2.

A 2. cikk a következőképpen módosul: a) az (1) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép: „(1) A Szerződés 126. cikke (2) bekezdése a) pontjának második francia bekezdésével összhangban kivételesnek kell tekinteni a költségvetési hiány referenciaértékének túllépését, ha az érintett tagállam által nem befolyásolható rendkívüli esemény eredménye, amely jelentősen befolyásolja az államháztartás pénzügyi helyzetét, vagy ha súlyos gazdasági visszaesés eredménye.” b) a cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki: „(1a) Ha az államadósságnak a bruttó hazai termékhez (GDP) viszonyított aránya meghaladja a referenciaértéket, az arány akkor tekinthető elegendő mértékben csökkenőnek és a referenciaértékhez kielégítő ütemben közelítőnek a Szerződés 126. cikke (2) bekezdése b) pontjának megfelelően, ha a referenciaértéktől való eltérés az előző három évben évente átlagosan viszonyítási alapként egy huszaddal csökkent , azon elmúlt három évben bekövetkezett változások alapján, amelyekre adatok állnak rendelkezésre . Az adósságkritérium szerinti követelmény abban az esetben is teljesül, ha a Bizottság költségvetési előrejelzései azt mutatják, hogy azon utolsó olyan évet követő két évet is felölelő hároméves időszakban, melyre rendelkezésre állnak adatok, az eltérés az előírt mértékben csökkenni fog. Olyan tagállam esetében, amely ellen [beillesztendő e rendelet elfogadásának dátuma ]-án/én, túlzott hiány esetén követendő eljárás van folyamatban, továbbá a túlzott hiány megszüntetését követően még három évig az adósságkritérium szerinti követelmény akkor teljesül, ha a Tanács az érintett tagállam stabilitási vagy konvergenciaprogramjáról készült véleményében úgy ítéli meg, hogy a tagállam megfelelő módon tart a referenciaérték felé. Az adósságkiigazítási referenciaérték alkalmazása során figyelembe kell venni a ciklusnak az adósságcsökkentés ütemére gyakorolt hatását.” c) a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(3) A Bizottság a Szerződés 126. cikke (3) bekezdésének megfelelő jelentés elkészítése során valamennyi, a cikkben feltüntetett érdemleges tényezőt figyelembe vesz , amennyiben jelentős mértékben befolyásolják az adott tagállam hiány- és adósságkritériumoknak való megfelelésének értékelését . A Bizottság jelentése megfelelő módon tükrözi: — A középtávú gazdasági helyzet alakulását, különösen a potenciális növekedést – beleértve a munka, a tőkeakkumuláció és a teljes tényezőtermelékenység által biztosított különböző hozzájárulásokat –, a ciklikus fejlődéseket és a magánszektor nettó megtakarítási pozícióját; — A középtávú költségvetési helyzet alakulását (különösen a középtávú költségvetési célkitűzéshez vezető korrekcióról szóló jelentés, az elsődleges mérleg szintje és az elsődleges mind folyó, mind tőkekiadások alakulása , a túlzott makrogazdasági egyensúlyhiány megelőzésével és kiigazításával összefüggő szakpolitikák végrehajtása , a közös uniós növekedési stratégiával összefüggő szakpolitikák végrehajtása és az államháztartás általános színvonala, mindenekelőtt a nemzeti költségvetési keretek hatékonysága vonatkozásában) ▐; — A jelentés szükség esetén elemzi a középtávú államadósság-állomány alakulását , dinamikáját és fenntarthatóságát is (mindenekelőtt ▐ a kockázati tényezőket, többek között az adósság lejárati struktúráját és devizanemét, az adósságállomány kiigazítását és összetételét , a felhalmozott tartalékokat és egyéb pénzügyi eszközöket; a garanciákat, elsősorban a pénzügyi ágazathoz kapcsolódókat; valamint az elöregedéshez kapcsolódó ▐ implicit kötelezettségeket, és a magánszektor adósságállományát, amennyiben az implicit függő kötelezettséget jelent a kormány számára). — Ezen felül a Bizottság kellő és határozott figyelmet fordít minden olyan egyéb tényezőre, amely az érintett tagállam véleménye szerint érdemleges a hiány- és adósságkritériumoknak való megfelelés átfogó értékeléséhez, és amelyet az adott tagállam a Tanács és a Bizottság elé terjesztett. Ezzel összefüggésben különös figyelmet kell fordítani : a nemzetközi szolidaritás előmozdításához és az európai szakpolitikai célok elérését szolgáló pénzügyi hozzájárulásokra ; a pénzügyi stabilitás megőrzése érdekében nyújtott, tagállamok közötti két- és többoldalú támogatásból adódóan keletkező adósságra; a fő pénzügyi zavarok ideje alatti pénzügyi stabilizációs műveletekkel kapcsolatos adósságra.” d) a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(4) A Bizottság és a Tanács kiegyensúlyozott, átfogó értékelést ad valamennyi érdemleges tényezőről, különösen arról, hogy súlyosbító vagy enyhítő tényezőként milyen mértékben befolyásolják a hiány- és/vagy adósságkritériumoknak való megfelelés értékelését. Ha az államadósságnak a GDP-hez viszonyított aránya meghaladja a referenciaértéket, a hiánykritériumnak való megfelelés értékelésekor ezeket a tényezőket csak akkor kell figyelembe venni a túlzott hiány fennállásáról szóló határozathoz vezető, a Szerződés 126. cikkének (4), (5) és (6) bekezdése szerinti lépések során, ha az átfogó elv kettős feltétele – miszerint az említett érdemleges tényezők figyelembevétele előtt az államháztartási hiány közel volt a referenciaértékhez és a referenciaérték túllépése csak átmeneti – teljes mértékben teljesül. Az adósságkritériumnak való megfelelés értékelésekor azonban figyelembe kell venni ezeket a tényezőket a túlzott hiány fennállásáról szóló határozathoz vezető lépések során.” da) az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(5) A Bizottság és a Tanács a hiányra és államadósságra vonatkozó kritériumok teljesülésének értékelése során és a túlzotthiány-eljárás későbbi lépéseiben megfelelően figyelembe veszi az olyan nyugdíjreformok végrehajtását, amelyek olyan többpilléres rendszert vezetnek be, amely kötelező tőkefedezeti pillért is magában foglal, valamint az államilag kezelt pillér nettó költségét. Különösen mérlegelik a reformok nyomán kialakult teljes nyugdíjrendszer jellemzőit, nevezetesen hogy a reformok elősegítik-e a hosszú távú fenntarthatóságot anélkül, hogy középtávon növelnék a költségvetési pozíciót veszélyeztető kockázatokat.” db) a (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(6) Amennyiben a Tanács a Bizottság javaslata alapján az EUMSZ 126. cikkének (6) bekezdése alapján úgy határozott, hogy valamely tagállamban túlzott hiány áll fenn, a Bizottság és a Tanács az EUMSZ 126. cikke szerinti további eljárási lépések során is figyelembe veszi a (3) bekezdésben említett érdemleges tényezőket, amennyiben azok hatással vannak az érintett tagállam helyzetére, beleértve az e rendelet 3. cikk (5) bekezdésében és az 5. cikk (2) bekezdésében meghatározott lépéseket is, nevezetesen a túlzott hiány korrigálására vonatkozó határidő megállapítása és annak esetleges kiterjesztése tekintetében. Az említett érdemleges tényezőket azonban nem kell figyelembe venni a Tanácsnak az EUMSZ 126. cikke (6)–(9) és (11) bekezdésének megfelelően hozott határozatai egy részének vagy összességének visszavonásáról szóló, az EUMSZ 126. cikkének (12) bekezdése értelmében hozott határozatakor.” e) a (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(7) Azon tagállamok esetében, amelyeknél a referenciaértékhez képest fennálló túlzott hiány ▐ egy több pilléren alapuló, kötelező tőkefedezeti pillért is magában foglaló rendszer bevezetésére irányuló nyugdíjreform végrehajtását tükrözi, a Bizottság és a Tanács a túlzotthiány-eljárás keretében a hiánymutatók alakulásának értékelésekor a reform ▐ költségét is figyelembe veszi, amennyiben a hiány nem haladja meg jelentősen a referenciaértékhez közelinek tekinthető szintet és az államadósság-arány nem haladja meg a referenciaértéket, és azzal a feltétellel, hogy az általános költségvetési fenntarthatóság megmarad . ▐ E nettó költséget a Tanácsnak az EUMSZ 126. cikke (6)–(9) és (11) bekezdésének megfelelően hozott határozatai valamelyikének vagy mindegyikének hatályon kívül helyezéséről szóló, az EUMSZ 126. cikke (12) bekezdése értelmében hozott határozatakor is figyelembe kell venni, amennyiben a hiány jelentős mértékben és folyamatosan csökkent, és elért egy, a referenciaértékhez közeli szintet ▐. ”