Különjelentés Megfelelő-e 
a borágazatot célzó uniós 
beruházási és promóciós 
támogatás irányítása, és 
igazolták-e annak az 
uniós borok 
versenyképességére 
gyakorolt hatását?HU 2014  09 sz.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK

EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-mail:  eca-info@eca.europa.eu  
Internet:  http://eca.europa.eu
Twitter:  @EUAuditorsECA  
YouTube:  EUAuditorsECA
Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2014
ISBN 978-92-872-0310-6
doi:10.2865/70361
© Európai Unió, 2014
A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.
Printed in Luxembourg
HU 2014  09 sz.
Különjelentés Megfelelő-e  
a borágazatot célzó uniós 
beruházási és promóciós 
támogatás irányítása, és 
igazolták-e annak az  
uniós borok 
versenyképességére 
gyakorolt hatását?
(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második 
albekezdése alapján)
02
 Tartalomjegyzék
Bekezdés
 Rövidítések
 Glosszárium
I–IX  Összefoglaló
1–11  Bevezetés
1–11  Az Európai Unió borágazata
12–15  Az ellenőrzés hatóköre és módszere
16–80  Észrevételek
16–34  I. rész. Megfelelő-e a borpiac közös szervezésének keretében végzett beruházási intézkedés 
kialakítása és végrehajtása, és az intézkedés kellően figyelembe veszi-e a gazdaságosság elvét?
18–21  A borpiac közös szervezése keretében alkalmazott kiegészítő jellegű beruházási intézkedések 
szükségessége nincs igazolva…
22–25  …és a borpiac közös szervezése keretében folyó beruházások végrehajtása egyes tagállamokban késett, 
vagy korlátozott volt
26–29  A felkeresett tagállamok korlátozott mértékben nyújtanak bizonyosságot arról, hogy csak a pénzügyileg 
életképes projekteket támogatják…
30–34  …és nem értékelik szisztematikusan a projektköltségek ésszerűségét
35–64  II. rész. Megfelelő-e a promóciós intézkedés kialakítása, és azt hatékonyan hajtják-e végre?
37–42  Promóciós támogatást kapnak már jó hírnevű és komoly kiviteli hagyományokkal rendelkező 
nagyvállalatok is…
43–47  …amelyek a promóciós intézkedést valószínűleg köztámogatás nélkül is végrehajtották volna 
(„talált pénz” hatás)
48–51  Az elszámolható kiadások meghatározása 2013-ig nem volt egyértelmű
03 Tartalomjegyzék
52–54  A tagállamok nem minden esetben ellenőrzik, hogy történt-e szabálytalan kettős finanszírozás
55–64  A felkeresett tagállamokban az ellenőrzési nyomvonal hiányosságai csökkentik a promóciós tevékenységek 
meglétének és támogathatóságának biztosítására szolgáló tagállami ellenőrzések eredményességét
65–80  III. rész. Megfelelően igazolták-e az intézkedések hatását?
65–70  Az intézkedések monitoringjának és értékelésének középpontjában az outputok és a pénzügyi végrehajtás 
áll, az elért eredményekről azonban nincs még elegendő információ
71–73  A közös piacszervezési beruházások és a vidékfejlesztési beruházások hatásait nem lehet könnyen 
szétválasztani egymástól
74–75  Nőtt a harmadik országokba irányuló tagállami borkivitel…
76–80  … ugyanakkor nehéz megállapítani, hogy ez mennyiben a promóciós intézkedés közvetlen eredménye
81–90  Következtetések és ajánlások
 I. melléklet  – A 27 tagú Európai Unió ellátási mérlegének fő tételei
 II. melléklet  –  Az 1234/2007/EK tanácsi rendelet Xb. melléklete
 A Bizottság válaszai
04
 Rövidítések
Borpiaci KPSZ : a borpiac közös szervezése
EMGA : Európai Mezőgazdasági Garanciaalap
EMVA : Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap
ERFA : Európai Regionális Fejlesztési Alap
EU: Európai Unió
EU-27 : a 27 tagú Európai Unió
ha: hektár
hl: hektoliter
NTP : nemzeti támogatási program
OEM : oltalom alatt álló eredetmegjelölés
OFJ : oltalom alatt álló földrajzi jelzés
USD : amerikai dollár
05
 Glosszárium
A szeszesital -piac ellátását szolgáló lepárlási intézkedés : a termelők részére hektáronkénti támogatás 
formájában 2012. július 31-ig olyan borok előállításához nyújtható támogatás, amelyeket szeszes ital készítéséhez 
párolnak le.
Beruházási intézkedés : olyan, feldolgozólétesítményekre, borászati infrastruktúrára és bormarketingre irányuló 
tárgyi vagy nem tárgyi beruházásokhoz nyújtott támogatás, amelyek javítják a vállalkozás összteljesítményét, és 
az alábbiak közül egy vagy több pontot érintenek: a) az 1234/2007/EK tanácsi rendelet XIb. mellékletében említett 
termékek előállítása vagy forgalmazása; b) a XIb. mellékletben említett termékekhez kapcsolódó új termékek, 
eljárások és technológiák kifejlesztése.
Borászati év : a borászati termékek előállítási éve az 1234/2007/EK rendelet I. mellékletének XII. részében leírtak 
szerint. A borászati év minden év augusztus 1-jétől a következő év július 31-éig tart.
Egyéb borok : a promóciós intézkedésekből nem támogatható borok, például olyan asztali borok, amelyeken nem 
szerepel a szőlő fajtájának jelzése.
Egységes támogatási rendszer : a legtöbb korábbi közvetlen támogatási rendszert kiváltó támogatási rendszer, 
amelyben a támogatáshoz nem kapcsolódik termelési kötelezettség. Ehelyett a támogatás teljes összegű 
kifizetésének az a feltétele, hogy a gazdálkodó helyes mezőgazdasági és környezeti állapotban tartsa a teljes 
földterületét, és eleget tegyen a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeknek (ez az úgynevezett 
kölcsönös megfeleltetés). A tagállamok az 1782/2003/EK rendelet III. címének 3. fejezete szerinti támogatási 
jogosultságoknak az említett rendelet VII. mellékletének O. pontjával összhangban történő odaítélése révén 
támogatást nyújthatnak a szőlőtermelőknek.
Eredményesség : az eredményesség elve azt jelenti, hogy a kitűzött konkrét célok és a kívánt eredmények 
megvalósulnak.
Export -visszatérítés : a közös agrárpolitika keretében az Európai Unió meghatározza egyes mezőgazdasági 
termékek minimumárát. Ezek a minimumárak sok esetben meghaladják az adott termékek világpiaci árát. Amikor 
az előállított termékeket harmadik országba (azaz az EU -n kívülre) kell exportálni, ki kell egyenlíteni az uniós és 
a világpiaci ár közötti különbséget. Ezt a kiegyenlítést az exportőröknek fizetett export -visszatérítés biztosítja. Az 
export -visszatérítések összege a kifizetés időpontjától, a termelési ágazattól és az előállított terméktől függően 
eltér.
Fajtabor : földrajzi jelzéssel nem ellátott bor, amelyen bizonyos feltételek mellett feltüntethető a szőlőfajta. Ezek 
a borok promóciós intézkedéssel támogathatók.
Gazdaságosság : a gazdaságosság elvének lényege bizonyos szintű output vagy eredmény legalacsonyabb 
költségráfordítással való elérése.
Gondos pénzgazdálkodás : az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet 
(a továbbiakban: a költségvetési rendelet, HL L 248., 2002.9.16.) 27. cikke értelmében a gondos pénzgazdálkodás 
fogalmát a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség elvei alkotják.
06 Glosszárium
Hatékonyság : a hatékonyság elvének lényege a felhasznált erőforrások és az elért outputok vagy eredmények 
közötti legjobb kapcsolat.
Kivágási támogatás : a szőlőtermelőknek az adott parcella vagy mezőgazdasági üzem teljes szőlőállományának 
végleges felszámolásáért nyújtott támogatás.
Kockázati alapokra vonatkozó intézkedés : a kockázati alapok segítséget nyújtanak azoknak a termelőknek, 
akik a piaci ingadozások ellen kívánják biztosítani magukat. A kockázati alapok felállításához biztosított közösségi 
támogatás az alap adminisztratív költségeit fedező, átmeneti és csökkenő mértékű támogatás formájában 
nyújtható. Ezt az intézkedést egyetlen tagállam sem választotta.
Krízislepárlás : 2012. július 31-ig – a tagállamok döntése alapján, indokolt kényszerhelyzetben – a borfelesleg 
önkéntes vagy kötelező lepárlásához e felesleg csökkentése vagy megszüntetése, és egyúttal a szüretek közötti 
ellátás folyamatosságának biztosítása érdekében nyújtható támogatás.
Melléktermék -lepárlási intézkedés : a borkészítés során keletkező melléktermékeknek (a szőlőtörkölynek 
és a borseprőnek) az 1234/2007/EK tanácsi rendelet XVb. mellékletének D. pontjában szereplő feltételeknek 
megfelelően végzett önkéntes vagy kötelező lepárlásához nyújtott támogatás.
Nemzeti támogatási program/nemzeti költségvetési keret : a bortermelő tagállamok a borpiac közös 
szervezésére nyújtott forrásokat nemzeti támogatási programokon keresztül használják fel a borágazat 
megsegítését célzó különös támogatási intézkedések finanszírozására (az 1234/2007/EK rendelet 103i. cikke). 
A tagállamok a borágazatot szabályozó előírásoknak megfelelő intézkedéseket tartalmazó, ötéves támogatási 
programot nyújtanak be a Bizottságnak (az 1234/2007/EK rendelet 103k. cikke).
Programozási időszak : a nemzeti támogatási programok öt évre szólnak. Az első programozási időszak 2009-től 
2013-ig, a második 2014-től 2018-ig tart.
Promóciós intézkedés : a közösségi borokat érintő tájékoztató és promóciós intézkedésekhez nyújtott támogatás. 
A promóciós intézkedések oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel 
rendelkező, illetve a szőlő fajtájának jelzésével ellátott borokra vonatkoznak. Ezek az intézkedések kizárólag 
az alábbiak lehetnek: a) PR -tevékenységek, promóciós és reklámtevékenységek; b) nemzetközi jelentőségű 
eseményeken, vásárokon vagy kiállításokon való részvétel; c) tájékoztató kampányok; d) új piacok felmérése 
a piacbővítés érdekében; e) a tájékoztató és promóciós intézkedések eredményeit felmérő tanulmányok készítése. 
A promóciós tevékenységekhez nyújtott közösségi hozzájárulás nem lépheti túl az elszámolható kiadások 50%-át 
(az 1234/2007/EK rendelet 103p. cikke).
07 Glosszárium
Sűrített szőlőmust : olyan nem karamellizált szőlőmust, amelyet a szőlőmust részleges vízelvonásával állítanak elő; 
ehhez a közvetlen hőhatás kivételével bármely engedélyezett módszert fel lehet használni.
Szőlőültetvények szerkezetátalakításával és átállásával kapcsolatos intézkedés : a szőlőültetvények 
szerkezetátalakítási és átállási támogatása kizárólag a következő tevékenységek közül egyre vagy többre 
nyújtható: a) fajtaváltás, ideértve az átoltással történő fajtaváltást is; b) szőlőültetvények áttelepítése; 
c) a szőlőültetvény termesztéstechnológiai módszereinek javítása. Nem tekinthető szerkezetátalakítási és átállási 
tevékenységnek a természetes élettartamuk végéhez érő szőlőültetvények rendes megújítása. A szőlőültetvények 
szerkezetátalakítási és átállási támogatásának formái kizárólag a következők lehetnek: a) a termelőknek az 
intézkedés végrehajtásából fakadó bevételkiesésért nyújtott ellentételezés; b) hozzájárulás a szerkezetátalakítás és 
az átállítás költségeihez.
Szüreti biztosítási intézkedés : a termelők bevételeinek védelméhez hozzájáruló támogatás olyan esetekben, 
amikor azokat természeti katasztrófa, kedvezőtlen időjárási jelenség, betegség vagy kártevők által okozott fertőzés 
veszélyezteti.
„Talált pénz” hatás : az az eset, amikor a támogatott projekt a támogatás nélkül is részben vagy egészében 
megvalósult volna.
Vidékfejlesztési program : valamely tagállam vagy régió által elkészített és a Bizottság által jóváhagyott, 
a vidékfejlesztési politika végrehajtásának megtervezését szolgáló dokumentum.
Zöldszüreti intézkedés : a zöldszüret a szőlőfürtök még éretlen állapotban való teljes megsemmisítése vagy 
eltávolítása, ezáltal nullára csökkentve az adott terület terméshozamát. A zöldszüreti támogatás az adott tagállam 
által meghatározott hektáronkénti átalányösszeg formájában, ellentételezésként nyújtható.
08
 Összefoglalás
I
Az Európai Unió (EU) a világ legnagyobb bortermelője. 
A Tanács 2008-ban reformot vezetett be a borpiac 
közös szervezése terén, amelynek elsődleges célja 
az uniós bortermelők versenyképességének javítása, 
valamint a borágazatban mutatkozó kereslet és kínálat 
kiegyensúlyozása volt egy olyan helyzetben, amelyet 
a régóta fennálló strukturális túlkínálat jellemzett. 
A reform fő pénzügyi eszközei között szerepel egy 
ideiglenes kivágási program, valamint minden egyes 
tagállamban nemzeti támogatási programok létreho -
zása, utóbbiak esetében a tagállamok a rendelkezésre 
álló 11 intézkedés közül tudják kiválasztani a helyze -
tüknek legmegfelelőbbet.
II
A Számvevőszék egy korábbi ellenőrzésében1 a sző -
lőültetvények kivágását vizsgálta, amelynek elsőd -
leges célja a kereslet és kínálat kiegyensúlyozása 
volt. A jelenlegi ellenőrzés során pedig azt vizsgálta 
a Számvevőszék, hogy megfelelő -e a borágazatot 
célzó beruházási és promóciós támogatás irányítása, 
és hogy igazolták -e annak az uniós borok versenyké -
pességére gyakorolt hatását. A Számvevőszék meg -
állapítja, hogy a borágazatot célzó uniós beruházási 
és promóciós támogatás irányítását a számvevőszéki 
ellenőrzés tárgyát képező kezdeti években hátrányo -
san érintették az e jelentésben leírt kialakítási és vég -
rehajtási hiányosságok, az uniós borok versenyképes -
ségére gyakorolt hatás pedig nem mindig igazolható.
III
Egy kifejezetten a borágazatot célzó kiegészítő beru -
házási intézkedés szükségessége nincs igazolva, mivel 
az már a vidékfejlesztési politika keretében is létezett. 
Ebből a kiegészítő jellegű intézkedésből bonyodalmak 
adódhatnak, adminisztratív akadályokat hozott létre, 
és egyes tagállamokban késedelmes végrehajtáshoz 
vezetett, illetve a támogatható beruházások körének 
túlzott korlátozását eredményezte. A számvevőszéki 
ellenőrzés időpontjában a tagállamok által eredetileg 
megállapított előirányzatok jelentős részét már át kel -
lett csoportosítani a nemzeti támogatási programok 
más intézkedéseihez.
1 7/2012. sz. különjelentés: A borpiac közös szervezésének reformja: 
eddigi eredmények ( http://eca.europa.eu ).IV
Továbbá a beruházási intézkedés végrehajtása során 
nem vették kellően figyelembe a gazdaságosság 
elvét. A legtöbb ellenőrzött tagállam nem gondos -
kodott arról, hogy csak életképes projektek kapjanak 
támogatást, és fennáll a túlköltekezés kockázata, 
mivel a projektköltségek ésszerűségét nem értékelték 
szisztematikusan.
V
A promóciós tevékenységeket új piacok meghódítása 
vagy régi piacok visszaszerzése helyett gyakran piac 
konszolidációjára használják fel. Az elsősorban kkv -k 
támogatására szánt összegekből nagyvállalatokat is 
finanszíroztak.
VI
A promóciós intézkedés végrehajtása során a tag -
államok nem elég szelektíven jártak el. Külön meg -
említendő, hogy a Számvevőszék olyan egyértelmű 
eseteket tárt fel, ahol a kedvezményezettek uniós 
támogatás nélkül is vállalni tudták volna a promó -
ciós tevékenységek költségeit. Ráadásul a promóciós 
tevékenységek költségeit, az állandó költségeket és 
az intézkedéseket végrehajtó szervek költségeit nem 
igazolták megfelelően: a bizonylatok elégtelenek, 
illetve hiányosak voltak. Mindez csökkenti a promóciós 
tevékenységek meglétének és támogathatóságának 
biztosítására szolgáló tagállami dokumentum -ellenőr -
zések eredményességét.
VII
A promóciós intézkedésre a tagállamok által elkülöní -
tett források összege a költségvetési tervezet szerint 
a 2014–2018-as programozási időszakban a korábbi 
programozási időszak kiadásaihoz képest több mint 
kétszeresükre nőnek2. Tekintve, hogy a tagállamok 
a promóciós tevékenységekre a 2009–2013-as költ -
ségvetésben eredetileg meghatározott keret fel -
használása során is nehézségekbe ütköztek, fennáll 
a kockázat, hogy a 2014–2018-as időszak költségvetése 
túlságosan magas, ami veszélyezteti a gondos pénz -
gazdálkodás elveinek alkalmazását.
2 A 2009–2013-as programozási időszakban 522 millió eurót költöttek 
promóciós intézkedésekre. A 2014–2018-as programozási időszakra 
a tagállamok 1 156 millió eurót különítettek el a promóciós 
intézkedésre (EU-27). Ez az előző időszak kiadásaihoz képest 121%-os 
növekedést jelent. 
Összefoglalás 09
VIII
A Bizottság és az ellenőrzött tagállamok még nem állí -
tanak elő elegendő releváns adatot ahhoz, hogy látni 
lehessen az intézkedéseknek tulajdonítható közvetlen 
eredményeket. A beruházási intézkedés esetében 
a közös piacszervezési beruházások és a vidékfejlesz -
tési beruházások hatásait nem könnyű szétválasztani 
egymástól. A promóciós intézkedés esetében az 
alkalmazott eredménymutatók túlságosan sok, a pro -
móciós tevékenységektől független változót foglalnak 
magukban. Az intézkedés eredményei ezért minded -
dig még nem nyertek bizonyítékot.
IX
Ezen észrevételek alapján a Számvevőszék a követke -
zőket ajánlja:
A beruházási intézkedés esetében:
a) A támogatási rendszer ésszerűsítése érdekében 
a Bizottság kövesse figyelemmel az támogatások 
felhasználási arányát, elemezze az intézkedés irán -
ti igényt, és mérje fel, hogy más mezőgazdasági 
ágazatokhoz képest szüksége van -e a borágazat -
nak kiegészítő beruházási támogatásra.
b) A tagállamok a projektköltségek ésszerűségének 
és a kérelmezők pénzügyi alkalmasságának szisz -
tematikus értékelésével csökkentsék a gazdasá -
gossági kockázatot. Ezen értékelések eredményé -
ről készüljön megfelelő dokumentáció. A Bizottság 
gondoskodjon arról, hogy a tagállamok eredmé -
nyesen végezzék el ezeket az ellenőrzéseket.
A promóciós intézkedés esetében:
a) A vonatkozó rendeletnek korlátoznia kell azt, hogy 
egy adott kedvezményezett minden egyes prog -
ramozási időszakban ugyanazon célországokra 
vonatkozó promóciós programot nyújt be. A Bi -
zottság ezenfelül a márkahirdetés támogathatósá -
ga tekintetében korlátozza az intézkedés ható -
körét, és helyezzen nagyobb hangsúlyt a kkv -k 
promóciós intézkedéshez való hozzáférésének 
megkönnyítésére.b) A „talált pénz” hatás kockázatának minimálisra 
csökkentése érdekében a Bizottság gondoskodjon 
arról, hogy a tagállamok a kiválasztási eljárásaik 
során írják elő, hogy a kedvezményezettek számá -
ra annak egyértelmű igazolását, hogy szükségük 
van az Unió támogatására, és a szokásos működési 
költségeket nem az uniós költségvetésből fedezik.
c) A Bizottság gondoskodjon arról, hogy a járulé -
kos költségeket, például a végrehajtó szervek 
költségeit és az állandó költségeket megfelelően 
igazolják, és hogy azok legfeljebb az összköltség 
egy adott hányadára korlátozódjanak.
d) A tagállamok biztosítsák, hogy minden egyes 
promóciós támogatáshoz az adott  – megfelelően 
dokumentált  – tevékenységgel összekapcsoló, 
megfelelő ellenőrzési nyomvonal készüljön.
e) A Bizottság írja elő a tagállamok számára, hogy szi -
gorúbban értékeljék a promóciós projektek ered -
ményeit. A promóciós tevékenységek eredményeit 
elsősorban a kedvezményezett, ne pedig a teljes 
uniós borágazat szintjén vizsgálják. A tagállamok 
a promóciós tevékenységek végén a kedvezmé -
nyezettek által készített jelentéseket hatékonyab -
ban felhasználva értékeljék és összesítsék e tevé -
kenységek eredményeit.
f) Megfelelő idő eltelte után a Bizottság elemezze, 
hogy a 2014–2018-as időszakra szóló nemzeti 
támogatási programokra előirányzott költségvetés 
hogyan illeszkedik az uniós borágazat szükség -
leteihez és a tagállamok támogatásfelhasználási 
képességéhez. Ezen elemzés alapján a Bizott -
ság – szükség esetén – igazítsa ki a költségvetést, 
ösztönözve ezáltal a tagállamokat az intézkedések 
hatékonyabb alkalmazására.
10
 Bevezetés
Az Európai Unió 
borágazata
01 
Az Európai Unió a világ legnagyobb 
bortermelője. Az Unió hozzávetőleg 
3 millió hektárnyi szőlőültetvényén 
évente átlagosan mintegy 158 millió hl 
bort állít elő. Az éves uniós átlag -
fogyasztás körülbelül 127 millió hl3. 
A 2011/2012-es borászati évben mint -
egy 23 millió hl bort exportáltak har -
madik országokba és 14 millió hl bort 
importáltak, előbbi 8,6  milliárd  euró, 
utóbbi 2,4 milliárd euró piaci értéknek 
felel meg4 (lásd: az I. mellékletben  
szereplő borpiaci ellátási mérleg).
02 
2005-ben, amikor a Bizottság meg -
kezdte a közös piacszervezés (KPSZ) 
reformjával kapcsolatos előkészítő 
munkát, a borágazat becslések szerint 
18,5 millió hl strukturális többletet 
termelt.
03 
A Bizottság a Tanácshoz és az Európai 
Parlamenthez intézett közleményében5 
kijelentette, hogy a közös piacszerve -
zés reformját elsősorban a kereslet és 
a kínálat közötti növekvő egyensúly -
hiány indokolta. 2007-ben a Bizottság 
hatásvizsgálatot6 tett közzé, amelyben 
értékelte az uniós borágazat helyzetét. 
A hatásvizsgálat megerősítette, hogy 
fenntarthatatlan piaci egyensúlyhiány 
áll fenn, és az uniós borok versenyké -
pessége gyengült a nem uniós borok -
kal szemben.04 
2008-ban a 479/2008/EK tanácsi rende -
let7 bevezette a borpiac közös szer -
vezésének reformját. A hatásvizsgálat 
szerint a borpiac közös szervezésének 
reformja két fő célt szolgált:
 – az európai borok versenyképessé -
gének javítását, és
 –a kereslet és a kínálat közötti na -
gyobb egyensúly biztosítását.
05 
2008. augusztus 1-je óta a piaci 
intervenciós intézkedéseket, például 
a lepárlást, az export -visszatérítést 
és a tárolási intézkedéseket fokoza -
tosan csökkentették, és 2012. júli -
us 31-én ezek az intézkedések végleg 
megszűntek8. A piaci intervenciós 
kiadások a borpiac közös szervezésé -
nek reformját megelőző időszakhoz 
(2007/2008) képest évi 364 millió eu -
róról a 2012/2013-as évre nullára 
csökkentek.3 Eurostat, borpiaci ellátási 
mérleg – az utolsó 5 borászati 
év (2007/2008–2011/2012) 
átlaga.
4 Adatok forrása: Eurostat, 
COMEXT-adatbázis, 
lekérdezés dátuma: 
2013. július 24.
5 COM(2006) 319 végleges, 
2006.6.22.
6 SEC(2007) 893 végleges, 
20 07.7.4.
7 A Tanács 2008. április 29-i 
479/2008/EK rendelete 
a borpiac közös 
szervezéséről,  
az 1493/1999/EK, az 
1782/2003/EK, az 1290/2005/EK és 
a 3/2008/EK rendelet módosítá -
sáról, valamint a 2392/86/EGK 
és az 1493/1999/EK rendelet 
hatályon kívül helyezéséről, 
(HL L 148., 2008.6.6., 1. o.). 
2009 augusztusában 
a rendeletet hatályon kívül 
helyezték, és a borpiac 
közös szervezése bekerült 
a mezőgazdasági piacok 
közös szervezésének 
létrehozásáról, valamint 
egyes mezőgazdasági 
termékekre vonatkozó 
egyedi rendelkezésekről 
szóló, 2007. október 22-i 
1234/2007/EK tanácsi 
rendelettel (HL L 299., 
2007.11.16., 1. o.) létrehozott 
egységes KPSZ -be.
