P6_TA(2005)0053

A Bizottság 2005-ös jogalkotási és munkaprogramja

Az Európai Parlament állásfoglalása a Bizottság 2005-ös jogalkotási és munkaprogramjáról

Az Európai Parlament,

- tekintettel a Barroso-Bizottság stratégiai politikai irányvonalairól szóló, 2004. december 16-i állásfoglalására [1],

- tekintettel az Európai Parlament és a Tanács közötti kapcsolatról szóló, a Parlament Elnökök Értekezlete által 2000. június 29-én jóváhagyott aktuális keretmegállapodásra,

- tekintettel a Bizottság 2005-ös jogalkotási és munkaprogramjára vonatkozó közleményére (COM(2005)0015) és a Bizottság elnöke, Barroso úr által a Parlamentnek 2005. január 26-án a Bizottság jogalkotási programjáról tett kötelezettségvállalására,

- tekintettel eljárási szabályzata 33. cikkére és 103. cikkének (4) bekezdésére,

A. mivel az éves jogalkotási program az európai intézmények zavartalan működésének elengedhetetlen eszköze, és mivel a többéves stratégiai program bevezetése nagyobb hangsúlyt fog helyezni az Unió politikai célkitűzéseinek meghatározására,

B. mivel az Unió intézményei közötti szorosabb együttműködés és az Európai Tanács azon megnövekedett képessége, hogy hitelesebb politikai vezetést biztosítson az Unió ügyeiben, előfeltételei annak, hogy az EU sikeresen lássa el feladatait,

C. mivel a Bizottság a lehető legkiemeltebben kezeli, hogy Európa jóléte növekedjen a jobb versenyképesség, az európai gazdaság modernizációja és a strukturális reform révén, valamint kiáll azon álláspont mellett, miszerint a tudásba és az emberi tőkébe történő több beruházás a mozgatórugója a fenntartható növekedésnek, munkahelyteremtésnek és jólétnek, és ezáltal alapvető előfeltétele is annak, hogy Európa sikeresen teljesítse az ambiciózus környezeti és társadalmi célokat,

D. mivel a gazdasági növekedés, munkahelyteremtés és társadalmi igazságosság nem valósulhat meg, ha az Unió nem erősíti meg az integrációt, és nem javít jogalkotási, szabályozó és igazgatási teljesítményén,

E. figyelembe véve, hogy a Bizottság alapvető fontosságot tulajdonít az európai polgárok biztonsága növelésének a terrorizmus elleni küzdelemre és a szervezett bűnözésre irányuló erőfeszítések megerősítése, valamint azáltal, hogy hangsúlyozza a menekültüggyel és a bevándorlással kapcsolatos közös megközelítés szükségességét és a külső határok jobb felügyeletét,

F. mivel a Bizottság erőteljesen hangsúlyozza az európai polgárok életminőségének javítását, valamint tisztább környezet és egy egészségesebb európai jövő megvalósítását,

G. mivel a kibővített Unió célja, hogy erősebb vezetői szerepet töltsön be a világban, és hogy nagyobb felelőssége legyen globális szinten azáltal, hogy az EU hatalmát a stabilitás megteremtésére, illetve a demokrácia és az emberi jogok elősegítésére használja, különös tekintettel a szomszédos országokra, miközben főként Afrikában ösztönzi a fejlődést és világszerte kiterjeszti a szabadkereskedelmet,

H. figyelembe véve általában a két- és többoldalú kapcsolatok fellendítése és különösen egy hiteles és megújult "transzatlanti partnerség" alapvető fontosságát,

I. mivel az Uniónak a szociális, gazdasági és politikai törekvéseinek volumenéhez mért pénzügyi forrásokra van szüksége,

Versenyképesebb és egységesebb Európa

1. üdvözli a lisszaboni stratégia végrehajtásának, mint az Európai Unióban megvalósuló versenyképesség elősegítése eszközének alapvető fontosságát, és támogatja az ezen közleményekben és a lisszaboni folyamat középtávú felülvizsgálatában egyaránt előirányzott intézkedéseket, amelyek célja, hogy megpróbálják biztosítani, hogy a folyamat kevesebb és olyan jellegű célkitűzésekre irányuljon, amelyek jobban kiegészítik az előzőeket, valamint pontos ütemtervet kövessen a következő öt év során céljai megvalósításában;

2. felkéri a Bizottságot, hogy korábbi kérelemének megfelelően fogadja el ugyanazt az ütemtervet az EU fenntartható fejlesztési stratégiájának felülvizsgálatára, mivel úgy véli, hogy a környezeti politika egy gazdasági lehetőség, különös tekintettel az ipari innovációra gyakorolt hatásaira;

3. hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a tagállamok a lisszaboni intézkedéseket a szubszidiaritás elvével összhangban, az uniós szintű intézkedésekkel párhuzamosan hajtsák végre;

4. ragaszkodik ahhoz, hogy valamennyi új jogalkotási kezdeményezést szigorú hatásvizsgálatok kísérjenek a finanszírozás, a szabályozás és a környezet terén;

Egységes piac

5. ismételten hangot ad azon álláspontjának, hogy az EU versenyképességre vonatkozó napirendjén kiemelt helyet kell elfoglalnia azon konkrét további intézkedéseknek, amelyek az egységes piac véglegesítésére vonatkoznak, nevezetesen az energia, a szállítás, a távközlés, valamint a pénzügyi és egyéb szolgáltatások terén;

6. felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a szoftverszabadalmi irányelvre irányuló javaslatát összefüggésben a Parlament Jogi Ügyek Bizottságának 2005. február 2-i és az Elnökök Értekezletének 2005. február 17-i határozataival, és terjessze elő az általános szabadalmak integrált rendszerére irányuló jogalkotási javaslatait;

7. elvárja, hogy a Bizottság az elkövetkezendő hónapokban lépjen fel azon tagállamok ellen, amelyek elmulasztották végrehajtani a különösen az energia és távközlési ágazatok piacának liberalizációját szolgáló EU jogszabályokat;

Pénzügyi szolgáltatások

8. támogatja különösen az előírt irányelvek elfogadását a pénzügyi szolgáltatások területén és ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottságnak a már folyamatban lévő intézkedések jóváhagyásának biztosítására kell koncentrálnia, és tartózkodnia kell új javaslatok előterjesztésétől, kivéve, ha azok kellően alátámasztottak, és kiértékeltek;

9. sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítsa, hogy a Lámfalussy folyamat minden szinten hatékonyan működjön; ajánlást tesz arra nézve, hogy nagyobb politikai figyelmet szenteljenek a pénzügyi szolgáltatások területén a meglévő jogszabályok végrehajtásának és alkalmazásának;

Vállalatirányítás és szerződések joga

10. üdvözli az üzleti környezetnek a vállalkozások és a vállalatirányítás tekintetében történő fejlesztésére vonatkozó kötelezettségvállalást, amelynek célja, hogy javítsa a gazdaság hatékonyságát és versenyképességét, illetve, hogy erősítse meg a részvényesek jogait és a harmadik személyek védelmét; olyan kezdeményezésekre hív fel, amelyek a polgári és kereskedelmi jog összekapcsolására irányulnak;

11. hangsúlyozza a szerződések joga területén a következetesség növelését; felhívja a Bizottságot, hogy folytassa a különböző szerződésjogi eszközök közötti nagyobb koherenciára irányuló erőfeszítéseket, többek között közös referenciakeret elfogadása révén; felhívja a Bizottságot, hogy a Parlamentet teljes mértékben vonja be ezen tevékenységekbe;

Kutatás és fejlesztés

12. üdvözli az Unió K+F erőfeszítései megerősítésének tulajdonított kiemelt elsőbbséget, különösen egy európai kutatási tanács létrehozása révén, és üdvözli továbbá a hetedik kutatási keretprogram fontosságát, amely a tudásalapú gazdaság kifejlesztésének lisszaboni céljához járul hozzá; ezen összefüggésben sürgeti a Bizottságot, hogy az alapvető és innovatív kutatásra vonatkozó konkrét támogatás nyújtására javaslatot terjesszen elő, amely olyan konkrét újításokra koncentrál, mint pl. a hidrogéncellák, a napenergia, biotechnológia, űrkutatási technológia és környezetkímélőbb gépkocsik - valamint megkettőzi a pénzügyi támogatást (az EU-25-ök GDP-jének arányában a hatodik program szerinti EU-15-ökéhez viszonyítva);

Versenypolitika

13. úgy véli, hogy egy erős versenypolitika és annak eredményes végrehajtásának szabályai rendkívül fontosak a versenyképesség javítása érdekében; sürgeti a Bizottságot, hogy ezért biztosítsa, hogy a tagállamoktól független megfelelő forrásokkal ellátott és erős versenypolitikát tartson fenn az elkövetkezendő években; üdvözli a Bizottság azon lendületét, amely számos ágazatban a versenyt elősegítő gyakorlatok előmozdítására irányul, miközben az EU versenyszabályainak magánszemélyek általi kikényszerítését elősegítő folyamatot kezdeményez a jogsértésekből eredő károk peres úton történő érvényesítésének megkönynyítése révén;

14. támogatja a Bizottság azon átfogó politikai célját, amely kevesebb, célzottabb állami támogatás biztosítására irányul, valamint az állami támogatási politika jövőjének szélesebb körben történő megvitatására irányuló szándékát, hangsúlyozza azonban, hogy nem állhat fenn diszkrimináció a tagállamok között az ilyen politika alkalmazása során, és hogy a tisztán statisztikai hatásoknak tulajdonítható változásokat méltányosan kell kezelni;

Stabilitási és növekedési egyezmény

15. felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa, hogy az eredményes pénzgazdálkodás garantálása érdekében minden javasolt reformban a stabilitási és növekedési egyezmény alapvető struktúráját tartsák fenn, különösen a meglévő háromszázalékos deficitre való hivatkozás vonatkozásában, és hogy nagyobb figyelmet fordítsanak a tagállamok államadósságának helyzetére, illetve a nemzeti gazdasági teljesítmény és előrejelzés jobb figyelemmel kísérésére, miközben valamennyi rugalmasságot engednek az alacsony adósságaránnyal bíró országoknak súlyos recesszió idején, feltéve, hogy az növekedési fázisokban helyes magatartásra ösztönöz, és megerősíti az általános strukturális reformot,

16. úgy ítéli meg, hogy a befektetéseknek főszerepet kell játszaniuk Európa modernizálásában, és megállapodásra kellene jutni egy, az állami és magánbefektetések növelése érdekében teendő közös lépésről, úgy, hogy a hangsúly a lisszaboni stratégia céljainak eléréséhez leginkább hozzájáruló olyan befektetési formákon legyen, mint a kutatás és innováció, új infrastruktúrák, tudásalapú gazdaság, oktatás és képzés, magas színvonalú szociális és közszolgáltatás és európai iparpolitikai beruházások, különösen az olyan dinamikus és új területeken, mint a nanotechnológia és biotechnológia;

Kohéziós politika

17. erőteljesen hangsúlyozza a kohéziós politika saját jogán vett fontosságát, nem csak a szerződések alapvető elveként és az EU szolidaritás elemeként, hanem a lisszaboni célkitűzések eléréséhez szükséges kiegészítő eszközként is; különösen úgy véli, hogy a TEN-ekbe (transzeurópai hálózatokba), az információs társadalomba, humán erőforrásokba, technológiába, innovációba és a KKV-k fejlesztésébe történő beruházás javítja a versenyképességet, lehetővé teszi a munkahelyteremtést, és ezáltal az egész EU-ban hozzájárul a gazdasági és társadalmi kohézióhoz;

18. üdvözli a Bizottság kohéziós politikára vonatkozó stratégiai iránymutatásainak előterjesztésére irányuló szándékát, és felhívja, hogy ennek teljesítése során alkalmazza a Parlamentnek a döntéshozatali folyamatban való teljes körű részvételéről szóló jogi rendelkezést; hasonlóképpen üdvözli a 2007-13-ra vonatkozó kohéziós politikai programok megfelelő időpontban a Bizottság által történő előterjesztését, annak hangsúlyozása mellett, hogy a különböző kohéziós programok időben történő beindítása most ezen szabályoknak a Tanácsban történő gyors elfogadásától függ;

Transzeurópai hálózatok

19. támogatja a Bizottságot a tagállam meggyőzésére irányuló azon erőfeszítéseiben, hogy az egységes piac befejezése, a kibővített EU-n belüli hatékonyabb kapcsolatok kohéziójának és megteremtésének elősegítése érdekében a TEN prioritást élvező projektjeit mind az EU-költségvetés, - és ha lehetséges - mind a közés magánszféra partnerségének támogatásával kell megtervezni és finanszírozni, illetve hogy a lehető leghamarabb kell őket megvalósítani; úgy véli, hogy párhuzamosan teljes mértékben ki kell használni az Európai Beruházási Bankot (EIB) és a strukturált finanszírozási eszközt (SFF);

Európa életminőségének javítása

Környezet

20. rámutat, hogy mind az EU biodiverzitási tervének, mind pedig a természeti erőforrások fenntartható használata stratégiájának eredményes végrehajtása megfelelő pénzügyi erőforrásokat követel meg, beleértve a Natura 2000 hálózatot;

21. felhívja a Bizottságot, hogy működjön együtt a Parlamenttel abból a célból, hogy kiegyensúlyozott megoldást találjon a vegyi anyagok nyilvántartása, értékelése, engedélyezése és korlátozása (REACH) kapcsán működőképes keret meghatározására, amely a minimumra csökkentené a versenyképességre gyakorolt hatást, miközben a környezetet is védi és a prioritási politikán, kockázatfelmérésen, az "egy anyag, egy nyilvántartás" elvén, illetve az állatkísérletek megszüntetésén alapul; üdvözli a Bizottság REACH javaslata irányában, valamint a rendes együttdöntési eljárás követése kapcsán vállalt kötelezettségét, miszerint javaslatának módosítását megelőzően bevárja a Parlament első olvasatát;

22. kéri a Bizottságot, hogy 2005 júliusa előtt terjessze elő a hulladékra vonatkozó keretjogalkotási javaslatát, amelynek célja a hulladékgazdálkodás koherenciájának javítása, különösen az Európai Bíróság esetjogának figyelembe vétele mellett;

23. úgy véli, hogy aktualizálni kell az állatok egészségére és jóllétére vonatkozó szabályokat az új tudományos fejlesztések tükrözése érdekében;

Fenntartható és innovatív energiaforrások

24. ragaszkodik annak szükségességéhez, hogy csökkenteni kell a fosszilis tüzelőanyagokra való ráutaltságot megújuló és innovatív energiaforrások egyvelegével, úgy mint pl. hidrogén, realista nukleáris politika és fogyasztáscsökkentés;

Mezőgazdaság, halászat, vidékfejlesztés és idegenforgalom

25. üdvözli a Bizottságnak a KAP folyamatban lévő reformja iránti elkötelezettségét; kéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy a KAP-reformok végrehajtása 2005-ben ne vezessen a mezőgazdasági termelők közötti verseny torzulásához a tagállamokban, és hogy határozottan vegyék elejét a KAP nemzeti keretekbe való visszaterelésének;

26. megismétli azon meggyőződését, hogy a Bizottság bio-élelmiszerekre és biogazdálkodásra vonatkozó cselekvési terve - a fenntartható gazdálkodás kereteinek és a hagyományosabb gazdálkodási módszerek életképes alternatívájának biztosítása révén - döntő eleme a vidékfejlesztési politikának, és mint olyan kiemelten kezelendő az EU vidékfejlesztési stratégiai elképzeléseiben;

27. felhívja a Bizottságot, hogy teljes mértékben vegye figyelembe a Parlament álláspontját a cukorrendszernek az Európai Unióban zajló cukortermelés fenntartása érdekében történő reformjára vonatkozó jogalkotási javaslatai - amely javaslatok a reform a fejlődő országokban lévő kereskedelmi partnerekre gyakorolt hatásainak csökkentésére is figyelmet fordítanak - készítése során; elvárja a Bizottságtól, hogy haladéktalanul és részletesen tájékoztassa a Parlamentet arról, hogy a WTO-munkacsoport áprilisra várható döntése hogyan fogja befolyásolni a reformjavaslatokat;

28. sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy figyelemmel az Európa számos régiója gazdasága számára alapvető jelentőségű halászatra, észrevehető a hiánya a közös halászati politikára vonatkozó javaslatoknak az éves jogalkotási és munkaprogramban; megállapítja, hogy számos ügy - pl. a halászati megállapodások megújítása, a közösségi halászat irányításának technikai intézkedései és a biológiai kockázatnak kitett fajok halászatának új helyreállítási tervei - még mindig függőben van;

29. elvárja a Bizottságtól, hogy folytassa tovább a közös halászati politika reformjának folyamatát, méghozzá olyan módon, amely biztosítja ennek a reformnak az időben történő, teljes és sikeres végrehajtását;

30. sajnálatosnak tartja, hogy nincsenek az idegenforgalomra vonatkozó bizottsági kezdeményezésre javaslatok; sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja meg e fontos munkahelyteremtő ágazat támogatását szolgáló kiegészítő intézkedések előterjesztését;

Demográfiai tendenciák

31. üdvözli az EU demográfiai tendenciáiról szóló zöld könyv kilátásba helyezését, amely zöld könyvet olyan konkrét intézkedések fognak követni, amelyek összefüggő egészként konkrét iránymutatásokat kellene, hogy adjanak az öregedő népességhez kapcsolódó sokrétű kihívásoknak való megfeleléshez; arra számít, hogy a zöld könyv módozatokat javasol az idősek lehető legmagasabb életszínvonalának biztosítására, mindamellett, hogy biztosítja a fenntartható nyugdíjakat és egészségügyi rendszert, figyelemmel a hosszú távú egészségügyi költségekre; hangsúlyozza az életkorhoz kötődő egészségügyi kérdések (pl. neurodegeneratív betegségek, ízületi gyulladás és mozgásszervi problémák) terén végzett kutatásra és az ehhez kapcsolódó gyógyszerekre fordítandó figyelem szükségességét;

32. felhívja a Bizottságot, hogy sürgősen működjön együtt a tagállamokkal az 55 évnél idősebb emberek munkaerőpiaci részvételének fokozása érdekében - pozitív ösztönző intézkedések, nyugdíjkorhatár emelés és/vagy az előnyugdíjazási szabályok felülvizsgálata révén; úgy ítéli meg, hogy a társadalom érdekében áll, hogy merítsen az idősebb generációk tapasztalatából és hozzájárulásából a tág értelemben vett köz javára;

33. úgy véli, hogy ezzel párhuzamosan nagyobb hangsúlyt kellene fektetni a "gyermekbarát" környezet létrehozására, akár adókedvezmények, jobb gyermekgondozási kedvezmények, akár rugalmasabb munkaidőbeosztás segítségével, lehetővé téve ezáltal a hivatás és a családi élet jobb kombinációját;

Szociálpolitika

34. megismétli azon álláspontját, hogy egy erős és élénk szociális dimenzió a sikeres és dinamikus gazdaságnak fontos alkotóelemét képezi, és hogy azok a rendszerek, amelyek megtalálják a megfelelő egyensúlyt az egymással versengő szükségletek között a munkahelyeken, jelentősen hozzá tudnak járulni a gazdasági sikerhez;

35. azt várja a Bizottság új, 2006-2010-re szóló Szociálpolitikai Menetrendjétől, hogy koncentráljon az EU és a tagállami kormányok uniós szinten elhatározott célok megvalósítási kapacitásának erősítésére, beleértve a foglalkoztathatóságnak és a munkakörülmények rugalmasságának a fokozását és a hivatás és a családi élet támasztotta követelmények jobb összeegyeztethetőségét;

Oktatás, kultúra és ifjúságpolitika

36. hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az Unió megfelelő és elégséges európai uniós pénzügyi forrásokat biztosítson az oktatási, kulturális, ifjúsági és médiaprogramok következő generációjára, ha el kívánjuk érni az azokban szereplő nagyra törő célokat; sajnálja azonban, hogy nem terveznek további jelentős kezdeményezéseket az oktatás és a kultúra terén ebben az évben, jóllehet ez utóbbiak lényeges szerepet játszanak az európai integrációban, valamint a lisszaboni stratégiában;

37. támogatja a Bizottság azon szándékát, hogy közleményt tesz közzé az ifjúságpolitikáról, amely közleménynek ezen politika integráltabb megközelítését kellene nyújtania és esetleg ezen a téren egy "Európai paktum" létrehozását kellene eredményeznie; úgy ítéli meg, hogy a közleményt a demográfiai tendenciákról szóló zöld könyvvel egyszerre kellene közzétenni;

38. hangsúlyozza a középfokú iskolai képesítések és egyetemi diplomák kölcsönös elismerése felgyorsításának szükségességét, valamint a fiatalok nagyobb mobilitásának támogatását, lehetővé téve számukra a külföldi tapasztalatszerzést, a mozgást az oktatási/képzési területek között és a váltást a különböző szakmai karrierek között;

A nemek közötti egyenlőség

39. elvárja a Bizottságtól, hogy a "politikai fellépés a diszkrimináció elleni küzdelemben" címet viselő kihirdetett közlemény keretében részletesen határozza meg a nemi alapon tett fizetéskülönbségek kezelésére vonatkozó szándékait az elkövetkező évekre;

Egy biztonságosabb Európa a polgárok számára

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség

40. hangsúlyozza annak szükségességét, hogy szilárdítsák meg a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség létrehozása irányába a tamperei program szerint tett előrelépést, és hangsúlyozza a hágai program kidolgozásának fontosságát ezen a téren, amely program ebben a folyamatban arra törekszik, hogy megtalálja a megfelelő egyensúlyt a polgárok fokozott biztonsága és az alapvető jogaik megfelelő védelme között; az ezen politikaterületen történő összehangolt előrelépések biztosítása érdekében sürgeti a már elfogadott intézkedések megfelelő értékelését;

Terrorizmus és szervezett bűnözés

41. úgy véli, hogy a terrorizmus és szervezett bűnözés elleni belföldi és nemzetközi harc - és az ennek fenntartását biztosító struktúrák - kritikus jelentőséggel bírnak a polgárok számára biztonságosabb Európa építésében, és hogy a Bizottságnak folytatnia kell az egyes határon átnyúló dimenzióval rendelkező súlyos bűncselekmények (különösen a terrorizmus, a kábítószer- és emberkereskedelem, a pénzmosás és a számítógépes bűnözés) közös meghatározásáról és adott esetben a meghatározott minimális büntetéskiszabási szabályokról szóló sürgős munkáját; ennek fényében üdvözli a Bizottságnak a biztonsági kutatásról szóló új kezdeményezés előterjesztésére irányuló terveit;

Határok, menekültügy, bevándorlás és vízumpolitika

42. üdvözli a határellenőrzés, a menekültügy és a bevándorlás közös megközelítésének létrehozására fektetett hangsúlyt, és különösképpen kiemeli az EU külső határai biztonsága megerősítésének, a koherensebb és következetesebb vízumszabályok és a harmadik országokkal az illegális bevándorlás annak forrásainál történő csökkentése érdekében megvalósítandó hatékony partnerség változatlanul fennálló szükségességét;

43. sürgeti a Bizottságot, hogy erősítse meg a közös vízumpolitikát, továbbá a biometrikus adatok felvételével, a Vízuminformációs Rendszer (VIS) - annak tanácsi elfogadását követően történő - hatékony megvalósításának ellenőrzésével és a Schengeni Információs Rendszer II. (SIS II.) tervezésének és kidolgozásának felgyorsításával fokozza az útiokmányok biztonságát; ezzel összefüggésben ragaszkodik az uniós szintű adatvédelmi jogalkotás szükségességéhez; úgy ítéli meg, hogy a Bizottságnak sürgősen elő kellene terjesztenie egy adatvédelemről szóló kerethatározatot, amely a harmadik pillér keretében ugyanolyan szintű védelmi szintet állapít meg, mint amilyen az első pillér keretében került megállapításra;

44. ezenkívül felhívja a nemzeti kormányokat, hogy jelentős egyoldalú bevándorlási kezdeményezésekbe történő bocsátkozás előtt figyelmeztessék előre a többi tagállamot;

45. úgy véli, hogy egy új kábítószerellenes cselekvési terv elindítása jobb kereteket fog biztosítani a drogfüggőség és -kereskedelem elleni küzdelemhez az Unióban, és azt várja a tervtől, hogy összpontosítson a legjobb gyakorlatra és bizonyíték alapú megközelítést kövessen;

46. felhívja a Bizottságot, hogy javasoljon olyan megfelelő uniós jogalapot az Europol számára, amely megerősíti annak jövőbeli szerepét és biztosítja az eredményességét; hangsúlyozza a tagállami igazságügyi rendszerekbe vetett bizalom megerősítésének szükségességét, amelynek a kölcsönös elismerésen, a minimumszabályokon és az összes érintett jogainak szavatolásán kell alapulnia;

47. tudomásul veszi a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontjának Európai Alapjogi Ügynökséggé alakítására irányuló kezdeményezést, de aggodalmát fejezi ki a más emberi jogi szervezetekkel való lehetséges átfedések miatt;

Közlekedésbiztonság

48. üdvözli a Bizottság politikai célkitűzéseit a közlekedési ágazatban, külön hangsúlyt fektetve általában a fokozott tengeri, légi és közúti közlekedési biztonságra, és különös tekintettel a transzeurópai hálózatok biztonságára; különösen a tengeri biztonságról szóló harmadik csomagnak kellene javulást eredményeznie ebből a szempontból;

49. felhívja a Bizottságot, hogy gondosan vizsgálja meg a félidős értékelés során, hogy a fehér könyv céljait elérik-e, vagy kiigazításokat kell tenni;

Egészségügy és katasztrófamegelőzés

50. sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ minden további késlekedés nélkül teljesen és ténylegesen működőképessé váljon, különös tekintettel a fertőző betegségekre, egy esetleges influenzajárvány lehetőségére és a több gyógyszerre is rezisztens betegségek, főként az AIDS és a tuberkulózis gyors terjedésére;

51. hangsúlyozza, hogy a polgároknak megfelelő védelmet kell biztosítani a természeti katasztrófák és a környezeti vagy egészségügyi válsághelyzetek kockázatának csökkentése révén, méghozzá az előrejelző és azonnali reagálási mechanizmusok, valamint a hosszú távú megelőzés segítségével;

52. hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak biztosítania kell az Európai Táplálkozási és Egészségügyi Programról szóló közleménye megfelelő nyomon követését, és konkrét intézkedéseket kell javasolnia az elhízás, a nem megfelelő táplálkozás, a testmozgás hiánya, valamint a káros kábítószer- és alkoholfogyasztás - amelyek közül mindegyik cukorbetegséget és szívbetegségeket okoz - elleni harcra;

53. sürgeti a Bizottságot, hogy nagy hangsúlyt fektessen a HIV/AIDS új/alternatív gyógykezelésének fokozott kutatására a 7. kutatási keretprogramban;

54. felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő egy menetrendet a betegmobilitásra vonatkozó összehangolt politika kidolgozására, a tagállamokat pedig arra, hogy határozzanak erről annak érdekében, hogy egyértelmű szabályok kerüljenek kialakításra az olyan kezelések orvosi költségeinek megtérítésére, amelyeket a beteg nem abban a tagállamban kapott, amelyikben biztosítással rendelkezik;

Fogyasztóvédelem

55. hangsúlyozza a mind a fogyasztókra, mind a gyártókra vonatkozó egyértelmű, egyszerű és biztonságos belső piaci szabályok fontosságát, és ennek megfelelően különösen a határon átnyúló szerződésekre vonatkozó szabályok további egyszerűsítését javasolja; ezzel összefüggésben úgy véli, hogy a fogyasztóvédelmi jogszabályoknak elvi megfontolásból kellene követniük a minimumszabványokat és kölcsönös elismerést tartalmazó új megközelítést;

56. nem tartja megfelelőnek a fogyasztóvédelmi és egészségügyi politikák egy stratégiában történő összekapcsolását a jelenlegi fogyasztóvédelmi politikai stratégia (2007-es) véget érése és a közegészségügyi program (2008-as) befejezése után; határozottan úgy véli, hogy - jóllehet ennek a két politikának ugyanazt a politikai iránymutatást kell követnie - mindkettőnek szüksége van a saját stratégiára és költségvetésre;

Erősebb Európa egy biztonságosabb világban

Bővítés

57. az Unió közös kül-, biztonság- és védelempolitikájának folyamatos és határozott fejlesztését várja el, az európai értékek világszintű terjesztése és az EU közös külügyi érdekeinek védelme érdekében; nagy hangsúlyt fektet a közös külpolitikai szolgálat létrehozásáról szóló gyors megállapodás megkötésének szükségességére, méghozzá oly módon, hogy az védje a Bizottság és a Parlament előjogait, vonja be a nemzeti diplomáciai szolgálatokat és lássa el az Unió külügyminiszterét a megfelelő működéséhez szükséges erőforrásokkal, hírszerzési adatokkal és eszközökkel;

58. kéri a Bizottságot, hogy átfogóan és részletesen tájékoztassa a Parlamentet az elkövetkező hónapokban történő előrelépésekről a Horvátországgal és Törökországgal folytatandó csatlakozási tárgyalások előkészítése terén;

59. úgy véli, hogy a Horvátországgal folytatandó tárgyalások aktív szakaszába való belépés közben tovább kell folytatni a stabilizációs és társulási folyamatot és azt a Nyugat-Balkánnal fenntartott kapcsolatok sarokkövévé kell kiterjeszteni;

Szomszédsági politika

60. kiemeli, hogy nagy jelentőséget tulajdonít egy átfogó szomszédsági politika megvalósításának, melyek célja a demokrácia, a stabilitás és fellendülés területének kialakítása az Unióval délen és keleten határos országokban; felhívja a Bizottságot, hogy a Parlamenttel szorosan együttműködve vizsgálja felül koncepcióját a különböző földrajzi térségek és országok közötti további különbségtétel lehetővé tétele érdekében;

61. különösen fontosnak tartja ebben az összefüggésben i) a szomszédsági politika keleti dimenziójának kialakítását, valamint pozitív jelzéseket Ukrajna és más államok felé, amint azok erősebb, működő demokráciákká válnak; ezen kívül ii) a létező euro-mediterrán párbeszéd és a kapcsolódó politikák erősítését és mélyítését, és különösen hogy új lendületet adjon a barcelonai folyamatnak a konferencia idei 10 éves évfordulója keretében és ennek értelmében elemezze és lehetőségei szerint vizsgálja felül a folyamatot a rendszer nagyobb fokú hatékonyságának biztosítása érdekében;

62. felhívja konkrétan a Bizottságot, hogy javasolja, a Tanácsot pedig hogy vizsgálja meg az Unió Ukrajnával kialakított kapcsolatának továbbfejlesztését a társulás egyéb formáinak biztosításával, amely egyértelmű európai perspektívát adna az országnak és ezáltal megfelelne a békés narancssárga forradalom alatt megszületett elvárásoknak és várakozásoknak.

63. ismételten kijelenti, hogy szükség van az Unió közös szomszédsági politikájának gyors kidolgozására annak érdekében, hogy a szomszédos országok segítségére legyen a liberális demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartása, valamint a magasabb szintű társadalmi, gazdasági és környezeti fejlődés megvalósításában;

64. azon az állásponton van, hogy mindent meg kell tenni Ciprus újraegyesítése érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy erősítse meg közösségközi projektjeit és ezzel adjon újabb lendületet a tárgyalások újrakezdéséhez;

Kétoldalú kapcsolatok

65. elsődleges jelentőséget tulajdonít az Unió kétoldalú kapcsolatai további fejlesztésének, adott esetben harmadik országokkal kötött megállapodások alapján; kiemeli annak fontosságát, hogy ennek értelmében biztosítani kell a keleti és a mediterrán országokkal folytatott kapcsolatok erősítését, különösen a fokozottabb strukturált párbeszéd révén a Euromed parlamenti közgyűlés keretében;

66. ismét hangsúlyozza az EU-USA kapcsolatok erősítését a jelenlegi új transzatlanti cselekvési program korszerűsítése és annak valódi "transzatlanti partnerséggel" történő felváltása révén, amelyet a kereskedelmet és beruházásokat gátoló továbbra is fennálló akadályok 2015-ig történő megszüntetésére irányuló elkötelezettségnek kell támogatnia; emlékeztet arra, hogy a transzatlanti párbeszéd struktúrálásának természetes alapja az őszinte és folyamatos párbeszéd, és a transzatlanti jogalkotók párbeszéde (TLD) megfelelő eszköz ezen cél érdekében; megjegyzi, hogy továbbra is szükség van az EU-USA transzatlanti légi közlekedési egyezmény megkötésére, amely példa lehet egy valódi külső közlekedéspolitika megvalósítására;

67. tudomásul veszi a Bizottság szándékát a Latin-Amerikával kapcsolatos stratégia felülvizsgálatára és a kétoldalú kapcsolatokra vonatkozó új megközelítés útjára indítására, és e tekintetben hangsúlyozza a "két kontinensre kiterjedő társulási" keret elképzelésének újbóli bevezetését a két földrész közötti kapcsolatok tekintetében;

68. úgy véli, hogy amennyiben és ameddig nem következik be jelentős előrelépés az emberi jogok helyzetében Kínában, addig nem volna helyes, ha az Unió az 1989-ben bevezetett fegyvereladási embargó megszüntetését irányozná elő; kéri, hogy a tanácsi vitán a Bizottság hivatalosan foglaljon állást ezen lépéssel szemben;

Regionális kérdések

69. sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy használják ki a Sharm el Sheikh-i fegyverszüneti nyilatkozat által kínált közel-keleti esélyt a békére, és a négyek együttműködése keretében biztosítsanak egyértelmű és kiegyensúlyozott alapot az útitervben meghatározottak szerinti átfogó közel-keleti rendezés keretében békében és biztonságban egymás mellett élő egy életképes és demokratikus Palesztina és Izrael közötti tartós béke kialakításának folyamatában;

70. üdvözli az Unió pozitív szerepét Irak újjáépítésében, valamint azon erőfeszítéseit, amelyek megakadályozták, hogy Irán nukleáris katonai képességekre tegyen szert;

Fejlesztési politika

71. mély aggodalmának ad hangot, hogy 5 évvel azután, hogy az ENSZ elfogadta a millenniumi fejlesztési célokat, Fekete-Afrika még mindig nem teljesítette és nem is halad abba az irányba, hogy a 2015-ös határidőre teljesítse a nyolc cél bármelyikét; hangsúlyozza, hogy hacsak a nemzetközi közösség nem növeli jelentős mértékben a segítség minőségét és mennyiségét, akkor a millenniumi célok megvalósíthatatlanak bizonyulnak majd a legkevésbé fejlett országok, különösen Fekete-Afrika számára;

72. támogatja azt a kiemelt figyelmet, amelyet a Bizottság Afrikának szentelt, valamint a Bizottság szándékát egy, a kontinens és különösen Fekete-Afrika speciális szükségleteit tükröző "Stratégia Afrikáért" kidolgozására annak érdekében, hogy a térség számára biztosítani lehessen a millenniumi fejlesztési célok eléréséhez szükséges eszközöket;

73. felhívja az Unió intézményeit, hogy álljanak az ENSZ "Befektetés a fejlesztésbe: gyakorlati terv a millenniumi fejlesztési célok megvalósításához" millenniumi projektjének gyors megvalósítása élére;

74. üdvözli az általánosságban a multilateralizmus, és konkrétan az ENSZ iránti elkötelezettséget, ám óva int attól, hogy a globális felmelegedés, a szegénység és a betegségek megszüntetésére irányuló saját kezdeményezései ütemét a nemzetközi együttműködés lassú üteme diktálja;

Nemzetközi cselekvések a környezet és a fenntartható fejlődés terén

75. felhívja a Bizottságot, hogy tegyen gyakorlati lépéseket egy "a környezettel és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó európai diplomácia" létrehozása érdekében, és sürgeti a Bizottságot, hogy terjesszen elő konkrét stratégiát ezen a területen;

76. támogatja a Bizottság célkitűzését, hogy továbbra is vezető szerepet vállaljon a Kiotó utáni további nemzetközi kötelezettségvállalásokra irányuló erős koalíció kialakításában 2012 után, nem utolsósorban azért, mert az éghajlatváltozás problémájának felvetése lehetőségeket és ösztönzést teremt a lisszaboni stratégia által meghatározott céloknak megfelelő innovációhoz; hangsúlyozza, hogy a gazdasági döntéshozók számára biztosítani kell annak lehetőségét, hogy a 2012 utáni valószínűsíthető helyzettel kapcsolatos bizonyos ésszerű útmutatásokat belefoglaljanak a jövőre vonatkozó gazdasági tervezésbe, valamint hogy ösztönözni kell az Egyesült Államokat, hogy terjessze elő saját javaslatait;

Kereskedelempolitika

77. a nemzetközi kereskedelempolitikát a versenyképesség és növekedés kulcselemének tartja mind az Unión belül, mind pedig a fejlődő országokban; kiemeli a kereskedelempolitika többoldalú megközelítésének, valamint a dohai fejlesztési stratégia 2005 decemberében történt sikeres lezárásának jelentőségét; úgy véli, hogy a kétoldalú kereskedelmi megállapodások hasznos eszközt jelenthetnek a konkrét partnerekkel folytatott kereskedelmi kapcsolatok erősítésében feltéve, ha ez utóbbi egyezmények nem torzítják a WTO rendszert;

78. felhívja a Bizottságot, hogy tegye egyértelművé a WTO-n belül a mezőgazdaságról szóló tárgyalásokra vonatkozó iránymutatásokat annak érdekében, hogy maximalizálja a megállapodás megkötésének esélyeit 2005 decemberében; e tekintetben ismét felhívja a figyelmet, hogy szükség van a földrajzi származási helyre vonatkozó címkék vagy garanciák egyrészt a piac, másrészt a fogyasztói tájékoztatás igényeihez történő hozzáigazítására; hangsúlyozza, hogy folyamatosan meg kell szüntetni a fejlődő országokból származó árukat sújtó importkorlátozásokat és folyamatosan meg kell szüntetni a mezőgazdasági termékekre vonatkozó valamennyi exporttámogatást;

Jobban működő Európa - közelebb a polgárokhoz

Jobb jogalkotás és jobb szabályozás

79. sürgeti a jobb jogalkotásról szóló intézményközi megállapodásnak [2] az elkövetkező év során történő teljes megvalósítását; üdvözli a Bizottságnak az intézményközi megállapodásban meghatározott, a lényegi jogalkotási intézkedésekkel kapcsolatos hatásértékelési eljárás hatékony alkalmazására vonatkozó elvi elkötelezettségét; úgy véli, hogy a három intézmény között létrejövő, a hatásértékelésre vonatkozó közös módszerről szóló korai megállapodás jelentős előrelépést jelentene;

80. támogatja az uniós irányelvek nemzeti jogba történő gyors és hatékony átültetésére, végrehajtására és érvényesítésére irányuló törekvéseket; felkéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő ambiciózusabb megközelítést annak szavatolására, hogy a tagállamok az adott jogszabályokban meghatározott időkereten belül végrehajtják és teljesítik kötelezettségeiket;

81. úgy véli, hogy a jogalkotás egyszerűsítése és a szövegezés minőségének javítása továbbra is kulcsfontosságú marad; aggodalmát fejezi ki a tervezett egyszerűsítési folyamatra kijelölt jogalkotási területek nem elégséges listájával kapcsolatban, és ezért felhívja a Bizottságot, hogy határozza meg és gyorsítsa fel a jelenlegi jogszabályok - első ízben a 2003-as Jobb szabályozási cselekvési tervben előirányzott - egyszerűsítésére, átdolgozására és egységes szerkezetbe foglalására vonatkozó programjait az uniós jogalkotás egységesebbé tétele és a kiválasztott politikaterületekre vonatkozó szövegek általános mennyiségének csökkentése érdekében;

82. hangsúlyozza, hogy alapvető jelentőségű, hogy Európa jobban működjön, valamint hogy közelebb kerüljön polgáraihoz egy nyitottabb, fogékonyabb és demokratikusabb Európa létrehozásával, és ennek értelmében hangsúlyozza az Európai Tanács, a Parlament és a Bizottság által folytatott, megfelelően összehangolt kampány szükségességét az alkotmány ratifikálása és 2006. november 1-jei hatályba lépése érdekében;

Petíciók

83. hangsúlyozza a petíciós eljárás fontosságát, mint az uniós jog hibás végrehajtásával és/vagy érvényesítésével kapcsolatos információforrást; mélységes csalódottságának ad hangot, hogy a petíciók feldolgozásakor a Bizottság nem végez hatékony és gyors nyomon követést, ami a Bizottságon belül egyértelmű szervezési problémákat és a tagországokkal való egyeztetés hiányát jelzi;

Költségvetési elszámoltathatóság és adminisztratív reform

84. üdvözli egyrészt, hogy a Bizottság hangsúlyt fektet a pénz-érték és az elszámoltathatóság elvére a közleményekben, másrészt az éves költségvetések végrehajtására vonatkozó pozitív igazoló nyilatkozat biztosítását célzó hatékony útiterv szükségességére vonatkozó utalást;

85. megismétli a Bizottsághoz intézett kérést, hogy az terjesszen elő az Unió költségvetési rendeletének és végrehajtási szabályainak felülvizsgálatára vonatkozó javaslatot valamennyi olyan akadály megszüntetése érdekében, amelyek hátráltatják a döntéshozatalt és a költségvetés gördülékeny végrehajtását;

86. sürgeti egy biztonságos és átfogó belső ellenőrzési környezet mihamarabbi megteremtését az uniós költségvetés tekintetében többek között az ("egységes ellenőrzési modell" kidolgozását is tartalmazó) "megosztott irányításból" fakadó elszámoltathatósági problémák felvetésével és a decentralizált kifizető ügynökségekkel szembeni jóval szigorúbb megközelítés alkalmazásával;

87. rámutat, hogy bizonyos kísérleti projektek és előkészítő cselekvések a Parlament előjogai közé tartoznak és felhívja a Bizottságot, hogy teljes mértékben valósítsa meg a Parlamentnek a 2005-ös költségvetési eljárás során elfogadott erre vonatkozó határozatait és biztosítson megfelelő nyomon követést;

88. ebben az összefüggésben sürgeti a Bizottságot, hogy használja fel a különleges éves események költségvetési tételt, hogy pénzügy hozzájárulást biztosítson az Unió demokrácia kampányához, a 15. mediterrán játékokhoz, a szolidaritás mozgalom 25. évfordulójához, valamint biztosítson 1,5 millió eurót a 20. világifjúsági nap 2005-ös megrendezéséhez; felhívja ez utóbbi esemény szervezőit, hogy a programok és események tervezésekor vegyék figyelembe a szökőár-katasztrófát;

89. felkéri a Bizottságot, hogy amint azt 2003-ban előirányozta, terjesszen elő hivatalos javaslatot az ún. információs pontokra ("Info-points/Carrefours") vonatkozó jogalapra, valamint a Bizottság, a tagállamok és a 2006 utáni támogatási programok közötti egyezmények új nemzedékére;

90. felhívja a Bizottságot, hogy amint lehetséges tájékoztassa a Parlamentet az előző Bizottság által kezdeményezett saját belső reformfolyamatának végrehajtásáról, valamint ezen reform folytatására és befejezésére irányuló folyamatban lévő terveiről;

Küzdelem a csalások ellen

91. hangsúlyozza "csalásálló" intézkedések valamennyi releváns jogalkotási szövegbe történő bevezetésének fontosságát, és e tekintetben az OLAF rendelet felülvizsgálatának olyan módon történő befejezésére számít, amely erősíti a szervezet önálló státusát; sürgeti a Bizottságot, hogy fogadjon el tevőleges megközelítést annak érdekében, hogy bátorítsa a visszaéléseket feltárók nyilatkozatait;

92. ragaszkodik hozzá, hogy az új számviteli rendszer teljes és sikeres megvalósítása továbbra is kiemelt fontosságú legyen az idei év hátralevő részében;

***

93. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

[1] Elfogadott szövegek, P6_TA(2004)0109.

[2] HL C 321., 2003.12.31., 1. o.

--------------------------------------------------