Különjelentés Vissza nem térítendő 
támogatások alkalmazása 
az ü gynökségeknél: nem 
mindig megfelelő vagy 
eredményessége nem 
mindig mutatható kiHU 2016  12 SZ.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Telefon: +352 4398-1
Megkeresés: eca.europa.eu/hu/Pages/ContactForm.aspx
Weboldal:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2016
Print ISBN 978-92-872-4653-0 ISSN 1831-0893 doi:10.2865/166307 QJ-AB-16-009-HU-C
PDF ISBN 978-92-872-4665-3 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/992850 QJ-AB-16-009-HU-N
EPUB ISBN 978-92-872-4717-9 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/290143 QJ-AB-16-009-HU-E
© Európai Unió, 2016
A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.
Vissza nem térítendő 
támogatások alkalmazása 
az ü gynökségeknél: nem 
mindig megfelelő vagy 
eredményessége nem 
mindig mutatható ki
(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második albekezdése 
alapján)KülönjelentésHU 2016  12 SZ.
02
 Az ellenőrző csoport
A számvevőszéki különjelentések egy adott költségvetési vagy irányítási területre vonatkozó teljesítmény- és szabálysze -
rűségi ellenőrzés eredményeit mutatják be. Annak érdekében, hogy ellenőrzései maximális hatást érjenek el, ezek meg -
választásakor és megtervezésekor a Számvevőszék tekintetbe veszi a teljesítmény-, illetve szabályszerűségi kockázatokat, 
az érintett bevétel vagy kiadás nagyságát, a várható fejleményeket, valamint a politika és a nagyközönség érdeklődését.
Ezt az ellenőrzést a bevételek, a kutatás és belső politikák, a pénzügyi és gazdasági irányítás, valamint az uniós intéz -
mények és szervek ellenőrzésére szakosodott, Milan Martin Cvikl számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara végezte. Az 
ellenőrzést Louis Galea számvevőszéki tag vezette, Jacques Sciberras, kabinetfőnök és Anna Fiteni, a kabinet attaséja 
támogatásával. Marc Mc Guinness feladatfelelős vezette az ellenőrző csoportot, melynek tagjai Jasmine Mitterbuch -
ner, Christos Alexandrou, Kostadin Dimov, Nour-Eddine Hachiby, Paris Kaklamanos, Alexandre-Kim Hugé, Juan Antonio 
Vazquez Rivera, Wolfgang Stolz és Eddy Struyvelt számvevők voltak.
Balról jobbra:  J. Mitterbuchner, L. Galea, A. Fiteni, M. Mc Guinness

03
 Tartalomjegyzék
Bekezdés
 Rövidítések jegyzéke
 Glosszárium
I–IV Összefoglaló
1–10  Bevezetés
7–8 Az ü gynökségi támogatások jellemzői
9–10  Feladatok és felelősségi kör
11–15  Az ellenőrzés hatóköre és módszere
11–13  Az ellenőrzés hatóköre
14–15  Az ellenőrzés módszere
16–51  Észrevételek
17–31  Az ü gynökségek nem mérlegelték az összes finanszírozási lehetőséget, a támogatások nem 
minden esetben bizonyultak a legmegfelelőbb eszköznek, és az ü gynökségek programozási 
dokumentumai nem voltak teljes mértékben összhangban megbízatásukkal és stratégiai 
célkitűzéseikkel
17–27  Az előzetes értékelések nem megfelelő hasznosítása hozzájárult ahhoz, hogy az ü gynökségek nem 
megfelelő finanszírozási eszközöket választottak és rosszul alakították ki a támogatás formáját
28–31  A hiányos éves programozási dokumentumok nem hangolták össze teljes mértékben az ü gynökségek 
támogatási intézkedéseit megbízatásukkal és stratégiai céljaikkal
32–41  Az ü gynökségek a támogatásokat lényegében a szabályoknak megfelelően  
folyósították, bizonyos támogatások odaítélésénél, a szakemberek kiválasztásánál, valamint 
a belsőkontroll-eljárásoknál azonban hiányosságok mutatkoztak
32–37  Adott esetekben a támogatások kiválasztási és odaítélési eljárásai nem vették  
teljes mértékben figyelembe az alapelveket, és továbbra is fennáll az összeférhetetlenségi kockázatok 
lehetősége
38–41  Az ü gynökségek általában javítottak a támogatások alkalmazásán és annak kontrolljain, de néhány 
hiányosság fennmaradt
42–51  Miközben a támogatások általában hozzájárultak az ellenőrzött ü gynökségek szakpolitikájának 
megvalósításához, az ü gynökségek nem alakítottak ki megfelelő monitoringrendszereket 
a támogatással finanszírozott tevékenységek általános eredményességének mérésére, az 
utólagos értékelések pedig hiányoztak vagy hiányosak voltak
04 Tartalomjegyzék 
52–57  Következtetések és ajánlások
53 A támogatásalapú finanszírozási eszköz megfelelő alkalmazása
54 A támogatási tevékenységek éves programozása
55 Támogatás-odaítélési eljárások
56 Előzetes és utólagos kontrollok
57 Fő teljesítménymutatók és utólagos értékelések
 Melléklet – Minták
 A Bizottság és az EIT válasza
 Az ECDC válasza
 Az EEA válasza
 Az EFSA válasza
 A Frontex válasza
05
 Rövidítések jegyzéke
AWP : Éves munkaprogram
Cedefop : Európai Szakképzésfejlesztési Központ, Szaloniki
CEPOL : Európai Rendőrakadémia, Budapest
CPVO : Közösségi Növényfajta-hivatal, Angers
ECDC : Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ, Stockholm
EEA : Európai Környezetvédelmi Ügynökség, Koppenhága
EFSA : Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság, Párma
EIONET : Európai Környezeti Információs és Megfigyelő hálózat
EIT: Európai Innovációs és Technológiai Intézet, Budapest
EMCDDA : Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja, Lisszabon
EPIET : Járványügyi Beavatkozás Európai Képzési Programja
ETC : Az Európai Témaközpontok (ETC) az EEA-tagországok adott környezetvédelmi témával foglalkozó 
intézményeinek konzorciumai, amelyekkel az EEA a stratégiájában és éves irányítási tervében meghatározott 
konkrét tevékenységek elvégzésére szerződött. Hat ETC-t hoztak létre a következő témákban: légszennyezés és 
éghajlatváltozás mérséklése, biológiai sokféleség, az éghajlatváltozás hatásai, sérülékenység és alkalmazkodás, 
ETC WMGE (hulladék és nyersanyag a zöldgazdaságban), belföldi, parti és tengeri vizek, városi, vidéki rendszerek és 
talajrendszerek.
Eurojust : Európai Igazságügyi Együttműködési Egység, Hága
FFR : Az uniós ügynökségekre/decentralizált szervekre alkalmazandó pénzügyi keretszabályzat (az 1271/2013/EU 
felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet)
FP7 : A kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogram az 
Európai Unió fő kutatás- és innovációtámogatási eszköze volt a 2007–2013-as időszakban.
FR: Költségvetési rendelet az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról (az Európai 
Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete). Ez a rendelet szabályozza az uniós költségvetés kialakítását 
és végrehajtását, biztosítva a gondos pénzgazdálkodást, az ellenőrzést és az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét.
Frontex : A Külső Határokon Való Operatív Együttműködés Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség, Varsó
GIO szárazföld : A GMES kezdeti műveletei (GIO)
GMES : Globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés
GSA : Európai Globális Navigációs Műholdrendszer Ügynökség, Prága
H2020 : A Horizont 2020 az FP7 jogutóda. A 2014–2020-as időszakban 80 milliárd euró közeli eredeti költségvetéssel 
fő célja annak biztosítása, hogy Európa világszínvonalú tudományt állítson elő, megszüntesse az innováció előtt álló 
akadályokat, és megkönnyítse a köz- és a magánszektor közötti együttműködést az innovációs tevékenységekben.
06 Rövidítések jegyzéke 
KPI: A fő teljesítménymutatók egy szervezet sikere szempontjából döntő fontosságú tényezők mérésére szolgálnak.
RACER : Releváns (célhoz kötött), elfogadott, hiteles, egyszerű és megbízható fő teljesítménymutatók.
RAP : A költségvetési rendelet alkalmazásának szabályai (végrehajtási szabályok) (a Bizottság 1268/2012/EU 
felhatalmazáson alapuló rendelete). A RAP a költségvetési rendelet szabályainak végrehajtási módozatait részletezi.
SMART-célok : Konkrét, mérhető, megvalósítható, releváns és határidős célokat jelent.
TIT: A tudományos és innovációs társulás vezető felsőoktatási intézmények, kutatási szervezetek, vállalatok és az 
innovációs folyamat más szereplőinek olyan nagy mértékben önálló partnersége, amely társadalmi kihívásoknak 
felel meg termékek, szolgáltatások és folyamatok kifejlesztése útján, valamint innovatív vállalkozó szellemű 
emberek kinevelésével.
Unió : Európai Unió
07
 Glosszárium
A 36. cikk szerinti szervek : Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) alapító rendeletének 36. cikke állapítja 
meg az EFSA küldetése alá eső területeken működő tagállami szervezetekkel, illetve az ilyen szervezetek között 
kialakítandó hálózat alapját. Az EFSA igazgatósága hozta létre és frissíti azon illetékes szervezetek jegyzékét, 
amelyek jogosultak a 36. cikk szerinti támogatásokra.
Egy üttműködési megállapodás : Az együttműködési megállapodás arra szolgál, hogy elkerüljék ugyanazon 
munka párhuzamos elvégzését és támogassák a tevékenységek megfelelő területein a szinergiákat; gyakran 
egyetértési megállapodás formájában jelenik meg. Egy példa ilyenre a felek közötti műszaki együttműködés 
erősítése az ismeretek megosztása, és a tapasztalatok és legjobb gyakorlatok kicserélése érdekében, a közös 
érdeklődésre számot tartó ügyekben.
Partnerségi keretmegállapodás : A partnerségi keretmegállapodás egy ügynökség és a támogatások 
kedvezményezettjei közötti hosszú távú együttműködési mechanizmus. Meghatározza a közös célokat, a tervezett 
támogatási intézkedések jellegét, a konkrét támogatások odaítélésének eljárását, valamint a felek általános jogait 
és kötelezettségeit az adott megállapodások alapján. A keretmegállapodás időtartama négy évre van korlátozva (az 
Európai Innovációs és Technológiai Intézet – EIT – kivételével, amely hét évre köt partnerségi keretmegállapodást 
a tudományos és innovációs társulásokkal).
Szolgáltatásszint-megállapodás : A szolgáltatásszint-megállapodás egy szolgáltatási szerződés részét képezheti, 
és azon szolgáltatási szintet határozza meg, amelyet az ajánlatkérő által elvárt legfontosabb minőségeket jelentő 
adott kulcsfontosságú tevékenységi területeken követelnek meg.
Tudásháromszög : A felsőoktatás hozzájárulása a munkahelyteremtéshez és a növekedéshez az oktatás, a kutatás 
és az innováció – a tudásháromszög három oldala – közötti szoros, eredményes kapcsolattal fokozható.
Ügynökség : A decentralizált ügynökségek az EU intézményeitől elkülönülő, saját jogi személyiséggel bíró szervek, 
melyeket határozatlan időre hoztak létre olyan műszaki, tudományos vagy irányítási feladatok elvégzésére, 
amelyek segítséget nyújtanak az uniós intézményeknek szakpolitikáik kialakításában és végrehajtásában. Emellett 
támogatják az EU és a tagállami kormányok közötti együttműködést, egyesítve az uniós intézmények és a nemzeti 
hatóságok műszaki és szakmai szakértelmét.
08
 Összefoglaló
I
A Számvevőszék egyes ügynökségek éves beszámolói kapcsán különálló éves jelentéseiben már több éve bírálja 
a támogatáskezelés egyes szempontjait. A 2013 és 2015 közötti három évben az ügynökségek együtt 740 mil -
lió eurót fordítottak vissza nem térítendő támogatásra. Annak érdekében, hogy horizontális képet kapjunk a támo -
gatások felhasználásáról, úgy határoztunk, hogy megvizsgáljuk az alábbi öt ügynökségnél alkalmazott rendszereket 
és kontrollokat: Európai Innovációs és Technológia Intézet (EIT), a Külső Határokon Való Operatív Együttműködési 
Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (Frontex), Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA), Európai Élelmi -
szerbiztonsági Hatóság (EFSA) és az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC). Ez az öt 
ügynökség együttesen az ügynökségek összes támogatásalapú finanszírozásának kb. 92%-át képviselte az említett 
időszakban.
II
A következőket vizsgáltuk:
– indokolt volt-e támogatásokat igénybe venni (szemben más eszközökkel, mint például közbeszerzés, szolgálta -
tásszint-megállapodás stb.) a kiválasztott ügynökségek szakpolitikai céljainak eléréséhez,
– támogatások alkalmazása esetén a pályázatokat a hatályos szabályoknak megfelelően választják-e ki és azokat 
eredményesen figyelemmel kísérik-e,
– mérik-e és kiértékelik-e az eredményeket és az eredményességet.
III
Arra a következtetésre jutottunk, hogy a vizsgált ügynökségek általában a szabályoknak megfelelően ítélték oda és 
folyósították a támogatásokat. Az ügynökségek többsége nem vette figyelembe megfelelően az alternatív finanszí -
rozási lehetőségeket, következésképpen a támogatások nem jelentették minden esetben a legjobb módszert céljaik 
eléréséhez. A vizsgált ügynökségek nem mérték támogatásaik eredményességét. Van mit javítani az odaítélési 
eljárásokon, a kontrollrendszereken és a teljesítménymérésen. Bizonyos hiányosságok egy-egy ügynökségre jellem -
zőek, de a többségük több vagy az összes ügynökségre vonatkozik.
09 Összefoglaló 
IV
A következő öt ajánlást tesszük, amelyeket a jelenleg támogatást alkalmazó valamennyi ügynökség, illetve bármely 
azt tervező ügynökség hasznosíthat:
a) mielőtt támogatáshoz folyamodnak, az ügynökségek vizsgálják meg, hogy a támogatás-e a legeredményesebb 
eszköz. Amikor csak indokolt, alkalmazzanak egyszerűsített költségelszámolást és közvetlen odaítélést;
b) az ügynökségek munkaprogramjai tüntessék fel, mely tevékenységeket kell támogatás révén végezni, a támoga -
tási intézkedésekkel elérni kívánt konkrét célokat és várható eredményeket, valamint a támogatási intézkedések 
végrehajtásához szükséges tervezett pénzügyi és emberi erőforrásokat;
c) az egyedi támogatási eljárásokat alkalmazó ügynökségek alakítsanak ki olyan hivatalos belső eljárásokat, me -
lyek érvényesítik az átláthatóság és egyenlő bánásmód elveit, és amelyek védelmet nyújtanak az összeférhetet -
lenségekkel szemben;
d) az ügynökségek erősítsék meg ellenőrzési rendszerüket a támogatásban részesülő projektek végrehajtása 
tekintetében;
e) az ügynökségek a támogatások tekintetében hozzanak létre eredmény- és hatásorientált fő teljesítménymuta -
tókon, valamint utólagos értékelési eredményeken alapuló monitoring- és jelentési rendszereket.
10
 Bevezetés
01 
Az Európai Parlament és a Tanács 41 ügynökséget és egyéb decentralizált szervet 
hozott létre. Az ügynökségek teljes 2015. évi költségvetése mintegy 2,4 milliárd eu -
rót tett ki, ami az Európai Unió 2015-ös általános költségvetésének kb. 1,5%-át je -
lenti. Ezek az ügynökségek és szervek önálló jogi személyek, melyeket határozatlan 
időre hoztak létre olyan műszaki, tudományos vagy irányítási feladatok elvégzésé -
re, amelyek segítséget nyújtanak az uniós intézményeknek szakpolitikáik kialakí -
tásában és végrehajtásában. Emellett támogatják az EU és a tagállami kormányok 
közötti együttműködést, egyesítve az uniós intézmények és a nemzeti hatóságok 
műszaki és szakmai szakértelmét. Feladataik elvégzéséhez az ügynökségek kü -
lönféle finanszírozási eszközök közül választhatnak: támogatásalapú finanszírozás, 
közbeszerzés vagy más mechanizmusok, például együttműködési megállapodás 
vagy kiszervezés (szolgáltatásszint-megállapodások révén).
02 
Az ügynökségek által nyújtott 2013-as 166 millió euró összegű támogatásalapú 
finanszírozás 2015-re megkétszereződött, 333  millió  euróra nőtt (lásd: 1. ábra ). Ez 
elsősorban a következő három ügynökség megnövekedett aktivitásának kö -
szönhető: EIT, EEA és az Európai Globális Navigációs Műholdrendszer Ügynökség 
(GSA). 1. ábraAz ügynökségek által kifizetett támogatások, 2013–2015
Forrás:  Európai Számvevőszék, az ügynökségek adatai alapján.millió euró350
300
250
200
150
100
50
0
2013 2014 2015166 millió euró240 millió euró333 millió euró
11 Bevezetés 
03 
Tizenegy ügynökség alkalmaz támogatást szakpolitikai céljainak eléréséhez (lásd: 
1. táblázat ).1. táblázatAz ü gynökségek által nyújtott támogatások (2013–2015), finanszírozott 
tevékenységenként
 Kutatás, 
fejlesztés és 
innovációTudományos 
és tagállami 
együttmű -
ködésTanulmányokAdatgyűjtés 
és -elemzésKépzésÖsszesen 
(millió euró)Arány 
ügynöksé -
genként
EIT1478,1     478,1 65%
Frontex1 147, 8    147, 8 20%
EEA1 17, 2 25,1   42,3 5%
GSA 42,0     42,0 5%
EFSA1 4,1 1,5 3,0  8,6 1%
EMCDDA  7,1    7,1 1%
ECDC1  0,8  5,5 6,3 1%
CEPOL     3,5 3,5 1%
Cedefop  2,0    2,0 <1%
Eurojust  1,8    1,8 <1%
CPVO   0,3   0,3 <1%
 Támogatáskifizetés 
összesen520,1 180,0 27,7 3,0 9,0 739,8 100%
Százalékos arány 
tevékenységenként70% 24% 4% 1% 1% 100%
1 Vizsgálatra kiválasztott ügynökségek.
Forrás: Európai Számvevőszék, az ügynökségek adatai alapján.
12 Bevezetés 
04 
A Számvevőszék öt ügynökséget vizsgált (EIT, Frontex, EEA, EFSA és ECDC), ame -
lyek a támogatási tevékenységekre fordított összes ügynökségi költés 92%-át 
képviselték. Ezeket az ügynökségeket a támogatással finanszírozott tevékenysé -
gek típusa, a kedvezményezettek profilja, valamint a 2013 és 2015 közötti kifizeté -
sek összege alapján választottuk ki. (Lásd: 2. ábra ).2. ábraTámogatásra fordított kiadások a kiválasztott ügynökségeknél, 2013–2015
Forrás:  Európai Számvevőszék, az ügynökségek adatai alapján.millió euró256
64
16
4
1
ECDC EEA EFSA EIT Frontex2013
2014
2015
05 
A kiválasztott ügynökségek által támogatással finanszírozott tevékenységek 
leírása az 1. háttérmagyarázatban olvasható.
13 Bevezetés 1. háttérmagyarázat
A vizsgált ü gynökségek által támogatással finanszírozott tevékenységek
Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT)
Az EIT a meglévő magánvállalkozások, kutatóintézetek és oktatási intézmények hálózatából álló „tudományos 
és innovációs társulások” (TIT-ek) részére nyújt támogatást, amelyek együtt dolgoznak innovációs projektekben, 
és egyéni újítókat és vállalkozókat támogatnak vagy finanszíroznak egész Európában. 2014-ben az EIT 214  mil-
lió euró támogatást nyújtott a TIT-ek támogatással finanszírozott tevékenységeihez (éves költségvetésének 
97%-a).