8 Csak a melléktermék -lepárlás 
maradt meg, mivel ez 
a minőségi és környezetbarát 
bortermelést hivatott 
biztosítani.
11 Bevezetés
06 
A 2009–2013-as programozási időszak -
ra szóló, megújult borpiaci KPSZ főbb 
pénzügyi eszközei a következők:
a) A szőlőültetvények önkéntes 
kivágása, amelynek célja a piaci 
feltételekkel összhangban álló bor -
ágazat megteremtése volt a kevés -
bé versenyképes szőlőültetvények 
végleges felszámolása révén. Ez 
a program a 2010/2011-es borászati 
évben ért véget. A program kere -
tében 161 166 ha területű szőlő -
ültetvényt vágtak ki. A programra 
elkülönített uniós források összege 
hozzávetőleg 1025 millió euró volt.
b) Nemzeti támogatási program, más 
néven „nemzeti boríték”: a 11 ren -
delkezésre álló intézkedés közül 
választott intézkedésekből álló, 
ötéves támogatási program kidol -
gozásához a tagállamok rendelke -
zésére bocsátott célzott költség -
vetés9. E támogatási programokat 
jóváhagyásra benyújtják a Bizott -
ságnak. 18 tagállam éves költ -
ségvetésben részesül a nemzeti 
támogatási programjához. Az első 
ötéves programozási időszak teljes 
költségvetése 5,3  milliárd  euró. 
A kapcsolódó éves tagállami 
költségvetési összegek felsorolása 
a II. mellékletben  található.
c) Összegek átcsoportosítása10 meg -
lévő vidékfejlesztési programokba 
a bortermelő régióknak nyújtott 
vidékfejlesztési támogatás növelé -
se céljából.07 
Az egységes támogatási rendszer -
től11 eltekintve a tagállamok által 
a 2009–2013-as programozási idő -
szakra vonatkozóan nemzeti támo -
gatási programjaikban bevezetett, 
pénzügyi szempontból legfontosabb 
intézkedések a következők voltak: 
a szőlőültetvények szerkezetátalakí -
tása és átállása (a nemzeti támogatási 
programok költségvetésének 43%-a, 
azaz az ötéves időszak során több mint 
2 milliárd  euró), promóció és beruhá -
zások (e két intézkedés mindegyike 
a nemzeti támogatási programok 
költségvetésének 10%-át teszi ki, azaz 
összegük 522, illetve 518  millió  euró) 
(lásd: 1. ábra ). E három intézkedés cél -
ja a borágazat versenyképességének 
javítása, és a borpiac új közös szervezé -
sének azt a törekvését tükrözik, hogy 
a piaci intervenciós intézkedéseket 
piacorientált intézkedések váltsák fel.9 Ezek az intézkedések 
a következők: 
a szőlőültetvények 
szerkezetátalakítása és 
átállítása; zöldszüret; 
kockázati alapok; szüreti 
biztosítás; egységes 
támogatási rendszer; 
promóció; beruházások; 
melléktermék -lepárlás; 
valamint három, 
2012. július 31-én 
megszüntetett ideiglenes 
intézkedés (a szeszesital -piac 
ellátását szolgáló lepárlás; 
a krízislepárlás és a sűrített 
szőlőmust használata).
10 Ezeket az összegeket az 
1234/2007/EK rendelet 
(HL L 299., 2007.11.16., 
1. o.) 190a. cikkének 
(2) bekezdésében 
határozták meg, a borpiac 
közös szervezéséről 
szóló, 1999. május 17-i 
1493/1999/EK tanácsi 
rendelet (HL L 179., 1999.7.14., 
1. o.) értelmében a közös 
agrárpolitika finanszírozásáról 
szóló, 2005. június 21-i 
1290/2005/EK tanácsi rendelet 
(HL L 209., 2005.8.11., 1. o.) 
3. cikke (1) bekezdésének 
b) pontjában említett, 
a piacok szabályozását célzó 
intervenciókra fordított 
korábbi kiadások alapján.
11 Az egységes támogatási 
rendszer a nemzeti 
támogatási programokon 
belül elérhető intézkedések 
egyike, de nem tekinthető 
úgy, mint amely közvetlenül 
hozzájárul a borágazat 
versenyképességéhez. 
A 2009–2013-as időszakban 
erre az intézkedésre 
510 millió eurót különítettek el.
12 Bevezetés
08 
A beruházási intézkedés 
feldolgozólétesítményekre, borászati 
infrastruktúrára és bormarketing -
re irányuló tárgyi vagy nem tárgyi 
beruházásokhoz nyújtott támogatást 
jelent. A támogatás célja a vállalkozás 
összteljesítményének javítása12. A tá -
mogatható beruházási műveleteket 
a tagállamoknak kell meghatározniuk. 
A legmagasabb támogatási arány 
a támogatható beruházási költségek 
40%-a13, amely a Számvevőszék által 
kiválasztott projektek esetében az új 
palackzáró gépre adott 6000 euró -
tól a több szövetkezetet egyesítő új 
szövetkezet építésére és felszerelésére 
folyósított 10,3 millió euróig terjedt.12 Az 1234/2007/EK rendelet 
103u. cikke.
13 Egyéb támogatási arányok: 
50% az Európai Regionális 
Fejlesztési Alapra, az Európai 
Szociális Alapra és a Kohéziós 
Alapra vonatkozó általános 
rendelkezések megállapí -
tásáról és az 1260/1999/EK 
rendelet hatályon kívül 
helyezéséről szóló, 2006. jú -
lius 11-i 1083/2006/EK ta -
nácsi rendelet (HL L 210., 
2006.7.31., 25. o.) értelmében 
konvergenciarégiónak 
minősülő régiókban, 75% az 
Unió legkülső régiói részé -
re egyedi mezőgazdasági 
intézkedések megállapítá -
sáról szóló, 2006. január 30-i 
247/2006/EK tanácsi rendelet 
(HL L 42., 2006.2.14., 1. o.) sze -
rinti legkülső régiókban, illetve 
65% az egyedi mezőgazdasági 
intézkedések kisebb égei -ten -
geri szigetek javára történő 
meghatározásáról, valamint az 
1782/2003/EK rendelet módo -
sításáról szóló, 2006. szeptem -
ber 18-i 1405/2006/EK tanácsi 
rendelet (HL L 265., 2006.9.26., 
1. o.) értelmében vett kisebb 
égei -tengeri szigetek esetében.1. ábraA legfontosabb intézkedések nemzeti támogatási programokon belüli részaránya 
(2009–2013-as programozási időszak)
Szerkezetátalakítás 43%
Promóció 10%Egyéb* 14%
Egységes támogatási rendszer  10% 
Beruházások 10%Megszüntetett intézkedések** 13%
* Melléktermék -lepárlás, szüreti biztosítás, zöldszüret és az 1493/1999/EK rendelet szerinti folyamatban lévő tervek.
** A 2012/2013-as borászati év óta megszüntetett intézkedések:  a szeszesital -piac ellátását szolgáló lepárlás és krízislepárlás; sűrített szőlő -
must használata.
Forrás:  Bizottság – a tagállamok által benyújtott pénzügyi táblázat, 2013. október.
13 Bevezetés
09 
A promóciós intézkedés „a közösségi 
borokat érintő, harmadik országbeli 
tájékoztató és promóciós intézkedé -
sek” támogatását jelenti, „ezzel javítva 
versenyképességüket az adott orszá -
gokban”14. Ez az intézkedés az alábbia -
kat foglalja magában:
 –PR-tevékenységek, promóciós és 
reklámtevékenységek különösen 
a közösségi termékek előnyeinek 
kiemelésével, főként a minőség, az 
élelmiszer -biztonság és a környe -
zetbarát jelleg tekintetében;
 –nemzetközi jelentőségű eseménye -
ken, vásárokon, kiállításokon való 
részvétel;
 –tájékoztató kampányok különösen 
az eredetmegjelölésekre, a föld -
rajzi jelzésekre és a biotermelésre 
vonatkozó közösségi rendszerekre 
vonatkozóan;
 –új piacok felmérése a piacbővítés 
érdekében;
 –a tájékoztató és promóciós in -
tézkedések eredményeit felmérő 
tanulmányok15.10 
A promóciós intézkedések esetén 
a legmagasabb támogatási arány az 
elszámolható költségek 50%-a, amely 
a Számvevőszék által kiválasztott pro -
jektek esetében a PR -tevékenységekre 
adott 30 000 eurótól a fenti bekez -
désben ismertetett promóciós tevé -
kenységekből álló komplett csomagra 
adott 32,6 millió euróig terjedt.
11 
A nemzeti támogatási programban 
szereplő beruházási és promóciós 
intézkedések a Bizottság és a tagál -
lamok közötti megosztott irányítás 
alá tartoznak. Ez azt jelenti, hogy az 
intézkedések irányításának teljes fele -
lőssége a Bizottságot terheli, jóllehet 
a végrehajtást a tagállamokra bízzák. 
Ennélfogva a beruházási és promóciós 
intézkedések végrehajtása és a kapcso -
lódó kontrollrendszerek működtetése 
nagyrészt a tagállamok felelőssége16. 
Az ilyen intézkedések végső kedvez -
ményezettjeinek teljesíteniük kell az 
uniós és tagállami, illetve regionális 
jogszabályokban előírt feltételeket.14 A mezőgazdasági termékek 
belső piacon és harmadik 
országokban történő 
megismertetésével és 
promóciójával kapcsolatos 
intézkedésekről szóló, 
2007. december 17-i 
3/2008/EK tanácsi rendelet 
(HL L 3., 2008.1.5., 1. o.) 
alapján a Bizottság közvetlen 
támogatást nyújthat az 
európai uniós borosztályozási 
rendszerekről szóló 
tájékoztató kampányokhoz. 
Az ilyen általános jellegű 
tájékoztató kampányok 
különböznek az ebben 
a jelentésben érintett célzott 
támogatási tevékenységektől. 
2013. november 21-én 
a Bizottság javaslatot 
tett a 3/2008/EK rendelet 
hatályon kívül helyezésére és 
felváltására. A javaslat szerint 
a támogatást a bort más 
mezőgazdasági termékekkel 
összekapcsoló tájékoztató és 
promóciós intézkedésekhez 
is biztosítani kell, feltéve, 
hogy más uniós intézkedés 
keretében erre nem nyújtanak 
támogatást.
15 Az 1234/2007/EK rendelet 
103p. cikke.
16 A borpiac közös szervezéséről 
szóló 479/2008/EK tanácsi 
rendeletnek a támogatási 
programok, a harmadik 
országokkal folytatott 
kereskedelem, a termelési 
potenciál és borágazat 
ellenőrzése tekintetében 
történő végrehajtására 
vonatkozó részletes szabályok 
megállapításáról szóló  – 
a borpiac közös szervezéséről 
szóló tanácsi alaprendeletet 
végrehajtó –, 2008. június 27-i 
555/2008/EK bizottsági 
rendelet (HL L 170., 2008.6.30., 
1. o.) 76. cikke a következőt 
írja elő: „E rendelet vagy más 
közösségi jogszabály különös 
rendelkezéseinek sérelme 
nélkül, a tagállamok bevezetik 
a 479/2008/EK rendelet 
és e rendelet megfelelő 
alkalmazásához szükséges 
ellenőrzéseket és 
intézkedéseket. Ezeknek 
hatékonynak, arányosnak 
és visszatartó erejűnek kell 
lenniük, hogy biztosíthassák 
a Közösségek pénzügyi 
érdekeinek megfelelő 
védelmét.”
14
 Az ellenőrzés hatóköre és 
módszere
12 
A borpiac közös szervezéséről szóló 
utolsó számvevőszéki különjelentés 
2012-ben jelent meg17. A jelentés a bor -
piac közös szervezésének reformjához 
kapcsolódó támogatási rendszerek 
közül a pénzügyi szempontból legfon -
tosabb kettővel – a szőlőültetvények 
kivágásával és a szőlőültetvényeken 
történő fajtaváltással  – foglalkozott, 
és azt vizsgálta, hogy azok hozzájá -
rulnak -e az uniós borpiaci kereslet és 
kínálat kiegyensúlyozásához, amely 
a reform két legfőbb célkitűzésének 
egyike (lásd: 4. bekezdés). A borpi -
ac közös szervezésével kapcsolatos 
reform teljes körű ellenőrzése érdeké -
ben a Számvevőszék a tagállamok által 
nemzeti támogatási programjaikba 
beválasztott legfontosabb versenyké -
pességi intézkedéseket – a beruházá -
sokat és a promóciót – is meg kívánta 
vizsgálni. Az ellenőrzés a következő 
kérdésekre kívánt választ adni: „Meg -
felelő -e a borágazatot célzó uniós 
beruházási és promóciós támogatás 
irányítása, és igazolták -e annak az uni -
ós borok versenyképességére gyako -
rolt hatását?”
13 
Ellenőrzése során a Számvevőszék 
felmérte, hogy a beruházási és pro -
móciós intézkedéseket megfelelően 
tervezték -e meg. Megvizsgálta továb -
bá a rendelkezésre álló monitoring- és 
értékelési adatokat, hogy azok alapján 
megállapítsa, vajon a Bizottság és 
a tagállamok hatékonyan megva -
lósították -e a várt eredményeket. 
A beruházási intézkedés tekinteté -
ben a Számvevőszék már ellenőrizte 
a vidékfejlesztési politika keretében 
végzett hasonló intézkedések haté -
konyságát18. Ezúttal ezért az intézke -
dés gazdaságosságával kapcsolatos 
szempontokat, például a támogatott 
intézkedések pénzügyi életképességét 
és a költségek ésszerűségét helyezte 
előtérbe. Az ellenőrzés hatókörét a kö -
vetkező főbb alkérdések tükrözik:a) Megfelelő -e a borpiac közös 
szervezésének keretében végzett 
beruházási intézkedés kialakítása 
és végrehajtása, és kellően figye -
lembe veszi -e a gazdaságosság 
elvét?
b) Megfelelő -e a promóciós intézke -
dés kialakítása, és azt hatékonyan 
hajtják -e végre?
c) Megfelelően igazolták -e az intéz -
kedések hatását?
14 
Az ellenőrzés a 2008/2009-es és 
a 2010/2011-es borászati év között 
finanszírozott projekteket vizsgál -
ta, azaz a reform végrehajtásának 
első három évét ölelte fel. A Szám -
vevőszék az érintett bizottsági 
szolgálatokat, valamint a következő 
tagállamokat és régiókat kereste fel: 
Ausztria, Franciaország (Aquitaine és 
Languedoc -Roussillon régió), Olaszor -
szág (Lazio és Veneto régió), Portugália 
és Spanyolország (Katalónia régió). Az 
öt felkeresett tagállam az első prog -
ramozási időszak (2009–2013) során 
a promóciós kiadások 95%-áért, illetve 
a beruházási intézkedésekre fordított 
kiadások 82%-áért felel.17 7/2012. sz. különjelentés.
18 8/2012. sz., 1/2013. sz. és 
6/2013. sz. különjelentés 
(http://eca.europa.eu ).
15 Az ellenőrzés hatóköre és módszere
15 
A Számvevőszék összesen 37 ked -
vezményezettnél végzett helyszíni 
ellenőrzést, 23 esetben promóciós, 
11 esetben beruházási, 3 esetben 
pedig mindkét típusú projekt vizs -
gálata céljából. Ezenfelül 73 projek -
tet választott ki dokumentumalapú 
vizsgálatra. Összesen 113 projektet 
elemzett (ebből 79 promóciós, 34 pe -
dig beruházási projekt volt)19. A minta 
kiválasztása a projektek lényegessége 
és a kedvezményezettek típusa alapján 
történt úgy, hogy azok tükrözzék az 
adott tagállamra jellemző támogatott 
projektek spektrumát.19 A vizsgált promóciós 
projektek száma meghaladja 
a beruházási projektek 
számát, mivel két tagállamban 
a kiválasztott beruházási 
intézkedés végrehajtása 
késett, egy tagállam pedig 
úgy döntött, hogy nem hajtja 
végre ezt az intézkedést.
16
 Észrevételek
I. rész. Megfelelő -e a bor -
piac közös szervezésének 
keretében végzett beru -
házási intézkedés kialakí -
tása és végrehajtása, és az 
intézkedés kellően figye -
lembe veszi -e a gazdasá -
gosság elvét?
16 
A gondos pénzgazdálkodás szempont -
jából kulcsfontosságú a helyes ter -
vezés. A beruházási intézkedés olyan 
típusú vállalkozások részére nyújt köz -
támogatást, amelyek a vidékfejlesztési 
politika keretében is jogosultak uniós 
támogatásra. A borpiac közös szerve -
zésének keretében végzett intézkedés 
kialakítása akkor tekinthető megfelelő -
nek, ha az olyan pontosan meghatáro -
zott igényeknek tesz eleget, amelyekre 
meglévő intézkedések nem kínálnak 
megoldást. Ezenfelül nem jelenthet 
felesleges adminisztratív terhet a vég -
rehajtó hatóságok számára.
17 
Ahhoz, hogy a beruházási intézke -
dések végrehajtása során kellően 
figyelembe vegyék a gazdaságosság 
elvét, a tagállamoknak adminisztratív 
ellenőrzéseket és eljárásokat kell beve -
zetniük a következők céljából:
a) a támogatást pénzügyileg élet -
képes projektek kapják: annak 
elkerülése érdekében, hogy a köz -
forrásokat idejekorán meghiúsuló 
projektekre pazarolják, a tagálla -
moknak megfelelő életképességi 
vizsgálatok révén elemezniük kell 
a kérelmező pénzügyi helyzetének 
rendezettségét, és ezt a vizsgála -
tot dokumentálniuk kell;
b) a kedvezményezettek által igényelt 
projektköltségek ésszerűek. Ezt az 
ellenőrzést megfelelő értékelési 
rendszer  – például referenciakölt -
ségek, több ajánlat összehasonlítá -
sa vagy értékelő bizottság – alkal -
mazásával kell elvégezni.A borpiac közös szerve -
zése keretében alkalmazott 
kiegészítő jellegű beruházási 
intézkedések szükségessége 
nincs igazolva…
18 
A (valamennyi mezőgazdasági ága -
zatot érintő általános alkalmazással 
szemben a) borágazatra irányuló 
célzott alkalmazás ellenére a borpi -
ac közös szervezéséhez kapcsolódó 
beruházási intézkedés alkalmazási 
köre lényegében megegyezik a 121. sz. 
(„Mezőgazdasági üzemek korszerűsí -
tése”) és a 123. sz. („A mezőgazdasági 
és erdészeti termékek értéknövelése”) 
vidékfejlesztési beruházási támoga -
tási intézkedések alkalmazási körével. 
Továbbá, amint az az 1. háttérmagya -
rázatban  is olvasható, a borpiac közös 
szervezéséhez kapcsolódó intézkedés 
célja azonos a két vidékfejlesztési 
vonatkozású beruházási intézkedés 
céljával.
19 
Az új borpiaci KPSZ -szel a borter -
melő régiók az e régiókban zajló 
vidékfejlesztési programokra szánt 
megnövekedett költségvetési elő -
irányzatok nyomán több vidékfejlesz -
tési támogatásban részesülnek. Az 
1234/2007/EK rendelet Xc. melléklete 
értelmében 2011-től kezdődően ez 
a növekedés évente 121,4 millió euró20.20 2009-ben, illetve 2010-ben 
e költségvetési átcsoportosítás 
összege 40,5, illetve 
80,9 millió euró volt.
17 Észrevételek
20 
A 2009–2013-as időszakban kilenc tag -
állam (Cseh Köztársaság, Németország, 
Spanyolország, Franciaország, Olaszor -
szág, Ciprus, Magyarország, Ausztria és 
Szlovákia) felvette nemzeti támogatási 
programjába a beruházási intézkedést, 
míg kilenc másik tagállam (Bulgária, 
Görögország, Litvánia, Luxemburg, 
Málta, Portugália, Románia, Szlovénia 
és az Egyesült Királyság) nem22. Portu -
gália azért döntött úgy, hogy a beruhá -
zási intézkedést nem veszi fel nemzeti 
támogatási programjába, mert a vi -
dékfejlesztési program keretében már 
elegendő támogatás állt rendelkezés -
re: mi több, a 2007–2013-as vidékfej -
lesztési programozási időszakban a két 
vidékfejlesztési beruházási támogatási 
intézkedés teljes költségvetésének 
13,5%-át a portugál borágazat számára 
különítették el.21 
A Számvevőszék úgy véli, nem egy -
értelmű, hogy miért volt éppen 
a borágazatnak szüksége kiegészítő 
beruházási támogatásra, hiszen a vi -
dékfejlesztési politika keretében ilyen 
támogatás már valamennyi mezőgaz -
dasági ágazat számára elérhető volt, 
a bortermelő régióknak nyújtott vidék -
fejlesztési támogatásokra elkülönített 
költségvetési előirányzatokat pedig 
megnövelték (lásd: 19. bekezdés). 
A további támogatás rendelkezésre 
bocsátására irányuló döntést nem 
támasztották alá tanulmányokkal vagy 
elemzéssel.22 Litvánia teljes nemzeti 
költségvetési keretét 
promócióra fordította. 
Luxemburg (a 2009/2010-es 
évtől kezdődően), Málta és 
az Egyesült Királyság teljes 
nemzeti költségvetési keretét 
az egységes támogatási 
rendszerre fordította.A borpiac közös szervezéséhez és a vidékfejlesztéshez kapcsolódó beruházási 
intézkedések célja azonos
a) A borpiac közös szervezetéséhez kapcsolódó beruházási intézkedés (az 1234/2007/EK rendelet 103u. cikké -
nek (1) bekezdése): „Támogatás nyújtható az olyan, feldolgozólétesítményekre, borászati infrastruktúrára 
és bormarketingre irányuló tárgyi vagy nem tárgyi beruházásokhoz, amelyek javítják a vállalkozás össztel -
jesítményét  […]”.
b) 121. sz. vidékfejlesztési intézkedés (az 1698/2005/EK rendelet21 26. cikkének (1) bekezdése): „A 20. cikk 
b) pontjának i. alpontjában előírt támogatásban azok a tárgyi és/vagy nem tárgyi beruházások részesülnek, 
amelyek: a)  javítják a mezőgazdasági üzem összteljesítményét […]”.
c) 123. sz. vidékfejlesztési intézkedés (az 1698/2005/EK rendelet 28. cikkének (1) bekezdése): „A 20. cikk 
b) pontjának iii. alpontjában előírt támogatásban olyan tárgyi és/vagy nem tárgyi beruházások részesül -
nek, amelyek: a)  javítják a vállalkozás általános teljesítményét […]”.
21 A Tanács 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési 
támogatásról (HL L 277., 2005.10.21., 1. o.).1. háttérmagyarázat
18 Észrevételek
…és a borpiac közös szerve -
zése keretében folyó beru -
házások végrehajtása egyes 
tagállamokban késett vagy 
korlátozott volt
22 
Mivel a 2008/2009-es borászati évtől 
kezdődően a borpiac közös szervezése 
és a vidékfejlesztés keretében bizto -
sított beruházási intézkedések párhu -
zamosan futottak, minimálisra kellett 
csökkenteni a kettős finanszírozás 
kockázatát. A tagállamok ezért kötele -
sek voltak a közös piacszervezési intéz -
kedések keretében a vidékfejlesztési 
programokból finanszírozottaktól elté -
rő műveleteket támogatni23. A megle -
hetősen hasonló intézkedések közötti 
választóvonal meghatározásának és 
tiszteletben tartásának szükségessége 
(különös tekintettel a 123. sz. vidék -
fejlesztési intézkedés és a borpiaci 
KPSZ szerinti beruházás elkülönítésére) 
megnövelte a tagállamok adminisztra -
tív terheit, mivel módosítaniuk kellett 
a KPSZ szerinti beruházási intézkedés 
végrehajtása előtt már meglévő vidék -
fejlesztési programjaikat.
23 
Olaszországban és Spanyolországban 
a fent említett választóvonal meghatá -
rozása jelentősen késleltette a borpiaci 
KPSZ szerinti beruházási intézkedés 
végrehajtását24. Ezekben a tagállamok -
ban a vidékfejlesztési programokat 
regionális szinten irányítják, ezért a vá -
lasztóvonalat régiónként meg kellett 
húzni. A borpiac közös szervezéséhez 
kapcsolódó intézkedés végrehajtása 
három évet késett. Olaszországban 
mindössze az előre jelzett összeg 44%-
át használták fel.24 
Emellett az egyes intézkedések kere -
tében támogatható műveletek elkü -
lönítése Spanyolországban súlyosan 
korlátozta a KPSZ intézkedés alkal -
mazási körét. Míg a vidékfejlesztési 
beruházási intézkedés tartalma nem 
változott, a borpiac közös szervezésé -
nek keretében nyújtott támogatásra 
csak a spanyol kedvezményezettek 
által az Unión belül, de Spanyolország 
nemzeti területén kívül megvalósított 
beruházások voltak jogosultak. Ennek 
következtében Spanyolország az 
egyetlen benyújtott projektre mind -
össze 295 000 eurót költött el, noha 
a 2009–2013-as programozási időszak 
egészére eredetileg 148  millió  euró 
kiadást terveztek.
