[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 26.10.2006

COM(2006) 642 végleges

A Bizottság jelentése a Tanácsnak

a 2004. évi mentesítő határozatok nyomon követéséről (összefoglalás) – a Tanács ajánlásai {SEC(2006) 1377}

TARTALOMJEGYZÉK

PREAMBULUM 3

I. A Tanács általános költségvetésre vonatkozó ajánlása 4

a) Bevezetés (bizottsági munkadokumentum, 1-5. pont) 4

b) Megbízhatósági nyilatkozat (DAS) és kiegészítő információk

(bizottsági munkadokumentum, 6-12. pont) 4

c) Költségvetési gazdálkodás (bizottsági munkadokumentum, 13-16. pont) 5

d) Bevétel (bizottsági munkadokumentum, 17-20. pont) 5

E) A közös agrárpolitika (bizottsági munkadokumentum, 21-28. pont) 6

f) Strukturális intézkedések (bizottsági munkadokumentum, 29-37. pont) 7

g) Belső politikák, kutatással együtt (bizottsági munkadokumentum, 38-42. pont) 7

h) Külső fellépések (bizottsági munkadokumentum, 43-45. pont) 8

I) Előcsatlakozási támogatás (bizottsági munkadokumentum, 46-48. pont) 8

j) Igazgatási kiadások (bizottsági munkadokumentum, 49-52. pont) 8

k) Pénzügyi eszközök és banktevékenységek

(bizottsági munkadokumentum, 53-54. pont) 9

II. Az egyes ügynökségeket érintő ajánlások(bizottsági munkadokumentum, 55-57. pont) 9

III. A 2003. évi mentesítés nyomon követésére vonatkozó következtetések(bizottsági munkadokumentum, 58-63. pont) 9

IV. A Számvevőszék külön jelentései(bizottsági munkadokumentum, 64-79. pont) 9

PREAMBULUM

Az EK-Szerződés 276. cikkével, valamint az Euratom-Szerződés 180b. cikkével összhangban a „Bizottság megtesz minden megfelelő lépést annak érdekében, hogy eleget tegyen a mentesítő határozatban foglalt észrevételeknek és az Európai Parlament kiadások végrehajtására vonatkozó egyéb észrevételeinek, valamint a Tanács mentesítésre vonatkozó ajánlását kísérő megjegyzéseknek. Az Európai Parlament vagy a Tanács kérésére a Bizottság jelentést készít az ilyen észrevételek és felvetések alapján tett intézkedésekről és különösen a költségvetés végrehajtásáért felelős szervezeti egységeknek adott utasításokról. Ezeket a jelentéseket a Számvevőszéknek is meg kell küldeni”.[1]

A Bizottság ennek megfelelően nyomonkövetési jelentéseket készített, amelyek a Tanács 2006. március 14-i ajánlásához, valamint az Európai Parlament által 2006. április 27-én megszavazott állásfoglalásokhoz kapcsolódnak. E nyomonkövetési jelentés a Tanács által a 2004. évi mentesítésekkel kapcsolatban tett ajánlásokkal foglalkozik. Külön nyomonkövetési jelentés foglalkozik a Parlament által a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó mentesítésekkel kapcsolatban tett ajánlásokkal[2].

Az összefoglaló nyomonkövetési jelentéseket – amelyeket az EU valamennyi hivatalos nyelvén közzéteszik – a Bizottság munkadokumentumai egészítik ki, amelyek részletes választ adnak a Tanács és a Parlament valamennyi konkrét ajánlására. A válaszok azokat az intézkedéseket tartalmazzák, amelyeket a Bizottság meg kíván hozni vagy meghozott, illetve azokat az ajánlásokat, amelyeket a Bizottság nem kíván vagy nem tud nyomon követni. A fordítási kapacitás korlátai következtében a részletes munkadokumentumokat csak angolul, franciául és németül teszik közzé. Az összefoglaló jelentések minden fejezete kereszthivatkozásokkal utal a munkadokumentumok megfelelő ajánlásának számára.

