[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2011.3.14.

COM(2011) 117 végleges

2011/0052 (NLE)

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

(éééé. hónap nn.)

az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Mongólia közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodás aláírásáról

INDOKOLÁS

2009. július 27-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy partnerségi és együttműködési keretmegállapodásról (a továbbiakban: a megállapodás) szóló tárgyalásokat folytasson Mongóliával. A tárgyalások 2010 januárjában kezdődtek meg Ulánbátorban és 2010 októberében zárultak le. Miután az Ázsia-Óceánia munkacsoport (COASI) jóváhagyta a tárgyalások eredményeit, 2010. december 20-án Ulánbátorban mindkét fél parafálta a partnerségi és együttműködési megállapodást.

A Mongóliával kötendő partnerségi és együttműködési megállapodás az Európai Gazdasági Közösség és Mongólia között 1993-ban létrejött kereskedelmi és gazdasági együttműködési megállapodás által biztosított hatályos keret helyébe lép.

A Mongóliával kötendő megállapodás további előrelépésnek minősül az Európai Unió kelet-ázsiai fokozott politikai és gazdasági szerepvállalása tekintetében. A megállapodás tartalmazza az EU emberi jogokra, a tömegpusztító fegyverekre, a Nemzetközi Büntetőbíróságra, a kézi- és könnyűfegyverekre (SAWL) és a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó standard politikai záradékait, továbbá előmozdítja a kétoldalú, regionális és nemzetközi együttműködést. A partnerségi és együttműködési megállapodás alapot nyújt az EU és tagállamai Mongóliával folytatott hatékonyabb együttműködésére a fejlesztés, a kereskedelem és befektetés, valamint a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése terén. Olyan területeket ölel fel, mint az együttműködés az alapelvek, szabályok és normák tekintetében, nyersanyagok, migráció, szervezett bűnözés és korrupció, együttműködés az iparpolitika és a kis- és középvállalkozások tekintetében, turizmus, energiaügy, oktatás és kultúra, környezetvédelem, éghajlatváltozás és természeti erőforrások, mezőgazdaság, egészségügy, civil társadalom, valamint az állam- és a közigazgatás korszerűsítése.

2011/0052 (NLE)

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

(éééé. hónap nn.)

az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Mongólia közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodás aláírásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 207. és 209. cikkére, összefüggésben 218. cikkének (5) bekezdésével,

tekintettel a Bizottság javaslatára[1],

mivel:

1. 2009. július 27-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy partnerségi és együttműködési keretmegállapodásról (a továbbiakban: a megállapodás) szóló tárgyalásokat folytasson Mongóliával.

2. A megállapodást – későbbiekben történő lehetséges megkötésére is figyelemmel – alá kell írni.

3. A megállapodásnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés harmadik része V. címének hatálya alá tartozó rendelkezései az Egyesült Királyságot és Írországot nem az Európai Unió részeként, hanem különálló szerződő felekként kötelezik mindaddig, amíg az Európai Unió az Egyesült Királysággal és/vagy Írországgal közösen nem értesíti Mongóliát arról, hogy az Egyesült Királyság és/vagy Írország az Európai Unió részeként vált kötelezett féllé, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyvnek megfelelően. Amennyiben az említett rendelkezések az Egyesült Királyságra és/vagy Írországra mint az Európai Unió részeire nézve – a 21. jegyzőkönyv 4a. cikkének megfelelően – többé nem kötelezőek, az Európai Unió az Egyesült Királysággal és/vagy Írországgal közösen haladéktalanul értesíti Mongóliát a két tagállam helyzetében bekövetkezett változásról, és ez esetben a megállapodás rendelkezései e két tagállamot mint önálló országokat kötelezik. Ugyanezen rendelkezések vonatkoznak Dániára, az említett szerződésekhez csatolt, Dánia álláspontjáról szóló 22. jegyzőkönyvnek megfelelően,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről Mongólia közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodás aláírása az Unió nevében jóváhagyásra kerül, figyelemmel a megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra.

A megállapodás szövege e határozat mellékletében található.

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírására jogosult személyt.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadását követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

a Tanács részéről

az elnök […]

MELLÉKLET

PARTNERSÉGI ÉS EGYÜTTMŰKÖDÉSI KERETMEGÁLLAPODÁS EGYRÉSZRŐL AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS TAGÁLLAMAI, MÁSRÉSZRŐL MONGÓLIA KÖZÖTT AZ EURÓPAI UNIÓ, a továbbiakban: az Unió,

valamint

A BELGA KIRÁLYSÁG,

A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG

A CSEH KÖZTÁRSASÁG,

A DÁN KIRÁLYSÁG,

A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,

AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,

ÍRORSZÁG,

A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,

A SPANYOL KIRÁLYSÁG,

A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG

AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,

A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,

A LETT KÖZTÁRSASÁG,

A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,

A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,

A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG,

MÁLTA,

A HOLLAND KIRÁLYSÁG,

AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,

A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,

ROMÁNIA,

A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,

A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,

A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,

A FINN KÖZTÁRSASÁG,

A SVÉD KIRÁLYSÁG,

NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,

az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés szerződő felei, a továbbiakban: a tagállamok,

egyrészről, valamint

MONGÓLIA KORMÁNYA

a továbbiakban: Mongólia,

másrészről,

a továbbiakban együttesen: a Felek,

FIGYELEMBE VÉVE a Felek közt fennálló hagyományos baráti viszonyt, valamint az őket egyesítő szoros történelmi, politikai és gazdasági kapcsolatokat;

MIVEL a Felek különös jelentőséget tulajdonítanak egymáshoz fűződő kapcsolatuk átfogó jellegének,

MIVEL a Felek úgy vélik, hogy e megállapodás a köztük fennálló szélesebb, szilárd kapcsolat részét képezi, amely azon megállapodásokon keresztül áll fenn köztük, amelyeknek a Felek együttesen részes felei,

ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE a Feleknek a többek között az Egyesült Nemzetek Alapokmányában és az Egyesült Nemzetek Szervezete által elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában és más vonatkozó nemzetközi emberi jogi okmányokban megállapított demokratikus elvek, jogállamiság, emberi jogok és alapvető szabadságok, ideértve a kisebbséghez tartozó személyek jogai melletti elkötelezettségét, és az ezek megerősítésére irányuló szándékát,

ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE elkötelezettségüket a jogállamiság, a nemzetközi jog tiszteletben tartása, a jó kormányzás elve és a korrupció elleni küzdelem iránt, továbbá népeik gazdasági és társadalmi haladásának elősegítésére irányuló szándékukat a fenntartható fejlődés elve és a környezetvédelmi követelmények figyelembevételével,

ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE a Felek e közös értékeken alapuló együttműködésének fokozására irányuló szándékukat,

ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE a népeik gazdasági és társadalmi haladásának előmozdítására irányuló szándékukat a fenntartható fejlődés elve valamennyi dimenziójának figyelembevételével,

ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE elkötelezettségüket a nemzetközi béke és biztonság elősegítése, valamint a hatékony multilateralizmus és a viták együttműködés révén történő békés rendezése iránt – elsősorban az Egyesült Nemzetek keretében,

ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE a politikai és gazdasági kérdésekben, valamint a nemzetközi stabilitás, jogérvényesülés és biztonság tekintetében folytatott együttműködés fokozására irányuló szándékukat, mely alapvető előfeltétele a fenntartható társadalmi és gazdasági fejlődés előmozdításának, a szegénység felszámolásának és a millenniumi fejlesztési célok megvalósításának,

MIVEL a Felek szerint a terrorizmus veszélyt jelent a globális biztonságra nézve, és fokozni kívánják a terrorizmus elleni küzdelem érdekében folytatott párbeszédet és együttműködést az ENSZ Biztonsági Tanácsának ide vonatkozó jogi eszközeivel, különösen az 1373. ENSZ BT határozattal összhangban. Az Európai Tanács által 2003 decemberében elfogadott európai biztonsági stratégia megállapította, hogy a biztonság szempontjából a terrorizmus jelenti az egyik legkomolyabb fenyegetést. E tekintetben az Európai Unió kulcsfontosságú intézkedéseket foganatosított, köztük a 2001-ben elfogadott és 2004-ben aktualizált, terrorizmus leküzdéséről szóló cselekvési tervet és a madridi merényletek nyomán született 2004. március 25-i, terrorizmus leküzdéséről szóló jelentős nyilatkozatot. Az Európai Unió emellett 2005 decemberében elfogadta az EU terrorizmusellenes stratégiáját,

KIFEJEZVE teljes elkötelezettségüket a terrorizmus valamennyi formájának megelőzése mellett és annak valamennyi formája elleni küzdelem iránt, valamint a terrorizmus elleni küzdelem tekintetében folytatott együttműködés fokozása és a szervezett bűnözés elleni küzdelem iránt,

MIVEL a Felek megerősítik, hogy a terrorizmus elleni hatékony intézkedéseknek és az emberi jogok védelmének egymást ki kell egészíteniük és kölcsönösen meg kell erősíteniük,

ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE, hogy a nemzetközi közösséget érintő legsúlyosabb bűncselekmények nem maradhatnak büntetlenül, és a nemzeti szinten hozott intézkedésekkel, valamint a globális együttműködés fokozásával biztosítani kell üldözésük hatékonyságát,

FIGYELEMBE VÉVE, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság létrehozása és hatékony működése jelentős előrelépést jelent a béke és a nemzetközi jogérvényesülés vonatkozásában, és hogy az Európai Unió Tanácsa 2003. június 16-án elfogadta a Nemzetközi Büntető Bíróságról szóló közös álláspontot, melyet egy 2004. február 4-én elfogadott cselekvési terv követett,

MIVEL a Felek egyetértenek abban, hogy a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése komolyan veszélyezteti a nemzetközi biztonságot, továbbá hogy meg kívánják erősíteni párbeszédüket és együttműködésüket ezen a területen. Az 1540. ENSZ BT határozat konszenzusos elfogadása alátámasztja az egész nemzetközi közösség tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni küzdelemmel kapcsolatos elkötelezettségét. Az Európai Unió Tanácsa 2003. november 17-én uniós politikát fogadott el a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozására vonatkozó politikának az Európai Unió harmadik országokkal fenntartott kapcsolataiba való beillesztéséről. Az Európai Tanács emellett 2003. december 12-én elfogadott egy, a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni stratégiát is,

MIVEL az Európai Tanács megállapította, hogy a kézi lőfegyverek és a könnyűfegyverek (SALW) egyre növekvő fenyegetést jelentenek a békére, a biztonságra és a fejlődésre nézve, és 2006. január 13-án stratégiát fogadott el a SALW, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott felhalmozásának leküzdéséről. E stratégiában az Európai Tanács átfogó és következetes biztonság- és fejlődéspolitikai megközelítés biztosításának szükségességét hangsúlyozta,

KIFEJEZVE a fenntartható fejlődés valamennyi vetületének előmozdítása iránti teljes elkötelezettségüket, amely kiterjed a környezetvédelemre és az éghajlatváltozás elleni küzdelemre, az élelmiszerbiztonságra, valamint a nemzetközileg elismert munkaügyi és szociális normák hatékony előmozdítására és végrehajtására,

KIEMELVE a kapcsolatok és az együttműködés elmélyítésének fontosságát a visszafogadás, a menedékjog és a vízumpolitika terén, valamint a migrációval és az emberkereskedelemmel kapcsolatos közös fellépés jelentőségét,

