c) hozzájárulás az innovatív, hatékony és fenntartható egészségügyi rendszerekhez; és

A harmadik egészségügyi program a 282/2014/EU rendelettel a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kereten belül létrehozott ágazati pénzügyi eszköz. Az egészségpolitika Európai Unión belüli összehangolásának alapjául szolgál a tagállami szakpolitikák kiegészítése, támogatása és értékének növelése érdekében. Ugyanakkor maradéktalanul tiszteletben tartja a tagállamok önállóságát saját egészségpolitikájuk alakításában, valamint az egészségügyi szolgáltatások és az orvosi ellátás országhatáraikon belüli szervezésében és biztosításában. Ezenkívül a harmadik egészségügyi program az uniós egészségügyi jogszabályok végrehajtását is támogatja.

Ez a jelentés a 282/2014/EU rendelet 13. cikke (3) bekezdésének c) pontjával összhangban röviden ismerteti a harmadik egészségügyi program félidős értékelésének főbb megállapításait, emellett néhány elképzelést is megfogalmaz arra vonatkozóan, hogyan lehetne hatékonyabbá tenni a program végrehajtását a programozási időszak hátralévő (2018–2020 közötti) részében. A jelentéshez részletes bizottsági szolgálati munkadokumentum kapcsolódik.

A 2016–2017-ben végzett félidős értékelés homlokterében a tematikus prioritások helytállósága, a célkitűzések teljesítése és a program irányításának hatékonysága állt. Az értékelés ugyanakkor más kérdéskörökre is kitért, így foglalkozott az erőforrások felhasználásának hatékonyságával, a program uniós hozzáadott értékével, valamint belső és külső koherenciájával. Az értékelés külső vizsgálaton alapult, emellett nyilvános konzultációt is magában foglalt. A konzultáció 133 részvevője által megfogalmazott válaszokat figyelembe vették az értékelés végkövetkeztetéseinek megfogalmazásakor.

Az Európai Unió 28 tagállama mellett két EFTA-ország, Norvégia és Izland is részt vesz a programban. Szerbia és Moldova 2016-ban, Bosznia-Hercegovina pedig 2017 áprilisában csatlakozott a programhoz. A tagjelölt és potenciális tagjelölt, valamint a szomszédos országok részéről a program iránt tapasztalható egyre növekvő érdeklődés többek között annak tudható be, hogy egyre nagyobb érdekük fűződik a programhoz azoknak az országoknak, amelyek úgy döntenek, hogy egészségpolitikájukat összehangolják az uniós egészségpolitikával.

A migránsokkal és menekültekkel kapcsolatos fellépés több cselekvési területre is kiterjed, így többek között az egészségi egyenlőtlenségeket, a krónikus betegségeket, a mentális egészséget, a fertőző betegségeket és az egészségügyi információkat érinti. Ha egyetlen egészként kezeljük, a migránsokkal és menekültekkel kapcsolatos fellépés 14,4 millió euró összegű közegészségügyi beruházást képvisel (ebből az összegből 9,5 millió euró finanszírozása horizontális tevékenységekhez, további 3,5 millió euróé kapacitásépítéshez [2.2. prioritás], 1,4 millió euróé pedig az egészségügyi információkra vonatkozó prioritáshoz [3.7. prioritás] kötődik).

Az egészségügyi veszélyekkel szembeni kapacitásépítést támogató tevékenységek előmozdították a párhuzamosságok elkerülését és a kapacitások fejlesztését, ezzel hozzáadott értéket teremtettek az Európai Unió és a szélesebb nemzetközi közösség számára. Lehetővé tették a tagállamok kapacitásbeli hiányosságainak azonosítását, az intézkedések fontossági sorrendjének meghatározását, az e hiányosságok megszüntetésére irányuló kapacitásépítési tevékenységek végrehajtását, valamint segédanyagok és iránymutatások kidolgozását, képzések nyújtását, az uniós készültségi és válaszintézkedési mechanizmusok ellenőrzését, valamint összehangolt külső minőségbiztosítási vizsgálatok lefolytatását. E tevékenységek révén a közelmúltbeli járványok tanulságait is meg lehetett osztani.

c) az emlőrák kezelését célzó szolgáltatásokra vonatkozó minőségbiztosítási rendszer, valamint az emlőrák kezelésére vonatkozó európai iránymutatások közzététele;

A bevált módszerek cseréje több, társfinanszírozásban részesült intézkedésben is kiemelt szerepet töltött be a legkülönfélébb területeken, így a HIV/AIDS és a tuberkulózis megelőzésében és alkoholfogyasztással kapcsolatos ártalmak csökkentésében egyaránt. Egyéb intézkedések az alábbi kezdeményezéseket érintették:

A program végrehajtásának eddigi három éve alapján az értékelés megállapította, hogy a finanszírozott intézkedések többsége jó úton halad afelé, hogy ígéretes eredményeket érjen el, míg mások csak most indultak. Néhány példa az egyes programcélokhoz kapcsolódó prioritásokra:

Az emberi eredetű anyagokról szóló jogszabályok végrehajtását több intézkedés is támogatta olyan kezdeményezéseken keresztül, mint a tagállamok közötti szervcserét lehetővé tevő informatikai platform kialakítása, az élő donoroktól származó szervek adományozásával kapcsolatos információs rendszer és nemzetek feletti adatmegosztás fejlesztése, a halál utáni kórházi szervadományozás folyamatának optimalizálása az intenzív ellátást nyújtó szakemberek és szervátültetési koordinátorok közötti együttműködés lehetővé tételével, valamint a vér- és szövetfeldolgozó és -tároló egységek ellenőrzésére vonatkozó iránymutatások fejlesztése.

A program az antimikrobiális rezisztencia terén is döntő szerepet játszik azáltal, hogy a hatályos uniós és nemzetközi szakpolitikákkal, különösen a 3. fenntartható fejlesztési céllal2 összhangban közös megközelítéseket határoz meg az antimikrobiális rezisztencia elleni küzdelemhez és az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzéssel szembeni védekezéshez.

Huszonnégy, ritka betegségekkel foglalkozó európai referenciahálózat jött létre azzal a céllal, hogy Európa-szerte több mint háromszáz egészségügyi szolgáltató és kilencszáz szakértői központ ismereteit egybefogja, és elérhetővé tegye azon, ritka betegségben szenvedő betegek számára, akik nehezen vagy egyáltalán nem tudnak megfelelő szaktudással rendelkező szakembert találni és szakellátást igénybe venni otthonuk közelében. A betegek diagnózisának és kezelésének vizsgálatához koordinátorok az erre kijelölt informatikai platformon és telemedicina-eszközökön keresztül különböző szakterületű szakorvosokból álló virtuális tanácsadó bizottságot hívnak össze. A tudás, a szakismeretek és az erőforrások Unión belüli összefogása révén a teljes lakosság számára biztosítható lesz a színvonalas egészségügyi ellátás igénybevételének lehetősége, továbbá csökkenthetők az egészségi egyenlőtlenségek az uniós tagállamokon belül és közöttük egyaránt. Ez az elgondolás az elkövetkező években kiterjeszthető a ritka betegségeken túl más összetett megbetegedésekre is.

➤ A program irányítása egyre hatékonyabbá vált

A program szerkezete az előző két program (első: 2002–2007, második: 2008–2013) végrehajtása során szerzett tapasztalatokra figyelemmel átalakult. Célkitűzéseit rendkívül pontos és gyakorlatias módon határozták meg, megadva az elvárt eredményeket és az előrehaladás értékeléséhez használt mutatókat.

Az éves munkaprogramokat az előzetes többéves tervezés alapján dolgozzák ki a programról szóló rendeletben (II. melléklet) rögzített konkrét kritériumok teljesítése mellett. Az éves munkaprogramok meghatározásának folyamata gördülékenyen, a tagállamokkal folytatott konzultáció pedig egyértelmű, átlátható és méltányos módon zajlik. A többéves tervezés rendkívül hasznosnak bizonyult azzal, hogy fokozottan stratégiai perspektívába helyezi a középtávú tervezést, lehetővé teszi az éves munkaprogramok gördülékenyebb elfogadását, és korlátozza a lehetséges módosítások számát. Az érdekeltek azonban több lehetőséghez szeretnének jutni az éves prioritások, valamint a többéves és éves távlatban szükséges intézkedések meghatározása terén.

A Bizottság arra buzdítja mind a 28 tagállamot és a harmadik országokat is, hogy vegyenek részt a programban. A program lehetőséget kínál számukra a kivételes hasznossággal kapcsolatos kritériumok alkalmazására, és akár 80%-os uniós társfinanszírozást biztosít az összes közreműködő szereplőnek. Különösen kedvező feltételek mellett lehet társfinanszírozáshoz jutni, ha a teljes költségvetés egy részét alacsony GNI-vel rendelkező országokban végrehajtandó intézkedésekre fordítják. A kivételes hasznossági kritériumok eddig még nem voltak érvényben. Azonban a nehéz gazdasági körülmények és a társfinanszírozás fennmaradó részének biztosítása okozta jelentős akadály ellenére hasonló arányban vesznek részt alacsony GNI-jű országok a programban, mint ahogy az a korábbi programoknál tapasztalható volt.

➤ A program az újonnan felmerülő igények, például a 2015 nyarán kialakult menekültválság fényében is bizonyította alkalmazkodóképességét és rugalmasságát, ugyanis jelentősen kivette a részét a Bizottság migrációs politikájából.

A program emellett támogatást nyújt a szolidaritás és a humanitárius fellépés európai értékeinek jegyében nemrég létrejött Európai Szolidaritási Testület megvalósításának kezdeti szakaszában. A Szolidaritási Testületen keresztül európai fiatalok nemcsak segíthetnek az arra rászorulókon, de tapasztalatokat gyűjthetnek, elmélyíthetik kulturális ismereteiket, felfedezhetik mások megsegítésének értékét és erősíthetik európai identitásukat.

➤ Javul a hatékonyság

A program a rendelkezésére álló költségvetési forrásokat a Bizottság fő prioritásaihoz igazodó, szigorú feltételek alapján megválasztott, kulcsfontosságú célkitűzések és prioritások megvalósítására összpontosítja. Erre tekintettel többnyire a modern egészségpolitikát szolgáló, az egészségügy és az egészségügyi ellátás terén az innovációt élénkítő és az Unión belüli biztonság és védelem fokozása érdekében megfelelő eszközöket, módszereket és képzést biztosító, eredményközpontú intézkedések részesültek finanszírozásban.

A határokon át terjedő egészségügyi veszélyekkel (2.) és a jobb és biztonságosabb egészségügyi ellátás igénybevételének lehetővé tételével (4.) kapcsolatos célkitűzésre viszonylag kevesebb finanszírozás jutott. Esetükben azonban kihasználhatók a kockázatok értékelése, valamint a járványügyi és antimikrobiális rezisztenciával kapcsolatos adatok gyűjtése és elemzése terén az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központtal fennálló szinergia. A tagállamok képviselői elektronikus felmérések keretében, számos egészségügyi szereplő pedig a nyilvános konzultáció során szélesebb tematikus területeket, például az egészségfejlesztést és az egészségügyi rendszereket jelölte meg prioritásként, így ezek nagyobb összegű finanszírozásban részesültek. Az egészségfejlesztés terén végrehajtott intézkedések többek között a kockázati tényezőkkel, a krónikus betegségekkel és az egészségügyi információkkal foglalkoztak, míg az valamint az egészségügyi rendszereket érintő intézkedések közé tartozott az egészségügyi technológiaértékelés.

A program programmutatókat és intézkedésszintű ellenőrzést vezetett be, és stratégiai terjesztési tevékenységekbe ruház be. Ezek a határozott lépések a korábbi ajánlásokra válaszul születtek, ugyanakkor még mindig van hova fejlődni, és a folyamat is tovább gyorsítható.

Ezenkívül ez a program más hasonló bizottsági programokhoz képest csekély adminisztratív költségekkel jár. Az adminisztratív költségek a teljes költségvetés mindössze 9%-át teszik ki.

➤ Intézkedések születtek a szabályok és az eljárások egyszerűsítésére, így már elektronikus eszközök szolgálnak a javaslatok benyújtására és értékelésére, a támogatások kezelésére, az e-monitoringra és az e-bejelentésre. Ez a fejlesztés az eszközök tervezése és kipróbálása miatt ugyan kezdetben erőforrás-igényes, a pályázók és a kedvezményezettek elégedettsége igazolja ezeket az erőfeszítéseket, a következő években pedig pénzügyi előnyre is lehet számítani.

➤ Kis program, nagy uniós hozzáadott értékkel

Az uniós szintű együttműködés, valamint az egészségügyi fenyegetésekkel kapcsolatos készültségi tervek és válaszintézkedések összehangolása a program uniós hozzáadott értékének legjelentősebb és legprominensebb tényezői közé tartozik. Az egészségügyi veszélyekkel szembeni kapacitásépítést támogató tevékenységek előmozdították a párhuzamosságok elkerülését és a kapacitások fejlesztését, ezzel hozzáadott értéket teremtettek az Európai Unió és a szélesebb nemzetközi közösség számára. Lehetővé tették a tagállamok kapacitásbeli hiányosságainak azonosítását, az intézkedések fontossági sorrendjének meghatározását és az e hiányosságok megszüntetésére irányuló kapacitásépítési tevékenységek végrehajtását. Emellett lehetőséget kínáltak segédanyagok és iránymutatások kidolgozására, képzések nyújtására, az uniós készültségi és válaszintézkedési mechanizmusok ellenőrzésére, külső minőségbiztosítási vizsgálatok lefolytatására, valamint a közelmúltbeli járványokból és menekültválságból levont tanulságok megosztására.

A program más területeken is segítséget nyújt a tagállamoknak kapacitásuk növelésében: a tudás, a szakismeretek és az erőforrások Unión belüli összefogása révén a polgárok nagyobb eséllyel juthatnak színvonalas egészségügyi ellátáshoz méltányosan, és tovább csökkenthetők az egészségi egyenlőtlenségek az uniós tagállamokon belül és közöttük egyaránt. Ez például a ritka betegségekkel foglalkozó huszonnégy európai referenciahálózaton keresztül valósul meg, amely lehetőséget kínál arra, hogy a közeljövőben más összetett betegségekkel kapcsolatosan is egybefogják a szakértőket. Szintén szerepe van ebben az uniós egészségügyi technológiaértékelési szervek együttműködésének, amelynek résztvevői közös eszközöket és szabványokat dolgoznak ki a fő szakpolitikai célok, például az egészségügyi ellátás igénybevételének lehetőségéhez, színvonalához és fenntarthatóságához kapcsolódó célkitűzések előmozdítása érdekében, miközben jelentős méretgazdaságosság elérésének lehetőségét teremtik meg. Másik példa az e-egészségügyi hálózatnak nyújtott támogatás, amely az egészségügyi adatok tagállamok közötti cseréjének megvalósításához szükséges kölcsönös átjárhatóság és szabványosítás fokozását és a digitális szolgáltatási infrastruktúrák közegészségügyben való kiépítését szolgálja.

Az együttműködés, valamint az ismeretek felhasználása és megosztása számottevő uniós hozzáadott értéket kínál: az Európai Unió 28 tagállamának egészségügyi helyzetét bemutató, összehasonlítható adatok (országprofilok) gyűjtése és elemzése előreviszi a politikai párbeszédet, és megkönnyíti a megalapozott egészségpolitikai döntéshozatalt. Az egészségfejlesztéssel és a betegségmegelőzéssel kapcsolatos bevált módszerek cseréje és alkalmazása szintén uniós hozzáadott értéket kínál, amelynek köszönhetően a tagállamok végrehajthatják a demográfiai változások, valamint a nem fertőző és más krónikus betegségek jelentette terhek következtében az egészségügyi rendszerüket fenyegető veszélyek leküzdéséhez szükséges reformokat.

➤ Összhangban végzett munka és szinergia kialakítása

A program összhangban van az EUMSZ 168. cikke szerinti fő bizottsági prioritásokkal és a fenntartható fejlesztési célokkal, és arra törekszik, hogy a lehető legnagyobb mértékű szinergiát érje el más uniós szakpolitikákkal és pénzügyi eszközökkel, például a „Horizont 2020” keretprogrammal.

A program sajátossága továbbra is az, hogy az egészségpolitikai együttműködésre összpontosít. A tagállamok illetékes hatóságaival szorosan együttműködve felhasználja és valós körülmények között teszi próbára a kutatások eredményeit. Ezzel az a célja, hogy segítsen a tagállamoknak saját szakpolitikáik kialakításában és végrehajtásában, mivel így hozható létre egy erős, szociális Európa, figyelemmel a költségvetési korlátokra és a rendszerszintű reformok szükségességére.

Az eredményes intézkedések kiterjesztése és a tagállamok egészségpolitikájába való beépítése érdekében a programnak a továbbiakban is az európai strukturális és beruházási alapokkal és más uniós pénzügyi eszközkel való együttműködésre kell ösztönöznie. Az ilyen jelentős pénzügyi eszközök hatékony felhasználásával nagyobb hatás váltható ki, mint önmagában a programmal, ehhez ugyanakkor fejleszteni kell a nyomonkövetési és végrehajtási ismereteket és kapacitásokat, valamint elő kell mozdítani az innovációt és a hatékonyságot az egészségügyi beruházások terén.