25 
Ausztriában és Franciaországban ezt 
a választóvonalat központi szinten 
határozták meg, és a beruházási intéz -
kedést késés nélkül, már a 2008/2009-
es borászati évben végrehajtották.
A felkeresett tagállamok 
korlátozott mértékben 
nyújtanak bizonyosságot 
arról, hogy csak a pénzügyi -
leg életképes projekteket 
támogatják...
26 
Az 1234/2007/EK rendelet 103u. cik -
kének (2) bekezdése kimondja, hogy 
„nem nyújtható támogatás a nehéz 
helyzetben lévő vállalkozások[nak]”25. 
Mindazonáltal egy nehéz helyzetben 
lévőnek nem minősülő vállalkozásnak 
a támogatási kérelem időpontjában 
fennálló bizonytalan pénzügyi hely -
zete veszélyeztetheti az ilyen vállal -
kozás által benyújtott projekt élet -
képességét. A hatályos jogszabályok 
nem kötelezik a tagállamokat explicit 
módon arra, hogy a támogatás odaíté -
lése előtt életképességi vizsgálatokat 
végezzenek.23 A 555/2008/EK rendelet 
20. cikkének (2) bekezdése: 
„A 479/2008/EK rendelet 
15. cikke alapján nem 
nyújtható támogatás egy 
adott tagállam vagy régió 
számára az említett rendelet 
II. címe szerinti nemzeti 
támogatási programból 
olyan intézkedésre, amely 
ugyanennek a tagállamnak 
vagy régiónak az 
1698/2005/EK rendelet szerinti 
vidékfejlesztési programja 
alapján támogatásban 
részesül.”
24 A Bizottság 
2012. december 10-i 
jelentésének 
(COM(2012) 737 final) 
4.3. pontja a következőképpen 
szól: „E műveleteket ugyanis 
bizonyos esetekben 
nehéz volt elhatárolni 
a vidékfejlesztési programok 
hasonló műveleteitől, ami 
késedelmeket okozott az 
intézkedés végrehajtásában, 
különösen Olaszországban és 
Spanyolországban.”
25 A Közösség iránymutatása 
a nehéz helyzetben lévő 
vállalkozások megmentéséhez 
és szerkezetátalakításához 
nyújtott állami 
támogatásokról: egy 
vállalkozás akkor tekinthető 
„nehéz helyzetben lévőnek, 
ha az képtelen – akár 
saját erejéből, akár pedig 
a tulajdonosai/részvényesei 
vagy a hitelezői által 
biztosított források révén – 
arra, hogy megállítsa 
a veszteségek halmozódását, 
amely a hatóságok külső 
beavatkozása nélkül szinte 
teljes bizonyossággal azt 
eredményezné, hogy rövid 
vagy középtávon feladja üzleti 
tevékenységét”.
19 Észrevételek
27 
A Bizottság a beruházási intézkedéssel 
kapcsolatos projektkiválasztási eljárás 
tekintetében nem szolgált iránymuta -
tással a tagállamok számára. A számve -
vőszéki ellenőrzés során megállapítást 
nyert, hogy a beruházási intézkedést 
végrehajtó négy felkeresett tagállam 
közül csak egy olaszországi régió 
(Veneto) végzett érdemi életképességi 
vizsgálatokat, a kedvezményezettek 
pénzügyi helyzetének ellenőrzését is 
ideértve (lásd: 2. háttérmagyarázat ). 
Lazio olasz régió kevésbé részletes ér -
tékelési rendszert alkalmazott, amely -
nek lényege az volt, hogy a kérelmező 
beruházást megelőző évre vonatko -
zó éves elszámolását összevetették 
a beruházásnak a beruházást követő 
évre vonatkozó elszámolásra gyakorolt 
várható hatásaival.28 
Ausztriában és Franciaországban a ki -
választási eljárás az „érkezési sorrend” 
elvén alapult. Noha nehéz helyzetben 
lévő vállalkozások elvben nem kaphat -
tak támogatást, kiválasztási eljárás hiá -
nyában nem lehetett biztosítani, hogy 
az összes jogosult projekt közül csak 
életképes tervek részesüljenek támo -
gatásban (lásd: 2. háttérmagyarázat ).
Az életképesség vizsgálata: példák helyes és helytelen gyakorlatokra
Olaszország Veneto régiójában meghatároztak bírálati kritériumokat, többek között egy olyan informatikai 
eszköz alkalmazásával, amellyel a kedvezményezett által benyújtott gazdasági adatok alapján értékelhető 
a beruházás várható teljesítménye. Csak a gazdasági szempontból fenntarthatónak bizonyuló projektek része -
sülhettek támogatásban, tehát az életképtelen projekteket automatikusan kizárták.
Ausztriában a Számvevőszék megállapította, hogy egy jelenleg felszámolás alatt álló szövetkezet részére 
2009-ben palackozó gyártósorra irányuló beruházási projekthez nyújtottak támogatást. Nem voltak olyan bí -
rálati kritériumok, amelyek rávilágítottak volna arra, hogy a szövetkezet pénzügyi helyzete miatt ez a projekt 
nem fenntartható. Az érintett szövetkezet támogatását annak ellenére jóváhagyták, hogy már a beruházást 
megelőzően több éve negatív eredménnyel zárta az évet és veszített a tőkéjéből, valamint legalább 2006 óta 
tagjainak száma is folyamatosan csökkent.2. háttérmagyarázat
29 
Spanyolországban a kiválasztási eljárás 
a projekt életképességének és a ked -
vezményezett pénzügyi helyzetének 
értékeléséből áll. Nem írnak azonban 
elő olyan minimális értékelési pontszá -
mot, amelyet egy projektnek a kivá -
lasztáshoz el kell érnie.
20 Észrevételek
…és nem értékelik sziszte -
matikusan a projektköltsé -
gek ésszerűségét
30 
A tagállamoknak a pályázatokat – töb -
bek között referenciaköltségek alapján 
történő vizsgálat és több különböző 
ajánlat benyújtása révén – ellenőrizni -
ük kell annak biztosítása érdekében, 
hogy az uniós forrásokból megtérített 
költségek ésszerűek legyenek, és így 
az intézkedés ésszerű költségekkel26, 
azaz hatékonyan érhesse el célját. 
Az ellenőrzés azt vizsgálta, hogy 
a tagállamok létrehoztak -e hivatalos 
rendszert a költségek ésszerűségének 
értékelésére.
31 
Az ellenőrzés során megállapítást 
nyert, hogy a beruházási intézkedést 
végrehajtó négy felkeresett tagállam 
közül mindössze kettő alkalmazott 
ilyen eljárást. Olaszország (Veneto 
és Lazio) és Spanyolország a kérelem 
jóváhagyását megelőzően hivatalos 
eljárások útján értékeli a költségek 
ésszerűségét. Ennek részeként a kérel -
mezőknek három különböző ajánlatot 
kell benyújtaniuk beruházási művele -
teikre vonatkozóan, megjelölve, hogy 
ezek közül melyiket választják. E dön -
tésük érvényességét külső értékelő 
vizsgálhatja meg.
32 
A költségek ésszerűségének az olasz 
hatóságok (Veneto és Lazio) által vég -
zett értékelését ugyanakkor akadályoz -
ta az, hogy a bor érlelésére használt 
fahordók vásárlása támogatható 
beruházási költségnek minősült, noha 
azokat általában három év után le kell 
cserélni. Franciaországban és Auszt -
riában az ilyen beruházásokat nem 
tekintették támogatható műveletnek.33 
Noha legújabb iránymutatásában27 
a Bizottság lehetséges támogatha -
tó intézkedésnek minősíti a hordók 
vásárlását, a rendelet értelmében 
legalább öt évre szóló beruházást 
kell végrehajtani28. Mivel a hordókat 
általában csupán három évig használ -
ják, azok beszerzése nem felel meg az 
uniós követelménynek. Továbbá, az 
ilyen beruházás korlátozott időtartama 
miatt nagy a kockázata annak, hogy 
a hordók vásárlása a meglévő hordók 
cseréjét, nem pedig a borérlelési kapa -
citás növelését szolgálná.
34 
Franciaországban és Ausztriában 
a költségek ésszerűségének értékelése 
nem formálisan történt. Az értékelés 
a kérelmet elbíráló személy szakmai 
ismeretein alapult. A Számvevőszék 
tehát nem talált igazoló bizonyítékot 
arra, hogy ezek a tagállamok sziszte -
matikusan értékelnék a projektköltsé -
gek ésszerűségét. Mindemellett nem 
írták elő több lehetséges szolgáltatótól 
származó ajánlatok benyújtását sem.26 A vidékfejlesztési támogatási 
intézkedésekre vonatkozó 
ellenőrzési eljárások, valamint 
a kölcsönös megfeleltetés 
végrehajtása tekintetében 
az 1698/2005/EK tanácsi 
rendelet végrehajtására 
vonatkozó részletes 
szabályok megállapításáról 
szóló, 2011. január 27-i 
65/2011/EU bizottsági 
rendelet (HL L 25., 
2011.1.28., 8. o.) 24. cikkének 
(2) bekezdése – amelyet 
az 555/2008/EK rendelet 
77. cikkének (5) bekezdése 
értelmében a közös 
piacszervezési beruházásokra 
is alkalmazni kell –, kimondja, 
hogy „[a támogatási 
kérelmek adminisztratív 
ellenőrzése különösen az 
alábbiak vizsgálatára terjed 
ki:] az elszámolt költségek 
ésszerűsége, amit megfelelő 
értékelési rendszerrel 
kell vizsgálni, például 
referenciaköltségekkel, 
a különböző ajánlatok 
összehasonlításával vagy 
értékelő bizottság révén”.
27 2013. február 25-i iránymutatás 
a borágazatra vonatkozó 
nemzeti támogatási 
programok 1234/2007/EK és 
555/2008/EK rendelet alapján 
történő végrehajtásához.
28 Az 1698/2005/EK rendelet 
72. cikkének megfelelően, 
amelyre az 1234/2007/EK 
rendelet 103u. cikke hivatkozik.
21 Észrevételek
II. rész. Megfelelő -e a pro -
móciós intézkedés kiala -
kítása, és azt hatékonyan 
hajtják -e végre?
35 
A promóciós tevékenységek „oltalom 
alatt álló eredetmegjelöléssel vagy 
oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel 
rendelkező, illetve a borszőlő faj -
tájának jelzésével ellátott borokra 
vonatkoznak”29. Másfajta borok 
promóciós intézkedés keretében nem 
támogathatók.
36 
A promóciós intézkedés kialakítása 
akkor megfelelő, végrehajtása pedig 
akkor hatékony, ha az intézkedés:
 –olyan kedvezményezetteket céloz, 
amelyeknek az intézkedés céljainak 
eléréséhez köztámogatásra van 
szükségük, és e támogatások célja 
az uniós minőségi borok hírne -
vének megszilárdítása, valamint 
a régi piacok visszaszerzése és újak 
meghódítása30;
 –elsőbbséget biztosít a mikro-, kis- 
és középvállalkozásoknak (kkv -k)31;
 –végrehajtása biztosítja, hogy 
megfelelő ellenőrzési nyomvonal 
igazolja a promóciós intézkedések 
meglétét és támogathatóságát.Promóciós támogatást kap -
nak már jó hírnevű és komoly 
kiviteli hagyományokkal ren -
delkező nagyvállalatok is…
37 
A kkv -k jogszabályban előírt előny -
ben részesítése ellenére Ausztria 
kivételével valamennyi felkeresett 
tagállamban kaptak támogatást olyan 
nagy bortermelő vállalatok, amelyek 
exporttevékenysége hosszú múltra 
tekint vissza32. Néhányan közülük helyi 
partnerek révén vagy saját forgalmazói 
és kereskedelmi hálózatukkal már har -
madik országokban is jelen vannak. Az 
ilyen vállalkozásoknak nyújtott uniós 
költségvetési támogatás szükségessé -
ge nem egyértelmű (lásd: 3. háttérma -
gyarázat ). Továbbá, az ilyen célokra 
rendelkezésre álló uniós támogatás 
arra ösztönzi ezeket a vállalkozásokat, 
hogy arányosan csökkentsék a pro -
móciós intézkedésekre fordított saját 
források összegét.
38 
A Számvevőszék úgy véli, hogy ebben 
az összefüggésben a borpiac közös 
szervezéséhez kapcsolódó promóciós 
intézkedés keretében kapott támoga -
tások nem járulnak hozzá hatékonyan 
az uniós bor hírnevének megszilárdítá -
sához, illetve az új piacok meghódítá -
sához vagy a régi piacok visszaszerzé -
séhez. Az adott piacokon már elismert 
nagyvállalatok esetében inkább 
a meglévő piaci részesedések védel -
mét vagy konszolidációját szolgálják. 
Ilyen esetekben, mivel az adott piaci 
jelenlét ilyen megszilárdítása a piacon 
való tartós jelenlétet és láthatóságot 
biztosító folyamatos tevékenység, 
az e tevékenységekhez való uniós 
hozzájárulás lényegében a vállalatok 
működési költségei részleges támoga -
tásának tekinthető.29 Az 1234/2007/EK rendelet 
103p. cikkének (2) bekezdése.
30 A 479/2008/EK rendelet 
(5) preambulumbekezdése.
31 Az 555/2008/EK rendelet 
4. cikke : „Elsőbbséget kell 
biztosítani a […] mikro-, kis- és 
középvállalkozásoknak […]”.
32 Spanyolországban, 
Franciaországban, 
Olaszországban és 
Portugáliában egyes vizsgált 
kedvezményezettek már 
a közös piacszervezési 
támogatást megelőzően 
rendelkeztek a harmadik 
országok piacain letelepedett, 
marketingtevékenységet 
ellátó leányvállalatokkal. 
Spanyolországban két nagy 
kedvezményezett már 
több mint 60 éve végez 
promóciós tevékenységet 
a letelepedésük helye szerinti 
országokban.
22 Észrevételek
39 
Ezt az is megerősíti, hogy az ilyen 
nagy kedvezményezettek évről évre 
ugyanazon harmadik országbeli  – pél -
dául egyesült államokbeli  – piacokon 
végzett tevékenységekre kérnek pro -
móciós támogatást, amelyek egyúttal 
a leggyakrabban megcélzott piacok 
is33. Ezek a promóciós intézkedések 
ezért nem tekinthetők úgy, hogy új 
piacok megnyitására vagy meglévő 
piacokon belüli részesedések vissza -
szerzésére irányulnak.40 
Az 555/2008/EK rendelet hatálybalé -
pését követően promóciós tevékeny -
ségekre nyújtott támogatásban egy 
adott kedvezményezett ugyanazon 
harmadik ország tekintetében leg -
feljebb három évig részesülhetett. 
A rendelet azonban ezt követően 
kétszer módosult, és az azonos ked -
vezményezettek által igénybe vehető 
lehetséges támogatás időtartama 
mindkét alkalommal meghosszab -
bodott. Az első módosítás lehetővé 
tette, hogy a promóciós tevékenységi 
programokat egyszer, legfeljebb két -
éves időszakkal meghosszabbítsák34. 
A második módosítással lehetővé vált, 
hogy a korábbi programozási idősza -
kokban támogatott kedvezményezet -
tek ugyanazon megcélzott harmadik 
ország35 tekintetében legfeljebb öt 
évig újból támogatásban részesülje -
nek. Ennélfogva a kedvezményezettek 
a 2009–2013-as programozási időszak 
egészében támogatáshoz juthatnak 
a megcélzott piacon végzett promóci -
ós tevékenységeikre, és e tevékenysé -
geket a következő (2014–2018-as és azt 
követő) programozási időszakokra is 
megújíthatják.33 COM(2011) 774 végleges, 2011. 
november 18., 11. o.
34 A borpiac közös szervezéséről 
szóló 479/2008/EK tanácsi 
rendeletnek a támogatási prog -
ramok, a harmadik országokkal 
folytatott kereskedelem, a ter -
melési potenciál és borágazat 
ellenőrzése tekintetében tör -
ténő végrehajtására vonatkozó 
részletes szabályok megállapí -
tásáról szóló 555/2008/EK ren -
delet módosításáról szóló, 
2010. szeptember 1-jei 
772/2010/EU bizottsági ren -
delet (HL L 232., 2010.9.2., 1. o.) 
1. cikkének (1) bekezdése.
35 Az 555/2008/EK rendeletnek 
a borágazatban végrehajtan -
dó támogatási programok 
benyújtása és a harmadik 
országokkal folytatott keres -
kedelem tekintetében történő 
módosításáról szóló, 2013. már -
cius 8-i 202/2013/EU bizottsági 
végrehajtási rendelet (HL L 67., 
2013.3.9., 10. o.) 1. cikke (2) 
bekezdésének a) pontja: „az 
egyes programozási időszakok 
esetében a promóciós és 
tájékoztatási intézkedések 
támogatásának időtartama 
egyetlen kedvezményezett 
egyetlen harmadik ország 
vonatkozásában végrehajtott 
intézkedése esetében sem ha -
ladhatja meg a három évet; ez 
az időtartam azonban szükség 
esetén egy alkalommal, egy 
legfeljebb kétéves időszakkal 
meghosszabbítható”.Példák jól ismert és nagy bortermelőknek nyújtott promóciós támogatásokra
Pezsgőnek („champagne”) nyújtott promóciós támogatás
2009 és 2012 között 2,4 millió euró összegű uniós támogatást fordítottak pezsgőgyártók promóciós tevékenysé -
geinek finanszírozására. A „Champagne” oltalom alatt álló eredetmegjelölés hosszú ideje jó hírnévnek örvend.
Spanyolországban (Katalónia) a 2009–2011-es időszakban jóváhagyott összes támogatás 88%-a hat kedvezmé -
nyezett között oszlott meg
Spanyolországban (Katalónia) a promóciós támogatások odaítélésekor egyértelműen előnyt élveznek a már erő -
teljes nemzetközi jelenléttel és kiviteli tapasztalatokkal rendelkező kedvezményezettek. Ennek eredményekép -
pen a 2009–2011-es időszakban nyújtott promóciós támogatások döntő részét néhány nagyvállalat kapta. Ebben 
az időszakban 79 kérvényezőnek összesen 15,2 millió euró összegű támogatást ítéltek oda. Az összeg 88% -a – 
azaz 13,4 millió euró – hat kérvényező között oszlott meg, amelyek mindegyike legalább 750 főt foglalkoztató 
és 200  millió  eurót meghaladó éves forgalommal rendelkező vállalat vagy vállalatcsoport volt (ezek a vállalatok 
beruházási támogatásra nem jogosultak).3. háttérmagyarázat
23 Észrevételek
41 
A Számvevőszék úgy véli, hogy ez a két 
módosítás a piac konszolidációját célzó 
promóciós tevékenységekhez szolgált 
ösztönzőként, ami azonban nem uniós 
jogszabályban megfogalmazott cél 
(lásd: 38. bekezdés).
42 
Mindemellett a már jól ismert keres -
kedelmi márkanév támogatását célzó 
reklámtevékenységeket nem zárták ki 
a finanszírozás köréből. A Számvevő -
szék számos példát talált arra, hogy az 
uniós támogatás egyszerűen felvál -
totta a reklámra fordított, korábban 
a vállalatok által biztosított kiadásokat. 
A Számvevőszék úgy véli, hogy a már 
ismert kereskedelmi márka részére 
nyújtott támogatás, vagyis egysze -
rűen a korábban maga a vállalat által 
biztosított kereskedelmi finanszírozás 
uniós finanszírozással való felváltása, 
nem felel meg az intézkedés eredeti 
céljának, amely cél a borpiac, nem pe -
dig ismert márkák támogatását jelenti 
(lásd még: 44. bekezdés).
…amelyeknek a promóciós 
intézkedést valószínűleg 
köztámogatás nélkül is vég -
rehajtották volna („talált 
pénz” hatás)
43 
A 2009–2013-as programozási idő -
szakban a promóciós projektek 
finanszírozására elkülönített össze -
gek meghaladták a támogatás iránti 
igényt. Mivel a promóciós intézkedésre 
elégséges elkülönített forrás áll ren -
delkezésre, a tagállamok jellemzően 
minden jogosult projektet támogat -
nak ahelyett, hogy szigorú kiválasz -
tási eljárást alkalmazva biztosítanák, hogy a támogatható projektek közül 
csak a legjobbak részesülhessenek 
köztámogatásban. E tekintetben az 
ellenőrzés során megállapítást nyert, 
hogy a vizsgált tagállamok egyike sem 
ellenőrizte, hogy a kérelmezőknek 
szükségük volt -e köztámogatásra. Az 
olyan kedvezményezettek támogatása, 
akik a támogatási finanszírozás nélkül 
is végrehajtották volna a promóciós 
beruházást (az úgynevezett „talált 
pénz” hatás), csökkenti az uniós forrá -
sok hatékonyságát, mivel a promóciós 
intézkedések céljainak megvalósulásá -
hoz nincs szükség a közkiadásokra.
44 
Az ellenőrzés során megállapítást 
nyert, hogy az öt vizsgált tagállam 
közül négyben egyértelműen érvé -
nyesült a „talált pénz” hatás. Példa -
ként az alábbi  táblázatban  látható 
francia, osztrák és portugál kedvez -
ményezettek 2007. és 2008. évi (azaz 
a borpiaci KPSZ végrehajtása előtti), 
illetve 2009 –2011. évi (a borpiaci KPSZ 
végrehajtása alatti) promóciós költség -
vetése. Az ellenőrzés során a Számve -
vőszék megállapította, hogy ezekben 
az esetekben a vállalatnál felmerült 
korábbi promóciós költségek jelentős 
részét az uniós források fedezték. Míg 
a portugál kedvezményezett 2008. évi 
kiadása 1,2 millió euróra rúgott, addig 
2009-ben saját költségvetési ráfordí -
tása 0,3 millió euróra csökkent, a fenn -
maradó 0,3 millió eurót pedig az Unió 
finanszírozta. Hasonló kép rajzolódik 
ki az osztrák és a francia kedvezmé -
nyezettek esetében is. Mindez jól 
szemlélteti, hogy az uniós támogatás – 
ahelyett, hogy a promóciós intézkedé -
sekre fordított összkiadást növelte vol -
na – a vállalat által ráfordított korábbi 
források jelentős részét kiváltotta. Erre 
a jelenségre már a Bitzottság ellenőr -
zési szolgálatai is rámutattak ellenőr -
zési jelentéseikben.
24 Észrevételek
45 
Mindemellett a Számvevőszék több 
olyan esetet tárt fel, ahol az uniós 
támogatások a promóciós intézkedés 
bevezetését megelőzően felmerült 
belső költségeket fedeztek. Spanyolor -
szágban például olyan munkavállalók 
fizetésének költségeit finanszírozták36, 
akik 2002 óta ugyanabban a munka -
körben végzik a harmadik országokbeli 
promóció irányítását a kedvezmé -
nyezett alkalmazásában. Továbbá, 
a „Hosszú időre szóló kereskedelmi 
megbízások”37 költségtétel címén 
az alapvetően a kedvezményezettet 
terhelő belső költségeket, például az 
irodabérlést, az egészségügyi biztosí -
tást és két további bér költségét elszá -
molható kiadásként számolták el.46 
Amikor az uniós támogatás kiváltja 
az aktuális promóciós költségek egy 
részét, vagy a kedvezményezett által 
egyébként is viselt kiadások fedezé -
sére szolgál, a Számvevőszék úgy véli, 
hogy az uniós költségvetés terhére 
felszámított kiadások egyértelmű 
„talált pénz” hatást eredményeznek, és 
ezért az uniós források nem hatékony 
felhasználásának minősülnek.36 Ez a kedvezményezett 
a 2008/2009-es borászati 
évre vonatkozóan 90 761 euró 
összegben számolt el 
„bérköltségeket”.
37 A 2008/2009-es borászati évre 
vonatkozóan 55 515 euró.TáblázatAz uniós források részben helyettesítik egyes kedvezményezettek meglévő promó -
ciós kiadásait
Kedvezményezett 
országaMegcélzott országPromóciós költségvetés 
(euró)2007 2008 2009 2010 2011
Portugália USAA kedvezményezett 
promóciós kiadásai 910 200 1 164 900 323 866 304 305 304 200
Uniós támogatási 
kötelezettségvállalás az 
elfogadott pályázatban0 0 323 866 304 305 304 200
Összesen 910 200 1 164 900 647 732 608 610 608 400
Franciaország USAA kedvezményezett 
promóciós kiadásai 1 045 000 1 186 000 725 000 743 500 797 500
Uniós támogatási 
kötelezettségvállalás az 
elfogadott pályázatban 0 0 725 000 743 500 797 500
Összesen 1 045 000 1 186 000 1 450 000 1 487 000 1 595 000
AusztriaUSA
SvájcA kedvezményezett 
promóciós kiadásai 26 983 54 278 58 442 46 143 25 993
Kifizetett uniós támogatás 0 0 0 8 215 25 064
Összesen 26 983 54 278 58 442 54 358 51 057
25 Észrevételek
47 
A fentiekben ismertetettekkel össz -
hangban, mivel a tagállamok által 
promóciós intézkedésekre elkülönített, 
rendelkezésre álló összeg meghaladta 
a tényleges igényeket, a tagállamokat 
semmi nem ösztönözte eredményes 
kiválasztási eljárások alkalmazására. 
