HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 394/5

A Tanács és a Bizottság 2012. évi közös jelentése az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretének végrehajtásáról (2010–2018)

2012/C 394/03

1. BEVEZETÉS

Az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretéről (2010–2018) szóló tanácsi állásfoglalás (1), vagyis az EU ifjúsági stratégiája előírja, hogy minden hároméves ciklus végén az ifjúságról szóló uniós jelentést kell készíteni, amely kettős célt szolgál: értékeli az elért eredményeket, és alapul szolgál a következő munkaciklus prioritásainak meghatározásához.

Az ifjúságról szóló közös uniós jelentéstervezetet két bizottsági szolgálati munkadokumentum egészíti ki: az egyik a fiatalok helyzetét tekinti át az EU-ban, a másik pedig a megújított keret alapján tett intézkedéseket elemzi.

2. AZ EURÓPAI EGYÜTTMŰKÖDÉS MEGÚJÍTOTT KERETÉNEK MEGVALÓSÍTÁSA

A Tanács 2009-ben jóváhagyta az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretét (2010–2018), amely az „EU ifjúsági stratégiája: befektetés és az érvényesülés elősegítése” című közleményen alapul. Az együttműködés megerősítésével és a helyes gyakorlatok megosztásával a megújított keretnek két átfogó célja van:

i. több esély és az esélyegyenlőség megteremtése minden egyes fiatal számára az oktatásban és a munkaerőpiacon, valamint

ii. a fiatalok aktív polgári szerepvállalásának, társadalmi befogadásának és szolidaritásának előmozdítása.

A megújított keret intézkedésalapú. Amint azt a fenti fadiagram mutatja, a keret nyolc szakpolitikai területet („tevékenységi területet”) ölel fel: oktatás és képzés; foglalkoztatás és vállalkozói tevékenység; társadalmi befogadás; egészség és jólét; részvétel; kultúra és kreativitás; önkéntesség; az ifjúság és a világ.

A keret alapvetően a következő eszközökkel él: tényeken alapuló döntéshozatal; egymástól való tanulás; rendszeres eredményjelentés, az eredmények terjesztése és nyomon követés; a fiatalokkal és az ifjúsági szervezetekkel folytatott strukturált párbeszéd; valamint az uniós programok és források mozgósítása. Ez a keret az ifjúsági munkát (2) az összes tevékenységi terület támogatójának, az ágazatok közötti együttműködést pedig alapelvnek tekinti.

3. EURÓPA 2020 – A FIATALOK TÁMOGATÁSA VÁLSÁG IDEJÉN

A válság, amely Európát sújtja, soha nem tapasztalt mértékű munkanélküliséget, s ebből fakadóan a társadalmi kirekesztődés és a szegénység kockázatát hozta magával az európai fiatalok számára. Az Európa 2020, az intelligens, befogadó és fenntartható növekedés uniós stratégiája meghatározza egy összehangolt európai válasz kereteit annak érdekében, hogy Európa megerősödve kerüljön ki a válságból, és tartósan növelni tudja az európai polgárok jólétét.

Az Európa 2020 nagy hangsúlyt helyez a fiatalokra, és egyik kiemelt célja, hogy csökkentse a korai iskolaelhagyók arányát és növelje a felsőfokú képzésben részt vevők számát. Két másik kiemelt cél is rendelkezik egyértelmű ifjúsági dimenzióval: a szegénység kockázatának csökkentése és a foglalkoztatott népesség arányának növelése.

Emellett a „Mozgásban az ifjúság” kiemelt kezdeményezés (3) elősegíti a fiatalok mobilitását, és az Új készségek és munkahelyek menetrendje (4), valamint a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni platform (5) szintén foglalkozik a fiatalokkal. E tekintetben a Tanács továbbfejlesztette ezeket a kezdeményezéseket azzal, hogy következtetéseket fogadott el a Mozgásban az ifjúság kezdeményezésről – a fiatalok előtt álló kihívásokra vonatkozó integrált megközelítésről (6), valamint az oktatás és a képzés szociális dimenziójáról (7).

(A Tanács továbbá 2012. november 26-án politikai megállapodásra jutott a nem formális és az informális tanulás validációjáról szóló tanácsi ajánlásról.)

A gazdaságpolitikai koordináció második európai szemesztere során az Európai Bizottság kiemelte, hogy intézkedésekre van szükség a fiatalok elfogadhatatlanul magas munkanélküliségi arányának csökkentése érdekében. A 2012-es éves növekedési jelentés – amely uniós és nemzeti szinten meghatározza a cselekvési prioritásokat a növekedés és a foglalkoztatás élénkítése érdekében – a fiatalok foglalkoztatásának támogatására hívta fel a tagállamokat. A konkrét ajánlások között a magas színvonalú tanulószerződéses gyakorlati képzés és szakmai gyakorlat előmozdítása, valamint a vállalkozói készségek elsajátításának javítása is szerepelt. A jelentés a munkajogi szabályozás, valamint az oktatás és a képzés reformját is sürgette. A Bizottság, kifejezve aggodalmát amiatt, hogy a válság próbára teszi az EU társadalmi szövetét, felhívta a tagállamokat arra is, hogy a szociális védelem, a befogadási stratégiák, valamint a munkaerő-piaci és társadalmi integrációt biztosító szolgáltatásokhoz való hozzáférés tekintetében is gondoskodjanak a kiszolgáltatott helyzetben lévők védelméről (8). Országspecifikus ajánlásokat (9) fogadtak el az egyes tagállamok egyedi helyzetének megfelelően.

Az Európai Bizottság mindezek fényében javaslatot tett a témára koncentráló „Több lehetőséget a fiataloknak” kezdeményezésre (10), melynek célja az erőforrások mozgósítása és az erőfeszítések fokozása a fiatalok munkanélküliségének csökkentése, illetve foglalkoztathatóságuk javítása érdekében. A Bizottság ezzel összefüggésben arra ösztönözte a tagállamokat, hogy hatékonyabban használják fel az Európai Szociális Alapot a fiatalok támogatására. A Bizottság akciócsoportjai nyolc, átlag feletti ifjúsági munkanélküliségi aránnyal küzdő tagállamnak (11) nyújtanak segítséget. A nemrégiben elfogadott „foglalkoztatási csomag” (12) tartalmazza a kezdeményezés tekintetében elért eredményekről szóló első jelentést és a szakmai gyakorlatokra vonatkozó új minőségbiztosítási referenciakeretről szóló konzultáció eredményét is. A Tanács is foglalkozott az ifjúsági munkanélküliséggel és a társadalmi befogadással, és ennek keretében elfogadott egy állásfoglalást a fiatalok aktív befogadásáról: a munkanélküliség és a szegénység elleni küzdelemről (13), valamint következtetéseket fogadott el az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek a fiatalok foglalkoztatásának előmozdításával történő megvalósításáról (14).

