[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 22.10.2009

COM(2009) 558 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE

Éves jelentés az Európai Unió 2008. évi kutatási és technológiafejlesztési tevékenységéről {SEC(2009)1380}

1. BEVEZETÉS

Ez az éves jelentés a 2008. évben bekövetkezett fejleményeket és végzett tevékenységet összegzi, és az Európai Közösséget létrehozó szerződés 173. cikke[1] alapján készült.

A jelentést a Bizottság szolgálatainak munkadokumentuma kíséri, amely részletesebb adatokat és statisztikai elemzéseket tartalmaz. A főbb fejezetek a 2008-ban végzett tevékenységeket és az elért eredményeket, illetőleg az Európai Unió tagállamaiban a kutatási és technológiafejlesztési (KTF) tendenciák alakulását tekintik át.

2. SZAKPOLITIKAI FEJLEMÉNYEK: EURÓPAI KUTATÁSI TÉRSÉG (EKT)

A lisszaboni stratégia 2000-ben történt bevezetése óta központi szerepet juttat a kutatásnak. A közösségi kutatási politika támogatja az európai ipar versenyképességét, és más közösségi szakpolitikák kidolgozását is segíti; valamint központi szakpolitikai területté teszi a versenyképességet az Európa előtt álló kihívások megfelelő kezelése érdekében. A hetedik keretprogram második végrehajtási évének sikeres lezárásával, illetve az Európai Kutatási Térség (EKT) felé tett előrelépés folytatásával a közösségi kutatáspolitika elérte átfogó céljait.

A közösségi kutatási politika fő céljai továbbra is a nagyobb kutatási kiválóságra való törekvés, valamint a társadalmi-gazdasági relevancia növelése. Ennek eszközei az ötödik szabadság (a tudás szabad áramlása) megvalósítása, az EKT nyitottságának és vonzerejének növelése, a nemzetközi tudományos és technológiai együttműködés elmélyítése és a szomszédos országokkal való szorosabb kapcsolatok kialakítása. Az e célok irányába való haladás egyik legfőbb eszköze továbbra is a tagállamokkal való stratégiai kapcsolatok kiépítése marad.

Ha Európában nem fektetünk be többet a kutatásba, és nem alakítunk ki világszínvonalú kutatórendszereket, annak a jövő nemzedékei fizetik meg az árát, de saját jólétünket is kockára tesszük. A K+F terén megvalósult befektetéseket ismertető statisztikai adatok[2] szerint e téren az EU és az Egyesült Államok között folyamatos eltérés tapasztalható: az EU K+F-intenzitása a bruttó hazai termék (GDP) 1,84%-án stagnál, jócskán elmaradva az Egyesült Államok 2,61%-os szintjétől.

A K+F-be történő állami befektetés további növelése különösen lényeges a pénzügyi és gazdasági válság összefüggésében, mivel válságenyhítő hatást válthat ki egy olyan időszakban, amikor a magánszféra K+F-költségvetéseire jelentős nyomás nehezedik. A döntéshozóknak mindazonáltal gondoskodniuk kell arról, hogy a magánszféra K+F-beruházásai ne szoruljanak ki, és hogy az állami K+F-kiadások miatti versenytorzulás mértéke minimális legyen. Bár a jelenlegi válság hatását illetően nem könnyű előrejelzésekbe bocsátkozni, a válság hatásainak enyhítésében és a fellendülés megszilárdításában kulcsszerep jut a K+F politika strukturális reformjának. Ennélfogva az Európai Tanács által 2008 decemberében elfogadott gazdaságélénkítő csomagnak a K+F fontos részét képezte. A Bizottság három konkrét területen tett javaslatot az állami és a magánszféra közötti nagyszabású partnerség beindítására: a gépjárműiparban („a környezetbarát autókra irányuló európai kezdeményezés”), az építőiparban („az energiahatékony épületekre irányuló európai kezdeményezés”), valamint a gyártási folyamatokban a technológia használatának növelésére („a jövő gyárai kezdeményezés”)[3].

A Versenyképességi Tanács 2008. május 30-án elindította a ljubljanai folyamatot, amelynek fő célja a kutatáspolitika irányításának javítása Unió-szerte annak érdekében, hogy előrelépés történjék az EKT megvalósítása felé[4]. A ljubljanai folyamat keretet biztosít valamennyi fontos kutatási szereplő bevonásához a 2008-ban elindított öt egyedi EKT-szakpolitikai kezdeményezés végrehajtásába (lásd: 3.1. szakasz).