Az Európai Unió Tagállamai K ülső Határain Való Operatív Egy üttműködési Igazgatásért Felelős Euró -
pai Ügynökség (Frontex)
A Frontex a részt vevő államok közötti közös (légi, szárazföldi és tengeri) műveleteket koordinálja a külső 
határok biztonságának növelése céljából. 2014-ben a légi műveletekre 2 millió eurót, a tengeri műveletekre 
28 millió eurót, a szárazföldi műveletekre pedig 7 millió eurót fordítottak összesen. A Frontex koordinálja to -
vábbá a hazatelepítési tevékenységeket a schengeni államok között a közös visszatérési műveletek hatékony -
ságának és költséghatékonyságának maximalizálása érdekében, és köteles gondoskodni arról, hogy pénzügyi 
támogatása az alapjogi charta teljes mértékű tiszteletben tartásának függvénye legyen. 2014-ben a Frontex 
8 millió eurót biztosított ilyen műveletekre. Ezek a támogatásalapú műveletek a Frontex 2014-es éves költség -
vetésének 50%-át képviselték.
Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA)
Az EEA feladata, hogy európai szintű objektív, megbízható és összehasonlítható információkat szolgáltasson 
az Unió és a tagállamok részére a környezettel kapcsolatban. Ennek érdekében az EEA hat európai téma -
központnak (ETC) nyújt támogatást (8 millió euró, azaz az EEA 2014-es éves költségvetésének 18,5%-a). 
Emellett a Bizottság az EEA-t bízta meg a szárazföldi megfigyelési szolgáltatásokra (GIO szárazföld) vonatkozó 
globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés kezdeti műveleteinek végrehajtásával. E program kereté -
ben az EEA 2014-ben 15 millió euró összegű támogatást nyújtott a részt vevő államoknak.
14 Bevezetés 1. háttérmagyarázat 
Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA)
Az EFSA rendszeresen nyújt támogatásokat olyan közös tudományos projektekhez és tevékenységekhez, 
amelyek hozzájárulnak az EFSA-nak az uniós élelmiszerbiztonság előmozdítására irányuló küldetéséhez: 
adat  gyűjtés, szakvélemények előkészítő munkája, és más tudományos és műszaki segítségnyújtás. Kizárólag 
a tagállamok által kijelölt, az illetékes szervezetek1 jegyzékén szereplő állami szervezetek igényelhetnek tá -
mogatást. 2014-ben az EFSA körülbelül 3,5 millió euró, azaz a Hatóság éves költségvetése 4%-ának megfelelő 
összegű támogatást ítélt oda.
Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC)
Az ECDC egyedi képzések szervezésével és a Járványügyi Beavatkozás Európai Képzési Programján (EPIET) 
keresztül finanszíroz a tagállamok kapacitásépítési támogatását célzó képzési tevékenységeket. 2014-ben az 
ilyen támogatási tevékenységek körülbelül 2 millió euró, azaz a Központ éves költségvetése 3%-ának megfele -
lő összeget képviseltek.
1 Az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra 
vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlament és tanácsi rendelet (HL L 31., 2002.2.1., 1.o.) 36. cikke 
szolgál a tagállami szervezetekkel, ill. ilyen szervezetek között működő hálózat alapjául. Az EFSA igazgatósága hozza létre és frissíti azon illetékes 
szervezetek jegyzékét, amelyek jogosultak a 36. cikk szerinti támogatásokra.
15 Bevezetés 
06 
Ha az ügynökségek alapító rendeletei (például az EIT és a Frontex esetében) vagy 
alap-jogiaktusok ettől eltérően nem rendelkeznek, az ügynökségek támogatási 
tevékenységeire az általános költségvetési rendelet (FR)2, a költségvetési rende -
let alkalmazási szabályai (RAP)3 és a pénzügyi keretszabályzat (FFR)4 az irányadó. 
A hetedik keretprogram vagy a Horizont 2020 keretében végzett kutatási tevé -
kenységek finanszírozásában részt vevő ügynökségekre (EIT, GSA) vonatkoznak 
e programok szabályai is.
Az ügynökségi támogatások jellemzői
07 
Az ügynökségi támogatások közvetlen pénzügyi hozzájárulást jelentenek 
a kedvezményezettek (általában szakosított tagállami intézmények/szervek vagy 
nonprofit szervezetek) részére. A támogatással finanszírozott tevékenységek 
eredményei a kedvezményezettek tulajdonát képezik. Támogatásokkal a követke -
zőket finanszírozzák:
a) olyan tevékenységek, melyek révén meghatározott uniós szakpolitikai célo -
kat kívánnak elérni (úgynevezett „tevékenységi támogatások”); vagy
b) olyan szervezet működése, amely speciális vagy általános ügynökségi (uniós) 
szakpolitikai célokat támogat (úgynevezett „működési támogatások”)5.
08 
A támogatásokra alkalmazandó alábbi alapelveket a költségvetési rendelet álla -
pítja meg:
– társfinanszírozás: a kedvezményezetteknek kell viselniük a felmerülő költsé -
gek egy részét,
– nonprofit: a támogatások célja vagy hatása nem lehet nyereség termelése 
a kedvezményezett számára,
– visszamenőleges támogatás tilalma: támogatások visszamenőleg nem 
nyújthatók,
– halmozott támogatások tilalma: egy adott tevékenységre csak egy támogatás 
nyújtható,
– átláthatóságot és egyenlő bánásmódot kell biztosítani az egész támogatási 
folyamat során, a pályázati felhívástól egészen a lezárásig.2 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2012. október 25-i 
966/2012/EU, Euratom 
rendelete az Unió általános 
költségvetésére alkalmazandó 
pénzügyi szabályokról és az 
1605/2002/EK, Euratom 
tanácsi rendelet hatályon kívül 
helyezéséről (HL L 298., 
2012.10.26., 1. o.) (költségvetési 
rendelet).
3 A Bizottság 2012. október 29-i 
1268/2012/EU felhatalmazáson 
alapuló rendelete az Unió 
általános költségvetésére 
alkalmazandó pénzügyi 
szabályokról szóló 
966/2012/EU, Euratom európai 
parlamenti és tanácsi rendelet 
alkalmazási szabályairól 
(HL L 362., 2012.12.31., 1. o.).
4 A Bizottság 2013. szeptember 
30 -i 1271/2013/EU 
felhatalmazáson alapuló 
rendelete a 966/2012/EU, 
Euratom európai parlamenti 
és tanácsi rendelet 208. 
cikkében említett szervekre 
vonatkozó pénzügyi 
keretszabályzatról (HL L 328., 
2013.12.7., 42. o.).
5 Lásd: a költségvetési rendelet 
121. cikke.
16 Bevezetés 
Feladatok és felelősségi kör
09 
Az ügynökségek a támogatásokat közvetett centralizált irányítás keretében 
bonyolítják le. Ennek megfelelően az ügynökségek feladata a többéves és éves 
programozás, valamint támogatási intézkedéseik (működési és pénzügyi) lebo -
nyolítása. Amikor a Bizottság egy ügynökséget bíz meg egy adott támogatási 
intézkedés lebonyolításával, fenntartja a végső felelősséget a támogatási költség -
vetés általános végrehajtásáért6. Éppen ezért az uniós célok és szakpolitikák meg -
valósítása érdekében döntő fontosságú, hogy az ügynökségek eredményesen 
kezeljék a támogatási tevékenységeket.
10 
Ügynökségi szinten a támogatáskezelési kontrollok a következő rendszereket 
foglalják magukban7:
a) az ügynökség támogatási intézkedéseinek és a projektek előzetes és utólagos 
kiértékelése;
b) pályáztatási eljárások és értékelő testületek;
c) előzetes és utólagos kontrollok a kedvezményezettek által benyújtott 
költség  kimutatások jogszerűségének és szabályszerűségének vizsgálatára;
d) monitoring és jelentés a támogatással finanszírozott tevékenységek teljesíté -
sének és eredményeinek mérésére fő teljesítménymutatók (KPI-k) alapján.6 Például a Bizottság 
a decentralizálás keretében az 
EEA-t bízta meg az Unió 
Föld-megfigyelési programján 
belül a szárazföldfigyelés (GIO 
szárazföld) kezdeti 
műveleteinek végrehajtásával.
7 Lásd: a költségvetési rendelet 
133. és 135. cikke, valamint 
a pénzügyi keretszabályzat 
29. cikkének (4) bekezdése.
17
 Az ellenőrzés hatóköre és 
módszere
Az ellenőrzés hatóköre
11 
A Számvevőszék különálló éves jelentéseiben több ízben rávilágított 
a támogatás  kezelés hiányosságaira, különösen a költségkimutatások előzetes 
és utólagos kontrollja, a külső könyvvizsgálók előzetes ellenőrzési munkájának 
megbízhatósága, a támogatások operatív lebonyolításának figyelemmel kísérése, 
valamint a jogosulatlan kifizetések visszafizettetése tekintetében.
12 
Így az ellenőrzés megvizsgálta, miként kezelték az ügynökségek a támogatá -
sokat, és azt, hogy azokat a szabályoknak megfelelően bonyolították-e le. A fő 
kérdés a következő részkérdésekre tagolódott:
a) Az ügynökségek a támogatásokat a legmegfelelőbb finanszírozási eszköz -
ként választották-e ki, és a támogatással finanszírozott tevékenységek kellő -
en összhangban voltak-e az ügynökségek küldetésével, stratégiai feladataival 
és céljaival?
b) Az ügynökségek eljárásai biztosítják-e a pályázatoknak a vonatkozó sza -
bályok szerinti kiválasztását, valamint lebonyolításuk eredményes nyomon 
követését?
c) Megfelelően mérik-e és értékelik-e az ügynökségek a támogatási tevékenysé -
gek végeredményeit?
13 
A vizsgálat az egész támogatáskezelési folyamatra összpontosított. Nem vizsgálta 
az ügynökségek támogatási tevékenységének társadalmi-gazdasági hatását.
18 Az ellenőrzés hatóköre és módszere 
Az ellenőrzés módszere
14 
Az ellenőrzés a következőkön alapult:
a) Öt ügynökség (EIT, Frontex, EEA, EFSA és ECDC) helyszíni vizsgálata, hogy 
a fontosabb operatív és adminisztratív beosztásban dolgozó tisztviselőkkel 
folytatott interjúk, a dokumentációk áttekintése, a belső kontrollfolyamatok 
elemzése, valamint a  mellékletben  bemutatott minta megvizsgálása révén 
ellenőrzési bizonyítékot szerezzünk a támogatáskezelési gyakorlatról.
b) Az ellenőrző látogatásra kiválasztott öt ügynökségnél az alapító rendeletek, 
többéves és éves munkaprogramok, támogatásprogramozási dokumentu -
mok, támogatáskezelési iránymutatások, valamint támogatáskiértékelési 
jelentések áttekintése.
c) 16 pályázati eljárás és 75 támogatáskifizetés részletes elemzése az öt kiválasz -
tott ügynökségnél a 2013 januárja és 2015 márciusa közötti időszak vonatko -
zásában (lásd: melléklet ).
15 
A vizsgálatot az általános költségvetési rendelet és alkalmazási szabályai, az 
ellenőrzött ügynökség belsőkontroll-standardjai és az alapító rendelete, valamint 
az ügynökség szakpolitikai területére vonatkozó többéves szakpolitikai keretek 
alapján végeztük.
19
 Észrevételek
16 
Észrevételeinket a 12. bekezdésben említett ellenőrzési részkérdéseknek meg -
felelő három részben ismertetjük: a) a finanszírozási eszköz stratégiai kiválasztá -
sa; b) e határozat végrehajtása; valamint c) az eredmények mérése.
Az ü gynökségek nem mérlegelték az összes 
finanszírozási lehetőséget, a támogatások nem 
minden esetben bizonyultak a legmegfelelőbb 
eszköznek, és az ügynökségek programozási 
dokumentumai nem voltak teljes mértékben 
összhangban megbízatásukkal és stratégiai 
célkitűzéseikkel
Az előzetes értékelések nem megfelelő hasznosítása 
hozzájárult ahhoz, hogy az ü gynökségek nem megfelelő 
finanszírozási eszközöket választottak és rosszul alakították 
ki a támogatás formáját
Az előzetes értékelések nem megfelelő hasznosítása
17 
Az ügynökségeknek el kell végezniük programjaik és tevékenységeik előzetes 
értékelését, hogy megfeleljenek a gondos pénzgazdálkodás elvének.  Az előzetes 
értékelésnek egyebek között foglalkoznia kell az Unió bevonásának többletérté -
kével, a lebonyolítás legalkalmasabb eszközének kiválasztásával, a kiválasztott 
módszer költséghatékonyságával, valamint a korábbi tapasztalatokból szerzett 
tanulságokkal8.
18 
Mind az EEA, mind az EFSA komoly előzetes értékelést végzett pályázati felhívá -
saik meghirdetése előtt. Az EFSA 2014–2016-os időszakra vonatkozó tudományos 
együttműködési ütemterve az előzetes értékelés helyes gyakorlatának jó pél -
dája. Ennek fő célja a jövőbeni támogatások eredményességének és hatékony -
ságának javítása, figyelembe véve közreműködésének többletértékét is (lásd: 
2. háttérmagyarázat ).8 A költségvetési rendelet 
alkalmazási szabályai 
18. cikkének (1) bekezdése.
20 Észrevételek 
19 
Az eredményes előzetes értékelés fontos eleme a levont tanulságok gyakorlati 
alkalmazása. 2011-ben az EIT előzetes értékelési követelményeket integráló hatás -
vizsgálata9 rávilágított annak fontosságára, hogy az EIT és a TIT-ek10 teljesítmé -
nyének méréséhez hathatós monitoringeljárásokat vezessenek be. Az EIT jelenleg 
dolgozik egy ilyen monitoringrendszer létrehozásán (lásd: 6. háttérmagyarázat  
és 45. bekezdés). A teljesítmény nyomon követésének ezen hiányosságai kihatnak 
a versenyeztető mechanizmus EIT általi alkalmazására11.9 A Bizottság végezte az 
előzetes értékelést, és az EIT 
alapító rendeletének 
módosítására irányuló javaslat 
kísérte.
10 SEC(2011) 1433 végleges, 2011. 
november 30.: 
„Hatásvizsgálat – az előzetes 
értékelési követelmények 
integrálása”, 4. és 5. ajánlás.
11 A versenyeztető 
mechanizmust az EIT alapító 
rendelete 14. cikkének (7) 
bekezdése hozta létre, és az az 
EIT által a TIT-eknek nyújtott 
pénzügyi hozzájárulás 
elosztásának alapját képezi. 
A pénzügyi hozzájárulás egy 
támogatásalapú finanszírozási 
elemből (60%, mely 
egyenlően oszlik meg a TIT-ek 
között) és egy versenyalapú 
finanszírozási elemből (40%) 
áll. A versenyalapú 
finanszírozási elemet három 
egyenlő súlyozású kritérium 
alapján nyújtják: 1) a TIT 
korábbi teljesítménye; 2) a TIT 
javasolt üzleti terve és 
költségvetés-tervezete; 3) a TIT 
többéves stratégiájának 
megvalósítása.  
Lásd még: „Az Európai 
Innovációs és Technológiai 
Intézetnek a tőle várt hatás 
eléréséhez módosítania kell 
működési mechanizmusait és 
egyes strukturális elemeit” 
című 4/2016. sz. 
számvevőszéki különjelentés 
73. bekezdése ( http://eca.
europa.eu ).A 2015. évi új és eredményesebb támogatási koncepciók bevezetéséhez az EFSA 
figyelembe vette a levont tanulságokat
Az EFSA előzetes értékelésének célja volt a tagállamokkal folytatandó tudományos együttműködés erősítése. 
Ehhez az EFSA 2013-ban konzultációkat indított fókuszponti hálózatával, valamint a tudományos együttműkö -
désről szóló tanácsadó fórum tárgyalócsoportjával. Megbízást adott továbbá egy külső vizsgálatra, hogy fel -
mérjék a jelenlegi támogatási és beszerzési projektek hatását feladataik teljesítésére. Az EFSA elemezte ezen 
vizsgálatok eredményeit és ajánlásait a 2014–2016-os tudományos együttműködési ütemterv kidolgozásakor, 
mely új és eredményesebb támogatási koncepciókat, konkrétan tematikus támogatásokat (pl. élelmiszer-  
eredetű mikrobiális patogének), valamint közös projektekre szóló támogatásokat (pl. VectorNet) vezetett be.
Most már tematikus támogatásokat biztosítanak a tagállamokkal együttesen előzetesen megállapított széle -
sebb prioritású témákra. Az EFSA 500 000 euróra emeli a támogatás maximális összegét, ezzel bátorítja nagy 
stratégiai projektjavaslatok megtételét, miközben 50%-ban limitálja azok társfinanszírozásának mértékét (az 
egyedi támogatásokra biztosított korábbi 90%-os társfinanszírozással szemben). Az EFSA arra számít, hogy 
ezek az új támogatások megfelelő potenciállal rendelkeznek ahhoz, hogy nagyobb többletértéket és költség -
hatékonyságot biztosítsanak tudományos együttműködési tevékenységeihez.2. háttérmagyarázat
21 Észrevételek 
Nem megfelelő finanszírozási eszközök
20 
Konkrét feladataik teljesítéséhez az ügynökségek csak a következő finanszírozási 
eszközök közül választhatnak: támogatásalapú finanszírozás, közbeszerzés vagy 
más mechanizmusok, például együttműködési megállapodás vagy kiszervezés 
(szolgáltatásszint-megállapodások révén). A kiválasztást az ügynökség szükség -
leteinek elemzése, erőforrásai, az elérni kívánt célok, a megcélzott potenciális 
kedvezményezettek, valamint a költséghatékonyság biztosításához szükséges 
verseny szintje alapján kell elvégezni. A részt vevő szervezeteknek meg kell 
felelniük az ügynökség által kiválasztott finanszírozási lehetőséghez kapcsolódó 
követelményeknek.
21 
A támogatási eljárások korlátozóbb jogosultsági kritériumokat és megengedőbb 
pénzügyi elbírálási kritériumokat alkalmaznak, mint a közbeszerzések. Például 
a javasolt támogatási költségvetést nem vizsgálják a gazdaságilag legelőnyösebb 
javaslat12 szempontjából, amint az a közbeszerzések esetén történne. Amikor 
támogatásalapú finanszírozást alkalmaznak, a verseny általában, az árverseny 
pedig különösen felettébb korlátozott lehet. Ezért nem a támogatásalapú finan -
szírozásnak kellene lennie az alapértelmezett finanszírozási opciónak, hanem 
csak akkor kellene alkalmazni, ha kellően indokolt okokból a közbeszerzés nem 
alkalmas módszer.
22 
A belsőkontroll-standardok előírásaitól eltérően a vizsgált ügynökségek nem ad -
tak ki konkrét iránymutatást és kritériumokat ahhoz, hogy segítséget nyújtsanak 
a vezetésnek, miként döntsenek az adott feladat vagy tevékenység elvégzéséhez 
legalkalmasabb finanszírozási mechanizmusról.
23 
Egyes vizsgált ügynökségek (Frontex, EFSA, ECDC) ahhoz nyújtottak támogatást, 
hogy egyedi szolgáltatásokat vagy termékeket kapjanak olyan állami szervektől, 
amelyek nagymértékben az ügynökség feladatainak területére szakosodtak. Az 
említettek azzal támasztották alá ezt a megközelítést, hogy az állami partnerek -
kel történő együttműködés növelésére és hálózatépítésre vonatkozó kötelezett -
ségeikre hivatkoztak, és megjegyezték, hogy a közbeszerzési szabályok alapján 
a hozzáférés konzorciumokra korlátozása és magánszervezetek esetleges össze -
férhetetlenség miatti kizárása problematikus. A Számvevőszék azonban talált 
olyan példákat, ahol ezek az ügynökségek vagy a támogatást és a közbeszer -
zést egyaránt alkalmazták hasonló szolgáltatásokra (EFSA, Frontex), vagy nem 
is kerestek más lehetőségeket (EFSA, ECDC). Példák a  3. háttérmagyarázatban  
találhatók.12 A RAP támogatás-odaítélési 
kritériumokra vonatkozó 203. 
cikke csupán azt követeli meg, 
hogy az értékelés biztosítsa az 
uniós források megfelelő 
kezelését.
22 Észrevételek 
Példák arra, amikor a támogatások alkalmazása nem a legeredményesebb eszköz
Az EFSA egyedi támogatásokat és közbeszerzéseket alkalmaz tudományos tanulmányokhoz és adat -
gyűjtési feladatokhoz
Az EFSA rendszeresen nyújt egyedi támogatásokat olyan projektekhez és tevékenységekhez, amelyek segítik 
az EFSA küldetését az adatgyűjtés, a szakvéleményeket előkészítő munka és más tudományos tanulmányok 
területén. Kizárólag az illetékes szervezetek jegyzékén szereplő állami partnerek pályázhatnak.
Az EFSA szakvélemények előkészítésére és rövid távú tudományos tanulmányokra közbeszerzéseket is indít, 
amelyek nyitottak az állami és magánszervezetek részére. Ilyen esetekben az alapító rendelet 36. cikkében 
említett szervezetek13 és más szervezetek között a sikeres pályázás aránya 50 : 50. Az EFSA azonban a vizsgált, 
támogatásban részesülő projektek esetében nem kereste a közbeszerzés lehetőségét.
Légi megfigyelés a Frontex közös műveletek keretében
Rendes körülmények között a Frontex ezeket a műveleteket a részt vevő állami hatóságoknak nyújtott támo -
gatásokkal finanszírozza, melyek mértéke egy járőrözési órára 4800 és 6900 euró között változott. 2012-ben és 
2013-ban a Frontex kísérleti projekteket indított, hogy felmérje a közbeszerzés keretében történő légi meg -
figyelés életképességét. Ennek eredményeként járőrözési óránként 2250  eurós, mindent magában foglaló 
díjat állapítottak meg. A kísérleti projektek eredményei alapján a Frontex 2013-ban közbeszerzési eljárást 
indított keretszerződések elnyerésére a verseny ismételt meghirdetésével. Az eljárás 11 sikeres pályázatot 
eredményezett (hat szerződést tengeri légi megfigyelésre ítéltek oda, öt szerződést pedig szárazföldi légi 
megfigyelésre). A tengeri légi megfigyelésre vonatkozó számvevőszéki összehasonlító elemzés azt mutatta, 
hogy a magánszervezetek a légi megfigyelésre alkalmasabb kisebb repülőgépeket tudtak ajánlani azokkal 
a részt vevő tagállamok által ajánlott nagyobb gépekkel szemben, amelyeket rendes körülmények között ka -
tonai célokra vagy civil légi közlekedésre használnak. Következésképpen az egy órára eső átlagár 2300 euróra 
csökkent a korábbi 5700 euróról.
Az ECDC tudományos tanulmányokra alkalmaz támogatásokat
Az ECDC támogatásokat használt a következő tanulmányoknál: „Új európai integrált együttműködés a vak -
cinák területén, III. szakasz” (VENICE III); és „Tuberkulóziskutató referencialaboratóriumok európai hálózata” 
(ERLTB-net). A támogatások alkalmazását történelmi okokkal, a támogatásalapú finanszírozási modellnek 
a partnerek általi ismeretével, a megszerzett adatok megosztott tulajdonjogával és azok bizalmas voltának 
fontosságával indokolta. Nem kereste azonban a közbeszerzés alkalmazásának lehetőségét a pályázat kiírása 
előtt.
13 A 178/2002/EK rendelet 36. cikke állapítja meg az EFSA küldetési területén működő tagállami szervezetek hálózatba szervezésének alapját. Az 
EFSA igazgatósága hozza létre és frissíti a tagállamok által kijelölt illetékes állami szervezetek jegyzékét. A jegyzék jelenleg kb. 330 állami 
szervezetet tartalmaz.3. háttérmagyarázat
23 Észrevételek 
A támogatás helytelen kialakítása
24 
Annak érdekében, hogy elkerüljék azt, hogy fölösleges adminisztrációs terheket 
rójanak az ügynökségekre és a kedvezményezettekre, a költségvetési rendelet 
és annak alkalmazási szabályai megengedik, hogy a támogatásokat kivételes 
esetekben14 közvetlenül, pályázat kiírása nélkül is oda lehessen ítélni, és a támo -
gatáskezelés megkönnyítése érdekében egyszerűsített költségelszámolás alkal -
mazására ösztönöznek, különösen a kis értékű (60 000 euró alatti) támogatások 
esetében15.
25 
A vizsgálat több olyan esetet is feltárt, ahol a vizsgált ügynökségek támogatás-  
odaítélési eljárása jelentős adminisztrációs terhet eredményezett mind az ügy -
nökség, mind a kedvezményezettek számára, amikor nem éltek a fenti lehetősé -
gekkel (példa: 4. háttérmagyarázat ).14 A költségvetési rendelet 
alkalmazási szabályainak 190. 
cikke megengedi a közvetlen 
támogatások nyújtását 
alap-jogiaktusban vissza nem 
térítendő támogatás 
kedvezményezettjeként 
azonosított állami szervek, 
illetve tagállamok részére, vagy 
azon egyedi jellegű 
fellépéseknél, amelyek egy 
bizonyos típusú szerv 
közreműködését igénylik, 
annak technikai alkalmassága 
vagy nagyfokú szakosodása 
miatt.
15 A költségvetési rendelet 123. és 
124. cikke, valamint 
a költségvetési rendelet 
alkalmazási szabályainak 181. 
cikke rendelkezik az 
egységköltség-alapú, 
egyösszegű vagy átalányalapú 
finanszírozással történő 
költségtérítésről.
Példa a sz ükségtelen ül nagy terhet jelentő támogatás-odaítélési eljárásra
ECDC ösztöndíj-megállapodások
Az ECDC minden évben pályázati felhívást tesz közzé egy partnerségi keretmegállapodásra (PKM) azoknak az 
elismert képzési helyeknek, amelyek az előző évben helyet adtak EPIET-ösztöndíjasoknak. Az EPIET-ösztön -
díjra vonatkozó keretmegállapodás odaítélése előtt a Központ a korlátozott pályázati felhívásban közölt kri -
tériumok alapján teljes körű értékelési eljárást végez. Ez az eljárás szükségtelenül nagy adminisztrációs terhet 
ró a Központra és a képzési helyekre egyaránt, különösen azért, mert az ECDC már tanúsította, hogy ezek 
a szervek elismert képzési helyek. Az ECDC alkalmazhatta volna a közvetlen odaítélési eljárást16.
16 A költségvetési rendelet alkalmazási szabályai 190. cikke (1) bekezdésének f) pontja4. háttérmagyarázat
26 
A nem megfelelő formájú támogatás választása jelentősen ronthatja a támogatá -
si tevékenységek lebonyolításának és figyelemmel kísérésének hatékonyságát is. 
Az ügynökségek jobban igénybe tudnák venni az egyszerűsített költségelszámo -
lási módokat (példák: 5. háttérmagyarázat ).
24 Észrevételek 
27 
Az EFSA fókuszponti támogatásalapú finanszírozásánál használt egyszerűsített 
költségelszámolás jó példa a kis összegű támogatások hatékony lebonyolításának 
helyes gyakorlatára. A fókuszpontok segítik az EFSA-t a hálózati és tudományos 
együttműködési tevékenységek gyakorlati lebonyolításában. Ezek interfészként 
működnek az EFSA és a nemzeti élelmiszer-biztonsági hatóságok, kutatóintéze -
tek, fogyasztók és más szereplők között. 2015-ben az EFSA közvetlenül ítélt oda 
többéves támogatási megállapodásokat fókuszpontjainak, előre meghatározott 
ismétlődő szolgáltatások nyújtására. Az egyes fókuszpontok éves támogatása 
(60 000 euró alatti kis összegű támogatások) egy összegben történt, melynek ki -
számításánál az EFSA két forrásra támaszkodott: a) a korábbi költségtérítés-igény -
lési adatokra (melyeket az együttműködés legutóbbi hét évében gyűjtöttek); 
valamint b) a vonatkozó tagállamok közalkalmazottainak keresetére vonatkozó 
Eurostat-adatokra. Az EFSA az év végén ki tudta fizetni az éves támogatás ös z-
szegét a teljesített szolgáltatások alapján, anélkül, hogy be kellett volna kérnie 
igazoló dokumentumokat a felmerült pontos költségekről; ezáltal jelentősen 
csökkenteni tudta partnereinek adminisztrációs terheit, valamint az EFSA előze -
tes ellenőrzési költségeit.Példák a nem megfelelő támogatási forma alkalmazására
Az EEA európai témaközpontjai (ETC-k) és az EIONET
Az ETC-k az Európai Környezeti Információs és Megfigyelő Hálózat (EIONET) részét képezik, és támogatják az 
ügynökséget munkaprogramja végrehajtásában. Az EEA partnerségi keretmegállapodásokat köt a konzorciu -
mokkal az egyes ETC-k létrehozására, mivel a partnerszervezeteknek egyesíteniük kell szaktudásukat az egyes 
témák kezelésére. Az EEA-partnerek többsége állami szektorhoz tartozó szerv, mivel a környezettel kapcso -
latos adatgyűjtést, vizsgálatot és jelentést túlnyomórészt ebben a szektorban végzik. A több mint 40 partner 
költségkimutatásának elkészítése, majd ezt követő elemzése komoly adminisztrációs munkát jelent, amelyre 
azért van szükség, mert a támogatásokat közvetlen elszámolható költségek alapján finanszírozzák. Az EEA 
megvizsgálhatná az egyszerűsített költségelszámolás nagyobb mértékű alkalmazását ezen támogatásokra17.
Frontex, légi megfigyelési eszközök folyó költségei
A Frontex támogatásokkal finanszírozza a részt vevő államok földi/tengeri/légi határvédelmi műveleteit. 
E műveletek egyik eleme a légi megfigyelés. Az ilyen megfigyelés támogatási rendszere az eszközök bejelen -
tett folyó költségeinek (REM) megtérítésén alapszik, amelyek elsősorban az értékcsökkenésből, a karbantartási 
költségekből, az üzemanyagköltségből, valamint a személyzet juttatásaiból állnak, egy repülési órára vetítve. 
A részt vevő hatóságok különféle megközelítést alkalmaznak karbantartási költségeik és küldetési ráfordítása -
ik (főként a személyzeti juttatások) kiszámítására és bejelentésére, melynek eredménye, hogy e támogatások 
kezelése különösen hatékonytalan és nagy terhet jelent.
17 A költségvetési rendelet 123. és 124. cikke.5. háttérmagyarázat
25 Észrevételek 
A hiányos éves programozási dokumentumok nem hangolták 
össze teljes mértékben az ügynökségek támogatási 
intézkedéseit megbízatásukkal és stratégiai céljaikkal
Nem tűztek ki SMART-célokat az eredmények és hatások 
tekintetében
28 
Az ügynökségeknek többéves és éves munkaprogramokat kell készíteniük, mely -
ben ismertetik a célokat, az elvárt eredményeket és a teljesítménymutatókat18. 
A kitűzött céloknak konkrétaknak, mérhetőknek, megvalósíthatóaknak, releván -
saknak és határidőseknek (SMART) kell lenniük, és valamennyi tevékenységi terü -
letükre vonatkozniuk kell19. Az éves munkaprogramnak összhangban kell lennie 
a többéves munkaprogrammal, és tartalmaznia kell a finanszírozandó tevékeny -
ségeket20. A támogatással finanszírozott tevékenységeknek világosan kapcsolód -
niuk kell az ügynökségek munkaprogramjaiban szereplő célkitűzésekhez21.
29 
A legutóbbi éves munkaprogramok (2013–2015) vizsgálata valamennyi vizsgált 
ügynökség esetében azt mutatta, hogy általában nem voltak SMART-célkitűzé -
sek. Az esetek többségében a célkitűzések vagy az adott évre tervezett támoga -
tási tevékenységek általános leírását vagy az outputok elnagyolt leírását tartal -
mazták. A SMART-célkitűzések hiánya aláásta az ügynökségek képességét annak 
szemléltetésére, hogy támogatási tevékenységeik összhangban állnak stratégiai 
célkitűzéseikkel és az alapító rendeletükben kapott megbízatással (példák:  
6. háttérmagyarázat ).18 A pénzügyi keretszabályzat 
32. cikke.
19 A pénzügyi keretszabályzat 
29. cikkének (4) bekezdése.
20 A pénzügyi keretszabályzat 
32. cikkének (3) bekezdése.
21 A költségvetési rendelet 
121. cikkének (1) bekezdése.
26 Észrevételek 
Példák az éves munkaprogramokban pontatlanul megfogalmazott célkitűzésekre
Az EIT éves munkaprogramjai a várt innovációs fejlesztések tekintetében nem tartalmaznak magas 
szintű SMART-célkitűzéseket
Az EIT éves munkaprogramjában sem a TIT-ek tudásháromszögéből (kutatás, oktatás és innováció) származó 
szinergiák révén elérni tervezett innovációra, sem a jelenlegi TIT-ek fenntarthatóságára vonatkozóan nem 
határozott meg magas szintű SMART-célokat. Következésképpen az éves munkaprogramok nem biztosították 
azt, hogy a TIT-ek támogatásokkal kapcsolatos üzleti tervei teljes mértékben összhangban legyenek az EIT, 
a stratégiai innovációs terv és a Horizont 2020 stratégiai céljaival, és támogassák azok megvalósulását.
Az ECDC éves munkaprogramjai nem tartalmaznak SMART-célkitűzéseket az ismétlődő támogatási 
tevékenységek tekintetében
Mióta 2006-ban az ECDC átvette az EPIET programot a Bizottságtól, eddig mintegy 450 járványügyi szak -
embert képzett, jelenleg pedig évente 12 ilyen szakembert képez. A tagállamok is képeznek azonban saját 
járvány  ügyi szakembereket, az ECDC pedig nem rendelkezik adatokkal a tagállami szinten képzett szak -
emberek számáról. Ennek eredményeként a – 2015 júniusában elfogadott – közegészségügyi képzési stra -
tégiája nem tartalmaz releváns és határidős stratégiai célokat. Az ECDC éves munkaprogramjai nem voltak 
képesek bemutatni, miként járulnának hozzá ismétlődő közegészségügyi támogatásai átfogó megbízatása és 
az európai járványügyi felügyelet stratégiai céljainak teljesítéséhez, valamint azon képességéhez, hogy meg -
határozza és ellenőrzés alatt tartsa betegségek kitörését.
A Frontex nem rendelkezik számszerű célkitűzésekkel és célértékekkel közös műveleteihez
A Frontex minden támogatással finanszírozott közös műveletére létrehozott operatív programot. Az utóbbi 
években – válaszul a többszöri migrációs válságra – eseti keresési és mentési műveletekre kapott megbízáso -
kat, amelyek hatással voltak tervezési tevékenységére. Bár az operatív programok többségében – beleértve 
a Frontex három legjelentősebb programját (Hermes, Triton és Poszeidón tenger) – ki lettek tűzve célok, azok 
nem voltak számszerűek és nem határoztak meg konkrét célértékeket. A számszerű célok hiánya hosszú távon 
akadályozza a közös műveletek eredményességének mérését.6. háttérmagyarázat
27 Észrevételek 
A finanszírozási határozatok hiányosak voltak
30 
Mielőtt pályázatot írnak ki, az ügynökségeknek finanszírozási határozatot kell 
hozniuk22. Ilyen határozat hiányában éves munkaprogramjuknak kell tartalmaznia 
a célokat, a tervezett támogatási tevékenységek indikatív összegét és maximális 
társfinanszírozási mértékét23, amely ily módon jogilag megfelelő finanszírozási 
határozatként24 tekinthető.
31 
A vizsgált ügynökségek az esetek többségében nem hoztak külön finanszí -
rozási határozatot, és az éves munkaprogramok nem tartalmazták azokat az 
információkat25, amelyek ahhoz szükségesek, hogy érvényes finanszírozási 
határozatként lehessen tekinteni őket a támogatási intézkedésekhez (példák: 
7. háttérmagyarázat ).22 A pénzügyi keretszabályzat 
68. cikkének (2) és 
(3) bekezdése.
23 Az alkalmazási szabályok 
188. cikke.
24 Az alkalmazási szabályok 
94. cikke és a pénzügyi 
keretszabályzat 68. cikke.
25 Az éves munkaprogramoknak 
jelezniük kell, melyik tervezett 
éves tevékenységet valósítják 
meg partnerségi 
keretmegállapodásokkal vagy 
egyedi támogatási 
szerződésekkel, továbbá 
a támogatások formáját, 
a célokat és elvárt 
eredményeket, a tervezett 
támogatási tevékenységek 
indikatív összegét és 
a társfinanszírozás maximális 
mértékét.
Példa olyan éves munkaprogramokra, amelyek nem képeznek érvényes 
finanszírozási határozatot
Az EEA 2013-as éves munkatervei nem tartalmazták az indikatív összeget
2013-ban az EEA négy évre szóló partnerségi keretmegállapodást írt alá az európai témaközpontokkal. A kap -
csolódó programdokumentumok (éves munkaprogram, pályázati felhívások) azonban nem tartalmazták az 
indikatív összeget.
Az EIT éves munkaprogramjai nem tartalmaztak egyes lényeges információkat a TIT-támogatásokról
Az EIT éves munkaprogramjai nem tartalmaztak olyan lényeges információkat a TIT-ekkel aláírni tervezett éves 
egyedi támogatási szerződésekkel kapcsolatban, mint például az éves maximális konkrét támogatási összegek 
TIT-enként, az EIT kapcsolódó éves céljai, a várt eredmények és mutatók.7 . háttérmagyarázat
28 Észrevételek 
Az ü gynökségek a támogatásokat lényegében 
a szabályoknak megfelelően folyósították, bizonyos 
támogatások odaítélésénél, a szakemberek 
kiválasztásánál, valamint a belsőkontroll-eljárásoknál 
azonban hiányosságok mutatkoztak
Adott esetekben a támogatások kiválasztási és odaítélési 
eljárásai nem vették teljes mértékben figyelembe az 
alapelveket, és továbbra is fennáll az összeférhetetlenségi 
kockázatok lehetősége
32 
Az ügynökségeknek ragaszkodniuk kellene az átláthatóság és az egyenlő bánás -
mód elvéhez a támogatások odaítélésénél, valamint az odaítélési eljárásba be -
vont szakértők kiválasztásánál. Biztosítaniuk kellene továbbá a szükséges védel -
met az összeférhetetlenségekkel szemben.
33 
Azok az ügynökségek, amelyek alkalmazták a költségvetési rendelet szerinti 
támogatáskiválasztási és odaítélési eljárást (EEA, EFSA és ECDC), megfeleltek az 
elveknek. Hiányosságokat állapítottunk meg, amikor ügynökségek az alapító ren -
deletben vagy az alap-jogiaktusban szereplő mentességek alapján saját szakértő-  
kiválasztási és támogatás-odaítélési eljárást alkalmaztak (EIT és Frontex).
Az átláthatóság és az egyenlő bánásmód elvének figyelmen kív ül 
hagyásával kapcsolatos kockázat
34 
A támogatásokra az átláthatóság és az egyenlő bánásmód elve vonatkozik26. 
Az ügynökségek pályázati felhívásban meghatározott kiválasztási és odaítélési 
eljárásainak biztosítaniuk kellene azt, hogy valamennyi pályázatot egyenlően 
kezeljenek, és hogy a támogatást a kiírásban közzétett kritériumok alapján a leg -
megfelelőbb pályázatra ítéljék oda27. A pályázati felhívásnak világos különbséget 
kell tennie a kiválasztási és az odaítélési kritériumok között. A kiválasztási krité -
riumoknak lehetővé kell tenniük a pályázóknak a pályázatban szereplő, támoga -
tással finanszírozott tevékenységek teljesítéséhez szükséges pénzügyi, szakmai 
és működési kapacitásának felmérését. Az odaítélési kritériumoknak lehetővé kell 
tenniük a benyújtott pályázat minőségének felmérését (a támogatási intézkedés -
re kitűzött célok és prioritások figyelembevételével)28.
35 
A Számvevőszék megállapította, hogy a Frontex és az EIT az alapító rendeletük -
ben szereplő mentességek alapján fogadott el eljárásokat. Az ilyen eljárások nem 
biztosítják hogy az ügynökségek maradéktalanul kövessék az átláthatóság és az 
egyenlő bánásmód elvét (részletesen lásd: 8. háttérmagyarázat ).26 A költségvetési rendelet 
125. cikkének (1) bekezdése.
27 Az alkalmazási szabályok 
203. cikkének (2) és 
204. cikkének (1) bekezdése.
28 A költségvetési rendelet 
132. cikke és az alkalmazási 
szabályok 202. és 203. cikke.
29 Észrevételek 
Pályázati felhívási eljárások az alapító rendelet szerinti mentességek alapján
A Frontex a kétoldalú megbeszélésekhez tárgyalócsoportokat állított fel
A Frontex – alapító rendeletének megfelelően – nem ír ki pályázati felhívást a közös műveletekre szóló 
támogatások odaítéléséhez. Ehelyett közvetlenül köt négy évre szóló keretmegállapodásokat a részt vevő 
államok hatóságaival. A Frontex műveleti részlege minden évben nem hivatalosan tárgyalócsoportokat jelöl 
ki és meghatározza a következő évi közös műveletekhez szükséges éves erőforrásokat. Ezután a Frontex 
kétoldalú tárgyalásokat folytat a részt vevő államokkal és megállapítja hozzájárulásukat az emberi erőforrá -
sok és a műszaki felszerelések tekintetében. A Frontex tárgyalócsoportja felhatalmazással rendelkezik a részt 
vevő államok által javasolt erőforrások elfogadására vagy megtárgyalására. Azonban sem a tárgyalócsoport 
összetételéről, sem a kért erőforrásokról nem az igazgató, illetve az igazgatóság döntött. Továbbá az igazgató 
vagy az igazgatóság nem nevezte ki hivatalosan a tárgyalócsoportokat. Következésképpen a közös műveletek -
re szóló egyedi támogatásokat eredményező eljárás nem nyújt teljes garanciát az átláthatóság és az egyenlő 
bánásmód elvének betartására.
Az EIT eljárása TIT kijelölésére
A 2014. évi TIT-re vonatkozó pályázati felhívásban felsorolt kritériumok az EIT alapító rendeletének a TIT-ek 
kiválasztásával és kijelölésével kapcsolatos rendelkezéseit tükrözték29. Ezeket a kritériumokat azonban alkal -
mazták mind kiválasztási kritériumként (műszaki, működési és pénzügyi kapacitás), mind odaítélési kritérium -
ként (az ajánlott innovációs stratégia minősége és potenciálja), bizonyos átfedéssel a részkritériumok szintjén. 
A pályázati felhívás emellett nem állapított meg semmiféle küszöbértéket ahhoz, hogy a pályázatok bekerül -
jenek a meghallgatási szakaszba.
A TIT kijelölésekor az EIT igazgatótanácsa a külső szakértői értékelést végző csoport eredményét, a végső 
ajánlást tevő csoport jelentését, valamint a három TIT-jelölt igazgatótanácsi meghallgatásának eredményét 
veszi figyelembe. A 2014. évi pályázattal kapcsolatban a Számvevőszék megjegyezte, hogy az igazgatótanács 
értékelése kvalitatív és pontozás nélküli volt. Ezenfelül sem a pályázati felhívás, sem az EIT belső iránymutatá -
sai nem tértek ki arra, hogy az igazgatótanács a különböző értékelő csoportok értékelési eredményeit hogyan 
súlyozza. Ezek a hiányosságok érinthetik a jelöltekkel való egyenlő bánásmódot, és akadályozhatják a TIT-ek 
kiválasztási és kijelölési folyamatának eredményességét.
29 Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet létrehozásáról szóló, 2008. március 11-i 294/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 
(HL L 97., 2008.4.9., 1. o.) 7. cikkének (2) bekezdése.8. háttérmagyarázat
30 Észrevételek 
Fennáll az összeférhetetlenség kockázata
36 
A támogatási kérelmek értékeléséhez az ügynökség segítésére bevont külső 
szakértőket úgy kell kiválasztani, hogy kellő figyelmet fordítanak a potenciális 
összeférhetetlenségekre30. A szándéknyilatkozati felhívást követően összeállítják 
a szakértők jegyzékét31.
37 
A Számvevőszék megállapította, hogy a Frontex és az EIT nem kezelte kellően 
a potenciális összeférhetetlenséget (részletesen lásd: 9. háttérmagyarázat ).30 Az alkalmazási szabályok 
204. cikkének (1) bekezdése. 
Lásd még: a Számvevőszék 
15/2012. sz. különjelentése: 
„Az összeférhetetlenség 
kezelése egyes kiválasztott 
uniós ügynökségeknél” 
(http://eca.europa.eu ).
31 Az alkalmazási szabályok 
287. cikke.
Szakértők kinevezése és potenciális összeférhetetlenség
Megfelelő összeférhetetlenségi politika hiánya a Frontexnél
Miközben a Frontex összes munkatársától megkövetelik, hogy évente írjon alá egy érdekeltségi nyilatkozatot, 
az összeférhetetlenség hiányáról szóló nyilatkozatot nem követelik meg hivatalosan a kétoldalú tárgyaló -
csoportokban való részvétel előtt. A Frontex tehát nem dolgozott ki megfelelő összeférhetetlenségi politikát 
a tárgyalócsoport tagjai részére.
Szakértők kinevezése az EIT-nél
A TIT-ek ajánlatait és üzleti terveit értékelő külső szakértők kiválasztására az EIT az alapító rendelete 89. cikkét 
alkalmazza, hogy mentesüljön szándéknyilatkozati felhívás közzétételének kötelezettsége alól. Az EIT azon -
ban nem dolgozta ki teljes mértékben az ezen eltérés alkalmazását szabályozó belső eljárásokat.
A gyakorlatban az EIT saját szakértői bázisát más uniós intézmények (elsősorban a Bizottság) meglévő szak -
értői listáit és adatbázisait felhasználva alkotta meg, de – az EIT igazgatótanácsának és munkatársainak ajánlá -
sait követve – olyan személyeket is kiválasztott, akik nem szerepelnek ezeken a listákon. A 2014-es TIT-pályá -
zatnál az egyik legfontosabb külső szakértő szerződése közvetlenül lett odaítélve.
A potenciális összeférhetetlenséget az EIT igazgatója vizsgálja, és a helyesbítő intézkedésekről eseti alapon 
döntenek. Nem volt bizonyíték arra, hogy elvégezték az olyan helyzetek eredményes értékelését, ahol egy -
azon szakértő egyidejűleg több kötelezettséget vállal, melyek mindegyike potenciálisan összeférhetetlen -
séget eredményezhet. Ezek a hiányosságok fokozzák a hátrányos megkülönböztetés tilalma megsértésének 
kockázatát, valamint az összeférhetetlenség lehetőségét.9. háttérmagyarázat
31 Észrevételek 
Az ü gynökségek általában javítottak a támogatások 
alkalmazásán és annak kontrolljain, de néhány hiányosság 
fennmaradt
38 
A kifizetéseknek előzetes és utólagos kontrollon kell alapulniuk, megerősítendő, 
hogy megfelelnek az érvényben lévő rendelkezéseknek, és hogy alkalmazzák 
a gondos pénzgazdálkodás elvét32. A küszöbérték feletti támogatásokra kötele -
ző egy jóváhagyott és független külső ellenőr vagy köztisztviselő által kiállított 
igazolás a tevékenységre vonatkozó pénzügyi kimutatásokról33. Csak a tevékeny -
ség végrehajtása során a kedvezményezettnél ténylegesen és szükségszerűen 
felmerült, és a tevékenység költségvetésében feltüntetett költségek jogosultak 
megtérítésre34.
Előzetes és utólagos kontrollok
39 
A támogatáskifizetések vonatkozásában alkalmazandó eredményes előzetes és 
utólagos kontrollok hiánya miatt a Számvevőszék 2012-ben és 2013-ban korláto -
zott véleményt adott az EIT és a Frontex éves beszámolójának alapjául szolgáló 
tranzakciókról. A Számvevőszék hasonló észrevételeket tett az EEA és az ECDC 
vonatkozásában, ezekben az esetekben azonban az ellenőri vélemény hitelesítő 
volt. Válaszul a vizsgált ügynökségek jelentősen erősítették ellenőrzési eljárása -
ikat, és felülvizsgálták utólagos ellenőrzési politikájukat és ellenőrzési stratégi -
ájukat is. Ugyanakkor, bár a Számvevőszék az összes ügynökségre vonatkozóan 
pénzügyi és szabályszerűségi ellenőrzései alapján hitelesítő ellenőri véleményt 
adott ki 2014-ben, a támogatások kifizetésével kapcsolatos ellenőrzési eljárá -
soknál továbbra is hiányosságok voltak megfigyelhetők. A változatlanul fennálló 
rendszerhiányosságokra konkrét példák találhatók a  10. háttérmagyarázatban .32 A pénzügyi keretszabályzat 
45. cikke.
33 Az alkalmazási szabályok 
207. cikke igazolást ír elő 
a 750 000 eurót meghaladó 
támogatási tevékenységekre, 
valamint a 100 000 eurót 
meghaladó működési 
támogatásokra. Egyes 
ügynökségek belső 
irányelveikben alacsonyabb 
küszöbértéket határoznak 
meg.
34 A költségvetési rendelet 
126. cikke.
32 Észrevételek 
Egyéb belsőkontroll-hiányosságok
40 
A Számvevőszék megjegyezte, hogy a 2011–2014-es időszakban az EIT támogatá -
si megállapodásait átlagosan három hónappal a naptári év kezdete után kötötték 
meg. A 2015-ös támogatási megállapodások megkötése 2015 júniusáig húzódott.
41 
Az EEA 2013-ban és 2014-ben partnerségi keretmegállapodásokat írt alá 5  euró -
pai témaközponttal, amelyek 2018-ig hatályosak. Az EEA nem becsülte meg és 
nem is tette közzé a partnerségi keretmegállapodások teljes időtartamára szóló 
költségvetést. Következésképpen nem határoztak meg felső pénzügyi határt. 
A partnerségi keretmegállapodások egyedi támogatási megállapodások révén 
történő felhasználása, jóllehet éves alapon figyelik, ténylegesen korlátlan.Példák a támogatásokkal kapcsolatos előzetes ellenőrzési eljárások hiányosságaira
EEA
Az egyik ETC olyan tevékenységekre nyújtott be végleges költségkimutatást, amelyekben az egyik partner 
180 000 euró értékben mutatott ki költségeket a 2013. december 31-én záruló évre. Az előzetes ellenőrzés 
hibákat állapított meg a partner munkavállalóinak bejelentett bruttó járandóságára vonatkozó számítási mód -
szerben (több mint 40% minősült jogosulatlannak), mégis kifizették a teljes összeget.
Frontex
A közös légi határőrizeti (ABS), tengeri határőrizeti (SBS) vagy földi határőrizeti (LBS) műveletek során végzett 
tevékenységekről szóló jelentések jelentősen eltérnek a részt vevő államok között terjedelem, szerkezet és 
tartalom tekintetében. Ez gátolta a költségtérítési kérelmek hatékony előzetes ellenőrzését.
ECDC
2014-ben sor került az ECDC-támogatással finanszírozott, 2012-ben és 2013-ban végrehajtott tevékenységek 
utólagos ellenőrzésére. Négy kedvezményezettet érintő hat támogatási tevékenységet vizsgáltak. Az utólagos 
ellenőrzés megállapította, hogy az egyik kedvezményezett esetében elégtelen bizonyíték állt rendelkezésre 
a tevékenység közvetlen költségének megállapításához. A kedvezményezett munkatársait valójában több 
projektben foglalkoztatták, és nem volt munkaidő-nyilvántartási rendszer. Ez arra utal, hogy az utólagos ellen -
őrzés eredményének fényében tovább kell fejleszteni az előzetes ellenőrzési rendszert.10. háttérmagyarázat
33 Észrevételek 
Miközben a támogatások általában hozzájárultak az 
ellenőrzött ü gynökségek szakpolitikájának 
megvalósításához, az ü gynökségek nem alakítottak ki 
megfelelő monitoringrendszereket a támogatással 
finanszírozott tevékenységek általános 
eredményességének mérésére, az utólagos 
értékelések pedig hiányoztak vagy hiányosak voltak
Fő teljesítménymutatók hiánya
42 
A célok megvalósítását minden tevékenységnél teljesítménymutatók révén kell fi -
gyelemmel kísérni35. Ezeket a teljesítménymutatókat bele kell foglalni az ügynök -
ségek éves munkaprogramjaiba36 (a mutatókra vonatkozó példákat lásd: 3. ábra ).35 A pénzügyi keretszabályzat 
29. cikkének (4) bekezdése.
36 A pénzügyi keretszabályzat 
32. cikkének (3) bekezdése.3. ábraPéldák az input-, output-, eredmény- és hatásmutatókra
Egy intézkedés végrehajtásából származó változás. Az eredménymutatók az érintett tevékenység azonnali hatásait mérik,
és a közvetlen címzetteket ﬁgyelik.Például: egy TIT-tevékenység közvetlen outputjaként létrehozott induló vállalkozások és különválással létrejött vállalkozások száma, az olyan tudásátvételek és átadások száma, amelyek egy TIT-tevékenységnek az outputjai.A valamely tevékenységhez/intézkedéshez elkülönített uniós pénzeszközök révén közvetlenül előállított vagy szolgáltatott eredmény. Az outputmutatók a tevékenység várt eredményeit követik nyomon.Például egyetemi szintű tudományos képzési szolgáltatások beszerzése.Az ügynökségeknek és kedvezményezetteknek az ügynökségek szakpolitikai céljainak teljesítése érdekében mobilizált pénzeszközei.
Az intézkedés végleges, magas szintű (hosszú távú) hatásai.  Ezek széles körű más (külső) hatásoknak is ki vannak téve.A hatásmutatók azt jelentik, hogy minek kellene lennie egy tevékenység/intézkedés sikeres eredményének a gazdaságra/társadalomra gyakorolt hatások tekintetében azokon túl, amelyek a tevékenység/intézkedés által közvetlenül érintettek.Például az uniós innovációs rendszer erősítése: a lehetséges mutatók között szerepel az uniós vállalatok által bevezetett piacvezető termékek száma; a bruttó kutatási-fejlesztési kiadások az Unióban; a közvetlen külföldi befektetések nettó beáramlása és kiáramlása.INPUT
OUTPUT
EREDMÉNY
HATÁS
Forrás: Európai Számvevőszék, a Bizottság következő iránymutatása alapján: „Horizont 2020 mutatók: a Horizont 2020 eredményeinek és hatásá -
nak felmérése”.
34 Észrevételek 
43 
Miközben a vizsgált ügynökségek többéves és éves munkaprogramjaikban meg -
határoztak bizonyos outputvonatkozású alapvető teljesítménymutatókat a támo -
gatási tevékenységekre, nem állapítottak meg RACER37 fő teljesítménymutatókat 
(KPI) az eredmények és hatások tekintetében. Ezért nem tudták figyelemmel 
kísérni támogatási tevékenységeik koherenciáját és hatékonyságát, illetve mérni 
az elért eredményeket és hatásokat.
44 
A Frontex éves munkaprogramjai 38 teljesítménymutatót tartalmaztak műveletei -
nek és tevékenységeinek figyelemmel kísérésére, de csak néhányat használnak 
fel jelentési célokra. Az így felhasznált fő teljesítménymutatók egyike sem méri 
megfelelően az ügynökség támogatással finanszírozott tevékenységeinek ered -
ményességét. A teljesítménymutatóknak a jelentési célból ténylegesen elemzett 
kevés mutatóhoz viszonyított nagy száma aláaknázza a Frontex monitoring- és 
jelentési rendszerének eredményességét.
45 
Az EIT mindeddig nem hozott létre átfogó értékelési rendszert saját tevékenysé -
geinek és a TIT-ek tevékenységeinek nyomon követéséhez, pedig ezt az alapító 
rendelet, a Horizont 2020 rendelet és az EIT stratégiai innovációs terve is elő -
írja38. Az EIT alapvető teljesítménymutatói még mindig inkább az inputra vagy az 
outputra koncentrálnak az eredmények vagy a hatások helyett. Nem lehet tehát 
felmérni a tudásháromszög szinergiahatásai által létrehozott innovatív hatást.
Hiányzó vagy hiányos utólagos értékelés
46 
Az ügynökségeknek – az eredményesség és a döntéshozatal javítása érdekében –
jelentős tevékenységeiknél utólagos értékeléseket kell végezniük39. Az évente 
finanszírozott tevékenységek eredményeit legalább hatévenként ki kell értékel -
ni40. Ezen értékelések során elemezni kell a többéves támogatási tevékenység, 
valamint az ismétlődő éves támogatással finanszírozott intézkedések eredménye -
it annak ellenőrzése céljából, hogy azok összhangban voltak-e a célkitűzésekkel41.
47 
A vizsgált ügynökségek azonban nem végezték el minden esetben az utólagos 
értékeléseket, és ha mégis, nem használták fel az eredményeket a támogatás -
sal finanszírozott tevékenységek figyelemmel kísérésére és az azokról szóló 
jelentésekhez.37 Releváns (célhoz kötött), 
elfogadott, hiteles, egyszerű 
és megbízható.
38 A 294/2008/EK rendelet 
7a. cikke.
39 A pénzügyi keretszabályzat 
29. cikkének (5) bekezdése és 
az alkalmazási szabályok 
18. cikkének (3) bekezdése.
40 Az alkalmazási szabályok 
18. cikke (3) bekezdésének b) 
pontja.
41 Az alkalmazási szabályok 
18. cikkének (3) bekezdése.
35 Észrevételek 
48 
2013-ban az EFSA lefolytatott egy utólagos értékelést támogatásainak és be -
szerzéseinek hatásaira vonatkozóan. Az értékelés eredményei alapján az EFSA új 
támogatási koncepciókat vezetett be a 2014–2016-os évekre vonatkozó tudomá -
nyos együttműködési stratégiájába (lásd: 18. bekezdés). Az éves munkaprogra -
mok azonban továbbra is csak elnagyolt támogatási célkitűzéseket és a költség -
vetés végrehajtására és outputjára vonatkozó alapmutatókat tartalmaztak (pl. 
a lekötött/kifizetett támogatási költségvetés év végi aránya, elfogadott tudomá -
nyos outputok száma). Releváns és eredményorientált fő teljesítménymutatók hi -
ányában az EFSA nem tudta nyomon követni korábbi támogatási intézkedéseinek 
eredményességét, és nem lesz képes felmérni az újonnan bevezetett támogatási 
rendszereinek eredményességét és a belőlük adódó uniós többletértéket.
49 
2012-ben az EEA igazgatósága az európai témaközpontok eredményességének 
utólagos kiértékelését kérte. Ez az értékelés hangsúlyozta a szinergiák kihasználá -
sának fontosságát a hatékonyságnövekedés eléréséhez az összes tématerületen, 
valamint az átfogóbb és integráltabb környezeti adatelemzés egyre növekvő 
szükségességét. Miközben az értékelés bizonyos mértékű támpontot adott a jö -
vőbeni támogatásokkal kapcsolatos stratégiai döntéshozatalhoz (pl. az integrált 
környezeti adatelemzéshez házon belüli specializált informatikai kapacitások 
fejlesztése), elmulasztotta az EEA és az európai témaközpontok tevékenységeire 
használt hatásmérési rendszer vizsgálatát.
50 
A stratégiai célok teljesítésének felméréséhez az utólagos értékeléseknek kellően 
teljes körűeknek kell lenniük. Mind a Frontexnél, mind az ECDC-nél hiányoznak 
a tagállamoktól származó azon adatok és információk, amelyek ezt lehetővé ten -
nék. Emellett egyik ügynökség sem ismerte fel ezt az alapvető kérdést utólagos 
értékeléseiben és belső elemzéseiben. Ennek eredményeként nem teljesítették 
azt a kötelezettségüket, hogy releváns stratégiai célokat tűzzenek ki támogatási 
tevékenységeikhez és eredményes (eredményorientált) monitoring- és jelentési 
rendszereket hozzanak létre releváns és mérhető fő teljesítménymutatókkal.
51 
Az ezen helyzet által az ECDC és a Frontex támogatási tevékenységeire gyakorolt 
hatásokat a  11. háttérmagyarázat  ismerteti.
36 Észrevételek 
Példák a nem teljes körű utólagos értékelésekre
Nem lehet az ECDC támogatási tevékenységeinek eredményességét mérni
Az ECDC feladatköre magában foglalja a képzési programok támogatását és koordinálását abból a cél -
ból, hogy segítse a tagállamokat és a Bizottságot megfelelő létszámú szakember képzésében, különösen 
a járvány  ügyi felügyelet és a helyszíni vizsgálatok területére, és annak érdekében, hogy azok meg tudják 
határozni azokat az egészségügyi intézkedéseket, amelyek segítségével ellenőrzés alatt tartható a betegségek 
kitörése42.
A szakértők által elfogadott szakirodalom 100 000 főre 1 járványügyi szakembert javasol. Az Unió 500 milliós 
népessége alapján ez körülbelül 5000 járványügyi szakembert jelent. Becslések szerint az ECDC-nek és a tag -
államoknak körülbelül 500 szakembert kellene évente kiképezniük. Az ECDC nem rendelkezik információkkal 
a tagállamokban évente képzett szakemberek tényleges számáról, sem az Unióban dolgozó aktív járványügyi 
szakemberek jelenlegi számáról. Ennek következtében az ECDC nem képes figyelemmel kísérni támogatással 
finanszírozott képzési feladata eredményességét.
