Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Írország 2014. évi nemzeti reformprogramjáról és Írország 2014. évi stabilitási programjának tanácsi véleményezéséről /* COM/2014/0408 final */





Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Írország 2014. évi nemzeti reformprogramjáról és Írország 2014. évi stabilitási programjának tanácsi véleményezéséről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére, tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre[1] és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére, tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre[2] és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság ajánlására[3], tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira[4], tekintettel az Európai Tanács következtetéseire, tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére, tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére, tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére, tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére, mivel: (1) Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén. (2) A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot, amelyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált iránymutatásokat. (3) Az állam-, illetve kormányfők 2012. június 29-én elfogadták a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktumot, amely koherens keretet teremt a minden lehetséges ösztönzőt, jogi és szakpolitikai eszközt felhasználó tagállami, uniós és euróövezeti tevékenységek számára. Döntöttek a tagállami szinten megvalósítandó intézkedésekről, és kifejezték teljes körű elkötelezettségüket az „Európa 2020” stratégia céljainak megvalósítása és az országspecifikus ajánlások végrehajtása iránt. (4) Írország 2013 decemberéig makrogazdasági kiigazítási programot hajtott végre. Ebből kifolyólag a 472/2013/EU rendelet 12. cikke alapján a program időtartamára mentesült a gazdaságpolitikai koordináció európai szemeszterének megfelelő monitoring és értékelés alól. Tekintettel az ír makrogazdasági kiigazítási program sikeres végrehajtására, Írországot immáron teljes körűen integrálni kell az európai szemeszter keretébe. (5) A Bizottság 2013. november 13-án elfogadta az éves növekedési jelentést[5], amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2014. évi európai szemeszterét. Ugyanezen a napon a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést[6]. (6) Az Európai Tanács 2013. december 20-án elfogadta a pénzügyi stabilitás, a költségvetési konszolidáció és a növekedést ösztönző intézkedések biztosítására irányuló prioritásokat. Hangsúlyozta, hogy differenciált és növekedést elősegítő költségvetési konszolidációt kell végrehajtani, helyre kell állítani a gazdaságnak történő hitelnyújtás rendes feltételeit, ösztönözni kell a növekedést és a versenyképességet, kezelni kell a munkanélküliséget és a válság társadalmi következményeit, valamint korszerűsíteni kell a közigazgatást. (7) A Bizottság 2014. március 5-én – az 1176/211/EU rendelet 5. cikkének megfelelően és figyelembe véve azt, hogy Írország sikeresen végrehajtotta gazdasági kiigazítási programját, és így Írországot immáron teljes körűen integrálni kell az európai szemeszter keretébe – közzétette az Írországra vonatkozó részletes vizsgálat eredményeit[7]. A Bizottság az általa elvégezett elemzés alapján arra a következtetésre jutott, hogy az Írország által nemrég végrehajtott makrogazdasági kiigazítási program meghatározó jelentőségű volt a gazdasági kockázatok kezelése és az egyensúlyhiányok csökkentése szempontjából. A fennmaradó makrogazdasági egyensúlyhiányok azonban külön nyomon követést és határozott szakpolitikai intézkedéseket tesznek szükségessé. Különösen a pénzügyi ágazatot érintő fejlemények, a magánszektor és az állami szektor eladósodottsága és – ehhez kapcsolódóan – a bruttó és nettó külső kötelezettségek magas összege, valamint a munkaerő-piaci helyzet miatt állnak fenn még kockázatok továbbra is. (8) Írország 2014. április 17-én benyújtotta 2014. évi nemzeti reformprogramját, 2014. április 29-én pedig 2014. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. (9) A 2014. évi stabilitási programban vázolt költségvetési stratégia fő célkitűzései a túlzott hiány 2015-re megvalósítandó korrekciója és a középtávú költségvetési célnak 2018-ra történő elérése. A program a túlzotthiány-eljárás keretében megfogalmazott ajánlással összhangban 2015-re kívánja a GDP 3 %-a alá leszorítani a hiányt. A program megerősíti a strukturális értelemben kiegyensúlyozott költségvetési pozícióként meghatározott középtávú célt, amely összhangban van a Stabilitási és Növekedési Paktum előírásaival. Ami a 2015-öt követő időszakot illeti, a program az államháztartási hiányt a GDP 1 %-ának megfelelő értékkel tervezi csökkenteni minden évben 2016–2018 között. A programban megfogalmazott cél szerint a GDP-arányos államadósságot 124 %-ról (2013) 107 %-ra tervezik levinni 2018-ra. A program költségvetési előrejelzéseit megalapozó makrogazdasági forgatókönyv nagyjából összhangban van a Bizottság 2014-re és 2015-re vonatkozó előrejelzéseivel, bár némi eltérés mutatkozik a kereslet tényezőinek összetételét illetően. A forgatókönyvet független testület (az Ír Költségvetési Tanács) hagyta jóvá. Ugyanakkor az ír hatóságoknak a későbbi évekre vonatkozó előrejelzései optimisták. Továbbá a 2015-ös év tekintetében a költségvetési célok elérését nem támasztották alá kellő mértékben kidolgozott intézkedésekkel. Ennek eredményeképp a Bizottság által 2015-re várt hiány meghaladja a Tanács által ajánlott értéket. A programnak az 1466/97/EK tanácsi rendelet szerinti értékelése és a Bizottság előrejelzése alapján a Tanács úgy véli, hogy a programban vázolt célok összhangban vannak a Stabilitási és Növekedési Paktum előírásaival, de a 2015-től kezdődő időszakra vonatkozóan konkrét intézkedésekkel kell alátámasztani azokat. Jelentős lépések történtek az ír költségvetési keret fontos jellemzőinek, valamint az adatszolgáltatás minőségének és időszerűségének javítása érdekében. Mindazonáltal a középtávú költségvetési terveket nem támasztják alá megfelelő kidolgozottságú kiigazítási intézkedések, és a terveket az éves költségvetést érintő döntések meghozatalakor módosítják. A középtávú kiadási korlátok nincsenek jogilag kötelező konkrét kiigazítási intézkedések által kellőképpen leszabályozva. (10) A költségvetési kiigazításnak adóreformok is részét képezték, de az adórendszer hatékonysága és növekedésösztönző jellege tekintetében még lenne lehetőség előrelépésre. A vagyon adóztatása kapcsán tranzakciós adó helyett egy, a lakóingatlanok értéke alapján rendszeresen fizetendő adóra helyeződött a hangsúly, ám ennek adóalapja még mindig viszonylag szűk, mivel bizonyos ingatlanok nem tartoznak az adófizetési kötelezettség alá. A munka adóztatása összetett és nem egységes, a fogyasztási és környezetvédelmi adók esetében pedig az adóalapokat csökkentett adómértékek és mentességek szűkítik, jóllehet ezek az adók kevésbé fogják vissza a növekedést. A héa esetében a nulla és a csökkentett adómértékek miatt ezen adónem hatékonysága elmarad az uniós átlagtól. A csökkentett héamértékeket széles körben alkalmazzák újraelosztási célok megvalósítása érdekében, jóllehet ez az eszköz nem hatékony és nem megfelelően célzott a kiszolgáltatott csoportok megóvása szempontjából. Lehetőség kínálkozik a környezetvédelmi adók hatékonyságának javítására és a környezetvédelmi szempontból káros támogatások megszüntetésére. (11) Annak ellenére, hogy Írország lakossága viszonylag fiatal, az állami egészségügyi kiadások mértéke – a GNI 7,3 %-ának megfelelő uniós átlagot jelentősen meghaladó, a GNI 8,7 %-ának megfelelő értékével – 2012-ben uniós szinten a legmagasabbak között volt. Tekintettel az egészségügyi kassza kezelése terén jelentkező nehézségekre, a népesség elöregedésével összefüggésben várt demográfiai nyomás miatt a szolgáltatások jelenlegi színvonalát csak akkor tudják fenntartani, ha közép- és hosszú távon sikerül az ár-érték arányt javítva hatékonyabbá tenni a rendszert. Az előrejelzések szerint a demográfiai nyomás miatt az egészségügyi kiadások GDP-arányosan 1,2 százalékponttal fognak emelkedni 2060-ra. Az egészségügyi szektort érintő kihívások többrétűek. Nem egységesek az egészségügyi szolgáltatók által alkalmazott pénzügyi irányítási és számviteli rendszerek és folyamatok. Emiatt késedelmes és nehézségekkel teli az információk összegyűjtése és feldolgozása, továbbá hátráltatva van az egészségügyi kiadások és a hatékonyság javítására irányuló erőfeszítések nyomon követése, illetve az erőforrások megfelelő elosztása. A gyógyszerkiadások magas szintje ugyancsak kihívást jelent, különösen ami a járóbeteg-ellátásban felírt gyógyszerekre fordított kiadások kirívóan magas szintjét illeti. (12) Írország kihívásokkal szembesül a foglalkoztatás terén is, különösen a tartós és az ifjúsági munkanélküliség tekintetében. Emellett a munkaképes korú lakosságon belül továbbra is magas az alacsony fokú képzettséggel rendelkezők aránya, ami egyenlőtlenségekhez és strukturális munkaerőhiányhoz vezet. A munkaerőpiac megerősítésére irányulóan a közelmúltban hozott intézkedések nyomán a tartós munkanélküliség fokozatosan csökkent, de továbbra is magas, a teljes munkanélküliségen belüli aránya pedig nő, 2013 végére már meghaladta a 61 %-ot. A fiatalok körében a munkanélküliség 2012 végén, 2013 elején 30 %-on tetőzött. Emellett a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok aránya 2007 és 2012 között nyolc százalékponttal 18,7 %-ra nőtt, majd ezt követően 16,1 %-ra apadt, de továbbra is a legmagasabbak között van az Európai Unióban. Az ifjúsági garancia célkitűzéseivel összhangban a rászoruló fiatalok mindegyike számára biztosítani kell valamilyen ellátást egy négy hónapos időszakon keresztül. A gazdaság egyensúlyának helyreállásával párhuzamosan strukturális munkaerőhiány jelentkezett, ami miatt az átképzés és a továbbképzés iránti kereslet új kihívás lett az oktatási és képzési rendszer számára. Mindemellett az egész életen át tartó tanulásban való részvétel aránya alacsonyabb, mint az uniós átlag (2013-ban 7,3 % volt a 10,7 %-os átlaggal szemben). (13) Az alacsony munkaintenzitású háztartásokban élő emberek aránya Írországban az egyik legmagasabb az Unió tagállamai közül, ez pedig súlyos szociális kihívásokat generál. Az arány már a válságot megelőzően is meghaladta az uniós átlagot, majd 14,3 %-ról (2007) 24,2 %-ra ugrott (2011). Az alacsony munkaintenzitás különösen problematikus jelenség az egyszülős háztartások körében. Ez hozzájárult a gyermekeket érintő szegénység vagy társadalmi kirekesztődés növekvő kockázatához Írországban, és súlyosbítja a nők egyenlőtlen munkaerő-piaci részvételét, amely 2013-ban 67,2 %-on állt, szemben a férfiak 83,4 %-os mutatójával. Ennek következtében a figyelem a gyermekgondozó létesítményekhez való hozzáférés és azok megfizethetősége felé fordult, amely fontos akadályt képez a szülők elhelyezkedése és a szegénység kockázatának elkerülése szempontjából. A munkaerő-piaci helyzetet munkanélküliségi csapdák is nehezítik. Az álláskeresési járadék és a munkanélküliségi ellátások rendszerében nyújtott ellátások merev struktúrája, az álláskeresési járadékra való jogosultság korátlan időtartama és a pótlólagos kifizetéseknek (különösen a lakbértámogatásnak és az egészségbiztosítási kártyának) az újbóli munkavállalással történő elvesztése azt eredményezik, hogy az alacsony jövedelmi kilátásokkal rendelkező tartósan munkanélküliek és – családi körülményeiktől függően – a munkavállalók egyéb csoportjai számára a bérpótlási arány viszonylag magas. (14) A kkv-k hitelezése továbbra is alacsony szinten van, ami a hitelek iránti lecsökkent kereslet és a