EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.6.7. 
SEC(2011) 811 végleges 
  
Ajánlás 
A TANÁCS AJÁNLÁSA 
Luxemburg 2011. évi nemzeti reformprogramjáról 
  
és a Luxemburg 2011–2014 közötti id őszakra vonatkozó aktualizált stabilitási 
programjáról szóló tanácsi véleményr ől 
{SEC(2011) 724 végleges} 
 
 
HU 2   HU Ajánlás 
A TANÁCS AJÁNLÁSA 
Luxemburg 2011. évi nemzeti reformprogramjáról 
  
és a Luxemburg 2011–2014 közötti id őszakra vonatkozó aktu alizált stabilitási 
programjáról szóló tanácsi véleményr ől 
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 
tekintettel az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődésre és különösen annak 121. cikke (2) 
bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére, 
tekintettel a költségvetési e gyenleg felügyeletének meger ősítéséről és a gazdaságpolitikák 
felügyeletér ől és összehangolásáról szóló, 1997. jú lius 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre
1 és 
különösen annak 5. cikk e (3) bekezdésére, 
tekintettel az Európai Bizottság ajánlására2, 
tekintettel az Európai Tanács következtetéseire, 
tekintettel a Foglalkoztatá si Bizottság véleményére, 
a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságga l folytatott konzultációt követ ően, 
mivel: 
(1) Az Európai Tanács 2010. március 26-án jó váhagyta az Európai Bizottság „Európa 
2020” elnevezés ű, a foglalkoztatást és növekedést célz ó új stratégia elindításáról szóló 
javaslatát, amely stratégia a gazdaságpolit ikák fokozott összehangolása révén azokra a 
kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken fellépésre van szükség annak 
érdekében, hogy Európa növelhesse a fennt artható növekedés és a versenyképesség 
területén rejl ő lehetőségeit. 
(2) A Tanács 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira 
vonatkozó átfogó iránymutatásokról szól ó ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én 
pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatá spolitikáira vonatkozó iránymutatásokról 
szóló határozatot3, amelyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A 
tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti g azdaság- és foglalkoz tatáspolitikájukban 
vegyék figyelembe az integr ált iránymutatásokat. 
                                                 
1 HL L 209., 1997.8.2., 1. o. 
2 HL C [...]., [...], [...]. o. 
3 A 2011. évre érvényben tartotta a Tanács 2011. május 19-i 2011/308/EU határozata. 
 
HU 3   HU (3) A Bizottság 2011. január 12-én elfogadta az els ő éves növekedési jelentést, amely az 
Európa 2020 stratégiára épülve az EU-ban követett gazdasági kormányzás új ciklusának kezdetét jele nti, és elindítja az el őzetes és integrált gazdaságpolitikai 
koordináció els ő európai szemeszterét.  
(4) Az Európai Tanács 2011. március 25-én (a Tanács 2011. február 15-i és március 7-i 
következtetéseivel összhangban és a Bizottság  éves növekedési jelentésének fényében) 
jóváhagyta a költségvetési kons zolidáció és a strukturális  reformok prioritásait. 
Hangsúlyozta, hogy els őbbséget élvez majd a költségvetések megszilárdítása, a 
költségvetési fenntarthatóság helyreál lítása és a munkanélküliség munkaer ő-piaci 
reformokkal való csökkentése, valamint az, hogy az Unió újabb er őfeszítéseket tegyen 
a növekedés felgyorsítása érdekében. Fels zólította a tagállamokat, hogy ezeket a 
prioritásokat konkrét intézkedések formáj ában építsék majd be stabilitási vagy 
konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba. 
(5) Az Európai Tanács 2011. március 25-én arra is felkérte az Euró Plusz Paktumban részt 
vevő tagállamokat, hogy vállalásaikat kell ő időben nyújtsák be ahhoz, hogy azokat 
stabilitási vagy konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba 
beépíthessék. 
(6) Luxemburg 2011. április 29-én be nyújtotta a 2011–2014 közötti id őszakra vonatkozó, 
2011. évi aktualizált stabilitási programját, valamint 2011. évi nemzeti reformprogramját. A kapcsolódási pontok fi gyelembevétele érdekében a két program 
értékelésére egyidej űleg került sor.  
(7) Tekintve a pénzügyi szektor gazdaságban betöltött kivételes szerepét, Luxemburg 
viszonylag jól átvészelte a pénzügyi és gazdasági válságot. Miután a GDP 2009-ben 
3,6 %-kal csökkent, a gazdaság 2010-ben gyorsan helyreállt. A kormány által az 
európai gazdaságélénkítési terv részeként elhatározott közkiadás-növelés és a nettó 
export er őteljes növekedésének hatására a GDP mintegy 3,5 %-kal n őtt. A 
foglalkoztatás rugalmas maradt, ez részben a rövidített munkaid ős rendszerek jelent ős 
mértékű, hatóságok által bátorított alkalmazásának köszönhet ő. A munkanélküliség 
2008 elejét ől kezdett n őni és 6 % körüli szintre állt be, ami az eddigi legmagasabb 
szint Luxemburgban. Az igen kedvez ő kiindulási állapotnak köszönhet ően az 
államháztartás a recesszió ellenére is viszonylag stabil Luxemburgban (2010-ben a hiány 1,7 %, a bruttó álla madósság pedig 18,4 % volt). 
(8) Az 1466/97/EK tanácsi rendeletnek megfelel ő
en az aktualizált stabilitási program 
értékelése alapján a Tanács véleménye szerint a költségvetési el őrejelzéseket 
alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv némi leg óvatos a Bizottság szolgálatainak 
2011. tavaszi el őrejelzéséhez képest. A program szerint a 2011. évi hiánycél 1,0 %, 
ami összhangban van a Bizottság  szolgálatain ak tavaszi el őrejelzéseivel. A program – 
változatlan politikai forgatókönyvet feltétele zve – az államháztartási hiány romlását 
jelzi előre 2012-re (a GDP 1,5 %-ára), miel őtt fokozatosan javulni kezdene és 2014-re 
elérné a GDP 0,8 %-át. A Bizottság szolgálatainak el őrejelzése valamivel optimistább: 
kedvezőbb makrogazdasági forgatókönyv és a ki adások lassabb növekedése alapján a 
GDP 1,1 %-át kitev ő hiánnyal számol 2012-re. A programban nem szerepel a 
középtávú célkit űzés (a GDP 0,5 %-ában megha tározott strukt urális többlet) elérése a 
2011–2014 közötti programozási id őszakban. Éppen ellenkez őleg, a program (a 
Bizottság szolgálatai által a programban szerepl ő információk alapján, az általánosan 
 
HU 4   HU elfogadott módszertant alkalmazva újraszám ított) strukturális egyenleg fokozatos 
romlásával számol, a 2011. évi 0,3 %-os többletr ől 2014-re 0,8 %-os hiányra.  
(9) Tekintve, hogy az el őrejelzések szerint a GDP növeke dése stabil marad, Luxemburg 
államháztartása élvezhetné a strukturális egyenleg további, a középtávú célkit űzés már 
2012-ben történ ő elérését célzó javításának el őnyeit. Ez bizton sági többletet 
biztosítana az országnak az esetleges jöv őbeli gazdasági visszaesésekre, és el ősegítené 
az államháztartás hosszú távú fenntarthatósá gának javítását. E zenfelül a népesség 
elöregedésével kapcsolatos implicit kötelezettségek becsült hatásának fényében az ország számára el őnyös lenne egy ambiciózusabb középtávú célkit űzés.  
(10) Az előrejelzések szerint az elöregedéssel kapc solatos állami kiadások növekedése az 
elkövetkez ő évtizedekben az EU-n belül Luxemburgban lesz a leger ősebb. A 
nyugdíjrendszer rövid távú finanszírozását jelenleg az egy keres őre jutó id őskorú 
eltartottak alacsony aránya támogatja, a fi nanszírozás pedig részben a határ menti 
ingázók viszonylag fiatal csoportja álta l befizetett járulékoktól függ. A jöv őben 
mindkét tényez ő megfordul, és várhatóan jelent ős mértékben n őnek a 
nyugdíjköltségek. Bár a kormány számottev ő eszközt halmozott fel és a 
nyugdíjtartalékok továbbra is n őnek, ezek nem elegend őek a rendszer 
fenntarthatóságának biztosításához. Emellett az id ősebb munkavállalók (55–64 éves 
korosztály) foglalkoztatási rátája  mindössze 38,2 % (2009), ami az egyik 
legalacsonyabb az EU-27-en belül (uni ós átlag: 46 %). Míg a törvényes 
nyugdíjkorhatár elvben 65 év, a luxembur gi nyugdíjrendszer sok esetben lehet ővé 
teszi az el őrehozott nyugdíjazást, gyakorlatilag az – egyébként viszonylag magas – 
nyugdíj szintjének csökkentése nélkül . Ennek eredményeként a munkaer őpiacról való 
kivonulás esetében az átlagos  életkor 59,4 év, ami a nyugdíjre ndszer költségeit terheli. 
A kormány nyugdíjrendszer-reformra vonatkoz ó terveiben egy olyan új modell 
szerepel, amelynek célja, hogy önkéntes  alapon hosszabb ideig tartsa a 
munkaerőpiacon a munkavállalókat. Ez javíta ná a nyugdíjrendszerben az egy keres ő
re 
jutó időskorú eltartottak arányát. Ez a mech anizmus azonban csak az új nyugdíjasokat 
érintené, és csak a reform életbelépését követ ő karrierszakaszra lenne alkalmazandó, 
vagyis teljes hatását mintegy 40 év múlva fejtené ki. 
(11) Az elmúlt évtized eleje óta számottev ően romlott Luxemburg ár- és költségalapú 
versenyképessége. Ez a bérek és a termel ékenység alakulásának tudható be. A 2000–
2010 közötti id őszakban a munkaer ő egységköltsége minte gy másfélszer gyorsabb 
ütemben n őtt Luxemburgban, mint az EU15 átlagát tekintve, és több mint ötször 
gyorsabban, mint Németországban. Tekintette l a kormány és a szakszervezetek közötti 
azon megállapodásra, miszerint tavaszról 2011 októberére napolják el az automatikus 
bérindexálást, a reálbérek növekedése érzékelhet ően visszafogott lesz 2011-ben. A 
következő küszöbértékr ől azonban még döntést kell hozni. Tekintettel a jelenlegi 
inflációs kilátásokra, a következ ő automatikus indexálásra akár már 2012 tavaszán sor 
kerülhet, semlegesítve így a költségek versenyképessége terén korábban elért 
előnyöket. 
(12) Annak ellenére, hogy a foglalkoztatás mindenkori leger őteljesebb növekedése volt 
tapasztalható, a helyi lakossá g foglalkoztatási rátája alacsonyabb az uniós átlagnál, 
különösen a korspektrum két végén. Az elmú lt években létrehozott új munkahelyek 
elsősorban a nem helyi lakosságnak kedveztek . Bár a munkanélküliség 2008 óta tartó 
növekedése a recesszióhoz kapcso lódik, egyre inkább strukturál is jelleget ölt – ezt jól 
jelzi az a tény, hogy a növekedés válságot megel őző éveiben a foglalkoztatásnak 
 
