HU    HU  
 EURÓPAI  
BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2015.5.13.  
COM(2015) 276 final 
  
Ajánlás 
A TANÁCS AJÁNLÁSA 
Svédország 2015. évi nemzet i reformprogramjáról, 
 
amelyben véleményezi Svédország 2015. évi konvergenciaprogramját 
 
 
HU 2   HU  
 
Ajánlás 
A TANÁCS AJÁNLÁSA 
Svédország 2015. évi nemzeti reformprogramjáról, 
 
amelyben véleményezi Svédország 2015. évi konvergenciaprogramját 
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 
tekintettel az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődésre és különösen annak 121. cikke 
(2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére, 
tekintettel a költségvetési e gyenleg felügyeletének meger ősítéséről és a gazdaságpolitikák 
felügyeletér ől és összehangolásáról szóló, 1997. jú lius 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre1 és 
különösen annak 9. cikk e (2) bekezdésére, 
tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megel őzéséről és kiigazításáról szóló, 
2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre2 és különösen 
annak 6. cikke (1) bekezdésére, 
tekintettel az Európai Bizottság ajánlására3, 
tekintettel az Európai Pa rlament állásfoglalásaira4, 
tekintettel az Európai Tanács következtetéseire, 
tekintettel a Foglalkoztatá si Bizottság véleményére, 
tekintettel a Gazdasági és Pé nzügyi Bizottság véleményére, 
tekintettel a szociális védelemmel  foglalkozó bizottság véleményére, 
tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére, mivel: (1) Az Európai Tanács 2010. március 26-án elfogadta a Bizottság „Európa 2020”  
elnevezés ű, a gazdaságpolitikák fokozott összeh angolásán alapuló, a növekedést és a 
foglalkoztatást célzó új stra tégia elindításáról szóló java slatát. A stratégia azokra a 
kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken in tézkedésekre van szükség 
annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehet őségei a fenntartható növekedés és a 
versenyképesség terén. 
(2) A Tanács a Bizottság javasl atai alapján 2010. július 13-án  elfogadta a tagállamok és 
az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó át fogó iránymutatásokról szóló ajánlást 
(2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok 
                                                
 
1 HL L 209., 1997.8.2., 1. o. 
2 HL L 306., 2011.11.23., 25. o. 
3 COM(2015) 276. 
4 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069. 
 
HU 3   HU foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránym utatásokról szóló határozatot. Ezek 
együttesen alkotják az „integrált iránymutatás okat”, és a tagállamok felkérést kaptak, 
hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatás politikájukban vegyék figyelembe ezeket. 
(3) A Tanács 2014. július 8-án ajánlást f ogadott el Svédország 2014. évi nemzeti 
reformprogramjáról, valamint véleményezte Svédország 2014. évi aktualizált konvergenciaprogramját. 
(4) A Bizottság 2014. november 28-án elfoga dta az éves növekedési jelentést
5, amely 
elindította a gazdaságpolitik ai koordináció 2015. évi eur ópai szemeszterét. Szintén 
2014. november 28-án a Bizottság az 1176/2 011/EU rendelet alapján elfogadta a 
riasztási mechanizmus keretében készült jelentést6, amelyben Svédországot azon 
tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozás ában részletes vizsgálatra kerül sor. 
(5) Az Európai Tanács 2014. december 18-án meghatározta a beruházások fokozásához, 
a strukturális reformok felgyorsításához és a felel ősségteljes, növekedésbarát 
költségvetési konszolidációhoz szükséges prioritásokat. 
(6) A Bizottság 2015. február 26-án közzétette a Svédországra vonatkozó 2015. évi 
országjelentését7. Az országjelentésben a Bizottság megvizsgálta a 2014. július 8-án 
elfogadott országspecifikus ajánlások kapc sán Svédország által elért eredményeket. 
Az országjelentés tartalmazza az 1176/2011/EU  rendelet 5. cikke szerinti részletes 
vizsgálat eredményeit is. Vizsgá lata alapján a Bizottság ar ra a következtetésre jutott, 
hogy Svédországban makrogazdasági egyensúlyhiányok tapasztalhatók, amelyek határozott szakpolitikai in tézkedéseket és nyomon követé st tesznek szükségessé. A 
legfontosabb probléma az, hogy a háztartások a dósságszintje igen magas, ráadásul az 
emelkedő lakásárak, a tartósan alacsony kamatlábak, az er őteljes adóügyi ösztönz ők 
és a korlátozott lakáskínálat miatt egyre n ő. Figyelmet kell fordítani a magánszektor 
adósságállományával kapcsolatos makrogazdasági fejleményekre is. 
(7) 2015. április 23-án Svédország benyújtott a 2015. évi nemzeti reformprogramját, 
2015. április 24-én pedig 2015. évi konvergenci aprogramját. A kapcsolódási pontok 
figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidej űleg került sor. 
(8) Svédország jelenleg a Stabilitási és Növeke dési Paktum prevenciós ágához tartozik. 
2015. évi konvergenciaprogramjában a kormány azt vetíti el őre, hogy az 
államháztartási hiány fokozatosan javul ni fog (2015-ben a GDP 1,4 %-ára), míg 
2018-ban egyensúlyba kerül, a középtávú költségvetési cél – a GDP 1 %-ának 
megfelelő strukturális hiány – pedig a programozási id őszak egésze folyamán 
teljesülni fog. A GDP-arányos államadóssá g a várakozások szerint 2015-ben 44,2 %-
on tetőzik, majd ezt követ ően 2018-ra fokozatosan 40,0 %-ra csökken. A 
költségvetési el őrejelzéseket alátámaszt ó makrogazdasági forgatókönyv 
megalapozott. Ugyanakkor intézkedéseket kell kidolgozni annak támogatására, hogy 
a 2016 utáni id őszakban el lehessen érni a kit űzött hiánycélokat. A Bizottság 2015. 
tavaszi el őrejelzése alapján a strukturális e gyenleg 2015-ben várhatóan a –1 %-os 
középtávú cél körül fog alakulni, 2016-ban pedig tovább javulva eléri a GDP –0,9 %-
ának megfelel ő értéket. A konvergenciaprogram ér tékelése alapján és a Bizottság 
2015. tavaszi el őrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint 
                                                
