HU 
 
 
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE 
(2006. december 6.)  
a Magyar Köztársaság Pénzügyminisztériumának  kérésére a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. 
évi LVIII. törvény és ehhez kapcsolódóan a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 
módosításáról szóló törvényjavaslatról 
(CON/2006/55) 
 
Bevezetés és jogalap  
2006. október 20-án az Európai Központi Bank („EK B”) felkérést kapott a Magyar Köztársaság 
Pénzügyminisztériumától vélemény alkotására a Magy ar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 
(„MNB-törvény”) és ehhez kapcsolódóan a jogalkotásró l szóló 1987. évi XI. törvény módosításáról szóló 
törvényjavaslatról (a tovább iakban: törvényjavaslat). 
Az EKB számára a törvényjavaslat két („A” és „B”) változatát küldték meg a vélemény iránti kérelemhez 
csatoltan. A Pénzügyminisztérium tájékoztatása szeri nt a Kormány úgy döntött, hogy a törvényjavaslat 
„A” változatát terjeszti be az Országgy űlés elé, az EKB vélemény ének kézhezvételét követ ően. Ennek 
eredményeképpen az EKB a törvényjavaslat „A” változatát  vizsgálta meg, és ez a változat képezi az EKB 
véleményének alapját. 
Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre az Európai Közösséget létrehozó Szerz ődés 105. cikkének 
(4) bekezdésén és a nemzeti hatóságoknak az Eu rópai Központi Bankkal a jogszabálytervezetekr ől 
folytatott konzultációjáról szóló, 1998. június 29-i 98/415/EK tanácsi határozat1 2. cikke 
(1) bekezdésének második és harmadik francia be kezdésein alapul, mivel a törvényjavaslat a 
fizetőeszközökkel és a Magyar Nemzeti Bankkal („MNB” ) kapcsolatos rendelkezések et tartalmaz. Az 
Európai Központi Bank eljárási szabályzatának 17.5. cikke els ő mondatával összhangban a 
Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt. 
 1. A törvényjavaslat célja 
A törvényjavaslat i.  orvosol az EKB 2004. évi konvergenciajel entésében Magyarországgal kapcsolatban 
megfogalmazott egyes kritikai észrevételeket; és 
                                                 
1  HL L 189., 1998.7.3., 42. o. 
2 ii.  módosítja a bankjegyekr ől, érmékről és azok utánzatairól szóló szabályokat, beleértve a hamisítás 
elleni küzdelemmel kapcsolatos új jogokat és kötelezettségeket; és 
iii.  időszerűsít egyes egyéb rendelkezéseket a magyar pénzügyi piac tekintetében bekövetkezett 
változásokkal kapcsolatban. 
 2. Általános észrevételek 2.1. Az EKB üdvözli a törvényjavaslatot, mivel az javítani fogja a magyar jogszabályok Szerz ődésnek 
való megfelelését és id őszerűvé teszi az MNB-törvény rendelkezéseit a magyar pénzügyi piacon 
bekövetkezett bizonyos változások fényében. 
2.2. A vélemény iránti kérelem szerint a törvényj avaslat „az Európai Bizottság és az Európai Központi 
Bank 2004. évi konvergenciajelentéseiben az MNB személyi és intézményi függetlenségével 
kapcsolatban megfogalmazott ajánlásokat teljes mé rtékben figyelembe vesz i.” Az EKB rá kíván 
mutatni arra, hogy bár a magyar jogszabályok tekintetében kiemelked ő fontossággal bír a 
Szerződésnek való megfelelés a központi bank intézményi és személyi függetlensége 
vonatkozásában, az EKB 2004. évi konvergenciaj elentése számos egyéb olyan kérdést 
megvilágított, amiket a törvényjavaslat nem orvos ol (mint például – az MNB euro-rendszerbe való 
integrálódásával kapcsolatban - az EKB a monetári s politika területén fennálló hatáskörének vagy a 
Közösségen belül a bankjegykibocsátás engedélyezésér e vonatkozó kizárólagos jogkörének el nem 
ismerése). Az EKB megjegyzi azt is, hogy jelenleg is folyik az EKB 2006. évi konvergenciajelentésének készítése, és azt javasolja, hogy az MNB-törvény bármely jöv őbeli 
módosításakor vegyék figyelembe az EKB 2006. év i konvergenciajelentésének megállapításait. 
2.3. Annak fényében, hogy az MNB-törvényt az el múlt pár évben számos alkalommal módosították, az 
EKB hangsúlyozni kívánja a jogbiztonság fontos ságát is. Ezzel kapcsolatban a központi bank 
működését szabályozó alapvet ő jogszabály tekintetében elengedhetetlen, hogy az világos és állandó 
iránymutatásként szolgáljon, azonban a túl ságosan gyakori módosítások veszélyeztethetik e 
funkció betöltését. 
 3. Különös megjegyzések 3.1. Az MNB függetlensége  
3.1.1. Jelenleg az MNB köteles beszerezni ex ante  az igazságügyminiszter véleményét az MNB alapvet ő 
feladatai tekintetében. Az EKB 2004. évi konve rgenciajelentése megállapította azt, hogy ez a 
követelmény összeegyeztethetetlen a Szerz ődés központi banki függ etlenségre vonatkozó 
alapelvével. A törvényjavaslat 11. §-ának (3) bekezdése és 15. §-a megszünteti ezt a 
kötelezettséget, el őírva azt, hogy „az MNB elnökének rendelete esetében az igazságügyminiszter 
véleményét nem kell kikérni”. Az EK B üdvözli e módosítást, mivel az tovább er ősíti az MNB 
intézményi függetlenségét. 
3 3.1.2. A monetáris tanács és az MNB f őbb tisztségvisel ői személyi függetlensége tekintetében az EKB 
megjegyzi, hogy a törvényjavasl at 9. §-ának (1) bekezdése megszünteti annak külön nevesítését, 
hogy a vagyonnyilatkozat-tételi köteleze ttség szándékos elmulasztása, illetve a 
vagyonnyilatkozatban lényeges adat vagy tény szá ndékosan valótlanul való közlése felmentési ok 
az elnök és a monetáris tanács tagjai esetében. Ez zel kapcsolatban az EKB hangsúlyozni kívánja, 
hogy jóllehet általánosságban elf ogadható az az elv, amely szerint az elnök, az alelnök, illetve a 
monetáris tanács és a felügyel ő bizottság tagjai vagyonnyilatkozatot kötelesek tenni, azonban teljes 
mértékben biztosítani kell, hogy e rendelkezések al kalmazásakor maradéktalanul figyelembe veszik 
a Szerződés 108. és a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank 
Alapokmányának 14.2. cikkét. Továbbá, ami a monetáris tanács tagja feladatai ellátásához 
szükséges feltételeknek való , felmentési oknak min ősülő meg nem felelését illeti, az EKB 
véleménye az, hogy a 49. § (10) bekezdésének a)  és b) pontjában meghatározott indokok közötti 
különbségtételt („neki fel nem róható okból” és „n eki felróható okból”) meg kellene szüntetni, 
mivel az NKB-k statútumai nem rendelkezhetnek felmentési okokról az Alapokmány 14.2. cikkében meghatározottakon túlmen ően. 
3.2. Bankjegyek, érmék és utánzatok  
3.2.1. Az EKB rendelkezésére álló információk alapján a törvényjavaslat nem jár az euro pénzhamisítás 
elleni védelméhez szükséges intézkedések megáll apításáról szóló, 2001. j únius 28-i 1338/2001/EK 
tanácsi rendelet
2 sérelmével. 
3.2.2. Az MNB euro-rendszerbe való jogi integr álódására figyelemmel az EKB azt javasolja, hogy a 
törvényjavaslat 5. §-a, amelynek célja az MN B-törvény 31. §-ának módosítása, hivatkozzon a 
Szerződés 106. cikkére és az Alapokmány 16. cikkére. 
3.2.3. Az EKB azt is megjegyzi, hogy a törvényj avaslat végrehajtani látszik az euro bevezetésér ől szóló, 
1998. május 3-i 974/98/EK tanácsi rendelet3 és az euro-érmékhez hasonló emlékérmekr ől és 
érmékről szóló, 2004. december 6-i 2182/2004/EK tanácsi rendelet4 (amelyek mindegyike 
közvetlenül alkalmazandó közösségi jogszab ály) egyes rendelkezéseit. A közvetlen 
alkalmazhatóság azt jelenti, hogy a rendeletek  és az egyéb közvetlenül alkalmazandó közösségi 
jogszabályok automatikusan a nemzeti jogrendszer  részeivé válnak külön nemzeti jogszabályi 
intézkedés nélkül. Az Európai Közösségek Bírósága szerint továbbá, a tagállamok nem hozhatnak 
olyan intézkedéseket, amelyek célja közösségi re ndeletek vagy egyéb közvetlenül alkalmazható 
közösségi szabályok nemzeti jogszabályba való átültetése5. 
  
                                                 
2  HL L 181., 2001.7.4., 6. o. 
3  HL L 139., 1998.5.11., 1. o. 
4  HL L 373., 2004.12.21., 1. o. Az euro-övezeten kívüli ta gállamokra a 2004. december 6-i 2183/2004/EK tanácsi rendelet 
(HL L 373., 2004.12.21., 7. o.) terjesztette ki a hatályát. 
5  A 34/73. sz. Variola kontra Ammi nistrazione italiana della Finanze ügy (EBHT 1973.,981. o.) 
4 3.3. Egyéb megjegyzések  
3.3.1. Az EKB megjegyzi, hogy a közös valuta „euró ”-ként való írásakor a törvényjavaslat nem felel meg 
az „euro” írásmódja szabályainak. Annak érdekébe n, hogy az euro egy ségességét nyilvánvalóvá 
tegye, a közösségi jog6 előírja az „euro” szó egységes írás módját egyes szám alanyesetben 
valamennyi közösségi és nemzeti jogszabályi rend elkezésben. A fentiek alapján és a Közösség az 
egységes valuta nevének meghatározására irányuló  kizárólagos hatáskörére tekintettel, az e 
szabálytól való bármely eltérés összeegyeztethetetlen a Szerz ődéssel és orvosolandó. 
3.3.2. Az MNB euro-rendszerbe való jogi integrál ódása vonatkozásában a törvényjavaslat 1. és 11. §-i, 
amelyek - ebben a sorrendben - az MNB-törvény 10. §-ának (1) bekezdését és 60. §-a (1) 
bekezdésének c) pontját módosítják, nem ismerik el az EKB az Alapokmány 19. cikke szerinti 
hatáskörét, és ezért nem szünteti meg a közösség i joggal való összeegyeztethetetlenséget. Ezen 
összeegyeztethetetlenség orvoslása érdekében az EKB azt javasolja, hogy a törvényjavaslat fent 
említett paragrafusai hivatkozzanak az EKB az Al apokmány 19. cikkében említett hatáskörére. 
3.3.3. Az EKB azt javasolja, hogy a törvényjavaslat 15. §-a hivatkozzon az EKB-val annak hatáskörében 
történő, a Szerződés 105. cikkének (4) bekezdése és az Alapokmány 4. cikke szerinti konzultáció 
folytatásával kapcsolatos kötelezettségre. A ne mzeti hatóságoknak az Eur ópai Központi Bankkal a 
jogszabálytervezetekr ől folytatott konzultációjáról szóló, 1998. június 29-i 98/415/EK tanácsi 
határozat7 kifejezetten el őírja a tagállamok számára azt, hogy hozzák meg a szükséges 
intézkedéseket e követelmény teljesítésének biztosítására. 
 Ezt a véleményt közzéteszik az EKB honlapján.   Kelt Frankfurt am Mainban, 2006. december 6-án. 
 
[aláírás] 
 
Az EKB alelnöke 
Lucas PAPADEMOS 
                                                 
6  Lásd az euro bevezetésével kapcsolatos egyes rendelkezésekrõl szóló, 1997. június 17-i 1103/97/EK tanácsi rendeletet 
(HL L 162., 1997.6.19., 1. o.), az euro bevezetésér ől szóló, 1998. május 3-i 974/98/ EK tanácsi rendeletet (HL L 139., 
1998.5.11., 1. o.), és az euro és az eurót bevezetõ tagáll amok pénznemei közötti átváltási árfolyamokról szóló, 1998. 
december 31-i 2866/98/EK tanácsi rendeletet (HL L 359., 1998.12. 31., 1. o.), amelyek közül mindhármat módosították az 
euro görögországi bevezetése miatt. Lásd még az euro-érmékr ől szóló 1998. és 1999. évi közösségi jogszabályokat, 
valamint az euro bevezetésér ől szóló, 974/98/EK rendele t módosításáról szóló, 2005. december 21-i 2169/2005/EK 
tanácsi rendeletet (HL L 346 ., 2005.12.29., 1. o.). 
7 HL L 189., 1998.7.3., 42. o.