MEGISMÉTELVE a kereskedelem, különösen a nyersanyagok kereskedelmének jelentőségét a kétoldalú kapcsolataikban, kiemelve továbbá elkötelezettségüket a nyersanyagokra vonatkozó egyedi szabályoknak a kereskedelmi és befektetési albizottságban történő megállapítása iránt,

MEGÁLLAPÍTVA, hogy az e megállapodásnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés harmadik része V. címének hatálya alá tartozó rendelkezései az Egyesült Királyságot és Írországot különálló szerződő felekként, és nem az Európai Unió részeként kötelezik, feltéve, hogy az Európai Unió és az Egyesült Királyság és/vagy Írország nem értesítette együttesen Mongóliát arról, hogy a rendelkezések az Egyesült Királyságot és Írországot az Európai Unió részeként kötelezik a szabadság, jogérvényesülés és biztonság területe vonatkozásában az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyvnek megfelelően. Amennyiben az említett rendelkezések az Egyesült Királyságra és/vagy Írországra többé nem mint az Európai Unió részeire nézve kötelezőek – a 21. jegyzőkönyv 4a. cikkének megfelelően –, az Európai Unió az Egyesült Királysággal és/vagy Írországgal közösen haladéktalanul értesíti Mongóliát a két tagállam helyzetében bekövetkezett változásról, és ez esetben a megállapodás rendelkezései e két tagállamot mint önálló országokat kötelezik. Ugyanezen rendelkezések vonatkoznak Dániára, az említett szerződésekhez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyvnek megfelelően,

MEGERŐSÍTVE elkötelezettségüket kapcsolataik erősítése iránt az együttműködés fokozása céljából, valamint a közös érdekű területeken fenntartott kapcsolataiknak az egyenlőség, a diszkriminációmentesség és a kölcsönös előnyök biztosítása alapján történő megszilárdítására, elmélyítésére és diverzifikálására irányuló közös szándékukat,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

I. CÍM JELLEG ÉS HATÁLY

1. cikk

Általános elvek

1. A Felek bel- és külpolitikájának alapja az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában és más, vonatkozó nemzetközi emberi jogi okmányokban meghatározott demokratikus alapelvek és emberi jogok, valamint a jogállamiság alapelvének tiszteletben tartása, amely e megállapodás lényeges elemét képezi.

2. A Felek megerősítik, hogy tiszteletben tartják az Egyesült Nemzetek Alapokmányában megfogalmazott közös értékeiket.

3. A Felek megerősítik elkötelezettségüket a fenntartható fejlődés valamennyi szempontjának támogatása, az éghajlatváltozás és a globalizáció által támasztott kihívások leküzdésével kapcsolatos együttműködés, valamint a nemzetközileg elfogadott fejlesztési célok, így a millenniumi fejlesztési célok megvalósításához való hozzájárulás iránt. A Felek megerősítik a magas szintű környezetvédelemhez és a befogadó társadalmi struktúrákhoz való ragaszkodásukat.

4. A Felek megerősítik elkötelezettségüket a segélyhatékonyságról szóló 2005-ös Párizsi Nyilatkozat iránt és megállapodnak együttműködésük megerősítésében a fejlődési teljesítmény további javítása céljából.

5. A Felek megerősítik a felelősségteljes kormányzás elvéhez, így az igazságszolgáltatás függetlensége és a korrupció elleni küzdelem elvéhez való ragaszkodásukat.

2. cikk

Az együttműködés célkitűzései

A Felek vállalják, hogy kétoldalú kapcsolatuk megerősítése érdekében valamennyi közös érdekű területen átfogó párbeszédet folytatnak egymással, és támogatják a további együttműködést. Erőfeszítéseik különösen a következőkre irányulnak:

a) politikai és gazdasági együttműködés kialakítása valamennyi megfelelő regionális és nemzetközi fórumon és szervezetben;

b) együttműködés kialakítása a nemzetközi közösséget érintő súlyos bűncselekmények elleni küzdelem terén;

c) együttműködés kialakítása a tömegpusztító fegyverek és a kézi- és könnyűfegyverek elterjedése elleni küzdelem terén;

d) a Felek közötti kereskedelem és beruházások kölcsönösen előnyös fejlesztése; együttműködés kialakítása a kereskedelemmel és a befektetéssel kapcsolatos valamennyi közös érdekű területen a kereskedelmi forgalom és a befektetések elősegítése és a kereskedelem és a befektetés akadályainak elhárítása, illetve megszüntetése érdekében;

e) együttműködés kialakítása a jogérvényesülés, szabadság és biztonság terén, beleértve a jogállamiságot és a jogi együttműködést, az adatvédelmet, a migrációt, valamint az embercsempészet és emberkereskedelem, a szervezett bűnözés, a terrorizmus, a határokon átnyúló bűnözés, a pénzmosás és a tiltott kábítószerek elleni küzdelmet;

f) együttműködés kialakítása valamennyi egyéb közös érdekű ágazatban: különösen a makrogazdasági politika és pénzügyi szolgáltatások, adózás és vámügy, ezen belül a jó adóügyi kormányzás, iparpolitika és kis- és középvállalkozások (kkv-k), információs társadalom, audiovizuális ágazat és média, tudomány és technológia, energiaügy, közlekedés, oktatás és kultúra, környezetvédelem és természeti erőforrások, mezőgazdaság és vidékfejlesztés, egészségügy, foglalkoztatás és szociális ügyek, valamint statisztika területén;

g) mindkét Fél részvételének fokozása a másik Fél részvétele előtt is nyitott szubregionális és regionális együttműködési programokban;

h) a Felek szerepének erősítése és egymásról alkotott képének javítása egymás régióiban;

i) az emberek közötti megértés előmozdítása az olyan, különböző nem kormányzati szervezetek, mint az agytrösztök a tudósok, a civil társadalom és a média közötti együttműködés révén, szemináriumok, konferenciák, ifjúsági kapcsolatok és egyéb tevékenységek keretében;

j) a szegénység felszámolásának támogatása a fenntartható fejlődés kontextusában, és Mongólia progresszív integrációja a világgazdaságba.

3. cikk

A tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése ellen folytatott küzdelem

1. A Felek úgy vélik, hogy a nemzetközi stabilitást és biztonságot veszélyeztető tényezők közül az egyik legfenyegetőbb a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik állami és nem állami szereplők körében való elterjedése.

2. A Felek ezért megállapodnak abban, hogy együttműködnek és hozzájárulnak a tömegpusztító fegyverek és hordozó eszközeik elterjedésének megakadályozásához a leszerelésről és az elterjedés megakadályozásáról szóló nemzetközi szerződések, megállapodások és egyéb vonatkozó nemzetközi kötelezettségekkel kapcsolatos fennálló kötelezettségeik – így az 1540. ENSZ BT-határozat – teljes körű betartásával és nemzeti szintű végrehajtásával. A Felek megállapodnak, hogy e rendelkezés a megállapodás lényeges elemét képezi.

3. A Felek továbbá megállapodnak abban, hogy együttműködnek és hozzájárulnak a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedésének megakadályozásához a következők révén:

– valamennyi egyéb vonatkozó nemzetközi jogi eszköz aláírásának, megerősítésének, illetve az azokhoz történő csatlakozásnak és azok teljes körű végrehajtásának előmozdítása;

– hatékony nemzeti exportellenőrzési rendszer létrehozása, amely ellenőrzi a tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos áruk exportját és tranzitját (beleértve a kettős felhasználású technológiák esetében a tömegpusztító fegyverként való végfelhasználás ellenőrzését), valamint hatékony szankciók kilátásba helyezése az exportellenőrzés megsértése esetére.

4. A Felek megállapodnak abban, hogy rendszeres politikai párbeszédet folytatnak, amely kíséri és egységes keretbe foglalja ezeket az elemeket. A párbeszéd regionális szinten is megvalósulhat.

4. cikk

Kézi- és könnyűfegyverek

1. A Felek elismerik, hogy a kézi- és könnyűfegyverek – és az azokhoz szükséges lőszerek –tiltott gyártása, továbbadása és forgalmazása, valamint túlzott felhalmozása, helytelen kezelése, nem megfelelően védett készletei és ellenőrizetlen elterjedése továbbra is komoly fenyegetést jelent a békére és a nemzetközi biztonságra.

2. A Felek megállapodnak abban, hogy tiszteletben tartják és teljes mértékben végrehajtják a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott kereskedelmének kezelésével kapcsolatos, a meglévő nemzetközi megállapodások és az ENSZ Biztonsági Tanácsának határozatai alapján rájuk háruló kötelezettségeket, valamint az e területen alkalmazandó nemzetközi jogi eszközök – köztük a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelme minden formájának megelőzéséről, leküzdéséről és megszüntetéséről szóló ENSZ cselekvési program – keretében vállalt kötelezettségeiket.

3. A Felek vállalják, hogy globális, regionális, szubregionális és nemzeti szinten együttműködnek a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott kereskedelme elleni küzdelemben és biztosítják az e téren tett erőfeszítéseik összehangoltságát, egymást kiegészítő és erősítő jellegét, továbbá megállapodnak abban, hogy rendszeres politikai párbeszédet alakítanak ki, amely kiegészíti és megszilárdítja e kötelezettségvállalást.

5. cikk

A nemzetközi közösséget érintő súlyos bűncselekmények (a Nemzetközi Büntetőbíróság)

1. A Felek megerősítik, hogy az egész nemzetközi közösséget érintő legsúlyosabb bűncselekmények nem maradhatnak büntetlenül, hatékony üldözésüket a nemzeti és a nemzetközi szinten hozott megfelelő intézkedésekkel kell biztosítani, adott esetben a Nemzetközi Büntetőbíróságot is beleértve. A Felek úgy vélik, hogy a hatékonyan működő Nemzetközi Büntetőbíróság létrehozása jelentős előrelépést jelent a nemzetközi béke és jogérvényesülés vonatkozásában.

2. A Felek vállalják, hogy együttműködnek és megteszik az adott esetben szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy teljes mértékben támogassák a Római Statútum, valamint a hozzá kapcsolódó eszközök egyetemességét és integritását, és megállapodnak abban, hogy megerősítik a Nemzetközi Büntetőbírósággal való együttműködésüket. A Felek vállalják, hogy végrehajtják a Római Statútumot, és megteszik a szükséges lépéseket a hozzá kapcsolódó eszközök – mint például a Nemzetközi Büntetőbíróság kiváltságairól és mentességeiről szóló megállapodás – megerősítése érdekében.

3. A Felek megállapodnak abban, hogy e kérdésekben előnyös lenne párbeszédet folytatniuk egymással.

6. cikk

Együttműködés a terrorizmus elleni küzdelemben

1. A Felek, újólag megerősítve a terrorizmus elleni küzdelem jelentőségét, összhangban az alkalmazandó nemzetközi egyezményekkel, ideértve a nemzetközi humanitárius jogot és emberi jogot, valamint saját jogszabályaikkal és rendelkezéseikkel, továbbá figyelemmel az ENSZ Közgyűlésének 2006. szeptember 8-i 60/288 határozatában foglalt globális terrorellenes stratégiára, megállapodnak abban, hogy együttműködnek a terrorizmus megelőzése és visszaszorítása terén.

2. A Felek mindenekelőtt a következők révén működnek együtt:

a) az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1373. és 1267. határozatának, valamint az utóbbit felváltó határozatainak, köztük az 1822. határozatnak, továbbá az egyéb vonatkozó ENSZ-határozatok, valamint az egyéb vonatkozó nemzetközi egyezmények és jogi eszközök alapján rájuk háruló megfelelő kötelezettségek teljes körű végrehajtása keretében;

b) a terroristákról, a terrorista csoportokról és a támogató hálózataikról a nemzetközi és nemzeti joggal összhangban folytatott információcsere révén;

c) a terrorizmus megfékezésére alkalmazott eszközökről és módszerekről folytatott eszmecsere révén, ideértve a műszaki területeket és a képzést, valamint a terrorizmus megelőzésével kapcsolatos tapasztalatcsere révén;

d) a terrorizmus elleni küzdelemről szóló, ideértve a terrorcselekmények jogi fogalom-meghatározása tekintetében kialakítandó nemzetközi egyetértés elmélyítése érdekében folytatott együttműködés révén, valamint különösen a nemzetközi terrorizmus elleni átfogó egyezménnyel kapcsolatos megállapodás előmozdítása révén;

e) a vonatkozó bevált módszerek megosztása révén az emberi jogoknak a terrorizmus elleni küzdelemben megvalósított védelme terén;

f) a terrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatos, ASEM keretén belüli együttműködésük végrehajtása és megerősítése révén.

II. CÍM KÉTOLDALÚ, REGIONÁLIS ÉS NEMZETKÖZI EGYÜTTMŰKÖDÉS

7. cikk

Mongólia és az Európai Unió együttműködése az alapelvek, szabályok és normák tekintetében

1. A Felek megállapodnak abban, hogy biztosítják a közös európai alapelvek, szabályok és normák megvalósulását Mongóliában, és együttműködnek az információcsere és a tapasztalatok megosztásának előmozdítása során, az előbbiek meghonosítása és végrehajtása érdekében.

2. A Felek törekszenek a hatóságaik közötti, standardizációs kérdésekben folytatandó párbeszéd és együttműködés megerősítésére, amely a Felek megállapodása alapján magába foglalhatja egy együttműködési keret létrehozását, amely megkönnyíti a szakértők, az információ és a szakértelem cseréjét.

8. cikk Együttműködés a regionális és nemzetközi szervezetekben

1. A Felek vállalják, hogy eszmecserét folytatnak és együttműködnek egymással a regionális és nemzetközi fórumokon és szervezetekben, így az Egyesült Nemzetek Szervezetében és megfelelő ENSZ-ügynökségekben, programokban és testületekben a Kereskedelmi Világszervezet (WTO), a Barátság és Együttműködés Egyezmény (TAC) és az Ázsia-Európa találkozó (ASEM) keretében.

2. A Felek megállapodnak továbbá abban, hogy előmozdítják az agytrösztök, a tudósok, a nem kormányzati szervezetek és a média közötti együttműködést a jelen megállapodás hatálya alá tartozó területeken. Ezen együttműködés magában foglalhatja különösen képzési programok, munkaértekezletek és szemináriumok megrendezését, szakértők cseréjét, tanulmányok készítését és a Felek által megállapított egyéb tevékenységeket.

9. cikk Regionális és kétoldalú együttműködés

1. A Felek megállapodnak abban, hogy a párbeszéd és együttműködés e megállapodás hatálya alá tartozó valamennyi területén a kapcsolódó tevékenységeket kétoldalú vagy regionális keretek között, illetve e keret vegyes alkalmazása révén hajtják végre, miközben megfelelő hangsúlyt kapnak a kétoldalú együttműködésben érintett ügyek. A megfelelő keret kiválasztásakor a Felek törekedni fognak az érdekelt felekre gyakorolt lehető legnagyobb hatás elérésére és valamennyi érdekelt Fél részvételének megerősítésére, miközben – a politikai és intézményi megvalósíthatóság figyelembevételével – a lehető legjobban kihasználják a rendelkezésre álló erőforrásokat, és biztosítják az összhangot az Unió és más, az ASEM-ben részes felek részvételével zajló egyéb tevékenységekkel.

2. A Felek adott esetben kiterjeszthetik a pénzügyi támogatást a megállapodás hatálya alá tartozó vagy ahhoz kapcsolódó területeken folytatott együttműködési tevékenységekre, a saját pénzügyi eljárásaikkal és forrásaikkal összhangban.

III. CÍM

EGYÜTTMŰKÖDÉS A FENNTARTHATÓ FEJLŐDÉS ÉRDEKÉBEN

10. cikk Általános elvek

1. A fejlesztési együttműködés központi célkitűzése a szegénység csökkentése a fenntartható fejlődés és a világgazdaságba való integráció keretében a millenniumi fejlesztési célok megvalósítása érdekében. A Felek prioritásaikkal és közös érdekű területeikkel összhangban rendszeres párbeszédet folytatnak a fejlesztési együttműködésről.

2. A Felek fejlesztési együttműködési stratégiái többek között a következőkre irányulnak:

a) az emberi és társadalmi fejlődés támogatása;

b) fenntartható gazdasági növekedés megvalósítása;

c) a környezeti fenntarthatóság és regeneráció, valamint a bevált módszerek és a természeti erőforrások megőrzésének elősegítése;

d) az éghajlatváltozás következményeinek megelőzése és enyhítése;

e) a világgazdaságba és a nemzetközi kereskedelemi rendszerbe történő további integrációt célzó politikák és eszközök támogatása;

f) a segélyhatékonyságról szóló Párizsi Nyilatkozat, az accrai cselekvési menetrend és más, a segélynyújtás- és hatékonyság javítására irányuló nemzetközi kötelezettségvállalásoknak megfelelő folyamatok kialakítása.

11. cikk Gazdasági fejlődés

1. A Felek törekednek a kiegyensúlyozott gazdasági növekedés és a szegénység csökkentésének ösztönzésére, valamint a társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségek csökkentésére.

2. A Felek megerősítik a millenniumi fejlesztési célok megvalósítása iránti elkötelezettségüket és újólag meg kell erősíteniük a 2005-ös segélyhatékonyságról szóló Párizsi Nyilatkozat iránti elkötelezettségüket.

3. A megállapodásnak emellett a kereskedelem társadalmi és környezetvédelmi szempontjaira vonatkozó elkötelezettségeket is célzottan tartalmaznia kell, és meg kell erősítenie, hogy a kereskedelemnek elő kell mozdítania a fenntartható fejlődést annak minden dimenziójában, továbbá elő kell mozdítania a gazdasági, társadalmi és környezeti hatásainak felmérését.

12. cikk Társadalmi fejlődés

1. A Felek törekednek az egymást kölcsönösen megerősítő gazdasági és társadalmi politikák szükségességének kiemelésére, hangsúlyozzák a tisztességes munkalehetőségek megteremtésének kulcsfontosságú szerepét, valamint elkötelezik magukat a társadalmi párbeszéd mellett.

2. A Felek törekednek a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) alapvető munkaügyi normái hatékony végrehajtásának elősegítésére és a munkaügy és szociális ügyek terén folytatott együttműködésük megerősítésére.

3. A Felek törekednek továbbá azon politikák támogatására, amelyek célja, hogy környezetbarát és fenntartható módon biztosítsák a népesség élelmiszerhez és az állatok takarmányhoz való hozzáférését, valamint élelmiszer- és a takarmányellátását.

13. cikk Környezetvédelem

1. A Felek újólag megerősítik a magas szintű környezetvédelem, a természeti erőforrások és a biológiai sokféleség, ideértve az erdők megőrzésének és igazgatásának szükségességét a fenntartható fejlődés megvalósítása céljából.

2. A Felek törekednek a környezetvédelem terén létrejött többoldalú környezetvédelmi egyezmények megerősítésének, végrehajtásának és az azoknak való megfelelés elősegítésére.

3. A Felek törekednek a globális környezetvédelmi kérdésekben, különösen az éghajlatváltozás tekintetében folytatott együttműködésük megerősítésére.

IV. CÍM

KERESKEDELMI ÉS BEFEKTETÉSI EGYÜTTMŰKÖDÉS

14. cikk Általános elvek

1. A Felek párbeszédet indítanak a kétoldalú és többoldalú kereskedelemről és a kereskedelemmel kapcsolatos kérdésekről a kétoldalú kereskedelmi kapcsolatok megerősítése és a multilaterális kereskedelmi rendszer fejlesztése céljából.

2. A Felek vállalják, hogy a lehető legnagyobb mértékben támogatják kereskedelmi csereforgalmuk fejlesztését és diverzifikációját, a kölcsönös előnyök biztosítása érdekében. Vállalják továbbá, hogy a kereskedelem akadályainak megszüntetésével, különösen a nem vámjellegű akadályok megfelelő időben történő megszüntetésével és az átláthatóság növeléséhez szükséges intézkedésekkel javítják a piacra jutási feltételeket, figyelembe véve a nemzetközi szervezetek e téren végzett munkáját.

3. Felismerve a kereskedelemnek a fejlődésben játszott elengedhetetlenül fontos szerepét, valamint azt, hogy a kereskedelmi preferenciák rendszere formájában nyújtott támogatás segítette a fejlődő országokat, a Felek a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) szabályaival teljes összhangban az ilyen támogatásokról folytatott konzultációk erősítésére törekednek.

4. A Felek tájékoztatják egymást a kereskedelempolitika és a kereskedelemmel kapcsolatos szakpolitikák – agrárpolitika, élelmiszerbiztonsági, fogyasztóvédelmi és környezetvédelmi politika – alakulásáról.

5. A Felek – egyebek mellett a 10–27. cikkben említett területeken – ösztönzik a kereskedelmi és befektetési kapcsolataik továbbfejlesztésére irányuló párbeszédet és együttműködést, beleértve a kereskedelmi problémák megoldását.

15. cikk

Egészségügyi és növény-egészségügyi (SPS) kérdések

1. A Felek együttműködnek élelmiszerbiztonsági, valamint egészségügyi és növény-egészségügyi kérdésekben az emberek, állatok és növények életének és egészségének védelme érdekében a Felek területén.

2. A Felek megvitatják az egészségügyi és növény-egészségügyi kérdésekről (SPS) szóló WTO-megállapodás, a Nemzetközi Növényvédelmi Egyezmény (IPPC), a Nemzetközi Állatjárványügyi Hivatal (OIE) és a CODEX Alimentarius Bizottság (CAC) alapján általuk foganatosított vonatkozó intézkedéseket, és információcserét folytatnak azokkal kapcsolatban.

3. A Felek megállapodnak abban, hogy fokozzák az egészségügyi és növény-egészségügyi, valamint állatjóléti kérdésekkel kapcsolatos kölcsönös megértést és együttműködést. E kapacitásépítés a Felek sajátos szükségleteihez igazodik és célja, hogy segítse őket a másik Fél jogszabályi kereteinek való megfelelésben.

4. A Felek bármely Félnek az egészségügyi és növény-egészségügyi kérdések, illetve az e cikk hatálya alá tartozó egyéb, ide kapcsolódó sürgős kérdések megfontolására irányuló kérelme alapján időben párbeszédet kötelesek folytatni egészségügyi és növény-egészségügyi kérdésekben.

16. cikk A kereskedelem technikai akadályai (TBT)

A Felek támogatják a nemzetközi szabványok alkalmazását, együttműködnek és információkat cserélnek egymással a szabványokkal, megfelelőség-értékelési eljárásokkal és műszaki előírásokkal kapcsolatban, különösen a kereskedelem technikai akadályairól (TBT) szóló WTO-megállapodás keretében.

17. cikk

Vámügyi együttműködés

1. A Felek különös figyelmet fordítanak a nemzetközi kereskedelem biztonsági és védelmi dimenziójának fokozására, beleértve a közlekedési szolgáltatásokat, a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok hatékonyabb és eredményesebb vámügyi érvényesítésére, a kereskedelem megkönnyítése, illetve a csalás és szabálytalanságok elleni küzdelem közötti kiegyensúlyozott megközelítés biztosítására.

2. Az e megállapodásban előirányzott egyéb együttműködési formák sérelme nélkül, a Felek kijelentik, hogy a jövőben fontolóra veszik vámügyi együttműködésről és kölcsönös segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyvek megkötését, az e megállapodásban meghatározott intézményi kereten belül.

18. cikk

Kereskedelmi könnyítések

A Felek tapasztalatokat cserélnek egymással, és megvizsgálják a behozatal, a kivitel, a tranzit és az egyéb vámeljárások egyszerűsítésének lehetőségét, növelik a vámszabályok, valamint a kereskedelmi szabályozások átláthatóságát, fejlesztik a vámegyüttműködést és a hatékony kölcsönös igazgatási segítségnyújtási rendszereket, valamint a nemzetközi kezdeményezések keretében törekednek a nézetek közelítésére és közös fellépés kidolgozására is, a kereskedelem megkönnyítését is ideértve.

19. cikk Beruházás

A Felek – a beruházásokkal kapcsolatos összhang és együttműködés fokozására, az igazgatási mechanizmusoknak a beruházások áramlásának elősegítése érdekében történő feltárására, valamint a beruházók számára stabil, átlátható, nyitott és megkülönböztetésmentes szabályok kialakítására irányuló következetes párbeszéd révén – a kölcsönös befektetésekhez szükséges vonzó és stabil környezet létrehozásával ösztönzik a beruházások áramlásának növekedését.

20. cikk Versenypolitika

A Felek ösztönzik a versenyjogi szabályok hatékony létrehozását és fenntartását, valamint az információ-terjesztést annak érdekében, hogy a másik Fél piacain működő vállalkozások számára előmozdítsák az átláthatóságot és a jogbiztonságot. A Felek megosztják egymással álláspontjukat valamennyi olyan versenykorlátozó gyakorlattal kapcsolatban, amely hátrányosan érintheti a kétoldalú kereskedelmet és a beruházások áramlását.

21. cikk

Szolgáltatások

A Felek következetes párbeszédet alakítanak ki, amelynek célja, hogy információkat cseréljenek egymás szabályozási hátteréről, elősegítsék az egymás piacaira való bejutást, a tőkéhez és a technológiához való hozzájutást, valamint ösztönözzék a szolgáltatások kereskedelmét a két régió között és harmadik országok piacain.

22. cikk

Tőkeáramlás

A Felek törekednek a tőke áramlásának megkönnyítésére a megállapodás célkitűzéseinek előmozdítása érdekében.

23. cikk

Közbeszerzés

A Felek olyan eljárási szabályok megállapítására törekednek, ideértve a megfelelő átláthatósági és jogorvoslati rendelkezéseket, amelyek hozzájárulnak egy olyan hatékony közbeszerzési rendszer kialakításához, amely az állami beszerzések során biztosítja a pénz optimális értékét és megkönnyíti a nemzetközi kereskedelmet.

A Felek kölcsönös előnyök elérése érdekében együttműködnek közbeszerzési eljárási piacaik egymás irányába történő kölcsönös megnyitása céljából.

24. cikk

Átláthatóság

A Felek elismerik az átláthatóság és a tisztességes eljárás fontosságát a kereskedelemmel kapcsolatos jogszabályaik és rendelkezéseik érvényre juttatásában és ennek érdekében megerősítik az 1994. évi GATT X. cikkében és a GATS III. cikkében foglalt kötelezettségvállalásaikat.

25. cikk

Nyersanyagok

1. A Felek megállapodnak abban, hogy megerősítik együttműködésüket és a kölcsönös megértés támogatását a nyersanyagok tekintetében.

2. Ezen együttműködésnek és a kölcsönös megértés e támogatásának olyan témákra kell irányulnia, mint a nyersanyag-ágazatok szabályozási keretei – beleértve a bányászati bevételek társadalmi és gazdasági fejlesztésre való átcsoportosítását és a bányászatra és a nyersanyag-ágazatokra vonatkozó környezetvédelmi és biztonsági szabályozásokat – és a nyersanyagok kereskedelme. A fokozottabb együttműködés és a kölcsönös megértés előmozdítása érdekében a Felek bármelyike kérheti nyersanyagokkal kapcsolatos eseti találkozók tartását.

3. A Felek elismerik, hogy átlátható, megkülönböztetés- és torzításmentes szabályokon alapuló környezet kialakításával lehet a leginkább a nyersanyag-előállításra és -kereskedelemre irányuló közvetlen külföldi beruházások számára kedvező környezetet teremteni.

4. Figyelemmel saját gazdaságpolitikáikra és gazdasági célkitűzéseikre, a kereskedelem előmozdítása érdekében a Felek megállapodnak a nyersanyag-kereskedelem akadályainak lebontására irányuló együttműködésük fokozásáról.

5. Bármely Fél kérelmére, bármilyen, nyersanyag-kereskedelemmel kapcsolatos kérdés előterjeszthető és megvitatható a vegyes bizottsági és az albizottsági üléseken, amelyek jogosultak ezek tekintetében az 56. cikk alapján és a fenti bekezdésekben meghatározott elvekkel összhangban döntést hozni.

26. cikk

Regionális politika

A Felek támogatják a regionális fejlesztési politikát.

27. cikk A szellemi tulajdon védelme

1. A Felek megerősítik a szellemi tulajdonjogok védelmének általuk tulajdonított fontosságot, és vállalják, hogy az említett jogok megfelelő és hatékony védelmének biztosítása és érvényesítése érdekében meghozzák a megfelelő intézkedéseket, különösen a szellemi tulajdonjogok megsértése tekintetében.

A Felek továbbá megállapodnak abban, hogy a lehető legrövidebb időn belül kétoldalú megállapodást kötnek a földrajzi jelzések tekintetében.

2. A Felek információt és tapasztalatot cserélnek egymással a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokkal kapcsolatos gyakorlat, e jogok előmozdítása, terjesztése, ésszerűsítése, érvényesítése, harmonizációja, védelme és hatékony alkalmazása vonatkozásában, valamint az e jogok megsértésének megelőzéséről, a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás elleni küzdelemről vámügyi együttműködés és az együttműködés más megfelelő formái, valamint az ilyen jogok ellenőrzésére és védelmére irányuló szervezetek létrehozása és megerősítése révén. A Felek segítik egymást a szellemi tulajdon védelmének, használatának és kereskedelmének az európai tapasztalaton alapuló fejlesztése terén és az erre vonatkozó ismeretek terjesztésének fokozása tekintetében.

28. cikk

A kereskedelmi és befektetési albizottság

1. A Felek megalapítják a kereskedelmi és befektetési albizottságot.

2. Az albizottság támogatja a vegyes bizottság munkáját a jelen fejezet hatálya alá tartozó valamennyi területen.

3. Az albizottság maga állapítja meg eljárási szabályait.

V. CÍM EGYÜTTMŰKÖDÉS A JOGÉRVÉNYESÜLÉS, A SZABADSÁG ÉS A BIZTONSÁG TERÉN

29. cikk Jogállamiság és jogi együttműködés

1. A jogérvényesülés, szabadság és biztonság területén folytatott együttműködésük során a Felek különös jelentőséget tulajdonítanak a jogállamiság megszilárdításának és az intézmények minden szinten történő megerősítésének, különösen a bűnüldözés és az igazságszolgáltatás terén.

2. A Felek közötti együttműködés továbbá magában foglalja a jogrendszerekről és a jogalkotásról folytatott kölcsönös információcserét. A Felek meglévő jogszabályi kereteiken belül törekednek a kölcsönös jogi segítségnyújtás kialakítására.

30. cikk Személyes adatok védelme

1. A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek a személyes adatok fokozottabb védelme érdekében a legmagasabb nemzetközi normáknak megfelelően, amint azt többek között a számítógépesített személyes adatfájlok szabályozására vonatkozó ENSZ-iránymutatás (az ENSZ Közgyűlés 1990. december 14-i 45/95 határozata) is tartalmazza.

2. A személyes adatok védelmével kapcsolatos együttműködés magában foglalhatja többek között az információ- és tapasztalatcsere formájában megnyilvánuló technikai támogatást.

31. cikk Együttműködés a migráció terén

1. A Felek együttműködnek az illegális bevándorlás és az állampolgárságukkal rendelkező természetes személyek másik Fél területén való illegális tartózkodásának megelőzése érdekében.

2. Az illegális bevándorlás megelőzésére irányuló együttműködés keretén belül a Felek megállapodnak abban, hogy indokolatlan késedelem nélkül visszafogadják azon állampolgáraikat, akik nem teljesítik, illetve már nem teljesítik a másik Fél területére történő beutazás, ott tartózkodás, és letelepedés hatályos feltételeit. A Felek ilyen célokra megfelelő személyazonossági okmányokat bocsátanak állampolgáraik rendelkezésére. Amennyiben a visszafogadandó személy nem rendelkezik semmiféle okmánnyal vagy állampolgárságának egyéb bizonyítékával, úgy az érintett tagállam vagy Mongólia illetékes diplomáciai vagy konzuli képviseletei – Mongólia, illetve az érintett tagállam kérésére – biztosítják, hogy a visszafogadandó személyt állampolgársága megállapítása céljából meghallgassák.

3. Az ezen egyetértés megfelelő kétoldalú együttműködési eszközök révén történő megvalósításához az EU pénzügyi támogatást nyújt.

4. A Felek megállapodnak arról, hogy bármely Fél kérelmére kölcsönös megegyezés alapján megállapodást hoznak létre az EU és Mongólia között az állampolgáraik visszafogadása tárgyában őket terhelő egyedi kötelezettségek megállapításáról, valamint a más országok állampolgárai és a hontalan személyek tekintetében fennálló kötelezettségek megállapításáról.

32. cikk

Együttműködés a tiltott kábítószerek elleni küzdelem terén

1. A Felek együttműködnek egymással annak érdekében, hogy az illetékes hatóságok – így az egészségügy, az igazságügy, a vámügy és a belügy területén, valamint más érintett ágazatokban működők – közötti hatékony összehangolás révén – megfelelő figyelmet fordítva az emberi jogokra – kiegyensúlyozott megközelítést biztosítsanak azzal a céllal, hogy csökkenjen a tiltott kábítószerek kínálata, kereskedelme és kereslete. Ezen együttműködés célja továbbá, hogy csökkentse a kábítószerrel kapcsolatos ártalmakat, foglalkozzon a szintetikus kábítószerek előállításával, kereskedelmével és használatával, továbbá hogy hatékonyabban meg lehessen előzni a kábítószerek és pszichotróp anyagok tiltott előállításához használt prekurzorok eltérítését.