 
5 COM(2014) 902. 
6 COM(2014) 904. 
7 SWD(2015) 46 final. 
 
HU 4   HU Svédország várhatóan meg fog felelni a Stabilitási és N övekedési Paktum 
rendelkezéseinek. 
(9) Számos más tagállammal ellentétbe n Svédországban nem történt jelent ősebb 
korrekció a lakásárak terén, így azok 2013 közepe óta ismét er ős növekedési pályán 
vannak. A Bizottság részletes vizsgálata  szerint a svédországi lakásárak a 
fundamentális értékük felett al akulnak. Ez részben a kedvez ő alaptényez őknek, azaz 
a magasabb rendelkezésre álló jövedele mnek, az alacsony kamatlábaknak és az er ős 
demográfiai tendenciáknak köszönhet ő. Az országjelentés azonosította a lakásárak 
alakulásának kereslet- és kínálatoldali mo zgatórugóit. Eszerint a keresleti oldalon 
különösen kedvez ően alakultak a hite lfelvételi ösztönz ők. Ezenfelül a svéd 
adórendszer is jellemz ően felfelé tolja a lakásárakat, mivel Unió-szerte a leger ősebb 
adóügyi ösztönz őket biztosítja a lakástulajdon megs zerzésére. Ez szintén hozzájárult 
a svédországi háztartások adósságállományának növekedéséhez, amely már jelenleg is számottev ő, és gyorsabb ütemben n ő, mint az Unió egyéb térségeiben. Noha a 
háztartások összességében jelent ős vagyonnal rendelkeznek, és  a rendelkezésre álló 
jövedelem az elmúlt években emelkedett,  a lakossági szektor a korábbinál 
sérülékenyebb lett, és a háztartások nagymérték ű eladósodottsága kockázatot jelent a 
makrogazdasági stabilitás szempontjából. A személyi jövedelemadó adósságösztönz ő 
hatásának csökkentése érdekében Svédország nak fokozatosan korlátoznia kellene a 
jelzáloghitel-kamattörles ztések adóból történ ő leírhatóságát, va gy növelnie kellene a 
rendszeres ingatlanadókat. A háztartások adósságállománya növekedési ütemének 
csökkentése érdekében ezenfelül er őfeszítéseket kell tenni a jelzáloghitelek lassú 
ütemű amortizációjának felgyorsítására is. 
(10) A kínálati oldalon mutatkoz ó strukturális hatékonyság i problémák lakáshiányt 
eredményeznek, és hozzájárulnak a lakásá rak emelkedéséhez. Ezek a kényszerít ő 
tényezők korlátozzák a munkaer ő mobilitását, és szociális problémákat szülnek a 
veszélyeztetett csoportokban. A kí nálatot visszaszorítja a meglév ő lakásállomány 
rossz hatékonyságú kihasználása és az új  lakások építése terén tapasztalható 
strukturális beruházáshiány. Mindenekel őtt erősebb ösztönz őket kell adni az 
önkormányzatoknak arra, hogy aktívan el őmozdítsák az épít őipari beruházásokat, és 
megoldást találjanak a veszélyeztetett cs oportok lakásigényeire. Ösztönözni kell a 
versenyt az épít őiparban, ehhez pedig teljes mért ékben átlátható közbeszerzési 
eljárásokat kell biztosítani. A tervezési és fellebbezési folyamatok hosszadalmasak és 
bonyolultak, érdemes lenne ésszer űsíteni őket. A rugalmatlan bérleti piac a jelek 
szerint nem alkalmas arra, hogy feladatána k eleget téve enyhítse a lakásár-nyomást 
vagy támogassa a mobilitási igényeket: ennek oka f őként a bérleti díjak magas fokú 
ellenőrzése lehet. Ezt a problémát a bérlet i díjmegállapítási rendszer fokozatos 
reformja révén kellene megoldani: ez eg yrészt nagyobb eltéré seket tenne lehet ővé a 
lakbérszintek között – ami adott esetben a meglév ő lakásállomány jobb kihasználását 
eredményezhetné –, másrészt  fokozott szabadságot biztos ítana a lakástulajdonosok és 
a bérlők között létrejöv ő szerződések tekintetében. 
(11) A kormány lépéseket tesz az oktatással kapc solatos eredmények javítása érdekében, 
miután az elmúlt évtizedben jelent ős mértékben romlott az oktatás szintje, ami 
hozzájárul a nagyarányú ifjúsági munkané lküliséghez. A kormány intézkedéseket 
tesz az oktatásból a foglalkoztatásba történ ő átmenet megkönnyítése, valamint az 
alacsony képzettség ű fiatalok és a migráns hátter ű személyek munkaer ő-piaci 
integrációjának javítása érdekében is. Nyomon kell követni az e területen elért 
előrehaladást. 
 