A 2004. évi mentesítés során a Bizottság összesen 79 neki szóló tanácsi ajánlást azonosított. A Bizottság úgy véli, hogy 38 ajánlás esetében a kívánt intézkedést már megtették. Másik 39 ajánlás esetében a Bizottság hozzájárul, hogy a Tanács által javasolt intézkedést megtegyék. Végezetül a Bizottság 2 ajánlást nem fogad el, és következésképpen nem fogja megtenni a kért intézkedést[3].

I. A TANÁCS ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGVETÉSRE VONATKOZÓ AJÁNLÁSA

A) Bevezetés (bizottsági munkadokumentum, 1-5. Pont)

A TANÁCSHOZ HASONLÓAN A BIZOTTSÁG IS SAJNÁLJA, HOGY 2004-BEN A KIADÁSOK TÚLNYOMÓ TÖBBSÉGE ESETÉBEN A SZÁMVEVőSZÉK ISMÉT NEM TUDOTT MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT (DAS) TENNI. A BIZOTTSÁG EZÉRT ELINDÍTOTTA AZ EGYSÉGES BELSő ELLENőRZÉSI KERETRENDSZERRE IRÁNYULÓ BIZOTTSÁGI CSELEKVÉSI TERVET (COM(2006) 9). A cselekvési terv célja, hogy megfelelő felügyeleti rendszerekkel és ellenőrzésekkel tartsa ésszerű határok között az ügyletek törvénytelenségének vagy szabálytalanságának kockázatát, és hogy erről ésszerű biztosítékot nyújtson a Számvevőszéknek.

A cselekvési terv négy témakörben tizenhat intézkedést tartalmaz, amelyek célja az ellenőrzési gyakorlat egyszerűsítése és összehangolása az információ megosztásán és a rendelkezésre álló, korlátozott ellenőrzési erőforrások jobb felhasználását célzó egységes ellenőrzés megközelítésén keresztül. Egyelőre az elsőbbséget élvező intézkedéseket vezették be, a többi, a korábbi intézkedések eredményeitől függő intézkedés kidolgozására 2007-ben kerül sor. 2009 elejéig várhatóan megfelelő előrelépés történik. Az első féléves időközi jelentést 2006. július 19-én adták át a Parlamentnek és a Tanácsnak (SEC(2006) 1001).

b) Megbízhatósági nyilatkozat (DAS) és kiegészítő információk (bizottsági munkadokumentum, 6-12. pont)

AZ EGYSÉGES BELSő ELLENőRZÉSI KERETRENDSZERRE IRÁNYULÓ BIZOTTSÁGI CSELEKVÉSI TERV A KÖVETKEZő PROGRAMOZÁSI IDőSZAK EGYIK CÉLJÁUL AZ EGYSZERűSÍTÉST TűZI KI. A BIZOTTSÁGNAK A 7. KERETPROGRAM RÉSZVÉTELI SZABÁLYZATÁRA VONATKOZÓ JAVASLATA SZERINT A KÖLTSÉGVETÉSI RENDELETBEN GYAKRABBAN KELLENE ALKALMAZNI AZ ÁTALÁNYFINANSZÍROZÁST (BELEÉRTVE A TERMÉKEGYSÉGRE VETÍTETT KÖLTSÉGSKÁLÁKAT IS) ÉS AZ ÁTALÁNYÖSSZEGEKET. A KIS ÉRTÉKű SZERZőDÉSEK ÉS TÁMOGATÁSOK ESETÉBEN A BIZOTTSÁG AZT JAVASOLJA, HOGY AZ ENGEDÉLYEZÉSRE JOGOSULT TISZTVISELő A KOCKÁZATELEMZÉS ALAPJÁN DÖNTHESSEN A KIZÁRÁSI KRITÉRIUMOK ELLENőRZÉSÉRőL. A JOGALKOTÓ HATÓSÁGNAK KIEMELTEN KELL KEZELNIE AZ ELVÁRT ELLENőRZÉSEK MEGVALÓSÍTHATÓSÁGÁT ÉS KÖLTSÉG/HASZON ARÁNYÁT, HOGY AZ ELLENőRZÉSEK HELYES ALKALMAZÁSA MINÉL EGYSZERűBB LEGYEN.