2. A Felek megállapodnak az együttműködés módjaiban, amelyekkel ezek a célkitűzések megvalósíthatók. A fellépéseknek azokon a közösen elfogadott elveken kell alapulniuk, amelyek összhangban állnak a vonatkozó nemzetközi egyezményekkel, azaz az ENSZ Közgyűlésének huszadik, 1998. júniusi, a kábítószer-kereskedelemmel foglalkozó különleges ülésén (UNGASS) jóváhagyott, a kábítószerek iránti kereslet csökkentésének irányadó elveiről szóló politikai nyilatkozatával és különleges nyilatkozatával, valamint a kábítószerekkel foglalkozó ENSZ-bizottság 52., 2009. márciusi ülésén elfogadott politikai nyilatkozatával és cselekvési tervével.

3. A Felek közötti együttműködés keretei kiterjednek a műszaki és igazgatási együttműködésre, különösen a következő területeken: nemzeti jogszabályok és politikák megszövegezése, nemzeti szakintézmények és tájékoztatóközpontok létesítése, a kábítószerek területén a civil társadalom erőfeszítéseinek, valamint a kábítószerek iránti kereslet, illetve a kábítószerek által okozott károsodás csökkentésére irányuló erőfeszítések támogatása, személyi állomány képzése, a kábítószerekkel kapcsolatos kutatás, a kábítószerek és pszichotróp anyagok tiltott előállításához használt prekurzorok eltérítésének megelőzése. A Felek más területek bevonásában is megállapodhatnak.

33. cikk Együttműködés a szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelem terén

A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek a szervezett, a gazdasági és a pénzügyi bűnözés, valamint a korrupció elleni küzdelemben. Ezen együttműködés célja különösen az olyan vonatkozó nemzetközi normák és jogi eszközök végrehajtása és előmozdítása, mint a határokon átnyúló szervezett bűnözés elleni ENSZ-egyezmény, annak kiegészítő jegyzőkönyvei és az ENSZ korrupció elleni egyezménye.

34. cikk Együttműködés a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem terén

1. A Felek megállapodnak abban, hogy fel kell lépniük és együtt kell működniük annak megelőzése érdekében, hogy pénzügyi rendszereiket és kijelölt nem pénzügyi jellegű vállalkozásaikat és szakmáikat bármely bűncselekményből – például kábítószer-kereskedelemből vagy korrupcióból – származó bevételek tisztára mosására lehessen használni.

2. A Felek megállapodnak abban, hogy előmozdítják a szabályozás kidolgozására és végrehajtására, valamint a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelmet szolgáló mechanizmusok hatékony működésére irányuló technikai és igazgatási segítségnyújtást. Az együttműködés a Felek jogszabályainak keretében lehetővé teszi különösen a vonatkozó információk cseréjét, valamint az Unió és az e területen tevékenykedő nemzetközi szervezetek, például a pénzmosás elleni küzdelemmel foglalkozó Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) által elfogadottakkal egyenértékű, a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemhez szükséges megfelelő előírások elfogadását.

VI. CÍM AZ EGYÜTTMŰKÖDÉS EGYÉB TERÜLETEI

35. cikk Együttműködés az emberi jogok terén

1. A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek az emberi jogok előmozdítása és hatékony védelme terén, többek között a nemzetközi emberi jogi okmányok megerősítése és végrehajtása érdekében.

2. Az együttműködés többek között a következőkre terjedhet ki:

a) az emberi jogokkal kapcsolatos nemzeti cselekvési tervek kidolgozásának és végrehajtásának támogatása;

b) az emberi jogok előmozdítása és oktatása;

c) az emberi jogokkal kapcsolatos nemzeti és regionális intézmények megerősítése;

d) az emberi jogokkal kapcsolatos széles körű érdemi párbeszéd kialakítása a Felek között;

e) az Egyesült Nemzetek Szervezete emberi jogokkal foglalkozó intézményein belüli együttműködés erősítése.

36. cikk Együttműködés a pénzügyi szolgáltatások terén

1. A Felek megállapodnak abban, hogy szorosabb közös szabályokat és normákat valósítanak meg, valamint a banki, a biztosítási ágazat és a pénzügyi ágazat egyéb területei számviteli, felügyeleti és szabályozási rendszerének fejlesztése céljából erősítik az együttműködést.

2. A Felek együttműködnek a szabályozási keretrendszer, az infrastruktúra és az emberi erőforrás fejlesztésében, valamint a vállalatirányítás és a nemzetközi számviteli normák Mongólia pénzügyi piacára történő bevezetésében a GATS és a WTO keretében elfogadott, pénzügyi szolgáltatásokról szóló kölcsönös egyetértésen alapuló kötelezettségvállalással összhangban álló bilaterális együttműködés keretén belül.

37. cikk Gazdaságpolitikai párbeszéd

1. A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek a gazdasági trendjeikkel és szakpolitikáikkal kapcsolatos információcsere, valamint a gazdaságpolitikai koordinációval kapcsolatos tapasztalatcsere előmozdítása érdekében a regionális gazdasági együttműködés és integráció tekintetében.

2. A Felek ezenkívül törekszenek a hatóságaik közötti gazdasági párbeszéd elmélyítésére, amely a Felek megállapodása szerint magában foglalhatja a monetáris politikát, a fiskális politikát, ezen belül a vállalkozások adózását, az államháztartást, a makrogazdasági stabilizációt és a külső adósságot.

3. A Felek együttműködnek és támogatják a Felek közötti kölcsönös egyetértést a gazdasági diverzifikáció és az ipari fejlődés területén.

38. cikk Jó adóügyi kormányzás

A gazdasági tevékenységek megerősítésének és fejlesztésének céljából, valamint figyelembe véve egy megfelelő szabályozási keret kidolgozásának igényét, a Felek elismerik a jó adóügyi kormányzás elvét és elkötelezik magukat annak megvalósítása mellett a tagállamok által az Unió keretében vállaltaknak megfelelően. Ennek érdekében a Felek – az uniós és a tagállami hatáskörök sérelme nélkül – javítják az adóügy terén folytatott nemzetközi együttműködést, elősegítik a törvényes adóbevételek beszedését, és intézkedéseket dolgoznak ki a fent említett elvek hatékony alkalmazására.

39. cikk Együttműködés az iparpolitika és a kkv-k terén

A Felek – figyelemmel egymás gazdaságpolitikájára és célkitűzéseire – a kis- és középvállalkozások versenyképességének növelése céljából megállapodnak az iparpolitikai együttműködés előmozdításában az általuk megfelelőnek tartott valamennyi területen, többek között az alábbi eszközök révén:

a) a kis- és középvállalkozások versenyképességének növeléséhez szükséges keretfeltételek létrehozásával kapcsolatos információk és tapasztalatok cseréje;

b) a gazdasági szereplők közötti kapcsolatok támogatása, közös beruházások ösztönzése, valamint közös vállalatok és információs hálózatok létesítése elsősorban az Unió meglévő horizontális programjainak segítségével, ezen belül mindenekelőtt a puha és kemény technológiai tényezők átadásának ösztönzése a partnerek között;

c) információnyújtás, az innováció ösztönzése, valamint a finanszírozáshoz való hozzáféréssel kapcsolatos bevált módszerek cseréje, ideértve a mikro- és kisvállalkozások esetét;

d) a Felek magánszektorai tevékenységeinek megkönnyítése és támogatása;

e) a tisztességes munka, a vállalati szociális felelősség és elszámoltathatóság ösztönzése, valamint a felelős üzleti gyakorlatok előmozdítása, a fenntartható fogyasztást és termelést is ideértve. Ezen együttműködés keretében figyelemmel kell lenni a fogyasztói szempontokra is, például a termékekre vonatkozó információkra és a fogyasztók piaci szerepére;

f) közös kutatási projektek végzése meghatározott ipari területeken, valamint a szabványokkal, a megfelelés-értékelési eljárásokkal és a műszaki előírásokkal kapcsolatos együttműködés a kölcsönös megállapodások szerint;

g) támogatás nyújtása a bőrfeldolgozás során keletkező szennyvíz megtisztítására szolgáló üzemekkel kapcsolatos modern technikákra és technológiákra vonatkozó információk átadása révén;

h) információcsere és partnerek, illetve együttműködési lehetőségek ajánlása a kereskedelem és a beruházás területén a kölcsönösen hozzáférhető hálózatokon keresztül;

i) a Felek magánszektoraiban működő vállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások közötti együttműködés támogatása;

j) az együttműködés fokozására irányuló információcserékről, munkaértekezletekről és a Felek kis- és középvállalkozásai közötti egyéb ösztönző rendezvények megrendezéséről szóló kiegészítő megállapodás létrehozásának megfontolása;

k) információnyújtás az élelmiszerek és mezőgazdasági termékek európai piacra irányuló és az Európai Unió preferenciális rendszerének hatálya alá tartozó exportjához kapcsolódó technikai segítségnyújtásról.

40. cikk Turizmus

1. A Felek – a Turisztikai Világszervezet globális turisztikai etikai kódexe és a helyi Agenda 21 folyamat alapját képező fenntarthatósági elvek által vezérelve – törekednek az információcsere javítására és bevált módszerek kialakítására az idegenforgalom kiegyensúlyozott és fenntartható fejlődése érdekében.

2. A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködést alakítanak ki egymással a természeti és kulturális örökségben rejlő lehetőségek megőrzésére és maximális kihasználására, az idegenforgalom kedvezőtlen hatásainak enyhítésére, és az idegenforgalmi ágazatnak a helyi közösség fenntartható fejlődésére gyakorolt kedvező hozzájárulásának növelésére, többek között az ökoturizmus fejlesztésével, a helyi közösségek integritásának és érdekeinek tiszteletben tartásával és az idegenforgalmi ágazaton belüli képzés fejlesztésével.

41. cikk Információs társadalom

1. A Felek – elismerve, hogy az információs és a kommunikációs technológiák kulcsfontosságú szerepet töltenek be a mai világban és elengedhetetlenek a gazdasági és társadalmi fejlődés szempontjából – törekednek arra, hogy a gazdasági fejlődés előmozdítása érdekében véleményt cseréljenek e területen politikáikról.

2. Az e téren folytatott együttműködés többek között a következőkre összpontosul:

a) részvétel az információs társadalom különböző aspektusairól – elsősorban az elektronikus hírközlési politikákról és szabályozásról, többek között az egyetemes szolgáltatásról, a használati engedélyezésről és az általános engedélyezésről, a magánélet és a személyes adatok védelméről, valamint a szabályozó hatóságok függetlenségéről és hatékonyságáról – folytatott átfogó regionális párbeszédben;

b) a Felek és Ázsia hálózatai és szolgáltatásai közötti összeköttetés és átjárhatóság;

c) az információs és kommunikációs technológiák terén az új és fejlődő technológiák szabványosítása és terjesztése;

d) az információs és kommunikációs technológiák terén a Felek közötti kutatási együttműködés fokozása;

e) együttműködés a digitális televíziózás terén, ideértve az alkalmazásáról, a szabályozási szempontokról és különösen a frekvencia-igazgatásról és -kutatásról folytatott tapasztalatcserét;

f) együttműködés közös kutatási projektekben az információs és kommunikációs technológiák terén;

g) az információs és kommunikációs technológiák biztonsági szempontjai és a számítástechnikai bűnözés elleni küzdelem;

h) a távközlés megfelelőségének értékelése a rádióberendezésekre is kiterjedően;

i) együttműködés szélessávú hálózatok fejlesztése terén;

j) az információs és kommunikációs technológiákkal kapcsolatos versenypolitikára vonatkozó információcsere.

42. cikk Audiovizuális ágazat és média

A Felek ösztönzik, támogatják és elősegítik az illetékes intézményeik és szereplőik közötti cseréket, együttműködést és párbeszédet az audiovizuális ágazat és média terén. E területeken rendszeres szakpolitikai párbeszéd kialakításáról állapodnak meg.

43. cikk Tudományos és technológiai együttműködés

1. A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek a tudományos kutatás és a technológiai fejlesztés (RTD) terén, a közös érdekű és kölcsönös előnyöket ígérő területeken.

2. Az együttműködés a következőkre irányul:

a) a tudományos és technológiai információk és know-how cseréjének ösztönzése, többek között a politikák és a programok végrehajtásával kapcsolatban;

b) a Felek tudományos körei, kutatóközpontjai, egyetemei és ipara közötti kutatási partnerségek kialakításának támogatása;

c) a kutatók képzésének és mobilitásának támogatása;

d) a Felek érintett felsőoktatási intézményei, kutatóközpontjai és ipara részvételének ösztönzése, köztük a kis- és középvállalkozásoké a rájuk vonatkozó RTD programok keretén belül.

3. Az együttműködés a nemzetközi képzési és mobilitási rendszerek, valamint csereprogramok keretében folytatott közös kutatási projektek és cserék, találkozók és a tudósok képzésének formájában valósulhat meg, ami a kutatási eredmények, a tanulás és a bevált módszerek legnagyobb mértékű terjesztését biztosítja.

4. Az együttműködési tevékenységeknek összhangban kell lenniük mindkét Fél jogi szabályozásával. Ezeknek a kölcsönösség, az egyenlő bánásmód és a kölcsönös előny elvén kell alapulniuk, és biztosítaniuk kell a szellemi tulajdon hatékony védelmét.

5. A Felek megállapodnak abban, hogy minden erőfeszítést megtesznek a saját kutatási és technológiai együttműködési programjaik által nyújtott lehetőségek közismertségének növelése érdekében.

44. cikk Energiaügy

1. A Felek megállapodnak abban, hogy fokozzák az energiaügyi együttműködést a következők érdekében:

a) az energiabiztonság fokozása, egyebek mellett az energiaellátás diverzifikálása és az energia új, innovatív és megújuló formáinak fejlesztése révén (ideértve többek között a fenntartható bioüzemanyagokat és biomasszát, a szél- és a napenergiát, valamint a vízenergia-termelést), továbbá a megfelelő politikai keretek fejlesztésének támogatása a megújuló energiával kapcsolatos beruházásbarát környezet és egyenlő versenyfeltételek kialakítása, valamint ezeknek az érintett politikai területekbe történő integrálása érdekében;

b) az energiafelhasználás racionalizálása a kínálati és keresleti oldal bevonásával, az energiahatékonyság ösztönzése révén az energiatermelés, -szállítás, -elosztás, valamint -végfelhasználás vonatkozásában;

c) a nukleáris biztonság, -védelem, -non proliferáció és -biztosítékok tekintetében nemzetközileg elismert normák alkalmazásának támogatása;

d) a fenntartható energiatermelést és -felhasználást célzó technológia átadásának elősegítése;

e) a kapacitásépítés fokozása és a beruházások megkönnyítése e területen, átlátható és hátrányos megkülönböztetéstől mentes, a piaccal összhangban lévő szabályok alapján;

2. E célok érdekében a Felek megállapodnak, hogy támogatják a kapcsolatokat és a közös kutatást a Felek kölcsönös előnyére, különösen a vonatkozó regionális és nemzetközi keretek révén. A 43. cikkre és a fenntartható fejlődésről szóló, 2002-ben Johannesburgban megtartott világcsúcs-találkozó következtetéseire hivatkozva a Felek kiemelik az energiaszolgáltatásokhoz való racionális hozzájutás és a fenntartható fejlődés közötti kapcsolatok kérdése kezelésének szükségességét. E tevékenységek az Európai Uniónak a fenntartható fejlődésről szóló világcsúcs-találkozón elindított energetikai kezdeményezésével együttműködésben támogathatók.

3. A Felek az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés rendelkezéseivel összhangban folytatják a nukleáris anyagok kereskedelmét. Amennyiben szükséges, az Európai Atomenergia-közösség és Mongólia külön megállapodást kötnek, amelynek speciális rendelkezései érvényesülnek a nukleáris anyagok kereskedelme tekintetében.

45. cikk Közlekedés

1. A Felek megállapodnak abban, hogy a közlekedéspolitika valamennyi fontos területén együttműködnek egymással annak érdekében, hogy fejlesszék a befektetési lehetőségeket, valamint az áruk és a személyek mozgását, támogassák a repülési biztonságot és védelmet, felvegyék a küzdelmet a kalózkodással szemben, támogassák a környezetvédelmet, valamint növeljék közlekedési rendszereik hatékonyságát.

2. E területen a Felek közötti együttműködés célja, hogy támogassák a következőket:

a) a Felek közlekedéspolitikájával és eljárásaival kapcsolatos információk cseréje, különös tekintettel a városi és vidéki közlekedésre, a légiközlekedésre, a közlekedési logisztikára és a kombinált szállítási hálózatok közötti kapcsolatra és átjárhatóságra, valamint az úthálózat, vasutak és repülőterek működtetésére;

b) a műholdas navigációs rendszerrel kapcsolatos kérdések, középpontba helyezve a közös érdekű szabályozási, ipari és piacfejlesztési kérdéseket. E tekintetben figyelemmel kell lenni az európai globális navigációs rendszerekre (EGNOS és Galileo);

c) párbeszéd a légiközlekedési szolgáltatások terén annak érdekében, hogy figyelemmel kísérjék a kapcsolatok fejlődését olyan területeken, mint a repülésbiztonság és -védelem, repülési környezet, a légiforgalmi szolgáltatás, a versenyjog és a gazdasági szabályozás alkalmazása a légi szállítási ágazatban a szabályozási környezet közelítésének előmozdítása és a vállalkozás akadályainak megszüntetése érdekében. A közös érdekű projekteket továbbra is támogatni kell a polgári repülés terén. Ennek alapján a Felek megvizsgálják a szorosabb együttműködés lehetőségét a polgári repülés terén;

d) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentése a közlekedési szektorban;

e) biztonsági, védelmi és környezetvédelmi előírások végrehajtása főként a légi közlekedés tekintetében, összhangban a megfelelő nemzetközi egyezményekkel;

f) a nemzetközi szabályozások jobb érvényesítésére és a jelen cikkben megfogalmazott célkitűzések megvalósítására irányuló, megfelelő nemzetközi fórumokon folytatott együttműködés.

46. cikk Oktatás és kultúra

1. A Felek megállapodnak abban, hogy egymás kultúráinak jobb megértése és ismerete érdekében támogatják az olyan oktatási és kulturális együttműködést, amely kellő mértékben figyelembe veszi a sokszínűséget. Ennek érdekében a Felek támogatják és ösztönzik kulturális intézményeik és a civil társadalom tevékenységét.

2. A Felek törekednek arra, hogy megfelelő intézkedéseket hozzanak a kulturális cserék ösztönzése terén, és közös kezdeményezéseket tegyenek a kultúra különféle területein, ideértve az örökség megőrzése terén folytatott együttműködést a kulturális sokféleség tiszteletben tartásával.

3. A Felek megállapodnak abban, hogy a közös célkitűzések megvalósítása, a kulturális sokszínűség előmozdítása és a kulturális örökség megőrzése érdekében konzultációt folytatnak és együttműködnek a vonatkozó nemzetközi fórumokon, így például az UNESCO-ban. A kulturális sokszínűséggel kapcsolatosan a Felek abban is megállapodnak, hogy támogatják a kulturális kifejezési formák sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló, 2005. október 20-án elfogadott UNESCO-egyezmény megerősítését és végrehajtását.

4. A Felek ezenkívül hangsúlyt helyeznek az érintett szakosított ügynökségeik közötti kapcsolatok létrehozását, valamint az információk, know-how, diákok, szakértők, fiatalok, ifjúságsegítők és technikai források cseréjének ösztönzését célzó intézkedésekre, kihasználva az Európai Unió ázsiai oktatási és kulturális programjai által biztosított lehetőségeket, valamint felhasználva a Felek által e téren szerzett tapasztalatokat. A Felek megállapodnak továbbá abban, hogy előmozdítják az Erasmus Mundus programhoz hasonló felsőoktatási programok végrehajtását a felsőoktatási együttműködés és modernizálás, valamint a felsőoktatási mobilitás előmozdítása érdekében.

47. cikk Környezetvédelem, éghajlatváltozás és természeti erőforrások

1. A Felek megállapodnak a természeti erőforrások és a biológiai sokféleség megőrzésének és fenntartható módon való igazgatásának szükségességéről, ami alapja a jelen és a jövő generációi fejlődésének.

2. A Felek megállapodnak arról, hogy az e téren folytatott együttműködés elősegíti a környezet megőrzését és javítását a fenntartható fejlődés megvalósítása céljából. A fenntartható fejlődéssel foglalkozó világ-csúcstalálkozó eredményeit, valamint a vonatkozó többoldalú környezetvédelmi megállapodások végrehajtását figyelembe kell venni a Felek által az e megállapodás szerint vállalt valamennyi tevékenység elvégzése során.

3. A Felek megállapodnak abban, hogy az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaihoz való alkalmazkodás, az üvegházhatást kiváltó gázok kibocsátásának mérséklése, valamint gazdaságaik fenntartható, alacsony szén-dioxid-kibocsátást célzó növekedési pályára állítása érdekében együttműködnek az éghajlatváltozás terén. E tekintetben a Felek feltérképezik a szénpiaci mechanizmusok alkalmazhatóságát.

4. A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek a kereskedelmi és környezetvédelmi politikák kölcsönös hatékonyságának, valamint a környezetvédelmi megfontolásoknak az együttműködés valamennyi területébe való integrálásának fokozása érdekében.

5. A Felek törekednek az együttműködés folytatására és megerősítésére a környezetvédelemmel kapcsolatos regionális programokban, különösen a következők tekintetében:

a) a környezettudatosság és a helyi részvétel fokozása, ideértve az őslakos és a helyi közösségek részvételét a környezetvédelmi és fenntartható fejlődéssel kapcsolatos erőfeszítésekben;

b) az éghajlatváltozás enyhítése, különös tekintettel a környezetre és a természeti erőforrásokra gyakorolt hatásaira;

c) a biológiai sokféleséget és biológiai biztonságot, valamint a vegyi kockázatokat is magában foglaló többoldalú környezetvédelmi megállapodásokban való részvételre és azok végrehajtására vonatkozó kapacitásépítés;

d) környezetbarát technológiák, termékek és szolgáltatások támogatása és alkalmazása, többek között szabályozó és környezetbarát eszközök használata révén;

e) az erdőgazdálkodás javítása, ideértve az illegális fakitermelés és -kereskedelem elleni küzdelmet, valamint a fenntartható természeti erdőgazdálkodás támogatása;

f) a szilárd és veszélyes hulladékok és módosított élő organizmusokat tartalmazó termékek határokon átnyúló illegális szállításának megakadályozása;

g) a környezeti levegőminőség javítása, környezetbarát hulladékkezelés, fenntartható vízkészlet- és vegyianyag–gazdálkodás, valamint a fenntartható fogyasztás és termelés előmozdítása;

h) talajvédelem és -megőrzés, valamint fenntartható területgazdálkodás;

i) a nemzeti parkok hatékony védelme, valamint a biológiai sokféleség területei és a sérülékeny ökoszisztémák kijelölése és védelme, kellő figyelemmel az ezeken a területeken vagy azok közelében élő helyi és őslakos közösségekre.

6. A Felek ösztönzik az e területen folytatott programjaikhoz való kölcsönös hozzáférést, e programok konkrét feltételeivel összhangban.

- Vízkészlet-figyelő rendszer felállítása és korszerűsítése,

- Víz sótalanítására és újrahasznosítására szolgáló technológiák bevezetése,

- Az ökoturizmus fejlesztése.

48. cikk

Mezőgazdaság, állattenyésztés, halászat és vidékfejlesztés

A Felek megállapodnak abban, hogy támogatják a párbeszédet a mezőgazdaság, az állattenyésztés, a halászat és a vidékfejlesztés terén. A Felek a következők tekintetében biztosítják az információcserét és fejlesztik kapcsolataikat:

a) agrárpolitika és általános nemzetközi mezőgazdasági és élelmiszeripari perspektívák;

b) a növények, állatok, haszonállatok és az ezekből készült termékek kereskedelme elősegítésének lehetőségei, figyelemmel a mezőgazdasági szektorhoz kapcsolódó könnyűipar további fejlesztésére;

c) állat- és haszonállat-jólét;

d) vidékfejlesztési politika;

e) tapasztalatcsere és együttműködési hálózatok a helyi vállalkozók, illetve a gazdasági szereplők között olyan területeken, mint például a kutatás és a technológiák átruházása;

f) a növényekkel, állatokkal és haszonállatokkal, különösen az oltalom alatt álló földrajzi jelzésekkel kapcsolatos egészség- és minőségpolitika;

g) együttműködési javaslatok és kezdeményezések előterjesztése a nemzetközi mezőgazdasági szervezeteknél;

h) fenntartható és környezetbarát mezőgazdaság – különösen a növénytermesztés, bioüzemanyag előállítás, valamint a biotechnológia-átadás – fejlesztése;

i) a növényfajták sokféleségének védelme, vetőmag-technológia, mezőgazdasági biotechnológia;

j) a mezőgazdasággal és állattenyésztéssel kapcsolatos adatbázisok és információs hálózatok fejlesztése;

k) mezőgazdasági és állategészségügyi képzések.

49. cikk Egészségügy

1. A Felek megállapodnak abban, hogy az egészségügy területén az egészségügy feltételeinek javítása és a közegészség színvonalának emelése érdekében együttműködnek az egészségügyi ágazat olyan területein, mint az egészségügyi rendszer reformja, a komolyabb fertőző betegségek és egyéb egészségügyi veszélyek, a nem fertőző betegségek, valamint a nemzetközi egészségügyi megállapodások.

2. Az együttműködés főleg a következő területeket öleli fel:

a) az egészségügyi ágazat rendszerének reformját célzó átfogó programok az egészségügyi rendszerek, szolgáltatások és feltételek, valamint információk fejlesztésére is kiterjedően;

b) az epidemiológiával kapcsolatos közös tevékenységek, ideértve az olyan járványok korai megelőzésével kapcsolatos együttműködést is, mint a madárinfluenza, a pandémiás influenza és egyéb komolyabb fertőző betegségek;

c) a nem fertőző betegségek megelőzése és ellenőrzése az információk és a bevált módszerek cseréje, az egészséges életmód ösztönzése, továbbá az egészséget befolyásoló főbb tényezők, mint például a táplálkozási problémák, valamint a kábítószer-, az alkohol-, illetve a dohányzásfüggőség kezelése révén;

d) egészségügyi tárgyú nemzetközi megállapodások, így például a Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezmény és a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok végrehajtásának támogatása.

50. cikk Foglalkoztatási és szociális ügyek

1. A Felek megállapodnak abban, hogy a globalizáció szociális vetületének megerősítése céljából fokozzák az együttműködést a foglalkoztatási és szociális ügyek terén, beleértve a regionális és szociális kohézióval kapcsolatos együttműködést, valamint a munkahelyi egészség és biztonság, a nemek közötti egyenlőség és a tisztességes munka terén folytatott együttműködést is.

2. A Felek megerősítik, hogy támogatni kell a mindenki számára előnyös globalizáció folyamatát, valamint a fenntartható fejlődés és a szegénység csökkentése kulcselemeként elő kell mozdítani a teljes és termelékeny foglalkoztatást és a tisztességes munkát, amint azt az ENSZ Közgyűlésének 2005. október 24-i 60/1 határozata (a világ-csúcstalálkozó eredménye) és az ENSZ Gazdasági és Szociális Tanácsának 2006. júliusi magas szintű miniszteri nyilatkozata (ENSZ Gazdasági és Szociális Tanács E/2006/L.8, 2006. július 5.) is jóváhagyta. A Felek figyelembe veszik saját gazdasági és társadalmi helyzetük jellemzőit és eltérő jellegét.

3. A Felek megerősítik a nemzetközileg elismert alapvető munkaügyi és szociális normák, különösen a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) alapvető munkahelyi jogokról és elvekről szóló, 1998. évi nyilatkozatában és a tisztességes globalizációhoz szükséges társadalmi igazságosságról szóló, 2008. évi nyilatkozatában rögzítettek teljes körű tiszteletben tartása és hatékony megvalósítása melletti elkötelezettségüket. A Felek a jelen megállapodás alapján folytatott valamennyi tevékenységük során kötelesek figyelembe venni a vonatkozó többoldalú szociális és munkaügyi megállapodások megvalósítását. A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek és technikai segítséget nyújtanak egymásnak annak érdekében, hogy megfelelően megerősítsék és hatékonyan végrehajtsák az 1998. évi ILO-nyilatkozatban meghatározott valamennyi ILO-egyezményt, illetve más vonatkozó egyezményeket.

4. Az együttműködés formái többek között magukban foglalhatnak kölcsönös megállapodáson alapuló egyedi programokat és projekteket, valamint két- vagy többoldalú szinten (például az ILO keretében) folytatott közös érdekű témákkal kapcsolatos párbeszédet, együttműködést és kezdeményezéseket is.

51. cikk Statisztika

1. A Felek megállapodnak abban, hogy elősegítik a statisztikai módszerek és gyakorlatok – beleértve a statisztikai adatok összegyűjtését és terjesztését – összehangolását, ami lehetővé teszi számukra, hogy kölcsönösen elfogadható módon használják fel az áruk és a szolgáltatások kereskedelmével, illetve általánosabb értelemben a jelen megállapodás hatálya alá tartozó, statisztikai adatfeldolgozásra (gyűjtés, elemzés és terjesztés) alkalmas bármely más területtel kapcsolatos statisztikai adatokat.

2. A Felek megállapodnak abban, hogy támogatják az érintett hatóságok közötti közvetlen kapcsolat kialakítását annak érdekében, hogy megerősítsék a statisztika területén folytatott barátságos együttműködést, a statisztikai rendszer modernizálásával és minőségének javításával erősítsék a statisztikai testületek kapacitás-építését, megerősítsék az emberi erőforrásokat, valamennyi vonatkozó területen induljanak képzések, továbbá támogassák a nemzetközileg kialakított gyakorlatoknak megfelelő nemzeti statisztikai rendszert a szükséges infrastruktúrára is kiterjedően.

3. Az együttműködés a közös érdekű területeket öleli fel, és a következőkre fektet hangsúlyt:

I. Gazdasági statisztikák:

a. Nemzeti számlák

b. Üzleti statisztikák és nyilvántartásba vétel

c. Mezőgazdasági, termelési, állattenyésztési, vidékfejlesztési statisztikák

d. Környezet és ásványkincsek

e. Ipar

f. Áruk és szolgáltatások külkereskedelme

g. Nagy- és kiskereskedelmi statisztikák

h. Ellenőrzési politika

i. Élelmiszerbiztonság

j. Fizetési mérleg

II. Társadalmi statisztikák:

a. Nemi statisztikák

b. Migrációs statisztikák

c. Háztartásokban végzett felmérések

III. Információs technológia

a. Az elektronikus technológiákkal kapcsolatos tapasztalatcsere és az adatbiztonságra, -védelemre, -tárolásra és titokvédelemre vonatkozó módszertan átadása és az ehhez kapcsolódó tapasztalatok átültetése

b. Fogyasztók számára létrehozott online adatbázisok létesítésével kapcsolatos, felhasználóbarát weboldalon és az e területen folytatott képzésen alapuló tapasztalatcsere

c. Mongólia Nemzeti Statisztikai Hivatala IT-szakembereinek támogatása az információs adatbázis létesítése során

d. Együttműködés a felhasználók információs adatbázisokról folyó oktatásával kapcsolatos szerepvállalásban.

52. cikk

Civil társadalom

1. A Felek elismerik a szervezett civil társadalom, különösen a tudósok jelen megállapodás hatálya alá tartozó párbeszédben és együttműködésben játszott szerepét és az ahhoz való potenciális hozzájárulását, és megállapodnak abban, hogy ösztönzik a szervezett civil társadalommal fenntartott hatékony párbeszédet és annak hatékony részvételét.

2. A Felek jogszabályi és igazgatási rendelkezései alapján a szervezett civil társadalom jogosult:

a) a demokratikus alapelvekkel összhangban országos szinten részt venni a politika alakításának folyamatában;

b) tájékoztatást kérni a fejlesztési és együttműködési stratégiákkal, valamint – különösen az őket érintő – ágazati politikákkal kapcsolatos konzultációkról – a fejlesztési folyamat valamennyi fázisára kiterjedően –, és részt venni azokon;

c) pénzügyi forrásokban – feltéve, hogy a Felek belső szabályai azt lehetővé teszik –, valamint kapacitás-építési támogatásban részesülni a kritikus területeken;

d) részt venni az őket érintő együttműködési programok végrehajtásában.

53. cikk Együttműködés az állam és a közigazgatás modernizációja során

A Felek megállapodnak a közigazgatás modernizációjának érdekében folytatott együttműködésről. Az ezen a területen folytatott együttműködés a következő területekre összpontosul:

a) szervezeti hatékonyság növelése;

b) az intézmények hatékonyságának növelése a szolgáltatásnyújtás terén;

c) a közpénzek átlátható kezelésének és elszámoltathatóságának biztosítása;

d) a jogi és szervezeti keret fejlesztése;

e) kapacitásépítés a politikák kialakítása és megvalósítása terén (közszolgáltatások nyújtása, költségvetés-tervezés és végrehajtás, korrupcióellenes fellépés);

f) az igazságszolgáltatás rendszerének megerősítése; valamint

g) a védelmi rendszer reformja.

54. cikk Katasztrófa-kockázatkezelési együttműködés (DRM)

1. A Felek megállapodnak abban, hogy fokozzák a katasztrófa-kockázatkezeléssel kapcsolatos együttműködést a közösségek kockázatainak csökkentésére és a természeti katasztrófák következményeinek a társadalom valamennyi szintjén történő kezelésére irányuló intézkedések folyamatos fejlesztése és végrehajtása terén. A veszélyek és kockázatok kezelése, valamint a természeti katasztrófák kockázatának vagy az ilyen katasztrófáknak való kitettségnek a csökkentése során előtérbe kell helyezni a megelőző fellépéseket és a proaktív megközelítést.

2. Az e téren folytatott együttműködés a következő programelemekre összpontosít:

a) a katasztrófakockázatok csökkentése, illetve megelőzése és enyhítése;

b) a tudásmenedzsment, az innováció, a kutatás és az oktatás felhasználása a biztonság és ellenállás kultúrájának minden szinten való kialakítása érdekében;

c) katasztrófakészültség;

d) a katasztrófakezelésre vonatkozó szakpolitika, intézményi kapacitás és konszenzus kiépítése;

e) katasztrófareagálás;

f) katasztrófakockázat-elemzés és nyomon követés.

VII. CÍM

AZ EGYÜTTMŰKÖDÉS MÓDJAI

55. cikk

Az együttműködéshez szükséges források és a pénzügyi érdekek védelme

1. A Felek megállapodnak abban, hogy – amennyiben saját forrásaik és előírásaik lehetővé teszik – az e megállapodásban kitűzött együttműködési célok elérése érdekében rendelkezésre bocsátják a szükséges forrásokat, a pénzügyi eszközöket is beleértve.

2. A Felek a fejlesztési támogatások és más támogatott együttműködési tevékenységek tekintetében fennálló pénzügyi érdekeik hatékony védelme érdekében kölcsönös technikai és igazgatási segítségnyújtás kidolgozásában és megvalósításában állapodnak meg. A Felek azonnal választ adnak a másik Fél igazságszolgáltatási hatóságai és/vagy nyomozóhatóságai által a csalás és a szabálytalanságok elleni küzdelem fokozása érdekében előterjesztett kölcsönös igazgatási segítségnyújtásra vonatkozó igény tekintetében.

3. A Felek a Mongóliában végzett tevékenységének folytatására ösztönzik az Európai Befektetési Bankot (EBB), eljárásainak és finanszírozási feltételeinek megfelelően.

4. A Felek a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás alapelveinek megfelelően hajtják végre a pénzügyi segítségnyújtást és együttműködnek az Európai Unió és Mongólia pénzügyi érdekeinek védelme érdekében. A Felek az e megállapodás hatálya alá tartozó területeken hatékony intézkedéseket hoznak a csalás, a korrupció és minden egyéb illegális tevékenység megelőzése és az ezek elleni küzdelem érdekében, többek között kölcsönös igazgatási és jogi segítségnyújtás révén. Minden további, a Felek által kötendő megállapodás vagy finanszírozási eszköz tartalmaz egyedi pénzügyi együttműködési záradékokat, amelyek a helyszíni ellenőrzéseket, vizsgálatokat, felügyeleti intézkedéseket és csalás elleni intézkedéseket szabályozzák, ideértve többek között az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által végzetteket is.

VIII. CÍM INTÉZMÉNYI KERET

56. cikk Vegyes bizottság

1. A Felek megállapodnak abban, hogy e megállapodás értelmében vegyes bizottságot hoznak létre a két Fél megfelelően magas szintű képviselőiből, amelynek feladatai a következők:

a) e megállapodás megfelelő működésének és végrehajtásának biztosítása;

b) a megállapodás céljaival kapcsolatos prioritások meghatározása;

c) javaslattétel a jelen megállapodás célkitűzéseinek előmozdítása érdekében.

2. A vegyes bizottság és a 28. cikk alapján létrehozott albizottság a jelen megállapodásban megfogalmazott célkitűzések megvalósítása érdekében jogosult döntést hozni az ott meghatározott ügyekben. A döntések a Felek adott ügyre vonatkozó álláspontjának kialakítása érdekében előírt belső eljárások lefolytatását követően, a Felek egyetértésével születnek. A döntések mindkét felet kötik, akik megteszik az azok végrehajtásához szükséges intézkedéseket.

3. A vegyes bizottság üléseit rendszerint évente, kölcsönösen elfogadott időpontban, Ulánbátorban, illetve Brüsszelben felváltva tartja. A Felek egyetértésével rendkívüli üléseket lehet összehívni. A vegyes bizottság elnöki tisztjét a Felek felváltva töltik be. A vegyes bizottság üléseinek napirendjét a Felek egyetértésben határozzák meg.

4. A vegyes bizottság szakértői munkacsoportokat hozhat létre munkája elvégzésének támogatására. Ezek a munkacsoportok a vegyes bizottság részére annak minden ülésén részletes jelentésben számolnak be tevékenységükről.

5. A Felek megállapodnak, hogy a Felek között létrejött vagy a későbbiekben létrejövő bármilyen ágazati megállapodás vagy jegyzőkönyv helyes működésének biztosítása is a vegyes bizottság feladata.

6. A vegyes bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

IX. CÍM

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

57. cikk Felülvizsgálati záradék

1. A Felek a megállapodás hatályát közös megegyezéssel kiterjeszthetik az együttműködés fokozása érdekében, többek között úgy, hogy azt egyes területekre vagy tevékenységekre vonatkozóan megállapodásokkal vagy jegyzőkönyvekkel egészítik ki.

2. E megállapodás végrehajtását illetően bármelyik Fél javaslattal állhat elő az együttműködés körének bővítésére, figyelembe véve a megállapodás alkalmazásában szerzett tapasztalatokat.

58. cikk Más megállapodások

Az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés vonatkozó rendelkezéseinek sérelme nélkül sem e megállapodás, sem az e megállapodás alapján hozott intézkedések nem érintik a tagállamok arra vonatkozó hatáskörét, hogy kétoldalú együttműködési tevékenységeket folytassanak Mongóliával, vagy adott esetben új partnerségi és együttműködési megállapodást kössenek Mongóliával.

E megállapodás nem érinti a Felek által harmadik féllel szemben vállalt kötelezettségek alkalmazását vagy végrehajtását.

59. cikk

A kötelezettségek teljesítése

1. Az e megállapodás alkalmazásával vagy értelmezésével kapcsolatos vitás kérdéseket bármely Fél a vegyes bizottság elé terjesztheti.

2. Amennyiben bármelyik Fél úgy ítéli meg, hogy a másik Fél nem teljesítette e megállapodás szerinti kötelezettségét, megfelelő intézkedéseket tehet.

3. Mielőtt ezt megteszi, a különlegesen sürgős esetek kivételével a helyzet alapos kivizsgálásához szükséges valamennyi fontos információt a vegyes bizottság rendelkezésére bocsátja, a mindkét Fél számára elfogadható megoldás megkeresése érdekében.

4. Az intézkedések megválasztásánál előnyben kell részesíteni azokat, amelyek a legkevésbé zavarják e megállapodás érvényesülését. Ezekről az intézkedésekről haladéktalanul értesíteni kell a másik Felet, és amennyiben a másik Fél kéri, az intézkedésekről konzultációt kell tartani a vegyes bizottságban.

5. A Felek megállapodnak abban, hogy a megállapodás helyes értelmezése és gyakorlati alkalmazása érdekében a (3) bekezdésben szereplő „különlegesen sürgős esetek” kifejezés a megállapodás súlyos megsértését jelenti a Felek valamelyike részéről. A megállapodás súlyos megsértése a következő esetekben valósul meg:

i) a megállapodás teljesítésének a nemzetközi jog általános szabályai által nem szankcionált megtagadása; vagy

ii) a megállapodás lényeges elemeinek – nevezetesen az 1. cikk (1) bekezdésének, illetve 3. cikkének – megsértése.

60. cikk

Eszközök

Az e megállapodás keretében végzett együttműködés megkönnyítése érdekében a Felek megállapodnak abban, hogy a Felek belső szabályaival és rendelkezéseivel összhangban az együttműködés végrehajtásában részt vevő szakértőket és tisztviselőket felruházzák a feladataik ellátásához szükséges eszközökkel.

61. cikk

Területi hatály

Ez a megállapodás alkalmazandó egyrészt azon a területen, amelyen az Európai Unióról szóló szerződést és az Európai Unió működéséről szóló szerződést alkalmazzák a Szerződésekben meghatározott feltételek szerint, másrészt Mongólia területén.

62. cikk

A felek fogalommeghatározása

E megállapodás alkalmazásában a „Felek” kifejezés egyrészt hatásköreikkel összhangban az Uniót vagy tagállamait, illetve az Uniót és tagállamait, másrészt Mongóliát jelenti.

63. cikk

Hatálybalépés és időtartam

1. Ez a megállapodás az azt követő hónap első napján lép hatályba, hogy az utolsó Fél értesíti a másikat az ehhez szükséges jogi eljárások befejezésről.

2. Ez a megállapodás ötéves időtartamra szól. A megállapodás automatikusan további egy–egy évvel meghosszabbodik, amennyiben bármely későbbi egyéves időszak lejárta előtt hat hónappal egyik Fél sem jelenti be írásban a másik Félnek, hogy nem kívánja meghosszabbítani a megállapodást.

3. A megállapodás módosítása a Felek megállapodásával történik. A módosítások csak akkor lépnek hatályba, ha az utolsó Fél bejelentette a másiknak, hogy valamennyi szükséges formalitást teljesítette.

4. Amennyiben az egyik Fél a nyersanyagok exportja tekintetében olyan, a megállapodás parafálásának időpontjában érvényben lévőnél korlátozóbb kereskedelmi rendszert, például új tilalmat, korlátozást, vámot vagy bármilyen egyéb terhet vezet be, amely nem felel meg az 1994. évi GATT VIII., XI., XX. vagy XXI. cikkének vonatkozó rendelkezéseiben előírt feltételeknek, vagy amely nem került engedélyezésre WTO-mentesség keretében, illetve amelyről a vegyes bizottságban vagy az 56. cikk szerinti kereskedelmi és befektetési albizottságban nem született megállapodás, a másik Fél az 59. cikk (3) és (4) bekezdése alapján megfelelő intézkedéseket fogadhat el.

5. Ezt a megállapodást a másik Félhez intézett írásbeli felmondás útján bármelyik Fél megszüntetheti. A megállapodás az értesítés másik Fél általi kézhezvétele után 6 hónappal szűnik meg.

64. cikk Értesítések

A 63. cikkben előírt értesítéseket az Európai Unió Tanácsa Főtitkárságának, illetőleg Mongólia Külügyminisztériumának kell megküldeni.

65. cikk

Hiteles szöveg

Ez a megállapodás angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és mongol nyelven készült, és e nyelvek mindegyikén egyaránt hiteles.

Kelt két példányban …………………….[hely]-ban/ben, kétezer... [hónap]…-án/én.

Az Európai Unió | Mongólia kormánya |

A Bolgár Köztársaság

A Belga Királyság

A Cseh Köztársaság

A Dán Királyság

A Németországi Szövetségi Köztársaság

Az Észt Köztársaság

Írország

A Görög Köztársaság

A Spanyol Királyság

A Francia Köztársaság

Az Olasz Köztársaság

A Ciprusi Köztársaság

A Lett Köztársaság

A Litván Köztársaság

A Luxemburgi Nagyhercegség

A Magyar Köztársaság

A Máltai Köztársaság

A Holland Királyság

Az Osztrák Köztársaság

A Lengyel Köztársaság

A Portugál Köztársaság

Románia

A Szlovén Köztársaság

A Szlovák Köztársaság

A Finn Köztársaság

A Svéd Királyság

Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága

[1] HL C […]., [ …]., […]. o.