5. SZ. KÖLTSÉGVETÉS-MÓDOSÍTÁSI TERVEZET A 2013. ÉVI ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGVETÉSHEZ SZAKASZONKÉNTI BONTÁSÚ BEVÉTELI KIMUTATÁS SZAKASZONKÉNTI BONTÁSÚ KIADÁSI KIMUTATÁS III. szakasz – Bizottság /* COM/2013/0258 final - 2013/ () */





5. SZ. KÖLTSÉGVETÉS-MÓDOSÍTÁSI TERVEZET A 2013. ÉVI ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGVETÉSHEZ SZAKASZONKÉNTI BONTÁSÚ BEVÉTELI KIMUTATÁS SZAKASZONKÉNTI BONTÁSÚ KIADÁSI KIMUTATÁS III. szakasz – Bizottság Tekintettel: – az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 314. cikkére, összefüggésben az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéssel és különösen annak 106a. cikkével, – az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlament és tanácsi rendeletre[1] és különösen annak 41. cikkére, – az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó, 2012. december 12-én elfogadott általános költségvetésére[2], – a 2013. március 18-án elfogadott 1/2013. sz. költségvetés-módosítási tervezetre[3], – a 2013. március 27-én elfogadott 2/2013. sz. költségvetés-módosítási tervezetre[4], – a 2013. április 15-én elfogadott 3/2013. sz. költségvetés-módosítási tervezetre[5], – a 2013. április 29-én elfogadott 4/2013. sz. költségvetés-módosítási tervezetre[6], az Európai Bizottság a költségvetési hatóság elé terjeszti a 2013. évi általános költségvetés 5. sz. költségvetés-módosítási tervezetét. A SZAKASZONKÉNTI BONTÁSÚ BEVÉTELI ÉS KIADÁSI KIMUTATÁS VÁLTOZÁSAI A szakaszonkénti bontású bevételi és kiadási kimutatás változásai elérhetők az EUR-Lexen (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-hu.htm). E változások angol nyelvű változata tájékoztatásul költségvetési mellékletként csatolva található. TARTALOMJEGYZÉK 1. Bevezetés.. 5 2. Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevétele. 5 2.1 Szlovénia.. 5 2.2 Horvátország.. 6 2.3 Ausztria.. 7 3. Finanszírozás.. 7 5. Összefoglaló táblázat a pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban.. 9 1. Bevezetés A 2013. évre vonatkozó 5. sz. költségvetés-módosítási tervezet az EU Szolidaritási Alapjának 14 607 942 EUR összegű kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokban történő igénybevételére irányul, a Szlovéniát, Horvátországot és Ausztriát érintő 2012. őszi árvizek hatásaihoz kapcsolódóan. 2. Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevétele 2012. október vége és november eleje között a heves esőzések miatt folyók léptek ki medrükből és nagy területek kerültek víz alá Szlovéniában a Száva, a Kulpa, a Mura és a Dráva mentén, Ausztriában a Mura, a Dráva és a Lavant vízgyűjtő területén, valamint Horvátország területén. Az áradások károkat okoztak a magán- és állami ingatlanokban, az ivóvíz- és szennyvíz-hálózatban, a vállalkozásokban, valamint a mezőgazdasági területeken és erdőkben. Ezt követően Szlovénia a „jelentős katasztrófa”, Horvátország és Ausztria pedig az úgynevezett „szomszédos ország” feltétel alapján nyújtott be kérelmet az Európai Unió Szolidaritási Alapjából biztosítandó pénzügyi támogatás iránt. A Bizottság elemzése során megállapította, hogy a három kérelemben ismertetettek alapján az árvízkárok kiváltó oka egyetlen időjárási körülmény volt, ezért ezek egyetlen katasztrófának tekinthetők. A 2012/2002/EK tanácsi rendelet[7] és különösen annak 2., 3. és 4. cikke értelmében a bizottsági szolgálatok alaposan megvizsgálták a kérelmet. Az értékelés főbb elemeit az alábbiakban összegezzük. 2.1. Szlovénia (1) Szlovéniában heves esőzések kezdődtek 2012. október 27-én, amelyek október 28-án károkat okoztak. Ezt követte november 4–5-én a heves esőzések második hulláma és a viharos időjárás, ami jelentős áradásokat okozott. (2) A Szlovéniától kapott kérelem 2013. január 2-án, a 2012. október 28-án észlelt első károkat követő 10 hetes határidőn belül érkezett a Bizottsághoz. (3) Az árvíz természeti eredetű, így a Szolidaritási Alap fő alkalmazási területének hatálya alá tartozik. A Bizottság szolgálatainak elemzése azt mutatta, hogy meteorológiai és hidrológiai szempontból a két árhullám kiváltó oka ugyanaz volt, ezért ezek egyetlen katasztrófának tekinthetők. (4) A szlovén hatóságok becslése szerint a teljes közvetlen kár meghaladja a 359,535 millió EUR-t. Ez az összeg a szlovén GNI 1 008 %-át teszi ki, és jóval meghaladja a Szolidaritási Alap igénybevétele esetén 2013-ban Szlovéniára alkalmazandó 214,021 millió EUR-s küszöbértéket (vagyis a GNI 0,6 %-át a 2011. évi adatok alapján). Mivel a becsült teljes közvetlen kár meghaladja a küszöbértéket, a katasztrófa „jelentős természeti katasztrófának” minősül. A pénzügyi támogatás megállapításának alapja a teljes közvetlen kár. A pénzügyi támogatás csak a rendelet 3. cikkében meghatározott szükségintézkedésekre fordítható. (5) Az árvíz hatását és következményeit tekintve a szlovén hatóságok több mint 6 130 kárbejelentésről számoltak be a mezőgazdaság és az erdészet területén. Több mint 2 500 lakóház, közigazgatási és gazdasági létesítmény, valamint 10 iskola szenvedett károkat. A helyi úthálózat jelentős károkat szenvedett, és több mint ezer esetben jelentettek csatornákat ért károkat. A kérelem alapján kétséget kizáróan megállapítható, hogy az árvizek Szlovénia nagy részét érintették és jelentős károkat okoztak, ami a jelenlegi pénzügyi és gazdasági helyzetben súlyos terhet jelent Szlovénia számára. (6) A 2012/2002/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatható intézkedések becsült költsége 249 608 millió EUR, amely intézkedéstípusokra bontva került bemutatásra. A szükségintézkedések költségeinek legnagyobb része (több mint 194 millió EUR) helyreállítási intézkedéseket érintett az ivóvíz- és szennyvízkezelés terén. (7) Az érintett régió a strukturális alapok (2007–2013) értelmében „konvergenciarégiónak” minősül. A szlovén hatóságok nem jelezték a Bizottság felé, hogy más uniós forrásokat is igénybe kívánnának venni az áradások következményeinek felszámolásához. (8) A szlovén hatóságok jelezték, hogy a támogatható költségeknek nincs biztosítási fedezete. 2.2. Horvátország (1) 2012. október 26. és november eleje között Horvátország északi, nyugati és középső részét, különösen kilenc horvát megye jelentős területeit sújtották áradások. A legtöbb kár az ivóvíz-, a szennyvíz- és az energiahálózatban keletkezett. (2) Mivel Horvátország jelenleg tárgyalásokat folytat az EU-hoz történő csatlakozásról, jogosult az EU Szolidaritási Alapjából nyújtható támogatásra. (3) Az Európai Unió Szolidaritási Alapjából biztosítandó pénzügyi támogatásra vonatkozó kérelmet 2013. január 3-án, a 2012. október 26-án észlelt első károkat követő 10 hetes határidőn belül nyújtották be a Bizottságnak. (4) A katasztrófa természeti eredetű. A horvát hatóságok becslése szerint a katasztrófa okozta teljes közvetlen kár meghaladja a 11,463 millió EUR-t. Mivel ez az összeg nem éri el a 259 805 millió EUR-s küszöbértéket (vagyis a 2011. évi adatok alapján a GNI 0,6 %-át), a katasztrófa a 2012/2002/EK tanácsi rendelet értelmében nem minősül „jelentős természeti katasztrófának”. A horvátországi katasztrófa eredete azonban ugyanaz az áradás, amely jelentős csapást okozott Szlovéniában, és az érintett 9 horvát megyéből hat Szlovéniával határos. Emiatt a Bizottság úgy találta, hogy teljesült a 2012/2002/EK tanácsi rendelet 2. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében megállapított feltétel, miszerint kivételes esetben az a szomszédos ország is részesülhet a Szolidaritási Alapból származó támogatásban, amelyet ugyanaz a jelentős katasztrófa sújt. (5) Az árvíz hatását és következményeit tekintve a horvát hatóságok arról számoltak be, hogy károk keletkeztek fontos infrastruktúrákban, valamint a magán- és az állami tulajdonban 9 megyében, ebből 4 megyében a katasztrófa a helyi gazdaságra és mintegy 795 000 lakos életkörülményeire is hatást gyakorolt. A Hrvatske vode (horvát vízművek) által végrehajtott rendszeres és veszélyhelyzeti árvízvédelmi intézkedéseknek köszönhetően a többi 5 megyében meg tudták előzni, hogy a magántulajdont kár érje. A jelentések szerint csak az árvízvédelmi létesítmények szenvedtek károkat (például töltések szakadtak át). A lényeges infrastruktúrát ért károkon túl Horvátország mezőgazdasági területeket és erdőket, ipari, kereskedelmi és mezőgazdasági létesítményeket, lakóházakat, töltéseket, hidakat, járdákat és a horvát tengerparton (például Mali Lošinj-ban) található mólókat ért károkról is beszámolt. A víz több száz lakóházat elárasztott, és az embereket evakuálni kellett. A katasztrófa ezenfelül fennakadásokat okozott a közúti közlekedésben, ami megnehezítette az azonnali fellépést. (6) A horvát hatóságok a 2012/2002/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti támogatható szükségintézkedések költségét 4,49 millió EUR-ra becsülték és intézkedéstípusokra bontották. (7) A horvát hatóságok jelezték, hogy a katasztrófa hatásainak enyhítése céljából semmilyen más uniós finanszírozást nem vesznek igénybe. 2.3. Ausztria (8) A heves esőzések és a gyorsan olvadó hó áradásokat és földcsuszamlásokat okozott Dél-Ausztria számos részén. Ez különösen a Karintiában található, a szlovén határhoz közeli Lavamünd települést sújtotta, ahol 2012. november 5-től kezdődően a víz lakott területeket öntött el, valamint károkat okozott a köz- és magántulajdonban, a vállalkozásokban és a helyi infrastruktúrában. (9) Az Európai Unió Szolidaritási Alapjából biztosítandó pénzügyi támogatásra vonatkozó kérelmet 2013. január 11-én, a 2012. november 5-én észlelt első károkat követő 10 hetes határidőn belül nyújtották be a Bizottságnak. (10) A katasztrófa természeti eredetű. 2013. február 28-án az osztrák hatóságok további részletekkel és frissített számadatokkal egészítették ki eredeti kérelmüket. Eszerint a katasztrófa által okozott teljes közvetlen károk összegét 9,6 millió EUR-ra becsülték. Ez az összeg az 1 798,112 millió EUR-s (vagyis az osztrák GNI 0,6 %-ának megfelelő) küszöbértéknek csak töredékét teszi ki, ezért a katasztrófa a 2012/2002/EK tanácsi rendelet értelmében nem minősül „jelentős természeti katasztrófának”. Ausztriát azonban ugyanaz az árvíz sújtotta, amely jelentős katasztrófát okozott Szlovéniában. Az osztrák hatóságok ezért az úgynevezett „szomszédos ország” feltétel alapján nyújtották be kérelmüket, miszerint kivételes esetben az a szomszédos ország is részesülhet a Szolidaritási Alapból származó támogatásban, amelyet ugyanaz a jelentős katasztrófa sújt. A Bizottság úgy véli, hogy Ausztria ennek megfelelt, még ha a kis összegű károk a küszöbértéknek csupán 0,53 %-át teszik is ki. (11) Az osztrák hatóságok ismertették a katasztrófa Lavamünd városára gyakorolt hatását. Lavamünd az osztrák-szlovén határon, közvetlenül a Dráva és a Lavant folyó összefolyásánál fekszik. A heves esőzések miatt mindkét folyó kilépett medréből, és Lavamündöt két méteres magasságig emelkedő árhullám érte el, amely károkat okozott 4 középületben, 37 lakóházban és 16 vállalkozásban, valamint a helyi infrastruktúrában, tovább 181 lakost közvetlenül érintett. (12) Az osztrák hatóságok a 2012/2002/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti támogatható szükségintézkedések költségét 1,6 millió EUR-ra becsülték és intézkedéstípusokra bontották. (13) Az osztrák hatóságok jelezték, hogy nem terveznek más uniós eszközökből biztosítandó támogatás iránti kérelmet benyújtani. 3. Finanszírozás A Szolidaritási Alap rendelkezésére álló teljes éves keret 1 000 millió EUR. Mivel az alap létrehozásának meghatározó oka a szolidaritás, a Bizottság álláspontja szerint az alap támogatásait progresszív módon kell nyújtani. Ez azt jelenti, hogy a korábbi gyakorlatnak megfelelően a küszöbértéket (azaz a GNI 0,6 %-a, illetve a 2002-es árakon számított 3 milliárd EUR közül az alacsonyabbik értéket) túllépő kárrész támogatásának intenzitása nagyobb, mint a küszöbérték alatti kárrészé. A jelentős katasztrófák esetén odaítélt segély meghatározásához eddig az alap igénybevételére meghatározott küszöbérték alatt a teljes közvetlen kár 2,5 %-át, a küszöbérték felett pedig 6 %-át használták. A Szolidaritási Alapból nyújtandó támogatás kiszámításának módszerét a Szolidaritási Alapról szóló 2002–2003-as éves jelentésben határozták meg. E módszert a Tanács és az Európai Parlament elfogadta. A Bizottság javasolja, hogy az Unió ebben az esetben is ezeket a százalékokat alkalmazza, valamint az alábbi összegeket nyújtsa: || || (EUR-ban) Katasztrófa || Közvetlen elfogadott kár || Küszöbérték (millió) || 2,5 %-on alapuló összeg || 6 %-on alapuló összeg || A javasolt támogatás teljes összege Szlovéniai árvizek || 359 534 838 || 214,021 || 5 350 525 || 8 730 830 || 14 081 355 Horvátországi árvizek || 11 463 479 || 259,805 || 286 587 || ~ || 286 587 Ausztriai árvizek || 9 600 000 || 1 798,112 || 240 000 || ~ || 240 000 ÖSSZESEN || || 14 607 942 A fent említett okokból a Bizottság azt javasolja, hogy a költségvetési hatóság fogadja el a Szlovénia, Horvátország és Ausztria által a 2012. október-novemberi áradásokkal kapcsolatosan benyújtott kérelmeket, és ezen esetek mindegyikében javasolja a Szolidaritási Alap igénybevételét. A Horvátországnak az Európai Unióhoz való, 2013. július 1-jére tervezett csatlakozásához kapcsolódó finanszírozási igényekre vonatkozó 1/2013. sz. költségvetés-módosítási tervezet logikájával összhangban a Bizottság javasolja, hogy a horvát kérelemhez kapcsolódó összegeket a pénzügyi keret 3b. alfejezetébe vigyék be. A kifizetési előirányzatok tekintetében a Bizottság a 2/2013. sz. költségvetés-módosítási tervezet javaslatában 14,8 millió EUR mozgásteret hagyott a többéves pénzügyi keret kifizetéseinek 2013-as felső korlátja alatt, pontosan azért, hogy fedezzék ezeket az EU Szolidaritási Alapjának igénybevételére vonatkozó kérelmeket. 5. Összefoglaló táblázat a pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban Pénzügyi keret Fejezet/alfejezet || Felülvizsgált 2013. évi pénzügyi keret || 2013. évi költségvetés (az 1–4/2013. sz. költségvetés-módosítási tervezettel együtt) || 5/2013. sz. költségvetés-módosítási tervezet || 2013. évi költségvetés (az 1–5/2013. sz. költségvetés-módosítási tervezettel együtt) Kötelezettségvállalási előirányzatok || Kifizetési előirányzatok || Kötelezettségvállalási előirányzatok || Kifizetési előirányzatok || Kötelezettségvállalási előirányzatok || Kifizetési előirányzatok || Kötelezettségvállalási előirányzatok || Kifizetési előirányzatok 1. FENNTARTHATÓ NÖVEKEDÉS || || || || || || || || 1a. Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért || 15 670 000 000 || || 16 168 150 291 || 12 886 628 095 || || || 16 168 150 291 || 12 886 628 095 Mozgástér || || || 1 849 709 || || || || 1 849 709 || 1b. Kohézió a növekedésért és foglalkoztatásért || 54 974 000 000 || || 54 958 049 037 || 56 349 544 736 || || || 54 958 049 037 || 56 349 544 736 Mozgástér || || || 15 950 963 || || || || 15 950 963 || Összesen || 70 644 000 000 || || 71 126 199 328 || 69 236 172 831 || || || 71 126 199 328 || 69 236 172 831 Mozgástér[8] || || || 17 800 672 || || || || 17 800 672 || 2. A TERMÉSZETI ERŐFORRÁSOK MEGŐRZÉSE ÉS KEZELÉSE || || || || || || || || Ebből: a piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések || 48 583 000 000 || || 43 956 548 610 || 43 934 188 711 || || || 43 956 548 610 || 43 934 188 711 Összesen || 61 310 000 000 || || 60 159 241 416 || 58 095 492 961 || || || 60 159 241 416 || 58 095 492 961 Mozgástér || || || 1 150 758 584 || || || || 1 150 758 584 || 3. UNIÓS POLGÁRSÁG, SZABADSÁG, BIZTONSÁG ÉS A JOG ÉRVÉNYESÜLÉSE || || || || || || || || 3a. Szabadság, biztonság és a jog érvényesülése || 1 703 000 000 || || 1 440 827 200 || 1 046 033 652 || || || 1 440 827 200 || 1 046 033 652 Mozgástér || || || 262 172 800 || || || || 262 172 800 || 3b. Uniós polgárság || 746 000 000 || || 738 680 000 || 654 565 615 || 14 607 942 || 14 607 942 || 753 287 942 || 669 173 557 Mozgástér || || || 7 320 000 || || || || 7 320 000 || Összesen || 2 449 000 000 || || 2 179 507 200 || 1 700 599 267 || 14 607 942 || 14 607 942 || 2 194 115 142 || 1 715 207 209 Mozgástér[9] || || || 269 492 800 || || || || 269 492 800 || 4. AZ EURÓPAI UNIÓ MINT GLOBÁLIS SZEREPLŐ || 9 595 000 000 || || 9 583 118 711 || 6 898 914 260 || || || 9 583 118 711 || 6 898 914 260 Mozgástér[10] || || || 275 996 289 || || || || 275 996 289 || 5. IGAZGATÁS || 9 095 000 000 || || 8 430 374 740 || 8 430 049 740 || || || 8 430 374 740 || 8 430 049 740 Mozgástér[11] || || || 750 625 260 || || || || 750 625 260 || 6. ELLENTÉTELEZÉS || 75 000 000 || || 75 000 000 || 75 000 000 || || || 75 000 000 || 75 000 000 Mozgástér || || || || || || || || ÖSSZESEN || 153 168 000 000 || 144 285 000 000 || 151 553 441 395 || 144 436 229 059 || 14 607 942 || 14 607 942 || 151 568 049 337 || 144 450 837 001 Mozgástér[12][13] || || || 2 464 673 605 || 14 770 941 || || || 2 464 673 605 || 162 999 [1] HL L 298., 2012.10.26., 1. o. [2] HL L 66., 2013.3.8., 1. o. [3] COM(2013) 156. [4] COM(2013) 183. [5] COM(2013) XXX. [6] COM(2013) XXX. [7] A Tanács 2002. november 11-i 2012/2002/EK rendelete az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról (HL L 311., 2002.11.14., 3. o.). [8] Az 1a. alfejezet alatt fennmaradó mozgástér számításában nem szerepel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) (500 millió EUR). [9] Az Európai Unió Szolidaritási Alapjából származó összeg a költségvetésben a megfelelő fejezetek felső határát túllépve szerepel, a 2006. május 17-i intézményközi megállapodásnak (HL C 139., 2006.6.14.) megfelelően. [10] A 4. fejezet 2013. évi fennmaradó mozgástere nem veszi figyelembe a sürgősségisegély-tartalékhoz kapcsolódó előirányzatokat (264,1 millió EUR). [11] Az 5. fejezet felső korlátja alatt fennmaradó mozgástér kiszámítása során a személyzet által a nyugdíjrendszerbe fizetett 86 millió EUR-s hozzájárulás erejéig figyelembe vették a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret (1) lábjegyzetét. [12] A kötelezettségvállalások teljes mozgástere nem veszi figyelembe az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alaphoz kapcsolódó előirányzatokat (500 millió EUR), a sürgősségisegély-tartalékhoz kapcsolódó előirányzatokat (264,1 millió EUR), valamint a személyzet nyugdíjrendszerhez való hozzájárulásához kapcsolódó előirányzatokat (86 millió EUR). [13] A kifizetések teljes mozgástere nem veszi figyelembe a sürgősségisegély-tartalékhoz kapcsolódó előirányzatokat (80 millió EAR), valamint a személyzet nyugdíjrendszerhez való hozzájárulásához kapcsolódó előirányzatokat (86 millió EUR).