Annak érdekében, hogy meggyőződjenek arról, hogy mely szolgáltatásokat kínálják, a hatóságoknak azt kell megvizsgálniuk, hogy a szolgáltató lehetővé teszi-e egy vagy több tagállamban jogi személyek vagy természetes személyek számára, hogy igénybe vegyék szolgáltatásait. Ugyanakkor a szolgáltatás puszta elérhetősége (amely a szolgáltató vagy egy közvetítő honlapjának vagy egy e-mail címnek és más elérhetőségeknek a hozzáférhetőségéből is fakadhat) nem lehet elégséges feltétele a rendelet alkalmazásának. Ennélfogva az e tagállamokkal fennálló érdemi kapcsolatról is meg kell győződni annak megállapításához, hogy érdemi kapcsolat áll fenn a szolgáltató és azon terület között, amelyen az szolgáltatásait kínálja. Ilyen érdemi kapcsolat áll fenn akkor, ha a szolgáltatónak telephelye van egy vagy több tagállamban. Az Unióban található telephely hiányában az Unióval fennálló érdemi kapcsolat kritériumát az egy vagy több tagállamban található jelentős számú felhasználó megléte vagy pedig az egy vagy több tagállam felé irányuló tevékenység alapján kell értékelni. Az egy vagy több tagállam felé irányuló tevékenység fennállása az összes releváns körülmény alapján állapítható meg, beleértve az olyan tényezőket is, mint a valamely tagállamban általában használt nyelv vagy pénznem használata. A valamely tagállam felé irányuló tevékenység fennállása levezethető abból is, ha rendelkezésre áll egy alkalmazás a vonatkozó nemzeti alkalmazás-áruházban, ha helyi hirdetéseket vagy a tagállamban használt nyelvű hirdetéseket közölnek, ha a tevékenység során a tagállamokból származó személyektől eredő információkat használnak fel, illetve az ügyfelekkel fenntartott kapcsolatok kezeléséből is, például abban az esetben, ha a valamely tagállamban általában használt nyelven kínálnak ügyfélszolgáltatásokat. Az érdemi kapcsolat fennállása akkor is vélelmezhető, ha a szolgáltató tevékenysége a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló 1215/2012 rendelet 17. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében egy vagy több tagállamra irányul.

A közlésre kötelező európai határozat és a megőrzésre kötelező európai határozat olyan nyomozási cselekmények, amelyek kizárólag nyomozás keretében bocsáthatók ki, konkrét bűncselekmények vonatkozásában. A konkrét nyomozással való kapcsolat különbözteti meg ezeket a törvényben meghatározott megelőző intézkedésektől, illetve adatmegőrzési kötelezettségektől, illetve ez biztosítja a büntetőeljárásokra vonatkozó eljárási garanciák alkalmazását. Az adott bűncselekménnyel kapcsolatos nyomozás megindítására való hatáskör tehát előfeltétele a rendelet alkalmazásának.

További követelmény, hogy a kért adatoknak a szolgáltató által az Unióban nyújtott szolgáltatáshoz kell kapcsolódniuk.

2. fejezet: Közlésre kötelező európai határozat, megőrzésre kötelező európai határozat, valamint tanúsítványok

4. cikk Kibocsátó hatóság

A közlésre kötelező európai határozat és a megőrzésre kötelező európai határozat kibocsátásában mindig részt kell vennie egy igazságügyi hatóságnak, mint kibocsátó vagy érvényesítő hatóságnak. A tranzakciós és tartalmi adatok közlését elrendelő határozatokhoz bíró vagy bíróság eljárása szükséges. Az előfizetői vagy hozzáférési adatok esetében ügyész is eljárhat.

5. cikk A közlésre kötelező európai határozat kibocsátásának feltételei

Az 5. cikk a közlésre kötelező európai határozat kibocsátásának feltételeit rögzíti. Ezeket a kibocsátó igazságügyi hatóságnak kell értékelnie.

A közlésre kötelező európai határozat csak akkor bocsátható ki, ha az az egyedi ügyben szükséges és arányos. Ezenfelül, a határozatot csak akkor lehet kibocsátani, ha a kibocsátó államban hasonló belföldi helyzetben rendelkezésre állna egy hasonló intézkedés.

Az előfizetői és hozzáférési adatok közlését elrendelő határozatok kibocsátására bármilyen bűncselekmény vonatkozásában sor kerülhet. a tranzakciós és tartalmi adatokra szigorúbb feltételeknek kell vonatkozniuk, annak érdekében, hogy tükrözzék az ilyen adatok szenzitívebb jellegét, illetve az ilyen adatokra vonatkozó határozatok ennek megfelelően nagyobb beavatkozással járó jellegét az előfizetői és hozzáférési adatokhoz képest. A határozatokat ennélfogva olyan bűncselekmények esetében lehet kibocsátani, amelyek büntetési tételének felső határa legalább három év szabadságvesztés. A szabadságvesztés maximális tartalmán alapuló küszöbérték előírása több más előzetes és utólagos feltétellel és garanciával együtt arányosabb megközelítést tesz lehetővé, az arányosság és az érintett személyek jogainak biztosítása érdekében.

A küszöbérték ugyanakkor nem áshatja alá az eszköz hatékonyságát és jogalkalmazók általi igénybevételét. A tagállamok eltérő felső határokat alkalmaznak a nemzeti jogukon alapuló ítéleteknél. A nemzeti büntető törvénykönyvek eltérnek és nincsenek harmonizálva. Ez érvényes a bűncselekményekre és a rájuk vonatkozó jogkövetkezményekre is. A nemzeti eljárási szabályok is eltérnek a tranzakciós vagy tartalmi adatok megszerzése kapcsán előírt küszöbértékeket illetően: egyes tagállamok nem határoznak meg különös küszöbértéket; mások felsorolják a bűncselekményeket. A hároméves küszöbérték a súlyosabb bűncselekményekre korlátozza a jogi eszköz hatályát, anélkül, hogy túlzott mértékben korlátozná jogalkalmazók általi használatának lehetőségeit. E küszöbérték kizárja a rendelet hatálya alól a bűncselekmények széles körét a tagállam büntető törvénykönyvétől függően (például egyes tagállamokban a szervezett bűnözői csoport tevékenységében való részvétel és az emberrablás, de más olyan bűncselekmények is, mint a kisértékű lopás, csalás és testi sértés, amelyek esetében a határon átnyúló, különlegesebb adatok közlésére kötelező határozatot aránytalannak tekintenék). Másrészt a hároméves küszöbérték magában foglal olyan bűncselekményeket, amelyek hatékonyabb megközelítést követelnek meg, mint a bűnszervezetben részvétel, a terrorista csoportok finanszírozása, bűnszervezet támogatása vagy reklámozása, terrorista cselekmények elkövetését szolgáló kiképzés, egyes terrorista szándékkal elkövetett bűncselekmények, valamint terrorista szándékkal elkövetni szándékozott bűncselekmény előkészülete, illetve túszejtés előkészülete, amelyek egyébként a tagállamtól függően kizárásra kerülnének, amennyiben magasabb küszöbérték alkalmazására kerülne sor. A küszöbértéket úgy választották meg, hogy az minden tagállam esetében biztosítsa az egyensúlyt a nyomozások hatékonysága, illetve a jogok védelme és az arányosság között. A küszöbérték további előnye, hogy könnyen alkalmazható a gyakorlatban.

Ezenfelül a tranzakciós vagy tartalmi adatok közlésére kötelező Határozatokat a rendelkezésben felsorolt sajátos harmonizált bűncselekmények vonatkozásában is ki lehet bocsátani, amelyek kapcsán a bizonyítékok rendszerint elektronikus formában lesznek elérhetők. Ez indokolja a Rendelet alkalmazását olyan esetekben is, amikor a szabadságvesztés maximális tartama alacsonyabb, mint a fent meghatározott küszöbérték; ellenkező esetben e bűncselekményeket nem lehetne megfelelően kinyomozni, ami büntetlenséghez vezethetne. A bűncselekmények a következő jogi aktusok konkrét rendelkezéseiben találhatók: i. a Tanács 2001/413/IB kerethatározata (2001. május 28.) a nem készpénzes fizetőeszközökkel összefüggő csalás és hamisítás elleni küzdelemről; ii. az Európai Parlament és a Tanács 2011/93/EU irányelve (2011. december 13.) a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről, valamint a 2004/68/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról; valamint iii. az Európai Parlament és a Tanács 2013/40/EU irányelve (2013. augusztus 12.) az információs rendszerek elleni támadásokról és a 2005/222/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról. Határozatok kibocsáthatók továbbá a terrorizmus elleni küzdelemről, a 2002/475/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról, valamint a 2005/671/IB tanácsi határozat módosításáról szóló (EU) 2017/541/EU irányelvben felsorolt bűncselekmények kapcsán is. Egyes ilyen bűncselekmények esetében a minimális büntetési tétel legalább 1 év, míg másoknál legalább 2 év szabadságvesztés, de a maximális tétel egyik esetében sem kevesebb, mint 1 év.

E cikk emellett rögzíti azokat a kötelező információkat, amelyeket a közlésre kötelező európai határozat mindenképpen tartalmaznia kell annak érdekében, hogy lehetővé tegye a szolgáltató számára a kért adatok azonosítását és közlését. Az indokolás a szükségesség és arányosság indokaival szintén részét képezi a közlésre kötelező európai határozatnak.

A közlésre kötelező európai határozatot egy közlésre kötelező európai határozatra vonatkozó tanúsítvány (KKEHT) kibocsátása révén hajtják végre (lásd a 8. cikket), amelyet lefordítanak és megküldenek a szolgáltatónak. A KKEHT ugyanazokat a kötelező információkat tartalmazza, mint a Határozat, az intézkedés szükségességének és arányosságának indokait, valamint az üggyel kapcsolatos további részleteket kivéve.

Olyan helyzetekben, amikor a kért adatokat egy szolgáltató által egy vállalat részére biztosított infrastruktúra részeként tárolják vagy kezelik, rendszerint tárhelyszolgáltatás vagy szoftverszolgáltatások esetében, elsődlegesen magának a vállalatnak kell a nyomozó hatóságok megkeresése címzettjének lennie. Ez európai nyomozási határozattal vagy kölcsönös jogsegéllyel kapcsolatos eljárást igényelhet, amennyiben a vállalat nem a rendelet hatálya alá tartozó szolgáltató. A szolgáltató részére csak akkor küldhető közlésre kötelező európai határozat, ha nem célszerű a megkeresést a vállalat részére címezni, különösen, ha ez a nyomozás veszélyeztetésének kockázatával jár, például abban az esetben, ha maga a vállalat is nyomozás alatt áll.

A közlésre kötelező európai határozat kibocsátását megelőzően a kibocsátó hatóságnak figyelembe kell vennie a szolgáltató tagállamának joga szerint mentességeket és kiváltságokat, illetve az e tagállamok olyan alapvető érdekeire gyakorolt hatást, mint a nemzetbiztonság és a védelem. E rendelkezés célja annak biztosítása, hogy a szolgáltató tagállamban a kért adatokat védő mentességeket és kiváltságokat figyelembe vegyék a kibocsátó államban, különösen, ha magasabb szintű védelmet biztosítanak, mint a kibocsátó állam joga.

6. cikk A közlésre megőrzésre európai határozat kibocsátásának feltételei

A közlésre megőrzésre európai határozatra hasonló feltételek vonatkoznak, mint a közlésre kötelező európai határozatra. Bármilyen bűncselekmény kapcsán kibocsátható, a 6. cikkben rögzített további feltételekkel összhangban. Célja a releváns adatok eltávolításának, törlésének vagy megváltoztatásának megakadályozása olyan helyzetekben, amelyekben ezen adatok közlésének elérése több időt igényelhet, például azért, mert az igazságügyi együttműködés csatornáit veszik igénybe. Figyelemmel például arra, hogy az ENYH általában bármely bűncselekmény kapcsán kibocsátható, anélkül, hogy azt bármilyen küszöbértékre korlátoznák, a közlésre megőrzésre európai határozatot sem szabad korlátozni. Ellenkező esetben ez a jogi eszköz nem lenne hatékony. Annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a nyomozó hatóságok gyors fellépését, továbbá mivel a vonatkozó adatok közlésére irányuló megkeresés lesz a következő megkeresés, amikor minden feltételt ismét megvizsgálnak, a közlésre megőrzésre európai határozatot ügyész is kibocsáthatja, illetve érvényesítheti.

7. cikk A közlésre kötelező európai határozat vagy a megőrzésre kötelező európai határozat címzettje

A közlésre kötelező európai határozatokat és a megőrzésre kötelező európai határozatokat a büntetőeljárásokban a bizonyítékok összegyűjtése céljából a jogi képviselők kijelölésének harmonizált szabályairól szóló irányelvnek megfelelően a szolgáltató által a büntetőeljárásokban a bizonyítékok összegyűjtése céljából kijelölt jogi képviselő részére kell címezni. A megküldésre a 8. cikknek megfelelően közlésre kötelező európai határozatra vonatkozó tanúsítvány (KKEHT) vagy megőrzésre kötelező európai határozatra vonatkozó tanúsítvány (MKEHT) formájában kerül sor. Az említett jogi képviselő felel azok átvételéért és kellő időben történő hiánytalan végrehajtásáért. Ily módon a szolgáltatók döntik el, hogy miként szervezik meg a tagállami hatóságok által előírt adatok közlését.