Amint az „Az európai adatgazdaság kiépítése” című 2017. évi közleményben is szerepel, az uniós adatpiac értéke 2016-ban a becslések szerint csaknem 60 milliárd EUR volt, vagyis a 2015-ös értékhez képest 9,5 %-kal nőtt. Egy idevágó tanulmány szerint az uniós adatpiac értéke 2020-ban akár a 106 milliárd eurót is meghaladhatja.

E kezdeményezés kidolgozására a digitális egységes piac megvalósításának célját szem előtt tartva, a versenyképes adatközpontú európai gazdaság megteremtése előtt álló akadályok csökkentése céljából került sor. A Bizottság a digitális egységes piaci stratégia félidős értékeléséről szóló közleményben foglaltakkal összhangban külön vizsgálja a nyilvános természetű, illetve közfinanszírozás révén rendelkezésre álló adatok és a magántulajdonban lévő közérdekű adatok hozzáférhetőségének és újbóli felhasználásának, továbbá az adatintenzív termékek által okozott károkért viselendő felelősségnek a kérdését.

A szakpolitikai beavatkozás emellett „Az európai ipar digitalizálása” elnevezésű politikai csomagra is épít, amelynek részét képezte a tudományos adatok tárolására, megosztására és újbóli felhasználására szolgáló, nagy kapacitású felhőalapú megoldás megvalósítását célzó Európai számításifelhő-kezdeményezés. A kezdeményezés támaszkodik továbbá az európai interoperabilitási keret felülvizsgálatára is, amelynek célja az európai közigazgatások közötti digitális együttműködés javítása, és amelynek szempontjából az adatok szabad áramlása közvetlen előnyökkel fog járni. Hozzájárul a nyitott internetre vonatkozó uniós kötelezettségvállalás teljesítéséhez.

2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

•Jogalap

E javaslat az EUMSZ 4. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban megosztott hatáskörbe tartozik. Célja, hogy az adatok Unión belüli szabad mozgásának biztosítása révén fokozza a versenyképességet és az integrációt az adattárolási és egyéb adatkezelési szolgáltatások belső piacán. Szabályokat állapít meg az adatlokalizálási követelményekkel, az adatok illetékes hatóságok számára való rendelkezésre állásával, valamint a foglalkozásszerű felhasználók által végzett adathordozással kapcsolatban. A javaslat az EUMSZ 114. cikkén alapul, amely az ilyen szabályok elfogadásának általános jogalapja.

•Szubszidiaritás

A javaslat megfelel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkében meghatározott szubszidiaritási elvnek. A javaslat célja – nevezetesen a belső piac működésének zökkenőmentessé tétele a fent említett szolgáltatások tekintetében, oly módon, hogy az ne korlátozódjon egyetlen tagállam területére, továbbá a nem személyes adatok Unión belüli szabad mozgásának biztosítása – nem valósítható meg az egyes tagállamok által, nemzeti szinten, mivel az alapvető problémát a határokon átnyúló adatmobilitás jelenti.

A tagállamoknak módjukban áll csökkenteni adatlokalizálási korlátozásaik számát és hatókörét, de ezt valószínűleg különböző mértékben és feltételek mellett, vagy egyáltalán nem lennének hajlandóak megtenni.

Az eltérő megközelítések alkalmazása következtében azonban megsokszorozódnának a szabályozási követelmények az EU egységes piacán, és számottevő többletköltségek merülnének fel a vállalkozásoknál, különösen a kis- és középvállalkozásoknál (kkv-k).

•Arányosság

A javaslat megfelel az EUSZ 5. cikkében foglalt arányossági elvnek, mivel egy olyan hatékony keretszabályozást irányoz elő, amely nem haladja meg az azonosított problémák megoldásához szükséges mértéket, és arányban áll a kitűzött célokkal.

A nem személyes adatok Unión belüli, lokalizálási követelmények által korlátozott szabad áramlását gátló akadályok felszámolása és a határokon átnyúló adatáramlásba, valamint adattárolási és egyéb adatkezelési szolgáltatásokba vetett bizalom növelése érdekében a javaslat nagy mértékben támaszkodik már meglévő uniós eszközökre és keretszabályozásokra, nevezetesen az átláthatósági irányelvre az adatlokalizálási követelményekkel kapcsolatos intézkedéstervezetek bejelentése tekintetében, továbbá a tagállamok által végzendő szabályozási ellenőrzésekhez szükséges adatok rendelkezésre állását biztosító különféle keretszabályozásokra. A javaslatban előirányzott együttműködési mechanizmusnak a tagállami illetékes hatóságok rendelkezésére bocsátandó adatokkal kapcsolatos problémák kezelésére történő igénybevételére kizárólag más együttműködési mechanizmusok hiányában és csak az egyéb hozzáférési lehetőségek kimerítését követően kerül sor.

Az adatoknak a tagállamok határain keresztüli és a szolgáltatók / belső informatikai rendszerek közötti mozgására vonatkozóan javasolt megközelítés célja az uniós szabályozás és a tagállamok közbiztonsági érdekei közötti egyensúly, valamint az uniós szabályozás és a piaci önszabályozás közötti egyensúly megteremtése.

Ezen belül – annak érdekében, hogy megkönnyítse a foglalkozásszerű felhasználók számára a szolgáltatóváltást és az adathordozást – a kezdeményezés ösztönzést nyújt az adattárolási és egyéb adatkezelési szolgáltatások felhasználói számára szolgáltatandó információkról szóló magatartási kódexek révén megvalósuló önszabályozáshoz. A szolgáltatóváltás és az adathordozás részletes szabályait szintjén önszabályozás útján kell kialakítani, ily módon meghatározva a bevált gyakorlatokat.

A javaslat felhívja a figyelmet arra, hogy a nemzeti és az uniós jogszabályok által előírt biztonsági követelmények teljesülését akkor is biztosítani kell, ha természetes vagy jogi személyek az adattárolási vagy egyéb adatkezelési szolgáltatásaikat kiszervezik, ideértve a másik tagállamba történő kiszervezést is. Emlékeztet továbbá a hálózati és információs rendszerek biztonságáról szóló irányelv által az e rendelet működéséhez is hozzájáruló biztonsági követelmények kezelése érdekében a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörökre. Végezetül, bár a javaslat – a bejelentési/felülvizsgálati követelményekkel, az átláthatósági követelményekkel és az igazgatási együttműködéssel összefüggésben – intézkedések megtételét feltételezi a tagállamok hatóságai részéről, kidolgozásakor a Bizottság arra is törekedett, hogy az ilyen intézkedések a legfontosabb együttműködési szükségletekre szorítkozzanak, és ezáltal kiküszöbölhetők legyenek a felesleges adminisztratív terhek.

E javaslat célja, hogy a tagállamok közötti és a tagállamokkal folytatott együttműködéssel, valamint az önszabályozással összekapcsolt, egyértelmű keretszabályozás létrehozása révén fokozza a jogbiztonságot és növelje a bizalmat, miközben a tagállamokban működő egyedüli kapcsolattartó pontokon alapuló együttműködési keret rugalmasságának köszönhetően hosszú távon releváns és hatékony maradjon.

A Bizottság szakértői csoportot kíván létrehozni, amely tanácsot ad számára az e rendelet hatálya alá tartozó ügyekben.

•A jogi aktus típusának megválasztása

A Bizottság rendeletre irányuló javaslatot terjeszt elő, amellyel biztosítható a nem személyes adatok szabad áramlására vonatkozó, Unió-szerte egységes szabályok egyidejű alkalmazása. Ez különösen fontos a meglévő korlátozások megszüntetése és a tagállamok által esetleg bevezetni tervezett új korlátozások megelőzése, a jogbiztonságnak az érintett szolgáltatók és felhasználók számára történő garantálása és ezáltal a határokon átnyúló adatáramlásba, valamint adattárolási és egyéb adatkezelési szolgáltatásokba vetett bizalom növelése érdekében.

3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI