2015 márciusában a harmadik katasztrófakockázat-csökkentési világkonferencián az ENSZ tagállamai elfogadták a 2015–2030-as időszakra szóló sendai katasztrófakockázat-csökkentési keretet, amelyet ezt követően az ENSZ Közgyűlése is szentesített. A 2015-tel zárult időszak utáni első fejlesztési megállapodásként a sendai keret jelent alapot a katasztrófakockázatokat megfelelően figyelembe vevő és reziliens fenntartható fejlesztési menetrendhez.

A magánszektor is lényeges szereplő a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend sikeres végrehajtása szempontjából. A Bizottság 2014 óta foglalkozik a magánszektor fejlesztésbe történő bevonásával, amit „A magánszektor meghatározóbb szerepéről, a fejlődő országok inkluzív és fenntartható növekedésének elérése érdekében” című közlemény végrehajtása útján mozdít elő.

Az ODA szerepe továbbra is fontos lesz, és az EU 2015 májusában ambiciózus kollektív kötelezettségvállalást tett, mely szerint a 2030-ig tartó menetrend időkeretén belül el fogja érni az ENSZ ODA-célszámát, amely a bruttó nemzeti jövedelem (GNI) 0,7 %-ának felel meg. Ezen belül konkrét vállalás, hogy rövid távon a GNI 0,15–0,20 %-át biztosítják a legkevésbé fejlett országok (LDC) számára, ami a 2030-ig tartó menetrend időkeretén belül el fogja érni a 0,20 %-ot. Az ODA azonban csak kis részét teszi ki a fejlesztésfinanszírozásnak. Az új addisz-abebai cselekvési programnak megfelelően az EU tevékenysége túlmutat majd az ODA-n, és segíteni fogja a segélyek, a beruházás, a kereskedelem, a hazai erőforrások mozgósítása és a jó szakpolitikák egymásra találását.

A csúcstalálkozót megelőzően az Egyesült Nemzetek (ENSZ) 2015. júliusi harmadik fejlesztésfinanszírozási konferenciáján Addisz-Abebában megállapodás született a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend végrehajtási eszközeinek átfogó csomagjáról. Az addisz-abebai cselekvési program új fenntartható fejlődési modellt dolgozott ki, melynek középpontjában a jó kormányzás áll, és a következőkre helyezi a hangsúlyt: felelősséget mindenkinek, a hazai fellépések elsőbbsége – az erőforrások mozgósítása terén is, a támogató intézkedések fontossága, a magánszektor szerepe, valamint a szakpolitikák koherenciája melletti elkötelezettség.

A szeptemberi ENSZ-csúcstalálkozó egy hosszas, inkluzív kormányközi tárgyalási folyamat kiteljesedése volt, mely folyamatban az EU vezető szerepet játszott. A globális partnerségről szóló bizottsági közlemény és az azt követő tanácsi következtetések mutatták be az EU konstruktív elkötelezettségét.

2015. szeptember 25–27-én New Yorkban találkozott a nemzetközi közösség, hogy elfogadja a fenntartható fejlődés és a szegénység felszámolásának bátor és átalakító erejű új jövőképét: „Alakítsuk át világunkat: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” , mely magában foglalja a 17 új fenntartható fejlesztési célt.

A fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia megvalósításán keresztül az EU figyelembe veszi a fejlesztési célkitűzéseket valamennyi olyan szakpolitikájában, amely hatással járhat a fejlődő országokra. 2015-ben a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciáról szóló, a Bizottság által közzétett ötödik jelentés az EU és a tagállamok szintjén is kiemelte a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia területén elért eredményeket és a még megoldandó kihívásokat.

2015 során is folytatódott az ember okozta és természeti katasztrófák súlyosbodásának trendje világszerte. Az Európai Bizottság több mint 1,4 milliárd EUR értékben nyújtott segítséget a bajbajutottaknak, amely a világ több mint 80 országában több mint 120 millió személynek biztosított élelmet, menedéket, egészségügyi ellátást és ivóvizet foglalt magában.

2015 folyamán is az EU és a tagállamok nyújtották a legtöbb fejlesztésfinanszírozást a világon, előmozdítva ezzel a béke, a biztonság, a fenntartható fejlődés, a szegénységcsökkentés, valamint az emberi jogok alapvető európai értékeit az egész világon, és kezelték ezáltal számos válság kiváltó okait. Egyedül az Európai Bizottság több mint 10,3 milliárd EUR hivatalos fejlesztési támogatást (ODA) fizetett ki 2015-ben. Az év folyamán megkezdte teljes körű működését a 11. Európai Fejlesztési Alap (EFA), amely 30,5 milliárd euróval gazdálkodik a 2014–2020 közötti időszakban.

Az év során az EU továbbra is vezető szerepet játszott a válságok kezelését és a támogatásnyújtást célzó nemzetközi erőfeszítésekben, nevezetesen Ukrajnában, Szíriában, Irakban és Líbiában. Az EU nemzetközi partnereivel együttműködve fáradhatatlanul igyekezett megfékezni a Dáis tevékenységét.

A migrációnak a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendbe foglalásával elismerésre került a fejlesztés és a migráció közötti erős kapcsolat. A 2030-ig tartó menetrend a kényszerű lakóhelyelhagyást is olyan fontos tényezőként azonosítja, amely a közelmúlt fejlesztési előrelépéseinek visszafordításával fenyeget.

A 2015 decemberében megrendezett párizsi éghajlat-változási konferencián (COP21) 195 ország fogadta el az eddig egyedülálló egyetemes, jogilag kötelező, globális éghajlat-változási egyezményt, amely minden országra kiterjed. A Párizsi Megállapodás globális cselekvési tervet fogalmaz meg a veszélyes éghajlatváltozás elkerülésére, melynek célja, hogy 2 °C-on belül tartsa a globális felmelegedést. Az EU e nemzetközi erőfeszítések élén járt és a jelentősebb gazdaságok közül elsőként nyújtotta be szándékait az új megállapodáshoz való hozzájárulásáról 2015 márciusában.

Az uniós tagság kézzelfogható kilátása továbbra is az átalakulás hajtóerejét, valamint a biztonság zálogát jelenti Délkelet-Európában. 2015. november 10-én a Bizottság előterjesztette az uniós bővítési politikával kapcsolatos középtávú, azaz a jelenlegi Bizottság megbízatásának időtartamát lefedő stratégiáját. A stratégia egyértelmű útmutatást nyújt, valamint olyan keretet és eszközöket határoz meg, amelyek segíteni kívánják az érintett tagállamokat a csatlakozási folyamat alapvető kérdéseinek és követelményeinek kezelésében.

Az európai és afrikai állam- és kormányfők 2015. novemberi valettai csúcstalálkozója azirányba tett erőfeszítéseket, hogy erősödjön az együttműködés, továbbá kiegyensúlyozott megközelítéssel, valamint a származási, a tranzit- és a fogadó országokkal szoros partnerségben kezelhessék a migráció és mobilitás jelentette kihívásokat és lehetőségeket.

Az afrikai stabilitással és az irreguláris migráció okainak kezelésével foglalkozó szükséghelyzeti alapot (1,8 milliárd EUR) a valettai csúcstalálkozó indította útjára. A szükséghelyzeti alap rugalmas módon egészíti ki a régióval fennálló uniós együttműködést és célja, hogy három földrajzi ablakon át (Száhel-övezet/Csád-tó, Afrika szarva és Észak-Afrika) támogassa a valettai kötelezettségvállalások hatékony végrehajtását.

2015-ben intenzívebbé váltak a folytatódó szíriai konfliktus által kiváltott menekültválság legnagyobb terhét viselő országoknak nyújtott támogatásra irányuló erőfeszítések, különösen a szíriai válság kezelésére szolgáló uniós regionális alap fokozott támogatásán, valamint Libanonnal és Jordániával célzott együttműködési megállapodások (paktumok) kidolgozásán keresztül. Jelenleg elsősorban ez az alap az egyik olyan legfontosabb uniós eszköz, amelyet a kényszerű lakóhelyelhagyás miatt a régióban kialakult válság kezelésére használnak fel.

Az uniós regionális alap minden más nemzetközi donor előtt is nyitva áll. Az alapító határozat módosítása tisztázta, hogy a regionális válság miatt menekülve Irakon belül lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek szintén kedvezményezettjei az alapnak, továbbá a módosítás nagyobb rugalmasságot biztosít a Szíria szomszédságán túli érintett országok támogatásához. A kiterjesztés magában foglalja azt is, hogy nyugat-balkáni nem uniós országok is támogathatók.

Ezen kívül a 2015. november 29-i EU–Törökország csúcstalálkozón közös nyilatkozatot fogadtak el, mely jelentős finanszírozás mozgósítását tervezi Törökország számára a szíriai menekültek befogadására tett jelentős erőfeszítéseinek támogatása céljából. Ehhez kapcsolódva az Európai Bizottság létrehozta a törökországi menekülteket támogató eszközt, hogy azon keresztül koordinálja az EU költségvetéséből és a tagállamok hozzájárulásaiból származó 3 milliárd EUR mozgósítását.

Uniós fellépések: Szíria „A gyors helyreállítás útjának kialakítása az oktatáson keresztül Szíriában” elnevezésű projekt eredményeképpen például kétmillió gyermeknek javult az oktatásban való részvétele mintegy 3000 iskolában Szíria hat tartományában a 2013/14 és a 2014/15-ös tanévben. 180 iskolában orvosi képzést és pszicho-szociális támogatást nyújtottak; 100 iskolát felújítottak és 200 000 gyermeknek volt lehetősége önálló tanulási programban részt venni. 1500 tanár kapott képzést a sajátos nevelési igényű gyermekekkel végzett munkához.

Migráció és mobilitás

2015. május 13-án az Európai Bizottság elfogadta az európai migrációs stratégiát, mely lefekteti a területre vonatkozó legfontosabb elveket és tevékenységeket a 2015–2020-as időszakra. A Juncker elnök vezette Bizottság tíz politikai prioritásának egyikeként e stratégia ambiciózus és átfogó tervet kínál a migráció jelenlegi és hosszú távú jobb kezelésére. A stratégia négy pillérét az erős közös menekültügyi politika, az embercsempészet elleni küzdelem és az illegális migráció megelőzése, a külső határok igazgatása, valamint a legális migrációra vonatkozó új politika alkotja.

A migráció alapvető kérdés az EU-nak a közeli, különösen a keleti és a déli szomszédaival fenntartott viszonya szempontjából, melyek közül többen vagy a migráció forrásai, vagy pedig tranzitországok. Ezeken az országokon belül jelentős uniós segítség koncentrálódik a migráció szabályozására, a stabilitás előmozdítására és a migráció alapvető okainak kezelésére, mely célok megvalósítására a kiszolgáltatott helyzetben lévő lakosság rezilienciájának kiépítése, gazdaságfejlesztés és a jobb kormányzás támogatása útján törekednek.

Az afrikai partnerországokkal folytatott migrációs párbeszédet megerősítették és elmélyítették a rabati és kartúmi migrációs folyamat keretében, valamint az Afrika–EU migrációs és mobilitási párbeszéd útján.

Fejlesztés, béke és biztonság

A fenntartható fejlődés nem valósulhat meg béke és biztonság nélkül, és nem lehet fenntartható béke fejlődés nélkül. A biztonság és a fejlesztés kezeléséhez valamennyi uniós eszközt be kell vetni, és e cél fontos részét képezi az EU átfogó megközelítésének.

2015 folyamán az EU közös közleményt dolgozott ki a biztonsági ágazat reformjának támogatását szolgáló uniós stratégiai keretről, amely koherens szakpolitikát biztosít az olyan rövid és középtávú tevékenységek szinergikus megközelítéséhez, mint például a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) missziói és a hosszú távú uniós fejlesztési tevékenységek a biztonság terén.

A „Kapacitásépítés a biztonság és a fejlesztés támogatása érdekében” című közös közleményt 2015-ben fogadták el . Rövid távon konkrét kísérleti projekteket mozdítanak előre. Hosszabb távon szakpolitikai kereteket és finanszírozási megállapodásokat dolgoznak ki az összes érintett szereplőt célozva (civileket és katonákat egyaránt).

2015 végéig az EU-nak 18 civil és katonai KBVP-misszója és -művelete folyt, melyek közül két katonai műveletet 2015-ben kezdtek meg: az EUNAVFOR MED Sophia művelet a Földközi-tenger déli-középső részén működő embercsempész és emberkereskedő hálózatok felszámolásához nyújt segítséget, míg az EUMAM CAR elsősorban a Közép-afrikai Köztársaság hatóságainak nyújt katonai tanácsadást és támogatást.

2015-ben az EU folytatta a konfliktusmegelőzésbe és a korai előrejelző rendszerekbe irányuló beruházásokat és a kapcsolódó kapacitások fejlesztését, ami jelentősen költséghatékonyabb, mint a válságok utáni beavatkozás.

A fejlesztés európai éve

„A mi világunk, a mi méltóságunk, a mi jövőnk” mottóval megrendezett 2015-ös fejlesztés európai éve időszerű és sikeres kampány lett. Ez volt az első olyan európai év, amelyet a külkapcsolatok valamely témájának szenteltek, és fontos globális döntések idejére esett.

A fejlesztés európai évének köszönhetően az uniós polgárok jobban megérthették, hogy az EU segítségnyújtása milyen módon alakítja át emberek és közösségek életét világszerte. Uniószerte összesen 3828 fejlesztés európai évéhez kapcsolódó eseményre került sor, melyeken több mint 1,9 millió ember vett részt.