Különjelentés Uniós polgári védelmi 
mechanizmus: az Unión 
kívül bekövetkezett 
katasztrófákra adott 
válaszok koordinálása 
nagyrészt eredményes volt HU 2016  33 SZ.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK

EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Telefon: +352 4398-1
Megkeresés:  eca.europa.eu/hu/Pages/ContactForm.aspx
Weboldal:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál (http://europa.eu).
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2016
Print ISBN 978-92-872-6585-2 ISSN 1831-0893 doi:10.2865/09647 QJ-AB-16-034-HU-C
PDF  ISBN 978-92-872-6634-7  ISSN 1977-5733  doi:10.2865/30104  QJ-AB-16-034-HU-N
EPUB ISBN 978-92-872-6641-5 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/14015 QJ-AB-16-034-HU-E
© Európai Unió, 2016
A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.
Az 1. és 2. kép felhasználásához vagy reprodukálásához közvetlenül a szerzői jog tulajdonosától kell engedélyt kérni.
Uniós polgári védelmi 
mechanizmus: az Unión 
kívül bekövetkezett 
katasztrófákra adott 
válaszok koordinálása 
nagyrészt eredményes volt
(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második albekezdése 
alapján)KülönjelentésHU 2016  33 SZ.
02
 Az ellenőrző csoport
A számvevőszéki különjelentések egy adott költségvetési vagy irányítási területre vonatkozó teljesítmény- és szabály -
szerűségi ellenőrzések eredményeit mutatják be. Annak érdekében, hogy ellenőrzései maximális hatást érjenek el, 
ezek megválasztásakor és megtervezésekor a Számvevőszék tekintetbe veszi a teljesítmény-, illetve szabályszerűségi 
kockázatokat, az érintett bevétel vagy kiadás nagyságát, a várható fejleményeket, valamint a politika és a nagyközön -
ség érdeklődését.
Ezt a teljesítmény-ellenőrzést a külső fellépések, biztonságpolitika és jogérvényesülés kiadási területeiért felelős, 
Karel Pinxten számvevőszéki tag elnökölte III. Kamara végezte. Az ellenőrzést Hans Gustaf Wessberg számvevőszéki 
tag vezette Peter Eklund kabinetfőnök, Emmanuel-Douglas Hellinakis kabinetattasé, Sabine Hiernaux-Fritsch osz -
tályvezető, Michiel Sweerts feladatfelelős, valamint Mirko Iaconisi, Kristina Maksinen és Dirk Neumeister számvevők 
támogatásával.
Balról jobbra : M. Iaconisi, D. Neumeister, E.-D. Hellinakis, H. G. Wessberg, K. Maksinen,  
M. Sweerts, P . Eklund

03
 Tartalomjegyzék
Bekezdés
 Rövidítések és betűszavak
I–VII  Összefoglaló
1–11  Bevezetés
1–2 Háttér-információk
3–4 Jogi keret
5–9 Az uniós polgári védelmi mechanizmus
10 –11  Az uniós polgári védelmi mechanizmus (UCPM) finanszírozása
12–16  Az ellenőrzés hatóköre és módszere
17– 69  Észrevételek
17– 48  A Bizottság kihasználta a meglévő koordinációs struktúrákat, de egyes  
eszközök lehetőségeit jobban is ki lehetett volna aknázni
17–19  A Bizottság időben aktiválta a vészhelyzet-reagálási mechanizmust, de a korai riasztási szakasz jobb 
kihasználása révén több időt nyerhetett volna az erőforrások mozgósítására
20–27  Az uniós polgári védelmi csoportok elősegítették a helyszíni koordinációt, de kiválasztásuk folyamatát és 
a helyszíni beszámolókat hiányosságok jellemezték
28–33  Noha az összevont eszköztárat a vizsgált válsághelyzetek idején még csak korlátozottan alkalmazták, 
a Bizottság aktív szerepet játszott az eszköztár alkalmazási körének kiszélesítésében
34–37  Az uniós polgári védelmi csoportok jelentős támogatást kaptak az uniós k ülképviseletektől
38–40  A Bizottság kiaknázta az ECHO meglévő helyszíni hálózatát, a polgári védelem ter ületén azonban növelni 
lehetne a szinergiákat
41–46  A Bizottság tiszteletben tartotta az ENSZ Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatala (UN OCHA) irányító 
szerepét, és rugalmas koordinációs struktúrákat fogadott el, az ENSZ általános felépítésével összhangban
47–48  A Bizottság lépéseket tett annak biztosítására, hogy zökkenőmentes legyen a helyreállítási szakaszba való 
átmenet
04 Tartalomjegyzék 
49–69  A Bizottság létrehozott ugyan egy keretrendszert az információk gyűjtéséhez, terjesztéséhez és 
cseréjéhez, a beszámolás terén azonban még további javulásra van lehetőség
49–54  A CECIS bizottsági kommunikációs platform hasznos az információcsere szempontjából, de hatásának 
növeléséhez további fejlesztésre van sz ükség
55–57  A tájékoztató anyagok és a térképek széles körben terjedtek, és vannak arra utaló jelek, hogy ezek 
hasznosak voltak
58–60  A Bizottság inkluzív találkozókat szervezett, az uniós szervekkel történő információcsere elősegítésének 
és a segítségnyújtás egységesítésének céljával
61–66  Az információcsere fórumaként az Ebola-munkacsoport növelte a válaszintézkedések értékét, ám 
a csoportot már korábban létre kellett volna hozni
67–69  A Bizottság nem használja fel teljes mértékben a rendelkezésére álló információkat a saját és az UCPM 
átfogó teljesítményéről való beszámoláshoz
70–74  Következtetések és ajánlások
 I. melléklet –  Az uniós polgári védelmi mechanizmus aktiválása az Unión kív ül bekövetkezett 
katasztrófák esetében
 II. melléklet –  Uniós polgári védelmi mechanizmus – A szereplők közötti kapcsolat 
(2016. augusztusig)
 III. melléklet – A három vizsgált katasztrófahelyzet áttekintése
 IV. melléklet – Uniós járvány ügyi szakemberek bevetése Guineában
 V. melléklet – Az Ebola-járvány terjedésének időbeni alakulása, 2014–2015
 A Bizottság válasza
05
 Rövidítések és betűszavak
BiH : Bosznia-Hercegovina
CECIS : Veszélyhelyzet kezelésére szolgáló közös kommunikációs és tájékoztatási rendszer
DG DEVCO : Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóság
DG ECHO : Az Európai Polgári Védelem és Humanitárius Segítségnyújtási Műveletek Főigazgatósága
DG NEAR : Az Európai Szomszédságpolitika és a Csatlakozási Tárgyalások Főigazgatósága
DG SANTE : Egészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Főigazgatóság
ECDC : Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ
EKSZ : Európai Külügyi Szolgálat
ERCC : Veszélyhelyzet-reagálási Koordinációs Központ
EUCP : Uniós polgári védelmi koordináció és értékelés (csoport)
EUD : Uniós külképviselet
EUFOR : Az Európai Unió által vezetett erők
FPI: Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat
GOARN : Globális járványkitörésekkel kapcsolatos riasztási és reagálási hálózat
HSC : Egészségügyi Biztonsági Bizottság
MSF : Médecins sans Frontières (Orvosok Határok Nélkül)
OCHA : Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatal
OSOCC : Helyszíni műveleti koordinációs központ
UCPM : Uniós polgári védelmi mechanizmus
UNDAC : Az Egyesült Nemzetek Szervezetének Katasztrófafelmérő és Koordináló Csoportja
WFP : Élelmezési Világprogram
WHO : Egészségügyi Világszervezet
06
 Összefoglaló
I
Katasztrófák bárhol és bármikor bekövetkezhetnek, és legyen szó akár természeti, akár ember okozta szerencsétlen -
ségekről, ezeknek az emberekre, a környezetre és a gazdaságra gyakorolt hatása jelentős lehet. Katasztrófa esetén 
azonnali fellépésre van szükség. A szilárd alapokon nyugvó katasztrófakezelés életeket ment, és a segítséget nyújtó 
szereplők közötti eredményes koordináció rendkívül fontos az alapos katasztrófafelkészültség és a sikeres vészhely -
zeti reagálás szempontjából.
II
Az uniós polgári védelmi mechanizmus (UCPM) létrehozásának célja a nemzeti polgári védelmi szolgálatok közötti 
gyors és eredményes operatív együttműködés elősegítése. A mechanizmusnak két fő célkitűzése van: az első, hogy 
szilárdabbá tegye az együttműködést az Unió és az UCPM részt vevő államai között (a tagállamok és hat Unión kívüli 
ország). A második, hogy elősegítse a koordinációt a polgári védelem területén a katasztrófamegelőzést és -felké -
szültséget, valamint a vészhelyzeti reagálást szolgáló rendszerek eredményesebbé tétele érdekében.
III
A mechanizmus irányítása az Európai Bizottság feladata. Megvizsgáltuk, hogy a Bizottság az UCPM mechanizmusa 
révén eredményesen segítette-e elő az Unión kívül bekövetkezett katasztrófákra adott válaszok koordinálását. 
Ehhez áttekintettük, hogyan történt az UCPM aktiválása három, a közelmúltban lezajlott nemzetközi szintű kataszt -
rófa alkalmával: a bosznia-hercegovinai áradások (2014), a nyugat-afrikai Ebola-járvány (2014–2016) és a nepáli 
földrengés (2015) esetén.
IV
A 2014 elejével kezdődő időszakra nézve megállapítottuk, hogy a Bizottság nagyrészt eredményesen segíti elő az 
Unión kívül bekövetkezett katasztrófákra adott válaszok koordinálását.
V
Az általunk megvizsgált három katasztrófahelyzet mindegyike esetében időben aktiválták az UCPM-et, és az uniós 
polgári védelmi csoportok (EUCP-csoportok) elősegítették a helyszíni koordinációt a részt vevő államok csoportja -
ival. A Bizottság részéről még hatékonyabbá tette a koordinációt a tájékoztató anyagok széles körben való terjesz -
tése. A koordináció mind a bizottsági részlegek között, mind más uniós és nem uniós szervekkel inkluzív módon 
zajlott. A Bizottság továbbá tiszteletben tartotta az ENSZ általános irányító szerepét, és lépéseket tett annak biztosí -
tása érdekében, hogy zökkenőmentes legyen a helyreállítási szakaszba való átmenet.
07 Összefoglaló 
VI
Általános következtetésünk dacára több területen azt állapítottuk meg, hogy további javulásra van szükség, többek 
között ezeken: potenciális időmegtakarítások a katasztrófareagálás korai szakaszaiban, CECIS (a Bizottság kommu -
nikációs és tájékoztatási platformja), helyszíni koordináció és szinergiák, a pénzügyi és adminisztratív keret, amelyet 
a Bizottság és az ECDC a járványügyi szakembereknek az UCPM révén történő széles körű bevetéséhez alkalmaz, és 
az UCPM teljesítményéről való beszámolás.
VII
Ezért a következő ajánlásokat tesszük a Bizottságnak:
a) találja meg annak módjait, hogyan lehet több időt nyerni a korai riasztási szakaszban, valamint az EUCP-csopor -
tok kiválasztása és bevetése során;
b) a CECIS platformot továbbfejlesztve tegye áttekinthetőbbé a nyújtott, illetve igényelt támogatásokat, hogy 
lehetővé váljék a prioritások jobb nyomon követése és felhasználóbarátabb legyen a rendszer;
c) tegye hatékonyabbá a helyszíni koordinációt az EUCP-csoportok beszámolóinak javítása, az ECHO helyszíni 
hálózatához tartozó szakértők jelenlétének kihasználása és az uniós külképviseletek nagyobb bevonása révén;
d) az ECDC-vel együtt mérje fel, milyen változtatások teremthetnének szilárdabb kereteket ahhoz, hogy az 
ECDC-szakértők az UCPM mechanizmusa révén az Unión kívül is bevethetők legyenek;
e) fejlessze tovább a beszámolást úgy, hogy a statisztikák és mutatók előállítását automatikussá teszi, s ezzel nö -
velje az elszámoltathatóságot.
08
 Bevezetés
Háttér-információk
01 
Katasztrófák bárhol és bármikor bekövetkezhetnek, és legyen szó akár természeti, 
akár ember okozta szerencsétlenségekről, ezeknek az emberekre, a környezetre 
és a gazdaságra gyakorolt hatása jelentős lehet. Becslés szerint 1994 és 2013 kö -
zött 6873 természeti katasztrófa következett be világszerte, összesen 1,35 millió 
emberéletet követelve — ez éves szinten mintegy 68 000 embert jelent1. Az ENSZ 
a katasztrófákra visszavezethető gazdasági veszteséget a 2005–2015-ös időszakra 
nézve 1,3 billió USA-dollárra becsüli2.
02 
Katasztrófa esetén az egyéneknek, a közösségeknek, a kormányzatoknak és 
a nemzetközi szervezeteknek és donoroknak nagyon gyorsan kell cselekedniük. 
A szilárd alapokon nyugvó katasztrófakezelés3 életeket ment, és a segítséget 
nyújtó szereplők közötti eredményes koordináció rendkívül fontos az alapos ka -
tasztrófafelkészültség és a sikeres vészhelyzeti reagálás szempontjából.
Jogi keret
03 
Azt, hogy az Unió milyen hatáskörrel rendelkezik a polgári védelem terén, az 
Európai Unió működéséről szóló szerződés 196. cikke tartalmazza, amely kimond -
ja, hogy az Unió célja a nemzeti polgári védelmi szolgálatok gyors és eredményes 
operatív együttműködésének előmozdítása az Unión belül, valamint a nemzetkö -
zi polgári védelmi munka terén az összhang előmozdítása.
04 
Az uniós polgári védelmi mechanizmust (UCPM) 2001-ben hozták létre. A mecha -
nizmus jelenlegi, 2014. január 1-jétől alkalmazandó jogi kereteit az 1313/2013/EU 
határozat (a továbbiakban: a határozat)4 írta elő. A mechanizmusnak két fő célki -
tűzése van: az első, hogy szorosabbá tegye az együttműködést az Unió és a részt 
vevő államok5 között, a második, hogy elősegítse az együttműködést a polgári 
védelem területén a természeti és ember okozta katasztrófák megelőzését, az 
azokra való felkészültséget és reagálást szolgáló rendszerek eredményesebbé 
tétele érdekében.1 Katasztrófaepidemiológiai 
Kutatóközpont (CRED), „The 
Human Cost of Natural 
Disasters 2015: A global 
perspective” (A természeti 
katasztrófák emberi ára, 2015: 
Globális kitekintés), 2015.
2 A 2015–2030-as időszakra 
szóló sendai 
katasztrófakockázat-
csökkentési keret, becslés.
3 A Nemzeti Vöröskereszt és 
Vörös Félhold Társaságok 
Nemzetközi Szövetsége által 
adott definíció: az erőforrások 
és feladatok megszervezése és 
irányítása a szükséghelyzetek 
minden humanitárius és 
polgári védelmi szempontját 
figyelembe véve, különös 
tekintettel az ellenálló 
képességre (enyhítés, 
megelőzés és felkészültség), 
a reagálásra (kárenyhítés és 
korai helyreállítás) és 
a helyreállításra (rehabilitáció 
és újjáépítés) a katasztrófák 
hatásának csökkentése 
érdekében.