Nem lehet mérni a Frontex támogatási tevékenységeinek eredményességét
A Frontex a schengeni államokkal közös műveleteket koordinál, s ez a koordináció magában foglalhatja 
a schengeni államok humanitárius tengeri mentőakcióihoz nyújtott segítséget is.
2014-ben a Frontex különféle műveletei keretében mintegy 340 000, a schengeni területre szabálytalanul be -
lépő személyt regisztrált. A tagállamok feladata, hogy megállapítsák a belépők státuszát (megadott menedék -
jog, visszaküldés, szökés). Ebben az ügyben azonban elégtelen adatcsere folyik a Frontex és a tagállamok 
között. Következésképpen nem lehet felmérni a Frontex támogatással finanszírozott közös műveleteinek 
eredményességét.
42 Az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ létrehozásáról szóló, 2004. április 21-i 851/2004/EK európai parlamenti és tanácsi 
rendelet (HL L 142., 2004.4.30., 1. o.) 9. cikkének (6) bekezdése.11. háttérmagyarázat
37
 Következtetések 
és ajánlások
52 
A vizsgálat azt mutatta, hogy a vissza nem térítendő támogatás nem minden 
esetben megfelelő eszköz az ügynökségek feladatainak és szakpolitikai céljainak 
megvalósításához. A vizsgálat azt is megmutatta, hogy – a speciális támogatás -
kiválasztási eljárások kivételével – az ügynökségek a támogatásokat lényegében 
a szabályoknak megfelelően kezelték. Miközben a támogatások általában hozzá -
járultak az ügynökségek szakpolitikájának megvalósításához és elősegítették 
a tagállamok állami szervezeteivel való együttműködést, az ügynökségek ezen 
túl nem mérték a támogatással finanszírozott tevékenységeik uniós többlet -
értékét és általános eredményességét. Az alábbi ajánlások a támogatásokat 
alkalmazó vagy azok jövőbeni alkalmazását mérlegelő valamennyi ügynökségnek 
és szervnek szólnak.
A támogatásalapú finanszírozási eszköz megfelelő 
alkalmazása
53 
A vizsgált ügynökségek többsége nem foglalkozott kellően azzal, hogy a támo -
gatásalapú finanszírozás volt-e a legeredményesebb és leghatékonyabb eszköz 
egy adott feladat vagy tevékenység elvégzéséhez (lásd: 17–19. bekezdés), illetve, 
hogy más lehetőségek, például közbeszerzés, szolgáltatásszint-megállapodások 
vagy együttműködési megállapodások nem lettek-e volna alkalmasabb vagy 
gazdaságosabb eszközök (lásd: 20–23. bekezdés). Emellett a hatékonyság hiánya 
mutatkozik a kiválasztott támogatási eljárások vagy támogatási formák tekinteté -
ben is (lásd: 24–27. bekezdés).
1. ajánlás
Mielőtt támogatáshoz folyamodnak, az ü gynökségek 
vizsgálják meg, hogy a támogatás-e a legeredményesebb 
eszköz. Amikor csak indokolt, alkalmazzanak egyszerűsített 
költségelszámolást és közvetlen odaítélést
Amikor az ügynökségek támogatásalapú finanszírozást alkalmaznak egy adott 
intézkedés esetében, annak az ügynökség szükségleteinek, a stratégiai cél -
kitűzéseknek, az elérni kívánt uniós többletértéknek, a megcélzott potenciális 
kedvezményezetteknek, valamint a költséghatékonyság biztosításához szüksé -
ges verseny szintjének alapos elemzése alapján kell történnie. Ha megfelelő, az 
ügynökségek mindig éljenek az egyszerűsített költségelszámolás lehetőségével. 
Ha az alkalmazási szabályok 190. cikke alapján indokolt, a támogatásokat mindig 
pályáztatás nélkül (azaz közvetlenül) kell odaítélni. Az ügynökségek határozzanak 
meg egyértelmű iránymutatásokat és kritériumokat, hogy segítsék a vezetőséget 
annak eldöntésében, hogy mi az adott feladat vagy tevékenység végrehajtásának 
legeredményesebb, leghatékonyabb és leggazdaságosabb eszköze.
Ajánlott megvalósítási határidő: a lehető leghamarabb.
38 Következtetések és ajánlások 
A támogatási tevékenységek éves programozása
54 
A vizsgált ügynökségek többéves és éves munkaprogramjai nem tartalmaz -
tak konkrét, mérhető és határidős célokat a tervezett támogatási intézkedések 
eredményeivel kapcsolatban. Ez a hiányosság akadályozza az ügynökségek azon 
képességét, hogy (éves) támogatási tevékenységeiket többéves programdoku -
mentációjuk stratégiai céljaihoz és az alapító rendeletükben szereplő feladatuk -
hoz igazítsák (lásd: 28–29. bekezdés). Ezek gyakran nem rendelkeztek a tervezett 
pályázati felhíváshoz szükséges lényeges információkkal. Ezekben az esetekben 
az éves munkaprogram nem tekinthető érvényes finanszírozási határozatnak az 
ügynökség támogatási intézkedéseire vonatkozóan (lásd: 30–31. bekezdés).
2. ajánlás
Az ügynökségek munkaprogramjai t üntessék fel, mely 
tevékenységeket kell támogatás révén végezni, a támogatási 
intézkedésekkel elérni kívánt konkrét célokat és várható 
eredményeket, valamint a támogatási intézkedések 
végrehajtásához szü kséges tervezett pénzü gyi és emberi 
erőforrásokat
Amikor az ügynökségek elkészítik éves munkaprogramjukat, konkrét, eredmény -
orientált célokat határozzanak meg támogatási intézkedéseikhez, amelyeknek 
egyértelműen illeszkedniük kell stratégiai célkitűzéseikhez és az alapító rende -
letben meghatározott megbízatásukhoz. Ahhoz, hogy érvényes finanszírozási 
határozat lehessen, az ügynökségek éves munkaprogramjának tartalmaznia kell 
a támogatási intézkedés végrehajtásához engedélyezett pénzügyi és emberi 
erőforrásokat (költségvetési tétel és előirányzatok), valamint a tervezett pályázati 
felhívásról szóló fontosabb információkat (kiválasztási és odaítélési kritériumok, 
a támogatás maximális összege, a lehetséges maximális társfinanszírozás mér -
téke, menetrend). Többéves partnerségi keretmegállapodás esetén a konkrét 
támogatásokhoz meg kell adni az éves prioritásokat és a várható eredményeket.
Ajánlott megvalósítási határidő: 2018-as éves munkaprogramok
39 Következtetések és ajánlások 
Támogatás-odaítélési eljárások
55 
Hiányosságok mutatkoztak olyan esetekben, amikor a vizsgált ügynökségek az 
alapító rendelet szerinti kivételek alapján saját szakértő-kiválasztási és támoga -
tás-odaítélési eljárást alkalmaztak (EIT és Frontex). Ennek következtében nem 
kezelték annak kockázatát, hogy esetleg nem tartják teljes mértékben tisztelet -
ben az egyenlő bánásmóddal, az átláthatósággal és az összeférhetetlenségi prob -
lémákkal kapcsolatos alapelveket (lásd: 34–37. bekezdés).
3. ajánlás
Az egyedi támogatási eljárásokat alkalmazó ügynökségek 
alakítsanak ki olyan hivatalos belső eljárásokat, melyek 
érvényesítik az átláthatóság és egyenlő bánásmód elveit, és 
amelyek védelmet nyújtanak az összeférhetetlenségekkel 
szemben
Olyan esetekben, amikor az ügynökségek alapító rendelete eltérést enged 
a költség  vetési rendelettől, az ügynökségek alakítsanak ki hivatalos belső eljárá -
sokat az ilyen eltérések alkalmazására. A belső eljárásoknak különösen a követke -
zőket kell biztosítaniuk:
- átláthatóság: az illetékes hatóságnak (engedélyező tisztségviselő/irányító 
testület) hivatalosan ki kell neveznie és egyértelmű felhatalmazást kell adnia 
a támogatási eljárásokban részt vevő belső munkatársaknak; konszenzusos 
jelentéseknek világosan indokolniuk kell az összes fontos döntést; a pályázati 
felhívásban minden értékelési szakaszra közzé kell tenni az értékelés alapjául 
szolgáló kritériumokat, valamint az értékelési szakasz relatív súlyozását,
- a jelöltekkel való egyenlő bánásmód: harmonizált módszertanok és küszöb -
értékek közlése a kiválasztási testület/bizottság valamennyi tagjával; vi -
lágosan szétválasztott jogosultsági, kiválasztási és odaítélési kritériumok 
meg határozása; olyan kiválasztási és odaítélési kritériumok megállapítása, 
amelyek se nem túlságosan specifikusak, se nem túl pontatlanok; külső szak -
értők közvetlen kijelölésének kerülése; a pályázat meghallgatási szakaszba 
kerüléséhez küszöbértékek meghatározása, és azok közzététele a pályázati 
felhívásban,
- összeférhetetlenség kiküszöbölése: hivatalos összeférhetetlenségi politikát 
kell meghatározni a kiválasztási és elbírálási eljárásban részt vevő külső szak -
értők, belső munkatársak és irányító testületi tagok részére; az összeférhetet -
lenségi politikában szerepelnie kell az összeférhetetlenségi esetek besorolá -
sának, figyelembe véve több kisebb összeférhetetlenség halmozott hatását, 
és az eredményes korrekciós intézkedések meghatározásának.
Ajánlott megvalósítási határidő: a lehető leghamarabb.
40 Következtetések és ajánlások 
Előzetes és utólagos kontrollok
56 
Bár a vizsgált ügynökségek javítottak támogatáslebonyolítási és monitoring -
eljárásaikon, különféle hiányosságok maradtak a belsőkontroll-rendszerben (lásd: 
39–41. bekezdés).
4. ajánlás
Az ü gynökségek erősítsék meg ellenőrzési rendszer üket 
a támogatási projektek végrehajtása tekintetében
Az ügynökségek egységesítsék a kedvezményezettekre vonatkozó beszámolási 
követelményeket, hogy hatékony és eredményes monitoringrendszer jöhessen 
létre. Az utólagos kontrollok eredményeit legalább évente vizsgálják meg, hogy 
az előzetes kontrollrendszer esetleges rendszerproblémái azonosíthatók és 
kezelhetők legyenek. A partnerségi keretmegállapodásokban fel kell tüntetni egy 
maximális összeget. Az ismétlődő támogatásokra szóló egyedi megállapodásokat 
és partnerségi keretmegállapodásokat a támogatási intézkedés tervezett kezdő 
időpontja előtt kell aláírni, hacsak nincs kellő indok az ellenkezőjére.
Ajánlott megvalósítási határidő: a lehető leghamarabb.
Fő teljesítménymutatók és utólagos értékelések
57 
Miközben a vizsgált ügynökségek munkaprogramjaikban meghatároztak egyes 
alapvető outputmutatókat a támogatási tevékenységekre, nem állapítottak meg 
releváns fő teljesítménymutatókat az eredmények és hatások tekintetében. 
Továbbá vagy nem végezték el a jelentősebb tevékenységek utólagos értékelé -
sét, vagy pedig nem javították a támogatással finanszírozott tevékenységekkel 
kapcsolatos monitoring- és jelentési tevékenységüket ezen eredmények alapján. 
Végezetül egyes értékelések nem ismerték fel a tagállamoktól származó kulcs -
fontosságú adatok hiányát. Ennek következtében az ügynökségek nem tudták 
figyelemmel kísérni támogatási intézkedéseik koherenciáját és eredményességét, 
a jelentések pedig így nem mutatják be megfelelően az elért eredményeket és 
hatást (lásd: a 42–51. bekezdés).
41 Következtetések és ajánlások 
5. ajánlás
Az ü gynökségek a támogatások tekintetében hozzanak 
létre eredmény- és hatásorientált fő teljesítménymutatókon, 
valamint utólagos értékelési eredményeken alapuló 
monitoring- és jelentési rendszereket
Az ügynökségek többéves és éves munkaprogramjaikban minden hatás- és 
eredményorientált célhoz alakítsanak ki legalább egy releváns, a hatásokat és 
eredményeket mérő fő teljesítménymutatót. Emellett az ügynökségek végezzék 
el a fontosabb támogatási intézkedések (beleértve az éves alapon finanszírozott 
ismétlődő támogatási tevékenységeket) utólagos értékelését, figyelembe véve 
a részt vevő tagállamoktól származó fontos adatok és információk szükségessé -
gét, annak biztosítása érdekében, hogy azok összhangban legyenek a stratégiai 
célkitűzésekkel.
Ajánlott megvalósítási határidő: 2018-as éves munkaprogramok.
A jelentést 2016. március 2-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin CVIKL 
számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.
 a Számvevőszék nevében
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 elnök

42
 Melléklet MellékletA vizsgált pályázati felhívásokból álló minta (2013–2015)
Az ügy -
nökség 
neveAz eljárás típusa CímA támogatási 
megállapodás 
aláírásának dátumaTámogatási 
költségvetés
(euró)
EFSA Pályázati felhívásKapcsolat a Toxoplasma gondii fő állatfajtákban való elő­
fordulási gyakorisága és a húsban való jelenléte közöttGP/EFSA/BIOHAZ/2013/01 400 000
EFSA Pályázati felhívásA rovarirtó szerek halmozott vizsgálati csoportjainak meg­
állapítását segítő adatgyűjtésGP/EFSA/PRAS/2013/02 160 000
EFSA Pályázati felhívásA mikotoxinoknak és főleg a dezoxinivalenolnak való kitett ­
ség biomarkerei – adatgyűjtés és adatelőállításGP/EFSA/CONTAM/2013/04 300 000
EFSA Pályázati felhívásTanulmány a módosított FCM ­útmutató (élelmiszerrel 
érintkező anyagokra vonatkozó útmutató) tervezetének 
közegészségüggyel és az adminisztratív következményekkel 
kapcsolatos következtetéseirőlGP/EFSA/FIP/2013/01 250 000
EFSA Pályázati felhívásA tropán alkaloidoknak az élelmiszerekben és takarmányok ­
ban való előfordulására vonatkozó adatokGP .EFSA.BIOCONTAM.2014.01 530 000
EFSANincs pályázati felhívás (190. 
cikk, 1c. pont)A 2014. december 15 ­én aláírt, „A rovarirtó szerekre vonat ­
kozó kumulatív kockázatbecslés hatósági végre  hajtásának 
támogatása” című partnerségi keretmegállapodás 
alkalmazásaGP/EFSA/PRAS/2014/02 400 000
EFSANincs pályázati felhívás (190. 
cikk, 1c. pont)A fókuszpontokkal kötött többéves támogatási 
megállapodásokBELGIUM – 2015. ÉV FÓKUSZ ­
PONTI MEGÁLLAPODÁS45 000
ECDCNyílt pályázati felhívás, part ­
nerségi keretmegállapodásAz Európai Unió és az EGT ­, illetve EFTA ­országok oltási prog ­
ramjainak figyelemmel kísérése; Információk megosztása a 
teljesítmény javítása érdekébenECA/2013/001 1 600 000 
ECDCMeghívásos pályázati 
felhívás, partnerségi 
keretmegállapodásAz EPIET ösztöndíjprogram befogadása GRANT/2013/002 6 000 000 
ECDCNyílt pályázati felhívás, part ­
nerségi keretmegállapodásEurópai tuberkulózis referencialaboratóriumi hálózat 
(ERLTB ­net) – a tbc ­diagnózis, a hatóanyagérzékenység ­ 
vizsgálat és a koordináció uniós szintű megerősítéseGRANT/2013/003 800 000 
ECDCPályázati felhívás, partnersé ­
gi keretmegállapodásAz EPIET ösztöndíjprogram befogadása GRANT/2014/001 6 000 000 
ECDCPályázati felhívás, partnersé ­
gi keretmegállapodásAz EPIET ösztöndíjprogramok tudományos koordinációja (Jár ­
vány ­  és közegészségügyi mikrobiológia (EUPHEM) tanulási 
útvonalak)GRANT/2014/002 3 000 000 
EEAPályázati felhívás, partnersé ­
gi keretmegállapodásEurópai Témaközpont a város, a földhasználat és a talaj 
témájában, 2015–2018EEA/NSV/14/001 ­ETC/ULS n.a.
EEAPályázati felhívás, partnersé ­
gi keretmegállapodásEurópai Témaközpont a környezetbarát gazdaságban 
megvalósuló hulladék ­ és anyaggazdálkodás témájában, 
2014–2018EEA/IEA/13/003­ ETC/WMGE n.a.
EITPályázati felhívás, partnersé ­
gi keretmegállapodásEgészséges élet és aktív öregedés TIT n.a. n.a.
EITPályázati felhívás, partnersé ­
gi keretmegállapodásNyersanyagok TIT n.a. n.a.
A Frontex nem tesz közzé pályázati felhívást.  Évente közvetlen tárgyalásokat folytatnak a részt vevő tagállamok hatóságaival a következő évre vonatkozó 
emberi erőforrási és technikai felszerelési igényekről.
43 Melléklet MellékletA vizsgált támogatáskifizetési tranzakciókból álló minta (2013–2015)
Az ügy -
nökség 
neveHivatalos 
költség -
vetési 
tételFinan -
szíro -
zási 
forrásA 
tranz -
akció 
éveFizetési típus 
kódjaKedvezményezettFizetésre 
elfogadott 
összeg
(euró)
EFSA B3­010 C1 2013 VéglegesOSTERREICHISCHE AGENTUR FUR GESUNDHEIT UND ERNAHRUNGSSI ­
CHERHEIT GMBH (OSZTRÁK EGÉSZSÉGÜGYI ÉS ÉLELMISZERBIZTONSÁGI 
ÜGYNÖKSÉG)57 125,40
EFSA B3­110 C1 2013 Végleges NEMZETI ÉLELMISZERLÁNC ­BIZTONSÁGI HIVATAL 327 865,88
EFSA B3­110 C1 2013 VéglegesISTITUTO ZOOPROFILATTICO SPERIMENTALE DELL'ABRUZZO E DEL 
MOLISE G CAPORALE ENTE32 160,00
EFSA B3­010 C1 2014 VéglegesWETENSCHAPPELIJK INSTITUUTVOLKSGEZONDHEID WISSENSCHAFT ­
LICHESINSTITUT FUR VOLKSGESUNDHEIT IPH (KÖZEGÉSZSÉGÜGYI 
KUTATÓINTÉZET)86 012,72
EFSA B3­110 C1 2014 Végleges STICHTING DLO STICHTING DIENST LANDBOUWKUNDIG ONDERZOEK 59 276,45
EFSA B3­110 C1 2013 Végleges NAGY ­BRITANNIA ÉS ÉSZAK ­ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA 45 787, 8 3
EFSA B3­110 C1 2014 VéglegesELINTARVIKETURVALLISUUSVIRASTO EVIRA (FINN ÉLELMISZERBIZTON ­
SÁGI HIVATAL)54 871,30
ECDC B03002 C1 2013 Előfinanszírozás ISTITUTO SUPERIORE DI SANITA 70 362,56
ECDC B03002 C8 2014 Végleges ISTITUTO SUPERIORE DI SANITA 73 264,06
ECDC B03003 C1 2014 ElőfinanszírozásNARODOWY INSTYTUT ZDROWIA PUBLICZNEGO PANSTWOWY ZAKLAD 
HIGIENY35 955,64
ECDC B03003 C8 2015 VéglegesNARODOWY INSTYTUT ZDROWIA PUBLICZNEGO PANSTWOWY ZAKLAD 
HIGIENY13 881,00
ECDC B03003 C8 2014 Végleges MINISTERIE VAN VWS AGENTSCHAP RIVM 148 925,66
ECDC B03003 C8 2014 Végleges INSTITUTO DE SALUD CARLOS III 101 937,18
ECDC B03003 C8 2014 Végleges INSTITUTO DE SALUD CARLOS III 51 749,50
ECDC B3­003 C8 2013 Végleges NAGY ­BRITANNIA ÉS ÉSZAK ­ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA 242 090,00
ECDC B3­003 C8 2013 Végleges SMITTSKYDDSINSTITUTET SMI (SVÉD JÁRVÁNYÜGYI INTÉZET) 100 476,59
ECDC B3­003 C8 2013 Végleges HOLLAND KIRÁLYSÁG 149 6 87, 0 0
ECDC B3­002 C8 2013 VéglegesSUGÁRZÁSI, VEGYI ÉS KÖRNYEZETI KOCKÁZATOK EGÉSZSÉGÜGYI 
KÖZPONTJA, SUGÁRZÁSVÉDELMI RÉSZLEG200 000,00
ECDC B3­002 C8 2014 Végleges NAGY ­BRITANNIA ÉS ÉSZAK ­ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA 228 599,60
ECDC B03003 C8 2014 Végleges NORVÉGIAI KÖZEGÉSZSÉGÜGYI INTÉZET 71 129,00
EEA B3­331 C8 2013 VéglegesRIJKSINSTITUUT VOOR VOLKSGEZONDHEIDEN MILIEU (NEMZETI KÖZ ­
EGÉSZSÉGÜGYI ÉS KÖRNYEZETVÉDELMI INTÉZET)644  948,90
EEA B3­332 C8 2013 VéglegesCENIA,CESKA INFORMACNI AGENTURA ZIVOTNIHO PROSTREDI CENIA 
(CSEH KÖRNYEZETI INFORMÁCIÓS ÜGYNÖKSÉG)420 000,00
EEA B3­334 C8 2013 Végleges UNIVERSIDAD DE MALAGA (MALAGAI EGYETEM) 132 938,52
EEA B3­336 C8 2013 VéglegesCENTRO EURO ­MEDITERRANEO SUI CAMBIAMENTI CLIMATICI SCARL 
MCC (EURO ­MEDITERRÁN ÉGHAJLATVÁLTOZÁSI KÖZPONT)174 039,47
44 Melléklet 
Az ügy -
nökség 
neveHivatalos 
költség -
vetési 
tételFinan -
szíro -
zási 
forrásA 
tranz -
akció 
éveFizetési típus 
kódjaKedvezményezettFizetésre 
elfogadott 
összeg
(euró)
EEAB03540 ­R0­
GISCR0 2013 VéglegesRIVM RIJKSINSTITUUT VOOR VOLKSGEZONDHEID EN MILIEUAGENT ­
SCHAP MIN VOLKS (NEMZETI KÖZEGÉSZSÉGÜGYI ÉS KÖRNYEZETVÉDEL ­
MI INTÉZET)44 290,00
EEA B3­331 C1 2013 Időközi HOLLAND KIRÁLYSÁG 1 505  000,00
EEA B3­333 C1 2013 IdőköziMUSEUM NATIONAL D'HISTOIRE NATURELLE (NEMZETI TERMÉSZET­
TUDOMÁNYI MÚZEUM)787 500,00
EEA B3­331 C8 2014 Végleges HOLLAND KIRÁLYSÁG 2 070 068,76
EEA B3­332 C8 2014 VéglegesCENIA,CESKA INFORMACNI AGENTURA ZIVOTNIHO PROSTREDI CENIA 
(CSEH KÖRNYEZETI INFORMÁCIÓS ÜGYNÖKSÉG)1 460  000,00
EEA B3­333 C8 2014 VéglegesMUSEUM NATIONAL D'HISTOIRE NATURELLE (NEMZETI TERMÉSZET­
TUDOMÁNYI MÚZEUM)1 037  850,00
EEA B3­334 C8 2014 Végleges UNIVERSIDAD DE MALAGA (MALAGAI EGYETEM) 1 159 628,00
EEA B3­336 C8 2014 VéglegesCENTRO EURO ­MEDITERRANEO SUI CAMBIAMENTI CLIMATICI SCARL 
MCC (EURO ­MEDITERRÁN ÉGHAJLATVÁLTOZÁSI KÖZPONT)603 169,26
EEA B3­436 R0 2014 VéglegesAGENCIJA ZA ZASTITU OKOLISA AZO (HORVÁT KÖRNYEZETVÉDELMI 
ÜGYNÖKSÉG)51 972,00
EEA B3­436 R0 2014 Végleges NÉMET SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG 121 093,00
EEA B3­436 R0 2013 Előfinanszírozás Lett térinformatikai ügynökség 15 755,00
EEA B3­436 R0 2013 Időközi Lett térinformatikai ügynökség 15 755,00
EEA B3­436 R0 2014 Végleges Lett térinformatikai ügynökség 7  87 7, 0 0
EEA B3­436 R0 2013 Előfinanszírozás Norvég Erdő ­ és Tájgazdálkodási Intézet 142 676,00
EEA B3­436 R0 2014 Időközi Norvég Erdő ­ és Tájgazdálkodási Intézet 142 676,00
EEA B3­436 R0 2015 Végleges Norvég Erdő ­ és Tájgazdálkodási Intézet 16 344,00
EIT B3­000 C1 2013 Végleges KIC INNOENERGY SE (TIT) 32 199 586,00
EIT B3­000 C1 2013 Végleges EIT ICT LABS IVZW 24 207 511,05
EIT B3­000 C1 2013 Időközi ASSOCIATION CLIMATE ­KIC (TIT) 3 128  841,53
EIT B3­000 C1 2013 Végleges ASSOCIATION CLIMATE ­KIC (TIT) 27 118 969,48
EIT B3­000 C5 2014 Végleges KIC INNOENERGY SE (TIT) 417 517,00
EIT B3­000 C1 2014 Végleges EIT ICT LABS IVZW 39 241  064,71
EIT B3­000 C1 2014 Végleges KIC INNOENERGY SE (TIT) 40 100 022,64
EIT B3­000 C1 2014 Végleges ASSOCIATION CLIMATE ­KIC (TIT) 42 096 006,57
Frontex A­3010 C1 2013 Előfinanszírozás Izlandi parti őrség 2 91  217, 0 0
Frontex A­3010 C8 2014 Végleges Izlandi parti őrség 305 048,95
Frontex A­3050 C1 2014 VéglegesMinistero dell'Interno, Dipartimento della Pubblica Sicurezza, 
Direzione Centrale dell'Immigrazione e della Polizia delle Frontiere 
(Belügyminisztérium, Közbiztonsági Osztály, Bevándorlásügyi és 
Határrendészeti Központi Igazgatóság)230 592,05
Frontex A­3050 C1 2014 Előfinanszírozás Bevándorlási és honosítási szolgálat 23 940,00Melléklet
45 Melléklet MellékletAz ügy -
nökség 
neveHivatalos 
költség -
vetési 
tételFinan -
szíro -
zási 
forrásA 
tranz -
akció 
éveFizetési típus 
kódjaKedvezményezettFizetésre 
elfogadott 
összeg
(euró)
Frontex A­3050 C8 2015 Végleges Bevándorlási és honosítási szolgálat 27 304,20
Frontex A­3010 C1 2014 Előfinanszírozás Finn határőrség 187 088,79
Frontex A­3010 C8 2015 Végleges Finn határőrség 177 200,71
Frontex A­3000 C1 2014 Végleges Magyarországi Országos Rendőrfőkapitányság 74 997 ,35
Frontex A­3000 C1 2014 Végleges Szövetségi Belügyminisztérium 129 913,50
Frontex A­3000 C1 2013 Végleges LENGYEL KÖZTÁRSASÁG 6 649,78
Frontex A­3000 C8 2013 Végleges HOLLAND KIRÁLYSÁG 26 748,18
Frontex A­3010 C8 2013 Végleges PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG 589 441,25
Frontex A­3010 C8 2013 Végleges OLASZ KÖZTÁRSASÁG 297 038,21
Frontex A­3010 C8 2013 Végleges SPANYOL KIRÁLYSÁG 69 328,22
Frontex A­3010 C8 2013 Végleges GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG 1 539 693,09
Frontex A­3020 C1 2013 Végleges SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG 6 413,84
Frontex A­3050 C1 2013 Végleges OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG 218 662,39
Frontex A­3050 C8 2013 Végleges NORVÉG KIRÁLYSÁG 44 593,26
Frontex A­3050 C1 2013 Végleges HOLLAND KIRÁLYSÁG 14 271,28
Frontex A­3020 C1 2013 Végleges OLASZ KÖZTÁRSASÁG 15 824,45
Frontex A­3000 C1 2014 Végleges SPANYOL KIRÁLYSÁG 11 777 ,87
Frontex A­3000 C8 2014 Végleges NÉMET SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG 26 793,97
Frontex A­3010 C8 2014 Időközi OLASZ KÖZTÁRSASÁG 100 697 ,34
Frontex A­3010 C8 2014 Végleges PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG 504 603,65
Frontex A­3010 C8 2014 Végleges GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG 429 722,67
Frontex A­3010 C8 2014 Végleges IZLANDI KÖZTÁRSASÁG 291 218,57
Frontex A­3010 C8 2014 Végleges SPANYOL KIRÁLYSÁG 160 627 ,33
Frontex A­3050 C1 2014 Végleges SPANYOL KIRÁLYSÁG 78 735,84
Frontex A­3050 C1 2014 Végleges NAGY ­BRITANNIA ÉS ÉSZAK ­ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA 4 4 312,15
Frontex A­3050 C8 2014 Végleges OLASZ KÖZTÁRSASÁG 193 800,00
Frontex A­3010 C1 2014 Végleges SPANYOL KIRÁLYSÁG 417 533,43
Frontex A­3010 C8 2014 Végleges OLASZ KÖZTÁRSASÁG 33 774,29
Frontex A­3050 C1 2014 Végleges FINN KÖZTÁRSASÁG 32 346,26
Frontex A­3000 C8 2014 Végleges MAGYAR KÖZTÁRSASÁG 74 997 ,35
46 A bizottság  
és az EIT válasza
Vezetői összefoglaló
IV
Az EIT és a Bizottság öt ajánlásra adott válaszát lásd alább.
Észrevételek
19
A 2011-ben elvégzett értékelés alapján tett ajánlások nyomán az EIT 2012-ben teljesítménymérési rendszert (PMS) 
dolgozott ki és vezetett be, hogy támogassa az EIT stratégiája végrehajtásának eredményközpontú nyomon követését. 
A teljesítménymérési rendszer részeként a TIT-ek múltbeli teljesítményének a teljesítményközpontú felülvizsgálati mecha -
nizmus keretén belüli értékelése egyebek mellett annak a TIT-ek közötti összehasonlításán alapul, hogy milyen eredmé -
nyeket sikerült elérni az alábbi hat alapvető fő teljesítménymutató tekintetében: 1) az EIT-védjeggyel rendelkező képzési 
programok vonzereje; 2) az EIT-védjeggyel rendelkező képesítéseket szerzett hallgatók száma; 3) inkubált üzleti el  képze -
lések; 4) létrejött startupok/spin-offok; 5) tudástranszfer/-elsajátítás; 6) új vagy tökéletesített termékek/szolgáltatások/
folyamatok.
Az EIT ezért – különösen a pénzeszközök elosztására irányuló évenkénti teljesítményalapú eljárás részeként – tevékenyen 
alkalmazza az alapvető fő teljesítménymutatókat a TIT-ek közötti összehasonlításhoz.
Mindazonáltal az EIT jelenleg dolgozik nyomonkövetési rendszerének megerősítésén. Az ebbe az irányba tett fontos 
lépésként az EIT igazgatótanácsa 2015. december 3-án átfogó új nyomonkövetési stratégiát fogadott el.
20
Az EIT tekintetében fontos hangsúlyozni, hogy az EIT alapító rendelete1, az EIT pénzügyi szabályzata és a stratégiai inno -
vációs terv2 szigorúan szabályozza mind a „ finanszírozási eszköz megválasztását ”, mind azokat a tematikus területeket, 
amelyeken az EIT-nek pályázati felhívást kell közzétennie. A tematikus területek kiválasztása az Európai Bizottság „Tech -
nológiai Jövőkutatási Intézet” Közös Kutatóközpontja által elvégzett előzetes értékelésen alapult, amely azt is megállapí -
totta, hogy a végrehajtás legmegfelelőbb módja a támogatás3.
Végezetül, az EIT alapító rendelete 14. cikkének (2) bekezdése és az EIT pénzügyi szabályzata 90. cikkének (2) és (3) bekez -
dése nem hagy mozgásteret az EIT számára ahhoz, hogy mérlegelje a TIT-ek számára nyújtott EIT-támogatások más 
lehetőségekkel – például a Számvevőszék által javasolt közbeszerzéssel vagy szolgáltatási szintre vonatkozó megállapo -
dással – való felváltását.
1 A z 1292/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel módosított 294/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet.
2 A z Európai Parlament és a Tanács 1312/2013/EU határozata.
3 http://ipts.jrc.ec.europa.eu/publications/pub.cfm?id=4479 .
A bizottság és az EIT válasza 47
29
Miközben az EIT éves munkaprogramja nem tartalmaz a TIT-ek által megvalósítandó részletes operatív célkitűzéseket, 
teljesítendő elemeket, mutatókat és elérendő eredményeket, ezeket a TIT-ek saját éves üzleti terveikben meghatározzák, 
összhangban a TIT-ek autonómiájával, melyet az EIT alapító rendelete 6. cikke (2) bekezdésének d) pontja rögzít. A támo -
gatások odaítélésére irányuló évenkénti eljárás révén az EIT ellenőrzi, hogy a TIT-ek éves üzleti tervekben előterjesztett 
éves operatív célkitűzései hozzájárulnak-e a TIT-ek többéves stratégiáihoz, amelyeket az EIT-tel kötött partnerségi keret -
megállapodás részeként a TIT-ek stratégiai terve rögzít. Ez az innovatív megközelítés szándékosan eltér a többi program -
tól, és az EIT egyik erősségének tekintendő, mivel lehetővé teszi az innováció hatékony decentralizált megközelítését.
A TIT-ek többéves stratégiáit az EIT gördülő hároméves munkaprogramja összehangolja az EIT stratégiai célkitűzéseivel, 
mivel az EIT hároméves munkaprogramjának III. melléklete tartalmazza az egyes TIT-ek következő három évre előirány -
zott jövőbeni kilátásait, stratégiai célkitűzéseit és alapvető prioritásait. Mindemellett az EIT hároméves munkaprogramja 
az EIT stratégiai innovációs tervén alapul.
Az EIT által a TIT-ek pénzügyi fenntarthatóságával kapcsolatban megfogalmazott célkitűzés és tervezett fellépések részle -
tes leírása az EIT 2016. évi éves munkaprogramjának 21. oldalán található4.
Ennek ellenére az EIT jelenleg hatásalapú fő teljesítménymutatók kialakításán dolgozik annak érdekében, hogy jobban 
lehessen mérni a TIT-ek által az innováció tekintetében megtett előrelépést. Ezenkívül az EIT külön fő teljesítménymuta -
tók kidolgozását is tervezi a tudásháromszög integrálása terén elért eredmények méréséhez. Továbbá az EIT vállalja, hogy 
a jövőben több információt foglal bele éves munkaprogramjaiba a támogatásokra vonatkozóan.
31
Az EIT véleménye szerint éves munkaprogramja már tartalmazza azokat az információkat, amelyek a megalapozott finan -
szírozási döntéshez szükségesek.
Így az EIT éves munkaprogramjának 5.2. szakaszában szerepel a TIT-ek számára összességében odaítélhető maximális évi 
támogatási összeg, valamint a társfinanszírozás megengedett legmagasabb aránya. Az éves munkaprogram emellett az 
EIT éves célkitűzéseit, várt eredményeit és mutatóit is tartalmazza. A TIT-eket illetően a részletes operatív célkitűzéseket, 
teljesítendő elemeket, mutatókat és elvárt eredményeket a TIT-ek éves üzleti terve rögzíti, és azokat az EIT a támogatások 
odaítélésére irányuló eljárás részeként ellenőrzi.
Ennek ellenére az EIT vállalja, hogy a jövőben további információkat vesz fel éves munkaprogramjaiba a támogatásokra 
vonatkozóan, ideértve a TIT-ek legfontosabb éves célkitűzéseit, a tematikus tevékenységi területeket és a tervezett 
fellépéseket.
33
Lásd az EIT és a Bizottság 35. és 37. pontra adott válaszát.
35
Az EIT alapító rendeletében foglalt mentességeket átültető eljárások révén az EIT szavatolta az átláthatóság és az egyenlő 
bánásmód elvét. Az EIT továbbra is elkötelezett amellett, hogy még hatékonyabbá és eredményesebbé tegye eljárásait.
4 http://eit.europa.eu/sites/default/files/EIT%20Annual%20Work%20Progamme%202016.pdf .
A bizottság és az EIT válasza 48
A TIT-ekre irányuló pályázati felhívás nem egyenlő a támogatás odaítélésével, és ezért nem hasonlítható ehhez az eljá -
ráshoz, ahogyan azt a Számvevőszék javasolja. A felhívás csupán egy lépés a partnerségi keretmegállapodás odaítélése 
felé. A TIT kiválasztását egy kezdeti szakasz követi, amelyben meghatározzák és ellenőrzik az odaítélési szempontokat, 
amelyek azután a partnerségi keretmegállapodás odaítéléséhez vezetnek. A támogatásokat ezt követően, külön eljárások 
alapján ítélik oda, amelyeket más rendelkezések szabályoznak.
Az EIT tovább javította eljárásait, és a TIT-ekre irányuló 2016-os pályázati felhívás vonatkozásában 2015. október 5-én 
felülvizsgált szempontrendszert tett közzé. Amint azt a közreadott dokumentum rögzíti, az igazgatótanács által alkal -
mazandó három szempont mindegyike esetében legfeljebb 10 pont adható, a meghallgatáson elérhető legmagasabb 
pontszám tehát 30 pont. Az igazgatótanács által megítélt pontszámot az igazgatótanácsi tagok által adott pontszámok 
átlagaként állapítják meg. Az igazgatótanácsi meghallgatáson szerzett összpontszámot összeadják a szakértői testület 
által végzett technikai értékelés során szerzett pontszámmal. Az EIT igazgatótanácsa azt a pályázatot választja ki, amely 
a legmagasabb pontszámot érte el a maximálisan szerezhető 130 pontból (tematikus területenként egy-egy pályázat).
Végezetül, a TIT-ekre irányuló 2014-es pályázati felhívásból levont tanulságok alapján és az eljárás egyszerűsítése érde -
kében a TIT-ekre irányuló 2016-os pályázati felhívásnál már nem működik közre a végső ajánlás megtételéért felelős 
testület.
Az EIT véleménye szerint a 2016-os pályázati felhívásnál alkalmazandó felülvizsgált eljárás teljes mértékben átlátható, és 
biztosítja valamennyi potenciális pályázó egyenlő elbírálását.
37
Az EIT megfelelően kezelte a potenciális összeférhetetlenséget .
Fontos megjegyezni, hogy a TIT-pályázatok elbírálása keretében kinevezett 15 szakértő közül csupán egyet neveztek 
ki közvetlenül. Ez a feladat elvégzéséhez szükséges egyedi követelmények miatt volt szükséges, különös tekintettel az 
EIT-TIT modell alapos ismeretére, az általános európai innovációs célok széles körű átlátására és gyakorlati megértésére, 
valamint a tudományos, kutatási és üzleti környezet gyakorlati megértésére és az ott szerzett tapasztalatokra. Emellett 
e szakértő esetében megfelelően ellenőrizték, hogy nem áll-e fenn összeférhetetlenség.
A TIT-ekre irányuló 2014-es pályázati felhívásra érkezett pályázatokat elbíráló külső szakértők kiválasztásakor az EIT – 
a Horizont 2020 vonatkozó rendelkezéseit követve – minden egyes potenciális összeférhetetlenséget gondosan meg -
vizsgált, és megtette a megfelelő intézkedéseket. Az EIT az értékeléseit és az intézkedéseit megfelelően indokolta és 
dokumentálta. Így a szakértők kiválasztása során felmerülő potenciális összeférhetetlenségek kezeléséhez az EIT részletes 
belső eljárásokat fogadott el, követve a Horizont 2020 általános rendelkezéseit. Az ennek alapján hozott intézkedések az 
észlelt kockázat és az összeférhetetlenség mértéke függvényében a szakértők eljárásból való teljes kizárásától a részleges 
kizárásig terjedtek. Mindazonáltal az EIT elkötelezett amellett, hogy a TIT-ekre irányuló 2016-os pályázati felhívás eseté -
ben javítsa a szakértők kiválasztási folyamatának hatékonyságát és eredményességét. A Bizottság Belső Ellenőrzési Szol -
gálatának konkrét ajánlásaival összhangban az EIT a keresletnek megfelelő szakértők profilja alapján jó előre létrehozza 
a potenciálisan alkalmas szakértők EIT-specifikus listáját, közbeszerzési szakembert is bevonva a szakértők kiválasztásának 
folyamatába. Ez az adatbázis az összeférhetetlenségek korai megelőzését is segíteni fogja azáltal, hogy lehetőség szerint 
azonosítja az adott TIT-területeken tevékenykedő kulcsfontosságú szereplőkkel fennálló szerződéses kapcsolatokat.
A bizottság és az EIT válasza 49
40
Az EIT költségvetésének éves jellege miatt, valamint abból adódóan, hogy az uniós költségvetést általában nem fogadják el 
december közepe előtt, az adott évre vonatkozó támogatási megállapodásokat nem lehet az adott év január 1-je előtt aláírni. 
Ezzel a kérdéssel az Európai Számvevőszék először a 2011. pénzügyi évre vonatkozó éves különjelentésében foglalkozott, és 
az EIT benyújtotta hozzá az észrevételeit. Az EIT elkötelezte magát amellett, hogy csökkenti a TIT-ek üzleti tervében megha -
tározott fellépés kezdőnapja és a támogatási megállapodások aláírásának időpontja közötti eltérést. Ezen erőfeszítések ered -
ményeképpen a 2013-as és a 2014-es támogatási megállapodásokat 2013, illetve 2014 februárjában írták alá a három TIT-tel.
A 2015-ös év rendkívüli volt, mivel a TIT-ek kérték az új partnerségi keretmegállapodás alkalmazásának elhalasztását annak 
érdekében, hogy tisztázzák, milyen következményekkel járnak bizonyos, az EIT, a TIT-ek és az Európai Bizottság közötti 
rendelkezések a Horizont 2020 szabályaihoz való igazodás vonatkozásában. Emellett, mivel jogi konzultációkra volt szük -
ség, az új támogatási megállapodások előzetes jóváhagyása a szokásosnál hosszabb ideig tartott. Az EIT várakozásai szerint 
2016-tól – amikor az új partnerségi keretmegállapodások már érvényben lesznek – ismét időben megtörténik a támogatási 
megállapodások aláírása, azaz a 2015. évi késői aláírás egyszeri eset volt.
45
Az EIT igazgatótanácsa 2015. december 3-án elfogadta az EIT nyomonkövetési stratégiáját, amely mérni fogja az adatokat 
a Horizont 2020, az EIT-nek a saját tevékenységei és a TIT-ek révén elért hatása, valamint a TIT eredményei vonatkozásában.
Emellett az EIT a 2015 és 2017 közötti időszakra szóló hároméves munkaprogramjában foglaltaknak megfelelően „ az ered -
ményekre és a hatásokra irányuló ”, finomított nyomonkövetési rendszert kíván életbe léptetni. 2015-ben az EIT tanácsadási 
megbízást adott hatásalapú fő teljesítménymutatók kialakítása céljából, és felállított egy ezzel a kérdéssel foglalkozó munka -
csoportot, amely várhatóan 2016-ban fejezi be munkáját. Ezenkívül az EIT külön fő teljesítménymutatók kidolgozását is 
tervezi a tudásháromszög integrálása terén elért eredmények méréséhez. Az EIT a fő teljesítménymutatók ezen felülvizsgála -
tának eredménye alapján 2016-ban felül fogja vizsgálni a teljesítménymérési rendszert és az annak alapjául szolgáló alapvető 
fő teljesítménymutatókat.
47
Az EIT alapító rendelete 16. cikkének (2) bekezdésében foglalt rendelkezésekkel összhangban az EIT első értékelésére 
2011-ben került sor, a következő pedig 2016 végéig fog lezajlani.
Következtetések és ajánlások
53
Lásd az EIT és a Bizottság 17–19., 20–23. és 24–27. pontokra adott válaszát.
1. ajánlás: Az EIT elfogadja az ajánlást, amennyiben az alkalmazandó
Az EIT elfogadja az ajánlás következő részét: „ Az ügynökségeknek adott esetben élniük kell az egyszerűsített költségelszámolási 
lehetőségekkel .” Az ajánlás többi része a válaszainkban kifejtett okokból nem alkalmazandó az EIT-re.
54
Lásd az EIT és a Bizottság 28–29. és 30–31. pontokra adott válaszát.
2. ajánlás: Az EIT elfogadja az ajánlást
Az EIT vállalja, hogy a jövőben több magas szintű, támogatásokkal kapcsolatos információt foglal bele éves munkaprogram -
jaiba az EIT célkitűzéseire vonatkozóan. A részletes operatív célkitűzéseket, teljesítendő elemeket, mutatókat és a TIT-ektől 
elvárt eredményeket azonban – az EIT alapító rendelete 6. cikke (2) bekezdésének d) pontjával összhangban – továbbra is 
a TIT-ek határozzák meg éves üzleti tervükben, és azokat az éves munkaprogram nem fogja tartalmazni.
A bizottság és az EIT válasza 50
55
Lásd az EIT és a Bizottság 34–37. pontokra adott válaszát.
3. ajánlás: Az EIT részben elfogadja az ajánlást
Az EIT az alábbi mondat kivételével elfogadja az ajánlást: „ ne nevezzen ki közvetlenül külső szakértőket ”. Lehetővé kell tenni, 
hogy az EIT kellően indokolt, kivételes esetekben közvetlenül nevezzen ki külső szakértőket.
56
Lásd az EIT és a Bizottság 39–41. pontokra adott válaszát.
4. ajánlás: Az EIT részben elfogadja az ajánlást
Az EIT az alábbi mondat kivételével elfogadja az ajánlást: „ A partnerségi keretmegállapodásoknak meg kell jelölniük egy 
maximális összeget .” Hétéves időszakra szóló partnerségi keretmegállapodások esetében nem kivitelezhető, illetve nem 
ésszerű a maximális támogatási összegek megjelölése.
5. ajánlás: Az EIT elfogadja az ajánlást
51 Az ECDC válasza
Összefoglaló
I
Az ECDC üdvözli az Európai Számvevőszék jelentését.
A jelentés ECDC-t érintő részeit illetően a Központ a következő észrevételeket kívánja tenni:
Észrevételek
17
Az ECDC az új projektek elindítása előtt módszeres ún. „lehetőség és értékek” tanulmányokat (OVS) végez, amelyek 
előzetes értékelésnek minősülnek Az OVS-eket évente felülvizsgáljuk, mielőtt a projektek bekerülnének az éves munka -
programba. Az OVS-t azonban a jövőben tökéletesíteni kívánjuk annak érdekében, hogy minden említett szempontra 
teljes körűen kitérjen.
23
Jóllehet az ECDC megítélése szerint a VENICE III és az ERLTB-Net projekt finanszírozására a támogatásfinanszírozási 
mechanizmus volt a legmegfelelőbb, az ECDC egyetért azzal, hogy a támogatási mechanizmus alkalmazására vonatkozó 
határozatot jobban is lehetett volna dokumentálni. A jövőbeni munkatervekben az ECDC eseti alapon jobban alá fogja 
támasztani, hogy milyen okok miatt alkalmazza éppen ezt a finanszírozási mechanizmust.
25
Az EPIET-támogatások uniós kedvezményezetteknek való odaítélése tekintetében a legmegfelelőbb módszernek azt 
a megközelítést tartottuk, amely az átláthatóság és az egyenlő bánásmód biztosítása mellett teljes körű értékelést is 
magában foglalt. Az ECDC beszerzéssel, támogatásokkal és szerződésekkel foglalkozó belső bizottsága (CPCG) 2015-ben, 
belső felülvizsgálati folyamatának részeként meghatározta a folyamat egyszerűsítésének azon lehetőségeit, amelyek 
továbbra is biztosítanák az átláthatóságot és az egyenlő bánásmódot. E lehetőségek között szerepelt a közvetlen odaíté -
lés, amelyet 2016-ban alkalmazásra kiválasztottunk. Ezt a későbbiekben a Számvevőszék is megerősítette. 2016 januárjá -
tól az új partnerségi keretmegállapodásokat a közvetlen odaítélési eljárás szerint hajtjuk végre.
29
A közegészségügyi képzési stratégia 2015. júniusi elfogadása után az ECDC egy a képzési igényeket az egész EU-ra 
kiterjedően értékelő felmérés (2015. december) keretében folytatta a képzési szükségletek e részének mérésére irányuló 
munkát. A kapott adatok elemzése és felülvizsgálata jelenleg folyik az érdekelt felekkel.
31
A 2016. évi éves munkaprogram melléklete tartalmaz egy konkrét táblázatot, amely felsorolja a tervezett támogatásokat, 
és amely tartalmazza a támogatás típusát, a várható összeget és az időtartamot. A 2017. évi egységes programozási doku -
mentumban ez további információkkal – így célkitűzésekkel és várható eredményekkel – egészül majd ki.
Az ECDC válasza 52
39
A jelenlegi előzetes ellenőrzési rendszer magában foglalja, hogy a kedvezményezettől a végső kifizetéshez vagy könyv -
vizsgálói igazolást kell kérni, vagy mintát kell kérni az alátámasztó dokumentumokból. Az ECDC az előzetes ellenőrzési 
folyamatok frissítésekor mérlegeli az utólagos ellenőrzések eredményeit.
43
Az ECDC jelenleg is dolgozik mutatóinak finomításán, hogy azok pontosabban értékeljék a támogatással finanszírozott 
tevékenységek eredményeit és hatását.
47
Lásd az 50. bekezdésre adott választ.
50
Mivel a kulcsfontosságú teljesítménymutatók részeként nincs lehetőségünk a tagállamokban képzett járványügyi szak -
emberek számának felmérésére, az ECDC informálisan, ám módszeresen olyan éves mutatókat gyűjt, amelyek a képzési 
igény helyettesítőjének tekinthetők. Ezek a mutatók, noha nem szerepelnek az igazgatósági jelentésekben, a követke -
zőket foglalják magukban: (1) az ösztöndíjprogram uniós részére beadott egyéni pályázatok éves száma; (2) az uniós 
tag államok ösztöndíjprogram-helyei iránti szándéknyilatkozatainak éves száma; (3) az ösztöndíjprogram keretében vég -
zettek foglalkoztatási helyzetének éves áttekintése, nyílt, nyilvános információforrások felhasználásával. Azt is meg kell 
említeni, hogy az ECDC 2015 óta, az érdekelt felek körében lebonyolított éves felmérés részeként arra kéri érdekelt feleit, 
hogy adjanak visszajelzést, és értékeljék a támogatások révén finanszírozott képzésekkel való elégedettségüket. Lásd 
még: a 29. bekezdésre adott válasz.
Következtetések és ajánlások
53
Lásd a 17., a 23. és a 25. bekezdésre adott fenti válaszokat.
1. ajánlás
Az ECDC elfogadja az ajánlást.
54
Lásd a 29. és a 31. bekezdésre adott fenti válaszokat.
2. ajánlás
Az ECDC elfogadja az ajánlást.
55
Az ECDC alapító rendelete nem ír elő ilyen eltéréseket.
Az ECDC válasza 53
3. ajánlás
Az ajánlás az ECDC-re nem vonatkozik.
56
Lásd a 39. bekezdésre adott fenti választ.
4. ajánlás
Az ECDC elfogadja az ajánlást.
57
Lásd a 43. és az 50. bekezdésre adott fenti válaszokat.
5. ajánlás
Az ECDC elfogadja az ajánlást.
54 Az EEA válasza
Észrevételek
Nem megfelelő finanszírozási eszközök
20
A Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv-politikai Főigazgatósággal (DG GROW) a GIO Land projekt végrehajtása céljából kötött 
feladatátruházási megállapodás keretében megítélt támogatások esetében a finanszírozási eszközt az Európai Bizottság 
választotta ki.
Ki kell emelni, hogy egyes esetekben (például Luxemburg) olyan döntés született, hogy a hatékonyság érdekében nem támo -
gatás nyújtására, hanem szolgáltatási szerződés kötésére kerüljön sor.
Az Ügynökség alapító rendelete az Ügynökség mellett az európai környezeti információs és megfigyelőhálózatot is létre -
hozta abból a célból, hogy európai szinten megbízható és összehasonlítható információt biztosítson a Közösség és a tagálla -
mok számára. A rendelet az e hálózatot alkotó partnerszervezeteket is meghatározza. Azzal, hogy a rendelkezésre álló finan -
szírozási lehetőségek (a pályázati felhívásokat vagy közbeszerzési eljárásokat magukban foglaló támogatások) következtében 
a hálózat potenciálisan egy versenyelemmel is bővül, veszélybe kerülhet az az együttműködés, amelyre az Ügynökségnek és 
a hálózatnak feladataik elvégzése érdekében szükségük van.
22
Az Európai Témaközpontok tekintetében a 2012-ben elvégzett felülvizsgálat során még a pályázati felhívások közzétételét 
megelőzően felvetődött a megfelelő finanszírozási eszközök kérdése.
Az igazgatótanács külön kérésére a kijelölt felülvizsgáló bizottság által készített összefoglaló jelentés elegendő és megfelelő 
információt nyújtott annak eldöntéséhez, hogy melyik finanszírozási mechanizmust válasszák ki.
Nem megfelelően kialakított támogatások
26
Az egyszerűsített költségelszámolási lehetőségek alkalmazásához a költségvetési rendelet 124. cikkének (2) bekezdése értel -
mében több évre kiterjedő statisztikai vagy múltbeli adatoknak, vagy a partnerszervezetek többéves időtartamra vonatkozó 
szokásos költségelszámolási gyakorlatainak előzetes összegyűjtésére és elemzésére lenne szükség. Az adminisztratív terhek 
így eltolódnának, de nem feltétlenül csökkennének.
Az eredmények és a hatások tekintetében elmaradt a konkrét, mérhető, teljesíthető, 
releváns és határidőhöz kötött célkitűzések meghatározása
29
Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség gondoskodni fog arról, hogy a 2017-re szóló programozási dokumentumában 
meghatározzon konkrét, mérhető, teljesíthető, releváns és határidőhöz kötött célkitűzéseket. Meg kell azonban jegyezni, 
hogy a feladatátruházási megállapodás keretében odaítélt támogatási megállapodások esetében a célkitűzéseket az Európai 
Bizottság éves munkaprogramja és a vonatkozó feladatátruházási megállapodás projektvégrehajtási terve tartalmazza.
Hiányos finanszírozási döntések
31
Az Ügynökség 2013. évi éves munkaprogramja tartalmazott információt arra vonatkozóan, hogy hogyan oszlott meg a tevé -
kenységalapú költségvetés a gazdálkodási tervben az adott évre meghatározott tevékenységek között, míg a partnerségi 
keretmegállapodások odaítélése érdekében kiírt pályázati felhívások feladatmeghatározásai tartalmazták a becsült éves 
költségvetést.
A Számvevőszék észrevételeit követően az Ügynökség igazgatótanácsa 2015. november 25-én elfogadott egy finanszírozási 
döntést, amely többek között tartalmazta az Európai Témaközpontok 2016. évi cselekvési terveinek végrehajtására vonatkozó 
részletes munkaprogramot.
Az EEA válasza 55
Előzetes és utólagos ellenőrzések
39
Az Ügynökség különböző intézkedéseket vezetett be annak érdekében, hogy megerősítse ellenőrzési eljárását: például 
ellenőrzési iránymutatásokat dolgozott ki, amelyeket eljuttatott a támogatásokkal kapcsolatos előzetes ellenőrzéseket végző, 
az erőforrásokért felelős tisztviselőknek, valamint kialakított egy megfelelő ellenőrzési eljárást is, amelynek célja a fedezet és 
a kiadások elszámolhatóságának biztosítása.
A Számvevőszék észrevételeit követően az érintett kedvezményezettnek kifizetett pénzösszeg azóta visszafizetésre került 
(lásd a 10. háttérmagyarázatot).
A belső ellenőrzés egyéb hiányosságai
41
Azokban az esetekben, ahol továbbra is partnerségi keretmegállapodások vagy támogatások odaítélése révén finanszírozzák 
az Európai Témaközpontok különböző tevékenységeit, az Ügynökség a vonatkozó pályázati felhívásokban pontosan meg 
fogja határozni a partnerségi keretmegállapodás teljes időtartamára vonatkozó teljes becsült költségvetés összegét.
A fő teljesítménymutatók hiánya
43
Az Európai Témaközpontokra vonatkozó 2016. évi fő teljesítménymutatókat a fő elvárt eredményeket ismertető táblázat „várt 
eredmények” megnevezés alatt tartalmazza, az igazgatótanács által 2015. december 16-án elfogadott finanszírozási döntés -
ben meghatározott ütemtervnek megfelelően.
Az Ügynökség gondoskodni fog arról, hogy a következő, 2017-re vonatkozó pénzügyi döntésekben explicit módon jelölje 
meg a fő teljesítménymutatókat.
Az utólagos értékelés hiánya vagy hiányosságai
49
A cselekvési tervek tervezeteinek előzetes összevetésére szolgáló rendszert 2016-tól vezettük be az Európai Témaközpontok 
közötti szinergiákra tekintettel, abból a kifejezett célból, hogy az Ügynökség munkaprogramjának megvalósítása során javít -
suk e központok munkájának összehangoltságát, hatékonyságát és eredményességét.
Az Ügynökség 2018 vége előtt értékelni fogja az Európai Témaközpontok hatékonyságát, ennek részeként pedig mérni fogja 
többek között a központok által végzett tevékenységek eredményeit és hatásait.
Következtetések és ajánlások
A támogatásfinanszírozási eszköz megfelelő használata
53
Az Ügynökség ismét el fogja végezni az Európai Témaközpontokat érintő támogatási mechanizmusok értékelését, és ezzel 
egy időben – az új Európai Témaközpontok 2018-ban aktuálissá váló kijelölésének előkészítése során – fel fogja tárni az ettől 
eltérő támogatási formák alkalmazásának hatásait is.
Hasonló értékelés elkészítésére kerül sor az Európai Bizottsággal közösen azon esetek vonatkozásában is, ahol előreláthatóan 
támogatásokkal kívánják finanszírozni a Kopernikusz program szárazföld-megfigyelési szolgálata és in situ eleme kapcsán 
a feladatátruházási megállapodás keretében átadott feladatok elvégzését.
1. ajánlás
Az Ügynökség elfogadja az ajánlást.
Az EEA válasza 56
A támogatási intézkedések éves programozása
54
Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség gondoskodni fog arról, hogy a 2017-re szóló programozási dokumentumában 
meghatározzon konkrét, mérhető, teljesíthető, releváns és határidőhöz kötött célkitűzéseket.
Az Ügynökség ezenkívül 2017-től kezdve kiegészíti a jövőbeni éves munkaprogramjait kifejezetten a teljesítendő cél -
kitűzésekre, a várt eredményekre, az alkalmazandó teljesítménymutatókra és a tervezett támogatási intézkedésekre el  kü-
lönített becsült költségvetésre vonatkozó információkkal, hogy az éves munkaprogramok az Unió általános költségveté -
sére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló rendelet 84. cikke értelmében finanszírozási döntésnek minősüljenek.
2. ajánlás
Az Ügynökség elfogadja az ajánlást.
Támogatás-odaítélési eljárások
55
Az Ügynökséget létrehozó rendelet nem rendelkezik ilyen eltérésekről.
3. ajánlás
Az ajánlás nem vonatkozik az Ügynökségre.
Előzetes és utólagos ellenőrzések
56
A különböző Európai Témaközpontokra vonatkozó partnerségi keretmegállapodások odaítélése érdekében legutóbb, 
2012-ben és 2013-ban kiírt pályázati felhívások esetében az Ügynökség megragadta az alkalmat, hogy felülvizsgálja 
a szerződéses dokumentumokat, és kidolgozott egy egységes jelentésmintát. Időközben az Ügynökség pénzügyi irány -
mutatásokat is kidolgozott mind a kedvezményezettek, mind az előzetes ellenőrzéseket végző, erőforrásokért felelős 
tisztviselők számára.
Az Ügynökség 2016-ban erőfeszítéseket fog tenni ellenőrzési rendszerének további erősítése érdekében, egyrészt azzal, 
hogy garantálja a belső ellenőrzési szabványok szigorú betartását, másrészt azáltal, hogy az esetleges utólagos ellenőrzé -
sek eredményeinek megfelelően jár el.
4. ajánlás
Az Ügynökség elfogadja az ajánlást.