A Bizottság azoknak az akadályoknak a megszüntetésére is törekszik, amelyekkel az uniós polgárok, köztük a fiatalok is szembe találják magukat, amikor az uniós polgárokként őket megillető jogokkal, különösen az EU-n belüli szabad mozgás jogával kívánnak élni, többek között önkéntesség, tanulás vagy munkavállalás céljából.

A fiatalok foglalkoztathatóságának, tanulmányi mobilitásának és részvételének ösztönzésére tett erőfeszítések előmozdítása a jelenlegi Egész életen át tartó tanulás és a Fiatalok lendületben programok keretében történik, melyek helyébe – 2014-től – az oktatásra, a képzésre, a fiatalokra és a sportra vonatkozó új uniós program lép.

4. A MEGÚJÍTOTT KERET ELSŐ CIKLUSA (2010–2012)

Szinte mindegyik tagállam arról számol be, hogy a megújított keret megerősítette a nemzeti szinten meglévő prioritásokat, több tagállam pedig a keret közvetlen hatását emelte ki. Litvánia például olyan dokumentumként jellemzi a megújított keretet, amely iránymutatással szolgál saját Nemzeti Ifjúságpolitikai Programja kidolgozásához, Ausztria az ifjúságpolitika és a munkaerő-piaci politikák közötti kapcsolat megerősítését emeli ki, a belgiumi flamand közösségben pedig az ifjúsággal folytatott párbeszéd terén értek el további előrehaladást.

A megújított keret az ifjúságpolitikai keret megvalósításának minden szintjén az ágazatokon átívelő megközelítést támogatja. A tagállamok többsége arról számol be, hogy rendelkezik nemzeti ifjúsági stratégiával vagy az ifjúságra vonatkozó ágazatközi tervvel. Két kivétellel az összes tagállamban létezik ifjúsággal foglalkozó minisztériumközi munkacsoport vagy valamely más, intézményesített mechanizmus. Míg az ifjúságról szóló nemzeti jelentések némelyike jó példáról számol be, az ilyen munkacsoportok gyakran az ifjúságpolitikai terület „magjának” különböző szereplőiből és érdekelt feleiből tevődnek össze, az egyéb minisztériumok viszont csak kevéssé vagy egyáltalán nem vesznek részt bennük, ami korlátozza ágazatokon átívelő jellegüket.

A fentiek alapján ajánljuk, hogy a Bizottság és a tagállamok fordítsanak nagyobb figyelmet az ágazatközi együttműködés fejlesztésére, különösen annak megvizsgálása céljából, hogy más releváns ágazatokban miként lehet hasznát venni az ifjúságpolitikával és az ifjúsági munkával kapcsolatos megközelítéseknek és módszereknek. Célszerű támogatni új ágazatközi partnerségek létrehozását, valamint közös projektek és kezdeményezések kifejlesztését az ifjúsági ágazatban.

Az ifjúsági munka számos tevékenységi területet támogat. A tagállamok többsége arról számol be, hogy a Tanács ifjúsági munkáról szóló állásfoglalásával (15) összhangban intézkedéseket hoztak az ifjúsági munka elismerése, támogatása és továbbfejlesztése céljából. 2010 júliusában, a belga elnökség alatt rendezték meg az európai országokat képviselő döntéshozók és az ifjúsági terület érdekelt feleinek részvételével az Ifjúsági Munka Európai Konventjét, amelyen az elkövetkező évek prioritásait és az ifjúsági munka érdekében megteendő intézkedéseket meghatározó nyilatkozatot fogadtak el.

4.1. Fellépések a nyolc tevékenységi területen

A megújított keret a tevékenységi területei mindegyikén javasol kezdeményezéseket a tagállamoknak és/vagy a Bizottságnak. Az alábbiakban áttekintjük a 2010–2012-es munkaciklusban uniós szinten meghozott, valamint a tagállamok által jelentett intézkedéseket (16).

Oktatás és képzés

A Bizottság és a tagállamok az „ET 2020” keretrendszer (17) révén együttműködnek az oktatás és a képzés javítása érdekében. Ezzel összefüggésben a Tanács következtetéseket fogadott el a Bizottság azon 2011. évi közleményére reagálva, amely az európai felsőoktatási rendszerek modernizációjára vonatkozó stratégiát ismertette (18), a Bizottságban pedig jelenleg zajlik „Az oktatás újragondolása: befektetés a készségekbe jobb társadalmi-gazdasági eredmények elérése érdekében” elnevezésű kezdeményezés kidolgozása, amelynek megvalósítása várhatóan 2012 végén indul majd, célja pedig a készségekkel és kompetenciákkal kapcsolatos szakpolitika alakításának támogatása.

A megújított keret elsősorban a nem formális tanulásra és az informális tanulásra – mint a munkaerőpiac által nagyra értékelt (19) horizontális készségek (20) megszerzését segítő kiegészítő eszközre – összpontosít. A Bizottság 2012 szeptemberében tanácsi ajánlástervezetet nyújtott be a nem formális és az informális tanulás elismeréséről és validációjáról (21), és dolgozik a nem formális és az informális tanulás útján elsajátított készségek nyilvántartását megkönnyítő eszközökön is.

A Bizottság és a tagállamok egyaránt aktívan támogatják az ifjúsági szervezeteket, amelyek sok lehetőséget kínálnak a nem formális tanulásra. Sok tagállam (22) hangsúlyozza az ifjúsági munka szerepét a korai iskolaelhagyókkal való kapcsolatfelvétel és az oktatásba vagy a munkába való visszatérésük segítése terén. Ezzel összefüggésben e tagállamok nemrégiben intézkedéseket hoztak a nem formális és az informális tanulással kapcsolatos figyelemfelhívás és az ilyen tanulás eredményeinek nemzeti szintű elismerése érdekében.

Foglalkoztatás és vállalkozói szellem

A megújított keret hatálybalépését követő első elnökségi triónak a fiatalok foglalkoztatása volt az átfogó tematikus prioritása. Ezen időszak alatt a Tanács állásfoglalásokat fogadott el a fiatalok aktív bevonásáról (23) és az ifjúsági munka szerepéről a fiatalok foglalkoztathatóságának elősegítése terén.

