(2)A Görögországra vonatkozó 2020. évi országjelentést 2020. február 26-án tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott országspecifikus ajánlások és az előző években Görögországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek megvalósítása terén Görögország által elért eredményeket. Az országjelentés emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is, amelynek eredményeit szintén 2020. február 26-án tették közzé. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Görögországban túlzott mértékű makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. A megállapított egyensúlyhiány különösen a magas államadóssághoz, a bankok mérlegében szereplő nemteljesítő hitelek magas szintjéhez és a külgazdasági szektorhoz, valamint a továbbra is alacsony potenciális növekedéshez és magas munkanélküliségi rátához kapcsolódik.

(1)A Bizottság 2019. december 17-én elfogadta az éves fenntartható növekedési stratégiát, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2020. évi európai szemeszterét. Kellő figyelmet fordított az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérére. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2019. december 17-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Görögországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanezen a napon az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott.

(3)Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt, amely súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalom és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélyezteti az emberek munkahelyét, jövedelmét és a vállalkozások tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkot okozott, amelynek már most is súlyos hatása van az Európai Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

(4)Több tagállam szükségállapotot hirdetett ki, vagy szükséghelyzeti intézkedéseket vezetett be. Minden szükséghelyzeti intézkedésnek szigorúan arányosnak, szükségesnek és időben korlátozottnak kell lennie, valamint összhangban kell lennie az európai és nemzetközi normákkal. Az intézkedéseknek demokratikus felügyelet és független bírósági felülvizsgálat hatálya alá kell tartozniuk.

(5)2020. március 20-án a Bizottság közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének aktiválásáról. Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. Közleményében a Bizottság megosztotta a Tanáccsal azt a véleményét, miszerint a Covid19-járvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesés miatt a jelenlegi feltételek lehetővé teszik a rendelkezés alkalmazását A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. Az általános mentesítési rendelkezés aktiválása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlására úgy is határozhat, hogy módosított költségvetési pályát fogad el. Az általános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

(6)Folyamatos fellépésre van szükség a vírus terjedésének korlátozása és ellenőrzés alatt tartása, a nemzeti egészségügyi rendszerek rezilienciájának megerősítése, a társadalmi-gazdasági következményeknek a vállalkozásokra és háztartásokra irányuló támogató intézkedések révén történő csökkentése, valamint a gazdasági tevékenység újraindulása fényében a munkahelyeken megfelelő egészségügyi és biztonsági feltételek biztosítása érdekében. Az Uniónak teljes mértékben ki kell használnia a rendelkezésére álló eszközöket, hogy támogassa a tagállamok e területeken tett erőfeszítéseit. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak és az Uniónak együtt kell működniük azon intézkedések kidolgozásában – többek között a zöld átállás és a digitális átalakulás integrálásával, valamint a válság tanulságainak levonásával –, amelyek társadalmunk és gazdaságaink rendes működéséhez és a fenntartható növekedéshez való visszatéréshez szükségesek.

(7)A Covid19-válság rávilágított, hogy az egységes piac lehetővé teszi a rendkívüli helyzetekhez való rugalmas alkalmazkodást. Mindazonáltal a helyreállítási szakaszba való gyors és zökkenőmentes átmenet, továbbá az áruk, szolgáltatások és a munkavállalók szabad mozgásának biztosítása érdekében az egységes piac rendes működését akadályozó rendkívüli intézkedéseket azonnal meg kell szüntetni, amint azok már nem nélkülözhetetlenek. A jelenlegi válság rámutatott arra, hogy válsághelyzet-felkészültségi terveket kell kidolgozni az egészségügyi ágazatban, amelyeknek magukban kell foglalniuk különösen a beszerzési stratégiák javítását, az ellátási láncok diverzifikálását és az alapvető eszközök stratégiai tartalékainak kialakítását. Ezek kulcsfontosságú elemek az átfogóbb válsághelyzet-felkészültségi tervek kidolgozása szempontjából.

(8)Az uniós jogalkotó már módosította a vonatkozó jogi kereteket, hogy lehetővé váljon a Covid19-világjárvány rendkívüli hatásainak kezelése érdekében az európai strukturális és beruházási alapokból származó fel nem használt források tagállamok általi mobilizálása. Ezek a módosítások további rugalmasságot, valamint egyszerűsített és észszerűsített eljárásokat biztosítanak. A cash flow-nyomás enyhítése érdekében a tagállamok a 2020–2021-es pénzügyi évben igénybe vehetik az uniós költségvetés 100 %-os társfinanszírozási rátáját is. Görögországot arra ösztönözzük, hogy teljes mértékben használja ki az említett lehetőségeket a kihívások által leginkább érintett egyének és ágazatok segítése érdekében.

(9)A világjárvány társadalmi-gazdasági következményei az eltérő szakosodási minták miatt valószínűleg egyenlőtlenül érintik az egyes görögországi régiókat, mindenekelőtt a jelentős mértékben az idegenforgalomtól, és általánosabban a személyes kiskereskedelemtől függő ágazatokra támaszkodó régiókban. Ez Görögországon belül a területi egyenlőtlenségek növekedésének jelentős kockázatával jár, súlyosbítva a főváros és különösen a szigeteken fekvő és hegyvidéki régiók közötti, a pénzügyi válság évei alatt egyre markánsabbá vált egyenlőtlenségek elmélyülésének már megfigyelt tendenciáját. A tagállamok közötti konvergenciafolyamat átmeneti felborulásának kockázatával együtt a jelenlegi helyzet célzott szakpolitikai válaszintézkedéseket tesz szükségessé.

(10)Görögország 2020. április 30-án benyújtotta 2020. évi nemzeti reformprogramját és 2020. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

(11)Görögország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához és az adósságszabály hatálya alá tartozik.

(12)A 2020. évi konvergenciaprogram szerint a kormány azt tervezi, hogy az államháztartási egyenleg a GDP 1,5 %-ának megfelelő 2019. évi többletről 2020-ra a GDP 4,7 %-ának megfelelő hiányra romlik. A hiány az előrejelzések szerint 2021-ben a GDP 0,2 %-ára csökken. Miután 2019-ben a GDP 176,6 %-ára csökkent, a GDP-arányos államadósság a 2020. évi konvergenciaprogram szerint 2020-ban várhatóan 188,8 %-ra növekszik. A költségvetési előrejelzések mögött országspecifikus kockázatok húzódnak meg, mindenekelőtt a lezáratlan peres ügyek, valamint a közszolgáltatási kötelezettségek. A makrogazdasági és költségvetési kilátásokat a Covid19-világjárvány miatt nagy bizonytalanság övezi.

(13)A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Görögország költségvetési intézkedéseket fogadott el az egészségügyi rendszer kapacitásának növelése, a járvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. A 2020. évi stabilitási program szerint a szóban forgó költségvetési intézkedések a GDP 5,4 %-át teszik ki. Idetartozik a világjárvány által érintett alkalmazottaknak, önfoglalkoztatóknak, egyéni vállalkozásoknak és egyes szabadfoglalkozásoknak nyújtott ideiglenes gazdasági támogatás, a csökkent árbevétellel rendelkező vállalkozások számára biztosított, visszafizetendő előlegfizetés, a társadalombiztosítási járulékok fizetése azon munkavállalók esetében, akiknek a munkaszerződését felfüggesztették, az adók és társadalombiztosítási járulékok megfizetésének elhalasztása, ideértve a koronavírus-járvány által érintett valamennyi vállalkozásra, önfoglalkoztatóra és alkalmazottra vonatkozó, legalább három hónapra érvényes adózási részletfizetési szabályokat, a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott hitelek kamattámogatása, valamint az egészségügyi kiadások megnövelése. Görögország emellett olyan intézkedéseket is bejelentett, amelyek ugyan nem járnak közvetlen költségvetési hatással, de hozzájárulnak a vállalkozások likviditásának támogatásához. Az intézkedések közé tartoznak a Görög Fejlesztési Bank révén a banki hitelezés támogatására nyújtott pénzeszköz-biztosíték. A Bizottság 2020. tavaszi előrejelzése azonban az adóhalasztásokat is olyan likviditási intézkedéseknek tekinti, amelyek 2020-ban nem járnak negatív költségvetési hatással. A Görögország által hozott intézkedések általában véve összhangban vannak Covid19-világjárvány nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedésekről szóló bizottsági közleményben meghatározott iránymutatásokkal. Valamennyi bejelentett intézkedés teljes körű végrehajtása, majd ezt követően – amennyiben a gazdasági feltételek lehetővé teszik – olyan költségvetési politika követése, amelynek középpontjában a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítása áll, hozzá fog járulni a költségvetés középtávú fenntarthatóságának megőrzéséhez.

(14)A Bizottság változatlan szakpolitikát feltételező, 2020. tavaszi előrejelzése alapján Görögország államháztartási hiánya 2020-ban a GDP 6,4 %-át, 2021-ben pedig 2,1 %-át teszi ki. Az államadósság-ráta az előrejelzés szerint 2020-ban eléri a GDP 196,4 %-át, 2021-ben pedig a GDP 182,6 %-át.

(15)A Bizottság 2020. május 20-án a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdése alapján jelentést adott ki, mivel Görögország 2019-ben nem felelt meg az adósságszabálynak, és 2020-ban a GDP 3 %-ában meghatározott hiányküszöb átlépését tervezi. Összességében az elemzés arra enged következtetni, hogy a Szerződésben és az 1467/97/EK rendeletben meghatározott adósságkritérium teljesül, a hiánykritérium viszont nem teljesül.

(16)Ami a Covid19-világjárványt illeti, a megerősített fertőzések mostanáig meglehetősen alacsony számából ítélve úgy tűnik, hogy Görögország időben meghozott válaszlépései és a korlátozás érvényesítése hatékony intézkedésnek bizonyult. A Covid19-válság azonban várhatóan súlyos gazdasági hatással jár, mivel Görögországban más tagállamokhoz képest nagy szerepet játszik az idegenforgalmi és a közlekedési ágazat. Az idegenforgalmi ágazatban Görögország 2019-hez képest jelentős bevételkiesést szenvedhet el. A turizmus a görög gazdaság legfontosabb szolgáltatásexportja, amely a szolgáltatásexport 45 %-át tette ki. Továbbá a világkereskedelemben a világjárvány nyomán bekövetkező keresletcsökkenés várhatóan érinti majd a szolgáltatásexport 40 %-át kitevő hajózási ágazatot. A kijárási korlátozás, az alacsonyabb rendelkezésre álló jövedelem és a növekvő munkanélküliség miatt a belföldi kereslet előreláthatóan jelentősen csökken.

(17)Görögország a Covid19-járvánnyal szemben életbe léptette a pandémiára vonatkozó nemzeti tervét, továbbá meghozott egy sor példa nélkül álló intézkedést, így mindenkivel szemben, aki esetében felmerült a gyanúja, hogy kapcsolatba kerülhetett a vírust hordozó személyekkel, szigorú karantént vezetett be, és korlátozta a közösségi kontaktusokat. A hatóságok a 2020-as GDP 10,5 %-át kitevő, széles körű intézkedéseket fogadtak el a gazdasági és társadalmi hatás enyhítése érdekében. Az intézkedések részét képezik a GDP 3,7 %-át elérő költségvetési hatással járó, a GDP 5 %-ának megfelelő adóintézkedések, és a GDP további 1,9 %-át kitevő ideiglenes adóhalasztások, valamint a kereskedelmi bankok számára nyújtott készpénzbiztosítékok, amelyek révén azok a GDP 3,6 %-ának megfelelő friss hitelt nyújthatnak. A népegészségügyi ágazat 273 millió EUR összegű egyszeri tőkeinjekcióban részesült; ez fedezi például további 2 000 alkalmazottnak az egészségügyi ágazatba való felvételét, egészségügyi felszerelések beszerzését, és a szűrések megerősítését.

(18)A Covid19-világjárvány hatékony kezelése érdekében javítani kell az egészségügyi rendszer kapacitását, hozzáférhetőségét és ellenálló képességét. Még mindig magas a magánegészségügyi ellátásokra fordított közvetlen kifizetések és hálapénzek összege, ami szorosan összefügg a kórházigazgatás alacsony hatékonyságával. Ez egyenlőtlenségekhez vezet. A hozzáférés továbbra is problémát jelent, és a betegek saját jelzései alapján a nem kielégített egészségügyi szükségletek előfordulása a legmagasabbak között van az EU-ban, ugyanakkor jelentős különbségek vannak a jövedelmi csoportok és a foglalkoztatási viszony tekintetében. A beteg által fizetendő önrész nem kellő mértékben alapul a rászorultságon ahhoz, hogy védelmet nyújtson a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportoknak. Ezt súlyosbítja a gyakran túlságosan drága gyógyszerek túlkínálata, és ebből adódó túlzott fogyasztása. E problémák leküzdése érdekében Görögország az egészségügyi alapellátást érintő markáns reformot hajt végre, hogy rövid távon hozzáférést biztosítson a minőségi alapvető ellátásokhoz, hosszabb távon pedig az egész lakosság számára biztosítsa az alapellátás általános kapuőr szerepén alapuló rendszert. Az első jelzések arra utalnak, hogy ez kulcsfontosságúnak bizonyul a polgárok védelme és a vírus terjedésének korlátozása szempontjából, és biztosítja, hogy a rendszer teljes kapacitását fel lehessen használni arra, hogy szükségleteiknek megfelelő kezelést nyújtsanak a betegek számára. Az egészségügyi kiadások problémájára még nem született fenntartható megoldás, mivel a strukturális intézkedések elégtelensége miatt egyre nagyobb nyomás nehezedik a pénzügyi fenntarthatóságát biztosító visszatérítési rendszerre. A közelmúltban hozott biztató intézkedések ellenére, a központosított közbeszerzés még mindig gyenge. 2018-ban az egészségügyre fordított állami kiadások még a GDP mintegy 1 %-át kitevő visszatérítések értékével együtt sem érték el az uniós átlagot. Az egészségügyi rendszer eredményességének, hozzáférhetőségének és általános ellenálló képességének javításához a hatékonyság növelésére és további pénzügyi forrásokra van szükség.

(19)Intézkedéseket kell hozni a Covid19-válság munkavállalókra és vállalkozásokra gyakorolt hatásának enyhítése érdekében. A Bizottság előrejelzése szerint a munkanélküliség 2020-ban 19,9 %-ra emelkedik, 2021-ben pedig 16,8 %-ra javul. Görögország már bevezetett egy ideiglenes rendszert, amely enyhíti a válság által súlyosan érintett vagy tevékenységüket felfüggeszteni kényszerült vállalkozások munkaerőköltségeit, egyidejűleg védi a munkaszerződéseket és jövedelemtámogatást nyújt az érintett munkavállalóknak. A csökkentett munkaidőben való foglalkoztatás általános bevezetése azonban fenntarthatóbb és rugalmasabb megoldást kínálna, és a hatóságok lépéseket tettek ebbe az irányba. Egy ilyen szabályozás lehetővé tenné a vállalkozások számára, hogy a tevékenységük korlátozásának mértékével arányosan kérelmezzék a munkaidő csökkentését, megőrizve ugyanakkor az iparágak működését, és elkerülve az ideiglenes elbocsátások strukturális munkanélküliséggé válását. A Görögországban más tagállamokhoz képest eddig korlátozottan alkalmazott rugalmas munkafeltételek, például a távmunka kiterjesztése szintén segítené a gazdasági tevékenység és a munkahelyek megőrzését a kijárási korlátozás és a közösségi kontaktusok korlátozásának ideje alatt.

(20)Fennál a kockázata, hogy a Covid19-válság ismét súlyosbítja a lakosság nagy részének szociális helyzetét, és növeli a jövedelmi egyenlőtlenségeket. A világjárványt megelőzően a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitett görög lakosság aránya még mindig az egyik legmagasabb volt az EU-ban, és a gyermekeket és a munkaképes korú személyeket jobban fenyegették ezek a kockázatok, mint az idősebbeket. A dolgozói szegénység, a megfizethető lakhatáshoz való hozzáférés és az energiaszegénység szintén aggodalomra ad okot. A válság hatásának enyhítése érdekében alapvető fontosságú megfelelő jövedelempótlást biztosítani minden érintett munkavállaló és önfoglalkoztató számára, ideértve azokat is, akik a szociális védelemhez való hozzáférés hiányosságai miatt nem jutnak ellátáshoz. Ugyancsak fontos, hogy a szociális védőháló erősítésével támogassák a legkiszolgáltatottabbakat, köztük az inaktívakat és a be nem jelentett munkavállalókat is. Mivel valószínűleg többen fognak ismét az alapvető szociális védőhálóra szorulni, fontos lesz, hogy Görögország megfelelő szintre hozza a minimumjövedelemhez tartozó támogatást. Átfogó hozzáférést kell biztosítani a szociális szolgáltatásokhoz a leginkább elesett és legkiszolgáltatottabb helyzetű csoportok, köztük a fogyatékossággal élő személyek, a menekültek és a menedékkérők számára. Ezen túlmenően a tartós ápolási-gondozási szolgáltatások nem eléggé fejlettek. Görögországnak tovább kell segítenie a megfizethető lakhatáshoz való hozzáférést is – különösen szegénység kockázatának kitett háztartások esetében –, például a kiszolgáltatott helyzetben lévő lakástulajdonosok jelzáloghiteltörlesztését segítő rendszer bevezetésével.

(21)A Covid19-válság megakasztotta az elmúlt években tapasztalt pozitív munkaerőpiaci fejleményeket, és a munkanélküliség ismét emelkedő pályára állt. Annak érdekében, hogy a válság utáni időszakban támogassa a foglalkoztatás erőteljes helyreállítását, Görögországnak maradéktalanul végre kell hajtania azokat a reformokat, amelyek fokozni kívánják az emberek munkába állását szolgáló politikák – különösen a képzési programok – hatékonyságát. Alapvető fontosságú, hogy bővítsék az állami foglalkoztatási szolgálat azon képességét, hogy folyamatos és egyénre szabott támogatást nyújtson az álláskeresőknek. Görögországnak kiemelt figyelmet kell fordítania a fiatalokra és a nőkre, akiket jobban érint a foglalkoztatási lehetőségek hiánya. A szociális párbeszéd terén szintén előrelépést lehet elérni azáltal, hogy támogatják a szociális partnerek aktív és érdemi részvételét a szakpolitikai döntéshozatalban, beleértve a Covid19-válság hatásainak kezelésére irányuló intézkedések megtervezését és végrehajtását. A kormánynak arra kell összpontosítania erőfeszítéseit, hogy minden polgár fejleszteni tudja alapkészségeit. Lényeges a gyenge oktatási eredmények javítása, a szakképzés korszerűsítése és a felnőttképzés kiterjesztése. A strukturális munkaerőhiány csökkentése és a munkaerőpiaci helyreállítás felgyorsítása érdekében elengedhetetlen az oktatás és képzés minőségének és munkaerőpiaci relevanciájának javítása.

(22)Helyes, hogy a Covid19-járványra adott kormányzati válaszlépések között kezdettől fogva kiemelten szerepelt, hogy hitelek és garanciavállalások formájában fenntartható likviditási támogatást, többek között forgótőkét biztosítsanak az érintett vállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások és a mikrovállalkozások számára. Az állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes keret alapján Görögország az alábbi három programot vezette be a vállalkozások tőkeellátottságának növelésére: i. a visszafizetendő előlegfizetéseket fedező program; ii. a bankhitelek fedezetére szolgáló készpénzbiztosíték program; valamint iii. a jelenlegi hitelekre vonatkozó kamattámogatási program. Fontos, hogy e folyamat során a bankszektor – a hatóságok támogatásával – megfelelő hitelkockázat-értékelés és prudens hitelnyújtási feltételek alapján betöltse a szükséges hiteláramlás fenntartását szolgáló közvetítői szerepét, egyúttal pedig pontosan beszámoljon az eszközminőség esetleges romlásáról. Az eszközminőség megőrzése és a gazdasági fellendülés ösztönzése szempontjából alapvetően fontos a bankszektor azon képességének támogatása, hogy fenntartható adósságátalakítási megoldásokat kínáljon a válság által érintett életképes hitelfelvevőknek.