HU 
 
 
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE 
(2010. július 12.) 
a Magyar Nemzeti Bankról szóló törv ény jövedelemkorlátozást bevezet ő módosításáról 
(CON/2010/56) 
 Bevezetés és jogalap
 
2010. július 1-jén a magyar Nemzetgazdasági Mini sztérium felkérte az Európai Központi Bankot 
(„EKB”) arra, hogy alkosson véleményt az egyebek közö tt a Magyar Nemzeti Bankról szóló törvényt is 
módosító törvényjavaslatról (a továbbiakban: a törvényjavaslat)1. 
Az EKB-nak a vélemény meghozatalára szo lgáló hatásköre az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődés 
127. cikkének (4) bekezdésén és a 282. cikkének (5 ) bekezdésén, valamint a nemzeti hatóságoknak az 
Európai Központi Bankkal a jogszabálytervezetekr ől folytatott konzultációjáról szóló, 1998. június 29-i 
98/415/EK tanácsi határozat2 2. cikke (1) bekezdésének harmadik francia bekezdésén alapul, mivel a 
törvényjavaslat a Magyar Nemzeti Bankkal („MNB”) ka pcsolatos rendelkezéseket tartalmaz. Az Európai 
Központi Bank eljárási szabályzatának 17.5. cikke els ő mondatával összhangban a Kormányzótanács 
fogadta el ezt a véleményt.  
 
1.  A törvényjavaslat célja 
1.1. A magyar miniszterelnök 2010. június 8-án  bejelentette a kiegye nsúlyozott költségvetés 
megteremtését célzó, 29 intézkedésb ől álló cselekvési tervet. Ezen  intézkedések egyike a havi 
jövedelmek 2 000 000 Ft-os fels ő határának bevezetése a közszférában. Ez az összeg megfelel a 
nemzetgazdaság alkalmazottai átlagos havi jövedelme tízszeresének. A törvényjavaslathoz f űzött 
indokolás szerint a javasolt intézkedés lehet ővé tenné az állami szektorban a jövedelmek 
teljesítményarányosabbá és igazságosabbá válását, illetve er ősítené a közigazgatás hatékonyságát.  
1.2. A törvényjavaslat 95. cikke a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény (a 
továbbiakban: az MNB-r ől szóló törvény) 53. § (1) bekezdését módosítja, mely jogszabályhely 
szerint az MNB elnökének az MNB-t ől származó tárgyévi összes keresete az elnök részére el őző 
évre megállapított összes keresetnek az Európa i Unió Bizottságának a tárgyévet megel őző évben 
                                                 
1  T/581. számú törvényjavaslat egyes ga zdasági és pénzügyi tárgyú törvények megalkotásáról, ille tve módosításáról; a 
törvényjavaslatot a Parlamenthez a Nemzetgazdasági Minisztérium nyújto tta be 2010. július 2-án. Az MNB-r ől szóló 
törvényt az EKB-hoz benyújtott 95. § módosítja. 
2  HL L 189., 1998.7.3., 42. o. 
2 benyújtott konvergencia programban a tárgyévre vo natkozó várható fogyasztói árindex értékével 
megemelt összege. Az EKB info rmációi szerint az MNB elnökének a tárgyévi összes keresetét 
2000-ben a Magyar Állam képviseletében eljáró pénzügyminiszter részvényesi határozatban 
határozta meg, és arra azóta is az MNB-r ől szóló törvény 53. § (1) bekezdése vonatkozik. A 
javasolt rendelkezés az elnök ke resete tekintetében egy fels ő határt kíván bevezetni a következ ők 
előírásával: „Az elnök tárgyév március 1-t ől a következ ő év február végéig terjed ő időszakra 
vonatkozó, MNB-t ől származó havi keresete a Központi St atisztikai Hivatal által hivatalosan 
közzétett, a tárgyévet megel őző évre vonatkozó, nemzetgazdaság i havi átlagos bruttó kereset 
tízszerese”.  
1.3.  Ezen túlmen ően az elnök mellett a törvényjavaslat érinti az alelnököket, a Monetáris Tanács és a 
Felügyelő Bizottság tagjait is, mivel fizetésük az elnök MNB-r ől szóló törvény 53. §-ában 
meghatározott fizetésén alapul. Mindezek alap ján a javasolt változtatások az elnök jelenlegi 
fizetéséhez képest megközelít őleg 75 %-os csökkenést eredményeznek, ennek megfelel ően a 
javasolt keresetkorlátozás szintén csökkenést  eredményezne az alelnökök, illetve az MNB 
Monetáris Tanácsának és a Felügyel ő Bizottságának tagjai jövedelmében. 
 2. Általános észrevételek Az EKB-val folytatott konzultáció megfelel ő időpontja 
2.1. A konzultáló hatóság 2010. július 1-jén nyú jtotta be a törvényjavaslatot az EKB-hoz, az EKB-t ől a 
lehető leggyorsabban történ ő véleménynyilvánítást kérve. Az EKB értesülései szerint a 
Parlamentben a törvényjavaslat várhatóan 2010.  július 19-ig, a parlamenti jogalkotási eljárás 
tavaszi ülésszakának vége el őtt elfogadásra kerül. A Parlament általi elfogadást követ ően a 
törvényjavaslat vonatkozó rendelkezései a kihirdetést követ ő nyolc nappal lépnek hatályba. 
Emellett a véleménynyilvánításra kifejezett határid őt nem jelöltek meg. A konzultáció iránti 
kérelem kézhezvétele óta a magyar Parlamentben  további lépéseket tettek a törvényjavaslat 
elfogadása érdekében.
 
