[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 22.5.2007

SEC(2007) 641

A BIZOTTSÁG SZOLGÁLATAINAK MUNKADOKUMENTUMA Kísérődokumentum

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK A számítógépes bűnözés elleni küzdelemre vonatkozó általános politika felé A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA {COM(2007) 267 végleges}{SEC(2007) 642}

ÖSSZEFOGLALÁSA

1. BEVEZETÉS

Az elmúlt években az internet használata rohamosan nőtt, miközben az új jelenségek és új technikák megjelenése fokozott bizonytalansághoz vezetett.

2007-es jogalkotási és munkaprogramjában a Bizottság úgy vélte, szükségessé vált a Bizottság számítógépes bűnözésre vonatkozó politikájának átfogó megújítása, ezért tervbe vette egy a számítógépes bűnözésre vonatkozó európai politikáról szóló közlemény kidolgozását.

A kezdeti konzultációs eljárás során kiderült, hogy nem állnak rendelkezésre adatok és statisztikák, és ez volt az egyik fő oka annak, hogy a Bizottság 2006-ban külső tanulmányt [1] (a továbbiakban: a külső tanulmány) készíttetett, amely a hatásvizsgálat fő alapját képezi.

Az előkészítő munkák során a Bizottság számos jogalkotási és nem jogalkotási intézkedést is elemzett, különös tekintettel a fennálló keretszabályozás esetleges hiányosságaira. Hangsúlyozni kell, hogy ennek során a Bizottság különös hangsúlyt fektetett az Európa Tanács számítástechnikai bűnözésről szóló egyezményére [2] (a továbbiakban: az Európa Tanács egyezménye) és az információs rendszerek elleni támadásokról szóló kerethatározatra [3], mivel anyagi és eljárásjogi szempontból ezek tekinthetők a legátfogóbb jogszabályoknak.

E tevékenységek alapján a Bizottság jelenleg új általános politikai kezdeményezést dolgoz ki a számítógépes bűnözés elleni uniós szintű küzdelemről szóló közlemény formájában. E hatásvizsgálat ezért elsősorban stratégiai kérdésekkel foglalkozik.

Ezzel összefüggésben a Bizottság hangsúlyozni kívánja elkötelezettségét, hogy a számítógépes bűnözés elleni küzdelemmel és annak üldözésével kapcsolatos politika meghatározása és végrehajtása során teljes mértékben tiszteletben tartják majd az alapvető jogokat, különösen a véleménynyilvánítás szabadságát, a magán- és a családi élet tiszteletben tartásához való jogot, valamint a személyes adatok védelmét. Minderre az „Alapjogi Charta tiszteletben tartása a Bizottság jogalkotási javaslataiban” című, 2005-ben elfogadott bizottsági közleménnyel [COM(2005) 172] összhangban kerül sor.

2. PROBLÉMÁK ÉS CÉLKITűZÉSEK

Az internet és más információs rendszerek gyors fejlődése teljesen új gazdasági ágazat kialakulását eredményezte, valamint lehetővé tette az információk, termékek és szolgáltatások új gyors áramlását az EU belső és külső határain átívelően. Ez nyilvánvalóan számos pozitív hatással járt a fogyasztók és a polgárok számára. E fejlődés ugyanakkor számos új lehetőséget nyitott a bűnözők részére is. Egyértelműen megfigyelhető olyan újfajta bűncselekmények felbukkanása, amelyeket az internettel szemben vagy információs rendszerek mint eszközök felhasználásával követnek el. E bűncselekmények folyamatosan fejlődnek, és a jogalkotás, valamint az operatív bűnüldözés nyilvánvalóan nehezen tud lépést tartani velük. Ezen újfajta bűnözés határokon átnyúló lényegi jellege is szükségessé teszi a határokon átnyúló hatékonyabb bűnüldözési együttműködést.

Az általános probléma részletesebb megvizsgálása érdekében a következő nyolc problémás stratégiai területet vették figyelembe:

- A társadalom, a vállalkozások és a polgárok számára egyre nagyobb veszélyt jelentő számítógépes bűnözés

- A számítógépes bűncselekmények gyakoribbá és kifinomultabbá válása

- A számítógépes bűnözés elleni küzdelemmel kapcsolatos uniós szintű koherens politika és jogalkotás hiánya

- A számítógépes bűnözéssel szembeni operatív bűnüldözési együttműködés során felmerülő konkrét nehézségek

- Szakismeret megszerzésére és technikai eszközök kifejlesztésére vonatkozó igény: képzés és kutatás

- A köz- és magánszektor fontos szereplői közötti együttműködés megfelelő struktúrájának hiánya

- Nem egyértelmű feladatok és kötelezettségek

- A számítógépes bűnözés által jelentett veszélyekkel kapcsolatos ismeretek hiánya

Megjegyzendő, hogy az e jelentés elkészítése érdekében lefolytatott konzultációk egyértelműen rámutattak arra, hogy valamennyi érintett szereplő – legyen szó bűnüldöző hatóságokról vagy magánvállalkozásokról – ugyanúgy vélekedik az e területen fennálló uniós problémákról.

2.1. Kik az érintettek?

A számítógépes bűnözés a társadalom valamennyi területét érinti, így gyakorlatilag mindenhol fellelhető a vele szemben fellépő politika. Figyelemmel arra, hogy nagyon sok polgár használ magánszámítógépet, a legtöbb polgárt is érintheti a számítógépes bűnözés elleni küzdelmet célzó kezdeményezés, hisz potenciális áldozatok lehetnek.

A tapasztalatok azonban egyértelműen azt is jelzik, hogy e bűnözés egyre inkább meghatározott áldozatcsoportokra irányul. A számítógépes bűnözés elleni hatékony politika így egyértelmű előnyökkel járna e csoportok számára. Ezzel összefüggésben az információs társadalmi szektor , valamint általában az információs társadalom is fontos érintett szereplő lehet, tekintettel arra, hogy a megerősített biztonság, illetve a szilárd biztonsági környezet milyen jelentős pozitív gazdasági hatásokat eredményezhet.

2.2. Jogosult-e az EU fellépni?

A biztonsági veszélyek terjedelmére és jelentőségére tekintettel továbbra is fennáll a számítógépes bűnözés által jelentett veszélyek kezelésének szükségessége, sőt erősödhet is. A számítógépes bűnözéssel kapcsolatos biztonsági kérdések átfogó jellegűek, ennélfogva nem kezelhetők csupán nemzeti szinten. A veszély nemzetközi jellegű, ezért – legalábbis részben – a válasznak is ilyennek kell lennie. A számítógépes bűnözés elleni küzdelem kétségtelenül továbbra is nemzeti szinten lesz a legfontosabb és leghatékonyabb, egyértelműen szükséges azonban a nemzeti erőfeszítések összekapcsolása és esetleges kiegészítése európai szinten.

2.3. Célkitűzések

A fentebb azonosított problémák kezelésére javasolt politika általános stratégiai célkitűzése a következőképpen foglalható össze:

A számítógépes bűnözés elleni küzdelem erősítése és jobb összehangolása nemzeti, európai és nemzetközi szinten egyaránt

Ezen általános stratégiai célkitűzés a következő – javasolt prioritási sorrendben álló – öt stratégiai szintű célkitűzésre osztható:

- Általában a számítógépes bűnözéssel szemben és különösen a számítógépes bűnözés súlyos formáival szemben hozott, határokon átnyúló operatív bűnüldözési intézkedések javítása, valamint az információk, bűnüldözési operatív információk és bevált tapasztalatok cseréjének javítása a tagállamok és más országok bűnüldöző hatóságai között

- A köz- és magánszektor közötti együttműködést és a közös célkitűzést segítő operatív eszközök azonosítása és létrehozása, valamint a számítógépes bűnözés elleni küzdelemmel kapcsolatos információk, bűnüldözési operatív információk és bevált tapasztalatok köz- és magánszektor közötti cseréjének uniós szintű javítása

- A tagállamokkal, valamint az illetékes uniós és nemzetközi szervezetekkel együttműködésben politikai platform és struktúrák létrehozása a számítógépes bűnözés elleni küzdelemre vonatkozó következetes uniós politika kialakítása érdekében, valamint a fennálló jogi és intézményi keretek hatékonyabbá tétele többek között az összes érintett szereplő feladatainak és kötelezettségeinek egyértelmű meghatározásával

- A számítógépes bűnözés súlyos formái által jelentett egyre nagyobb veszély kezelése az ismeretek, a tudás és a technikai eszközök fejlesztése révén, ideértve az ezzel kapcsolatos képzés és kutatás fejlesztését célzó intézkedéseket is

- A számítógépes bűnözés által jelentett veszéllyel kapcsolatos általános tudatosság növelése különösen a fogyasztók és egyéb veszélyeztetett áldozatcsoportok körében

3. STRATÉGIAI POLITIKAI LEHETőSÉGEK

A számítógépes bűnözés elleni küzdelemmel kapcsolatos bármely politikának – a tárgy jellege miatt – sokrétűnek kell lennie. Ahhoz, hogy igazán hatékony legyen, a rendőrségnek a hagyományos bűnüldözési tevékenységeket egyéb eszközökkel, úgymint önszabályozó elemekkel és a különböző szereplők közötti együttműködést segítő struktúrák létrehozásával kell összekapcsolnia. Fentebb már bemutatásra került számos problémás terület, valamint e kezdeményezés stratégiai célkitűzései is. E célkitűzések eléréséhez számos különböző kombinált intézkedés szükséges. A Bizottság a széles körben lefolytatott konzultáció alapján négy általános politikai lehetőséget fogalmazott meg, amelyek mindegyike egy sor konkrét intézkedésből áll:

3.1. Az 1. általános politikai lehetőség: Status quo/semmilyen jelentősebb új intézkedés

E lehetőség azt jelentené, hogy a Bizottság e területen egyelőre nem hoz általános horizontális intézkedést. Mindez a következőket foglalná magában:

- A Bizottság folyamatosan értékelné a célzott jogalkotás vagy politikai fellépés szükségességét, és szükség esetén megfelelő intézkedéseket tenne

- A Bizottság figyelemmel kísérné a uniós és nemzetközi struktúrák számítógépes bűnözéssel kapcsolatos folyamatban lévő projektjeit

- A Bizottság a jövőben is kezdeményezne a számítógépes bűnözés elleni küzdelem meghatározott területeit célzó új projekteket, de nem tenne semmilyen horizontális politikai kezdeményezést

3.2. A 2. általános politikai lehetőség: Általános jogalkotás

E lehetőség esetén olyan politikát fogadnának el, amelynek keretében fokozatosan javaslatokat tennének a számítógépes bűnözés elleni küzdelem általános jogi keretének kialakítására. E politika a következőket jelentené:

- A Bizottság az egyes bűncselekményekre – szisztematikusan – harmonizált és egységes fogalommeghatározásokat javasolna elsősorban uniós, de nemzetközi szinten is

- A Bizottság a bűncselekménnyé minősítésre és a büntetésekre vonatkozóan közös minimumkövetelményeket javasolna az EU-ban

- Hivatalos platformokat hoznának létre a köz-magán együttműködés, valamint a képzés és kutatás területén

- Hivatalos bűnüldözési hálózatot alakítanának ki

3.3. A 3. általános politikai lehetőség: A számítógépes bűnözéssel foglalkozó és a köz- és magánszektor szakértőiből álló informális hálózatok kialakítása

E lehetőség esetén a Bizottság, egyedül vagy egyéb intézményekkel együtt, a számítógépes bűnözéssel foglalkozó szakértőkből álló hálózatokat vagy szakértői csoportokat állítana fel hivatalosan, és e fellépést az üzemeltetők, gyártók és fogyasztók számára létrehozott önkéntes biztonsági tanúsítási rendszer bevezetésével kombinálná. Mindez magában foglalná:

- A bűnüldöző hatóságok számítógépes bűnözéssel foglalkozó szakértőiből álló informális szerv létrehozását

- A köz- és magánszektor számítógépes bűnözéssel foglalkozó szakértőiből álló informális platform/hálózat létrehozását

3.4. A 4. általános politikai lehetőség: Következetes stratégiai megközelítés

E lehetőség azt jelentené, hogy a számítógépes bűnözés elleni küzdelemre vonatkozóan következetes stratégiát vezetnek be uniós szinten. Ennek fő jellemzőjeként létrehoznák a számítógépes bűnözéssel szembeni uniós szintű politika stratégiai keretét, amelynek általános célkitűzése a konkrét intézkedések jobb irányítása és a fennálló eszközök optimalizálása lenne. E stratégia további fontos operatív jellemzői a következők lennének:

- Jobb bűnüldözési együttműködés uniós szinten

- Stratégiai struktúra bevezetése a számítógépes bűnözéssel szembeni köz-magán együttműködéshez

- Az érintett területen való globális nemzetközi együttműködésre vonatkozó keret létrehozásának elősegítése

- Szükség esetén célzott jogalkotási intézkedések

4. A POLITIKAI LEHETőSÉGEK ÉRTÉKELÉSE ÉS A KÖZÜLÜK VALÓ VÁLASZTÁS

4.1. Értékelés

Az általános politikai lehetőségeket a következő kritériumok alapján értékelték:

- Társadalmi hatások

- Gazdasági hatások

- Közigazgatási költségek

- A politikai célkitűzésekkel való koherencia mértéke

- Hozzáadott érték és a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartása

- Megvalósíthatóság

Az értékelés következtetései röviden a következők:

4.1.1. Az 1. általános politikai lehetőség

Úgy ítélték meg, hogy e lehetőség nyilvánvalóan nem lenne elégséges a fennálló kihívások kezeléséhez. A „semmilyen új intézkedés” lehetőségének hatásai már eleve korlátozottak, és mivel természetszerűleg nem lehet megmondani, hogy a jövőben milyen bűnözési formák alakulnak ki, nehéz megítélni, hogy e lehetőség kifejtene-e egyáltalán valamilyen jelentős hatást. Nagyon valószínű, hogy a „semmilyen új intézkedés” forgatókönyve hosszú távú negatív hatással jár, tekintettel e bűncselekményforma jelenlegi és egyre növekvő jelentőségére.

4.1.2. A 2. általános politikai lehetőség

A levont következtetés szerint e politikai lehetőség csak nagy körültekintéssel és hosszú távon követhető. Részletes jogi megvalósíthatósági tanulmányokra és hosszú politikai tárgyalásokra lenne szükség. E lehetőség igen jelentős hatásokkal járhat, de mivel csekély a valószínűsége annak, hogy rövid távon tényleges előrelépés érhető el, e lehetőség rövid távon bizonytalanná válik. Felmerül az a kérdés is, vajon a politikai célkitűzések ugyanolyan hatékonyan elérhetők-e a politikai intézkedések tényleges végrehajtása szintjén, mint politikai és elméleti szinten. E politikai lehetőség választása esetén fennállna annak a kockázata, hogy a számítógépes bűnözés elleni küzdelem operatív szintje nem kapna megfelelő helyet a stratégiai politikai választásokban és döntésekben. Figyelembe véve az e lehetőséggel járó jelentős hatásokat, egyértelműen meg kellene határozni a Bizottság e tekintetben játszott szerepét is. E lehetőséggel szemben az is felhozható, hogy hasonló eredményeket lehetne elérni kisebb beavatkozást jelentő intézkedésekkel is.

4.1.3. A 3. általános politikai lehetőség

E politikai lehetőséget stratégiai szempontból igen érdekesnek találták annak ellenére, hogy a hozzáadott érték és a konkrét hatások nehezen előreláthatók. E lehetőség azzal a kockázattal jár, hogy az új hálózati struktúrák csak kevés konkrét eredményt hoznak. A Bizottság tulajdonképpen ideális helyzetben lenne ahhoz, hogy az adott területen összehangolja az önszabályozó intézkedéseket, e politikai lehetőség keretében azonban ezt inkább összehangolóként és segítőként, és nem a stratégiai vezető szerepében tenné.

4.1.4. A 4. általános politikai lehetőség

Úgy ítélték meg, hogy e politikai lehetőség számos igen releváns stratégiai szintű intézkedést lehetővé tesz. Továbbá igen kevés negatív hatás vagy főbb akadály merül fel. Hátrányaként az hozható fel, hogy a politika elég szerény közvetlen hatásokkal jár. Ez azonban csak rövid távon igaz, mivel a megfelelő végrehajtási intézkedések meghozatala igen jelentős hatásokkal járhat. A konkrét hatásokat azonban továbbra is nehéz részleteikben előrelátni, mivel a stratégiai szintet operatív módon csak egy későbbi szakaszban kell majd végrehajtani. Valamennyi hatás majd akkor értékelendő.

Ismételten hangsúlyozni kell, hogy a javasolt stratégiák közvetlen hatásai korlátozottak, és az e stratégiák valamelyike keretében később meghozott konkrét intézkedéseket akkor, külön értékelik majd. Vagyis a jelenleg elvégzett értékelés csak előzetes jellegű.

4.2. Valamelyik politikai lehetőség kiválasztása

Az elemzés szerint egyértelműen a 4. lehetőség jelenti a legjobb alternatívát. Ezenkívül egyértelműen a 4. lehetőség felel meg legjobban a fenti 2.4. pontban foglalt általános célkitűzéseknek.

A semmilyen intézkedés lehetősége e területen nem tűnik járható útnak. A passzív megközelítés valószínűleg számos, a számítógépes bűnözés elleni küzdelemmel kapcsolatos kétoldalú együttműködési projektet eredményezne, és továbbra sem lenne lehetőség kihasználni a bevált gyakorlatok horizontális cseréje vagy a szinergiahatások által jelentett előnyöket. Az új uniós szerveket létrehozó, a bűncselekmények fogalommeghatározásait harmonizáló, valamint az összes érintett szereplő feladatait és kötelezettségeit egyértelműen meghatározó általános jogalkotás érdekes megközelítés lehet, a politikai helyzet elemzése azonban egyértelműen rámutatott arra, hogy nagyon csekély lenne annak az esélye, hogy az általános és horizontális jogszabályokra irányuló javaslatokat elfogadják. Ezenkívül a konzultációban részt vevő igen kevés érintett szereplő vélte úgy, hogy ez lenne jelenleg a legfontosabb prioritás. Az általános jogalkotás hosszú távon azonban releváns maradhat. Hosszú távon szintén jó elképzelés lehet új informális struktúrák létrehozása az uniós szintű bűnüldözési vagy köz-magán együttműködéshez, úgy tűnik azonban, hogy valamennyi érintett szereplő egyetért abban, hogy a jelenlegi struktúrák elégségesek még akkor is, ha sürgetően szükséges azok hatékonyabbá tétele. Az elemzés eredményeképpen így a 4. lehetőséget, a „ következetes stratégiát” kellene követni. Megjegyzendő, hogy e lehetőség nem zárja ki hivatalos struktúra létrehozását (3. lehetőség) vagy a későbbi általános jogalkotást (2. lehetőség). Az előnyben részesített lehetőség tulajdonképpen azt jelenti, hogy nyitva marad a lehetőség új intézkedések megtételére.

Az előkészítő elemzés és a lefolytatott megbeszélések világosan rámutattak arra, hogy a „következetes stratégiával” lehet a legnagyobb valószínűség szerint elérni a politika stratégiai célkitűzéseit. Egy ilyen stratégia valószínűleg jelentős pozitív hatásokkal jár a határokon átnyúló számítógépes bűnözés elleni küzdelemre, mivel egyértelműen meghatározza és megerősíti valamennyi érintett szereplő hatásköreit és feladatait. E stratégia hozzájárulna továbbá a köz- és magánszektor közötti jobb párbeszédhez és megértéshez, ami pedig számos pozitív mellékhatással járna. Gazdasági szempontból az előnyben részesített lehetőség jelentős szinergiahatásokat eredményezhet, valamint csökkentheti a bűncselekmények által jelentett kárt és az egyéni biztonsági programok költségeit.

Valószínűleg azonban néhány évre lesz szükség ahhoz, hogy a választott lehetőségtől várt hatások ténylegesen is bekövetkezzenek. Nehéz tehát jelenleg értékelni valamennyi várható hatást, annál is inkább, mivel a politika konkrét részleteiről csak ezután születik döntés. A politika konkrét elemeinek tényleges hatásait ennélfogva egy későbbi szakaszban kell majd értékelni.

[1] A Yellow Window Management Consulting által készített, a számítógépes bűnözésről szóló közlemény hatását értékelő tanulmány (szerződésszám: DG 2006/JLS D 2/03).

[2] Az Európa Tanács számítástechnikai bűnözésről szóló 2001. évi egyezménye: http://conventions.coe.int/Treaty/en/Treaties/Html/185.htm

[3] A 2005/222/IB kerethatározat az információs rendszerek elleni támadásokról.