[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 4.5.2006

COM(2006) 195 végleges

2006/0066 (COD)

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE

a 89/665/EGK és a 92/13/EGK tanácsi irányelveknek a közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó jogorvoslati eljárások hatékonyságának javítása tekintetében történő módosításáról

(előterjesztő: a Bizottság ){SEC(2006) 557}

INDOKOLÁS

A JAVASLAT HÁTTERE |

110 | A javaslat indítéka és célkitűzései A 89/665/EGK és a 92/13/EGK irányelvek hangolják össze a közbeszerzési szerződésekre vonatkozó irányelvek megsértése esetén rendelkezésre álló jogorvoslati eljárásokról szóló nemzeti rendelkezéseket. Mindazonáltal a szerződéskötést megelőző jogorvoslatokra vonatkozó határidőkről szóló összehangolt rendelkezések hiánya a legtöbb tagállamban olyan nemzeti rendelkezések fenntartásához vezetett, amelyek nem teszik lehetővé, hogy időben megakadályozzák azon közbeszerzési szerződések aláírását, amelyek odaítélése vitatott. Az érintett szerződés aláírása ugyanakkor szinte mindig azzal jár, hogy az odaítélésről szóló vitatott döntés hatásai visszafordíthatatlanná válnak. Még inkább aggodalomra ad okot ez a helyzet akkor, ha jogellenes közvetlen szerződések megelőzéséről van szó, azaz olyan szerződésekről, amelyeket jogellenesen, közzétételi és versenyen alapuló pályázati eljárás mellőzésével kötnek meg.. A 89/665/EGK és a 92/13/EGK irányelveket („jogorvoslati irányelvek”) módosító irányelvjavaslat célja, hogy a közösségi vállalkozásokat az Unió bármely tagállamában ajánlattételre ösztönözze azáltal, hogy szükség esetén hatékony jogorvoslatot biztosít számukra, amennyiben érdekeiket a közbeszerzési eljárás során megsértették. A szerződéskötést megelőző, hatékony jogorvoslat arra ösztönzi az ajánlatkérő hatóságokat, hogy közbeszerzési eljárásaikat – valamennyi érdekelt fél javára –jobban meghirdessék, és versenyszerűen folytassák le. |

120 | Általános háttér A jogorvoslati irányelvek különbséget tesznek a szerződéskötést megelőző és alapvetően a közbeszerzési szerződésekre vonatkozó közösségi jog megsértésének időben történő orvoslására irányuló jogorvoslatok, valamint a szerződés megkötését követően igénybe vehető, általában kártérítés megítélésére korlátozott jogorvoslatok között. A vitatott közbeszerzési szerződések aláírásának időben való megakadályozását lehetővé tevő külön határidők és rendelkezések hiánya miatt a szerződéskötést megelőző jogorvoslatok hatékonysága tagállamonként jelentősen eltér. Továbbá a jogellenesen közvetlenül megkötött szerződések esetében a sérelmet szenvedett vállalkozások tulajdonképpen csak kártérítésre irányuló jogorvoslattal élhetnek, amely nem teszi lehetővé a jogellenesen odaítélt szerződés újbóli versenyre bocsátását. A kártérítésre irányuló jogorvoslat ezenkívül az ajánlatkérő hatóságok szempontjából csekély visszatartó erővel bír, mivel a állítólagos jogsérelmet szenvedett vállalkozásoknak bizonyítaniuk kell, hogy komoly esélyük volt a szerződés elnyerésére. Így, bár a Bíróság a közbeszerzési szerződések jogellenes, közvetlen odaítélését tekinti a „közbeszerzésre vonatkozó közösségi jog legsúlyosabb megsértésének” (C-26/03. sz. Stadt Halle ügyben hozott ítélet, 37. bekezdés), a hatályos jogorvoslati irányelvek nem teszik lehetővé e jogsértés következményeinek hatékony megakadályozását illetve orvoslását. Közösségi szintű jogalkotási fellépés hiányában fennmaradnának, adott esetben súlyosbodnának a vállalkozások rendelkezésére álló tagállami jogorvoslatok hatékonysága közötti eltérések. Fennmaradna a jogbiztonság hiánya, és tovább folytatódna a közbeszerzésre vonatkozó irányelvek súlyos vagy ismételt megsértése. |

130 | A javaslat által érintett területet szabályozó hatályos rendelkezések Ezen irányelvjavaslat célja a közbeszerzésre vonatkozó két jogorvoslati irányelv módosítása: i) a 89/665/EGK irányelv, amelynek hatálya elméletileg a most már a 2004/18/EK irányelv alá tartozó ajánlatkérő hatóságok által odaítélt építési beruházásokra, szolgáltatásnyújtásokra és árubeszerzésekre irányuló közbeszerzésekre terjed ki; ii) a 92/13/EGK irányelv, amelynek hatálya a most már a 2004/17/EK irányelv alá tartozó, a vízügyi, energiaipari, szállítási és postai ágazatokban működő ajánlatkérők közbeszerzéseire ki (a „különleges” ágazatokban alkalmazandó jogorvoslatok). A javasolt módosítások összehangolt szabályokat vezetnek be a szerződéskötést megelőző jogorvoslatokra vonatkozó hatályos rendelkezések pontosítása és hatékonyabbá tétele érdekében mind a vonatkozó formális közbeszerzési eljárások, mind a közvetlen szerződéskötések esetén. A többi javasolt módosítás célja egyrészről a Bizottság által elindítható korrekciós mechanizmusnak a súlyos jogsértések esetére való korlátozása, és másrészről két, csak a különleges ágazatokban alkalmazandó intézmény (az ajánlatkérők tanúsítása és a békéltetés) hatályon kívül helyezése, amelyek nem keltették fel sem ajánlatkérők, sem az érintett vállalkozások érdeklődését. |

140 | Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel A „jogorvoslati” irányelvek módosításának célja mindenekelőtt a gazdasági szereplők által a közbeszerzési eljárások során igénybe vehető jogorvoslatok hatékonyságának növelése. A közbeszerzési eljárásoknak nemcsak a 2004/17/EK és a 2004/18/EK-as irányelvek külön rendelkezéseinek, hanem az EK-Szerződés olyan elveinek is meg kell felelniük, mint például az áruk szabad mozgása, a szolgáltatásnyújtás szabadsága, a letelepedés szabadsága, valamint az ezekből levezethető olyan elvek, mint az egyenlő bánásmód, a kölcsönös elismerés, az arányosság és az átláthatóság. E célkitűzés teljes mértékben követi az Európai Unió alapjogi chartája 47. cikkében említett célt, amely szerint mindenkinek, akinek az Unió joga által biztosított jogát vagy szabadságát megsértették, joga van hatékony jogorvoslathoz és pártatlan bírósághoz. Végezetül a nemzeti – különösképpen a közbeszerzési szerződések jogellenes közvetlen odaítélésre vonatkozó – jogorvoslatok hatékonyságának növelése az Európai Unió általános korrupció elleni politikájával is összhangban áll (lásd a Bizottság 2003. május 28-i közleményét, COM(2003) 317 végleges). |

KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT |

Az érdekeltekkel folytatott konzultáció |

211 | A konzultáció módszerei, a megcélzott főbb ágazatok és a válaszadók általános bemutatása A tagállamokkal a Bizottság a közbeszerzési tanácsadó bizottság keretében konzultált. Online kérdőív (Interactive Policy Making, interaktív politikai döntéshozatal) keretében nyilvános, a gazdasági szereplők és képviselőik (szakmai szervezetek és ügyvédek) számára nyitott konzultációra került sor, amely során 138 észrevétel érkezett. Ezenkívül öt európai és nemzeti szakmai szervezet nyújtott be külön megkeresés nélkül írásban észrevételt. Gazdasági szereplőkkel történő további konzultációra került sor kifejezetten az európai vállalkozásokat képviselő panelnek (European Business Test Panel, Európai Üzleti Tesztpanel) szóló kérdőív segítségével, amely során 543 észrevétel érkezett. Konzultációra került sor a nem kormányzati szakértőkkel – a gazdasági szereplők képviselőit is beleértve – is a közbeszerzési piacok megnyitásával foglalkozó tanácsadó bizottság keretében. Az ajánlatkérőkkel online kérdőív révén történt konzultáció, amely keretében 16 észrevétel érkezett. |

212 | A válaszok összefoglalása és figyelembevételük módja A gazdasági szereplőkkel és képviselőikkel folytatott konzultáció rámutat arra, hogy a hatályos irányelvekkel összhangban lévő nemzeti jogorvoslati eljárások nem teszik mindig lehetővé a közbeszerzésre vonatkozó közösségi jogszabályok megsértésének hatékony orvoslását. Az érdekelt felek gyakorlatilag egyetértenek abban, hogy az odaítélésről szóló döntés közlése és a közbeszerzési szerződés aláírása közötti felfüggesztő hatályú, „standstill” típusú határidő előírása révén növelni kell a szerződéskötést megelőző jogorvoslatok hatékonyságát. Míg a tagállamok és a gazdasági szereplők gyakorlatilag szintén egyetértenek az egyes ajánlatkérő szervek által közvetlenül odaítélt közbeszerzési szerződésekkel kapcsolatos jogellenes gyakorlat súlyossága tekintetében, a probléma lehetséges megoldásai vonatkozásában eltérő vélemények alakultak ki. A tagállamok és a gazdasági szereplők csupán kis része támogatja a pénzbüntetést vagy az ajánlatkérő szervek előzetes igazgatási ellenőrzését vagy a jogsértést elszenvedett vállalkozások panaszait fogadó független hatóságok általi bejelentési mechanizmust előíró javaslatokat. Az érdekelt felek számára általában elfogadhatóbb a közvetlen szerződések aláírását megelőző, az átláthatóság követelményét felfüggesztő hatályú határidővel párosító javaslat. |

213 | 2004. március 19-től 2004. május 7-ig internetes konzultációra került sor. A Bizottsághoz 543 válasz érkezett. A konzultáció eredménye megtalálható az alábbi web-oldalon: http://europa.eu.int/comm/internal_market/publicprocurement/remedies |

A szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása |

229 | Külső szakértő bevonása nem volt szükséges. |

230 | Hatásvizsgálat A „jogorvoslati” irányelvek felülvizsgálata során három megoldási lehetőség adódik; amely közül kettő az irányelvek módosítása vagy közlemény elfogadása révén is megvalósítható: (1) Az irányelvek változatlan fenntartása: ez a megoldás arra ösztönözné a Bizottságot, hogy folytassa a jogsértésekre vonatkozó eljárásokat az erre a területre vonatkozó nemzeti jogszabályoknak és gyakorlatoknak a „jogorvoslati” irányelvekkel való összeegyeztethetetlenségével kapcsolatos problémák kezelése érdekében. Fennmaradnának a meglévő eltérések a tagállamok között a Bíróság joggyakorlatából következő elvek gyakorlati megvalósítása terén, a szerződések minél előbbi aláírására való törekvéssel kapcsolatos problémák pedig csak részben és tagállamonként igen eltérő ütemben oldódnának meg, megfosztva ezáltal a gazdasági szereplőket a szerződéskötést megelőző jogorvoslatok hatékonyságának garanciájától („nem egységes versenyfeltételek”). A jogellenes közvetlen odaítélések tekintetében a tagállamok nagy része jelenleg nem tervezi különleges jogorvoslati eljárások bevezetését. A lehetséges ajánlattevők gyakorlatilag továbbra is csak kártérítésre irányuló jogorvoslattal élhetnének. Márpedig az ilyen típusú jogorvoslatra jellemző nehézségek – mint például a bizonyítási teher, az eljárások hosszúsága és költségessége – nem ösztönzik az ajánlattevőket annak igénybevételére, mivel csak ritkán vezetnek pozitív eredményhez. E jogellenes gyakorlat elleni hatékony jogorvoslatok bevezetését lehetővé tevő összehangolt megközelítés hiányában nem javulna az átláthatóság és a közbeszerzési szerződések versenyeztetése, megfosztva ezáltal az európai vállalkozásokat (a legversenyképesebbeket is beleértve) attól a lehetőségtől, hogy a jelenleg még jogellenesen közvetlenül odaítélt közbeszerzési szerződések esetében ajánlatot tegyenek. (2) Felfüggesztő hatályú, „standstill” típusú határidő bevezetése az irányelvek módosítása vagy a tagállamok e tekintetben fennálló kötelezettségeit meghatározó közlemény elfogadása révén: bár a Bíróság joggyakorlata kimondta a felfüggesztő hatályú, ésszerű határidő követelményét annak érdekében, hogy az állítólagos jogsérelmet szenvedett ajánlattevők olyan szakaszban tudjanak hatékony jogorvoslattal élni, amikor a jogsértések még orvosolhatók, ennek a kötelezettségnek a terjedelmét és pontos tartalmát tekintve továbbra is eltérnek az egyes tagállamok álláspontjai. E kötelezettség gyakorlati következményeinek irányelvi megfogalmazása lehetővé teszi, hogy megoldódjanak a közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó formális eljárások során a szerződések minél előbbi aláírásával és a jogellenes közvetlen odaítélésekkel kapcsolatos problémák, mivel nőne az érintett helyzetekben a jogbiztonság, és biztosított lenne a rendelkezés hatékony végrehajtása. (3) Új jogosultságok biztosítása független hatóságok számára az irányelvek módosítása vagy egy ilyen hatóságok felállítását ösztönző közlemény elfogadása révén: a tagállamok kijelölnék azokat a független hatóságokat, amelyek hatáskörébe tartozna a közbeszerzési szerződésekre vonatkozó közösségi joggal kapcsolatos legsúlyosabb jogsértések közlése (különösképpen a jogellenes közvetlen odaítéléseknek) az ajánlatkérő szervekkel, arra ösztönözve e szerveket, hogy a megállapított jogsértéseket maguk orvosolják. E közlési mechanizmus mind költségtakarékossága, mind névtelensége miatt előnyös lenne az ajánlattevők számára. A független hatóságok működésének bizonytalan mértékű potenciális igazgatási költségei, és a legtöbb tagállami küldöttség által a közbeszerzési tanácsadó bizottság keretében kifejtett elutasító álláspont miatt azonban a Bizottság elvetette ezt a megoldást és a felfüggesztő hatályú határidő mellett döntött. |

231 | A Bizottság a jogalkotási és munkaprogramjában előírtak szerint hatásvizsgálatot végzett, az erről szóló jelentés a http://europa.eu.int/comm/internal_market/publicprocurement/remedies címen olvasható. |

A JAVASLAT JOGI ELEMEI |

305 | A javasolt intézkedések összefoglalása Amikor az ajánlatkérő szerv lezár egy, a közbeszerzési irányelvekkel összhangban lefolytatott közbeszerzési eljárást, elméletileg az odaítélésről szóló indokolással ellátott döntésnek az ajánlatot benyújtó gazdasági szereplőkkel való közlésétől számított legalább tíz naptári napig tartó időszak elteltéig fel kell függesztenie a szerződés megkötését. Amikor egy ajánlatkérő szerv úgy ítéli meg, hogy jogában áll közvetlenül odaítélni egy olyan szerződést, amelynek összege meghaladja a közbeszerzési irányelvekben meghatározott határértékeket, a rendkívüli sürgősség esetét kivéve, a szerződés odaítéléséről szóló egyszerűsített hirdetmény közzétételét követően legalább tíz naptári napig tartó időszakra fel kell függesztenie a szerződés megkötését. Amennyiben egy szerződést a felfüggesztő hatályú határidő alatt jogellenesen köt meg az ajánlatkérő szerv, a szerződéskötés ez érvénytelennek minősül. E jogellenességnek a szerződés joghatásaira való következményeit az illetékes jogorvoslati szerv határozza meg, amelyhez azonban a gazdasági szereplőnek a szerződés tényleges megkötésétől számított hat hónapos elévülési idő lejárta előtt kell fordulnia. A korrekciós mechanizmus a súlyos jogsértések esetére korlátozódik, és a nem alkalmazott tanúsítási, valamint békéltetési eljárások hatályukat vesztik. |

310 | Jogalap Az EK-Szerződés 95. cikke. |

320 | A szubszidiaritás elve A szubszidiaritás elvét abban az esetben kell alkalmazni, ha a javaslat nem a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozó területre vonatkozik. |

A javaslat célkitűzései a tagállamok fellépésével a következő okok miatt nem valósíthatók meg kielégítő módon: |

321 | A joggyakorlatban 1999 óta bekövetkezett fejlemények és az egyes tagállamok ezt követően – különösen a Bizottság által megindított jogsértési eljárások nyomán – hozott intézkedései ellenére a tagállamok között továbbra is jelentős eltérések vannak a közbeszerzéssel kapcsolatos jogorvoslatok hatékonysága tekintetében. Ezenkívül a hatékony jogorvoslatok hiánya nem ösztönzi a közösségi vállalkozásokat arra, hogy származási országukon kívül pályázzanak közbeszerzési szerződésekre. Az elmúlt évek tapasztalatai azt mutatják, hogy e jogbizonytalanságot a tagállamok elszigetelt és egymással összhangban nem lévő intézkedései nem oldhatják fel. |

A javaslat célkitűzései a következő okok miatt valósíthatók meg hatékonyabban közösségi fellépéssel: |

324 | A konzultációs eljárás során felfedett gyenge pontok az 1989-ben és az 1992-ben elfogadott két irányelv alkalmazási körébe tartoznak. Ahhoz, hogy ezen irányelvek hatályos rendelkezéseit érintő javítások és magyarázatok valódi hatást érjenek el, módosító irányelvre van szükség. Az Unió tudja a legjobban megvalósítani a 2004/17/EK és a 2004/18/EK irányelvek hatálya alá tartozó közbeszerzési szerződések odaítélésekor igénybe vehető jogorvoslatok hatékonyságának növelésére irányuló célkitűzést. Az előkészítő konzultációk azt mutatták, hogy tagállamonként igen eltérő az igény a közbeszerzési irányelvek hatékony végrehajtását biztosító rendelkezések megerősítésére. Erre vonatkozó közösségi kezdeményezés hiányában a közbeszerzésre vonatkozó közösségi szabályozás pontos végrehajtása tekintetében fennálló tagállami eltérések fennmaradnának. |

325 | A jogellenes közvetlen szerződés-odaítélésekkel kapcsolatos gyakorlat ellen a tagállamok többségében még nem fogadtak el hatékony megoldást, holott a tagállamok nagy többségében elismerik a probléma fennállását és súlyosságát. A formális közbeszerzési eljárások során a szerződések minél előbbi aláírására való törekvéssel kapcsolatos problémákat tekintve a tagállamok képviselői egyetértenek abban, hogy szükség van egy pontosan meghatározott terjedelmű és világosan leszabályozott felfüggesztő hatályú határidőt bevezető módosító irányelv elfogadására. Ezenkívül uniós szintű jogi szabályozás szükséges a közbeszerzési szerződésekre vonatkozó közösségi joggal kapcsolatos legsúlyosabb jogsértésekkel szembeni hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat előíró egyértelmű rendelkezések létrehozásához. |

327 | Továbbra is a tagállamok hatáskörébe tartozna a jogorvoslati eljárás lefolytatására jogosult szervek kijelölése, és fennmaradna az ilyen jogorvoslatok nemzeti eljárási szabályozása (a tagállamok eljárási autonómiájának tiszteletben tartása). Az irányelvjavaslat a valamennyi tagállamot érintő két legfontosabb problémára összpontosít. |

A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének. |

Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következő okokból. |

331 | Az irányelvjavaslat csupán a szerződéskötést megelőző jogorvoslatokra és a csak a 2004/18/EK és a 2004/17/EK irányelvekben meghatározott határértékeket meghaladó értékű szerződésekre vonatkozó hatályos rendelkezések jobbítására és magyarázatára tesz néhány javaslatot, anélkül, hogy a meglévő közigazgatási vagy igazságszolgáltatási rendszerek módosítását igényelné. Ezenfelül az a tény, hogy a Bizottság értelmező dokumentumok kidolgozását irányozza elő a nemzeti jogorvoslati eljárások olyan hiányosságaival kapcsolatos problémák orvoslására, amelyek a hatályos rendelkezések helytelen értelmezéséből erednek egyes tagállamokban, szintén mutatja, hogy a Bizottság az arányosságot szem előtt tartva jár el. |

332 | A hatóságokra háruló teher alapvetően a szerződés aláírásának általában 10 naptári nappal való elhalasztásával járó jelentéktelen többletköltségre és a jogorvoslati kérelmek számának a közösségi szinten meghirdetett közbeszerzési szerződések számához viszonyított néhány százalékos kezdeti emelkedésére korlátozódik. A közbeszerzési szerződésekre vonatkozó közösségi jognak a hatékony jogorvoslatok visszatartó ereje általi jobb alkalmazásából eredő össztársadalmi haszon különösen a közkiadások csökkenésében és a közszolgáltatások minőségének javulásában nyilvánul meg, ez az átfogó haszon pedig bőven meghaladja a fent említett többletköltségeket. Új igazgatási rendszerek létrehozására irányuló kötelezettség hiányában minimálisra csökken a közhatóságokra háruló pénzügyi és igazgatási teher. |

Eszközök kiválasztása |

341 | Javasolt eszköz: irányelv. |

342 | Egyéb eszközök a következő okokból nem lennének alkalmasak: A felfüggesztő hatályú, „standstill” típusú határidő alkalmazásának terjedelmét és részletes szabályait meghatározó irányelv bevezetésének alternatívája egy a Bíróság joggyakorlatát értelmező dokumentum elfogadása lett volna. Ez az alternatíva azonban elvetésre került, mivel nem garantálta volna minden tagállamban egy pontosan meghatározott, a közbeszerzési irányelvek alá tartozó különböző helyzetek szempontjából egyaránt kielégítő, felfüggesztő hatályú határidő alkalmazását. A felfüggesztő hatályú határidő betartására irányuló kötelezettség alapját képező esetjog alkalmazási körének, valamint ennek a szerződéskötést megelőző jogorvoslatok hatékonysága szempontjából kulcsfontosságú rendelkezésnek a megszegésekor alkalmazandó hatékony, arányos és visszatartó erejű szankció alkalmazási feltételeinek a tagállamokétól és az egyes tagállamok között is eltérő megítélését nem lehetne egy Bizottság által elfogadott értelmező dokumentummal orvosolni. |

KÖLTSÉGVETÉSI VONZAT |

409 | A javaslat nincs kihatással a Közösség költségvetésére. |

TOVÁBBI INFORMÁCIÓK |

510 | Jogszabályok egyszerűsítése |

511 | A javaslat egyszerűsíti a jogi szabályozást. |

512 | A javasolt egyszerűsítés a különleges ágazatokban (92/13/EGK irányelv) hatályban lévő, de nem alkalmazott tanúsítási és békéltetési eljárások hatályon kívül helyezésében nyilvánul meg. |

Felülvizsgálati / módosító / megszüntetési záradék |

531 | A javaslat egy felülvizsgálati záradékot tartalmaz. |

550 | Megfelelési táblázat A tagállamok kötelesek eljuttatni a Bizottsághoz az irányelvet átültető nemzeti rendelkezések szövegét, valamint e rendelkezések és az irányelv közötti megfelelési táblázatot. |

560 | Európai Gazdasági Térség Ez a jogszabálytervezet az EGT-megállapodás hatálya alá tartozó területet érint, és ezért ki kell terjeszteni az Európai Gazdasági Térségre. |

2006/0066 (COD)

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE

a 89/665/EGK és a 92/13/EGK tanácsi irányelveknek a közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó jogorvoslati eljárások hatékonyságának javítása tekintetében történő módosításáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[1],

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[2],

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[3],

a Szerződés 251. cikkében[4] megállapított eljárásnak megfelelően eljárva,

mivel:

1. Az árubeszerzésre és az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélésével kapcsolatos jogorvoslati eljárás alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 1989. december 21-i 89/665/EGK tanácsi irányelv[5], valamint a vízügyi, energiaipari, szállítási és távközlési ágazatokban működő vállalkozások beszerzési eljárásairól szóló közösségi szabályok alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 1992. február 25-i 92/13/EGK tanácsi irányelv[6] az ajánlatkérők által odaítélt vonatkozó közbeszerzési szerződésekkel kapcsolatos jogorvoslati eljárásokat érinti. Ezen irányelvek célja, hogy biztosítsák az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[7] és a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[8] hatékony végrehajtását.

2. Az érdekelt felekkel folytatott konzultáció, valamint az Európai Közösségek Bíróságának joggyakorlata rámutatott a tagállamokban hatályos jogorvoslati eljárások egyes gyenge pontjaira. E gyenge pontok miatt a 89/665/EGK és a 92/13/EGK irányelvekben meghatározott eljárások nem mindig teszik lehetővé a közösségi rendelkezések tiszteletben tartásának biztosítását, különösen abban a szakaszban, amikor a jogsértések még orvosolhatók. A gazdasági szereplők számára tehát még nem biztosított az ezen irányelvek által célul kitűzött átláthatóság és megkülönböztetés-mentesség. E körülmények között a Közösség egésze nem élvezheti teljes mértékben a közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásaira vonatkozó szabályok korszerűsítésének és egyszerűsítésének előnyös hatásait, amelyeket a 2004/18/EK és a 2004/17/EK irányelvek valósítottak meg. Helyénvaló tehát a 89/665/EGK és a 92/13/EGK irányelveket a szükséges mértékben pontosítani a közösségi jogalkotó által célul kitűzött eredmények elérése érdekében.

3. A felfedezett gyenge pontok közé sorolható többek között a közbeszerzési szerződés odaítélésről szóló döntés és az érintett szerződés megkötése közötti időszakban hatékony jogorvoslatot lehetővé tevő határidő hiánya, amely egyes esetekben ahhoz vezet, hogy az odaítélésről szóló vitatott döntés következményeit visszafordíthatatlanná tenni kívánó ajánlatkérők a szerződés minél gyorsabb aláírására törekednek. E gyenge pont orvoslására – amely súlyos akadályát képezi az érintett részvételre jelentkezők, illetve az ajánlattevők hatékony jogi védelmének – helyénvaló egy felfüggesztő hatályú, „standstill” típusú minimum határidő előírása, amelynek célja, hogy ésszerű ideig elhalassza az érintett szerződés megkötését függetlenül attól, hogy ez a szerződés aláírásakor bekövetkezik-e.

4. Tekintettel arra, hogy össze kell egyeztetni a gyors szerződés-odaítélési eljárásokat és a hatékony nemzeti jogorvoslati eljárásokat – amelyet valamennyi érdekelt fél elismer – helyénvaló a felfüggesztő hatályú, ésszerű minimum határidő – amely igazodik az időbeli korlátokhoz és az egyes eljárások megindítására jellemző többé-kevésbé összetett körülményekhez – betartására irányuló kötelezettséget párosítani a jogorvoslati kérelmet benyújtani kívánó valamennyi személy számára nélkülözhetetlen információknak a rendelkezésre álló leggyorsabb kommunikációs eszköz révén való eljuttatására irányuló kötelezettséggel. Ezen információk között találhatók többek között – összefoglalt formában – a 2004/17/EK és a 2004/18/EK irányelvekben előírt indokolások.

5. Mivel a 2004/17/EK és a 2004/18/EK irányelvek a közbeszerzési eljárások korszerűsítésére és egyszerűsítésére törekednek, helyénvaló a felfüggesztő hatályú minimum határidő betartására vonatkozó kötelezettséget azon körülményekre korlátozni, amikor a szerződést elnyerőtől eltérő egyéb gazdasági szereplők az átláthatóság és a versenyen alapuló szerződés-odaítélés tekintetében ésszerűen hivatkoznak a közbeszerzésre vonatkozó közösségi rendelkezések megsértésére.

6. Az ilyen felfüggesztő hatályú minimum határidő nem alkalmazható sem a 2004/17/EK és a 2004/18/EK irányelv szerinti rendkívüli sürgősség fennállásakor, sem az ezen irányelvek által kifejezetten kizárt szerződések esetében.

7. Mindazonáltal a jogellenes közvetlen szerződés-odaítélés elismert súlyosságára tekintettel, és annak érdekében, hogy valamennyi érdekelt személy hatékony jogi védelemben részesüljön, helyénvaló egy, az átláthatóság követelményével párosított felfüggesztő hatályú minimum határidő alkalmazása a 2004/17/EK és a 2004/18/EK irányelvekben szereplő kivételeknek megfelelően közzététel és előzetes pályázati eljárás mellőzésével, közvetlenül megkötött közbeszerzési szerződések esetében, valamint minden olyan esetben, amikor az ajánlatkérő szerv közvetlenül, közzététel és előzetes pályázati eljárás mellőzésével olyan szerződést ítél oda tőle jogilag független személynek, amelynek összege meghaladja az ugyanezen irányelvekben meghatározott határértékeket. A Bíróság C-26/03 sz. Stadt Halle ügyben[9] hozott ítélete szerinti, az átláthatóság követelményével párosított felfüggesztő hatályú határidő alkalmazása hatékony küzdelmet kell, hogy jelentsen a jogellenes közvetlen szerződés-odaítélés ellen, hiszen a közbeszerzésre vonatkozó közösségi jog ajánlatkérő általi legsúlyosabb megsértéséről van szó.

8. Mivel ezen irányelv szabja meg a hatékony jogorvoslat gyakorlásához elengedhetetlen felfüggesztő hatályú minimum határidő hosszát, helyénvaló a 89/665/EGK és a 92/13/EGK irányelv vonatkozó rendelkezéseinek összhangját biztosítani annak érdekében, hogy a szerződés megkötése előtti jogorvoslatot lehetővé tevő rendelkezések egészének hatékonyságát ne érje sérelem.

9. Amikor egy tagállam azt írja elő, hogy a jogorvoslattal élni kívánó személy értesítse szándékáról az ajánlatkérő szervet, különösen indokolt, hogy ezen információnak az ajánlatkérő szerv részére való megküldése és a jogorvoslati kérelem benyújtásának időpontja között ne legyen további minimum határidő előírva. Abban az esetben, amikor egy tagállam azt követeli meg, hogy az érintett személy először az ajánlatkérő szervhez nyújtson be jogorvoslati kérelmet szintén indokolt, hogy ésszerű minimum határidő álljon e személy rendelkezésére ahhoz, hogy a szerződés megkötése előtt fordulhasson az illetékes jogorvoslati szervhez, amennyiben fellebbezni kíván az ajánlatkérő szerv válasza vagy annak hiánya ellen.

10. Amennyiben a jogorvoslatot röviddel a felfüggesztő hatályú minimum határidő lejárta előtt nyújtják be, ez nem foszthatja meg a jogorvoslati eljárások lefolytatásáért felelős szervet az eljáráshoz – nevezetesen a szerződéskötést elhalasztó határidő meghosszabbításához – szükséges minimális időtől. Szükség van tehát egy független felfüggesztő hatályú határidőre, amely a jogorvoslati eljárásokért felelős szervhez való fordulás tényével kezdődik, és amely minden esetben lehetővé teszi, hogy ez utóbbi szerv rövid, de ésszerű határidőn belül eljárjon.

11. A rendelkezések egésze hatékonyságának biztosítása érdekében szintén indokolt, hogy a vonatkozó információk eljuttatása és a vonatkozó jogorvoslati kérelmek benyújtása a leggyorsabb kommunikációs eszközök útján történjen, amelyek alkalmasak a felfüggesztő hatályú minimum határidő alkalmazásának előnyét biztosítani és e tájékoztatás bizonyítékául szolgálhatnak. E körülmények között helyénvaló tehát faxon vagy elektronikus úton való továbbítást előírni, hiszen e kommunikációs eszközök rendelkeznek e jellemzőkkel, sőt valamennyi érintett fél számára egyszerű a használatuk és költségkímélők.

12. Szükséges továbbá biztosítani az összhangot egyrészről a 2004/17/EK és a 2004/18/EK irányelvek hatálya alá tartozó eljárásban az ajánlatkérő szerveknek az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező részvételét megszüntető döntése elleni jogorvoslati kérelem benyújtásának határideje és a felfüggesztő hatályú határidő k között.

13. A jogellenesen odaítélt szerződések minél előbbi aláírására való törekvés ellen fellépő hatékony jogorvoslatok határidejének tiszteletben tartása érdekében és a jogellenesen közvetlenül odaítélt szerződések ellen – amelyet a Bíróság a közbeszerzésre vonatkozó közösségi jognak az ajánlatkérő általi legsúlyosabb megsértésének minősített – helyénvaló a felfüggesztő hatályú minimum határidőt megsértő valamennyi ajánlatkérő szervre hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciót előírni. Figyelemmel arra, hogy a 89/665/EGK és a 92/13/EGK irányelvek szerint a tagállamok biztosítják, hogy az ajánlatkérő szervek jogellenes határozatait a jogorvoslati eljárásokért felelős szervek megsemmisíthessék, helyénvaló, hogy minden, az e határidők megsértésével történő szerződéskötés érvénytelennek minősüljön és a jogorvoslati eljárásokért felelős szerv a jogellenes szerződésekre vonatkozó valamennyi következményt – mint például az ajánlatkérő szerv által esetlegesen kifizetett összegek visszaszolgáltatása – alkalmazza.

14. Mindazonáltal az alkalmazott szankciók arányosságának tiszteletben tartása érdekében indokolt, hogy a tagállamok lehetővé tegyék a jogorvoslati eljárásokért felelős szerv számára, hogy amennyiben az adott különleges körülmények között nem gazdasági természetű közérdekkel kapcsolatos meghatározott kényszerítő vagy kötelező követelmények indokolják, ne nyilvánítsa érvénytelennek a szerződést vagy az idő elteltével bizonyos joghatásait elismerje. Ezenkívül mivel az idő elteltével biztosítani kell az ajánlatkérő szervek által hozott döntésekkel kapcsolatos jogbiztonságot, egy ésszerű, minimum elévülési határidőt kell előírni az olyan jogorvoslati kérelmek vonatkozásában, amelyek a szerződéskötés érvényességét vitatják és az ebből eredő következmények levonását kezdeményezik.

15. A nemzeti jogorvoslatok hatékonyságának ezen irányelv segítségével való megerősítése arra ösztönözné az érintett személyeket, hogy közbenső határozat útján sűrűbben éljenek a szerződés megkötése előtti jogorvoslatokkal. E körülmények között helyénvaló a korrekciós mechanizmust a közbeszerzésre vonatkozó közösségi rendelkezések súlyos megsértésének eseteire korlátozni, és a Bizottságra bízni azt, hogy az érintett tagállam számára az adott eset körülményeit jobban figyelembe vevő ésszerű válaszadási határidőt megszabja.

16. A 92/13/EGK irányelv által előírt önkéntes tanúsítási rendszer, amely lehetővé teszi, hogy az ajánlatkérők időszakos vizsgálatok révén tanúsíttassák közbeszerzési eljárásaik megfelelőségét, tulajdonképpen nem került alkalmazásra, és így nem éri el a közbeszerzésre vonatkozó közösségi jog megsértésének számottevő megelőzésére irányuló célját. A 92/13/EGK irányelvben előírt kötelezettség, mely szerint a tagállamok erre hitelesített, állandóan rendelkezésre álló szerveket biztosítanak, olyan igazgatási fenntartási költséget vonzhat maga után, amely az ajánlatkérők részéről jelentkező valódi igény hiánya miatt már nem indokolt. A fenti okok miatt helyénvaló a tanúsítási rendszer megszüntetése.

17. A 92/13/EGK irányelv által előírt békéltetési eljárás sem igazán keltette fel a gazdasági szereplők érdeklődését, egyrészről mivel önmagában nem teszi lehetővé a jogtalan szerződéskötés időben történő megakadályozására alkalmas ideiglenes kényszerítő intézkedések meghozatalát, másrészről mivel jellegében kevéssé összeegyeztethető az ideiglenes intézkedések elfogadására és a jogtalan döntések megsemmisítésére irányuló jogorvoslatokra vonatkozó igen rövid határidőkkel. Ezenfelül a békéltetési eljárás potenciális hatékonyságát tovább csökkentették azok a nehézségek, amelyek a bármikor rendelkezésre álló és a békéltetésre irányuló kérelmeket igen rövid határidővel kezelni képes független tagállami békéltetők teljes és kellő hosszúságú listájának felállítása során merültek fel. A fenti okok miatt helyénvaló ennek a békéltetési eljárásnak a megszüntetése.

18. Továbbra is indokolt a tagállamok azon kötelezettségének fenntartása, hogy az arányosságot szem előtt tartva rendszeresen információt szolgáltassanak az elérni kívánt céllal arányban álló nemzeti jogorvoslati eljárásaik működéséről, a közbeszerzési tanácsadó bizottságot bevonva az információk terjedelmének és jellegének meghatározásába. Csak ennek az információnak a rendelkezésre bocsátása teheti lehetővé az ezen irányelv keretében bevezetett változtatások hatásainak felmérését a jelentős hatályba léptetési időszak lejártakor.

19. Emiatt a 89/665/EGK és a 92/13/EGK irányelveket ennek megfelelően módosítani kell.

20. Mivel a fenti okok miatt ezen irányelv célkitűzéseit a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezek közösségi szinten tehát jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket fogadhat el a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban. A fenti cikk szerinti arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl a célkitűzéseinek eléréséhez szükséges mértéket, különös tekintettel az eljárási autonómia elvére.

21. Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és figyelembe veszi különösen az Európai Unió alapjogi chartája által elismert elveket. Ezen irányelv célja többek között, hogy biztosítsa a hatékony jogorvoslathoz és pártatlan bírósághoz való jog teljes mértékben való tiszteletben tartását, a charta 47. cikke első és második albekezdésének értelmében,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk 89/665/EGK irányelv

A 89/665/EGK irányelv a következőképpen módosul:

1) Az 1. cikk a következőképpen módosul:

a) az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„1. A tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést annak biztosítása érdekében, hogy a 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (*) hatálya alá tartozó szerződés-odaítélési eljárások tekintetében az ajánlatkérők által hozott döntésekkel szemben az ezen irányelv (2)–(2f) cikkeiben foglalt feltételeknek megfelelően hatékonyan és különösen a lehető leggyorsabban jogorvoslattal lehessen élni azon az alapon, hogy e döntések megsértették a közbeszerzésre vonatkozó közösségi jogot vagy az e jogot átültető nemzeti jogszabályokat.

____________________

(*) HL L 134., 2004.4.30., 114. o.”

b) A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„3. A tagállamok biztosítják, hogy a tagállamok által megállapítandó részletes szabályok szerint legalább mindazon személyeknek legyen lehetőségük jogorvoslati eljárás igénybevételére, akiknek érdekében áll vagy állt egy adott közbeszerzési szerződés elnyerése, és akiknek a jogait vagy jogos érdekeit az állítólagos jogsértés sérti vagy veszélyezteti.”

c) a következő (4) és (5) bekezdéssel egészül ki:

„4. A tagállamok előírhatják, hogy a jogorvoslatot kérő személy faxon vagy elektronikus úton értesítse az ajánlatkérő szervet az állítólagos jogsértésről és jogorvoslatot kérő szándékáról. Ebben az esetben a tagállamok biztosítják, hogy ne legyen minimum határidő előírva az ezen információnak az ajánlatkérő szervekhez való eljuttatása és a jogorvoslati kérelem jogorvoslati eljárásokért felelős szervekhez való benyújtásának időpontja között.A tagállamok azt is előírhatják, hogy az érintett személy először az ajánlatkérő szervhez nyújtsa be keresetét. Ebben az esetben a tagállamok biztosítják, hogy a faxon vagy elektronikus úton benyújtott kereset azonnali felfüggesztő hatállyal bírjon a szerződés megkötésének lehetőségére.A második albekezdésben említett automatikus felfüggesztés az ajánlatkérő szerv által faxon vagy elektronikus úton eljuttatott válasz elküldésének időpontját követő naptól számított legalább öt munkanapig tartó időszak lejártakor szűnik meg.

5. Amennyiben a jogorvoslati kérelem a (4) bekezdésben említett faxon vagy elektronikus úton való küldés vagy annak hiánya körülményeire vonatkozik, a jogorvoslati eljárás lefolytatására jogosult és az ajánlatkérő szervtől független szerv többek között figyelembe vesz minden olyan ésszerű és érdemleges bizonyítékot, amelyekről a jogorvoslati kérelmet benyújtó fél őt értesíti és amelyek megerősítik az elküldés végrehajtását és a címzettek általi átvételt.”

2) A 2. cikk a következőképpen módosul:

a) a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„3. Az 1. cikk (4) bekezdésében és a 2a–2f . cikkben említett esetektől eltekintve a jogorvoslati eljárások nem szükségszerűen azonnali felfüggesztő hatályúak a vonatkozó szerződés-odaítélési eljárások tekintetében.”

b) a következő 3a. cikkel egészül ki:

„3a. Amennyiben az ajánlatkérőtől független szervhez szerződés-odaítélésről szóló határozatra vagy ezt követő határozatra vonatkozó jogorvoslati kérelmet nyújtanak be, a szerv faxon vagy elektronikus úton haladéktalanul tájékoztatja az ajánlatkérőt arról a tényről, hogy a szerv fekvése szerinti tagállam által meghatározott – az érintett információ megküldésének napját követő naptól számított legalább öt munkanapig tartó – időszak lejártáig nem kötheti meg a szerződést. Amennyiben a keresethez csatolt valamennyi melléklet vizsgálatát követően arra a következtetésre jut, hogy nincs helye az említett felfüggesztési időszak meghosszabbításának, a szerv bármikor megszüntetheti a szerződés megkötésének tilalmára vonatkozó kötelezettséget.”

c) A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„4. A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az ideiglenes intézkedések elrendelésének mérlegelésekor a jogorvoslati eljárásokért felelős szerv figyelembe veheti ezen intézkedések várható következményeit valamennyi, nagy valószínűséggel veszélyeztetett érdekre nézve, beleértve a közérdeket, és határozhat úgy, hogy nem hoz ilyen intézkedéseket olyan esetben, amikor azok hátrányai meghaladhatják annak előnyeit.Az első albekezdésben előírt lehetőséggel élő tagállamok nem akadályozhatják meg a 2f . cikk alkalmazását, amennyiben az érintett szerződést az 1. cikk (4) bekezdésének, a 2. cikk ( 3a ) bekezdésének, a 2a–2d. cikknek vagy a 2e . cikknek, illetve a jogorvoslati eljárásokért felelős szerv által elfogadott, a szerződés megkötésének felfüggesztésére vonatkozó határidőt meghosszabbító ideiglenes kiegészítő intézkedésnek a megsértésével kötötték meg.Az ideiglenes intézkedések elrendelésének mellőzéséről szóló határozat nem érinti az ilyen intézkedéseket kérő személy egyéb követeléseit.”

d) a (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„6. Az 1. cikk (4) bekezdésében és a 2a–2f. cikkben említett esetektől eltekintve az (1) bekezdésben említett hatáskör gyakorlásának a szerződés odaítélése után megkötött szerződésre kifejtett hatásait a nemzeti jog határozza meg.Továbbá, kivéve azt az esetet, amikor egy határozatot a kártérítés megítélését megelőzően meg kell semmisíteni, a tagállam rendelkezhet úgy, hogy az 1. cikk (4) bekezdésének, a 2. cikk (3) bekezdésének, a 2a-2e . cikknek vagy a 2f . cikknek megfelelő szerződéskötés után a jogorvoslati eljárásokért felelős szerv hatásköre csak a kártérítésnek a jogsértés károsultja részére történő megítélésére korlátozódik.”

e) A (8) bekezdés első albekezdésében „a Szerződés 177. cikke értelmében bíróság” helyébe „a Szerződés 234. cikke értelmében bíróság” szöveg lép.

3) Az irányelv a következő 2a–2f . cikkel egészül ki:

„2a. cikk

1. A tagállamok az e cikk (2), (3) és a (4) bekezdésében, valamint a 2b., a 2c. és a 2d. cikkben említett minimum feltételeket tiszteletben tartó szükséges rendelkezések elfogadásával biztosítják, hogy az 1. cikk (3) bekezdése szerinti személyek rendelkezésére hatékony jogorvoslatot biztosító határidők álljanak az ajánlatkérő szervek döntései ellen.

2. A 2004/18/EK irányelv hatálya alá tartozó közbeszerzési szerződés odaítéléséről szóló döntést követő szerződéskötésre nem kerülhet sor az érintett ajánlattevőknek a szerződés-odaítélésről szóló határozatról faxon vagy elektronikus úton való tájékoztatását követő naptól számított legalább tíz naptári napig. Az érintett ajánlattevőknek az odaítélésről szóló döntésről való tájékoztatásához csatolni kell a 2004/18/EK irányelv 41. cikke (2) bekezdése szerinti, lényeges indokokat összefoglaló jelentést.

3. A (2) bekezdéstől eltérően a 2004/18/EK irányelv 38. cikkének (8) bekezdése szerinti rendkívüli sürgősség esetében a tagállamok előírhatják, hogy a közbeszerzési szerződés odaítéléséről szóló döntést követő szerződéskötésre nem kerülhet sor az érintett ajánlattevőknek a szerződés-odaítélésről szóló döntésről faxon vagy elektronikus úton való tájékoztatását követő naptól számított legalább hét naptári napig. Ez a határidő automatikusan meghosszabbodik három naptári nappal, amennyiben egy az ezen irányelv 1. cikk (3) bekezdése szerinti személy ezen időszak során faxon vagy elektronikus úton értesíti az érintett ajánlatkérő szervet jogorvoslatot kérő szándékáról. Az érintett ajánlattevőknek az odaítélésről szóló döntésről való tájékoztatásához csatolni kell a 2004/18/EK irányelv 41. cikke (2) bekezdése szerinti, lényeges indokokat összefoglaló jelentést.A tagállamok alkalmazhatják az első albekezdést, amennyiben a 2004/18/EK irányelv 1. cikk (5) bekezdése szerinti keretmegállapodáson alapuló vagy ugynazon irányelv 1. cikk (6) bekezdése szerinti dinamikus beszerzési rendszerek keretében odaítélt szerződésről van szó.

4. A (2) és a (3) bekezdés szerinti határidők nem vonatkoznak a 2004/18/EK irányelv 31. cikke 1. pontjának c) alpontja szerinti rendkívüli sürgősség fennállása esetére.

2b. cikk

A tagállamok előírhatják, hogy a 2a. cikk (2) és (3) bekezdése szerinti határidők nem vonatkoznak az alábbi esetekre:

a) amennyiben egyetlen gazdasági szereplővel megkötött keretmegállapodáson alapuló szerződésekről van szó, a 2004/18/EK irányelv 32. cikkének (3) bekezdése értelmében;

b) amennyiben több gazdasági szereplővel kötött keretmegállapodáson alapuló szerződésekről van szó, amelyeket a keretmegállapodásban megállapított feltételek alkalmazásával, verseny újbóli megnyitása nélkül ítélnek oda, a 2004/18/EK irányelv 32. cikke (4) bekezdése második albekezdésének első gondolatjele értelmében;

c) amennyiben nyílt eljárás keretében történő szerződés-odaítélésről van szó a 2004/18/EK irányelv 1. cikke (11) bekezdésének a) pontja értelmében, és az ajánlatkérő csak attól az ajánlattevőtől kapott ajánlatot, amelynek odaítélte a szerződést;

d) amennyiben meghívásos eljárás keretében történő szerződés-odaítélésről van szó a 2004/18/EK irányelv 1. cikke (11) bekezdésének b) pontja értelmében, és a szerződést elnyerő gazdasági szereplő kivételével valamennyi ajánlattételre felhívott gazdasági szereplő már tárgyát képezte az ajánlatkérő olyan döntésének, amely ellen jogorvoslattal lehet élni, és amely az eljárásban való részvételüknek az érintett szerződés bírálati szempontjain kívül álló okok miatt vet véget;

e) amennyiben tárgyalásos eljárás keretében történő szerződés-odaítélésről van szó a 2004/18/EK irányelv 1. cikke (11) bekezdésének d) pontja értelmében, és a szerződést elnyerő gazdasági szereplő kivételével valamennyi érdeklődést mutató gazdasági szereplő, amellyel konzultációra került sor, már tárgyát képezte az ajánlatkérő olyan döntésének, amely ellen jogorvoslattal lehet élni, és amely az eljárásban való részvételüknek az érintett szerződés bírálati szempontjain kívül álló okok miatt vet véget.

2c. cikk

1. Amennyiben a tagállamok azt írják elő, hogy a 2004/18/EK irányelv hatálya alá tartozó szerződés-odaítélési eljárás keretében vagy azzal kapcsolatban az ajánlatkérő által hozott döntés elleni valamennyi jogorvoslatot meghatározott határidő lejárta előtt kell benyújtani, ez a határidő nem lehet rövidebb az érintett ajánlattevőknek vagy részvételre jelentkezőknek a szerződés-odaítélésről szóló döntésről faxon vagy elektronikus úton való tájékoztatását követő naptól számított legalább tíz naptári napnál. Az érintett ajánlattevőknek vagy részvételre jelentkezőknek az ajánlatkérő szerv e döntéséről való tájékoztatásához csatolni kell a 2004/18/EK irányelv 41. cikke (2) bekezdése szerinti, lényeges indokokat összefoglaló jelentést.

2. Azok a tagállamok, amelyek élnek a 2a. cikk (3) bekezdésében meghatározott lehetőséggel, előírhatják, hogy az (1) bekezdés szerinti jogorvoslatot az érintett ajánlattevőknek vagy részvételre jelentkezőknek a szerződés-odaítélésről szóló döntésről faxon vagy elektronikus úton való tájékoztatását követő naptól számított hét naptári napnál nem rövidebb határidőn belül kell benyújtani.Ez a határidő automatikusan meghosszabbodik három naptári nappal, amennyiben egy az 1. cikk (3) bekezdése szerinti személy ezen időszak során faxon vagy elektronikus úton értesíti az ajánlatkérő szervet jogorvoslatot kérő szándékáról.Az érintett ajánlattevőknek vagy részvételre jelentkezőknek az ajánlatkérő szerv e döntéséről való tájékoztatásához csatolni kell a 2004/18/EK irányelv 41. cikke (2) bekezdése szerinti, lényeges indokokat összefoglaló jelentést.

2d. cikk

Amennyiben a jogorvoslati kérelem a tájékoztatásnak a 2a. és a 2c. cikk szerinti faxon vagy elektronikus úton való megküldése vagy annak hiánya körülményeire vonatkozik, a jogorvoslati eljárás lefolytatására jogosult szerv figyelembe vesz többek között minden olyan ésszerű és érdemleges bizonyítékot, amelyről őt az ajánlatkérő szerv az általa végrehajtott megküldéssel és e küldeménynek az érintett ajánlattevő vagy a részvételre jelentkező általi kézhezvételével kapcsolatban tájékoztatja.

2e. cikk

1. A tagállamok biztosítják a jogellenesen közvetlenül megkötött szerződések elleni, az 1. cikk és a 2. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontja szerinti ideiglenes intézkedés hozatalára és a megsemmisítésre irányuló jogorvoslatok hatékony alkalmazását, az e cikk (2), (3) és (4) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelően.

2. Amennyiben az ajánlatkérő szerv a hatályos közösségi jogot figyelembe véve úgy véli, hogy jogában áll az ajánlati felhívás közzétételét és előzetes versenyt magában foglaló formális eljárást mellőzni egy olyan közbeszerzési szerződés esetében, amelynek összege meghaladja a 2004/18/EK irányelvben meghatározott vonatkozó határértéket, ezen ajánlatkérő szerv a vonatkozó szerződés megkötését megelőzően köteles az alábbi két intézkedést meghozni:

a) a szerződés odaítélésről szóló olyan döntés elfogadása, amelynek nincs szerződéses joghatása, és amely ellen az 1. cikk és a 2. cikk értelmében jogorvoslat benyújtásának van helye;

b) olyan hirdetmény közzététele, amely kellő nyilvánosságot biztosít és tartalmazza legalább az ezen irányelv mellékletében említett információkat.

A 2004/18/EK irányelv 35. cikke (4) bekezdésének és 36. cikkének megfelelő hirdetmény közzététele eleget tesz az e bekezdés b) pontjában meghatározott követelményeknek.

3. A (2) bekezdés szerinti szerződés-odaítélésről szóló döntést követő szerződéskötésre csak a (2) bekezdés b) pontjában említett hirdetmény kötelező közzétételének napját követő naptól számított legalább tíz naptári nap elteltével kerülhet sor.

4. A (2) és a (3) bekezdés nem vonatkozik sem a 2004/18/EK irányelv 31. cikke 1. pontjának c) alpontja szerinti rendkívüli sürgősség esetére, sem a 12–18. cikk értelmében kifejezetten kizárt szerződésekre.

2f. cikk

1. A tagállamok biztosítják egyrészről az 1. cikk (4) bekezdésében és a 2a. cikk (2) és (3) bekezdésében előírt határidő, valamint másrészről a 2 e. cikk tiszteletben tartását, az e cikk (2), (3) és (4) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelően.

2. Az (1) bekezdés sérelmével létrejött szerződéskötés érvénytelen.

3. A (2) bekezdéstől eltérően a tagállamok előírhatják, hogy az (1) bekezdés rendelkezéseinek megsértésével megkötött szerződés az érintett felek között vagy harmadik személyekre nézve mégis bírjon meghatározott joghatással, a szerződés tényleges megkötésének napjától számított legalább 6 hónapot kitevő elévülési idő elteltének tényéből eredően.Az (1) albekezdésben foglalt eltérés az (1) bekezdés megsértésével történő szerződéskötés megállapítására és az ebből eredő jogkövetkezmények meghatározására irányuló jogorvoslat keretében is alkalmazható, amennyiben az ajánlatkérő szervtől független jogorvoslati szerv azt állapítja meg, hogy az adott esetben közérdekkel kapcsolatos nem gazdasági természetű meghatározott kényszerítő vagy kötelező követelmények tiszteletben tartása végett indokolt a szerződés egyes joghatásainak fenntartása.

4. A tagállamok szankciórendszert határoznak meg annak érdekében, hogy akkor se maradjon jogkövetkezmény nélkül az (1) bekezdés rendelkezéseinek megsértésével létrejött szerződéskötés, amikor a (3) bekezdésben meghatározott körülmények teljesülnek, vagy amikor a 2004/18/EK irányelv 31. cikke 1. pontjának c) alpontja szerinti rendkívüli sürgősség esetére hivatkozik egy ajánlatkérő szerv, holott nem teljesül az e rendelkezésben meghatározott valamennyi feltétel.A szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.A tagállamok e rendelkezésekről legkésőbb (ennek az irányelvnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő 18 hónap elteltével) és az azokat érintő valamennyi későbbi módosításról pedig haladéktalanul értesítik a Bizottságot.”A 3. cikk a következőképpen módosul:

a) az (1) és a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„1. A Bizottság akkor alkalmazhatja a (2)–(5) bekezdésben meghatározott eljárást, amennyiben a szerződés megkötését megelőzően úgy véli, hogy a közbeszerzésre vonatkozó közösségi rendelkezéseket súlyosan megsértették egy, a 2004/18/EK irányelv hatálya alá tartozó szerződés-odaítélési eljárás során.

2. A Bizottság értesíti az érintett tagállamot és ajánlatkérőt azokról az okokról, amelyek alapján úgy véli, hogy súlyos jogsértés történt, valamint kéri a jogsértés orvosolását.Az érintett tagállam számára ésszerű határidőt szab a válaszadásra, az adott eset körülményeit is figyelembe véve.”

b) a (3) bekezdésben a bevezető mondat helyébe a következő szöveg lép:„A (2) bekezdésben említett határidőn belül az érintett tagállam közli a Bizottsággal:”

5) A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„4. cikk

1. A tagállamok minden évben tájékoztatják a Bizottságot nemzeti jogorvoslati eljárásaik előző naptári évi működéséről. Az információk tárgyát és jellegét a Bizottság határozza meg a közbeszerzési tanácsadó bizottsággal való egyeztetés alapján.

2. A Bizottság a [ ennek az irányelvnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő 18 hónap elteltétől ] számított hat éves időszak eltelte előtt a közbeszerzési tanácsadó bizottsággal együttműködve felülvizsgálja ezen irányelv rendelkezéseinek a végrehajtását, és amennyiben szükséges, módosításokra tesz javaslatot.”

6) A szöveg kiegészül az ezen irányelv I. mellékletében szereplő melléklettel.

2. cikk 92/13/EGK irányelv

A 92/13/EGK irányelv a következőképpen módosul:

1) az 1. cikk a következőképpen módosul:

a) az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„1. A tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést annak biztosítása érdekében, hogy a 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (*) hatálya alá tartozó szerződés-odaítélési eljárások tekintetében az ajánlatkérők által hozott döntésekkel szemben az ezen irányelv 2–2f. cikkben foglalt feltételeknek megfelelően hatékonyan és különösen a lehető leggyorsabban jogorvoslattal lehessen élni azon az alapon, hogy e döntések megsértették a közbeszerzésre vonatkozó közösségi jogot vagy az e jogot átültető nemzeti jogszabályokat.

_______________________

(*) HL L 134., 2004.4.30., 1. o.”

b) A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„3. A tagállamok biztosítják, hogy a tagállamok által megállapítandó részletes szabályok szerint legalább mindazon személyeknek legyen lehetőségük jogorvoslati eljárás igénybevételére, akiknek érdekében áll vagy állt egy adott közbeszerzési szerződés elnyerése, és akiknek jogait vagy jogos érdekeit az állítólagos jogsértés sérti vagy veszélyezteti.”

c) a következő (4) és (5) bekezdéssel egészül ki:

„4. A tagállamok előírhatják, hogy a jogorvoslatot kérő személy faxon vagy elektronikus úton értesítse az ajánlatkérőt az állítólagos jogsértésről és jogorvoslatot kérő szándékáról. Ebben az esetben a tagállamok biztosítják, hogy ne legyen minimum határidő előírva ezen információnak az ajánlatkérőhöz való eljuttatása és a jogorvoslati kérelem jogorvoslati eljárásokért felelős szervek előtti benyújtásának időpontja között.A tagállamok azt is előírhatják, hogy az érintett személy először az ajánlatkérőhöz nyújtsa be keresetét. Ebben az esetben a tagállamok biztosítják, hogy a faxon vagy elektronikus úton benyújtott kereset azonnali felfüggesztő hatállyal bírjon a szerződés megkötésének lehetőségére.A második albekezdésben említett automatikus felfüggesztés az ajánlatkérő szerv faxon vagy elektronikus úton eljuttatott válasz elküldésének időpontját követő naptól számított legalább öt munkanapig tartó időszak lejártakor szűnik meg.

5. Amennyiben a jogorvoslati kérelem a (4) bekezdésben említett faxon vagy elektronikus úton való küldés vagy annak hiánya körülményeire vonatkozik, a jogorvoslati eljárás lefolytatására jogosult és az ajánlatkérőtől független szerv figyelembe vesz többek között minden olyan ésszerű és érdemleges bizonyítékot, amelyről a jogorvoslati kérelmet benyújtó fél őt értesíti és amelyek megerősítik az elküldés végrehajtását és a címzettek általi átvételt.”

2) a 2. cikk a következőképpen módosul:

a) a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„3. Az 1. cikk (4) bekezdésében és a 2a–2f. cikkben említett esetektől eltekintve a jogorvoslati eljárások nem szükségszerűen azonnali felfüggesztő hatályúak a vonatkozó szerződés-odaítélési eljárások tekintetében.

b) a szöveg következő 3a. cikkel egészül ki:

„3a. Amennyiben az ajánlatkérőtől független szervhez szerződés-odaítélésről szóló határozatra vagy ezt követő határozatra vonatkozó jogorvoslati kérelmet nyújtanak be, a szerv faxon vagy elektronikus úton haladéktalanul tájékoztatja az ajánlatkérőt arról a tényről, hogy a szerv fekvése szerinti tagállam által meghatározott időszak lejártáig nem kötheti meg a szerződést. Ez a határidő legalább az érintett információ megküldésének napját követő naptól számított öt munkanapig tart. Amennyiben a keresethez csatolt valamennyi melléklet vizsgálatát követően arra a következtetésre jut, hogy nincs helye az említett időszak meghosszabbításának, a szerv bármikor megszüntetheti a szerződés megkötésének tilalmára vonatkozó kötelezettséget.”

c) A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„4. A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az ideiglenes intézkedések elrendelésének mérlegelésekor a jogorvoslati eljárásokért felelős szerv figyelembe veheti ezen intézkedések várható következményeit valamennyi, nagy valószínűséggel veszélyeztetett érdekre nézve, beleértve a közérdeket, és határozhat úgy, hogy nem hoz ilyen intézkedéseket olyan esetben, amikor azok hátrányai meghaladhatják annak előnyeit.Az első albekezdésben foglalt lehetőséggel élő tagállamok nem akadályozhatják meg a 2f. cikk alkalmazását, amennyiben az érintett szerződést az 1. cikk (4) bekezdésének, a 2. cikk (3a) bekezdésének vagy a 2a–2e. cikknek illetve a jogorvoslati eljárásokért felelős szerv által elfogadott, a szerződés megkötésének felfüggesztésére vonatkozó határidőt meghosszabbító ideiglenes kiegészítő intézkedés megsértésével kötötték meg.Az ideiglenes intézkedések elrendelésének mellőzéséről szóló határozat nem érinti az ilyen intézkedéseket kérő személy egyéb követeléseit.”

d) a (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„6. Az 1. cikk (4) bekezdésében és a 2a–2f. cikkben említett esetektől eltekintve az e cikk (1) bekezdése szerinti hatáskör gyakorlásának a szerződés odaítélése után megkötött szerződésre kifejtett hatásait a nemzeti jog határozza meg.Továbbá, kivéve azt az esetet, amikor egy határozatot a kártérítés megítélését megelőzően meg kell semmisíteni, a tagállam rendelkezhet úgy, hogy az 1. cikk (4) bekezdésének, a 2. cikk (3) bekezdésének, a 2a-2f. cikknek megfelelő szerződéskötés után a jogorvoslati eljárásokért felelős szerv hatásköre csak a kártérítésnek a jogsértés károsultja részére történő megítélésére korlátozódik.”

e) a (9) bekezdés első albekezdésében „a Szerződés 177. cikke értelmében bíróság” helyébe „a Szerződés 234. cikke értelmében bíróság” szöveg lép.

3) Az irányelv a következő 2a–2f. cikkel egészül ki:

„2a. cikk

1. A tagállamok az e cikk a (2), (3) és a (4) bekezdésében, valamint a 2b., a 2c. és a 2d. cikkben említett minimum feltételeket tiszteletben tartó szükséges rendelkezések elfogadásával biztosítják, hogy az 1. cikk (3) bekezdése szerinti személyek hatékony jogorvoslati határidőkkel rendelkezzenek az ajánlatkérők döntései ellen.

2. A 2004/17/EK irányelv hatálya alá tartozó közbeszerzési szerződés odaítéléséről szóló döntést követő szerződéskötésre nem kerülhet sor az érintett ajánlattevőknek a szerződés-odaítélésről szóló határozatról faxon vagy elektronikus úton való tájékoztatását követő naptól számított legalább tíz naptári napig. Az érintett ajánlattevőknek az odaítélésről szóló döntésről való tájékoztatásához csatolni kell a 2004/17/EK irányelv 49. cikke (2) bekezdése szerinti, a fontos indokokat összefoglaló jelentést.

3. A (2) bekezdéstől eltérően, a 2004/17/EK irányelv 45. cikke (8) bekezdése szerinti legrövidebb határidők esetében a tagállamok előírhatják, hogy a közbeszerzési szerződés odaítéléséről szóló döntést követő szerződéskötésre nem kerülhet sor az érintett ajánlattevőknek a szerződés-odaítélésről szóló döntésről faxon vagy elektronikus úton való tájékoztatását követő naptól számított legalább hét naptári napig. Ez a határidő automatikusan meghosszabbodik három naptári nappal, amennyiben egy az ezen irányelv 1. cikk (3) bekezdése szerinti személy ezen időszak során faxon vagy elektronikus úton értesíti az érintett ajánlatkérőt jogorvoslatot kérő szándékáról. Az érintett ajánlattevőknek az odaítélésről szóló döntésről való tájékoztatásához csatolni kell a 2004/17/EK irányelv 49. cikke (2) bekezdése szerinti, lényeges indokokat összefoglaló jelentést.A tagállamok alkalmazhatják az első albekezdést, amennyiben a 2004/17/EK irányelv 1. cikkének (4) bekezdése és 14. cikkének (2) és (3) bekezdése értelmében keretmegállapodáson alapuló vagy az ugyanezen irányelv 1. cikk (5) bekezdése vagy 15. cikke értelmében dinamikus beszerzési rendszerek keretében odaítélt szerződésről van szó.

4. A (2) és a (3) bekezdés szerinti határidők nem vonatkoznak a 2004/17/EK irányelv 40. cikke (3) bekezdésének d) pontja szerinti rendkívüli sürgősség fennállása esetére.

2 b. cikk

1. A tagállamok előírhatják, hogy a 2a. cikk (2), (3) bekezdése szerinti határidők nem vonatkoznak az alábbi esetekre:

a) amennyiben egyetlen gazdasági szereplővel megkötött keretmegállapodáson alapuló szerződésről van szó a 2004/17/EK irányelv 14. cikkének (2) bekezdése és a 40. cikk (3) bekezdésének i) pontja értelmében;

b) amennyiben nyílt eljárás keretében történő szerződés-odaítélésről van szó a 2004/17/EK irányelv 1. cikke (9) bekezdésének a) pontja értelmében, és az ajánlatkérő csak attól az ajánlattevőtől kapott ajánlatot, amelynek odaítélte a szerződést;

c) amennyiben meghívásos eljárás keretében történő szerződés-odaítélésről van szó a 2004/17/EK irányelv 1. cikke (9) bekezdésének b) pontja értelmében, és a szerződést elnyerő gazdasági szereplő kivételével valamennyi ajánlattételre felhívott gazdasági szereplő már tárgyát képezte az ajánlatkérő olyan döntésének, amely ellen jogorvoslattal lehet élni, és amely az eljárásban való részvételüknek az érintett szerződés bírálati szempontjain kívül álló okok miatt vet véget;

d) amennyiben tárgyalásos eljárás keretében történő szerződés-odaítéléstől van szó, a 2004/17/EK irányelv 1. cikke (9) bekezdésének c) pontja értelmében, és a szerződést elnyerő gazdasági szereplő kivételével valamennyi érdeklődést mutató gazdasági szereplő, amellyel konzultációra került sor már tárgyát képezte az ajánlatkérő olyandöntésének, amely ellen jogorvoslattal lehet élni, és amely az eljárásban való részvételüknek az érintett szerződés bírálati szempontjain kívül álló okok miatt vet véget.

2c. cikk

1. Amennyiben a tagállamok azt írják elő, hogy, a 2004/17/EK irányelv hatálya alá tartozó szerződés-odaítélési eljárás keretében vagy azzal kapcsolatban az ajánlatkérő által hozott döntés elleni valamennyi jogorvoslatot meghatározott határidő lejárta előtt kell benyújtani, ez a határidő nem lehet rövidebb az érintett részvételre jelentkezőknek vagy ajánlattevőknek a szerződés-odaítélésről szóló döntésről l faxon vagy elektronikus úton való tájékoztatását követő naptól számított tíz naptári napnál. Az érintett ajánlattevőknek vagy a részvételre jelentkezőknek az e döntésről való tájékoztatásához csatolni kell a 2004/17/EK irányelv 49. cikke (2) bekezdése szerinti, lényeges indokokat összefoglaló jelentést.

2. Azok a tagállamok, amelyek élnek a 2a. cikk (3) bekezdésében meghatározott lehetőséggel, előírhatják, hogy az ezen cikk (1) bekezdése szerinti jogorvoslatot az érintett ajánlattevőknek vagy észvételre jelentkezőknek a szerződés-odaítélésről szóló döntésről faxon vagy elektronikus úton való tájékoztatását követő naptól számított hét naptári napnál nem rövidebb határidőn belül kell benyújtani.

Ez a határidő automatikusan meghosszabbodik három naptári nappal, amennyiben egy az 1. cikk (3) bekezdése szerinti személy ezen időszak során faxon vagy elektronikus úton értesíti az ajánlatkérőt jogorvoslatot kérő szándékáról.

Az érintett ajánlattevőknek vagy a részvételre jelentkezőknek az ajánlatkérő e döntéséről való tájékoztatásához csatolni kell a 2004/17/EK irányelv 49. cikke (2) bekezdése szerinti, lényeges indokokat összefoglaló jelentést.

2d. cikk

Amennyiben a jogorvoslati kérelem a tájékoztatásnak a 2a. és a 2c. cikk szerinti faxon vagy elektronikus úton való elküldése vagy annak hiánya körülményeire vonatkozik, a jogorvoslati eljárás lefolytatására jogosult szerv figyelembe vesz többek között minden olyan ésszerű és érdemleges bizonyítékot, amelyről őt az ajánlatkérő az általa végrehajtott elküldéssel és e küldeménynek az érintett ajánlattevő vagy a részvételre jelentkező általi kézhezvételével kapcsolatban értesíti.

2e. cikk

1. A tagállamok biztosítják a jogellenesen közvetlenül megkötött szerződések elleni, az 1. cikk és a 2. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontja szerinti ideiglenes intézkedés hozatalára és a megsemmisítésre irányuló jogorvoslatok hatékony alkalmazását, az e cikk (2), (3) és (4) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelően.

2. Amennyiben az ajánlatkérő a hatályos közösségi jogot figyelembe véve úgy véli, hogy jogában áll az ajánlati felhívás közzétételét és előzetes versenyt magában foglaló formális eljárást mellőzni egy olyan közbeszerzési szerződés esetében, amelynek összege meghaladja a 2004/17/EK irányelvben meghatározott vonatkozó határértéket, ezen ajánlatkérő a vonatkozó közbeszerzési szerződés megkötését megelőzően köteles az alábbi két intézkedést meghozni:

a) a szerződés odaítélésről szóló olyan döntés elfogadása, amelynek nincs joghatása a szerződésre, és amely ellen ezen irányelv 1. és 2. cikke értelmében jogorvoslat benyújtásának van helye;

b) olyan hirdetmény közzététele, amely kellő nyilvánosságot biztosít és tartalmazza legalább az ezen irányelv mellékletében említett információkat.

A 2004/17/EK irányelv 43. cikkének és 44. cikkének megfelelő hirdetmény közzététele eleget tesz az e bekezdés b) pontjában meghatározott követelményeknek.

3. A (2) bekezdés szerződés-odaítélésről szóló döntést követő szerződéskötésre csak a (2) bekezdés b) pontjában említett hirdetmény kötelező közzétételének napjától számított legalább tíz naptári nap elteltével kerülhet sor.

4. A (2) és a (3) bekezdés nem vonatkozik sem a 2004/17/EK irányelv 40. cikke (3) bekezdésének d) pontja szerinti rendkívüli sürgősség esetére, sem a 19–26. cikk értelmében kifejezetten kizárt szerződésekre.

2f. cikk

1. A tagállamok biztosítják egyrészről az 1. cikk (4) bekezdésében és a 2a. cikk (2) és (3) bekezdésében előírt határidő, valamint másrészről a 2 e. cikk tiszteletben tartását, az e cikk (2), (3) és (4) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelően.

2. Az (1) bekezdés sérelmével létrejött szerződéskötés érvénytelen.

3. A (2) bekezdéstől eltérően a tagállamok előírhatják, hogy az (1) bekezdés rendelkezéseinek megsértésével megkötött szerződés az érintett felek között vagy harmadik személyekre nézve mégis bírjon meghatározott joghatással, a szerződés tényleges megkötésének napjától számított legalább hat hónapot kitevő elévülési idő elteltének tényéből eredően.Az (1) albekezdésben foglalt eltérés az (1) bekezdés megsértésével történő szerződéskötés megállapítására és az ebből eredő jogkövetkezmények meghatározására irányuló jogorvoslat keretében is alkalmazható, amennyiben az ajánlatkérőtől független jogorvoslati szerv azt állapítja meg, hogy az adott esetben közérdekkel kapcsolatos nem gazdasági természetű meghatározott kényszerítő vagy kötelező követelmények tiszteletben tartása végett indokolt a szerződés egyes joghatásainak fenntartása.

4. A tagállamok szankciórendszert határoznak meg annak érdekében, hogy akkor se maradjon jogkövetkezmény nélkül az (1) bekezdés rendelkezéseinek megsértésével létrejött szerződéskötés, amikor a (3) bekezdésben meghatározott körülmények teljesülnek vagy amikor a 2004/17/EK irányelv 40. cikke (3) bekezdésének d) pontja szerinti rendkívüli sürgősség esetére hivatkozik egy ajánlatkérő szerv, holott nem teljesül az e rendelkezésben meghatározott valamennyi feltétel.

A szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.

A tagállamok e rendelkezésekről legkésőbb (ennek az irányelvnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő 18 hónap elteltével) és az azokat érintő valamennyi későbbi módosításról pedig haladéktalanul értesítik a Bizottságot.”

4) A 3–7. cikket el kell hagyni.

5) A 8. cikk a következőképpen módosul:

a) Az (1) és a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„1. A Bizottság akkor alkalmazhatja a (2)–(5) bekezdésben meghatározott eljárásokat, amennyiben úgy véli, hogy a közbeszerzésre vonatkozó közösségi rendelkezéseket súlyosan megsértették a 2004/17/EK irányelv hatálya alá tartozó szerződés-odaítélési eljárás során, vagy az említett irányelv 27. cikkének a) pontját illetően azon ajánlatkérők esetében, amelyekre az említett rendelkezés vonatkozik.

2. A Bizottság értesíti az érintett tagállamot és ajánlatkérőt azokról az okokról, amelyek alapján azt a következtetést vonta le, hogy súlyos jogsértés történt, és kéri, hogy a jogsértést megfelelő eszközökkel orvosolják.Az érintett tagállam számára ésszerű határidőt szab a válaszadásra, az adott eset körülményeit is figyelembe véve.”

b) A (3) bekezdésben a bevezető mondat helyébe a következő szöveg lép:

„3. A (2) bekezdésben említett határidőn belül az érintett tagállam közli a Bizottsággal:”

6) A 9–11. cikkeket el kell hagyni.

7) A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„12. cikk

1. A tagállamok minden évben tájékoztatják a Bizottságot nemzeti jogorvoslati eljárásaik előző naptári évi működéséről. Az információk tárgyát és jellegét a Bizottság határozza meg a közbeszerzési tanácsadó bizottsággal folytatott egyeztetés alapján.

2. A Bizottság (ennek az irányelvnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő 18 hónap elteltétől) számított hat éves időszak eltelte előtt a közbeszerzési tanácsadó bizottsággal együttműködve felülvizsgálja ezen irányelv rendelkezéseinek a végrehajtását, és amennyiben szükséges, módosításokra tesz javaslatot.”

8) A szöveg kiegészül az ezen irányelv II. mellékletében szereplő melléklettel.

3. cikk Átültetés

1. A tagállamok legkésőbb (ennek az irányelvnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő 18 hónap elteltével) hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Haladéktalanul eljuttatják a Bizottsághoz az említett rendelkezések szövegét, valamint az említett rendelkezések és ezen irányelv közötti megfelelést leíró táblázatot.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. E hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

2. A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

4. cikk Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

5. cikk Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

Az Európai Parlament részéről A Tanács részéről

az elnök az elnök

[…] […]

I. MELLÉKLET

„MELLÉKLET

Minimális információ, amelyet a 2e. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett hirdetménynek tartalmaznia kell

- név, cím, az ajánlatkérő szerv összekötője/ összekötői;

- a szerződés ajánlatkérő szerv általi megnevezése;

- a szerződés típusa (építési beruházás / árubeszerzés / szolgáltatásnyújtás) és a végrehajtás, a szállítás vagy a szolgáltatásnyújtás helye;

- a szerződés rövid ismertetése;

- a közös közbeszerzési szójegyzékben (CPV) szereplő besorolás;

- az odaítélt szerződés végső teljes értéke;

- az szerződés odaítéléséről szóló döntés időpontja;

- a 2004/18/EK irányelv 31. cikkében szereplő eset(ek)re hivatkozva, illetve a vonatkozó közösségi jognak megfelelő bármely egyéb módon annak igazolása, hogy miért nem került sor ajánlati felhívás közzétételét és előzetes versenyt magába foglaló hivatalos közbeszerzési eljárásra az olyan szerződés esetében, amelynek összege meghaladja az ugyanezen irányelvben meghatározott vonatkozó határértéket;

- azon gazdasági szereplő neve és címe, amelynek odaítélték a szerződést;

- a jogorvoslati eljárás lefolytatására jogosult szerv pontos megnevezése, és a jogorvoslati kérelmek benyújtásának a határideje;

- a szerv megnevezése, amelynél beszerezhetők a jogorvoslati kérelem benyújtására vonatkozó információk.”

II. MELLÉKLET

„MELLÉKLET

Minimális információ, amelyet a 2e. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett hirdetménynek tartalmaznia kell

- név, cím és az ajánlatkérő szerv összekötője/ összekötői;

- a szerződés ajánlatkérő általi megnevezése;

- a szerződés típusa (építési beruházás / árubeszerzés / szolgáltatásnyújtás) és a végrehajtás, a szállítás vagy a szolgáltatásnyújtás helye;

- a szerződés rövid ismertetése;

- a közös közbeszerzési szójegyzékben (CPV) szereplő besorolás;

- az odaítélt szerződés végső teljes értéke;

- az szerződés odaítéléséről szóló döntés időpontja;

- a 2004/17/EK irányelv 40. cikkének (3) bekezdésében szereplő eset(ek)re hivatkozva, illetve a vonatkozó közösségi jognak megfelelő bármely egyéb módon annak igazolása, hogy miért nem került sor ajánlati felhívás közzétételét és előzetes versenyt magába foglaló hivatalos közbeszerzési eljárásra az olyan szerződés esetében, amelynek összege meghaladja a 2004/17/EK irányelvben meghatározott vonatkozó határértéket;

- azon gazdasági szereplő neve és címe, amelynek odaítélték a szerződést;

- a jogorvoslati eljárás lefolytatására jogosult szerv pontos megnevezése, és a jogorvoslati kérelmek benyújtásának a határideje;

- a szerv megnevezése, amelynél beszerezhetők a jogorvoslati kérelem benyújtására vonatkozó információk.”[pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic]

[1] HL C […]., […], […]. o.

[2] HL C […]., […], […]. o.

[3] HL C […]., […], […]. o.

[4] HL C […]., […], […]. o.

[5] HL L 395., 1989.12.30., 33. o. A 92/50/EGK irányelvvel (HL L 209., 1992.7.24., 1. o.) módosított irányelv.

[6] HL L 76., 1992.3.23., 14. o. A legutóbb a 2003. évi Csatlakozási Okmánnyal módosított irányelv.

[7] HL L 134., 2004.4.30., 114. o. A legutóbb a Bizottság 2083/2005/EK rendeletével (HL L 333., 2005.12.20., 28. o.) módosított irányelv.

[8] HL L 134., 2004.4.30., 1. o. A legutóbb a 2083/2005/EK rendelettel módosított irányelv.

[9] EBHT 2005., I-1.o., 39. pont.