[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 13.3.2009

COM(2009) 124 végleges

Javaslat:

A TANÁCS RENDELETE

a többek között Indiából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1858/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

A javaslat háttere |

A javaslat indokai és céljai Ez a javaslat a legutóbb a 2005. december 21-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) alkalmazására vonatkozik a többek között Indiából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatala tekintetében. |

Háttérinformációk Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásával összefüggésben készült, és az alaprendeletben kifejtett tartalmi és eljárásbeli követelményeknek megfelelően elvégzett vizsgálat eredménye. |

Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen A többek között Indiából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatala ellen jelenleg az 1858/2005/EK tanácsi rendelet által előírt intézkedések érvényesek. |

Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Nem alkalmazandó. |

Konzultáció az érdekelt felekkel és hatásvizsgálat |

Konzultáció az érdekelt felekkel |

Az eljárásban érintett feleknek a vizsgálat során az alaprendelet rendelkezéseinek megfelelően már megvolt a lehetőségük arra, hogy érdekeik védelmében fellépjenek. |

Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása |

Külső szakértők bevonására nem volt szükség. |

Hatásvizsgálat Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeképpen jött létre. Az alaprendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot, viszont tartalmazza a megvizsgálandó körülmények részletes listáját. |

A javaslat jogi elemei |

A javasolt fellépés összefoglalása 2008. január 9-én a Bizottság részleges időközi felülvizsgálatot indított, mely a többek között Indiából származó acél drótkötelek és -kábelek egyik exportáló gyártója általi dömping vizsgálatára korlátozódott. A vizsgálat megállapította, hogy az érintett exportáló gyártó dömpingkülönbözete negatív volt. Ennek megfelelően az ezen exportokra kivetett dömpingellenes vámot hatályon kívül kell helyezni. Ezért a Bizottság azt javasolja, hogy a Tanács fogadja el a mellékelt rendeletjavaslatot, amelyet legkésőbb 2009. április 8-án ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |

Jogalap A legutóbb a 2005. december 21-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet. |

A szubszidiaritás elve A javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható. |

Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt: |

Az intézkedés formáját a fent említett alaprendelet írja le, és nem hagy teret a nemzeti döntéshozatalnak. |

Nem szükséges feltüntetni, hogy a Közösségre, a nemzeti kormányokra, a regionális és helyi hatóságokra, gazdasági szereplőkre és a polgárokra háruló pénzügyi és adminisztratív teher hogyan minimalizálható, illetve milyen arányban áll a javaslat célkitűzésével. |

A jogi aktus típusának megválasztása |

Javasolt jogi aktus: rendelet. |

Más jogi aktus nem felelne meg a következő miatt: Más eszközök nem lennének megfelelőek, mert az alaprendelet nem javasol alternatív lehetőségeket. |

Költségvetési vonzatok |

A javaslatnak nincsenek a közösségi költségvetést érintő vonzatai. |

Javaslat:

A TANÁCS RENDELETE

a többek között Indiából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1858/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre[1] (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,

mivel:

A. ELJÁRÁS

1. Hatályos intézkedések

(1) A Tanács 1999 augusztusában az 1796/1999/EK rendelettel[2] (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Indiából (a továbbiakban: érintett ország) származó acélkötelek és -kábelek (a továbbiakban: érintett termék) behozatalára. Az Usha Martin Limited (a továbbiakban: UML) által gyártott termékekre alkalmazandó dömpingellenes vámot 23,8º%-ban állapították meg.

(2) A Bizottság az 1999/572/EK határozattal[3] elfogadta az UML árra vonatkozó kötelezettségvállalását, minek eredményeképpen az Indiából származó, az UML által gyártott azon érintett termék, amely a kötelezettségvállalás hatálya alá tartozott, mentesült a fent említett végleges dömpingellenes vám alól.

(3) 2005 novemberében az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Tanács az 1858/2005/EK rendeletben[4] (a továbbiakban: hatályvesztésre vonatkozó vizsgálat) úgy határozott, hogy a többek között Indiából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.

(4) A fent említett, árra vonatkozó kötelezettségvállalás megszegésére tekintettel a Tanács 2006 januárjában a 121/2006/EK rendelettel[5] módosította az 1858/2005/EK rendeletet, a 2006/38/EK bizottsági határozat[6] pedig visszavonta a kötelezettségvállalás elfogadását.

2. Időközi felülvizsgálatra irányuló kérelem

(5) 2007-ben az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerint részleges időközi felülvizsgálatra vonatkozó kérelem érkezett a Bizottsághoz (a továbbiakban: időközi felülvizsgálat). A kérelmet, mely a dömping hatályának kivizsgálására korlátozódott, az UML (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be. A kérelmező azt állította, hogy a Közösségbe irányuló kiviteleinek ára az indiai hazai áraknál gyorsabb ütemben növekedett, amit a dömpingkülönbözet csökkenése is alátámaszt. A kérelmező érvelése szerint az intézkedések alapját képező körülmények megváltoztak, és a változások tartósak bizonyultak.

(6) Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság úgy döntött, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít, melynek hatályát a kérelmezőt érintő dömping kivizsgálására korlátozta. A Bizottság 2008. január 9-én értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában a felülvizsgálat megindításáról, és megkezdte a vizsgálatot.

3. A vizsgálatban érintett felek

(7) A részleges időközi felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmező exportáló gyártót, az exportáló ország hatóságait és a közösségi gyártók képviseleti szervezetét, az európai drótkötélgyártók összekötő bizottságát (Liaison Committee of EU Wire Ropes Industries, a továbbiakban: EWRIS). Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy a megindításról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, vagy szóbeli meghallgatást kérjenek. A Bizottság minden olyan érdekelt felet meghallgatott, aki kérelmében indokolni tudta, hogy különleges okok támasztják alá meghallgatását.

4. Kérdőívek és ellenőrző látogatások

(8) A Bizottság kérdőíveket köldött az UML-nek és kapcsolt vállalatainak, és valamennyien határidőn belül meg is küldték válaszaikat. A Bizottság igyekezett minden, az elemzéshez szükségesnek tartott információt leellenőrizni, így a következő vállalatoknál tett ellenőrző látogatást:

a) India

- Usha Martin Limited (a továbbaikban: UML), Ranchi

b) Egyesült Arab Emírségek (UAE)

- Brunton Wolf Wire Ropes FZCo, Dubai

c) Egyesült Királyság

- Usha Martin UK Ltd. (a továbbiakban: UMUK), Worksop

5. Felülvizsgálati időszak

(9) A dömpingre vonatkozó vizsgálat a 2006. október 1-je és 2007. szeptember 30-a közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) vonatkozott.

B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

1. Érintett termék

(10) A részleges időközi felülvizsgálat tárgyát képező érintett termék köznapi elnevezése acél drótkötél, és megegyezik a hatályban lévő intézkedéseket életbe léptető eredeti vizsgálatban, illetve a hatályvesztésre vonatkozó vizsgálatban meghatározott termékkel. A terméket a jelenleg az ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 és ex 7312 10 98 KN-kód alá besorolt, Indiából származó, 3 mm-t meghaladó legnagyobb keresztmetszetű acélkötél és -kábel – beleértve a zárt sodrású kötelet is, de a rozsdamentes acélkötelet és -kábelt nem – (a továbbiakban: érintett termék) alkotja.

2. Hasonló termék

(11) Megállapítást nyert, hogy az UML által gyártott és az indiai nemzeti piacon értékesített, valamint az UML által a közösségi piacra exportált acél drótkötél ugyanazon alapvető fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik, és felhasználásuk is ugyanaz. Ezért ezen termékeket az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.

(12) Az érintett termék és a hasonló termék azonosságának megállapításához tekintetbe kell venni, hogy az acél drótkötelet több acélhuzalból összesodorva állítják elő, melyek önmagukban is acél hengerhuzalból sodort acél drótkötelekből állnak. A vizsgálatok általános gyakorlata, hogy a részletes termékjellemzők figyelembe vétele alapján termékellenőrzési kódokat (a továbbiakban: PCN) állapítanak meg, hogy különbséget lehessen tenni az exportáló gyártó által előállított és az érintett ország nemzeti piacán értékesített, illetve Közösségbe exportált termékek különböző típusai között.

(13) A közösségi gazdasági ágazat kifogásolta, hogy a javasolt PCN-ek meghatározásakor figyelmen kívül hagytak két alapvető fontosságú elemet: a huzal összevetőjének alaptípusát és szakítószilárdságát.

(14) Mindazonáltal az UML-re vonatkozó dömpingkülönbözet megállapítása céljából a PCN-eket a vállalat saját termékkód-rendszere szerint állapították meg, biztosítva ezáltal a nemzeti piacon értékesített, illetve a Közösségbe exportált termékek fizikai jellemzőinek összehasonlíthatóságát.

(15) A fentiek alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges megváltoztatni a PCN-eket, ezért visszautasította az erre vonatkozó kifogást.

(16) A kérelmező azzal érvelt, hogy a közel hasonló terméktípusokat is tekintetbe kellett volna venni az exportált és a nemzeti piacon értékesített terméktípusok összehasonlításakor, tekintetbe véve a drót keresztmetszetét, például a szálak huzalban való elrendezését, a huzalt/drótot alkotó huzalok számát, illetve a drót jellemzőit (mint például galvanizált vagy nem galvanizált) érintő minimális különbségeket.

(17) Mindazonáltal megállapításra került, hogy a körülmények állítólagos megváltozásának felülvizsgálatát a lehető legnagyobb mértékben az előző vizsgálatokban használt paraméterek alapján kell elvégezni. A kérelem megvizsgálása ezenfelül azt mutatta, hogy a vizsgálati eredményekre gyakorolt esetleges hatás nem bizonyulna jelentősnek. A kérelmet ezért elutasították.

C. DÖMPING

1. Rendes érték

(18) A rendes érték meghatározásához a Bizottság először azt vizsgálta, hogy az UML-nek a hasonló termékre vonatkozó teljes belföldi értékesítésének volumene reprezentatív-e a Közösségbe irányuló teljes exporteladásával összevetve. Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a nemzeti értékesítés akkor tekinthető reprezentatívnak, ha a nemzeti összértékesítés volumene az adott termék Közösségbe irányuló teljes exportértékesítésének legalább 5 %-át elérte. A Bizottság úgy találta, hogy az UML nemzeti piacon történő összes értékesítésének volumene reprezentatív.

(19) Ezt követően a Bizottság azonosította az érintett termék azon típusait, amelyeket az UML a nemzeti piacon értékesített, és amelyek azonosak vagy összehasonlíthatóak a közösségi exportra értékesített termékek típusaival.

(20) Azon terméktípusokra, melyeket az UML a nemzeti piacon értékesített, és amelyek a közösségi exportra értékesített terméktípusokkal közvetlenül összehasonlíthatónak minősültek, külön-külön megállapításra került, hogy a nemzeti eladás volumene reprezentatívnak tekinthető-e az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában.

(21) Azt is megvizsgálták, hogy az egyes típusok nemzeti értékesítései az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint rendes kereskedelmi forgalom keretében megvalósított értékesítéseknek tekinthetők-e. Ennek érdekében az érintett termék minden egyes exportált típusára meghatározták a vizsgálati időszak során a nemzeti piacon, független vevők részére történt nyereséges értékesítés arányát.

(22) Azon terméktípusok esetében, amelyeknél a nemzeti piacon való értékesítés több mint 80 %-a elérte az egységköltséget, vagyis ahol az érintett terméktípus értékesítési átlagára az érintett terméktípus előállítási átlagköltségével azonos vagy annál magasabb volt, a rendes értéket a szóban forgó terméktípus nemzeti összértékesítésének átlagáraként számították ki, függetlenül attól, hogy ez az értékesítés nyereséges volt-e vagy sem.

(23) Azon terméktípusok esetében, amelyeknél a nemzeti piacon történő értékesítés volumenének legfeljebb 80 %-a meghaladta az egységköltséget, a rendes értéket azoknak az ügyleteknek a súlyozott értékesítési átlagáraként számították ki, amelyeket a szóban forgó típus egységköltségeinek megfelelő vagy annál magasabb áron kötöttek.

(24) Azon esetekben, amikor egy bizonyos terméktípus valamennyi értékesítési ügylete veszteséges volt a nemzeti piacon, úgy tekintették, hogy az érintett terméktípust nem a rendes kereskedelemi forgalom keretében értékesítették, és ezért az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján számtanilag kellett képezni a rendes értéket.

(25) Azokban az esetekben, amikor a rendes értékeket számtanilag kellett képezni, képzésük az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban történt, vagyis az érintett típus előállítási költségének alapján, amihez hozzáadtak egy összeget, mely az értékesítési, általános és igazgatási költségekre és egy indokolt nyereségességi árrésre vonatkozik. Az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerint az eladási, általános és adminisztratív költségek, valamint a haszonkulcs az UML-nek a hasonló termék rendes kereskedelmi forgalomban való értékesítéséhez kapcsolódó átlagos eladási, általános és adminisztratív költségein és haszonkulcsán alapult.

2. Exportár

(26) Minden olyan esetben, amikor az érintett terméket független közösségi vevők részére exportálták, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz a ténylegesen megfizetett vagy megfizetendő exportárak alapján határozták meg.

(27) Azon esetekben, amikor az értékesítés egy kapcsolt importőrön vagy kereskedőn keresztül történt, az exportárat a kapcsolt importőr vagy kereskedő független közösségi vevőknek felszámított viszonteladói árában határozták meg. Az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésével összhangban kiigazításokra került sor a kivitel és a viszonteladás között felmerült valamennyi költségre, többek között az értékesítési, általános és adminisztratív költségekre, valamint a kapcsolt importőrnek a vizsgálati időszakban a Közösség területén szert tett nyereségére is. Kiigazításokra a belvízi és az óceáni hajózással, a biztosítási költségekkel, a kezelési és csomagolási költségekkel, a hitelköltségekkel és az importilletékekkel kapcsolatban került sor; ezeket minden esetben a viszonteladói árból vonták le, hogy megkapják a gyári árat.

3. Összehasonlítás

(28) Az érintett termék minden egyes típusára összehasonlították a rendes értékek súlyozott átlagát a exportárak súlyozott átlagával az ex-works paritás alapján és a kereskedelem azonos szintjén. Az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése szerint és a tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében az árengedmények, a szárazföldi és tengeri fuvardíjak, a biztosítási díjak, a kezelési, csomagolási és hitelköltségek esetében kiigazításokra került sor, melyeket levonták az exportárból, hogy megkapják az ex-works árat.

(29) A kapcsolt vállalatok felé történő exporteladásokkal kapcsolatban az UML azt kérte, hogy igazítsák ki a kereskedelmi szintek különbségét a kereskedők felé történő nemzeti eladások és az UML kapcsolt vállalatai felé történő exporteladások között, mivel mindkét féllel hosszú távú gazdasági kapcsolatban áll.

(30) A vizsgálatból az derült ki, hogy a viszonteladást tekintve a kapcsolt importőrök mindössze közvetítő szerepet játszanak az UML és a vele nem kapcsolt viszonyban álló közösségi vevők között. A kereskedők, illetve végfelhasználók felé történő nemzeti eladások és az ugyanezen felvevői kört érintő közösségi export viszonteladások közötti összehasonlításra ezért nincs hatással a köztes szereplők kereskedelmének szintje. A kérelmet ezért el kellett utasítani.

(31) Az UML a felülvizsgálati időszak alatti euró/US dollár/brit font és indiai rúpia közötti kedvezőtlen árfolyam-alakulás miatt egy másik kiigazítási kérelmet is benyújtott. A megállapításnak nem adott helyt a Bizottság, mivel ez a tendencia nem tekinthetők állandónak, továbbá azért sem, mivel a nem kapcsolt vevők felé történő, euró alapú közösségi közvetlen eladásoktól eltekintve a kérelem a kapcsolt vállalatok felé irányuló transzferárakra vonatkozik.

4. Dömpingkülönbözet

(32) Az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a rendes érték súlyozott átlagának az exportárak súlyozott átlagával történő összehasonlításával kiszámították a dömpingkülönbözetet.

(33) A fent említett feltételekkel összhangban a rendes értékek súlyozott átlagát típusonként összehasonlították az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportárak súlyozott átlagával, a kereskedelem azonos szintjét tekintve.

(34) A felülvizsgálati időszakban a nem kapcsolt vállalatok felé irányuló közvetlen közösségi eladásokra a dömpingkülönbözet a közösségi határparitáson számított nettó ár százalékában kifejezve, vámfizetés nélkül, 2,6 % volt, míg a kapcsolt vállalatokon keresztüli értékesítésre -3,9 %, ami összességében egy -2,8 %-os, negatív dömpingkülönbözethez vezetett.

D. A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓS JELLEGE

(35) Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban megvizsgálták azt is, hogy a bizonyítottan megváltozott körülmények indokoltan tartósnak tekinthetők-e.

(36) A vizsgálat azt mutatta, hogy a hatályvesztésre vonatkozó vizsgálat óta az UML jelentősen átstrukturálta és nagy mértékben diverzifikálta gyártását, valamint bővítette világméretű értékesítési hálózatát. Mindez nem befolyásolta hátrányosan a vizsgálatot, mivel a vállalat adatfelvevő rendszere segítségével végig lehet követni a folyamatokat a termeléstől az értékesítésig.

(37) A közösségi gazdasági ágazat megállapítása szerint az UML Indiából származó acél drótkötelet és acélhuzalt exportált a Közösségbe egy egyesült királyságbeli, illetve egy egyesült arab emírségekbeli kapcsolt gyártóján keresztül, így változtatva meg a Közösségi piacon értékesített acél drótkötél származási helyét.

(38) Tekintve a fent megállapított feltevést, valamint a teljesség érdekében a csoportos ügyleteket és az acélszálak alapján az egyesült királyságbeli, illetve egy egyesült arab emírségekbeli kapcsolt gyártókon keresztüli acéldrótkötél-gyártást a Bizottság szintén megvizsgálta. A vizsgálat azt mutatta, hogy ezen ügyletek nem gyakoroltak hatást a felülvizsgálat eredményeire.

(39) Az egyesült arab emírségekbeli kapcsolt gyártó esetében úgy találták, hogy a felülvizsgálati időszak alatt nem exportált az UML-től, Indiából beszerezett acél drótkötelet a Közösségbe. Valamennyi értékesítési ügyletét ellenőrizték, és megállapították, hogy a Közösségen kívüli országokba irányultak.

(40) Ami az acélszálak acél drótkötéllé alakítását illeti, a vizsgálat azt mutatta, hogy ez az átalakítás mindkét kapcsolt gyártó esetében jelentős volt.

(41) A fenti (36) preambulumbekezdés értelmében az Usha Martin-csoport átstrukturáláson ment keresztül, és diverzifikálta gyártását. Nem csak Indiában állít elő acél drótköteleket, hanem világszerte több gyártási létesítményben. A csoport fokozza termelékenységet, és megerősíti befektetéseit Indiában, ezzel egyidejűleg a világ több országában, beleértve a Közösség területén is megvalósított befektetéseivel egyre erősíti globális szerepét.

(42) Érdemes megemlíteni továbbá, hogy az Eurostat adatai szerint az Indiából a Közösségbe exportált acél drótkötél átlagos importárai 2004 óta növekvő tendenciát mutatnak. Az indiai behozatal átlagos importárainak növekedése sokkal jelentősebb volt, mint az átlagos importárak növekedése a világkereskedelmet tekintve.

(43) A fentiek alapján az UML-re érvényben lévő dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezésével várhatóan nem fog növekedni az acéldrótkötél-behozatal, és nem ismétlődik meg az Indiából származó acél drótkötelek dömpingelt behozatala a Közösségbe.

(44) A Bizottság ezért úgy véli, hogy a felülvizsgálat megindítását eredményező körülmények valószínűleg nem fognak olyan mértékben megváltozni a közeljövőben, hogy az befolyásolná a jelenlegi felülvizsgálat megállapításait. Ezért a változásokat hosszú távúnak tekinti.

E. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

(45) A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően, valamint a vizsgálat megállapításainak fényében – mint pl. az, hogy a felülvizsgálati időszak alatti nem került sor dömpingre, illetve nincsenek jövőbeli megismétlődésére utaló jelek – az Indiából származó acél drótkötelek és –kábelek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket az UML tekintetében hatályon kívül kell helyezni.

(46) Az érdekelt felek tájékoztatást kaptak azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság az Indiából származó acél drótkötelek és –kábelek behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes vámnak az UML tekintetében történő hatályon kívül helyezésére kívánt ajánlást tenni, és lehetőségük volt észrevételeik megtételére.

(47) Az érdekelt felek ismertették álláspontjukat. A beérkezett észrevételek ugyanakkor nem voltak olyan természetűek, amelyek megváltoztatnák a fenti végkövetkeztetéseket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1858/2005/EK tanácsi rendelet 1. cikke (2) bekezdésében szereplő táblázat az Usha Martin Limited tekintetében a következőkkel egészül ki:

Ország | Vállalat | Vám mértéke (%) | Kiegészítő TARIC-kód |

India | Usha Martin Limited 2A, Shakespeare Sarani Kolkata 700 071, West Bengal, India | 0 | 8613 |

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

[1] HL L 56., 1996.3.6., 1. o.

[2] HL L 217., 1999.8.17., 1. o.

[3] HL L 217., 1999.8.17., 63. o.

[4] HL L 299., 2005.11.16., 1. o.

[5] HL L 22., 2006.1.26., 1. o.

[6] HL L 22., 2006.1.26., 54. o.