2.2. Különlegesen sürg ős esetekben – amelyek nem teszik lehet ővé a normál konzultációs id őtartam 
betartását – a konzultáló hatóság feltüntetheti a sürg ősséget a konzultációs kérelemben és kérheti az 
EKB véleményének rövidebb határid őn belüli elfogadását. Az EKB hangsúlyozni kívánja, hogy a 
98/415/EK határozat 3. cikkének (1) bekezdése értelmében még ilyen esetekben is legalább 
egyhónapos határid ő érvényesül. Ez nem érinti a konzultáló hatóságnak a Szerz ődés 127. cikkének 
(4) bekezdése és 282. cikkének (5) bekezdése  szerinti azon kötelezettségét, hogy a nemzeti 
jogalkotási folyamat megfelel ő szakaszában konzultáljon az EKB-val az annak hatáskörébe tartozó 
nemzeti jogszabálytervezettel kapcsolatban, a 98/415/EK határozat 4. cikkének második 
mondatában el őírtaknak megfelel ően. Ez azt jelenti, hogy a konzultációnak a jogalkotási folyamat 
egy olyan pontján kell történnie, amely elegend ő időt biztosít az EKB számára arra, hogy 
megvizsgálja a jogszabálytervezetet és elfogadj a véleményét valamennyi szükséges nyelvi 
3 változatban, valamint amely lehet ővé teszi a nemzeti hatóságok számára az EKB véleményének a 
jogszabály elfogadását megel őzően történő figyelembevételét. A 98/415/EK határozat 3. cikkének 
(4) bekezdése szintén a tagállamok kötelezettségévé teszi a jogszabálytervezet elfogadásának az 
EKB véleményének kézhezvételéig történ ő felfüggesztését.  
2.3.  Különleges sürg ősség esetén az egyhónapos határid ő lerövidíthet ő. A 98/415/EK határozat 3. 
cikkének (2) bekezdésével összhangban a konz ultáló hatóságnak közölnie kell a sürg ősség 
indokait. Az EKB megítélése szerint a konzultáló hatóság által adott indokolás nem tekinthet ő a 3. 
cikk (2) bekezdése értelmében vett rendkívüli sürg ősség esetének.  
2.4.  Az EKB megismétli azon álláspontját, mely szerint a nemzeti hatóságok rendkívüli sürg ősség 
esetében sem mentesülnek az EKB-val folyta tott konzultáció kötelezettsége, illetve azon 
kötelezettség alól, hogy – a 98/415/EK tanácsi határozattal összhangban – az EKB álláspontja 
figyelembevételéhez megfelel ő időt biztosítsanak. A törvényjavaslat minden érdemi módosítását 
meg kell küldeni az EKB számára annak érdeké ben, hogy az a legfrissebb szöveg alapján 
fogadhassa el véleményét. Emellett – a mostani konzultáció vonatkozásában – a törvényjavaslat 
elfogadását fel kellett volna függeszteni. Az EKB hozzá konzultációra benyújtott rendelkezésekre 
tett észrevételei nem teszik meg nem történtté a vele folytatott konzultáció kötelezettségének 
megszegését. Az EKB nagyra értékelné, ha a Nemzetgazdasági Minisztérium kell őképpen 
megfontolná a fenti észrevételeket, és a jöv őben kellő módon tenne eleget az EKB-val való 
konzultációs kötelezettségének.  
A konzultáció tárgyát képez ő jogszabály 
2.5. Az EKB értelmezése szerint a törvényjav aslat több jogszabályt módosít, köztük az MNB-r ől szóló 
törvényt is. Ez a vélemény kizárólag a törvényj avaslatnak a konzultáló hatóság által konzultációra 
benyújtott 95. §-ára vonatkozik. Az EKB kijelen ti, hogy ez a vélemény nem érinti a törvénnyel 
érintett többi, az EKB hatáskörébe tartozó jog szabályra vonatkozó más EKB-véleményeket. Az 
EKB elvárja, hogy ezekr ől a kérdésekr ől is konzultációt folytassanak vele.  
 