kínálati oldali korlátok együttes hatását tükrözi, mivel a kkv-k továbbra is ki vannak téve a túlzott eladósodottság és gyenge belföldi kereslet következményeinek, ugyanakkor a bankoknak további erőfeszítéseket kell tenniük a könyveikben szereplő nemteljesítő kkv-hitelek fenntartható módon történő rendezése érdekében. A Red C legutóbbi felmérése szerint míg 2012 októbere és 2013 márciusa között a kkv-k 40 %-a igényelt banki hitelt, 19 %-uk kérelmét elutasították. A hitelek felügyeletével foglaló intézményt (Credit Review Office) 2009 végén hozták létre azzal a céllal, hogy közvetítsen a hitelezők és azon lehetséges hitelfelvevő kkv-k között kialakult vitákban, amelyeknek hitelkérelmét elutasították. Jóllehet a Credit Review Office-szal kapcsolatos eddigi tapasztalatok kedvezőek, a hatása nem számottevő, ami részben a elutasított kérelmek nyomán beadott panaszok alacsony számával magyarázható. Beruházásaik finanszírozása tekintetében a kkv-k jelentős mértékben banki finanszírozásra támaszkodnak, a nem banki finanszírozási források viszonylag fejletlenek, bár néhány alternatíva, többek között hitelalapok felállításának feltérképezése jelenleg is zajlik. Ugyanakkor a gazdasági fellendülés és a belföldi kereslet erősödésével a kínálat oldali korlátok vélhetően egyre meghatározóbbá válnak, feltéve, hogy nem sikerül a hitelezés csatornáit megfelelően helyreállítani, ami elengedhetetlen a növekedési kilátások szempontjából. A kkv-k finanszírozáshoz jutásának javítása érdekében kifejezetten erre a célra irányuló programokat és alapokat, például hitelgarancia-programot, mikrovállalkozások hitelezését segítő programot és három kkv-finanszírozási alapot hoztak létre, de az ezek kínálta lehetőséggel mindezidáig nem éltek széles körben. (15) A banki ágazatra irányulóan a közelmúltban lezárt pénzügyi támogatási program keretében végrehajtott reformok ellenére továbbra is számottevő kihívások mutatkoznak. Ezekkel a kihívásokkal a Bizottság részletesen foglalkozott az Írországgal foglalkozó 2014. évi részletes vizsgálat keretében. A három legnagyobb hazai bank esetében a nemteljesítő hitelek aránya közel 27 %-os volt 2013 júniusában. A hitelállomány közelmúltbeli leépítése ellenére a magánszektor eladósodottsága változatlanul a legmagasabbak között van az Unióban, ami továbbra is kockázatot jelent a pénzügyi stabilitásra nézve és terhet jelent a gazdaság számára. A háztartások és a kkv-k hitelállományának leépítése még nem fejeződött be, ugyanakkor a bankok és a kkv-k mérlegeinek rendbetétele elengedhetetlen a hitelezési csatornák helyreállításához. A banki hitelezés továbbra is csökkenőben van és a bankszektornak továbbra is nehézséget okoz a nyereséges működés elérése, ami részben a bankok mérlegeiben szereplő indexált kamatozású jelzáloghitelek (korábban felhalmozott, alacsony hozamú eszközök) magas aránya magyarázható. (16) A szerződések érvényesítésének költsége magas. E költségek legnagyobb részét (18,8 százalékát) az ügyvédi díjak teszik ki, és a jogi szolgáltatások magas költsége valamennyi vállalkozás, így a kkv-k költségstruktúrájára is kihat. Emellett, a többi szakmai szolgáltatással ellentétben a jogi szolgáltatások költségei a válság kezdete óta sem csökkentek, ami részben az elégtelen versenynek tudható be. A makrogazdasági kiigazítási program részeként a hatóságok elkötelezték magukat, hogy reformokat vezetnek be a jogi szolgáltatások piacán. A jogi szolgáltatások szabályozásáról szóló törvényt 2011-ben hirdették ki, annak hatályba léptetése azonban még hátra van. Az ügyeknek a bírósági szakaszt megelőző kezelését segítő igazságszolgáltatási erőforrások nagyon korlátozott mértékben állnak rendelkezésre, ami hozzájárulhat a késedelmekhez az igazságszolgáltatásban és növelheti a költségeket. Mindemellett Írországnak jelentős nehézségei vannak az igazságügyi rendszer minőségére és hatékonyságra vonatkozó adatok gyűjtése terén. (17) Az európai szemeszterrel összefüggésben a Bizottság elvégezte Írország gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, értékelte a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot. Figyelembe vette nemcsak a programok Írország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Európai Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. A Bizottság európai szemeszter keretében tett ajánlásait az alábbi 1–7. ajánlás tükrözi. (18) A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta Írország stabilitási programját, és arról alkotott véleményét[8] különösen az alábbi 1. és 2. ajánlás tükrözi. (19) A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a stabilitási programot. A Tanács 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1., 3., 5. és 6. ajánlás tükrözi. (20) Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette az euróövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön ajánlásokat intézett azon tagállamokhoz, amelyek pénzneme az euró. Írországnak biztosítania kell ezen ajánlások teljes körű és időben történő végrehajtását is, AJÁNLJA, hogy Írország 2014-2015-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében: 1. Teljes körűen hajtsa végre a 2014-es költségvetést és fenntartható módon biztosítsa a túlzott hiány 2015-re megvalósuló korrekcióját, aminek érdekében a költségvetési stratégiát támassza alá pótlólagos strukturális intézkedésekkel, egyúttal hajtsa végre a túlzotthiány-eljárás keretében megfogalmazott tanácsi ajánlásban meghatározott mértékű strukturális kiigazítást. A túlzott hiány korrekcióját követően a középtávú költségvetés cél elérése érdekében hajtson végre évente a GDP legalább 0,5 %-ának megfelelő mértékű, illetve kedvező gazdasági feltételek esetén vagy amennyiben szükséges, ennél is nagyobb mértékű strukturális kiigazítást annak érdekében, hogy teljesüljön az adósságszabály, ezáltal tartósan csökkenő pályára állítva az államháztartás magas adósságrátáját. Fokozza a költségvetési kiigazítási stratégia hitelességét, eredményesen valósítsa meg a többéves költségvetési tervezést és határozzon meg a középtávú fiskális célokat alátámasztó átfogó költségvetési intézkedéseket. A diszkrecionális intézkedések törvényi hatályának korlátozása útján erősítse meg az állami kiadások felső korlátjának kötelező jellegét. A költségvetési konszolidáció támogatása érdekében mérlegelje a bevételeknek az adóalap kiszélesítése útján történő megemelését. Fokozza az adórendszer növekedésösztönző és környezetbarát jellegét. 2. A költséghatékonyság javítása érdekében folytassa az egészségügyi ágazatnak „A jövő egészsége” (Future Health) stratégiai keretben megkezdett reformját. Tegyen további intézkedéseket a gyógyszerkiadások csökkentése céljából, aminek érdekében végezzen gyakrabban árkiigazítást a szabadalmi oltalom alatt álló gyógyszerek tekintetében, erősítse meg a generikus gyógyszerek alkalmazását és javítsa a gyógyszerfelírás rendszerét. Az egészségügyi szolgáltatók által alkalmazott rendszerek egységesítése és a forrásigénylések javítása érdekében újítsa meg nemzeti egészségügyi hatóság pénzügyi irányítási rendszereit. 2015 januárjától kezdően vezessen be egyéni egészségügyi azonosítókat. 3. Hajtson végre további javításokat az aktív munkaerő-piaci intézkedések tekintetében, különös hangsúlyt helyezve a tartósan munkanélküli személyekre, az alacsony képzettségű munkavállalókra és – az ifjúsági garancia célkitűzéseivel összhangban – a fiatalokra. Folytassa a továbbképzési (FET) rendszer, a foglalkoztatási támogatások és a tanulószerződéses gyakorlati képzések megkezdett reformját. Biztosítsa a munkahelyi képzési programok nagyobb kínálatát, javítsa és biztosítsa a továbbképzési programoknak és a tanulószerződéses gyakorlati képzéseknek a munkaerő-piaci szükségletekhez való illeszkedését. Növelje az Intreo munkaügyi irodák által nyújtott szolgáltatások körét és színvonalát. Az Intreo irodák és az oktatási és képzési tanácsok együttműködésével hozzon létre teljes lefedettséget biztosító továbbképzési rendszert. 4. A munkanélküliségi ellátásoknak és a kiegészítő támogatásoknak a foglalkoztatásba való visszatérést követő fokozatos elvonásán keresztül kezelje a háztartások alacsony munkaintenzitásának problémáját és a gyermekszegénység kockázatát. Különösen az alacsony jövedelmű családoknak a megfizethetőbb és egész napos ellátást biztosító gyermekgondozási létesítményekhez való hozzáférése javításán keresztül ösztönözze a nők munkaerő-piaci részvételét. 5. Dolgozzon ki további szakpolitikai kezdeményezéseket a kkv-szektor számára, mindenekelőtt kezelje a banki és a nem banki finanszírozási források elérhetőségének és az adósság átstrukturálásának problémáját. Folytassa a kkv-k banki és nem banki finanszírozáshoz való hozzáférésének javítására irányuló kezdeményezéseket. A bankszektorban vezessen be a kkv-k hitelezését nyomon követő rendszert. Ezzel párhuzamosan tegyen intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a nem banki hitellehetőségeket – ideértve az állami nyugdíjalap és a mikrofinanszírozási alap (Microfinance Ireland) által társfinanszírozott három kkv-alap által nyújtott lehetőségeket, továbbá a hitelgarancia-programot is – jobban kihasználják. Ösztönözze ezen és más nem banki finanszírozási lehetőségek kkv-k általi igénybevételét. Növelje a hitelek felügyeletével foglalkozó Credit Review Office ismertségét, továbbá erősítse meg a bankok és az elutasított hitelkérelemmel rendelkező kkv-k közötti vitákban való közvetítésre rendelkezésre álló kapacitásait. 6. Kövesse nyomon a bankok teljesítményét a jelzáloghitel-hátralékok átstrukturálására vonatkozóan megállapított célok tükrében. 2014 harmadik és negyedik negyedévére kitűzött ambiciózus határidővel írja elő, hogy a legnagyobb jelzálogbankok tegyenek megoldási javaslatokat a több mint 90 napja lejárt jelzáloghitel-tartozások átstrukturálására, és kössék meg a vonatkozó megállapodásokat annak érdekében, hogy 2014 végére jórészt rendeződjön a jelzáloghitel-hátralékok problémája. Ellenőrzéseken és célzott helyszíni vizsgálatokon keresztül folytassa a hitelek átstrukturálására vonatkozóan megkötött megállapodások fenntarthatóságának vizsgálatát. A megoldások tartósságának biztosítása érdekében dolgozzon ki iránymutatásokat. Az átláthatóság javítása érdekében rendszeresen tegye közzé a banki portfóliókban lévő hátralékos kkv-hitelekre vonatkozó adatokat. Dolgozzon ki stratégiát az üzleti ingatlanokkal kapcsolatos kockázatos kitettségek kezelése érdekében. Hozzon létre központi hitelnyilvántartást. 7. Csökkentse a jogi eljárások és szolgáltatások költségét, egyúttal ösztönözze a versenyt, aminek érdekében mindenekelőtt 2014 végéig a több jogterületet lefedő praxisok kialakításának engedélyezésére vonatkozó rendelkezésekkel együtt léptesse hatályba a jogi szolgáltatások szabályozásáról szóló törvényt, továbbá tegyen lépéseket az ügyvédi zálogjog megszüntetése érdekében. Kövesse nyomon a törvény hatását, különösen a jogi szolgáltatások költségei tekintetében. Tegyen végrehajtási intézkedéseket annak érdekében, hogy a jogi szolgáltatások szabályozó hatósága haladéktalanul működőképessé váljon, és eleget tudjon tenni a jogszabályi kötelezettségeinek, ideértve a multidiszciplináris ügyvédi irodákra vonatkozó szabályzatok vagy iránymutatások közzétételét és a panaszok kezelését is. A bírósági eljárások minőségének és hatékonyságának fejlesztése érdekében javítsa az adatgyűjtés rendszereit. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a Tanács részéről az elnök [1] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. [2] HL L 306., 2011.11.23., 25. o. [3] COM(2014) 408 final. [4] P7_TA(2014)0128 és P7_TA(2014)0129. [5] COM(2013) 800 final. [6] COM(2013) 790 final. [7] SWD(2014) 79 final. [8] Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.