4 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2013. december 17-i 
1313/2013/EU határozata az 
uniós polgári védelmi 
mechanizmusról (HL L 347., 
2013.12.20., 924. o.).
5 Minden uniós tagállam, 
valamint Norvégia, Izland, 
Montenegró, Szerbia, 
Macedónia Volt Jugoszláv 
Köztársaság és Törökország. 
A Bizottság ezekre „részt vevő 
tagállamokként” hivatkozik, és 
jelentésünkben is ezt 
a kifejezést használjuk.
09 Bevezetés 
Az uniós polgári védelmi mechanizmus
05 
Az UCPM irányításáért az Európai Bizottságon belül Az Európai Polgári Védelem 
és Humanitárius Segítségnyújtási Műveletek Főigazgatósága (DG ECHO) felelős. 
A mechanizmussal kapcsolatos alapvető feladatokat a Veszélyhelyzet-reagálási 
Koordinációs Központ (ERCC) végzi el. Az ERCC a hét minden napján, a nap 24 
órájában működik. Az ERCC legfőbb operatív feladatai a következők: a Bizottság 
és az Unió válságfigyelő és -koordináló platformjaként, valamint a részt vevő 
államok, a vészhelyzet által érintett állam és a bevetett helyi szakértők közötti 
kommunikációt biztosító platformként működik; tájékoztató anyagokat dolgoz ki 
és terjeszt; továbbá elősegíti az együttműködést a polgári védelmi és a humani -
tárius segítségnyújtási műveletek között. Ezek a funkciók egy webalapú figyel -
meztetési és értesítési alkalmazás, a CECIS (Veszélyhelyzet kezelésére szolgáló 
közös kommunikációs és tájékoztatási rendszer) segítségével végezhetők el6.6 A Bizottságnak a CECIS 
kezelésével kapcsolatos 
feladatait a határozat 8. cikke 
írja elő.
7 Az UCPM-et létrehozó 
határozatra vonatkozó 
jogszabályjavaslatot kísérő 
hatásvizsgálat (Bizottsági 
munkadokumentum: Az uniós 
polgári védelmi 
mechanizmusról és a 2014–
2020-as időszakra polgári 
védelmi pénzügyi eszköz 
létrehozásáról szóló európai 
parlamenti és tanácsi 
határozatot kísérő 
hatásvizsgálat – A polgári 
védelmi szabályozási keret 
2011-es felülvizsgálata, 
SEC(2011) 1632 végleges, 
2011.12.20.) több hiányosságot 
is megállapított az Unió 
katasztrófa-elhárítási 
képességét tekintve, 
amelyeket az új jogszabálynak 
kellett orvosolnia. A Veszélyhelyzet-reagálási Koordinációs Központ1. kép
© EU/ECHO/Ezequiel Scagnetti, 2015
06 
Az ERCC-t az Európai Veszélyhelyzet-reagálási Kapacitás egészíti ki: ez a kataszt -
rófákra való reagáláshoz a részt vevő államok által előzetesen és önkéntesen 
felajánlott, készenléti „összevont eszköztár” csak a Bizottság általi lehívás esetén 
használható fel. Az összevont eszköztár az új határozat által bevezetett számos 
olyan innováció egyike, amelyek orvosolják a korábbi mechanizmus hiányossága -
it7. Az eszköztár célja elsősorban a következő célkitűzések megvalósulásának elő -
segítése: az utólagosan reagáló és eseti koordinációról egy előre megtervezett, 
előre meghatározott és kiszámítható rendszer felé történő elmozdulás; a kataszt -
rófa-reagálási kapacitás kritikus hiányosságainak költséghatékony módon történő 
feltérképezése és felszámolása. Az összevont eszköztár működését az 1. háttér -
magyarázat  mutatja be.

10 Bevezetés 1. háttérmagyarázatAz összevont eszköztár bemutatása
Az Európai Veszélyhelyzet-reagálási Kapacitás (más néven: „összevont eszköztár”) egy sor, több uniós ország -
ból származó segítségnyújtó csoport, szakértő és felszerelés együttesét jelenti. E készenléti eszközök rendel -
kezésre bocsátására tüstént sor kerül, mihelyt az uniós polgári védelmi misszióknak ezekre – a világ bármely 
pontján – szüksége van.
2014. októberi létrejötte óta tíz ország bocsátott rendelkezésre reagálási erőforrásokat, azaz „kapacitást” az 
eszköztár számára. 35 reagálási egység (azaz modul) regisztrálására került sor, ilyenek például a „városi kutató- 
és mentőegységek”, a speciális légi egészségügyi evakuálási egységek, a víztisztító berendezések, a nagy 
kapacitású szivattyúegységek és az erdőtűzoltó csapatok. Jelenleg is folyik a további tagállami erőforrások 
regisztrálása.
A felajánlott nemzeti reagálási eszközök korszerűsítéséhez, a tanúsítási és képzési költségek fedezéséhez, 
valamint a csapatok, illetve az eszközök katasztrófa által sújtott területre történő szállításával kapcsolatos 
költségek legfeljebb 85%-ának fedezéséhez az eszköztárban részt vevő országok uniós pénzügyi támogatást 
is igénybe vehetnek.
Az összevont eszköztár alakulása
 (Csak regisztrált modulok – 2016. június 20-i állapot)
Regisztrált modulok számaAz összevont eszköztár 
méreteRegisztrálás alatt álló modulokModulok regisztrálása és hozzáadása az eszköztárhoz
2016. 2. né. 2016. 1. né. 2015. 4. né. 2015. 3. né. 2015. 2. né 2015. 1. né. 2014. 4. né.40
35
30
25
20
15
10
5
035 3432
2927
43
Forrás : Európai Bizottság; számvevőszéki elemzés
11 Bevezetés 
07 
Az UCPM aktiválása vagy a katasztrófa által érintett államok, vagy az ENSZ segít -
ségkérése alapján történhet8. Aktiválható még valamely uniós tagállam kérésére 
is, ha ez a tagállam az Unió területén kívül bekövetkezett katasztrófa által érintett 
uniós polgárok számára nyújtandó konzuli segítségnyújtáshoz kér támogatást.
08 
A megelőzés, a felkészültség és a reagálás ugyan az Unión belüli (potenciális) ka -
tasztrófákra vonatkozik, de a mechanizmus az Unió területén kívül bekövetkezett 
katasztrófák esetén is aktiválható. A 2002 és 2015 közötti időszakban beérkezett 
224 segítségkérés 63%-a Unión kívüli katasztrófákhoz kapcsolódott (ezt szemlél -
teti az 1. ábra ). Az UPCM munkamódszerét az I. melléklet  szemlélteti.8 2014 óta emellett ENSZ-
szervezetek és egyes más 
kijelölt nemzetközi 
szervezetek – a Nemzetközi 
Migrációs Szervezet (IOM), 
a Vöröskereszt és Vörösfélhold 
Társaságok Nemzetközi 
Szövetsége (IFRC) és 
a Vegyifegyver-tilalmi 
Szervezet (OPCW) – is 
kérhetnek segítséget.1. ábra(Unión bel üli és kív ül) segítségkérés az UCPM-en kereszt ül
Forrás : Európai BizottságBelsőKülső
2015 2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007 2006 2005 2004 2003 200230
25
20
15
10
5
012 13
1213
1417 18
1689
6
42
748
411 10
41086
1537
09 
A polgári védelem terén az elsődleges felelősséget a részt vevő államok viselik, 
ők határozzák meg a katasztrófareagáláshoz szükséges segítségnyújtás szintjét, 
valamint azt is, hogy a segítségnyújtás milyen részben történjék az UCPM me -
chanizmusán keresztül. A Bizottság nem irányítja és nem ellenőrzi a részt vevő 
államok csapatait, moduljait, illetve más eszközeit, amelyek bevetésére önkéntes 
alapon kerül sor. Az Unió szerepe inkább – az együttműködés és a koordináció 
elősegítése révén – a részt vevő államok támogatása a katasztrófák megelőzésé -
nek, az azokra való felkészülésnek, illetve reagálásnak a hatékonyabbá tételében. 
Az UCPM-en belüli kapcsolatok áttekintéséhez lásd: II. melléklet .
12 Bevezetés 
Az uniós polgári védelmi mechanizmus (UCPM) 
finanszírozása  
10 
Az UCPM-nek a 2014–2016-os időszakra szóló éves költségvetési előirányzatait 
a 2. ábra  mutatja be. A mechanizmus működésére évi mintegy 50 millió eurót 
különítenek el, ennek kb. egyharmada harmadik országokban végrehajtott 
reagálási beavatkozásokra vonatkozik. Ennek része a moduloknak az érintett 
országokba történő szállításával kapcsolatos műveletek uniós társfinanszírozása 
is. A polgári védelmi csoportok és az eszközök működési költségeit a részt vevő 
államok viselik.
11 
A Bizottság 2017-ben időközi értékelést fog végezni a határozat végrehajtásáról. 2. ábraAz UCPM 2014–2016-os költségvetésének végrehajtása
millió euró
Katasztrófamegelőzés és 
katasztrófavédelem az UnióbanKatasztrófamegelőzés és 
katasztrófavédelem harmadik országokbanVeszélyhelyzetre történő 
reagálás az UnióbanVeszélyhelyzetre történő 
reagálás harmadik országokban
2016 2015 201460
50
40
30
20
10
012,0
1 14,9
11,4
1 2016: a költségvetésben szereplő összegek.
Forrás : Európai Bizottság; számvevőszéki elemzés
13
 Az ellenőrzés hatóköre és 
módszere
12 
Az ellenőrzés célja annak vizsgálata volt, hogy a Bizottság az UCPM 2014-es 
létrehozása óta eredményesen segítette-e elő az Unión kívül bekövetkezett 
katasztrófákra adott válaszok koordinálását. A vizsgálat tárgyát elsősorban a részt 
vevő tagállamokkal, a más uniós intézményekkel és ügynökségekkel, az ENSZ-
szel, az érintett országgal és más érintett felekkel történő koordináció elősegítése 
képezte. Értékeltük, hogyan valósul meg a koordináció a meglévő struktúrákon 
és folyamatokon belül, és megvizsgáltuk az információgyűjtést, -terjesztést és 
a valamennyi fent említett résztvevővel folytatott információcserét.
13 
Az ellenőrzési kritériumokat a határozat (lásd: 4. bekezdés) rendelkezései alapján 
állítottuk össze. Az ellenőrzés hatóköre nem terjedt ki a megelőzési és készültségi 
tevékenységekre, maguknak a beavatkozásoknak az eredményességére, illetve 
a mechanizmus kialakítására.
14 
Részletes ellenőrzésre három olyan nemzetközi szintű katasztrófahelyzetet vá -
lasztottunk ki, amelyek során az UCPM aktiválására is sor került9. A kiválasztás egy 
sor kritérium – többek között a katasztrófa típusa és mérete, az UCPM szerepe, 
az uniós reagálás mértéke és a földrajzi kiterjedés – alapján történt. Vizsgálatunk 
a következő katasztrófahelyzetekre irányult: a bosznia-hercegovinai áradások 
(2014. május), a nyugat-afrikai Ebola-járvány (2014. március–2016. január) és a ne -
páli földrengés (2015. április 25.). A vizsgált katasztrófahelyzetek részletes áttekin -
tését a  III. melléklet  tartalmazza.
15 
Az ellenőrzést 2015. december és 2016. május között hajtottuk végre. Találkoz -
tunk az Európai Bizottság10, az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) – többek között 
az ENSZ melletti, genfi uniós külképviselet –, valamint az Európai Betegségmeg -
előzési és Járványvédelmi Központ (ECDC) képviselőivel. Találkoztunk továbbá az 
ENSZ Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatala (OCHA), az Egészségügyi Világ -
szervezet (WHO), az Élelmezési Világprogram (WFP) és a Médecins sans Frontières 
(MSF) képviselőivel is. Helyszíni ellenőrzést végeztünk Bosznia-Hercegovinában 
(BiH), ahol felkerestük az uniós külképviseletet (az EU különleges képviselőjének 
irodáját), az Európai Unió által vezetett erőket (EUFOR), az ENSZ Fejlesztési Prog -
ramjának irodáját, továbbá az árvíz elleni küzdelemben részt vevő állami, szerve -
zeti, megyei és helyi önkormányzati szintű hatóságok, valamint a bosznia-herceg -
ovinai Vöröskereszt képviselőit.9 A 2014–2015-ös időszakban 
25 segítségkérés érkezett az 
Unión kívülről. A három 
kiválasztott katasztrófa azok 
közé az események közé 
tartozott, amelyekre 
nagyszabású, jelentős 
koordinációt igénylő reagálás 
történt.
10 A következő főigazgatóságok 
képviselőivel folytattunk 
megbeszélést: Az Európai 
Polgári Védelem és 
Humanitárius Segítségnyújtási 
Műveletek 
Főigazgatósága (ECHO), 
Egészségügyi és 
Élelmiszerbiztonsági 
Főigazgatóság (SANTE), 
a Nemzetközi Együttműködés 
és Fejlesztés Főigazgatósága 
(DEVCO) és az Európai 
Szomszédságpolitika és 
a Csatlakozási Tárgyalások 
Főigazgatósága (NEAR).
14 Az ellenőrzés hatóköre és módszere 
16 
Munkánk elsősorban az Európai Bizottság és az EKSZ által rendelkezésünkre 
bocsátott dokumentumok áttekintésén alapult. Számvevőink hozzáfértek a CECIS 
rendszerhez is. Egy 11 részt vevő tagállamnak megküldött és általuk megválaszolt 
kérdőív segítségével összegyűjtöttük a felhasználók véleményét a mechanizmus -
ról és a három vizsgált válsághelyzetre adott reakciókról is. 2015 októberében 
részt vettünk a Bizottság által Luxembourgban szervezett konferencián, amely az 
Ebola-járvány tanulságaival foglalkozott, 2016 februárjában pedig a Luxembourgi 
Légi Mentőszolgálat által az egészségügyi evakuálásra („medevac”) való felkészü -
lésről tartott tájékoztató ülésen.
15
 Észrevételek
A Bizottság kihasználta a meglévő koordinációs 
struktúrákat, de egyes eszközök lehetőségeit jobban 
is ki lehetett volna aknázni 
A Bizottság időben aktiválta a vészhelyzet-reagálási 
mechanizmust, de a korai riasztási szakasz jobb kihasználása 
révén több időt nyerhetett volna az erőforrások 
mozgósítására
17 
Segítségkérés beérkezése esetén a Bizottságnak erről a lehető leghamarabb 
értesítenie kell a részt vevő államokat11. A Bizottság mindhárom katasztrófahely -
zet esetében kellő időben adott értesítést a kérésről, így eleget tett a részt vevő 
tagállamok haladéktalan értesítésével kapcsolatos kötelezettségének.
18 
A katasztrófára adott koordinált uniós reagálás hivatalos kezdetét a mecha -
nizmusnak a segítségkérés beérkezése nyomán történő aktiválása jelenti. Még 
a kérés benyújtása előtt is utalhatnak azonban jelek katasztrófa azonnali bekö -
vetkezésére. A Bizottság a CECIS rendszerben még az aktiválást megelőzően, ún. 
„korai riasztási módban” jelezheti – de nem köteles jelezni – a vészhelyzetet. Ez 
még a potenciális aktiválás előtt lehetővé teszi a részt vevő államok számára az 
eszközeik mozgósítását. A korai riasztást mindhárom vizsgált katasztrófahelyzet 
esetében alkalmazták. A bosznia-hercegovinai árvíz esetében (amely „fokoza -
tosan kialakuló” katasztrófának tekinthető) a természeti katasztrófa helyi szintű 
kihirdetésekor már egyértelmű volt a fenyegetés súlyossága. A korai riasztást 
azonban csak egy nappal később aktiválták, mindössze négy órával a hivatalos 
aktiválás előtt. A korai riasztás gyorsabb aktiválásával több időt lehetett volna 
nyerni az erőforrások mozgósítására.
19 
A Bizottság nem vezetett írásos feljegyzéseket azokról az informális kapcso -
latokról, amelyeket az érintett országgal szoros kapcsolatot ápoló és azt jól 
ismerő részt vevő államokkal tart fenn. Ilyen feljegyzések segítségével nyomon 
követhetők lennének a korábbi aktiválások, és ez elősegítené egy szisztematikus 
megközelítés kialakulását, értékes időt takarítana meg az aktiválási szakaszban 
és megfelelő képet adna arról, hogy mely részt vevő tagállamok tudnak nagyobb 
valószínűséggel segítséget nyújtani a vészhelyzet által érintett országnak.11 A határozat 16. cikke (3) 
bekezdése a) albekezdésének 
i. pontja.
16 Észrevételek 
Az uniós polgári védelmi csoportok elősegítették a helyszíni 
koordinációt, de kiválasztásuk folyamatát és a helyszíni 
beszámolókat hiányosságok jellemezték
20 
Miután a kérelmező fél elfogadja a részt vevő államok által felajánlott segítség -
nyújtást és uniós szintű koordináció válik szükségessé a helyszínen, a Bizott -
ságnak össze kell állítania egy uniós polgári védelmi koordinációs és értékelési 
csoportot (EUCP-csoportot), és ezt haladéktalanul be kell vetnie az érintett 
országban12. A csoport feladata a különböző részt vevő államok munkájának és 
a moduloknak a koordinálása a helyszínen13, szakmai tanácsadás nyújtása és az 
érintett országgal folytatott koordináció elősegítése. Amint az I. melléklet  szem -
lélteti, a csoportok tagjait a Bizottság választja ki, miután a részt vevő államok 
kinevezték a szakértőket; az egyes csoportokat elkíséri a Bizottság által küldött 
egy-egy kapcsolattartó tisztviselő.
21 
Az Unión kívüli katasztrófák esetében az EUCP-csoportok bevetése nem függ 
a kérelmező/érintett ország jóváhagyásától. Az ERCC számára ezért megenge -
dett, hogy a segítségkérés beérkezése után azonnal kinevezésekre vonatkozó 
megkereséseket küldjön a részt vevő államoknak. Nepál és Bosznia-Hercegovina 
esetében már korai jelzések utaltak arra, hogy az események súlyossága miatt 
minden valószínűség szerint szükség lesz uniós koordinációra. Ennek ellenére 
a két katasztrófahelyzet esetében a hivatalos segítségkérés és a CECIS rendszer -
ben az első csoport tagjainak kinevezésére vonatkozó kérelem beérkezése között 
Bosznia-Hercegovina esetében 21,4 óra, Nepál esetében pedig 22,8 óra telt el 
(lásd: 3. ábra  és 4. ábra ).3. ábraAz EUCP-szakértők kiválasztásának időrendi áttekintése – Bosznia-Hercegovina
Forrás:  Európai Számvevőszék.12 A határozat 16. cikke (3) 
bekezdése a) albekezdésének 
ii. pontja.
13 COM(2010) 600 végleges, 
2010. október 26.: „A 
katasztrófákra adott uniós 
válasz erősítése felé: a polgári 
védelem és a humanitárius 
segítségnyújtás szerepe”. 
A modulok állhatnak polgári 
védelmi eszközökből vagy 
emberi erőforrásból, illetve 
mindkettőből.
6,4 15,9 21,4 4,1 52,6
Óra
Ajánlatok 
benyújtásának 
határidejeSzakértők  
kinevezésére 
irányuló kérelemSegítség-
kérésElfogadás Korai 
riasztásÁrvíz100 80 60 40 20 0A segítségkéréstől az EUCP csoport kinevezéséig:
1 nap és 19 óra
17 Észrevételek 4. ábraAz EUCP-szakértők kiválasztásának időrendi áttekintése – Nepál
Forrás:  Európai Számvevőszék5,0 21,8 22,8 4,8 8,4A segítségkéréstől az EUCP csoport kinevezéséig: 2 nap és 2 óra
Óra
ElfogadásAjánlatok 
benyúj-
tásának 
határidejeSegítség-
kérésKorai 
riasztásSzakértők  
kérelemFöldrengés70 60 50 40 30 20 10 0
22 
A szakértők kinevezésére vonatkozó kérelmek elküldése a CECIS rendszerben 
történik, eseti alapon meghatározott határidővel. A határidő hosszúsága változó 
volt: Bosznia-Hercegovinában (fokozatosan kialakuló katasztrófa) a kinevezésre 
vonatkozó kérelmek küldésétől számított 15,9 órában, míg Nepálban (hirtelen be -
következett katasztrófa) 21,8 órában állapították meg. A számvevők e tekintetben 
nem találtak belső előírásokra utaló bizonyítékot.
23 
A kinevezési határidő lejárta után a szakértők kiválasztása és a csoport tagjainak 
behívása további 5–6 órát vett igénybe. Noha a jogszabályok szigorú kritériu -
mokat határoznak meg a szakértők kiválasztására vonatkozóan, a Számvevőszék 
megállapította, hogy nem alkalmaztak előre megadott módszert annak meg -
határozásához, hogy milyen típusú szakértőkre és az egyes típusokból hányra 
van szükség. Nem találtunk továbbá bizonyítékot arra sem, hogy – a kiválasztási 
folyamat során alkalmazandó ellenőrzőlisták formájában – léteznének előre meg -
határozott kritériumok az egyes szakértői típusok kiválasztásához. Az egyértelmű 
kiválasztási kritériumok hiányára a 2014 decemberében elvégzett értékelés is 
rámutatott14; ez az értékelés javasolta a „polgári védelmi csoportok kiválasztásá -
hoz alkalmazandó szakértői profilok” használatát.
24 
A Bizottság értékes időt nyerhetne még a kinevezésekre vonatkozó kezdeti 
kérelmek kiküldése előtt, ha a csoportokat katasztrófatípusok és régiók szerint 
előzetesen meghatározott, szabványos módon lehetne összeállítani. A csoport 
tagjainak a kinevezett jelöltek közül történő későbbi kiválasztásakor egy világo -
san értelmezhető ellenőrzőlista meggyorsíthatná a folyamatot, még azokban az 
időszakokban is (pl. éjszakai műszak, hétvége), amikor az ERCC kis kapacitással 
működik. Egy ilyen eljárás révén továbbá még a kinevezések végső határideje 
előtt szűkített listát lehetne adni a potenciális csoporttagokról.14 ICF International, „Ex-post 
evaluation of Civil Protection 
Financial Instrument and 
Community Civil Protection 
Mechanism (recast) 2007–
2013’ (A Polgári Védelmi 
Pénzügyi Eszköz és 
a közösségi polgári védelmi 
mechanizmus utólagos 
értékelése (átdolgozás), 
2007–2013), zárójelentés, 2014. 
december 16.
18 Észrevételek 
25 
Az egyes szakértők teljesítményét külön-külön nem értékelik. A részt vevő álla -
mok által kijelölt szakértők értékelése alkalmasint érzékeny téma lehet, viszont 
egy strukturált teljesítmény-értékelési és -dokumentálási megközelítéssel idő 
takarítható meg a kiválasztási eljárás során. Példaként szolgálhatnak erre az 
eljárásmódra az Unió által finanszírozott15 választási megfigyelői missziók (EOM): 
ezek során rutinszerűen kerül sor a tagállamok által küldött megfigyelők köl -
csönös értékelésére, amelynek célja „dokumentálni a megfigyelőknek az egyes 
EOM-missziók során elért szakmai teljesítményét és tanúsított személyes maga -
tartását, hogy ezzel még jobban elősegítsék és tovább tökéletesítsék a tagálla -
mok és a Bizottság általi kiválasztás folyamatát”16.
26 
A Bizottságnak az EUCP-szakértők jelenléte révén támogatnia kell a közös szük -
ségletek felmérését, illetve tanácsot kell adnia a szükségletekre való tekintettel 
megfogalmazott támogatási igényről17. Ha a segítségkérő (az érintett állam vagy 
egy ENSZ-szervezet) megfogalmazza az igényeket, az ERCC biztosítja, hogy ez 
a tájékoztatás a CECIS rendszeren keresztül eljusson valamennyi részt vevő tagál -
lamhoz. Arra is egyértelmű bizonyíték utal, hogy az EUCP-csoporttagok a helyszí -
nen különböző értékelésekben vettek részt. Abban az esetben, ha az EUCP-cso -
porttagokat integrálják az UN OCHA által létrehozott UNDAC csoportokba (így 
történt ez Nepálban), a közös értékelések jellemzően az ENSZ útján készülnek. 
Az integrálásnak van azonban egy nem kívánt következménye: korlátozza annak 
megállapíthatóságát, hogy az Unió maga milyen mértékben működött közre az 
értékelésekben (lásd még: 41–45. bekezdés).15 A demokrácia és az emberi 
jogok európai eszköze.
16 Iránymutatás az uniós 
választási megfigyelők 
értékeléséhez (FPI 4), 1. o., 
1. bekezdés.
17 A 16. cikk (3) bekezdése a) 
albekezdésének ii. és v. pontja 
és a 16. cikk (3) bekezdésének 
b) albekezdése.
Uniós szakértők látogatása Katmanduban és 
a kórházban a földrengést követően2. kép
© EU/ECHO/Pierre Prakash, 2015

19 Észrevételek 
27 
Még akkor is, amikor az uniós koordinációt nem integrálták teljes mértékben az 
ENSZ koordinációs tevékenységébe (pl. Bosznia-Hercegovinában), kevés bizo -
nyítékot találtunk arra, hogy ok-okozati összefüggés lett volna az EUCP-csoport -
tagok által a helyszínen elvégzett igényfelmérés és a részt vevő tagállamoknak 
továbbított konkrét, szükségleteket tartalmazó listák között. Az egyes EUCP-cso -
portok beszámolóinak minősége eltérő volt, de azok általában az információmeg -
osztásra és a tervezett, illetve elvégzett tevékenységekre helyezték a hangsúlyt. 
A napi jelentésekben nem szóltak külön részek a szükségletek meghatározásáról 
és azok konkrét kielégítéséről.
Noha az összevont eszköztárat a vizsgált válsághelyzetek 
idején még csak korlátozottan alkalmazták, a Bizottság 
aktív szerepet játszott az eszköztár alkalmazási körének 
kiszélesítésében
Az összevont eszköztárat a vizsgált válsághelyzetek idején csak 
korlátozottan alkalmazták
28 
A Bizottság kötelezettségei a részt vevő államokkal szemben többek között 
a következők: a helyszínen felmerülő igények alapján kellő időben ajánlások 
megfogalmazása, valamint a részt vevő államok felkérése a konkrét erőforrások 
rendelkezésre bocsátására18. A Bizottság csak akkor fogalmazhat meg releváns 
ajánlásokat a bevetendő eszközökről, ha tisztában van azzal, hogy milyen azon -
nal bevethető erőforrások állnak rendelkezésre.
29 
A vizsgált katasztrófahelyzetek idején igen kevés regisztrált eszköz volt az ös z-
szevont eszköztárban. A Bizottság emiatt általában nem tudott ajánlásokat tenni 
ezek bevetéséről, és a részt vevő államokat sem tudta felkérni a kapacitások 
összevont eszköztárból történő bevetésére.
30 
2015 októberében, egy évvel az összevont eszköztár létrehozása után, még 
mindig csak néhány regisztrált modul szerepelt az eszköztárban. A megkérdezett 
részt vevő államok szerint az eszköztár lassú bővülésének fő oka a reagálási egy -
ségek (modulok) regisztrálásával és tanúsításával kapcsolatos súlyos adminisztra -
tív nehézségekben keresendő, amelyek egyes esetekben további, nemzeti szintű 
adminisztratív eljárásokat is maguk után vonhatnak.18 A határozat 16. cikke 
(3) bekezdésének b) pontja.
20 Észrevételek 
A Bizottság aktív szerepet játszott az összevont eszköztár 
kapacitásának növelésében
31 
Az Ebola-járvány terjedésekor több szereplő is kiemelte, hogy szükség van az 
egészségügyi dolgozók és a humanitárius segítséget nyújtó személyek által 
igénybe vehető egészségügyi evakuálási szolgálatra. A jogi keretek19 csak általá -
nosabb jellegű szolgáltatásról rendelkeztek („katasztrófák áldozatainak légi úton 
történő, egészségügyi célú kimentése”20); a kifejezetten a (potenciálisan) megfer -
tőződött egészségügyi dolgozók és humanitárius segítséget nyújtó személyek 
evakuálását lehetővé tevő szolgáltatással nem számoltak. A Bizottság azonban 
aktív szerepet vállalva szorgalmazta egy rugalmas megközelítés alkalmazását, 
valamint további kapacitások bevonását az összevont eszköztárba. Egészségügyi 
célú kimentést („medevac”) ugyan egyedül a WHO kérelmezhetett, ám fontos 
szerepet játszott az ERCC is: információs központként működött, megválaszolta 
a medevac-folyamat különböző szakaszaiban tevékeny minden érintett fél (WHO, 
részt vevő államok, ENSZ-ügynökségek, civil szervezetek stb.) kérdéseit, és repü -
lőgépeket vetett be az összevont eszköztárból. Az e kapacitások kifejlesztéséhez 
szükséges koordinációt és együttműködést részletesebben a 66. bekezdés mutat -
ja be.
32 
Közvetlenül reagálva az egészségügyi személyzetnek az Ebola-járvány során 
tapasztalt hiányára, a Bizottság az összevont eszköztár új összetevőjeként létre -
hozta az Európai Orvosi Hadtestet, amelynek révén az Unión belül és azon kívül 
mozgósítani lehet orvosi és közegészségügyi szakértőket és csoportokat kataszt -
rófavédelmi, illetve reagálási intézkedésekre21.
33 
Az ECDC jelentős mértékben közreműködött az Ebola-járvány uniós kezelésében, 
mind az ún. gyors kockázatértékelései révén, mind azáltal, hogy koordinálta az 
ECDC és a tagállamok járványügyi szakembereinek kiküldését az érintett régiók -
ba (igaz, ezekre az intézkedésekre főként a járvány tetőzését követően került sor, 
lásd: IV. melléklet ). Az ECDC alapító rendelete22 nem zárja ki járványügyi szak -
emberek unión kívüli országokban történő bevetését. Az ECDC-n belül, valamint 
a Bizottság és az ECDC közötti együttműködés során alkalmazott pénzügyi és 
adminisztratív keretek azonban nem kedveznek az Unión kívüli nagyszabású 
bevetéseknek, különösen nem az UCPM révén végrehajtott intézkedéseknek. Az 
ECDC alapszemélyzete és eljárásai nem alkalmasak hosszabb ideig tartó beve -
tések támogatására, s mivel feladatai elsősorban az Uniót potenciálisan érintő 
fenyegetésekkel kapcsolatosak, ezért nem állnak rendelkezésére olyan külön 
költségvetési források, amelyek ilyen műveleteket az Unión kívül is támogatná -
nak. Mivel járványügyi szakemberek bevetésére nincs külön uniós mechanizmus, 
a szakértők kiküldése a WHO globális járványkitörésekkel kapcsolatos riasztási és 
reagálási hálózatán keresztül történt. A bevetések feladatmeghatározásai azon -
ban csak korlátozott mértékű tájékoztatást tettek lehetővé, így a szakértők nem 
számolhattak be közvetlenül az ECDC-nek és a Bizottságnak.19 A Bizottság 2014. október 16-i 
2014/762/EU végrehajtási 
határozata az uniós polgári 
védelmi mechanizmusról 
szóló 1313/2013/EU európai 
parlamenti és tanácsi 
határozat végrehajtására 
vonatkozó szabályok 
megállapításáról, valamint 
a 2004/277/EK, Euratom és 
a 2007/606/EK, Euratom 
bizottsági határozat hatályon 
kívül helyezéséről (HL L 320., 
2014.11.6., 1. o.).
20 A végrehajtási határozat 
II. mellékletének 10. pontja.
21 Ez a komponens 2016 elejétől 
működik, és 2016 májusában 
az afrikai sárgalázjárványra 
reagálva sor is került egy ECDC 
járványügyi szakemberekből 
álló csoport mozgósítására.
22 Az Európai Parlament és 
a Tanács Európai 2004. 
április 21-i 851/2004/EK 
rendelete 
a Betegségmegelőzési és 
Járványvédelmi Központ 
létrehozásáról (HL L 142., 
2004.4.30., 1. o.).
21 Észrevételek 
Az uniós polgári védelmi csoportok jelentős támogatást 
kaptak az uniós kü lképviseletektől
34 
Az érintett országban működő uniós külképviselet köteles logisztikai támoga -
tást nyújtani az EUCP-csoportoknak, akik viszont kötelesek kapcsolatot tartani 
a külképviselettel23. Az uniós külképviseletek mindegyik vizsgált válsághelyzet -
ben jelentős támogatást nyújtottak – a rendelkezésre álló kapacitások korlátain 
belül – a következők terén: logisztika, biztonsági tájékoztatás, a helyi hatóságok -
kal való találkozók elősegítése, tanácsadás, helyi munkatársak által biztosított 
tolmácsolás24.
35 
Számvevőink találtak arra utaló bizonyítékot, hogy az EUCP-szakértők és az 
uniós külképviseletek között eredményes együttműködés folyt. Az EUCP-cso -
portok rendszeresen cseréltek információt a külképviseletek munkatársaival. Az 
EUCP-csoportok műveleteikhez bázisként a külképviseletek irodáit használták, és 
itt tartották a rendszeres koordinációs megbeszéléseket is.
36 
Bosznia-Hercegovinában a nemzeti hatóságok az EUFOR Althea közös biztonság- 
és védelempolitikai missziótól kértek gyorsreagálási támogatást. Annak köszön -
hetően, hogy a Bizottság már az elejétől kezdve bevonta az EUFOR-t az ERCC által 
szervezett koordinációs megbeszélésekbe, az EUFOR tájékoztatást adhatott az ál -
tala már megtett intézkedésekről. Az EUCP-csoport és az EUFOR közötti helyszíni 
koordinációt elsősorban az uniós külképviselet (az EU különleges képviselőjének 
az irodája) segítette elő, amely a különböző uniós szereplők és tagállami missziók 
tevékenységeit is koordinálta. Ehhez kapcsolódóan az EUCP-csoport közvetlen 
támogatást kapott az EUFOR-tól: a rendelkezésére bocsátott helikopter révén 
lehetővé vált a légi helyzetértékelés és terepszemle.
37 
Az érintett országok uniós külképviseletei eltérő mértékben voltak tisztában az -
zal, hogy az UCPM milyen kapacitást tud rendelkezésre bocsátani, illetve hogy az 
érintett országok hogyan kérhetik a támogatását. Az uniós képviseleteken nem 
működnek kifejezett „polgári védelmi fókuszpontok”. Míg a bosznia-hercegovinai 
uniós külképviseletnek volt korábbi tapasztalata a mechanizmus beindításában, 
az Ebola-járvánnyal érintett országok képviseletei a válsághelyzet kialakulása -
kor csak korlátozott mértékben tudtak az UCPM kínálta lehetőségekről, annak 
ellenére, hogy azokról a DG ECHO 2012-ben értesítést küldött25. Az Egészségügyi 
Biztonsági Bizottság 2014 augusztusában tartott ülésén a DG ECHO arról tájékoz -
tatta a tagállamokat, hogy kezdeményezte az érintett országokkal való kap -
csolatfelvételt; ennek ellenére nem sikerült közvetlen bizonyítékot szereznünk 
arra nézve, hogy a Bizottság – közvetlenül vagy az EKSZ-en keresztül – proaktív 
lépéseket tett volna és az aktiválás kérelmezésére ösztönözte volna az érintett 
országokat.23 A határozat 16. cikkének (5) 
bekezdése.
24 Nepálban az uniós 
külképviselet vezetője két 
hónappal a földrengés 
bekövetkezése előtt jelezte, 
hogy a legrosszabb 
eshetőségre a külképviselet 
nincs megfelelően felkészülve. 
A katasztrófa rendkívül 
jelentős mértékű volt ugyan, 
romboló hatása azonban így is 
elmaradt a legrosszabb 
eshetőségtől, s így 
a külképviselet megfelelő 
támogatást tudott biztosítani 
az EUCP csoportnak.
25 A Bizottság 2012-ben és 2014 
végén feljegyzéseket küldött 
az uniós külképviseletek 
vezetőinek az UCPM 
működéséről és arról, hogy az 
érintett országok hogyan 
kérhetnek segítséget 
a mechanizmus révén.
22 Észrevételek 
26 A határozat 16. cikkének (11) 
bekezdése.
27 A határozat 16. cikkének (2) 
bekezdése. A koordináció 
integrálására vonatkozó 
kötelezettség csak az UN 
OCHA esetében érvényes, más 
ENSZ-szervek esetében nem.
28 Operatív iránymutatás-
tervezet az uniós polgári 
védelmi csoportok és az 
UNDAC csoportok közötti 
helyszíni együttműködéshez: 
Polgári védelmi bizottság, 
Információcsere 
a folyamatban lévő 
tevékenységekről, 2009. 
október 21–22.A Bizottság kiaknázta az ECHO meglévő helyszíni hálózatát, 
a polgári védelem ter ületén azonban növelni lehetne 
a szinergiákat
38 
Az aktiválást követően a Bizottságnak szinergiákra kellene törekednie az UCPM és 
más uniós – elsősorban a humanitárius segélyezés terén alkalmazott – eszközök 
között26. A bizottsági határozat végrehajtási szabályai nem foglalkoznak külön 
a szinergiákkal, és a Bizottság nem határozta meg, hogy milyen gyakorlati lépé -
sek révén lehet szinergiákat elérni. A három katasztrófahelyzet elemzése során 
megállapítottuk, hogy történtek erőfeszítések a más eszközökkel való koordiná -
lásra és az azokhoz való kapcsolódásra, különösen a humanitárius és fejlesztési 
segélyezésben alkalmazott eszközök tekintetében, ez azonban döntő részben 
eseti alapon történt.
39 
A DG ECHO helyszíni hálózatának szakemberei mindhárom vizsgált esetben az 
EUCP-csoportokkal és modulokkal egy időben kerültek bevetésre a helyszínen, 
információval látták el az ERCC-t, és részt vettek a koordinációs megbeszéléseken. 
Ily módon a Bizottság a reagálás során összességében megfelelően kihasználta 
a meglévő hálózatot.
40 
Nem használta ki azonban a Bizottság teljes mértékben a polgári védelmi terület 
és a humanitárius segélyezés területe közötti potenciális szinergiákat. A DG ECHO 
helyszíni hálózatának munkatársai az ENSZ humanitárius segélyezési rendszerét 
illetően szakértők, a polgári védelem terén azonban jellemzően nem képzettek. 
A nepáli események kapcsán levont tanulságokban a Bizottság megjegyezte: „A 
polgári védelem az értékelésekhez jobban, illetve gyorsabban kihasználhatná 
a humanitárius segítségnyújtási partner hálózatát”.
A Bizottság tiszteletben tartotta az ENSZ Humanitárius 
Ügyeket Koordináló Hivatala (UN OCHA) irányító szerepét, 
és rugalmas koordinációs struktúrákat fogadott el, az ENSZ 
általános felépítésével összhangban  
41 
A jogszabályok értelmében a Bizottság koordinációs tevékenységeit teljes mér -
tékben integrálni kell az UN OCHA átfogó koordinációs tevékenységeibe, és ezek 
végrehajtása során tiszteletben kell tartani az UN OCHA irányító szerepét27. Noha 
a „teljes körű integráció” nincs ennél részletesebben meghatározva, az EUCP- és 
az UNDAC-csoportok közötti helyszíni együttműködésre vonatkozó működési 
iránymutatás-tervezet három olyan területet sorol fel, ahol a „teljes körű in -
tegráció lehetséges és kívánatos”, ezek a következők: értékelés, koordináció és 
információkezelés28.
23 Észrevételek 
42 
A gyakorlatban az ENSZ rendszerében az integráció mértéke igen széles skálán 
mozog: lehetnek közös EU/UNDAC értékelő missziók, az EUCP-csoportok integrá -
lódhatnak az UNDAC által létrehozott Helyszíni műveleti koordinációs központba 
(OSOCC), működhetnek egymással párhuzamosan uniós és UNDAC csoportok, 
és előfordulhat, hogy egyáltalán nincs is UNDAC csoport; nincs tehát általános, 
minden esetre érvényes megközelítés. Az, hogy az EUCP-csoportok hogyan 
illeszkednek majd az átfogó koordinációs struktúrába, nagyban függ a kontextus -
tól: minél nagyobb mértékben működik közre az Unió a mentési műveletekben, 
annál szükségesebb, hogy erős koordináló szerepet töltsön be.
43 
Ezt szemlélteti az is, hogy a három vizsgált katasztrófaesemény esetében az 
ENSZ-szel történő koordináció céljára egymástól nagyon eltérő struktúrák jöttek 
létre. Bosznia-Hercegovinában nem volt jelen UNDAC-csoport, így az ENSZ 
állandó koordinátora és az uniós külképviselet vezetője/EUKK informálisan 
megállapodtak, hogy az EUCP-csoportot bízzák meg a beérkező polgári védelmi 
segítség koordinálásának feladatával. Ugyanakkor az Unió tiszteletben tartotta, 
hogy a humanitárius segítségnyújtás koordinálása területén az ENSZ játszik irá -
nyító szerepet azon a klaszterrendszeren29 keresztül, amelyet az ENSZ Fejlesztési 
Programja hozott létre Bosznia-Hercegovinában. Nepálban az EUCP-csoportokat 
integrálták az UN OSOCC struktúrájába és a klaszterrendszerbe. Az Ebola-járvány 
idején az uniós szakértőket társult tagként az UNDAC csoportokhoz rendelték. 
A Számvevőszék megállapítása szerint a három eset eltérő volta ellenére a Bizott -
ság mindannyiszor tiszteletben tartotta az ENSZ irányító szerepét.
44 
Nepálban az, hogy az EUCP-szakértőket integrálták az UN OSOCC struktúrájába, 
megnehezítette számunkra, hogy világosan elkülönítve vizsgálhassuk az átfogó 
koordinációs tevékenységhez nyújtott uniós hozzájárulást és annak többletérté -
két. Noha az EUCP-csoport tevékenységi jelentései kiemelték, hogy rendszeres 
kapcsolat állt fenn az UCPM révén rendelkezésre bocsátott modulokkal, és első 
kézből nyújtottak információt az ERCC és a részt vevő államok számára, a modu -
lok koordinálása (pl. a műveleti területek, illetve a konkrét feladatok szétosztása) 
elsősorban az ENSZ rendszerén belül történt.
45 
Noha az olyan regionális mechanizmusokból, mint az UCPM, az összekötő tisztvi -
selők és az EUCP-szakértők a helyszíni műveleti koordinációs központokhoz (UN 
OSOCC) rendelhetők, integrálásuk „nem biztosít kellő alapot a regionális szerve -
zetek számára ahhoz, hogy megkönnyítsék a működés koordinálását tagjaik szá -
mára”30. Az ENSZ ezért 2016-ban azzal bízta meg a Bizottságot, hogy határozza 
meg pontosabban, mi a regionális koordinációs mechanizmusok konkrét szerepe 
az OSOCC-ok műveletein belül. Ennek a célja az, hogy javuljon saját tagjai között 
az operatív együttműködés, és több közös helyzetelemzésre és igényfelmérésre 
legyen lehetőség31.29 A klaszterek az ENSZ-hez 
tartozó, illetve azon kívüli 
humanitárius szervezetekből 
álló csoportok, amelyek 
a humanitárius 
segítségnyújtással kapcsolatos 
egy-egy főbb területen (pl. víz, 
egészségügy) 
tevékenykednek. Ilyen 
klasztereket akkor hoznak 
létre, ha egy ágazaton belül 
egyértelmű humanitárius 
szükségletek merülnek fel e az 
ágazatokon belül számos 
szereplő van és a nemzeti 
hatóságoknak 
a koordinációhoz támogatásra 
van szükségük.
30 DG ECHO, „A new role for 
regional coordination 
mechanisms in the framework 
of the OSOCC” (A regionális 
koordinációs mechanizmusok 
új szerepe az OSOCC keretén 
belül), a  Humanitarian 
Networks and Partnership Week  
nevű eseményre készült 
vitaanyag, Genf, 2016. 
február 2–5.
31 Uo.
24 Észrevételek 
46 
Az együttműködés alapja elsősorban a nagyfokú bizalom, ezért fontos szerepet 
játszanak a személyes kapcsolatok. A Bizottság elismerte azonban azt is, hogy 
hivatalossá kell tenni az UN OCHA-val és más ENSZ-ügynökségekkel fenntartott 
kapcsolatát ahhoz, hogy szorosabb együttműködés és koordináció jöhessen létre 
a katasztrófavédelem és a katasztrófákra való reagálás területén. 2015 óta hivata -
los együttműködési megállapodásokat írt alá az UN OCHA-val és a WFP-fel, illetve 
további megállapodások megkötését tervezi a WHO-val és az IOM-mel.
A Bizottság lépéseket tett annak biztosítására, hogy 
zökkenőmentes legyen a helyreállítási szakaszba való 
átmenet
47 
A katasztrófaesemény vége felé, a polgári védelmi műveletek záró szakaszában 
a Bizottság köteles elősegíteni az érintett felek közötti feladatátvétel zökkenő -
mentességét32. Ebből a célból mindhárom esetben átadási üléseket szerveztek 
a humanitárius segítségnyújtási műveletek, illetve a további beruházások felé 
történő átmenet megkönnyítésére (lásd: 2. háttérmagyarázat ).
48 
Mindhárom katasztrófa esetében az ENSZ, a Világbank és az Európai Bizottság 
végzett katasztrófa utáni közös igényfelmérést. A bosznia-hercegovinai áradások 
után az ERCC aktívan részt vett a helyreállítási szakasz igényfelmérésében jártas 
szakértők kiválasztásában, és ehhez kapcsolódóan előkészítő helyszíni vizsgála -
tot is végzett. A DG ECHO is szorosan együttműködött a DG NEAR-rel az ország 
adományozói számára 2014 júliusában szervezett nemzetközi konferenciát 
megelőzően.32 A határozat 16. cikke (3) 
bekezdésének e) albekezdése.2. háttérmagyarázatA helyreállítási szakasz felé történő átmenet koordinálása 
Bosznia-Hercegovinában
Bosznia-Hercegovinában, Posavina megyében az Ausztria által rendelkezésre bocsátott víztisztító modul ese -
te jól szemlélteti, hogy milyen az alaposan megtervezett átmenet. A támogatás fokozatos megszüntetésével 
az EUCP-csoport együttműködött a – helyi önkormányzatok, vízszolgáltatók, nemzetközi csoportok és több 
civil szervezet képviselőiből álló – helyi munkacsoporttal, hogy megállapodjanak egy olyan stratégiában, 
amelynek révén mindaddig biztosítható az ivóvíz, amíg elegendő vízforrást nem ellenőriznek, illetve szükség 
esetén tisztítanak meg. Ennek eredményeképpen az osztrák csoportnak két hónappal tovább kellett a hely -
színen maradnia. Nagy kapacitásuknak köszönhetően a többi csoport fokozatosan fejezhette be munkáját, 
és ez azt is lehetővé tette, hogy a munkacsoport kapcsolatban lehessen a nemzeti, az UNICEF által vezetett 
WASH-klaszterrel33.
33 Vízellátás, szennyvízgyűjtés és higiénia ( Water, sanitation and hygiene ).
25 Észrevételek 
34 Európai veszélyhelyzet- és 
katasztrófareagálási 
információs rendszer. Az EDRIS 
webalapú információs 
rendszer az uniós 
humanitárius segítségnyújtási 
hozzájárulások azonosítására. 
Az EDRIS nem képezi az UCPM 
részét.A Bizottság létrehozott ugyan egy keretrendszert az 
információk gyűjtéséhez, terjesztéséhez és cseréjéhez, 
a beszámolás terén azonban még további javulásra 
van lehetőség
A CECIS bizottsági kommunikációs platform hasznos az 
információcsere szempontjából, de hatásának növeléséhez 
további fejlesztésre van sz ükség
49 
Az információcsere az UCPM alappillére, és nagymértékben hozzájárul a koordi -
náció eredményességéhez. Az információcserét megkönnyíti az ERCC fő kommu -
nikációs eszköze, a CECIS, amely központi platformot biztosít a veszélyhelyzetek 
alakulásával kapcsolatos legfrissebb információk közzétételéhez, tájékoztató 
anyagok terjesztéséhez, valamint a kért, kínált, elfogadott vagy elutasított támo -
gatások áttekintéséhez.
50 
A katasztrófákra való reagálás szempontjából a CECIS legfontosabb funkciója 
a támogatások áttekintése. A részt vevő államok külön is értésre adták, hogy 
milyen hasznosnak találják ezt a funkciót. Megállapítottuk azonban, hogy mind 
az áttekintések megjelenítését, mind azok összesítésének hatékonyságát tekintve 
további fejlesztésre van szükség. Például noha az alkalmazás összesíti a kért és 
a felajánlott támogatásokat, nem mutatja ki kérésenként az összes elfogadott 
ajánlatot és még ki nem elégített szükségletet, sőt, a kérések aktuális állapotát 
sem jeleníti meg. A már teljesített kéréseket el lehet ugyan különíteni a még 
válaszra váró kérésektől, de ezt az információt csak manuálisan lehet lekérdezni. 
Ez az eljárásmód nagyszámú kérés esetén nehézkesnek bizonyulhat. Az ilyen 
korlátozások bonyolulttá teszik az összesítés leolvasását és hátráltatják az ERCC-t 
abban, hogy a részt vevő államoknak központi, valós idejű áttekintést nyújt -
son. A részt vevő államok megerősítették, hogy ez jelentős korlátozást jelent 
számukra.
51 
Az összes természetbeni és pénzügyi hozzájárulás nyomon követése egy olyan 
sokrétű válság során, mint amilyen például az Ebola-járvány volt, és ahol gyako -
riak az átfedések a polgári védelmi segítség és a humanitárius segítség között, 
szintén nagy nehézséget jelent. A Bizottság az Ebola-járvány tanulságairól szóló 
jelentésében hiányosságokra mutatott rá az EDRIS rendszerben34, és felvázolta 
az ezek enyhítésére hozott azonnali intézkedéseket. 2016 áprilisában a Bizottság 
lehetővé tette, hogy valós idejű kapcsolat jöjjön létre az EDRIS és a CECIS között, 
és hogy így lehetségessé váljék a polgári védelmi segítség és a humanitárius 
segítség egységes áttekintése. Ez a funkció az ellenőrzésünk idején nem volt 
elérhető, így nem értékelhettük a hasznosságát.
26 Észrevételek 
52 
A CECIS-hez nincs mobil hozzáférési lehetőség, ami nagymértékben korlátozza 
a helyszínen bevetett EUCP-csoportok tevékenységét. Ha hozzá lehetne férni 
a kérések és felajánlások összesítésének egyszerűsített, csak olvasható változatá -
hoz (lásd: 50. bekezdés), az teljes áttekintést tenne lehetővé az Unió elfogadott 
és még függőben lévő felajánlásairól, s ez még eredményesebbé tenné a csoport 
közreműködését a helyszíni koordinációban.
53 
Az ERCC és a részt vevő államok közötti üzenetváltásra vonatkozóan – ilyen üze -
netekből egy adott katasztrófa során akár több száz is lehet – a CECIS naplójában 
csak nehezen lehet szűrést végezni. A naplót elemezve megállapítottuk, hogy 
abban az operatív üzenetek és az adminisztratív közlések nincsenek megkülön -
böztetve35, ami hátráltathatja az operatív szempontból fontos kérdések gyors 
nyomon követését. A CECIS 2012-es bizottsági belső ellenőrzése kiemelte, hogy 
a szűrési rendszert – különösen a részt vevő államok – nem használják ki, ezért az 
ERCC ügyeletes tisztviselőire és a részt vevő államokra irányuló figyelemfelhívó 
kampányt javasolt. Meg is szerveztek egy ilyen kampányt, ám a helyzet nemigen 
változott.
54 
A szállítás-támogatási kérések bevitelének jelenlegi módja nagymértékben 
manuális, és ebből adódóan mind az ERCC, mind a részt vevő államok számára 
időigényes. Ez felesleges adminisztratív terhet jelent, különösen a válsághelyzet 
bekövetkezésének időszakában. A támogatás szállítására vonatkozó hasznos 
információk (indulás és érkezés ideje stb.) továbbra is csak papírformátumban 
kerülnek továbbításra, és azokat nem rögzítik a CECIS adatbázisban, a rendszer 
tehát ezeket nem tudja feldolgozni jelentések készítéséhez vagy a szállítások 
áttekintéséhez.
A tájékoztató anyagok és a térképek széles körben terjedtek, 
és vannak arra utaló jelek, hogy ezek hasznosak voltak
55 
A Bizottságnak az értékeléseket és elemzéseket minden releváns partnerrel 
meg kell osztania36. Mindhárom vizsgált katasztrófahelyzet esetében elegendő 
bizonyítékot találtunk arra, hogy a Bizottság az értékeléseket és az elemzése -
ket megosztotta a részt vevő államokkal: rendszeresen tett közzé a CECIS-ben 
polgári védelmi üzeneteket, helyzetelemző jelentéseket és válsághelyzeti 
gyorsjelentéseket.35 Például többféle közlemény 
létezik egymással 
párhuzamosan: fontos 
operatív üzenetek (pl. 
segítségkérés vagy releváns 
logisztikai részadatok), 
adminisztratív közlések (pl. 
szállítás társfinanszírozásával 
kapcsolatos kérések, 
támogatások), jelentések vagy 
ülésekről készült 
jegyzőkönyvek.
36 A határozat 16. cikke (3) 
bekezdése a) albekezdésének 
iii. pontja.
27 Észrevételek 
56 
Mindhárom esetben aktiválták a Bizottság Copernicus katasztrófakezelési szol -
gáltatását, amely műholdas távérzékeléssel kapott térinformatikai információkat 
nyújt. A térképek elkészítését összehangolták az ENSZ térképészeti szolgálatával, 
az UNOSAT-tal is37, és a számvevők nem találtak bizonyítékot arra, hogy egy-egy 
adott munkát kétszer is elvégeztek volna. A Copernicus által készített térképek 
annak nyilvánosan elérhető weboldalán rendelkezésre álltak38.
57 
Mindegyik vizsgált katasztrófa esetében rengeteg térkép készült, arra azon -
ban a dolog természeténél fogva rendkívül nehéz dokumentált bizonyítékot 
találni, hogy ezeknek a reagálás során hasznát is vették-e. Számvevőink egy 
példát mégis találtak, amikor a Copernicus egyik térképe a bosznia-hercego -
vinai áradások során közvetlenül hozzájárult a döntéshozatali eljáráshoz (lásd: 
3. háttérmagyarázat ).
A Bizottság inkluzív találkozókat szervezett, az uniós 
szervekkel történő információcsere elősegítésének és 
a segítségnyújtás egységesítésének céljával
58 
A Bizottság az értékeléseket és elemzéseket elvben nem csak a polgári védelmi 
partnereivel, hanem az EKSZ-szel is megosztja, biztosítva ezzel, hogy ne legyenek 
ellentmondások a polgári védelmi műveletek és az Uniónak az érintett országgal 
fenntartott általános kapcsolatai között39. A Bizottság a segítségnyújtás egysé -
gességének biztosítására további támogató vagy kiegészítő intézkedéseket is 
hozhat40. A DG ECHO mindhárom vizsgált katasztrófahelyzet esetében szolgá -
latközi koordinációs üléseket szervezett valamennyi érintett főigazgatóság és 
uniós ügynökség, valamint az EKSZ részvételével41, és ehhez az ERCC-t alkalmazta 
központi összehívási platformként. Szereztünk bizonyítékot arra nézve, hogy az 
ülések inkluzívak voltak és azon kockázatok enyhítését célozták, hogy az uniós 
reagálás során átfedések, illetve párhuzamos munkavégzés forduljon elő.37 Bizonyítékot találtunk egy az 
UNOSAT és az ERCC közötti 
párbeszédre, és arra, hogy 
hozzáférnek egymás 
eszközeihez.
38 http://emergency.copernicus.
eu/mapping/ .
39 A határozat 16. cikke (3) 
bekezdése a) albekezdésének 
iii. pontja és 16. cikkének (4) 
bekezdése.
40 A határozat 16. cikkének (8) 
bekezdése.
41 BiH: DG NEAR és EUFOR; Ebola: 
DG DEVCO, FPI, DG SANTE, DG 
MOVE, DG RTD, ECDC, 
Eurocontrol; Nepál: DG DEVCO 
és FPI.3. háttérmagyarázatA bosznia-hercegovinai áradások során az egyik Copernicus térkép javította 
a döntéshozatali eljárást
2014 májusában a Bosznia-Hercegovina északi részében, Posavina megyében található Odžak városban a Száva 
folyó kiáradása súlyos károkat okozott. 2014. május 26-án a Modričában állomásozó dán csoport készen állt 
a víz kiszivattyúzására Odžak egyik legsúlyosabb áradással érintett részén. Egy későbbi szakaszban, amikor 
a helyi szivattyúállomást helyi mérnökök és dán szakemberek segítségével helyreállították, a dán és a német 
csoport az Unió térképészeti szolgálata, a Copernicus által rendelkezésre bocsátott térképek segítségével 
mérte fel közösen a területet. A térképeket az orašjei futballstadionban működő uniós Helyszíni Műveleti és Ko -
ordinációs Központ bocsátotta rendelkezésre, és azok segítségével megállapították, hogy milyen mély az iszap 
és hogy milyen állapotban van az alatta lévő talajréteg. Arra a következtetésre jutottak, hogy az időigényesebb 
szivattyúzás helyett biztonságosan mélyebbre lehet ásni, és így a vizet a talaj el tudja nyelni. Az ásással megol -
dódott a kiszivattyúzott víz elhelyezésének problémája is. Ilyen térkép nélkül a csoport nem tudta volna helye -
sen felmérni a helyzetet, és ásás helyett alighanem a kevésbé kockázatos szivattyúzás mellett döntött volna.
28 Észrevételek 
42 2013-ban egy közös nepáli 
ECHO-EKSZ feltáró misszió 
közös uniós készültségi tervet 
javasolt a konzuli kérdések 
jobb koordinációja érdekében 
(majd egy 2014-es utóvizsgálat 
szintén ezt javasolta). Egy ilyen 
proaktív és kifejezetten 
a témára irányuló misszió 
követendő példának minősül 
ugyan, a készültségi terv 
mégsem készült el.59 
A Bizottság az elemzett válság kialakulásától kezdve bevonta a tevékenységekbe 
az EKSZ-t (mind a központot, mind a külképviseleteket): az EKSZ mind a koordiná -
ciós üléseken, mind a rendszeres információcserében részt vett. Sőt, az ERCC már 
minden hivatalos UCPM aktiválás előtt is kapcsolatban volt az EKSZ-szel. A tag -
államok konzuli segítségnyújtáshoz kapcsolódó polgári védelmi támogatáshoz 
egyik vizsgált katasztrófa esetében sem kérték az UCPM aktiválását. Nepál ese -
tében azonban az EKSZ aktiválta a Consular Online eszközt (CoOL), hogy ennek 
révén információt oszthasson meg a tagállamokkal és az ERCC-vel; a DG ECHO az 
EKSZ-t főként repülési információkkal látta el, a CECIS-ből lekérdezett áttekinté -
sek alapján42.
60 
A Bizottság részlegei között a koordináció és az együttműködés általában jól 
működött. A DG DEVCO rugalmasságát bizonyította, hogy – az EFA „B” keretéből 
átcsoportosított összegek és a mozgó CBRN-laboratóriumok gyors rendelkezésre 
bocsátása révén – további korai humanitárius segítséget tudott nyújtani a DG 
ECHO-nak az Ebola-járvány idején. Szorosan együttműködött a DG ECHO a DG 
DEVCO-val az Ebola-járvánnyal kapcsolatos 2015 márciusi magas szintű konferen -
cia megszervezésében is.
Az információcsere fórumaként az Ebola-munkacsoport 
növelte a válaszintézkedések értékét, ám a csoportot már 
korábban létre kellett volna hozni
61 
A nyugat-afrikai Ebola-járvány az UCPM szempontjából atipikusnak számít. 