3. A központi banki függetlenség 3.1. Egy nemzeti központi ba nk („NKB”) alapokmányának (jelen esetben az MNB-r ől szóló 
törvénynek) a módosításakor a módosító törvénynek biztosítania kell azt, hogy a Szerz ődés 130. 
cikkében, valamint a Központi Bankok Euró pai Rendszere és az EKB Alapokmányának (a 
továbbiakban a KBER Alapokmánya) 7. és 14.2. cikkében garantált központi banki függetlenség 
elve nem sérül. Az Unióhoz való csatlakozáskor bi ztosítani kell a tagállam jogszabályainak – az 
NKB alapokmányát is beleértve – a Szerz ődés és a KBER Alapokmánya követelményeivel való 
összeegyeztethet őségét. A Szerz ődés 130. cikkével és a KBER Alapokmánya 7. cikkével való 
összeegyeztethet őség alapvet ő vonatkozása a tagállam jogi konvergenciájának, melynek vizsgálata 
az ország euroövezethez való csatlako zásának értékelése érdekében a Szerz ődés 140. cikkének (1) 
bekezdésében el őírt konvergenciajelentésben történik. 
4 Pénzügyi függetlenség  
3.2. Amint azt az EKB 2008. és 2010. évi konvergenciajelentései megismételték és több EKB-vélemény 
is hangsúlyozta3, az NKB pénzügyi függetlenségének eg yik vonatkozását alkotó, munkavállalókkal 
kapcsolatos kérdésekben fennálló autonómiát érint ő kérdésekben a tagállam ok nem csorbíthatják az 
NKB-nak a Szerz ődéssel, a KBER Alapokmányával és a tagállami jogszabályokkal ráruházott 
feladatai független ellátá sához szükséges, képesített munkavá llalók alkalmazására és megtartására 
irányuló képességét. Az NKB tová bbá nem hozható olyan helyzetbe, amelyben semmilyen vagy 
csak korlátozott ellen őrzéssel bír a munkavállalói fölött, vagy amelyben az adott tagállam 
kormányzatának módjában áll az NKB munkavá llalói kérdésekkel kapcsolatos politikájának 
befolyásolása.  
3.3. Az MNB-r ől szóló törvény 53. § (1) bekezdésének m ódosításával a törvényjavaslat 95. §-a egy 
felső határt vezet be az elnök fizetése tekintetében  ennek eredményeképpen az elnök, továbbá 
következésképpen az alelnökök, a Monetá ris Tanács, valamint a Felügyel őbizottság tagjainak a 
keresete is csökken.  
3.4. Az MNB munkavállalókkal kapcsolatos kérdése kben fennálló autonómiájának – amely a Szerz ődés 
130. cikke értelmében a központi banki független ség elvének a része – védelme érdekében a 
magyar hatóságok kötelesek biztosítani azt, hogy az MNB munkavállalóinak javadalmazására 
vonatkozó jogszabályok bármely módosításáról az MNB-vel együttm űködésben szülessen döntés, 
kellően figyelembe véve az MNB véleményét4. 
Az NKB-k döntéshozó testületei tagjainak személyi függetlensége 3.5. Az NKB döntéshozó testületeinek KBER- vonatkozású feladatok ellátásában részt vev ő tagjainak 
személyi függetlensége tekintetében a Szerz ődésben el őírt követelmények betartása érdekében az 
elnök és az MNB döntéshozó testületeinek a KBER- vonatkozású feladatok ellátásában részt vev ő 
más tagjai fizetésének módosítása nem változtat hatja meg a kinevezésükkor érvényes feltételeket. 
Ebből következ ően a törvényjavaslatnak kifejezett rende lkezést kell tartalmaznia arról, hogy a 
módosítás csak jöv őbeni kinevezésekre vonatkozhat
5. 
Következtetés 3.6. Ezen okok miatt a törvényjavaslat elfogadási eljárásának biztosítania kell az MNB részvételét, 
valamint a törvényjavaslatot úgy kell m ódosítani, hogy az megfeleljen a központi banki 
függetlenség elvének. 
 
                                                 
3  A CON/2008/9, CON/2008/10, CON/2009/45, CON/2009/ 47, CON/2010/42 és CON/2010/51 EKB-vélemény. 
Valamennyi EKB-vélemény elérhet ő az EKB internetes oldalá n a www.ecb.europa.eu címen. 
4  Lásd például a CON/2010/42 EKB-vélemény 4.3. pontját. 
5  Lásd a CON/2008/10 EKB-vélemény 3.2. 2. pontját és a CON/2010/42 véleményt. 
5 Ezt a véleményt közzéteszik az EKB honlapján.  
 
 Kelt Frankfurt am Mainban, 2010. július 12-én. 
 
[aláírás] 
 
az EKB elnöke 
Jean-Claude TRICHET