HU   HU 
 
 
 EURÓPAI  
BIZOTTSÁG   
Brüsszel, 2022.10.26.  
COM(2022) 234 final/2  
PART 1/2  
 
CORRIGENDUM  
This document corrects document COM(2022) 234 final of 19.5.2022.  
Concerns the HU language version.  
The legend in Figures 1 and 46 has been corrected.  
The text shall read as follows:  
 
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A 
TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANKNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI 
ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK  
A 2022. é vi uniós igazságügyi eredménytábla   
 
1 
  1. BEVEZETÉS  
A hatékony igazságszolgáltatási rendszerek elengedhetetlenek az uniós jog alkalmazásához és 
végrehajtásához, valamint a jogállamiság és a tagállamok egyéb közös értékeinek a fenntartásához, 
amelyek az EU alapját képezik. A nemzeti bíróságok az uniós jog alkalmazásakor uniós 
bíróságként járnak el. Az uniós jogban meghatározott jogok és kötelezettségek hatékony 
érvényesítését  elsősorban a nemzeti bíróságok biztosítják (az Európai Unióról szóló szerződés 
[EUSZ] 19.  cikke).  
A hatékony igazságszolgáltatási rendszerek emellett a kölcsönös bizalomhoz, valamint a 
beruházási környezet és a hosszú távú növekedés fenntarthatóságának a javításához is 
elengedhetetlenek. Ezért a nemzeti igazságszolgáltatási rendszerek hatékonyságának, 
minőségének és függetlenségének javítása továbbra is szerepel az európai szemeszter – az uniós 
szintű gazdaságpolitikai koordináció éves ciklusa – prioritása i között. Az uniós gazdaság - és 
foglalkoztatáspolitika prioritásait meghatározó 2022. évi éves növekedési jelentés (1) megerősíti a 
hatékony igazságszolgáltatási rendszerek és a tagállamok üzleti környezete közötti kapcsolatot. A 
jól működő és teljesen független igazságszolgáltatási rendszerek pozitív hatást gyakorolhatnak a 
beruházásokra, és elengedhetetlenek a beruházásvédelemhez, ezáltal pedig hozzájárulhatnak a 
termelékenység és a versenyképesség fokozásához. Fontosak továbbá a szerződések és a 
közig azgatási határozatok határokon átnyúló hatékony érvényesítéséhez, valamint a határokon 
átnyúló hatékony vitarendezés biztosításához, melyek alapvető fontosságúak az egységes piac 
működése szempontjából (2). 
Ezzel összefüggésben az uniós igazságügyi eredmén ytábla éves áttekintést nyújt a hatékony 
igazságszolgáltatási rendszerek alapvető jellemzőire összpontosító mutatókról, melyek a 
következők:  
 hatékonyság;  
 minőség;  
 függetlenség.  
A 2022. évi eredménytábla mindhárom szempont tekintetében tovább részletezi  a mutatókat, 
többek között a fogyatékossággal élő személyek igazságszolgáltatáshoz való hozzáférése, 
valamint ismételten az igazságszolgáltatás digitalizációja tekintetében is, amely jelentős szerepet 
játszott a bíróságok működésének a Covid19 -világjárván y során történő biztosításában, valamint 
általában véve a hatékony és hozzáférhető igazságszolgáltatási rendszerek előmozdításában (3). Ez 
a kiadás mindhárom szempont tekintetében megerősíti a vállalkozásokkal kapcsolatos dimenziót 
azáltal, hogy új adatoka t tartalmaz a közigazgatás hatékonyságára, a közigazgatási határozatokkal 
kapcsolatos jogi biztosítékokra és a beruházásvédelembe vetett bizalomra vonatkozóan. Végül 
pedig a 2022. évi eredménytábla első alkalommal mutatja be a Covid19 -világjárvány 
igazságs zolgáltatási rendszerek hatékonyságára gyakorolt hatását.  
                                                           
1  COM(2021)  740 final.  
2  Lásd: A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális 
Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A belső piaci akadályok azonosítása és kiküszöbölése, COM(2020) 93 
és az azt kísérő SWD(2020) 54 bizottsági szolgál ati munkadokumentum.  
3  Lásd: A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális 
Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az igazságszolgáltatás digitalizációja az Európai Unióban. Lehetőségek 
eszköztára , COM(202 0) 710 és az azt kísérő SWD(2020) 540 bizottsági szolgálati munkadokumentum.  
 
2 
  Az európai jogállamisági mechanizmus – 
Az Ursula von der Leyen elnök által bejelentett politikai iránymutatásoknak megfelelően a 
Bizottság a tagállamokban fennálló helyzet nyomon követésének elmélyítése érdekében átfogó 
európai jogállamisági mechanizmust hozott létre. A jogállamisági mechanizmus megelőző 
eszközként szolgál, amely elmélyíti a párbeszédet, és növeli a jogállamisági kérdésekkel 
kapcsolatos tudatosságot. Az új mechanizmus középpon tjában az éves jogállamisági jelentés áll, 
amely összegzi a tagállamokban  és az Unió egészében bekövetkezett jelentős – pozitív és negatív 
– változásokat. A 2021. július 20 -án közzétett 2021. évi jogállamisági jelentés számos különböző 
forráson, köztük az uniós igazságügyi eredménytáblán alapult (4). Továbbá ahogy azt Ursula von 
der Leyen elnök az Unió helyzetéről szóló 2021. évi beszédében bejelentette, a 2022. évi 
jogállamisági jelentés ajánlásokat fog tartalmazni a tagállamok számára. Ezenkívül a 2022. é vi 
uniós igazságügyi eredménytáblát továbbfejlesztették annak érdekében, hogy eleget tegyen a 
2021. évi jogállamisági jelentés elkészítése során megállapított, további összehasonlító 
információk iránti igénynek, ezzel is támogatva a küszöbönálló jogállamis ági jelentéseket.  
 
Mi az uniós igazságügyi eredménytábla?  
Az uniós igazságügyi eredménytábla egy éves összehasonlító információs eszköz. Célja, hogy segítse az 
Uniót és a tagállamokat a nemzeti igazságszolgáltatási rendszerek hatékonyabbá tételében azált al, hogy 
objektív, megbízható és összehasonlítható adatokat szolgáltat azokról a mutatókról, amelyek segítségével 
értékelhető a tagállamok igazságszolgáltatási rendszereinek i. hatékonysága, ii. minősége és iii. 
függetlensége. Az eredménytábla nem nyújt át fogó, egységes minősítést. Ehelyett a tagállamok közös 
érdekét képviselő és valamennyi tagállam számára jelentőséggel bíró mutatók alapján áttekintést nyújt a 
nemzeti igazságszolgáltatási rendszerek működéséről.  
Az eredménytábla nem népszerűsíti az igazság szolgáltatás egyik konkrét típusát sem, és egyenlően kezeli 
az összes tagállamot.  
A nemzeti igazságszolgáltatási rendszer által követett modelltől és az annak alapjául szolgáló jogi 
hagyományoktól függetlenül a hatékonyság, a minőség és a függetlenség a hatékony igazságszolgáltatási 
rendszerek alapvető jellemzői közé tartozik. Az e háro m tényezőre vonatkozó adatokat együttesen kell 
értelmezni, mivel azok gyakran összefüggenek egymással (az egyik tényező javítását célzó 
kezdeményezések egy másik tényezőre is hatással lehetnek).  
Az eredménytábla elsősorban a polgári, a kereskedelmi és a k özigazgatási ügyekre, valamint – a 
rendelkezésre álló adatok függvényében – egyes büntetőügyekre (így az elsőfokú bíróságokon lefolytatott, 
pénzmosással kapcsolatos eljárásokra) vonatkozó mutatókat közöl annak érdekében, hogy támogassa a 
tagállamokat a hat ékonyabb beruházás -, vállalkozás - és polgárbarát környezet megteremtésére irányuló 
erőfeszítéseikben. Az eredménytábla egy olyan összehasonlító eszköz, amely a tagállamokkal és az Európai 
Parlamenttel folytatott párbeszéd során folyamatosan alakul (5). Cél ja, hogy meghatározza a hatékony 
igazságszolgáltatási rendszerek alapvető jellemzőit, és hogy releváns éves adatokat szolgáltasson.  
                                                           
4  https://ec.europa.eu/info/policies/justice -and-fundamental -rights/upholding -rule-law/rule -law/rule -law-
mechanism/2021 -rule-law-report/2021 -rule-law-report -communication -and-country -chapters_hu  
5  Például az Európai Parlamen t 2018.  május 29 -i állásfoglalása a 2017. évi uniós igazságügyi eredménytábláról 
(P8_TA(2018)0216).  
 
3 
 Mi az uniós igazságügyi eredménytábla módszertana?  
Az eredménytábla az információforrások széles körét használja fel. A szám szerűsített adatok jelentős részét 
az Európa Tanács Igazságszolgáltatás Hatékonyságáért küzdő Európai Bizottsága (a továbbiakban: CEPEJ) 
szolgáltatja, amellyel a Bizottság szerződést kötött egy szakosított éves tanulmány elkészítésére. Ezek az 
adatok a 201 2–2020 -as időszakra vonatkoznak, és a tagállamok szolgáltatták őket a CEPEJ módszertanának 
megfelelően. A tanulmány emellett részletes megjegyzéseket és további összefüggéseket bemutató 
országspecifikus tájékoztatókat is tartalmaz. Ezek az ábrákkal együtt értelmezendők (6). 
A CEPEJ által az eljárások hosszára vonatkozóan összegyűjtött adatok az „ügyintézési időről”, azaz a 
bírósági eljárások hosszáról nyújtanak tájékoztatást (a folyamatban lévő és a lezárt ügyek aránya alapján). 
Az arra vonatkozó adatok, hogy a bíróságok és a közigazgatási hatóságok mennyire hatékonyak az uniós 
jog meghatározott területeken történő alkalmazásában, a bírósági ügyek tényleges hossza alapján 
megállapított átlagos eljárási időtartamot mutatják. Megjegyzendő, hogy a bírósági el járások hossza 
jelentősen eltérhet a tagállamokon belüli különböző területeken, különösen a városokban, ahol az üzleti 
tevékenységek nagyobb ügyforgalmat eredményezhetnek.  
A 2012 és 2021 közötti időszakra vonatkozó egyéb adatforrások a következők: a nemzet i 
igazságszolgáltatási kapcsolattartók csoportja (7), az Igazságszolgáltatási Tanácsok Európai Hálózata 
(ENCJ) (8), az Európai Unió Legfelsőbb Bíróságai Elnökeinek Hálózata (NPSJC) (9), az Európai Unió 
Államtanácsainak és Legfelsőbb Közigazgatási Bíróságai nak Szövetsége (ACA -Europe) (10), az Európai 
Ügyvédi Kamarák Tanácsa (CCBE) (11), az Európai Versenyhatóságok Hálózata (ECN) (12), a Hírközlési 
Bizottság (COCOM) (13), a szellemi tulajdoni jogsértések európai megfigyelőközpontja (14), a 
fogyasztóvédelmi együttm űködési hálózat (CPC) (15), a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni 
                                                           
6  https://ec.europa.eu/info/strategy/justice -and-fundamental -rights/effective -justice/eu -justice -scoreboard_en  
7  Az uniós igazságügyi eredménytábla elkészítése, valamint az igazságszolgáltatás hatékonyságával kapcsolatos 
bevált módszerek cseréjének előmozdí tása céljából a Bizottság felkérte a tagállamokat, hogy jelöljenek ki két 
kapcsolattartót – egy főt a bírói karból, egy főt pedig az igazságügyi minisztériumból. Ez az informális csoport 
rendszeresen ülésezik.  
8  Az ENCJ a tagállamok azon nemzeti intézmény eit fogja össze, amelyek függetlenek a végrehajtó és a törvényhozó 
hatalmi ágtól, és amelyeknek az a feladata, hogy támogassák a bírói kart a független igazságszolgáltatásban: 
https://www.encj.eu/  
9  Az NPSJC fórumot bi ztosít az európai intézményeknek arra, hogy kikérjék a legfelsőbb bíróságok véleményét, 
valamint az egyeztetések és az eszmecsere ösztönzése révén szorosabb kapcsolatokat alakít ki közöttük: 
http://network -presidents.eu/  
10  Az ACA -Europe az Európai Unió Bíróságából, valamint az uniós tagállamok államtanácsaiból vagy legfelsőbb 
közigazgatási bíróságaiból áll: http://www.juradmin.eu/index.php/en/  
11  A CCBE az eu rópai ügyvédi kamarákat és azok közös érdekeit képviseli az európai és egyéb nemzetközi 
intézmények előtt. Az egész világon rendszeresen összekötőként jár el tagjai és az európai intézmények, a 
nemzetközi szervezetek és más jogi szervezetek között: https://www.ccbe.eu/   
12  Az ECN az európai versenyhatóságok közötti vita - és együttműködési fórum azon ügyekben, amelyekben az 
Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 101. és 102.  cikkét alkalmazzák. Az ECN jelenti az  
1/2003/EK tanácsi rendelet szoros együttműködési mechanizmusainak a keretét. Az ECN -en keresztül a Bizottság 
és az uniós tagállamok nemzeti versenyhatóságai működnek együtt egymással: 
http://ec.europa.eu/competition/ecn/index_en.html  
13  A COCOM a tagállamok képviselőiből áll. Fő feladata, hogy véleményt nyilvánítson azokról a tervezett 
intézkedésekről, amelyeket a Bizottság a digitális piacot érintő kérdésekkel kapcsolatban el kíván fogadni:  
https://ec.europa.eu/digital -single -market/en/communications -committee  
14  A szellemi tulajdoni jogsértések európai megfigyelőközpontja szakemberek és szakértő érdekelt felek hálózata. A 
köz- és a magánszektor képviselőiből áll, akik aktív munkacsoportokban működnek együtt: 
https://euipo.europa.eu/ohimportal/en/web/observatory/home   
15  A fogyasztóv édelmi együttműködési hálózat az uniós fogyasztóvédelmi jogszabályoknak a tagállamokban és az 
EGT -államokban történő érvényre juttatásáért felelős nemzeti hatóságok hálózata: 
 
4 
 küzdelemmel foglalkozó szakértői csoport (EGMLTF) (16), az Eurostat (17) és az Európai Igazságügyi 
Képzési Hálózat (EJTN) (18). 
Az évek során a tagállamok nemzeti igazságügyi rendszer ekkel foglalkozó kapcsolattartóinak csoportjával 
szoros együttműködésben sor került az eredménytábla módszertanának továbbfejlesztésére és finomítására, 
elsősorban egy (évente frissített) kérdőív, valamint az igazságügyi rendszerek működésének egyes 
szempo ntjaira vonatkozó adatgyűjtés segítségével.  
Az adatok rendelkezésre állása – különösen az igazságszolgáltatási rendszerek hatékonyságára vonatkozó 
mutatók tekintetében – folyamatosan javul. Ennek oka, hogy számos tagállam beruházott a jobb 
igazságügyi stat isztikák elkészítéséhez szükséges kapacitásaiba. Ha az adatgyűjtés vagy az adatszolgáltatás 
továbbra is nehézségekbe ütközik, annak oka az elégtelen statisztikai kapacitás, vagy az, hogy az 
adatgyűjtés tárgyát képező nemzeti kategóriák nem felelnek meg pon tosan az eredménytáblában használt 
kategóriáknak. Az adathiány csak nagyon kevés esetben ered abból, hogy a nemzeti hatóságok elmulasztják 
az adatszolgáltatást. A Bizottság továbbra is ösztönzi a tagállamokat az adathiány csökkentésére.  
Hogyan járul hozzá az uniós igazságügyi eredménytábla az európai szemeszterhez, és hogyan 
kapcsolódik a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközhöz?  
Az eredménytábla eszközöket biztosít a nemzeti igazságszolgáltatási rendszerek hatékonyságának, 
minőségének és függetlenség ének az értékeléséhez. Ezzel támogatni kívánja a tagállamokat abban, hogy 
javítsák a nemzeti igazságszolgáltatási rendszereik hatékonyságát. A tagállamok igazságszolgáltatási 
rendszereire vonatkozó információk összehasonlításával az eredménytábla megkönnyí ti a bevált módszerek 
és a hiányosságok azonosítását, valamint a kihívások és az elért eredmények nyomon követését. Az európai 
szemeszterhez kapcsolódóan az érintett nemzeti hatóságokkal és érdekelt felekkel folytatott kétoldalú 
párbeszéd keretében készüln ek el az országspecifikus értékelések. Amennyiben a feltárt hiányosságok 
makrogazdasági jelentőséggel bírnak, az európai szemeszter keretében elvégzett elemzés nyomán a 
Bizottság országspecifikus ajánlások elfogadását javasolhatja a Tanácsnak az egyes tagá llamok nemzeti 
igazságügyi rendszereinek a javítása érdekében (19). A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz több mint 
670 milliárd  EUR -t bocsát majd rendelkezésre hitelek és vissza nem térítendő pénzügyi támogatások 
formájában, amelynek legalább a 20  %-át minden tagállam köteles a digitális átállásra fordítani. A 
Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz lehetőséget biztosít a nemzeti igazságszolgáltatási rendszerekre 
vonatkozó országspecifikus ajánlások végrehajtására, valamint az igazságszolgáltatá si rendszerek digitális 
átállásának a megvalósítását célzó nemzeti erőfeszítések fokozására. A teljesítményalapú Helyreállítási és 
Rezilienciaépítési Eszköz keretében a mérföldkövek és a célkitűzések elérése függvényében teljesíthetők a 
tagállamok részére a kifizetések. Ezért ezzel kapcsolatban a Bizottságnak folyamatosan értékelnie kell, 
hogy a tagállamok nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervei kielégítő módon végrehajtásra 
                                                           
http://ec.europa.eu/internal_market/scoreboard/performance_by_governance_tool/consumer_protection_cooperat
ion_network/index_en.htm   
16  A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdel emmel foglalkozó szakértői csoport rendszeresen ülésezik 
annak érdekében, hogy megossza a nézeteit, és hogy támogassa a Bizottságot a szakpolitika meghatározásában, 
valamint a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni új jogszabályok megszövegezésében : 
http://ec.europa.eu/justice/civil/financial -crime/index_en.htm  
17  Az Eurostat az EU statisztikai hivatala: http://e c.europa.eu/eurostat/about/overview  
18  Az EJTN az európai bírói kar képzésének és a bírák közötti ismeretmegosztásnak a fő platformja és előmozdítója: 
https://www.ejtn.eu/en/    
19  Az európai szemeszter keretében a Tanács a Bizottság javaslata alapján 2019 -ben hét (HR, IT, CY, HU, MT, PT 
és SK), 2020 -ban pedig nyolc tagállamhoz (HR, IT, CY, HU, MT, PL, PT és SK) intézett országspecifikus 
ajánlásokat az érintett országok igazságszolgáltatási rendszerével kapcsolatban.  Az együttműködési és ellenőrzési 
mechanizmus keretében a Bizottság a Bulgáriában és a Romániában végrehajtott igazságügyi reformokat is 
figyelemmel kíséri. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközhöz kapcsolódó jelenleg is zajló folyamatok miatt 
2021 -ben nem születtek országspecifikus ajánlások.  
 
5 
 kerülnek -e annak érdekében, hogy hozzájáruljanak a vonatkozó országspec ifikus ajánlásokban vagy az 
európai szemeszter keretében elfogadott egyéb vonatkozó bizottsági dokumentumokban meghatározott 
kihívások hatékony kezeléséhez (20). 
Miért fontosak a hatékony igazságszolgáltatási rendszerek a befektetésbarát üzleti környezet 
szempontjából?  
A jogállamiságot fenntartó hatékony igazságszolgáltatási rendszerek pozitív gazdasági hatásokkal járnak, 
ami különös jelentőséggel bír az európai szemeszter és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz 
szempontjából. Ha az igazságszolgál tatási rendszerek biztosítják a jogok érvényesítését, az azzal jár, hogy 
a hitelezők nagyobb valószínűséggel nyújtanak hitelt, a vállalkozásoknak nagyobb lesz a rendszerbe vetett 
bizalma, és tartózkodnak az opportunista viselkedéstől, továbbá csökkennek a tranzakciós költségek, az 
innovatív vállalkozások pedig nagyobb valószínűséggel eszközölnek beruházásokat. A hatékony 
igazságszolgáltatási rendszer elengedhetetlen a fenntartható gazdasági növekedéshez. Javíthatja az üzleti 
környezetet, elősegítheti az inn ovációt, vonzhatja a közvetlen külföldi befektetéseket, biztosíthatja az 
adóbevételeket, és támogathatja a gazdasági növekedést. A jól működő nemzeti igazságszolgáltatási 
rendszerek gazdasági előnyeit számos – többek között a Nemzetközi Valutaalaptól (IMF)  (21), az Európai 
Központi Bankól (EKB) (22), az Igazságszolgáltatási Tanácsok Európai Hálózatától (23), a Gazdasági 
Együttműködési és Fejlesztési Szervezettől (OECD) (24), a Világgazdasági Fórumtól (25) és a Világbanktól 
(26) származó – tanulmány és tudományos szakirodalmi munka is alátámasztja.  
Egy tanulmány megállapította, hogy a bírósági eljárások hosszának 1  %-kal történő csökkentése 
(ügyintézési időben mérve (27)) fokozhatja a cégek számának a növekedését (28), és hogy az 
                                                           
20  A 2021. február  12-i, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról szóló (EU) 2021/241 európai 
parlamenti és tanácsi rendelet 19.  cikke (3)  bekezdésének b)  pontja, valamint 24. cikkének (3) és (5) bekezdése 
(HL L  57., 2021.2.18., 17.  o.). 
21  IMF, Regional Economic Outlook (Regionális gazdasági kilátások), 2017. november, Europe: Europe Hitting its 
Stride (Európa: Európa felveszi a ritmust), xviii. o., 40., 70. o.: 
https://www.imf.org/~/media/Files/Publications/REO/EUR/2017/November/eur -booked -print.ashx?la=en   
22  EKB, „Structural policies in the euro area” (Strukturális politikák az  euróövezetben), 2018. június, EKB 210. 
sorozatszámú alkalmi kiadvány: 
https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/scpops/ecb.op210.en.pdf?3db9355b1d1599799aa0 e475e5624651   
23  Az Igazságszolgáltatási Tanácsok Európai Hálózata és a Montaigne Centre for the Rule of Law and Administration 
of Justice (Utrechti Egyetem), „Economic value of the judiciary – A pilot study for five countries on volume, value 
and duration  of large commercial cases” (A bírói kar gazdasági értéke – Öt országra kiterjedő kísérleti projekt a 
jelentős kereskedelmi ügyek számára, értékére és időtartamára vonatkozóan), 2021. június: https://pgwrk -
websitemedia.s3.eu -west-1.amazonaws.com/production/pwk -web-encj2017 -
p/Reports/Economic%20value%20of%20te%20judiciary%20 -%20pilot%20stud y.pdf   
24  Lásd például: „What makes civil justice effective?” (Mitől hatékony a polgári igazságszolgáltatás?), OECD 
Economics Department Policy Notes, 18. szám, 2013. június, valamint „The Economics of Civil Justice: New 
Cross -Country Data and Empirics” (A  polgári igazságszolgáltatás gazdasága: új országos adatok és tapasztalatok), 
OECD Economics Department Working Papers, 1060. sz.  
25  Világgazdasági Fórum, „The Global Competitiveness Report 2019” (2019. évi globális versenyképességi jelentés), 
2019. októbe r: https://www.weforum.org/reports/global -competitiveness -report -2019   
26  Világbank, „World Development Report 2017: Governance and the Law” (2017. évi jelentés a világ fejl ődéséről: 
Kormányzás és jog), 3. fejezet: „A jog szerepe”, 83., 140. oldal: 
http://www.worldbank.org/en/publication/wdr2017   
27  Az „ügyintézési idő” mutatót úgy kapjuk meg, hogy az adott év vé gén a lezáratlan ügyek számát elosztjuk a lezárt 
ügyek számával, és az eredményt megszorozzuk 365 -tel (a napok számával). Ezt a mutatót az Európa Tanács 
Igazságszolgáltatás Hatékonyságáért küzdő Európai Bizottsága (CEPEJ) dolgozta ki: 
http://www.coe.int/t/dghl/cooperation/cepej/evaluation/default_en.asp  
28  Vincenzo Bove and Leandro Elia, „The judicial system and economic development across EU Member States” 
(Az igazságszol gáltatási rendszer és a gazdasági fejlődés az EU tagállamaiban), a Közös Kutatóközpont technikai 
 