Fő teljesítménymutatók és utólagos értékelések
57
Az Ügynökség gondoskodni fog arról, hogy a 2017. évre vonatkozó programozási dokumentumában pontosan meghatá -
rozza a támogatásban részesülő tevékenységek hatásaira és eredményeire vonatkozó fő teljesítménymutatókat.
Az Ügynökség 2018 vége előtt értékelni fogja az Európai Témaközpontok hatékonyságát, ennek részeként pedig mérni 
fogja többek között a központok által végzett tevékenységek eredményeit és hatásait, hogy ezek alapján meghatároz -
hassa az ellenőrzéshez szükséges vonatkozó teljesítménymutatókat.
5. ajánlás
Az Ügynökség elfogadja az ajánlást.
57 Az EFSA válasza
Összefoglaló
III
Az EFSA elvégezte támogatási és beszerzési projektjeinek robusztus előzetes értékelését (2. háttérmagyarázat), egy 
útmutatórendszert használ, hogy segítse a vezetőséget a legmegfelelőbb támogatási mechanizmusra vonatkozó döntés 
meghozatalában, és amennyiben célszerű, egyszerűsített költségelszámolási módszereket alkalmaz (lásd: 27. bekezdés). 
A pénzügyi támogatások végrehajtásával kapcsolatos ellenőrzési eljárásokat 2015 tavaszán tovább javítottuk.
Ami a támogatásokkal kapcsolatos, kulcsfontosságú eredmény- és hatásorientált teljesítménymutatókon alapuló moni -
toring- és jelentési rendszerekre vonatkozó ajánlást illeti, az EFSA elismeri, hogy van mód további javításra és az érintett 
hatásmutatók programozási dokumentumaiban való meghatározására.
IV
Az EFSA megállapítja, hogy az e jelentésben megfogalmazott ajánlások nem kifejezetten erre az ügynökségre 
vonatkoznak.
Észrevételek
22
Az EFSA 6 pontból álló útmutatórendszerrel rendelkezik, amely segíti a vezetőséget a legmegfelelőbb finanszírozási 
mechanizmusra vonatkozó döntés meghozatalában.
23
Azokban az esetekben, amikor az EFSA-hoz a támogatási útvonalon keresztül nem érkezik be kielégítő ajánlat, dönthet 
úgy, hogy kibővíti a célközönséget, és a közbeszerzési útvonalon indul el, amely valamennyi érdeklődő szervezet számára 
nyitott (kellő gondot fordítva az összeférhetetlenségek elkerülésére).
48
Az EFSA 2013-ban elvégezte tudományos beszerzési és támogatási programja, valamint az e program által az EFSA alap -
vető feladataihoz való hozzájárulás széles körű és célzott utólagos értékelését.
Következtetések és ajánlások
A támogatásfinanszírozási eszköz megfelelő felhasználása
53
Az EFSA 6 pontból álló útmutatórendszerrel rendelkezik, amely segíti a vezetőséget a legmegfelelőbb finanszírozási 
mechanizmusra vonatkozó döntés meghozatalában.
Azokban az esetekben, amikor az EFSA-hoz a támogatási útvonalon keresztül nem érkezik be kielégítő ajánlat, dönthet 
úgy, hogy kibővíti a célközönséget, és a közbeszerzési útvonalon indul el, amely valamennyi érdeklődő szervezet számára 
nyitott (kellő gondot fordítva az összeférhetetlenségek elkerülésére).
Az EFSA válasza 58
1. ajánlás
Elfogadva.  Az EFSA egyetért ezzel az ajánlással, amelyet a korábbi években már végrehajtott. Az EFSA költséghatékony 
útmutatással rendelkezik, amely segíti a vezetőséget a legmegfelelőbb finanszírozási mechanizmusra vonatkozó döntés 
meghozatalában.
A támogatási fellépések éves programozása
54
Az EFSA 2015-től kezdődően úgy növelte kiszervezési tervének átláthatóságát, hogy egységes beszerzési és támogatási 
tervet készített, amelyet weboldalán közzétett és rendszeresen frissített.
2. ajánlás
Elfogadva. Az EFSA egyetért ezzel az ajánlással, amelyet a korábbi években már végre is hajtott, mint azt a Számvevő -
szék is elismerte az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság 2014. pénzügyi évről szóló éves beszámolójára vonatkozó előző 
évi észrevételeinek követővizsgálata során.
Támogatás-odaítélési eljárások
55
Az EFSA alapító rendelete nem határoz meg ilyen eltéréseket.
3. ajánlás
Az EFSA-ra nem alkalmazható.
Előzetes és utólagos kontrollintézkedések
56
Az EFSA megfelelő eljárással rendelkezik, hogy ellenőrizze a pénzügyi támogatások végrehajtását, amely – a kockáza -
ton alapuló megközelítéssel összhangban – az alapvető elemekre összpontosít. Ezt az eljárást 2015 tavaszán tovább 
javítottuk.
4. ajánlás
Elfogadva. Az EFSA egyetért ezzel az ajánlással, amelyet a korábbi években már végrehajtott. Az EFSA költséghatékony 
eljárásokkal rendelkezik, hogy ellenőrizze a pénzügyi támogatások végrehajtását.
Kulcsfontosságú teljesítménymutatók és utólagos értékelések
57
Az EFSA elvégezte tudományos beszerzési és támogatási programja, valamint az e program által az EFSA alapvető felada -
taihoz való hozzájárulás széles körű és célzott utólagos értékelését (lásd: 48. bekezdés).
5. ajánlás
Elfogadva. Az EFSA a korábbi években már végrehajtotta ezt az ajánlást az utólagos értékelések tekintetében. Az ügy -
nökség elismerik, hogy lehetőség van további javításra és a vonatkozó hatásmutatók programozási dokumentumaiban 
való meghatározására.
59 A Frontex válasza
Észrevételek
17
Annak előzetes értékelését, hogy az ügynökség tevékenységei képviselnek-e hozzáadott értéket, és hogy a legmegfele -
lőbb végrehajtási módszert választották-e ki, a jogalkotó már 2003-ban, a Frontex alapító rendeletének elfogadása előtt 
elvégezte. Ezenfelül a Frontex által koordinált közös műveletek során mozgósított operatív erőforrások költséghatékony -
ságának előzetes értékelése figyelmen kívül hagyná az EU külső határán tanúsítandó operatív szolidaritásra irányuló 
felhívást és a politikai realitásokat.
20
A Frontex hangsúlyozza, hogy alapító rendelete 3. cikkének (4) bekezdésének értelmében a „közös műveletek” Frontex 
általi finanszírozása a támogatásokra korlátozódik. Ennek következtében az ügynökség rendelkezésére álló finanszírozási 
eszközök eleve korlátozottak.
Az ügynökség alapító rendeletének átdolgozása jelenleg is zajlik (lásd: a Bizottság COM(2015) 0671 közleménye1), és 
a Frontex arra törekszik, hogy a finanszírozási mechanizmusokat a támogatások felhasználásán túl is kiterjessze.
22
Az alap-jogiaktusában előírt korlátozásokon belül a Frontex meg fogja vizsgálni, hogy léteznek-e olyan, a „közös műve -
leteket” kiegészítő tevékenységek, amelyeket más finanszírozási mechanizmusokkal lehetne finanszírozni. Amennyiben 
sikerül ilyen tevékenységeket meghatározni, a legmegfelelőbb finanszírozási mechanizmus kiválasztásának elősegítése 
érdekében a megfelelő iránymutatások és kritériumok megállapítására is sor kerül.
23
A Frontex megbízásának lényege, hogy összehangolja az uniós tagállamok operatív együttműködését. A Frontex-műve -
letek során prioritásként az illetékes tagállami hatóságok műszaki eszközeit kell bevetni.
A Frontex-rendelet 7. cikkének (5) bekezdése előírja, hogy a műszaki eszközök kiküldését az ügynökség finanszí -
rozza. A tagállamok által biztosított műszaki eszközök kiegészítésének egyik módja a légtérellenőrző szolgáltatá -
sok magán  cégektől való beszerzése. Ez azonban soha nem válthatja fel teljes mértékben a tagállamokkal folytatott 
együttműködést.
A Számvevőszék által idézett példa a Frontex első gyakorlati tapasztalata, amely egy kísérleti projektet követett. A keret -
szerződés felei közötti verseny újbóli megnyitása esetén értékelni fogjuk a magánrepülőgépek kiküldésének tényleges 
költségeit és a gyakorlati feltételeket.
Megjegyzendő, hogy az ügynökség nehézségekbe ütközött a fogadó tagállam hatóságainak részéről a repülőgépek 
e keretszerződés keretében történő kiküldése során.
26
A költségtérítési rendszer nehézkessége a kiküldések tagállami finanszírozási feltételei közötti különbségekkel függ össze.
Az eszközök folyó kiadásainak (REM) rendszere a Frontex által a tagállami szakértőkkel közösen kidolgozott megoldás, 
amely lehetővé teszi a műszaki eszközök kiküldésével járó meghatározott támogatható költségek közös listájának társ -
finanszírozását és a különféle tagállami hatóságok nemzeti szabályaihoz és sajátosságaihoz való igazodást.
1 Az Európai Határ- és Parti Őrségről és a 2007/2004/EK rendelet, a 863/2007/EK rendelet, valamint a 2005/267/EK tanácsi határozat hatályon kívül 
helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat.
A Frontex válasza 60
29
Az operatív tervekben szereplő célkitűzések rendszerint minőségi értékelésen esnek át, mert a mennyiségi megközelítés 
önkényes, és a célértékek elérését hangsúlyozza, az eredmény és a végrehajtási időszak során felmerülő kihívások átfogó 
értékelése nélkül.
A Frontex tevékenységi területét jelentő irreguláris migráció terén a számszerűsítés tekintetében bizonyos korlátok 
állnak fenn. A közös műveletek/kutatási-mentési műveletek koordinálása vagy az irreguláris migrációt elősegítő bűnözői 
hálózatok (más uniós ügynökségekkel együttműködésben történő) felszámolása nehezen fordítható le számszerűsít -
hető célkitűzésekre. A Frontex mindazonáltal úgy véli, hogy inkább minőségi, semmint tisztán mennyiségi célkitűzések 
felhasználásával képes bemutatni az operatív tevékenységei és stratégiai célkitűzései közötti összhangot.
35
A döntéshozatali eljárás terén már sor került bizonyos módosítások bevezetésére. A 2015. évi kétoldalú megbeszélések 
után az ügyvezető igazgató írásbeli megbízást adott a személyzet tárgyalásokban részt vevő tagjai számára.
Ami a formális döntéshozatali folyamatot illeti, az ügynökség vizsgálja annak a lehetőségét, hogy legalább két jogalany 
által kiküldött és legalább három munkatársból álló értékelő bizottságokat állítson fel.
37
2015 ősze óta az éves kétoldalú megbeszélések keretében tárgyaló kijelölt munkatársak egy célirányos nyilatkozatot írtak 
alá, amely megerősíti, hogy nem áll fenn semmilyen összeférhetetlenség.
39
A Frontex megállapítja, hogy a 10. háttérmagyarázatban meghatározott gyengeség a nehézkes REM-folyamattal függ 
össze. Lásd még: a 26. bekezdésre adott válaszunk.
44
Az éves jelentéstétel céljából a fő mutatókat a kérésnek megfelelően kiszámítjuk és a kellő időben rendelkezésre 
bocsátjuk.
Az irányítási tekintetében megállapodtunk abban, hogy csak korlátozott számú mutatószámot használunk, amelyek az 
irányító szerv számára lehetővé teszik az ügynökség munkájának irányítását.
A tapasztalat szerint a teljesítménymutatók éves munkaprogramban történő meghatározása (lásd: 2012-ben és 2013-ban) 
és az azokhoz kapcsolódó elérendő célértékek éves munkaprogramban történő meghatározása ebből a célból eltúlzott 
volt. Ennek következtében az igazgatótanácshoz is kevesebb jelentés érkezett.
51
A Frontex hangsúlyozza, hogy nincs olyan jogi keret, amely előírná a Számvevőszék által említett adattovábbítást. 
A hatályos jogi keret szerint a közös műveletek során feltartóztatott és megmentett irreguláris migránsokkal kapcsolatos 
további eljárások kezelése a tagállamok felelőssége. Az irreguláris migránsok státuszát minden esetben a tagállamok 
határozzák meg, e státuszt egy későbbi szakaszban a tagállamok ítélik oda. A hatályos jogi keret értelmében a Frontexnek 
nem állnak birtokában az irreguláris migránsok személyes adatai, továbbá nem jogosult arra, hogy ezekre szert tegyen.
A Frontex válasza 61
A 2015 decemberében benyújtott bizottsági javaslat (COM(2015) 0671) javaslatot tesz a helyzet javítására. A javaslat meg 
fogja vizsgálni annak lehetőségét, hogy az ügynökség számára hozzáférést biztosítson olyan európai adatbázisokhoz, 
mint a SIS és az EURODAC, és mérlegelni fogja az ezek alapjául szolgáló jogi aktusok módosítására irányuló javaslatok 
benyújtását.
Következtetések és ajánlások
53
A Frontex hangsúlyozza, hogy alapító rendelete 3. cikke (4) bekezdésének értelmében a „közös műveletek” Frontex általi 
finanszírozása a támogatásokra korlátozódik. Ennek következtében az ügynökség rendelkezésére álló finanszírozási esz -
közök eleve korlátozottak.
Az ügynökség alapító rendeletének átdolgozása jelenleg is zajlik. Ezt a korlátozást azonban egyelőre nem oldották fel.
Az alap-jogiaktusában előírt korlátozásokon belül a Frontex meg fogja vizsgálni, hogy léteznek-e olyan, a „közös műve -
leteket” kiegészítő tevékenységek, amelyeket más finanszírozási mechanizmusokkal lehetne finanszírozni. Amennyiben 
sikerül ilyen tevékenységeket meghatározni, a legmegfelelőbb finanszírozási mechanizmus kiválasztásának elősegítése 
érdekében a megfelelő iránymutatások és kritériumok megállapítására is sor kerül.
A légtérellenőrző szolgáltatások magáncégektől való beszerzése, amelyet a Számvevőszék említ, a Frontex első gyakorlati 
tapasztalata, amely egy kísérleti projektet követett. A keretszerződés végrehajtása során az ügynökség értékelni fogja a 
magánrepülőgépek kiküldésének tényleges költségeit és a gyakorlati feltételeket.
Megjegyzendő azonban, hogy az ügynökség a tagállami hatóságok által a magáncégek szolgáltatásainak e területen 
történő igénybevétele terén bizonyos nehézségeket tapasztalt.
A költségtérítési rendszer nehézkessége a kiküldések tagállami finanszírozási feltételei közötti különbségekkel függ össze.
1. ajánlás
A Frontex elfogadja az ajánlást, annak alkalmazása azonban az alapító rendelet módosítására irányuló javaslatról folyta -
tott viták eredményétől függ.
54
Az operatív tervekben szereplő célkitűzések rendszerint minőségi értékelésen esnek át, mert a mennyiségi megközelítés 
önkényes, és a célértékek elérését hangsúlyozza, az eredmény és a végrehajtási időszak során felmerülő kihívások átfogó 
értékelése nélkül.
A Frontex tevékenységi területét jelentő irreguláris migráció terén a számszerűsítés tekintetében bizonyos korlátok 
állnak fenn. A közös műveletek/kutatási-mentési műveletek koordinálása vagy az irreguláris migrációt elősegítő bűnözői 
hálózatok (más uniós ügynökségekkel együttműködésben történő) felszámolása nehezen fordítható le számszerűsít -
hető célkitűzésekre. A Frontex mindazonáltal úgy véli, hogy inkább minőségi, semmint tisztán mennyiségi célkitűzések 
felhasználásával képes bemutatni az operatív tevékenységei és stratégiai célkitűzései közötti összhangot.
A Frontex válasza 62
2. ajánlás
A Frontex elfogadja az ajánlást.
55
A döntéshozatali eljárás terén már sor került bizonyos módosítások bevezetésére. A 2015. évi kétoldalú megbeszélések 
után az ügyvezető igazgató írásbeli megbízást adott a személyzet tárgyalásokban részt vevő tagjai számára.
Ami a formális döntéshozatali folyamatot illeti, az ügynökség vizsgálja annak a lehetőségét, hogy legalább két jogalany 
által kiküldött és legalább három munkatársból álló értékelő bizottságokat állítson fel.
2015 ősze óta az éves kétoldalú megbeszélések keretében tárgyaló kijelölt munkatársak egy célirányos nyilatkozatot írtak 
alá, amely megerősíti, hogy nem áll fenn semmilyen összeférhetetlenség.
3. ajánlás
A Frontex elfogadja ezt az ajánlást, és az átláthatósággal és az összeférhetetlenségek hiányával kapcsolatos részt részben 
már végre is hajtotta. A Frontexnek figyelembe kell vennie a szolidaritás kritériumát is.
56
A Frontex megállapítja, hogy a 10. háttérmagyarázatban meghatározott gyengeség a nehézkes REM-folyamattal függ 
össze. Lásd még: a 26. bekezdésre adott válaszunk.
4. ajánlás
A Frontex elfogadja ezt az ajánlást, és ellenőrzési rendszereinek további javítását folytatni fogja.
57
Az éves jelentéstétel céljából a fő mutatókat a kérésnek megfelelően kiszámítjuk és a kellő időben rendelkezésre 
bocsátjuk.
Az irányítás tekintetében megállapodtunk abban, hogy csak korlátozott számú mutatószámot használunk, amelyek az 
irányító szerv számára lehetővé teszik az ügynökség munkájának irányítását. A tapasztalat szerint a teljesítménymutatók 
éves munkaprogramban történő meghatározása (lásd: 2012-ben és 2013-ban) és az azokhoz kapcsolódó elérendő cél -
értékek éves munkaprogramban történő meghatározása ebből a célból eltúlzott volt. Ennek következtében az igazgató -
tanácshoz is kevesebb jelentés érkezett.
A Frontex válasza 63
A Frontex hangsúlyozza, hogy nincs olyan jogi keret, amely előírná a Számvevőszék által említett adattovábbítást. 
A hatályos jogi keret szerint a közös műveletek során feltartóztatott és megmentett irreguláris migránsokkal kapcsolatos 
további eljárások kezelése a tagállamok felelőssége. Az irreguláris migránsok státuszát minden esetben a tagállamok 
határozzák meg, e státuszt egy későbbi szakaszban a tagállamok ítélik oda. A hatályos jogi keret értelmében a Frontexnek 
nem állnak birtokában a migránsok személyes adatai, továbbá nem jogosult arra, hogy ezekre szert tegyen.
A 2015 decemberében benyújtott bizottsági javaslat (COM(2015)  0671) javaslatot tesz a helyzet javítására. A javaslat meg 
fogja vizsgálni annak lehetőségét, hogy az ügynökség számára hozzáférést biztosítson olyan európai adatbázisokhoz, 
mint a SIS és az EURODAC, és mérlegelni fogja az ezek alapjául szolgáló jogi aktusok módosítására irányuló javaslatok 
benyújtását.
5. ajánlás
A Frontex elfogadja ezt az ajánlást, ez azonban várhatóan a jogi keret változásaitól és az információk tagállamokkal való 
megosztásától függ majd.

HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?
Ingyenes kiadványok:
  egy példány:  
az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu),
  több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:  
az Európai Unió képviseletein keresztül (http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),  
nem uniós országokban a küldöttségektől (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),  
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül (http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm)  
vagy a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész  
területéről) (*).
(*)  A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül,  
telefonfülkékből és hotelekből a számot csak díj/f_izetés ellenében lehet hívni).
Megvásárolható kiadványok: az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu).
A 2013–2015-ös időszak három évében az ügynökségek 
összességében 740 millió eurót fordítottak vissza nem 
térítendő támogatásokra. A számvevőszéki ellenőrzés öt 
ügynökségnél (amelyek az összes támogatásalapú 
finanszírozás mintegy 92%-át képviselték) vizsgálta 
a támogatások kezelésére alkalmazott rendszerek és 
kontrolleljárások jogszerűségét és eredményességét. 
A Számvevőszék arra a következtetésre jutott, hogy 
a vizsgált ügynökségek általában a szabályoknak 
megfelelően ítélik oda és folyósítják a támogatásokat. 
A többségük azonban nem mérlegeli megfelelően az 
alternatív finanszírozási lehetőségeket, következésképpen 
a támogatások nem minden esetben jelentik a legjobb 
módszert céljaik eléréséhez. A vizsgált ügynökségek 
továbbá nem mérik megfelelően támogatásaik 
eredményességét.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK