[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 27.1.2010

COM(2010) 10 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK

a túlzott költségvetési hiány megszüntetéséről szóló 2009. július 7-i tanácsi ajánlásra válaszul Lettország és Magyarország által tett intézkedések értékeléséről

1. a Stabilitási és Növekedési Paktum alkalmazása a jelenlegi válsághelyzetben

Számos EU-tagállam államháztartási hiánya jelenleg meghaladja az Európai Unió működéséről szóló szerződésben a GDP 3 %-ában megállapított referenciaértéket. A hiány és az adósságállomány gyakran jelentős mértékű növekedését a 2008/2009-es példa nélküli globális pénzügyi válság és gazdasági visszaesés összefüggésében kell vizsgálni. Számos tényező játszik itt szerepet. Először, a gazdasági visszaesés az adóbevételek csökkenésével és a szociális kiadások (például a munkanélküli ellátások) emelkedésével jár együtt. Másodszor, a Bizottság – miután felismerte, hogy a költségvetési politikának a jelenlegi rendkívüli gazdasági helyzetben kiemelkedő jelentősége van – 2008 novemberében közzétette európai gazdaságélénkítési tervét, amelyben költségvetési ösztönzők alkalmazását indítványozta; a tervet az Európai Tanács decemberben jóváhagyta. A terv hangsúlyozta, hogy az ösztönzésnek tekintettel kell lennie az egyes tagállamok államháztartásának fenntarthatósága és a versenyképesség terén mutatkozó különbségekre. Lettországnak és Magyarországnak nem volt mozgástere ilyen költségvetési ösztönzők bevezetésére. Végül, számos ország tett intézkedéseket a pénzügyi ágazat stabilizálása céljából, amelyek közül némelyik befolyásolta az államadósság alakulását vagy a jövőben a hiány és az adósságállomány növekedésével járhat, bár az állami támogatások költségének egy része később megtérülhet.

A Stabilitási és Növekedési Paktum előírja, hogy a Bizottságnak kezdeményeznie kell a túlzott hiány esetén követendő eljárást, ha egy tagállamban a hiány meghaladja a GDP 3 %-ában kifejezett referenciaértéket. A Paktum 2005-ös módosításának az volt a célja, hogy a túlzott hiány esetén követendő eljárás valamennyi szakaszában vegyék teljes mértékben figyelembe mindenekelőtt a gazdasági és költségvetési hátteret. A Stabilitási és Növekedési Paktum így támogatja azokat az állami intézkedéseket, amelyek a gazdasági helyzet figyelembevétele mellett a költségvetés stabilitásának mihamarabbi visszaállítását célozzák és ezáltal biztosítják az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát.

2. A megtett intézkedések eredményességének értékelése

A Tanács július 7-én az Európai Közösséget létrehozó szerződés (EKSz.) 104. cikkének (7) bekezdése alapján ajánlásokat tett Lettországnak és Magyarországnak abból a célból, hogy szüntessék meg a túlzott költségvetési hiányt. Lettország esetében ezen ajánlások alapját a bizottsági szolgálatok 2009. tavaszi előrejelzésének aktualizált változata jelentette, amely a Lettországnak 2009 júniusában nyújtott multilaterális fizetésimérleg-támogatás felülvizsgálata során készült. Magyarország esetében az ajánlások a Bizottság szolgálatainak 2009. tavaszi előrejelzésében vázolt gazdasági kilátásokon alapultak.

Az 1467/97/EK rendeletnek[1] és a módosított magatartási kódexnek[2] megfelelően egy adott tagállam által tett intézkedéseket akkor kell eredményesnek tekinteni, ha a tagállam az EKSz. 104. cikkének (7) bekezdése szerinti ajánlással összhangban járt el. A magatartási kódex megállapítja, hogy az intézkedések eredményességének értékelésénél mindenekelőtt azt kell figyelembe venni, hogy az érintett tagállam az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélküli, ciklikusan kiigazított egyenlege tekintetében elérte-e a Tanács által eredetileg javasolt éves javulást. Ha a megfigyelt kiigazítás alacsonyabbnak bizonyul az ajánlottnál, ennek okait alaposan meg kell vizsgálni. Többéves kiigazítás esetén a magatartási kódex meghatározza, hogy az értékelésnek főként azokra az intézkedésekre kell összpontosítania, amelyeket a túlzott hiány megállapítását követő évben történő megfelelő költségvetési kiigazítás biztosítása érdekében tettek.

Az alábbi országspecifikus fejezetek értékelik Lettországnak és Magyarországnak a tanácsi ajánlásokra válaszul tett intézkedéseit.

3. Lettország

3.1. A túlzott hiány esetén követendő eljárás és a legújabb ajánlások

A Tanács 2009. július 7-én az EKSz. 104. cikkének (6) bekezdésével összhangban határozatában megállapította, hogy Lettországban túlzott hiány áll fenn, és az EKSz. 104. cikke (7) bekezdésének megfelelően ajánlást bocsátott ki Lettországnak a túlzott költségvetési hiány megszüntetésére vonatkozóan. A Tanács ajánlásában 2010. január 7-ét jelölte meg az eredményes intézkedések megtételének határidejeként.

A Tanács azt ajánlotta, hogy Lettországnak minél hamarabb, de legkésőbb 2012-ig meg kell szüntetnie a jelenleg fennálló túlzott hiányt, amelynek eléréséhez 2010 és 2012 között legalább a GDP 2,75%-át jelentő éves átlagos költségvetési erőfeszítést kell biztosítania, és erősítenie kell a költségvetési irányítást és az átláthatóságot (a költségvetési keret javítása, a pénzügyminisztérium kiadás-ellenőrzésének megszilárdítása révén), valamint a pénzügyi piacok szabályozását és felügyeletét. A Tanács a lett kormány számára a 2009. június 16-án elfogadott pótköltségvetéshez kapcsolódó intézkedések eredményes végrehajtásának, egy teljes mértékben részletezett, magas színvonalú, a túlzott hiány kiigazítását célzó tervezett pályának megfelelő konszolidációs intézkedéseket tartalmazó 2010. évi költségvetés elfogadásának és a 2011-re és 2012-re tervezett intézkedések körvonalazásának határidejeként 2010. január 7-ét tűzte ki.

2009. január 20-án született döntés arról, hogy Lettország legfeljebb 3,1 milliárd EUR összegű hitel formájában középtávú pénzügyi támogatást kap az EU-tól. A Nemzetközi Valutaalap készenléti megállapodásával[3] összefüggésben nyújtott támogatáshoz számos szakpolitikai feltétel kapcsolódik, többek között a költségvetési konszolidáció folytatása és megerősítése, a költségvetési irányítás reformja és strukturális reformok. Ezek a feltételek összhangban vannak a Tanácsnak a túlzott hiány esetén követendő eljárás keretében adott ajánlásával.

3.2. A megtett intézkedések eredményességének értékelése

A 2009. júniusi pótköltségvetés végrehajtása összességében a terveknek megfelelően történt. A Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzése szerint az ESA szerinti államháztartási hiány 2009-ben eléri a GDP 9%-át (a lett hatóságok által a túlzott hiány esetén követendő eljárás keretében 2009 októberében tett bejelentésben levő 10,0%-hoz képest). Tekintve, hogy a 2009. júliusi tanácsi ajánlást alátámasztó bizottsági előrejelzéshez képest a makrogazdasági körülmények nagyrészt változatlanok, a bevételek a várakozásoknak megfelelően alakultak (csak kis mértékben bizonyultak alacsonyabbnak, valószínűleg megfeleltetési problémák miatt). A pénzforgalom pozitív alakulása a kiadási oldal vártnál jobb teljesítményét tükrözi annak ellenére, hogy a kiadások az uniós források felhasználásának meggyorsítása érdekében a GDP körülbelül 1%-ával nőttek – erről 2009. október–decemberben, az EK és az IMF egyetértésével döntöttek –, valamint annak ellenére, hogy további szociális célú finanszírozásra volt szükség (vészhelyzeti foglalkoztatási program, a minimálbér emelése, vizitdíjak, lakhatási és fűtéstámogatás). Összességében a 2009. évi pótköltségvetésben előirányzott jelentős kiadáscsökkentést (a GDP 4,1%-a) végrehajtották, az egyetlen nagyobb kivételt a nyugdíjak csökkentése jelentette, amelyet az alkotmánybíróság döntését (2009. december 21.) követően el kellett törölni. Az alkotmánybíróság megállapította, hogy a 2009. júniusi pótköltségvetésben bevezetett nyugdíjcsökkentés módja ellentétes a lett alkotmánnyal, ezért a csökkentés összegét vissza kell fizetni. Így 2009-ben az ESA alapján számítva a GDP körülbelül 0,5%-ával magasabb hiány várható (miközben a visszafizetésekre várhatóan 2010 első felében kerül sor). Mindent egybevetve a jelenleg rendelkezésre álló információk alapján 2009-ben az államháztartási hiány az előrejelzések szerint megközelíti, de nem éri el a GDP 10%-át, így megfelel az EKSz. 104. cikkének (7) bekezdése alapján tett tanácsi ajánlásnak.

A parlament 2009. december 1-jén elfogadta a 2010. évi költségvetést. A költségvetés jelentős fiskális intézkedéseken alapul és az egyenleg további, 500 millió LVL összeget (a GDP több mint 4,2%-a) kitevő diszkrecionális javítását tartalmazza, ezzel megfelelően tartható a 2010-re kitűzött, a GDP 8,5%-át jelentő hiánycél, annak ellenére, hogy az alkotmánybíróságnak a nyugdíjakra vonatkozó ítélete váratlan – 2010-ben a GDP körülbelül 1%-át kitevő – költséget jelent a költségvetés számára. A 2010-re elfogadott költségvetés összhangban van az EKSz. 104. cikkének (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlással[4].

A bevételi oldalon a 2010. évi költségvetés körülbelül 275 millió LVL összegű (a GDP 2,3%-a) bevételnövelő intézkedést tartalmaz. Az intézkedések között számos fontos reform van, amelyek eredményeként semlegesebbé válik a személyi jövedelemadó és a társadalombiztosítási járulék azáltal, hogy az adóalap kiterjed a tőkejövedelmekre (árfolyamnyereség, osztalékok és kamatok), az idegenforgalmi és a mezőgazdasági tevékenységek terén megszűnnek a különleges mentességek, és megadóztatják a fizetésen felüli természetbeni juttatásokat és az ajándékokat (kivéve a családon belüli ajándékokat), valamint az önálló vállalkozók esetében kivetett adómértéket az alkalmazottakéval azonos szintre emelik. Ezek az intézkedések közel 100 millió LVL összeget tesznek ki. Szintén kulcsfontosságú új intézkedés a személyi jövedelemadó mértékének felemelése 23%-ról 26%-ra, ami több mint 90 millió LVL összegű növekedést jelent. Fokozottabbá válik a vagyon megadóztatása, mindenekelőtt az ingatlanadó növelése és kiterjesztése révén, többek között (enyhén) progresszív lakóingatlan-adó bevezetésével. Az adóalap kiszélesítése a lakóingatlanokra csak 8 millió LVL összegű növekedést jelent, azonban más költségvetési intézkedések révén az ingatlanadóból származó többletbevétel összességében 30 millió LVL-re tehető, mindenekelőtt a földtulajdonra és az üzleti célú ingatlanra kivetett adó mértékének 1%-ról 1,5%-ra való emelése, az adóalapnak a magántulajdonú építési konstrukciókra való kiszélesítése, és a megműveletlen mezőgazdasági területekre kivetett adó mértékének 3%-ra való emelése következtében. Emellett a kormány további adónövelő intézkedéseket vezetett be a gépjárműadózás terén (a gépjárműállomány alapján), ami közel 20 millió LVL összegű növekedést jelenthet. A bevételnövelő intézkedések közé tartozik a gázra és a dohányra kivetett kiegészítő jövedéki adó, ami körülbelül 12 millió LVL összeget tesz ki, további nem adójellegű bevételek pedig mintegy 20 millió LVL összeget jelentenek.

A kiadási oldalon a 2010. évi költségvetés jelentős – nagyrészt strukturális reformokon alapuló – csökkentést tartalmaz, elsősorban a földművelésügyi, a kulturális, az oktatási és a védelmi minisztérium ügynökségeinek és más szerveinek összevonása vagy megszüntetése révén. Ezek az intézkedések már 2010-ben és hosszabb távon is megtakarítást eredményeznek. Sor került néhány más, főként rövid távon ható intézkedésre is a szociális ellátások terén. Az utóbbi fenntarthatóságának javítása érdekében 2010-ben felülvizsgálják a társadalombiztosítási ellátásokat és a nyugdíjrendszert, és javaslatokat fogadnak el e rendszerek középtávú reformjáról. Ez a nemrég hozott alkotmánybírósági határozat fényében különösen időszerű. Az előirányzott megtakarítások elérése érdekében a helyi önkormányzatoknak még csökkenteniük kell a 2010-re előirányzott bérköltségeiket. Ez reálisnak tűnik, mivel a bérek visszafogása az önkormányzatok szintjén csak a megfelelő pótköltségvetés 2009. októberi elfogadása után kezdődött meg. Ezzel összefüggésben az egységesített állami bértáblát ki fogják terjeszteni a helyi önkormányzatokra.

Ami a 2010. évi költségvetés végrehajtását illeti, a hatóságok intézkedéseket tesznek az állami adóhivatal (amely a 2010. évi költségvetésből kiegészítő finanszírozást kapott) hatékonyságának növelése és a szürkegazdaság leküzdése érdekében. Ezek az intézkedések és az adószabályok betartásának ellenőrzése fontos annak biztosításához, hogy a bevételek a tervezettekkel összhangban, vagy lehetőség szerint a vártnál jobban alakuljanak.

A Lettország által 2009-ben tett korrekció mértéke és a 2010. évi költségvetésben tervezett kiigazítás alapján joggal állapítható meg, hogy a strukturális intézkedések a Tanács 2009. júliusi ajánlásaival összhangban restriktívek. Számos tényezővel magyarázható az, hogy a Bizottság szolgálatainak előrejelzései 2009-ben és 2010-ben nem jeleznek strukturális költségvetési javulást. Mindenekelőtt a Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzése 2010-re vonatkozóan nem vette figyelembe a 2010. évi költségvetést, amelynek tárgyalása az előrejelzés közzétételekor még folyamatban volt. Emellett – általánosabb tényezőként –, mivel a 2008–2011 közötti időszakban rendkívül ingatag gazdasági környezettel kell számolni, feltételezhető, hogy a hiány szokásos ciklikus összetevője standard rugalmasság esetén nem tükrözi kellő mértékben a Lettországban 2009-ben tapasztalt rendkívüli visszaesés hatását. Így a strukturális erőfeszítések értékelése inkább minőségi szempontokra támaszkodik és a 2009. júniusi pótköltségvetés, valamint a 2010. évi költségvetés elemzésén alapul. A bruttó államadósság – miután 2008-ban a GDP 19,5%-a volt – gyorsan növekszik, a Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzése szerint 2009-ben eléri a GDP 33%-át, 2010-ben pedig 49%-át (a Lettországnak 2011-ig nyújtandó nemzetközi pénzügyi támogatás teljes mértékű lehívását feltételezve).

A tanácsi ajánlásban foglaltaknak megfelelően a következő években tekintélyes kiigazításra van szükség. A fizetésimérleg-támogatás keretében készült stabilizációs programmal összefüggésben a lett hatóságok a 2011. és a 2012. évi költségvetésben számos intézkedést terveznek. Ezek további lépéseket jelentenek a bevételi oldalon, és a vagyon megadóztatására összpontosítanak (környezetvédelmi és jóléti megfontolásokon alapuló gépjárműadó-reform és az ingatlanadózás átfogó reformja rászorultságon alapuló mentességek bevezetésével). Ahogy már a fentiekben említettük, a kiadási oldalon a lett hatóságok a társadalombiztosítási ellátások és a nyugdíjrendszer átfogó felülvizsgálatát tervezik. A nyugdíjakat illetően sor kerül a különböző rendszerek és a nyugdíjkorhatárok felülvizsgálatára, amelynek célja, hogy a rendszer három pillére a jövőben is fenntartható és megfelelő maradjon. A lett közigazgatási törvényben meghatározott kritériumokat figyelembe véve ellenőrizni fogják az állami vállalatokat és leányvállalataikat is, az esetleges átszervezés céljából.

A 2010. évi költségvetés kidolgozása során bebizonyosodott, hogy a többi szakminisztériummal szemben megerősödött a pénzügyminisztérium hatásköre és elemzési kapacitása. 2010-ben a költségvetési keret erősítése terén is további eredmények várhatók, különösen a költségvetés tervezéséhez és ellenőrzéséhez kapcsolódó intézkedések elfogadása révén.

A hitelkockázatok részletesebb elemzése és a bankok devizakitettségének szoros nyomon követése azt eredményezte, hogy a szükséges mértékben megerősödött a pénzügyi ágazat felügyelete. Intézkedésekre került sor annak biztosítása érdekében, hogy a bankok elegendő tőkével és a veszteségek kezeléséhez szükséges megfelelő tartalékkal rendelkezzenek.

3.3. Következtetés

A jelenlegi információk alapján úgy tűnik, hogy a Lettország által tett intézkedések megfelelő előrelépést jelentenek a túlzott hiánynak a Tanács által meghatározott határidőn belül történő kiigazítása felé. Lettország mindenekelőtt:

- pontosan végrehajtotta a 2009. évi költségvetést, ami lehetővé tette az alkotmánybíróság által a nyugdíjakkal kapcsolatban 2009 decemberében hozott döntés hatásának tompítását; ezért a 2009. évi hiány várhatóan továbbra is összhangban van a Tanács ajánlásában megállapított, a GDP 10%-át kitevő céllal és megfelel a fizetésimérleg-programban vállalt kötelezettségeknek is;

- 2009. december 1-jén elfogadta a 2010. évi költségvetést, amely 500 millió LVL (a GDP több mint 4,2%-a) összegű költségvetési konszolidációt jelent, és összhangban van a Tanács ajánlásaival, valamint megfelel a fizetésimérleg-támogatás keretében vállalt kötelezettségeknek is. A költségvetésben meghatározott intézkedések, még a bíróság ítéletének 2010-ben érvényesülő hatásával együtt is, lehetővé teszik, hogy a hiány Lettországban az ajánlásokkal összhangban a GDP 8,5%-a alatt maradjon. A költségvetés – néhány egyszeri intézkedés mellett – GDP-arányosan 2,75 százalékpontot (a 2010–2012 közötti időszakra ajánlott átlagos éves költségvetési erőfeszítést) jóval meghaladó, számottevő strukturális kiigazítást tartalmaz;

- a 2010. évi költségvetés előkészítő szakasza jelzi a költségvetés irányításának javulását, és jelentős lépésekre került sor a pénzügyi piacok szabályozásának és felügyeletének erősítése terén.

A költségvetési célokkal kapcsolatos kockázatok a kiadások visszafogásának helyi szinten történő végrehajtásával függnek össze, főként a bérköltségeknek a költségvetési konszolidációs csomagban előirányzott megtakarításoknak megfelelő csökkentése tekintetében. A bevételi oldalon az adószabályok betartásának nyomon követése és a szürkegazdaság leküzdésére irányuló intézkedések fontosak lesznek annak biztosításához, hogy a bevételek a tervezettekkel összhangban, vagy lehetőség szerint a vártnál jobban alakuljanak.

A következő években jelentős kiigazításra van szükség annak érdekében, hogy a hiány 2012-ben a GDP 3%-a alá kerüljön. A fizetésimérleg-támogatás feltételeként vállalt stabilizációs programmal összefüggésben a lett hatóságok a 2011. és a 2012. évi költségvetésben számos intézkedést terveznek.

A fenti értékelés fényében a Bizottság úgy ítéli meg, hogy jelenleg nincs szükség további lépésekre a Lettországra vonatkozó túlzott hiány esetén követendő eljárásban. A Bizottság a Szerződéssel és a Stabilitási és Növekedési Paktummal összhangban és a fizetésimérleg-támogatással összefüggésben megállapított feltételeknek megfelelően – különösen az államháztartás sérülékenysége miatt – továbbra is szorosan nyomon követi Lettország költségvetésének alakulását.

Kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | 2007 |2008 |2009 |2010 |2011 | | Reál-GDP(%-os változás) |BIZ 2009. őszi előrejelzés | 10,0 |-4,6 |-18,0 |-4,0 | 2,0 | | |Nemzeti előrejelzés |10,0 |-4,6 |-18,0 |-4,0 |n.a. | |Kibocsátási rés1(a potenciális GDP %-ában) |BIZ 2009. őszi előrejelzés | 16,3 |9,2 |-9,1 |-10,7 | -7,0 | | |Nemzeti előrejelzés |n.a. |n.a. |n.a. |n.a. |n.a. | |Államháztartási egyenleg(a GDP %-ában) |BIZ 2009. őszi előrejelzés | -0,3 |-4,1 |-9,0 |-12,3 | -12,2 | | |Nemzeti előrejelzés |-0,3 |-4,1 |-10,0 |-5,4 |n.a. | |Elsődleges egyenleg(a GDP %-ában) |BIZ 2009. őszi előrejelzés | 0,1 |-3,4 |-7,6 |-9,9 | -8,3 | | |Nemzeti előrejelzés |0,1 |-3,4 |-8,6 |-3,2 |n.a. | |Ciklikusan kiigazított egyenleg(a GDP %-ában) |BIZ 2009. őszi előrejelzés | -4,8 |-6,7 |-6,4 |-9,3 | -10,2 | | |Nemzeti előrejelzés |n.a. |n.a. |n.a. |n.a. |n.a. | |Strukturális egyenleg2(a GDP %-ában) |BIZ 2009. őszi előrejelzés | -4,8 |-6,7 |-7,0 |-10,2 | -10,2 | | |Nemzeti előrejelzés |n.a. |n.a. |n.a. |n.a. |n.a. | |Bruttó államadósság(a GDP %-ában) |BIZ 2009. őszi előrejelzés | 9,0 |19,5 |33,2 |48,6 | 60,4 | | |Nemzeti előrejelzés |9,0 |19,5 |41,5 |n.a. |n.a. | | Forrás: lett pénzügyminisztérium, a 2009. évi, túlzott hiány esetén követendő eljárás keretében tett második bejelentés, a Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzése

1 A Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzésében levő adatok a 2007–2011 közötti időszakra becsült 4,5%-os, 1,6%-os, –1,4%-os, –2,3%-os és –2,1%-os potenciális növekedésen alapulnak.

2 Strukturális egyenleg = ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül.

Megjegyzések a táblázathoz:

A Bizottság szolgálatainak Lettországra vonatkozó őszi előrejelzése nem tartalmazza a 2010. évi költségvetés fiskális hatását, amelynek vitája az előrejelzés lezárásakor még nem fejeződött be.

A lett hatóságok 2010 januárjában adtak tájékoztatást a reál-GDP-re vonatkozó előrejelzésükről; a 2009-re vonatkozó nemzeti költségvetési előrejelzések azonosak a túlzott hiány esetén követendő eljárás keretében 2009 őszén bejelentett adatokkal; a 2010-re vonatkozó nemzeti költségvetési előrejelzések tartalmazzák a december 1-jén elfogadott költségvetés hatását, de az alkotmánybíróság által a nyugdíjcsökkentésekre vonatkozóan december 21-én hozott (fent említett) döntés következményeit nem; emellett a 2010-re vonatkozó nemzeti költségvetési előrejelzések csak pénzforgalmi szempontból állnak rendelkezésre, és nem hasonlíthatók össze teljes mértékben más, az ESA szerint készült előrejelzésekkel.

A kibocsátási résre és a megfelelő egyenlegekre vonatkozó legfrissebb nemzeti előrejelzések még a 2009. januári konvergenciaprogram adatai és mivel már nem relevánsak, a táblázat ezeket nem tartalmazza.

Bár a táblázat nem jelez strukturális költségvetési javulást – mivel a Bizottság szolgálatainak előrejelzései nem veszik figyelembe a 2010. évi költségvetést és hiányoznak a strukturális egyenlegre vonatkozó új nemzeti előrejelzések – a 2009. júniusi pótköltségvetés és a 2010. évi költségvetés fenti elemzése alapján megállapítható, hogy e tekintetben a Tanács 2009. júliusi ajánlásainak megfelelő intézkedésekre került sor. Emellett, mivel a 2008–2011 közötti időszakban kivételesen ingatag gazdasági környezettel kell számolni, a hiány szokásos ciklikus összetevője standard rugalmasság esetén esetleg nem tükrözi kellően a visszaesés hatását.

4. MAGYARORSZÁG

4.1. A túlzott hiány esetén követendő eljárás és ajánlások

A Tanács 2004. július 5-én – az EKSz. 104. cikkének (6) bekezdésével összhangban – határozatában megállapította, hogy Magyarországon túlzott hiány áll fenn. A Tanács legújabb ajánlását az EKSz. 104. cikkének (7) bekezdése alapján 2009. július 7-én fogadták el, amely 2010. január 7-ét tűzte ki az eredményes intézkedések megtételének határidejeként.

A Tanács azt javasolta Magyarországnak, hogy minél hamarabb, de legkésőbb 2011-ig szüntesse meg a túlzott költségvetési hiányt. Különösen fontos, hogy a 2009. és 2010. évi hiány nem haladhatja meg a GDP 3,9%-át, illetve 3,8%-át, ahogy azt a magyar hatóságok által a túlzotthiány-eljárás keretében elért eredményekről készített, 2009. május 29-i jelentés is előirányozza, és a Tanács e tekintetben is meghatározta az eredményes intézkedések megtételének határidejét. A költségvetési intézkedéseknek biztosítaniuk kell továbbá, hogy a strukturális egyenleg 2010-ben és 2011-ben összesen legalább 0,5 százalékponttal javuljon. Teljes körűen végre kell hajtani a költségvetési felelősségről szóló, nemrég elfogadott törvényt. Az államadósságnak a GDP-hez viszonyított arányát pedig – lehetőleg még 2011 előtt – szilárd csökkenő pályára kell állítani.

4.2. A hozott intézkedések eredményességének értékelése

Az alábbi elemzés a magyar hatóságok által a túlzott hiány esetén követendő eljárás keretében elért eredményekről szóló, 2009. szeptember 24-én benyújtott hatodik jelentést[5], valamint az azóta rendelkezésre álló – többek között a kiegészítő intézkedések elfogadásával és a költségvetési adatok közzétételével kapcsolatos – információt veszi figyelembe.

A költségvetési irányvonal 2009-ben és – bár kisebb mértékben – 2010-ben is restriktív. Magyarországnak nem volt mozgástere költségvetési ösztönző intézkedések bevezetésére, és amikor a válság 2008. október végén elérte első csúcspontját, a kormány a piaci alapú finanszírozáshoz való hozzáférését is elvesztette. Ennek következtében 2008. november 4-én döntés született arról, hogy Magyarország legfeljebb 6,5 milliárd EUR összegű, hitel formájában nyújtandó középtávú pénzügyi támogatást kap az EU-tól. A támogatás nyújtását számos szakpolitikai feltételhez kötötték, amelyek többek között a költségvetési konszolidáció folytatására és megerősítésére, a költségvetés irányítására és a strukturális reformokra vonatkoznak, összefüggésben az IMF készenléti megállapodása keretében nyújtott 12,5 milliárd EUR összegű támogatással[6]. Ezek a feltételek összhangban vannak a túlzott hiány esetén követendő eljárás keretében kiadott tanácsi ajánlásokkal.

A Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzése 2009-re a GDP 4,1%-át kitevő államháztartási hiányt vetített előre (amely a 2009. október 22-ig, az előrejelzés lezárásának időpontjáig rendelkezésre álló adatokon alapult). A központi költségvetés 2009. évi (a helyi önkormányzatok nélkül számított) pénzforgalmi hiányára vonatkozó adatok alapján a GDP 3,9%-ában meghatározott hiánycél valószínűleg teljesül (a GDP 3,6%-a a tervezett 3,8%-hoz képest). Összességében a májusi helyzetjelentés előtt elfogadott intézkedésekkel együtt 2009-ben a GDP 1,5%-át kitevő költségvetési konszolidációs intézkedést hagytak jóvá az eredeti költségvetéshez képest. A hatás főként a kiadási oldalon érvényesült (az állami bérek, a nyugdíjak és a lakhatási támogatások visszafogása), de csekélyebb mértékben (a GDP 0,2%-a) a bevételi oldalon is. A 2009-es hiánycél eléréséhez hozzájárult többek között az állami tulajdonú vállalatok magasabb osztalékfizetése, a szakminisztériumok kiadásainak megerősített ellenőrzése, valamint a GDP körülbelül 0,2%-át jelentő, a vártnál alacsonyabb nettó kamatkiadások; így az összes megtakarítás a GDP közel 2%-a. Ez ellensúlyozta az állami bevételeknek a gazdasági tevékenység jelentős visszaeséséből eredő erős romlását. Strukturális értelemben az államháztartási egyenleg 2009-es javulása a becslések szerint megközelíti a GDP 3%-át, így a kumulált strukturális kiigazítás 2006 óta a GDP 8,5%-a.

Ami a 2010. évet illeti, a magyar országgyűlés 2009. november 30-án elfogadta a 2010. évi költségvetést, amely összhangban van az államháztartási hiányra vonatkozóan 2010-re megállapított céllal (a GDP 3,8%-a). Ezt számos kiadáscsökkentő strukturális intézkedés támasztja alá, többek között a nyugdíj- és a szociális támogatási rendszer további reformja. Emellett a 2010. évi költségvetés alapján a központi költségvetésből kevesebb transzfer jut a távolsági tömegközlekedéshez és az önkormányzatokhoz. A Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzése 2010-re a GDP 4,2%-ának megfelelő államháztartási hiányt prognosztizált. Azóta a veszteséges tömegközlekedés átszervezésére és az alacsonyabb kormányzati szintekre irányuló transzferek csökkentésére vonatkozó további részletek hitelesebbé tették a GDP 3,8%-ában megállapított 2010. évi hiánycélt. A 2010. évi hiánycél kapcsán azonban még mindig számos kockázattal kell számolni. A vártnál alacsonyabb lehet a bevétel, különösen ami a társasági adóból és a jövedéki adókból befolyó összegeket illeti, a kiadások pedig emelkedhetnek, főként a távolsági tömegközlekedéshez és az alacsonyabb kormányzati szintekhez irányuló transzferek miatt, mivel e két terület intézkedéseit nem támasztja alá teljes mértékben strukturális megtakarítás. Miközben a GDP 0,8%-át kitevő tartalékok a Tanács 2009. július 7-i ajánlásainak megfelelően valószínűleg elegendő puffert biztosítanak, nem zárható ki, hogy a cél eléréséhez további intézkedésekre lesz szükség. Ebben az összefüggésben a hatóságok kötelezettséget vállaltak arra, hogy lefelé mutató kockázatok érvényesülése esetén megfelelő intézkedéseket tesznek.

A Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzése a strukturális egyenleg tekintetében 2010-ben nem számolt javulással. Mindazonáltal, figyelembe véve a 2009 decemberében bejelentett kiegészítő intézkedéseket a veszteséges tömegközlekedés területén és a 2010. évi végleges költségvetésben megnövelt tartalékokat, a strukturális egyenleg 2010-ben némi javulást mutathat[7]. Mivel a Tanács ajánlásai 2010-ben és 2011-ben összesen legalább a GDP 0,5%-ának megfelelő költségvetési erőfeszítést irányoztak elő, további intézkedésekre lesz szükség – főként a GDP 0,6%-át kitevő tervezett 2011. évi adócsökkentés miatt –, amelyeknek a 2011. évi költségvetésben kell megjelenniük.

Magyarország javította a költségvetés irányítását, ami megkönnyítheti a jövőbeli konszolidációt és csökkentheti a nem fenntartható szakpolitikákhoz való visszatérés kockázatát. 2010-től új költségvetési keret lépett hatályba. A 2010. évi költségvetés kidolgozásakor az új elemek többségét már figyelembe vették, és az újonnan létrehozott Költségvetési Tanács megkezdte működését. Előkészítették a költségvetési eljárások felülvizsgálatát és december 15-én közzétették a pénzügyminisztérium weboldalán, magyarázatot adva az új költségvetési keret miatt szükségessé vált módosításokra és azonosítva néhány olyan területet, ahol további javulásra van szükség.

Ami az államadósságnak a GDP-hez viszonyított arányát illeti, a Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzése szerint ez az arány 2010-ben a GDP 80%-a alatt stabilizálódik és 2011-ben csökkenni kezd. A fent körvonalazott és az őszi előrejelzésben még figyelmen kívül hagyott kiegészítő intézkedések hozzájárulhatnak ahhoz, hogy az adósságarány az előre jelzett pályánál alacsonyabb szintre kerüljön. Emellett a tanácsi ajánlásokkal összhangban levő 2011. évi költségvetés tovább gyorsítja ezt a folyamatot.

4.3. Következtetés

A jelenlegi információk alapján úgy tűnik, hogy Magyarország megfelelő előrelépést jelentő intézkedéseket tett ahhoz, hogy a túlzott hiány a Tanács által meghatározott határidőn belül megszűnjön. Magyarország mindenekelőtt:

- a GDP 3,9%-át kitevő 2009. évi államháztartási hiánycélt figyelembe véve eredményes intézkedéseket tett, elsősorban az eredeti költségvetésen túlmutató, a GDP 1,5%-át jelentő 2009. évi költségvetési konszolidációs intézkedések elfogadásával, és a szakminisztériumok kiadásainak megerősített ellenőrzésével, ami ellensúlyozza a bevételek visszaesését;

- 2009. november 30-án elfogadta az államháztartás 2010. évi költségvetését, amely összhangban van a GDP 3,8%-át kitevő hiánycéllal, amelynek elérése érdekében strukturális intézkedéseket tervez különösen a nyugdíjrendszer és a szociális támogatási rendszer terén;

- megfelelő, már 2009-ben, vagy a 2010. évi költségvetéshez kapcsolódóan elfogadott jogszabályokkal támasztotta alá a kiadáscsökkentő intézkedések többségét, és a 2010. évi költségvetésbe megfelelő szintű tartalékot épített be;

- a 2010. évi költségvetés kidolgozásával összefüggésben megkezdte az új költségvetési keret végrehajtását és kezdeményezte a költségvetés-tervezési eljárások és a költségvetés-ellenőrzés további javítását, a középtávú költségvetési keret erősítése céljából.

Mindazonáltal a 2010. évi hiánycélhoz a bevételi és a kiadási oldalon egyaránt jelentős kockázatok kapcsolódnak. Ezt figyelembe véve és a 2011. évre már elfogadott kompenzálatlan adócsökkentés fényében még nem tűnik biztosítottnak az összességében a GDP 0,5%-át kitevő strukturális kiigazítás, amelyre szükség van ahhoz, hogy a hiány 2011-re 3% alá csökkenjen.

A fenti értékelés alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy jelenleg nincs szükség további lépésekre a Magyarországra vonatkozó túlzott hiány esetén követendő eljárásban. A Bizottság a Szerződéssel és a Stabilitási és Növekedési Paktummal összhangban, és különösen az államháztartás sérülékeny helyzetét figyelembe véve, továbbra is szorosan nyomon követi Magyarország költségvetésének alakulását.

Kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

| | 2007 |2008 |2009 |2010 |2011 | | Reál-GDP(%-os változás) |BIZ 2009. őszi előrejelzés | 1,0 |0,6 |-6,5 |-0,5 |3,1 | | |Nemzeti előrejelzés |1,0 |0,6 |-6,7 |-0,9 |n.a. | |Kibocsátási rés1(a potenciális GDP %-ában) |BIZ 2009. őszi előrejelzés | 3,1 |2,9 |-4,0 |-4,7 |-2,0 | | |Nemzeti előrejelzés |n.a. |n.a. |n.a. |n.a. |n.a. | |Államháztartási egyenleg(a GDP %-ában) |BIZ 2009. őszi előrejelzés | -5,0 |-3,8 |-4,1 |-4,2 |-3,9 | | |Nemzeti előrejelzés |-5,0 |-3,8 |-3,9 |-3,8 |n.a. | |Elsődleges egyenleg(a GDP %-ában) |BIZ 2009. őszi előrejelzés | -0,9 |0,4 |0,2 |-0,1 |-0,2 | | |Nemzeti előrejelzés |-0,9 |0,4 |0,5 |0,7 |1,3 | |Ciklikusan kiigazított egyenleg2(a GDP %-ában) |BIZ 2009. őszi előrejelzés | -6,4 |-5,1 |-2,2 |-2,1 |-3,0 | | |Nemzeti előrejelzés |n.a. |n.a. |n.a. |n.a. |n.a. | |Strukturális egyenleg3(a GDP %-ában) |BIZ 2009. őszi előrejelzés | -5,5 |-4,8 |-2,1 |-2,1 |-3,0 | | |Nemzeti előrejelzés |n.a. |n.a. |n.a. |n.a. |n.a. | |Bruttó államadósság(a GDP %-ában) |BIZ 2009. őszi előrejelzés | 65,9 |72,9 |79,1 |79,8 |79,1 | | |Nemzeti előrejelzés |65,9 |72,9 |78,8 |79,2 |n.a. | | Forrás: magyar pénzügyminisztérium, a 2009. évi, túlzott hiány esetén követendő eljárás keretében tett második bejelentés, a túlzott hiány esetén követendő eljárás keretében készített 2009. szeptemberi hatodik helyzetjelentés, a Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzése

1 A Bizottság szolgálatainak 2009. őszi előrejelzésében levő adatok a 2007–2011 közötti időszakra becsült 1,4%-os, 0,8%-os, 0,3%-os, 0,2%-os és 0,3%-os potenciális növekedésen alapulnak.

2 A 2008–2011 közötti időszakban várható rendkívül ingatag gazdasági környezet miatt a hiány szokásos ciklikus összetevője standard rugalmasság esetén esetleg nem tükrözi kellően a visszaesés hatását.

3 Strukturális egyenleg = ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül.

[1] HL L 209., 1997.8.2., 6. o.

[2] „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának részletes leírása, valamint iránymutatások a stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmára és formájára vonatkozóan”, amelyet az ECOFIN-Tanács 2009. november 10-én hagyott jóvá. A dokumentum az alábbi weboldalon olvasható: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/legal_texts/index_en.htm

[3] Az összesen 7,5 milliárd EUR értékű nemzetközi támogatási csomagot az IMF 1,7 milliárd EUR összegű, valamint a skandináv országok 1,9 milliárd EUR összegű hozzájárulása, a Világbank 0,4 milliárd EUR összegű kölcsöne, valamint az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank, a Cseh Köztársaság és Lengyelország összesen szintén 0,4 milliárd EUR összegű támogatása alkotja.

[4] A strukturális egyenleg kiszámítását jelentős bizonytalanság övezi, különösen az új tagállamok vonatkozásában.

[5] A jelentést az Európai Unió Tanácsának 14226/09 számú dokumentumaként vették nyilvántartásba (ECOFIN 616, UEM 233), Brüsszel, 2009. október 8.

[6] Az összesen 20 milliárd EUR összegű nemzetközi támogatáscsomagot később kiegészítette a Világbank 1 milliárd EUR összegű kölcsöne.

[7] A strukturális egyenleg kiszámítását jelentős bizonytalanság övezi, különösen az új tagállamok vonatkozásában.