A 2009–2013-as időszakra előirányzott 
csökkentett összeg elköltésével kap -
csolatos nehézségeket figyelmen kívül 
hagyva38 a következő (2014–2018-as) 
programozási időszakra tervezett pro -
móciós előirányzatot 1161  millió  euróra 
növelték39, jóllehet nem készült olyan 
elemzés, amely alátámasztotta volna 
ennek szükségességét. Tekintettel 
a fenti bekezdésekben ismertetett 
hatékonysági problémákra, a Számve -
vőszék véleménye szerint az intézke -
déshez rendelkezésre bocsátott túlzott 
összegű források miatt jelentősen nő 
ezek nem hatékony felhasználásának 
a kockázata.
Az elszámolható kiadások 
meghatározása 2013-ig nem 
volt egyértelmű
48 
Az elszámolható kiadás fogalmát 
sem az 1234/2007/EK rendelet, sem 
pedig az 555/2008/EK rendelet nem 
határozta meg. Az „elszámolható 
kiadások” jogszabályban foglalt 
fogalommeghatározásának hiánya az 
intézkedés alkalmazására vonatkozó 
tagállami rendelkezésekkel kapcsola -
tos bizonytalansághoz és következet -
lenséghez vezetett. Alkalmazkodási 
időszakra volt szükség, amelynek 
során a tagállami szabályozást több 
ízben pontosították és módosították40. 
Ennek következtében eltérő tagállami 
gyakorlatok alakultak ki. Egyes tagálla -
mokban a különböző ellenőrző szervek 
eltérően értelmezték az „elszámolható 
kiadások” kifejezést.49 
Az 555/2008/EK rendeletet a közel -
múltban módosították41 annak érdeké -
ben, hogy pontosítsák az „elszámolha -
tó kiadások” bizonyos vonatkozásait. 
Ez a módosítás előírja, hogy a személy -
zeti költségek támogathatók. A közös 
agrárpolitika finanszírozásáról szóló 
1290/2005/EK rendelet 13. cikke azon -
ban kimondja, hogy „[a] tagállamok 
és az EMGA -ból támogatásban része -
sülők által viselt, az adminisztratív és 
személyzettel kapcsolatos kiadásokat 
az EMGA -ból nem lehet megtéríte -
ni”. Az 555/2008/EK rendeletnek az 
intézkedést szabályozó rendelkezései 
tehát egyértelműen ellentétesek az 
1290/2005/EK rendelet vonatkozó 
rendelkezéseivel.
50 
A személyzeti költségek nem lehet -
nek jogosultak támogatásra, mert 
erősítik a „talált pénz” hatást (lásd: 
45. bekezdés).
51 
A közelmúltbeli bizottsági iránymuta -
tás42, noha nem bír kötelező jogi erő -
vel43, tisztáz néhány, az elszámolható 
kiadásokkal kapcsolatos szempontot.38 2008 júniusában a tagállamok 
nemzeti támogatási 
programjaiban promócióra 
elkülönített első előirányzat 
közel 830 millió euró volt. 
2013 októberében ezt 
az előirányzatot 37%-
kal, 522 millió euróra 
csökkentették. Románia 
kivételével a promóciós 
intézkedés végrehajtását 
választó valamennyi tagállam 
csökkentette 2008. évi 
előrejelzését, és a forrásokat 
más intézkedésekre kellett 
átcsoportosítani.
39 A Bizottságnak 
2013 augusztusában 
benyújtott tagállami nemzeti 
támogatási programok 
alapján (EU-28).
40 Példaként említhető 
Franciaország, amely legalább 
nyolc jogszabályt tett közzé 
a promóciós intézkedés 
végrehajtásáról.
41 A Bizottság 2013. július 31-i 
752/2013/EU végrehajtási 
rendelete az 
555/2008/EK rendeletnek 
a borágazatot érintő nemzeti 
támogatási programok 
és harmadik országokkal 
folytatott kereskedelem 
tekintetében történő 
módosításáról (HL L 210., 
2013.8.6., 17. o.).
42 Iránymutatás a borágazatra 
vonatkozó nemzeti 
támogatási programok 
1234/2007/EK és 
555/2008/EK rendelet alapján 
történő végrehajtásához – 
A bor promóciója 
harmadik országok 
piacain – 2013. április 26.
43 Az iránymutatás első oldalán 
szereplő jogi nyilatkozat: 
„Az útmutató célja, hogy 
segítséget nyújtson 
a tagállamoknak. Kizárólag 
tájékoztató jellegű, és 
tartalma nem helyettesíti az 
alkalmazandó jogforrások 
tanulmányozását vagy adott 
esetben a jogi szakértőtől 
kért szükséges jogi 
tanácsadást […]”.
26 Észrevételek
A tagállamok nem minden 
esetben ellenőrzik, hogy 
történt -e szabálytalan kettős 
finanszírozás
52 
A tagállamoknak gondoskodniuk kell 
olyan ellenőrzések előírásáról, amelyek 
célja az intézkedésekre – a borpiac 
közös szervezésének szabályai és más 
közösségi vagy nemzeti programok 
értelmében  – nyújtott szabálytalan 
kettős finanszírozás megelőzése.
53 
Portugáliában a felkeresett hat kedvez -
ményezett közül négy a borpiaci KPSZ 
keretében és az Európai Regionális 
Fejlesztési Alapból (ERFA) egyaránt ré -
szesült támogatásban. Noha a Számve -
vőszék nem tárt fel kettős finanszírozási 
eseteket, olyan bizonyítékok hiányában, 
amelyek igazolnák, hogy a portugál 
irányító hatóságok az ERFA -kiadások 
alapján keresztellenőrzéseket végeztek, 
továbbra is fennáll az azonos kiadások 
két uniós forrásból történő párhuzamos 
finanszírozásának kockázata.54 
Egyes tagállamokban a bor harmadik 
országokban végzett promóciójához 
igénybe vehető több párhuzamos tag -
állami, illetve regionális támogatási le -
hetőség miatt nem biztosított az uniós 
borágazatot célzó promóciós támoga -
tások átláthatósága. Franciaországban 
annak ellenére, hogy a tagállami jogi 
keret kizárja más támogatásoknak 
a borpiaci KPSZ alapján nyújtott 
támogatásokkal történő halmozását, 
a kettős finanszírozás kockázatát nem 
kezelik megfelelően. A Számvevőszék 
itt több kettős finanszírozási esetet is 
feltárt (lásd: 4. háttérmagyarázat ).
Példa uniós és tagállami támogatásokból nyújtott kettős finanszírozásra 
Franciaországban
Egy kedvezményezett ugyanazon promóciós tevékenység tekintetében 2000 eurót kapott az uniós borpiaci 
KPSZ keretében, valamint 4250 eurót egy nemzeti támogatási programból. A kis összeg ellenére ez az eset 
jól szemlélteti, hogy a francia hatóságok nem ellenőrzik megfelelően a szabálytalan kettős finanszírozás 
kockázatát.4. háttérmagyarázat
27 Észrevételek
A felkeresett tagállamokban 
az ellenőrzési nyomvonal 
hiányosságai csökkentik 
a promóciós tevékenységek 
meglétének és támogatható -
ságának biztosítására szol -
gáló tagállami ellenőrzések 
eredményességét
55 
Az ellenőrzéseknek „hatékonynak, 
arányosnak és visszatartó erejűnek kell 
lenniük, hogy biztosíthassák a Közös -
ségek pénzügyi érdekeinek megfelelő 
védelmét”. A beruházási intézkedés -
től eltérően a promóciós műveletek 
esetében az uniós jogi keret nem írja 
elő kifejezetten helyszíni ellenőrzések 
végzését, csupán hangsúlyozza, hogy 
az ellenőrzéseknek hatékonynak és 
visszatartó erejűnek kell lenniük44.
56 
Az öt felkeresett tagállam közül csak 
Olaszország végez helyszíni ellenőrzé -
seket harmadik országokban a pro -
móciós tevékenységek végrehajtása 
során. A többi tagállam nem ellenőrzi 
a harmadik országokban végzett pro -
móciós tevékenységeket. Spanyolor -
szág csak saját területén végez helyszí -
ni ellenőrzéseket a „Tájékozódó utazás 
a bortermelés helyszínére (újságírók, 
importőrök, piaci koordinátorok 
stb.)” című promóciós tevékenysége 
tekintetében.57 
Számos promóciós tevékenység – pél -
dául a borkóstolók – sajátos jellemzője 
azok ideiglenes és megfoghatatlan 
jellege, amennyiben nincs később 
ellenőrizhető fizikai eredményük. Hely -
színi ellenőrzések hiányában elenged -
hetetlen az adott promóciós tevékeny -
ség és a megfelelő számlák teljes körű 
egyeztetését lehetővé tevő részletes 
ellenőrzési nyomvonal.
58 
Spanyolországban, Franciaországban, 
Olaszországban és Ausztriában a szám -
vevőszéki ellenőrzés során megálla -
pítást nyert, hogy a vizsgált számlák 
gyakran nem adnak kellően részletes 
tájékoztatást az elvégzett promóciós 
tevékenységek jellegéről. Az ilyen 
számlák többnyire általános promó -
ciós szerződésre vagy egy elvégzett 
tevékenységre hivatkoznak anélkül, 
hogy tételesen felsorolnák a promó -
ciós tevékenységekhez kapcsolódó 
kiadásokat.
59 
Olaszországban egyes promóciós 
tevékenységeket bonyolító szolgálta -
tók rendszeresen nyújtottak be ilyen 
általános számlákat olyan bizonylatok 
nélkül, amelyek alapján az elszámolt 
kiadások összekapcsolhatók lennének 
a konkrét promóciós tevékenységekkel 
(lásd: 5. háttérmagyarázat ).44 Az 555/2008/
EK rendelet 76. cikke: 
„…a tagállamok bevezetik 
a 479/2008/EK rendelet 
és e rendelet megfelelő 
alkalmazásához szükséges 
ellenőrzéseket és 
intézkedéseket. Ezeknek 
hatékonynak, arányosnak 
és visszatartó erejűnek kell 
lenniük, hogy biztosíthassák 
a Közösségek pénzügyi 
érdekeinek megfelelő 
védelmét.”
Más dokumentumokkal nem alátámasztott, uniós forrásokból megtérített általá -
nos számla
Olaszországban olyan számla kifizetését kérelmezték, amelyen a következő információ szerepelt: „Olasz 
borokat népszerűsítő program: 2011. február–április – 482 743,47 USD”, és az összeg 50%-át uniós forrásból 
megtérítették. A számlán feltüntetett összegről más adatokat nem közöltek, és azt nem igazolták további bi -
zonylatokkal – például a promóciós tevékenységek végrehajtása során felmerült tételes költségeket ismertető 
számlákkal.5. háttérmagyarázat
28 Észrevételek
60 
Franciaországban a 2009–2013-as prog -
ramozási időszakra vonatkozóan a pro -
móciós intézkedés kedvezményezettjei 
mindössze a számlák egy könyvvizsgáló 
cég által hitelesített összefoglaló táblá -
zata alapján is benyújthattak kifizetési 
kérelmet (a kérelem alapjául szolgáló 
számlákat nem kellett benyújtaniuk). 
A számlák összefoglaló táblázata nem 
tanúsítja a kiadások elszámolhatósá -
gát, és az abban szereplő információk 
nem elég részletesek ahhoz, hogy 
azok alapján megfelelően ellenőrizni 
lehessen a kérelem jogosságát. Emiatt 
az összefoglaló táblázatokon alapu -
ló adminisztratív ellenőrzések nem 
lehetnek eredményesek. Ennek nyomán 
jelentősen megnő annak a kockázata, 
hogy a borpiaci KPSZ keretében nem 
elszámolható kiadást finanszíroznak.61 
A franciaországi ellenőrzés során 
a Számvevőszék megállapította, 
hogy ezek a táblázatok több olyan, 
támogatásra nem jogosult számlát 
is tartalmaztak, amelyeket a KPSZ 
keretében finanszíroztak (lásd: 
6. háttérmagyarázat ).
Borpromóciós tevékenységek – VIP belépőjegyek a Roland Garrosra – 50%-os 
uniós finanszírozás
Egy kedvezményezett által benyújtott, 3405  euró összegű számláról szóló összefoglaló táblázatot „tájéko -
zódó utazás a bortermelés helyszínére (újságírók, importőrök, piaci koordinátorok stb.)” címen számoltak el. 
A számlák összefoglaló táblázata alapján a francia hatóságok támogatásra jogosultnak minősítették az össze -
get. Ennek 50%-át, azaz 1703 eurót uniós forrásokból finanszíroztak.
Az elszámolt összeg a valóságban a Roland Garros francia nyílt teniszbajnokságra szóló három VIP belépő -
jegyről szóló számlának felelt meg, amely nem tekinthető bort népszerűsítő tevékenységnek.6. háttérmagyarázat
62 
Figyelemre méltó példa a kedvezmé -
nyezettek költségeinek nem megfelelő 
igazolására az úgynevezett „végrehaj -
tó szervek” esete. A kedvezményezet -
tek végrehajtó szerveket jelölhetnek ki 
a promóciós műveletek szervezésére 
és koordinálására. A kedvezménye -
zettet az intézkedés végrehajtásában segítő végrehajtó szervek kiadásai 
Olaszországban, Portugáliában és 
Romániában elszámolhatók. Ezekben 
a tagállamokban a végrehajtó szer -
veknek gyakran átalánydíjat (a promó -
ciós tevékenységek összköltségének 
bizonyos százaléka) fizetnek a nyúj -
tott szolgáltatás megfelelő igazolása 
nélkül.
29 Észrevételek
A végrehajtó szervek díjainak és állandó költségeinek éves összege 268 110 euró
Olaszországban egy promóciós projekt esetében a kedvezményezett végrehajtó szerve részére 208 530 euró 
összegű díjat, azaz a promóciós tevékenységek 3 millió eurós költségének 7%-át fizették ki – a nyújtott szol -
gáltatás részletes ismertetése nélkül (2009/2010-es borászati év). Ebben a konkrét esetben a promóciós tevé -
kenységeket a kedvezményezett hajtotta végre. Ezenfelül a kedvezményezett állandó költségekre 59 580 eurót 
(a promóciós tevékenység 2%-ának megfelelő összeget) kapott. A Számvevőszék úgy véli, hogy amennyiben 
a promóciós műveleteket kizárólag a kedvezményezett végzi, a végrehajtó szervek díjazása indokolatlan és 
túlzó kifizetés.63 
Romániában kötelező az ilyen végre -
hajtó szervek alkalmazása. E szervek 
díjai a teljes projektköltség 13%-ának 
megfelelő átalányösszeg erejéig 
elszámolhatók anélkül, hogy a nyúj -
tott szolgáltatást igazolni kellene. 
2009 és 2012 között Románia 1,5 mil -
lió euró összegű uniós támogatást 
fordított promóciós tevékenységekre, 
ezenbelül hozzávetőleg 200 000 eurót 
a végrehajtó szervekre. Portugáliá -
ban és Olaszországban a végrehajtó 
szervek szintén a promóciós tevékeny -
ségek költségeinek legfeljebb 13%-ára 
jogosultak.64 
A többek között „koordinációs, admi -
nisztratív és irányítási költségként” 
meghatározott állandó költségek 
Ausztria kivételével valamennyi 
felkeresett országban elszámolhatók. 
2013-ban a Bizottság a projekt tény -
leges végrehajtási költségei 4%-ának 
erejéig engedélyezte45 az állandó 
költségek elszámolását. Egyes állandó 
költségek jellege (pl. koordinációs, 
irányítási stb.) – legalább részben – 
megegyezik a végrehajtó szervek által 
a promóciós tevékenységek előké -
szítése és végrehajtása során végzett 
tevékenységekkel.45 Az 555/2008/EK 
rendeletbe az 5a. cikk 
(2) bekezdését bevezető 
752/2013/EU rendelet.7. háttérmagyarázat
30 Észrevételek
III. rész. Megfelelően 
igazolták -e az intézkedé -
sek hatását?
Az intézkedések 
monitoringjának és értéke -
lésének középpontjában az 
outputok és a pénzügyi vég -
rehajtás áll, az elért eredmé -
nyekről azonban nincs még 
elegendő információ
65 
A köztámogatási intézkedések meg -
felelő irányításához elsősorban arra 
van szükség, hogy az intézkedéshez 
rendelt célok pontosak és számsze -
rűsítettek legyenek46. A kapcsolódó 
inputok, outputok és eredmények 
rendszeres vizsgálata elengedhetet -
len az azzal kapcsolatos naprakész 
információk megszerzéséhez, hogy 
az intézkedés megvalósítása a terve -
zett módon halad -e. A támogatásról 
továbbá rendszeresen értékelést kell 
készíteni, és annak többek között 
a monitoringtevékenységből származó 
információkon kell alapulnia. A Bizott -
ság és a tagállamok csak releváns és 
megbízható monitoring- és értékelési 
információkkal tudják igazolni, hogy 
mire használták fel a közpénzeket.
66 
A Számvevőszék megvizsgálta, hogy 
az öt felkeresett tagállam nemzeti 
támogatási programja megfelelő 
célkitűzéseket fogalmaz -e meg, és 
tartalmazza -e a program eredmé -
nyeinek monitoringját és értékelését 
lehetővé tevő főbb input-, output- és 
eredménymutatókat.67 
A 2009–2013-as programozási időszakra 
vonatkozóan a felkeresett tagállamok 
egyike sem határozott meg a beruhá -
zási intézkedéssel kapcsolatos szám -
szerűsített célokat nemzeti támogatási 
programjában. A promóciós intézkedés 
tekintetében a felkeresett tagállamok 
közül csak Ausztria, Spanyolország 
és Portugália határozott meg néhány 
számszerűsített célt a harmadik orszá -
gokba irányuló borkivitel növekedését 
illetően47. Az ilyen előre meghatározott 
közös, számszerűsített célok hiánya 
megnehezíti a tagállami hatóságok 
számára a promóciós és beruházási 
intézkedések hatásainak mérésére 
szolgáló megfelelő eszközök kidolgo -
zását. Ezenfelül megakadályozza az 
intézkedések együttes hatásainak uniós 
szinten történő összesítését.
68 
A beruházási és promóciós intézke -
désekre vonatkozó mutatókat illető -
en a tagállamok által a Bizottságnak 
benyújtott éves jelentések48 csak az in -
puttal és outputtal kapcsolatos, illetve 
a költségvetés -végrehajtási szempon -
tokat ismertetik részletesen. Ezekből 
a jelentésekből kiderül, hogy a moni -
toring az említett szempontok (a tá -
mogatott kedvezményezettek száma, 
az odaítélt támogatások összege, az 
elvégzett beruházások vagy promóciók 
típusa) tekintetében általában teljes 
körű, az elért eredményekről azonban 
nem nyújtanak megfelelő tájékoztatást. 
Hasonlóképpen, a Bizottság által közzé -
tett uniós szintű tájékoztatás49 sem vesz 
alapul semmilyen eredménymutatót 
a borpiac közös szervezésével kapcso -
latos intézkedések hatásainak értékelé -
séhez. Ráadásul a promóció esetében 
a Bizottság gazdálkodási tervében 
szereplő mutatók vagy input-, vagy out -
putmutatókhoz kapcsolódnak, úgymint 
„a borágazati promóció részaránya 
a nemzeti támogatási programokban”, 
illetve „a nemzeti támogatási progra -
mok végrehajtásának mértéke és haté -
kony alkalmazása a borágazatban”50.46 Az 1234/2007/EK rendelet 
103l. cikke: „A támogatási 
program a következő 
elemekből áll: a) a javasolt 
intézkedések részletes 
bemutatása és számszerűsített 
célkitűzéseik […] f) a nyomon 
követés [...] során használt 
kritériumok és számszerűsített 
mutatók.”
47 A programozási időszak 
végére Ausztriában 
25%-os növekedést, 
Spanyolországban 
767 000 hl mennyiségű és 
537,7  millió  euró összegű 
növekedést, 2012-re 
vonatkozóan Portugáliában 
pedig 1 millió hl mennyiségű 
és 250 millió euró összegű, 
harmadik országokba 
továbbított export 
végrehajtását irányozták elő.
48 Az 1234/2007/EK rendelet 
188a. cikkének (5) bekezdése: 
„A tagállamoknak minden 
évben március 1-jéig – 
az első alkalommal 
2010. március 1-jéig – be kell 
nyújtaniuk a Bizottságnak 
a támogatási programjukban 
szereplő intézkedéseknek 
az előző pénzügyi évi 
végrehajtásáról szóló 
jelentést”.
49 COM(2012) 737 final és 
COM(2011) 774 végleges.
50 A Mezőgazdasági és 
Vidékfejlesztési Főigazgatóság 
2013. évi gazdálkodási terve.
31 Észrevételek
69 
A felkeresett tagállamok előírásai sze -
rint a kedvezményezetteknek a támo -
gatott promóciós tevékenységek vég -
rehajtását követően kedvezményezetti 
szintű tevékenységi jelentést kell 
készíteniük. Noha e jelentések igen -
csak eltérő színvonalúak, azokat 
a promóciós projektek hatásainak 
értékelése során valójában nem hasz -
nálják fel (pl. az adatok elemzése és 
összesítése céljából). Összefoglalva, az 
intézkedés eredményeire és hatására 
vonatkozó átfogó tájékoztatás hiány -
zik. A számvevőszéki ellenőrzés során 
megállapítást nyert, hogy a tagállamok 
csak néhány országszintű értékelő 
jelentésben51 vagy tanulmányban 
adtak bizonyos jelzéseket a beruházási 
és promóciós támogatás révén elért 
eredményekre vonatkozóan.
70 
Konkrétabban, Franciaország és 
Ausztria „a boreladások mennyiségét 
és értékét jellemző tendencia” alap -
ján méri a beruházások eredményeit. 
Olaszország „az új gyártási eljáráso -
kat, illetve technológiákat bevezető 
vállalkozások számát” alkalmazta. Az 
említett eredménymutatók relevanci -
ájától és megbízhatóságától függet -
lenül a Számvevőszék megállapította, 
hogy a beruházási támogatás borpiaci 
KPSZ és vidékfejlesztés keretében 
történő megkettőzése (lásd: 18. be -
kezdés és 1. háttérmagyarázat ) miatt 
az eredmények nem tulajdoníthatók 
egyértelműen a borpiac közös szer -
vezéséhez kapcsolódó támogatásnak 
(lásd: a következő rész). A promóciós 
támogatás eredményeit „a megcélzott 
harmadik országokba irányuló borki -
vitel” alapján mérik. A Számvevőszék 
véleménye szerint ez a mutató túlsá -
gosan általános, és nem korlátozódik 
az intézkedés kedvezményezettjeire, 
hanem a borágazat egészét érintő szá -
mos olyan változót is magában foglal, 
amelyekre a promóciós tevékenységek 
többnyire nincsenek hatással (lásd: 
74–80. bekezdés).A közös piacszervezési beru -
házások és a vidékfejlesztési 
beruházások hatásait nem 
lehet könnyen szétválasztani 
egymástól
71 
Amint azt az 1. háttérmagyarázatban  
már említettük, a borpiac közös szer -
vezéséhez kapcsolódó beruházási in -
tézkedés megegyezik a vidékfejlesztés 
keretében biztosított két beruházási 
intézkedéssel. Ezenfelül a borágazatot 
érintő két vidékfejlesztési intézke -
désre elkülönített teljes támogatási 
összeg egyes tagállamokban közel 
azonos a borpiac közös szervezéséhez 
kapcsolódó beruházási intézkedés 
keretösszegével52.
72 
A két különböző program keretében 
támogatható beruházási intézkedések 
párhuzamossága rendkívül megnehe -
zíti a borpiaci KPSZ keretében végzett 
beruházásból származó eredmények 
értékelését. Az ellenőrzésbe bevont 
kedvezményezettek 55%-a a borpiaci 
KPSZ és a vidékfejlesztési program 
alapján egyaránt részesült beruházási 
támogatásban. Még ha feltételezzük 
is, hogy mindkét beruházás az össz -
teljesítmény növelését eredményezte, 
lehetetlen megállapítani, hogy ez 
a teljesítménynövekedés hogyan oszlik 
meg a két beruházási intézkedés kö -
zött (lásd: 8. háttérmagyarázat ).
73 
Mindezek miatt nehéz a borpiac közös 
szervezéséhez kapcsolódó intézke -
dés hatásait önállóan értékelni, és 
ennek alapján felmérni az intézkedés 
eredményességét.51 Az 555/2008/EK rendelet 
V. melléklete.
52 Ausztriában például 
2009 és 2012 között 
a vidékfejlesztés keretében 
20,6 millió eurót, a borpiac 
közös szervezésének 
keretében pedig 
21 millió eurót fordítottak 
borágazati beruházásra.
32 Észrevételek
Egy francia kedvezményezett a 2009/2010-es és a 2010/2011-es borászati évben 
egyaránt részesült a vidékfejlesztés és a borpiaci KPSZ keretében nyújtott beruhá -
zási támogatásból
A támogatás típusa BeruházásElszámolható költségek 
(euró)Elszámolható költségek 
(euró)
Borpiaci KPSZBorfeldolgozó berendezések 
(tartályok)694 279 277 711
123. sz. vidékfejlesztési 
intézkedésPalackozó gyártósor és 
tárolóberendezések1 863 483 372 69753 
53 Emellett a regionális támogatás összege is 372 697 euró volt.
Ezek a beruházások kölcsönösen kiegészítik egymást.
2008 és 2011 között nőtt a vállalkozás összteljesítménye – azaz forgalma és nettó bevétele nagyobb lett. E nö -
vekedésnek az egyes beruházásokhoz kapcsolódó hányadát ugyanakkor nem lehet meghatározni.8. háttérmagyarázat
Nőtt a harmadik orszá -
gokba irányuló tagállami 
borkivitel…
74 
2009 óta az Unióból harmadik orszá -
gokba irányuló borkivitel jelentősen 
megnőtt, és 2012-ben 23 millió hl 
mennyiségű és 8,9 milliárd euró ér -
tékű rekordszintet ért el (lásd: 2a. és 
2b. ábra ).75 
A 2a. ábra  alapján a 27 tagú Unió bor -
kivitele 2005 és 2008 között 28%-kal, 
2009 és 2012 között – azaz a promóciós 
intézkedés végrehajtása során – pedig 
további 64%-kal nőtt. Ez a növekedés 
egybeesett a promóciós intézkedések 
bevezetésével. A  2b. ábrából  az is 
kiderül, hogy a harmadik országokba 
irányuló borkivitelben megfigyelhető 
tendencia bővülő felvevőpiacot jelent -
het az uniós borok számára. Az Unión 
belül nem várható a boreladások ilyen 
mértékű növekedése, mivel a belső 
piac már jelenleg is telített (a borim -
portőr országokon belül lehetnek még 
minimális lehetőségek).
33 Észrevételek
…ugyanakkor nehéz megál -
lapítani, hogy ez mennyiben 
a promóciós intézkedés köz -
vetlen eredménye
76 
A megfigyelt növekedés ugyanakkor 
nem tulajdonítható egyértelműen 
a promóciós intézkedésnek. Számos 
külső tényező, például a harmadik 
országbeli fogyasztók vásárlóerejének 
növekedése, a nemzetközi kereskede -
lem feltételeinek változásai és a har -
madik országbeli bortermelés szintén 
közvetlenül befolyásolta az 27 tagú 
Európai Unió borkivitelét. Emiatt – 
amint azt a Bizottság már több jelenté -
sében is megfogalmazta54 –, nem lehet 
megállapítani, hogy az intézkedés és 
a tagállami, illetve uniós szintű export -
teljesítmény között milyen mértékű 
ok-okozati összefüggés van.77 
A borkivitel jelenlegi növekedése 
elsősorban néhány ország – például 
Kína55 – húzóhatásának köszönhető, 
amelyek borfogyasztása a közelmúlt -
ban számottevően megnőtt. Az alábbi 
3a. és 3b. ábra  azt szemlélteti, hogy 
2007 és 2012 között a kínai borfogyasz -
tás 3,9 millió hl -rel, a 27 tagú Európai 
Unió Kínába irányuló borkivitele pedig 
2,2 millió hl -rel nőtt. Ez arra enged 
következtetni, hogy a Kínába irányuló 
uniós export változását erőteljesen 
befolyásolták a külső hatások, példá -
ul a kínai gazdasági növekedés és az 
országban mért vásárlóerő javulása. 
A borfogyasztás még a promóciós 
intézkedés hiányában is növekedett 
volna.2a. ábra és 2b. ábraA 27 tagú Európai Unió borkivitele 
harmadik országokbaA 27 tagú Európai Unió borkivitele a főbb 
harmadik országokba (millió euró) és az 
Egyesült Államokba (milliárd euró)
0246810
2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012Milliárd euró  
Harmadik országok 
Egyesült Államok02004006008001 000
2007 2008 2009 2010 2011 2012Millió euró
Svájc 
Kanada
JapánOroszország
Kína
Forrás:  Eurostat, COMEXT -adatbázis, az adatok lekérdezésének dátuma: 2013. július 26.
54 SEC(2011) 1371 végleges.  
Végleges jelentés: „Évaluation 
des mesures appliquées 
au secteur vinicole dans 
le cadre de la Politique 
Agricole Commune” 
(A közös agrárpolitika 
keretében a borágazatban 
végrehajtott intézkedések 
értékelése), 2012. október 
(http://ec.europa.eu/
agriculture ).
55 A 27 tagú Unióból Kínába 
irányuló export értéke 
2009 és 2012 között 280%-kal 
emelkedett.
34 Észrevételek
78 
Továbbá, annak ellenére, hogy abszo -
lút értékben nőtt a kivitel, az uniós 
exportborok a promóciós tevékeny -
ségek által megcélzott főbb harma -
dik országokban veszítettek piaci részesedésükből (lásd: 4. ábra ). A 27 
tagú Európai Unió borai csak Svájc -
ban és Japánban szereztek nagyobb 
részesedést az importborok piacán. 
A piacvesztés jelenségét a Bizottság -
nak elemeznie kell.3a. ábra és 3b. ábra 4. ábraKínai borfogyasztás
A 27 tagú Európai Unió részesedése (%) a főbb kereskedelmi partnerek behozatalán 
belül1 Előrejelzés.
Forrás:  Borfogyasztás: Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet (OIV): Statisztikai jelentés a világ szőlő- és bortermeléséről. A 27 tagú Európai 
Unió borkivitele: Eurostat, COMEXT-adatbázis, lekérdezés dátuma: 2013. szeptember 17.
Forrás:  ENSZ, COMTRADEadatbázis, az adatok lekérdezésének dátuma: 2013. szeptember 20.A 27 tagú Európai Unió borkivitele Kínába
13 00014 00015 00016 00017 00018 000
2007 2008 2009 2010 2011 20121ezer/uni00A0hl 
020406080100
USA Kína Japán Mexikó Kanada Oroszország Svájc
2007 2012050010001500200025003000
2007 2008 2009 2010 2011 2012ezer hl 
35 Észrevételek
79 
Az 1234/2007/EK rendelet 103p. cikké -
nek (2) bekezdése szerint nem minden -
fajta bor támogatható az intézkedés 
keretében. A szőlőfajta jelzése nélküli 
asztali borok például nem jogosultak 
támogatásra (lásd: 35. bekezdés). Ha 
a promóciós intézkedés eredményes, 
a 27 tagú Európai Unióból harmadik 
országokba exportált támogatható 
boroknak más boroknál jobban kell 
teljesíteniük.80 
Értéküket vizsgálva azonban egyér -
telmű, hogy a támogatható borok 
nem teljesítenek jobban más bo -
roknál. A támogatható borok éves 
növekedésének mértéke 14,8%, így 
az exportérték 2012-re 8059 millió eu -
rót ért el (ez 15,4 millió hl -nek felel 
meg), míg a nem támogatható borok 
(egyéb borok) 14,5%-os növekedést 
mutatnak56,amelynek alapján export -
értékük 2012-ben 806 millió euró volt 
(ez 7,1 millió hl -nek felel meg) (lásd: 
5. ábra ). Ez a promóciós intézkedésből 
támogatható és nem támogatható 
borok exportjának rendkívül hasonló 
alakulását jelző összehasonlítás a ki -
viteli tendenciákat befolyásoló egyéb 
tényezők erőteljes hatására utal.5. ábraA harmadik országokba exportált uniós 
borok értékének alakulása (2010 = 100)
Forrás:  Eurostat, COMEXT -adatbázis, lekérdezés dátuma: 2013. július 25.100105110115120125130135
2010 2011 2012
Támogatható borok (OEM, OFJ, fajtaborok)
 Egyéb borok56 A 27 tagú Európai Unió 
harmadik országokba 
irányuló exportja értékének 
átlagos éves növekedési 
aránya 2010 és 2012 között, 
COMEXT-adatbázis.
36
 Következtetések  
és ajánlások
81 
A borpiac közös szervezése reformjá -
nak keretében a tagállamok az uniós 
költségvetés támogatásával finan -
szírozhatják az uniós bortermelők 
versenyképességét növelni hivatott 
beruházási és promóciós projekteket.
82 
Ez a számvevőszéki ellenőrzés a követ -
kező kérdést vizsgálta: „Megfelelő -e 
a borágazatot célzó uniós beruházási 
és promóciós támogatás irányítása, és 
igazolták -e annak az uniós borok ver -
senyképességére gyakorolt hatását?” 
A Számvevőszék megállapítja, hogy 
a borágazatot célzó uniós beruházási 
és promóciós támogatás irányítását 
a számvevőszéki ellenőrzés tárgyát 
képező kezdeti években hátrányosan 
érintették az e jelentésben leírt kiala -
kítási és végrehajtási hiányosságok, 
az uniós borok versenyképességére 
gyakorolt hatás pedig nem mindig 
igazolható.
83 
Ellenőrzése során a Számvevőszék 
megállapította, hogy a beruházási 
intézkedés kialakítása nem megfele -
lő, elsősorban mivel egy kifejezetten 
a borágazatot célzó kiegészítő beru -
házási intézkedés szükségessége nincs 
igazolva, hiszen az már a vidékfej -
lesztési politika keretében is létezett. 
A borágazat feltételezett további 
szükségleteit nem támasztották alá 
tanulmányokkal vagy elemzéssel.84 
A kiegészítő jellegű beruházási intéz -
kedésből bonyodalmak adódhatnak, és 
ez adminisztratív akadályokat hozott 
létre, mivel a beruházási támogatás két 
típusa között mesterséges választóvo -
nalat kellett húzni. Egyes tagállamok -
ban ez végrehajtási késedelmekhez 
vezetett, vagy a támogatható beru -
házások körének súlyos korlátozását 
eredményezte (18–25. bekezdés).
1. ajánlás
A támogatási rendszer ésszerűsítése 
érdekében a Bizottság kövesse figye -
lemmel a támogatások felhaszná -
lási arányát, elemezze a beruházási 
intézkedés iránti igényt, valamint azt, 
hogy más mezőgazdasági ágazatok -
kal összehasonlítva a borágazatnak 
szüksége van -e további beruházási 
támogatásra.
85 
A borpiac közös szervezéséhez kap -
csolódó beruházási intézkedés vég -
rehajtása során nem vették kellően 
figyelembe a gazdaságosság elvét. 
A legtöbb ellenőrzött tagállam nem 
gondoskodott arról, hogy csak élet -
képes projektek kapjanak támogatást 
(26–29. bekezdés). Fennáll a túlkölte -
kezés kockázata, mivel a projektköltsé -
gek ésszerűségét nem értékelték szisz -
tematikusan a támogatások odaítélése 
előtt (30–34. bekezdés).
37 Következtetések és ajánlások 
2. ajánlás
A tagállamok a projektköltségek éssze -
rűségének szisztematikus felmérésével 
csökkentsék a gazdaságossági kocká -
zatot. Ezen felmérések eredményét 
dokumentálják megfelelően. Amen y-
nyiben megvalósítható, dolgozzanak ki 
a gyakori költségtételekre vonatkozó 
referenciaértékeket, hogy megkönnyít -
sék a pályázatokban szereplő költsé -
gek értékelését.
A tagállamok életképességi vizsgálatok 
révén mérjék fel a kérelmező pénzügyi 
helyzetének megbízhatóságát, és ezt 
az értékelést dokumentálják.
A Bizottság gondoskodjon arról, 
hogy a tagállamoknak eredményes 
rendszerek álljanak a rendelkezésére 
a költségek ésszerűségének és a pro -
jektek pénzügyi életképességének 
ellenőrzéséhez.
86 
Ellenőrzése során a Számvevőszék 
megállapította, hogy a promóciós 
intézkedés kialakítása nem megfe -
lelő, és azt nem hatékonyan hajtják 
végre. A promóciós tevékenységeket 
új piacok meghódítása vagy régi 
piacok visszaszerzése helyett gyakran 
a piac konszolidációjára használják 
fel. A piaci részesedését fenntartani 
kívánó bortermelő számára folyamatos 
szükséglet a piac konszolidációja. Ezért 
felmerül a kérdés, hogy az ilyen pro -
móciós tevékenységek a folyamatos 
uniós támogatások indokolatlan igény -
bevétele nélkül fenntartható hatással 
bírhatnak -e. Ezenfelül a jól ismert 
kereskedelmi márka reklámozásához 
nyújtott támogatás nem felel meg az 
intézkedés eredeti céljának, amely cél 
a borpiac, nem pedig ismert márkák 
támogatását jelenti (37–42. bekezdés).3. ajánlás
a) a vonatkozó rendeletnek korlá -
toznia kell azt, hogy egy adott 
kedvezményezett minden prog -
ramozási időszakban ugyanazon 
célországokra vonatkozó promóci -
ós programot nyújt be.
b) A Bizottság továbbá a márkareklá -
mozás támogathatósága tekinteté -
ben – elkerülendő, hogy az uniós 
finanszírozás a kedvezményezett 
operatív kiadásainak helyébe 
lépjen  – korlátozza az intézkedés 
hatókörét, és helyezzen nagyobb 
hangsúlyt a kkv -k promóciós 
intézkedéshez való hozzáférésének 
megkönnyítésére.
87 
A promóciós tevékenységekre rendel -
kezésre álló költségvetés meghaladta 
az igényeket, ezért a tagállamok nem 
elég szelektíven jártak el az intézkedés 
végrehajtása során. A fő probléma 
abban állt, hogy nem ellenőrizték 
szisztematikusan, hogy a kérelmezők -
nek bizonyíthatóan szükségük volt -e 
a közpénzből nyújtott támogatásra. 
Továbbá, az elsősorban kkv- k támo -
gatására szánt összegekből nagy -
vállalatokat is finanszíroztak. Ennek 
eredményeképpen a Számvevőszék az 
ellenőrzés során a „talált pénz” hatás 
olyan egyértelmű eseteit tárta fel, 
ahol a promóciós támogatásból olyan 
rendes működési költségeket fedeztek, 
amelyeket uniós támogatás hiányában 
alapvetően a kedvezményezett viselt 
volna (43–51. bekezdés).
38 Következtetések és ajánlások 
4. ajánlás
A „talált pénz” kockázatának minimális -
ra csökkentése érdekében a Bizottság 
gondoskodjon arról, hogy a tagállamok 
kiválasztási eljárásaik során írják elő 
a kedvezményezettek számára annak 
egyértelműen igazolását, hogy szük -
ségük van az Unió támogatására, és 
a szokásos működési költségeket nem 
az uniós költségvetésből fedezik.
88 
A promóciós tevékenységek költségeit, 
az állandó költségeket és a végrehajtó 
szervek költségeit nem megfelelően, 
elégtelen vagy hiányos dokumentu -
mokkal támasztották alá. Helyszíni el -
lenőrzések hiányában a nem megfelelő 
bizonylatok miatt csökken a promóciós 
tevékenységek meglétének és támo -
gathatóságának biztosítására szolgáló 
tagállami dokumentum -ellenőrzések 
eredményessége. Mindemellett a tagál -
lamok nem csökkentették kellő mérték -
ben annak kockázatát, hogy ugyanaz 
a promóciós tevékenység szabálytalan 
kettős finanszírozásban részesülhessen 
(52–64. bekezdés).
5. ajánlás
a) A Bizottság gondoskodjon arról, 
hogy a járulékos költségeket, példá -
ul a végrehajtó szervek költségeit és 
az állandó költségeket megfelelően 
igazolják, és hogy azok legfeljebb 
az összes költség egy adott hánya -
dára korlátozódjanak.
b) A tagállamok biztosítsák, hogy min -
den egyes promóciós támogatást az 
adott  – megfelelően dokumentált  – 
tevékenységgel összekapcsoló, 
megfelelő ellenőrzési nyomvonal 
készüljön. Ezenfelül szisztematiku -
san ellenőrizzék, hogy ugyanazon 
promóciós tevékenység más uniós 
és nemzeti támogatási forrásokból 
nem részesül -e szabálytalan kettős 
finanszírozásban.89 
Az intézkedések eredményei az uniós 
borok versenyképességének növelése 
tekintetében nem bizonyítottak. Az 
inputokkal, outputokkal és az intéz -
kedések pénzügyi végrehajtásával 
kapcsolatos monitoringra és értéke -
lésre vonatkozó adatok megfelelőek. 
A Bizottság és a tagállamok azonban 
nem igazolják megfelelő mennyiségű 
releváns információval az intézke -
déseknek tulajdonítható közvetlen 
eredményeket. A beruházási intézke -
dés esetében a borpiac közös szerve -
zéséhez nyújtott támogatás és a vi -
dékfejlesztési beruházások együttes 
alkalmazása miatt nem lehet elkülö -
níteni az előbbi hatásait. A promóciós 
intézkedés esetében az alkalmazott 
eredménymutatók túlságosan sok, 
a promóciós tevékenységektől függet -
len külső változót foglalnak magukban 
(65–80. bekezdés).
6. ajánlás
A Bizottság írja elő a tagállamok 
számára, hogy szigorúbban értékeljék 
a promóciós projektek eredményeit. 
A promóciós tevékenységek eredmé -
nyeit elsősorban a kedvezményezett, 
ne pedig a teljes uniós borágazat szint -
jén vizsgálják. A tagállamok a promóci -
ós tevékenységek végén a kedvezmé -
nyezettek által készített jelentéseket 
hatékonyabban felhasználva értékel -
jék és összesítsék e tevékenységek 
eredményeit.
39 Következtetések és ajánlások 
90 
Végül, a promóciós intézkedésre a tag -
államok által elkülönített források ös z-
szege a költségvetési tervezet szerint 
a 2014–2018-as programozási időszak -
ban a korábbi programozási időszak 
kiadásaihoz képest több mint kétsze -
resükre nő57. Tekintettel arra, hogy 
a tagállamok a promóciós tevékenysé -
gek 2009 –2013-as időszakra eredetileg 
elkülönített költségvetési keretének 
felhasználása során is nehézségekbe 
ütköztek, fennáll a kockázata, hogy 
a 2014–2018-as időszak költségvetése 
túlságosan magas, ami veszélyezteti 
a gondos pénzgazdálkodás elveinek 
alkalmazását (43. és 47. bekezdés).7. ajánlás
A Bizottság megfelelő idő eltelte 
után elemezze, hogy a 2014–2018-as 
időszakra szóló nemzeti támogatási 
programokra előirányzott költségvetés 
hogyan illeszkedik az uniós borága -
zat szükségleteihez és a tagállamok 
támogatásfelhasználási képességé -
hez. Ezen elemzés alapján  – szükség 
esetén – a Bizottság igazítsa ki a költ -
ségvetést, ösztönözve ezáltal a tagál -
lamokat az intézkedések hatékonyabb 
alkalmazására.57 A 2009 –2013-as programozási 
időszakban 522  millió  eurót 
költöttek promóciós 
intézkedésekre. A 2014 –2018-
as programozási időszakra 
a tagállamok 1156 millió eurót 
különítettek el promóciós 
intézkedésekre (EU-27). Ez 
az előző időszak kiadásaihoz 
képest 121%-os növekedést 
jelent.
Ezt a jelentést Rasa BUDBERGYTĖ számvevőszéki tag elnökletével az I. kamara 
a 2014. április 9-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.
A Számvevőszék nevében
Vítor  Manuel  da SILVA  CALDEIRA
elnök

40
 Mellékletek I. mellékletA 27 tagú Európai Unió ellátási mérlegének fő tételei
1000 hl
2005/2006 2006/2007 2007/2008 2008/2009 2009/2010 2010/2011 2011/2012
Felhasználható termelés 171 015 174 483 159 416 160 154 160 208 153 121 156 845
Végleges árukészletek 173 359 167 578 168 314 170 776 167 441 162 444 159 304
Bruttó emberi fogyasztás 138 255 134 541 130 354 127 086 127 417 121 290 127 886
Összes lepárlás130 663 30 452 15 890 19 606 19 982 16 339 17 413
Harmadik országba exportált borok 15 547 19 633 17 763 15 829 18 802 21 968 23 352
Harmadik országból importált borok 13 279 13 993 13 672 13 985 15 039 14 961 14 895
1 Krízislepárlás, a szeszesital-piac ellátását szolgáló lepárlás és melléktermék -lepárlás, valamint lepárlással készített, márkanévvé vált rövid -
italok (konyak).
Forrás:  Eurostat, borpiaci ellátási mérleg, az adatok lekérdezésének dátuma: 2013. szeptember 25.
41 Mellékletek
Az 1234/2007/EK tanácsi rendelet Xb. melléklete
Xb. melléklet  
Az 1234/2007/EK rendelet 103n. cikkének  
(1) bekezdésében említett támogatási programok költségvetése
ezer euró
Költségvetési év 2009 2010 2011 2012 2013 2014-től
BG 15 608 21 234 22 022 27 077 26 742 26 762
CZ 2 979 4 076 4 217 5 217 5 151 5 155
DE 22 891 30 963 32 190 39 341 38 867 38 895
EL 14 286 19 167 19 840 24 237 23 945 23 963
ES 213 820 284 219 279 038 358 000 352 774 353 081
FR 171 909 226 814 224 055 284 299 280 311 280 545
IT1238 223 298 263 294 135 341 174 336 736 336 997
CY 2 749 3 704 3 801 4 689 4 643 4 646
LT 30 37 45 45 45 45
LU 344 467 485 595 587 588
HU 16 816 23 014 23 809 29 455 29 081 29 103
MT 232 318 329 407 401 402
AT 8 038 10 888 11 313 13 846 13 678 13 688
PT 37 802 51 627 53 457 65 989 65 160 65 208
RO 42 100 42 100 42 100 42 100 42 100 42 100
SI 3 522 3 770 3 937 5 119 5 041 5 045
SK 2 938 4 022 4 160 5 147 5 082 5 085
UK 0 61 67 124 120 120
1  Az 1782/2003/EK rendelet VIII. mellékletében Olaszországra vonatkozóan meghatározott 2008., 2009. és 2010. évi nemzeti felső összeg -
határt 20 millió euróval csökkentették, és ezeket az összegeket az e táblázatban foglaltak szerint átcsoportosították Olaszország 2009., 
2010. és 2011. évi költségvetésébe.II. melléklet
42
1. Stratégiai megfontolás: a borágazati támogatási 
programok az ágazat versenyképességének javítá -
sát célozzák, míg a vidékfejlesztési programok célja 
a vidéki területek fenntartható fejlődésének bizto -
sítása. A borágazati támogatási prioritások nem fel -
tétlenül vannak átfedésben a vidékfejlesztési poli -
tikában meghatározott prioritásokkal. A borágazati 
támogatási programnak köszönhetően az ágazat 
számára garantált a közvetlen előirányzat a Közös -
ség beruházási költségvetéséből.
2. Pénzügyi megfontolás: a borágazati támogatási 
programok keretében a tagállamok nem kötelesek 
nemzeti vagy regionális szintű pénzügyi hozzájáru -
lást biztosítani.
Általánosan elismert tény, hogy az eladások fellen -
dítésének és az új piacok feltárásának kulcsa a ter -
mékek promóciója, annak ellenére, hogy a hatását 
nehéz felbecsülni.
A Bizottság elismeri, hogy a támogatási progra -
mok végrehajtása során felmerült néhány kezdeti 
probléma, amint azt a Számvevőszék is kiemelte 
a programozás első három évét (2009–2013) fel -
ölelő ellenőrzésében. A Bizottság éppen ezért több 
helyen módosította a végrehajtási rendeletet, és 
iránymutatás -tervezetet dolgozott ki, hogy segítsen 
elmagyarázni és egyértelművé tenni a programok 
által finanszírozott intézkedések kiválasztását, támo -
gathatóságát, nyomon követését és ellenőrzését 
meghatározó eljárásokat. A Bizottság természetesen 
készen áll a szövegek bárminemű módosítására, 
amennyiben azt a visszajelzések szükségessé teszik.Összefoglalás
Közös válasz az I–VIII. bekezdésre
A Bizottság hangsúlyozza, hogy a borpiac közös 
szervezésének a Tanács által 2008-ban elfogadott 
reformja máris teljesítette egyik kulcsfontosságú 
célkitűzését, a piaci egyensúly helyreállítását. 
Ugyanakkor az is világos, hogy a borágazat ver -
senyképességének javítására vonatkozó második 
célkitűzés terén szintén számottevő előrelépés 
történt. A bor nagy tételekben történő, az európai 
költségvetésből finanszírozott lepárlásának sikerült 
a piac megzavarása nélkül véget vetni, és a harma -
dik országokba irányuló kivitel értéke és volumene 
egyaránt növekedett, ami elsősorban a reformintéz -
kedéseknek tudható be.
Ezen túlmenően a Tanács és a Parlament nemrégi -
ben megerősítette a borágazati reform hasznos -
ságát azáltal, hogy a reform alapelveit a piacok 
2014–2020 közötti időszakra vonatkozó közös 
szervezéséről szóló 1308/2013/EU rendeletben1 is 
fenntartotta. Ez kifejezi aziránti elkötelezettségü -
ket, hogy kellő időt biztosítsanak az intézkedések 
hatásainak kiteljesedéséhez, ugyanakkor kibővíti 
a támogatási programokhoz tartozó alintézkedések 
körét (új innovációs intézkedés, a hazai piacot célzó 
promóciós tevékenységek lehetősége, a szerke -
zetátalakítás növény -egészségügyi okokból való 
kiterjesztése az újratelepítésre).
A borágazati támogatási programok beruházásai 
kiegészítik a vidékfejlesztési programok keretében 
megvalósult beruházásokat. A két program egymás -
sal párhuzamos működése összhangban áll a jogal -
kotó szándékával.
1 HL L 347., 2013.12.20.A Bizottság  
válaszai
A Bizottság válaszai 43
A promóciós intézkedésekre elkülönített forrásokat 
érintő VII. bekezdés tekintetében a Bizottság nem 
ért egyet a Számvevőszékkel abban, hogy fennáll 
a veszélye, hogy a promóciós tevékenységekre túl 
magas költségvetést határoztak meg a tagállamok. 
A tanácsi rendelet pénzügyi mellékletében nem 
szerepel kifejezetten a promócióra előirányzott 
költségvetés. A tagállamok támogatási programju -
kat indikatív forrásfelosztás feltüntetésével terjesz -
tik elő, amely módosítására – a kifejezett igényektől 
függően – évente két alkalommal van lehetőség. 
Ezen a ponton érdemes felidézni a Tanács által 
2008-ban elfogadott borágazati reform célkitű -
zéseit: 1. a piaci egyensúly helyreállítása (egyszeri 
kivágás 2009–2011), valamint 2. a versenyképesség 
javítása (strukturális intézkedéseken keresztül). Az 
első szakasz megvalósult, és a kivágásnak meg -
felelő összeget átcsoportosították a támogatási 
programokhoz, hogy – a reform elképzelései 
szerint – növeljék az ilyen intézkedések számát, 
amelyek sokkal inkább strukturális jellegűek, mint 
általában a promóció és a beruházás. A tagállamok 
által elkülönített összegek növekedését tehát már 
korábban előirányozták. A mezőgazdasági piacok 
közös szervezésére vonatkozó reform 2013. decem -
beri elfogadásakor a Tanács és a Parlament nem 
kívánt változtatni a borágazati reform idején 
elfogadott megközelítésen (így a költségvetési 
előirányzatokra vonatkozó megközelítésen sem). 
Az említett két intézmény emellett megerősítette 
a promóciós intézkedéseket azáltal, hogy a belső 
piacra is kiterjesztette azokat az EU -n belüli felelős 
borfogyasztásról, illetve az OEM/OFJ rendszerről 
való tájékoztatás céljából.
Az intézkedések eredményeit érintő VIII. bekezdés 
tekintetében érdemes hozzáfűzni, hogy egy adott 
szakpolitika hatásainak a szakpolitikán kívül álló 
tényezőktől való elkülönítése mindig nehézséget 
jelent. Mindazonáltal az értékelés módszertanának 
körültekintő kidolgozása révén lehetségessé válik 
a különböző instrumentumok/intézkedések hatása -
inak felbecslése (például statisztikai adatok felhasz -
nálásával). A Bizottság a költségvetési rendelettel 
összhangban rendszeresen (hatévente) értékelése -
ket készít a szakpolitikák általános hatásáról.A két rendszer keretében megvalósuló beruházá -
sok elkülönítését érintő III. bekezdés tekintetében 
a Bizottság hangsúlyozni kívánja, hogy a határvonal 
jelenleg teljesen egyértelmű, és kiküszöböli a ket -
tős finanszírozás, valamint a túlzott adminisztratív 
teher kockázatát. A program kezdetekor az intéz -
kedések végrehajtása terén tapasztalt késedelem, 
amelyről a Számvevőszék említést tesz, egyéb 
okokkal is magyarázható, például a bankgaranciák 
megszerzésének nehézségeivel, ami a válságra 
vezethető vissza.
A beruházási intézkedésekben a gazdaságosság elvét 
érintő IV. bekezdés tekintetében a Bizottság nyoma -
tékosítja, hogy ellenőrzései során megvizsgálja, hogy 
a tagállamok készítettek -e értékelést az intézkedés 
költségeinek ésszerűségéről. Az 1290/2005/EK rende -
let rendelkezéseivel összhangban az ellenőrzések azt 
vizsgálják, hogy a tagállamok elfogadták -e az Unió 
pénzügyi érdekeinek megfelelő védelmét biztosító 
valamennyi előírt jogalkotási és adminisztratív ren -
delkezést, illetve az egyéb szükséges (adminisztratív 
és felügyeleti) intézkedéseket. Ebben az összefüggés -
ben az ellenőrzések egyúttal arra is irányulnak, hogy 
a tagállamok követték -e a hatékony és eredményes 
pénzgazdálkodás elveit, és ennek keretében például 
elvégezték -e a költségek ésszerűségére vonatkozó 
értékelést.
A piaci konszolidációt érintő V. bekezdés tekinte -
tében a Bizottság úgy véli, hogy a bor harmadik 
országokban való népszerűsítésére irányuló pro -
móciós intézkedések egyik célja a borértékesítési 
helyek számának növelése. Ez a meglévő és az új 
piacokon, valamint azokon a piacokon végrehajtott 
tevékenységeken keresztül érhető el, amelyeken az 
EU veszített korábban megszerzett pozíciójából. Ha 
sikerül új piacokra betörni, a helyzetet szükségsze -
rűen konszolidálni kell. A közösségi jog nem zárja 
ki ezt2; sőt mi több, annak ellenére, hogy a kkv -k 
élveznek elsőbbséget, a nagyvállalatok is részesül -
hetnek támogatásban, hiszen ez elsőbbség, nem 
pedig támogathatóság kérdése.
2 Az 1234/2007/EK rendelet 103p. cikkének (1) bekezdése kimondja, 
hogy a támogatás „kiterjed a közösségi borokat érintő, harmadik 
országbeli tájékoztató és promóciós intézkedésekre, ezzel javítva 
versenyképességüket az adott országokban”.
A Bizottság válaszai 44
Az 1290/2005/EK rendelet rendelkezéseivel össz -
hangban az ellenőrzések azt vizsgálják, hogy a tag -
államok elfogadták -e az Unió pénzügyi érdekeinek 
megfelelő védelmét biztosító valamennyi előírt 
jogalkotási és adminisztratív rendelkezést, illetve 
az egyéb szükséges (adminisztratív és felügye -
leti) intézkedéseket. Ebben az összefüggésben 
az ellenőrzések egyúttal arra is irányulnak, hogy 
a tagállamok követték -e a hatékony és eredmé -
nyes pénzgazdálkodás elveit, és ennek keretében 
például elvégezték -e a költségek ésszerűségére 
vonatkozó értékelést.
A beruházási projektek kiválasztásának kérdéskö -
rével  – különösen ami a költségek ésszerűségének 
és a projektek életképességének (előzetes) ellen -
őrzését illeti – a közös piacszervezéssel foglalkozó 
irányítóbizottság ülésein fognak foglalkozni.
A promóciós intézkedés esetében
a)  A Bizottság nézete szerint a kedvezményezet -
tek – a körülményektől függően – a második 
programozási időszakban is igénybe vehetik az 
intézkedést, például piaci helyzetük konszolidációja 
céljából ugyanabban a harmadik országban. Míg 
az intézkedés célja az OEM/OFJ borok és fajtaborok 
versenyképességének javítása, és ezt teljesíteni 
kell, a szabályok nem zárják ki a konkrét márkák 
megjelenítését. A kedvezményezettek számára – 
akik a projektköltségek 50%-át állják – fontos lehet, 
hogy képesek legyenek felhívni a figyelmüket saját 
márkájukra, hogy ismertséget szerezzenek neki 
a célpiacokon, és ezáltal növeljék az eladásaikat. 
Emellett az 555/2008/EK rendelet módosításai és 
az iránymutatás 2013-as elfogadása lehetővé teszi 
a kkv -k egyértelműbb előnyben részesítését.
b)  A Tanács rendelete akkor teszi lehetővé a támo -
gatás odaítélését, ha a végrehajtott intézkedések 
megfelelnek a hatályos szabályoknak. A kiválasz -
tási eljárás során – az a) pontban említett rendelet 
és az iránymutatás értelmében – többek között 
értékelést kell készíteni a keresletnövelést célzó 
intézkedések várt hatásáról.
A Bizottság tárgyalni fog a tagállamokkal az iránymu -
tatás olyan irányú módosításáról, hogy az uniós finan -
szírozásban részesülő promóciós projektek kiegészít -
sék a meglévő fellépéseket, és ennek köszönhetően 
ne merüljön fel a holtteherhatás kockázata.IX
A beruházási intézkedés esetében
a)  A Tanács és a Parlament a közelmúltban, 
2013 decemberében erősítette meg a bor -
ágazati reform hasznosságát azáltal, hogy 
a reform alapelveit a piacok 2014–2020 közötti 
időszakra vonatkozó közös szervezéséről szóló 
1308/2013/EU rendeletben is fenntartotta. Ez 
kifejezi a két intézmény aziránti elkötelezett -
ségét, hogy kellő időt biztosítson a borágazati 
reform eszközei hatásának kiteljesedéséhez, 
ugyanakkor kibővíti a támogatási programok -
hoz tartozó alintézkedések körét (új innovációs 
intézkedés, a promóciós tevékenységek hazai 
piacra való kiterjesztése, a szerkezetátalakítás 
növény -egészségügyi okokból való kiterjesztése 
az újratelepítésre).
A finanszírozás felhasználását illetően a Bizottság 
havi szinten nyomon követi a kedvezményezet -
tek számára folyósított összegeket.
Az 1306/2013/EU horizontális rendelet 110. cik -
kével összhangban a Bizottság biztosítja, hogy 
mérés és értékelés készüljön a KAP valamennyi 
eszközének összesített hatásáról a KAP közös cél -
kitűzései vonatkozásában. Ez magában foglalja 
a KAP -eszközök koherenciájára vonatkozó, 2018-
ig benyújtandó értékelést (első eredmények). 
Ebben az összefüggésben a Bizottság 2018-ban 
megvizsgálja, miként lehetne beilleszteni a bor -
ágazati közös piacszervezés és a vidékfejlesztés 
keretében külön -külön meglévő beruházási 
támogatás jelentette hozzáadott érték értéke -
lését. Meg kell jegyezni, hogy egy adott szakpo -
litika hatásáról csakis megfelelően hosszú idő 
elteltével szerezhető információ.
b)  A Bizottság nézete szerint az ajánlás ezen részé -
nek a tagállamok a címzettjei.
A közösségi jog keretet nyújt a tagállamok 
számára a projektek folytonosságának utólagos 
biztosítására (az 1234/2007/EK rendelet 103u. 
cikkének (5) bekezdése). A beruházási intézkedés 
kapcsán végzett ellenőrzései során a Bizottság 
megvizsgálja, hogy a tagállamok értékelték -e az 
intézkedés költségeinek ésszerűségét.
A Bizottság válaszai 45
A harmadik költség -haszon elemzés tagállami 
benyújtásának határideje 2017. január 1.
A Bizottság hangsúlyozni kívánja, hogy az intéz -
kedések végrehajtására vonatkozó információt 
(monitoringinformáció) meg kell különböztetni 
az intézkedések eredményeire és hatásaira 
vonatkozó információtól (értékelési információ). 
Az értékelési adatok csupán egy bizonyos idő 
elteltével fognak rendelkezésre állni.
f)  Az 1306/2013/EU horizontális rendelet 110. cik -
kével összhangban a Bizottság biztosítja, hogy 
mérés és értékelés készüljön a KAP valamennyi 
eszközének összesített hatásáról a KAP közös cél -
kitűzései vonatkozásában. Ez magában foglalja 
a KAP -eszközök hatékonyságára vonatkozó, 2018-
ig benyújtandó értékelést (első eredmények). 
Ebben az összefüggésben a Bizottság 2018-
ban megvizsgálja, miként lehetne beilleszteni 
a borágazat támogatási rendszerére elkülönített 
költségvetés felhasználásának és hatásainak 
értékelését. Meg kell jegyezni, hogy egy adott 
szakpolitika hatásáról csakis megfelelően hosszú 
idő elteltével szerezhető információ.
Bevezetés
11
A költségvetési rendelet előírja, hogy a tagállamok 
és a Bizottság teljesítsék saját ellenőrzési és számvi -
teli kötelezettségeiket, és vállalják az ebből fakadó 
meghatározott felelősséget. Különösen az olyan 
végrehajtási feladatok, mint a promóciós és beru -
házási intézkedések megvalósítása során a tagálla -
moknak minden szükséges lépést meg kell tenniük 
az Unió pénzügyi érdekeinek védelméért.c)  A Bizottság véleménye szerint ezt azt ajánlást 
figyelembe vették a 2014–2018 közötti programo -
zási időszakra vonatkozóan.
Ezzel a kérdéssel az 1308/2013/EU tanácsi rendelet 
53. cikkének b) pontja, az 555/2008/EK bizottsági 
rendeletbe az 5a. cikket beillesztő, 2013. július 31-i 
752/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet, vala -
mint az iránymutatás foglalkozik.
d) Ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei.
e)  A Bizottság véleménye szerint ezt azt ajánlást 
figyelembe vették a 2014–2018 közötti programo -
zási időszakra vonatkozóan.
Az új programozási időszak vonatkozásában 
a Bizottság az iránymutatásban olyan mutatókra 
sorolt fel példákat, amelyek használatát a tagálla -
mok – a végrehajtott fellépéstől függően – a ked -
vezményezettek figyelmébe ajánlhatják a promó -
ciós intézkedés eredményeinek értékelése céljából.
A 2014–2018 közötti programok projektjeinek 
elemzése során a Bizottság felszólította a tagál -
lamokat, hogy az egyes intézkedésekhez megfe -
lelő mutatókat rendeljenek hozzá. A támogatási 
programok jelenleg külön szakaszt tartalmaznak, 
amely egyértelműbb tájékoztatást nyújt a nyo -
mon követésre és értékelésre használt kritériu -
mokról és számszerű mutatókról. A tagállamok 
felkérést kaptak arra, hogy szemléltessék az 
egyes intézkedések keretében kitűzött célok és 
az e célok elérése terén elért eredmények méré -
sére használt mutatók közötti kapcsolatot.
A tagállamoknak 2014. március 1-jén kell bemu -
tatniuk a támogatási programokról készült máso -
dik költség -haszon elemzést3. Az elemzésnek 
a 2009–2013 közötti első programozási periódus 
programjainak elemzése szempontjából lényeges 
információt kell tartalmaznia.
3 Az első költség -haszon elemzést 2011. március 1-jén tették közzé, 
és az időpontból adódóan a programok végrehajtásának első két 
évére korlátozódott.
A Bizottság válaszai 46
19
Bizonyos összegeket valóban átcsoportosítottak 
a vidékfejlesztésre, és ezekkel borvidékekre vonat -
kozó programokat támogattak. Mindazonáltal 
a szóban forgó összegeket nem kifejezetten a bor -
ágazat számára különítették el.
20
Románia a 2014–2018-as új programozási időszaktól 
bevezette a beruházási intézkedést.
21
Az ágazat versenyképességi problémáira – ame -
lyeket az ezredforduló utáni évekre jellemző nagy 
tételekben történői lepárlás is jól példáz –, vala -
mint a piaci intézkedések fokozatos kivonására 
való tekintettel a Bizottság kedvező fejleménynek 
tartotta a beruházási támogatás lehetőségének 
biztosítását a borágazat számára.
Lásd még a 18. és a 19. bekezdésre adott választ.
22
A jelentős tagállamokban nem tapasztaltak késedel -
meket vagy korlátozásokat a végrehajtásban. A két 
támogatási rendszer közötti átfedés kockázatára 
való tekintettel a Bizottság úgy vélte, hogy a haté -
kony és eredményes költségvetési gazdálkodás biz -
tosítása, valamint a Számvevőszék által több ízben 
is megfogalmazott aggályok enyhítése érdekében 
a választóvonal meghatározása elengedhetetlen 
volt.
Az irányítóbizottság három típusú elhatárolásra 
tett javaslatot  – ezeket alkalmazták a programokra: 
1. művelet szerinti elhatárolás; ez az elhatárolás 
a gyakorlatban az 555/2008/EK rendelet 20. cikke 
(2) és (3) bekezdésének módosítása révén valósult 
meg; 2. a pénzügyi kötelezettségvállalás időpontja 
szerinti elhatárolás; valamint 3. adott program egy 
intézkedésének vagy az intézkedés bizonyos műve -
leteinek kizárása.Észrevételek
18
2013 decemberében a Tanács és a Parlament meg -
erősítette a borágazati reform hasznosságát azáltal, 
hogy a reform alapelveit a piacok új, közös szerve -
zéséről szóló, 1308/2013/EU rendeletben4 is fenntar -
totta. Ez kifejezi aziránti elkötelezettségüket, hogy 
kellő időt biztosítsanak a borágazati reformintézke -
dések hatásának kiteljesedéséhez – ez egyben a két 
támogatási rendszer keretében történő beruházá -
sok folytatását is jelentette.
A borágazati támogatási programok beruházásai 
kiegészítik a vidékfejlesztési programok kereté -
ben megvalósult beruházásokat. A két program 
egyidejű működése összhangban áll a jogalkotó 
szándékával:
1.  Stratégiai megfontolás: a borágazati támogatási 
programok az ágazat versenyképességének javí -
tását célozzák, míg a vidékfejlesztési programok 
célja a vidéki területek fenntartható fejlődésének 
biztosítása. A borágazati támogatási prioritások 
nem feltétlenül mutatnak átfedést a vidékfejlesz -
tési politikában meghatározott prioritásokkal. 
A borágazati támogatási programnak köszönhe -
tően az ágazat számára garantált a közvetlen elő -
irányzat a Közösség beruházási költségvetéséből.
2.  Pénzügyi megfontolás: a borágazati támogatási 
programok keretében a tagállamok nem köte -
lesek pénzügyi hozzájárulást biztosítani sem 
nemzeti, sem regionális szinten.
1. háttérmagyarázat
Lásd a 18. bekezdésre adott választ.
4 HL L 347., 2013.12.20.
A Bizottság válaszai 47
A Bizottság közös válasza a 26. és 
27 . bekezdésre
A Tanács és a Parlament – a Bizottsághoz hason -
lóan – a műveletek tartósságának utólagos ellen -
őrzésére vonatkozó szabályokat vezetett be. Az 
1234/2007/EK rendelet 103u. cikkének (5) bekezdése 
előírja, hogy a vidékfejlesztésről szóló 1698/2005/EK 
rendelet 72. cikke értelemszerűen alkalmazandó 
a nemzeti (borágazati) támogatási programokon 
belüli beruházási támogatásokra5. Hasonló ren -
delkezéseket tartalmaz az 1308/2013/EU rendelet 
50. cikkének (5) bekezdése, utalva az 1303/2013/EU 
rendelet 71. cikkére, amely az 1698/2005/EK rende -
let 72. cikkének helyébe lépett.
A beruházási projektek kiválasztásának kérdéskö -
rével  – különösen ami a költségek ésszerűségének 
és a projektek életképességének (előzetes) ellen -
őrzését illeti – a közös piacszervezéssel foglalkozó 
irányítóbizottság ülésein fognak foglalkozni.
28
Az „érkezési sorrend” elvének alkalmazása nem fel -
tétlenül jelenti a projektek életképességére vonat -
kozó felügyeleti ellenőrzés hiányát. Az ausztriai és 
franciaországi kiválasztási eljárások nem akadá -
lyozták meg a véglegesen jóváhagyott projektek 
ellenőrzését és életképesnek nyilvánítását.
Amennyiben az 555/2008/EK rendelet nem tartal -
maz kifejezetten erre a kérdésre vonatkozó rendel -
kezést, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás 
szabályait kell alkalmazni (vö. az 1290/2005/EK 
rendelet 9. cikke).
Lásd a 26. és a 27. bekezdésre adott választ.
5 Az 1698/2005/EK rendelet 72. cikke értelmében a támogatott 
projekteknek tartósnak kell lenniük, tehát a tagállamok 
kötelessége biztosítani, hogy a művelet az irányító hatóság 
finanszírozási határozatát követő öt éven belül ne módosuljon 
lényegesen, és ne kerüljön sor a tevékenység megszűnésére sem.A végrehajtási rendeletben eredetileg nem sze -
replő választóvonal meghatározása azt vonta maga 
után, hogy mindkét támogatási rendszer keretében 
el kellett fogadni a programokat. Az egyértelmű 
választóvonalak kijelölését követően csupán csekély 
adminisztratív többletköltség hárult a nemzeti 
közigazgatásokra.
23
A választóvonal meghatározása az erősen regionális 
jellegű tagállamokban  – így Spanyolországban és 
Olaszországban  – nehezebb feladatot jelent.
Olaszország valamennyi régiója borvidék, és a borá -
szat gazdasági, környezeti és társadalmi szempont -
ból egyaránt jelentős ágazat. Minden régiónak 
megvannak a maga jellegzetességei, és némelyik 
esetében problémát okozott a választóvonal kije -
lölése. Mára azonban valamennyi érintett régióban 
részletesen meghatározták a választóvonalat. Ezt 
az intézkedést tartják az egyik legjelentősebbnek 
a versenyképesség javítása szempontjából, különö -
sen az intervenciós intézkedések megszűnése óta. 
Az erre az intézkedésre fordított kiadások 2013-ban 
a tervek szerint 55 millió EUR -t tesznek ki (az intéz -
kedés 2013-as összköltségvetésének 17%-a).
A programozási időszak első éveiben tapasztalt 
késedelmek mögött azonban más okok is meg -
húzódhatnak: a pénzügyi válság következtében 
a bankgarancia megszerzésével kapcsolatos 
nehézségek, vagy az intézkedésre vonatkozó jogi 
keret nemzeti vagy regionális szintű késedelmes 
végrehajtása.
Lásd a 22. bekezdésre adott választ.
24
Lásd a 22. és a 23. bekezdésre adott választ.
A Bizottság válaszai 48
33
Lásd a 26. és a 32. bekezdésre adott választ.
34
Lásd a 30. és a 31. bekezdésre adott választ.
37
A Bizottság álláspontja szerint a tanácsi rendelet 
lehetővé teszi az ilyen típusú kedvezményezettek 
támogatásban részesítését, amennyiben a végre -
hajtott intézkedések megfelelnek a rendeletben 
meghatározott feltételeknek.
Szintén ki kell emelni, hogy az intézkedés nyomán 
a vállalkozások széles körének támogatása vált 
lehetővé, ami a nagyszámú szőlőtermesztőt és 
bortermelőt tömörítő ágazatközi egyesületekre és 
bortermelői szövetkezetekre is kiterjed.
Az 555/2008/EK rendelet módosításai és az iránymu -
tatás 2013-as elfogadása lehetővé teszi a költségek 
támogathatóságának, a projektkiválasztás és a vég -
rehajtás színvonalának, valamint a végrehajtott 
intézkedések nyomon követésének, felügyeletének 
és értékelésének javítását. A kiválasztási eljárás 
például előírja az intézkedések várható hatásának 
értékelését az érintett termékek iránti kereslet növe -
kedésére nézve (az 555/2008/EK rendelet 5. cikke 
(2) bekezdésének c) pontja).29
Lásd a 26. és a 28. bekezdésre adott választ.
2. háttérmagyarázat
Lásd a 26. és a 28. bekezdésre adott választ.
Közös válasz a 30. és a 31. bekezdésre
A tagállamok gyakran használnak standard árjegy -
zékeket, amelyek bizonyos műveletek (például 
építőipari munkálatok) piaci árát tüntetik fel. Mivel 
a kedvezményezett pénzügyileg hozzájárul a pro -
jekthez, neki is érdekében áll, hogy minél alacso -
nyabb árakat érjen el.
A beruházási intézkedés kapcsán végzett ellen -
őrzései során a Bizottság megvizsgálja, hogy 
a tagállamok értékelték -e az érintett költségek 
ésszerűségét. Az 1290/2005/EK rendelet rendelke -
zéseivel összhangban az ellenőrzések azt vizsgálják, 
hogy a tagállamok elfogadták -e az Unió pénzügyi 
érdekeinek hatékony védelmét biztosító valamen y-
nyi előírt jogalkotási és adminisztratív rendelkezést, 
illetve az egyéb szükséges (irányítási és ellenőr -
zési) intézkedéseket. Ebben az összefüggésben 
az ellenőrzések egyúttal arra is irányulnak, hogy 
a tagállamok követték -e a hatékony és eredményes 
pénzgazdálkodás elveit, és ennek keretében például 
elvégezték -e a szóban forgó költségek ésszerűsé -
gére vonatkozó értékelést.
32
Az iránymutatás értelmében a fahordók vásárlása 
támogatható műveletnek minősül.
A Bizottság nyomatékosítani szeretné, hogy 
a tölgyfa hordókat sok esetben több mint három 
évig, sőt olykor akár tíz évig is használják.
A hordók lecserélése nem támogatható (az 
555/2008/EK rendelet 17. cikke). Valóban fontos, 
hogy különbséget tegyünk a hordók vásárlásának 
és lecserélésének támogathatósága között. A hor -
dóvásárlás támogatható (amennyiben a hordót öt 
évnél tovább használják); a lecserélés pedig nem.
A Bizottság válaszai 49
38
A Bizottság nem osztja a Számvevőszék véleményét.
A harmadik országokban végrehajtott promóciós 
intézkedés céljai közé tartozik a bor értékesítési 
lehetőségeinek bővítése – nem csupán a konszoli -
dált piacokon, hanem az új piacokon is, vagy azokon 
a piacokon, ahol a részesedés visszaesett. Amennyi -
ben új piacokat hódítanak meg, a helyzetet kon -
szolidálni kell, részben a piaci részesedés növelésén 
keresztül. A közösségi szabályok nem zárják ki ezt 
a gyakorlatot6. Ezenfelül – bár a kkv -k előnyben 
részesülnek  – a nagyvállalatok szintén részesülhet -
nek támogatásban. A nagyvállalatok úttörő szere -
pet játszanak7 az európai borok népszerűsítésében 
a harmadik országokban, ahol a kisebb méretű 
vállalkozások számára komoly nehézségeket okoz 
a promóciós kezdeményezések indítása. Olaszor -
szágban például a nagyvállalatok által végrehajtott 
intézkedések az ideiglenes közös vállalkozásokon 
keresztül multiplikátorhatást fejtenek ki.
Az 555/2008/EK rendelet 5. cikke c) pontjának 
módosításai és az iránymutatás 2013-as elfogadása 
lehetővé teszi a projektkiválasztás színvonalának 
javítását, és különösen a kkv -k, az új kedvezménye -
zettek és az új harmadik országot célzó kedvezmé -
nyezettek egyértelműbb előnyben részesítését8.
Lásd még a 37. bekezdésre adott választ.
6 Az 1234/2007/EK rendelet 103p. cikkének (1) bekezdése 
meghatározza, hogy a támogatás kiterjed a közösségi 
borokat érintő, harmadik országbeli tájékoztató és promóciós 
intézkedésekre, ezzel javítva versenyképességüket az adott 
országokban.
7 Ami a nagyvállalatok önfinanszírozási kapacitását illeti, szem előtt 
kell tartani, hogy a promóciós tevékenység nem tekinthető egy 
körültekintően felmért igényeket kielégítő termékre irányuló, 
hagyományos beruházási tevékenységnek. Éppen ellenkezőleg: 
a promóciós kampány tovagyűrűző hatásai a beruházást 
végrehajtó vállalkozásoktól különböző vállalkozásoknak 
kedveznek (amelyek ugyanabba az osztályba tartozó, ugyanolyan 
földrajzi eredetű termékeket állítanak elő). A legnagyobb cégek 
termékpromóciót célzó pénzügyi erőfeszítései tehát az ágazat 
valamennyi szereplőjére nézve előnyösek.
8 Az iránymutatás kifejezetten javasolja az egyes kiválasztási 
kritériumokhoz pontszámokat rendelő kiválasztási 
mátrix alkalmazását a projektek vizsgálatában, valamint 
az egyes projektek érdemeinek értékelésén alapuló 
projektkiválasztást. A tagállamoknak tehát azokat a projekteket 
kell kiválasztaniuk, amelyek a legkedvezőbb ár/érték arányt 
testesítik meg, ugyanakkor előnyben kell részesíteniük 
a kkv -ket, az új kedvezményezetteket és az új piacokat célzó 
kedvezményezetteket.3. háttérmagyarázat
Lásd még a 37. bekezdésre adott választ.
Pezsgőnek („Champagne”) nyújtott 
promóciós támogatás
A Bizottság nézete szerint annak ellenére, hogy 
a pezsgő az EU -n belül és több harmadik országban 
is jó hírnévnek örvend, számos versenytársa akad, 
amelyek – bár még nem sikerült ugyanolyan stá -
tuszt kivívniuk – egyre nagyobb piaci részesedésre 
tesznek szert, különösen egyes stratégiai jelentő -
ségű piacokon. Ezenfelül a gazdasági válság hatásai 
sokszor azt eredményezhetik, hogy pezsgő helyett 
más típusú habzóborokat vagy egyéb hasonló 
termékeket fogyasztanak. Amennyiben bizonyos 
termékeket kellően jó hírükre hivatkozva ki akar -
nak zárni a támogathatóság köréből, akkor ezt a jó 
hírnevet más termékekkel összehasonlítva, objek -
tív módon kellene mérni, és az azonos osztályba 
tartozó egyéb termékek promóciójának támogatá -
sát indoklással kellene alátámasztani – ez a helyzet 
minden bizonnyal aggályokat vetne fel a tisztessé -
ges bánásmódot illetően.
Spanyolországban (Katalónia) a 2009–2011-
es időszakban jóváhagyott összes támogatás 
88%-a hat kedvezményezett között 
oszlott meg
Ez a helyzet jellemzi Katalóniát, ahol egy 8,1 mil -
lió euró összegű támogatásban részesített nagyvál -
lalat áll a figyelem központjában (Katalónia auto -
nóm tartomány számára összesen 15,2  millió  euró 
támogatást ítéltek meg). A spanyol hatóságok által 
benyújtott és a Bizottság illetékes szervezeti egysé -
gei által elemzett, az 555/2008/EK rendelet VIII. mel -
lékletében szereplő információ alapos ellenőrzése 
nyomán kiderült, hogy a szóban forgó időszak során 
Spanyolország összesen 61 millió euró támogatást 
kapott, amelyből 350 kedvezményezett része -
sült, köztük a „Consejo Regulador DOC a Rioja” és 
a „Fundación Castilla la Mancha Tierra de viñedos”, 
amelyek nagyszámú vállalkozást képviselnek.
A Bizottság válaszai 50
A rendelet második módosítását illetően a Bizott -
ságnak az a meglátása, hogy egy vállalkozás akkor 
veheti igénybe az intézkedést – különösen piaci 
konszolidáció céljából – a második programozási 
időszakban is, ha megfelel a rendeletben előírt fel -
tételeknek, elsősorban a támogatható intézkedések 
és a kiválasztás tekintetében. Mindenesetre itt egy 
új projektről, nem pedig a kezdeti projekt meg -
hosszabbításáról van szó. A projektre eseti jellegű 
kiválasztási eljárást kell alkalmazni.
Lásd még a 38. és a 43–46. bekezdésre adott 
választ.
41
Lásd a 38–40. bekezdésre adott választ.
42
Míg az intézkedés célja az OEM/OFJ borok és fajta -
borok versenyképességének javítása, és ezt teljesí -
teni kell, a szabályok nem zárják ki a konkrét márkák 
megjelenítését. A kedvezményezettek számára – 
akik a projektköltségek 50%-át állják – fontos lehet, 
hogy képesek legyenek felhívni a figyelmüket saját 
márkájukra, hogy ismertséget szerezzenek a célpia -
cokon, és ezáltal növeljék eladásaikat.
Lásd még a 37. bekezdésre adott választ.
43
Lásd a 37. bekezdésre adott választ és a 46. 
lábjegyzetet.
44
Lásd a 37. és a 43. bekezdésre adott választ.
A Bizottság tárgyalni fog a tagállamokkal az irány -
mutatás módosításáról annak biztosítása céljából, 
hogy az uniós finanszírozásban részesülő pro -
móciós projektek kiegészítsék a meglévő fellé -
péseket, és ennek köszönhetően ne merüljön fel 
a holtteherhatás kockázata.39
A tagállamok által az 555/2008/EK rendelet V. és VIII. 
mellékletének megfelelően benyújtott információk 
szerint a kedvezményezettek tevékenységei általá -
ban több mint egy piacot céloznak.
A promóciós intézkedés végrehajtásáról szóló 
bizottsági jelentés azt mutatja, hogy a támogatott 
programoknak csupán 37%-a céloz egyetlen piacot, 
míg a programok zöme által támogatott piacok 
száma kettő és hét között mozog. A tevékenységek 
erőteljes koncentrációja is megfigyelhető: a tevé -
kenységek 75%-a hét országra összpontosul (Ame -
rikai Egyesült Államok, Kína/Hong Kong, Japán, 
Mexikó, Kanada, Oroszország és Svájc).
A leggyakoribb célpiac az Egyesült Államok – a tevé -
kenységek 22%-a irányul erre a piacra.
Az Egyesült Államokban igen kiélezett a piaci ver -
seny. A vállalkozások számára éppen ezért kulcs -
fontosságú az egyesült államokbeli piaci jelenlét, 
részben az új értékesítési lehetőségek biztosítása és 
a meglévők megőrzése érdekében. A vállalkozások 
szempontjából meghatározó jelentőségű, hogy szé -
lesebb körű ismertségre tegyenek szert, és ennek 
révén a jövőben stabil kereskedelmi forgalmat 
tudjanak lebonyolítani.
Lásd még a 38. bekezdésre adott választ.
40
A támogatás legfeljebb két évvel való meghosszab -
bítására vonatkozó lehetőségről 2010-ben született 
döntés, mivel a tagállamokban és a harmadik orszá -
gokban egyaránt adminisztratív formalitásokból 
fakadó késedelmeket tapasztaltak. A hosszabbításra 
kizárólag a már végrehajtott tevékenységek értéke -
lését követően volt lehetőség.
A Bizottság válaszai 51
48
Az ilyen intézkedések további paramétereinek 
tisztázása érdekében a Bizottság 2013-ban iránymu -
tatást fogadott el, amely a programozás első évei 
alatt szerzett tapasztalatokra építve segíti a tagálla -
mokat 2014–2018-as programozásuk kialakításában 
(lásd a Számvevőszék 4. lábjegyzetét).
Lásd még a 37., a 49. és az 51. bekezdésre adott 
választ.
49
Ezzel a kérdéssel az 1308/2013/EU tanácsi rendelet 
53. cikkének b) pontja, az 555/2008/EK bizottsági 
rendeletbe az 5a. cikket beillesztő, 2013. július 31-i 
752/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet, vala -
mint az iránymutatás foglalkozik9.
E rendelkezések elfogadását megelőzően az admi -
nisztratív és személyzeti költségek támogatható -
ságára a Mezőgazdasági Főigazgatóság 2007-es 
értelmezése10 vonatkozott.
50
A személyzeti költségek és az általános kiadások 
akkor támogathatóak, ha szorosan kapcsolódnak 
a tevékenységhez; mindazonáltal keretbe kell fog -
lalni őket, ahogy ez meg is történt.
Lásd még a 49. bekezdésre adott választ.
9 Az 1308/2013/EU rendelet 53. cikkének b) pontja megteremti 
a jogalapot arra, hogy a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi 
aktusokat fogadjon el a támogatási programokban esetlegesen 
szereplő adminisztratív és személyzeti költségekre vonatkozó 
szabályok meghatározása céljából. Az 555/2008/EK rendelet 
5a. cikke meghatározza a paramétereit a személyzeti költségeknek 
és az általános kiadásoknak, amelyeknek szorosan kapcsolódniuk 
kell az érintett tevékenység előkészítéséhez, végrehajtásához 
vagy nyomon követéséhez. A 2013-ban elfogadott iránymutatás 
pontosabban meghatározza a szóban forgó kiadásokat.
10 A 2007. március 1-jei Adonis 005778 számú dokumentum; ez 
rámutatott, hogy az 1290/2005/EK rendelet 13. cikkének általános 
célja megakadályozni, hogy az EMGA -t személyzeti költségek 
és adminisztratív kiadások terheljék a KAP végrehajtása során; 
ugyanakkor arra is rámutatott, hogy az említett cikknek nem 
célja megakadályozni, hogy az EMGA támogassa a konkrét 
szolgáltatások nyújtásából fakadó személyzeti költségeket. 
A Bizottság véleménye szerint következésképpen nincs 
ellentmondás.45
Lásd a 37–46. bekezdésre adott választ.
A személyi költségek és az általános kiadások támo -
gathatóságának kérdését a 49. bekezdés tárgyalja.
46
Meg kell említeni, hogy nehéz kizárni azokat az 
eseteket, amelyekben a kedvezményezettek az 
uniós támogatás hiányában is végrehajtottak volna 
ilyen intézkedéseket. Az intézkedés célja a verseny -
képesség javítása. Valamennyi termelő számára 
azonos esélyeket kell biztosítani az intézkedés 
igénybevételére.
Lásd még a 43., a 44. és a 45. bekezdésre adott 
választ.
A Bizottság tárgyalni fog a tagállamokkal az 
iránymutatás módosításáról annak biztosítása 
érdekében, hogy az uniós finanszírozásban része -
sülő promóciós projektek kiegészítsék a meglévő 
fellépéseket, és ennek köszönhetően ne merüljön 
fel a holtteherhatás kockázata.
47
Nem létezik kifejezetten a promóciós intézkedésre 
elkülönített összeg.
A Bizottság szeretné kiemelni, hogy az összegek 
intézkedések közötti elosztását a tagállamok végzik 
saját igényeiknek megfelelően, a Tanács és az 
Európai Parlament rendelete értelmében az intézke -
désre előirányzott éves költségvetés keretében. Az 
intézkedésenkénti forráselosztás indikatív jellegű, 
és a tagállamok évente kétszer módosíthatják az 
egyes intézkedésekre szánt összegeket. Ebből 
következően a tagállamok döntöttek arról, hogy 
előnyben részesítik -e ezt az intézkedést vagy sem.
Lásd még a 43. bekezdésre adott választ.
A Bizottság válaszai 52
A harmadik országbeli ellenőrzések hiányából 
fakadó következmények enyhítése érdekében 
a bizottsági iránymutatás a számlák és dokumen -
tumok ellenőrzés céljából történő benyújtását 
javasolja11.
A Bizottság szem előtt tartja az intézkedéssel 
kapcsolatos ellenőrzések minőségének javítása 
iránti igényt, elsősorban az iránymutatás lehetséges 
módosítása révén.
56
Lásd az 55. bekezdésre adott választ.
57
A megfoghatatlan jellegű tevékenységek – pél -
dául borkóstolók  – ellenőrzésének kérdésével az 
iránymutatás foglalkozik, amely előírja a számlák 
és az igazoló dokumentumok benyújtását. Utób -
biak lehetnek például fényképek, cikkek másolatai, 
résztvevők jegyzéke, kereskedelmi vásárokon való 
részvételt igazoló tanúsítványok stb.
Lásd még az 55. bekezdésre adott választ.
11 Az iránymutatás 8. pontja:  
 Az illetékes nemzeti hatósághoz benyújtott kifizetési kérelmekhez 
mellékelni kell a számlák és az azokat igazoló bizonylatok másolatát, 
amelyeket költségfőcsoportok szerint rendszerezni kell.  
 Valamennyi dokumentumot összefoglaló táblázatba kell foglalni, 
melyben fel kell tüntetni az euróban megadott árakat, valamint – 
az euróövezetbe nem tartozó tagállamok esetében – a nemzeti 
pénznemben meghatározott árakat. Szükség esetén fordítás is 
csatolandó.  
 Valamennyi igazoló dokumentumnak tartalmaznia kell a következő 
információt: a szállító neve, az általa nyújtott szolgáltatás, illetve 
annak kapcsolata az adott intézkedéssel, az időpont, az összeg 
(héa nélkül) és a bizonylat száma. A tényleges kifizetés igazolását 
is csatolni kell. Igazoló dokumentumként elfogadható például 
egy vásáron való részvételt igazoló tanúsítvány, fényképek, 
cikkek másolata, résztvevők jegyzéke stb. Amennyiben vannak 
alvállalkozók, az általuk kibocsátott számlákon egyértelműen fel 
kell tüntetni, hogy az egyes költségek a művelet mely részéhez 
kapcsolódnak. Amennyiben egyetlen számla van, azt művelet és 
költség szerint kell bontani; egyéb esetben műveletenként külön 
számlát kell bemutatni.  
 Helyszíni ellenőrzés esetén az illetékes nemzeti hatóság 
és a Bizottság ellenőreinek rendelkezésére kell bocsátani 
a fenti rendelkezéseknek megfelelően rendszerezett eredeti 
dokumentumokat.51
Az iránymutatás hasznos eszközt jelent a tagálla -
mok számára a promóciós intézkedés végrehajtása 
során. A támogatható költségek egyértelmű meg -
határozása kulcsfontosságú volt, ezért került be az 
iránymutatásba. Meg kell jegyezni, hogy a tagálla -
mok kifejezetten üdvözölték ezt a dokumentumot, 
amely a 2014–2018 közötti programozási időszak 
bemutatását támogatja. Az iránymutatásnak emel -
lett megvan az az előnye, hogy hozzáigazítható 
a megfogalmazott igényekhez, és ezáltal magasabb 
fokú biztonságot nyújt a tagállamoknak és a terme -
lőknek az intézkedés végrehajtása során.
53
A Bizottság kiemelt figyelmet szentelt ennek az 
ügynek a 2014–2018-as programok elemzésekor.
A promóciós és beruházási intézkedésre vonat -
kozó soron következő ellenőrzések alkalmával 
a Bizottság szem előtt fogja tartani a Számvevőszék 
észrevételeit.
4. háttérmagyarázat
A Bizottság a számlák elszámolása keretében nyo -
mon fogja követni ezt az ügyet.
55
A Bizottság elismeri a harmadik országokban vég -
zett helyszíni ellenőrzés jelentette problémát, bár 
a közösségi jog nem teszi kötelezővé az ilyen jellegű 
ellenőrzéseket.
A helyszíni ellenőrzések kérdése a tagállamokkal az 
új programozási időszakról folytatott tárgyalások 
során merült fel. Románia, Olaszország, Spanyolor -
szág és Szlovákia irányozott elő harmadik ország -
beli helyszíni ellenőrzéseket programjában. A többi 
tagállam nézőpontja szerint a harmadik országok -
ban végzett ilyen jellegű ellenőrzések túlságosan 
megterhelőek, és kevéssé költséghatékonyak 
lennének.
A Bizottság válaszai 53
64
Az iránymutatás értelmében a költségek támogat -
hatónak tekinthetőek, amennyiben nem számolták 
el őket a költségek egyéb kategóriáiban13.
Lásd még a 62. és a 63. bekezdésre adott választ.
7. háttérmagyarázat
Lásd az 55., a 62., 63. és a 64. bekezdésre adott 
választ.
65
Fontos, hogy megbízható monitoringadatok áll -
janak rendelkezésre. Mindazonáltal léteznek más 
információforrások is, mint például statisztikák és 
tanulmányok. Ezenfelül meg kell találni a szakpoli -
tikai szempontból szükséges információmennyiség 
és az adatgyűjtésből fakadó adminisztratív költsé -
gek és terhek közötti megfelelő egyensúlyt.
A Bizottság hangsúlyozni kívánja, hogy az intéz -
kedések végrehajtására vonatkozó információt 
(monitoringinformáció) feltétlenül meg kell külön -
böztetni a szakpolitika eredményeire és hatásaira 
vonatkozó információtól (értékelési információ). 
Az utóbbi csupán egy bizonyos idő elteltével fog 
rendelkezésre állni.
67
A tagállami közigazgatások 2008-ban vázolták fel 
programjaikat, és ekkor még a tanulási folyamat 
elején jártak. Néhány tagállam számára nehézséget 
jelentett az újonnan bevezetett intézkedésekhez 
tartozó helytálló célkitűzések kialakítása. Követ -
kezésképpen az első programozási időszakot sok 
esetben a számszerűsített célok hiánya jellemezte.
13 Az iránymutatás 6. pontja:  
 A támogatható költségek kizárólag a kedvezményezett 
által a szerződés hatálybalépésétől lejáratáig végrehajtott 
műveleteknek a kedvezményezettet terhelő költségeit foglalják 
magukban.  
A támogatható költségek kizárólag annyiban támogathatóak, 
amennyiben:  
– ellenőrizhetőek;  
– nem tartalmaznak olyan költséget, amelyet más kiadási 
kategóriában már feltüntettek;  
– más projektekből nem finanszírozzák őket.58
Lásd az 55. és az 57. bekezdésre adott választ.
59
Lásd az 55. és az 57. bekezdésre adott választ.
5. háttérmagyarázat
Lásd az 55. és az 57. bekezdésre adott választ.
60
Lásd az 55. és az 57. bekezdésre adott választ.
6. háttérmagyarázat
A Bizottság a számlák elszámolása keretében nyo -
mon fogja követni ezt az ügyet.
Közös válasz a 62. és a 63. bekezdésre
Az 555/2008/EK rendelet 5. cikkének a) pontja meg -
határozza a tevékenység előkészítése és végrehaj -
tása során a kedvezményezettre háruló személyzeti 
és általános költségeket (az utóbbira vonatkozó kor -
lát 4%). A 3/2008/EK rendeletben12 meghatározott 
támogatási rendszerben a horizontális promóciót 
illetően – a jelenlegi gyakorlattal ellentétben – nem 
kötelező a végrehajtó szerv igénybevétele. Amen y-
nyiben erre az igénybevételre ténylegesen sor kerül, 
az érintett szolgáltatás vonatkozásában számlákat 
és igazoló dokumentumokat kell bemutatni, amint 
azt az iránymutatás is leírja (lásd a Számvevőszék 
56. lábjegyzetét).
A végrehajtó szerv igénybevétele Romániában már 
nem kötelező. A 2014–2018-as támogatási program -
ban új rendelkezéseket vezettek be. A nemzeti jog 
jelenleg egyértelműen lehetővé teszi, hogy a ked -
vezményezett képes legyen teljes mértékben önál -
lóan végrehajtani a projektet, amennyiben bizonyos 
feltételek teljesülnek.
Lásd még az 55. és a 64. bekezdésre adott választ.
12 HL L  3., 2008.1.5.
A Bizottság válaszai 54
69
Az új programozási időszakot illetően a Bizottság az 
iránymutatásban olyan mutatókra hozott példákat, 
amelyek alkalmazását a tagállamok javasolhatják 
a kedvezményezetteknek, hogy segítségükkel 
a promóciós intézkedés eredményeit a végrehajtott 
tevékenységek alapján tudják értékelni.
Ezen túlmenően a Bizottság a költségvetési rende -
lettel összhangban rendszeresen (hatévente) érté -
keléseket készít a szakpolitikák általános hatásáról.
Lásd még a 67. bekezdésre adott választ.
70
A Bizottság egyetért a Számvevőszékkel abban, 
hogy egy szakpolitika hatását mindig nehéz elkü -
löníteni a szakpolitikán kívüli tényezőktől. Ennek 
ellenére az értékelési módszertan körültekintő kiala -
kítása lehetővé teszi a különféle eszközök/intézke -
dések hatásainak megközelítőleges megállapítását 
(például statisztikákat használva). Ugyanakkor 
érdemes felidézni, hogy a borágazati reformot egy 
egymást kiegészítő intézkedésekből álló csomag -
ként kell vizsgálni.
Lásd még a 69., a 72. és a 75–80. bekezdésre adott 
választ.
71
Lásd a 18. bekezdésre adott választ.
72
Egy körültekintően kidolgozott értékelés lehetővé 
teheti a különböző szinteken hozott intézkedések 
hatásainak felmérését. A monitoring- és értékelési 
rendszer célja az intézkedések végrehajtásának 
nyomon követése szakpolitikai és/vagy program -
szinten, nem pedig az egyes kedvezményezettek 
szintjén.
A 18. bekezdésben említettek szerint a vidékfejlesz -
tés – kialakításából adódóan  – regionális, míg a bor -
ágazati közös piacszervezés ágazati dimenziójú.A 2014–2018 közötti időszakra szóló programterve -
zetek elemzésekor a Bizottság ragaszkodott ahhoz, 
hogy a tagállamok megfelelő mutatókat dolgoz -
zanak ki az egyes intézkedésekhez. A támogatási 
programok mára már világosabb formában tartal -
maznak egy részt a nyomon követés és értékelés 
céljából használatos kritériumokról és számszerű 
mutatókról. Ebben a részben felszólítják a tagálla -
mokat, hogy szemléltessék a kapcsolatot az egyes 
intézkedések tekintetében kitűzött célok és a célok 
teljesítésének mértékét jelző mutatók között.
A tagállamoknak 2014. március 1-jén kell bemu -
tatniuk a támogatási programokra vonatkozó 
második költség -haszon elemzésüket14, amely 
kiterjed a 2009–2013-as első programozási időszak 
programjainak elemzése szempontjából lényeges 
szempontokra.
A harmadik költség -haszon elemzés tagállami 
benyújtásának határideje 2017. március 1.
Lásd még a 65. bekezdésre adott választ.
68
Az éves jelentések célja a támogatási programok 
végrehajtásával kapcsolatos információszolgálta -
tás. Ennek megfelelően az eredmények és hatások 
helyett sokkal inkább az információra és a pénzügyi 
végrehajtásra kell összpontosulniuk. Az értékelést 
a gyakorlatban csupán kellően hosszú idő elteltével 
lehet elvégezni.
Lásd még a 65. és a 67. bekezdésre adott választ.
14 Az első költség -haszon elemzést 2011. március 1-jén nyújtották 
be, és az időpontból adódóan a programok végrehajtásának első 
két évére korlátozódott.
A Bizottság válaszai 55
77
A kínai piac rendkívül sajátos. Az egy főre jutó 
fogyasztás nem éri el az 1 litert (míg Európában 
30 liter körül mozog). Bár a borfogyasztás növeke -
dik, az európai borok versengenek az ausztráliai, 
chilei és dél -afrikai borokkal, amelyek a behozatali 
vámok tekintetében akár preferenciális elbánásban 
is részesülhetnek.
Lásd még a 39. és a 75. bekezdésre adott választ.
78
A promóciós intézkedés nélkül valószínűleg 
nagyobb veszteségeket tapasztaltak volna a piaci 
részesedésben.