A Bizottság és az uniós ügynökségek gyorsan reagáltak a járvány kitöréséről 
szóló első jelentésekre: az ECDC 2014 márciusában köröztette a témáról szóló 
első gyors kockázatértékelését; áprilisban működésbe helyezték a régióban az 
Európai Mozgó Laboratóriumot; 2014 áprilisa és augusztusa között az Egészség -
ügyi Biztonsági Bizottság (HSC) több alkalommal is megvitatta a járványt; a DG 
ECHO egyes kulcsfontosságú partnerei számára gyorsan mozgósítottak forráso -
kat. A kezdeti reagálásból azonban hiányzott a stratégiai megközelítés, és nem 
született döntés arról, hogy ki legyen a felelős. A válság súlyosbodásával, miután 
a WHO a járványt 2014. augusztus 8-án nemzetközi horderejű közegészségügyi 
szükséghelyzetnek minősítette, koordinációs üléseket szerveztek, ezek azonban 
gyakran nem voltak eredményközpontúak, így nem tértek ki egyértelműen a fel -
lépéssel kapcsolatos és a figyelemmel kísérendő kérdésekre.
29 Észrevételek 
62 
Októberben jött létre az Ebola-munkacsoport (ETF), mintegy hat héttel azután, 
hogy az Európai Tanács 2014. augusztus 30-án szorosabb koordinációra és egy 
átfogó uniós reagálási keret (CRF) elfogadására hívott fel. A CRF kidolgozásá -
ra szeptember folyamán került sor, majd a következő hetekben azt több ízben 
átdolgozták. Mindez több hónappal a járvány kitörése után történt. Október 
végén a humanitárius segítségnyújtásért és a válságkezelésért felelős biztost az 
Európai Tanács a politikai koordinálást biztosítandó kinevezte uniós Ebola-ügyi 
koordinátornak.
63 
A koordinátor fontos szerepet játszott: felhívta a tagállamok figyelmét a megte -
endő kulcsfontosságú lépésekre és arra, hogy a nagyobb mértékű reagáláshoz 
támogatásra van szükség (pl. 2014 októberében közös nyugat-afrikai látogatást, 
valamint magas szintű találkozókat és 2015 márciusában Brüsszelben adomá -
nyozói konferenciát szervezett). Amint az V. mellékletben  is látható, mindezek 
a fejlemények szükségesek voltak ugyan, de csak a fertőzések számának tetőzése 
után került rájuk sor.
64 
Az Ebola-munkacsoport (amelynek az ERCC adott otthont) létrehozását minden 
érdekelt örömmel fogadta és az uniós reagálás határozottabb koordinálásának 
és kidolgozásának irányában tett fontos lépésnek találta. Feladatmeghatározása 
szerint a munkacsoport többek közt olyan operatív feladatok ellátására jött létre, 
mint a kiegészítő jelleg biztosítása és a szinergiák feltérképezése. A munkacso -
port inkluzív módon járt el: ülésein a bizottsági szolgálatokon kívül az EKSZ, 
az uniós ügynökségek, a Tanács Titkársága, a tagállamok (beleértve néhány 
Ebola-koordinátort is), valamint a WHO, az OCHA, a WFP , az UNICEF, az IHP43 és 
a reagálás során az élvonalban tevékenykedő több civil szervezet képviselői is 
részt vettek. Számos szereplő különösen hasznosnak találta azokat a valós idejű 
helyzetjelentéseket, amelyeket az uniós külképviseletek és a DG ECHO helyszíni 
hálózatának képviselői tettek közzé. Megállapítottuk, hogy az Ebola-munkacso -
port elsősorban a koordinációt elősegítő információcsere-platformként, nem 
pedig döntéshozó szervként működött.
65 
Az információkezelésben tapasztalt hiányosságok ellenére (információs túlterhe -
lés; nem mindig aktualizált információs listák), a munkacsoport elő tudta segíteni 
a koordináció szorosabbá tételét és az egységesebb reagálást. Három példa 
ennek szemléltetésére:
a) Az Ebola-munkacsoport eszmecseréi során kiderült, hogy 2014. október 
végére két különálló – egy EKSZ- és egy bizottsági (DG ECHO, DG DEVCO, DG 
SANCO és FPI) – helyszíni misszió szerveződik. Az átfedésekkel és a feladatok 
párhuzamos elvégzésével kapcsolatos kockázatok enyhítése céljából közös 
jelentés készítésében állapodtak meg.43 A Nemzetközi Humanitárius 
Partnerség (IHP) egy hét 
európai katasztrófavédelmi 
ügynökségből álló hálózat. Az 
IHP tagállamai egyben az 
UCPM részt vevő államai is, de 
a munkacsoport előtt 
a tevékenységeikről 
IHP-tagokként tartottak 
előadást.
30 Észrevételek 
b) A DG SANTE a munkacsoportban megosztott információkat továbbítani tudta 
a HSC felé, és segített megtervezni és kidolgozni a DG SANTE és a DG ECHO 
által (többek között biztonsági és ellenőrzési kérdésekről és az Európai Orvosi 
Hadtestről) szervezett műhelytalálkozókat.
c) Az ECDC munkatársainak és az ECDC ösztöndíjprogramjában részt vevő 
járványügyi szakembereknek a kiküldése a WHO globális járványkitörésekkel 
kapcsolatos riasztási és reagálási hálózatán (GOARN) keresztül történt, azzal 
a feladattal, hogy az adott kerületek szintjén (fertőzéses esetek megállapításá -
val, a fertőzöttekkel érintkező emberek visszakövetésével) működjenek közre 
a járványügyi vizsgálatokban. Noha a járványügyi szakemberek és a WHO 
közötti együttműködés összességében megfelelőnek volt tekinthető, az ECDC 
az Ebola-munkacsoportnak arról számolt be, hogy a kiküldött szakemberek je -
lentős logisztikai problémákba ütköztek. A DG ECHO később missziót indított 
annak megállapítására, hogyan javítható a csoportoknak nyújtott támogatás.
66 
Az Ebola-járvány idején az, hogy nem volt garantálva a (potenciálisan) megfer -
tőződött nemzetközi egészségügyi dolgozók és humanitárius segítséget nyújtó 
személyek egészségügyi célú kimentése (medevac), egyes ilyen szakembereket 
elriasztott attól, hogy elfogadjanak a régióba szóló kiküldetéseket. A mede -
vac rendszer létrehozására irányuló, a DG ECHO, a DG SANTE és a WHO közötti 
együttműködés – az Ebola-munkacsoporton belül és kívül – jó példa az eredmé -
nyes koordinációra, bár ha figyelembe vesszük, hogy milyen sürgős és központi 
jelentőségű volt a szükséglet, ahhoz képest az együttműködés lassan bontako -
zott ki (lásd: 4. háttérmagyarázat ).4. háttérmagyarázatAz uniós medevac rendszer kialakítása bonyolult és hosszadalmas művelet volt
Az egészségügyi dolgozók és a humanitárius segítséget nyújtó személyek egészségügyi célú kimentésével 
kapcsolatos sürgős igényre 2014 augusztusában az MSF, majd 2014 szeptemberében az ENSZ hívta fel a fi -
gyelmet44. A DG ECHO a DG SANTE-val és a WHO-val szorosan együttműködve dolgozta ki az uniós medevac 
rendszer szabványos operatív eljárásait, és azokat a HSC október 14-én el is fogadta. Ezzel párhuzamosan a Bi -
zottság szállítási módot (repülőgépeket) keresett a rendszerhez, mind polgári/kereskedelmi45, mind katonai46 
területen. Miután a Bizottságnak nem sikerült ígéretet kapnia a részt vevő tagállamoktól arra, hogy rendelke -
zésre bocsátanak polgári eszközöket az egészségügyi célú kimentésekhez, a DG ECHO 2014. szeptember 5-én 
hivatalosan felkérte az EKSZ-t, hogy az EU Katonai Törzsének mozgatástervezési sejtjét (EUMPC) aktiválva 
találjon megoldást katonai eszközök használatára. A DG ECHO és az EUMPC szoros együttműködése ellenére 
a tagállamok igen kevés hajlandóságot mutattak arra, hogy felvállalják katonai eszközök nyújtását. Az időbeni 
rendelkezésre bocsátást jelentős mértékben tovább hátráltatta, hogy nem volt korábbi tapasztalat e téren, 
hiányoztak a készen használható technikai megoldások, és időbe került adaptálni és regisztrálni az eszközö -
ket. Az uniós medevac rendszer végül akkor vált teljessé, amikor Luxemburg felajánlott két repülőgépet az 
összevont eszköztár számára, így a rendszert 2015. február közepétől végre igénybe lehetett venni.
44 2014. augusztus 11-én az MSF egyértelműen kifejtette az egészségügyi célú kimentés azonnali szükségességét; az UN OCHA 2014. 
szeptember 1-jén küldött egészségügyi célú mentőkapacitásokra vonatkozó kérelmet az ERCC-nek és a NATO-nak.
45 A tagállamok ugyan tudtak bilaterális alapon egészségügyi evakuálást végezni, és a Bizottság előtt nyitva állt egy kereskedelmi opció, mindezt 
azonban nem találták elégségesnek.
46 Ez a DG ECHO által küldött hivatalos kérelemmel aktiválható abban az esetben, ha egy adott válsághelyzetben polgári alternatíva révén nem 
elégíthetők ki a szükségletek (katonai megoldás elvben mindig csak legvégső esetben alkalmazható).
31 Észrevételek 
A Bizottság nem használja fel teljes mértékben 
a rendelkezésére álló információkat a saját és az UCPM 
átfogó teljesítményéről való beszámoláshoz 
67 
A DG ECHO éves irányítási terveiben és tevékenységi jelentéseiben a Bizottság 
egy mutatót határozott meg az adott katasztrófa reagálási szakaszára47, ponto -
sabban a reagálás időbeniségére vonatkozóan. A mutató azonban a Bizottság 
ellenőrzésén kívül eső tényezőkre is kiterjed48, ami megnehezíti, hogy a mutatót 
saját teljesítményének mérésére is alkalmazza.
68 
Az UCPM fő kommunikációs eszköze, a CECIS, nem mér automatikusan és struk -
turált módon teljesítményadatokat, az ilyen adatok kiválasztása manuálisan 
elvégzendő, időigényes feladat. Mivel a rendszer által automatikusan használható 
adatkészlet korlátozott, a CECIS nem képes részletes jelentéseket vagy vezetői 
információkat készíteni egy adott vészhelyzeti reagálás különböző lépéseinek 
operatív hatékonyságáról — függetlenül attól, hogy ezek a lépések a Bizottság 
közvetlen ellenőrzése alá tartoznak-e. Néhány részt vevő állam kijelentette, hogy 
szívesen venné, ha a CECIS több összevont teljesítményadatot állítana elő.
69 
Mivel nem állnak rendelkezésre számszerűsíthető teljesítménystatisztikák – pél -
dául az időbeniségről vagy a még javaslatra váró kérelmekről –, így a Bizottság 
és a részt vevő államok híján vannak olyan alapvető információknak, amelyek 
révén mérhető volna az UCPM teljesítménye és többletértéke, noha ez utóbbiak 
további és nagyobb elfogadottsághoz segíthetnék a mechanizmust az érdekeltek 
körében.47 1. eredménymutató: Az UCPM 
keretében végrehajtott 
beavatkozások átlagos 
sebessége (az ajánlatok 
elfogadásától azok 
rendelkezésre bocsátásáig).
48 Például erőforrások 
rendelkezésre bocsátása 
a részt vevő államok részéről, 
vagy a részt vevő államokból 
érkező szakértők kinevezése.
32
 Következtetések és 
ajánlások
70 
Megállapítjuk, hogy a Bizottság 2014 elejétől kezdve nagyrészt eredményesen 
segíti elő az Unión kívül bekövetkezett katasztrófákra adott válaszok koordiná -
lását. Átfogó értékelésünket a kérdőívünkre válaszoló minden részt vevő állam 
megerősítette. Mindegyik válaszadó elégedett volt a Bizottságnak a koordinálás 
elősegítésében betöltött szerepével.
71 
Az általunk megvizsgált három katasztrófahelyzet mindegyike esetében időben 
aktiválták az uniós polgári védelmi mechanizmust (UCPM) (lásd: 17–19. bekezdés), 
és az uniós polgári védelmi csoportok (EUCP-csoportok) elősegítették a hely -
színi koordinációt a részt vevő államok csoportjaival (lásd: 26–27. bekezdés). 
A koordináció elősegítését fokozza az is, hogy a Bizottság széles körben ter -
jeszt tájékoztató anyagokat, és ezt számvevőink is hasznosnak tekintették (lásd: 
55–57. bekezdés).
72 
A Bizottság inkluzív megközelítést alkalmazott mind a részlegei közötti, mind 
a más uniós és nem uniós szervekkel való koordináció során (lásd: 34–37. bekez -
dés és 58–66. bekezdés). Az egyes katasztrófahelyzetekben az uniós koordinációs 
tevékenységeket eltérő mértékben integrálták az ENSZ rendszerébe, azt azonban 
megállapítottuk, hogy a Bizottság tiszteletben tartotta az ENSZ általános irányí -
tó szerepét (lásd: 41–46. bekezdés). A Bizottság koordinációs szerepe a reagálás 
legutolsó szakaszára is kiterjedt, miután annak biztosítására is tett lépéseket, 
hogy zökkenőmentes legyen a helyreállítási szakaszba való átmenet (lásd: 
47–48. bekezdés).
73 
Az UCPM-et létrehozó jogszabályok egyik fontos újítása volt az Európai Veszély -
helyzet-reagálási Kapacitás (más néven: „összevont eszköztár”) kialakítása, amely 
előzetesen felajánlott, a reagálás során használható erőforrásokat gyűjt egybe. 
Az összevont eszköztár lassan alakult ki, és emiatt a Bizottság az általunk vizsgált 
katasztrófahelyzetek esetében nem tudott javaslatot tenni konkrét eszközök 
rendelkezésre bocsátására a reagálás során. A Bizottság mindazonáltal fontos 
szerepet játszott az eszköztár alkalmazási körének kiszélesítésében, amennyiben 
arra szükség volt (lásd: 28–32. bekezdés).
33 Következtetések és ajánlások 
74 
Általános következtetésünktől függetlenül számos terület esetében állapítottuk 
meg, hogy lehetőség lenne további javításra. A Bizottság időt nyerhetne a korai 
riasztási szakaszban, valamint az EUCP-csoportok kiválasztása és bevetése során 
(lásd: 20–25. bekezdés); a CECIS (a Bizottság kommunikációs és tájékoztatási 
platformja) számos funkcióján is lehetne javítani (lásd: 49–54. bekezdés). Tovább 
lehetne tökéletesíteni a helyszíni koordinációt, és nagyobb szinergiára lehetne 
törekedni a polgári védelmi és a humanitárius segítségnyújtási műveletek között 
(lásd: 38–40. bekezdés). Az Ebola-járvány idején a Bizottság és az ECDC közötti 
együttműködés pénzügyi és adminisztratív keretei nem kedveztek annak, hogy 
az UCPM révén széles körben lehessen bevetni járványügyi szakembereket 
(lásd: 33. bekezdés). Végezetül a Bizottság tökéletesíthetné az UCPM teljesít -
ményére vonatkozó beszámolást is (lásd: 67–69. bekezdés). Az alábbiakban öt 
ajánlást fogalmazunk meg az említett pontok kezeléséhez.
1. ajánlás – Időnyerés a reagálás kritikus korai szakaszában
A Bizottság:
a) a fokozatosan kialakuló katasztrófák esetében indítsa el korábban a CECIS 
korai riasztási szakaszát – amint a hatás, illetve a szükségletek első jelei mu -
tatkoznak –, hogy a részt vevő államok már az UCPM aktiválása előtt mozgósí -
tani tudják erőforrásaikat;
b) a segítségkéréseket követően haladéktalanul küldjön kéréseket szakértők 
kinevezésére, ha egy jelentős katasztrófa esetében ésszerűen elvárható, hogy 
a részt vevő államok lényeges mértékben reagálnak;
c) határozza meg, hogy milyen módon lehet felgyorsítani az EUCP-csoportok 
tagjainak kiválasztását és bevetését, és hívja fel a részt vevő tagállamokat, 
hogy a Bizottsággal együtt dolgozzák ki a szakemberek kölcsönösségen ala -
puló teljesítményértékelési rendszerét, továbbá a missziókat követően szer -
vezzen a csoportok és a Bizottság központja közötti visszajelző találkozókat;
d) vezessen írásos feljegyzéseket azokról az informális kapcsolatokról, amelye -
ket az érintett országgal szoros kapcsolatot ápoló – és ezért a segítségnyúj -
tásba nagyobb valószínűséggel bevonható – részt vevő államokkal tart fenn.
Ajánlott megvalósítási határidő: 2017 első felének vége.
34 Következtetések és ajánlások 
2. ajánlás – A CECIS funkcióinak javítása
Az igényelt és a nyújtott támogatás áttekinthetőségének javítása, a prioritá -
sok jobb nyomon követése és a rendszer felhasználóbarátabbá tétele érdeké -
ben a Bizottság alakítson át néhány alapfunkciót a CECIS-ben, többek között 
a következőket:
a) a kért és a kapott segítséggel kapcsolatos hiányelemzések automatizálása, és 
válogatási opció bevezetése;
b) a helyszínen lévő EUCP-csoportok ellátása a kérések és a felajánlások egysze -
rűsített, valós idejű összefoglalásával;
c) a szállítás-támogatási kérések munkafolyamatának automatizálása a teljes 
folyamat felgyorsítása, valamint statisztikák és valós idejű áttekintések előállí -
tása érdekében;
d) további lépések megtétele az operatív és adminisztratív üzenetek eredmé -
nyes szűrése és az e funkció megbízhatóbb alkalmazását lehetővé tevő intéz -
kedések terén.
Ajánlott megvalósítási határidő:
Megállapodás az érdekeltekkel a követelményekről és a cselekvési tervről: 
2017 első felének vége.
Pályáztatás, végrehajtás és tesztelés: 2018 vége.
3. ajánlás – A koordináció szorosabbá tétele és a lehetséges 
szinergiák erősítése a helyszínen
A Bizottság:
a) javítsa az EUCP-csoportok helyszíni beszámolását úgy, hogy előírja az elvég -
zett igényfelmérések egyértelműbb bemutatását és az azonosított szükségle -
tek konkrét nyomon követését;
b) állapítsa meg, hogy a DG ECHO helyszíni hálózatát hogyan lehetne jobban 
kihasználni általában véve az EUCP-csoportok munkájának támogatásához, 
illetve konkrétan a helyzet- és igényfelmérésekhez;
c) állapítsa meg, hogy milyen további lehetőségek vannak a polgári védelmi és 
a humanitárius segélyt nyújtó személyzet között a kölcsönös tudás elmélyíté -
sére, beleértve az ENSZ klaszterrendszeréhez tartozó személyzetet is;
d) a DG ECHO helyszíni hálózatához tartozó nemzeti és regionális irodákon 
belül jelöljön ki „polgári védelmi fókuszpontokat”; a legkockázatosabb or -
szágokban az EKSZ-szel együttműködve jelöljön ki „polgári védelmi fókusz -
pontokat” az uniós külképviseletek munkatársai körében is. A fókuszpontok 
folyamatos képzésben részesülnének az UCPM-en belüli fejleményekről és az 
aktiváláshoz szükséges eljárásokról.
Ajánlott megvalósítási határidő: 2017 vége.
35 Következtetések és ajánlások 
4. ajánlás – A járvány ügyi szakemberek bevetéséhez 
szükséges eljárások lehetséges változtatásainak 
megvizsgálása
Amennyiben az Unió a jövőben járványügyi szakemberek bevetéséről határoz 
az UCPM mechanizmusán keresztül egy adott nagyléptékű, Unión kívüli, egész -
ségügyi következményekkel is járó szükséghelyzet esetén – e tekintetben teljes 
mértékben figyelembe véve a WHO irányító szerepét –, a Bizottság és az ECDC 
vizsgálják meg közösen, hogy a meglévő adminisztratív és pénzügyi eljárásokkal 
kapcsolatos milyen lehetséges változtatások könnyíthetnék meg a bevetések 
gyorsabbá és rugalmasabbá tételét.
Ajánlott megvalósítási határidő: 2018 vége.
5. ajánlás – Az elszámolhatóság javítása jobb beszámolás 
révén
Az UCPM teljesítményét, többletértékét és elfogadottságát potenciálisan tovább 
javító információk szerzése és a részt vevő állam ilyen információkkal történő 
ellátása céljából a Bizottság:
a) határozzon meg fő teljesítménymutatókat a reagálás azon részeire vonatko -
zóan, amelyek saját irányítása alá esnek, és amelyekre nézve elszámoltatható;
b) fejlesszen ki a CECIS-adatokon alapuló, automatikusan készített statisztikákat 
és jelentéseket a különböző aktiválások esetében adott reagálások összeha -
sonlítása és az UCPM javítandó területeinek feltérképezése céljából.
Ajánlott megvalósítási határidő:
Fő teljesítménymutatók meghatározása: 2017 első felének vége.
Statisztikák és jelentések készítése: 2018 vége (lásd: 2. ajánlás).
A jelentést 2016. november 8-i luxembourgi ülésén fogadta el a Karel PINXTEN 
számvevőszéki tag elnökölte III. Kamara.
 a Számvevőszék nevében
 Klaus-Heiner LEHNE
 elnök

36
 Mellékletek
Az uniós polgári védelmi mechanizmus aktiválása az Unión kív ül bekövetkezett 
katasztrófák esetébenI. melléklet Az uniós polgári védelmi mechanizmus aktiválása az Unión
kívül bekövetkezett katasztrófák esetében
SegítségkérésAktiválások
Aktiválások összesen Földrajzi eloszlás
Szállítás
Összevont eszköztárPolgári védelmi szakértők
EUCP csoportEszközök/Modulok SzakértőkA katasztrófa
bekövetkezése!
Az ERCC aktiválja az
UCPM mechanizmusátSegítségkérés
A modulok és a csoportok 
bevetésre kerülnek az érintett országbanUnión kívül
Unión belülMonitoringKorai riasztásSegítségkérés
229113
3734%
66%
CV
A részt vevő államok 
szakembereket java-
solnak a CECIS-ben
A szakértőkből alakulhat egy 
EUCP csoport, de azok inte-
grálódhatnak egy UNDAC 
csoportba isA részt vevő államok
javaslatai alapján az ERCC 
kiválasztja a szakértőketA CECIS-ben polgári védel-
mi szakemberek iránti 
felhívást tesznek közzé 
Az elfogadott ajánlatokra/
csoportokra vonatkozóan 
megszervezhető a szállításA segítségkérés küldője 
elfogadja vagy elutasítja 
az ajánlatokatA részletes szükségleteket
a CECIS-en keresztül teszik 
közzé, és várják az ajánlatokatA részt vevő államok 
modulokat és eszközöket 
kínálnak fel a CECIS-ben
Az EUCP csoportok egy ERCC összekötő tisztviselőből 
és több, a részt vevő államok által küldött polgári védelmi szakértőből tevődhetnek össze. Az EUCP csoport lehetséges feladatai például a következők:– Az uniós modulok koordinálása a helyszínen– A szükségletek felmérése– Logisztikai támogatásA részt vevő államok polgári védelmi szakértőket javasolnak, majd azokat az ERCC választja ki, tájékoztatja és veti be. A szakértőkből alakulhat egy EUCP csoport, de azok integrálódhatnak az UNDAC csoportjaibais, társult tagokként.
A részt  vevő államok modulokat  bocsáthatnak az 
eszköztár rendelkezésére 2 éves időszakra,a következő feltételekkel:–  Az adaptációs költségek társﬁnanszírozása–  A tanúsítási költségek ﬁnanszírozása–  Nagyobb szállítási társﬁnanszírozási ráta    (85%)Az UCPM a következő megoldásokat kínálja:–  Szállítási költségek társﬁnanszírozása     (55%-os arányban)–  Közlekedési eszközök közös    igénybevétele–  Uniós szállítási közvetítő iroda.2002 óta a polgári védelmi mechanizmust aktiválására 
229-szer* került sor „segítségkérés” módozatban, elsősorban Unión kívüli katasztrófahelyzetek esetében.  [*2015. novemberi adat]
A segítségkérést küldheti:–  Az érintett állam
–  Nemzetközi szervezetek (ENSZ, OPCW, IFRC, IOM)
A segítségkérés általában tartalmaz egy első listát a szükségletekről.
Forrás:  Európai Számvevőszék
37 Mellékletek 
Uniós polgári védelmi mechanizmus – A szereplők közötti kapcsolat  
(2016. augusztusig)II. melléklet
Uniós polgári védelmi mechanizmus – A szereplők közötti kapcsolat
Speciális szakértelmet
nyújt
Szinergiák
más uniós
eszközökkel
DG/uni00A0HOME
[…]
- Hum. tevékenységek koordinálása
- Információcsere[…]OXFAM
MSF
Nki Orvosi AlakulatIFRC
IOM
VilágbankNemzetközi szervezetekRészt vevő államok
UnióskülképviseletekJelentéseket és térképeketbocsát rendelkezésre
DG SANTEOCHA*ENSZ-szervezetek
DG ECHO
Modulokat és szakértőket kínálÉrintett ország
JRCDG MOVE
Helyzetelemzőszolg.
EUMPCDG DEVCOERCC
E.E.A.S.
* Az ENSZ titkárságáról az elsődleges szereplő.
** A Nemzetközi Migrációs Szervezet 2016. szeptember 16-án az ENSZ kapcsolt szerve lett.WFPWHO
Európai BizottságInformáció-csereRendelkezésre bocsátja
az elfogadott ajánlatokat
- Modulokat és szakértőket kér
- Kéri a modulok rendelkezésre
   bocsátását- Támogatást kér
- Elfogadja/elutasítja az ajánlatokat
Humanitárius partnerek
(Civil/társadalmi szervezetek)
Támogatja az ECHOműveleteit- Támogatást kér
- Szakértőket kér az
   UNDAC csoportokba
- Koordináció
- Kölcsönös   /f_igyelmeztetés- Jelentések cseréjeKoordinálja
a kapott uniós támogatást
Információ-csereInformáció-csere
Forrás:  Európai Számvevőszék
38 Mellékletek III. mellékletA három vizsgált katasztrófahelyzet áttekintése
Ebola-járvány Nyugat-Afrikában Földrengés Nepálban Árvíz Bosznia-Hercegovinában
A válsághelyzet típusa Járvány Földrengés Árvíz / Földcsuszamlások
Kezdet 2014. március 2015. április 25. 2014. május 13–15.
A helyszíni támogatás 
időtartama22 hónap ~ 3 hét ~ 2,5 hét
Érintett népességfertőzöttek száma: > 28 000
halottak száma: > 11 200érintettek száma: 800 000
halottak száma: 8700
sérültek száma: 2200érintettek száma: 3 000 000
halottak száma: 76
A katasztrófa hatásaPusztító hatás a biztonságra, az 
egészségügyre és a gazdaságra az 
egész régióbanFalvak pusztultak el
> Megsemmisült 510 000 lakóház
> Megrongálódott 286 767 lakóházTöbb százezer ember veszítette el meg -
élhetését, és alapvető infrastruktúra 
rongálódott meg
Az UCPM aktiválására 
irányuló kérelem küldőjeAz Egészségügyi Világszervezet (WHO) 
az UN OCHA-n keresztülNepáli hatóságokBosznia-Hercegovina Biztonsági 
Minisztériuma
Az UCPM aktiválásának 
időpontja2014. augusztus 14. 2015. április 26. 2014. május 17. 
Az UCPM-ben részt vevő 
államok közül hány vett 
részt a  reagálásban14 17 19
Az ENSZ szerepeA reagálást a WHO vezette az UNMEER, 
az EU, az USA, az Egyesült Királyság és 
Franciaország támogatásával
Jelen volt egy UNDAC csoport Jelen volt egy UNDAC csoport is, és 
aktiválták az ENSZ klaszterrendszerétNem volt jelen UNDAC csoport, és hiva -
talosan nem aktiválták a klaszterrend -
szert, ténylegesen azonban működtek 
hasonló struktúrák
Fő nemzetközi szereplőkWHO, UNMEER, az Unió Ebola-mun -
kacsoportja (felelős főigazgatóságok: 
ECHO, DEVCO, SANCO, MOVE, ECDC, 
EEAS), USA, Egyesült Királyság, Fran -
ciaország, MSF, más civil szervezetek és 
bilaterális donorokENSZ (OCHA, UNDAC, UNICEF,WFP) 
Relief International, bilaterális dono -
rok, civil szervezetekENSZ, Világbank, bilaterális donorok, 
Vöröskereszt, EUFOR, civil szervezetek
Bevetett EUCP-csoport4 uniós polgári védelmi szakértő (pl. 
UNDAC csoporttagok)
1 ECHO regionális logisztikai 
koordinátor3 ERCC összekötő tisztviselő
10 uniós polgári védelmi szakértő2 ERCC összekötő tisztviselő
10 uniós polgári védelmi szakértő
1 ECHO technikai segítő
Az UCPM révén 
felajánlott segítség •Élelmezési segély, orvosi felszerelés 
stb.
 •Takarók, klór
 •Mobil laboratóriumok, betegellátó 
központok
 •Mentőautók és tábori kórházak
 •Logisztikai segítségnyújtás, légi 
szállítás, haditengerészeti hajók
 •Medevac •Kutató- és mentőegységek; 
bázistáborok
 •Víztisztító berendezések
 •Egészségügyi csoportok
 •Sátrak, takarók, hálózsákok, 
szálláshelyek •Vízszivattyúk
 •Víztisztító egységek
 •Homokzsákok
 •Élelmezési segély
 •Helikopterek, mentőcsónakok
 •Sátrak, takarók, fűtőtestek, 
törülközők
39 Mellékletek IV. mellékletUniós járvány ügyi szakemberek bevetése Guineában
Forrás:  WHO; ECDC; Európai Számvevőszék02468101214161820
050100150200250300A helyszínen jelen lévő járványügyi szakemberek átlagos száma
Megerősített Ebola-fertőzéses esetek száma (forrás: WHO)
Naptári hétGuinea – Az Ebola-fertőzéses esetek száma a helyszínen jelen lévő járványügyi
szakemberek számához képest
Ebola-fertőzéses esetek száma
Ebola-fertőzéses esetek száma
2014. 11. hét2014. 12. hét2014. 13. hét2014. 14. hét2014. 15. hét2014. 16. hét2014. 17. hét2014. 18. hét2014. 19. hét2014. 20. hét2014. 21. hét2014. 22. hét2014. 23. hét2014. 24. hét2014. 25. hét2014. 26. hét2014. 27. hét2014. 28. hét2014. 29. hét2014. 30. hét2014. 31. hét2014. 32. hét2014. 33. hét2014. 34. hét2014. 35. hét2014. 36. hét2014. 37. hét2014. 38. hét2014. 39. hét2014. 40. hét2014. 41. hét2014. 42. hét2014. 43. hét2014. 44. hét2014. 45. hét2014. 46. hét2014. 47. hét2014. 48. hét2014. 49. hét2014. 52. hét2015. 02. hét2015. 03. hét2015. 04. hét2015. 05. hét2015. 08. hét2015. 09. hét2015. 10. hét2015. 11. hét2015. 13. hét2015. 14. hét2015. 15. hét2015. 16. hét2015. 17. hét2015. 18. hét2015. 19. hét2015. 20. hét2015. 21. hét2015. 22. hét2015. 23. hét2015. 24. hét2015. 25. hét2015. 26. hét2015. 27. hét2015. 28. hét2015. 29. hét2015. 30. hét2015. 31. hét2015. 32. hét2015. 33. hét2015. 34. hét2015. 36. hét2015. 38. hét2015. 40. hét2015. 41. hét2015. 42. hét2015. 52. hét2015. 53. hét
40 Mellékletek V. mellékletAz Ebola-járvány terjedésének időbeni alakulása, 2014–2015
05001 0001 5002 00011.h.12.h.13.h.14.h.15.h.16.h.17.h.18.h.19.h.20.h.21.h.22.h.23.h.24.h.25.h.26.h.27.h.28.h.29.h.30.h.31.h.32.h.33.h.34.h.35.h.36.h.37.h.38.h.39.h.40.h.41.h.42.h.43.h.44.h.45.h.46.h.47.h.48.h.49.h.50.h.51.h.52.h.1.h.2.h.3.h.4.h.5.h.6.h.7.h.8.h.9.h.10.h.11.h.12.h.13.h.14.h.15.h.16.h.17.h.18.h.19.h.20.h.21.h.22.h.23.h.24.h.25.h.26.h.27.h.28.h.29.h.30.h.31.h.32.h.33.h.34.h.35.h.36.h.37.h.38.h.39.h.Működésbe lépnek a luxemburgi medevac-repülőgépek
Sor kerül az összevont eszköztár
eszközeivel végzett első egészségügyi evakuálásra
Az új Bizottság kinevezése
Az uniós Ebola-ügyi koordinátor kinevezése
A biztosoknak az érintett országokba küldött közös missziója
Az Ebola-munkacsoport létrehozása
Az EU medevac szabványos működési eljárásainak jóváhagyása
Egyetértési megállapodás aláírása az Egyesült Államokkal a Phoenixről
Az UNMEER létrehozása
Az OCHA az uniós polgári védelemtől kér
egészségügyi csoportokat és medevacot
Az ECDC beveti az első  járványügyi
szakértőket (a GOARN révén)
A WHO a járványt nemzetközi horderejű
közegészségügyi szükséghelyzetnek minősítiAz UCPM aktiválása
Az MSF bejelenti, hogy az Ebola-járvány
kezelhetetlenné vált
Az első uniós mobil
laboratórium (EMLab) bevetése
Az  ECHO vezetéséveltartott első Ebolakoordinációs ülés  
Az összevont eszköztárból bevetésre kerül a BE LabA „Karel Doorman” hajó második missziója
Az első egészségügyi evakuálás Phoenix-szel
Luxemburg megkezdi két repülőgép adaptálását az uniós medevac rendszer igényei szerint
Az első ECDC csoport bevetése
A „Karel Doorman” hajó első missziója
2014 2015
Megerősített Ebola-fertőzéses esetek száma / hét
3 heti mozgóátlag (Megerősített Ebola-fertőzéses esetek száma / hét)
Nemzetközi esemény
Uniós reagálás
Forrás:  WHO; Európai Bizottság; Európai Számvevőszék
41 A Bizottság  
válaszai
Összefoglaló
VI
A Bizottság üdvözli a Számvevőszék konstruktív megközelítését, amely szerint javulásra van szükség. Ez a jelen -
tés olyan pragmatikus ajánlásokat tartalmaz, amelyek végrehajtását követően az UCPM jobban hozzá tud 
majd járulni a részt vevő államok kapacitásaihoz, valamint a segítségre szoruló emberek megmentéséhez és 
a katasztrófaelhárításhoz.
VII
A Bizottság valamennyi ajánlást elfogadja.
Bevezetés
1. háttérmagyarázat – Az összevont eszköztár bemutatása
2016. október 1-jéig 16 tagállam regisztrált, illetve regisztrál jelenleg összesen 78 reagálási képességet az összevont 
eszköztárhoz.
Kapacitásokat ajánlott fel Belgium, a Cseh Köztársaság, Franciaország, Finnország, Dánia, Németország, Görögor -
szág, Olaszország, Luxemburg, Hollandia, Lengyelország, Románia, Szlovákia, Szlovénia, Spanyolország és Svédor -
szág. Az összevont eszköztár kapacitásait eddig nyolc alkalommal vették igénybe, többek között a következőkhöz: 
az Ebola- és a 2016-os sárgalázjárvány, az uniós tagállamokon belüli erdőtüzek, a 2016-os földrengést követően 
Ecuadornak nyújtott segítség, valamint a Matthew-hurrikánt követően Haitinek nyújtott segítség (2016).
E műveletekhez víztisztító berendezésekre, erdőtűzoltó repülőgépekre, közegészségügyi és mobillaboratóriumokra, 
valamint technikai segítségnyújtásra és segítségnyújtó csoportokra volt szükség. A műveletek megmutatják az esz -
köztár hozzáadott értékét, és azt is jelzik, hogy az eszköztár eszközeit egyre gyakrabban fogják használni.
Észrevételek
18
A Bizottság az említett jelek észlelése/előrejelzése esetén 2016-ban kezdte alkalmazni a korai riasztási módot, 
különösen olyan esetekben megfontolva annak alkalmazását, amikor a Globális Katasztrófariasztási és Koordinációs 
Rendszer piros risztást ad ki (ami a potenciális humanitárius hatást is megerősíti). Azóta több mint 12 alkalommal 
alkalmazták a korai riasztási módot. A hirtelen kialakuló katasztrófának minősülő, 2016. áprilisi ecuadori földrengés 
vonatkozásában például a korai riasztás az ENSZ-től érkezett segítségkérést majdnem 2 órával, az érintett országtól 
származó kérelmet pedig 16 órával megelőzte. Ehhez hasonlóan a fokozatosan kialakuló katasztrófának számító, 
Haitira 2016. októberben lesújtó Matthew-hurrikán esetében a korai riasztás 1,5 nappal megelőzte az érintett 
országtól érkezett kérelmet.
21
Ezt a megközelítést alkalmazták a 2016. áprilisi ecuadori földrengés esetében, amikor a részt vevő államokat a kuta -
tó-mentő csapatok felajánlása és elfogadása előtt két órával tájékoztatták az EUCP-csoportok bevetéséről.
A Bizottság válaszai 42
A 23. és 24. bekezdésre adott közös válasz:
A polgári védelmi bizottság egy képzési politikával foglalkozó csoportot hozott létre az EUCP-csoport szakértői 
profiljainak és a csoportban való feladataiknak a megvitatása érdekében. Azonban megállapodás született a polgári 
védelmi bizottsággal, hogy a Bizottság 2017 első felében egy másik javaslatot fog készíteni arra vonatkozóan, hogy 
az összevont eszköztárban egyéni szakértők helyett szakértői kategóriákat lehessen regisztrálni.
25
A 2016. májusban indult új képzési ciklusban a Bizottság a képzésekben elkezdte alkalmazni azt az elvet, hogy az 
EUCP-csoportok jelöltjeit az oktatók értékeljék, és a jelöltek képzés végén egyéni visszajelzést kapjanak. Ezenfe -
lül a nemzeti képzési koordinátor kérheti, hogy megkapja a vele azonos állampolgárságú szakértőre vonatkozó 
értékelést.
29
Azt követően, hogy 2016-ban jelentősen emelkedett az előre tervezett eszközök száma, a jövőben várhatóan gyak -
rabban kerül majd sor az összevont eszköztár igénybevételére. A fennálló aránytalanságok miatt azonban a Bizott -
ság az elkövetkező hónapokban jelentést fog elfogadni az összevont eszköztárban lévő kapacitások hiányosságairól.
38
A Bizottság az ERCC-vel kapcsolatban nemrégiben levont tapasztalatok alapján ösztönözte, hogy fűzzék szoro -
sabbra az EUCP és a humanitárius segélyezés terén alkalmazott eszközök közötti koordinációt és együttműködést. 
A polgári védelem és a humanitárius segélyezés területével egyaránt foglalkozó bizottsági szereplők regionális és 
központi szemináriumokon többek között különböző formális mechanizmusokat vitattak meg, a helyszínen alkal -
mazottakat is beleértve.
40
Az EUCP-csoportok és a humanitárius segélyezés helyszíni hálózata közötti együttműködés és koordináció javulásá -
nak köszönhetően lehetővé vált például, hogy a Haitira 2016. októberben lesújtó Matthew-hurrikán kapcsán történt 
UCPM-aktiválás során a fedezetlen szükségletek nagy részét a Bizottság saját humanitárius segélyezési hálózatán 
keresztül azonosítsák. A Bizottság azonban egyetért azzal, hogy rendszeresebb kapcsolatot kell tartani az ECHO 
regionális irodáiban és az uniós küldöttségeken dolgozó kollégákkal.
50
Mivel a Bizottság már jelezte, hogy a „támogatások áttekintése” funkciót a felhasználókkal szorosan együttműködve 
újra kell tervezni, a polgári védelmi bizottság 2016. júniusban tartott 12. ülésén úgy döntöttek, hogy az ilyen jellegű 
kérések megválaszolása és szabályozása érdekében össze kell hívni a CECIS irányítócsoportot.
51
Az EDRIS és a CECIS közötti valós idejű kapcsolat már működik a CECIS-ben. A polgári védelem és a humanitárius 
segélyezés terén hozott válságintézkedések egy közös azonosító révén most már egyetlen képernyőn is áttekinthe -
tők. Az EDRIS e funkciója még 2016-ban megkezdte működését.
A Bizottság válaszai 43
52
Míg a CECIS-en belüli biztonság valós és állandó aggályt jelent a részt vevő államok számára, a 2017. évi polgári 
védelmi munkaprogram-tervezetben foglaltak szerint meg fogják vizsgálni olyan internetes szolgáltatások vagy 
weboldalak kifejlesztésének lehetőségét, amelyek révén a CECIS-információk más ERCC információs eszközökbe – 
például a helyszíni ERCC portálba – exportálhatók.
53
Mivel a Bizottság már jelezte, hogy a CECIS naplóját a felhasználókkal szorosan együttműködve újra kell tervezni, 
a polgári védelmi bizottság 2016. júniusban tartott 12. ülésén úgy döntöttek, hogy az ilyen jellegű kérések megvála -
szolása és szabályozása érdekében össze kell hívni a CECIS irányítócsoportot.
54
A 2017. évi polgári védelmi munkaprogram-tervezet előirányozza, hogy lehetővé kell tenni a CECIS folyamatainak 
felgyorsítását a szállítás tekintetében, valamint csökkenteni kell a támogatási kérések adminisztratív lépéseinek 
számát.
66
Jelentős erőfeszítésekre volt szükség ahhoz, hogy olyan működő és biztonságos evakuálási folyamat jöjjön létre, 
amely ötvözi a beteg orvosi és logisztikai szükségleteit, a légi jármű és a pilóták biztonságát, valamint a fogadó 
egészségügyi intézmény kapacitását.
A 67–69. bekezdésre adott közös válasz
A Bizottság elfogadja a megállapításokat, és a CECIS alkalmazhatóságának és teljesítményének javítására irányulóan 
már tervezett jövő évi fejlesztéseken felül maradéktalanul meg fogja valósítani a kérdés megoldására vonatkozó 
ajánlásokat.
Következtetések és ajánlások
73
2016 második felében jelentősen több eszközt regisztráltak az összevont eszköztárban. 2016. október 1-jéig 78 rea -
gálási képességet regisztráltak, illetve regisztrálnak jelenleg.
74
A Bizottság üdvözli a Számvevőszék konstruktív megközelítését, amely szerint javulásra van szükség. Ez a jelentés 
olyan pragmatikus ajánlásokat tartalmaz, amelyek végrehajtását követően az UCPM jobban hozzá tud majd járulni 
a részt vevő államok kapacitásaihoz, valamint a segítségre szoruló emberek megmentéséhez és a katasztrófaelhárí -
táshoz. A Bizottság ezenfelül szükség esetén hasznosítani fogja az UCPM létrehozásáról szóló jogszabályban foglalt 
innovációkat az erőforrások bővítésére vonatkozóan.
1. ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
A Bizottság válaszai 44
2. ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlást. Az elkövetkező években jelentős fejlesztéseket terveznek a CECIS különböző 
területeken való alkalmazhatóságának javítása érdekében. Ezeket a pontokat egy irányító-/felhasználói csoporttal 
együtt fogják kezelni a prioritásaik meghatározása érdekében.
3. ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
4. ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
5. ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?
Ingyenes kiadványok:
  egy példány:  
az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu),
  több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:  
az Európai Unió képviseletein keresztül (http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),  
nem uniós országokban a küldöttségektől (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),  
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül (http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm)  
vagy a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész  
területéről) (*).
(*)  A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül,  
telefonfülkékből és hotelekből a számot csak díj/f_izetés ellenében lehet hívni).
Megvásárolható kiadványok: az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu).
Esemény Dátum
Az ellenőrzési feladatterv elfogadása / az ellenőrzés megkezdése 24.11.2015
A jelentéstervezet hivatalos megküldése a Bizottságnak (vagy más ellenőrzött félnek) 28.9.2016
A végleges jelentés elfogadása az egyeztető eljárás után 8.11.2016
A Bizottság (vagy más ellenőrzött fél) válaszainak beérkezése az összes uniós nyelven 7.12. 2016
Katasztrófák bárhol és bármikor bekövetkezhetnek, és 
legyen szó akár természeti, akár ember okozta 
szerencsétlenségről, azonnali fellépésre van szükség. 
A szilárd alapokon nyugvó katasztrófakezelés életeket 
ment, és a segítséget nyújtó szereplők közötti eredményes 
koordináció rendkívül fontos a sikeres vészhelyzeti 
reagálás szempontjából. Az uniós polgári védelmi 
mechanizmus (UCPM) létrehozásának célja a nemzeti 
polgári védelmi szolgálatok közötti gyors és eredményes 
operatív együttműködés elősegítése volt; 
a mechanizmusban az Európai Bizottság a koordináció 
elősegítésében tölt be fontos szerepet. Megvizsgáltuk, 
hogy a Bizottság három, a közelmúltban lezajlott 
nemzetközi szintű katasztrófa – a bosznia-hercegovinai 
áradások (2014), a nyugat-afrikai Ebola-járvány 
(2014–2016) és a nepáli földrengés (2015) – alkalmával 
eredményesen segítette-e elő a koordinációt az UCPM 
keretében. Megállapítjuk, hogy a Bizottság 2014 elejétől 
kezdve nagyrészt eredményesen teljesítette koordinációs 
feladatait. Egy sor ajánlást fogalmazunk meg annak 
érdekében, hogy az UCPM reagálási szakaszában tovább 
javuljon a rendszer működése.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK