[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 8.10.2009

COM(2009) 514 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

a harmadik országoknak 2008-ban nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtásáról {SEC(2009) 1279}

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

a harmadik országoknak 2008-ban nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtásáról {SEC(2009) 1279}

TARTALOMJEGYZÉK

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK a harmadik országoknak 2008-ban nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtásáról 1

1. Bevezetés 3

2. Áttekintés 3

2.1. Előzmények 3

2.2. Makroszintű pénzügyi támogatás 2008-ban 3

2.3. A kedvezményezett országokban legutóbb végrehajtott műveletek rövid ismertetése 4

2.3.1. Nyugat-Balkán 4

2.3.2. Szomszédos keleti országok 4

2.3.3. Mediterrán országok 5

3. A makroszintű pénzügyi támogatás földrajzi eloszlása és értékelése 5

3.1. Földrajzi eloszlás 5

3.2. Értékelés 6

3.2.1. Albánia 6

3.2.2. Szerbia és Montenegró 6

4. A pénzügyi irányítás javítása a kedvezményezett országokban: működési szempontú értékelések 7

5. Kérelmek és a Bizottság jövőbeli javaslatai 8

1. BEVEZETÉS

Ez a jelentés történeti háttérrel ellátott általános áttekintést ad az EU által harmadik országoknak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról, összefoglalja a 2008-ban végrehajtott műveleteket, a tagjelölt és a lehetséges tagjelölt országokban, valamint a szomszédos országokban legutóbb végrehajtott műveletekre vonatkozó adatokkal, és az 1990 óta lebonyolított különféle műveletek adatait tartalmazó statisztikai táblázatokkal együtt.

E jelentés tartalmazza a legújabb, 2008-ban végrehajtott értékelések eredményeit is. Az értékelések célja annak felmérése, hogy milyen hatással volt a makroszintű pénzügyi támogatás a gazdasági stabilizációs folyamat bizonyos fontos vonatkozásaira és a támogatásban részesülő országok strukturális reformjainak végrehajtására. Az e tekintetben elért haladás arról is tanúskodik, hogy milyen mértékben teljesültek az EK makroszintű pénzügyi támogatásához kapcsolódó gazdaságpolitikai feltételek.

Emellett a Bizottság 2004-től egy könyvvizsgáló cég közreműködésével az összes kedvezményezett országban – a kedvezményezett országokban a pénzügyi irányítás javításáról szóló, 2002. márciusi számvevőszéki különjelentésben található ajánlást figyelembe véve – működési szempontú értékeléseket végzett a makroszintű pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó pénzügyi folyamatok és eljárások tekintetében. Ezeknek az értékeléseknek az eredményeit kellő mértékben figyelembe veszik a támogatás végrehajtásához kötődő szakpolitikai feltételek kidolgozásakor.

A harmadik országoknak nyújtott közösségi makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtásáról szóló jelentés a közösségi makroszintű vagy rendkívüli pénzügyi támogatásra vonatkozó tanácsi határozatokkal összhangban kerül benyújtásra és az előző évek jelentéseire épül. Egyidejűleg elkészül egy részletesebb jelentés (bizottsági szolgálati munkadokumentum SEC(2009)…), amely gazdasági és pénzügyi információkat szolgáltat a kedvezményezett országokról.

2. Áttekintés

2.1. Előzmények

A makroszintű pénzügyi támogatás (MPT) hozzájárul a kedvezményezett országok politikai és gazdasági reformtörekvéseihez és végrehajtása a Nemzetközi Valutaalap (IMF), illetve a Világbank támogatási programjaival összefüggésben történik. A makroszintű pénzügyi támogatás nyújtása bizonyos elvekhez kötődik, amelyeket a Tanács 2002. október 8-i következtetéseiben megerősített, és amelyek kiemelik e támogatás kivételes jellegét, a nemzetközi pénzügyi intézmények általi finanszírozást kiegészítő jellegét és azt, hogy a támogatás makrogazdasági feltételekhez kötődik. A közösségi makroszintű pénzügyi támogatás a Nemzetközi Valutaalappal és a Világbankkal szoros együttműködésben országspecifikus szükségletekhez szabott támogatást nyújt számos harmadik országnak, a pénzügyi helyzet stabilizálására és piacorientált gazdaságok kialakítására irányuló általános célkitűzéssel.

2.2. Makroszintű pénzügyi támogatás 2008-ban

A Tanács 2008-ban nem fogadott el új határozatot.

A Moldovai Köztársaság számára 25 millió EUR makroszintű pénzügyi támogatás kifizetésére került sor vissza nem térítendő támogatás formájában, Libanon pedig 15 millió EUR összegű, szintén vissza nem térítendő támogatást kapott.

2.3. A kedvezményezett országokban legutóbb végrehajtott műveletek rövid ismertetése

2.3.1. Nyugat-Balkán

Koszovó

A Nyugat-Balkánon jelenleg folyó egyetlen MPT-művelet a Koszovónak nyújtott, legfeljebb 50 millió EUR összegű vissza nem térítendő költségvetési támogatás (az ENSZ BT 1999. évi 1244. számú határozata értelmében), amelyet a Tanács 2006 novemberében hagyott jóvá (2006/880/EK tanácsi határozat, HL L 339., 2006.12.6., 36. o.). Mivel nem teljesültek az említett támogatás felszabadításának feltételei, amelyeket a 2007 decemberében a hatóságokkal aláírt egyetértési megállapodás határozott meg, 2008-ban nem lehetett rendelkezésre bocsátani a teljes 50 millió EUR összeget, így ez még függőben van. 2008. július 11-én azonban a Bizottság elnökletével donorkonferenciát tartottak, amelynek célja Koszovó 2008–2011 közötti finanszírozási szükségleteinek támogatása volt, és a Bizottság feltételes kötelezettséget vállalt további – szintén vissza nem térítendő költségvetési támogatás formájában nyújtandó – makroszintű pénzügyi támogatás biztosítására, legfeljebb 100 millió EUR összegig.

Montenegró és Szerbia

A Tanács 2008. október 2-án elfogadta a Közösség által a 2001/549/EK és a 2002/882/EK határozat értelmében a Szerbia és Montenegró Államközösségnek (korábbi nevén Jugoszláv Szövetségi Köztársaságnak) nyújtott hosszú lejáratú kölcsönök tekintetében Montenegró különálló kötelezettségének megállapításáról és Szerbia kötelezettségének ezzel arányos csökkentéséről szóló 2008/784/EK határozatot[1], felhatalmazva a Bizottságot arra, hogy külön kölcsönmegállapodást írjon alá Montenegró hatóságaival. Ez a határozat Montenegró 2006. júniusi függetlenné válásának és a Szerbia és Montenegró között 2006 júliusában elért megállapodásnak az eredménye, amely a külső kötelezettségeknek a két különálló állam közötti elosztására irányult. A Közösség szempontjából ez nem teremt új kötelezettséget és nincs költségvetési vonzata.

Miután a Montenegróval kötött külön kölcsönmegállapodás hatályba lépett, Szerbia folyó kötelezettségeit a Bizottság és Szerbia közötti levélváltás útján kiigazították.

2.3.2. Szomszédos keleti országok

Moldovai Köztársaság

A Bizottság 2008-ban végrehajtotta a Tanács által 2007. április 16-án elfogadott, összesen 45 millió EUR-t kitevő makroszintű pénzügyi támogatási programot. A második és a harmadik – 10 és 15 millió EUR összegű – részletet 2008 júniusában, illetve decemberében bocsátották rendelkezésre. A program a szegénység csökkentésére és a növekedésre irányuló eszköz (Poverty Reduction and Growth Facility – PRGF) keretében a kormány által 2006 májusában az IMF-fel kötött és 2009 májusáig hatályos megállapodást támogató pénzügyi csomag részét képezte.

Grúzia

A 2006 januárjában elfogadott, összesen 33,5 millió EUR vissza nem térítendő támogatást jelentő programot nem tudták befejezni. E program keretében 2006-ban összesen 23 millió EUR-t folyósítottak. 2008-ban azonban (2007-hez hasonlóan) nem tudták lezárni a harmadik és az utolsó részlet folyósítására vonatkozó feltételek felülvizsgálatát, mivel a részlet folyósításának egyik különös feltétele nem teljesült: a külső vizsgálat megszervezését szabályozó törvényt a Parlament nem fogadta el a terveknek megfelelően. Ezért az utolsó részletet nem folyósították, és a program határideje lejárt. Ugyanakkor 2008 októberében egy brüsszeli donorkonferencián a Bizottság új MPT-programra vállalt kötelezettséget Grúzia számára, legfeljebb 46 millió EUR vissza nem térítendő támogatás formájában. Erre a támogatási kötelezettségvállalásra a Grúziának nyújtandó nemzetközi segítséggel összefüggésben került sor a 2008. augusztusi grúz-orosz konfliktus következményeinek enyhítése céljából.

2.3.3. Mediterrán országok

Libanon

A Bizottság 2008 decemberében felszabadította a 2007. december 10-én jóváhagyott makroszintű pénzügyi támogatási program keretében nyújtandó vissza nem térítendő támogatás első, 15 millió EUR összegű részletét. A program egy 30 millió EUR összegű vissza nem térítendő támogatásból és egy 50 millió EUR összegű kölcsönből áll, mindkettő folyósítása két részletben történik. A kölcsön első részletének (25 millió EUR) kifizetésére végül 2009. június elején került sor. A tervek szerint a második részletet 2009 végéig szabadítják fel a támogatás nyújtásához kapcsolódó feltételek teljesítésétől függően.

3. A makroszintű pénzügyi támogatás földrajzi eloszlása és értékelése

3.1. Földrajzi eloszlás

A közösségi MPT célja a kedvezményezett országok makrogazdasági stabilizációjának támogatása, valamint fizetésimérleg- (és költségvetési) problémáinak enyhítése. Nagyon hasznos szerepet játszik a strukturális reformok támogatásában is. A legjelentősebb MPT-műveletekről közvetlenül a közép- és kelet-európai országok politikai és gazdasági rendszereiben bekövetkezett változásokat követő években határoztak, és kifizetésükre is akkor került sor.

Az évek során megnövekedett azon országok száma, amelyekre a Közösség kiterjesztette az ilyen jellegű támogatást, mivel az EU szomszédos országai közül egyre többen szembesültek fizetésimérleg-problémákkal és kötelezték el magukat gazdasági reformprogramok mellett. Ez megváltoztatta a támogatások földrajzi eloszlását a korábbi évekhez képest, amikor a leginkább támogatott országok közép- és kelet-európaiak voltak. Ennélfogva 2000-től kezdődően a makroszintű pénzügyi támogatás kizárólag a nyugat-balkáni országokra (a 2000 és 2008 közötti határozatok 73%-a) és az új független államokra irányul. Ez alól 2007 jelentett kivételt, amikor a Tanács elfogadta a Libanonnak nyújtott segítségről szóló határozatot.

3.2. Értékelés

A Bizottság értékelési programot hajt végre, hogy felmérje a makroszintű pénzügyi támogatásnak az egyes kedvezményezett országokban kifejtett hatásait. Az elemzéseket nyílt pályázati felhívás alapján kiválasztott külső tanácsadók készítik el egy „irányító bizottság” felügyeletével. 2004 óta összesen 7 értékelést végeztek. Két értékelést – Albániára, valamint Szerbiára és Montenegróra vonatkozóan – 2008-ban fejeztek be; ezek főbb megállapításai a következők:

3.2.1. Albánia

Az értékelés az Albánia javára az Európai Bizottság által 2004 áprilisa és 2006 júliusa közötti időszakban nyújtott makroszintű pénzügyi támogatást vizsgálta. Az MPT egy 9 millió EUR összegű kölcsönből és egy 16 millió EUR összegű vissza nem térítendő támogatásból állt, amelyet két részletben folyósítottak.

A makrogazdasági stabilizációra gyakorolt nettó hatást egyrészt közvetlenül a költségvetési eszközök 2006-os és 2007-es növekedése eredményezte, másrészt pedig közvetve az, hogy a közszféra bérei a bankszektorba áramlottak, ami a hitellehetőségek bővüléséhez vezetett. A GDP növekedésére gyakorolt kumulatív hatás a 2004–2008 közötti időszakban várhatóan 0,1% és 0,6% között lesz. Ehhez némileg magasabb infláció és a LEK valamivel gyengébb árfolyama társul.

Az értékelés megállapította, hogy a makroszintű pénzügyi támogatásnak rendkívül korlátozott, de pozitív hatása volt Albánia közép- és hosszú távú fenntarthatósági kilátásaira. A 2004–2008 közötti időszak gazdasági növekedésére gyakorolt csekély közvetlen hatás pedig szintén hozott némi eredményt. A makroszintű pénzügyi támogatás a külső fenntarthatóság egyéb aspektusai tekintetében elhanyagolható hatással járt.

3.2.2. Szerbia és Montenegró

Az értékelés a Szerbia és Montenegró javára 2002 novembere és 2006 februárja közötti időszakban nyújtott makroszintű pénzügyi támogatást (MPT) vizsgálta.

A makroszintű pénzügyi támogatás valamivel expanzívabb makrogazdasági politikát tett lehetővé, amely kissé javította a gazdasági növekedést. A támogatás közvetlen rövid távú makrogazdasági hatása azonban rendkívül csekély volt. Ez főként a művelet viszonylag kis kiterjedtségével magyarázható. A strukturális reformok felgyorsítása révén a makroszintű pénzügyi támogatás jelentősebb hatást gyakorolhat a középtávú makrogazdasági kilátásokra.

Az értékelés megállapította, hogy az MPT kedvezően járult hozzá a közép- és hosszú távú külső fenntarthatósági kilátásokhoz, bár ez a nettó hatás valószínűleg kicsi és közvetett volt. Úgy tűnik, hogy az elsődleges csatorna, amelyen keresztül az MPT kifejtette hatását ebben a tekintetben, a strukturális reformok erősítése és az átfogó makrogazdasági irányítás javulása volt.

Jelenleg folyik Grúzia, valamint a Moldovai Köztársaság értékelése, az erről készült záró jelentést 2009 harmadik negyedévében kell közzétenni. Emellett döntés született arról, hogy a makroszintű pénzügyi támogatás globális hatásának felmérése céljából sor kerül egy átfogó értékelés végrehajtására. E tanulmány első eredményei 2009 második félévére várhatók.

4. A pénzügyi irányítás javítása a kedvezményezett országokban: működési szempontú értékelések

2008-ban nyomonkövetési célból egy működési értékelést hajtottak végre (Koszovóban). 2004 és 2007 között hét működési értékelést végeztek el a makroszintű pénzügyi támogatás kedvezményezett országaiban (Albánia, Örményország, Szerbia-Montenegró, Bosznia és Hercegovina, Grúzia és Koszovó). Az egyes működési értékelések munkaprogramjának kidolgozása egy tanácsadó céggel együttműködve történik, a támogatást nyújtó más szereplők hozzáférhető jelentéseiben, különösen a PEFA-értékelésekben található információk figyelembevételével. A nyomonkövetési látogatások (Albánia, Örményország, Tádzsikisztán, Grúzia és Koszovó) alkalmával megvizsgálták, hogy az első látogatásokat követően az egyes államigazgatások milyen előrelépést értek el.

A vizsgálatok egyrészt a központi bankok függetlenségére és számviteli részlegeik működésére irányulnak. Másrészt vizsgálják a költségvetési eljárást, a kincstári hivatalok működését, a belső ellenőrzést, valamint a pénzügyminisztériumok humánerőforrás-gazdálkodását és informatikai osztályát. Megvizsgálják a külső ellenőrző intézmények működését is, hogy értékeljék ellenőrzési hatékonyságukat.

A nemzeti hatóságok megkapják a működési értékelések következtetéseit, és lehetőségük van arra, hogy megtegyék észrevételeiket a jelentésekben található elemzések tekintetében.

Az értékelések a tanácsadó elemzése alapján – amely azonban hangsúlyozta számos fejlesztés szükségességét – valamennyi ország esetében megállapították, hogy „a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás” keretei jól működnek. A pénzügyminisztériumoknál feltárt legsúlyosabb problémák a következők voltak: a kincstári számlák egységes rendszerének, a megfelelő számviteli rendszereknek és írásbeli eljárásoknak a hiánya, illetve a közbeszerzési eljárások alacsony minősége. Minden minisztérium esetében képzett auditorok felvételével és speciális képzések végrehajtásával kell erősíteni a belső ellenőrzési kapacitást. A makrogazdasági előrejelzéssel foglalkozó részlegek egyes esetekben nem bizonyultak alkalmasnak feladataik ellátására és nem volt megfelelő a külső ellenőrzési intézmények függetlensége.

Ahhoz, hogy javuljon a kedvezményezett országok államháztartásának irányítása, a nemzeti hatóságok számára ajánlások készültek a problémák megoldásához. Az ajánlások között vannak olyanok, amelyeket a kifizetés feltételének tekinthető előzetes intézkedésként végre kell hajtani. Ilyen például a pénzügyminisztériumon belül működő belső ellenőrzési osztály megerősítése, valamint a számviteli, engedélyezési és kifizetési feladatkörök szétválasztására vonatkozó minimumkövetelményeket megállapító intézkedések elfogadása.

Négy évvel ezen működési értékelések megkezdését követően, és néhány javasolt módosítás végrehajtásának késedelme ellenére a Bizottság valódi fejlődésről számolhatott be a kedvezményezett országok államháztartási irányításának valamennyi szintjén.

5. kérelmek és a bizottság jövőbeli javaslatai

A világméretű gazdasági és pénzügyi válság eredményeként sok csatlakozás előtt álló és szomszédos ország a gazdaság visszaesésével és romló költségvetési helyzettel került szembe; ezen országok mindegyikében jelentős finanszírozási rés alakult ki. Elsődlegesen az IMF foglalkozik a gazdasági válság következményeinek kezelésével, különös tekintettel arra a tényre, hogy erőforrásai jelentős mértékben bővültek, többek között az Európai Unió tagállamainak tekintélyes hozzájárulása révén. Miközben az IMF élen jár abban, hogy segítse az Európai Unióval szomszédos országokat a válság kezelésében, az általa biztosított támogatás még mindig elégtelennek bizonyulhat ezen országok külső finanszírozási szükségleteinek fedezésére. Ennek fényében az EU makroszintű pénzügyi támogatása hozzájárulhat a gazdasági stabilitáshoz és a reformokhoz ebben az EU-hoz szorosan kötődő régióban azzal, hogy segít szűkíteni a külső finanszírozási rést és enyhíti a csatlakozás előtt álló és a szomszédos országok valutatartalékaira nehezedő nyomást.

Számos csatlakozás előtt álló vagy szomszédos ország kért makroszintű pénzügyi támogatást az EU-tól. A csatlakozás előtt álló országok közül Szerbia, Bosznia és Hercegovina, valamint Montenegró az elmúlt hónapokban hivatalosan vagy informálisan új makroszintű pénzügyi támogatást igényelt. Nem zárható ki, hogy a nyugat-balkáni országokból még több kérelem érkezik. A szomszédos országok közül Grúzia, Ukrajna, Örményország és legújabban Fehéroroszország, valamint a Moldovai Köztársaság kért makroszintű pénzügyi támogatást. Az EU-val közvetlenül nem szomszédos országok közül pedig a következők kértek makroszintű pénzügyi támogatást a Bizottságtól: a Kirgiz Köztársaság és Tádzsikisztán. A világméretű pénzügyi válság által különösen sújtott Izland – amelynek az árfolyam és a bankrendszer összeomlásával kellett szembenéznie – szintén kért pénzügyi támogatást az EU-tól. A Bizottság megvizsgálja ezeket a kérelmeket és – 2009 folyamán – valószínűleg számos támogatást igénylő ország esetében hivatalos javaslatot tesz új MPT-határozatok elfogadására.

[pic]

[pic]

[1] HL L 269., 2008.10.10., 8. o.