HU 5   HU mintegy évi 4 %-kal kellett n őnie ahhoz, hogy a munkanélküliségben marginális 
csökkenés következzen be. A fiatalkori m unkanélküliség viszonylag magas, 2010-ben 
16,1 % volt, míg ugyanez az arány a teljes aktív népesség esetében 6 %. A munkanélküliségi ráta er ősen függ a képz ettségi szintt ől. A fiatal helyi lakosok igen 
éles versennyel szembesülnek a rendelkezé sre álló munkahelyek tekintetében a velük 
legalább azonos, sokszor pedig magasabb szint ű képzettséggel rendelkez ő nem helyi 
lakosok részér ől.  
(13) Luxemburg kormánya számos vállalást te tt az Euró Plusz Paktum keretében
4. A 
vállalások a Paktum négy területére vonat koznak. A költségvetési oldalon a kormány 
jóváhagyta a nyugdíjreform jellemz őit és vállalta, hogy 2011 végéig véglegesíti a 
reformot. A pénzügyi stabilitás meger ősítése érdekében az intézkedések a pénzügyi 
szektor ellenálló képességének  európai és nemzetközi szint ű szabályozás és felügyelet 
révén történ ő megerősítésére, valamint a Luxembur g gazdasági struktúrájának 
diverzifikálására fordított er őfeszítésekre összpontosítan ak. A foglalkoztatási 
intézkedések az aktív  foglalkoztatási szakpolitika hatékonyságának növelésére (az 
„Administration de l'Emploi” reformja) és az egész életen át tartó tanulás 
magánszférabeli, az állami társfinans zírozás magasabb aránya révén történ ő 
ösztönzésére összpontosítanak. A versenyképessé gi intézkedések közé tartozik a bérek 
2011. tavaszi (az automatikus indexálási rendszerb ől következ ő) indexálásának 
elhalasztása 2011 októberére, és a kötelez ettségvállalás arra , hogy a szociális 
partnerekkel tárgyaljanak egy 2012. évi has onló halasztásról. Ezen felül a kormány 
vállalta az üzleti környezet javítását egyszer űbb adminisztráció és jobb infrastruktúra 
révén. Összhangban vannak a stabilitási pr ogramban és a nemzeti reformprogramban 
rögzített, átfogóbb reformmenetrenddel,  és a nyugdíjak, a versenyképesség, a 
foglalkoztatás területén (kül önösen a fiatal és az id ősebb munkavállalók 
vonatkozásában), valamint a pé nzügyi szektorban felmerül ő kihívásokat kezelik. A 
javasolt reformok közül azonban néhány nem el ég részletes. Az Euró Plusz Paktum 
kötelezettségvállalásait értéke lték és azok figyelembevétel re kerültek az ajánlásokban. 
(14) A Bizottság értékelte a stabil itási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint 
az Euró Plusz Paktum keretében tett vállalásokat5. Figyelembe vette nemcsak a 
programok Luxemburg fenntartható költségveté si és társadalmi-gazdasági politikája 
szempontjából mutatott jelent őségét, hanem azt is, hogy  megfelelnek-e az uniós 
szabályoknak és iránymutatás oknak, tekintve, hogy a jöv őbeli nemzeti döntéseknél 
uniós szempontok beépítésével kell meger ősíteni az Európai Unió átfogó gazdasági 
kormányzását. Ennek fényében a Bizottság  úgy véli, hogy tekintettel a kedvez ő 
makrogazdasági kilátásokra, 2011-ben le hetséges a hiány tervezettnél er őteljesebb 
csökkentése, valamint hogy a nagyobb költségvetési er őfeszítés lehet ővé tenné a 
középtávú célkit űzés 2012. évi elérését. Emellett további lépéseket kell tenni a 
nyugdíjrendszer megreformálására és az  aktív öregedés ösztönzésére, a 
versenyképesség meger ősítésére és a fiatalok elhelyezkedésének el ősegítésére.  
(15) Ezen értékelés fényében a Tanács megvi zsgálta Luxemburg 2011. évi aktualizált 
stabilitási programját, és arról alkotott véleményét az alábbi ajánlás6, és különösen 
                                                 
4 Az Euró Plusz Paktum keretében tett vállalások további részleteit a SEC(2011) 724 dokumentum 
tartalmazza. 
5 SEC(2011) 724. 
6 Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (3) bekezdésében el őírtaknak megfelel ően. 
 
HU 6   HU annak (1) és (2) pontja tükrözi. Figyelem be véve az Európai Tanács 2011. március 25-
i következtetéseit, a Tanács megvizsgálta Luxemburg nemzeti reformprogramját, 
AJÁNLJA, HOGY Luxemburg a 2011–2012 közötti id őszakon belül tegyen intézkedéseket a 
következők érdekében: 
(1) Használja ki a javuló ciklikus feltételeket a költségvetési er őfeszítés fokozására 
annak érdekében, hogy tovább cs ökkentse az államháztartási hiányt és 2012-ben 
elérje a középtávú célkit űzést. 
(2) Javasoljon és hajtson végre széles kör ű nyugdíjreformot a nyugdíjrendszer hosszú 
távú fenntarthatóságának biztosítása érdekében; mindezt kezdje olyan 
intézkedésekkel, amelye k növelni fogják az id ősebb munkavállalók munkaer ő-piaci 
részvételének arányát, különösen az el őrehozott nyugdíjazás el lenzése révén, és 
alkalmazzon olyan intézkedéseket is, amelyek a törvénye s nyugdíjkorhatárt 
összekapcsolják a várható élettartammal. 
(3) Azt biztosítandó, hogy a bérnöveke dés jobban tükrözze a munkaer ő 
termelékenységének és versenyképességének alakulását, a szociális partnerekkel konzultálva és a nemzeti gyakorlattal össz hangban hajtsa végre a bérmegállapítási 
rendszer reformját.  
(4) A fiatalok képességeinek a munkaer ő-piaci kereslettel való  jobb összehangolását 
célzó képzési és oktatási intézkedések meger ősítése révén tegyen lépéseket a 
fiatalkori munkanélküliség mérséklésére. 
Kelt  
 a Tanács részér ől 
 az elnök