A Bizottság ezt a romániai fokozott felügyeleti látogatásról szóló jelentést az 1466/97/EK rendelet –11. cikkének (4) bekezdése alapján továbbítja a Tanácsnak. A látogatás alkalmával tett előzetes megállapításait a Bizottság az 1466/97/EK rendelet –11. cikkének (5) bekezdése alapján már korábban megküldte a román hatóságoknak észrevételezésre.

Románia – jelentős eltérési eljárás

Fokozott felügyeleti látogatás, 2018. április 10–11.

Jelentés

1. Bevezetés

A középtávú költségvetési céltól való 2016. évi jelentős eltérése miatt 2017 tavaszán jelentős eltérési eljárás (SDP-eljárás) indult Romániával szemben. A Bizottság 2017. május 22-én figyelmeztetésben részesítette Romániát, és javasolta, hogy a Tanács indítson jelentős eltérési eljárást. A jelentős eltérési eljárás keretében hozott, 2017. június 16-i ajánlásában (SDP-ajánlás) a Tanács arra kérte Romániát, hogy hozzon intézkedéseket annak biztosítására, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedése 2017-ben ne haladja meg a 3,3 %-ot. Ez a GDP 0,5 %-át kitevő éves strukturális kiigazításnak felel meg, amely megegyezik a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágában előírt minimum-erőfeszítéssel.

Mivel Románia nem hozott eredményes intézkedéseket, a Tanács 2017 decemberében kibocsátotta módosított SDP-ajánlását. A 2017. szeptemberi fokozott felügyeleti látogatás és a hatóságok által benyújtott jelentés alapján a Bizottság megállapította, hogy a hatóságok nem kívántak megfelelni az SDP-ajánlásnak, mivel erőfeszítéseik kizárólag az államháztartási hiány tekintetében a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték megsértésének elkerülésére irányultak. Ezért a Tanács 2017. december 5-én megállapította, hogy Románia nem hozott eredményes intézkedéseket, és kibocsátotta módosított ajánlását. A Tanács arra kérte Romániát, hogy hozzon intézkedéseket annak biztosítására, hogy a nettó elsődleges államháztartási kiadások nominális növekedése 2018-ban ne haladja meg a 3,3 %-ot, ami 2018-ban a GDP 0,8 %-át kitevő éves strukturális kiigazításnak felel meg. Ez a Bizottság 2017. őszi gazdasági előrejelzésében szereplő kiinduló állapothoz képest 2018-ban GDP-arányosan összesen 1,8 %-os mértékű strukturális javulást hozó intézkedések meghozatalát teszi szükségessé. Románia a hozott intézkedésekről április 20-án tett jelentést, az április 15-i határidő után. A jelentés Bizottság általi értékelését az európai szemeszter tavaszi csomagjának részeként közzéteszik.

A Bizottság előrejelzése szerint 2018-ban a szakpolitika változatlanságát feltételező szokásos forgatókönyv mellett valószínűleg nő az államháztartási és a strukturális hiány is. Az expanzív fiskális politika várhatóan a közeljövőben is folytatódik. A 2018. évi költségvetés a GDP 3 %-ának megfelelő államháztartási hiányt tűz ki célként, ami a növekvő kibocsátási rés mellett a strukturális hiány további növekedésére utal. A költségvetés ugyanakkor optimista makrogazdasági forgatókönyvre épül, és valószínűleg túlbecsüli az adóbevételeket. A Bizottság előrejelzése szerint 2018-ban az államháztartási hiány a szakpolitika változatlanságát feltételező szokásos forgatókönyv mellett a GDP 3,4 %-a lesz. A közszektorbeli béreket jelentősen emelte a 2017 nyarán hatályba lépett, egységes bértábla bevezetéséről szóló törvény. Az öregségi nyugdíjak továbbra is a rendes nyugdíjindexálási mechanizmuson felüli mértékben emelkednek. Emellett 2018 januárjától 16 %-ról 10 %-ra csökkent az egykulcsos személyi jövedelemadó mértéke. Másfelől viszont a társadalombiztosítási járulékok rendszerének átalakítása – a munkáltatókat, illetve a munkavállalókat terhelő mérték (22,75 % és 16,5 %) 2,25 %-ra, illetve 35 %-ra változott – részben visszafogja majd a közszektorbeli bruttó bérek 2018. évi emelésének fiskális költségeit. A 2018. évi költségvetés továbbá csökkenti a nyugdíjrendszer második pillérébe átutalt társadalombiztosítási járulékok arányát, ami kedvező hatást gyakorol az államháztartási bevételekre.

A Bizottság fokozott felügyeleti látogatása 2018. április 10–11-én zajlott le, vagyis a fent említett jelentés benyújtásának határideje előtt. A látogatásról szóló jelentés ezért nem veszi figyelembe a későbbiekben a jogszabályi követelményeknek megfelelően benyújtott jelentéseket. A látogatás jogalapja az 1466/97/EK rendelet –11. cikkének (2) bekezdése. A Bizottság küldöttjei Eugen Teodorovici pénzügyminiszterrel, Mugur Isărescu jegybankelnökkel és a román költségvetési tanács tagjaival találkoztak. A küldöttség célja az volt, hogy részletesen megismerje a hatóságok által tervezett költségvetési intézkedéseket, felhívja a figyelmet a költségvetési kockázatokra, és a Stabilitási és Növekedési Paktumnak való megfelelésre ösztönözzön.

2. A látogatás során tett megállapítások

A látogatás során kiderült, hogy a román hatóságok nem kívánnak megfelelni a jelentős eltérési eljárás keretében kibocsátott ajánlásnak. A pénzügyminisztérium és a kormány nevében Teodorovici miniszter megerősítette, hogy a cél 2018 tekintetében marad a GDP 3 %-át éppen el nem érő államháztartási hiány. A pozitív és növekvő kibocsátási réssel összefüggésben ez a mögöttes strukturális hiány romlását jelenti, ami ellentétes a Tanács ajánlásával. Teodorovici miniszter kifejtette, hogy őt kötik a kormányprogramban szereplő intézkedések, amelyeket a költségvetés teljeskörűen tükröz mind bevételi, mind kiadási szempontból. Kifejezte továbbá abbéli meggyőződését, hogy 2017-hez képest idén erőre fog kapni az uniós források felhasználása (ami viszont növelné a társfinanszírozási kötelezettségeket). Teodorovici miniszter hozzátette, hogy a GDP 3 %-ának megfelelő államháztartási deficithatár betartásához 2018-ban további intézkedésekre lesz szükség, amelyeket Románia a hozott intézkedésekről szóló jelentésben fog részletesebben meghatározni. Jelezte továbbá, hogy az említett intézkedések az adó- és a vámigazgatás működésének javítását célozzák, különösen egy új informatikai rendszer bevezetésével. A küldöttség hangsúlyozta, hogy a hozott intézkedésekről szóló, április 15-én esedékes jelentésnek részletes és számszerű információkat kell tartalmaznia a tervezett intézkedésekről. A küldöttség megjegyezte továbbá, hogy a pénzforgalmi szemléletű költségvetés végrehajtása a 2018. első negyedévi adatok alapján az előző év azonos időszakához képest romlott (a GDP-hez viszonyítva 2018. I. negyedévében 0,5 %-os volt a hiány, szemben a 2017. I. negyedévi 0,2 %-os többlettel). Teodorovici miniszter szerint a hiány alakulása megfelel az előrejelzéseknek, és főként a védelmi ágazat egyszeri kiadásainak tudható be. Teodorovici miniszter végül arról tájékoztatott, hogy fel fog lépni az állami költségvetés késedelmes (rendszerint decemberig elhúzódó) elfogadását eredményező gyakorlattal szemben, és megpróbálja elérni a 2019. évi költségvetés korábbi elfogadását.

A kormány a második nyugdíjpillért bevezető 2008. évi nyugdíjreform további visszafordítását is fontolgatja. A hatóságok a 2018. évi költségvetéssel összefüggésben már csökkentették a második nyugdíjpillérbe átutalandó társadalombiztosítási járulékok arányát. A nyilvános közlemények alapján a kormány választhatóvá kívánja tenni a második pillérbe való befizetéseket, és az erről szóló döntést az érdekeltekkel való konzultációt követően, 2018 június végén kívánja meghozni. Az említett befizetések évente mintegy 7 milliárd RON-t tesznek ki (mintegy 1,5 milliárd EUR, a GDP 0,8 %-a). Ez az intézkedés rövid távon csökkentené a költségvetési hiányt, mivel a második nyugdíjpillért az ESA az államháztartáson kívülre sorolja. E költségvetési haszon azonban hosszú távon elpárologna, mivel a második pillértől elvont társadalombiztosítási járulékok az öregségi nyugdíjak jövőbeni fizetésére vonatkozó kötelezettséget vonnak maguk után. A reform visszafordítása a nyugdíjrendszer fenntarthatóságát és a tőkepiacok fejlődését is veszélyeztetheti. A második nyugdíjpillér választhatóvá tétele megfosztaná Romániát attól a lehetőségtől, hogy alkalmazza a Stabilitási és Növekedési Paktum rendszerszintű nyugdíjreformokkal kapcsolatos rendelkezését.

A Román Nemzeti Bank aggályait fejezte ki az expanzív, prociklikus költségvetési politikának a jelenlegi szakpolitikai kombinációra gyakorolt hatásával kapcsolatban. Románia gazdasága erős konjunkturális szakaszban tart, az ország költségvetési irányvonala azonban fokozottan expanzív. Románia költségvetési politikája önmagában véve óvatlannak tűnik, és erősen befolyásolja a monetáris politikát. A Román Nemzeti Bank előrejelzései szerint a szakpolitika változatlanságát feltételező forgatókönyv mellett az államháztartási hiány 2018-ban meg fogja haladni a GDP 3 %-át. A központi bank hangsúlyozta, hogy Romániában tisztában vannak a GDP 3 %-ának megfelelő államháztartási deficithatár jelentőségével, de a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ága nem közismert. A bevételi oldalon lehetőség van költségvetési intézkedésekre, mivel a középtávú költségvetési céltól való eltérést a közvetett adók csökkentése okozta, az adókulcsok alacsonyak, és magas az adókikerülés szintje.

A költségvetési tanács osztotta a Bizottság költségvetési kilátásokkal kapcsolatos aggályait. A költségvetési tanács szerint 2018-ban jelentősen nőni fog a strukturális hiány, és kiegyenlítő fiskális intézkedések hiányában az államháztartási hiány várhatóan túl fogja lépni a GDP 3 %-ában meghatározott küszöböt. A közberuházások szintjének csökkentésére 2018-ban csak korlátozottan adódik lehetőség, mivel az már 2017-ben is történelmi mélyponton állt, és az uniós források felhasználásának 2018. évi erősödésével a társfinanszírozási kötelezettségek is emelkednek.





STATISZTIKAI MELLÉKLET