AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Dánia „EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard” referenciaszámú kérelme) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Dánia „EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard” referenciaszámú kérelme) /* COM/2011/0251 végleges */





INDOKLÁS A költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás[1] 28. pontja a pénzügyi keret vonatkozó fejezeteinek felső korlátain felül, egy rugalmassági mechanizmus révén, legfeljebb évi 500 millió EUR erejéig lehetővé teszi az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (a továbbiakban: EGAA) igénybevételét. Az EGAA-ból érkező hozzájárulásokra vonatkozó szabályokat az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[2] tartalmazza. 2010. október 6-án Dánia az Odense Steel Shipyard vállalatnál történt elbocsátásokat követően „EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard” referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt. A kérelem alapos vizsgálata után a Bizottság az 1927/2006/EK rendelet 10. cikke alapján megállapította, hogy a pénzügyi hozzájárulásnak a rendeletben megállapított feltételei teljesülnek. A KÉRELEM ÖSSZEFOGLALÁSA ÉS ELEMZÉS Főbb adatok: || EGAA-referenciaszám || EGF/2010/025 Tagállam || Dánia 2. cikk || a) Elsődlegesen érintett vállalat || Odense Steel Shipyard Beszállítók és az ellátási lánc következő szintjein álló termelők || 0 Referencia-időszak || 2010.4.13–2010.7.31. A személyre szabott szolgáltatások kezdetének időpontja || 2010.10.1. A kérelem benyújtásának időpontja || 2010.10.6. A referencia-időszakban történt elbocsátások száma || 710 Elbocsátások száma a referencia-időszak előtt és után || 646 Összes támogatható elbocsátás || 1 356 A támogatásra jogosult elbocsátott munkavállalók száma || 950 A személyre szabott szolgáltatásokhoz kapcsolódó kiadások (EUR) || 20 874 362 Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadások[3] (EUR) || 943 948 Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadások (%) || 4,3 Teljes költségvetés (EUR) || 21 818 310 EGAA-hozzájárulás EUR-ban (65 %) || 14 181 901 1. A kérelmet 2010. október 6-án nyújtották be a Bizottságnak, és 2011. március 8-ig további információkkal egészítették ki. 2. A kérelem az 1927/2006/EK rendelet 2. cikkének a) pontja szerint eleget tesz az EGAA igénybevételéhez szükséges feltételeknek, és benyújtása a rendelet 5. cikkében említett 10 hetes határidőn belül megtörtént. Az elbocsátások és a világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett fő strukturális változások, illetve a globális pénzügyi és gazdasági válság közötti kapcsolat 3. Az elbocsátások és a globális pénzügyi és gazdasági válság közötti kapcsolat bizonyítása érdekében Dánia azzal érvel, hogy az elmúlt évtizedekben az európai hajógyárak jelentős piaci részesedést veszítettek el, amelyet Ázsia szerzett meg. A globális pénzügyi és gazdasági válság olyan mértékű további csapást mért a globális hajógyártási piacra, hogy az Európai Hajógyári Szövetségek Közössége (Community of European Shipyards' Associations, CESA) szerint 2008 és 2009 között az összes megrendelés állománya világszinten 194,2 millió cgt-ről[4] 156,2 millió cgt-re esett vissza, míg ugyanezen időszak alatt az új megrendelések mennyisége 43,0 millió cgt-ről 16,5 millió cgt-re csökkent. 4. 2009–2010. évi éves jelentésében a CESA arról számol be, hogy a világszintű megrendelésállomány csökkenése a hajógyárak munkaterhelésének gyors visszaeséséhez vezetett. Mióta a kereslet a szabványos teherszállító hajók szegmenseiben összeomlott, az európai hajógyártók piaci részesedése a tartályhajók, a konténerszállító hajók és az ömlesztett árut szállító hajók szegmensében tovább csökkent, mivel 2008 második fele óta hozzávetőleg 1,5 millió cgt megrendelést, azaz a CESA tagjai folyó megrendeléseinek körülbelül 17 %-át mondták le. A CESA szerint a 2009-ben elkészült hajók nagy értéke és bonyolultsága a forgalom tekintetében segített enyhíteni a válság hatását, ami így 5 % volt, szemben a tonnatartalom tekintetében mért 20 %-os csökkenéssel. A jelenlegi körülmények európai hajógyártókra gyakorolt teljes hatása a gyártás hosszú átfutási ideje miatt csak késleltetve érvényesül. 2008 óta drámaian csökkent a CESA-ba tartozó hajógyárak új megrendeléseinek állománya. Ami a foglalkoztatást illeti 2009 végére a válság átlagosan a hajógyári munkahelyek körülbelül 20 %-át érintette. A CESA úgy becsülte, hogy amennyiben nem köttetnek új szerződések 2010 nyara előtt, elkerülhetetlen egy, a munkahelyek felét érintő foglalkoztatási válság. Számos hajógyár egyre nagyobb mértékben alkalmazott rövidített munkaidőt, illetve jelentett be vagy hajtott végre elbocsátásokat. Néhány hajógyár már csődöt jelentett, ami láncreakciót váltott ki a beszállítóik körében. 5. A hajógyártó ágazatban ez a harmadik EGAA-kérelem, és az előző két esetben felsorakoztatott érvek (EGF/2010/001 DK/Nordjylland[5] és EGF/2010/006 PL/H. Cegielski-Poznan[6]) továbbra is érvényesek. Az elbocsátások számának igazolása és a 2. cikk a) pontjában foglalt kritériumok teljesítése 6. Dánia e kérelmet az 1927/2006/EK rendelet 2. cikkének a) pontjában meghatározott beavatkozási kritériumok alapján nyújtotta be, amelyek szerint az alapból akkor lehet támogatást nyújtani, ha egy négyhónapos időszak alatt egy tagállamban működő vállalattól – beleértve annak beszállítóit és az ellátási lánc következő szintjein álló termelőket – legalább 500 munkavállalót elbocsátanak. 7. A kérelem arra hivatkozik, hogy a 2010. április 13. és 2010. július 31. közötti referencia-időszakban 710 főt, 2010. augusztus 10-től – amikor a hajógyár bezárását bejelentették – 2011. január végéig pedig további 646 főt bocsátottak el az Odense Steel Shipyard vállalattól. A kérelmező tagállam úgy döntött, hogy a referencia-időszakot nem a lehetséges négy hónapban állapítja meg, mivel a három és fél hónap alatt elért létszám is elegendő volt a jogosultság megállapításához. Valamennyi elbocsátást az 1927/2006/EK rendelet 2. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdése alapján vették számításba. Az elbocsátások előre nem látható jellegének bizonyítása 8. A dán hatóságok érvelése szerint a hajógyár bezárása és az ebből következő elbocsátások nem voltak előre láthatók. A hajógyár tulajdonosai 2009-ig jelentős beruházásokat hajtottak végre a gyárban; erre nem került volna sor, ha a bezárás várható lett volna. Meg kell említeni, hogy Európában ez az egyik legnagyobb és legmodernebb hajógyár, amely olyan rekordokat ért el, mint hogy (2006–08 között) megépítette a világ legnagyobb konténerszállító hajóit, az Emma Maersk-et és annak E osztályú testvérét. A hajógyárról közismert volt, hogy innovatív hajókat tervez és épít, amelyeken mind kialakításukat, mind felszerelésüket tekintve a legújabb technológiákat alkalmazta. Az elbocsátások számának igazolása és az elbocsátó vállalatok meghatározása 9. A kérelem az Odense Steel Shipyard vállalatnál történt, összesen 1 356 fő elbocsátására vonatkozik. Egy felmérés eredményeként a kérelmező tagállam megállapította, hogy az érintett munkavállalók közel 70 %-a igénybe kívánja venni az EGAA-intézkedéselet. 10. A támogatásra jogosult munkavállalók megoszlása a következő: Csoport || Szám || Százalék Férfiak || 903 || 95,0 Nők || 47 || 4,9 EU-állampolgárok || 950 || 100,0 Nem EU-állampolgárok || 0 || 0,0 15 és 24 év közöttiek || 58 || 6,1 25 és 54 év közöttiek || 726 || 76,4 55 és 64 év közöttiek || 162 || 17,1 64 évesnél idősebbek || 4 || 0,4 11. Sem az érintett, sem a támogatásra jogosult munkavállalók között nincs olyan, aki tartós egészségügyi problémával küzdene vagy fogyatékkal élne. 12. A foglalkozási csoportok szerinti megoszlás a következő: Csoport || Szám || Százalék Felsőfokú képzettséget igénylő foglalkozások || 30 || 3,2 Technikusok és hasonló foglalkozások || 616 || 64,8 Adminisztratív munkaerő || 19 || 2,0 Szolgáltatási és értékesítési foglalkozások || 153 || 16,1 Egyszerű foglalkozások || 132 || 13,9 13. Az 1927/2006/EK rendelet 7. cikkének megfelelően Dánia megerősíti, hogy az Alap végrehajtásának különböző szakaszaiban és különösen az EGAA-hoz való hozzáférésben mind jelenleg, mind a jövőben a nők és a férfiak egyenlőségét szem előtt tartó és diszkriminációellenes politikát alkalmaz és fog alkalmazni. Az érintett terület, valamint az ott működő hatóságok és érdekelt felek bemutatása 14. Odense Dánia harmadik legnagyobb, közel 200 000 lakosú városa. A város Funen szigeten található, melynek összlakossága közel 500 000 fő. Funen az összesen 1 200 000 lakosú Dél-Dánia régió keleti részén található. Mind Funen, mind a régió infrastruktúrája jól fejlett, és az aktív lakosság egyre nagyobb arányban ingázik a lakóhelyéül szolgáló város és a munkahely között. Az Odense Steel Shipyard munkavállalói esetében azonban az ingázás nem tekinthető megoldásnak a foglalkoztatási problémájukra, mivel kevés munkavállalási lehetőség létezik a munkavállalók részére máshol a szigeten, és Dánia egész területén nincs munkaerőhiány a fémipari ágazatban. Ezért jelentős erőfeszítéseket kell tenni a munkanélkülivé vált munkavállalók új foglalkozásokra történő felkészítése érdekében. 15. Odense egy csatornán és az Odense-fjordon keresztül áll összeköttetésben a tengerrel; a fjord mentén, az 5 500 lakosú Munkebo kisvárosban található az Odense Steel Shipyard vállalat. Munkebo a Funen sziget északkeleti részét alkotó Kerteminde körzetbe tartozik. 16. 2008-ban Odense és Kerteminde aktív lakossága összesen 109 000 fő volt. A közvetlenül az Odense Steel Shipyard vállalatnál megszűnt munkahelyek, amelyekre ez a kérelem kiterjed, tehát az aktív lakosság több mint 1 %-át teszik ki, amihez hozzá kell még adni a későbbiekben az alvállalkozóknál történő elbocsátásokat, valamint azoknak a munkahelyeknek a számát, amelyek magánál a hajógyárnál szűnnek majd meg, amikor azt teljesen bezárják. A becslések szerint a közvetett elbocsátások mértéke végeredményben ugyanolyan jelentős lesz, mint a közvetleneké, ezért a hajógyár bezárása súlyos válsághelyzetet teremt a régió gazdaságában. Kertemindében az aktív lakosság átlagos iskolai végzettsége sem az országos átlagot, sem Funen sziget átlagát nem éri el. 2008-ban Kerteminde aktív lakosságának körülbelül 27,3 %-a vett részt valamilyen továbbképzésben, míg ugyanez az arány Funen sziget esetében 33 %, az országos átlag pedig 34,8 % volt. 17. Odense és Kerteminde településeket egyaránt közelről érinti ez a kérelem, amelyet kezdettől fogva támogattak. Az elbocsátások várható hatása a helyi, a regionális és az országos foglalkoztatásra 18. 2009–2010 folyamán Dániában jelentősen romlott az általános foglalkoztatási helyzet. A 2008. évi rendkívül alacsony 3,3 %-os arányról a munkanélküliség 2010 decemberére 8,2 %-ra emelkedett (forrás: Eurostat[7]). 19. Kerteminde gazdasági szerkezetére a gyáriparban, különösen a fémiparban történő foglalkoztatás nagy aránya jellemző. Ebben a gazdasági ágazatban már eddig is számos munkahely vándorolt át olyan megyékbe, ahol alacsonyabbak a bérek. Az elküldött hajógyári munkások jelentős műszaki szakértelemmel rendelkeznek, amelyet azonban nehezen lehetne más ágazatokban felhasználni akár Funen szigeten, akár Dánia bármely más területén. A hajógyárat emellett szakaszosan építik le; a munkavállalók csoportjait elküldik, ahogy az utolsó hajómegrendelések elkészülnek. 2011-ben várhatóan további 1 100 munkavállalót küldenek el három hullámban. Jelentős átképzés nélkül ezek a munkavállalók nehezen találnának új munkát. 20. Mióta 2009 augusztusában bejelentették a bezárást, egy helyi, regionális és országos érintettekből álló konzorcium tárgyalásokat folytatott és kidolgozott egy, a régió új növekedési lehetőségeit célzó stratégiát. A kérelemben szereplő intézkedések kiválasztása e stratégia iránymutatása alapján történt. A finanszírozásra javasolt, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja és annak tételes bontásban meghatározott, becsült költségei, valamint a strukturális alapok által támogatott intézkedésekkel való komplementaritása 21. Dél-Dánia régió olyan intézkedések meghatározásán és kialakításán dolgozik, amelyeket Európa fokozott versenyképessége érdekében, a Lisszaboni célkitűzések keretében meg lehet valósítani. A regionális Növekedési Fórum az ESZA és az ERFA finanszírozásával, valamint országos munkaerő-piaci támogatással igyekszik elérni a terület új növekedését biztosító ágazatok ösztönzésének hosszú távú célját. 22. Az elbocsátott munkavállalóknak való azonnali segítségnyújtáshoz azonban specifikusabb tevékenységekre van szükség. Ilyenek az oktatás, képzés, a foglalkoztatás ösztönzése, valamint a vállalkozáshoz nyújtott támogatás. A munkavállalók célcsoportja magasan képzett, viszont olyan területen, ahol a jövőbeni foglalkoztatás meglehetősen kilátástalan. Ezért a számukra javasolt intézkedések némiképp nagyobb költséggel fognak járni, mint a tömeges elbocsátásokban érintett egyéb munkavállalók esetében, akik gyakran viszonylag alacsony képzettséggel rendelkeznek. – Diagnózis, tisztázás és alaptanfolyam: A becslések szerint ezt az elbocsátott munkavállalók közel 70 %-a fogja igénybe venni. A tanfolyam átlagosan négy hétig tart majd, és csoportos oktatást, illetve ezt kiegészítő személyes tanácsadást foglal magában. A célja segítséget nyújtani a munkavállalóknak ahhoz, hogy megértsék helyzetüket és megfelelő motiváció alakuljon ki bennük a teljes pályamódosítás elfogadásához, megismerjék a régióban létező lehetőségeket, tudatosítsák magukban, hogy milyen kompetenciákkal rendelkeznek, meghatározzák az őket érdeklő lehetőségeket, és döntsenek arról, hogy milyen további lépéseket kívánnak tenni. Ez az intézkedés sokkal intenzívebb és személyre szabottabb tanácsadást igényel majd, mint amit a munkaügyi központok általában nyújtani tudnak. – Szakképzés és általános oktatás: A becslések szerint ezt is az elbocsátott munkavállalók 70 %-a fogja igénybe venni, akik különböző oktatási és átképzési területek közül választhatnak majd. Néhány munkavállaló esetében szükség lehet az általános műveltség fejlesztésére, hogy igénybe vehessék a képzési lehetőségeket. – Az első ilyen lehetőség az energetika, ezen belül az energiatermelés, az energiatárolás, az energetikai infrastruktúra és az energiahatékonyság – ezeken a területeken belül is a környezetbarát energiára helyezve a hangsúlyt. Ez olyan új képzési terület, amelyet a munkaügyi központok eddig nem biztosítottak. – A második lehetőség az építészet és tájépítészet, amelyre már jelenleg is jelentős, az elkövetkező években megvalósításra kerülő állami kötelezettségvállalások léteznek. A tanfolyam az energiahatékony építészet témájában nyújt szakképzést. Ezek olyan innovatív képzési intézkedések, amelyek eltérnek a területen rendelkezésre álló lehetőségektől. – A harmadik lehetőség a robotika, egy olyan, erős növekedést mutató terület, amelyen Dánia nemzetközi szinten sikeres. A fő területek az ipari termelés, a játék és tanulás, valamint a biológiai termelés. Ezeket a munkaügyi központok jelenleg nem biztosítják, de a jövőben felvehetnék a kínálatukba, amennyiben ez a rendszer jól működik. – A negyedik lehetőség a jóléti technológiák területén adódik, amelyek fejlesztése már eddig is Odense köré szerveződött. A jövőben várhatóan növekedni fog a kórházi közjóléti szolgáltatások és egészségügyi szolgáltatások iránti igény. A tanfolyam főként a technológia általános bemutatására és a készségek gyakorlati fejlesztésére fog összpontosítani. Ez a tanfolyam, melyet a munkaügyi központok jelenleg nem kínálnak, a jövőben jó elhelyezkedési lehetőségeket biztosíthat. – Az ötödik lehetőség az általános oktatás, amely számos elbocsátott munkavállaló számára előfeltétele lehet annak, hogy igénybe vehessék a felkínált képzési lehetőségeket. A becslések szerint a teljes célcsoport negyede igénybe veszi ezt a lehetőséget, amely a tervek szerint személyenként átlagosan 22 hétig fog tartani. Ezt a munkaügyi központok jelenleg is kínálják, de a munkanélküliek által támasztott kereslet annyira meghaladja a kínálatot, hogy nem mindig tudják kielégíteni az igényeket. – A fiatalok bevonzása és megtartása/felsőoktatás: Ez a lehetőség visszatereli a fiatal munkavállalókat az oktatásba, támogatást nyújt, valamint legfeljebb egy évig finanszírozást biztosít a képzési költségekre. Az ennek keretében nyújtott támogatás túlmegy annak mértékén, amit a munkaügyi központok általában biztosítanak. – Foglalkoztatás ösztönzése – Vállalatoknál lebonyolított oktatás: Ez a lehetőség azzal nyújt segítséget az új munkahelyre kerülő, átmeneti helyzetben lévő elbocsátott munkavállalónak, hogy mind a munkaadó, mind az új munkavállaló számára megkönnyíti a tanulást és az alkalmazkodást. A leggyakrabban egy, a munkavállalót az új munkahelyre felkészítő másik intézkedéssel együtt kerül rá sor. A gyakorlatban az új munkavállalóknak hat–tíz héten keresztül, hetente egy–három napon tartott tanfolyamról van szó. Az új munkaadók számára nagy mértékben megkönnyíti a döntést, hogy elbocsátott munkavállalókat alkalmazzanak, mivel ez utóbbiak segítséget kapnak ahhoz, hogy gyorsabban be tudjanak illeszkedni az új munkahelyükön. – Vállalkozásalapítás ösztönzése: Dániában – és különösen az érintett két településen – a vállalkozás kis mértékben elterjedt, de mértéke növekvő. Az elbocsátott munkavállalók azonban átlag feletti mértékű érdeklődést mutattak ezen intézkedés iránt, a munkavállalók mintegy egyharmada (285 fő) érdeklődött. A tervezett műhelyfoglalkozások az ötletek kidolgozásában és kreativitásuk fejlesztésében nyújt segítséget ezeknek a munkavállalóknak, az ötletek áttekintése abban segíti őket, hogy csak a legjobbak továbbfejlesztésére összpontosítsanak; azok, akik úgy döntenek, hogy ezt az utat választják (a becslések szerint 95 munkavállaló), egy hathetes, vállalkozási ismeretekről szóló tanfolyamon ismerhetik meg, hogy miként egy vállalkozást működtetni; a munkavállalók egy kisebb csoportja (a becslések szerint 45 munkavállaló) a termékfejlesztés mikéntjéről és a szükséges piacelemzésről kap szaktanácsot. Körülbelül 20 új vállalkozó részesül iránymutatásban és tanácsadásban a vállalkozásindítás kezdeti fázisában, valamint mentor támogatásában több alkalommal az első év során. Azok, akik sikerrel alapítanak vállalkozást, segítséget kapnak a marketing és a PR-tevékenységek terén, a márkaépítést is beleértve. A szigorú feltételeket teljesítő vállalkozók hitelt igényelhetnek – a becslések szerint körülbelül tíz kérelmező lesz jogosult a támogatás e végső fázisára. – Ezen intézkedések mellett Dánia munkavállalónként 100,67 EUR összegű napidíj folyósítását javasolja a tevékenységek minden egyes napjára. 23. Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó, a kérelemben az 1927/2006/EK rendelet 3. cikke szerint feltüntetett kiadások irányítási, tájékoztatási és népszerűsítési, valamint ellenőrzési tevékenységeket takarnak. Az intézkedésekben részt vevő összes partner kötelezettséget vállal arra, hogy közzéteszi az EGAA által nyújtott támogatást. 24. A dán hatóságok által ismertetett, személyre szabott szolgáltatások az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkében meghatározott támogatható tevékenységek közé sorolható aktív munkaerő-piaci intézkedéseknek minősülnek. A dán hatóságok e szolgáltatások összköltségét 20 874 362 EUR-ra, az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadásokat pedig 943 948 EUR-ra (az összköltség 4,3 %-ára) becsülik. Az EGAA-ból igényelt teljes hozzájárulás összege 14 181 901 EUR (az összköltségek 65 %-a). Intézkedések || A támogatásra jogosult munkavállalók becsült száma || Becsült költségek (egy támogatásra jogosult munkavállalóra) (EUR) || Összköltség (EGAA és nemzeti társfinanszírozás) (EUR) Személyre szabott szolgáltatások (az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkének első bekezdése) Diagnózis, tisztázás és alaptanfolyam || 950 || 1 610,74 || 1 530 203 Energetikai témájú szakképzés || 190 || 10 067,11 || 1 912 751 Építészeti és tájépítészeti témájú szakképzés || 140 || 5 369,13 || 751 678 Robotika témájú szakképzés || 75 || 10 067,11 || 755 033 Jóléti technológia témájú szakképzés || 70 || 12 080,54 || 845 638 Általános oktatás || 235 || 7 973,15 || 1 873 690 A fiatalok bevonzása és megtartása a felsőoktatásban || 110 || 6 711,41 || 738 255 Vállalatoknál lebonyolított oktatás || 190 || 3 221,48 || 612 081 Vállalkozásszimuláció || 285 || 268,46 || 76 511 Az ötletek áttekintése || 140 || 134,23 || 18 792 Vállalkozási ismeretekről szóló tanfolyam || 95 || 5 637,58 || 535 570 Termékfejlesztési tanfolyam || 45 || 3 758,39 || 169 128 Piacelemzés és megvalósíthatósági tanulmány || 20 || 4 026,85 || 80 537 Vállalkozásindítás || 20 || 5 637,58 || 112 752 Mentorálás || 20 || 1 342,28 || 26 846 Reklám és márkaépítés || 20 || 4 026,85 || 80 537 Vállalkozásindításhoz nyújtott hitel || 10 || 26 845,60 || 268 456 Napidíj || 950 || 11 037,80 || 10 485 906 Összes személyre szabott szolgáltatás részösszege || || 20 874 362 Az EGAA által támogatott intézkedések végrehajtásához kapcsolódó kiadások (az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkének harmadik bekezdése) Előkészítő tevékenységek || || 74 260 Irányítás || || 482 694 Tájékoztatás és népszerűsítés || || 185 652 Ellenőrzési tevékenységek || || 201 342 Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadások részösszege || || 943 948 Becsült költségek összesen || || 21 818 310 EGAA-hozzájárulás (az összköltségvetés 65 %-a) || || 14 181 901 * a végösszeg a DKK-ban kifejezett összegek átváltása és a kerekítés miatt nem egyezik pontosan. 25. Dánia megerősíti, hogy a fent ismertetett intézkedések kiegészítik a strukturális alapok által finanszírozott intézkedéseket, és megelőzi a kettős finanszírozást. Az érintett munkavállalóknak nyújtott személyre szabott szolgáltatások kezdetének tényleges vagy tervezett időpontja 26. Dánia 2010. október 1-jén kezdte meg az EGAA általi társfinanszírozásra javasolt, összehangolt csomag keretében a személyre szabott szolgáltatások nyújtását az érintett munkavállalóknak. Ez az időpont tekintendő tehát az EGAA-ból nyújtandó valamennyi támogatásra való jogosultság kezdetének. A szociális partnerekkel folytatott konzultáció során követett eljárások 27. Dél-Dánia régió, valamint Odense és Kerteminde települések együtt készítették el a kérelmet. A munkába számos szociális partnert, szakmai szervezetet, szakszervezetet és oktatási intézményt bevontak. A felek közös üléseken vitatták meg és dolgozták ki a részletes növekedési stratégiákat és az átmenetre vonatkozó tervben szereplő rendkívüli intézkedéseket. 28. A dán hatóságok megerősítették, hogy a nemzeti és uniós jogszabályokban a csoportos létszámleépítések vonatkozásában előírt követelményeknek eleget tettek. Tájékoztatás a nemzeti jog alapján vagy kollektív szerződések értelmében kötelezően végrehajtandó intézkedésekről 29. Az 1927/2006/EK rendelet 6. cikkében foglalt kritériumok tekintetében a dán hatóságok kérelmükben: · megerősítették, hogy az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulás nem helyettesíti azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a nemzeti jog vagy kollektív szerződések alapján a vállalatok felelőssége; · bizonyították, hogy az intézkedések az egyes munkavállalóknak nyújtanak segítséget, és nem vállalatok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányulnak; · megerősítették, hogy a fent említett támogatható intézkedésekre más uniós pénzügyi eszközből nem folyósítanak támogatást. Irányítási és ellenőrzési rendszerek 30. Dánia értesítette a Bizottságot, hogy a pénzügyi hozzájárulást ugyanazok a szervek fogják irányítani és ellenőrizni, amelyek az Európai Szociális Alapot is irányítják és ellenőrzik. Az ESZA irányító hatósága szintén a Dán Vállalkozói és Építési Hatóság (Danish Enterprise and Construction Authority). Ugyanezen a szerven belül egy külön részlegre ruházzák a hitelesítő hatóság feladatait. Az auditáló hatóság szintén a Dán Vállalkozói és Építési Hatóságon belül az „EU Controllerfunction” részleg lesz. Finanszírozás 31. Dánia kérelme alapján az összehangolt, személyre szabott szolgáltatási csomaghoz javasolt EGAA-hozzájárulás 14 181 901 EUR, amely az összköltségek 65 %-át teszi ki. A Bizottság által az EGAA terhére javasolt forrásallokáció a Dánia által rendelkezésre bocsátott információkon alapul. 32. Figyelembe véve az EGAA-ból folyósítható pénzügyi hozzájárulásnak az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdése szerint meghatározott maximális összegét, továbbá az előirányzatok átcsoportosításához megállapított mozgásteret, a Bizottság azt javasolja, hogy a fent említett teljes összeget folyósítsák az EGAA-ból; az összeg a pénzügyi keret 1a. fejezetében különítendő el. 33. A javasolt pénzügyi hozzájárulás összege lehetővé teszi, hogy – az 1927/2006/EK rendelet 12. cikkének (6) bekezdésében szereplő előírás szerint – az év utolsó négy hónapjában az EGAA-ra elkülönített éves maximális összeg több mint 25 %-a továbbra is rendelkezésre álljon támogatások kifizetésére. 34. Az EGAA-ból történő forrásallokációra tett javaslat révén a Bizottság a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjának megfelelően kezdeményezi az egyszerűsített háromoldalú eljárást, hogy az EGAA igénybevételének szükségességét és az igényelt összegeket illetően biztosítsa a költségvetési hatóság két ágának egyetértését. A Bizottság felkéri a költségvetési hatóság két ága közül azt, amelyik a megfelelő politikai szinten előbb jut egyetértésre az igénybevételre irányuló javaslattervezet ügyében, hogy szándékáról értesítse a másik ágat és a Bizottságot. A költségvetési hatóság bármelyik ágának elutasító véleménye esetén hivatalos háromoldalú egyeztetést kell kezdeményezni. 35. A Bizottság a 2011. évi költségvetés kötelezettségvállalási előirányzataiba irányuló külön átcsoportosítási kérelmet nyújt be a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjának megfelelően. A kifizetési előirányzatok forrása 36. Mivel a 2011. évi költségvetésben 47 608 950 EUR összegű kifizetési előirányzat szerepel a 04.0501 költségvetési sorban (Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap), az ezen kérelemben igényelt 14 181 901 EUR összegre ez a költségvetési sor fog fedezetet biztosítani. Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Dánia „EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard” referenciaszámú kérelme) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra[8] és különösen annak 28. pontjára, tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre[9] és különösen annak 12. cikkének (3) bekezdésére, tekintettel a Bizottság javaslatára[10], mivel: (1) Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot (a továbbiakban: EGAA) azzal a céllal hozták létre, hogy kiegészítő támogatást nyújtson azoknak az elbocsátott munkavállalóknak, akik a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következtében veszítették el munkájukat, és segítse őket a munkaerőpiacra történő ismételt beilleszkedésben. (2) A 2009. május 1-je után benyújtott kérelmek tekintetében az EGAA hatálya kibővült az olyan munkavállalók támogatásával, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat. (3) A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az EGAA igénybevételét évi 500 millió EUR felső korlátig engedélyezi. (4) Dánia az Odense Steel Shipyard vállalatnál történt elbocsátásokra tekintettel 2010. október 6-án az EGAA igénybevételére irányuló kérelmet nyújtott be, majd 2011. március 8-ig további információval egészítette ki azt. A kérelem eleget tesz az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében a pénzügyi hozzájárulás meghatározására vonatkozóan megállapított követelményeknek. A Bizottság ezért 14 181 901 EUR rendelkezésre bocsátására tesz javaslatot. (5) Az EGAA-t tehát igénybe kell venni a Dánia által benyújtott kérelem alapján történő pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk Az Európai Unió 2011. évi általános költségvetésének keretein belül az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból (EGAA) 14 181 901 EUR összeget vesznek igénybe kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában. 2. cikk Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni. Kelt [Brüsszelben/Strasbourgban], […]-án/-én. Az Európai Parlament részéről a Tanács részéről Az elnök az elnök [1] HL C 139., 2006.6.14., 1. o. [2] HL L 406., 2006.12.30., 1. o. [3] Az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkének harmadik bekezdése szerint. [4] A súlyozott bruttó űrtartalom (cgt) azt jelzi, hogy egy adott hajó megépítése mennyi munkát igényel, és úgy kapjuk meg, hogy a hajó tonnatartalmát megszorozzuk egy együtthatóval, amelyet az adott hajó típusa és mérete alapján határoznak meg (http://en.wikipedia.org/wiki/Compensated_gross_tonnage). [5] COM(2010) 451 végleges [6] COM(2010) 631 végleges [7] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/statistics/search_database [8] HL C 139., 2006.6.14., 1. o. [9] HL L 406., 2006.12.30., 1. o. [10] HL C […], […], […]. o.