6 
 igazságszolgáltatási rendszert függetlennek érzékelő vállalatok 1  %-kal magasabb százalékos aránya 
általában a cégek nagyobb forgalmával és termelékenységük növekedésével jár (29). Egy másik tanulmány 
szerint pozitív összefüggés áll fenn a bírói függetlenség érzékelt szintje és a közvetl en külföldi befektetések 
között (30).  
Ezenkívül több felmérés is hangsúlyozta, hogy a nemzeti igazságszolgáltatási rendszerek hatékonysága 
mennyire fontos a vállalatok számára. Egy felmérésben például a nagyvállalatok  93 %-a azt válaszolta, 
hogy módszerese n és folyamatosan vizsgálja a jogállamisággal kapcsolatos helyzetet (többek között a 
bíróságok függetlenségét is) azokban az országokban, amelyekben befektet (31). Egy másik felmérésben a 
kis- és középvállalkozások (kkv -k) több mint fele válaszolta, hogy a bírósági eljárás költségei és túlságosan 
hosszú időtartama volt a legfőbb oka annak, hogy nem indítottak bírósági eljárást a szellemitulajdon -jogok 
megsértése miatt (32). „A belső piaci akadályok azonosítása és kiküszöbölése ” (33) című bizottsági 
közlemény é s az egységes piaci szabályok végrehajtására vonatkozó cselekvési terv  (34) szintén betekintést 
nyújt abba, hogy az egységes piac működése szempontjából milyen fontosak a hatékony 
igazságszolgáltatási rendszerek, különösen a vállalkozások számára.  
Hogyan támogatja a Bizottság a megfelelő igazságszolgáltatási reformok végrehajtását technikai 
támogatás révén?  
A tagállamok igénybe vehetik a Bizottság technikai támogatását, amely a Strukturálisreform -támogató 
Főigazgatóságon (a DG REFORM -on) keresztül érhető e l a technikai támogatási eszköz (TSI) (35) 
keretében, melynek a 2021 –2027 -es időszakra vonatkozó teljes költségvetése 864,4  millió  EUR.  A TSI 
2021 óta támogat az igazságszolgáltatás hatékonyságához, így például az igazságszolgáltatás 
digitalizálásához, az i gazságügyi térképek reformjához vagy az igazságszolgáltatáshoz való hatékonyabb 
hozzáféréshez közvetlenül kapcsolódó projekteket. A TSI ezenfelül kiegészíti a Bizottság által a Covid19 -
világjárvány gazdasági következményeinek kezelésére javasolt intézkedés eket – azaz a Helyreállítási és 
                                                           
jelentése, EUR  28440 EN, az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxembourg, 2017: 
http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC104594/jrc104594__2017_the_judicial_system_and
_economic_development_across_eu_member_states.pdf  
29  Ugyanott . 
30  „Effect of judicial independence on foreign direct investment in Eastern Europe and South Asia” (A bírói 
függetlenség hatása a közvetlen külföldi befektetésekre Kelet -Európában és Dél -Ázsiában), Bülent Dogru, 2012, 
MPRA Munich Personal RePEc Archive: https://mpra.ub.uni -muenchen.de/40471/1/MPRA_paper_40322.pdf . A 
vizsgálat a következő uniós tagállamokra terjedt ki: BG, HR, CZ, EE, HU, LV, LT, RO, SK és SI.  
31  The Economist Int elligence Unit, „Risk and Return – Foreign Direct Investment and the Rule of Law” (Kockázat 
és megtérülés – A közvetlen külföldi befektetések és a jogállamiság), 2015. 
http://www.biicl.org/documents/625_d4_fdi_main_report.pdf , 22. oldal.  
32  Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO), A szellemi tulajdonnal kapcsolatos, 2016. évi kkv -
eredménytábla: https://euipo.europa.eu/tunnel -
web/secure/webdav/guest/document_library/observatory/documents/sme_scoreboard_study_2016/Executive -
summary_en.pdf  
33  COM(2020)  93 és SWD(2020)  54.  
34  A Bizottság Közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak 
és a Régiók Bizottságának: Az egységes piaci szabályok végrehajtásának  és érvényesítésének javítására vonatkozó 
hosszú távú cs elekvési terv , COM(2020) 94, lásd különösen a 4., 6. és 18. sz. cselekvést.  
35  https ://ec.europa.eu/info/funding -tenders/find -funding/eu -funding -programmes/technical -support -
instrument/technical -support -instrument -tsi_hu    
A technikai támogatási eszköz létrehozásáról szóló rendeletet 2021. márciusban fogadták el. Az 5.  cikk szerint az 
eszköz a következők támogatására irányul: „ […] intézményi reform, valamint a közigazgatás és az elektronikus 
kormányzat hatékony és szolgáltatásorientált működése, a szabályok és az eljárások egyszerűsítése, ellenőrzés, az 
uniós alapok felhasználására való ka pacitás fokozása, az adminisztratív együttműködés előmozdítása, tényleges 
jogállamiság, az igazságszolgáltatási rendszerek reformja , a versenyhatóságok és trösztellenes hatóságok 
kapacitásépítése, a pénzügyi felügyelet megerősítése, valamint a csalás, a ko rrupció és a pénzmosás elleni 
küzdelem megerősítése ” (utólagos kiemelés).  
 
7 
 Rezilienciaépítési Eszközt –, mivel támogatást nyújthat a tagállamoknak a helyreállítási és rezilienciaépítési 
terveik elkészítéséhez és végrehajtásához. A nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek többek között 
az igazságszolgáltatás hatékonyabbá tételével, azaz az igazságszolgáltatás digitalizálásával, az 
ügyhátralékok csökkentésével, valamint a bíróságok irányításának és az ügyek kezelésének a javításával 
kapcsolatos intézkedéseket is tartalmaznak.  
Hogyan támogat ja a Jogérvényesülés program az igazságszolgáltatási rendszerek hatékonyságát?  
A Jogérvényesülés program a 2021 –2027 -es időszakra vonatkozóan 305  millió  EUR összköltségvetéssel 
támogatja a jogállamiságon – ezen belül az igazságszolgáltatási rendszer függet lenségén, minőségén és 
hatékonyságán –, a kölcsönös elismerésen és a kölcsönös bizalmon, valamint az igazságügyi 
együttműködésen alapuló európai igazságszolgáltatási térség továbbfejlesztését. 2021 -ben mintegy 
45,3 millió  EUR -t biztosítottak a program háro m egyedi célkitűzésének megfelelő projektek és egyéb 
tevékenységek finanszírozására:  
 12,2 millió  EUR -t biztosítottak a polgári és büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés 
előmozdítására, az uniós eszközök hatékony és következetes alkalmazásának  és végrehajtásának az 
elősegítésére, valamint a tagállamok ECRIS -TCN rendszerhez való csatlakozásának a támogatására;  
 17,7 millió  EUR -t biztosítottak az uniós polgári és büntetőjoggal, az alapvető jogokkal, a tagállamok 
jogrendszereivel és a jogállamiságg al kapcsolatban az igazságügyi szakembereknek nyújtott képzések 
támogatására;  
 15,4 millió  EUR -t biztosítottak a digitális eszközök fejlesztésének és használatának a támogatására – a 
Digitális Európa programot kiegészítve –, valamint az e -igazságügyi portál  karbantartására és 
bővítésére.  
Miért ellenőrzi a Bizottság a nemzeti igazságszolgáltatási rendszerek digitalizációját?  
Az igazságszolgáltatás digitalizációja kiemelten fontos az igazságszolgáltatási rendszerek hatékonyságának 
a növelése szempontjából, továbbá az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés javításának és 
megkönnyítésének rendkívül hatékony eszköze. A Covid19 -világjárvány következtében előtérbe került 
annak szükségessége, hogy a tagállamok felgyorsítsák a korszerűsítési reformokat ezen a terül eten.  
Az uniós igazságügyi eredménytáblában 2013 óta szerepelnek az igazságszolgáltatás különböző 
tagállamokban való digitalizációjára vonatkozó összehasonlító információk, például az ítéletek online 
elérhetőségével, illetve a keresetek online benyújtásáva l és nyomon követésével kapcsolatban.  
A Bizottság 2020 decemberében elfogadott, „ Az igazságszolgáltatás digitalizációja az Európai Unióban – 
Lehetőségek eszköztára ” című közleménye (36) bemutat egy stratégiát, amely az igazságszolgáltatáshoz való 
hozzáférés  és az igazságszolgáltatási rendszerek hatékonyságának a technológia segítségével történő 
javítására irányul. A közleményben foglaltaknak megfelelően 2021 -től több új mutatót is felvételre került 
az uniós igazságügyi eredménytáblába. Ennek célja a fejlődés t mutató területek és a tagállamok által az 
igazságszolgáltatási rendszereik digitalizációja érdekében tett erőfeszítések során tapasztalt kihívások 
átfogó, megfelelő időben történő és mélyreható nyomon követésének a biztosítása.  
2. HÁTTÉR : AZ IGAZSÁGÜGYI REFORM ALAKULÁSA 2021 -BEN 
2021 -ben számos tagállam folytatta az igazságszolgáltatási rendszere hatékonyságának további 
javítására irányuló erőfeszítéseit. Az 1. ábra az igazságszolgáltatási rendszerek reformjában részt 
vevő tagállamok igazságszolgáltatási rendszereinek különböző területeire vonatkozóan elfogadott 
és tervezett intézkedések naprakész áttekintését mutatja be.  
                                                           
36  COM(2020) 710 final.  
 
8 
 1. ábra: Az igazságszolgáltatási rendszerekre vonatkozó jogalkotási és szabályozási 
tevékenységek 2021 -ben (a tagállamokban elfogadott intézkedések/tárgyalás alatt álló 
kezdeményezések)  (forrás: Európai Bizottság (37))  
2021 -ben az eljárásjog továbbra is kiemelt figyelmet kapott számos tagállamban, és ezen a 
területen jelentős mennyiségű folyamatban lévő vagy terv ezett jogalkotási tevékenységre került 
sor. A bírák jogállását és a jogi szakemberekre vonatkozó szabályokat érintő reformok terén 
szintén jelentős aktivitás volt tapasztalható. Számos tagállamban folyamatban volt az információs 
és kommunikációs technológi ák (IKT) igazságszolgáltatási rendszerben való használatára 
vonatkozó jogszabályok bevezetése. A bíróságok igazgatását érintő intézkedések terén az előző 
években tapasztalt lendület 2021 -ben is folytatódott. Néhány tagállam már aktívan használja a 
mestersé ges intelligenciát az igazságszolgáltatási rendszerében, illetve tervezi annak bevezetését. 
Az áttekintés megerősíti azt a megfigyelést, hogy az igazságügyi reformok esetében idő – néha 
több év is – kell ahhoz, hogy bejelentésük után elfogadásra kerüljenek  a jogalkotási és a 
szabályozási intézkedések, és hogy megtörténjen azok gyakorlati végrehajtása.  
Emellett a Covid19 -világjárvány következtében olyan új kihívások jelentkeztek, amelyek felhívták 
a figyelmet az igazságszolgáltatási rendszerek digitalizációj át célzó reformok felgyorsításának a 
fontosságára. Ezzel összefüggésben több tagállam is új intézkedéseket fogadott el a bíróságok 
szabályos működésének a biztosítása érdekében, egyúttal mindenki számára biztosítva az 
igazságszolgáltatáshoz való folyamatos  és egyszerű hozzáférést, különösen az eljárási szabályok 
módosítása révén. Az Európai Unió Államtanácsainak és Legfelsőbb Közigazgatási Bíróságainak 
                                                           
37  Ezeket az információkat 26 tagállam nemzeti igazságszolgáltatási kapcsolattartói csoportjának a 
közreműködésével gyűjtötték össze. Németország kifejtette, hogy számos igazságügyi reform van folyamatban, 
azonban a reformfolyamat hatóköre és mértéke a 16 tartományon belül eltérő lehet.  
0510152025
Eljárásjog Alternatív
vitarendezési
módszerekA
bíróságok
 igazgatásaIgazság
szolgáltatási
tanácsAz igazságügyi
térkép
átalakításaBírósági
szakosodásÜgyészség IKT az
igazság
szolgáltatási
rendszerbenMI
alkalmazása
az igazság
szolgáltatási
rendszerbenKöltség
mentességBírósági
illetékekBírák Ügyészek Jogi
szakemberekEgyéb
Elfogadva Tárgyalás alattBE  BG  CZ  DK  EL  FR  HR  LV  LT  LU  HU  MT  NL  AT  PL  PT  RO  SI  SK  SE  
BG  CZ  IE  ES  HR  IT  CY  LV  LT  LU  NL  PL  PT  RO  SK  FI  SE
FR  LT  PT
ES  FR  HR  IT  CY  LU  NL
BE  EE  IE  FR  HU  NL  AT  PT  RO  SK  
IE  ES  HR  CY  PL  PT  RO  SK  
ES  LT  HU  SI  
LV  LU  PT  RO
FR  HU  MT  RO  
ES  HR  LT  MT  PL  SI  SK  
CZ  EL  FR  LV  HU  PT  RO  SK  
IE  ES  FR  HR  IT  CY  LU  PL  SI  SK  
EL  FR  LV  LT  MT  NL  PT  RO  SK  
BE  ES  HR  IT  NL  PT  RO  SK
BE  BG  ES  IT  CY  LV  LT  LU  NL  AT  PL  SK  FI  CZ IT CY LV LT LU AT PL PT FI SE
BE  BG  FR  NL  AT  PL  PT  RO  
CZ  ES  FR  MT  NL  PL  PT  RO  FR  MT  PT  
IE  ES  MT  
BG  EL  ES  FR  HR  LV  LT  PL  SK  FI
IE  IT  LV  LT  LU  HU  NL  AT  SK  FI  
DK  FR  NL  PT  RO  SK  
BG  EE  IE  AT  PL  SI  
BE  CZ  DK  IE  EL  ES  LV  HU  PT  RO  SK  
BG  IE  CY  LT  LU  HU  NL  PL  PT  RO  SI  
BE  BG  LV  HU  MT  AT  PT  RO  SK  
BG  HR  LU  HU  RO
BE  CZ  EE  EL  ES  FR  LV  LT  HU  MT  PT  RO  SI  SK  
BG  CZ  IE  FR  HR  IT  LU  HU  NL  PL  RO  SK  BE CZ CY LT LU PL 
LT  PL  RO  SK  FI  
 
9 
 Szövetsége (ACA -Europe) kidolgozott egy kérdőívet, amely a Covid19 -világjárvány által a 
legfelsőbb bíróság ok szakmai tevékenységére gyakorolt hatást vizsgálja. A válaszadók között a 
legfelsőbb közigazgatási bíróságok és a legfelsőbb bíróságok szerepeltek (az Európai Unió 
Legfelsőbb Bíróságai Elnökeinek Hálózatához [NPSJC] tartozó tagok). A 2.  ábra – a Covid19 -
világjárvány kezelése érdekében hozott érdemi intézkedések vizsgálata nélkül – naprakész 
áttekintést nyújt a tagállamok által a bíróságok igazságszolgáltatási feladatainak megkönnyítése 
érdekében új jogszabályok, legfelsőbb bírósági határozatok, illetve bí rósági szabályzatok vagy 
gyakorlatok útján elfogadott eljárásjogi változásokról.  
  
 
10 
 2. ábra: A legfelsőbb bíróságok eljárási szabályainak a Covid19 -világjárvány következtében 
megvalósuló változásai (forrás: Az ACA -Europe és az NPSJC  (38))  
 
 (*) Az adatok a 2020 decembere és 2021 decembere közötti időszakra vonatkoznak. A bal oldali oszlop mindegyik 
tagállam esetében a legfelsőbb bíróságok gyakorlatait, a jobb oldali („A” jelzésű) oszlop pedig a legfelsőbb 
közigazgatási bíróságok gya korlatait jelöli. Az ábra a tagállamokat a földrajzi neveik saját nyelvi elnevezésén alapuló 
betűrendben tünteti fel. Belgium: Raad van State/Conseil d'Etat (Államtanács) és Hof van Cassatie/Cour de Cassation 
(Legfelsőbb Bíróság). Bulgária: Върховен админи стративен съд (Legfelsőbb Közigazgatási bíróság). Csehország: 
Nejvyšší správní soud (Legfelsőbb Közigazgatási Bíróság) és Nejvyšší soud (Legfelsőbb Bíróság). Németország: 
Bundesverwaltungsgericht (Szövetségi Közigazgatási Bíróság). Észtország: Riikohus (Le gfelsőbb Bíróság). Írország: 
Chúirt Uachtarach (Legfelsőbb Bíróság). Görögország: Συμβούλιο της Επικρατείας (Államtanács). Spanyolország: 
                                                           
38  Ez az ábra két kérdőíven alapul: az egyiket az Európai Unió Államtanácsainak és Legfelsőbb Közigazgatási 
Bíróságainak Szöve tsége (ACA -Europe), a másikat pedig az Európai Unió Legfelsőbb Bíróságai Elnökeinek 
Hálózata (NPSJC) töltötte ki. Néhány tagállam esetében csak egy oszlop található az ábrán. Ezekben a 
tagállamokban nincs legfelsőbb közigazgatási bíróság, vagy nem érkezett  válasz az NPSJC -nek megküldött 
felmérésre.  
A A AA
AA
A A A
00,511,522,533,544,5
DK EE IE ES HR LV LT HU MT RO SI FI SE BE BG CZ DE EL FR ITCY LU NL AT PL PT SK
Egyéb
Fellebbezési határidő
Eljárási határidők
Az ügyekben határozatot hozó bírák száma
Az eljárás speciális részei (például sürgős intézkedések)
Speciális ügyek (például közbeszerzés, jólét, területi vagy helyi önkormányzati rendeletek, biztonság, egészség)
A bírósági határozatok végrehajtására vonatkozó határidők
A határozathozatalra vonatkozó kötelező határidők
Az ítéletek formája (például rövid ítélet, szóbeli ítélet)NINCS 
ADATA MEGLÉVŐ ELJÁRÁSJOGI SZABÁLYOK FENNTARTÁSA 
 
11 
 Tribunal Supremo (Legfelsőbb Bíróság). Franciaország: Conseil d'Etat (Államtanács), Cour de Cassation 
(Legfelsőbb Bíró ság). Horvátország: Visoki upravni (Legfelsőbb Közigazgatási Bíróság). Olaszország: Consiglio de 
Stato (Államtanács). Ciprus: Legfelsőbb Bíróság. Lettország: Augstākā tiesa (Legfelsőbb Bíróság). Litvánia: 
Vyriausiasis Administracinis Teismas (Legfelsőbb Kö zigazgatási Bíróság). Luxemburg: Cour administrative 
(Közigazgatási Bíróság) Cour de Cassation (Legfelsőbb Bíróság). Magyarország: Kúria (Legfelsőbb Bíróság). Málta: 
Court of Appeal (Fellebbviteli Bíróság). Hollandia: Hoge Raad (Legfelsőbb Bíróság), Centra le Raad van Beroep 
(szociális és közszolgálati fellebbviteli bíróság), Raad van State (Államtanács). Ausztria: Verwaltungsgerichtshof 
(Legfelsőbb Közigazgatási Bíróság), a felsőbíróság Personalsenat -ja (különleges értékelő testülete) Oberster 
Gerichtshof ( Legfelsőbb Bíróság). Lengyelország: Naczelny Sąd Administracyjny (Legfelsőbb Közigazgatási 
Bíróság). Portugália: Supremo Tribunal Administrativo (Legfelsőbb Közigazgatási Bíróság). Románia: Înalta Curte 
de Casație și Justiție (Legfelsőbb Bíróság). Szlovéni a: Vrhovno sodišče (Legfelsőbb Bíróság). Szlovákia: Najvyšší súd 
(Legfelsőbb Bíróság). Finnország: Korkein hallinto -oikeus (Legfelsőbb Közigazgatási Bíróság). Svédország: Högsta 
förvaltningsdomstolen (Legfelsőbb Közigazgatási Bíróság). A következőktől ninc s adat: Bulgária: Върховен 
касационен съд (Legfelsőbb Bíróság); Horvátország: Vrhovni sud (Legfelsőbb Bíróság); Olaszország: Corte 
Suprema di Cassazione (Legfelsőbb Bíróság); Svédország: Högsta domstolen (Legfelsőbb Bíróság).  
 
3. A 2022.  ÉVI UNIÓS IGAZSÁGÜGYI EREDMÉNY TÁBLA LEGFONTOSABB M EGÁLLAPÍTÁSAI  
A hatékonyság, a minőség és a függetlenség a hatékony igazságszolgáltatási rendszer fő 
jellemzője, és az eredménytábla mindháromra vonatkozóan mutatókat határoz meg.  
3.1. Az igazságszolgáltatási rendsze rek hatékonysága  
Az eredménytábla az eljárások hatékonyságát mérő mutatókat ismertet a polgári, a kereskedelmi 
és a közigazgatási ügyek átfogó területei tekintetében, valamint azokon a konkrét területeken, 
amelyeken a közigazgatási szervek és a bíróságok a z uniós jogot alkalmazzák (39).  
A hatékonysággal kapcsolatos 2020. évi mutatókra – különösen a beérkező ügyek számára, az 
ügyek lezárási arányára és az ügyintézési időre – az egész Unióban hatással voltak a Covid19 -
világjárványhoz kapcsolódó sajátos körülmények, amelyek különböző módokon érintették a 
tagállamokat (például azok időzítése vagy súlyossága tekintetében) (40). 
3.1.1. Az ügyforgalom alakulása  
A nemzeti igazságszolgáltatási rendszerek ügyforgalma az előző évhez képest több tagállamban 
csökken t, más tagállamokban pedig növekedett, illetve változatlan maradt. Összességében 
továbbra is jelentős eltérések figyelhetők meg az egyes tagállamok között (3.  ábra). Ez felhívja a 
figyelmet arra, hogy az igazságszolgáltatási rendszerek hatékonyságának bizt osítása érdekében 
mennyire fontos figyelemmel kísérni az ügyforgalom alakulását.  
                                                           
39  A bírósági határozatok végrehajtása szintén fontos az igazságszolgáltatási rendszer hatékonysága szempontjából. 
A legtöbb tagállamban azonban nem állnak rendelkezésre összehasonlítható adatok.  
40  Olaszországb an a Covid19 -világjárvány kezelése érdekében meghozott szigorú korlátozó intézkedések miatt 
átmenetileg lelassultak az igazságszolgáltatási tevékenységek, ami kihatott az ügyintézési időre.  Részletesebben 
tárgyalja az egyes tagállamok helyzetét a CEPEJ tit kársága által a Bizottság részére elkészített, „Az uniós 
tagállamok igazságszolgáltatási rendszereinek a működése – országprofilok” című 2020. évi tanulmány: 
https://ec.europa.eu/info/strategy/justice -and-fundamental -rights/effective -justice/eu -justice -scoreboard_en   
 
12 
 3. ábra: A beérkező polgári, kereskedelmi, közigazgatási és egyéb ügyek száma 2012 -ben, 
valamint 2018 és 2020 között  (*) (első fokon/100 lakosra vetítve) (forrás: CEPEJ -tanulmány (41)) 
 
(*) A CEPEJ módszertana szerint ez a kategória magában foglalja az összes polgári és kereskedelmi peres és 
nemperes ügyet, a nemperes ingatlan - és cégnyilvántartási ügyeket, az egyéb nyilvántartási ügyeket, az egyéb  
nemperes ügyeket, a közigazgatási ügyeket és egyéb nem büntetőügyeket.  
4. ábra: A beérkező polgári és kereskedelmi peres ügyek száma 2012 -ben, valamint 2018 és 
2020 között  (*) (első fokon/100 lakosra vetítve) (forrás: CEPEJ -tanulmány)  
 
                                                           
41  A CEPEJ titkársága által a Bizottság részére elkészített 2020. évi tanulmány az uniós tagállamok 
igazságszolgáltatás i rendszereinek a működéséről: https://ec.europa.eu/info/strategy/justice -and-fundamental -
rights/effective -justice/eu -justice -score board_en  
0102030405060
DKATPLSIEEHRLVSKCZFIBELTPTRONLELHUESBGITIESECYMTLUFRDE
2012 2018 2019 2020N
I
N
C
S 
A
D
A
T
012345678
ROBELTIECZHRESPLPTSKELITFRLVSIDEMTEEHULUATNLDKSEFIBGCY
2012 2018 2019 2020NINCS 
ADAT
 
13 
 (*) A CEPEJ módszertana szerint a polgári/kereskedelmi peres ügyek a felek közötti jogvitákra, például a 
szerződésekkel kapcsolatos jogvitákra vonatkoznak. A polgári (és kereskedelmi) nemperes ügyek nem vitatott 
eljárásokra, például nem kifogásolt fizetési meghagyásokra vonatkoznak. Módszertani változások történtek a 
következő tagállamokban: Görögország  és Szlovákia . A Hollandiára  vonatkozó adatok a nemperes eljárásokat is 
magukban foglalják.  
5. ábra: A beérkező közigazgatási ügyek száma 2012 -ben, valamint 2018 és 2020 között  (*) 
(első fokon/100 lakosra vetítve) (forrás: CEPEJ -tanulmány)  
 
(*) A CEPEJ módszertana szerint a közigazgatási ügyek a természetes személyek és a helyi, regionális vagy nemzeti 
hatóságok k özötti jogvitákra vonatkoznak. Dánia  és Írország  nem vezet külön nyilvántartást a közigazgatási ügyekről. 
2018 -ban Romániában  egyes közigazgatási eljárások tekintetében megszűnt a bírósági eljárás lehetősége. 
Módszertani változások történtek a következő tagállamokban: Görögország , Szlovákia és Svédország . Svédországban  
a migrációs ügyeket a közigazgatási ügyeknél vették figyelem be (2017 -ig visszamenőlegesen alkalmazva).  
  
3.1.2. A hatékonyságra vonatkozó általános adatok  
A polgári, a kereskedelmi és a közigazgatási ügyek átfogó területein a következő mutatók 
vonatkoznak az eljárások hatékonyságára: i. az eljárások becsült hossza (ügyintézési idő), ii. az 
ügyek lezárási aránya és iii. a folyamatban lévő ügyek száma.  
 Az eljárások becsült hossza – 
Az eljárás hossza azt a becsült időtartamot jelzi (napokban), amely a bírósági ügyek eldöntéséhez 
szükséges, vagyis azt az időt, amely alatt a bíróság meghozza az elsőfokú határozatot. Az 
„ügyintézési idő” mutatót úgy kapjuk meg, hogy az adott év végén a lezáratlan ügyek számát 
elosztjuk a lezárt ügyek számával, és az eredményt megszorozzuk 365 -tel (a napok számával) (42). 
Az így kiszámíto tt mennyiség azt a becsült minimális időtartamot jelzi, amelyre a bíróságoknak 
az adott munkakörülmények mellett szükségük van az ügyek megoldásához. Minél magasabb ez 
az érték, annál nagyobb a valószínűsége annak, hogy a bíróságnak hosszabb időbe telik a határozat 
meghozatala. Az ábrák többnyire az elsőfokú eljárásokra vonatkoznak, és a 2012., 2018., 2019. és 
                                                           
42  Az eljárások hossza, az ügyek lezárási aránya, és a folyamatban lévő ügyek száma a CEPEJ által meghatározott 
standard mutató: http://www.coe.int/t/dghl/cooper ation/cepej/evaluation/default_en.asp  
0,00,20,40,60,81,01,21,41,61,82,0
SEDENLLTATFIBGELROESCYFRHRHUEEPTPLLUBESICZSKLVITMTDKIE
2012 2018 2019 2020NINCS 
ADAT
 
14 
 2020. évi adatokat hasonlítják össze, amennyiben azok rendelkezésre állnak (43). A 8. és a 10. ábra 
a polgári és a kereskedelmi peres ügyek, valamint a közigazgatási ügyek 2020. évi ügyintézési 
idejét mutatja be valamennyi bírósági szinten, a 24.  ábra pedig az elsőfokú bíróságokon 
pénzmosási ügyekben folytatott eljárások átlagos hosszát jeleníti meg.  
6. ábra: A polgári, a keresk edelmi, a közigazgatási és az egyéb ügyek lezárásához szükséges 
becsült idő 2012 -ben, valamint 2018 és 2020 között  (*) (első fokon/napokban kifejezve) (forrás: 
CEPEJ -tanulmány)  
 
(*) A CEPEJ módszertana szerint ez a kategória magában foglalja az összes polgári és kereskedelmi peres és 
nemperes ügyet, a nemperes ingatlan - és cégnyilvántartási ügyeket, az egyéb nyilvántartási ügyeket, az egyéb 
nemperes ügyeket, a közigazgatási ügyeke t és egyéb nem büntetőügyeket. Szlovákiában  módszertani változások 
történtek. A folyamatban lévő ügyek a Cseh Köztársaság  esetében valamennyi bírósági szintet magukban foglalják, 
valamint 2016 -ig Szlovákia  esetében is. Lettország  esetében a jelentős csökke nés a bírósági rendszer reformjának, a 
hibaellenőrzéseknek és az információs rendszerben található adatok megtisztításának köszönhető.  
                                                           
43  Az évek úgy kerültek kiválasztásra, hogy a 2012 -es évvel mint kiindulóponttal megmaradjon a nyolcéves 
perspektíva, ugyanakkor ne legyen túlságosan sok adat. A 2010., 2013., 2014., 2015., 2016. és 2017. évi adatok a 
CEPEJ jelentésében találhatók.  
02004006008001 0001 200
DKEELVATLTSIHUSKNLFIBGPLHRSELUCZROESMTITFRELPTCYBEDEIE
2012 2018 2019 2020NINCS 
ADAT
 
15 
 7. ábra: A polgári és kereskedelmi peres ügyek elsőfokú eldöntéséhez szükséges becsült idő 
2012 -ben, valamint 2018 és 2020 között  (*) (első fokon/napokban kifejezve) (forrás: CEPEJ -
tanulmány)  
 
(*) A CEPEJ módszertana szerint a polgári/kereskedelmi peres ügyek a felek közötti jogvitákra, például a 
szerződésekkel kapcsolatos jogvitákra vonatkozna k. A polgári (és kereskedelmi) nemperes ügyek nem vitatott 
eljárásokra, például nem kifogásolt fizetési meghagyásokra vonatkoznak. Módszertani változások történtek a 
következő tagállamokban: Görögország  és Szlovákia . A folyamatban lévő ügyek a Cseh Köztárs aság  esetében 
valamennyi bírósági szintet magukban foglalják, valamint 2016 -ig Szlovákia  esetében is.  Olaszországban  a Covid19 -
világjárvány kezelése érdekében meghozott szigorú korlátozó intézkedések miatt átmenetileg lelassultak az 
igazságszolgáltatási tevékenységek, ami kihatott az ügyintézési időre. A Hollandiára  vonatkozó adatok a nemperes 
eljárásokat is magukban fo glalják.  
  
0100200300400500600700800
LTNLEEATSELUCZHURODKSKDELVPTFIPLSIESMTELFRHRITBEBGCYIE
2012 2018 2019 2020NINCS 
ADAT
 
16 
  
8. ábra: A polgári és kereskedelmi peres ügyek valamennyi fokon történő eldöntéséhez  
szükséges becsült idő 2020 -ban (*) első, másod - és harmadfokon/napokban kifejezve) (forrás: 
CEPEJ -tanulmány)  
 
(*) Az egyes tagállamok azon bírósági szintje szerinti sorrend, amelynek esetében a legtöbb időt veszi igénybe az 
eljárások lefolytatása. Belgiumban és Bulgáriában  az első - és a másodfokú bíróságokról, Hollandiában  a másodfokú 
bíróságokról, Ausztriában  a másod - és a harmadfokú bíróságokról, Németországban  és Horvátországban  pedig a 
harmadfokú bíróságokról nem állnak rendelkezésre adatok. Németországban  és Máltán  nincs harmadfokú bíróság. 
Olaszország  esetében  a Covid19 -világjárvány kezelése érdekében meghozo tt szigorú korlátozó intézkedések miatt 
átmenetileg lelassultak az igazságszolgáltatási tevékenységek, ami kihatott az ügyintézési időre. A harmadfokú 
bírósághoz fordulás lehetősége egyes tagállamokban korlátozott lehet.  
9. ábra: A közigazgatási ügyek elsőfokú eldöntéséhez szükséges becsült idő 2012 -ben, 
valamint 2018 és 2020 között  (*) (első fokon/napokban kifejezve) (forrás: CEPEJ -tanulmány)  
 
02004006008001 0001 2001 4001 6001 800
ATSECZHUEEBGLVROSKDKDEPTFIPLSILTNLLUBEHRFRMTESITIEELCY
Elsőfokú bíróságok (2020) Másodfokú bíróságok (2020) Harmadfokú bíróságok (2020)NINCS
ADAT
02004006008001 0001 2001 4001 600
SEHULTBGEEPLHRLVFINLCZFRATBEESDESILUELSKROPTITCYMTDKIE
2012 2018 2019 2020NINCS 
ADAT
 
17 
 (*) A CEPEJ módszertana szerint a közigazgatási ügyek a természetes személyek és a helyi, regionális vagy nemzeti 
hatóságok közötti jogvitákra vonatkoznak. Módszertani változások történtek a következő tagállamokban: Görögország  
és Szlovákia . A folyamatban lévő  ügyek a Cseh Köztársaság  esetében valamennyi bírósági szintet magukban foglalják, 
valamint 2016 -ig Szlovákia  esetében is. Dánia  és Írország  nem vezet külön nyilvántartást a közigazgatási ügyekről. 
Ciprus : 2018 -ban nőtt a lezárt ügyek száma, mivel több ügy et együttesen tárgyaltak, 2  724 összevont ügyet 
visszavontak, és 2015 -benlétrehoztak egy közigazgatási bíróságot.  
10. ábra: A közigazgatási ügyek  valamennyi fokon  történő eldöntéséhez szükséges becsült 
idő 2020 -ban (*) (első fokon,  valamint adott esetben másod - és harmadfokon/napokban kifejezve) 
(forrás: CEPEJ -tanulmány)  
 
(*) Az egyes tagállamok azon bírósági szintje szerinti sorrend, amelynek esetében a legtöbb időt veszi igénybe az 
eljárások lefolytatása. Belgiumban , a Cseh Köztá rsaságban , Magyarországon , Máltán , Ausztriában , Romániában , 
Szlovéniában , Szlovákiában  és Finnországban  a másodfokú bíróságokról, Cipruson , Litvániában , Luxemburgban , 
Máltán  és Lengyelországban  pedig a harmadfokú bíróságokról nem állnak rendelkezésre adatok. A Cseh 
Köztársaság , Olaszország , Ciprus , Ausztria , Szlovénia  és Finnország  esetében a legfelsőbb bíróság vagy valamilyen 
más elnevezésű legmagasabb szintű bíróság az egyetlen fellebbezési fó rum. Horvátországban , Litvániában , 
Luxemburgban  és Máltán  az ilyen típusú ügyekben nincs harmadfokú bíróság. Belgiumban  bizonyos ügyek esetében 
a legfelsőbb közigazgatási bíróság az elsőfokú és egyben egyetlen bírósági szint. A harmadfokú bírósághoz fordul ás 
lehetősége egyes tagállamokban korlátozott lehet. Dánia  és Írország  nem vezet külön nyilvántartást a közigazgatási 
ügyekről.  
05001 0001 5002 0002 5003 000
SEHUBGEEFILTLVCZFRATBEDESIESNLLUSKPLROITPTMTHRELCYIEDK
Első fok (2020) Másodfok (2020) Harmadfok (2020)NINCS 
ADAT
 
18 
  Az ügyek lezárási aránya – 
Az ügyek lezárási aránya a lezárt ügyek számának a bejövő ügyek számához viszonyított aránya. 
Azt méri, hogy a bíróság lépést tart -e a beérkező ügyekkel. Ha az ügyek lezárási aránya 100  % 
körüli vagy annál magasabb, az azt jelenti, hogy az igazságszolgáltatási rendszer legalább annyi 
ügyet képes elintézni, mint amennyi beérkezik. Ha ez az arány 100  % alatt van, az azt jelenti, hogy 
a bíróságok kevesebb ügyet zárnak le, mint ahány ügy beérkezik.  
11. ábra: A polgári, kereskedelmi, közigazgatási és egyéb ügyek lezárási aránya 2012 -ben, 
valamint 2018 és 2020 között  (*) (első fokon/% -ban – a 100  %-ot meghaladó értékek azt jelzik, 
hogy több ügyet zárnak le, mint amennyi beérkezik, a 100  % alatti értékek pedig azt jelentik, hogy 
a beérkező ügyeknél kevesebb ügy kerül lezárásra) (forrás: CEPEJ -tanulmány)  
 
(*) A CEPEJ módszertana szerint ez a kategória magában foglalja az összes polgári és kereskedelmi peres és 
nemperes ügyet, a nemperes ingatlan - és cégnyilvántartási ügyeket, az egyéb nyilvántartási ügyeket, az egyéb 
nemperes ügyeket, a közigazgatási ügyeket és egyéb nem büntetőüg yeket. Szlovákia:  módszertani változások történtek. 
Írország:  a lezárt ügyek a módszertan miatt várhatóan alacsonyabb számban kerülnek bejelentésre. Olaszország : 
2013 -ban eltérő besorolást vezettek be a polgári ügyekben.  
0%20%40%60%80%100%120%140%
SKFIPLHRITSEEEBGDKATLVSINLHUCZBELTROPTLUFRMTESCYELIEDE
2012 2018 2019 2020N
I
N
C
S
A
D
A
T
 
19 
 12. ábra: A polgári és kereskedelmi peres ügyek lezárási aránya 2012 -ben, valamint 2018 és 
2020 között  (*) (első fokon/% -ban) (forrás: CEPEJ -tanulmány)  
 
(*) Módszertani változások történtek Görögországban  és Szlovákiában . Írországban  a lezárt ügyek a módszertan 
miatt várhatóan alacsonyabb számban kerülnek bejelentésre. Olaszország : 2013 -ban eltérő besorolást vezettek be a 
polgári ügyekben. A Hollandiára  vonatkozó adatok a nemperes eljárásokat is magukban foglalják.  
13. ábra: A közigazgatási ügyek  lezárási aránya  2012 -ben, valamint 2018 és 2020 között  (*) 
(első fokon/% -ban) (forrás: CEPEJ -tanulmány)  
 
(*) Néhány tagállam esetében a múltbeli értékek az áttekinthetőség érdekében csökkentett értékekkel szerepelnek az 
ábrán ( Ciprus  2018 -ban = 219  %; Olaszország  2012 -ben = 279,8  %). Módszertani változások történtek a következő 
tagállamokban: Görögország  és Szlovákia . Dánia  és Írország  nem vezet külön nyilvántartást a közigazgatási 
ügyekről. Cipruson  az ügyek együttes tárgyalása miatt nőtt a lezárt ügyek száma; 2015 -ben visszavontak 2  724 
összevont ügyet, és létrehoztak egy közigazgatási bíróságot.  
 
0%20%40%60%80%100%120%140%
DKPLITSESIHUROEEATSKNLBEDECZPTLVLTFIFRLUMTESELHRIEBGCY
2012 2018 2019 2020NINCS 
ADAT
0%20%40%60%80%100%120%140%160%180%200%
ELITPTATCZDEBELVHRSIMTSEBGESFILTFRPLEEHULUSKNLCYRODKIE
2012 2018 2019 2020NINCS 
ADAT
 
20 
  Folyamatban lévő ügyek – 
A folyamatban lévő ügyek száma azon ügyek számát fejezi ki, amelyek az adott év végén még 
elintézetlenek. Ez az ügyintézési időt is befolyásolja.  
14. ábra: A folyamatban lévő polgári, kereskedelmi, közigazgatási és egyéb ügyek száma 
2012 -ben, valamint 2018 és 2020 között  (*) (első fokon/100 lakosra vetítve) (forrás: CEP EJ-
tanulmány)  
 
(*) A CEPEJ módszertana szerint ez a kategória magában foglalja az összes polgári és kereskedelmi peres és 
nemperes ügyet, a nemperes ingatlan - és cégnyilvántartási ügyeket, az egyéb nyilvántartási ügyeket, az egyéb 
nemperes ügyeket, a közigazgatási ügyeket és egyéb nem büntetőügyeket.  Szlovákiában  módszertani változások 
történtek. A folyamatban lévő ügyek a Cseh Köztársaság  esetében valamennyi bírósági szintet magukban foglalják, 
valamint 2016 -ig Szlovákia  esetében is. Olaszország  eseté ben 2013 -ban eltérő besorolást vezettek be a polgári 
ügyekben.  
 
  
024681012141618
LUSELTBGHULVNLEEMTDKFIFRROSKCZESSIITATCYHRELPLPTBEDEIE
2012 2018 2019 2020NINCS 
ADAT
 
21 
  
15. ábra: A folyamatban lévő polgári és kereskedelmi peres ügyek száma 2012 -ben, valamint 
2018 és 2020 között  (*) (első fokon/100 lakosra vetítve) (forrás: CEPEJ -tanulmány)  
 
(*) Görögországban  és Szlovákiában  módszertani változások történtek. A folyamatban lévő ügyek a Cseh 
Köztársaság  esetében valamennyi bírósági szintet magukban foglalják, valamint 2016 -ig Szlovákia esetében is. 
Olaszországban  2013 -ban eltérő besorolást vezettek be a polgári ügyekben. A Hollandiára  vonatkozó adatok a 
nemperes eljárásokat is magukban foglalják.  
16. ábra: A folyamatban lévő közigazgatási ügyek száma 2012 -ben, valamint 2018 és 2020 
között  (*) (első fokon/100 lakosra vetítve) (forrás: CEPEJ -tanulmány)  
 
(*) Néhány tagállam esetében a múltbeli értékek az áttekinthetőség érdekében csökkentett értékekkel szerepelnek az 
ábrán ( Görögország  2012 -ben = 3,5). Módszertani változások történtek a következő tagállamokban: Görögország  és 
0123456
FINLSEATDKLUEEHUDELVLTSKCZSIPTMTPLFRESROELITHRBEBGIECY
2012 2018 2019 2020NINCS ADAT
0,00,51,01,52,02,53,0
LVMTPLEEHUCZSKBGLTHRSIBELUITFRFIESRONLSEPTCYATDEELDKIE
2012 2018 2019 2020NINCS 
ADAT
 
22 
 Szlovákia . A folyamatban lévő ügyek a Cseh Köztársaság  esetében valamennyi bírósági szintet magukban foglalják, 
valamint 2016 -ig Szlovákia  esetében is. Dánia  és Írország  nem vezet külön nyilvántartást a közigazgatási ügyekről.  
3.1.3. Az uniós jog egyes konkrét területeire jellemző hatékonyság  
Ez a szakasz kiegészíti az igazságszolgáltatási rendszerek hatékonyságára vonatkozó általános 
adatokat, és az uniós jog egyes  konkrét területeire vonatkozóan ismerteti az eljárások átlagos 
hosszát (44). A 2022. évi eredménytábla a versenyjogra, az elektronikus hírközlésre, az európai 
uniós védjegyre, a fogyasztóvédelemre és a pénzmosás elleni küzdelemre vonatkozó korábbi 
adatokra  épül. A négy említett terület az egységes piac és az üzleti környezet szempontjából 
képviselt jelentősége alapján került kiválasztásra. Ezen túlmenően ez a kiadás szélesebb körű 
áttekintést nyújt a közigazgatási hatóságok hatékonyságáról is: a fogyasztóvé delemre vonatkozó 
adatokat két új ábrával egészíti ki a versenyjog és az elektronikus hírközlés terén. Általánosságban 
elmondható, hogy a bírósági és a közigazgatási eljárások elhúzódása negatív hatással lehet az uniós 
jogból eredő jogokra, például ha már nem állnak rendelkezésre megfelelő jogorvoslatok, vagy ha 
súlyos pénzügyi károk megtéríthetetlenné válnak. A vállalkozások esetében a közigazgatási 
késedelem és a bizonytalanság egyes esetekben jelentős költségekkel járhat, és alááshatja a 
tervezett vagy m eglévő beruházásokat (45).  
– Versenyjog – 
A versenyjog hatékony érvényesítése elengedhetetlen a vonzó üzleti környezet kialakításához, 
mivel egyenlő versenyfeltételeket biztosít a vállalkozások számára. Ösztönzi a 
vállalkozószellemet és a hatékonyságot, szélesebb választékot teremt a fogyasztók számára, 
valamint hozzájárul az árak csökkentéséhez és a minőség javításához. A 17.  ábra az Európai Unió 
működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) (46) 101. és 102.  cikkét alkalmazó 
nemzeti versenyhatóságo k határozatai ellen indított eljárások átlagos hosszát mutatja be. A 18. 
ábra a nemzeti versenyhatóságok előtti eljárások átlagos hosszát mutatja be azokban az ügyekben, 
amelyekben a versenyhatóságok az EUMSZ 101. és 102. cikkét alkalmazzák.  
 
  
                                                           
44  Az eljárások egyes területekre jellemző időtartamát naptári napokban számolják a kereset vagy a fellebbezés 
bírósághoz történő benyújtásának (vagy a vádirat véglegessé válásának) a napjától a bírósági határozat 
meghozatalá nak a napjáig (16 –21. ábra). Az értékek rangsorolása a 16 –18. ábrán a 2013. és a 2018 –2020. évi 
adatok, a 19. ábrán a 2013., a 2018., a 2019. és 2020. évi adatok, a 20. és a 21. ábrán pedig a 2014. és a 2018 –
2020. évi adatok súlyozott átlaga alapján történ t. Ahol nem állt rendelkezésre adat minden évre vonatkozóan, ott 
az átlag az összes ügy, az ügyek egy mintája vagy becslések alapján kiszámított rendelkezésre álló adatokat tükrözi.  
45  Retention and Expansion of Foreign Direct Investment, Political Risk an d Policy Responses, 2019, Világbank -
csoport, 18. ábra.  
46  Lásd: https://eur -lex.europa.eu/legal -content/HU/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012E/TXT&from=HU , valamint a 
Tanács 1/2003/EK rendelete (2002.  december  16.) a Szerződés 81. és 82.  cikkében meghatározott 
versenyszabályok végrehajtásáról (EGT vonatkozású szöveg) (HL L  1., 2003.1.4., 1.  o.), különös tekintettel a 3. 
és az 5.  cikkre.  
 
23 
 17. ábra: Versenyjog : a bírósági felülvizsgálat átlagos időtartama 2013 -ban és 2018 –2020 -
ban (*) (első fokon/napokban kifejezve) (forrás: az Európai Bizottság és az Európai 
Versenyhatóságok Hálózata)  
 
(*) Írország  és Ausztria  esetében nem alkalmazandó, mivel a hatóságok nem rendelkeznek hatáskörrel a szóban forgó 
határozatok meghozatalára. Ausztria : az adatok magukban foglalják a kartellbíróság által elbírált, az EUMSZ 101. 
és 102. cikkének a megsértésével kapcsolatos azon ügy eket is, amelyek nem a nemzeti versenyhatóságok elleni 
fellebbezéseken alapulnak. Olaszország  esetében becsült időtartam került alkalmazásra. Az üres oszlopok azt jelzik, 
hogy a tagállam az adott évben nem számolt be ilyen ügyről. Az ügyek száma sok tagáll amban alacsony (évi ötnél 
kevesebb). Ezáltal az éves adatokat egy -egy kivételesen hosszú vagy rövid ügy is meghatározhatja (ez a helyzet például 
Málta esetében, ahol csak egy ilyen ügyre került sor).  
18. ábra: Versenyjog : a nemzeti versenyhatóságok előtti eljárások átlagos hossza 2020 -ban 
(*) (napokban kifejezve) (forrás: az Európai Bizottság és az Európai Versenyhatóságok Hálózata)  
 
(*) Egyes tagállamokban csak korlátozott számú ügyre került sor. Belgium:  az adatok egy kart ellügyi határozatot 
foglalnak magukban – amely 1  045 napig tartott –, valamint öt ideiglenes intézkedést. A hat eljárás együttes átlagos 
időtartama –2 015 nap volt.  Olaszország : az olasz versenyhatóság által az EUMSZ 101.  cikke alapján indított I833. 
sz. – Gare Consip per acquisizione beni e servizi per informatica e telecomunicazioni – eljárás nem került 
figyelembevételre, mivel az eljárás végén nem állapították meg az EUMSZ 101 . cikkének a megsértését. Figyelembe 
0500100015002000250030003500
BGEEHRLUPTFILTBESKITLVNLFRELCZATRODKSEHUSIDEESCYPLMT
2013 2018 2019 2020 2013 és 2018 –2020 átlagaNINCSENEK ILYEN ÜGYEK
0200400600800100012001400160018002000
EE IEHRLTMT FINLDK ITPLLVESATSESKDEFRCZPTLURO SIBEELBGCYHU
2020NINCS 
ADAT NINCSENEK ILYEN 
ÜGYEK
 
24 
 kell venni, hogy az egyes tagállamok eltérő kezdő időpontoktól számolják a napokat az eljárás hosszának a 
megállapításakor. A legtöbb tagállam akkor tekinti úgy, hogy egy adott ügy megindult, amikor megindult annak 
vizsgálata. Hollandiában  akkor tekinthető úgy, hogy megindult az ügy, amikor a kifogásközlést elküldik, a Cseh 
Köztársaságban  és Szlovákiában  pedig akkor, amikor a közigazgatási eljárás megindul. Utóbbi esetben ez egy köztes 
szakasz a vizsgálat megindítása és a kifogásközlés elküldése között. Ezenkívül számos tényezőt figyelembe kell venni 
a nemzeti versenyhatóságok előtti eljárások hosszának a megállapításakor. Ezek közé tartozik az ügy jellege és 
összetettsége, a gazdasági adatok összegyűjtéséhez és a gazdasá gi elemzés elvégzéséhez szükséges idő, a határidők 
felek kérelmére történő meghosszabbítása és a meghallgatások megismétlése.  
– Elektronikus hírközlés – 
Az elektronikus hírközlésre vonatkozó uniós jogszabályok célja a verseny fokozása, az egységes 
piac továbbfejlesztése, valamint a beruházások, az innováció és a növekedés ösztönzése. A 
fogyasztókra gyakorolt pozitív hatások e jogszabályok hatékony végrehajtásával érhetők el, ami a 
végfelhasználók számára alacsonyabb árakat és jobb minőségű szolgáltatások at eredményezhet. A 
19. ábra az elektronikus hírközlésre vonatkozó uniós jogot alkalmazó nemzeti szabályozó 
hatóságok határozatai ellen indított bírósági felülvizsgálati eljárások átlagos hosszát mutatja be 
(47). Az ügyek széles skáláját öleli fel, az össze tettebb „piacelemzési” felülvizsgálatoktól kezdve 
a fogyasztókra összpontosító egyszerűbb kérdésekig. A 20. ábra a nemzeti szabályozó hatóságok 
előtti eljárások átlagos hosszát mutatja be azokban az ügyekben, amelyekben az uniós jog 
alkalmazására kerül sor . 
19. ábra: Elektronikus hírközlés : a bírósági felülvizsgálat átlagos időtartama 2013 -ban és 
2018 –2020 -ban (*) (első fokon/napokban kifejezve) (forrás: az Európai Bizottság és a Hírközlési 
Bizottság)  
 
(*) Az ügyek száma tagállamonként eltérő. Az üres oszlopok azt jelzik, hogy a tagállam az adott évben nem számolt be ilyen ügyről  
(kivéve Portugáliát , ahol 2019 és 2020 tekintetében nem álltak rendelkezésre adatok, valamint Romániát , ahol egyáltalán nem 
voltak  elérhető adatok). Egyes esetekben ( Bulgária , Ciprus , Málta , Hollandia , Szlovákia , Finnország és Svédország  esetében) a 
                                                           
47  A számítás a nemzeti szabályozó hatóságok azon nemzeti jogszabályokat alkalmazó határozatai ellen indított 
fellebbezési ügyek hosszán alapul, amelyek az elektronikus hírközlésre vonatkozó uniós szabályozási keretet 
(2002/19/EK irányelv [hozzáférési irányelv], 2002/20/EK irányelv [engedél yezési irányelv), 2002/21/EK irányelv 
[keretirányelv], 2002/22/EK irányelv [egyetemes szolgáltatási irányelv]) és az egyéb vonatkozó uniós jogot, 
például a rádióspektrum -politikai programot és a bizottsági spektrumhatározatokat hajtják végre, kivéve az 
elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelvet (2002/58/EK irányelv).  
05001000150020002500
LUROEELVBGDKIEHULTHRFRSISENLPLBEELESDEATSKCZITFIMTPTCY
2013 2018 2019 2020 2013 és 2018 –2020 átlagaNINCSENEK 
ILYEN 
ÜGYEK
 
25 
 releváns ügyek alacsony száma miatt előfordulhat, hogy az éves adatokat egyetlen kivételesen hosszú vagy rövid ügy határozza 
meg, ami je lentős eltéréseket eredményezhet egyik évről a másikra. Dánia : az elsőfokú fellebbezések egy kvázibírósági szerv 
hatáskörébe tartoznak. Észtország: a bírósági felülvizsgálati ügyek átlagos hossza 2013 -ban 18 nap volt.  Spanyolország , Ausztria  
és Lengyelország : az eljárás tárgyától függően különböző bíróságok járnak el.  
20. ábra: Elektronikus hírközlés : a nemzeti szabályozó hatóságok előtti eljárások átlagos 
hossza 2015 -ben, valamint 2018 és 2020 között  (*) (napokban kifej ezve) (forrás: az Európai 
Bizottság és a Hírközlési Bizottság)  
 
– Az uniós védjegy – 
A szellemi tulajdonhoz fűződő jogok hatékony érvényesítése alapvető fontosságú az innovációba 
történő beruházások ösztönzéséhez. Az uniós védjegyekről szóló uniós jogszabályok (48) jelentős 
szerepet biztosítanak a nemzeti bíróságoknak, amelyek ennélfogva uniós bíróságként járnak el, és 
az egységes piacot érintő határozatokat hoznak. A 21. ábra a magánfelek közötti uniós 
védjegybitorlási perek átlagos hosszát mutatja be. 
  
                                                           
48  Az Európai Parlament és a Tanács (EU)  2017/1001 rendelete (2017.  június  14.) az európai uniós védjegyről (HL 
L 154., 2017.6.16., 1.  o.). 
0200400600800100012001400
BEROFRHULVLUATEEHRSIFINLIEESCYDKITELMTBGCZDELTPLPTSKSE
2015 2018 2019 2020 2015 és 2018 –2020 átlagaNINCS ADAT NINCSENEK 
ILYEN 
ÜGYEK
 
26 
 21. ábra: Uniós védjegy : az uniós védjegybitorlási ügyek átlagos hossza 2013 -ban és 2018 –
2020 -ban (*) (első fokon/napokban kifejezve) (forrás: az Európai Bizottság és a szellemi tulajdoni 
jogsértések európai megfigyelőközpontja)  
 
(*) Franciaország , Olaszország , Litvánia  és Luxemburg : néhány év tekintetében az ügyek egy mintáját használták 
fel az adatokho z. Dánia : az adatok a kereskedelmi és a tengerészeti felsőbíróságok előtti összes védjegyügyből (nem 
csak az uniós ügyekből) származnak; 2018 -ra és 2019 -re vonatkozóan az adatgyűjtési rendszer változásai miatt nincs 
adat az eljárások átlagos hosszára vonat kozóan.  Görögország : az eljárások hossza két bíróság adatainak a súlyozott 
átlagából került kiszámításra. Spanyolország : az eljárások átlagos hosszának a kiszámításakor más uniós 
szellemitulajdon -jogokkal kapcsolatos ügyeket is figyelembe vettek.  
– Fogyasztóvédelem – 
A fogyasztóvédelmi jog hatékony érvényesítése biztosítja, hogy a fogyasztók élhessenek a 
jogaikból származó előnyökkel, és hogy a fogyasztóvédelmi jogszabályokat megsértő 
vállalkozások ne tegyenek szert tisztességtelen előnyökre. A fogya sztóvédelmi hatóságok és 
bíróságok kulcsfontosságú szerepet töltenek be az uniós fogyasztóvédelmi jogszabályok (49) 
különböző nemzeti végrehajtási rendszereken belül történő érvényesítésében. A 22. ábra az uniós 
jogot alkalmazó fogyasztóvédelmi hatóságok ha tározataival szemben indított bírósági 
felülvizsgálati eljárások átlagos hosszát mutatja be.  
A fogyasztók vagy a vállalatok esetében a hatékony jogérvényesítésben több szereplő is részt 
vehet, azaz nemcsak a bíróságok, hanem a közigazgatási hatóságok is. E végrehajtási lánc 
részletesebb ismertetése érdekében bemutatjuk a fogyasztóvédelmi hatóságok által lefolytatott 
eljárások hosszát. A 23.  ábra azt mutatja be, hogy a nemzeti fogyasztóvédelmi hatóságok 2014 -
ben és 2018 –2020 -ban meghozott közigazgatási hatá rozatai esetében az eljárások átlagosan 
mennyi ideig tartottak az ügy megindításának a pillanatától kezdve. Az érintett határozatok közé 
tartoznak a következők: az anyagi jogi szabályok megsértésének a megállapítása, az ideiglenes 
                                                           
49  A 22. és a 23. ábra a tisztességtelen szerződé si feltételekről szóló (93/13/EGK) irányelv, a fogyasztási cikkek 
adásvételéről és a kapcsolódó jótállásról szóló (1999/44/EK) irányelv, a tisztességtelen kereskedelmi 
gyakorlatokról szóló (2005/29/EK) irányelv és a fogyasztók jogairól szóló (2011/83/EK) i rányelv végrehajtásával, 
valamint az azokra vonatkozó nemzeti végrehajtási rendelkezésekkel kapcsolatos.  
02004006008001000120014001600
ATMTPLHULTBGROESDELUPTLVSEFIDKELIECZFRSIITEEHRSKBECYNL
2013 2018 2019 2020 2013 és 2018 –2020 átlagaNINCS 
ADAT
 
27 
 intézkedések, a jogsértő magatartás abbahagyására kötelező végzések, a bírósági eljárás 
megindítása és az ügy lezárása.  
22. ábra: Fogyasztóvédelem : a bírósági felülvizsgálat  átlagos időtartama 2013 -ban és 2018 –
2020 -ban (*) (első fokon/napokban kifejezve) (forrás: Az Európai Bizottság és a fogyasztóvédelmi 
együttműködési hálózat)  
 
(*) Németország , Luxemburg és Ausztria  esetében nem alkalmazandó, mivel a fogyasztóvédelmi hatóságok nem 
rendelkeznek hatáskörrel a szóban forgó fogyasztóvédelmi szabályok megsértésével kapcsolatos határozathozatalra. 
Írországban  és Finnországban  2020 -ban alacsony (ötnél kevesebb) volt a relev áns ügyek száma.  Görögország és 
Románia esetében néhány évre vonatkozóan becsléssel állapították meg az eljárások átlagos hosszát.   
  
0200400600800100012001400160018002000
SEHULTEEHRPTBGESRODKNLSKSILVFIITFRCZPLCYELIEBEMT
2013 2018 2019 2020 2013, 2018, 2019 és 2020 átlagaNINCS
ADAT
 
28 
 23. ábra: Fogyasztóvédelem : a fogyasztóvédelmi hatóságok közigazgatási 
határozathozatalának  átlagos időtartama 2014 -ben és 2018 –2020 -ban (*) (első 
fokon/napokban kifejezve) (forrás: Az Európai Bizottság és a fogyasztóvédelmi együttműködési 
hálózat)  
 
(*) Németország , Luxemburg  és Ausztria  esetében nem alkalmazandó, mivel a fogyasztóvédelmi hatóságok nem 
rendelkeznek hatáskörrel a szóban forgó fogyasztóvédelmi szabályok megsértésével kapcsolatos határozathozatalra. 
Dánia , Görögország , Franciaország , Románia és Finnország  esetében néhány évr e vonatkozóan becsléssel 
állapították meg az eljárások átlagos hosszát.  
– Pénzmosás – 
A pénzmosás elleni küzdelem hatékonysága a bűnözés elleni küzdelemhez való hozzájárulás 
mellett döntő fontosságú a pénzügyi ágazat megbízhatósága, integritása és stabili tása, a pénzügyi 
rendszerbe vetett bizalom és az egységes piacon belüli tisztességes verseny szempontjából is (50). 
A pénzmosás elriaszthatja a külföldi befektetőket, torzíthatja a nemzetközi tőkeáramlást, és 
hátrányos következményekkel járhat az adott ország makrogazdasági teljesítményére nézve, ami 
jóléti veszteségeket eredményezhet, ezáltal pedig forrásokat vonhat el a termelékenyebb gazdasági 
tevékenységektől (51). A pénzmosási irányelv előírja a tagállamok számára, hogy a pénzmosás és 
a terrorizmusfi nanszírozás elleni küzdelemre szolgáló rendszereik hatékonyságára vonatkozóan 
vezessenek statisztikákat (52). A tagállamokkal együttműködésben egy frissített kérdőív 
segítségével került sor adatgyűjtésre a pénzmosás elleni küzdelem nemzeti rendszereinek a 
bírósági szakaszairól. A 24. ábra a pénzmosási bűncselekményekkel kapcsolatos elsőfokú bírósági 
ügyek átlagos hosszát mutatja be.  
                                                           
50  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/849 irányelve (2015. május 20.) a pénzügyi rendszerek pénzmosás 
vagy terrorizmusfinanszírozás céljára val ó felhasználásának megelőzéséről, (2) preambulumbekezdés.  
51  IMF tájékoztató, 2018. március 8.: https://www.imf.org/en /About/Factsheets/Sheets/2016/08/01/16/31/Fight -
Against -Money -Laundering -the-Financing -of-Terrorism   
52  Az (EU) 2015/849 irányelv 44. cikkének (1) bekezdése. Lásd az (EU) 2018/843 irányelv módosított 44.  cikkét is, 
amely 2018 júniusában lépett hatályba, és  amelyet a tagállamoknak 2020 januárjáig kellett végrehajtaniuk.  
0100200300400500600700
HRROFRLTBGEESISKCZIEPTSEITCYDKELLVHUNLFIESPLBEMT
2014 2018 2019 2020 2014, 2018, 2019 és 2020 átlagaNINCS
ADAT
 
29 
 24. ábra: Pénzmosás : a bírósági eljárások átlagos hossza 2014 -ben és 2018 –2020 -ban (*) (első 
fokon/na pokban kifejezve) (forrás: az Európai Bizottság és a pénzmosás és a 
terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemmel foglalkozó szakértői csoport)  
 
(*) 2020 -ra vonatkozóan a következő tagállamok esetében nem állnak rendelkezésre adatok: Belgium, Németország, Észtország, 
Írország, Horvátország , Lengyelország és Portugália.  Bulgária : az ügyek átlagos hosszát a bírósági eljárás megindításának a 
napjától a bírósági határozat meghozatalának a napjáig számítják, hónapokban meghatározva.  Spanyolország és Hollandia : az 
eljárások becsült hossza szerepel az ábrán. Csehország : az eljárások hosszát hónapokban fejezik ki. Magyarország : a napok 
átlagos számának a meghatározásakor kizárólag a bűnösséget megállapító ítélettel záruló ügyek számát vették figyelembe. 
Portugália : a napok átlagos száma  minta alapján került meghatározásra . Olaszország:  az adatok a tárgyalásokra és az előzetes 
bírósági meghallgatásokra is vonatkoznak. Ciprus : az esküdtbíróság előtt tárgyalt súlyos esetek átlagosan egy éven belül kerülnek 
elbírálásra. A körzeti bíróságok előtt tárgyalt kevésbé súlyos jogsértések elbírálása több időt vesz igénybe. Szlovákia* : az adatok 
a teljes eljárás átlagos hosszára vonatkoznak, a fellebbviteli bíróságok előtti eljárást is beleértve.  
030060090012001500180021002400
DKEESELUHRBGCYPLFIATNLELFRIECZHULVPTESLTITSK*ROSIMTBEDE
2014 2018 2019 2020 2014 és 2018 –2020 átlagaNINCS 
ADAT
3.1.4.  Az igazságszolgáltatási ren dszerek hatékonyságára vonatkozó összegzés  
A hatékony igazságszolgáltatási rendszer az ügyforgalmat és az ügyhátralékot egyaránt képes 
kezelni, és indokolatlan késedelem nélkül hozza meg a határozatokat. Ezért az uniós igazságügyi 
eredménytábla a következő fő mutatókat használja az igazságszolgálta tási rendszerek 
hatékonyságának a nyomon követéséhez: az eljárások hossza  (az ügyek elintézéséhez 
szükséges becsült vagy átlagos időtartam napokban kifejezve), az ügyek lezárási aránya  (a 
lezárt ügyek számának a beérkező ügyek számához viszonyított aránya)  és a folyamatban lévő 
ügyek  száma (az adott év végén még lezáratlan ügyek száma).  
A hatékonyságra vonatkozó általános adatok  
A 2022. évi uniós igazságügyi eredménytábla nyolc év (2012 –2020) tekintetében tartalmaz a 
hatékonyságra vonatkozó adatokat. Ez az időtartam lehetővé teszi bizonyos tendenciák 
azonosítását és annak figyelembevételét, hogy gyakran időbe telik, amíg az igazságügyi 
reformok hatása érezhetővé válik.  
 
30 
                                                            
53  Ezek a tagállamok a következők: Horvátország, Olaszország, Ciprus, Magyarország, Málta, Lengyelország, 
Portugália és Szlovákia, amelyek a 2020. évi európai szemeszter keretében országspec ifikus ajánlásokat kaptak, 
valamint Belgium, Bulgária, Írország, Görögország, Spanyolország, Románia és Szlovénia, amelyek esetében a 
kihívások a 2020. évi országspecifikus ajánlásokban és az országjelentések preambulumbekezdéseiben jelentek 
meg.  
A nyolc vizsgált év eredményeiben mutatkozó eltérések kontextuális tényezőkkel (a beérkező ügyek számát 
illetően nem szokatlan a 10  %-ot meghaladó eltérés), illetve rendszerszintű hiányosságokkal (a rugalmasság és a 
reagálóképesség hiányával vagy a reformfolyamat következetlenségeivel) magyarázhatók.  A 2012 és 2020 közötti időszakra vonatkozóan elérhető adatok alapján a polgári, a keresked elmi 
és a közigazgatási ügyekben többnyire pozitív tendenciákat lehetett megfigyelni. 2020 -ban 
azonban néhány tagállam esetében a hatékonyságra vonatkozó általános adatokban negatív 
hatások mutatkoztak. Előfordulhat, hogy ezek a hatások a Covid19 -világjárv ányból eredtek, 
ezért átmeneti jellegűek.  
Néhány pozitív fejlemény figyelhető meg azokban a tagállamokban, amelyekben az európai 
szemeszter megállapításai szerint sajátos kihívások jelentkeztek (53): 
 2012 óta az említett tagállamokra vonatkozó meglévő adato k alapján – a Covid19 -
világjárvány ellenére – néhány tagállamban az elsőfokú bírósági eljárások hossza  az 
„összes ügy” átfogó kategóriájában (6. ábra), valamint „a polgári és a kereskedelmi peres 
ügyek” kategóriájában (7. ábra) tovább csökkent, vagy stabil maradt. A 6. és a 7. ábra szerint 
az érintett tagállamoknak mintegy a felében nőtt az eljárások hossz a, ami néhány esetben a 
2012. évi szintet is meghaladta. Közigazgatási ügyekben (9. ábra) az eljárások hossza a 
szóban forgó tagállamoknak mintegy a felében 2012 óta csökkent vagy változatlan maradt. 
2020 -ban összességében a tagállamok mintegy felében nőtt  a közigazgatási ügyekben folyó 
eljárások időtartama.  
 Az eredménytábla a polgári és a kereskedelmi peres ügyek (8. ábra), valamint a 
közigazgatási ügyek (10. ábra) esetében valamennyi bírósági szint tekintetében ismerteti 
az eljárások hosszára vonatkozó ad atokat . Az adatok azt mutatják, hogy több olyan 
tagállamban, amely kihívásokkal küzd az elsőfokú bírósági eljárások hosszadalmassága 
terén, a magasabb bírósági szintek hatékonyabban működnek. Néhány más, kihívásokkal 
küzdő tagállam esetében azonban a magas abb szintű bíróságokon az eljárások átlagos 
időtartama még hosszabb, mint az elsőfokú bíróságokon.  
 A „összes ügy” és a „polgári és kereskedelmi peres ügyek” kategóriában (11. és 12. ábra) 
azon tagállamok száma, amelyekben az ügyek lezárási aránya  meghaladj a a 100  %-ot, 
tavaly óta csökkent, és a 2012 -es szinthez közelít. 2020 -ban a csökkenés ellenére a legtöbb 
tagállam – beleértve a kihívásokkal küzdő tagállamok többségét is – az ügyek magas (több 
mint 97  %-os) lezárási arányáról számolt be. Ez azt jelenti, hogy ezekben a kategóriákban 
a bíróságok általában képesek kezelni a beérkező ügyeket. A közigazgatási ügyek esetében 
(13. ábra) évről évre jelentősebb eltérés figyelhető meg az ügyek lezárási arányát illetően. 
Bár más ügykategóriákhoz képest ez az arány á ltalában alacsonyabb, néhány tagállam 
továbbra is jelentős előrelépéseket tett ezen a téren. A kihívásokkal küzdő tagállamok több 
mint fele számolt be arról, hogy 2012 óta nőtt a közigazgatási ügyek lezárási aránya.  
 2012 óta az ügyek kategóriájától függet lenül a helyzet továbbra is stabil, illetve 
folyamatosan javul szinte minden olyan tagállamban, amely a legjelentősebb kihívásokkal 
küzd az ügyhátralék  terén. 2020 -ban annak ellenére, hogy egyes tagállamokban növekedett 
 
31 
 a folyamatban lévő ügyek száma, más tagállamokban jelentős előrelépés történt a 
folyamatban lévő ügyek számának a csökkentése terén mind a polgári és a kereskedelmi 
peres ügyeket (15. ábra), mind a közigazgatási ügyeket illetően (16. ábra). Ennek ellenére 
továbbra is jelentős eltérések állna k fenn a viszonylag kevés folyamatban lévő üggyel, 
valamint a sok folyamatban lévő üggyel rendelkező tagállamok között.  
Az uniós jog egyes konkrét területeire jellemző hatékonyság  
Az eljárásoknak az uniós jog egyes területein belül jellemző átlagos hosszár a vonatkozó adatok 
(17–24. ábra) betekintést nyújtanak abba, hogy hogyan működnek az igazságszolgáltatási 
rendszerek a vállalkozásokkal kapcsolatos jogviták egy -egy konkrét típusa esetében.  
Az uniós jog egyes területeinek hatékonyságára vonatkozó adatokat  részletesen kidolgozott 
elképzelt helyzetek alapján gyűjtik, ezért a releváns ügyek száma alacsonynak tűnhet. Az 
eljárások hatékonyságra vonatkozó általános adatokban bemutatott, számítással meghatározott 
hosszával szemben azonban ezek az adatok az adott évben a konkrét területekhez tartozó összes 
releváns ügy tényleges átlagos hosszát ismertetik. Ezért érdemes megjegyezni, hogy több olyan 
tagállam, amely a hatékonyságra vonatkozó általános adatok alapján látszólag nem küzd 
kihívásokkal, az uniós jog egyes  területein az ügyek lényegesen hosszabb átlagos hosszáról 
számol be. Ezenkívül a különböző területeken folytatott eljárások hossza ugyanazon a 
tagállamon belül is jelentősen eltérhet.  
Végül pedig a két új ábra, amely a nemzeti versenyhatóságok és az elektronikus hírközléssel 
foglalkozó nemzeti szabályozó hatóságok előtt lefolytatott közigazgatási eljárások hosszára 
összpontosít, az uniós jog további területein nyújt betekintést a közigazgatás hatékonyságába. 
A teljes végrehajtási lánc hatékonysága – ideértve a közigazgatási és a bírósági eljárásokat is – 
hozzájárul a kedvező üzleti és befektetési környezet kialakításához azáltal, hogy biztosítja az 
ügyek időben történő elintézését és a jogok érvényesítését.  
Az uniós jog konkrét területeire vonatkozó ad atok alapján a következő tendenciák állapíthatók 
meg:  
 A versenyjogi ügyek bírósági felülvizsgálata  (17. ábra) tekintetében azzal párhuzamosan, 
hogy a bíróságok ügyforgalma általánosságban minden tagállamban nőtt, a bírósági 
felülvizsgálat időtartama hat ta gállamban csökkent, vagy változatlan maradt, öt tagállamban 
pedig növekedett. Az enyhén pozitív tendencia ellenére három tagállam arról számolt be, 
hogy 2020 -ban az eljárások átlagos hossza meghaladta az 1  000 napot. A nemzeti 
versenyhatóságok előtti eljár ások  esetében 10 tagállam arról számolt be, hogy az eljárások 
1 000 napnál rövidebb időt vettek igénybe. Van néhány olyan tagállam, amely a versenyjogi 
ügyek bírósági felülvizsgálata során a hatékonyság terén problémákkal küzd, annak 
ellenére, hogy a nemze ti versenyhatóságok előtti eljárások szempontjából a hatékonyabb 
tagállamok közé tartozik.  
 Az elektronikus hírközlés  (19. ábra) esetében a bíróságok ügyforgalma a korábbi évekhez 
képest csökkent, és folytatódott az eljárások hosszának csökkenése tekinteté ben 2019 -ben 
megfigyelt pozitív tendencia. 2020 -ban 2019 -hez képest a legtöbb tagállamban az eljárások 
átlagos hossza csökkent vagy stagnált, és mindössze néhány tagállamban következett be 
növekedés ezen a téren. Az elektronikus hírközléssel foglalkozó nem zeti szabályozó 
hatóságok hatékonyságáról szóló új ábra (20. ábra) szerint az eljárások átlagos hossza 
egyes tagállamokban viszonylag állandó, összességében azonban nem figyelhető meg 
 
32 
   
                                                           
54  A pénzmosás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló, 2018. október 23 -i (EU) 2018/1673 
európai parlamenti és tanácsi irányelv felszámolja azokat a jogi akadályokat, amelyek késleltethetik a 
bünte tőeljárást, például megszünteti azt a szabályt, amely szerint a pénzmosásra vonatkozó büntetőeljárás csak 
akkor kezdődhet meg, amikor az alapcselekménynek minősülő bűncselekményre vonatkozó eljárást már lezárták. 
A tagállamoknak 2020. december 8 -ig kellett  átültetniük az irányelvet.  semmilyen egyértelmű tendencia azokban az években, amelyekre vonatkozóan  adatok 
állnak rendelkezésre.  
 Az uniós védjegybitorlási ügyek  (21. ábra) esetében 2020 -ban általánosságban csökkent 
az ügyforgalom. Azonban míg néhány tagállam jobban meg tudott birkózni az 
ügyforgalommal, és az eljárások hossza csökkent vagy stagnált, hat  tagállamban 
egyértelműen nőtt az eljárások átlagos hossza.  
 A közigazgatási és a bírósági felülvizsgálati eljárást egyaránt magában foglaló végrehajtási 
lánc lehetséges együttes hatása látható az uniós fogyasztóvédelmi jog (22. és 23. ábra) 
területén. 202 0-ban hat tagállam arról számolt be, hogy fogyasztóvédelmi hatóságaiknál 
átlagosan kevesebb mint 3 hónapot vesz igénybe az uniós fogyasztóvédelmi jog hatálya alá 
tartozó ügyekben történő határozathozatal, hat tagállamban pedig ehhez több mint 6 hónapra 
volt szükség. 2020 -ban a közigazgatási határozatok bírósági felülvizsgálatának időtartama 
tekintetében eltérő tendenciákat lehetett megfigyelni azokban az esetekben, amelyekben a 
fogyasztóvédelmi hatóságok határozatait megtámadták a bíróságok előtt: 2019 -hez képest 
nyolc tagállamban nőtt, négy tagállamban pedig csökkent az eljárás időtartama. A bírósági 
felülvizsgálat átlagos időtartama két tagállamban továbbra is meghaladja az 1  000 napot.  
 A pénzmosás  elleni hatékony küzdelem kulcsfontosságú a pénzügyi rends zer védelme, a 
tisztességes verseny biztosítása és a hátrányos gazdasági következmények megelőzése 
szempontjából. A pénzmosási bűncselekményekkel kapcsolatos bírósági eljárások hosszát 
érintő kihívások befolyásolhatják a pénzmosás elleni hatékony küzdelmet . A 24.  ábra a 
pénzmosási bűncselekményekkel kapcsolatos bírósági eljárások hosszára vonatkozó 
frissített adatokat mutatja be. Az ábra szerint az elsőfokú bírósági eljárások a tagállamok 
több mint felében átlagosan legfeljebb egy évig tartanak, azonban töb b tagállamban 
átlagosan körülbelül 2 évet vesznek igénybe (54). 
 
 
33 
 3.2. Az igazságszolgáltatási rendszerek minősége  
Az igazságszolgáltatási rendszerek minőségének mérésére nem áll rendelkezésre egyetlen 
egységes módszer. A 2022. évi uniós igazságügyi eredménytábla továbbra is olyan tényezőket 
vizsgál, amelyek általánosságban relevánsnak tekinthetők az igazságszolgáltatás minőségének a 
javítása szempontjából. Ezek a tényezők négy kategóriába sorolhatók:  
1. az igazságszolgáltatás hozzáférhetősége a polgá rok és a vállalkozások számára;  
2. megfelelő pénzügyi és emberi erőforrások;  
3. értékelési eszközök alkalmazása;  
4. digitalizáció.  
3.2.1. Hozzáférhetőség  
A hozzáférhetőséget az igazságszolgáltatás teljes egészében biztosítani kell annak érdekében, hogy 
az emberek megfelelő információkat szerezhessenek az igazságszolgáltatási rendszerről, a 
keresetindítás módjáról és a kapcsolódó pénzügyi vonatkozásokról, va lamint az eljárások állásáról 
egészen azok befejezéséig, továbbá annak érdekében, hogy az interneten keresztül 
hozzáférhessenek az ítélethez.  
– Költségmentesség, eljárási illetékek és ügyvédi munkadíjak – 
A bírósági eljárások költsége kiemelten fontos tényező, amely meghatározó az 
igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés szempontjából. A magas perköltségek – ideértve az eljárási 
illetékeket (55) és az ügyvédi munkadíjakat (56) is – akadályozhatják az igazságszolgáltatáshoz való 
hozzáférést. A polgári és a k ereskedelmi ügyekben nem került sor a perköltségek uniós szintű 
harmonizálására. Ezeket a nemzeti jogszabályok  szabályozzák , ezért tagállamonként eltérőek.  
A költségmentességhez való hozzáférés az Európai Unió Alapjogi Chartájában (57) rögzített 
alapvető j og. Ez a jog lehetővé teszi az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést azok számára, akik 
egyébként nem lennének képesek a peres eljárás költségeinek a viselésére vagy megelőlegezésére. 
A legtöbb tagállam a kérelmező jövedelme alapján biztosít költségmente sséget (58). 
A 25. ábra a teljes vagy a részleges költségmentesség elérhetőségét mutatja egy 6  000 EUR 
összegű követelésre vonatkozó konkrét fogyasztói ügyben. Összehasonlítja a költségmentesség 
biztosítására vonatkozó jövedelemhatárokat, amelyeket az Euros tat által az egyes tagállamok 
                                                           
55  Eljárási illeték alatt a büntetőeljárástól eltérő bírósági eljárások megindításáért fizetendő összeg értendő. 
56  Az ügyvédi munkadíj az ügyvédek által az ügyfeleiknek nyújtott szolgáltatások ellenértéke.  
57  Az Európai Unió Alapjogi Chartája 47. cikkének (3) bekezdése.  
58  A tagállamok különböző módszereket – például különböző referencia -időszakokat (havi/éves jövedelem) – 
használnak a jogosultsági küszöb meghatározására. A tagállamok mintegy felében a kérelmező személyes 
vagy onán alapuló küszöbértéket is alkalmaznak. Ennél az ábránál ez nem került figyelembevételre. Belgiumban, 
Bulgáriában, Írországban, Spanyolországban, Franciaországban, Horvátországban, Magyarországon, Litvániában, 
Luxemburgban, Hollandiában és Portugáliában  a személyek egyes csoportjai (például egyes ellátásokban részesülő 
személyek) automatikusan jogosultak a költségmentességre a polgári és a kereskedelmi jogvitákban. Ez az ábra 
nem tartalmaz egyéb olyan feltételeket – ideértve például az ügy érdemét –, ame lyek alapján a tagállamok 
költségmentességet biztosíthatnak. Bár ez nem kapcsolódik közvetlenül az ábrához, több olyan tagállam van 
(Ausztria, Csehország, Németország, Dánia, Olaszország, Hollandia, Lengyelország, Szlovénia), amelyben a 
költségmentesség ne m csak természetes személyek számára érhető el.  
 
34 
 tekintetében megállapított szegénységi küszöb százalékában kifejezve jelenít meg (59). Például ha 
azt látjuk, hogy a költségmentesség jogosultsági küszöbértéke 20  %, az azt jelenti, hogy a 
kérelmező az Eurostat által az adott t agállam tekintetében megállapított szegénységi küszöbnél 
20 %-kal magasabb jövedelemmel még jogosult lesz a költségmentességre. Ha azonban a 
költségmentesség küszöbértéke 0 alatt van, az azt jelenti, hogy a szegénységi küszöb alatti 
jövedelemmel rendelkező  személyek sem feltétlenül jogosultak költségmentességre.  
Egyes tagállamok a peres eljárásokhoz kapcsolódó költségek 100  %-át fedező költségmentességi 
rendszert működtetnek (teljes költségmentesség), amelyet kiegészít egy, a költségeket részlegesen 
fedező,  az előbbitől eltérő jogosultsági feltételeket alkalmazó rendszer (részleges 
költségmentesség). Más tagállamok csak teljes, illetve csak részleges költségmentességi 
rendszerrel rendelkeznek.  
25. ábra: A költségmentességre vonatkozó jövedelemhatár egy konkrét fogyasztói ügyben, 
2021 (*) (az Eurostat szegénységi küszöbétől való eltérés % -ban) (forrás: az Európai Bizottság és 
az Európai Ügyvédi Kamarák Tanácsa [CCBE] (60))  
 
(*) Észtország:  a költségmentesség megadásáról szóló döntés nem a kérelmező pénzügyi forrásainak a mennyiségén 
alapul . Írország:  a költségmentességgel kapcsolatban a kérelmező felhasználható vagyoni eszközeit is figyelembe kell 
venni. Ciprus : 2020. évi adatok szerepelnek . Málta : 2020. évi adatok szerepelnek. Lettország : a küszöbértékek 
településenként eltérőek; a diagramon a felső határ szerepel. Portugália : a költségmentesség megadásáról a 
                                                           
59  Az adatok összehasonlíthatósága érdekében az Eurostat által a tagállamokra vonatkozóan megállapított 
szegénységi küszöböket havi jövedelemmé konvertáltuk. A szegénységi küszöböt a rendelkezésre álló ekviva lens 
háztartási jövedelem nemzeti mediánjának 60  %-ában határozták meg. A jövedelmekkel és az életkörülményekkel 
kapcsolatos európai felmérés, Eurostat táblázat ilc_li01, 
https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/ilc_li01/default/table?lang=en  
60  2021. évi adatok, amelyek az Európai Ügyvédi Kamarák Tanácsának (CCBE) a tagjai által kitöltött, a következő 
konkrét helyzet alapján összeállított kérdőív segítségéve l kerültek összegyűjtésre: egy fogyasztó és egy vállalkozás 
közötti jogvita (két eltérő értékű követelés volt megadva: 6  000 EUR, valamint az Eurostat által az egyes 
tagállamokra vonatkozóan meghatározott szegénységi küszöb). Tekintettel arra, hogy a költs égmentesség feltételei 
a kérelmező helyzetétől függenek, a következő elképzelt helyzet alkalmazására került sor: egyedülálló, 35 éves 
alkalmazott kérelmező, eltartottak és jogvédelmi biztosítás nélkül, rendszeres jövedelemmel és bérelt lakással. 
-70%-50%-30%-10%10%30%50%70%90%110%130%150%
DKESELITDEBELVLTNLSEIESIMTBGLUFISKFRHRROHUCZATPLEECYPT
Teljes költségmentesség Részleges költségmentesség0%BÍRÓSÁGI 
MÉRLEGELÉSI 
JOGKÖR
NINCS KÖLTSÉGMENTESSÉG 
AZ ÜGYBEN
KÖZIG. HAT. 
 
35 
 közigazgatási hatóságok (az ábrán közig. hat.) határoznak, melynek során a jogszab ályok értelmében a 
Társadalombiztosítási Minisztérium méri fel a kérelmező anyagi helyzetét. Románia : 2020. évi adatok szerepelnek.  
A legtöbb tagállam a bírósági eljárás megindításakor eljárási illeték megfizetésére kötelezi a 
feleket. A költségmentességbe n részesülő személyek gyakran mentesülnek az eljárási illetékek 
megfizetése alól. A költségmentességben részesülő személyek csak Bulgáriában, Észtországban, 
Írországban, Hollandiában, Lengyelországban és Szlovéniában nem mentesülnek automatikusan 
az eljárá si illeték megfizetése alól. Csehországban a bíróság eseti alapon dönt arról, hogy a 
költségmentességben részesülő személyt mentesíti -e az eljárási illeték megfizetése alól. 
Luxemburgban a költségmentességben részesülő peres feleknek nem kell végrehajtási illetéket 
fizetniük. A 26. ábra két különböző elképzelt helyzetben hasonlítja össze az eljárási illeték 
összegét, amelyet az ábra a követelés értékének arányában fejez ki. Például ha az eljárási illeték 
az alábbi ábra szerint a 6  000 EUR összegű követelés 10 %-a, a fogyasztónak 600  EUR összegű 
eljárási illetéket kell fizetnie a bírósági eljárás megindításáért. A kis értékű követelés minden 
tagállam esetében az Eurostat által megállapított szegénységi küszöbön alapul.  
26. ábra: A bírósági eljárás megindításának eljárási illetéke egy konkrét fogyasztói ügyben, 
2021 -ben (*) (az eljárási illeték mértéke a követelés értékének arányában ) (forrás: az Európai 
Bizottság és az Európai Ügyvédi Kamarák Tanácsa [CCBE] (61))
 
 
(*) „Ki s értékű követelés”: az Eurostat által az egyes tagállamok tekintetében az egyedülálló személyekre vonatkozóan 
megállapított szegénységi küszöbnek megfelelő, havi jövedelemre átszámított követelés (például 2019 -ben ez az érték 
a romániai  193 EUR -tól a luxemburgi  1 824 EUR -ig terjedt). Spanyolország  és Portugália : nem szolgáltatott 
adatokat. Bulgária  és Románia : a 6  000 EUR összegű követelések eljárási illetéke tekintetében 2020. évi adatok 
szerepelnek. A kis értékű követelésekre vonatkozó eljárási illet ékekről nem szolgáltattak adatot. Ciprus : 2020. évi 
                                                           
61  Az adat ok – amelyek a 2020 -ban érvényes jövedelemhatárokra vonatkoznak – az Európai Ügyvédi Kamarák 
Tanácsának (CCBE) a tagjai által kitöltött, a következő helyzet alapján összeállított kérdőív segítségével kerültek 
összegyűjtésre: fogyasztói jogvita egy magánsze mély és egy vállalkozás között (két eltérő értékű követelés volt 
megadva: 6  000 EUR, valamint az Eurostat által az egyes tagállamokra vonatkozóan meghatározott szegénységi 
küszöb). 
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%
FRBE ITMTSKLT IEDKLUNLSECZATPL SIHU ELLVDEEEHR FICYBGRO ESPT
Eljárási illeték 6 000 USD-os követelés esetében (%-ban)
Eljárási illeték kis értékű követelés esetében (*) (%-ban)N
I
N
C
SNINCS  
ADAT 
 
36 
 adatok szerepelnek. Luxemburg : a peres feleknek költségmentesség hiányában végrehajtási illetéket kell fizetniük az 
eljárás felperesként való megindításához. Málta : 2020. évi adatok szerepelnek. Hollandia : a jövedelem alapján (< 
2 383 EUR/hó) alkalmazzák az eljárási illetékeket.  Ausztria : az eljárási illeték maximális összege a bírósági szinttől 
függ. Svédország : az eljárási illeték a polgári ügyekben az ügy típusától függően változik. Azon jogviták esetéb en, 
amelyekben a követelés értéke < 2  339 EUR, az eljárási illeték 88  EUR. Amennyiben a követelés értéke > 2  339 EUR, 
az eljárási illeték összege 275  EUR. Más típusú követelések esetében ettől eltérő eljárási illetékeket kell megfizetni.  
A szerződések haté kony érvényesítése alapvető fontosságú a gazdaság szempontjából. Ha a peres 
eljárás tényleges költségeit várhatóan visszatérítik, az erősíti a szerződés érvényesítését kérő 
hitelező pozícióját. A hitelezőnek mint felperesnek általában eljárási illetéket ke ll fizetnie az ügy 
bíróság elé viteléért. A bíróságok általában kötelezik a pervesztes alperest, hogy teljes mértékben 
térítse meg a pernyertes felperes által megelőlegezett eljárási illetéket. A 27. ábra azt mutatja be, 
hogy milyen összegű eljárási illeté ket kell megfizetni a bírósági eljárás megindításához egy olyan 
kereskedelmi ügyben, amely egy határokon átnyúló, szerződés érvényesítésével kapcsolatos, két 
vállalkozás közötti jogvitára vonatkozó kereskedelmi per tárgyát képezi, amelyben a követelés 
értéke 20  000 EUR.  
27. ábra: A bírósági eljárás megindításának illetéke egy konkrét kereskedelmi ügyben, 2021 -
ben (*) (EUR -ban) (forrás: az Európai Bizottság és a CCBE (62)) 
 
(*) Ciprus, Luxemburg, Málta, Lengyelország és Románia : 2020. évi adatok szerepelnek. Görögország és 
Spanyolország : eseti alapon döntenek az eljárási illetékek megtérítéséről. Magyarország:  a pernyertes fél nem kapja 
vissza az eljárási illeték teljes összegét.  
A hitelezők általában nemcsak a peres eljárás sor án, hanem már a perindítást megelőző szakaszban 
is megelőlegezik saját ügyvédeik munkadíját. A költségek megtérítése tekintetében a legtöbb 
                                                           
62  Az adatok az Európai Ügyvédi Kamarák Tanácsának (CCBE) a tagjai által ki töltött, a fenti elképzelt helyzet 
alapján összeállított kérdőív segítségével kerültek összegyűjtésre. A CCBE tagjait arra kérték, hogy nyújtsanak 
0100200300400500600700800900100011001200
FRLUBEIEESCYRODKITHRSEELSIFIMTLTATEEBGLVCZPLNLDEHUSKPTN
I
N
CSN
I
N
C
S 
A
D
A
T
 
37 
 tagállam azt a szabályt alkalmazza, amely szerint a pervesztes fél nemcsak a saját, hanem a 
pernyertes fél ügyvédi k öltségeit is köteles viselni. Ez a szabály elrettentően hat az olyan ügyek 
kezdeményezésére, amelyekben alacsony a pernyertesség esélye, azonban ösztönzi a nagy 
valószínűséggel sikeres ügyek megindítását. A 28. ábra azt mutatja be, hogy egy konkrét 
kereske delmi ügyben (62. lábjegyzet) a bíróság milyen összeget ítélne meg a pernyertes 
felperesnek.  
E tekintetben három fő rendszert lehet megkülönböztetni:  
1. azokban a tagállamokban, amelyekben a díjakat jogszabály rögzíti, az ügyvédi munkadíj 
megtérítése a j ogszabályban az ügyvéd által elvégzett munkáért meghatározott díj mértékétől függ, 
amely tagállamonként jelentősen eltérő;  
2. azokban a tagállamokban, amelyek nem rendelkeznek jogszabályban rögzített díjakkal, az 
ügyvédi munkadíjat teljes mértékben (Portu gália, Finnország) vagy részben (Lettország, 
Luxemburg) térítik meg;  
3. a bíróság számos tagállamban eseti alapon dönt a költségek megtérítéséről.  
28. ábra: Az ügyvédi munkadíjak megtérítése a kereskedelmi perekben 2021 -ben (*) (EUR -
ban) (forrás: az Európai Bizottság és az Európai Ügyvédi Kamarák Tanácsa [CCBE] (63))  
 
(*) Ezen ábra esetében az ügyvédi munkadíj nem tartalmazza az adminisztratív költségeket és a hozzáadottérték -adót, 
amennyiben az alkalmazandó. Az elképzelt ügy szerinti peres eljárásra vonatkozóan a feltételezett ügyvédi munkadíj 
                                                           
tájékoztatást arról, hogy az elképzelt ügyben milyen összegű eljárási illetéket kellene megfizetni az eljárás  
megindításához.  
63  Az adatok a CCBE tagjai által kitöltött, a 27. ábra esetében alkalmazott elképzelt helyzettel azonos helyzet (62. 
lábjegyzet) alapján összeállított kérdőív segítségével kerültek összegyűjtésre. Az ügyvédi munkadíjak 
kiszámításához a kö vetkező elképzelt helyzetet vették alapul: a szerződést érvényesíteni kívánó vállalat megbízott 
egy megfelelő szakértelemmel és tapasztalattal rendelkező ügyvédet. Az ügyvéd a következő munkát végezte: a 
perindítást megelőző szakaszban: 3  óra munka – egy d okumentum elkészítése óránként 200  EUR (összesen 
600 EUR) összegű ügyvédi munkadíj ellenében; a peres eljárás során: 11 óra munka – 3 dokumentum elkészítése 
és 2 bírósági tárgyalás óránként nettó 200  EUR (összesen 2  200 EUR) ügyvédi munkadíj ellenében. A C CBE 
025050075010001250150017502000225025002750300032503500
ATNLCZCYSKHRELSIDEMTPTFILVLUBEDKEEIEESFRITLTHUPLROSEBG
Az az összeg, amelyet megtérítenek a pernyertes félnek a peres eljárás során általa igénybe vett
jogi szolgáltatások ügyvédi munkadíja tekintetébenN
I
N
C
S
A
D
A
TAZ 
ÜGYVÉDI 
MUNKADÍJ 
RÉSZLEGES 
MEGTÉRÍ -
TÉSE A 
PERNYER -
TES FÉL 
RÉSZÉRE AZ 
ÜGYVÉDI 
MUNKADÍJ 
TELJES -
KÖRŰ 
MEGTÉRÍ -
TÉSE A 
PERNYER -
TES FÉL 
RÉSZÉRE Jogszabályban Nincsenek jogszabályban 
BÍRÓSÁGI MÉRLEGELÉSI JOGKÖR
 
38 
 1 650 EUR. A jogszabályban meghatározott díjat nem ismerő rendszerekben a teljes körű megtérítés azt jelenti, hogy 
ezt az összeget (1  650 EUR) lehet megtéríteni. A részleges megtérítést alkalmazó tagállamokat (Lettország és 
Luxemburg) a megtéríthető ügyvédi munkadíj alapján rangsoroltuk (a legmagasabbtól a legalacsonyabbig, 2  200 és 
660 EUR között összegekkel). Az ábra nem közöl információt a perindítás előtti szakaszban fizetendő ügyvédi  
munkadíjak megtérítéséről, mivel erre nincs minden tagállamban lehetőség. Olaszország : van jogszabályban 
meghatározott díj (a szóban forgó kitalált ügyre vonatkozóan ez 3  235 EUR), a bíróság azonban meghatározott 
kereteken belül szabadon dönthet a díjak m egtérítéséről. Litvánia : a bíróság dönt, az Igazságügyi Minisztérium által 
kiadott iránymutatást figyelembe véve. Az adott ügyben 3  350 EUR lenne a maximális összeg. Magyarország : két 
lehetőség van: a bíróság az ügyvéd és az ügyfél között az ügyvédi munkad íjra vonatkozóan létrejött megállapodás 
alapján elrendelheti az ügyvédi munkadíjnak a pernyertes fél részére történő teljes körű megtérítését; a bíróság 
figyelembe veheti a jogszabályban meghatározott ügyvédi munkadíjakat, és úgy rendelkezhet, hogy az ügyv éd és az 
ügyfél között az ügyvédi munkadíjra vonatkozóan létrejött megállapodás ellenére az ügyvédi munkadíjnak csak egy 
részét kell megtéríteni a pernyertes fél részére. Málta : nem ismerik az ügyvédi óradíj fogalmát, és a költségtérítést a 
követelés értéke alapján határozzák meg.  Ausztria : a szóban forgó helyzet nem alkalmazható teljeskörűen az osztrák 
költségtérítési rendszerre. Lengyelország : a díjak minimális összegét jogszab ály határozza meg, és azok a jogvita 
tárgyának az értékétől függenek. A bíróság úgy határozhat, hogy elengedi a díjat, vagy elrendelheti a minimális díj 
megfizetését (amennyiben a díj az alkalmazandó jogszabályban meghatározott sajátos körülmények miatt ma gasabb).  
  
                                                           
tagjait arra kérték, hogy nyújtsanak tájékoztatást a) a perindítás előtti szakaszban és a peres eljárás alatt végzett 
munka jogszabályban meghatározott díjáról (ha van ilyen), valamint b) arról az összegről, amelynek a 
megfizetésére a bíróság várhatóan  kötelezné a pervesztes felet az ügyvédi munkadíj tekintetében. (A feltételezett 
ügyvédi óradíj a 2020. évi uniós igazságügyi eredménytáblához képest módosult, ezért a válaszok nem 
hasonlíthatók össze.)  
 
39 
 – Az alternatív vitarendezési módok elérhetősége – 
A 29. ábra azt mutatja be, hogy a tagállamok milyen erőfeszítéseket tettek az alternatív 
vitarendezési (AVR) módok önkéntes használatának konkrét ösztönzőkkel történő előmozdítása 
érdekében. Eze k az adott jogterülettől függően eltérőek lehetnek (64).  
29. ábra: Az alternatív vitarendezési módok alkalmazásának előmozdítása és ösztönzése 
2021 -ben (*) (forrás: Európai Bizottság (65)) 
 
(*) Elérhető maximális pontszám: 68 pont. A következő mutatókon alapuló összesített mutatók: 1. az alternatív 
vitarendezésről tájékoztató weboldalak; 2. médiakampányok; 3. a nagyközönségnek szóló tájékoztató füzetek; 4. a 
bíróságok által kérésre megszervez ett, az alternatív vitarendezésről tájékoztató előadások; 5. alternatív 
vitarendezési/közvetítési koordinátor a bíróságokon; 6. az alternatív vitarendezés igénybevételével kapcsolatos 
értékelések közzététele; 7. az alternatív vitarendezés igénybevételére v onatkozó statisztikák közzététele; 8. az 
alternatív vitarendezéssel kapcsolatban felmerülő költségek teljes vagy részleges fedezése; 9. az eljárási illeték teljes 
vagy részleges visszatérítése (beleértve az illetékbélyegeket is), amennyiben az alternatív v itarendezés sikeres; 10. az 
alternatív vitarendezési eljárásokhoz nincs szükség ügyvédre; 11. a bíró közvetítőként járhat el; 12. a felek által 
megkötött egyezség bírósági úton végrehajthatóvá válik; 13. az eljárás online megindításának, illetve a keresetl evél 
és az okirati bizonyítékok online benyújtásának a lehetősége; 14. a felek elektronikus úton értesíthetők az eljárás 
megindításáról és annak különböző lépéseiről; 15. a vonatkozó díjak online megfizetésének a lehetősége; 16. a 
technológia (mesterségesi ntelligencia -alkalmazások és chatbotok) használata az eljárások megindításának és a 
jogviták rendezésének a megkönnyítése érdekében; és 17. egyéb megoldások. E 17 mutató mindegyikére 
jogterületenként egy pontot adtunk. Írország : a közigazgatási ügyek a polgári és a kereskedelmi ügyek kategóriájában 
szerepelnek. Görögország : a közigazgatási fellebbviteli bíróságok előtt folyó közbeszerzési eljárásokban alternatív 
vitarendezés érhető el.  Spanyolország : a munkaügyi vitákban kötelez ő az alternatív vitarendezés. Portugália : a 
polgári jogi/kereskedelmi jogviták esetében az eljárási illetékeket csak a békebírák igénybevétele esetén térítik vissza. 
Szlovákia : a szlovák jogrendszer nem támogatja az alternatív vitarendezés közigazgatási cé lra történő alkalmazását. 
Finnország : a fogyasztóvédelmi és a munkaügyi jogviták is polgári ügynek minősülnek. Svédország : a bírák az eljárás 
                                                           
64  Az AVR alkalmazásának előmozdítására és ösztönzésé re szolgáló módszerek között nem szerepelnek olyan 
követelmények, amelyek szerint a bírósághoz fordulás előtt kötelező lenne az AVR igénybevétele, mivel ennek 
előírása aggályos abból a szempontból, hogy összeegyeztethető -e az Európai Unió Alapjogi Chartájá ban rögzített, 
a bíróság előtti hatékony jogorvoslathoz való joggal.  
65  A 2021. évi adatok összegyűjtésére a nemzeti igazságszolgáltatási kapcsolattartók csoportjának közreműködésével 
került sor.  
048121620242832364044485256606468
LTDEHUDKESPLLVPTNLEEFRATCZBGSELUMTSISKBEFIITROELIEHRCY
Polgári és kereskedelmi jogviták Munkaügyi viták Fogyasztói jogviták Közigazgatási jogviták
 
40 
 során mérlegelési jogkörrel rendelkeznek az alternatív vitarendezéssel kapcsolatban. A bírák kötelesek törekedni a  
békés vitarendezésre, kivéve, ha az az ügy jellege miatt nem helyénvaló.  
– A fogyatékossággal élő személyek igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésére vonatkozó 
különös rendelkezések  – 
A fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ -egyezmény (66) részes feleként az EU és 
annak valamennyi tagállama köteles biztosítani a fogyatékossággal élő személyek számára az 
igazságszolgáltatáshoz való tényleges és egyenlő hozzáférést azáltal, hogy megfelelő 
intézkedéseket hoz az egyenlőség és a megkülönböztetésment esség biztosítása érdekében. A 
részes államoknak ezenkívül biztosítaniuk kell  az akadálymentességet – beleértve a 
kommunikációt és a tájékoztatást is –, valamint meg kell erősíteniük az érintett személyek törvény 
előtti egyenlőségét. A 30. ábra ezzel kapcs olatban bemutat néhány különös rendelkezést, például 
az információk akadálymentes formában való elérhetőségét, a speciális formátumok kérésre 
történő rendelkezésre bocsátását, illetve a digitális megoldások fogyatékossággal élő személyek 
számára való elérh etőségét az elsőfokú bíróságok előtt folyó polgári, kereskedelmi, közigazgatási 
és büntetőügyekben.  
30. ábra: A fogyatékossággal élő személyek igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésére 
vonatkozó különös rendelkezések 2021 -ben (forrás: Európai Bizottság (67)) 
 
                                                           
66  https://www.un.org/development/desa/disabilities/convention -on-the-rights -of-persons -with-disabilities.html   
67  A 2021. évi adatok összegyűjtésére a nemzeti igazságszolgáltatási kapcsolattartók csoportjának közreműködésével 
került sor.  
BGDELVATBEIELTPLSKESNLSISECZDKEEHRHUFICYLUMTPTELFRITRO
Az alternatív vitarendezési eljárások akadálymentesen elérhetők
A fogyatékossággal élő személyek igényei és azok kielégítése tekintetében 2020-banbírósági felmérések elvégzésére került sor
Annak biztosítására irányuló intézkedések, hogy a fogyatékossággal élő személyekszemélyes meghallgatáson vehessenek részt, és
kifejezhessék az akaratukat
Megfelelő eljárási intézkedések érhetők el
Az elsőfokú bíróságokhoz kapcsolódó digitális megoldások akadálymentesek
Kérésre speciális (például Braille-írással, jelnyelven vagy könnyen olvasható formában elérhető)formátumok állnak rendelkezésre
Az információk rendelkezésre állnak akadálymentes formában, digitális és a papíralapú formátumokban is
 
41 
 – A közigazgatás bírósági felügyelete a vállalkozásokkal kapcsolatos esetekben – 
A 2022. évi uniós  igazságügyi eredménytábla első alkalommal nyújt áttekintést a közigazgatási 
hatóságok azon cselekményeivel és mulasztásaival kapcsolatos egyes jogi biztosítékokról, 
amelyek vállalkozásokat érintő helyzetekhez kapcsolódnak68. E biztosítékok közé tartozik a 
közigazgatási határozatok és az ideiglenes intézkedések bírósági felülvizsgálata, valamint a 
közigazgatási szervek hallgatása, illetve megalapozatlan határozat esetén a kártérítés lehetősége. 
Ezek mind  hozzájárulnak az igazságszolgáltatási rendszer minőség éhez, ami különösen fontos az 
üzleti és a befektetési környezet, valamint az egységes piac működése szempontjából .  
31. ábra: A közigazgatási hatóságok határozataival és tétlenségével kapcsolatos jogi 
biztosítékok 2 021-ben (*) (forrás:  Európai Bizottság (69)) 
 
  
                                                           
68  Az első esetben egy kisajátítással kapcsolatos bírósági eljárás során a hatóságok egy bányavállalatot a bányászat 
azonnali hatályú abbahagyására köteleznek; ennek során a szomszédos faluban élő i ngatlantulajdonosok olyan 
korábbi panaszaira támaszkodnak, amelyeket a bányavállalat már rendezett. A vállalat napi 8  000 EUR veszteséget 
szenvedne el, ha eleget tenne a közigazgatási határozatnak. A vállalat a bíróságon megtámadja a közigazgatási 
határoza tot, amely azt végül megalapozatlannak minősíti, és hatályon kívül helyezi. A második esetben egy „B” 
tagállamban székhellyel rendelkező társaság engedélykérelmet nyújt be „A” tagállam illetékes hatóságához arra 
vonatkozóan, hogy „A” tagállam fővárosában m egépíthessen egy 800 négyzetméteres kiskereskedelmi üzletet. A 
vállalat a jogszabályban előírt határidőn/az észszerű válaszadási időn belül nem kap választ az érintett hatóságtól 
(a közigazgatás hallgatása). Végül pedig az ábra azt vizsgálja, hogy a vállal at kártérítést követelhet -e az illetékes 
hatóságtól az építési engedély megadásának a késedelme (a közigazgatási szervek hallgatása) miatt elszenvedett 
veszteségeiért (feltéve, hogy az építési engedélyt végül megadták).  
69  A 2021. évi adatok összegyűjtésér e a nemzeti igazságszolgáltatási kapcsolattartók csoportjának közreműködésével 
került sor.  

 
42 
 – Gyermekbarát igazságszolgáltatás –  
A 2022. évi uniós igazságügyi eredménytábla a korábbi kiadásokhoz képest részletesebben elemzi 
a gyermekbarát igazságszolgáltatást. A 32. ábra a tagállamokban alkalmazott azon különböző 
rendelkezéseket mutatja be, amelyek a gyermekek igényeihez igazítják a z igazságszolgáltatási 
rendszert. A 33. ábra azokat a különös rendelkezéseket vizsgálja, amelyek akkor alkalmazhatók, 
ha az adott ügyben sértettként vagy gyanúsítottként/vádlottként szerepel egy gyermek.  
32. ábra: A gyermekbarát eljárásokra vonatkozó különös rendelkezések 2021 -ben (*) 
(Polgári és büntetőeljárások/fiatalkorúakra vonatkozó igazságszolgáltatás és közigazgatási 
eljárások),  (forrás:  Európai Bizottság (70)) 
 
(*) Gyermekek: a 18 éven aluli személye k. Málta esetében a bírák képzésével kapcsolatos adatok 2020 -ra vonatkoznak.  
  
                                                           
70  A 2021. évi adatok összegyűjtésére az Európai Igazságügyi Képzési Hálózat és a nemzeti igazságszolgáltatási 
kapcsolattartók csoportjának közreműködésével került sor. 
BGDEELLVHUEELTPLDKESFRHR ITATFIBEIENLSISECZLUPTROSKCYMT
Intézkedések állnak rendelkezésre a szabadságuktól megfosztott gyermekekkel való különleges
bánásmód biztosítása érdekében
A büntetőeljárásban gyanúsítottként vagy vádlottként részt vevő gyermekek költségmentességre
jogosultak
A bírák képzése a gyermekbarát és a gyermekjogokon alapuló, gyermekekkel folytatott
kommunikációról
A szóban forgó bánásmód értékelésével a bírósági szolgáltatások igénybe vevőinek címzett bírósági
felmérések foglalkoznak
A gyermekekkel megfelelő módon bánnak, figyelembe véve sajátos szükségleteiket és jogaikat
Kifejezetten gyermekbarát weboldal, amely online tájékoztatást nyújt az igazságszolgáltatási
rendszerről
 
43 
 33. ábra: A gyermekbarát eljárásokra vonatkozó különös rendelkezések azokban az 
ügyekben, amelyekben gyermekek szerepelnek sértettként, gyanúsítottként vagy 
vádlottként, 2021 -ben (*) (forrás:  Európai Bizottság (71)) 
 
(*) Gyermekek: a 18 éven aluli személyek.  
3.2.2. Erőforrások  
Az igazságszolgáltatási rendszer megfelelő működéséhez elegendő erőforrásra van szükség, 
ideértve a fizikai és a műszaki infrastruktúrába történő szükséges beruházásokat, valamint a 
szakképzett, megfelelő képesítéssel rendelkező és megf elelően fizetett munkavállalókat is. Ha nem 
állnak rendelkezésre megfelelő létesítmények, eszközök, illetve a szükséges képesítéssel és 
készségekkel rendelkező, továbbképzéseken részt vevő munkavállalók, romlik az eljárások és a 
határozatok minősége.  
– Pénzügyi források – 
Az alábbi ábrák az igazságszolgáltatási rendszer működésére fordított tényleges kormányzati 
kiadásokat mutatják (a börtönök kivételével), mind lakosonként (34. ábra), mind a bruttó hazai 
termék (GDP) arányában (35. ábra).  
  
                                                           
71  A 2021. évi adatok összegyűjtésére a nemzeti igazságszolgáltatási kapcsolattartók csoportjának közreműködésével 
került sor.  
BEBGCZDEEEESHRLTLUHUATROSKSEIEFRITPLPTDKLVNLSIELCYMTFI
A gyermekek kihallgatásáról audiovizuális felvétel készül
A gyermekeket speciális gyermekbarát környezetben hallgatják meg, és ténylegesen részt vehetnek a meghallgatáson
A gyermekek gyermekbarát tájékoztatást kapnak a jogaikról és az eljárásról
A gyermekeket ügyvéd segíti (mindig vagy szükség esetén)Az oszlopok minden tagállam esetében a gyermekek következő módon 
történő részvételét ábrázolják (balról jobbra haladva):
1. sértett
2. gyanúsított vagy vádlott
 
44 
 34. ábra: Az államháztartás bíróságokra fordított összes kiadása (EUR/lakos) 2012 -ben és 
2018 –2020 -ban (*) (forrás: Eurostat)  
 
(*) A tagállamok sorrendje a 2020. évi kiadásaikon alapul (a legmagasabbtól a legalacsonyabb felé). A következő 
adatok nem véglegesek: Németország (2018 –2020), Spanyolország (2020), Franciaország (2019 –2020), Olaszország 
(2020) és Portugália (2020).  
35. ábra: Az államháztartás bíróságokra fordított összes kiadása a GDP százalékában 
kifejezve, 2012 -ben és 2018 –2020 -ban (*) (forrás: Eurostat)  
 
 (*) A tagállamok sorrendje a 2020. évi kiadásaikon alapul (a legmagasabbtól a legalacsonyabb felé). A következő 
adatok nem véglegesek: Németország (2018 –2020), Spanyolország (2020), Franciaország (2019 –2020), Olaszország 
(2020) és Portugália (2020).  
– Emberi erőforrások – 
A megfelelő emberi erőforrások alapvető fontosságúak az igazságszolgáltatási rendszer minősége 
szempontjából. A bírák sokszínűsége – ideértve a nemek közötti egyensúlyt is – elősegíti, hogy 
egymást kiegészítő ismeretek, szakértelem és ta pasztalatok halmozódjanak fel, valamint tükrözi a 
társadalmi realitást is.  

 
45 
 36. ábra: A bírák száma 2012 -ben és 2018 –2020 -ban (*) (100 000 lakosra vetítve) (forrás: az 
Európa Tanács Igazságszolgáltatás Hatékonyságáért küzdő Európai Bizottságának [CEPEJ] a 
tanulmánya)  
 
(*) Ez a kategória a CEPEJ módszertanának megfelelően a teljes munkaidőben dolgozó bírákat foglalja magában. 
Nem szerepel benne a Rechspfleger/court clerk (fogalmazó), amely tisztség csak néhány tagállamban létezik. Ausztria : 
a közigazgatási bíróságokra vo natkozó adatok 2016 óta szerepelnek az adatok között. Görögország : a hivatásos bírák 
számára vonatkozó adatok 2016 óta a büntető - és a polgári igazságszolgáltatás valamennyi szintjét, valamint a 
közigazgatási bírákat is magukban foglalják. Olaszország : a regionális ellenőrző bizottságokat, a helyi adóügyi 
bíróságokat és a katonai bíróságokat nem veszik figyelembe. A közigazgatási igazságszolgáltatást 2018 óta veszik 
figyelembe.  
37. ábra: A legfelsőbb  bíróságok női bíráinak aránya 2019 –2021 -ben (*) (forrás: Európai 
Bizottság (72)) 
 
(*) Az adatok a 2020. évi értékek alapján csökkenő sorrendben szerepelnek. Málta : 2019 -ben és 2020 -ban a 
legmagasabb szintű bíróságnak nem volt női tagja.  
 
                                                           
72  A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete, a nemekre vonatkozó statisztikai adatbázis: 
https://eige.europa.eu/gender -statistics/dgs/indicator/wmidm_jud_natcrt__wmid_natcrt_supcrt/datatable   

 
46 
  
38. ábra: Az ügyvédek száma 2012 -ben és 2018 –2020 -ban (*) (100 000 lakosra vetítve) (forrás: 
az Európa Tanács Igazságszolgáltatás Hatékonyságáért küzdő Európai Bizottságának [CEPEJ] a 
tanulmánya)  
 
(*) A CEPEJ módszertana szerint az ügyvéd olyan személy, aki a nemzeti jog szerint megfelelő képzettséggel és 
jogosultsággal rendelkezik arra, hogy ügyfelei nevében perben fellépjen, és egyéb módon eljárjon; hogy ügyvédi 
tevékenységet folytasson; hogy a bír óságok előtt megjelenjen, valamint hogy ügyfeleinek jogi ügyekben tanácsot 
adjon, és ellássa a képviseletüket (az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának az ügyvédi hivatás gyakorlásának 
szabadságáról szóló Rec(2000)  21 számú ajánlása). Németország : az ügyvédi hivatáson belül nincsenek olyan 
különböző csoportok, mint például az angol solicitorok és barristerek. Finnország : 2015 óta az ügyvédek száma 
magában foglalja mind a magánszektorban, mind a közszektorban dolgozó ügyvédeket.   
  

 
47 
 – Képzések – 
Az igazságügyi képzés jelentősen hozzájárul a bírói határozatok és a polgároknak nyújtott 
igazságügyi szolgáltatások minőségéhez. Az alábbiakban ismertetett adatok az igazságügyi képzés 
számos területére vonatkoznak, ideértve a felekkel és a sajtóval folytato tt kommunikációt, 
valamint a bírói készségeket is.  
39. ábra: A kommunikációs képzések elérhetősége a bírák részére 2021 -ben (*) (forrás: 
Európai Bizottság (73)) 
 
(*) Elérhető maximális pontszám: 16 pont. A tagállamok 1 pontot kaptak, ha bevezető képzést nyújtottak, és arra is 1 
pontot kaptak, ha továbbképzést is biztosítottak (minden képzési típusra legfeljebb 2 pont adható). Málta : 2020. évi 
adatok szerepelnek.  
  
                                                           
73  Az Európai Igazságügyi Képzési Hálózattal együttműködésben össz egyűjtött 2021. évi adatok.  
0246810121416
CZ DE FR AT PT BG IT ES BE PL NL EL HR FI DK EE IE MT LV RO LT LU SK CY SI SE HU
A közösségi média használata és/vagy a médiával való kommunikáció.
Tudatosságnövelés és az új médiában (a közösségi médiában) alkalmazott dezinformációs kampányok kezelése
 A kapcsolati erőszak áldozataival folytatott kommunikáció
A nemi alapú erőszak áldozataival folytatott kommunikáció
A menedékkérőkkel folytatott kommunikáció
A látás- és a hallássérültekkel folytatott kommunikáció
Az LMBTIQ-személyekkel folytatott kommunikáció
A különböző kulturális, vallási, etnikai vagy nyelvi háttérrel rendelkező személyekkel folytatott kommunikációN
I
N
C
S
 
48 
 3.2.3. Értékelési eszközök  
A rendszeres értékelés segíthet abban, hogy az igazságszolgáltatási rendszer jobban reagáljon a 
fennálló és a jövőbeli kihívásokra, ezáltal pedig javulna a minősége. A felmérések (40. ábra) 
elengedhetetlenek az igazságszolgáltatási rendszerek működésének a  jogi szakemberek és a 
bírósági szolgáltatások igénybe vevői szemszögéből történő értékeléséhez.  
40. ábra: A bírósági szolgáltatások igénybe vevői, illetve a jogi szakemberek körében végzett 
felmérések témakörei, 2019 (*) (forrás: Európai Bizottság (74)) 
 
(*) A tagállamok felmérési témánként egy pontot kaptak, függetlenül attól, hogy a felmérést nemzeti, regionális vagy 
bírósági szinten végezték.  Az „egyéb témakörök” közé tartoznak a következők: a peres felek körében elvégzett, a 
bírósági ügyfélszolgálatok minőségének és a bírósági szolgáltatások elérhetőségének a javítását célzó új módszerekre 
vonatkozó véleményükről szóló felmérés ( Franciaország ); a bírák körében végzett felmérés olyan témakörökről, mint 
az igazságszolgáltatási rendszer általános helyzete, a bírák funkciója és a bírói függetlenség ( Spanyolország ); a 
bűncselekmények áldozatainak nyújtott segítség ( Lengyelország ); a bíróságokkal és  azok működésével kapcsolatos 
általános szempontok, a bíróságokra vonatkozó információk elérhetősége, a bírósági létesítmények, az eljárásért 
felelős bíró, az erőforrások és a lojalitás ( Portugália ). 
3.2.4. Digitalizáció  
Az információs és kommunikációs tec hnológiák (IKT) használata fejlesztheti a tagállamok 
igazságszolgáltatási rendszereit, és hozzáférhetőbbé, hatékonyabbá, rugalmasabbá, valamint a 
jelenlegi és a jövőbeli kihívásokra felkészültebbé teheti azokat. A Covid19 -világjárvány a nemzeti 
igazságszol gáltatási rendszerekre is kedvezőtlenül hatott, és az igazságszolgáltatás működését 
érintő számos kihívásra felhívta a figyelmet. Ugyanakkor arra is rámutatott, hogy a nemzeti 
igazságszolgáltatási rendszereknek tovább kell fejleszteniük a digitális megoldá saikat.  
                                                           
74  A 2019. évi adatok összegyűjtésére a nemzeti igazságszolgáltatási kapcsolattartók csoportjának közreműködésével 
került sor.  
BG LT LV PT DK HU SI SE FR RO ES PL BE CZ DE EE IE EL HR IT CY LU MT NL AT SK FI
Egyéb A jogokkal kapcsolatos tájékozottság
Az igazságszolgáltatási rendszerbe vetett bizalom általános szintje A látás-/hallássérültek igényei és elégedettsége
A nem anyanyelvi beszélők igényei és elégedettsége A bírósági ítélet/határozat
A tárgyalás lebonyolítása A bírósági ügyfélszolgálat
A bírósági szolgáltatások hozzáférhetősége2020 -BAN NEM KÉSZÜLT FELMÉRÉS
 
49 
 Az uniós igazságügyi eredménytábla korábbi kiadásai összehasonlító adatokat szolgáltattak az 
IKT igazságszolgáltatási rendszerekben való alkalmazásának bizonyos vonatkozásairól. Ahogy 
azt a Bizottság a 2020. december 2 -i, „Az igazságszolgáltatás d igitalizációja az Európai Unióban” 
című közleményében (75) bejelentette, az eredménytábla jelentős bővítésen esett át, és további 
adatokkal egészült ki a tagállamokban zajló digitalizáció tekintetében. Ez lehetővé teszi majd a 
fejlődést mutató területek és a fennálló kihívások szorosabb nyomon követését.  
A polgárbarát igazságszolgáltatás megköveteli, hogy a nemzeti igazságszolgáltatási rendszerekre 
vonatkozó információk könnyen hozzáférhetők legyenek, valamint hogy azokat hozzáigazítsák 
azon társadalmi csopo rtok igényeihez, amelyeknek egyébként nehézséget okozna az 
információkhoz való hozzáférés. A 41. ábra az online információk és azon közszolgáltatások 
elérhetőségét ábrázolja, amelyek segíthetnek az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésben.  
  
                                                           
75  A Bizottság Közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak 
és a Régiók Bizottságának „Az igazságszolgáltatás digitalizációja az Európai Unióban: Lehetőségek eszköztára”, 
COM(2020) 710 és az azt kísérő SWD(20 20) 540 bizottsági szolgálati munkadokumentum.  
 
50 
 41. ábra:  Az igazságszolgáltatási rendszerrel kapcsolatos online információk nyilvános 
elérhetősége 2021 -ben (*) (forrás: Európai Bizottság (76)) 
 
(*) Németország : az egyes szövetségi tartományok és a szövetségi szint is önállóan dönti el, hogy mely információk 
legyenek online elérhetők.   
                                                           
76  A 2021. évi adatok összegyűjtésére a nemzeti igazságszolgáltatási kapcsolattartók csoportjának közreműködésével 
került sor.  
BGDEESLVNL IEFRLTPLFISEDKEEITSIMTATSKBEHUPTCZLUROHRELCY
Nem anyanyelvi beszélők: az igazságszolgáltatási rendszerre vonatkozó, online információkat nyújtó weboldalak
Az áldozatoknak nyújtott kártérítés: a meglévő kártérítési rendszerekhez való hozzáférésre vonatkozó, jól látható és
érthető információkat tartalmazó weboldalak
Költségmentesség: interaktív online szimuláció a jogosultság felméréséhez
Költségmentesség: az igénylésére vonatkozó, jól látható és érthető információkat tartalmazó weboldalak
Eljárási illetékek: az eljárási illetékekről és az illetékkedvezményre való jogosultságról szóló, jól látható és érthető
információkat tartalmazó weboldalak
Jogi igények: a meglévő jogsegélyrendszeren kívüli egyéb szervezetek elérhetőségeit tartalmazó weboldalak
A polgárok eljárási jogai: jól látható és érthető információkat tartalmazó weboldalak
Olyan kapcsolatfelvételi űrlapokat vagy e-mail-címeket tartalmazó weboldalak, amelyeken keresztül a bírósági eljárások
megindítására vagy a bírósági eljárásokban való részvételre vonatkozó kérdések nyújthatók be
Olyan weboldal, amelyen a bírósági eljárások megindításához vagy a bírósági eljárásokban félként való részvételhez
szükséges valamennyi online űrlapra mutató link szerepel
Az igazságszolgáltatáshoz való hozzáféréssel kapcsolatos, okostelefonon olvasható weboldalak
A jogokról szóló, online eszközök segítségével nyújtott tájékoztatás a nagyközönség számáraNINCS
 
51 
 – A digitális rendszerekre felkészített szabályok – 
A digitális megoldások polgári/kereskedelmi, közigazgatási és büntetőügyekben történő 
alkalmazásához gyakran megfelelő rendelkezéseket kell rögzíteni a nemzeti eljárási szabályokban. 
A 42. ábra bemutatja, hogy a különböző szereplők milyen lehetőségekkel re ndelkeznek a 
távközlési technológiák (például a videokonferencia) használatára a bírósági ügyekkel kapcsolatos 
eljárásokban, és a digitális bizonyítékok elfogadhatóságának jelenlegi helyzetét is kifejezi.  
42. ábra: A digitális tec hnológiák polgári/kereskedelmi, közigazgatási és büntetőügyekben 
történő bírósági alkalmazását lehetővé tevő eljárási szabályok, 2021 (*) (forrás: Európai 
Bizottság (77)) 
 
(*) Az első oszlop minden tagállam esetében a polgári/kereskedelmi ügyeket, a második oszlop a közigazgatási 
ügyeket, a harmadik oszlop pedig a büntetőügyeket jelöli. Elérhető maximális pontszám: 12 pont. Minden szempont 
esetében ügytípusonként két pont já rt, ha az adott lehetőség valamennyi polgári/kereskedelmi, közigazgatási, illetve 
büntetőügyben elérhető (a büntetőügyek esetében a felek meghallgatásának a lehetősége felosztásra került, hogy a 
vádlottakat és a sértetteket külön ábrázoljuk). Ha az adott l ehetőség nem érhető el minden ügyben, a pontokat kettővel 
elosztottuk. Azon tagállamok esetében, amelyek nem tesznek különbséget a polgári/kereskedelmi és a közigazgatási 
ügyek között, mindkét területre azonos számú pontot adtunk. Görögország : a közigazgat ási és a büntetőügyek 
tekintetében nem adtunk pontot. Luxemburg : a közigazgatási ügyek tekintetében nem adtunk pontot.  
  
                                                           
77  A 2021. évi adatok összegyűjtésére a nemzeti igazságszolgáltatási kapcsolattar tók csoportjának közreműködésével 
került sor.  
024681012
CZEEESSKSEDELTATNLLVSIPTHUMTPLFIHRITDKBEIEROBGFRLUCYEL
A kizárólag digitális formában benyújtott bizonyítékok elfogadhatósága
Az eljárás szóbeli szakasza teljes egészében lefolytatható távközlési technológiák segítségével
A távközlési technológiák használata során lehetőség van a tolmácsolásra
A szakértők távközlési technológiák segítségével is meghallgathatók
A tanúk távközlési technológiák segítségével is meghallgathatók
A felek/a vádlottak/a sértettek távközlési technológiák segítségével is meghallgathatókA három oszlop minden tagállam esetében a digitális technológiák bírósági alkalmazását lehetővé tevő eljárási szabályokat mut atja be, 
a következő ügytípusokban (balról jobbra haladva):
1. polgári/kereskedelmi ügyek
2. közigazgatási ügyek
3. büntetőügyek.
 
52 
 – A digitális eszközök használata – 
A digitális rendszerekre felkészített eljárási szabályokon túl a bíróságoknak és az ügyészségeknek 
megfelelő eszközökkel és infrastruktúrával kell rendelkezniük a távkommunikációhoz és a 
munkahely biztonságos távoli eléréséhez is (43. ábra). A bíróságok/ügyészségek és a jogi 
szakemberek, illetve az intézmények közötti biztonságos elektronikus kommunikác ióhoz is 
megfelelő infrastruktúrára és berendezésekre van szükség (44. és 45. ábra).  
Az IKT – az innovatív technológiákat is beleértve – fontos szerepet játszik az igazságügyi 
hatóságok munkájának a támogatásában. Ezáltal jelentős mértékben hozzájárul az 
igazságszolgáltatási rendszerek minőségének a javításához. A bírók, az ügyészek és az igazságügyi 
alkalmazottak rendelkezésére álló különböző digitális eszközök leegyszerűsíthetik a 
munkafolyamatokat, biztosíthatják a munkateher igazságos elosztását, és jel entős időmegtakarítást 
eredményezhetnek.  
43. ábra: A digitális technológiák bíróságok és ügyészségek általi használata 2021 -ben (*) 
(forrás: Európai Bizottság (78)) 
 
(*) Elérhető maximális pontszám: 7 pont. Minden szempont után egy-egy pont járt, ha a bíróságok, illetve az 
ügyészségek alkalmazzák az adott technológiát, és 0,5  pont, ha az adott technológiát nem használják minden esetben.   
                                                           
78  A 2021. évi adatok összegyűjtésére a nemzeti igazságszolgáltatási kapcsolattartók csoportjának közreműködésével 
került sor.  
01234567
EEATDEESPTSELUHUSILVDKITLTNLFIPLROSKHRFRIEELMTBECYBGCZ
Megosztott főkönyvi technológiák (blokklánc) alkalmazása
Mesterségesintelligencia-alkalmazások használata az alaptevékenységek során
Elektronikus ügykiosztás, objektív szempontok alapján történő automatikus elosztással
A távközlési technológiák –különösen a videokonferencia –használata
A munkavállalók távolról is biztonságosan dolgozhatnak
A bírák/ügyészek távolról is biztonságosan dolgozhatnak
Elektronikus ügyviteli rendszer használata
Egyik semA két oszlop minden tagállam esetében a digitális technológiák következő hatóságoknál 
történő alkalmazását ábrázolja (balról jobbra haladva):
1. bíróságok
2. ügyészségek
 
53 
 A biztonságos elektronikus kommunikáció hozzájárulhat az igazságszolgáltatási rendszerek 
minőségének a javításához. A bíróságok egymás közötti, valamint a jogi szakemberekkel és más 
intézményekkel folytatott elektronikus kommunikációjának a lehetősége leegyszerűsítheti az 
eljárásokat, és csökkentheti a papíralapú kommunikáció, valamint a fizik ai jelenlét szükségességét, 
ami a bírósági szakaszt megelőző tevékenységek és a bírósági eljárások hosszának csökkentéséhez 
vezet.  
44. ábra: Bíróságok: elektronikus kommunikációs eszközök 2021 -ben (*) (forrás: Európai 
Bizottság (79)) 
 
(*) Elérhető maximális pontszám: 5 pont. Minden szempont esetében egy pont járt, amennyiben a bíróságok 
rendelkezésére áll az adott biztonságos elektronikus kommunikációs lehetőség. 0,5  pontot adtunk, ha az adott 
lehetőség nem érhető el minden ügy esetében . Finnország : a közjegyzők feladatai nem kapcsolódnak a bíróságokhoz. 
Ezért nem szükséges biztonságos kapcsolatot biztosítani nekik.  
Az ügyészségek alapvető fontosságú szerepet töltenek be a büntető igazságszolgáltatási rendszer 
működése szempontjából. Nek ik is előnyük származik a biztonságos elektronikus kommunikációs 
csatornákhoz való hozzáférésből, ami megkönnyítheti a munkájukat, ezáltal pedig a bírósági 
eljárások minőségét is javíthatja. Az ügyészségek, a nyomozó hatóságok, a védőügyvédek és a 
bíróságo k közötti biztonságos elektronikus kommunikáció lehetősége elősegítené a bírósági 
eljárások gyorsabb és hatékonyabb előkészítését.  
  
                                                           
79  A 2021. évi adatok összegyűjtésére a nemzeti igazságszolgáltatási kapcsolattartó k csoportjának közreműködésével 
került sor.  
012345
DKDEEEESLVLTLUHUNLATROSISKSEITPLPTFIBEFRHRCZIECYELMTBG
A bíróságok és a bírósági végrehajtók között biztonságos elektronikus kommunikációs lehetőség áll
rendelkezésre
A bíróságok és a közjegyzők között biztonságos elektronikus kommunikációs lehetőség áll rendelkezésre
A bíróságok és a büntetés-végrehajtási intézetek között biztonságos elektronikus kommunikációs
lehetőség áll rendelkezésre
A bíróságok és az ügyvédek között biztonságos elektronikus kommunikációs lehetőség áll rendelkezésre
az eljárásokhoz
A bíróságok között biztonságos elektronikus kommunikációs lehetőség áll rendelkezésre az eljárásokhoz
 
54 
 45. ábra: Ügyészség: elektronikus kommunikációs eszközök 2021 -ben (*) (forrás: Európai 
Bizottság (80)) 
 
(*) Elérhető maximális pontszám: 5 pont. Minden szempont esetében egy pont járt, amennyiben az ügyészségek 
rendelkezésére áll az adott biztonságos elektronikus kommunikációs lehetőség. 0,5  pontot adtunk, ha az adott 
lehetőség nem érhető el minden ügy  esetében. Az elektronikus kommunikációs eszközök ügyészségen belüli 
elérhetősége magában foglalja az ügyészség által foglalkoztatott jogászokkal való kommunikációt is.  
  
                                                           
80  A 2021. évi adatok összegyűjtésére a nemzeti igazságszolgáltatási kapcsolattartók csoportjának közreműködésével 
került sor.  
012345
DKDEEEESLUHUNLATPTFIITIELTSEROSKBECZFRMTSIHRCYPLLVBGEL
Az ügyészségek és a védőügyvédek között biztonságos elektronikus kommunikációs lehetőség áll
rendelkezésre
Az ügyészségek és a büntetés-végrehajtási intézetek között biztonságos elektronikus kommunikációs
lehetőség áll rendelkezésre
Az ügyészségek és a nyomozó hatóságok között biztonságos elektronikus kommunikációs lehetőség áll
rendelkezésre
Az ügyészségek és a bíróságok között biztonságos kommunikációs lehetőség áll rendelkezésre
Az ügyészségen belül biztonságos elektronikus kommunikációs lehetőség áll rendelkezésreNINCS
 
55 
 – A bíróságokhoz való online hozzáférés – 
Az igazságszolgáltatási rendszerek minőségé nek fontos szempontja, hogy a bírósági eljárás egyes 
lépései elektronikus úton is elvégezhetők legyenek. A keresetek elektronikus benyújtása, az eljárás 
online nyomon követésének és folytatásának, valamint az iratok elektronikus kézbesítésének a 
lehetősége  kézzelfogható módon megkönnyítheti a polgárok és a vállalkozások (vagy jogi 
képviselőik) számára az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést, valamint csökkentheti a 
késedelmeket és a költségeket. A szóban forgó digitális közszolgáltatások elérhetősége seg ítene 
egy lépéssel közelebb hozni a bíróságokat a polgárokhoz és a vállalkozásokhoz, ezáltal pedig 
növelné az igazságszolgáltatásba vetett bizalmat.  
46. ábra: Digitális megoldások a polgári/kereskedelmi és a közigazgatási eljárások 
kezdeményezésére és nyomon követésére, 2021 (*) (forrás: Európai Bizottság (81)) 
 
(*) Elérhető maximális pontszám: 9 pont. Minden szempont esetében egy -egy pont járt, ha az adott lehetőség 
valamennyi polgári/kereskedelmi, illetve közigazgatási ügyben rendelkezésre áll. 0,5  pontot adtunk, ha az adott 
lehetőség nem érhető el minden ügy es etében. Azon tagállamok esetében, amelyek nem tesznek különbséget a 
polgári/kereskedelmi és a közigazgatási ügyek között, mindkét területre azonos számú pontot adtunk.  
  
                                                           
81  A 2021. évi adatok összegyűjtésére a nemzeti igazságszolgáltatási kapcsolattartók csoportjának közreműködésével 
került sor.  
0123456789
EE LV LT IT DE SK HU ES HR AT PT SE CY MT PL SI FI CZ IE NL RO FR BE EL DK BG LU
Az eljárási illetékek online megfizetésének a lehetősége
Az eljárási illetékekre vonatkozó információk online elérhetősége
A hivatalos bírósági iratok elektronikus úton is kézbesíthetők a vállalkozásoknak (ha az eljárást nem az érintett vállalkozás kezdeményezte)
A hivatalos bírósági iratok elektronikus úton is kézbesíthetők a polgároknak (ha az eljárást nem az érintett polgár kezdeményezte)
Az ügyfelek arra vonatkozó lehetősége, hogy hozzáférjenek a már lezárt ügyeik elektronikus aktáihoz
Az ügyfelek arra vonatkozó lehetősége, hogy hozzáférjenek a folyamatban lévő ügyeik elektronikus aktáihoz
A dokumentumok bírósághoz történő benyújtását igazoló elektronikus átvételi elismervény elérhetősége
A költségmentesség iránti kérelmek online benyújtásának a lehetősége
Az eljárás online megindításának/a keresetlevél online benyújtásának a lehetőségeA két oszlop minden tagállam esetében olyan digitális megoldásokat mutat be, amelyek a következő ügytípusokban (balról jobbra haladva) elérhetők az eljárások 
megindítására és nyomon követésére:
1. polgári/kereskedelmi ügyek
2. közigazgatási ügyek
 
56 
 A digitális eszközöknek a büntetőeljárások lefolytatására és nyomon követésére történ ő használata 
az áldozatok és a vádlottak jogainak a biztosításához is hozzájárulhat. A digitális megoldások 
például elősegíthetik a vádlottak és az ügyvédeik közötti bizalmas távoli kommunikációt, lehetővé 
tehetik a fogva tartott vádlottak számára, hogy fe lkészüljenek a meghallgatásra, és segíthetnek a 
bűncselekmények áldozatainak abban, hogy elkerüljék a másodlagos viktimizációt.  
47. ábra: Digitális megoldások a büntetőeljárások lefolytatására és nyomon követésére, 2021 
(*) (forrá s: Európai Bizottság (82)) 
 
(*) Elérhető maximális pontszám: 6 pont. Minden szempont esetében egy pont járt, ha az adott lehetőség valamennyi 
polgári/kereskedelmi, illetve közigazgatási büntetőügyben rendelkezésre áll. 0,5  pontot adtunk, ha az adott lehetőség 
nem érhető el minden ügy esetében.  
– Az ítéletekhez való hozzáférés – 
Az ítéletekhez való online hozzáférés biztosítása növeli az igazságszolgáltatási rendszerek 
átláthatóságát, segíti a polgárokat és a vállalkozásokat jogaik megértésében, és elő segítheti az 
ítélkezési gyakorlat következetességét. A bírósági határozatok online közzétételére vonatkozó 
intézkedések elengedhetetlenek a felhasználóbarát keresőeszközök (83) létrehozásához, amelyek 
az ítélkezési gyakorlatot hozzáférhetőbbé teszik a jogi szakemberek és a nagyközönség számára. 
Az ítélkezési gyakorlathoz való zökkenőmentes hozzáférés és annak egyszerű felhasználhatósága 
algoritmusbaráttá teszi az igazságszolgál tatási rendszert, ezáltal lehetővé téve a jogi 
szakembereket támogató innovatív „jogi technológiai” alkalmazásokat.  
                                                           
82  A 2021. évi adatok összegyűjtésére a nemzeti igazságszolgáltatási kapcsolattartók csoportjának közreműködésével 
került sor.  
83  Lásd: A legfelsőbb bíróságok irányítására vonatkozó bevált gyakorlatok útmutatója , a „Legfelsőbb bíróságok mint 
az igazságszolgáltatási rendszerek hatékonyságának biztosítói” projekt keretében, 29.  o. 
0123456
EEHUATSKDELVFIESLTCZPTROFRPLHRCYBELUSEBGIEITDKSIELMTNL
A vádlottak elektronikus úton hozzáférhetnek a folyamatban lévő ügyükhöz
A sértettek elektronikus úton hozzáférhetnek a folyamatban lévő ügyükhöz
A sértettek online is benyújthatják az írásbeli nyilatkozataikat (az első kérelmet is beleértve)
A vádlottak a távmeghallgatások során bizalmasan kommunikálhatnak az ügyvédeikkel
A vádlottak online is benyújthatják az írásbeli nyilatkozataikat, ideértve a költségmentesség iránti kérelmeket is
A fogva tartott vádlottak IKT-eszközöket használhatnak a tárgyalásokra való felkészüléshezNINCS
 
57 
 A bírósági határozatok online közzététele megköveteli a különféle érdekek kiegyensúlyozását, a 
jogi és a politikai keretek által meghatároz ott határok között. Az általános adatvédelmi rendelet 
(84) teljes mértékben alkalmazandó a személyes adatok bírósági kezelésére. Annak megítélésekor, 
hogy milyen adatokat kell nyilvánosságra hozni, az igazságszolgáltatási rendszer átláthatóságának 
a biztosí tása érdekében méltányos egyensúlyt kell teremteni az adatvédelemhez való jog és a 
bírósági határozatok nyilvánosságra hozatalához való jog között. Erre különösen akkor kell 
odafigyelni, ha az adatok nyilvánosságra hozatalát nyomós közérdek indokolja. A tö rvény vagy a 
gyakorlat számos országban előírja, hogy a bírósági határozatokat a közzétételüket megelőzően 
automatikusan vagy kérelemre anonimizálni, illetve álnevesíteni kell (85). Az igazságszolgáltatás 
által előállított adatokra a nyílt hozzáférésű adato kra és a közszféra információinak további 
felhasználására vonatkozó uniós jogszabályok is irányadók (86). 
A bírósági határozatok géppel olvasható formában (87) való rendelkezésre állása megkönnyíti az 
algoritmusbarát igazságszolgáltatási rendszer kialakításá t (88). 
  
                                                           
84   Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a 
személyes adatok kezelése tek intetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 
95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L  119., 2016.5.4., 1.  o.). 
85  Az anonimizálás/álnevesítés hatékonyabb, ha azt algoritmus segít i. Szükség van azonban emberi felügyeletre, 
mivel az algoritmusok nem értik a kontextust.  
86  Az Európai Parlament és a Tanács 2003/98/EK irányelve (2003. november 17.) a közszféra információinak további 
felhasználásáról (HL L  345., 2003.12.31., 90.  o.), va lamint az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1024 
irányelve (2019. június 20.) a közszféra információinak további felhasználásáról szóló 2003/98/EK irányelv 
módosításáról (HL L  172., 2019.6.26., 56.  o.). 
87  A szabványok (például Akoma Ntoso) szerint modellezett ítéletek és a hozzájuk tartozó metaadatok adatbázis 
formájában vagy más automatizált eszközökkel (például alkalmazásprogramozási felület segítségével) ingyenesen 
letölthetők.  
88  Lásd még: a Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanács nak, az Európai Gazdasági és Szociális 
Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Európai adatstratégia, COM(2020) 66 final; a Bizottság Fehér könyve 
a mesterséges intelligenciáról – a kiválóság és a bizalom európai megközelítése, COM(2020) 65 final; valamin t a 
Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések a 
bírósági határozatok online közzétételére vonatkozó legjobb gyakorlatokról (HL  C 362., 2018.10.8., 2.  o.). 
 
58 
  
48. ábra: A közzétett ítéletek nyilvános online hozzáférhetősége, 2021 (*) 
(polgári/kereskedelmi, közigazgatási és büntetőügyek, valamennyi bírósági fokon) (forrás: 
Európai Bizottság (89)) 
 
(*) Elérhető maximális pontszám: 9 pont. Minden bírósági szint és ügytípus (polgári/kereskedelmi, közigazgatási és büntetőügy ek) 
esetében egy pont járt, ha az összes ítélet elérhető, 0,75 pont, ha az ítéletek többsége (több mint 50  %-a) rendelkezésre áll, és 0,5 
pontot, ha csak egyes ítéletek (kevesebb mint 50  %) érhetők el. Azon tagállamok esetében, amelyekben csak két bírósági szint 
létezik, a három bírósági szintre vonatkozó pontszámot úgy állapítottuk meg, hogy megkettőztük a megfelelő magasabb szintű 
bíróság pontszámát. Azon tagállamok esetében, amelyek nem tesznek különbséget a két jogterület (polgári/kereskedelmi és 
közigazgatási) között, mindkét területre azonos számú pontot adtunk. Belgium : polgári és büntetőügyekben minden bíróság maga 
dönt a saját  ítéleteinek közzétételéről. Németország : az egyes tartományok döntenek az elsőfokú ítéletek online elérhetőségéről. 
Ausztria : első és a másodfokon a bírák döntenek arról, hogy mely ítéleteket teszik közzé.  Nem teszik közzé a Legfelsőbb Bíróság 
azon határozatait, amelyek érdemi indokolás nélkül utasítják el az adott fellebbezést. A Legfelsőbb Közigazgatási Bíróság egy esbíró 
által hozott határozatai akkor kerülnek közzétételre, ha az érintett bíró úgy dönt, ho gy közzéteszi azokat. Ezenkívül nem teszik közzé 
azokat a határozatokat, amelyek csak olyan jogi kérdéseket tartalmaznak, amelyekben a Legfelsőbb Közigazgatási Bíróságnak már  
van folyamatos ítélkezési gyakorlata, valamint az eljárások megszüntetésére vonat kozó egyszerűbb határozatokat sem. Hollandia : 
a bíróságok nyilvánosan elérhető feltételek alapján döntenek a közzétételről. Portugália : egy bíróságon belüli bizottság dönt a 
közzétételről. Szlovénia : az ítélkezési gyakorlat szempontjából csekély jelentőség gel bíró vagy jelentéktelen eljárási határozatokat 
nem teszik közzé; az azonos tárgyú ügyekben (például tömeges ügyekben) hozott határozatok közül csak az irányadó határozatot 
teszik közzé (az azonos tartalmú ügyek iratainak a jegyzékével együtt). A magasa bb szintű bíróságok önállóan döntenek arról, hogy 
mely ítéletek kerüljenek közzétételre. Szlovákia : a polgári ügyek számos típusában, például öröklési ügyekben vagy az apaság 
megállapítása iránti ügyekben hozott határozatok nem kerülnek közzétételre. Finno rszág : a bíróságok döntenek arról, hogy mely 
ítéleteket teszik közzé.  
                                                           
89  A 2020. évi adatok összegyűjtésér e a nemzeti igazságszolgáltatási kapcsolattartók csoportjának közreműködésével 
került sor.  
0123456789
BGEELTHUSKESCYLVMTDEITLUSICZROIEFIATDKHRNLPTBEPLFRSEEL
A legmagasabb fokú büntetőbíróságok
A legmagasabb fokú bíróságok
másodfokú büntetőbíróságok
másodfok (polgári, kereskedelmi és közig.)
elsőfokú büntetőbíróságok
elsőfokú bíróságok (polgári, kereskedelmi és közig.)
 
59 
 49. ábra: A géppel olvasható bírósági határozatok előállítására vonatkozó rendelkezések, 
2021 ( *) (polgári/kereskedelmi, közigazgatási és büntetőügyek, valamenny i bírósági fokon) 
(forrás: Európai Bizottság (90)) 
 
(*) Elérhető maximális pontszám: ügytípusonként 24 pont. Mindhárom bírósági fok (első, másod - és végső fok) 
esetében egy -egy pont adható, ha az adott szempont minden bírósági határozat esetében érvényesül. Ha az adott 
szempont valamely fokon csak néhány bírósági határozat esetében érvényesül, csak fél pont jár. Ha egy tagállamban 
                                                           
90  A 2020. évi adatok összegyűjtésére a nemzeti igazságszolgáltatási kapcsolattartók csoportjának közreműködésével 
került sor.  
03691215182124
DELVBGEEESNLSKATLTPLCYHUFICZITLUIEMTROSIFRHRPTBESEDKEL
Az ítéletek és a hozzájuk tartozó metaadatok adatbázis formájában vagy más automatizált eszközökkel
ingyenesen letölthetők
Az anonimizálást/álnevesítést algoritmus segíti
Szabályok vannak érvényben annak meghatározására, hogy az online közzétett ítéletek tartalmaznak-e
személyes adatokat
Az ítéletekhez a nemzeti és/vagy uniós jogra, illetve ítélkezési gyakorlatra való hivatkozásokkal 
kapcsolatos információk („metaadatok”) tartoznak
Az ítéletekhez a kulcsszavakra, a határozat dátumára stb. vonatkozó információk („metaadatok”) 
tartoznak
Az ítéleteket európai esetjogi azonosítóval (ECLI) látják el
Az ítéleteket olyan szabvány szerint készítik el, amely lehetővé teszi azok gépi olvashatóságát
A weboldal ingyenesen elérhető a nyilvánosság számáraA három oszlop minden tagállam esetében bemutatja az alkalmazott intézkedéseket, 
a következő ügytípusokban (balról jobbra haladva):
1. polgári/kereskedelmi ügyek
2. közigazgatási ügyek
3. büntetőügyek.
 
60 
 csak két bírósági szint létezik, a három bírósági szintre vonatkozó pontszámot úgy állapítottuk meg, hogy megkettőztük  
a megfelelő magasabb szintű bíróság pontszámát.  Azok a tagállamok, amelyek nem tesznek különbséget a 
közigazgatási és a polgári/kereskedelmi ügyek között, mindkét jogterületre azonos pontszámot kaptak. Spanyolország:  
az Általános Igazságszolgáltatási Taná cs (CGPJ) adatbázisának kereskedelmi célokra történő felhasználása és az 
információk tömeges letöltése nem megengedett. Ha ezeket az információkat adatbázisok fejlesztéséhez vagy 
kereskedelmi célokra használják fel, követni kell a CGPJ által az Igazságügyi  Dokumentációs Központon keresztül 
megállapított eljárást és feltételeket. Írország: az ítéletek anonimizálására a családjog és a gyermekvédelem területén, 
valamint más olyan területeken kerül sor, amelyeken a jogszabályok vagy a bíró rendelkezése alapján a felek vagy az 
érintett személyek személyazonosságát nem szabad nyilvánosságra hozni.  
 
61 
 3.2.5. Az igazságszolgáltatási rendszerek minőségére vonatkozó összegzés  
Az egyszerű hozzáférés, a megfelelő erőforrások, a digitalizáció és a hatékony értékelési 
eszkö zök egyaránt hozzájárulnak a magas színvonalú igazságszolgáltatási rendszerek 
kialakításához. A polgárok és a vállalkozások magas színvonalú döntéseket várnak el a hatékony 
igazságszolgáltatási rendszertől. A 2022. évi uniós igazságügyi eredménytábla e tén yezők 
összehasonlító elemzését végzi el.  
Hozzáférhetőség  
A 2022. évi kiadás ismét megvizsgál számos olyan elemet, amely elősegíti a polgárbarát 
igazságszolgáltatási rendszer megvalósítását:  
 A költségmentesség elérhetősége  és az eljárási illetékek mértéke  jelentősen befolyásolja 
az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést, különösen a szegénységben élő személyek 
esetében . A 25. ábra azt mutatja, hogy egyes tagállamokban azok a fogyasztók, akiknek a 
jövedelme nem éri el az Eurostat szegénységi küszöbét, nem részesülnek 
költségmentességben. 2020 -hoz képest a költségmentesség – különösen a részleges 
költségmentesség – a tagállamoknak mintegy az egyharmadában hozzáférhetőbbé vált, két 
tagállamban pedig korlátozták az elérhetőségét. Ez ellentétes azzal a korábbi tendenciával, 
amely szerint a költségmentesség egyes tagállamokban egyre kevésbé volt hozzáférhető. Az 
eljárási illetékek szintje (26. ábra) 2016 óta nagyrészt stabil, bár a kis értékű követelésekre 
vonatkozó eljárási illetékek összegét több tagállam is me gemelte. Az eljárási illetékek 
arányosan nézve továbbra is magasabbak a kis értékű követelések esetében. Egyes 
tagállamokban a költségmentesség igénybevételével kapcsolatos nehézségek és a jelentős 
összegű eljárási illetékek visszatarthatják a szegénységbe n élő személyeket attól, hogy az 
igazságszolgáltatáshoz forduljanak.  
 
 A kereskedelmi perek esetében fizetendő eljárási illeték mértéke (27. ábra) jelentős 
eltéréseket mutat az egyes tagállamokban (a követelés értékének 0,1 és 6  %-a között mozog), 
és csak két olyan tagállam van, amelyben egyáltalán nincs eljárási illeték. 2020 -hoz képest 
az eljárási illetékek szintje nagyrészt állandó maradt; az illetékeket mindössze két tagállam 
csökkentette, és csak egy tagállam növelte. A 28. ábra azt mutatja be, hogy a kereskedelmi 
ügyekben milyen mértékben téríthetők meg az ügyvédi költségek a pernyertes fél részére. A 
peres szakaszra vonatkozó ügyvédi munkadíjak megtérítése terén jelentős eltérések 
mutatkoznak a jogszabályban előírt díjakat alkalmazó és az ilyen díjaka t nem alkalmazó 
tagállamok között, valamint a tagállamok e két csoportján belül is (különösen a nagyvonalúbb 
és a kevésbé nagyvonalú jogszabályban meghatározott díjakat alkalmazó rendszerek között). 
Emellett az ügyvédi költségek megtérítése számos tagállam ban a bíróságok mérlegelési 
jogkörébe tartozik. Az, hogy az adott rendszer mennyire nagyvonalú az ügyvédi munkadíjak 
megtérítése terén, ösztönző vagy visszatartó hatást gyakorolhat az eljárások 
kezdeményezésére, ezáltal pedig az igazságszolgáltatáshoz való  általános hozzáférésre is.  
 A 2022. évi uniós igazságügyi eredménytábla is elemzi, hogy a tagállamok milyen módon 
támogatják az alternatív vitarendezési módok  (AVR) önkéntes alkalmazását (29. ábra), 
ideértve a digitális technológiák alkalmazásának a lehető ségét is. 2020 -hoz képest ezen a 
téren a tagállamok egyharmada növelte az erőfeszítéseit, nagyjából ugyanennyi pedig 
csökkentette azokat. Általánosságban elmondható, hogy az alternatív vitarendezési 
 
62 
 módszerek előmozdítása érdekében kevesebb módszert alkalm aznak a közigazgatási jogviták 
esetében, mint a polgári, a munkaügyi vagy fogyasztói jogvitákkal kapcsolatban, de 2020 -
hoz képest valamelyest nagyobb erőfeszítések figyelhetők meg ezen a területen.  
 A 2022. évi uniós igazságügyi eredménytábla az első, amel y számba veszi azokat a különös 
rendelkezéseket, amelyek elősegítik, hogy a fogyatékossággal élő személyek  másokkal 
azonos alapon férhessenek hozzá az igazságszolgáltatáshoz . A 30. ábra szerint minden 
tagállam alkalmaz ilyen rendelkezéseket, amelyek többny ire eljárási könnyítésként vagy 
akadálymentes formátumban elérhető információként jelennek meg. Kérésre a tagállamok 
több mint felében speciális, például Braille -írással, jelnyelven vagy könnyen olvasható 
formában elérhető formátumok állnak rendelkezésre. A tagállamoknak kicsivel több mint 
felében a fogyatékossággal élők számára is elérhetők az elsőfokú polgári, kereskedelmi és 
közigazgatási ügyekben, valamint büntetőeljárásokban alkalmazott digitális megoldások.  
 Szintén a 2022. évi uniós igazságügyi eredm énytábla az első, amely néhány konkrét, 
vállalkozásokkal kapcsolatos eset alapján feltérképezi a közigazgatás cselekményei és 
mulasztásai feletti bírósági felügyelet egyes vonatkozásait . A 31. ábra szerint a 
vállalkozások szinte minden tagállamban kártérítést kaphatnak a közigazgatási 
határozatokból vagy a közigazgatási szervek hallgatásából eredő károkért, a bíróságok pedig 
felfüggeszthetik a közigazgatási határozatok végrehajtását. Ezek  a tényezők hatást 
gyakorolhatnak a befektetők bizalmára, az üzleti környezetre és az egységes piac működésére 
is, ami miatt indokolt a szorosabb nyomon követés és a részletesebb elemzés.  
 A 2022. évi uniós igazságügyi eredménytábla részletesebben elemzi a  tagállamokban a 
gyermekbarát igazságszolgáltatási rendszer biztosítása érdekében alkalmazott 
intézkedéseket. Ennek keretében pontosítja a 32. ábrán bemutatott, különböző 
eljárástípusokban alkalmazott intézkedéseket, és (a 33. ábrán) különbséget tesz az elj árásban 
sértettként, illetve gyanúsítottként vagy vádlottként részt vevő gyermekek között. A 32. ábra 
szerint minden tagállam alkalmaz legalább néhány gyermekekre vonatkozó intézkedést, 
amelyek általában azt biztosítják, hogy a gyermekeket sajátos szükségl eteiknek és jogaiknak 
megfelelően kezeljék. Emellett szinte minden tagállam biztosít képzéseket a bírák számára a 
gyermekbarát igazságszolgáltatásról. A 33. ábra a tagállamok között ezen a téren fennálló 
eltéréseket szemlélteti, és azt mutatja, hogy a tagá llamoknak mintegy az egyharmadában 
viszonylag kevés különös intézkedés áll rendelkezésre az eljárásokban gyanúsítottként vagy 
vádlottként részt vevő gyermekek tekintetében.  
Erőforrások  
Ahhoz, hogy a tagállamok igazságszolgáltatási rendszerei magas színvonalon működjenek, 
megfelelő pénzügyi és emberi erőforrásokra van szükség. Ehhez a fizikai és a műszaki 
infrastruktúrába történő megfelelő beruházásokra, bevezető és továbbképzésekre , valamint arra 
van szükség, hogy a bírák sokszínűek legyenek, ideértve a nemek közötti egyensúlyt is. A 2022. 
évi uniós igazságügyi eredménytábla szerint:  
 A pénzügyi erőforrások  tekintetében az adatok azt mutatják, hogy 2020 -ban a bíróságokra 
fordított államház tartási kiadások lényegében továbbra is többnyire állandóak a 
tagállamokban, a tényleges összegek tekintetében pedig továbbra is jelentős különbségek 
állnak fenn a tagállamok között, mind EUR/lakos értékben, mind a GDP százalékában 
 
63 
 kifejezve (34. és 35. áb ra). A GDP százalékában kifejezve szinte minden tagállam növelte a 
kiadásait 2020 -ban (2019 -hez képest), és a többség az egy főre jutó kiadásait is növelte.  
 A legtöbb tagállamban a Legfelsőbb Bíróság szintjén a bíráknak még mindig kevesebb mint 
50 %-a nő (37. ábra). A 2019 és 2021 közötti hároméves időszakra vonatkozó adatok alapján 
a tagállamok eltérő szintekkel és tendenciákkal jellemezhetők, 2010 óta azonban a legtöbb 
tagállamban a Legfelsőbb Bíróság szintjén nőtt a női bírák aránya.   
 A veszélyeztetett  csoportokkal való kommunikáció javítása érdekében (39. ábra) a 
tagállamok többségében képzések érhetők el arra vonatkozóan, hogy mi a legjobb módja a 
nemi alapú és/vagy a kapcsolati erőszak áldozataival folytatott kommunikációnak, továbbá a 
tagállamok töb b mint kétharmada a menedékkérőkkel és a különböző kulturális, vallási, 
etnikai vagy nyelvi háttérrel rendelkező személyekkel való kommunikációról szóló 
képzéseket nyújt. A tagállamoknak mintegy a fele nyújt a látás - és a hallássérült személyekkel 
folytato tt kommunikációról szóló képzéseket. Ezenkívül a tagállamok több mint kétharmada 
képzéseket szervez a közösségi média használatáról és/vagy a médiával való 
kommunikációról, valamint a tagállamoknak körülbelül a fele tájékoztatást és képzéseket 
nyújt a dezi nformációról és annak kezeléséről.  
Értékelési eszközök  
 A bírósági szolgáltatásokat igénybe vevő személyek és a jogi szakemberek körében végzett 
felméréseket  (40. ábra) 2020 -ban kisebb mértékben használták az előző évekhez képest, és 
a tagállamok változatl an számban döntöttek úgy, hogy nem végeznek felmérést. Azonban 
azok a tagállamok, amelyek nem végeznek felmérést, nem egyeznek meg minden évben, ami 
arra utal, hogy egyes tagállamok minden második évben vagy néhány évente végeznek 
felmérést. A hozzáférhető ség, az ügyfélszolgálat, a bírósági tárgyalások és ítéletek, valamint 
az igazságszolgáltatási rendszerbe vetett általános bizalom továbbra is visszatérő témája a 
felméréseknek, azonban csupán néhány tagállam vizsgálta a sajátos igényekkel rendelkező 
csopor tok elégedettségét vagy a természetes személyek jogaikkal kapcsolatos 
tájékozottságát.  
Digitalizáció  
A 2021. évi kiadás óta az uniós igazságügyi eredménytábla tartalmaz egy hosszabb részt, amely 
részletesen vizsgálja az igazságszolgáltatás digitalizációjáh oz kapcsolódó szempontokat. Bár a 
legtöbb tagállam különböző kontextusokban és különböző mértékben már alkalmazza a digitális 
megoldásokat, még mindig van hová fejlődni.  
 Majdnem minden tagállam biztosít valamilyen online információt az igazságszolgáltatási  
rendszeréről , köztük olyan weboldalakat is, amelyek jól látható és érthető tájékoztatást 
nyújtanak a költségmentesség igénybevételéről, az eljárási illetékekről, valamint az illetékek 
csökkentésére vonatkozó jogosultsági feltételekről (41. ábra). A tagáll amok között azonban 
különbségek tapasztalhatók a tájékoztatás szintjével, valamint azzal kapcsolatban, hogy a 
tájékoztatás milyen mértékben elégíti ki az emberek igényeit. Például nem sok tagállam 
(mindössze 13) biztosít olyan interaktív online szimulációt , melynek segítségével az emberek 
kideríthetik, hogy jogosultak -e költségmentességre. Másrészt viszont a legtöbb tagállam 
olyan weboldalakat biztosít, amelyeken online űrlapok találhatók a vállalkozások és a 
természetes személyek számára, valamint informác iók a nem anyanyelvi beszélők számára.  
 
64 
  A tagállamoknak kevesebb mint a fele rendelkezik a digitális rendszerekre felkészített 
olyan eljárási szabályokkal  (42. ábra), amelyek teljes mértékben lehetővé teszik a távközlési 
technológia használatát és a kizáró lag digitális formában benyújtott bizonyítékok elfogadását. 
A többi tagállamban ez csak néhány meghatározott esetben lehetséges. Ettől függetlenül 2020 
óta a tagállamok közel felében történtek előrelépések ezen a téren.  
 Ami a digitális technológia bíróságo k és ügyészségek általi használatát  illeti (43. ábra), a 
legtöbb tagállamban a bíróságok, az ügyészségek és az alkalmazottak számára már 
rendelkezésre állnak különböző digitális eszközök. Bár a legtöbb tagállam rendelkezik 
ügyviteli és videokonferencia -rendszerekkel, valamint elérhető a távmunka lehetősége, 
további intézkedésekre van szükség az ügyelosztó rendszerek automatizálása, valamint a 
mesterséges intelligencia és a blokkláncalapú eszközök szélesebb körben történő elérhetővé 
tétele érdekében.  
 A legtö bb tagállamban a bíróságok rendelkeznek biztonságos elektronikus kommunikációs 
eszközökkel . Azonban számos tagállamban a bíróságok csak néhány meghatározott jogi 
szakemberrel és/vagy nemzeti hatósággal tudnak biztonságos elektronikus eszközök 
alkalmazásáva l kommunikálni (44. ábra). Az ügyészségek esetében (45. ábra) a 
tagállamoknak több mint egyharmada általános jelleggel biztosítja a jogi szakemberekkel és 
a nemzeti intézményekkel való biztonságos elektronikus kommunikációt, ami 2020 -hoz 
képest előrelépést  jelent.  
 A polgári/kereskedelmi és a közigazgatási ügyekben a legtöbb tagállam a természetes 
személyek és a vállalkozások (vagy ezek jogi képviselői) számára online hozzáférést 
biztosít a folyamatban lévő és a lezárt ügyeikhez  (46. ábra), jóllehet különböz ő mértékben. 
2020 -hoz képest a természetes személyek és a vállalkozások számára a tagállamok több mint 
egyharmadában javultak az online hozzáférés lehetőségei. Büntetőügyekben (47. ábra) 
azonban a legtöbb tagállamban a vádlottak és a sértettek rendkívül ko rlátozott lehetőségekkel 
rendelkeznek arra, hogy az eljárás egy részét elektronikus úton kövessék vagy folytassák le, 
annak ellenére, hogy a tagállamoknak mintegy felében történtek ezzel kapcsolatos 
előrelépések.  
 A 2022. évi eredménytábla részletesebben ér tékeli a bírósági határozatokhoz való online 
hozzáférésre  vonatkozó adatokat (48. ábra) annak érdekében, hogy pontosabb képet adjon a 
tagállamokban fennálló helyzetről. Ezért az eredmények eltérnek a tavalyi adatoktól. 
Különösen a legmagasabb fokon hozott ítéletek közzététele tekintetében: 22 tagállam az 
összes polgári/kereskedelmi és közigazgatási ítéletet közzéteszi, továbbá 22 tagállam 
büntetőügyekben hozott ítéleteket is közzétesz. A másodfokú bírósági ítéletek online 
közzétételére azonban ritkábban ker ül sor, és mindössze tíz tagállam teszi közzé az összes 
másodfokú bírósági ítéletet.  
 A 2022. évi uniós igazságügyi eredménytábla folytatja a tagállamokban alkalmazott azon 
szabályok elemzését, amelyek lehetővé teszik a géppel olvasható bírósági határozato k 
előállítását  (49. ábra). A polgári/kereskedelmi, a közigazgatási és a büntetőügyek 
tekintetében minden tagállam rendelkezik legalább néhány ilyen szabállyal, azonban a 
tagállamok között jelentős eltérések figyelhetők meg. Úgy tűnik, hogy a közigazgatási 
bíróságok valamelyest előrébb tartanak abban, hogy zökkenőmentes hozzáférést 
biztosítsanak az ítélkezési gyakorlathoz, és hogy megkönnyítsék annak újrafelhasználását a 
 
65 
 jogi technológiai vállalatok számára. Általánosságban elmondható, hogy egyre több 
intézk edés bevezetésére kerül sor, különösen az ítéletekben szereplő kulcsszavakra és a 
határozatok dátumára vonatkozó metaadatok elérhetőségét, valamint a közzétett ítéletekben 
szereplő személyes adatokkal kapcsolatos szabályokat illetően. 2021 -ben az előző évh ez 
képest tíz tagállam számolt be javulásról. Azokban az igazságszolgáltatási rendszerekben, 
amelyekben az ítéletek gépi olvashatóságot lehetővé tevő szabványok szerinti modellezésére 
vonatkozó rendelkezéseket fogadtak el, valószínűleg jobb eredmények érhe tők el a jövőben.