Az Ügynökség a közös műveletek rugalmas tevékenységei és a fókuszpontok révén is támogatást nyújt Görögországnak a határellenőrzési tevékenységekben a Törökországgal, Albániával és a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal közös szárazföldi határokon jelenleg összesen 1 hőkamerás kisteherautóval, 13 járőrautóval, 1 szívverés-érzékelővel és 2 intelligens fedélzeti kamerával támogatott 52 tisztviselő kiküldésével, és a vonatkozó légi műveletekkel. Az észak-görögországi operatív tevékenység megerősíti a határőrizetet, és megakadályozza a szabálytalan továbbutazásokat, ezzel fokozza a nyugat-balkáni útvonalon jelentkező kihívások uniós kezelését.

Az Ügynökség a Poszeidón közös művelet – beleértve a visszafogadási tevékenységek támogatását is – keretében 888 tisztviselőt küld ki, a görög rendőrség pedig az Ügynökség társfinanszírozásával 280 biztonsági tisztviselőt alkalmaz. Ebbe a számba beleértendők a telepített eszközök személyzetének tagjai, az uniós fogadóállomásokon alapuló koncepció végrehajtásában segítő szakértők és a koordinációs személyzet. A kiküldés 3 nyílt tengeri járőrhajót, 4 part menti járőrhajót, 12 part menti járőrcsónakot, 1 merevszárnyas repülőgépet, 2 helikoptert, 16 járőrautót, 4 autóbuszt, 4 hőkamerás kisteherautót és 4 mobilirodát is magában foglal.

Az Ügynökség továbbra is helyszíni operatív támogatást biztosít a tagállamokban a határigazgatáshoz, több mint 1 700 határőrrel és az EU külső határainak különböző szakaszaira kiküldött más releváns személyzettel. A korábbi jelentések hiányosságokat tártak fel a kiküldés terén, melyek továbbra is fennállnak. A hiányosságokat részlegesen orvosolják a fogadó tagállamok által kiküldött és az Ügynökség által társfinanszírozott eszközök és határőrök. Azonban tagállami hozzájárulásokra van szükség a fogadó tagállamok általános kapacitásának hatékony és fenntartható növeléséhez az Unió külső határainak hatásos védelme érdekében.

Az Ügynökség közös műveleteket végzett a fő migrációs útvonalak mentén, ideértve a közép-mediterrán útvonalat, a kelet-mediterrán útvonalat és a nyugat-balkáni útvonalat. Amint az az előző jelentésben szerepel, az Ügynökség két új közös műveletet is indított a nyugat-mediterrán útvonalat érintő irreguláris migrációs áramlatok kezelése érdekében. Az utóbbi kapcsolódik és hozzájárul az irreguláris migráció közelmúltbeli növekedésének kezeléséhez az említett útvonalon.

Az Európai Unió külső határainak hatékony védelme továbbra is lényeges eleme a belső határok nélküli schengeni térség rendes működésének és az európai migrációs stratégia megvalósításának. Az Európai Határ- és Parti Őrségről szóló rendelet (a továbbiakban: a rendelet) 11 hónappal ezelőtti hatálybalépése óta folyamatos erőfeszítéseket tettek mihamarabbi végrehajtása érdekében, különös hangsúlyt fektetve arra, hogy a lehető leghamarabb teljes mértékben működőképessé tegyék az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség). E célból a Bizottság rendszeresen jelentést tett az elért eredményekről.

Bulgária

Az Ügynökség továbbra is támogatja Bulgáriát a szárazföldi határok ellenőrzése terén, a szabálytalan továbbutazások megakadályozása céljából is. A támogatást a közös műveletek rugalmas tevékenységein és a fókuszpontokon keresztül, valamint a vonatkozó légi műveletek révén biztosítják a bolgár–török és bolgár–szerb szárazföldi határokon. A jelenlegi kiküldetés 126 tisztviselőből áll (ideértve a telepített eszközök kezelőit is), akiket 6 hőkamerás kisteherautó, 38 járőrautó, 1 szén-dioxid-érzékelő, 39 intelligens fedélzeti kamera és 3 mobiliroda támogat.

Spanyolország

Az Ügynökség jelenleg három közös művelet végrehajtásával segíti a spanyol hatóságokat a Nyugat-Mediterrán Térség és az atlanti-óceáni térség külső tengeri határain a koordinált operatív tevékenységek támogatása révén az EU felé irányuló irreguláris migrációs áramlatok ellenőrzése és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelem erősítése céljából. A 2017-es Idalo művelet végrehajtása már 2017 májusa óta zajlik, ezenfelül pedig 2017 augusztusában elindították a Minerva és a Héra közös műveleteket. A jelenlegi spanyolországi tengerészeti kiküldetés 193 tisztviselőből áll (ideértve a telepített eszközök kezelőit, a koordinációs személyzetet és az eligazító csapatokat is), akiket 2 repülőgép, 1 nyílt tengeri járőrhajó és 1 part menti járőrcsónak támogat.

Nyugat-Balkán

Jelenleg 44 kiküldött tisztviselő állomásozik más tagállamokban a nyugat-balkáni régióbeli határigazgatás elősegítése érdekében. A legfontosabb kiküldetésekre a Horvátország és Magyarország Szerbiával közös szárazföldi határain folytatott közös műveletek rugalmas tevékenységei keretében, valamint a tagállamok és a nyugat-balkáni államok közötti szárazföldi határokon elhelyezkedő megfelelő fókuszpontokon és a koordinációs pontokon kerül sor. Ezen túlmenően 11 tisztviselőt küldtek ki a tiranai repülőtérre, hogy segítsék és tanáccsal lássák el a helyi hatóságokat a határellenőrzés során. Őket 4 járőrautó segíti.

2.2. Az erőforrások összevonása, valamint az Ügynökség saját kapacitásainak kiépítése az operatív támogatás biztosításának céljából

A Bizottság két legutóbbi jelentésében kifejtette, hogy mennyire fontos kidolgozni egy átfogó, az Ügynökség saját kapacitásainak kiépítését célzó stratégiát, különösen annak lehetővé tételét, hogy az Ügynökség évi 10 millió EUR-val (összesen 40 millió EUR 2017–2020 között) rendelkezhessen saját – különösen kis- és középméretű – eszközeinek beszerzésére. A júniusi ülésen elhangzott első vitát követően az Ügynökség bemutatja az igazgatótanácsnak ezt az átfogó stratégiát annak 2017. szeptember 26–27-i elfogadása céljából, amely figyelembe veszi a különféle lehetőségeket (vagyis a vásárlást, kölcsönzést, lízinget, hosszú távú telepítést), és azt, hogy a beszerzés után hogyan oldható meg az eszközök működőképesen tartása.

A berendezések bármilyen megvásárlását vagy bérlését, amely az Ügynökség számára jelentős költségeket jelent, alapos igény- és költség-haszon elemzésnek kell megelőznie, következésképp az ilyen kiadásoknak szerepelniük kell az Ügynökség költségvetésében.

Ennélfogva az Ügynökség saját kapacitásaira vonatkozó stratégiának meg kell határoznia az Ügynökség műszaki eszközei hosszú távú kidolgozásának módját és a potenciális kockázatok megfelelő hatásvizsgálatát is el kell készíteni arra vonatkozóan, hogy az Ügynökség az eszközök kiküldése tekintetében a tagállamok rendelkezésre állásától függ, és attól, hogy miként alakul az elkövetkező években az Ügynökség költségvetése. Mindez nem sérti az Ügynökség általi konkrét eszközbeszerzéshez kapcsolódó alapos igény- és költség-haszonelemzést.

Amennyiben rendelkezésre állna az Ügynökség saját kapacitásairól szóló átfogó stratégia, úgy a Bizottság meg tudná becsülni a szükséges pénzügyi forrásokat.

A következő lépések

Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség feladatai:

·Mivel a hiányosságok továbbra is fennállnak, kiemelt feladatként növelni kell a folyamatban lévő műveletekhez szükséges hozzájárulások igénylésére irányuló erőfeszítéseket a tagállamokkal fenntartott kétoldalú kapcsolatok keretében;

·biztosítani kell az átfogó stratégiának az igazgatótanács 2017. szeptemberi ülésén történő mihamarabbi jóváhagyását. E stratégia arról szól, hogyan fogják kidolgozni az Ügynökség saját kapacitásait és azokat a 2017–2020 közötti időszakban felhasználni, valamint meg kell határozni a stratégiai célkitűzéseket a 2020 utáni többéves pénzügyi keret alapján szükséges releváns eszközök tekintetében.

A tagállamok feladatai:

·Mivel a hiányosságok továbbra is fennállnak, gondoskodjanak arról, hogy az elfogadott forrásokat mindig az Ügynökség rendelkezésére bocsássák a műveletek folytatása és a kötelező állományok céljára;

·azonnal biztosítsák a szükséges forrásokat az I. mellékletben foglaltak szerint a most feltárt hiányok alapján.

3.A KIEMELT TERÜLETEKEN ZAJLÓ VÉGREHAJTÁS TERÉN ELÉRT EREDMÉNYEK