Az éves tevékenységi jelentések 2005. évi összefoglalójában a Bizottság üdvözölte az éves tevékenységi jelentések (ÉTJ) általános fejlődését, mert azok tömörebbek és konkrétabbak lettek. Ennek oka a jobb iránymutatás, amelynek célja a konkrét nyilatkozatokból származó növekvő elszámoltathatóság, és a főigazgatóságok irányítási, kockázati és ellenőrzési környezete jellegének és tulajdonságainak, valamint a nyilatkozatban megkövetelt biztosítékokat támogató irányítási és ellenőrzési rendszerek összetevői és eredményei értékelésének felmérése.

Az egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló bizottsági cselekvési terv 3a. intézkedésének (az ellenőrzési összetevők pontosítása) eredményeit megvizsgálják az ÉTJ-k vonatkozásában, hogy a 2006. évi ÉTJ-kben több információ álljon rendelkezésre a belső ellenőrzések legfontosabb összetevőiről és a kockázatok kezeléséről. A lényegességi kritériumokkal kapcsolatban folyó munka is hozzájárul a jelentések javulásához. A 2004. évi, a műveletek jogszerűségére és szabályosságára vonatkozó célkitűzésekkel és mutatókkal kapcsolatos összefoglaló intézkedés is folyamatban van.

A Bizottság 2005 januárjában működésbe lépett új elszámolási rendszere tekintetében a Bizottság elkészítette a nyitómérleget, amely bekerült a 2005. évi előzetes éves beszámolóba. A beszámolókat időben, 2006. március 31-én benyújtották a Számvevőszéknek, amint azt a költségvetési rendelet előírja.

c) Költségvetési gazdálkodás (bizottsági munkadokumentum, 13-16. pont)

A BIZOTTSÁG TUDOMÁSUL VESZI, HOGY A TANÁCS ELÉGEDETT A BIZOTTSÁG KÖLTSÉGVETÉSI GAZDÁLKODÁSÁNAK ÁLTALÁNOS FEJLőDÉSÉVEL. A BIZOTTSÁG A LEGJOBB RENDELKEZÉSRE ÁLLÓ INFORMÁCIÓK ALAPJÁN MINDIG IGYEKSZIK PONTOS ÉS REÁLIS KÖLTSÉGVETÉSI BECSLÉSEKET ADNI. 2005-BEN A PONTOSABB KÖLTSÉGVETÉSI BECSLÉSEK A KIFIZETÉSI ELőIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSI ARÁNYÁNAK – AMELY 98%-RA (STRUKTURÁLIS MűVELETEK ESETÉBEN 100%-RA) NőTT – JELENTőS JAVULÁSÁBAN TÜKRÖZőDTEK.

A Bizottság rendszeresen frissíti és a jövőben is frissíteni fogja a strukturális alapokra vonatkozó fennálló költségvetési kötelezettségvállalások elemzését. Az elemzések figyelembe veszik a rendelkezésre álló legfrissebb végrehajtási adatokat és a várható fejleményeket. Legújabb vizsgálatában a Bizottság figyelembe vette az új programozási időszakra való átállást. A strukturális alapok fennálló költségvetési kötelezettségvállalásainak átfogó elemzését minden évben közzéteszik egy bizottsági munkadokumentumban (Költségvetési Főigazgatóság): „A strukturális alapok költségvetési vonzatainak elemzése”. A 2005-ös elemzés – amely az n+2 szabály működését is elemzi – 2006 májusában jelent meg. A jelenlegi időszakban az n+2 szabály erőteljes ösztönzőerőt jelent a tagállamoknak annak biztosítására, hogy a végrehajtás megfelelően gyors ütemben haladjon, mivel a kellő időben fel nem használt forrásokat felszabadítják. Mind a tagállamok, mind a Bizottság tisztában vannak azzal, hogy a ciklusok közötti zökkenőmentes váltás biztosításához éberségre van szükség, a programvégrehajtás és az új programok létrehozásához kapcsolódó megnövekedett munkateher kezelése tekintetében egyaránt.

d) Bevétel (bizottsági munkadokumentum, 17-20. pont)

A TANÁCSHOZ HASONLÓAN A BIZOTTSÁG IS ÖRÖMMEL LÁTJA, HOGY A SZÁMVEVőSZÉK 2004-BEN IS KIELÉGÍTőNEK TALÁLTA A SZÁMLÁK MEGBÍZHATÓSÁGÁVAL ÉS A BEVÉTELI HÁTTÉRÜGYLETEK JOGSZERűSÉGÉVEL ÉS SZABÁLYOSSÁGÁVAL KAPCSOLATOS ÁLTALÁNOS EREDMÉNYEKET.

Ezenkívül a Bizottság meghozta vagy meghozza a Tanács által a saját forrásokra vonatkozóan ajánlott intézkedéseket. A Bizottság felkérte a tagállamokat, hogy fejlesszék az elektronikus vámkezelési rendszerrel összefüggő visszakapcsolási mechanizmusokat. A projekt részeként hosszú távon – 2009-re – korszerű vámkód bevezetését is tervezik. Az új kód egyértelműbb rendelkezésekkel szabályozza a végrehajtási rendelkezések visszakapcsolási eljárásait.

A cukorilletékekre vonatkozó ellenőrzési mechanizmusok tekintetében 2004 óta tizenkét tagállamban hajtottak végre ellenőrzést. Egy tagállam kivételével sehol nem találtak súlyos problémát. A 2006. július 1. óta hatályos új cukorrendszer eltörli a gyártók által a termelt mennyiség után fizetendő, kvótával szabályozott termelési illetéket. Az új végrehajtási szabályokban a Bizottság megerősítette a jogsértések esetén életbe lépő ellenőrzésekre és szankciókra vonatkozó rendelkezéseket.

A Bizottság folyamatosan kapcsolatban van a tagállamokkal, hogy a lehető leghamarabb feloldhassa a tagállamok HÉA-bevallására vonatkozó fenntartásokat. E munka üteme azonban attól függ, hogy a nemzeti hatóságok képesek-e jobb adatokat – illetve bizonyos esetekben bármilyen adatot – vagy megfelelő(bb) módszertant találni és felhasználni. A Bizottság ezzel kapcsolatban rendszeresen tanácsot ad a tagállamoknak.

A GNI-források tekintetében a Bizottság 2006-ban a GNI-bizottságban vitatja meg a tagállamokkal a nemzeti számlákhoz kapcsolódó felügyeleti és ellenőrzési rendszerek kérdését. A Bizottság ezután javaslatokat tesz a bevált gyakorlatok 2007-ben történő terjesztésére.

E) A közös agrárpolitika (bizottsági munkadokumentum, 21-28. pont)

A BIZOTTSÁG ELKÖTELEZETT AZ ELLENőRZÉSI RENDSZERNEK A KAP KÜLÖNBÖZő TERÜLETEIN TOVÁBBRA IS FENNÁLLÓ ÉS AZ IACS-ON KERESZTÜL NEM ELLENőRZÖTT HIÁNYOSSÁGAI KEZELÉSE IRÁNT. A KAP 2003-AS ÉS – A MEDITERRÁN TERMÉKEK ESETÉBEN – 2004-ES REFORMJA CSÖKKENTI AZ ÁLTALÁNOS KOCKÁZATOT, MIVEL 2013-RA 89%-RA NÖVELI AZ IACS ALÁ TARTOZÓ KIADÁSOK ARÁNYÁT.

A főigazgató éves tevékenységi jelentése tekintetében a Bizottság a főigazgató nyilatkozatában nem kívánja külön feltüntetni az ellenőrzött és a további ellenőrzés tárgyát képező kiadásokat. A megfelelőségi vizsgálat folyamatát figyelembe véve ez a megkülönböztetés önkényes lenne, és sértené a tagállamok védekezéshez való jogát a számlaelszámolási eljárásban. A 2004-es és 2005-ös ÉTJ-kben a főigazgatóságok egyértelműen meghatározzák a főigazgató éves megbízhatósági nyilatkozatának alapját. Részletesen bemutatták a teljes ellenőrzési láncot és a Mezőgazdasági Főigazgatóság által készített ÉTJ-ben a számlaelszámolási eljárást és azt, hogy ezek az összetevők hogyan járulnak hozzá az általános megbízhatósághoz, amely a főigazgató rendelkezésére álló információforrásokra épül. Ezenkívül a 2005-ös ÉTJ-ben a DG AGRI jelzi, hogy az 1999–2005-ös időszakban milyen mértékű pénzügyi korrekciókra számíthatnak a tagállamok. Ugyanez igaz az éves beszámolókra, amelyek esetében a Bizottság közzéteszi azokat az összegeket, amelyeket a számlelszámolási eljárás során be kíván hajtani.

A Számvevőszék által az állatállományra vonatkozó támogatások területén azonosított hiányosságok nem érintik az IACS ellenőrzési rendszer hatékonyságát. A Számvevőszék közvetlen ellenőrzése nem tárt fel jelentős hibákat. Az azonosított probléma elsősorban az IACS-ellenőrzések során a gazdálkodók szintjén feltárt hibák nagy számát jelenti, különösen bizonyos tagállamokban. A Bizottság igyekszik pontosabban azonosítani annak okát, hogy az IACS statisztikái bizonyos tagállamoknál miért jelzik, hogy a valósnál kevesebb vagy több állatot jelentenek be, és megfelelő intézkedéseket javasol.

Noha a szarvasmarha-ágazatban az előfinanszírozási rendszer használata – elsősorban az ellenőrzési funkció miatt – gazdaságilag jelentéktelenné vált, a Bizottság kidolgozza a szükséges lépéseket, hogy megszüntesse az export-visszatérítések előfinanszírozásának rendszerét, míg a marhaágazatban új termelési és tárolási ellenőrzési rendszert vezetnek be. Ezeket az intézkedéseket 2006 végéig be kell vezetni.

f) Strukturális intézkedések (bizottsági munkadokumentum, 29-37. pont)

A CSELEKVÉSI TERV ELőKÉSZÍTÉSEKÉNT 2005-BEN FELÜLVIZSGÁLTÁK A STRUKTURÁLIS ALAPOK ELLENőRZÉSI RENDSZEREIT. A CSELEKVÉSI TERV EGYES INTÉZKEDÉSEINEK CÉLJA A RENDSZEREK EREDMÉNYESSÉGÉNEK, TAKARÉKOSSÁGÁNAK ÉS HATÉKONYSÁGÁNAK JAVÍTÁSA. KÜLÖNÖS JELENTőSÉGGEL BÍR A STRUKTURÁLIS ALAPOK RENDSZEREIRE NÉZVE A MEGLÉVő ELLENőRZÉSEK ÉS NYILATKOZATOK MINőSÉGÉNEK 2006 VÉGÉIG ELVÉGZENDő ELEMZÉSE (13. INTÉZKEDÉS) ÉS AZ ELLENőRZÉSEKKEL ÖSSZEFÜGGő KÖLTSÉGEK 2007 SZEPTEMBERÉIG ELVÉGZENDő FELMÉRÉSE (10. INTÉZKEDÉS). 2006 ELEJÉN A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYEKET TETT KÖZZÉ A VEZETőSÉG ÉS A KIFIZETő HATÓSÁGOK ÁLTAL A KIFIZETÉSI KÉRELMEK HITELESÍTÉSE ELőTT ELVÉGZENDő NAPI ELLENőRZÉSEK BEVÁLT GYAKORLATAIRÓL; A KÖZLEMÉNYEK TELJESÍTMÉNYMUTATÓKAT ÁLLAPÍTANAK MEG, VAGYIS HATÉKONYABBÁ TESZIK AZ ELLENőRZÉSEKET ÉS SEGÍTENEK AZ ÁTFEDÉSEK ELKERÜLÉSÉBEN. AZ ELLENőRZÉSI SZABVÁNYOK ÖSSZEHANGOLÁSA (16. INTÉZKEDÉS) ÉS AZ ELLENőRZÉS EREDMÉNYEINEK MEGOSZTÁSA (9. intézkedés) érdekében folyó munka megerősíti a takarékosságot és a hatékonyságot, és elősegíti az ellenőrzési rendszer hatékonyabb működését.

Ezenkívül a Bizottság ellenőrzési munkája, a nemzeti ellenőrző szervek eredményeinek nyomon követése és a bevált gyakorlatok terjesztése a rendszerek szükséges fejlesztését célozza, hogy megvalósuljon a pénzügyi ellenőrzés célkitűzése: a visszatérített kiadás minél hibátlanabb és szabályosabb legyen.

A Bizottság és a tagállamok előkészítik a 2000–2006 közötti programok lezárását, és a Bizottság részletes iránymutatási dokumentumot tett közzé.

g) Belső politikák, kutatással együtt (bizottsági munkadokumentum, 38-42. pont)

A BIZOTTSÁG FOLYAMATOSAN DOLGOZIK BELSő ELLENőRZÉSI RENDSZERE FEJLESZTÉSÉN ÉS KIIGAZÍTÁSÁN, HOGY KEZELJE A MűKÖDÉSI KÖRNYEZETÉVEL ÖSSZEFÜGGő KOCKÁZATOKAT. 2005-BEN FONTOS LÉPÉSEK TÖRTÉNTEK A KOCKÁZATELEMZÉS, -VIZSGÁLAT ÉS -KEZELÉS SZISZTEMATIKUS MEGKÖZELÍTÉSÉNEK BEVEZETÉSE FELÉ.

2005-ben kockázati keretet dolgoztak ki. Átfogó stratégiai kockázatelemzést végeztek, amelyet a 2006-os éves irányítási tervben hajtanak végre.

Az informatikai eszközök egyre szélesebb körű használatával egyszerűsítik az eljárásokat.

Az érintett szolgálatok a programok irányítását célzó ellenőrzési környezet értékelésére is felhasználták az ellenőrzés eredményeit. E tekintetben figyelembe vették a költségigénylésekben szereplő hibák gyakoriságát, hogy javuljon a 6. keretprogram ellenőrzése (pl. az ellenőrzési tanúsítványok és a pénzbüntetések bevezetése hozzájárul a kedvezményezettek által benyújtott költségnyilatkozatokban szereplő hibák számának csökkentéséhez) és hogy egyszerűsödjön a leendő 7. keretprogram (pl. az átalányösszegek és az átalányfinanszírozás fokozott használata).

A 2005-ös hiányfelmérési gyakorlatot követően a szolgálatok konkrét intézkedésekkel járulnak hozzá a Bizottság cselekvési tervéhez. A munka legfontosabb területei az utólagos ellenőrzési stratégia, az ellenőrzés eredményeinek felhasználása az irányítási és ellenőrzési rendszerek kidolgozásához, a pénzügyi folyamatok, a pénzügyi területen bevezetett általános felügyeleti rendszer, valamint a nyomon követési és jelentéstételi rendszerek.

h) Külső fellépések (bizottsági munkadokumentum, 43-45. pont)

A KÜLSő FELLÉPÉSEK TERÜLETÉN A BIZOTTSÁG FOLYTATTA A FELÜGYELETI ÉS ELLENőRZÉSI RENDSZEREK FEJLESZTÉSÉRE TETT ERőFESZÍTÉSEIT, ÉS A TANÁCS AJÁNLÁSÁNAK MEGFELELőEN TOVÁBB ERőSÍTETTE A KÜLSő ELLENőRZÉSEKET. A KÜLSő ELLENőRÖK FELADATMEGHATÁROZÁSÁBAN PONTOS UTASÍTÁSOK SZEREPELNEK, ÉS AZ ELLENőRZÉS EREDMÉNYEIT FELÜGYELIK ÉS NYOMON KÖVETIK.

A EuropeAid intézkedéseket vezetett be az ellenőrzések nyomon követésének javítása érdekében, és ebben az évben elemezte a 2005-ben véglegesített ellenőrzési jelentéseket. Ezenkívül a CRIS-ellenőrzés, a EuropeAid Közös Relex Információs rendszerének speciális eleme tekintetében – amelynek célja az ellenőrzési információk adatbázisának létrehozása – a Bizottság tovább kívánja fejleszteni a működését, hogy a központban és a delegációkban jobban kihasználhassák a rendszert.

I) Előcsatlakozási támogatás (bizottsági munkadokumentum, 46-48. pont)

A TANÁCS ÜDVÖZÖLTE A SZÁMVEVőSZÉK AZON MEGÁLLAPÍTÁSÁT, HOGY A BIZOTTSÁG KÖZPONTI SZOLGÁLATAI, DELEGÁCIÓI ÉS IGAZOLÓ HATÓSÁGAI SZINTJÉN A FELÜGYELETI ÉS ELLENőZÉSI RENDSZEREK ALAPVETőEN HATÉKONYAK ÉS EREDMÉNYESEK, A GYAKORLATBAN MINDEN ELőCSATLAKOZÁSI ESZKÖZ (PHARE, TURKEY, ISPA ÉS SAPARD) ESETÉBEN MűKÖDNEK ÉS HOGY AZ ELLENőRZÖTT HÁTTÉRÜGYLETEKBEN NEM AZONOSÍTOTTAK LÉNYEGES HIBÁKAT.

A Számvevőszék felkérte a Bizottságot, hogy folytassa az előcsatlakozási eszközök hatékony és eredményes pénzügyi irányításának biztosítása érdekében tett erőfeszítéseit. A Bizottság már intézkedéseket hozott az ajánlások nyomán, például felhívta a nemzeti hatóságok figyelmét, hogy sürgősen hozzanak korrekciós intézkedéseket a jelenlegi decentralizált végrehajtási rendszerrel kapcsolatban a közbeszerzés előzetes ellenőrzésére és a szerződés odaítélésére vonatkozóan.

j) Igazgatási kiadások (bizottsági munkadokumentum, 49-52. pont)

A BIZOTTSÁG FIGYELEMBE VETTE A TANÁCS IGAZGATÁSI KIADÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSAIT. A 2000-BEN ELFOGADOTT BELSő ELLENőRZÉSI SZABVÁNYOK VÉGREHAJTÁSA TEKINTETÉBEN A BIZOTTSÁG ÉVENTE NYOMON KÖVETI A KAPCSOLÓDÓ ALAPKÖVETELMÉNYEK VÉGREHAJTÁSÁT. A BIZOTTSÁG SZOLGÁLATAINAK ÖNÉRTÉKELÉSE SZERINT 2005-BEN AZ ALAPKÖVETELMÉNYEK 95%-ÁT TELJESÍTETTÉK – 2004-BEN EZ AZ ARÁNY 93% VOLT –, AMI A FOLYAMATOSAN VÁLTOZÓ KÖRNYEZETBEN GYAKORLATILAG TELJES KÖRű VÉGREHAJTÁSNAK TEKINTHETő.

Ebben a megnevezésben a Tanács a szabályozó ügynökségekkel kapcsolatban is megfogalmazott két ajánlást. Az ügynökségek független intézmények, és az ő felelősségük a személyzet felvételére, a közbeszerzésre és az elszámolásra vonatkozó szabályoknak és eljárásoknak való megfelelés. A Bizottság mindazonáltal iránymutatást és támogatást biztosít az ügynökségeknek az elszámolásról, a beszerzésről, a személyzeti politikáról és az ellenőrzésről, és az ügynökségek kérésére konkrét segítséget is nyújt, például segít a szabályok megértésében és értelmezésében[4]. Az ügynökségeket arra kell biztatni, hogy szükség esetén, a költségek és az ismeretek megosztása érdekében fejlesszék tovább az ügynökségközi kapcsolatokat.

k) Pénzügyi eszközök és banktevékenységek (bizottsági munkadokumentum, 53-54. pont)

Az Európai Beruházási Alap (EBA) tekintetében az EBA-tevékenységekben leginkább érdekelt három szolgálat vezető tisztviselőinek részvétele az igazgatótanácsban a legjobb biztosíték a Közösség érdekeinek védelmére. A biztosítékot erősíti, hogy 2005 közepén létrehozták az EBA megfelelőségért felelős részlegét, amelynek feladata, hogy biztosítsa az EU politikáinak és jogszabályainak való megfelelést. A Bizottság szorosan együttműködik az EBA-val, hogy segítsen az új részleg hatékonyságának biztosításában.

II. AZ EGYES ÜGYNÖKSÉGEKET ÉRINTő AJÁNLÁSOK (BIZOTTSÁGI MUNKADOKUMENTUM, 55-57. PONT)

A Bizottság meghozza a Tanács által javasolt intézkedéseket. Ami az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontját és az alkalmazottak hozzájárulásának kifizetését illeti az alkalmazottak nyugdíjjogosultsága vonatkozásában, a Bizottság többször próbált megoldást találni: különböző megközelítéseket javasolt a Fordítóközpont igazgatótanácsának, többek között az egyes érintett időszakok megvitatására vonatkozó ajánlatokat is. Egyik kísérlet sem járt sikerrel, ezért a Bizottság panasszal fordul a Bírósághoz.

III. A 2003. ÉVI MENTESÍTÉS NYOMON KÖVETÉSÉRE VONATKOZÓ KÖVETKEZTETÉSEK (BIZOTTSÁGI MUNKADOKUMENTUM, 58-63. PONT)

A Bizottság megteszi az ajánlott intézkedéseket a 2003. évi mentesítés nyomon követése érdekében, például a kockázatkezelési megközelítés, a tevékenység alapú irányítás megfelelő mutatóinak kidolgozása és az új elszámolási rendszer végrehajtása tekintetében.

A költségvetési rendelet 131. cikkének megfelelően a Bizottság már most is évente háromszor jelentést tesz a költségvetési hatóságnak a költségvetés végrehajtásáról, nem tesz azonban eleget a Tanács azon kérésének, hogy e jelentésben elemezze a legfontosabb közösségi programok végrehajtásának együttes állapotát. A Bizottság évente készít ilyen elemzést a költségvetési és pénzügyi irányításról szóló jelentésében.

IV. A SZÁMVEVőSZÉK KÜLÖN JELENTÉSEI (BIZOTTSÁGI MUNKADOKUMENTUM, 64-79. PONT)

A Bizottság megteszi a Tanács által ajánlott intézkedéseket a következők vonatkozásában: a Számvevőszék külön jelentése az EK külső támogatásai irányításának a bizottsági küldöttségekhez történő decentralizálásáról (10/2004 külön jelentés), az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) irányításáról (1/2005 külön jelentés), a vidékfejlesztési politikán belüli agrár-környezetvédelmi kiadások ellenőrzéséről (3/2005 külön jelentés) és a Parlamentnél, a Bizottságnál és a Tanácsnál felmerülő tolmácsolási költségekről (5/2005 külön jelentés).

* * *

[1] Lásd még a költségvetési rendelet 147. cikkét.

[2] A 2004. évi általános költségvetésre vonatkozó mentesítés, 2004. évi mentesítés: EFA, 2004. évi mentesítés: ügynökségek

[3] Lásd a 24. és a 61. ajánlást.

[4] Lásd a csatolt munkadokumentum 49. és 50. pontjában említett példákat.