A Versenyképességi Tanács 2008. december 2-án hosszú távú EKT 2020 jövőképet fogadott el[5]. Ez a jövőkép a jövőbeli intézkedések kulcsfontosságú referenciapontja, amely 2020-ra egy teljesen kiforrott EKT-t vetít előre, ahol az optimalizált tudományos verseny, az együttműködés és a koordináció biztosítja a kutatást vonzóvá tevő feltételeket és az európai K+F-intenzív ágazatokba való befektetést.

Az EKT jövőképének középpontjában az „ötödik szabadság” megvalósítása áll, amely célt 2008 márciusában az Európai Tanács is jóváhagyta[6]. Az ötödik szabadság azt jelenti, hogy Európában szabadon mozognak a kutatók, és szabadon áramlanak a tudományos ismeretek és technológiák. Ebben a vonatkozásban elengedhetetlen az akadályok felszámolása, és az említett szabad áramlást serkentő új ösztönzők teremtése, többek között a különböző közösségi szakpolitikák kutatást és tudást befolyásoló aspektusainak felülvizsgálata által.

3. UNIÓS KUTATÁSI ÉS TECHNOLÓGIAFEJLESZTÉSI TEVÉKENYSÉGEK

3.1. Szakpolitikai eredmények

A 2008 tavaszán összehívott Európai Tanács elindította a felülvizsgált lisszaboni stratégia második ciklusát, és megerősítette, hogy a kutatás és a tudás a négy prioritás egyike6. Kiemelt cselekvési területeként jelölte meg az EU nagyobb K+F-intenzitását és az EKT irányába való további előrelépést.

A ljubljanai folyamat keretet biztosít ahhoz, hogy a magas szintű politikai kötelezettségvállalás és az EKT átfogó irányítása konkrét előrelépéssel párosuljon a tagállamok, a Bizottság, illetve a megfelelő kutatási szereplők közötti együttes fellépésen, valamint fenntartható együttműködésén keresztül. Ebben az összefüggésben 2008 folyamán az EKT-ról 2007-ben kiadott zöld könyv[7] kapcsán folytatott eszmecsere és az érdekeltek konzultációja nyomán öt EKT-kezdeményezés indult el:

- Egy valódi kutatói munkaerőpiac megvalósulásának felgyorsítása érdekében „Jobb szakmai előmeneteli lehetőségek és több mobilitás: európai kutatói partnerség” címmel közleményt[8] fogadtak el. Megkezdődött az ennek végrehajtására irányuló folyamat.

- Az államilag támogatott kutatás eredményeinek jobb kihasználása érdekében a Bizottság ajánlást és gyakorlati útmutatót fogadott el az egyetemek és más állami kutatószervezetek számára a szellemi tulajdonnak a tudásátadás során való kezeléséről[9]. Az ajánlás és a gyakorlati útmutató végrehajtásának támogatására az EU Tudományos és Műszaki Kutatási Bizottságán (CREST)[10] belül egy munkacsoport, továbbá egy külön fórum jött létre.

- Elfogadtak egy közleményt az állami kutatási programok közös programozásáról[11]. Az érintett terültetek kiválasztására a Tanács égisze alatt létrejött egy közös programozással foglalkozó magas szintű csoport (GPC). A tagállamok irányításával folyamatban van a neurodegeneratív betegségek, különösen az Alzheimer-kór területét érintő közös kezdeményezés („Alzheimer-kezdeményezés”) kidolgozása is.

- A Bizottság javaslatot fogadott el az európai kutatási infrastruktúrák jogi keretéről[12]. A javaslat célja az, hogy olyan egyedi jogi keretet biztosítson, amely támogatja nagyszabású európai kutatási infrastruktúráknak a tagállamok általi közös létrehozását és működtetését.

- Elfogadták a „nemzetközi tudományos és technológiai együttműködés európai stratégiai keretét”, amely a tagállamok és a Bizottság közötti együttműködés kialakításának fontosságát hangsúlyozza a koordináció erősítése, illetve a világ más részeivel való tudományos és technológiai együttműködés, valamint szinergiák létrehozása érdekében[13]. Amint arra a közlemény is rámutat, a növekvő globális kihívások okán is új megközelítésre van szükség a nemzetközi tudományos és technológiai együttműködés területén.

Az Európai Tanács júniusban úgy döntött, hogy Budapesten létrehozza az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) székhelyét. E kezdeményezés célja a tudásháromszög három pólusának: a kutatásnak, az oktatásnak és az innovációnak a jobb integrációja. Az igazgatótanács tizennyolc tagját a kutatási szektor, a felsőoktatás és vállalatok képviselői közül jelölték ki. Az első tudományos és innovációs társulások tagjait 2009 végére választják ki, és ekkor kezdődik meg a társulások munkája.