A Bizottság elemezte a kilátásokat, és felhívta 
a figyelmet a piaci részesedés visszaesésének koc -
kázatára bizonyos harmadik országokban. A kocká -
zat több okra is visszavezethető: az uniós vállalko -
zások kis méretére, az ágazat szétaprózottságára 
vagy a több tagállamban a fajtaborokra alkalmazott 
korlátozásokra.
Az európai boroknak küzdeniük kell a piaci részese -
désük megőrzéséért. A promóció rendkívül fontos 
eszköz.
Ki kell emelni, hogy a Bizottság nemrég tanulmány 
készítésébe fogott az európai borok harmadik 
országokbeli és uniós versenyképességéről. A tanul -
mány elsősorban az uniós borok versenyképes -
ségének fő tényezőit fogja vizsgálni a harmadik 
országokbeli borokkal összehasonlítva, továbbá 
a versenyképesség javításának akadályait.
Közös válasz a 79. és a 80. bekezdésre
Még ha a promóciós tevékenységek bizonyos 
borfajtákra irányulnak is, közvetett módon minden 
borra kedvező hatást gyakorolnak, mivel javítják 
az egyéb borfajtákról kialakult képet, és növelik 
fogyasztásukat.73
Lásd a 72. bekezdésre adott választ.
75
A Bizottság alátámasztja az európai borkereske -
delemre vonatkozó adatokat, amelyek rámutatnak 
a harmadik országbeli promóciós intézkedés folyta -
tásának előnyére.
A 2a. és a 2b. ábra egyértelműen szemlélteti a kivitel 
értékének növekedését, bár ezt a tendenciát erősen 
befolyásolják a magasabb szőlő- és borárak.
A kínai piacon az uniós borok jelentős versenytársai 
a helyi borok (a kínai fogyasztás 83%-a), valamint 
a chilei (vámmentes), ausztráliai és dél -afrikai borok.
A kiélezett verseny közepette kulcsfontosságú az 
uniós borok promóciója a piaci részesedés megőr -
zése érdekében.
76
Nehéz elkülöníteni a promóciós intézkedés ágazati 
versenyképességre gyakorolt hatásait. A bizony -
talanság meghatározott szintje még a kiválasztási 
és értékelési eljárások optimalizálása esetén is 
fennmarad.
Ez azonban nem elegendő ok arra, hogy megkérdő -
jelezzük az intézkedés érdemeit; az intézkedésnek 
teljes létjogosultsága van, hiszen elengedhetetlen 
egy olyan helyzetben, amelyet a kereskedelmi libe -
ralizáció és a fő versenytársakkal – például a promó -
ciós politikát alkalmazó Egyesült Államokkal, amely 
költségvetési támogatásban részesítheti a kivitelre 
irányuló intézkedéseket – folytatott egyre kiélezet -
tebb verseny jellemez.
Ugyanakkor lehetővé kell tenni az értékelés finomí -
tását a kedvezményezetti szinthez illeszkedő meg -
felelő mutatók használata (lásd a 69. bekezdésre 
adott választ), valamint az intézkedés alaposabb 
tagállami elemzése révén.
Lásd a 69. és a 70. bekezdésre adott választ.
A Bizottság válaszai 56
83
A Bizottság nézete szerint a borágazati közös piac -
szervezésben a versenyképesség javítása szempont -
jából fontosak a célzott beruházási intézkedések.
2013 decemberében a Tanács és a Parlament meg -
erősítette a borágazati reform hasznosságát azáltal, 
hogy a reform alapelveit az új közös piacszervezés -
ről szóló 1308/2013/EU rendeletben17 is fenntartotta. 
Ez kifejezi aziránti elkötelezettségüket, hogy kellő 
időt biztosítsanak a borágazati reformintézkedések 
hatásának kiteljesedéséhez – ez egyben a két támo -
gatási rendszer keretében történő beruházások 
folytatását is jelentette.
Lásd a Bizottság 1. ajánlásra adott válaszát.
84
A két támogatási rendszer közötti átfedés kocká -
zatát szem előtt tartva a Bizottság nélkülözhetet -
lennek tartotta egy (eredetileg nem előirányzott) 
választóvonal kijelölését a költségvetési alapelvek 
megfelelő érvényesülése érdekében. A programok 
elhatárolása most már egyértelmű, és lehetőséget 
teremt a párhuzamos finanszírozás kockázatának 
elkerülésére.
Az intézkedés végrehajtásában a programozási 
időszak első évei során tapasztalt késedelmek más 
tényezőkkel is magyarázhatóak, például a bankga -
ranciák megszerzésének a gazdasági válság hatásai -
val összefüggő nehézségeivel.
17 HL L 347., 2013.12.20.Következtetések és ajánlások
82
A számvevőszéki ellenőrzés a 2009–2013-as progra -
mozási időszak első három évét vizsgálta, amelyek 
során ezeket az intézkedéseket bevezették. A kez -
deti „felfutási” időszak után a tagállamok jobban 
végre tudták hajtani programjuk intézkedéseit, 
különösen ami a költségvetés végrehajtását illeti.
A Bizottság működésbe helyezte a programok -
hoz tartozó intézkedések végrehajtásának, 
monitoringjának és ellenőrzésének javítására 
szolgáló eszközöket (az 555/2008/EK rendelet hét 
módosítása15, a harmadik országokbeli szerkezet -
átalakításra, beruházásra és promócióra vonatkozó 
iránymutatások16).
A versenyképességet illetően természetesen nehéz 
elkülöníteni a két intézkedésnek a borágazat 
versenyképességére gyakorolt hatását. A verseny -
képesség javítása a 2008-as borágazati reform 
második célkitűzése – az első célkitűzést (a piaci 
egyensúly helyreállítását) már sikerült elérni. A bor -
ágazati reformot egy egymást kiegészítő intézke -
désekből álló csomagként kell vizsgálni. Érdemes 
azonban felhívni a figyelmet a kivitel folyamatos 
növekedésére  – érték és mennyiség tekintetében 
egyaránt – a gazdasági válság nyomán 2008-ban 
és 2009-ben tapasztalt visszaesés ellenére is egyre 
versengőbb globális helyzetben.
15 42/2009/EK rendelet (HL L 16., 2009.1.21.), 702/2009/EK rendelet 
(HL L 202., 2009.8.4.), 772/20 10/EK rendelet (HL L 232., 2010.9.2.), 
568/2012/EU rendelet (HL L 169., 2012.6.29.), 202/2013/EU rendelet 
(HL L 67., 2013.3.9.), valamint 752/2013/EU rendelet (HL L 210., 
2013.8.6.).
16 A nemzeti támogatási programok borágazati végrehajtásáról 
szóló, 2013. február 25-i és 2013- április 26-i iránymutatás az 
1234/2007/EK és az 555/2008/EK rendelettel összhangban.
A Bizottság válaszai 57
A közösségi szabályok keretet biztosítanak a tagál -
lamok számára a projektek tartósságának utólagos 
vizsgálatára (az 1234/2007/EK rendelet 103u. cikké -
nek (5) bekezdése).
Ezenfelül a Bizottság a beruházási intézkedéssel 
kapcsolatos ellenőrző missziói alkalmával ellenőrzi, 
hogy a tagállamok elvégzik -e a költségek ésszerűsé -
gére vonatkozó értékelést. Az 1290/2005/EK rende -
lettel összhangban az ellenőrzések azt vizsgálják, 
hogy a tagállamok elfogadták -e az Unió pénzügyi 
érdekeinek hatékony védelmét biztosító valamen y-
nyi megfelelő jogalkotási és adminisztratív szabályt, 
illetve az egyéb szükséges (irányítási és ellenőr -
zési) intézkedéseket. Ebben az összefüggésben 
az ellenőrzések egyúttal arra is irányulnak, hogy 
a tagállamok követték -e a hatékony és eredményes 
pénzgazdálkodás elveit, és ennek keretében például 
elvégezték -e a költségek ésszerűségére vonatkozó 
értékelést.
A beruházási projektek kiválasztásának kérdésköré -
vel – különösen ami a költségek ésszerűségének és 
a projektek életképességének (előzetes) ellenőrzé -
sét illeti – az egységes közös piacszervezéssel fog -
lalkozó irányítóbizottság ülésein fognak foglalkozni.
86
Az uniós borágazati szakpolitika sikere a kitűzött 
célok – köztük a kivitel 50%-os növelése – elérése 
terén kiválóan rávilágít a promóciós intézkedés 
rendkívül kedvező hatására.
A promóciós intézkedés a harmadik országok 
tekintetében többek között a bor értékesítési lehe -
tőségeinek gyarapítását célozza, ami akár a konszo -
lidált piacokon, akár az új vagy elvesztett piacokon 
végrehajtott intézkedések révén is megvalósítható. 
Ha új piacok tárulnak fel, azokat konszolidálni kell. 
A közösségi szabályok nem zárják ki ezt a gyakorla -
tot18. Sőt mi több, bár a kkv -k előnyben részesülnek, 
a nagyvállalatok szintén részesülhetnek ebben 
a támogatásban, hiszen a preferencia kérdéséről, 
nem pedig a támogathatóság feltételéről van szó.
18 Az 1234/2007/EK rendelet 103p. cikkének (1) bekezdése 
kimondja, hogy „az e cikk szerinti támogatás kiterjed a közösségi 
borokat érintő, harmadik országbeli tájékoztató és promóciós 
intézkedésekre, ezzel javítva versenyképességüket az adott 
országokban”.1. ajánlás
A Tanács és a Parlament a közelmúltban, 2013 
decemberében megerősítette a borágazati reform 
hasznosságát azáltal, hogy a reform alapelveit 
a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó közös 
piacszervezésről szóló 1308/2013/EU rendeletben 
is fenntartotta. Ez kifejezi a két intézmény aziránti 
elkötelezettségét, hogy kellő időt biztosítson 
a borágazati reform eszközei hatásának kitel -
jesedéséhez, ugyanakkor kibővíti a támogatási 
programokhoz tartozó alintézkedések körét (új 
innovációs intézkedés, a promóciós tevékenységek 
hazai piacra való kiterjesztése, a szerkezetátalakítás 
növény -egészségügyi okokból való kiterjesztése az 
újratelepítésre).
A finanszírozás felhasználását illetően a Bizottság 
havi szinten nyomon követi a kedvezményezettek 
számára folyósított összegeket. Az 1306/2013/EU 
horizontális rendelet 110. cikkével összhangban 
a Bizottság biztosítja, hogy mérés és értékelés 
készüljön a KAP valamennyi eszközének összesített 
hatásáról a KAP közös célkitűzései vonatkozásában. 
Ez magában foglalja a KAP -eszközök koherenciájára 
vonatkozó, 2018-ig benyújtandó értékelést (első 
eredmények). Ebben az összefüggésben a Bizottság 
megvizsgálja, miként lehetne beilleszteni a bor -
ágazati közös piacszervezés és a vidékfejlesztés 
keretében meglévő külön beruházási támogatás 
jelentette hozzáadott érték értékelését. Meg kell 
jegyezni, hogy egy adott szakpolitika hatásáról 
csakis megfelelően hosszú idő elteltével szerezhető 
információ.
85.
Lásd a Bizottság 2. ajánlásra adott válaszát.
2. ajánlás
A Bizottság nézete szerint az ajánlás ezen részének 
a tagállamok a címzettjei.
A szubszidiaritás és a megosztott irányítás elvével 
összhangban a projektek kiválasztása a tagállamok 
feladata, és a Bizottság nem végezhet előzetes érté -
kelést a költségek ésszerűségéről.
A Bizottság válaszai 58
A Bizottság tárgyalni fog a tagállamokkal az irány -
mutatás módosításáról annak biztosítása céljából, 
hogy az uniós finanszírozásban részesülő promó -
ciós projektek kiegészítsék a meglévő fellépéseket, 
és ennek köszönhetően ne merüljön fel a holtteher 
kockázata.
87
A Bizottság az 555/2008/EK rendelet módosításain 
és az iránymutatás 2013-as elfogadásán keresztül 
különös jelentőséget tulajdonított annak, hogy az 
új 2014–2018-as programozási időszakban javuljon 
a projektkiválasztás színvonala.
A kiválasztási eljárás során többek között értékelést 
kell készíteni a tevékenységek keresletnövekedésre 
gyakorolt, várható hatásáról.
A tagállamokkal az új programozási időszakról 
folytatott tárgyalások során felmerült a helyszíni 
ellenőrzések kérdése. Egyes tagállamokban az ilyen 
ellenőrzések kötelezőek. Mások viszont azzal érvel -
nek, hogy a helyszíni ellenőrzések túl megterhelőek 
és költséghatékonysági szempontból aránytalanok 
lennének.
A harmadik országbeli ellenőrzések hiányának 
ellensúlyozása érdekében a Bizottság az iránymu -
tatásban a számlák és dokumentumok ellenőrzés 
céljából történő benyújtását javasolta.
Lásd még a 43–51. bekezdésre és a 4. ajánlásra adott 
választ.Az 555/2008/EK rendelet módosításai és az irány -
mutatás 2013-as elfogadása javítja a projekt -
kiválasztás színvonalát, különösen azáltal, hogy 
egyértelműbb előnyben részesíti a kkv -ket, az új 
kedvezményezetteket és az új harmadik országot 
célzó kedvezményezetteket.
A szabályok nem zárják ki a márkák népszerűsítését; 
az intézkedés célja az OEM/OFJ borok és a fajtabo -
rok versenyképességének javítása. A tevékenysé -
gek költségeinek 50%-át álló kedvezményezettek 
számára fontos lehet, hogy konkrét márkákra is fel 
tudják hívni a figyelmet, ezáltal biztosítva, hogy 
ezeket felismerjék a célpiacokon, és forgalmuk 
következésképpen növekedjen.
3. ajánlás a) pont
A Bizottság nézete szerint a kedvezményezettek – 
a körülményektől függően – a második programo -
zási időszakban is igénybe vehetik az intézkedést, 
például piaci helyzetük konszolidációja céljából 
ugyanabban a harmadik országban.
Emellett az 555/2008/EK rendelet módosításai és 
az iránymutatás 2013-as elfogadása javítja a pro -
jektkiválasztás színvonalát, különösen azáltal, hogy 
egyértelműbb előnyben részesíti a kkv -ket, az új 
kedvezményezetteket és az új harmadik országot 
célzó kedvezményezetteket.
3. ajánlás b) pont
Míg az intézkedés célja az OEM/OFJ borok és 
fajtaborok versenyképességének javítása, és ezt 
teljesíteni kell, a szabályok nem zárják ki a konkrét 
márkák megjelenítését. A tevékenységek költségei -
nek 50%-át álló kedvezményezettek számára fontos 
lehet, hogy konkrét márkákra is fel tudják hívni 
a figyelmet, ezáltal biztosítva, hogy ezeket felismer -
jék a célpiacokon, és forgalmuk következésképpen 
növekedjen. Emellett az 555/2008/EK rendelet 
módosításai és az iránymutatás 2013-as elfogadása 
lehetővé teszi a kkv -k egyértelműbb előnyben 
részesítését.
A Bizottság válaszai 59
5. ajánlás a) pont
A Bizottság véleménye szerint ezt azt ajánlást figye -
lembe vették a 2014–2018 közötti programozási 
időszakra vonatkozóan.
A kedvezményezettet terhelő adminisztra -
tív és személyzeti költségek kérdésével az 
1308/2013/EU tanácsi rendelet 53. cikkének 
b) pontja, az 555/2008/EK bizottsági rendeletbe az 
5a. cikket beillesztő, 2013. július 31-i 752/2013/EU 
bizottsági végrehajtási rendelet, valamint az irány -
mutatás foglalkozik.
A végrehajtó szervek tekintetében az iránymutatás 
szerint a költségek akkor tekinthetőek támogat -
hatónak, ha más kiadási kategóriában még nem 
számolták el őket.
5. ajánlás b) pont
Az ajánlás ezen részének a tagállamok a címzettjei.
A megfelelő ellenőrzési nyomvonal meglétét 
a záróelszámolási ellenőrzések során automatikusan 
ellenőrzik. Amennyiben a szabályozási rendelkezé -
sek különleges ellenőrzést tesznek szükségessé, és 
bebizonyosodott, hogy az ellenőrzési nyomvonal 
hiányos, a Bizottság korrekciós intézkedéseket ír 
elő, és pénzügyi korrekciót is alkalmazhat. Ezenkí -
vül a harmadik országbeli ellenőrzések hiányának 
ellensúlyozása érdekében a Bizottság az iránymuta -
tásban az ellenőrzés céljából benyújtandó szám -
lák és dokumentumok jegyzékének összeállítását 
javasolta.4. ajánlás
A tanácsi rendelet akkor teszi lehetővé a támogatás 
nyújtását, ha a végrehajtott tevékenységek meg -
felelnek a rendeletben előírt követelményeknek. 
A kiválasztási eljárás során – az 555/2008/EK rende -
let 5. cikke és az iránymutatás értelmében – többek 
között értékelést kell készíteni a keresletnövelést 
célzó intézkedések várt hatásáról.
A Bizottság tárgyalni fog a tagállamokkal az irány -
mutatás módosításáról annak biztosítása céljából, 
hogy az uniós finanszírozásban részesülő promó -
ciós projektek kiegészítsék a meglévő fellépéseket, 
és ennek köszönhetően ne merüljön fel a holtteher 
kockázata.
88
A Bizottság elismeri a harmadik országbeli intéz -
kedések helyszíni ellenőrzéséből fakadó problé -
mát, bár a közösségi jog nem tesz kötelezővé ilyen 
ellenőrzéseket.
A tagállamokkal az új programozási időszakról foly -
tatott tárgyalások során felmerült az intézkedések 
helyszíni ellenőrzésének kérdése. Románia, Olasz -
ország, Spanyolország és Szlovákia külön előír köte -
lező harmadik országbeli ellenőrzéseket. A többi 
tagállam azzal érvel, hogy az ilyen ellenőrzések túl 
megterhelőek, és költséghatékonysági szempont -
ból aránytalanok lennének.
A harmadik országbeli ellenőrzések hiányának 
ellensúlyozása érdekében a Bizottság az iránymu -
tatásban a számlák és dokumentumok ellenőrzés 
céljából történő benyújtását javasolta.
A Bizottság készen áll az intézkedésre vonatkozó 
ellenőrzések színvonalának javítására, különösen 
az iránymutatás és szabályok esetleges elfogadása 
útján.
A Bizottság válaszai 60
6. ajánlás
A Bizottság véleménye szerint ezt azt ajánlást figye -
lembe vették a 2014–2018 közötti programozási 
időszakra vonatkozóan.
Az új programozási időszakot illetően a Bizottság az 
iránymutatásban olyan mutatókra hozott példákat, 
amelyek alkalmazását a tagállamok javasolhatják 
a kedvezményezetteknek, hogy segítségükkel 
a promóciós intézkedés eredményeit a végrehajtott 
tevékenységek függvényében tudják értékelni.
Lásd még a 89. bekezdésre adott választ.
90
A Bizottság nem ért egyet a Számvevőszékkel 
abban, hogy fennáll a veszélye, hogy a promóciós 
tevékenységekre túl magas költségvetést határoz -
tak meg a tagállamok. A tanácsi rendelet pénzügyi 
mellékletében nem szerepel kifejezetten a pro -
mócióra előirányzott költségvetés. A tagállamok 
támogatási programjukat indikatív forráselosztás 
feltüntetésével terjesztik elő, amely módosítá -
sára – a kifejezett igényektől függően – évente két 
alkalommal van lehetőség.
Ezen a ponton érdemes felidézni a Tanács által 
2008-ban elfogadott borágazati reform célkitű -
zéseit: 1. a piaci egyensúly helyreállítása (egyszeri 
kivágás 2009–2011); valamint 2. a versenyképesség 
javítása (strukturális intézkedéseken keresztül). Az 
első szakasz megvalósult, és a kivágásnak megfelelő 
összeget átcsoportosították a támogatási prog -
ramokhoz, hogy – a reform elképzelései szerint – 
növeljék az ilyen intézkedések számát, amelyek 
sokkal inkább strukturális jellegűek, mint általában 
a promóció és a beruházás. A tagállamok által elkü -
lönített összegek növekedését tehát már korábban 
előirányozták.89
A 2014–2018 közötti időszakra szóló programok 
projektjeinek elemzésekor a Bizottság ragaszkodott 
ahhoz, hogy a tagállamok megfelelő mutatókat 
dolgozzanak ki az egyes intézkedésekhez. A támo -
gatási programok mára már világosabb formában 
tartalmaznak egy részt a monitoring és értékelés 
céljából használatos kritériumokról és számszerű 
mutatókról. A tagállamok felkérést kaptak arra, 
hogy szemléltessék az egyes intézkedések kereté -
ben kitűzött célok és az e célok elérése terén elért 
eredmények mérésére használt mutatók közötti 
kapcsolatot.
Ezen túlmenően a tagállamoknak 2014. március 
1-jén kell bemutatniuk a támogatási programokra 
vonatkozó második költség -haszon elemzésüket19, 
amely minden bizonnyal hasznos információkkal 
szolgál a 2009–2013-as első programozási időszak 
programjainak elemzéséhez. A harmadik költ -
ség-haszon elemzés tagállami benyújtásának határ -
ideje 2017. március 1.
A Bizottság nyomatékosítani szeretné, hogy az 
intézkedések végrehajtásával kapcsolatos informá -
ciókat (monitoringinformáció) meg kell különböz -
tetni az intézkedések eredményeivel és hatásaival 
kapcsolatos információktól (értékelési információ). 
Az értékelési adatok csupán egy bizonyos idő eltel -
tével fognak rendelkezésre állni.
A soron következő költség -haszon elemzés tagál -
lami benyújtásának határideje 2017. március 1.
19 Az első költség -haszon elemzést 2011. március 1-jén nyújtották 
be, és ebből adódóan a programok végrehajtásának első két 
évére korlátozódott.
A Bizottság válaszai 61
A mezőgazdasági közös piacszervezésre vonatkozó 
reform 2013. decemberi elfogadásakor a Tanács és 
a Parlament nem kívánt változtatni a borágazati 
reform idején elfogadott alapelveken (így a költ -
ségvetési előirányzatok mértékén sem). Az említett 
két intézmény emellett megerősítette a promóciós 
intézkedést azáltal, hogy a belső piacra is kiterjesz -
tette azt az EU -n belüli felelős borfogyasztásról, 
illetve az OEM/OFJ rendszerről való tájékoztatás 
céljából.
7. ajánlás
Az 1306/2013/EU horizontális rendelet 110. cikkével 
összhangban a Bizottság biztosítja, hogy mérés és 
értékelés készüljön a KAP valamennyi eszközének 
összesített hatásáról a KAP közös célkitűzései vonat -
kozásában. Ez magában foglalja a KAP -eszközök 
hatékonyságára vonatkozó, 2018-ig benyújtandó 
értékelést (első eredmények). Ebben az összefüg -
gésben a Bizottság 2018-ban megvizsgálja, miként 
lehetne beilleszteni a borágazati támogatási rend -
szerre elkülönített költségvetés felhasználásának 
és hatásainak értékelését. Meg kell jegyezni, hogy 
egy adott szakpolitika hatásáról csakis megfelelően 
hosszú idő elteltével szerezhető információ.

HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?
Ingyenes kiadványok:
•  egy példány: az EU Bookshopból ( http://bookshop.europa.eu ),
•  több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:  
az Európai Unió képviseletein keresztül ( http://ec.europa.eu/represent_hu.htm ), 
nem uniós országokban a küldöttségektől ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm ), 
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül ( http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm ) vagy  
a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész területéről) (*).
(*)  A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül, telefonfülkékből és hotelekből 
a számot csak díjfizetés ellenében lehet hívni).
Megvásárolható kiadványok:
• az EU Bookshopból ( http://bookshop.europa.eu ).
Előfizetéses kiadványok:
•  az Európai Unió Kiadóhivatalának forgalmazó partnereitől 
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_hu.htm ).
QJ-AB-14-005- HU-C ISSN 1831-0893A bortermelési beruházásokra és az uniós borok 
harmadik országokbeli promóciójára uniós 
támogatás nyújtható. Ebben a jelentésben 
a Számvevőszék azt vizsgálta, hogy 
a borágazatnak nyújtott támogatás irányítása 
megfelelően történt-e, és az növelte-e az uniós 
borok versenyképességét. Az ellenőrzés során 
a Számvevőszék megállapította, hogy 
a borágazati beruházási támogatás 
szükségessége nincs igazolva, mivel 
a vidékfejlesztés területén belül már hasonló 
jellegű támogatás áll rendelkezésre. A promóciós 
támogatást a kedvezményezettek gyakran nem 
új piacok meghódítására, hanem meglévő piaci 
részesedésük megerősítésére használták. 
A Számvevőszék továbbá olyan promóciós 
műveletekre is rámutatott, amelyeket 
mindenképpen, közforrások igénybe vétele 
nélkül is végrehajtottak volna. Végezetül 
a támogatásnak az uniós bortermelők 
versenyképességére gyakorolt hatása nem 
mindig volt kimutatható. A Számvevőszék 
ajánlásokat fogalmazott meg a Bizottság és 
a tagállamok számára arról, hogy a jelentésben 
említett hiányosságok hogyan orvosolhatók.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK