[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 28.5.2010

COM(2010) 260 végleges

2010/0154 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről

(átdolgozás)

{SEC(2010 639}

INDOKOLÁS

1. BEVEZETÉS

A költségvetés az uniós szakpolitikák végrehajtásának egyik legfőbb eszköze. Az Európai Unió 2011-ben több mint 130 milliárd EUR-t szán az Unió és polgárai gyarapodását elősegítő uniós szakpolitikák finanszírozására. A jelenlegi gazdasági környezetben a korábbinál is fontosabb, hogy a költségvetés végrehajtási mechanizmusai a lehető leghatékonyabban működjenek, és elősegítsék az uniós szakpolitikák végrehajtását, miközben körültekintően kezelik az európai adófizetők pénzét. Fontos, hogy e mechanizmusok egyszerűek és átláthatók legyenek (különösen az uniós források végső címzettjei számára), elősegítsék az uniós költségvetésen kívüli források bevonását és a költségvetés végrehajtása tekintetében az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 317. cikkének megfelelően megerősítsék a Bizottság elszámoltathatóságát .

A költségvetési rendelet[1] tartalmazza mindazokat az elveket és szabályokat, amelyek az Unió költségvetésének végrehajtását vezérlik. A rendelet horizontális jellegű, azaz minden kiadási területre és minden bevételre alkalmazandó. A költségvetési rendelet felülvizsgálatára háromévente kerül sor, illetve minden olyan alkalommal, amikor ez szükségesnek bizonyul; a jelen javaslat a rendszeres hároméves felülvizsgálat eredménye. A javaslat egyúttal tükrözi annak szükségességét, hogy a jelenlegi gazdasági helyzetben és a jövőbeli politikai kihívásokra tekintettel az Unió áttekintse a költségvetés végrehajtási mechanizmusait[2].

A háromévente sorra kerülő felülvizsgálat idén első alkalommal zajlik az EUMSz. 322. cikkében megállapított rendes jogalkotási eljárás szerint. A javaslat átdolgozás formájában kerül benyújtásra, a jogi aktusok átdolgozási technikájának szervezettebb használatáról szóló 2001. november 28-i intézményközi megállapodásnak[3] megfelelően. Annak érdekében, hogy a jogalkotó teljes képet kapjon a javasolt módosításokról, a költségvetési rendelet végrehajtási szabályait (a továbbiakban: végrehajtási szabályok[4]) bizottsági szolgálati munkadokumentumként, a költségvetési rendelettel együtt, azzal egy csomagban nyújtjuk be. A végrehajtási szabályokat, amelyek részletesebb, a költségvetési rendeletet kiegészítő rendelkezéseket tartalmaznak, az EUMSz. 290. cikkének megfelelően felhatalmazás alapján a Bizottság fogadja majd el.

A jelen felülvizsgálat nem terjed ki a Lisszaboni Szerződés hatálybalépéséből fakadó változásokra, kivéve a tagállamok belső kontrollra és ellenőrzésre vonatkozó kötelezettségeit és az ezekből eredő, a megosztott igazgatás során teljesítendő feladatait, amelyek részét képezik a felülvizsgált változatnak. A Bizottság a Lisszaboni Szerződésből fakadó egyéb változásokat – azok rendkívül sajátos természetére figyelemmel – két különálló, ad hoc javaslatban kezeli: az egyik az Európai Külügyi Szolgálat létrehozásával[5], a másik pedig az új költségvetési szabályokkal[6] kapcsolatos (utóbbiak oka a többéves pénzügyi keret bevezetése a Szerződésbe és az új éves költségvetési eljárás).

Ez a javaslat épít a 2009. október 19-i nyilvános konzultáció eredményeire[7]; e konzultáció során 235 hozzászólás érkezett az uniós forrásokat kezelő vagy azokból részesülő érdekelt felektől, a polgároktól kezdve az állami és a magánszektor szereplőin át a regionális és országos államigazgatási szervekig. Javaslatait a Bizottság e konzultáció eredményei, valamint operatív szolgálatainak tapasztalatai és a korábbi felülvizsgálatok tanulságai alapján terjeszti elő.

2. ÜTEMEZÉS

A költségvetési rendelet felülvizsgálatával kapcsolatos tárgyalások egy időben folynak majd a 2013. évet követő programok előkészítésével, és a felülvizsgálatot ebben a tágabb kontextusban kell elhelyezni. Következésképpen fontos, hogy a jogalkotási folyamat szereplői, különös tekintettel az Európai Parlamentre és a Tanácsra, megállapodjanak egy, a jelen felülvizsgálat tekintetében betartandó feszített menetrendről és arról, hogy biztosítani kell a költségvetési rendeletben megállapított pénzügyi szabályok és az ágazati alap-jogiaktusok tartalma közötti koherenciát. Hogy ez hatékonyan megvalósulhasson, a költségvetési rendeletet és a végrehajtási szabályokat tartalmazó csomagról szóló megállapodásnak 2011 végéig hatályba kellene lépnie, ami a rendes jogalkotási folyamat belső korlátainak fényében igen ambiciózus cél.

3. A JELEN FELÜLVIZSGÁLAT ALAPELVEI

A költségvetési rendeletben csak a költségvetési és pénzgazdálkodás alapvető elveit (II. cím) és legfontosabb szabályait kell meghatározni, míg a részletek kidolgozását a végrehajtási rendeletben és soft law jellegű szabályozásban, például belső iránymutatásokban kell megvalósítani. Az alapelveket minden jogalkotási aktusban[8] és minden intézménynek tiszteletben kell tartania; azokon változtatni nem lehet, és az azoktól való eltéréseket a minimumra kell korlátozni.

A tartalmat illetően meg kell őrizni a pénzügyi reform legfontosabb elemeit, úgymint a pénzügyi szereplők feladatait, a biztosi testület által az operatív kiadások tekintetében elfogadott finanszírozási határozatok fontosságát, a kontrollfunkciók operatív szolgálatokba integrálását, a belső ellenőrzési funkciót, a tevékenységalapú költségvetés-tervezést, valamint a számviteli elvek és a támogatásokra alkalmazandó alapszabályok korszerűsítését. A közbeszerzési szabályokat a közbeszerzési irányelveknek megfelelően kell megőrizni.

Szem előtt kell továbbá tartani azt is, hogy nem minden, a szabályok alkalmazása kapcsán felmerült probléma igényli a költségvetési rendelet módosítását. A nyilvános konzultáción felvetett nehézségek az esetek döntő többségében nem a költségvetési rendeletből erednek, vagy megoldhatók a szabályok értelmezésével. A problémák okai részben az ágazati alapú szabályozások, amelyek részletessége és bonyolultsága jelentősen növeli a hiba vagy a téves értelmezés kockázatát.

Ami a javaslat kidolgozásának módszerét illeti, minden érdemi jellegű módosítás esetében mérlegeltük, hogy megfelel-e a következő szempontoknak:

- csökkenti a kedvezményezettek, szerződéses felek és a végrehajtásban részt vevő partnerek adminisztratív terheit;

- lehetőség szerint elősegíti a költségvetési előirányzatokhoz külső forrásokból történő hozzájárulást;

- elősegíti a Bizottság a Szerződés 317. cikkéből fakadó azon kötelezettségének teljesítését, hogy a megvalósítás eszközeinek javításával és a szabályok és eljárások egyszerűsítésével hajtsa végre a költségvetést, és teljesítse a szakpolitikai célkitűzéseket;

- biztosítja a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást, és a csalással és más jogellenes tevékenységekkel szemben védi az Unió pénzügyi érdekeit[9].

4. A REFORM SZÜKSÉGESSÉGE

Átalakításra egyrészt a pénzügyi szabályoknak a költségvetés-végrehajtás új követelményeihez való hozzáigazítása miatt (más adományozókkal együtt végzett társfinanszírozás, speciális pénzügyi eszközök, köz- és magánszféra közötti partnerség), másrészt ott van szükség, ahol az alapelvek aránytalan munkaterhet okoznak (előfinanszírozásból származó kamat), vagy indokolatlanul akadályozhatják a hatékonyságot (a költségvetés-végrehajtás tilalma a magánszektorhoz tartó szervezetek tekintetében). A csekély összegű támogatások és szerződések odaítélését ugyancsak elő kell segíteni.

Továbbá, a végrehajtási szabályokra alkalmazandó, a Lisszaboni Szerződésben megállapított új eljárás tartalmi átrendeződést tesz szükségessé a költségvetési rendelet és a végrehajtási szabályok között, ami a pénzügyi szabályok összességének teljes felülvizsgálatát igényli. Ez azt jelenti, hogy a végrehajtási szabályok egyes, jelenleg kivételeket és eltéréseket meghatározó rendelkezéseit magába a költségvetési rendeletbe kell bevezetni, míg a végrehajtási szabályok tartalmát a technikai részletekre és a végrehajtási módozatokra kell korlátozni[10].

Ebben az összefüggésben a Bizottság a következő célokra alapozta javaslatát:

- a költségvetési elvek alkalmazásának rugalmasabbá tétele, ami jobban megfelel az operatív szükségleteknek, és mérsékli az uniós források címzettjeire háruló indokolatlan adminisztratív terheket;

- a végrehajtásban részt vevő, bizottsági felhatalmazás alapján programigazgatást végző vagy programozási részfellépéseket (projekteket) igazgató partnerekkel ápolt kapcsolatok ésszerűsítése, különös tekintettel a végrehajtó partnerek (tagállamok, ügynökségek, EBB, állami vagy magánszektorbeli szereplők stb.) sajátosságaira és a vonatkozó pénzügyi kockázatokra (arányosság);

- a támogatások rendszerének fokozatos átállítása a reálköltség-alapú (inputalapú) igazgatásról a teljesítményalapú (outputalapú) rendszerre a szakpolitikai célkitűzések jobb fókuszálása és az eljárási és dokumentációs követelmények – kedvezményezettek javát szolgáló – számottevő egyszerűsítése, valamint az átalányösszegű támogatások használatának elősegítése érdekében;

- a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosítása, jelentős szabadságot hagyva az engedélyezésre jogosult tisztviselőnek az eszközöknek az operatív korlátokhoz és a pénzügyi kockázatokhoz való hozzáigazításában;

- a hibák bekövetkezésének valószínűségével és a vonatkozó kockázatokkal nagyobb mértékben arányos kockázatkezelési és kontrollrendszer kialakítása.

5. A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT MÓDOSÍTÁSOK

5.1. A költségvetési elvek alóli kivételek

A költségvetés egységességének elve tekintetében egyszerűsíteni kell az előfinanszírozásból származó kamatra vonatkozó szabályokat (a költségvetési rendelet 5. és 5a. cikke), mivel ezek mindkét oldalon túlzott adminisztratív terhet jelentenek, és számos félreértést okoznak a gazdasági szereplőkkel és a partnerekkel fenntartott kapcsolatban (különösen a jelenlegi, alacsony kamatlábak által jellemzett környezetben). Ezeket a kamatokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek megfelelően szedi be az Unió, és nem elhanyagolható bevételt jelentenek a költségvetés számára (kb. 50 millió EUR/év). Ezért a javasolt változások a támogatások kedvezményezettjeire összpontosítanak, és – a hatáskör-átruházási megállapodások eltérő rendelkezései hiányában – eltörlik az előfinanszírozásból származó kamat képzésének és e kamat behajtásának kötelezettségét. Ez azt jelenti, hogy a nemzeti ügynökségek az általuk igazgatott programokhoz újra felhasználhatják az azokból keletkezett kamatokat, az EU-szervek által generált kamatokat pedig továbbra is évente szedik be. Ezen intézkedés kapcsán mérsékelten (kb. 15 millió EUR-val) csökkennek az Unió egyéb bevételei.

A globális fedezet elve tekintetében a címzett bevételek terén kettős rendszert javasol a Bizottság (a költségvetési rendelet 18. cikke); e rendszer megkülönbözteti: 1. az eredetileg a költségvetési hatóság által hozzárendelt források ( belső címzett bevételek ) változatlan célra történő újrafelhasználását, amelynek esetében fennmarad a jelenlegi rendszer (átvitel csak a következő évre, és az átvitt összeget elsőként, az új előirányzatokat megelőzően kell felhasználni); 2. különböző adományozóktól származó és általuk konkrét programokhoz vagy fellépésekhez rendelt bevételeket ( külső címzett bevételek : EFTA-országok vagy harmadik országok hozzájárulásai uniós programokhoz, tagállamok és más adományozók által külső fellépésekhez biztosított társfinanszírozás stb.), amelyekre – az adományozó által megjelölt cél érvényesítése érdekében – rugalmasabb átviteli rendszernek kell vonatkoznia. A javaslat a költségvetési hatóság számára benyújtandó jelentések megfelelő rendszeréről is rendelkezik.

Az egyediség elve tekintetében egyértelművé kell tenni az előirányzatok átcsoportosítására vonatkozó szabályokat, és nagyobb rugalmasságot kell biztosítani a Bizottság által meghatározott átcsoportosítások elfogadási eljárását illetően (a költségvetési rendelet 21., 23. és 26. cikke), annak érdekében, hogy javuljon a költségvetés végrehajtása, különösen a kifizetési előirányzatok, a címzett bevételek és a több cím esetében közös igazgatási előirányzatok vonatkozásában. Az átcsoportosítások végrehajtását érintő visszatérő késedelmek elkerülésére javasolja a Bizottság a költségvetési hatóság értesítésével végrehajtható átcsoportosítások szabályainak egyszerűsítését is.

A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elve tekintetében a költségvetési rendelet bevezeti az elfogadható kockázat fogalmát (a költségvetési rendelet 28b. cikke). A már a megelőző felülvizsgálat során is felvetett, és immár a kontrollfunkciókra vonatkozó, megalapozott költség-haszon elemzés által alátámasztott javaslat célja elfogatható hibakockázati szint meghatározása szakpolitikai területenként , figyelembe véve a kontrollköltségeket, a hibakockázatot és az adott szakpolitika jelentőségét. Ez egyes területeken a Számvevőszék által a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályosságának igazolásához használt, a szakpolitikai területek összességére vonatkozó 2 %-os lényegességi küszöbnél nagyobb elfogadható hibakockázat rögzítését eredményezi majd. Az elfogadható hibakockázat szintjeit a jogalkotó hatóság határozná meg; megállapításra kerülne egyúttal az ellenőrzés költséghatékony szintje is, ami megfelelőbb alapot jelentene a mentesítésért felelős hatóság (vagyis az Európai Parlament) számára a Bizottság által végzett kockázatkezelés minőségének értékeléséhez.

Az évenkéntiség elve tekintetében nem javasoljuk a költségvetési rendelet módosítását, kivéve a külső címzett bevételek átvitelére vonatkozó szabályok tekintetében (a költségvetési rendelet 10. cikke), amelyek módosítására a címzett bevételek esetében javasolt kettős rendszer miatt van szükség. Mindazonáltal a Bizottság teljes mértékben tudatában van azoknak az aggályoknak, amelyeket egyes többéves programokban részt vevő végrehajtó partnerei vetettek fel (EBB, ITER, Galileo, a közös technológiai kezdeményezések által igazgatott kutatási programok stb.), akik a Bizottsággal megkötendő szerződés vagy megállapodás aláírása előtt garanciát kérnek az uniós költségvetésből az adott – esetenként akár a jelenlegi többéves pénzügyi keret időbeli határain is túlnyúló – projekt számára nyújtott kötelezettségvállalás időtartamára. Meg kell jegyezni, hogy ilyen biztosíték jelenleg éves részletek formájában létezik, amikor az alap-jogiaktus meghatározza az éves összegeket a többéves pénzügyi keret teljes időtartamára (pl. strukturális alapok) vagy akár azon túlra (pl. ITER), a költségvetési rendelet 76. cikkének (3) bekezdésével összhangban. Jóllehet az ilyen pénzügyi programozás[11] indikatív jellegű, megfelelő információt nyújt a jelentős programokra, például a közös technológiai kezdeményezésekre előirányzott éves összegekről, és ami még fontosabb, rögzíti az uniós finanszírozásnak az Unió egyes végrehajtó partnerei által igényelt középtávú perspektíváját. A jogalapokban foglalt éves összegek által biztosított kiszámíthatóság mértékét fokozza a napjainkban már a rendes jogalkotási eljárást jelentő együttdöntési típusú jogalkotás kiterjesztése is.

Végül a Bizottság nem javasol módosítást az átláthatóság elve tekintetében.

5.2. A költségvetés végrehajtása

5.2.1. A végrehajtási módok számának 5-ről 2-re csökkentése (a költségvetési rendelet 53. cikke)

A 2001. évi reform kulcsfontosságú elemét képezik a végrehajtás módjaira vonatkozó rendelkezések, amelyek a költségvetési feladatok harmadik felekre történő átruházását is szabályozzák. Céljuk annak biztosítása, hogy a kiadásokat a választott módtól függetlenül az ellenőrzés és átláthatóság olyan szintje mellett hajtsák végre, amely megegyezik a bizottsági szolgálatoktól elvárt, a költségvetési rendeletben meghatározott szinttel.

Az évek során azonban e rendelkezések olyan bonyolultakká váltak, hogy megalkotásuk eredeti célja elhomályosult. A Bizottság javaslata ezért egyértelmű megkülönböztetést kíván létrehozni a következő helyzetek között:

- amikor a költségvetést közvetlenül hajtják végre (a Bizottság vagy a végrehajtó ügynökségek – 53. cikk (1) bekezdés 1. pont);

- amikor a költségvetést közvetetten , a tagállamokkal megosztott igazgatás keretében vagy más szervezeteken vagy személyeken keresztül hajtják végre (53. cikk (1) bekezdés 2. pont).

A javaslat közös követelményeket állapít meg a közvetett igazgatás minden típusa tekintetében, különös rendelkezéseket irányozva elő a tagállamokkal közösen történő közvetett igazgatásra (a költségvetési rendelet 53a. cikke).

Különösen ügyel a javaslat arra, hogy megtalálja a helyes egyensúlyt a között, hogy egyrészt az adott fellépés szempontjából megfelelő költségvetés-végrehajtási mód megválasztása tekintetében megkönnyítse az engedélyezésre jogosult tisztviselő feladatát, másrészt biztonságosabb környezetet teremtsen az engedélyezésre jogosult tisztviselő számára. Ezt az egyensúlyt a következő két elem segítségével teremti meg a javaslat:

- a szolgálatok operatív szükségleteit arányosabb, a fellépés sajátos kockázataitól és a fellépés végrehajtásának felügyeletét és támogatását biztosító bizottsági intézkedéseket is magában foglaló általános kontrollkörnyezettől függő előzetes kontroll bevezetése révén veszi figyelembe a javaslat. Rendelkezéseket javasolunk továbbá az újonnan kialakított pénzügyi eszközök, például az EBB-vel létrehozott eszközök vagy a köz- és magánszféra közötti partnerség teremtette szükségletek teljesítésére;

- a javaslat megerősíti a tagállamok és a közvetett igazgatásban részt vevő, megbízott szervezetek vagy személyek felelősségét, és valamennyi igazgatási típus tekintetében ésszerűsíti a Bizottság kontrollal és ellenőrzéssel kapcsolatos kötelezettségeit.

Annak érdekében, hogy biztosítsuk a Bizottság elszámoltathatóságát a költségvetés végrehajtásával kapcsolatban, egyúttal rendelkezéseket javaslunk a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás megerősítésére. Ezek a következőkre terjednek ki:

- a tagállamok és a megbízott szervezetek/személyek által az Unió pénzügyi érdekeinek megfelelő védelme érdekében teljesítendő kontroll- és ellenőrzési kötelezettségek;

- igazgatási megbízhatósági nyilatkozat minden közvetett, a költségvetési hatóság külön mentesítését nem igénylő költségvetés-végrehajtási típus esetében, amely nyilatkozat megerősíteni hivatott a tagállamok és a megbízott szervezetek/személyek felelősségét, és további biztosítékot szolgáltat az engedélyezésre jogosult tisztviselő számára, nevezetesen jelentéstételi kötelezettségei tekintetében;

- a Bizottságot érintő kontroll- és ellenőrzési kötelezettségek, köztük a végső elszámolási eljárás és a kifizetések felfüggesztésének vagy megszakításának lehetősége.

5.2.2. A tagállamok kontroll- és ellenőrzési kötelezettségei (a költségvetési rendelet 53a. cikke)

A jelen javaslat az EUMSz. 317. cikkén alapuló új rendelkezéseket tartalmaz, amelyek a következő elemeket foglalják magukban: harmonizált igazgatási rendszer a tagállamokban; e rendszer által teljesítendő közös igazgatási és kontrollkötelezettségek; éves igazgatási megbízhatósági nyilatkozat és az ahhoz fűzött független ellenőri vélemény, amelynek révén az akkreditált nemzeti szerv felelősséget vállal a rábízott uniós alapok igazgatásáért; a Bizottság által működtetett végső elszámolási, felfüggesztési és korrekciós mechanizmusok.

A javaslat szerint ezek a rendelkezések csak az ágazatspecifikus rendeletek következő generációja tekintetében, azaz 2013-at követően lesznek alkalmazandók (a költségvetési rendelet 187. cikke).

5.2.3. Kifizetések és vagyonkezelői számlák (a költségvetési rendelet 61. cikkének (4) bekezdése)

A költségvetési rendelet rendelkezései csak a könyvelő felelőssége mellett, készpénzkezelés céljából nyitott bankszámlákra vonatkoznak. Engedélyezni kell pénzügyi intézmények közvetett igazgatása alatt álló programok végrehajtására szolgáló vagyonkezelői számlák létrehozását. E vagyonkezelői számlákat az engedélyezésre jogosult tisztviselő felelőssége mellett, a számvitelért felelős tisztviselő egyetértésével lehetne megnyitni.

A javaslat az előfinanszírozási szabályokat is felülvizsgálja (a költségvetési rendelet 81. cikke), és lehetővé teszi az egyszeri előfinanszírozást, amelyet a fellépés előrehaladásának megfelelően kell elszámolni. Ez nagyobb biztonságot jelent az EU-támogatások címzettjei számára a kapott összeg tekintetében, mivel a Bizottság időközi kifizetéseken keresztül rendszeresen jóváhagyja a költségek támogathatóságát.

5.2.4. Bevételi műveletek (a költségvetési rendelet 73b. és 74. cikke)

Meg kell erősíteni a beszedésre vonatkozó szabályokat annak érdekében, hogy hatékonyabbá tegyük az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét. A tagállamoknak ugyanúgy kell kezelniük az uniós követeléseket, mint a területükön felmerülő saját követeléseiket.

Javasoljuk továbbá a költségvetés szükségleteivel összhangban a bevételi előrejelzések rendszerének egyszerűsítését. A nyilvántartásba vétel akkor lenne kötelező, amikor a bevétel meghatározott valószínűséggel várható, és ésszerű módon számszerűsíthető.

5.2.5. Közbeszerzés (a költségvetési rendelet 88–107. cikke)

A 2004. évi közbeszerzési irányelv[12] adta kereteken belül javaslatunk felülvizsgálja a közbeszerzésre vonatkozó rendelkezéseket a (küszöbértékekre, bankgaranciákra vonatkozó) szabályok egyszerűsítése , az EBB Szerződésben biztosított sajátos státuszának figyelembevétele és egyes rendelkezések – nevezetesen a szakértők kiválasztására vonatkozó előírások – alkalmazási körének pontosítása érdekében. Emellett értékesítői adatbázis létrehozásával a közbeszerzési irányelvben megállapított küszöbértékek alatti szerződéses összegek esetében hatékonyabbá tehető a potenciális ajánlattevőkkel folytatott kommunikáció.

A kizárási szabályok tekintetében a költségvetési rendelet 93. cikke elengedhetetlen általános érdekből és különösen annak érdekében, hogy biztosítsa az intézmények működésének folytonosságát, eltérést vezet be a kizárási kötelezettség alól. E rendelkezés célja a költségvetési rendelet szabályainak hozzáigazítása a megfelelő irányelv rendelkezéseihez. A költségvetési rendelet 95. cikkébe beillesztett új rendelkezés az uniós intézményekkel azonos feltételek mellett biztosít hozzáférést az EKB és az EBB számára a kizárások központi adatbázisához.

Végül a költségvetési rendelet 96. cikkének (2) bekezdésébe beillesztett új rendelkezés az adatvédelmi követelményekkel összhangban szilárd jogalapot biztosít a kizárásokról és pénzügyi szankciókról szóló közigazgatási határozatok közzététele tekintetében.

5.2.6. Támogatások (a költségvetési rendelet 108–120. cikke)

Támogatásokról szóló szabályokat első ízben a 2002. évi átdolgozás során illesztettek be a költségvetési rendeletbe és a végrehajtási szabályokba. A 2006. évi felülvizsgálat ezeken csak korlátozott mértékben változtatott, ez pedig elégtelennek bizonyult az operatív szolgálatokra és a kedvezményezettekre nehezedő adminisztratív terhek mérsékléséhez.

Az adminisztratív terhek akadályozzák a szolgálatokat abban, hogy erőforrásaikat a szakpolitikai célok megvalósítására és az idejében történő végrehajtásra fordítsák, és túlzott bürokráciát jelentenek a kedvezményezettek számára. Ennek két közvetlen oka van: egyrészt az, hogy eltérő céljaik (beszerzés, illetve támogatás) ellenére a közbeszerzési és a támogatási szabályok/eljárások rendkívül hasonlóak egymáshoz, másrészt az, hogy a támogatások ellenőrzése a projektek reálköltségeire (reálköltség-alapú támogatás), nem pedig várt eredményeire összpontosít.

Javasoljuk ezért az elfogadott mutatók és célok meghatározásán nyugvó, teljesítményalapú rendszer irányába történő elmozdulást és az átalányösszegek (átalányösszegek, standard egységköltség, átalányfinanszírozás) nagymértékű egyszerűsítését, teljes mértékben függetlenítve ezeket a végrehajtás tényleges költségeinek ellenőrzésétől (a költségvetési rendelet 109. cikke). Ezt az új megközelítést alapvetően a végrehajtási szabályokban kell rögzíteni, annak magában kell foglalnia az ellenőrzési módszereket (köztük az operatív ellenőrzést), és biztosítania kell a támogatásokra vonatkozó közös elvek tiszteletben tartását. Ezen okokból törölni kell az átalányösszeg maximális küszöbét (25 000 EUR), és az új küszöb meghatározásáról a biztosi kollégiumnak kell döntenie az átalányösszeg-rendszer konkrét kereteinek elfogadásakor.

Annak érdekében, hogy az átalányösszegek használata az engedélyezésre jogosult tisztviselő által végzett kockázatelemzés részét képezze, továbbá biztosítandó, hogy a kedvezményezettek egyenlő elbánásban részesüljenek, az átalányösszegek megállapításához használt keretekről (a finanszírozott tevékenységekkel való összhang, maximális összeg, a számítás alapja és módja) a csekély összegű támogatások (≤ 50 000 EUR) kivételével a Bizottságnak kell döntenie. Ezt követően a program időtartama alatt az engedélyezésre jogosult tisztviselő a pályázó által benyújtott ideiglenes költségvetés alapján megállapíthatja az átalányösszegeket, a standard egységköltséget és az átalányfinanszírozást, figyelembe véve a pályázó hasonló műveleteire azonos (az uniós forrásokat nem sértő) módon alkalmazott, kizárólag az elfogadott költségkategóriákat tartalmazó belső számviteli gyakorlatát.

Ezzel párhuzamosan az alapértelmezett rendszerként működő reálköltség-alapú rendszert felül kell vizsgálni (az egyes költségtípusok, a ténylegesen felmerülő költségek, a természetbeni hozzájárulások és a nyereség egyértelmű meghatározása), és a fellépések esetleges nyereségét arányossági alapon kell beszedni (ha az EU a költségek 50 %-át finanszírozza, akkor a nyereségnek csak 50 %-a szedendő be).

A működési támogatások fokozatos csökkentése tekintetében (a költségvetési rendelet 113. cikkének (2) bekezdése) javasoljuk e szabály négy évet meghaladó időszak folyamán történő felülvizsgálatát; mivel a szabály elvileg indokolt, eltörlését nem javasoljuk.

A végrehajtási szabályokban felülvizsgáljuk a támogatások odaítélési eljárásait annak érdekében, hogy az egyes módozatok közötti választásban (határozat kontra megállapodás, az operatív és pénzügyi kapacitásokat igazoló bankgaranciák és dokumentumok) minél nagyobb szerepet kapjon az engedélyezésre jogosult tisztviselő. A túlzott adminisztratív követelményeknek az arányosság elvével összhangban történő megszüntetése és a jelenlegi küszöbérték (25 000 EUR-ról 50 000 EUR-ra történő) emelése révén meg kell könnyíteni továbbá az alacsony összegű támogatások odaítélését. Ez illeszkedik a 2006-ban megkezdett folyamatba.

A támogatások továbbosztásának rendkívüli esetekben történő engedélyezését lehetővé tevő szabályok túlságosan szigorúnak bizonyultak, azokon enyhíteni kell annak érdekében, hogy a kedvezményezettek a nekik fizetett támogatást harmadik felek számára továbbíthassák (a költségvetési rendelet 120. cikkének (2) bekezdése). Ez az intézkedés javítani hivatott azon programok végrehajtását, amelyek természetes személyek széles körét kívánják elérni, ami csak két lépcsőben valósítható meg (az Erasmus esetében az egyetemeken, a külső fellépésekhez kapcsolódó készpénztranszfer-programok esetében a nem kormányzati szervezeteken keresztül). A Bizottság a jelenleg érvényes egyes korlátozások megszüntetése, illetve enyhítése révén javasolja a támogatások továbbosztásának megkönnyítését azokban az esetekben, amikor a fellépés elsődleges célja a források elosztása, és amikor az első számú kedvezményezett megfelelő biztosítékokat kínál az összegek visszafizetése tekintetében. Továbbra is megmarad az az elv, amely a támogatások elosztása során korlátozza az elsődleges kedvezményezett mérlegelési jogkörét.

Rugalmasságot kell továbbá biztosítani az engedélyezésre jogosult tisztviselő számára abban, hogy egyetlen kedvezményezettnek tekintse a végrehajtó partnerek valamely csoportját, például egy hálózathoz tartozó konzorciumot. A költségvetési rendelet 109. cikkének (6) bekezdése az EBB-nek a Szerződésben biztosított sajátos helyzetét tükrözve rugalmasabb eljárást tesz lehetővé az EBB számára nyújtott támogatások esetében is.

Végül rendelkezéseket javaslunk a reálköltségrendszeren belüli , utólagos ellenőrzés során feltárt rendszerhibákat érintő megállapítások kiterjesztésére . Ezekben az esetekben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő ugyanolyan arányú pénzügyi korrekciót alkalmazhat az adott kedvezményezett által végrehajtott más, nem ellenőrzött projektekre is, és elrendelheti a szóban forgó összegek visszafizetését, ha a kedvezményezett nem tudja bizonyítani, hogy a hiba nem érinti a nem ellenőrzött projekteket.

5.2.7. Pénzdíjak (a költségvetési rendelet új VI A . címe és 120a. cikke)

A pénzdíjak versenyt követően díjként odaítélt, a támogatásoktól eltérő uniós eszközt képező pénzügyi hozzájárulások. Éppen ezért javasoljuk a költségvetési rendeletben külön címben kezelni a pénzdíjakra vonatkozó szabályokat. Ebben az összefüggésben az uniós hozzájárulás teljesen független a várható költségektől.

5.2.8. A nemzetközi pénzügyi intézmények által igazgatott pénzügyi eszközök (a költségvetési rendelet új VIB. címe, 120b. és 120c. cikke)

Mind gyakoribb az a felismerés, hogy a pénzügyi eszközök az uniós alapok kiegészítésének megfelelő eszközét képezik, különösen akkor, ha más forrásokkal (garanciaalapokkal, kockázati tőkével, a közösségi támogatást kölcsönnel vagy garanciával ötvöző eszközzel) vonják össze őket.

A Bizottság a pénzügyi hozzájárulás új típusának bevezetését javasolja, mivel ezek a pénzügyi eszközök, amelyeket jelenleg főként az EBB és a Európai Beruházási Alap alkalmaz, nem illeszthetők be a szolgáltatások vagy támogatások csoportjába. Ezeket az eszközöket külön rendelkezésekben kell szabályozni, amely rendelkezések figyelembe veszik a végrehajtás sajátosságait (megújuló alapok, a hozzájárulások banki hálózatokon keresztül történő továbbközvetítése), tiszteletben tartják a felelősség elvét (például a társfinanszírozási kockázatok megosztását és a nemteljesítés szankcionálását) és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét (az állami alapok által viselt kockázatok korlátozása).

5.2.9. A Számvevőszék jelentései és előzetes megállapításai (a költségvetési rendelet 143. és 144. cikke)

A Számvevőszék éves jelentései és különjelentései tekintetében több módosítást is javaslunk részben a jelenlegi gyakorlat tükrözése (kontradiktórius eljárás, az egyes intézmények válaszainak a Számvevőszék észrevételei mellett vagy azt követően történő közzététele, a tagállami válaszok közvetítése), részben a feszesebb ütemezés érdekében. Végül egy további új rendelkezés formalizálja azt a gyakorlatot, miszerint a Számvevőszék előzetes megállapításait megküldi a biztosoknak, az érintett szerveknek és tagállamoknak.

5.2.10. Uniós vagyonkezelői alapok (a költségvetési rendelet 164. cikke)

Javasoljuk, hogy a Bizottság kapjon felhatalmazást uniós vagyonkezelői alapok létrehozására. Ezek vészhelyzeti és vészhelyzetet követő válságműveleti külső fellépéseket (pl. Haiti) vagy tematikus külső fellépéseket szolgálnának, és egyesítenék az uniós költségvetés és más adományozók hozzájárulásait.

Az eszköz fő célja, hogy fokozza az Unió szerepét és láthatóságát a fejlesztési segélyek területén.

5.2.11. Kölcsönből finanszírozott ingatlanbeszerzés lehetősége (a költségvetési rendelet 179. cikke (3) bekezdésének b) pontja)

Átláthatósági és költséghatékonysági okokból a Bizottság javasolja a kölcsönfelvétel lehetőségének bevezetését abban az egyedüli esetben, ha az intézmények meg kívánják vásárolni ingatlanjaikat. Ez jelentősen leegyszerűsítené a jelenlegi rendszert, költséghatékonyabb lenne, mivel az intézmények kihasználhatnák az Unió AAA hitelminősítéséből következő alacsonyabb kamatlábakat, és lehetővé tenné, hogy az intézmények (különösen a küldöttségek, valamint a brüsszeli és a luxembourgi infrastrukturális hivatal (OIB, OIL)) hosszú távú ingatlanpolitikát alakítsanak ki.

A gyakorlatban a költségvetésben csak az éves kölcsönrészletek (törlesztés) jelennének meg, maguk a kölcsönök azonban nem szerepelnének benne, mivel nem a költségvetést, hanem eszközök vásárlását finanszírozzák. Ennek megfelelően a módosítások nem a költségvetési rendelet 14. cikkében, hanem a 179. cikkében jelennek meg. Mivel az egyes éves (vagy időszakos) részletek fizetése visszatérő igazgatási kiadásként kezelendő (a járadék fizetéséhez hasonlóan), módosul a végrehajtási szabályok 96. cikke is, amely az előzetes kötelezettségvállalásokkal fedezett igazgatási kiadásokat határozza meg.

5.2.12. A köz- és magánszféra közötti partnerség (PPP) rugalmas megközelítése

A bizottsági javaslat célja, hogy – mindenekelőtt a kutatás terén – elősegítse a PPP-k szélesebb körű alkalmazását, amit a legtöbb érintett szereplő sürgető igényként jelzett. A javasolt rugalmas megközelítés szerkezetüktől és a finanszírozott tevékenység pontos meghatározásától függően (egyértelműen meghatározott projektek vagy K+F-témák) a PPP-k rendkívül széles skálájára kiterjed. Ennek értelmében a jelenlegi két szerkezeti lehetőségen túl (a költségvetési rendelet 185. cikkének hatálya alá tartozó közösségi szervek (ma ide tartoznak például a közös technológiai kezdeményezések), illetve a költségvetési rendelet 108. cikke szerinti támogatásokban részesíthető, a magánjog alá tartozó jogi személyként vagy tisztán szerződéses hálózatként működő konzorciumok) két új szerkezeti megoldást javaslunk. Konkrétan a következőkre kerülne sor:

- magánjog alapján működő szerveket közvetett igazgatás keretében meg lehetne bízni PPP-k végrehajtásával és uniós források ilyen célú kezelésével (pl. támogatások odaítélésével) (a költségvetési rendelet 53. cikke (1) bekezdése 2. pontjának g) alpontja );

- hatáskör-átruházás alapján lehetővé válna alap-jogiaktussal létrehozott, PPP végrehajtásával megbízott szervekre alkalmazandó, külön, egyszerűsített költségvetésirendelet-minta elfogadása (a költségvetési rendelet 185a. cikke ). A költségvetésirendelet-minta az uniós források hatékony és eredményes kezelése és az Unió pénzügyi érdekeinek megfelelő védelme érdekében kötelezően betartandó közös elveket tartalmazza. Az alkalmazandó nemzeti jogszabályok és az alap-jogiaktus keretén belül mindamellett a PPP-k saját szabályaikat alkalmazhatnák (pl. a számvitel, a belső és külső ellenőrzés, vagy a beszerzés terén).

Ezzel lehetővé válna a végrehajtandó fellépés céljai és sajátosságai szempontjából legmegfelelőbb struktúra kiválasztása a lehetőségek olyan skálájából, amely a szerződéses kapcsolatoktól az intézményesített (bejegyzett vállalkozás formáját öltő), uniós szervet (a költségvetési rendelet 185. cikke), a magánszektorhoz tartozó szervet (53. cikk (1) bekezdés 2. pont g) alpont) és vegyes szervet (185a. cikk és 53. cikk (1) bekezdés 2. pont e) alpont) is magában foglaló megoldásokig terjed.

5.3. Záró rendelkezések (a költségvetési rendelet 182–187. cikke)

A költségvetési rendelet jelenleg előirányzott rendszeres, háromévenkénti felülvizsgálata nem biztosítja megfelelő mértékben a jogbiztonságot és a pénzügyi szabályok stabilitását. A felülvizsgálati mechanizmus továbbá meglehetősen rugalmatlan, és nem veszi tekintetbe az uniós költségvetés és a vonatkozó ágazati jog többéves programozási ciklusát. Következésképpen a Bizottság azt javasolja, hogy a költségvetési rendelet felülvizsgálatára a jövőben szükség szerint, meghatározott időkerettől függetlenül kerüljön sor.

ê 1605/2002 (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

2010/0154 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

az Európai Közösségek általános költségvetésére ð Európai Unió általános költségvetésére ï alkalmazandó költségvetési rendeletről

(átdolgozás)

TARTALOM |

1. RÉSZ | KÖZÖS RENDELKEZÉSEK |

I. CÍM | ALKALMAZÁSI KÖR |

II. CÍM | KÖLTSÉGVETÉSI ALAPELVEK |

1. fejezet | Az egységesség és a teljesség elve |

2. fejezet | Az évenkéntiség elve |

3. fejezet | Az egyensúly elve |

4. fejezet | Az elszámolási egység elve |

5. fejezet | A globális fedezet elve |

6. fejezet | Az egyediség elve |

7. fejezet | A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elve |

8. fejezet | Az átláthatóság elve |

III. CÍM | A KÖLTSÉGVETÉS MEGÁLLAPÍTÁSA ÉS SZERKEZETE |

1. fejezet | A költségvetés megállapítása |

2. fejezet | A költségvetés szerkezete és bemutatása √ tartalma Õ |

IV. CÍM | A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA |

1. fejezet | Általános rendelkezések |

2. fejezet | A végrehajtás módszerei |

3. fejezet | Pénzügyi szereplők |

1. szakasz | A feladatok elkülönítésének elve |

2. szakasz | Az engedélyezésre jogosult tisztviselő |

3. szakasz | A számvitelért felelős tisztviselő |

4. szakasz | Az előlegelszámoló tisztviselő |

4. fejezet | A pénzügyi szereplők felelőssége |

1. szakasz | Általános szabályok |

2. szakasz | A felhatalmazás vagy továbbadott √ átruházott Õ felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőre alkalmazandó szabályok |

3. szakasz | A számvitelért felelős tisztviselőre és az előlegelszámoló tisztviselőre alkalmazandó szabályok |

5. fejezet | Bevételi műveletek |

1. szakasz | A saját források rendelkezésre bocsátása |

2. szakasz | Az esedékessé váló követelésekre vonatkozó becslések |

3. szakasz | Az esedékessé váló követelések megállapítása |

4. szakasz | A behajtás √ beszedés Õ engedélyezése |

5. szakasz | Behajtás √ Beszedés Õ |

6. fejezet | Kiadási műveletek |

1. szakasz | Kiadásokra vállalt kötelezettség |

2. szakasz | A kiadások érvényesítése √ megerősítése Õ |

3. szakasz | A kiadások engedélyezése |

4. szakasz | A kiadások kifizetése |

5. szakasz | A kiadási műveletek határidői |

7. fejezet | Informatikai rendszerek |

8. fejezet | A belső ellenőr |

V. CÍM | KÖZBESZERZÉSI SZERZŐDÉSEK ODAÍTÉLÉSE |

1. fejezet | Általános rendelkezések |

1. szakasz | Hatály és az odaítélés alapelvei |

2. szakasz | Közzététel |

3. szakasz | Közbeszerzési eljárások |

4. szakasz | Biztosítékok és ellenőrzés |

2. fejezet | Az Közösség √ Unió Õ intézményei által saját felelősségükre odaítélt szerződésekre alkalmazandó rendelkezések |

VI. CÍM | TÁMOGATÁSOK |

1. fejezet | A támogatások √ alkalmazási köre és Õ fajtái és hatályuk |

2. fejezet | Alapelvek |

3. fejezet | Az odaítélési eljárás |

4. fejezet | Kifizetés és ellenőrzés |

5. fejezet | Végrehajtás |

VII. CÍM | A BESZÁMOLÓK BEMUTATÁSA √ TARTALMA Õ ÉS A KÖNYVVEZETÉS |

1. fejezet | A beszámolók bemutatása √ tartalma Õ |

2. fejezet | A költségvetés végrehajtására vonatkozó információk |

3. fejezet | Könyvvezetés |

1. szakasz | Közös rendelkezések |

2. szakasz | Általános számlák |

3. szakasz | Költségvetési számlák |

4. fejezet | Vagyonleltár |

VIII. CÍM | KÜLSŐ ELLENŐRZÉS ÉS MENTESÍTÉS |

1. fejezet | Külső ellenőrzés |

2. fejezet | Mentesítés |

MÁSODIK RÉSZ | KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK |

I. CÍM | EURÓPAI MEZŐGAZDASÁGI GARANCIAALAP |

II. CÍM | STRUKTURÁLIS ALAPOK, KOHÉZIÓS ALAP, EURÓPAI HALÁSZATI ALAP ÉS EURÓPAI MEZŐGAZDASÁGI VIDÉKFEJLESZTÉSI ALAP |

III. CÍM | KUTATÁS |

IV. CÍM | KÜLSŐ FELLÉPÉSEK |

1. fejezet | Általános rendelkezések |

2. fejezet | Fellépések végrehajtása |

3. fejezet | Szerződések odaítélése √ Közbeszerzés Õ |

4. fejezet | Támogatások |

5. fejezet | Elszámolások ellenőrzése |

V. CÍM | EURÓPAI HIVATALOK |

VI. CÍM | IGAZGATÁSI ELŐIRÁNYZATOK |

VII. CÍM | SZAKÉRTŐK |

HARMADIK RÉSZ | ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK |

I. CÍM | ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK |

II. CÍM | ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK |

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 322. cikkére, összefüggésben az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéssel és különösen annak 106a. cikkével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel a Számvevőszék véleményére[13],

a jogalkotási aktus tervezete az Európai Unió Bíróságának, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának, az ombudsmannak és az adatvédelmi biztosnak való megküldését követően,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek tájékoztatás céljából való megküldését követően,

a jogalkotási aktus tervezete Európai Központi Banknak és Európai Beruházási Banknak tájékoztatás céljából való megküldését követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében[14],

mivel:

ò új szöveg

(1) Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet[15] több alkalommal jelentősen módosult. Mivel most további módosításokra kerül sor, a rendeletet az áttekinthetőség érdekében át kell dolgozni.

ê 1605/2002 (1) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(2) Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó 1977. december 21-i költségvetési rendelet[16] elfogadása óta jelentősen megváltoztak a körülmények, különösen a költségvetés vonatkozásában irányadó pénzügyi tervek, az intézményi szerkezet fejlődése és egy sor bővítés következtében, ezért e költségvetési rendeletet több alkalommal nagymértékben módosítani kellett. Különösen a jogalkotásban és az igazgatási ügyekben az egyszerűsítési követelmények és a közösségi költségvetési eszközökkel való gazdálkodás szigorúbbá tételének figyelembevétele céljából az 1977. december 21-i költségvetési rendeletet az érthetőség érdekében át kell alakítani.

ò új szöveg

(3) Az 1605/2002/EK, Euratom rendelet megállapította azokat a költségvetési elveket és pénzügyi szabályokat, amelyeket minden jogalkotási aktusnak és intézménynek tiszteletben kell tartania. Az alapelveket, a rendelet szemléletét és szerkezetét, valamint a költségvetési és a pénzügyi igazgatás alapszabályait meg kell őrizni. Lehetőség szerint felül kell vizsgálni és egyszerűsíteni kell az alapelvektől való eltéréseket, figyelembe véve, hogy azok továbbra is relevánsak-e, mekkora hozzáadott értéket jelentenek az Unió éves költségvetése (a továbbiakban: a költségvetés) számára, és mekkora terhet rónak az érdekelt felekre. Meg kell őrizni, és meg kell erősíteni a pénzügyi reform kulcsfontosságú elemeit – a pénzügyi szereplők feladatait, az operatív szolgálatoknál a kontrollfunkciók integrálását, a belső ellenőröket, a tevékenységalapú költségvetés-tervezést, a számviteli elvek és szabályok korszerűsítését és a támogatások alapelveit.

ê 1995/2006 (4) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(4) Figyelembe kell venni a 2007–2013-as időszakra vonatkozóan elfogadott alap-jogiaktusokban foglalt, a költségvetés bevételeit és kiadásait végrehajtó rendelkezéseket, az említett jogi aktusok és √ e Õ a költségvetési rendelet közötti összhang biztosítása érdekében.

ò új szöveg

(5) A gyakorlati tapasztalatok fényében módosítani kell a költségvetési rendeletet annak érdekében, hogy hozzáigazítsuk a költségvetés végrehajtásának változó követelményeihez, például a más adományozókkal közösen végzett társfinanszírozáshoz, hogy fokozzuk a külső segélyek hatékonyságát, és hogy elősegítsük a például az Európai Beruházási Bankkal létrehozott sajátos pénzügyi eszközök használatát vagy a köz- és magánszféra közötti partnerségeken keresztül történő végrehajtást.

ê 1605/2002 (2) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

(6) E √ Az 1605/2002/EK, Euratom Õ rendeletet a Szerződésben √ Szerződésekben Õ foglalt teljes költségvetési ágazatot irányító átfogó elvek és alapvető szabályok megállapítására kell korlátozni √ korlátozódott Õ, miközben a végrehajtási rendelkezéseket egy, az e rendelet végrehajtására vonatkozó szabályokról szóló rendeletbe kell áthelyezni √ az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet[17] állapította meg Õ, a szabályok átláthatóbb hierarchiájának megteremtése és az költségvetési √ 1605/2002/EK, Euratom Õ rendelet érthetőségének javítása érdekében. A Bizottságot ezért fel kell hatalmazni a végrehajtási szabályok elfogadására. ?Az Európai Unió működéséről szóló szerződés szerint azonban csak azon végrehajtási intézkedések elfogadására vonatkozó hatáskörök ruházhatók át a Bizottságra, amelyek célja a jogalkotási aktusok nem lényegi elemeinek kiegészítése vagy módosítása. Ennek következtében a 2342/2002/EK, Euratom rendeletben megállapított egyes rendelkezéseket ebbe a rendeletbe kell beépíteni. A Bizottság által elfogadott végrehajtási intézkedéseknek a technikai részletekre és a végrehajtás módozataira kell szorítkozniuk. ï

ê 1605/2002 (3) preambulumbekezdés

(7) A költségvetés megállapításának és végrehajtásának tiszteletben kell tartania a költségvetési jog négy alapelvét (egységesség, globális fedezet, egyediség, évenkéntiség), valamint a teljesség, az egyensúly, az elszámolási egység, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és az átláthatóság elveit.

ê1605/2002 (4) preambulumbekezdés

(8) E rendeletnek újból meg kell erősítenie az említett elveket, és a kivételeket a lehető legkevesebbre kell korlátoznia, szigorú feltételek mellett.

ê 1605/2002 (5) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

(9) Az egységesség elve tekintetében e rendeletnek meg kell határoznia azt, hogy azon működési √ operatív Õ kiadásokra is alkalmazandó, amelyek az Európai Unióról szóló szerződésnek a közös kül- és biztonságpolitikáról, valamint a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködésről szóló rendelkezéseinek végrehajtására vonatkoznak, amennyiben e kiadások a költségvetést terhelik. Az egységesség és a teljesség elve √ maga után vonja Õ azt jelenti, hogy minden közösségi bevétel és kiadás, valamint az Unió √ minden Õ bevételei és kiadásai – ha ezek a költségvetést terhelik – megjeleniknek a költségvetésben.

(10) ðAz előfinanszírozásból származó kamatra vonatkozó szabályokat egyszerűsíteni kell, mivel ezek túlzott adminisztratív terhet jelentenek mind az uniós források címzettjei, mind a Bizottság szolgálatai számára, és a bizottsági szolgálatok, illetve gazdasági szereplők és partnerek közötti félreértésekhez vezetnek. Az egyszerűsítés érdekében különösen a támogatások kedvezményezettjei tekintetében és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban meg kell szüntetni az előfinanszírozási kamatképzés és e kamatok beszedésének kötelezettségét. Az előfinanszírozásból származó kamatok egyes felhatalmazottak által igazgatott programokra történő újrafelhasználása vagy a kamatok beszedése érdekében azonban lehetővé kell tenni, hogy a hatáskör-átruházási megállapodás tartalmazzon ilyen kötelezettséget. ï

ê 1605/2002 (8) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(11) Az évenkéntiség elve tekintetében fenn kell tartani a differenciált és nem differenciált előirányzatok közötti különbséget √ különbségtételt Õ . A kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok átviteleiről szóló határozatokat minden intézménynek meg kell hoznia. A kiegészítő végrehajtási időszakokat kizárólag azon esetekre kell korlátozni, amikor azok feltétlenül szükségesek, nevezetesen az EMOGA-kifizetésekre. Az évenkéntiség elve tekintetében fokozott A rugalmasságra és átláthatóságra √ jelenlegi szintjét fenn kell tartani Õ van szükség a funkcionális igények kielégítése érdekében. A mezőgazdasági termelőknek a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 2005. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi rendelettel[18] létrehozott Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) keretében nyújtott közvetlen kifizetésekre fordított kiadások esetében kivételesen engedélyezni kell az előirányzatok átvitelét.

ê 1995/2006 (9) és (10) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

(12) Az új mezőgazdasági szabályok √ mezőgazdaságra vonatkozó rendeletek Õ értelmében √ benyújtott Õ a tagállamiok fizetési kérelmeki √ rendszerint Õ elsősorban az n. költségvetési év elejére koncentrálódnak. Ezért (az n–1. év november 15-től) az EMGA-ra terhelt, az ( n. év költségvetését terhelő) rendszeres igazgatási kiadások fedezésére szolgáló előzetes kötelezettségvállalások maximális értékhatárát a √ legutóbb elfogadott mezőgazdasági költségvetésben szereplő Õ megfelelő előirányzatok háromnegyedére kell növelni a legutóbb elfogadott mezőgazdasági költségvetésben. Az igazgatási kiadásokkal kapcsolatos előzetes kötelezettségvállalásra vonatkozó korlátokról tekintetében a szöveget úgy kell módosítani, hogy az √ szóló rendelkezéseknek Õ a költségvetési hatóság által elfogadott előirányzatokra utaljon √ kell utalniuk Õ, ezáltal kizárva az előirányzatok átcsoportosítását.

(13) Az EMGA-ra terhelt, állat-egészségügyi intézkedésekre vonatkozó nem differenciált előirányzatok használata indokolatlanul hátráltatja ezen intézkedéseknek a végrehajtását, különösen az átvitel lehetőségeire vonatkozó korlátok tekintetében. Ezért e kiadások esetében engedélyezni kell a differenciált előirányzatok használatát, mert ez jobban megfelel az intézkedések többéves jellegének.

ò új szöveg

(14) A címzett bevételekre vonatkozó átviteli szabályoknak figyelembe kell venniük a külső és belső címzett bevételek közötti különbségtételt. Az adományozó által hozzárendelt cél tiszteletben tartása érdekében a külső címzett bevételeket automatikusan át kell vinni, és fel kell használni az azon programhoz vagy fellépéshez kapcsolódó műveletek befejezéséig, amelyhez azokat hozzárendelték. Biztosítani kell, hogy a program vagy fellépés utolsó évében kapott külső címzett bevételek felhasználhatók legyenek a következő program vagy fellépés első évében. A belső címzett bevételeket csak egy évre lehet átvinni, kivéve, ha az alkalmazandó alap-jogiaktus másként rendelkezik, vagy ha az egy éven túli átvitel megfelelően indokolt.

ê 1605/2002 (9) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(15) Az egyensúly elve alapvető költségvetési szabályt képez. Ezen összefüggésben hangsúlyozni kell, hogy a hitelek igénybevétele nem egyeztethető össze az Közösség √ Unió Õ saját forrásainak rendszerével. Az egyensúly elve elvét azonban nem olyan elv, amely megakadályozná √ szabad úgy értelmezni, hogy az megakadályozza Õ az Unió általános költségvetése által garantált hitelnyújtási és hitelfelvételi műveleteket.

ê 1605/2002 (10) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(16) Az EK-Szerződés 277. cikkének első bekezdésével és az Euratom-Szerződés 181. cikkének első bekezdésével √ Európai Unió működéséről szóló szerződés 320. cikkével Õ összhangban meg kell határozni azon elszámolási egységet, amelyben a költségvetést elkészítik, és amelyet az elszámolások végrehajtásához és bemutatásához is használnak.

ê 1605/2002 (6) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

(17) A globális fedezet elve tekintetében az előleg visszafizetésének és a pénzeszközök újrafelhasználásának a gyakorlatát meg kell szüntetni √ gyakorlata megszűnt Õ ;, √ és azt Õ néhány esetben célhoz kötött √ címzett Õ bevételekkel és a visszavont előirányzatok újbóli megállapításának módjaival kell helyettesíteni √ váltották fel Õ. E módosítások nem érintik a √ A Õ strukturális alapokra alkalmazandó külön szabályokat √ ez nem érintette Õ.

(18) ðEgyrészt a költségvetési hatóság által engedélyezett előirányzatokból származó „belső címzett bevételek”, másrészt a különböző adományozók által az egyes programokhoz vagy fellépésekhez rendelt és tőlük beszedett „külső címzett bevételek” sajátosságainak figyelembevétele érdekében módosítani kell a címzett bevételekre vonatkozó eltérést. A külső adományozók számára egyúttal továbbra is lehetővé kell tenni, hogy külső – különösen humanitárius célú – fellépéseket társfinanszírozzanak; ezt olyan esetekben is lehetővé kell tenni, amikor az alap-jogiaktus erről kifejezetten nem rendelkezik. Az ingatlanállomány kezelését megkönnyítendő, a belső címzett bevételek listájára fel kell venni az épületek értékesítéséből és az ezzel összefüggő műveletekből származó bevételeket. ï

ò új szöveg

(19) A címzett bevételek költségvetési tervezetben történő bemutatása tekintetében növelni kell az átláthatóságot annak meghatározása révén, hogy a címzett bevételeket olyan összeggel kell beállítani a költségvetési tervezetbe, amely összeg a tervezet megállapítása idejében biztosnak tekinthető.

ê 1995/2006 (12) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(20) Jelenleg a költségekkel járó adományok – mint például az ajándékok és hagyatékok – elfogadása előtt a Bizottságnak engedélyt kell kapnia a költségvetési hatóságtól. A szükségtelen és nehézkes eljárások elkerülése érdekében √ a költségekkel járó adományok – mint például az ajándékok és hagyatékok – Bizottság által történő elfogadását Õ az engedélyezést csak a bizonyos értéket meghaladó és jelentős költségekkel járó adományok esetében kellene kötelezővé tenni √ a költségvetési hatóság engedélyéhez kötni Õ.

ê 1605/2002 (7) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(21) Az egyediség elve tekintetében elengedhetetlen, hogy az intézmények némi kezelési rugalmasságot tanúsítsanak az előirányzatok átcsoportosításakor. E rendeletnek meg kell engednie √ lehetővé kell tennie Õ a pénzügyi és igazgatási források cél szerinti elosztásának integrált bemutatását. Az előirányzatok átcsoportosítására vonatkozó eljárásokat össze kell hangolni az összes többi intézménnyel, hogy a személyi jellegű és működési előirányzatok átcsoportosításai minden intézmény saját ügyei legyenek. A működési √ Az operatív Õ kiadásokra vonatkozó előirányzatok átcsoportosításai tekintetében a Bizottság végezhet átcsoportosításokat egy adott címen belüli fejezetek √ alcímek Õ között a pénzügyi évre vonatkozó azon előirányzatok legfeljebb 10 %-áig √ végezhet átcsoportosításokat Õ, amelyek azon költségvetési tételben jelennek meg, amelyről az átcsoportosítást végezték. A költségvetési hatóságnak egyébként kizárólag két esetben lehet megengedni, hogy tartalékot alkosson: ha nincs jogalapot megteremtő jogi aktus, vagy ha nem biztos, hogy az előirányzatok elegendőek.

ê 1995/2006 (13) és (14) preambulumbekezdés

ð új szöveg

(22) Egyes pontokon egyszerűsíteni és pontosítani kell az előirányzatok átcsoportosítására vonatkozó, a gyakorlatban nehézkesnek vagy homályosnak bizonyult szabályokat. ðBiztosítani kell a költségvetés eredményesebb végrehajtását különösen a kifizetési előirányzatok, a címzett bevételek és a több címben közös igazgatási előirányzatok vonatkozásában. Ennek érdekében egyes átcsoportosítások jóváhagyási eljárását illetően nagyobb rugalmasságot kell lehetővé tenni. ï

(23) A hatékonyság érdekében a Bizottságnak lehetőséget kell adni arra, hogy a tartalékból való átcsoportosításokról önállóan határozhasson azokban az esetekben, amikor a kérdéses intézkedésre a költségvetés létrehozásakor nem vonatkozik alap-jogiaktus, de azt az év során elfogadják.ðA költségvetési hatóság értesítése mellett lebonyolítható átcsoportosítások végrehajtását érintő visszatérő késedelmek elkerülése érdekében egyszerűsíteni kell ezen átcsoportosítások eljárását és tipológiáját. Különösen relevánsnak és hatékonynak bizonyult e tekintetben az a lehetőség, hogy a Bizottság nemzetközi humanitárius katasztrófák és válságok esetén dönthet a fel nem használt költségvetési előirányzatok átcsoportosításáról. Ezt a lehetőséget ezért ki kell terjeszteni a december 1-je után bekövetkező hasonló eseményekre. Ezekben az esetekben az átláthatóság érdekében a Bizottságnak haladéktalanul értesítenie kell döntéséről a költségvetési hatóságot. Ugyancsak lehetővé kell tenni, hogy a Bizottság – bizonyos határokon belül – önállóan dönthessen a sürgõsségisegély-tartalékból történő átcsoportosításokról. ï

ê 1995/2006 (15) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(24) A Bizottság igazgatási átcsoportosításaira vonatkozó √ szabályoknak összhangban kell állniuk Õ szabályokat az új √ a Õ tevékenységalapú költségvetés-tervezés (TKT) struktúrájához kell igazítani √ struktúrájával Õ. Ezért rendelkezni kell az „értesítési eljárás” alóli mentességről. A pénzügyi év utolsó hónapja folyamán a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy a személyzeti kiadásokkal kapcsolatos előirányzatok átcsoportosításokról meghatározott keretek √ korlátok Õ között önállóan határozhasson.

ê 1605/2002 (11) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(25) A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét a gazdaságosság, az eredményesség és a hatékonyság elvére való hivatkozással kell meghatározni. Ezen elvek betartását tevékenységenként megállapított mérhető teljesítménymutatók révén kell ellenőrizni, √ oly módon Õ, hogy az eredményeket értékelni lehessen. Az intézményeknek előzetes és utólagos értékelést kell végezniük a Bizottság által meghatározott iránymutatásokkal √ útmutatással Õ összhangban.

ê 1995/2006 (5) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

(26) Pontosítani kell √ továbbá Õ, hogy a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás hatékony és eredményes belső ellenőrzést igényel, és a belső ellenőrzési rendszerek fő jellemzőit és célkitűzéseit meg kell határozni.

(27) ?Az arányosságra vonatkozó rendelkezések tekintetében az engedélyezésre jogosult tisztviselő által végzett kockázatértékelés részeként be kell vezetni az elfogadható hibakockázat fogalmát. Lehetővé kell tenni az intézmények számára, hogy elmozdulhassanak a Számvevőszék által a mögöttes tranzakciók jogszerűsének és szabályosságának igazolásához használt általános 2 %-os lényegességi küszöbtől. Az elfogadható hibakockázat megfelelőbb alapot jelentene a mentesítésért felelős hatóság számára a bizottsági kockázatkezelés minőségének megítéléséhez. A jogalkotó hatóságnak ezért szakpolitikai területenként meg kell állapítania az elfogadható hibakockázat szintjét, a kontrollfunkciók költség-haszon elemzésének figyelembevételével. ï

ê 1605/2002 (12) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(28) Végül, aAz átláthatóság elve tekintetében javítani kell a költségvetés és az elszámolások végrehajtásáról szóló információkat. √ Szigorú határidőt kell szabni Õ aA költségvetés kihirdetésére is meg kell szabni egy szigorú határidőt, az előzetes kihirdetés √ közzététel Õ sérelme nélkül, amelyről a Bizottság a költségvetés végleges elfogadásának az Európai Parlament elnöke általi bejelentése és √ a költségvetésnek Õ az Európai Közösségek √ Unió Õ Hivatalos Lapjában való kihirdetése között gondoskodhat. A negatív tartalék lehetőségét is fenn kell tartani.

ê 1995/2006 (6) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(29) A költségvetésből származó pénzeszközök átlátható felhasználása érdekében szükséges, hogy az e pénzeszközök kedvezményezettjeire vonatkozó információk – a jogos köz- és magánérdekek védelméhez szükséges, meghatározott korlátokon belül – elérhetők legyenek, figyelembe véve az Európai Mezőgazdasági Garancia Alap √ Garanciaalap Õ sajátos elszámolási időszakát is.

ê 1605/2002 (13) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

(30) A költségvetés megállapítása és bemutatása tekintetében a jelenlegi rendelkezéseket a pótköltségvetések és a költségvetés-módosítások közötti, a gyakorlatban hatással nem bíró különbségek megszüntetésével összhangba kell hozni, és egyszerűsíteni kell.

(31) ðA költségvetés megállapítása tekintetében fontos pontosan meghatározni a Bizottság által összeállított költségvetési tervezet szerkezetét és tartalmát. A költségvetési tervezetet megelőző általános bevezetés tartalmát pontosabban kell meghatározni. Szükséges továbbá rendelkezni a következő évekre vonatkozó pénzügyi programozásról és a Bizottságnak biztosított azon lehetőségről, hogy a költségvetési kérések támogatására munkadokumentumokat nyújtson be. ï

ê 1605/2002 (14) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(32) A költségvetés bizottsági szakaszának az előirányzatokat és a forrásokat célok szerint kell bemutatnia, azaz tevékenységalapú költségvetés-tervezésként, a költségvetési gazdálkodás átláthatóságának hangsúlyozása céljából, (tekintettel a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás célkitűzéseire, és különösen az eredményességre és a hatékonyságra) √ célok szerint, azaz a tevékenységalapú költségvetés-tervezés alapján kell bemutatnia az előirányzatokat és a forrásokat Õ.

ê 1605/2002 (15) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(33) Az intézményeknek némi rugalmasságot kell élvezniük a statútum szerinti álláshelyek kezelésében a költségvetésben engedélyezetthez képest, különösen azért, mert az új megközelítés szerint az igazgatásban a hangsúlynak nem az eszközökön, hanem az eredményen kell lennie. E szabadságot √ rugalmasságot Õ azonban továbbra is korlátozza √ korlátoznia kell Õ az egy pénzügyi évre vonatkozó költségvetési előirányzatok kettős határaának és az elosztott álláshelyek végső számaának .; Ttovábbá az A1, A2 és A3 √ AD16, AD15 és AD14 Õ besorolási fokozatú álláshelyek tekintetében nem lesz √ lehet Õ mozgástér.

ê 1995/2006 (19) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(34) A költségvetés végrehajtását illetően néhány kiigazításra van szükség annak érdekében, hogy jobban tükrözze √ tükröztetni kell Õ a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) sajátosságait. A jogi egyértelműség érdekében a végrehajtási szabályok helyett a költségvetési rendeletben kell rögzíteni azt, hogy az EK-Szerződés √ Európai Unió működéséről szóló szerződés Õ, valamint az EUSz. V. és VI. címe alapján az alap-jogiaktusok milyen formában hozhatók meg. Ezenfelül olyan egyedi rendelkezésre van szükség, amely megfelelőképpen tükrözi a KKBP keretében végrehajtható előkészítő intézkedések típusait.

ê 1605/2002 (16) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

(35) A költségvetés végrehajtása tekintetében tisztázni kell a költségvetés végrehajtásának különböző lehetséges módszereit, vagy a Bizottság általi centralizált alapon, vagy a tagállamokkal megosztott alapon, vagy a külső segítséget kapó harmadik országokkal decentralizált alapon, vagy pedig nemzetközi szervezetekkel közösen. Lehetővé kell tenni, hogy a centralizált igazgatást vagy közvetlenül a Bizottság szervezeti egységei, vagy felhatalmazás révén közvetetten a közösségi jog vagy a nemzeti közjog által irányított szervek végezzék. A végrehajtási módszereknek garantálniuk kell, hogy a közösségi alapokat védő eljárásokat betartják, bármely szerv is felelős a végrehajtásért vagy annak egy részéért, és meg kell erősíteniük, hogy a költségvetés végrehajtásának végső felelőssége a Bizottságot terheli, a Szerződés 274. cikkével összhangban.

(36) ðA végrehajtás módjaira vonatkozó rendelkezések, amelyek különösen a végrehajtási hatáskörök harmadik felekre történő átruházásának feltételeit szabályozzák, az évek során túl összetettekké váltak, így ezeket egyszerűsíteni kell. Fenn kell tartani ugyanakkor az átruházás eredeti célját, azaz annak biztosítását, hogy a kiadásokat a végrehajtás módjától függetlenül az ellenőrzés és az átláthatóság olyan szintje mellett hajtsák végre, amely megegyezik a bizottsági szolgálatoktól elvárt szinttel. Világos megkülönböztetést kell ezért tenni azon helyezetek között, amikor a költségvetést közvetlenül – a Bizottság vagy végrehajtó ügynökségei – hajtják végre, illetve amikor a költségvetés harmadik felek által, közvetett módon kerül végrehajtásra. Ennek lehetővé kell tennie egy, a közvetett irányításra vonatkozó közös rendszer létrehozását, és biztosítani kell, hogy e rendszer hozzáigazítható legyen az ágazatspecifikus szabályokhoz, különösen abban az esetben, amikor a költségvetést megosztott igazgatás keretében közvetett módon a tagállamok hajtják végre. E közös rendszernek tartalmaznia kell azokat az alapelveket, amelyeket a Bizottságnak tiszteletben kell tartania abban az esetben, ha úgy dönt, hogy a költségvetést közvetett módon hajtja végre, valamint tartalmaznia kell a megbízott felek által betartandó alapelveket is. A Bizottságnak képesnek kell lennie az uniós szabályok és eljárások alkalmazására, vagy arra, hogy elfogadja a megbízott fél szabályainak és eljárásainak alkalmazását, feltéve, hogy utóbbi szavatolja az Unió pénzügyi érdekeinek egyenértékű védelmét. ï

ê 1605/2002 (17) és (18) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

(37) Mivel a költségvetés végrehajtásáért a Bizottság felel, így nem ruházhatja át hatósági feladatait, a mérlegelési jogköröket is beleértve. E rendeletnek újra ki kell nyilvánítania ezen elvet, és meg kell határoznia azon feladatok körét, amelyek átruházhatók. Szintén ki kell kötni, hogy a magánjog hatálya alá tartozó szervek, kivéve amelyek meghatározott feltételek mellett közfeladatot látnak el, nem hajthatnak végre a költségvetés végrehajtására vonatkozó intézkedéseket, kizárólag speciális szakmai vagy adminisztratív szolgáltatást nyújthatnak, illetve előkészítői vagy járulékosan kapcsolódó feladatokat láthatnak el.

(38) Az átláthatóság és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének való megfelelés érdekében a közszektor szerveinek és a közfeladatot ellátó szerveknek, amelyekre a Bizottság nevében végrehajtási feladatokat ruháztak át, átlátható beszerzési eljárásokkal, hatékony belső ellenőrzésekkel, az elszámolások bemutatásának más tevékenységeiktől elkülönített rendszerével és egy külső ellenőrzéssel kell rendelkezniük.

(39) ðAz „előzetes értékelés” alá nem tartozó tagállamok kivételével a felek előzetes értékelésének szabályait oly módon kell kiigazítani, hogy azok biztosítsák, hogy minden megbízott szervezet vagy személy az e rendeletben előírttal egyenértékű szinten garantálja az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét. A Bizottság felügyeleti feladatainak részeként meg kell határozni a kontrollal és ellenőrzéssel kapcsolatos kötelezettségeket, köztük a költségvetés igazgatásának egyes típusai esetében követendő végső elszámolási eljárásokat. ï

ò új szöveg

(40) Az operatív szükségletek figyelembevétele és a lehetséges kedvezményezettek vagy végrehajtó partnerek által eszközölt végrehajtás megkönnyítése érdekében a követelményeknek arányosnak kell maradniuk a fellépés sajátos kockázataival és általános kontrollkörnyezetével. Annak értékelése során, hogy a harmadik fél vagy entitás kapacitásai lehetővé teszik-e, hogy megfeleljen e követelményeknek, figyelembe kell venni a feladatok természetét és a fellépés végrehajtásának felügyelete és támogatása keretében a Bizottság által végrehajtott intézkedéseket. E rendeletnek továbbá a költségvetés és a szakpolitikai feladatok eredményesebb végrehajtása érdekében rendelkezéseket kell tartalmaznia új pénzügyi eszközökre, például a pénzügyi eszközökre és a köz- és magánszféra közötti partnerségekre.

ò új szöveg

(41) Az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 185. cikke alapján uniós szervekként intézményesített köz- és magánszféra közötti partnerségek (PPP-k) tapasztalatai azt mutatják, hogy további alternatívákkal kell bővíteni az eszközválasztékot, olyan szervek bevonása érdekében, amelyek szabályai rugalmasabbak és hozzáférhetőbbek a magánszférabeli partnerek számára, mint az uniós intézményekre vonatkozó szabályok. Ezen alternatív megoldásokat közvetett igazgatással kell működtetni. Az egyik alternatíva egy alap-jogiaktussal létrehozott és az uniós alapok hatékony és eredményes kezelésének biztosításához szükséges elveket szem előtt tartó pénzügyi szabályok által vezérelt szerv kialakítása. Ezeket az elveket felhatalmazáson alapuló rendeletben kell elfogadni, és azokra az elvekre kell építeni, amelyeket a költségvetés végrehajtásával megbízott harmadik feleknek be kell tartaniuk. Egy további alternatíva a PPP-k valamely tagállam magánjoga alá tartozó szervek általi végrehajtása.

ò új szöveg

(42) A Szerződés 317. cikkével összhangban be kell vezetni a rendeletbe a költségvetést közvetetten, megosztott igazgatás keretében végrehajtó tagállamokra vonatkozó alapvető kontroll- és ellenőrzési kötelezettségeket, amelyeket jelenleg csak az ágazatspecifikus rendeletek tartalmaznak. Minden érintett szakpolitikai terület tekintetében koherens keretet létrehozó rendelkezéseket kell tehát alkotni a harmonizált, nemzeti szintű igazgatási rendszerről, az e rendszerekre irányadó közös igazgatási és kontrollkötelezettségekről, az éves igazgatási megbízhatósági nyilatkozatról és az erről adott független ellenőri véleményről, egy éves nyilatkozatról, amelyben a tagállamok felelősséget vállalnak a rájuk bízott uniós források kezeléséért, a végső elszámolásról és a Bizottság által működtetett felfüggesztési és korrekciós mechanizmusokról. A részletes rendelkezéseket továbbra is az ágazatspecifikus rendeletekben kell meghatározni.

ê 1605/2002 (19) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(43) A Szerződés 279. cikkének c) pontjával √ 322. cikkével Õ összhangban e rendeletben meghatározza √ meg kell határozni Õ √ a pénzügyi szereplők, különösen Õ az engedélyezésre jogosult tisztviselők, a számvitelért felelős tisztviselők és a belső ellenőr jogköreit és felelősségeit.

Az engedélyezésre jogosult tisztviselőknek teljes felelősséggel tartoznak √ kell tartozniuk Õ a felügyeletük alatt végrehajtott összes bevételi és kiadási műveletért, és felelősségre vonhatóknak √ kell lenniük Õ tetteikért, adott esetben fegyelmi eljárás keretében is. Ezért e felhatalmazást fokozni kell a centralizált előzetes ellenőrzések, és különösen a bevételi és kiadási műveletek pénzügyi ellenőr általi előzetes jóváhagyásának és a számvitelért felelős tisztviselő arra irányuló ellenőrzésének megszüntetésével, hogy a kifizetés érvényes mentesítést jelent.

A számvitelért felelős tisztviselőnek továbbra is felelős √ felelősséggel kell tartoznia Õ a kifizetések megfelelő végrehajtásáért, a bevételek begyűjtéséért és a követelések beszedéséért. Kezeli √ Kezelnie kell Õ a kincstárat, vezeti √ vezetnie kell Õ az elszámolásokat és felelős √ felelősnek kell lennie Õ az intézmény pénzügyi kimutatásainak elkészítéséért.

A belső ellenőrnek a nemzetközi ellenőrzési szabványokkal összhangban látja el √ kell ellátnia Õ feladatait. Az ő szerepe az engedélyezésre jogosult tisztviselők által működésbe hozott igazgatási és ellenőrzési rendszerek megfelelő működésének ellenőrzése √ kell, hogy legyen Õ.

A belső ellenőr nincs bevonva a pénzügyi műveletekbe, és nem feladata az e műveletek feletti ellenőrzés gyakorlása az engedélyezésre jogosult tisztviselők határozatai előtt; az engedélyezésre jogosult tisztviselőknek a jövőben kizárólagos felelősséget kell vállalniuk e határozatokért.

ò új szöveg

(44) A felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő feladatai tekintetében pontosítani kell néhány, különösen az általa létrehozott előzetes és utólagos belső kontrolleljárásokra és jelentéstételi kötelezettségére vonatkozó rendelkezést. Ebben a tekintetben naprakésszé kell tenni éves tevékenységi jelentésének tartalmát azzal a gyakorlattal összhangban, amely szerint a jelentés tartalmazza azokat a pénzügyi és igazgatási információkat, amelyek a feladatainak ellátásáról szóló megbízhatósági nyilatkozat alátámasztásához szükségesek.

ê 1995/2006 (24) preambulumbekezdés

ð új szöveg

(45) ðPontosítani kell a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének feladatait; meg kell határozni különösen azt, hogy ő az egyetlen személy, aki jogosult a számviteli szabályok és a harmonizált számlatükör megállapítására, míg a többi intézmény számvitelért felelős tisztviselője a saját intézményének számviteli eljárásait határozza meg. ï Pontosítani kell a számvitelért felelős tisztviselőnek az engedélyezésre jogosult tisztviselők által számára szolgáltatott pénzügyi információk alapján történő elszámoláshitelesítésben viselt felelősségét. Ennek érdekében a számvitelért felelős tisztviselőt fel kell hatalmazni az engedélyezésre jogosult tisztviselőtől kapott információk ellenőrzésére, és szükség esetén arra, hogy fenntartásokkal élhessen.

ò új szöveg

(46) Elősegítendő egyes programok vagy fellépések pénzügyi intézmények által történő végrehajtását, e rendeletnek lehetővé kell tennie vagyonkezelői számlák nyitását. Ilyen számlákat a Bizottság nevén vagy nevében lehetne nyitni valamely pénzügyi intézmény könyveiben. A számlákat az illető pénzügyi intézménynek kell kezelnie az engedélyezésre jogosult tisztviselő felelőssége mellett, és lehetővé kell tenni, hogy e számlák pénzneme eurón kívül más deviza is lehessen.

ê 1605/2002 (20) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(47) Az engedélyezésre jogosult tisztviselők, a számvitelért felelős tisztviselők és az előlegelszámoló tisztviselők felelőssége nem különbözik √ különbözhet Õ más tisztviselők és alkalmazottak felelősségétől, és rájuk – az Európai Közösségek tisztviselőinek √ e tisztviselőkre a Õ személyzeti szabályzata és az e Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek szerint – √ alkalmazni kell Õ a meglévő fegyelmi és kártérítési intézkedéseket alkalmazása vonatkozik. Másfelől fFenn kell tartani √ azonban Õ egyes, az engedélyezésre jogosult tisztviselők és az előlegelszámoló tisztviselők kötelezettségszegési eseteit azonosító különös rendelkezéseket, tekintettel feladataik sajátos természetére; a továbbiakban nem rendelkezhetnek különleges juttatással vagy biztosítással. Pontosítani kell továbbá az engedélyezésre jogosult tisztviselő felelősségét. A csalástól eltérő esetekben, annak érdekében, hogy a kinevező hatóságot ellássák a szükséges szakértelemmel, minden intézménynek létrehoz √ létre kell hoznia Õ egy szakosított, a pénzügyi szabálytalanságokat figyelő testületet, amely megállapítja, hogy történt-e olyan szabálytalanság, amely miatt a tisztviselő vagy egyéb alkalmazott fegyelmi eljárás alá vonható vagy kártérítés megfizetésére kötelezhető, valamint annak érdekében, hogy a rendszerekkel kapcsolatos problémák észlelését jelentse az engedélyezésre jogosult tisztviselőnek és a belső ellenőrnek. Csalás eseteiben azonban e rendeletnek hivatkoznia kell az Európai Közösségek √ Unió Õ pénzügyi érdekeinek védelmére és az Európai Közösségek √ Unió Õ tisztviselőit vagy az Európai Unió tagállamokainak tisztviselőit érintő korrupció elleni harcra vonatkozó hatályos rendelkezésekre.

ê 1995/2006 (23) preambulumbekezdés

(48) Lehetővé kell tenni, hogy az intézmények közös szakosított testületet hozzanak létre a pénzügyi szabálytalanságok vizsgálatára.

ò új szöveg

(49) A bevételi műveletek tekintetében a költségvetési szükségletek figyelembevétele érdekében ésszerűsíteni kell a követelésekre vonatkozó becslések szabályait. A nyilvántartásba vétel akkor lenne kötelező, amikor a bevétel meghatározott valószínűséggel várható, és ésszerű közelítéssel számszerűsíthető. Az egyszerűsítés érdekében rendelkezéseket kell alkotni a becsült követelések kiigazításának vagy törlésének eljárásairól.

ê 1995/2006 (26) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

(50) A követelések érvényességére határidőt kell szabni. Az √ Unióra Õ Közösségre – szemben számos tagállammal – nem vonatkozik olyan határidő, amely elteltével a pénzügyi követelések elévülnek. Az √ Uniót Õ Közösséget nem köti továbbá elévülési határidő a harmadik féllel szemben fennálló követelések behajtásában sem. E határidő bevezetése összhangban áll a hatékony és eredményes pénzgazdálkodással √ elvével Õ.

(51) ðPontosítani kell, és meg kell erősíteni a beszedés szabályait. Ennek keretében világosan meg kell határozni, hogy a megállapított követelés törlése nem vonja maga után az Európai Unió valamely megállapított jogosultságáról való lemondást. Ezen túlmenően, az Unió pénzügyi érdekei védelmét megerősítendő, a tagállamoknak ugyanúgy kell kezelniük a visszatérítendő uniós forrásokat, mint a saját állami vállalataik követeléseit. ï

(52) Az ideiglenesen beszedett pénzbírságok kezeléséről szóló bizottsági közleményt[19] figyelembe véve, a pénzbírságok, büntetések és szankciók útján befolyt összegeket és az ezek által generált bevételeket az ezeket kivető határozat elleni valamennyi jogorvoslati lehetőség kimerülését követő évben kell bevételként elszámolni. E szabály alóli kivételként a költségvetésbe beállítandó pénzbírságok vagy büntetések teljes összegének legfeljebb 2 %-át a közlemény által létrehozott alapba kell befizetni.

ê 1605/2002 (21) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(53) Meg kell határozni a kiadások költségvetési és jogi kötelezettségvállalásainak fogalmát és azok alkalmazásának feltételeit. Az nem teljesített √ alvó Õ kötelezettségvállalások mértékének korlátozása érdekében korlátozni kell azon időszakot, amely alatt az egyéni jogi kötelezettségvállalások az átfogó költségvetési kötelezettségvállalások alapján tehetők meg. Elő kell írni továbbá egy kötelezettségvállalás megszüntetéséről √ visszavonásáról Õ szóló rendelkezést azon egyéni kötelezettségvállalásokhoz, amelyek hároméves időszak alatt nem idéztek elő kifizetést.

ò új szöveg

(54) A kifizetések tekintetében és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban világosan meg kell határozni a kifizetések különböző típusait. Továbbá, az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőnek a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által meghatározott elszámolási szabályokkal összhangban rendszeresen el kell számolnia az előfinanszírozási kifizetéseket. Ennek érdekében a szerződéseknek, támogatási határozatoknak, támogatási megállapodásoknak és harmadik felekkel kötött hatáskör-átruházási megállapodásoknak megfelelő rendelkezéseket kell tartalmazniuk.

ê 1605/2002 (22) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(55) E rendeletnek meg kell határoznia az engedélyezésre jogosult tisztviselők által végezhető kifizetések tipológiáját. Az ilyen kifizetéseket elsősorban a fellépés hatékonyságának és az abból származó eredményeknek a függvényében kell teljesíteni. A hitelek és előlegek homályos fogalmait meg kell szüntetni; Aa kifizetéseket előfinanszírozás, időközi kifizetések és a fennmaradó összeg kifizetése formájában kell teljesíteni, ha a teljes összeget nem fizetik ki egy részletben.

ê 1605/2002 (23) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(56) E rendeletnek ki kell kötnie, hogy aAz érvényesítési, az engedélyezési és a fizetési műveleteket √ a végrehajtási szabályokban megszabott Õ határidőn belül kell elvégezni, amelyet a végrehajtási szabályokban szabnak meg, valamint hogy és e határidő elmulasztása esetén a hitelezők jogosultak lesznek √ számára jogosultságot kell biztosítani Õ a költségvetést terhelő késedelmi kamatra.

ò új szöveg

(57) Lehetővé kell tenni, hogy az intézmények előzetesen megállapodhassanak a dokumentumok elektronikus úton történő továbbításának hivatalos elfogadásáról. Emellett az elektronikus és digitalizált dokumentumokról szóló bizottsági határozatokkal összhangban naprakésszé kell tenni a kötelezettségvállalásokra alkalmazandó ellenőrzésekről szóló pénzügyi rendelkezéseket, és ezekben kifejezetten el kell ismerni, hogy az elektronikus megrendelőlapok és számlák jogilag érvényes módon hoznak létre jogi kötelezettségvállalásokat.

ê 1995/2006 (25) preambulumbekezdés

(58) A Bizottság belső ellenőre és a Közösségek által létrehozott szervek kapcsolatát egyértelművé kell tenni. E szervek saját belső ellenőri funkcióval rendelkeznek, amely a saját igazgatótanácsának tartozik jelentéssel, míg a Bizottság belső ellenőre a bizottsági eljárások és rendszerek tekintetében a biztosok testületének jelent. A Bizottság belső ellenőrének csak azt kellene megerősítenie, hogy a szervek belső ellenőri funkciói megfelelnek a nemzetközi előírásoknak, és ebből a célból értékelni kell tudnia a belső ellenőri tevékenység minőségét.

ê 1995/2006 (27) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(59) E A költségvetési rendeletnek tükröznie kell a keretszerződéseknek a közbeszerzés irányítása terén meglevő jelentőségét. Ösztönöznie kell az intézményközi beszerzési eljárások alkalmazását, továbbá lehetővé kell tennie egy intézmény és egy tagállami ajánlatkérő szerv közös közbeszerzési eljárásait.

ê 1605/2002 (24) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(60) A közösségi intézmények saját felelősségére odaítélt közbeszerzési szerződések tekintetében rendelkezni kell az Európai Parlament és a Tanács az építési beruházásra, a szolgáltatásnyújtásra és az áru beszerzésére irányuló közbeszerzési szerződések odaítélésének összehangolásáról szóló irányelveiben foglalt szabályok alkalmazásáról: a harmadik fél nevében odaítélt szerződésekre alkalmazandó szabályoknak szintén meg kell egyezniük az említett irányelvek által megszabott elvekkel.

ê 1995/2006 (28) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

(61) √A közbeszerzésekre vonatkozó szabályok tekintetében Õ Bbizonyos technikai kiigazításokra van szükség, hogy a költségvetési rendelet teljes mértékben összhangban álljon az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel[20] terminológiájával. Az √ Unió Õ Közösség intézményei számára is biztosítani kell a tagállamok számára az említett irányelv értelmében nyitva álló azon lehetőséget, hogy a titkosnak nyilvánított szerződésekre egyedi eljárásokat határozzanak meg, amennyiben azok végrehajtása különleges biztonsági intézkedéseket tesz szükségessé, vagy ha a tagállam védelme úgy kívánja.

ê 1605/2002 (25) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(62) A szabálytalanságok megelőzése és a csalás és korrupció elleni küzdelem, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elősegítése érdekében az olyan pályázókat √ azokat a részvételre jelentkezőket Õ és az ajánlattevőket, akik ilyen cselekedetekben vétkesek, illetve akiknél összeférhetetlenség áll fenn, ki kell zárni a szerződések odaítéléséből.

ê 1995/2006 (29) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

(63) A 2004/18/EK irányelvvel összhangban egyértelművé kell tenni a beszerzési eljárásból való kizárás szabályait. A jogbiztonság és az arányosság érdekében továbbá a költségvetési √ e Õ rendeletben meg kell határozni a kizárás maximális időtartamát. √Továbbá, Õ Ffigyelemmel a 2004/18/EK irányelvre, a kizárásra vonatkozó szabályok alól kivételt kell képeznie az üzleti tevékenységét végleg beszüntető szállítótól, vagy fizetésképtelenné vált vállalkozás vagyonfelügyelőjétől vagy felszámolójától csődegyezség keretében, vagy a nemzeti jog szerinti más, hasonló eljárás keretében különösen előnyös feltételek mellett történő árubeszerzés esetének.

(64) ðA kizárásra vonatkozó szabályokat javítani kell továbbá az Unió pénzügyi érdekei védelmének erősítése érdekében. Ki kell egészíteni a rendeletet a pénzmosásra való utalással, a 2004/18/EK irányelvnek megfelelően. A szakmai kötelességszegéssel kapcsolatos bűncselekmény, csalás, korrupció, bűnszervezetben való részvétel, pénzmosás vagy az Unió pénzügyi érdekeit sértő hasonló bűncselekmény miatt jogerősen elítélt részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők kizárásának eseteit továbbá ki kell terjeszteni a felettük képviseleti, döntéshozatali vagy ellenőrzési jogkörrel rendelkező személyekre. Az arányosság érdekében azonban a kizárás nem vonatkozhat azokra a részvételre jelentkezőkre vagy ajánlattevőkre, akik bizonyítani tudják, hogy megfelelő intézkedéseket hoztak a képviseleti jogkörrel rendelkező, érintett személyekkel szemben. Végül, az intézmény üzletmenet-folytonosságának biztosítása érdekében eltérést kell bevezetni a csőd vagy hasonló helyzet, súlyos szakmai kötelességszegés, társadalombiztosítási járulék- vagy adófizetés elmulasztása alapján történő kizárási kötelezettség alól a tárgyalásos eljárás esetén, ha műszaki, művészeti vagy kizárólagos jogok védelmével kapcsolatos okokból a szerződés csak egy bizonyos gazdasági szereplőnek ítélhető oda. ï

ê 1995/2006 (30) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(65) A költségvetési rendelet értelmében kKötelezővé kell tenni a közbeszerzési eljárásokban √ eljárásokon részvételre jelentkezők Õ pályázók és ajánlattevők számára, hogy kérésre igazolják az ajánlatot benyújtó jogalany esetében a tulajdoni helyzetet vagy az irányítást, ellenőrzést és a képviseleti jogosultságot, vagy és hogy √ a tulajdonos vagy Õ alvállalkozóik nincsenek a költségvetési rendelet 93. cikkében említett √ az eljárásban való részvételből történő kizárást eredményező Õ helyzetek egyikében sem. A nagyon kis értékű szerződésekre vonatkozó közbeszerzési eljárásokon való részvétel esetében az ajánlattevőket nem kell annak igazolására kötelezni, hogy nincsenek kizárásra okot adó helyzetben.

ê 1995/2006 (31) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

(66) A közbeszerzési eljárás hatékonyságának növelése érdekében az intézmények, a végrehajtó hivatalok és az költségvetési √ e Õ rendeletben említett szervek a kizárásra okot adó helyzetben lévő pályázókat √ részvételre jelentkezőket Õ és ajánlattevőket tartalmazó adatbázisokat közösen használják.

(67) ðBár az Európai Központi Bank (EKB) és az Európai Beruházási Bank (EBB) sajátos jogállással rendelkezik az uniós kereten belül, saját forrásaik felhasználása érinti az Unió pénzügyi érdekeit. Ezért hozzáférést kell biztosítani számukra az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében létrehozott, kizárásokat tartalmazó központi adatbázisban tárolt információkhoz, és saját felelősségükre figyelembe kell venniük ezeket az információkat a szerződések közbeszerzési szabályaik alapján történő odaítélése során. Az EKB-nak és az EBB-nek továbbítania kell a Bizottság felé a csalás vagy az Unió pénzügyi érdekeit sértő hasonló bűncselekmény miatt jogerősen elítélt ajánlattevőkre vonatkozó információkat. ï

ê 1605/2002 (26) és (27) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(68) Az átláthatóság érdekében a pályázókat √ részvételre jelentkezőket Õ és az ajánlattevőket megfelelő módon kell tájékoztatni a szerződések odaítéléséről.

(69) Végül, az engedélyezésre jogosult tisztviselők felhatalmazása folyamatának részeként, a közbeszerzéssel és szerződésekkel foglalkozó tanácsadó bizottság általi előzetes ellenőrzést mellőzni kell.

ê 1995/2006 (32) és (33) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(70) A sikertelen ajánlattevők érdekeinek figyelembevétele érdekében helyénvaló biztosítani, hogy a 2004/18/EK irányelv hatálya alá tartozó szerződéseket csak egy ésszerű várakozási időszak leteltével lehessen aláírni.

(71) Tisztázni kell az intézményeknek a közbeszerzési eljárás vagy szerződés csalás vagy szabálytalanság esetén történő felfüggesztésére irányuló, a költségvetési √ e Õ rendelet szerinti kötelezettségeit a rendelet √ egyéb Õ vonatkozó rendelkezéseinek működőképesebbé tétele √ hatékonyabb alkalmazása Õ érdekében.

ò új szöveg

(72) A közigazgatási és pénzügyi szankciók tekintetében az adatvédelmi követelményekkel összhangban szilárd jogalapot kell biztosítani az ilyen szankciókat alkalmazó határozatok közzététele tekintetében. Adatvédelmi és jogbiztonsági okokból e közzétételnek fakultatívnak kell lennie.

ê 1605/2002 (28) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

(73) A támogatások tekintetében létre kell hozni az közösségi √ uniós Õ támogatások odaítélésének és felügyeletének keretét, beleértve az átláthatóság, az egyenlő bánásmód, a társfinanszírozás, ð a nem profitcélú felhasználás, a működési támogatások fokozatos csökkentése, ï a visszamenőleges odaítélések tilalma és az ellenőrzés elvét végrehajtó különös rendelkezéseket.

ê 1605/2002 (29) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(74) A felhalmozás elkerülése érdekében a támogatásokat nem lehet ugyanazon fellépés kétszeri finanszírozására odaítélni, illetve működési kiadásokat ugyanazon évre többször megítélni.

ê 1605/2002 (30) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(75) A közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó szabályokhoz hasonló módon meg kell állapítani az okokat egyes felek kizárására a támogatások odaítéléséből, annak érdekében, hogy az intézményeknek megfelelő eszközöket biztosítsanak a csalás és a korrupció elleni küzdelemhez.

ê 1605/2002 (31) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(76) Annak biztosítására, hogy az intézmény és a kedvezményezett jogai és kötelezettségei világosak legyenek és azokat betartsák, a támogatás odaítélését írásos megállapodáshoz kell kötni.

ê 1995/2006 (34), (35) és (36) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(77) √Az egyszerűség érdekében azonban ÕA támogatások tekintetében egyszerűsíteni kell a szabályokat. Aaz ellenőrzésekkel és biztosítékokkal kapcsolatos követelményeknek fokozottan arányban kell állniuk a pénzügyi kockázatokkal. A támogatások fogalmának meghatározását pontosítani kell, különösen a hiteltevékenységekkel és részvényekkel kapcsolatos finanszírozás, és a halászati termékek piacával kapcsolatos kiadások tekintetében. A támogatások √ hatékony és eredményes Õ kezelésének javítása √ biztosítása Õ és az eljárások egyszerűsítése érdekében lehetővé kell tenni, hogy a támogatások odaítélése az intézmények határozata vagy a kedvezményezettel kötött írásos megállapodás alapján történjen.

(78) Az egyértelműség és átláthatóság érdekében a ténylegesen felmerült költségek megtérítésének hagyományosabb módszere mellett engedélyezni kell az átalánykifizetések használatát is.

(79) A jogi egyértelműség érdekében a nonprofit szabály alóli kivételeket – amelyek jelenleg a végrehajtási szabályokban szerepelnek – a költségvetési rendeletben kell szerepeltetni. Egyértelművé kell továbbá tenni, hogy a bizonyos tevékenységeknek √ tevékenységekhez Õ nyújtott támogatások célja a pénzügyi kapacitás megerősítése vagy jövedelem termelése.

ê 1525/2007 (1), (4) és (5) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(80) Az európai szintű politikai pártokra irányadó előírásokról és finanszírozásuk szabályairól szóló, 2003. november 4-i 2004/2003/EK európai parlamenti és a tanácsi rendelet[21] többek között szabályokat állapított meg arra vonatkozóan, hogy az európai szintű politikai pártok finanszírozása az Unió költségvetéséből történik. Az európai szintű politikai pártok finanszírozására vonatkozó √ Ezeket a Õ szabályokat ki kell igazítani, hogy azok jobban tekintetbe vegyék azon különleges körülményeket, amelyek között a politikai pártok működnek, ideértve a költségvetési kihatásokkal járó, változó politikai kihívásokat és napirendeket, amelyeket a politikai pártok éves költségvetésük és munkaprogramjuk készítésekor nem tudnak előre megjósolni. E célból meg kell teremteni a források átvitelének √ korlátozott Õ lehetőségét az adott évről a következő év első negyedére.

(81) A pártok hosszú távú pénzügyi tervezési lehetőségeinek bővítése érdekében, figyelembe véve az évről évre változó finanszírozási szükségleteket, valamint a pártok arra való ösztönzésének erősítése érdekében, hogy ne kizárólag a közpénzekből történő finanszírozástól függjenek, az európai szintű politikai pártok részére biztosítani kell korlátozott mértékű pénzügyi tartalékok képzésének lehetőségét az Unió költségvetésén kívüli forrásokból származó saját forrásokból. A fent említett eltérések a nem haszonszerzési célú √ nonprofit Õ szabálytól √ alól Õ kivételt képeznek, és nem teremtenek precedenst.

ê 1995/2006 (37), (38) és (41) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(82) Hasznosnak bizonyult az a szabály, amely szerint a támogatásokat ajánlatkérés √ pályázati felhívás Õ alapján kell odaítélni. A tapasztalatok azonban azt mutatják, hogy egyes esetekben a tevékenység jellege nem hagy választási lehetőséget a kedvezményezettek kiválasztásakor, az ilyen eseteket ezért mentesíteni kell e √ a Õ szabály alól.

(83) Ki kell igazítani azt a szabályt, amely szerint egy tevékenységre bármely kedvezményezett számára csak egy támogatás ítélhető oda. Egyes alap-jogiaktusok lehetővé teszik a különböző forrásokból származó közösségi √ uniós Õ finanszírozás kombinálását, és az ilyen esetek száma a jövőben – a kiadás hatékonyságának biztosítása érdekében – nőhet. Egyértelművé kell tenni azonban a költségvetési √ e Õ rendeletben, hogy ugyanazok a költségek kétszer nem finanszírozhatók az közösségi √ uniós Õ költségvetésből.

(84) A kedvezményezettek jogosultságával kapcsolatos bizonyos korlátozásokat meg kell szüntetni √ egyes esetekben nem alkalmazandók annak érdekében Õ, hogy a természetes személyek és a jogi személyiséggel nem rendelkező jogalanyok bizonyos típusai is részesülhessenek támogatásban. Az arányosság elvével összhangban az igen kis értékű támogatások esetében √ biztosítani kell, hogy Õ az engedélyezésre jogosult tisztviselő eltekinthet √ eltekinthessen Õ attól, hogy a pályázók számára előírja annak igazolását, hogy nincsenek a költségvetési √ az e Õ rendelet vonatkozó cikkeinek értelmében vett, kizárásra okot adó helyzetben.

(85) A támogatások kedvezményezettjei által alkalmazandó közbeszerzési szabványok tekintetében az költségvetési √ e Õ rendeletben foglalt jelenlegi szabály nem egyértelmű, és egyszerűsítést igényel. Továbbá kifejezetten rendelkezni kell arról az esetről, amikor egy tevékenység végrehajtásához harmadik fél számára kell pénzügyi támogatást nyújtani.

ò új szöveg

(86) A gyakorlati tapasztalatok fényében pontosítani kell az átalányösszeg-rendszert (átalányösszegek, standard egységköltség, átalányfinanszírozás), és azt egyértelműen el kell választani a reálköltségek utólagos ellenőrzésétől. A kontrollintézkedéseket ezen új megközelítéshez kell igazítani, biztosítva az operatív ellenőrzések kérésének lehetőségét, illetve azt, hogy az ellenőrzési megállapítások az adott kedvezményezett nem ellenőrzött projektjeire is kiterjeszthetők legyenek, amennyiben hasonló projekteknél visszatérő hibákat észleltek. Végül, a csak két lépcsőben elérhető természetes személyek széles köre számára indított programok végrehajtásának megkönnyítése érdekében bizonyos feltételek mellett ki kell terjeszteni azt a lehetőséget, hogy a kedvezményezettek pénzügyi támogatások útján harmadik felek számára továbboszthatják a nekik ítélt támogatásokat. A támogatások továbbosztását engedélyezni kell, amennyiben az első számú kedvezményezett megfelelő biztosítékokat mutat be, és a támogatási megállapodás megfelelő rendelkezéseket tartalmaz a további kedvezményezettek kiválasztására vonatkozó mérlegelési jogkör és a továbbosztott támogatás összegének korlátozására.

ò új szöveg

(87) A pénzdíjakat, mint a pénzügyi támogatás új típusát, a támogatási rendszertől külön kell szabályozni, éspedig olyan sajátos szabályok révén, amelyek nem tartalmaznak utalást várható költségekre. A pénzdíjakat az éves munkatervben kell szerepeltetni, és azokat egy meghatározott értékhatár felett a kedvezményezettnek vagy a nyertes pályázónak kell odaítélnie, a Bizottság által jóváhagyott feltételek és kritériumok alapján.

ò új szöveg

(88) A pénzügyi eszközök egyre fontosabb szerepet játszanak az uniós alapok hatásainak multiplikálásában, amennyiben az uniós alapokat más alapokkal vonják össze, vagy azok további forrásokat mozgatnak meg. Mivel e pénzügyi eszközök nem építhetők be a szolgáltatások vagy támogatások rendszerébe, a pénzügyi támogatás új típusát kell létrehozni.

ê 1605/2002 (32) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(89) A könyvelés és az elszámolások bemutatása tekintetében ki kell kötni, hogy az elszámolások tartalmazzanak általános elszámolásokat és költségvetési elszámolásokat, hozzátéve, hogy az általános elszámolások a szerv vagyoni helyzetét mutatják be, míg a költségvetési elszámolásokat az eredményelszámolás és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések kidolgozására tervezték √ A könyvvezetés és a számlák tartalma tekintetében ki kell kötni, hogy a számlák általános számlákból és költségvetési számlákból állnak, hozzátéve, hogy az általános számlák eredményszemléletű elszámolási rendszer alapján készülnek, míg a költségvetési számlák a költségvetési eredménykimutatás és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések alapjául szolgálnak Õ.

ê 1995/2006 (44) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

(54) A könyvvezetésre és a beszámolóra vonatkozó szabályok tekintetében ð egyszerűsíteni kell a beszámolók tartalmát annak megállapítása révén, hogy az uniós beszámolók csak az összevont pénzügyi beszámolót és az aggregált költségvetési számlákat tartalmazzák. Az EKB sajátos, független státuszának figyelembevétele érdekében pontosítani kell azt is, hogy az összevont beszámolók készítésének folyamata csak az uniós költségvetés által finanszírozott intézményeket érinti. Végül ï a költségvetési rendeletben lehetőséget kell adni a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője számára √ annak Õ – a nemzetközi szabványokkal összhangban √ történő Õ – annak meghatározására, hogy az közösségi √ uniós Õ támogatásban részesülők mellett mely más szervek tartoznak a beszámolók összevonásának hatálya alá, azzal, hogy a beszámolók összevonása nem jár az önfinanszírozó szervek pénzeszközeinek az Európai Unió általános költségvetésébe való átcsoportosításával, és nem befolyásolja sem pénzügyi és működési autonómiájukat, sem pedig a beszámolóikhoz kapcsolódó mentesítési eljárásokat.

ò új szöveg

(55) A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője és az összevonásban szereplő intézmények vagy szervek számvitelért felelős tisztviselői feladatainak és felelősségei körének világos szétválasztása érdekében rendelkezni kell arról, hogy a pénzügyi év költségvetési végrehajtásáról és pénzgazdálkodásáról szóló jelentést minden intézménynek vagy szervnek a következő pénzügyi év március 31-ig el kell készítenie és el kell küldenie a költségvetési hatóság és a Számvevőszék számára.

ê 1605/2002 (33) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

(90) Azon elveket, amelyeken az általános elszámolások √ számlák Õ és az éves √ pénzügyi Õ beszámolók alapulnak, nemzetközileg elfogadott számviteli alapelvekre és az Európai Parlament és a Tanács – a társaságok egyes típusainak éves beszámolóira vonatkozó – irányelveire √ a meghatározott jogi formájú társaságok éves beszámolójáról szóló, a Szerződés 54. cikke (3) bekezdésének g) pontján alapuló,1978. július 25-i negyedik tanácsi irányelvre[22] Õ hivatkozva kell meghatározni, amennyiben azok a közszolgáltatások összefüggésében relevánsak.

ê 1605/2002 (34) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(91) A költségvetés végrehajtására vonatkozó információszolgáltatásról szóló rendelkezéseket ki kell igazítani, hogy ezen információk körét kiterjesszék √ tartalmazzák Õ az átvitt, újból rendelkezésre bocsátott és újrafelhasznált előirányzatok felhasználásárat és a különböző közösségi √ uniós Õ jogi szervekret, hogy javítsák a havi adatok biztosítására és a végrehajtásról szóló, a költségvetési hatósághoz évente háromszor elküldött √ elküldendő Õ jelentésre vonatkozó szabályozást.

ê 1605/2002 (35) preambulumbekezdés

(92) Az intézmények által alkalmazott könyvvezetési módszereket össze kell hangolni, és e téren a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének kezdeményezési joggal kell rendelkeznie.

ê 1605/2002 (36) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(93) Meg kell határozni, hogy a számítógépes pénzügyi gazdálkodási rendszerek használata semmilyen formában nem korlátozhatja a Számvevőszéknek a bizonylatokhoz való hozzáférési jogát.

ò új szöveg

(94) Az Unió számviteli elvei és szabályai és a nemzetközi költségvetési számviteli standardok (IPSAS) közötti koherencia biztosítása érdekében naprakésszé kell tenni az Unió számviteli elveit és szabályait.

ò új szöveg

(95) Naprakésszé kell tenni az előzetes és a végleges beszámolókra vonatkozó szabályokat, és rendelkezni kell különösen a konszolidációs célból a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének elküldendő, a beszámolókat kísérő jelentéscsomagról. Hivatkozni kell továbbá a költségvetésből finanszírozott intézmények és szervek által végleges beszámolóik tekintetében kiadott, a Számvevőszék számára a beszámolók kíséretében továbbított teljességi nyilatkozatra, valamint az Unió végleges összevont beszámolója kíséretében elküldendő teljességi nyilatkozatra. Végül korábbi határidőt kell megállapítani a Bizottságon kívüli intézmények és a költségvetésből finanszírozott szervek előzetes beszámolóira vonatkozó számvevőszéki megállapítások közlése tekintetében annak érdekében, hogy ezen intézmények végleges beszámolóikat a számvevőszéki megállapítások ismertében állíthassák össze.

ê 1605/2002 (37) preambulumbekezdés

(96) A külső ellenőrzés és a mentesítés tekintetében, annak ellenére, hogy a Bizottság kizárólagosan felel a költségvetés végrehajtásáért, a tagállamokkal megosztott igazgatás jelentősége magában foglalja a Számvevőszék általi ellenőrzési eljárásban és a költségvetési hatóság általi mentesítésben való együttműködésüket is.

ê 1605/2002 (38) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)