2008-ban az európai technológiai platformok (ETP-k)[14] jártak élen a Bizottság azon célkitűzésének magvalósításában, hogy az állami és a magánszféra között különböző formákban átfogó partnerségek jöjjenek létre: közös technológiai kezdeményezések (JTI) láttak napvilágot, a stratégiai energiatechnológiai terv (SET-terv)[15] összefüggésében hozzájárultak ipari kezdeményezésekhez, illetve a fentiekben már említett gazdaságélénkítő csomag jegyében[16] támogatták az állami és a magánszféra közötti partnerségek kialakulását. Számos európai technológiai platform hozzájárult – a saját kutatási programján túlmenően – a vezető piacokról szóló kezdeményezéshez[17] is.

A hetedik kutatási keretprogramon belül már létező együttműködési eszközöket, úgymint a 169. cikk szerinti kezdeményezéseket, illetve a közös technológiai kezdeményezéseket[18] 2008-ban továbbfejlesztették. A Bizottság a 169. cikk alapján javaslatot fogadott el közös európai metrológiai kutatási program[19] létrehozására, valamint megegyezés született a saját lakókörnyezetben való életvitel segítésére irányuló kezdeményezés[20] és a EUROSTARS[21] kezdeményezés kérdésében. Az első négy közös technológiai kezdeményezést elindító rendeletek[22] 2007-ben történt elfogadását követően a Tanács 2008-ban egy ötödik, az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiával kapcsolatos közös technológiai kezdeményezést fogadott el[23]. 2008-ban mind az öt közös technológiai kezdeményezés megkezdte működését. A 2007-ben elindított négy közös technológiai kezdeményezés 2008-ban végzett tevékenységéről szóló statisztikai adatokat az ezt az éves jelentést kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum tartalmazza. Ez az első jelentés a négy közös technológiai kezdeményezés által elért eredményekről, az alkalmazandó tanácsi rendeletek 11. cikke (1) bekezdésének megfelelően.

A kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus (RSFF) a hetedik kutatási keretprogram támogatásával K+F és innovációs befektetésekhez nyújt kölcsönöket. A hetedik kutatási keretprogram továbbra is egymilliárd eurós összeghatárig járul hozzá ehhez a mechanizmushoz, amely az Európai Beruházási Bank (EBB) megfelelő hozzájárulásával együtt 8–12 milliárd eurónyi kölcsön nyújtását teszi lehetővé. Az EBB 2008-ban összesen 1020 millió eurós értékben 16 RSFF-kölcsönműveletet írt alá. Az RSFF keretében aláírt kölcsönök összértéke annak 2007 júliusában történt beindítása óta a 2007–2008 közötti időszakra elérte az 1480 millió eurót.

Megjegyzendő, hogy a Tanács 2008 decemberében jóváhagyta az Európai Beruházási Bankon belül az európai tiszta közlekedési program (ECTF) létrehozását az európai közlekedési iparban a kibocsátáscsökkentést, az energiahatékonyság területén pedig a K+F-et és az innovációt célzó beruházások támogatására. Az ECTF évi 4 milliárd eurós kerettel rendelkezik, és az autóiparra, a vasúti közlekedési, a légiközlekedési, illetve a hajózási ágazatra terjed ki.

Bosznia-Hercegovinával és Montenegróval 2008-ban írták alá a hetedik kutatási keretprogramra vonatkozó társulási szerződéseket. Jelenleg a hetedik kutatási keretprogram kutatási projektjeiben való részvétel során 39 ország (a 27 tagállam és 12 társult ország) kutatóira vonatkoznak egyforma jogok és kötelességek. Emellett 2008-ban megkötötték Egyiptommal a már ideiglenesen alkalmazandó tudományos és technológiai együttműködési megállapodást, tudományos és technológiai együttműködési megállapodást írtak alá Új-Zélanddal, és elkezdődtek egy tudományos és technológiai együttműködési megállapodásról (EK) folytatott tárgyalások Jordániával. A Svájccal és Izraellel már ideiglenesen alkalmazandó társulási megállapodásokat (EK) megkötötték és hatályba léptették.

A Párizsban megrendezett, az európai stratégiai energiatechnológiai tervről (SET-terv)15 szóló konferencián létrejött az Európai Energiakutatási Szövetség (EERA). A SET-terv keretében kialakított európai ipari kezdeményezések 2009 során kijelölik az egyes technológiák fejlesztésének ütemtervét. Az EERA biztosítja, hogy a kutatási menetrend folyamatosságot és erőteljes innovációs bázist nyújt a kezdeményezéseknek.

Az IKT területével foglalkozó három közlemény[24] átfogó stratégiát biztosít az uniós IKT-kutatáshoz és -innovációhoz. A stratégia a keretprogram IKT-tevékenysége során elért sikerekre és tanulságokra épít.

A közleményekben olyan intézkedéseket javasolnak, amelyek egyesítik az innovációra irányuló keresleti, illetve kínálati hajtóerőt, továbbá ösztönzik a K+F közbeszerzéseket, valamint az állami és a magánszféra közötti partnerségeket, hogy mindez elsősorban a jövő internetének alapjául szolgálhasson. Konkrét intézkedéseket is javasolnak annak érdekében, hogy véget vessenek az IKT-kutatás és az innovációs törekvések tagoltságának, biztosítsák az említett törekvések megfelelőbb koordinációját, és szükség esetén egyesítsék az erőforrásokat.

Az európai agrárkutatások menetrendjére vonatkozó koherens stratégia felé című közlemény[25] jó néhány olyan kulcsfontosságú kezdeményezést hangsúlyoz, amely az európai mezőgazdaságot érő kihívásokkal foglalkozik. 2008-ban továbbá egy olyan közleményt is elfogadtak, amely a tengerkutatás és a tengerhasznosítási célú kutatás európai stratégiáját körvonalazza[26].

A strukturális alapok fontos szerepet játszanak a régióknak a lisszaboni stratégia végrehajtásával kapcsolatos támogatásában. A kohéziós politikára vonatkozó közösségi stratégiai iránymutatások egyre inkább a lisszaboni prioritásokat helyezik előtérbe, és ezeknek a kutatás is része. Az összes jóváhagyott operatív program elemzése[27] azt mutatja, hogy a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó uniós strukturális alapoknak egészében véve majdnem a 25%-át (86 milliárd eurót) K+F-re, valamint innovációra különítették el[28].

3.2. A kutatási keretprogramok végrehajtása

A több mint 50 milliárd eurós költségvetésű hetedik kutatási keretprogram (az Euratom hetedik keretprogramja ötéves ciklus alatt 2,7 milliárd euro felett rendelkezhet) elengedhetetlen eszköz a munkahelyekkel, versenyképességgel, továbbá fenntartható fejlődéssel kapcsolatos európai igények kielégítéséhez, más közösségi szakpolitikák kutatási szükségleteinek finanszírozásához, valamint a globális tudásgazdaságban betöltött vezető szerep megteremtéséhez.

2008 volt a hetedik kutatási keretprogram végrehajtásának második éve. 55 pályázati felhívásra több mint 72 000 pályázótól közel 14 000 pályázat érkezett. Ezek közül megközelítőleg 2500 pályázat részesült finanszírozásban.

A hetedik kutatási keretprogram jegyében két végrehajtó ügynökség jött létre. Az egyik az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége (ERCEA)[29], amely a hetedik kutatási keretprogram „Ötletek” egyedi programjának igazgatásával foglalkozik. A Kutatási Végrehajtó Ügynökség (REA)[30] a hetedik kutatási keretprogram „Együttműködés” egyedi programjának bizonyos részeit (űrkutatási és biztonsági kérdések), a „Kapacitások” programot (a kis- és középvállalkozások javára végzett kutatás) és az „Emberek” programot hajtja végre, illetve általános támogatási szolgáltatásokat nyújt a hetedik kutatási keretprogramhoz[31] a pályázatok beérkezésekor/kiértékelésekor, a kijelölési okmányok szakértő kiértékelőkkel együtt történő kezelésében, valamint a keretprogramban résztvevők jogi és pénzügyi ellenőrzése során.

Az Együttműködés programban megnevezett tíz téma olyan, a tudással és technológiával kapcsolatos kulcsfontosságú területeket fed le, ahol a kutatási kiválóságnak különösen fontos szerep jut abban, hogy Európa eredményesebben válaszoljon a jövő kihívásaira. 2008-ban összesen 4619 pályázatot nyújtottak be, ezek közül 787 részesült finanszírozásban, és összesen több mint 2,8 milliárd euro értékben igényeltek közösségi hozzájárulást. Közös vagy összehangolt pályázati felhívások kiírása útján törekedtek a multitematikus tevékenységek és a harmadik országokkal való együttműködések számának növelésére is.

Az Ötletek program keretében 2008-ban tettek először közzé tapasztalt kutatóknak szóló pályázati kiírást. Erre a felhívásra több mint 2000 pályázat érkezett, és ezek közül 275 nyert el közösségi támogatást, közel 589 millió euro értékben.

Az Emberek program számos tevékenységet támogat annak érdekében, hogy előmozdítsa a kutatók képzését és hálózatépítését, szakmai előmenetelük javítását, az élethosszig tartó tanulást, valamint az ipar és a tudományos világ partnerségét. 2008-ban 4563 pályázatot nyújtottak be, és ezek közül 1200 részesült finanszírozásban.

A Kapacitások program célja megteremteni az európai kutatóközösség számára a lehető legjobb erőforrásokat és feltételeket. Összesen 1659 pályázatot nyújtottak be a program különböző tevékenységeire, 281 pályázat részesült közösségi finanszírozásban 782 millió euro értékben.

Az Euratom hetedik keretprogramja tekintetében 38 maghasadással és sugárzásvédelemmel kapcsolatos pályázatot nyújtottak be, ezek közül 18 részesült finanszírozásban, összesen 52 millió euro értékű közösségi hozzájárulást használva fel.

A Közös Kutatóközpont 2008 során egyedi programjainak megfelelően folytatta kutatási tevékenységét, amellyel hozzájárult a hetedik kutatási keretprogram közvetlen intézkedéseinek végrehajtásához és az európai döntéshozók támogatásához.

2008 folyamán megtörtént a jogorvoslati eljárásról szóló iránymutatások felülvizsgálta. Az etikai felülvizsgálati eljárások, a biztonsági szempontból érzékeny KTF-tevékenységek kezelése és az értékelési pontozás vonatkozásában a pályázatbenyújtás szabályait, illetve az értékelési, kiválasztási és odaítélési eljárásokat is felülvizsgálták[32]. Ezenkívül 2008-ban frissítették a hetedik kutatási keretprogramhoz tartozó összes egyedi program munkaprogramját[33]. Biztosították a Tanáccsal, az Európai Parlamenttel, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal, a Régiók Bizottságával, illetve a CREST-tel való intézményközi kapcsolatok koordinációját.

A hetedik kutatási keretprogramot támogató infrastruktúrát 2008 folyamán többször továbbfejlesztették. Ez volt a központi kiértékelési rendszer működésének első teljes éve, és ekkor került sor az egységes regisztrációs rendszer (URF) beindítására. Folyamatosan törekednek azoknak az elfogadhatósági kritériumoknak a kidolgozására, amelyek szerint az átlagos személyzetiköltség-számítások alapján a hetedik kutatási keretprogram kedvezményezettjei személyzeti költséget számolhatnak el. Előkészítő munkára a közvetlen költségekre szánt 60%-os átmeneti átalánydíj felülvizsgálatával kapcsolatban is sor került.

A Közösségi Kutatási és Fejlesztési Információs Szolgálatot, a CORDIS-t[34] 2008 során bizonyítottan széles körben használták (16,4 millió látogatás), és az nagymértékben elérhető volt (97,8%). A hetedik kutatási keretprogramhoz tartozó pályázati felhívások mindegyikét időben közzétették. A 2008-ban a felhasználók elégedettségéről készített felmérés nagyfokú elégedettséget mutatott, különösen a CORDIS híroldala, a hetedik kutatási keretprogrammal foglalkozó oldalak és az e-mailes értesítő szolgáltatások vonatkozásában. 2008 során megduplázódott a research*eu kiadványokra[35] való feliratkozások száma, ami azt jelzi, hogy a felhasználók érdeklődnek a kiadvány iránt.

4. FEJLEMÉNYEK A TAGÁLLAMOKBAN, A NYÍLT KOORDINÁCIÓS MÓDSZER ALKALMAZÁSA

4.1. A nyílt koordinációs módszer alkalmazása a 3%-os célkitűzés teljesítésének támogatására

A 3%-ról szóló cselekvési terv[36] szerint a nyílt koordinációs módszer (OMC) fontos eszköz az EU K+F-intenzitási szintjének növeléséhez, vagyis ahhoz, hogy 2010-re a K+F-beruházások szintje megközelítse a GDP 3%-át. A nyílt koordinációs módszer azóta éves ciklusokban működik. A CREST 2007 decemberében beindította a negyedik ciklust; egyetemi CREST munkacsoportokat és ágazati vezetésű kompetenciaközpontokat hozott létre, nemzetközibbé tette a K+F-et, valamint elindította Ausztria és Bulgária szakpolitikai eszköztárának szakmán belüli értékelését[37].

A CREST a megújult lisszaboni stratégia összefüggésében a nemzeti reformprogramok alapján éves kölcsönös tanulási gyakorlatot is végrehajt. A 2008. évi gyakorlat a nemzeti beruházási célkitűzések irányába megtett haladásra, illetve a nemzeti K+F-stratégiáknak az Európai Kutatási Térség megvalósításához való hozzájárulásra összpontosított.

Az OMC-NET[38] rendszert a tagállamok kisebb csoportjai és/vagy régióik meghatározott csoportjai által folytatott, egyedi szakpolitikai témájú kölcsönös tanulási és koordinálási tevékenységek támogatása érdekében fejlesztették ki. A 2007 szeptemberében kiírt pályázat eredményeként 2008-ban hét projektet választottak ki finanszírozásra.

A mezőgazdasági kutatás területén fontos szerepet játszik az Agrárkutatási Állandó Bizottság (SCAR) az európai agrárkutatás koordinációjának előmozdításában. Szoros együttműködést folytat a tudásalapú biogazdaság tagállami képviselőinek hálózatával.

4.2. A kutatási célú állami és magánbefektetések

K+F-intenzitás

Az EU-27 K+F-intenzitása a GDP százalékában mért bruttó kutatási és fejlesztési kiadásokban (GERD) kifejezve 2007-ben 1,83% volt. Noha a K+F-kiadások ugyanezen időszak alatt reálértékben 19,6%-kal növekedtek, a K+F-intenzitás a hasonló GDP-növekedés miatt stagnált.

A K+F-intenzitásnak a teljes EU szintjén mutatott stabilitása tagállami szinten jóval sokrétűbb fejleményeket takar. A K+F-intenzitás a 2000–2007 közötti időszakban konkrétan tizenhét tagállamban nőtt. A tíz másik tagállamban (Belgium, Bulgária, Egyesült Királyság, Görögország, Franciaország, Hollandia, Luxemburg, Lengyelország, Svédország, Szlovákia – amelyek együtt az EU-27 GDP-jének körülbelül 47,1%-át képviselik) a 2000–2007 közötti időszakban csökkent a K+F-intenzitás. Ausztria esetétől eltekintve a K+F-intenzitás számottevően az alacsony K+F-intenzitású országokban növekedett, vagyis a K+F-intenzitás növekedése főként a felzárkózást szolgálja.

2005 óta (Bulgária kivételével) minden tagállam meghatározott nemzeti K+F-intenzitási célkitűzést. Az egyes tagállamok K+F-kiadásokra vonatkozó sajátos helyzete függvényében ezek a célkitűzések eltérhetnek az EU 3%-os célkitűzésétől. Az 1. ábra az egyes tagállamok által célként megjelölt K+F-intenzitás felé tett előrelépést (szürke) szemlélteti, kékkel a még előttük álló utat jelölve. Sok tagállamnak (és az EU-27 egészének) további jelentős erőfeszítést kell tennie, hogy közelítsen a saját maga által meghatározott cél felé.

A K+F-finanszírozás tendenciái[39]

A 2000-ben regisztrált 0,64%-kal szemben 2005-ben az EU-27 GDP-jének százalékában 0,63% volt a kormányzati K+F-finanszírozás. Ha hozzáadnánk ehhez a számadathoz a közösségi támogatásokat és az elengedett adóbevételt, azzal a kormányzati K+F-finanszírozás szintje közeledne az Egyesült Államokban tapasztalhatóhoz. Az általános K+F-intenzitáshoz hasonlóan a kép tagállami szinten dinamikusabb. A 2000–2007 közötti időszakban tizennégy tagállam növelte a kormányzati K+F-támogatást. Másrészről Németországban és Franciaországban enyhe csökkenés, az Egyesült Királyságban és Olaszországban pedig csak igen enyhe növekedés volt megfigyelhető. Az a tény, hogy ez a négy tagállam az EU-27-ben az összes kormányzati K+F-ráfordítás nagyon nagy részét képviseli, magyarázatot ad az uniós szinten tapasztalt stagnálásra.

Az EU-27-ben a K+F vállalati finanszírozása a GDP 1%-ának szintjén áll, ez a számadat azonban jóval magasabb az Egyesült Államokban (a GDP 1,69%-a), és több mint kétszer magasabb Dél-Koreában (a GDP 2,43%-a), illetve Japánban (a GDP 2,62%-a). Említésre érdemes, hogy a vállalkozások által nyújtott K+F-finanszírozás 2000 és 2006 között Japánban és Dél-Koreában számottevően emelkedett, míg ugyanezen időszak alatt az Egyesült Államokban csökkent.

Ami a teljes K+F-intenzitást illeti, az üzleti vállalkozások által nyújtott K+F-finanszírozás növekedése alapvetően az alacsony szintről induló tagállamok felzárkózási folyamatához köthető. Ez azonban kevés volt ahhoz, hogy növelje az üzleti vállalkozások által nyújtott teljes uniós K+F-ráfordítást.

[pic] |

4.3. A kutatáspolitika tendenciái

A nemzeti K+F-szakpolitikák 2008-ban egyre összetettebb és koherensebb módon építettek az egyéb szakpolitikákra, és sok tagállam a stratégiák végrehajtására, néhány másik pedig új stratégiák kialakítására összpontosított. Folyamatos tendencia a K+F-szakpolitikák stratégiái alkalmazási körének növelése, illetve az intézményi háttér módosítása.

A pénzügyi és gazdasági válságra adott válaszul a tagállamok gazdaságélénkítő csomagokat fogadtak el, és ezekben sok tagállam nagy hangsúlyt helyezett a K+F-re, habár a válság által leginkább sújtott országok némelyikében előreláthatóan jelentősen csökkenteni kell az állami költségvetést, és a magánszektor költségvetésére is nagy nyomás nehezedik. A magánszektor problémáinak közvetlen enyhítése érdekében sok tagállam döntött úgy, hogy megerősíti a már létező K+F adókedvezményeket.

Csaknem minden tagállam törekszik a csúcstechnológiás gazdasági szektorok fejlesztésére. Sok tagállamban azonosítottak olyan stratégiailag fontos tudományterületeket vagy ipari szektorokat, ahová támogatást kell összpontosítani. A koncentráció számos utat követhet, és öltheti tematikus kutatási együttműködési programok, klaszterkezdeményezések, célzott kutatóintézetek, illetve új technológia alapú cégeknek (NTBF) nyújtott támogatás formáját. Egyre terjed az az újszerű megközelítés, amelynek értelmében a források elosztásának alapját a társadalmi kihívások, nem egyes kutatási területek vagy ipari szektorok jelentik

A K+F szakpolitikai reformnak sok tagállamban továbbra is kulcsfontosságú eleme az állami kutatóbázis minőségének és hatékonyságának a növelése. Ebben az összefüggésben folyamatos az állami kutatóbázis intézményi átalakítása, amit általában az az igény vezérel, hogy az államilag finanszírozott kutatás globális összehasonlításban is képes legyen megfelelni a legmagasabb elvárásoknak.

Fontos, hogy a nemzeti döntéshozók a nemzeti szakpolitikák kialakításakor kifejezetten figyelembe vegyék az európai perspektívát, hogy a szinergiák és a tovagyűrűző hatások előnyeit maximálisan ki lehessen használni. A nemzeti kutatási programok közötti koordinációt elsősorban továbbra is a keretprogram által kínált eszközök biztosítják. A nemzeti kutatási programok megnyitása felé tett előrelépés még mindig csekély, noha számos példa van arra, hogy a tagállamok megerősítik egymás között a kétoldalú együttműködést. Az elmúlt években sok tagállam kezdett olyan programok kialakításába, amelyek révén elismert kutatókat hívhatnak külföldről, hogy így erősítsék meg saját nemzeti kutatórendszerüket. Minden tagállam aktívan részt vesz a Kutatási Infrastruktúrák Európai Stratégiai Fórumának tevékenységeiben, és bizonyos esetekben kiegészíti azt nemzeti ütemterv kialakításával kapcsolatos munkával vagy az ESFRI-projektekben való részvételre elkülönített nemzeti támogatással.

5. JÖVőBENI KILÁTÁSOK

A fenti eredmények készítették elő a 2009. évi munkát, a hetedik kutatási keretprogram végrehajtásának harmadik évét és az EKT-ban megvalósítandó további fejlesztések évét.

2009 legfontosabb feladata a 2008-ban elindított öt közösségi EKT-kezdeményezés végrehajtása, valamint az EKT 2020-as jövőképe megvalósítása felé tett további intézkedések megtétele lesz. A hatodik kutatási keretprogram utólagos értékelése, a hetedik kutatási keretprogram eddigi eredményeiről készült jelentés és az Európai Kutatási Tanács felülvizsgálata fontos mérföldkövek a hetedik kutatási keretprogram időközi értékelésében és az Európai Unió pénzügyi keretének felülvizsgálata folyamatában.

6. TOVÁBBI INFORMÁCIÓFORRÁSOK

Az e jelentést kísérő személyzeti munkadokumentum részletesebb adatokat is tartalmaz. További információk az alábbi, nyilvánosan elérhető dokumentumokban állnak rendelkezésre:

a keretprogramra és az egyedi programokra vonatkozó éves nyomon követési jelentések;

az ötéves értékelő jelentések;

a kulcsfontosságú számadatokat tartalmazó, rendszeresen közzétett, tudományos, technológiai és versenyképességi tárgyú jelentések, amelyek Európa kutatási, tudományos, technológiai és versenyképességi teljesítményét veszik számba, valamint információt nyújtanak az Európai Kutatási Térség megvalósításában elért eredményekről;

európai tudományos és technológiai statisztika (Eurostat);

a közösségi kutatási tevékenységgel és szakpolitikákkal kapcsolatban közzétett tanulmányok és elemzések;

az uniós kutatási és innovációs finanszírozási lehetőségekről szóló gyakorlati útmutató[40].

E dokumentumok legtöbbje hozzáférhető vagy megrendelhető a következő internetes oldalakon:

az EUROPA honlapon : http://europa.eu/index_hu.htm;

a CORDIS honlapon: http://cordis.europa.eu;

a Bizottság kutatással foglalkozó honlapján: http://ec.europa.eu/research;

az EKT honlapján: http://ec.europa.eu/research/era;

az európai kutatásra irányuló beruházásokkal foglalkozó honlapon: http://ec.europa.eu/invest-in-research;

az ERAWATCH honlapon : http://cordis.europa.eu/erawatch;

a Bizottság Kutatási Főigazgatóságának honlapján: http://ec.europa.eu/dgs/research/index_en.html;

a Bizottság Információstársadalmi Főigazgatóságának honlapján: http://ec.europa.eu/dgs/information_society/index_en.html;

a Bizottság Vállalkozáspolitikai Főigazgatóságának honlapján: http://ec.europa.eu/dgs/enterprise/index_en.html;

a Bizottság Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóságának honlapján: http://ec.europa.eu/dgs/energy_transport/index_en.html;

a Közös Kutatóközpont honlapján: http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm;

az Eurostat honlapján: http://epp.eurostat.ec.europa.eu

[1] „A Bizottság minden év elején jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A jelentés különösen a megelőző évi kutatási és technológiafejlesztési tevékenységre, e tevékenységek eredményeinek terjesztésére, valamint a folyó év munkaprogramjára terjed ki.”

[2] Lásd: http://ec.europa.eu/research/era/pdf/key-figures-report2008-2009_en.pdf

[3] COM(2008) 800

[4] Lásd: 10231/08 dokumentum

[5] Lásd: 16767/08 dokumentum

[6] Lásd: 7652/1/08 dokumentum

[7] COM(2007) 161

[8] COM(2008) 317

[9] A Bizottság C(2008) 1329 ajánlása

[10] http://www.consilium.europa.eu/crest

[11] COM(2008) 468

[12] COM(2008) 467

[13] COM(2008) 588

[14] Lásd: http://cordis.europa.eu/technology-platforms/

[15] COM(2007) 723

[16] COM(2008) 800

[17] Lásd: http://ec.europa.eu/enterprise/leadmarket/leadmarket.htm

[18] A közös technológiai kezdeményezések (JTI-k) az állami és a magánszféra között az ipari kutatásban európai szinten, a Szerződés 171. cikke szerint létrejött partnerségek.

[19] COM(2008) 814

[20] HL L 201., 2008.7.30., 49. o.

[21] HL L 201., 2008.7.30., 58. o.

[22] Az első négy közös technológiai kezdeményezés: innovatív gyógyszerek (2008/73/EK tanácsi rendelet, http://imi.europa.eu ), Tiszta Égbolt (2008/71/EK tanácsi rendelet, http://www.cleansky.eu), ARTEMIS (2008/74/EK tanácsi rendelet, http://www.artemis-ju.eu) és az ENIAC (2008/72/EK tanácsi rendelet, www.eniac.eu).

[23] A 2008. május 30-i 2008/521/EK tanácsi rendelet, http://ec.europa.eu/research/fch

[24] COM(2009) 116; COM(2009) 184; COM(2009) 108

[25] COM(2008) 862

[26] COM(2008) 534

[27] Az operatív programok (OP) az alapokból részesülő tagállam (és/vagy régió) prioritásait mutatják be.

[28] Lásd: http://ec.europa.eu/regional_policy/atlas2007/index_en.htm

[29] Lásd: http://erc.europa.eu

[30] Lásd: http://ec.europa.eu/research/rea

[31] Az Ötletek és az Euratom egyedi programok kivételével

[32] Lásd: ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/docs/fp7-evrules_en.pdf

[33] Lásd: http://cordis.europa.eu/fp7/find-doc_en.html#workprogrammes

[34] http://cordis.europa.eu

[35] http://ec.europa.eu/research/research-eu/index_en.html

[36] COM(2003) 226

[37] Lásd: http://ec.europa.eu/invest-in-research/coordination/coordination01_en.htm

[38] Lásd: http://ec.europa.eu/invest-in-research/coordination/coordination02_en.htm

[39] A K+F-et négy forrásból finanszírozzák: nemzeti vállalkozásokból, a nemzeti kormányoktól, más nemzeti forrásokból és külföldről.

[40] Lásd: http://cordis.europa.eu/eu-funding-guide/home_en.html