatóság: AGRI || || ||  Humánerőforrás || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0  Egyéb igazgatási kiadások || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 AGRI FŐIGAZGATÓSÁG ÖSSZESEN || Előirányzatok || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK előirányzatai ÖSSZESEN || (Kötelezettségvállalás összesen = Kifizetések összesen) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 millió EUR || || || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 1-5. FEJEZETÉNEK előirányzatai ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalások || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Kifizetések || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás – X A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív előirányzatok felhasználását – ¨ A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok felhasználását vonja maga után: Kötelezettségvállalási előirányzatok millió EUR-ban Indikatív célok és kimenetek || || || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN MEGVALÓSÍTÁSOK (kimenetek) || Típus[17] || Átlagos költség || Sz. || Költség || Sz. || Költség || Sz. || Költség || Sz. || Költség || Sz. || Költség || Sz. || Költség KONKRÉT CÉLKITŰZÉS || Az érzékeny szociális csoportok élelmiszerhez való hozzáférésének javítása || Kimenet || Kísérő intézkedések száma || || || || || || || || || || || || || Kimenet || Kísérő intézkedésekben érintett gyermekek száma || || || || || || || || || || || || || Kimenet || Agrár vonatkozású kísérő intézkedések száma || || || || || || || || || || || || || KÖLTSÉG ÖSSZESEN || || || || || || || || || || || || 3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.3.1. Összefoglalás – ¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási előirányzatok felhasználását – X A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok felhasználását vonja maga után: millió EUR || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN Többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE || || || || || || Humánerőforrás || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Egyéb igazgatási kiadások || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE összesen || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ÖSSZESEN || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 A humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal. 3.2.3.2. Becsült humánerőforrás szükségletek – ¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után humánerőforrások felhasználását. – X A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrások felhasználását vonja maga után: Teljes munkaidős egyenértékben kifejezett becsült adat || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 XX 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 XX 01 01 02 (küldöttségeknél) || || || || || XX 01 05 01 (közvetett kutatás) || || || || || 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) || || || || || XX 01 02 01 (CA, SNE, INT a „teljes csomagból”) || || || || || XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT és JED a küldöttségeknél) || || || || || XX 01 04 éé || - a központban || || || || || - küldöttségeknél || || || || || XX 01 05 02 (CA,SNE, INT – közvetett kutatás) || || || || || 10 01 05 02 (CA,SNE, INT – közvetlen kutatás) || || || || || Egyéb költségvetési tételek (kérjük megnevezni) || || || || || ÖSSZESEN (*) || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 Az XX az érintett szakpolitikai terület vagy költségvetési tétel. A humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal. Az elvégzendő feladatok leírása: Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || Jogszabályok kezelése, szakpolitikai döntéshozatal, gazdasági elemzés és tanácsadás, szolgáltatások közötti együttműködés és konzultáció, belső kommunikáció és lakossági tájékoztatás, intézményi képviselet és tárgyalás, statisztikai adatok kezelése, Külső személyzet || 3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség – X A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel. – ¨ A javaslat/kezdeményezés miatt a többéves pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges. – ¨ A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára. 3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban – A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi társfinanszírozást. – X A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült társfinanszírozást irányozza elő: Az Unió adott programhoz való pénzügyi hozzájárulása a rendelet-tervezet 1. cikk 3. bekezdésében kerül ismertetésre. Ezen felül a gyümölcs- és zöldségadagok és a tejadagok költségét fedező uniós támogatási szint (átalány) a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban kerül meghatározásra. A termékek költségéhez való EU hozzájárulás szintje mind a gyümölcsök és zöldségek, mind a tej esetében termékadagonkénti maximális EU támogatásban lesz korlátozva. A tagállamoknak lehetőségük lesz arra, hogy biztosítsák a keretek nemzeti szintű feltöltését vagy magántőket vonjanak be és így bővítsék az iskolai programokban való részvételük sokrétűségét és/vagy intenzitását. A jelen szakaszban - a harmadik felek sokrétűsége (állami és/vagy magán) okán és a vonatkozó információk jelenlegi hiánya miatt - még nem lehet számszerűsíteni a harmadik felek hozzájárulásának teljes összegét. 3.3. A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás – X A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre. – ¨ A javaslatnak/kezdeményezésnek pénzügyi hatása van: ¨ a saját forrásokra gyakorol hatást ¨ az egyéb bevételekre gyakorol hatást [1] Az Európai Parlament és a Tanács 1308/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347, 2013.12.20., 671. o.). [2] Mezőgazdasági Különbizottság, 2013. november 11. [3] A Tanács 1370/2013/EU rendelete (2013. december 16.) a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésével kapcsolatos egyes támogatások és visszatérítések megállapítására vonatkozó intézkedések meghatározásáról (HL L 346, 2013.12.20., 12. o.). [4] HL C , , old. [5] HL C , , old. [6] Az Európai Parlament és a Tanács 1308/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347, 2013.12.20., 671. o.). [7] Az Európai Parlament és a Tanács 1306/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347, 2013.12.20., 549. o.). [8] ABM: tevékenységalapú irányítás – ABB: tevékenységalapú költségvetés-tervezés. [9] A költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint. [10] Az irányítási módszerek részletes ismertetése és a költségvetési rendeletre történő hivatkozások a BudgWeb holnapon érhetők el: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [11] Diff. = Differenciált előirányzatok / Nem diff. = Nem differenciált előirányzatok. [12] EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás. [13] Tagjelölt országok, és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országok. [14] A 2014. évi költségvetési összegek csak tájékoztatás célját szolgálják. [15] Az összehasonlíthatóság végett a megvalósítás 2016-tól tekinthető elkezdettnek. Ezen kívül a KAP reformban (a Tanács 1370/2013/EU rendelete a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésével kapcsolatos egyes támogatások és visszatérítések megállapítására vonatkozó intézkedések meghatározásáról) meghatározott iskolagyümölcs-csomag növelése a 2014/2015 tanévtől kerül megvalósításra és az összeg teljes mértékben felhasználtnak tekintendő. [16] A tejprogram esetében a javaslat tanévenkénti 80 millió EUR összegben határozza meg a csomagot. Ez megfelel a költségvetés várható felhasználási szintjének és összhangban van a 2014-2020. közötti többéves pénzügyi keretben számításba vett piaci kiadásokra és közvetlen támogatásokra szánt teljes összeggel. [17] Kimenetek: a szállítandó termékek és szolgáltatások (pl. finanszírozott diákcserék száma, megépített km-nyi utak száma stb.).