HU 5   HU (12) Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Svédország 
gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2015. évi országjelentésben. A Bizottság értékelt e továbbá a konvergenciaprogramot és a 
nemzeti reformprogramot, valamint az el őző években Svédországnak címzett 
ajánlások nyomán hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Svédország fenntartható költségvetési, vala mint társadalom- és gazdaságpolitikája 
szempontjából mutatott jelent őségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós 
szabályoknak és iránymutatásoknak, te kintve, hogy az Európai Unió átfogó 
gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jöv őbeli nemzeti döntésekbe való 
beépítésével kell meger ősíteni. Az alábbi 1. ajánlás tükrözi az európai szemeszter 
keretében tett ajánlásokat. 
(13) Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta Svédország konvergenciaprogramját, 
és azt a véleményt
8 fogalmazta meg, hogy Svédország megfelel a Stabilitási és 
Növekedési Paktum rendelkezéseinek. 
(14) A Bizottság által elvégzett részletes vizs gálat és ezen értékelés fényében a Tanács 
megvizsgálta Svédország nemzeti reformprogramját és konvergenciaprogramját. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1. ajánlás 
tükrözi, 
AJÁNLJA, hogy Svédország 2015–2016-ban te gyen intézkedéseket a következ ők érdekében: 
1. Az adóügyi ösztönz ők kiigazítása – a jelzáloghitel-k amattörlesztések adóból történ ő 
leírhatóságának fokozatos korlátozása vagy a rendszeres ingatlanadók növelése, 
valamint a jelzáloghitelek amortizációjána k felgyorsítása – révén állítsa meg a 
háztartások adósságállományána k növekedését. A lakáspiaci  strukturális alulkínálat 
enyhítése érdekében ösztönözze a versenyt az épít őiparban, ésszer űsítse az 
építkezésekhez kapcsolódó tervezési és felle bbezési eljárásokat, és  vizsgálja felül a 
bérleti díjak megállapításá nak rendszerét, hogy a lakbérek piacorientáltabb szinten 
mozoghassanak. 
Kelt Brüsszelben, -án/-én. 
 a Tanács részér ől 
 az elnök 
                                                
 
8 Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.