HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 99/1

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE

(2011. február 16.)

a betétbiztosítási rendszerekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozás) iránti javaslatról és a befektetőkártalanítási rendszerekről szóló 97/9/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló irányelv iránti javaslatról

(CON/2011/12)

2011/C 99/01

Bevezetés és jogalap

2010. szeptember 22-én az Európai Központi Bank (‚EKB’) az Európai Unió Tanácsától azt a felkérést kapta, hogy alkosson véleményt a betétbiztosítási rendszerekről (átdolgozás) szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv iránti javaslatról (1) (a továbbiakban: az átdolgozott irányelvtervezet). 2010. szeptember 30-án az EKB az Európai Unió Tanácsától azt a felkérést kapta, hogy alkosson véleményt a befektetőkártalanítási rendszerekről szóló 97/9/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló irányelv iránti javaslatról (2) (a továbbiakban: a módosító irányelvtervezet).

Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre az Európai Unió működéséről szóló szerződés 127. cikkének (4) bekezdésén és 282. cikkének (5) bekezdésén alapul, mivel az átdolgozott irányelvtervezet és a módosító irányelvtervezet olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek érintik a Központi Bankok Európai Rendszerének a Szerződés 127. cikkének (5) bekezdésében említett, a pénzügyi rendszer stabilitására vonatkozó politikák zavartalan megvalósításában való részvételét. Az Európai Központi Bank eljárási szabályzata 17.5. cikkének első mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt.

Általános észrevételek

1. Az EKB üdvözli az átdolgozott irányelvtervezet célját, miszerint a betétbiztosítási rendszerek tekintetében átfogó és harmonizáltabb keretrendszert kíván nyújtani. Az EKB méltányolja, hogy az átdolgozott irányelvtervezet sokat beépít a következő dokumentumokban tett ajánlások közül: a) a betétbiztosítási rendszerekről szóló, 1994. május 30-i 94/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) módosítására vonatkozó korábbi javaslatról szóló CON/2008/70 EKB vélemény (4); és b) az eurorendszer hozzájárulása az Európai Bizottság 94/19/EK irányelv felülvizsgálatáról tartott nyilvános konzultációjához (5). Az EKB méltányolja, hogy az átdolgozott irányelvjavaslatba beépítésre kerültek a következőkre vonatkozó ajánlásai: a) a betétbiztosításra való jogosultság és a fedezeti szintek további harmonizációja (6); b) a hitelintézetekre a vonatkozó betétbiztosítási rendszereken keresztül nyújtott betétvédelem hatálya tekintetében vonatkozó tájékoztatási kötelezettség erősítése (7); valamint c) valamennyi betétbiztosítási rendszer tekintetében részleges előzetes finanszírozási mechanizmus bevezetése (8). Az EKB úgy ítéli meg, hogy a betétbiztosítási rendszerek szabályozási keretének ezen alkotóelemei a pénzügyi stabilitás szemszögéből kulcsfontosságúak.

2. Az EKB megjegyzi egyben, hogy az Európai Bizottságnak az átdolgozott irányelvtervezetet kísérő jelentése (9) fontolóra veszi a betétbiztosítások koordinálására további uniós szintű szabályozás kialakítását azt követően, hogy az alapok meghatározott finanszírozási célszintjét elérték. Ugyanakkor a pénzügyi ágazatbeli válságkezelés európai uniós keretéről szóló, közelmúltbeli bizottsági közlemény (10) utal azokra a szinergiákra, amelyek feltárhatóak lehetnek a betétbiztosítási rendszerek és a pénzügyi intézmények számára újonnan létrehozott szanálási alapok között. Az eurorendszer – pénzügyi stabilitási feladatköre alapján – e területen erősen érdekelt, és a Bizottsággal együttműködésben figyelemmel fogja kísérni e munka előrehaladását.

3. Az EKB elismeri, hogy a befektetőkártalanítási rendszerekről szóló, 1997. március 3-i 97/9/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) frissítését bevezető módosító irányelvtervezet fokozni fogja az Unión belüli befektetőkártalanítási rendszerek harmonizációját. Noha az EKB e jogalkotási eszközről részletes észrevételeket nem tesz, fontosnak tartja, hogy az uniós szabályozási keretrendszer továbbra is a betétesek és a befektetők eltérő kockázati profilján alapuljon.

A betétbiztosítási rendszerekre vonatkozó különös észrevételek

Az irányelv lefedettségi köre

4. Az átdolgozott irányelvtervezet valamennyi hitelintézet számára kötelezővé teszi a harmonizált feltételek mellett betétbiztosítást kínáló betétbiztosítási rendszerekben való tagságot (12) és e rendszereknek – elvi alapon – a betétbiztosítási rendszer tagjai általi, önálló előzetes hozzájárulásokból történő finanszírozását. Az EKB megítélése szerint az ilyen harmonizált szabályozásra szükség van az uniós pénzügyi szolgáltatások egységes piacával összefüggésben az egyenlő versenyfeltételek biztosítása céljából. A Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság (‚BCBS’) is támogatja a betétbiztosítási rendszerek lehetségesen tág tagsági körét (13). Ugyanakkor az EKB elismeri, hogy egyes tagállamokban régóta sikerrel működnek a kölcsönösségi és önkéntes alapú rendszerek, melyek a betétek védelmét megállapodással és nem előre meghatározott betétbiztosítással oldják meg, pl. kölcsönös kimentési megállapodások révén. Az EKB úgy értelmezi, hogy az átdolgozott irányelvtervezetnek nem célja a kölcsönös és önkéntes rendszerek arra vonatkozó folytatólagos képességének korlátozása, hogy tagintézményeiknek az ilyen rendszerekre jellemző módon kínáljanak védelmet, ami azon betétbiztosítással párhuzamosan zajlana, melyet e tagintézmények ügyfelei az átdolgozott irányelvtervezettel összhangban fognak kínálni. Ezzel összefüggésben az EKB üdvözli az átdolgozott irányelvtervezetben meghatározott előzetes finanszírozási célszint elérésére azzal a céllal vonatkozó tízéves bevezetési időszakot, hogy könnyítsék a betétbiztosítási rendszerekre korábban hozzájárulást nem fizetett hitelintézetek terheit (14).

5. Az EKB ajánlja (15) a hatóságok betéteinek az átdolgozott irányelvtervezet rendszeréből való kizárása tekintetében a 94/19/EK irányelv eredeti nyelvezetének pontosabb átvételét, és ezért a „Kormányzati és központi közigazgatási szervek” és a „Megyei, regionális, helyi és önkormányzati hatóságok” hivatkozást kellene használni (16).

Visszafizetési időtartam

6. Az EKB üdvözli a garantált betétek tekintetében a visszafizetési időtartam további rövidítését (17). Mindazonáltal a javasolt 7 napra történő rövidítés megvalósítása nehézkesnek bizonyulhat, mivel a bevezetésre röviddel az eredeti 20 munkanapra rövidítés után kerülne sor, melyet a tagállamoknak 2010 végéig kellett végrehajtaniuk (18). Az EKB ajánlja (19) az átdolgozott irányelvtervezet annyiban történő módosítását, hogy a Bizottság i. előkészíti a 20 munkanapra történő eredeti rövidítés végrehajtásának felülvizsgálatát; és ii. a felülvizsgálat alapján javaslatokat fogalmaz meg a visszafizetési időszak esetleges további rövidítéséről vagy rövidítéseiről.

Finanszírozás

7. Az átdolgozott irányelvtervezet szerint a betétbiztosítási rendszereknek tízéves bevezetési időszak alatt el kell érniük a biztosítható betétek százalékában meghatározott előzetes finanszírozási szintet (20). Az EKB üdvözli az előzetes finanszírozás kifejezett célszintjének bevezetését, ami lényegesen javítja a pénzügyi stabilitást és az egyenlő versenyfeltételeket a betétbiztosítási rendszer finanszírozása terhének a tag hitelintézetekre – azaz azon jogalanyokra, amelyek ellenőrzésük alatt tartják a betétbiztosítási rendszerek által biztosított kockázatokat – való áthárításával. Az EKB értelmezése szerint az előzetes finanszírozás szintje volt az uniós jogalkotási folyamatban folyt vitáknak. Az EKB azt ajánlja (21), hogy ezt az előzetes finanszírozási szintet a „fedezett betétekre”, azaz azon biztosítható betétekre hivatkozással határozzák meg, amelyek nem lépik túl a fedezeti szintet (22), tekintve, hogy a fedezett betétek a biztosítható betéteknél megfelelőbben tükrözik a betétbiztosítási rendszerek kötelezettségeit.

8. A betétbiztosítási rendszer tagjainak egyéni hozzájárulása kiszámítását illetően az EKB elviekben üdvözli a részlegesen kockázati alapú – a különböző eszközosztályok összehasonlíthatóságát biztosító tartalékok melletti – hozzájárulás javasolt modelljét (23). Ez a modell a Bizottság Közös Kutatóközpontjának ajánlását követve (24) arra törekszik, hogy megőrizze a számítások kellő egyszerűségét, hogy össze lehessen hasonlítani az egyedi hozzájárulásokat, miközben számos fontos központi (kockázati alapú) és kiegészítő (nem kockázati alapú) mutatót alkalmaz. Az EKB ajánlja (25), hogy az átdolgozott irányelvtervezet írja elő, hogy a számítási módszertant részletesen az Európai Bankhatóság (‚EBA’) által kidolgozott szabályozástechnikai standardok és iránymutatások útján szabályozzák, igazolt empirikus adatok alapján és az egyenlő bánásmód előmozdításával.

9. Ha az előzetes finanszírozás nem elegendő a betéteseknek történő visszafizetésre, az átdolgozott irányelvtervezet háromlépcsős eljárást határoz meg a további utólagos finanszírozásra. Az EKB e tekintetben a következő észrevételeket teszi. 9.1. Első lépésként a betétbiztosítási rendszer tagjainak írnak elő rendkívüli befizetést a biztosítható betétek legfeljebb 0,5 %-ának erejéig (26). Az EKB üdvözli ezt a megoldást, amely magát a pénzügyi szektort vonja be a rendkívüli szükségletek teljesítésébe, ezzel korlátozva a betétbiztosítási rendszerek szabályozásához társuló erkölcsi kockázati ösztönzőket, és alapot biztosítva a más pénzintézetek részéről érkező, hathatós nyomásgyakorláshoz. 9.2. Második lépésként egy kölcsönös kölcsönnyújtási rendszert lehet aktiválni, mely lehetővé tenné a valamely tagállamban működő betétbiztosítási rendszer számára, hogy más ilyen rendszernek kölcsönadja a biztosítható betétei legfeljebb 0,5 %-ának megfelelő összeget, öt éven belüli, kamattal történő visszafizetés mellett (27). Az EKB megjegyzi, hogy a betétbiztosítási rendszerek közötti, határokon átnyúló kölcsönnyújtási mechanizmus aktiválása olyan eseteket is eredményezhet, amelyben a betétbiztosítási rendszer a későbbiekben saját törlesztési igényei fedezésének feladatával szembesül, illetve amikor a kölcsönvevő betétbiztosítási rendszer feladatkörei tágabbak, mint a hitelező betétbiztosítási rendszeré, pl. ha az jogosult tagállamán belül a fizetésképtelen hitelintézet tőkével való ellátására vagy annak hitel nyújtására. Ennélfogva az EKB üdvözli az átdolgozott irányelvtervezettel bevezetett korlátozásokat, beleértve azt a korlátozást, hogy a kölcsönvett pénzeszközök csak a betétesek követeléseinek kifizetésére használhatóak fel (28). Az EKB úgy értelmezi, hogy az átdolgozott irányelvtervezetről folyó jogalkotási vita jelenlegi szakaszában a betétbiztosítási rendszerek közötti kölcsönnyújtási rendszerek önkéntes alapúak lennének. Az e kérdéskör szabályozásakor figyelembe veendő további elemek közé tartoznak az alábbiak: i. a kölcsönvevő betétbiztosítási rendszer más finanszírozási forrásainak kimerüléséhez kapcsolódó kölcsönnyújtási rendszer aktiválásának minimális előfeltételei; és ii. azon feltételek, melyek mellett kölcsön nyújtható, ideértve a hitelező betétbiztosítási rendszernek a visszafizetésre nyújtott garanciákat. Ugyanakkor tágabb körben folyik a vita arról, hogy a betétbiztosítási rendszereknek fel kell-e használniuk pénzeszközeiket – a betétesek kifizetésének szűk keretein túlmutató – válságrendezési célokra (29). Az EKB úgy ítéli meg, hogy ezt a kérdéskört a válságrendezésről szóló bizottsági közleménnyel megindított jogalkotási munka keretében kell megoldani. 9.3. Harmadik lépésként a betétbiztosítási rendszernek rendelkeznie kell végső megoldásként alternatív finanszírozási mechanizmussal is. Az EKB mindazonáltal megjegyzi, hogy az esetleges központi banki beavatkozást illetően a betétbiztosítási rendszerek finanszírozási mechanizmusainak meg kell felelniük a monetáris finanszírozás Szerződésben lefektetett tilalmának, különösen az arra vonatkozó tilalomnak, hogy a nemzeti központi bankok bankszámlahitelt vagy a Szerződés 123. cikkének értelmében vett és a másodlagos uniós jogszabályokban részletesebben meghatározott és az EKB útmutatásában meghatározott bármiféle típusú hitelkeretet nyújtsanak (30).

10. Az EKB értelmezése szerint folyamatban van annak értékelése, hogy vissza lehet-e vonni azt az eredeti javaslatot, hogy küszöbértékeket állapítsanak meg az egyetlen jogalanyhoz kapcsolódó rendszer betéteinek és befektetéseinek kumulált összegére (31). Az EKB úgy ítéli meg, hogy minden ilyen esetleges befektetési korlátozást többek között azon hatások összefüggéseiben kell értékelni, melyeket azok adott eszközosztályok piacára gyakorolhatnak. E tekintetben különös megfontolások érvényesülhetnek a betétbiztosítási rendszer a tagállamok közszektorbeli jogalanyai által kibocsátott eszközeibe történő befektetéseivel kapcsolatban.

11. Végezetül az EKB pénzügyi integrációs szempontból támogatja az átdolgozott irányelvtervezet azon rendelkezését, amelynek alapján azok a hitelintézetek esetében, amelyeknek a rendszerben való tagsága megszűnik, és más rendszerhez csatlakoznak, az utolsó hat hónapra vonatkozó hozzájárulásaikat megtérítik, vagy átutalják az új rendszernek (32). Ez a rendelkezés elősegítheti a határokon átnyúló hitelintézetek reorganizációját. Mindazonáltal az esetleges visszaéléseket megakadályozandó ennek a szabálynak csak a befizetett hozzájárulások új rendszernek való átutalására kell korlátozódnia (kizárva a megtérítés lehetőségét), és nem szabad kiterjednie az eredeti betétbiztosítási rendszer forráshiányának fedezését szolgáló rendkívüli hozzájárulásokra (33).

Felügyelet

12. Az EKB üdvözli, hogy a betétbiztosítási rendszerek tagállami felügyelete a terhelési próbák révén fokozódik, és hogy ezekre ki fog terjedni az EBA és a Betétbiztosítók Európai Fóruma általi szakértői értékelés (34). Az a tény, hogy az EBA információkat fog kapni a betétbiztosítási rendszerektől és az illetékes hatóságoktól, különösen a betétbiztosítási rendszerek finanszírozása és a betétbiztosítási rendszerek között folyó határokon átnyúló kölcsönnyújtási tevékenység tekintetében, segíthet az egyenlő versenyfeltételek biztosításában és a fentiekben a határokon átnyúló kölcsönnyújtási mechanizmussal kapcsolatban megvitatott egyes aggályok megoldásában.

Szerkesztési javaslatok

Abban az esetben, ahol az EKB az átdolgozott irányelvtervezet módosítására tesz javaslatot, a melléklet tartalmazza a szerkesztési javaslatokat és az azokhoz fűzött magyarázatot.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2011. február 16-án. az EKB elnöke Jean-Claude TRICHET

(1) COM(2010) 368 végleges.

(2) COM(2010) 371 végleges.

(3) HL L 135., 1994.5.31., 5. o. Azokat a módosító javaslatokat, melyekre a CON/2008/70 vélemény tett észrevételeket, a betétbiztosítási rendszerekről szóló 94/19/EK irányelvnek a fedezeti szint és a kifizetési határidő tekintetében történő módosításáról szóló, 2009. március 11-i 2009/14/EK európai parlamenti és tanács irányelv formájában fogadták el (HL L 68., 2009.3.13., 3. o.)

(4) Az EKB CON/2008/70 véleménye a betétbiztosítási rendszerekről szóló irányelvnek a fedezeti szint és a kifizetési határidő tekintetében történő módosításáról (HL C 314., 2008.12.9., 1. o.).

(5) Lásd: „The Eurosystem’s stance on the Commission’s consultation document on the review of Directive 94/19/EC on deposit-guarantee schemes” (Az eurorendszer álláspontja a betétbiztosítási rendszerekről szóló 94/19/EK irányelv felülvizsgálatáról szóló bizottsági konzultációs dokumentumról), 2009. augusztus (a továbbiakban: az eurorendszer 2009-es hozzájárulása), elérhető az EKB weboldalán a http://www.ecb.europa.eu címen.

(6) Lásd az eurorendszer 2009-es hozzájárulásának 4. oldalát.

(7) Lásd az eurorendszer 2009-es hozzájárulásának 7. oldalát.

(8) Lásd az eurorendszer 2009-es hozzájárulásának 12. oldalát.

(9) Lásd: „A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a betétbiztosítási rendszerekről szóló 94/19/EK irányelv felülvizsgálatáról”, 2010.7.12., COM (2010) 369 végleges, 4. o.

(10) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának és az Európai Központi Banknak a pénzügyi ágazatbeli válságkezelés európai uniós keretéről, 2010.10.20., COM (2010) 579 végleges (a továbbiakban: a válságkezelésről szóló bizottsági közlemény), 5.2. szakasz, 15. oldal; lásd még az átdolgozott irányelvtervezet (22) preambulumbekezdésének utolsó mondatát, valamint az átdolgozott irányelvtervezet indokolásának 7.4. szakaszát, 8. o.

(11) HL L 84., 1997.3.26., 22. o.

(12) Lásd az átdolgozott irányelvtervezet 3. cikkének (1) bekezdését.

(13) Lásd: BCBS „Core Principles for Effective Deposit Insurance Systems. A proposed methodology for compliance assessment” (Az eredményes betétbiztosítási rendszerek központi elvei – a megfelelés értékelésének javasolt módszertana) című, 2010. november 25-i konzultációs dokumentumát, melyet 2010. december 8-án adtak ki észrevételek megtételére (a továbbiakban: a BCBS konzultációs dokumentuma), 15. o. (8. elv – kötelező tagság), elérhető a BCBS weboldalán a http://www.bis.org címen.

(14) Lásd az átdolgozott irányelvtervezet 2. cikke (1) bekezdésének második albekezdését, a 9. cikkének (1) bekezdésével és 2. cikke (1) bekezdésének h) pontjával együttesen; lásd még az átdolgozott irányelvtervezet indokolásának 7.4. szakaszát a 7. oldalon; lásd továbbá az átdolgozott irányelvtervezet (16) preambulumbekezdését és az átdolgozott irányelvtervezet indokolásának 7.5. pontját a 8. oldalon.

(15) Lásd a vélemény mellékletében a 2. javasolt módosítást.

(16) Lásd a 94/19/EK irányelv I. mellékletének 3. és 4. pontját.

(17) Lásd az átdolgozott irányelvtervezet 7. cikke (1) bekezdésének első albekezdését.

(18) Lásd a 94/19/EK irányelv 1. cikk (6) bekezdésének a) pontjával módosított 10. cikkét, a 2009/14/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének második albekezdésével összefüggésben.

(19) Lásd a vélemény mellékletében a 3. javasolt módosítást.

(20) L. 14. lábjegyzet.

(21) Lásd a vélemény mellékletében az 1. javasolt módosítást.

(22) Az átdolgozott irányelvtervezet 2. cikke (1) bekezdésének c) pontja.

(23) Lásd az átdolgozott irányelvtervezet 11. cikkét, valamint I. és II. mellékletét.

(24) Az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontja (2009. június), „Possible Models for risk-based contributions to EU Deposit Guarantee Schemes” (Az uniós betétbiztosítási rendszerek lehetséges modelljei).

(25) Lásd a vélemény mellékletében a 4. javasolt módosítást.

(26) Lásd az átdolgozott irányelvtervezet 9. cikkének (3) bekezdését.

(27) Lásd az átdolgozott irányelvtervezet 10. cikkét.

(28) Lásd az átdolgozott irányelvtervezet 10. cikke (1) bekezdésének d) pontját.

(29) Lásd a BCBS konzultációs dokumentumát, 33. o.

(30) Lásd az eurorendszer 2009-es hozzájárulásának 11. oldalát.

(31) Az átdolgozott irányelvtervezet 9. cikkének (2) bekezdése.

(32) Lásd az átdolgozott irányelvtervezet 12. cikkének (3) bekezdését.

(33) Lásd a vélemény mellékletében az 5. javasolt módosítást.

(34) Lásd az átdolgozott irányelvtervezet 3. cikkének (6) bekezdését.