Az ifjúságról szóló nemzeti jelentések szerint több tagállam is módosította munkaügyi jogszabályait, vagy adóügyi ösztönzőket alkalmazott a fiatalok munkaerőpiacra való belépésének megkönnyítése érdekében. Ezeket az intézkedéseket gyakran társítják olyan programokkal, amelyek lehetővé teszik a fiatalok számára, hogy munkatapasztalatot szerezzenek, akár külföldön is. Sok fiatal részesül pályaválasztási tanácsadásban, amelyet oktatási intézmények, foglalkoztatási szolgálatok vagy ifjúsági tájékoztatási szolgálatok nyújtanak. Sok ország kínál célzott támogatást, képzést, tanácsadást vagy munkahelyi gyakorlatot a munkanélküli vagy kiszolgáltatott helyzetben lévő fiataloknak. A formális oktatás részeként gyakran állnak rendelkezésre szakmai gyakorlatok, és több ország bír olyan kétvonalas oktatási rendszerrel, amely az iskolai oktatást tanulószerződéses gyakorlati képzéssel ötvözi (24).

A strukturált párbeszéd első ciklusa is a fiatalok foglalkoztatására összpontosult. A fiatalok is javasoltak konkrét intézkedéseket, amelyeket a Tanács figyelembe vett abban az állásfoglalásában (25), amely hangsúlyozza a munkaerő-piaci információkhoz való hozzáférés, a nem formális tanulás, a szakmai gyakorlatokra vonatkozó minőségügyi keret, valamint a rugalmas biztonságra és a mobilitáshoz való egyenlő hozzáférésre való összpontosítás szükségességét. Az ajánlások és a tagállamok legjobb gyakorlatai ösztönzőleg hatottak későbbi bizottsági kezdeményezésekre, így a nem formális és az informális tanulásról szóló ajánlástervezetre, és tágabb összefüggésében a „Több lehetőséget a fiataloknak” elnevezésű kezdeményezésre.

A legtöbb európai ország a vállalkozói készségek fejlesztését is egyre nagyobb mértékben ösztönzi. Eddig nyolc ország léptetett életbe konkrét stratégiákat, 13 ország pedig az egész életen át tartó tanulásra, az ifjúságra vagy a növekedésre vonatkozó nemzeti stratégiáiba építette be ezt a kérdést (26).

Uniós szinten a fiatalok vállalkozói tevékenységének kérdését az Európai Ifjúsági Hét állította még inkább előtérbe, amely a vállalkozói készségek értékére és a vállalkozásindításra mint életpálya-lehetőségre igyekezett felhívni a figyelmet. Ezenfelül folyamatban van a vállalkozói készségek elsajátításának az oktatás minden szintjén történő fejlesztését támogató számos intézkedés is.

Ajánlatos, hogy a tagállamok és a Bizottság folytassák azokat a közös erőfeszítéseiket, amelyeket az ifjúsági munkanélküliség elleni küzdelem és az e területet érintő ágazatközi kezdeményezések továbbfejlesztése érdekében tesznek.

Egészség és jólét

Uniós szinten a fiatalok konkrét célcsoportját képviselik az EU azon egészségügyi kezdeményezéseinek, amelyeket a dohányzás, az alkohollal kapcsolatos ártalmak, a táplálkozási problémák, az elhízás és a kábítószer-használat leküzdése érdekében indított.

Két kivétellel minden tagállam arról számol be, hogy konkrét intézkedéseket hozott a fiatalok egészségéről és jólétéről szóló tanácsi állásfoglalás (27) alapján. Sok tagállam (28) említ specifikus kérdésekre – mint például az alkoholfogyasztás, a dohányzás vagy az egészséges táplálkozás – összpontosító kezdeményezéseket, illetve hangsúlyozza a társaktól való tanulás értékét az egészséges életmód előmozdítása terén.

Társadalmi befogadás

Az ifjúsági munkanélküliség leküzdésére irányuló uniós kezdeményezések jelentős mértékben hozzájárulnak a fiatalok társadalmi befogadásához is. A tagállamok többsége (29) specifikus célcsoportként szólította meg a fiatalokat a szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem 2010-es európai éve során. E kezdeményezések hangsúlyozzák, hogy a szegénység elleni küzdelmet a lehető legfiatalabb kortól kell elkezdeni, éppen a szegénység nemzedékek közötti átörökítésének megszakítása érdekében.

Sok tagállam (30) megerősíti a társadalmi befogadás ágazatközi megközelítésének – például az oktatási, foglalkoztatási vagy egészségügyi politikával való összekapcsolásának – a fontosságát. Közülük több tagállam beszámol olyan specializált képzési programokról, amelyeket ifjúságsegítők, ifjúsági vezetők, illetve fiatalok számára nyújtanak az interkulturális tudatosság fejlesztése és az előítéletek leküzdése érdekében. Számos tagállam (31) említ példákat a fiatalok lakhatásával kapcsolatos támogató intézkedésekre.

Következésképpen ajánlatos, hogy a tagállamok tegyenek közzé ismereteken és kutatási eredményeken alapuló jelentéseket a fiatalok szociális helyzetéről és életkörülményeiről. E tekintetben ösztönözni lehetne a tagállamokat arra is, hogy hozzanak intézkedéseket a nemzedékek között átörökített szegénység és kirekesztés elleni, ágazatközi együttműködés keretében folytatandó küzdelem érdekében.

Részvétel

A fiatalok részvétele az elmúlt években kiemelkedő helyet foglalt el az Unió ifjúságpolitikai menetrendjében. A részvétel minden tagállamban az ifjúságpolitika kulcseleme, és sok tevékenység valósult meg, így például a fiatalok döntéshozatalba való bevonására szolgáló struktúrák kialakítása, valamint a részvételi mechanizmusok minőségének felülvizsgálata. Tevékenységekre került sor az ifjúság szélesebb körű részvételének előmozdítása érdekében, beleértve releváns tájékoztatóanyagok készítését és több lehetőség biztosítását online párbeszéd folytatására.

A Tanács az EUMSZ 165. cikkével összhangban megerősítette e terület iránti elkötelezettségét azzal, hogy „a fiatalok részvételét a demokratikus életben” a második elnökségi trió (2011 közepe–2012) átfogó prioritásává emelte az ifjúságpolitika terén. A Tanács elfogadott egy állásfoglalást is a fiatalok Európa demokratikus életében való részvétele új és hatékony formáinak ösztönzéséről (32). A strukturált párbeszéd mint eszköz egyre nagyobb jelentőséget kap a fiatalok döntéshozatalba való bevonása terén. Minden tagállam nemzeti munkacsoportokat állított fel, hogy saját országukban konzultációkat szervezzen a fiatalokkal, és azok eredményét beemelje az uniós szintű vitákba.

