[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 22.5.2007

SEC(2007) 526

A BIZOTTSÁG SZOLGÁLATAINAK MUNKADOKUMENTUMA

az IKT-ágazat versenyképességével és az IKT terjedésével foglalkozó munkacsoport ajánlásainak nyomon követéséről

TARTALOMJEGYZÉK

1. Bevezetés 3

2. Főbb javaslatok és nyomon követés 3

2.1. Az IKT terjedése 4

2.2 Kis- és középvállalkozások és a vállalkozói szellem 6

2.3 Egységes szabályozási környezet 7

2.4 Szellemi tulajdon 7

2.5 Innováció, kutatás, befektetés és finanszírozás 8

2.6 Szabványok és interoperabilitás 10

2.7 Készségek és a munkaerőpiaci alkalmazhatóság 12

Műszaki melléklet (EN)

1. BEVEZETÉS

E munkadokumentum célja annak ismertetése, hogy a Bizottság milyen lépéseket tesz az IKT-ágazat versenyképességével és az IKT terjedésével foglalkozó munkacsoport ajánlásai tekintetében, valamint milyen egyéb fontos uniós tevékenységek léteznek e területen. A műszaki melléklet részletesen ismerteti a munkacsoport mindegyik ajánlását.

A 2006 júniusában létrehozott IKT-munkacsoport egyike volt az iparpolitikáról szóló 2005. évi bizottsági közleményben[1] bejelentett ágazatspecifikus kezdeményezéseknek, amelyek kedvezőbb környezetet kívánnak teremteni az uniós vállalkozások számára. A munkacsoport a 2005 júniusában indított, a növekedést és munkahelyteremtést szolgáló, európai információs társadalom létrehozására irányuló i2010 kezdeményezést[2] egészíti ki, amelynek célja a digitális gazdaságnak a kutatás, a szabályozási eszközök, valamint a szakpolitikai kezdeményezések ötvözésével történő fellendítése. A munkacsoport feladata az ágazat versenyképessége és az IKT terjedése előtt álló főbb akadályok felderítése, az ágazaton belüli mobilitás elősegítése és lehetséges szakpolitikai megoldások ajánlása volt. A tagok[3] között voltak az IKT-ágazat és a civil társadalom magas szintű képviselői. Az iparág képviselői az IKT-ágazat különböző területeiről érkeztek, szerepeltek köztük piaci részesedéssel rendelkező gazdasági szereplők, a piacra újonnan belépők, valamint nagy- és középvállalkozások is. Az iparágon kívüli résztvevőket a szakszervezetek, a kis- és középvállalkozások, a kereskedelmi kamarák, a fogyasztók, a befektetők és a tudomány képviselték.

A munkacsoport tavaly novemberben jelentést[4] készített, amely egyértelműen felvázolja, hogy hová kell összpontosítani az erőfeszítéseket az IKT-ágazat versenyképességének[5] fellendítése érdekében. A jelentésben szereplő ajánlások általánosságban megerősítik, hogy a Bizottság IKT-politikája jó úton halad. A jelentés elismeri az alábbi területeken tett előrelépéseket: az IKT terjedésének és a vállalkozói szellemnek az elősegítése, a belső piac megerősítése, egységes szabályozási rendszer létrehozása, az innováció fellendítése, a finanszírozáshoz való hozzáférés javítása, a szabványosítási politikának a mindenkori gazdaság dinamikájával való összehangolása és az e-jártasságra irányulóan hosszú távú stratégia kialakítása.

Az idén megjelenő, a Bizottság iparpolitikájáról szóló félidős értékelés az IKT munkacsoport következtetései nyomán foganatosított további intézkedéseket ismerteti.

2. FőBB JAVASLATOK ÉS NYOMON KÖVETÉS

2.1. Az IKT terjedése

A munkacsoport főbb javaslatai: Szerkezeti reformok kidolgozása által rugalmasabb termék- és munkaerőpiacok létrehozása, az új generációs hálózatokba, szolgáltatásokba és online közszolgáltatásokba történő beruházásoknak kedvező környezet kialakítása, valamint a digitális környezetben érvényesülő fogyasztói jogok chartájának megteremtése.

A növekedést és munkahelyteremtést célzó, felülvizsgált lisszaboni stratégia átfogó gazdasági reformprogramot tartalmaz, melynek mikrogazdasági pillére a vállalkozásbarát környezet létrehozására összpontosít. A Bizottság 2007 februárjában az áruk belső piaca zavartalanabb működésének biztosítása érdekében átfogó intézkedéscsomagot[6] javasolt. Az intézkedések elősegítik, hogy a vállalatok, különösen a kis- és középvállalkozások a magas színvonal és a biztonság garantálása mellett forgalmazzák termékeiket az EU-ban.

A 2006 decemberében elfogadott szolgáltatási irányelv [7] tagállamok általi átültetése – különösen a 2009-ig bevezetendő, a szolgáltatási tevékenység nyújtására való jogosultsággal és az annak gyakorlásával kapcsolatos alaki követelményekre és eljárásokra vonatkozó elektronikus eljárások által – fel fogja számolni a diszkriminatív és indokolatlan akadályokat, mérsékelni fogja a bürokráciát, korszerűsíteni és egyszerűsíteni fogja a jogi és közigazgatási keretrendszert. Ezáltal javul a tagállamok közötti közigazgatási együttműködés, és létrejön az e célt szolgáló belső piaci információs rendszer (IMI). A tagállamoknak 2009 végéig kell átültetniük a szolgáltatási irányelvet, a Bizottság a végrehajtási folyamat során támogatni és segíteni fogja őket. Az irányelv az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv[8] által létrehozott, az információs társadalom szolgáltatásaival kapcsolatos belső piaci keretszabályozás kiegészítése. A pénzügyi szolgáltatások valódi európai piacának létrehozására irányuló cselekvési terv[9] jogalkotási szakaszának 2005. évi lezárását követően a Bizottság jelenleg új stratégia[10] végrehajtásával foglalkozik, amelynek célja a pénzügyi integráció elmélyítése és további előnyök biztosítása a fogyasztók és az ipar számára.

Az új generációs hálózatok és szolgáltatások kifejlesztéséhez nyújtott szakpolitikai támogatás főként az elektronikus hírközlés keretszabályozásának folyamatos felülvizsgálata [11], valamint az egységes európai információs tér létrehozását célzó i2010 kezdeményezés [12] első pilléréhez tartozó egyéb intézkedések által valósul meg, amelyeket a Bizottság rendelkezésére álló szabályozási és egyéb eszközök ötvözésével hoznak a digitális gazdaságra vonatkozó korszerű és piacorientált keretszabályozás létrehozása érdekében. A fő prioritást jelentő online közszolgáltatások hozzáférhetőségének kibővítését az elektronikus kormányzatra ( eGovernment) vonatkozó cselekvési terv [13] és a Páneurópai E-kormányzati Szolgáltatások Európai Interoperabilitási Keretrendszere[14] kifejlesztésének segítségével kívánták megvalósítani.

Emellett a 2006. decemberi Európai Tanács ígéretet tett arra, hogy a 2008. évi tavaszi Európai Tanács során a lisszaboni stratégia keretében felülvizsgálja az új generációs internet és hálózatok előtt álló, valamint az azokból eredő kihívásokat . Az i2010 kezdeményezés 2008-as félidős értékelését előkészítő, 2007-ben folytatott eszmecsere során foglalkoznak majd a hálózatok és az internet jövőbeni tendenciáival , valamint a fejlődésük előtt álló előrelátható akadályokkal.

A Bizottság 2007 márciusában fogyasztóügyi politikai stratégiát[15] fogadott el a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozóan. A dokumentum rámutat arra, hogy a fogyasztói bizalom hiánya és a szabályozási akadályok továbbra is gátolják a belső piac zavartalan működését, ezért szükség van a digitális környezet kihívásainak kezelésére annak biztosítása érdekében, hogy a fogyasztó, bárhol vásárol az EU-ban – a sarki bolttól a weboldalig – biztos lehessen abban, hogy egyformán hatékony védelemben részesül. 2007 elején a közösségi fogyasztóügyi jogszabályokról kiemelt konzultációt folytattak, amely eredményeként elfogadták a hatályos jogszabályokat felülvizsgáló bizottsági zöld könyvet[16]. E kezdeményezés egyik célja a hatályos fogyasztóügyi jogszabályok digitális környezethez történő hozzáigazítása. A zöld könyv visszajelzései alapján a Bizottság növelni kívánja a fogyasztóknak az uniós egységes piacba vetett bizalmát olyan egységes és egyszerű szabályrendszer kialakítása révén, melynek segítségével a fogyasztók megismerhetik jogaikat, megalapozott döntéseket hozhatnak, és problémák esetén megfelelő védelemben részesülhetnek. A meglévő problémák és hiányosságok orvoslását célzó, különleges – szabályozási és egyéb – kezdeményezésekre vonatkozó javaslatokat a konzultációt követően előterjesztik. Ezenkívül az e területen jelenleg alkalmazott minimális harmonizációra vonatkozó záradék eltörlése által erősödik az elektronikus kereskedelemről szóló irányelvnek a belső piacra gyakorolt kedvező hatása.

Az elektronikus hírközlés keretszabályozásának fontos elemét képező egyetemes szolgáltatás célja, hogy a földrajzi elhelyezkedéstől függetlenül mindenki megfizethető és jó minőségű szolgáltatást vehessen igénybe, és mindenki méltányos áron juthasson telefon- és internetkapcsolathoz. A szolgáltatás tulajdonképpen az IKT használatát teszi lehetővé. Az elektronikus hírközlést szolgáló 21. századi egyetemes szolgáltatás elveinek és alkalmazási területének felülvizsgálatára szükség van, ezért a Bizottság 2007 végén zöld könyvet fog kiadni erről a témáról, és széleskörű eszmecserét kezdeményez majd.

2.2. Kis- és középvállalkozások és a vállalkozói szellem

A munkacsoport főbb javaslatai: A vállalkozói készségekről tartott képzések számának növelése és az IKT-k előnyeinek tudatosítása a vállalatokban

A vállalkozói szellem és a vállalkozói készségek támogatása a Bizottság kkv-politikája[17] területén hozott intézkedések egyike. A Bizottság elismeri a vállalkozással foglalkozó oktatás egyre fontosabb szerepét, nevezetesen hogy az iskolák és az egyetemek kulcsfontosságúak a vállalkozói gondolkodásmód előmozdításában. Emellett a 2006 márciusában tartott tavaszi európai csúcstalálkozó alkalmával felszólították a tagállamokat, hogy a vállalkozással foglalkozó oktatás és képzés révén ösztönözzék a vállalkozások létrejöttét. „A vállalkozói készségek előmozdítása az oktatás és a tanulás révén” című közlemény[18] tovább rendszerezte a vállalkozói ismeretek oktatásával kapcsolatos megközelítéseket , és megerősítette az oktatásnak és a képzésnek Európa vállalkozóbarátabb kultúrájának megteremtésében betöltött szerepét. A közlemény ismerteti a bevált gyakorlat példáit, kiemeli a támogató politikai intézkedéseket, valamint a nemzeti vagy regionális szintű intézkedésre vonatkozóan számos javaslatot tesz.

A strukturális alapok az információs társadalomra vonatkozóan számos olyan intézkedést támogatnak, amelyek az e-kereskedelemhez és a kis- és középvállalkozásokhoz kapcsolódnak.

Az eBSN elnevezésű, a kkv-k részére az elektronikus üzletvitel támogatása érdekében létrehozott európai hálózat [19] a szakpolitikák koordinálását elősegítő platform, amely ismerteti azokat a nemzeti és regionális kezdeményezéseket, amelyek a kis- és középvállalkozások e-kereskedelemben való részvételének támogatására irányulnak, valamint támogatja az e-kereskedelemmel kapcsolatos információk és esettanulmányok egymással való megosztását. Az eBSN tanulmányozta a nemzeti figyelemfelkeltő kampányokat, és megerősítette, hogy minden tagállamban megtörtént az IKT-befektetések és az internetkapcsolat támogatásától és társfinanszírozásától a kis- és középvállalkozások innovációs képességének az IKT-k használata általi elősegítése felé történő politikai elmozdulás. A közelmúltban az eBSN az ágazatspecifikus szakpolitikák[20] – a kis- és középvállalkozások IKT-re való áttérését azok üzleti környezetének (üzleti partnerek, szállítók, fogyasztók stb.) figyelembevételével támogató szakpolitikák – irányába történő további elmozdulást figyelt meg. Az eBSN továbbra is támogatni fogja a tagállamok képviselői közötti kapcsolattartást annak érdekében, hogy tanulhassanak egymástól, ösztönözhessék egymást, és ezáltal segítsenek a figyelemfelkeltés dinamikusabb megközelítésének kialakításában.

2.3. Egységes szabályozási környezet

A munkacsoport főbb javaslatai: A konvergenciát és a teljes mértékben befogadó információs társadalmat elősegítő szabályozási környezet megteremtése, a tudásintenzív szolgáltatások belső piaca létrehozásának elősegítése, a szerzői jogi illeték felülvizsgálata.

Az „egységes európai információs tér létrehozását” célzó i2010 kezdeményezés három prioritásának egyike a konvergencia. A kezdeményezés célja a jogszabályok kiigazítása az alábbi intézkedések által: az elektronikus hírközlésre vonatkozó keretszabályozás felülvizsgálata, az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv elfogadása, az új audiovizuális szolgáltatások megjelenését ösztönző olyan kezdeményezések, mint például az Online Filmforgalmazási Charta és az online tartalomról, illetve a mobil műsorterjesztésről szóló, rövidesen megjelenő közlemények. A konvergencia[21] összefügg a szellemi tulajdonjogokkal, a biztonsággal és a fogyasztóvédelemmel kapcsolatos kihívásokkal is. Ezen kérdéseket tárgyalják majd meg az i2010 stratégia 2008-as félidős értékelését előkészítő eszmecsere során.

Az i2010 kezdeményezés 2008-ban elkészítendő félidős értékelése során az IKT-szolgáltatások – beleértve a tudásintenzív szolgáltatásokat – belső piaci dimenzióival foglalkoznak majd, és az értékelést összehangolják az egységes piaci stratégia [22] átfogó felülvizsgálatával . Az utóbbi felülvizsgálat eredményeképp elkészítik majd a 21. századi egységes piacról szóló , a jövőbeli intézkedésekre vonatkozó konkrét javaslatokat tartalmazó jelentést , amelyet a Bizottság a 2007-es Európai Tanács keretében fog bemutatni.

A szerzői jogi illeték tekintetében a Bizottság az érdekelt felek és a tagállamok bevonásával folytatott széleskörű konzultációkat[23] követően 2006 decemberében úgy határozott, hogy ezen összetett kérdéssel kapcsolatban részletekbe menőbb eszmecserére van szükség.

2.4. Szellemi tulajdon

A munkacsoport főbb javaslatai: Mivel az IKT-ágazatban számos különféle stratégiát alkalmaznak a szellemi tulajdonjoggal kapcsolatban, az EU-jogszabályok megváltoztatását megelőzően az érdekelt felekkel széles körű konzultációt kell folytatni. Ezenkívül a szellemi tulajdonjoggal kapcsolatos jogsértések büntetendőségét a védjegyek szándékos hamisítására, a szerzői jogok megsértésére és a formatervezési mintát érintő kalózkodásra kell korlátozni. A Londoni Jegyzőkönyv elfogadásának elősegítése, valamint a szabadalmi költségek csökkentése.

A Bizottság a szellemi tulajdonjogok érvényesítését biztosító büntetőjogi intézkedésekről irányelvjavaslatot[24] terjesztett elő. Ez a javaslat nem csak a védjegyekre, a szerzői jogra és a formatervezési minták oltalmára korlátozódik. Az Európai Parlament és a Tanács most vitatja meg a Bizottság javaslatát.

A 2006. decemberi Európai Tanács következtetéseit figyelembe véve és az érdekelt felekkel 2006-ban folytatott széles körű konzultációt követően a Bizottság 2007 áprilisában elfogadta az európai szabadalmi rendszer javításáról [25] szóló közleményt. A közlemény egyik fő célkitűzése a szabadalmi költségek csökkentése, szem előtt kell azonban tartani, hogy a Londoni Megállapodás ratifikációja a tagállamok hatáskörébe tartozik. Emellett a Bizottság 2008-ban átfogóbb szellemi tulajdonjogi stratégiát kíván kidolgozni annak érdekében, hogy az EU megfelelő kerettel rendelkezzen az innováció ösztönzéséhez és védelméhez.

2.5. Innováció, kutatás, befektetés és finanszírozás

A munkacsoport főbb javaslatai: A legjobb innovációs eljárások egymással való megosztása, a kutatás ösztönzése adójóváírási rendszerek által, az együttműködésen alapuló kutatás támogatása az európai technológiai platformok és a közös technológiai kezdeményezések révén, a vezető piacok fejlődésének előmozdítása a közbeszerzés segítségével, az európai félvezetőipar számára egyenlő versenyfeltételek biztosítása, a kockázati tőkének kedvező környezet létrehozása, valamint az állami támogatási politika további reformja.

A tagállamok a hetedik keretprogram keretében 9,1 milliárd eurót irányoztak elő az IKT-kutatás támogatására, amely ennek következtében a hetedik keretprogram legnagyobb egyedi programját képező együttműködési program legfontosabb kutatási területévé vált.

Mind a 31 európai technológiai platform [26] közzétett az IKT jövőjéről egy dokumentumot, és legtöbbjük kidolgozta a stratégiai kutatási menetrend előrehaladott tervezetét, vagy végzett a menetrend elkészítésével. A platformok most a végrehajtási szakaszt készítik elő. A Bizottság a kutatási politika, különösen a hetedik keretprogram kidolgozása során figyelembe vette a platformok munkájának eredményeit. Ezáltal biztosítható volt a program ipari vonatkozású jelentősége. Az elemzés azt mutatja, hogy a hetedik keretprogram egyetlen kutatási területe 15 stratégiai kutatási menetrendet foglal magában (ami jól szemlélteti a hetedik keretprogram által létrejött szoros együttműködést), míg a többi 16 stratégiai kutatási menetrend számos kutatási területet érint. A beágyazott számítástechnikai rendszerekkel foglalkozó kutatást és fejlesztést szolgáló első közös technológiai kezdeményezés , az ARTEMIS[27] várhatóan 2007 első felében kezdődik, amelyet az ENIAC[28] (európai nanoelektronikai tanácsadó testület) követ majd.

A Bizottság nemrégiben elindította a PRO INNO Europe [29] elnevezésű kezdeményezést, amely 33 országból származó több mint 200, az innovációs politikával foglalkozó döntéshozó és érdekelt fél, beleértve a tagállamokat, kapcsolattartását teszi lehetővé. A kezdeményezés a nemzeti és regionális innovációs politikák teljesítőképességének elemzését és összehasonlítását összekapcsolja a nemzeti és regionális innovációs programok, valamint az innovációs szervezetek és az innovációs szereplők bevonásával zajló együttes fellépések ösztönzői közötti olyan együttműködések támogatásával, mint például a klaszterpolitika kifejlesztésére irányuló transznacionális együttműködés[30].

A Bizottság a nemrégiben közzétett, „Az adókedvezményeknek a K+F érdekében történő hatékonyabb felhasználásáról” című közleményében[31] felvázolja a hatályos jogi keretet (különös tekintettel az alapvető szabadságjogokkal és a közelmúltban módosított, a kutatásra, a fejlesztésre és az innovációra vonatkozó állami támogatási szabályokkal [32] való összeegyeztethetőségre), és arra ösztönzi a tagállamokat, hogy fokozzák a kutatási és fejlesztési tevékenységekkel kapcsolatos adókedvezmények igénybevételét és összehangolását. A közlemény emellett iránymutatást ad a kutatással és fejlesztéssel kapcsolatos adóeljárásokhoz is, különös tekintettel a következőkre: nagyszabású transznacionális K+F-projektek, az induló innovatív vállalkozások növekedése, a kutatók határokon átnyúló mobilitása, HÉA és K+F adóeljárások a közös konszolidált társasági adóalap keretében, valamint alapítványi finanszírozás. A Bizottság folyamatosan felülvizsgálja a helyzetet.

A Bizottság részletes elemzést végez az érdekelt felek – beleértve az európai technológiai platformokkal és az Európa INNOVA innovációs szakértői testületekkel[33] folytatott konzultációkat – bevonásával, hogy meghatározza azokat a lehetséges területeket, amelyeken a keresleti és kínálati intézkedések együtt elősegíthetik a vezető piacok kialakulását . Ez összhangban van a 2006-ban felvázolt széles körű innovációs stratégiával[34]. A Bizottság az eredmények alapján 2007 második felében össze fog állítani egy szakpolitikai dokumentumot.

A félvezetőipar egyértelműen stratégiai fontosságú az EU számára. Mint az európai ipar minden ágazatában, itt is elsőrendű célkitűzés, hogy világszerte egyenlő versenyfeltételeket teremtsenek. A keretfeltételek javítása a kutatásba és fejlesztésbe való beruházások ösztönzése és a jól képzett munkavállalók arányának növelése érdekében szintén kulcsfontosságú.

A kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatások nemrégiben elfogadott közösségi keretrendszere [35] az alapkutatáshoz, az ipari kutatáshoz és a kísérleti kutatáshoz nyújtható támogatás számos kategóriáját meghatározza. Az ipari kutatás esetében engedélyezhető támogatási intenzitás legfeljebb 50%.

A Bizottság a 2006 júniusában elfogadott „A kis- és középvállalkozások gazdasági növekedésének finanszírozása – Európai többletérték” című közleményében[36] számos olyan kezdeményezést hozott nyilvánosságra, amelyek megkönnyítik a kis- és középvállalkozásoknak a vállalkozásindításhoz és a gazdasági növekedéshez nyújtott finanszírozáshoz való hozzáférését . Az intézkedések célja a kockázatitőke-befektetések növelése, az innovációra irányuló banki finanszírozás fejlesztése és a meglévő finanszírozási rendszerek kkv-barátabbá tétele. Ezt követően a Bizottság a határokon átnyúló kockázati tőkebefektetés előtt álló akadályok megszüntetésével [37], a magvető finanszírozással , valamint a regionális szintű kockázatitőke-befektetések bevált gyakorlataival foglalkozó szakértői csoportokat hozott létre. Az új versenyképességi és innovációs keretprogram (CIP) [38] további ösztönzőket biztosít a magánszféra sajáttőke-befektetői számára a növekedési potenciállal rendelkező vállalatokba történő befektetések terén; az Európai Beruházási Alap (EBA) a Bizottság megbízásából az alábbi pénzügyi eszközöket bocsátja a kis-és középvállalkozások rendelkezésére: jelentős növekedési potenciállal rendelkező és innovatív KKV-eszköz, KKV-garanciakeret, kapacitásépítési program. A Bizottság az Európai Beruházási Bankkal együttműködve elindítja a kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmust [39], amely a nagy kockázattal járó kutatási és technológiafejlesztési projektekbe történő befektetés támogatását teszi lehetővé hitelek és garanciák által oly módon, hogy a Bizottság a hetedik keretprogramból elkülönített 1 milliárd euró összeghatárig járul hozzá a projekthez, és az EBB ugyanekkora összeget bocsát rendelkezésre.

2.6. Szabványok és interoperabilitás

A munkacsoport főbb javaslatai: Mivel az ipar elsősorban a műszaki interoperabilitásért felelős, továbbra is támogatni kell a jogi és szemantikai interoperabilitás megvalósítására irányuló törekvéseket, elő kell segíteni a hatékony megfelelési rendszereket, valamint az interoperabilitást elősegítő beszerzési politikát kell kialakítani.

Az európai szabványügyi szervezetek (ESO-k) olyan iránymutatások létrehozásával foglalkoztak, illetve foglalkoznak, amelyek biztosítják a szabványok kidolgozása során az interoperabilitás figyelembevételét. Néhány szabványt jelenleg igazítanak ki interoperabilitásuk növelése érdekében. A szakpolitikai prioritások szempontjából az interoperabilitás már most is a fő szabványosítási célkitűzések közé tartozik, és a közeljövőben felülvizsgált IKT szabványosítási politika keretében szigorúan figyelemmel kísérendő kritikus kérdésnek tekintik. Számos speciális szabványosítási törekvés foglalkozik az interoperabilitás kérdésével olyan speciális területeken, mint az elektronikus egészségügy (eHealth)[40], az egységes európai fizetési térség, az elektronikus számlázás stb. Ezenkívül a Bizottság 2006-ban tanulmányt [41] kezdeményezett olyan ajánlások elkészítésére, amelyek biztosítják, hogy az EU-nak az IKT-ágazatban alkalmazott szabványosítási politikája összhangban álljon az ágazat liberalizáció, globalizáció és konvergencia okozta változásaival.

A hetedik keretprogram IKT-vel foglalkozó kutatási területei között szerepel az interoperabilitás és a szabványok minőségének és alkalmazásának javítására irányuló, a szabályozást megelőző és a szabályozással párhuzamos kutatás. A szabályozást előkészítő kutatási tevékenységek nagy részét az ipar irányítja. A hetedik keretprogram IKT-munkaprogramja már tartalmaz a szabványok és interoperábilis megoldások kidolgozásának területén történő együttműködésre irányuló intézkedéseket.

Az európai szabványügyi szervezetek (ESO-k) – különösen az Európai Szabványügyi Távközlési Intézet (ETSI) – munkaprogramjai a műszaki interoperabilitásra összpontosítanak, míg a szemantikai interoperabilitást az olyan ágazati szabványosítási csoportok munkaprogramjába építették be mint az eHealth[42] és az eBIF[43] (európai e-üzleti interoperabilitási fórum). Az interoperabilitás egyéb szempontjai – például jogi szempontok – nem tartoznak a hatáskörükbe, bár néhányukra kiterjed a hetedik keretprogram IKT-vel foglalkozó kutatási területeinek munkaprogramja. Az interoperabilitás alapvető alkotóelemei azonosításának kiindulópontjaként az európai szabványügyi szervezetek munkaprogramjaiban szerepelnek a problémák és a követelmények megállapítására irányuló intézkedések. A teljes IKT interoperabilitási keretrendszert az i2010 kezdeményezés félidős értékelésének ”belső piac„ című fejezetében fogják megvizsgálni. Az áruk szabad mozgására vonatkozó jogszabályok végrehajtásával kapcsolatos tapasztalatok azt mutatják, hogy fennáll a verseny torzulásának kockázata, mert a nemzeti hatóságok különböző eljárásokat alkalmaznak a megfelelőségértékelő testületek és rendszerek kinevezése és akkreditálása során. Ezért a Bizottság nemrégiben az új belső piaci árucsomagról szóló bizottsági javaslat[44] részeként szigorúbb piacfelügyeleti előírások bevezetését célzó rendeletjavaslatot[45] fogadott el.

Az elektronikus közbeszerzésre vonatkozó cselekvési terv [46] alapvető követelménye az interoperabilitás, és az elektronikus kormányzatra vonatkozó cselekvési terv [47] is konkrét célkitűzéseket tartalmaz e tekintetben. A Páneurópai E-kormányzati Szolgáltatások Európai Interoperabilitási Keretrendszere [48] felülvizsgálatára vonatkozóan tanulmányokat készítenek és konzultációkat folytatnak, és hamarosan megszületnek a felülvizsgálattal kapcsolatos javaslatok.

2.7. Készségek és a munkaerőpiaci alkalmazhatóság

A munkacsoport főbb javaslatai: Mivel az e-jártasság terén tapasztalható növekvő hiányosságok korlátozzák az innovációt és az IKT terjedését, fokozni kell a tanárok továbbképzésébe történő befektetéseket, és támogatni kell azon mechanizmusokat, amelyek elősegítik az ipar, az állam, a munkáltatók és az oktatási intézmények közötti együttműködést, valamint tovább kell vinni a vállalkozói ismeretek tananyagba való beépítésére irányuló törekvéseket.

Az oktatási, a képzési és a támogatási intézkedések főként a tagállamok hatáskörébe tartoznak. A Bizottság az ilyen jellegű kezdeményezéseket a meglévő EU-programok – különösen az egész életen át tartó tanulási program [49] – keretében támogatja tanulmányok, rendezvények, együttműködési projektek szervezése és a bevált módszerek egymással történő megosztásának elősegítése által. A támogatás kiterjed a foglalkoztathatósághoz szükséges készségek széles skálájára, az e-jártasságtól és a vállalkozói készségektől[50] egészen a kommunikációs, a problémamegoldó és a csapatmunkában való részvétellel kapcsolatos készségekig.

Emellett a Bizottság figyelembe fogja venni a 2007-ben elfogadandó, a hosszú távú e-jártasságra irányuló stratégiáról szóló közlemény kidolgozása során a nemrégiben megrendezett, az e-jártasságról szóló európai konferencia[51] munkacsoportjának ajánlásait és nyilatkozatát.

[1] COM (2005) 474, 2005.10.5.

[2] Az i2010 kezdeményezés részleteit lásd az alábbi honlapon:http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/index_en.htm

[3] A munkacsoport tagjai: http://ec.europa.eu/enterprise/ict/policy/doc/icttfm.pdf

[4] A munkacsoport által készített jelentés teljes szövegét, a tagok jegyzékét és a munka menetének részleteit lásd az alábbi honlapon: http://ec.europa.eu/enterprise/ict/taskforce.htm

[5] A Bizottság 2006-os európai versenyképességi jelentésének (COM(2006) 697) egyik szakasza az IKT-ágazat versenyképességének elemzését tartalmazza.

[6] Lásd a 2007. február 14-i IP/07/181. számú sajtóközleményt. Az intézkedéscsomag főként a következőket tartalmazza: „Javaslat az egyes nemzeti műszaki szabályoknak a valamely másik tagállamban jogszerűen forgalmazott termékekre történő alkalmazására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló rendeletre”, COM(2007) 36, 2007.2.14.

[7] Az Európai Parlament és a Tanács 2006/123/EK irányelve (2006. december 12.) a belső piaci szolgáltatásokról ( HL L 376., 2006.12.27., 36–68. o. ).

[8] Az Európai Parlament és a Tanács 2000/31/EK irányelve (2000. június 8.) a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól

[9] Pénzügyi szolgáltatások cselekvési terv (FSAP): http://ec.europa.eu/internal_market/finances/actionplan/index_en.htm

[10] Fehér könyv a pénzügyi szolgáltatások szakpolitikájáról (2005-2010), COM(2005) 629, 2005.12.05.

[11] Lásd az alábbi honlapot:http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/tomorrow/index_en.htm.A jogalkotási javaslatokat 2007 végéig kell előterjeszteni.

[12] http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/single_infor_space/index_en.htm

[13] i2010 eGovernment cselekvési terv: az elektronikus kormányzat létrehozásának felgyorsítása a társadalom egészének javára. COM(2006) 173, 2006.04.25

[14] Lásd: http://ec.europa.eu/idabc/en/document/2319/5644

[15] A „Közösségi fogyasztóügyi politikai stratégia 2007-2013” COM(2007) 99 az alábbi honlapon olvasható: http://ec.europa.eu/consumers/overview/cons_policy/index_en.htm

[16] Zöld könyv a fogyasztóvédelmi közösségi vívmányok felülvizsgálatáról, COM(2006) 744, 2007.2.8.

[17] A KKV-politika leírása az alábbi dokumentumban található: „A Közösség lisszaboni programjának végrehajtása – Modern KKV-politika a növekedésért és a foglalkoztatásért” (COM(2005) 551, 2005.11.10.)

[18] COM (2006) 33, 2006.2.13.

[19] Az eBSN portált az alábbi weboldalon találja: http://ec.europa.eu/enterprise/e-bsn/index_en.html

[20] A megfigyelések a közelmúltbeli eBSN-műhelyeken és a nemzeti projekteket ismertető eBSN adatbázison alapulnak.

[21] http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/docs/i2010_high_level_group/i2010_hlg_convergence_paper_final.pdf

[22] A portál az alábbi internetes címen található: http://ec.europa.eu/internal_market/strategy/index_en.htm

[23] Elérhető az alábbi honlapon keresztül:http://ec.europa.eu/internal_market/copyright/levy_reform/index_en.htm

[24] Módosított javaslat a szellemi tulajdonjogok érvényesítését biztosító büntetőjogi intézkedésekről szóló európai parlamenti és tanács irányelvre, COM(2006) 168, 2006.4.26.

[25] COM (2007) 165, 2007.04.03.

[26] Az európai technológiai platformok jegyzéke az alábbi weboldalon található:http://cordis.europa.eu/technology-platforms/individual_en.html

[27] Az ARTEMIS részleteit lásd az alábbi honlapon:http://cordis.europa.eu/technology-platforms/individual_en.html

[28] Az ENIAC részleteit lásd az alábbi honlapon: http://cordis.europa.eu/ist/eniac/home.html

[29] Lásd az alábbi honlapot: http://www.proinno-europe.eu

[30] A részleteket lásd az alábbi honlapon: http://www.proinno-europe.eu/eca.html

[31] COM (2006) 728, 2006.11.22.

[32] HL C 323., 2006.12.30., 1–26. o.

[33] Az Európa INNOVA kezdeményezés fontos elemét képezik az innovációs szakértők ágazatalapú testületei, amelyek javaslatokat tesznek az ágazatspecifikus elsőrendű intézkedésekre, valamint felvázolják a megválaszolandó kérdéseket és a megoldandó problémákat.

[34] Az ismeretek átültetése a gyakorlatba: széles körű innovációs stratégia az Európai Unió számára, COM(2006) 502.

[35] HL C 323., 2006.12.30., 1–26. o.

[36] COM (2006) 349, 2006.6.29.

[37] A csoport fő célkitűzése, hogy az egyes résztvevő országok vonatkozásában meghatározza a befektetési országban, illetve máshol létrehozott kockázatitőke-alapokra vonatkozó szabályozási keretet, és azokban az esetekben, ahol a hatályos rendelkezések akadályozzák a kockázatitőke-alapok határokon átnyúló tevékenységeit, megoldásokat találjon ezen akadályok áthidalására. Lásd: http://ec.europa.eu/enterprise/library/enterprise-europe/news-updates/2006/2006-11-29.htm

[38] CIP: http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/cip/index_en.htm

[39] Lásd: http://www.eib.org/site/index.asp?designation=rsff

[40] Az i2010-kezdeményezés keretében létrehozott eHealth alcsoport jelenleg tárgyalja az elektronikus egészségügyi nyilvántartás és kártyák interoperabilitásával foglalkozó iránymutatásokat és bevált gyakorlatokat tartalmazó bizottsági ajánlást.

[41] „EU-tanulmány az IKT-szabványosítás speciális szakpolitikai szükségleteiről”,http://www.ictstandardisation.eu

[42] Az Európai Szabványügyi Bizottság /TC 251 sz. dokumentuma

[43] Az Európai Szabványügyi Bizottság európai e-üzleti interoperabilitási fóruma.

[44] A részleteket lásd az alábbi honlaponhttp://ec.europa.eu/enterprise/regulation/internal_market_package/index_en.htm

[45] Javaslat a termékek forgalmazása tekintetében akkreditációs és piacfelügyeleti előírások megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre, COM(2007) 37, 2007.02.14.

[46] Az elektronikus közbeszerzés jogi keretének végrehajtására vonatkozó cselekvési terv, COM(2004) 841, 2004.12.13.

[47] COM (2006) 173, 2006.04.25.

[48] Lásd: http://ec.europa.eu/idabc/en/document/2319/5644

[49] A program megtalálható az alábbi weboldalon:http://ec.europa.eu/education/programmes/newprog/index_en.html

[50] A Bizottság a társadalombeli vállalkozói gondolkodásmódnak az elősegítését célzó programja keretében nemrégiben kiadta az alábbi dokumentumot: „A vállalkozói ismeretek európai oktatására irányuló oslói menetrend ” (Oslo Agenda for Entrepreneurship Education in Europe). Lásd:http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/support_measures/training_education/index.htm

[51] A konferencián született nyilatkozatot az alábbi honlapon találja:http://eskills.cedefop.europa.eu/conference2006/Thessaloniki_Declaration_2006.pdf