A „Mozgásban az ifjúság”-ról készült Eurobarométer felmérések (33) és a fiatalok részvételének változó mintáiról szóló készülő tanulmány segítségével a Bizottság lépéseket tesz a részvétellel kapcsolatos tényadatok bővítése érdekében. Kezdeményezett továbbá két olyan eljárást, amelyek a következő hároméves ciklusban valósulnak majd meg: az egyik az európai ifjúsági portál (34) továbbfejlesztése az online-szerepvállalás interaktív fórumává, a másik pedig egy úgynevezett „Mozgásban az ifjúság” kártya, amely ösztönzőkön, valamint tájékoztatási és támogatási szolgáltatásokon keresztül tovább fokozná a fiatalok mobilitását és részvételét.

A fiatalok részvétele a politikai folyamatokban új módokon zajlik, például petíciók aláírása vagy a közösségi médiában, illetve online tett nyilatkozatok formájában.

Következésképpen a tagállamoknak és a Bizottságnak meg kellene állapítaniuk, hogy a részvétel mely formái felelnek meg a fiatalok igényeinek, és biztosítaniuk kellene számukra a támogatás különböző formáit.

Önkéntes tevékenységek

A tagállamok és a Bizottság egy szakértői csoport keretében együttműködést folytatott a fiatal önkéntesek európai mobilitásáról szóló ajánlás (35) végrehajtása érdekében. Hozzávetőleg a tagállamok fele (36) számol be arról, hogy az ajánlás nyomán jobban fel tudták hívni a figyelmet a fiatal önkéntesek mobilitási lehetőségeire. Számos tagállam számol be arról, hogy az Európai Önkéntes Szolgálat mellett két- vagy többoldalú csereprogramokat is működtet.

Több tagállam (37) jelenti, hogy nemzeti önkéntességi rendszereket vagy új társadalmi szolgálatot vezetett be. Sok tagállam hivatkozik a Fiatalok lendületben programra és különösen az Európai Önkéntes Szolgálatot nevezik meg a külföldön végzett ifjúsági önkéntes tevékenységek fontos, ha nem legfőbb forrásának. Több ország működtet két-vagy többoldalú csereprogramokat. Több országban a kirekesztés megelőzése tágabb ifjúsági stratégiák és finanszírozási rendszerek része, melyek az önkéntes tevékenységekre is kiterjednek.

A tagállamok aktív erőfeszítéseket tesznek annak biztosítása érdekében, hogy az önkéntes tevékenységek során szerzett tapasztalatok értékét elismerjék, pl. a Youthpass, a munkaerőpiac tájékoztatása vagy társadalmi elismerés révén. Ezenkívül több tagállam stratégiai megközelítéseket alkalmaz az ifjúsági önkéntes tevékenységek például társadalmi célok elérése érdekében történő előmozdítása céljából. Az önkéntesség európai éve (2011) a fiatalok és az ifjúsági szervezetek bevonásával hangsúlyozta ifjúsági dimenzióját.

Tekintettel arra, hogy átfogó adatok bizonyítják, hogy még mindig csak az európai fiatalok töredéke vesz részt határokon átnyúló önkéntes tevékenységekben, felkérjük a tagállamokat arra, hogy vegyék számba az önkéntes tevékenységek végzése előtt álló potenciális akadályokat, és mérlegeljenek olyan lehetséges lépéseket/intézkedéseket, amelyekkel ezek az akadályok leküzdhetők (38).

Kultúra és kreativitás

A tagállamok és a Bizottság ezen a területen az európai kulturális menetrend (39) keretében folytat szoros együttműködést. A Tanács számos következtetésében hangsúlyozta a kreativitás és a kultúra fontosságát és a fiatalok szerepét (40). A megújult keretben készült, a fiatalok kultúrához való hozzáféréséről szóló 2010. évi tanulmány (41) magában foglalt bevált gyakorlatokat és ajánlásokat is egyes akadályok – mint például a költség vagy a távolság – leküzdésére.

Bár a tagállamok elismerik a kultúra, a kreativitás és az ifjúságpolitika közötti kapcsolatokat, az ifjúságról szóló nemzeti jelentések nem számolnak be sok tevékenységről ezen a tevékenységi területen.

A fiatalok és a világ

Az Európa Tanáccsal folytatott ifjúsági partnerség révén a Bizottság magas szintű ifjúságpolitikai szimpóziumokat szervezett keleti és déli szomszédságunkban (42), és részt is vett azokon. A Tanács következtetéseket fogadott el a fiatalok részvételének keleti dimenziójáról (43), azzal a céllal, hogy elmélyítse a kapcsolatokat Kelet-Európával és a Kaukázus térségével. Ezenfelül döntés született a „keleti partnerség ifjúsági kerete” elnevezésű kezdeményezés létrehozásáról, hogy a Fiatalok lendületben program keretében az ifjúsági partnerségek és együttműködés számára több finanszírozási lehetőséget lehessen biztosítani. A 2011-es EU–Kína ifjúsági év keretében Európában és Kínában is szerveztek tevékenységeket. A Bizottság az ENSZ nemzetközi ifjúsági évében és annak 2011-es mexikói csúcstalálkozóján is részt vett; emellett társszervezője volt két szakpolitikai konferenciának is, amelyek megrendezésére egy Kanadával kötött kétoldalú együttműködési megállapodás részeként került sor.

A tagállamok arról számolnak be, hogy már 2010 előtt is aktívak voltak ezen a tevékenységi területen, melynek jelentőségét továbbra is hangsúlyozzák. A tagállamok közel fele (44) arról számol be, hogy foglalkozott e témával a tantervek vagy az ifjúságpolitikai stratégiák keretében. A legtöbb tagállam lehetőséget biztosít a fiataloknak arra, hogy globális kérdésekről eszmecserét folytassanak a politikai döntéshozókkal.

4.2. Végrehajtási eszközök

A megújított keret sajátos eszköztárat alkalmaz a tevékenységek folytatására a fent leírt nyolc területen. A következő bekezdések – a Bizottság által végzett értékelésre és a tagállamok nemzeti jelentéseiben szereplő információkra alapozva – azt értékelik, hogy mennyire alkalmazták sikerrel ezeket az eszközöket a stratégia átfogó céljainak elérése érdekében.

Tényeken alapuló döntéshozatal

A megújított keret mellett a Bizottság – a tagállamok által kinevezett szakértőkkel és az ifjúsági terület érdekelt feleivel együtt – kidolgozta az EU ifjúsági mutatóinak összesítő tábláját, melyet 2011-ben tettek közzé (45). E tábla a nyolc tevékenységi terület mindegyikét lefedő 40 mutatót tartalmaz.

A megújított keret első munkaciklusa alatt a Bizottság két tanulmányt (46), valamint egy, az ifjúságra vonatkozó Eurobarométer gyorsfelmérést készített. Az EU és az Európa Tanács ifjúsági partnersége szintén hozzájárult az ifjúságpolitika tudásalapjának megerősödéséhez Európában, mégpedig az Európai Ifjúságpolitikai Tudáscentrum és annak nemzeti kapcsolattartói, valamint az európai ifjúságkutatók csoportja révén.

Egymástól való tanulás

A megújított keret mellett több különböző esemény is hozzájárult az egymástól való tanuláshoz, többek között társaktól való tanulási tevékenységek, konferenciák és szemináriumok, magas szintű fórumok és szakértői csoportok találkozói, továbbá tanulmányok és elemzések révén.

Amellett, hogy ezt a konferenciákon és az ifjúságügyi főigazgatók találkozóin lezajlott tapasztalatcserék is alátámasztották, egy bizottsági tanulmány (47) kimutatta, hogy az EU ifjúsági mutatóinak kidolgozása nemcsak az ifjúságpolitika elismertségét és láthatóságát növelte, hanem a tagállamokban is pozitív változásokat idézett elő mind az ágazatok közötti együttműködés, mind pedig a tényeken alapuló megközelítés alkalmazása terén. Tagállami képviselőkből álló szakértői csoportok jöttek létre abból a célból, hogy felülvizsgálják a mutatótáblát és végrehajtsák a fiatal önkéntesek európai mobilitásáról szóló tanácsi ajánlást. Az egymástól való tanulás az ágazatok közötti együttműködésre fókuszáló, társaktól való tanulási tevékenység révén is megvalósult (48).

2012 májusában a társaktól való tanulással foglalkozó új szakértői csoport jött létre, amely a fiatalok kreativitására és innovációs képességére, valamint olyan, a nem formális és az informális tanulás során elsajátított készségeikre összpontosít, amelyek jelentőséggel bírnak a foglalkoztathatóság szempontjából (49). Ez hasznos intézkedés az egymástól való tanulásnak az ifjúság területén alkalmazott nyitott koordinációs módszer keretében történő strukturáltabb továbbfejlesztése szempontjából.

Ajánlott továbbfejleszteni a társaktól való tanulási tevékenységek koordinációját. Célszerű, hogy a Bizottság és a tagállamok mérlegeljék, hogy a tagállami adatokat és legjobb gyakorlatokat miként lehetne jobban hasznosítani a jövőben hatékonyabb egymástól való tanulási gyakorlatok kidolgozása céljából.

Rendszeres eredményjelentés, az eredmények terjesztése és nyomon követés

A jelentéshez a Bizottság online kérdőívet készített, amely a megújított keretben szereplő specifikus, konkrét cselekvési irányokkal foglalkozott. Ez lehetővé tette a tagállamok, valamint Norvégia, Svájc, Montenegró és Horvátország (50) által benyújtott, ifjúságról szóló nemzeti jelentések összehasonlító értékelését. Az Európai Ifjúsági Fórum, a nemzetközi nem kormányzati ifjúsági szervezetek reprezentatív platformja és a tagállami ifjúsági tanácsok is nyújtottak további információkat.

Az EU ifjúsági jelentéséről készült szolgálati munkadokumentum közzétételén túl az ifjúságról szóló összes nemzeti jelentés megjelenik a Bizottság honlapján. Ezt a jelentést a tagállamokban nemzeti szinten megfelelő módon terjeszteni kell. Ez összhangban áll a megújított kerettel, amely a jelentések eredményeinek széles körű terjesztésére hív fel.

Célszerű, hogy a Bizottság és a tagállamok mérlegeljék, hogy a mutatókat, az adatokat és a legjobb gyakorlatokra vonatkozó tagállami példákat miként lehetne jobban hasznosítani a jövőben annak érdekében, hogy átfogóbb uniós ifjúsági jelentések készüljenek.

A fiatalokkal és az ifjúsági szervezetekkel folytatott strukturált párbeszéd

A fiatalokkal folytatott strukturált párbeszéd jó keretet képez a nemzeti szakpolitikai döntéshozók és a fiatalok közötti, ifjúságpolitikai témájú konzultációkhoz, társaktól való tanuláshoz és tapasztalatcseréhez. Félévente uniós ifjúsági konferenciákra kerül sor az elnökséget betöltő ország szervezésében, a Bizottság támogatásával. E konferenciákon az EU egész területéről érkező fiatalok és döntéshozók vesznek részt, hogy megvitassák a strukturált párbeszéd eredményeit, és közös ajánlásokat dolgozzanak ki, amelyek alapul szolgálhatnak olyan folyamatokhoz, amelyek tanácsi állásfoglalások vagy következtetések elfogadását eredményezik.

Az első ciklus legelején minden tagállam létrehozott a fiatalokkal való strukturált párbeszéddel foglalkozó nemzeti munkacsoportokat. A strukturált párbeszéd – amely a fiatalokkal folytatott konzultáció kidolgozott és formális módszere – az ifjúságpolitikai döntéshozatal dinamikus és szerves részévé vált. Az első elnökségi trió (2010–11) során folytatott konzultációk az ifjúságpolitikai döntéshozók és a fiatalok nagy jelentőségű közös ajánlásaihoz vezettek a legsürgetőbb foglalkoztatási kérdésekről.

2011-ben megkezdődött a strukturált párbeszéd második ciklusa, melynek témája a fiatalok részvétele volt. Ez a folyamat nagyszámú ifjúsági vezető és fiatal közvetlen bevonásával zajlott.

A konzultációs folyamatnak és nyomon követésének javítása céljából a nemzeti munkacsoportokban célszerű előmozdítani más helyi, regionális, nemzeti és európai szintű szakértők részvételét is, a strukturált párbeszéd releváns tematikus prioritásától függően. Ezenkívül a strukturált párbeszéd eredményeit számos ágazat érdekeltjeivel meg kell ismertetni. Ebben a folyamatban egyértelmű szerepet kell biztosítani az ifjúságkutatók számára.

Kézzelfogható politikai eredmények elérése érdekében meg kell erősíteni az uniós ifjúsági konferenciát mint a fiatalok, az ifjúsági szervezetek és a politikai döntéshozók közötti strukturált párbeszéd fórumát. Amennyiben lehetséges, elő kell mozdítani az ifjúságkutatók részvételét.

Az uniós programok mozgósítása

A Fiatalok lendületben program a megújult keret támogatásának egyik kulcsfontosságú eszköze. Az egész életen át tartó tanulás programjával együtt hozzájárul a fiatalok tanulmányi mobilitásához. A program a fiatalok, az ifjúságsegítők és az ifjúsági szervezetek nem formális tanulási tevékenységeire összpontosít. A megújult kerettel összhangban előmozdítja a polgári öntudatot és a fiatalok közötti szolidaritást, és az ifjúsági munkára, az önkéntességre és a civil társadalmi tevékenységekre, mint a transzverzális készségek elsajátítására alkalmas keretre helyezi a hangsúlyt. E programban 2010-ben és 2011-ben hozzávetőleg 150 000, illetve 185 000 személy vett részt, ami nyilvánvaló növekedést jelent a program kezdetéhez képest (111 000 résztvevő 2007-ben).

Szinte minden tagállam arról számol be, hogy egyéb uniós finanszírozási forrásokat – mint az Európai Szociális Alap, az Európai Regionális Fejlesztési Alap és/vagy a Progress – is felhasznált a fiatalok munkaerő-piaci integrációjának érdekében. A kohéziós alapok felhasználására is sor került a fiatalok aktív polgári szerepvállalása, részvétele és kompetenciái fejlesztésének támogatása érdekében.

Ajánlott, hogy a Fiatalok lendületben program és a jövőbeli uniós oktatási, képzési, ifjúsági és sportügyi program anélkül támogassa a megújított keret végrehajtását, hogy befolyásolná a jövendő többéves pénzügyi keretről folytatandó tárgyalásokat.

5. A MEGÚJÍTOTT KERET KÖVETKEZŐ CIKLUSA (2013–2015)

A megújított keret és az Európa 2020 közötti kapcsolat megerősítése

Az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretéről szóló tanácsi állásfoglalásnak megfelelően minden munkaciklusban meg fogják határozni az európai együttműködés prioritásait a keretben azonosított cselekvési területekhez való hozzájárulás érdekében. A következő ciklus prioritásait ennek az ifjúsági jelentésnek az alapján kell meghatározni.

Az első ciklusban az EU elnökségek a „foglalkoztatásra és a vállalkozói tevékenységre”, valamint a „részvételre” összpontosítottak. A megújított keret és tevékenységi területei együttesen felölelik azoknak a kérdéseknek a teljes skáláját, amelyek az oktatásból a munkába történő átmenet időszakát élő fiatalokat – jóllehet különböző mértékben, de – érintik. Ennél is fontosabb azonban, hogy a megújított keret elismeri és megerősíti az e területek és az érdekeltek közötti kölcsönös kapcsolatokat a szakpolitikai koordináció és a szinergiák megvalósítására szolgáló hatékony eszközök kidolgozása érdekében.

Az ifjúságról szóló uniós és nemzeti jelentések alátámasztják a megújított keret és két átfogó célkitűzésének erejét és helytállóságát: i. több esély és az esélyegyenlőség megteremtése minden egyes fiatal számára az oktatásban és a munkaerőpiacon, valamint ii. az aktív polgári szerepvállalás, a társadalmi befogadás és a szolidaritás előmozdítása. Mindkettő összhangban van az Európa 2020 stratégiával, a 2012. évi éves növekedési jelentéssel, valamint a Mozgásban az ifjúság és a Több lehetőséget a fiataloknak kezdeményezéssel.

A következő munkaciklus prioritásainak tükrözniük kell az Európa 2020 jelenlegi átfogó prioritásait és az annak keretében folytatott tevékenységeket. A fiatalok foglalkoztatása továbbra is kiemelt helyet fog kapni az Unió menetrendjében. A 2012. évi éves növekedési jelentés, a prioritásoknak a következő, 2013. évi éves növekedési jelentés keretében történő esetleges felülvizsgálata, valamint a Több lehetőséget a fiataloknak kezdeményezés alapján a tagállamoknak elsősorban a foglalkoztatásban, az oktatásban vagy képzésben részt nem vevő fiatalokra kell összpontosítaniuk, és ennek során teljes mértékben ki kell használniuk az uniós finanszírozási lehetőségeket. Nagyobb erőfeszítéseket kell tenniük a fiatalok munkához, tanulószerződéses gyakorlati képzésekhez vagy szakmai gyakorlatokhoz való hozzáférésének növelése, valamint foglakoztathatóságának javítása érdekében.

A Bizottság olyan új uniós kezdeményezésekkel támogatja a tagállamok erőfeszítéseit, mint az „Első EURES-állásod”, amely elősegíti a fiatalok külföldi munkavállalását, valamint az ifjúsági garanciák (51) és a szakmai gyakorlat minőségügyi keretének fejlesztéséhez nyújtott támogatás, amelynek keretében az ifjúsági munka értékes szerepet játszhat az oktatási intézményekkel és a foglalkoztatási szolgálatokkal partnerségben. A tanulmányi mobilitás lehetőségeit is növelte az Egész életen át tartó tanulás (52) és a Fiatalok lendületben (53) program segítségével. Ezenfelül a megújított kereten belül kifejlesztett ágazatközi eszközök erősíthetik a partnerségeket azok között a különböző szereplők között, akik a fiatalokat – a tanulásból a munkába való átmenet legkülönbözőbb szempontjai tekintetében – támogatják, a foglalkoztatási szolgálatokat, az oktatási intézményeket, az ifjúsági munkát végzőket, a szociális szolgálatokat, a munkáltatókat és magukat a fiatalokat is beleértve.

A szorosabb helyi szintű együttműködés hasznos lehet a személyre szabott megközelítések kínálata terén, különösen a bonyolult élethelyzetben lévő, illetve a hagyományos módszerekkel nehezen elérhető fiatalok számára. A megújított keret szerepet játszhat a nem formális és az informális tanulás ifjúsági munka révén történő előmozdításában és elismerésében, valamint a transzverzális készségek elsajátításának eszközeként az ifjúsági szervezetekben való részvétel ösztönzésében is. Ezáltal a formális, a nem formális és az informális tanulás különböző formái közötti szinergiák erősítéséhez is hozzájárulhat.

A munkaerő-piaci helyzetnek és a munkanélküliségnek szociális hatásai is vannak. A 2012-es éves növekedési jelentés a jövedelmi szegénység, különösen a gyermekszegénység és a társadalmi kirekesztés veszélyének kitett emberek számának egyértelmű növekedéséről számol be, ami a legszélsőségesebb esetekben akut egészségügyi problémákkal és hajléktalansággal társul. A fiatalok egyre növekvő csoportját fenyegeti a társadalmi kirekesztettség kockázata.

A fiatalokat komoly mértékben fenyegeti a társadalmi kirekesztettség és a szegénység veszélye. Az Európa 2020 stratégia egyik kiemelt célja, hogy 2020-ra 20 millió fővel – vagyis 25 %-kal – csökkenjen az EU népességén belül a társadalmi kirekesztettség és a szegénység kockázatának kitettek aránya. A népesség többi csoportjához képest a fiatalokat nagyobb mértékben fenyegeti ez a veszély. 2009–2010-ben a veszélyeztetett fiatalok száma kimagaslóan magas volt a teljes népesség körében megállapított számhoz viszonyítva. A fiatalok jóléte is veszélyben van. Miközben a magas munkanélküliségi ráták következtében nőtt az alacsony jövedelmű családok és az aktív kereső nélküli háztartások száma, és a fiatalokat fenyegeti leginkább a szegénység és a társadalmi kirekesztettség, a válság hatással volt a fiatalok egészségi állapotára és jólétére is. A munkanélküliség, az elszegényedés, a nem megfelelő lakhatási körülmények és a családok felbomlása növeli a mentális egészséggel kapcsolatos problémák, például a depresszió, a túlzott alkoholfogyasztás és az öngyilkosság kockázatát. Mivel az egészségi állapotot és a jólétet hátrányosan befolyásoló tényezők az egész életet végigkísérhetik, különösen súlyos hatást gyakorolhatnak a fiatalokra.

A megújított keret szerepet játszhat abban, hogy minden fiatal részt vegyen a társadalom különböző aspektusaiban. Olyan kihívások sokaságával foglalkozik, amelyek a kirekesztettséghez, az elidegenedéshez, valamint a fiataloknak az önálló és felelősségteljes élet kialakítására irányuló erőfeszítéseihez kapcsolódnak. Helyénvaló, hogy a megújított keret az elkövetkező években fokozottan összpontosítson a fiatalok társadalmi befogadására, valamint egészségére és jólétére. Ennek érdekében egyre nagyobb hangsúlyt kell helyeznie a demokratikus és a társadalmi tevékenységekben való részvételre, és az ifjúsági munkára kell támaszkodnia a fiatalok életvezetési készségeinek, általános személyes fejlődésének és az őket körülvevő társadalomhoz tartozásuk tudatának fejlesztése terén.

Annak érdekében, hogy jobban reagáljanak a fent említett kihívásokra, a tagállamoknak és a Bizottságnak indokolt megvizsgálniuk, hogy milyen módon fejleszthető tovább a szakértelem és a legjobb gyakorlatok példáinak elérhetősége azokon a területeken, amelyeken a nyitott koordinációs módszert fel lehetne használni többletérték létrehozása céljából. Javasoljuk, hogy a fiatalok társadalmi befogadásának, egészségének és jólétének konkrét területeit vonják be ezen együttműködési forma körébe.

További lépések a megvalósítás terén

Az ágazatok közötti együttműködést a fiatalokat érintő valamennyi szakpolitikai területen tovább lehet tökéletesíteni. A tagállamoknak és a Bizottságnak törekedniük kell arra, hogy nemzeti és európai szinten továbbfejlesszék az ágazatközi együttműködést. További erőfeszítéseket kell tenni a tényeken alapuló ifjúságpolitika megerősítésére és a bevált gyakorlatok példáinak az egymástól való tanulás révén történő megosztására.

Az ifjúságpolitika keretében folytatni kell a párbeszédet a fiatalokkal, az előttük álló kihívások, valamint a döntéshozókkal és a támogatási szolgáltatásokat nyújtókkal szembeni elvárásaik maradéktalan megértése érdekében. A fiatalokkal folytatott strukturált párbeszédet tovább lehet fejleszteni a strukturált párbeszéd folyamatának és eredményének további értékelése révén, az európai ifjúsági hét ajánlásaira és ezen jelentés megállapításaira építve, a nemzeti munkacsoportok tagságának inkluzívabbá tételével, és annak biztosításával, hogy a döntéshozók nagyobb mértékben vegyék figyelembe a fiatalok ajánlásait.

A Bizottság ki fogja dolgozni a „Mozgásban az ifjúság kártya” kezdeményezést a fiatalok európai mobilitásának megkönnyítése érdekében. A Bizottság minden fiatalt – különösen a kevesebb lehetőséggel rendelkezőket – megpróbál majd elérni, és meg fogja könnyíteni a velük folytatott párbeszédet az Európai Ifjúsági Portál új interaktív eszközei révén. Az ifjúságpolitika is vizsgálni fogja a lehetséges intézkedéseket a foglalkoztatás, a foglalkoztathatóság és a befogadás kihívásaival megküzdeni próbáló fiatalok kreativitásának és innovációs képességeinek fejlesztése érdekében (54).

A Fiatalok lendületben program és az EU ifjúsággal kapcsolatos jövőbeli programjai különleges szerepet fognak játszani e kezdeményezések támogatásában.

6. KÖVETKEZTETÉSEK

A megújított keret első hároméves, a 2010–2012-es időszakot lefedő munkaciklusának végrehajtása bebizonyította, hogy a keret a Bizottság, a tagállamok és más érintett érdekelt felek számos tevékenységéhez biztosít tartós és rugalmas keretet. Az ágazatközi, átfogó perspektívájú megújított keretet érdeklődéssel fogadták, és nemcsak az uniós tagállamok, hanem az Unión kívüli országok is merítettek belőle.

A megújított keret eszköze a foglalkoztatást és a vállalkozási tevékenységet, az oktatást és képzést, valamint a társadalmi befogadást is magában foglaló tevékenységi területek közötti kapcsolatok kialakításának, aminek célja, hogy sokoldalú megoldásokat dolgozzanak ki a fiatalok támogatására. Ez helytállónak bizonyult például az ifjúsági munkanélküliség jelenlegi magas szintjének kezelését célzó válaszok keresése és a foglalkoztatásban, az oktatásban vagy a képzésben részt nem vevő, növekvő számú fiatal támogatása szempontjából. Az ifjúsági munka hozzájárult a fiatalok fejlődéséhez és minden cselekvési területen képes még több eredmény elérésére.

A fiatalok részvétele a demokratikus életben az ifjúságpolitika alapeleme. A fiatalokkal folytatott párbeszéd elmélyítése és körének kiszélesítése nemcsak az ifjúságpolitika minőségét és legitimitását, hanem az Unióval és a tagállamokkal szembeni elvárásokat is növeli. Az Uniónak minden tőle telhetőt meg kell tennie annak érdekében, hogy a fiatalokat bevonja az EU jövőjének alakításába, különösen a számukra – az egymást követő konzultációk és véleményfelmérések alapján – legfontosabb kérdések tekintetében. Ebben az összefüggésben az ifjúsági szervezetek és az ifjúsági munka kulcsszerepet játszik.

Az Európa 2020 stratégiához való további hozzájárulás érdekében a megújított keret második hároméves ciklusának (2013–2015) elsősorban azokkal a kihívásokkal kell foglalkoznia, amelyekkel a fiataloknak a válság következtében kell szembenézniük. A hangsúlyt továbbra is a foglakoztatásra és a vállalkozói tevékenységre, a munkához való hozzáférés növelésére, valamint a fiatalok innovatív és kreatív kapacitásának fejlesztésére kell fektetni. Egyre nagyobb mértékben kell összpontosítania a társadalmi befogadásra, az egészségre és a jólétre is.

A jelenlegi Fiatalok lendületben program hozzájárul a megújított keret céljainak eléréséhez. A fiatalokat célzó jövőbeli uniós programnak is hozzá kell majd járulnia ezen célok eléréséhez.

(1) HL C 311., 2011.12.19., 1. o.

(2) Az ifjúsági munka a fiatalok által, a fiatalokkal és a fiatalokért végzett társadalmi, kulturális, oktatási és politikai tevékenységek széles körét magában foglalja. A hivatásos vagy önkéntes ifjúságsegítők és ifjúsági vezetők által irányított, „iskolán kívüli” oktatást és szabadidős tevékenységeket takarja; a nem formális tanuláson és az önkéntes részvételen alapul.

(3) COM (2010) 477.

(4) COM (2010) 682.

(5) COM (2010) 758.

(6) HL C 326., 2010.12.3., 9. o.

(7) HL C 135., 2010.5.26., 2. o.

(8) COM (2011) 815.

(9) COM (2012) 299.

(10) COM (2011) 933.

(11) Görögország, Írország, Lettország, Litvánia, Olaszország, Portugália, Spanyolország és Szlovákia.

(12) COM(2012)173, SWD(2012)98, SWD(2012)99.

(13) HL C 137., 2010.5.27., 1. o.

(14) 11838/11.

(15) HL C 327., 2010.12.4., 1. o.

(16) A stratégia cselekvési területein zajló tevékenységeket részletesebben az e közleményt kísérő munkadokumentum írja le.

(17) HL C 119., 2009.5.28., 2. o.

(18) HL C 372., 2011.12.20., 1. o.; COM (2011) 567.

(19) Az Eurobarométer felmérése a munkáltatók készségekkel kapcsolatos elvárásairól.

(20) Lásd még az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciák keretét (HL L 394., 2006.12.30., 10. o.).

(21) COM (2012) 485, 2012.9.5.

(22) 13707/12 ADD 1, 14. o.

(23) HL C 137., 2010.5.27., 1. o.

(24) 13707/12 ADD 1, 27. o.

(25) HL C 164., 2011.6.2., 1. o.

(26) A vállalkozói készségek iskolai fejlesztése Európában, Európai Bizottság, 2012.

(27) HL C 319., 2008.12.13., 1. o.

(28) 13707/12 ADD 1, 57. o.

(29) 13707/12 ADD 1, 51. o.

(30) 13707/12 ADD 1, 45. o.

(31) 13707/12 ADD 1, 47. o.

(32) HL C 169., 2011.6.9., 1. o.

(33) Mozgásban az ifjúság – Elemző jelentések, a célcsoport életkora 15–30 év.

(34) http://europa.eu/youth.

(35) HL C 319., 2008.12.13., 8. o.

(36) 13707/12 ADD 1, 75. o.

(37) 13707/12 ADD 1, 69. o.

(38) A Tanács 2008. november 20-i ajánlása a fiatal önkéntesek európai mobilitásáról (HL C 319., 2008.12.13., 8. o.).

(39) HL C 287., 2007.11.29., 1. o.

(40) HL C 326., 2010.12.3., 2. o.; HL C 372., 2011.12.20., 19. o.; HL C 169., 2012.6.15., 1. o.

(41) Interarts, EACEA/2008/01.

(42) Sharm-el-Sheikh (2010), Odessza (2011), Tbiliszi (2012), Tunisz (2012).

(43) HL C 372., 2011.12.20., 10. o.

(44) 13707/12 ADD 1, 86. o.

(45) SEC (2011) 401.

(46) Tanulmányok az ifjúság kultúrához való hozzáféréséről (InterARTS, 2010) és a fiatalok részvételéről a demokratikus életben (London School of Economics, 2012).

(47) Az ifjúságot érintő területekre vonatkozó mutatók alkalmazásával kapcsolatos gyakorlatok értékelése. Zárójelentés az Európai Bizottság részére, Oktatási és Kulturális Főigazgatóság (Ecorys, 2011).

(48) Megszervezésére a spanyol elnökség alatt került sor.

(49) HL C 169., 2012.6.15., 1. o.

(50) Ez a négy nem EU-tagállam válaszolt a Bizottságnak az EU-tagjelölt és az EFTA-országokhoz intézett azon felhívására, hogy önkéntes alapon küldjék meg az ifjúságról szóló nemzeti jelentéseiket. Belgium három nyelvi közössége külön-külön tett eleget a kérésnek.

(51) A Bizottság 2012 vége előtt javaslatot szándékozik benyújtani az ifjúsági garanciák létrehozásának irányelveiről szóló tanácsi ajánlásra vonatkozóan.

(52) 130 000 vállalati gyakorlat 2012-ben más uniós országokban az egyetemi hallgatók és a szakközépiskolai tanulók számára.

(53) Lehetőség 10 000 fiatal számára az Európai Önkéntes Szolgálat révén.

(54) A Tanács következtetései a fiatalok kreativitásának és innovációs képességeinek előmozdításáról (HL C 169., 2012.6.15., 1. o.).