Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Közösség és a Svájci Államközösség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodás módosító jegyzőkönyvének az Európai Unió nevében történő megkötéséről /* COM/2015/0151 final - 2015/0076 (NLE) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE A 2003/48/EK tanácsi irányelv (a megtakarítások adóztatásáról szóló irányelv) elfogadását követően – annak érdekében, hogy megőrizze az egyenlő versenyfeltételeket a gazdasági szereplők számára – az EU megállapodásokat írt alá Svájccal, Andorrával, Liechtensteinnel, Monacóval és San Marinóval, amelyek az irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezéseket tartalmaztak. A tagállamok továbbá megállapodásokat írtak alá az Egyesült Királyság és Hollandia függő területeivel. A közelmúltban nemzetközi szinten is elismerték a határokon átnyúló adócsalás és adókikerülés elleni küzdelem eszközeként szolgáló, teljes adóügyi átláthatóságot és az adóhatóságok világszintű együttműködését lehetővé tevő automatikus információcsere jelentőségét. A G20-csoport megbízta a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetet (OECD), hogy dolgozza ki a számlainformációk automatikus cseréjére vonatkozó nemzetközi standardot. Az OECD Tanácsa a Globális standardot 2014 júliusában bocsátotta ki. A megtakarítások adóztatásáról szóló irányelv naprakésszé tételére vonatkozó javaslat elfogadását követően a Bizottság 2011. június 17-én ajánlást terjesztett elő a Svájccal, Liechtensteinnel, Andorrával, Monacóval és San Marinóval kötendő megállapodásokra irányuló tárgyalások megkezdésére vonatkozó felhatalmazást illetően annak érdekében, hogy az EU ezen országokkal kötendő megállapodásai összhangba kerüljenek a nemzetközi fejleményekkel, továbbá biztosítani lehessen, hogy ezen országok továbbra is az EU-ban alkalmazott intézkedésekkel egyenértékű intézkedéseket alkalmaznak. 2013. május 14-én a Tanács megállapodásra jutott a tárgyalási meghatalmazással kapcsolatban és arra a következtetésre jutott, hogy a tárgyalásokat a közelmúlt nemzetközi fejleményeivel összhangban kell folytatni, azaz nemzetközi standardként ösztönözni kell az automatikus információcserét. A Bizottság az adócsalás és az adókikerülés elleni küzdelem megerősítésére irányuló cselekvési tervet tartalmazó 2012. december 6-i közleményében kiemelte, hogy határozottan ösztönözni kell az automatikus információcserét mint az adóügyi átláthatóság és információcsere jövőbeli európai és nemzetközi standardját. A Tanács a Bizottság által 2013 júniusában előterjesztett javaslat alapján 2014. december 9-én elfogadta a 2014/107/EU irányelvet, amely módosította a 2011/16/EU irányelvet és a Globális standardnak megfelelően kiterjesztette az EU adóhatóságai közötti kötelező automatikus információcserét valamennyi pénzügyi elemre. A módosítás következetes, egységes és átfogó uniós megközelítést biztosít a számlainformációk automatikus cseréje számára a belső piacon. Mivel a 2014/107/EU irányelv alkalmazási köre általában tágabb, mint a 2003/48/EK irányelvé, és előírja, hogy azokban az esetekben, amikor az alkalmazási kör tekintetében átfedés mutatkozik a két irányelv között, a 2014/107/EU irányelv az irányadó, a Bizottság 2015. március 18-án javaslatot fogadott el a 2003/48/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről. Annak érdekében, hogy mind az adóhatóságok, mind a gazdasági szereplők költségei és adminisztratív terhei minimálisak legyenek, alapvetően fontos annak biztosítása, hogy a megtakarítások adóztatásáról Svájccal kötött meglévő megállapodás módosítása összhangban legyen az uniós és nemzetközi fejleményekkel. Ez fokozni fogja az adóügyi átláthatóságot Európában, és a módosított megállapodás jogalapként fog szolgálni az automatikus információcserére vonatkozó Globális OECD-standard Svájc–EU viszonylatban történő végrehajtásához. Tekintettel a megerősítésre vonatkozó svájci alkotmányos követelményekre, ahhoz, hogy Svájc 2017 januárjában elindíthassa az átvilágítási eljárásokat, és 2018 szeptemberéig megtörténhessen a Globális standard szerinti első információcsere, a módosító jegyzőkönyvet 2015 májusáig alá kell írni. Ez valamennyi tagállam számára biztosítaná annak lehetőségét, hogy mihamarabb megkezdődjék a Svájc által nemzetközi szinten vállalt együttműködés. 2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI A módosító jegyzőkönyv az EU tagállamai és Svájc viszonylatában végrehajtja a Globális standardot. A különböző érdekeltek véleményét a Globális OECD-standard kialakítása során számos alkalommal kikérték. A Bizottság és Svájc közötti tárgyalás során kikérték az uniós tagállamok véleményét is, illetve tájékoztatták őket a tárgyalások menetéről. 2014. márciusi és decemberi ülésszakán a Bizottság jelentést tett az Európai Tanácsnak a megtakarításokról Svájccal folytatott tárgyalások előrehaladásáról. A Bizottság ezenkívül egyeztetett a számlainformációk automatikus cseréjével foglalkozó, újonnan felállított szakértői csoporttal, amely tanácsadói minőségében gondoskodik arról, hogy a közvetlen adózás területén végzett automatikus információcserére vonatkozó uniós jogszabályok valóban összhangban legyenek a számlainformációk automatikus cseréjére vonatkozó globális OECD-standarddal, és teljes mértékben összeegyeztethetők legyenek vele. A szakértői csoportban a pénzügyi ágazatot képviselő szervezetek, valamint az adókijátszás és az adókikerülés ellen kampányt folytató szervezetek képviselői is helyet kaptak. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI E javaslat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 115. cikke, összefüggésben 218. cikkének (5) bekezdésével, valamint a szóban forgó cikk (8) bekezdésének második albekezdésével. A javaslat anyagi jogalapja az EUMSZ 115. cikke. Az e tanácsi határozatjavaslat mellékletét képező módosító jegyzőkönyv 1. cikke a módosító jegyzőkönyv által módosított megállapodás tartalmának jobb tükrözése érdekében módosítja a meglévő megállapodás címét. A 2. cikk a meglévő cikkeket és mellékleteket új rendelkezésekkel váltja fel, amelyek a következőkből állnak: 11 cikk, az I. melléklet, amely a Globális standard részét képező közös adatszolgáltatási OECD-standardot tartalmazza; a II. melléklet, amely az OECD által a Globális standardhoz fűzött megjegyzések fontosabb részeit tartalmazza; valamint a III. melléklet, amely Svájc és a tagállamok illetékes hatóságainak jegyzékét tartalmazza. Az új cikkek az uniós megállapodás különös jogi kontextusából eredő kisebb kiigazításoktól eltekintve az illetékes hatóságokkal a Globális standard végrehajtásáról kötendő OECD-mintamegállapodás cikkeit követik. Az 1. cikkben nem szerepel az adóazonosító szám (TIN) meghatározása, mivel az I. melléklet VIII. szakaszának E.5. pontjában már szerepel a TIN meghatározása. Az 5. cikk tartalmazza a megkeresésre történő, az OECD-modellegyezmény legfrissebb változatát követő információcserére vonatkozó valamennyi rendelkezést. A 6. cikk a korábbinál részletesebben rendelkezik az adatvédelemről. A 7. cikk további konzultációs szakaszról rendelkezik arra az esetre, ha a tagállamok bármelyike vagy Svájc kezdeményezni kívánja a megállapodás felfüggesztését. A 8. cikk a megállapodás módosítására vonatkozó rendelkezéseket tartalmaz, többek között a Globális standard módosításának az egyik szerződő fél általi ideiglenes alkalmazására szolgáló gyorsmechanizmust, amennyiben a másik fél ebbe beleegyezik. A 9. cikk tartalmazza a megállapodás módosító jegyzőkönyvvel történő módosítása előtti 15. cikkének valamennyi rendelkezését, mivel a szerződő felek úgy döntöttek, hogy nem módosítják ezeket a vállalkozások adózására vonatkozó, a Globális standard által nem befolyásolt rendelkezéseket. A 11. cikk a területi hatályt határozza meg. Az I. melléklet egyfelől a közös adatszolgáltatási OECD-standardon, másfelől a közigazgatási együttműködésről szóló irányelv I. mellékletén alapul. A II. melléklet a közös adatszolgáltatási standardhoz fűzött megjegyzések legfontosabb részeinek végrehajtásáról rendelkezik és megfelel a közigazgatási együttműködésről szóló irányelv II. mellékletének. A közigazgatási együttműködésről szóló irányelv I. és II. mellékletétől való kisebb eltéréseket a szövegnek a közös adatszolgáltatási OECD-standardhoz (CRS) való, a svájci fél által kért hozzáigazítása indokolja. Ezek egyebek mellett a következők: 1. Az I. szakasz D. pontjában a születési helyről való adatszolgáltatás hivatkozását a CRS-hez igazítottuk. 2. Az I. szakasz A. pontjában újra bevezetésre kerül az olyan biztosítás fogalma, amelyet Adatszolgáltatásra kötelezett országban letelepedett személynek jogszerűen nem szabad értékesíteni. A szóban forgó kivétellel való visszaélés elkerülése végett a módosító jegyzőkönyv végén közös nyilatkozat szerepel. 3. Az OECD CRS-re vonatkozó megjegyzéseiben és a közigazgatási együttműködésről szóló irányelvben foglalt releváns választási lehetőségek továbbra is a tagállamok és Svájc hatáskörében maradnak, a megállapodás nem szabályozza őket. Ehelyett a tagállamok és Svájc kötelesek tájékoztatni egymást és a Bizottságot, ha valamely lehetőséggel éltek. E rendelkezés biztosítékul szolgál a „Kapcsolt szervezet” alternatív meghatározásának helyes alkalmazására a meglévő ügyfelek új számláira vonatkozó lehetőség összefüggésében. 4. A „Nemzetközi szervezetek” és a „Központi bank” VIII. szakasz B.3. és B.4 pontjában szereplő meghatározását a CRS-hez igazítottuk annak érdekében, hogy a Passzív nem pénzügyi szervezetekre (NFE) vonatkozó átláthatóság alóli mentesség összefüggésében is alkalmazhatók legyenek (VIII. szakasz D.9.c) pontjában). 5. A II. mellékletben a „Pénzügyi intézmény illetősége” meghatározását a CRS-hez igazítottuk annak érdekében, hogy lefedje az olyan eseteket is, amikor másik Pénzügyi intézmény illetőségét kell meghatározni, pl. a Passzív nem pénzügyi szervezetekre vonatkozó átláthatóság céljából. A módosító jegyzőkönyv 3. cikke a hatálybalépésre és alkalmazásra vonatkozó rendelkezéseket tartalmazza. Rendelkezik a meglévő megállapodásról a módosított megállapodásra történő átmenetről a következők vonatkozásában: információkérés, haszonhúzók forrásadó-beszámítási lehetőségei, Svájc végső forrásadó-kifizetései a tagállamoknak, valamint végső adatcsere az önkéntes adatközlési mechanizmus keretében. A 4. cikk a megkeresésre történő információcseréhez kapcsolódó további biztosítékokról szóló jegyzőkönyvet tartalmaz, amely rendszerint szerepel a Svájc által kötött adóegyezményekben. A szöveg kimondja, hogy a megállapodás nem zárja ki a csoportos megkeresésre történő információcserét. A további biztosítékokról szóló jegyzőkönyv összhangban van a globális fórum megkeresésre történő információcserére vonatkozó előírásaival. Az 5. cikk tartalmazza azon nyelvek jegyzékét, amelyeken a módosító jegyzőkönyvet aláírták. A felülvizsgált megállapodást a szerződő felek négy közös nyilatkozata, valamint Svájc egyoldalú nyilatkozata egészíti ki. Az első közös nyilatkozat a felülvizsgált megállapodás hatálybalépésének várható időpontjáról szól. A második és a harmadik nyilatkozat kapcsolatot létesít a megállapodás és a Globális standardhoz fűzött megjegyzések között, illetve a megállapodás és a jövedelem és a vagyon adóztatásáról szóló OECD-modellegyezmény 26. cikke között. A negyedik nyilatkozat az I. melléklet III. szakasza A. pontjának félreértelmezését hivatott megakadályozni, valamint kölcsönös értesítési mechanizmust hoz létre az olyan esetekre, amelyekben indokolt lenne ilyen kivételt tenni. Az ötödik nyilatkozat a svájci fél egyoldalú nyilatkozata. 4. KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK A javaslatnak nincs költségvetési hatása. 5. OPCIONÁLIS ELEMEK 2015/0076 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Közösség és a Svájci Államközösség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodás módosító jegyzőkönyvének az Európai Unió nevében történő megkötéséről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 115. cikkére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdésének b) pontjával és 218. cikke (8) bekezdésének második albekezdésével, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, tekintettel az Európai Parlament véleményére[1], mivel: (1) A 2015/XXX/EU tanácsi határozatnak megfelelően az Európai Közösség és a Svájci Államközösség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodás módosító jegyzőkönyvét – feltételezve annak későbbi megkötését – 2015. XXXX. XX-án/-én aláírták. (2) A tárgyalások eredményeképpen született módosító jegyzőkönyv hűen tükrözi a Tanács tárgyalási irányelveit, mivel összhangba hozza a megállapodást az automatikus információcserére vonatkozó közelmúltbeli nemzetközi fejleményekkel, nevezetesen a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetet (OECD) által kidolgozott, az adózás területén a számlainformációk automatikus cseréjére vonatkozó Globális standarddal. Az Unió, annak tagállamai és a Svájci Államszövetség tevékenyen részt vettek az OECD munkájában. A megállapodásnak a módosító jegyzőkönyvvel módosított szövege a jogalapja a Globális standard Unió–Svájc viszonylatban történő végrehajtásának. (3) A módosító jegyzőkönyvet az Unió nevében jóvá kell hagyni, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk A Tanács az Unió nevében jóváhagyja az Európai Közösség és a Svájci Államközösség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodás módosító jegyzőkönyvét. A módosító jegyzőkönyv szövege e határozat mellékletében található. 2. cikk A Tanács elnöke kijelöli azt a személyt, aki jogosult a módosító jegyzőkönyv 3. cikkének (1) bekezdése szerinti értesítést az Unió nevében megtenni annak kifejezésére, hogy az Unió a módosító jegyzőkönyvet magára nézve jogilag kötelező erejűnek ismeri el. 3. cikk Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. Kelt Brüsszelben, a Tanács részéről az elnök [1] HL L ., , . o. Módosító jegyzőkönyv az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodáshoz Módosító jegyzőkönyv a következő módosítására: „Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodás” (a továbbiakban: megállapodás) AZ EURÓPAI UNIÓ, valamint A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG (a továbbiakban: Svájc), a továbbiakban mindkettő: a Szerződő Fél vagy a Szerződő Felek, az OECD számlainformációk automatikus cseréjére vonatkozó nemzetközi standardjának (a továbbiakban: globális standard) végrehajtása érdekében, olyan együttműködés keretében, amely figyelembe veszi mindkét Szerződő Fél jogos érdekeit, mivel a Szerződő Felek régóta fennálló és szoros kapcsolatban állnak egymással az adóügyekkel kapcsolatos kölcsönös segítségnyújtás tekintetében, különösen a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK irányelvben meghatározottakkal egyenértékű intézkedések alkalmazásában, és továbbra is e kapcsolatra alapozva elő kívánják mozdítani a nemzetközi adóügyi megfelelést, mivel a Szerződő Felek egy olyan megállapodást kívánnak kötni, amely a kölcsönös automatikus információcserére alapozva előmozdítja a nemzetközi adóügyi megfelelést, a bizalmas jelleg védelme és egyéb védelem biztosítása mellett, beleértve a megosztott információk használatát korlátozó rendelkezéseket, mivel a megállapodás 10. cikkének e módosító jegyzőkönyvvel való módosítását megelőző változatát, amely a megkeresés alapján történő információcserét adócsalásra, illetőleg ahhoz hasonló cselekményre korlátozva írja elő, összhangba kell hozni az OECD adóügyi átláthatóságra és információcserére vonatkozó standardjával, mivel a Szerződő Felek vonatkozó adatvédelmi jogszabályaikat és gyakorlatukat fogják alkalmazni az e módosító jegyzőkönyvvel módosított megállapodással összhangban átadott személyes adatok feldolgozása során, és indokolatlan késedelem nélkül értesítik egymást e jogszabályok és gyakorlatok bármely módosítása esetén, mivel a tagállamok és Svájc i. megfelelő biztosítékokkal rendelkeznek annak biztosítására, hogy az e módosító jegyzőkönyvvel módosított megállapodásnak megfelelően érkező információk bizalmasak maradjanak és azokat kizárólag az adók megállapításával, behajtásával és beszedésével, az azokkal kapcsolatos végrehajtással vagy büntetőeljárással, illetve a fellebbezések elbírálásával, továbbá mindezek felügyeletével foglalkozó személyek használják, kizárólag az említett tevékenységek céljaira és egyéb engedélyezett célokból, valamint ii. rendelkeznek a hatékony információcseréhez szükséges infrastruktúrával (beleértve a naprakész, pontos, biztonságos és bizalmas információcsere és a hatékony és megbízható kommunikáció biztosítására szolgáló meglévő folyamatokat, továbbá az információcserékkel vagy -kérésekkel kapcsolatos kérdések és aggodalmak azonnali megoldásához és az e módosító jegyzőkönyvvel módosított megállapodás 4. cikkében foglalt rendelkezések kezeléséhez szükséges képességeket), mivel az „Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény” és az „Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla” kategóriák kialakításával az e módosító jegyzőkönyvvel módosított megállapodás korlátozni törekszik az olyan lehetőségeket, amikor az adóalany az eszközei Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézményekhez való áthelyezése vagy az e módosító jegyzőkönyvvel módosított megállapodás hatálya alá nem tartozó pénzügyi termékekbe való befektetés révén próbál kikerülni az adatszolgáltatási kötelezettség hatálya alól. Mindazonáltal bizonyos Pénzügyi intézményeket és számlákat, amelyek adókijátszási céllal való felhasználásának csekély a kockázata, ki kell venni annak hatálya alól. Általános szabályként nem tartalmazhat küszöbértékeket, mivel azok a számlák különböző Pénzügyi intézmények között való felosztása révén könnyen megkerülhetők lennének. Adatszolgáltatási, illetve információcsere-kötelezettség hatálya alá tartozó pénzügyi adatnak kell tekinteni nemcsak minden érintett jövedelmet (kamat, osztalék és hasonló típusú jövedelmek), hanem a számlaegyenlegeket és a Pénzügyi eszközök értékesítéséből származó bevételeket is az olyan helyzetek kezelése érdekében, amikor az adóalany olyan, szintén jövedelemnek vagy eszköznek minősülő tőkét szándékozik elrejteni, amely tekintetében nem fizette meg az adót. Ennek megfelelően az e módosító jegyzőkönyvvel módosított megállapodás alapján történő adatfeldolgozás szükséges és arányos azon cél érdekében, hogy a tagállamok és Svájc adóhatóságai helyesen és egyértelműen azonosítani tudják az érintett adóalanyokat, hogy adótörvényeiket a határokon átnyúló helyzetekben is érvényesíteni tudják, illetve be tudják tartatni, hogy fel tudják mérni az adókijátszás elkövetésének valószínűségét, és hogy el tudják kerülni a szükségtelen további vizsgálatokat, A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG: 1. cikk A megállapodás címe helyébe a következő cím lép: „Megállapodás az Európai Unió és a Svájci Államszövetség között a számlainformációknak a nemzetközi adóügyi megfelelés előmozdítására irányuló automatikus cseréjéről” 2. cikk A megállapodás 1–22. cikke, valamint a mellékletek helyébe a következő szöveg lép: „1. cikk Fogalommeghatározások 1. E megállapodás alkalmazásában: a) »Európai Unió«: az Európai Unióról szóló szerződéssel létrehozott Unió; azokat a területeket foglalja magában, amelyek esetében az Európai Unió működéséről szóló szerződés alkalmazandó, az említett szerződésben meghatározott feltételekkel. b) »Tagállam«: az Európai Unió egy tagállama. c) »Svájc«: a Svájci Államszövetség területe, annak jogszabályaiban meghatározottaknak megfelelően, a nemzetközi joggal összhangban. d) E megállapodás alkalmazásában Svájc és a tagállamok illetékes hatóságai a III. mellékletben felsorolt hatóságokat jelentik. A III. melléklet e megállapodás szerves részét képezi. A III. mellékletben az illetékes hatóságok felsorolását Svájc a másik Szerződő Fél egyszerű értesítésével módosíthatja az említett melléklet a) pontjában szereplő hatóság esetében, valamint az Európai Unió ugyanígy módosíthatja az említett melléklet b)–ac) pontjában felsorolt egyéb hatóságok esetében. e) »Tagállami pénzügyi intézmény«: i. minden olyan Pénzügyi intézmény, amely tagállami illetőségű, e Pénzügyi intézmények azon fióktelepei kivételével, amelyek az adott tagállamon kívül találhatók, valamint ii. a nem tagállami illetőségű Pénzügyi intézmények azon fióktelepei, amelyek az adott tagállamban találhatók. f) »Svájci pénzügyi intézmény«: i. minden olyan Pénzügyi intézmény, amely svájci illetőségű, e Pénzügyi intézmények azon fióktelepei kivételével, amelyek Svájcon kívül találhatók, valamint ii. a nem svájci illetőségű Pénzügyi intézmények azon fióktelepei, amelyek Svájcban találhatók. g) »Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény«: minden olyan Tagállami pénzügyi intézmény vagy Svájci pénzügyi intézmény (az adott esettől függően), amely nem minősül Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézménynek. h) »Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla«: Tagállami adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla vagy Svájci adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla (az adott esettől függően), feltéve, hogy a számlát az I. és a II. mellékletnek megfelelő, az adott tagállamban vagy Svájcban érvényben lévő átvilágítási eljárások során Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlának minősítették. i) »Tagállami adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla«: olyan Pénzügyi számla, amelyet Svájc Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménye vezet, és tulajdonosa egy vagy több Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, vagy olyan Passzív nem pénzügyi szervezet, amelyben egy vagy több Ellenőrzést gyakorló személy egyúttal Tagállami adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy. j) »Svájci adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla«: olyan Pénzügyi számla, amelyet valamely tagállam Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménye vezet, és tulajdonosa egy vagy több Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, vagy olyan Passzív nem pénzügyi szervezet, amelyben egy vagy több Ellenőrzést gyakorló személy egyúttal Svájci adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy. k) »Tagállami személy«: olyan személy vagy Szervezet, aki vagy amely Svájc Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménye szerint az I. és a II. mellékletnek megfelelő átvilágítási eljárások értelmében tagállambeli illetőségű, illetve olyan elhunyt hagyatéka, aki tagállambeli illetőségű volt. l) »Svájci személy«: olyan személy vagy Szervezet, aki vagy amely egy tagállam Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménye szerint az I. és a II. mellékletnek megfelelő átvilágítási eljárások értelmében svájci illetőségű, illetve olyan elhunyt hagyatéka, aki svájci illetőségű volt. 2. Bármely, a megállapodásban másképp meg nem határozott, nagy kezdőbetűvel írt fogalom jelentése megegyezik a korábbi jelentésével, i. a tagállamok esetében az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló 2011/16/EU tanácsi irányelvben, vagy adott esetben a megállapodást alkalmazó tagállam nemzeti jogában meghatározott jelentéssel, és ii. Svájc esetében annak nemzeti jogában meghatározott, az I. és a II. mellékletben szereplő jelentéssel összhangban álló jelentéssel. Ha a helyzet másként nem kívánja, illetve ha egy tagállam és Svájc illetékes hatósága nem állapodik meg a 7. cikk rendelkezései szerint közös jelentésről (a nemzeti jog adta lehetőségek szerint), bármely, e megállapodásban vagy az I. vagy II. mellékletben másképp meg nem határozott fogalom jelentése megegyezik az e megállapodást alkalmazó érintett joghatósággal rendelkező terület jogában szereplő korábbi jelentésével; i. ez a tagállamok esetében az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló 2011/16/EU tanácsi irányelvben, vagy adott esetben az érintett tagállam nemzeti jogában meghatározott jelentés, és ii. Svájc esetében annak nemzeti jogában meghatározott jelentés, azzal a megkötéssel, hogy a joghatósággal rendelkező terület (akár egy tagállam vagy Svájc) alkalmazandó adójoga szerinti bármely jelentés háttérbe szorítja a fogalomnak a joghatósággal rendelkező terület egyéb jogában szereplő jelentését. 2. cikk Automatikus információcsere az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlákra vonatkozóan 1. E cikk rendelkezéseinek, valamint az I. és a II. mellékletben foglalt, alkalmazandó adatszolgáltatási és átvilágítási szabályoknak megfelelően, amelyek e megállapodás szerves részét képezik, Svájc illetékes hatósága minden tagállam illetékes hatóságával évente, és minden tagállam illetékes hatósága Svájc illetékes hatóságával évente automatikusan megosztja az e szabályok szerint összegyűjtött, a (2) bekezdésben meghatározott információkat. 2. Egy tagállam esetében minden, Svájci adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlára tekintettel, és Svájc esetében minden, Tagállami adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlára tekintettel az alábbi információk kerülnek megosztásra: a) minden egyes, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó Számlatulajdonos személy neve, címe, Adóazonosító száma, magánszemélyek esetében születési helye és ideje, Számlatulajdonos Szervezetek esetében pedig, amennyiben az I. és II. melléklettel összhangban elvégzett átvilágításkor kiderül, hogy az Ellenőrzést gyakorló egy vagy több személy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, a Szervezet neve, címe és Adóazonosító száma, valamint minden egyes, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy neve, lakcíme, Adóazonosító száma, születési helye és ideje; b) számlaszám (számlaszám hiányában ezzel egyenértékű azonosító); c) az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény neve és azonosító száma (ha van); d) a számla egyenlege vagy értéke (Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítás vagy Járadékbiztosítási szerződés esetében beleértve a Készpénz-egyenértéket vagy visszavásárlási értéket) a naptári év vagy az adatszolgáltatási időszak végén, illetve ha a számlát év közben vagy az időszak folyamán megszüntették, akkor a számla megszüntetése; e) letéti számla esetében: i. a kamat teljes bruttó összege, az osztalékok teljes bruttó összege, és a számlán tartott eszközökhöz kapcsolódóan keletkező egyéb bevétel teljes bruttó összege, amelyet a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a számlára (vagy a számlához kapcsolódóan) befizettek vagy azon jóváírtak; valamint ii. a Pénzügyi eszközök értékesítéséből vagy visszaváltásából származó teljes bruttó bevétel, amelyet a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a számlára befizettek vagy azon jóváírtak, és amely tekintetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény letétkezelőként, brókerként, meghatalmazottként vagy más módon a Számlatulajdonos megbízottjaként működött közre; f) betétszámla esetében a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a számlára befizetett vagy azon jóváírt kamat teljes bruttó összege; valamint g) a (2) bekezdés e) vagy f) pontjában nem szereplő számlák esetében a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a Számlatulajdonos részére a számlával kapcsolatban kifizetett vagy jóváírt teljes bruttó összeg, amelynek az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény a kötelezettje vagy adósa, beleértve a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a visszaváltásokból származó, a Számlatulajdonos részére teljesített kifizetések összevont összegét. 3. cikk Az automatikus információcsere időpontja és módja 1. A 2. cikkben említett információcsere céljából az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlához kapcsolódóan teljesített kifizetések összegét és jellemzői az információt megosztó joghatósággal rendelkező terület (akár egy tagállam vagy Svájc) alkalmazandó adójogával összhangban határozhatók meg. 2. A 2. cikkben említett információcsere céljából a megosztott információnak tartalmaznia kell az egyes vonatkozó összegek pénznemét. 3. A 2. cikk (2) bekezdésére tekintettel az információcserét a [XXXX]-án/-én aláírt módosító jegyzőkönyv hatálybelépését követő első év vonatkozásában el kell végezni, valamint minden ezt követő évben, azon naptári év végét követő kilenc hónapon belül, amelyre az információ vonatkozik. 4. Az illetékes hatóságok a 2. cikkben leírt információkat közös adatszolgáltatási standard rendszerben bővíthető jelölőnyelven automatikusan megosztják. 5. Az illetékes hatóságok megállapodnak az adatátvitel egy vagy több módszeréről, beleértve a titkosítási szabványokat is. 4. cikk Együttműködés a megfelelés és végrehajtás terén Egy tagállam illetékes hatósága értesíti Svájc illetékes hatóságát és Svájc illetékes hatósága értesíti egy adott tagállam illetékes hatóságát, amennyiben az első (értesítő) illetékes hatóság alappal feltételezi, hogy hiba következtében a 2. cikk keretében helytelen vagy hiányos információ került bejelentésre, vagy valamely Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem teljesíti az I. és a II. melléklettel összhangban alkalmazandó jelentési követelményeket és átvilágítási eljárásokat. Az értesített illetékes hatóság minden, nemzeti jogában rendelkezésre álló megfelelő intézkedést megtesz az értesítésben leírt hibák vagy megfelelési problémák kiküszöbölésére. 5. cikk Információcsere megkeresés alapján 1. A 2. cikkben foglalt rendelkezések, valamint bármely más, Svájc és bármely tagállam közötti megkeresés alapján történő információcserét biztosító megállapodás ellenére, Svájc és bármely tagállam illetékes hatósága megkeresés alapján megoszthat a másik féllel olyan információt, amely előreláthatólag releváns e megállapodás rendelkezéseinek végrehajtása vagy bármely, Svájc és a tagállamok vagy azok politikai alegysége vagy helyi hatósága által előírt adónemre és megjelölésre vonatkozó nemzeti jog igazgatása vagy végrehajtása szempontjából, amennyiben az e nemzeti jogszabályok keretében való adózás nem mond ellent a Svájc és az adott tagállam közötti kettős adózásról szóló megállapodásnak. 2. E cikk (1) bekezdésének és a 6. cikknek a rendelkezései semmi esetre sem értelmezhetők oly módon, hogy azok Svájcot vagy egy tagállamot az alábbiakra köteleznék: a) Svájc vagy az adott tagállam jogszabályaitól vagy igazgatási gyakorlatától eltérő államigazgatási intézkedések hozatala; b) olyan információ átadása, amely Svájc vagy az adott állam jogszabályai szerint vagy a közigazgatás szokásos rendjében nem szerezhető be; c) olyan információ átadása, amely kereskedelmi, üzleti, ipari, szakmai titkot, szakmai folyamatot vagy olyan információt fedne fel, amely a közrendbe (ordre public) ütközne. 3. Ha egy tagállam vagy Svájc ezzel a cikkel összhangban kérelmező joghatósággal rendelkező területként információt kér, Svájc vagy az adott tagállam felkért joghatósággal rendelkező területként a kért információ megszerzése érdekében alkalmazza az információgyűjtésre szolgáló intézkedéseit, még akkor is, ha saját adózási célokból nincs szüksége ezekre az információkra. Az előző mondatban foglalt kötelezettségre vonatkoznak a (2) bekezdésben előírt korlátozások, de ezek a korlátozások semmiképpen sem értelmezhetők oly módon, amely lehetővé tenné az információnyújtás megtagadását csak azért, mert az adott Félnek nincs hazai érdeke az információ tekintetében. 4. A (2) bekezdés rendelkezései semmi esetre sem értelmezhetők úgy, hogy azok lehetővé tennék Svájc vagy egy tagállam számára az információszolgáltatás megtagadását kizárólag azért, mert az információ bank, más pénzügyi intézmény, meghatalmazott, illetve ügynökként vagy vagyonkezelőként eljáró személy birtokában van, vagy egy személy tulajdoni érdekeltségére vonatkozik. 5. Az illetékes hatóságok megállapodnak az alkalmazandó formanyomtatványokról, valamint az adatátvitel egy vagy több módszeréről, beleértve a titkosítási szabványokat is. 6. cikk A személyes adatok bizalmas kezelése és védelme 1. Egy (tagállami vagy svájci) joghatósággal rendelkező terület által, e megállapodás keretében beszerzett minden információt bizalmasan kell kezelni és ugyanolyan módon kell védeni, mint az adott joghatósággal rendelkező terület által a nemzeti jog keretében megszerzett információt, valamint – a személyes adatok védelme érdekében szükséges mértékben – az alkalmazandó nemzeti joggal, valamint azon biztosítékokkal összhangban, amelyeket az információt biztosító joghatósággal rendelkező terület határozhat meg annak nemzeti jogában előírtak szerint. 2. Ilyen információ mindenképpen csak olyan személyeknek vagy hatóságoknak (beleértve a bíróságokat és igazgatási vagy felügyelő testületeket) adható ki, akik/amelyek a joghatósággal rendelkező terület (tagállam vagy Svájc) adóinak megállapításával, behajtásával és beszedésével, az azokkal kapcsolatos végrehajtással vagy büntetőeljárással, a fellebbezések elbírálásával, illetve mindezek felügyeletével foglalkoznak. Kizárólag a fent említett személyek vagy hatóságok használhatják az információkat, és kizárólag az előző mondatokban megjelölt célokból. E személyek vagy hatóságok az (1) bekezdés rendelkezéseitől eltérve az információkat az érintett adókkal kapcsolatos nyilvános bírósági eljárásokon vagy bírósági határozatok céljából nyilvánosságra hozhatják. 3. Az előző bekezdések rendelkezései ellenére a joghatósággal rendelkező területről (tagállam vagy Svájc) beérkező információk felhasználhatók más célokra is, amennyiben az ilyen információk a joghatósággal rendelkező terület (adott esetben Svájc vagy egy tagállam) jogszabályi alapján felhasználhatók ilyen egyéb célokra, és a joghatósággal rendelkező terület illetékes hatósága engedélyezi az ilyen felhasználást. Egy joghatósággal rendelkező terület (tagállam vagy Svájc) által egy másik joghatósággal rendelkező terület (adott esetben Svájc vagy egy tagállam) számára biztosított információkat az utóbbi átadhatja egy harmadik joghatósággal rendelkező területnek (tagállam vagy Svájc), amennyiben azt az elsőként említett, az információt eredetileg szolgáltató joghatósággal rendelkező terület illetékes hatósága előzetesen engedélyezte. Egy tagállam által egy másik tagállam részére az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló 2011/16/EU tanácsi irányelv végrehajtására alkalmazandó jogszabályai keretében biztosított információ az információ származási helye szerinti tagállam illetékes hatóságának előzetes engedélyezése alapján eljuttatható Svájc számára. 4. Egy tagállam vagy Svájc minden illetékes hatósága haladéktalanul értesíti a másik illetékes hatóságot, azaz Svájc, illetve az adott tagállam illetékes hatóságát, a bizalmas jelleg bármely megsértéséről, a biztosítékok hiányáról és az ennek következtében kiszabott szankciókról és korrekciós intézkedésekről. 7. cikk Konzultációk és a megállapodás felfüggesztése 1. Amennyiben e megállapodás alkalmazása vagy értelmezése terén nehézségek lépnek fel, Svájc vagy egy tagállam bármely illetékes hatósága Svájc illetékes hatósága és a tagállamok egy vagy több illetékes hatósága közötti konzultációt kérhet olyan megfelelő intézkedések kidolgozása érdekében, amelyek biztosítják e megállapodás betartását. Az említett illetékes hatóságok a konzultációk eredményeiről haladéktalanul értesítik az Európai Bizottságot és a többi tagállam illetékes hatóságait. Értelmezési kérdésekkel kapcsolatosan az Európai Bizottság az illetékes hatóságok bármelyikének kérésére részt vehet a konzultációban. 2. Amennyiben a kérdés e megállapodás rendelkezéseinek való jelentős meg nem felelésre vonatkozik, és az (1) bekezdésben ismertetett eljárás nem biztosít megfelelő megoldást, egy tagállam vagy Svájc illetékes hatósága felfüggesztheti az e megállapodás keretében folyó információcserét adott esettől függően Svájc vagy egy meghatározott tagállam irányába, a másik illetékes hatóságnak adott írásbeli értesítés útján. Egy ilyen felfüggesztés azonnali hatállyal érvényes. E bekezdés alkalmazásában a jelentős meg nem felelés körébe tartoznak többek között e megállapodás bizalmassági és adatbiztonsági rendelkezései, továbbá azon esetek, amikor egy tagállam vagy Svájc illetékes hatósága nem biztosít az e megállapodásban előírt határidőre vagy a megállapodásnak megfelelő adatokat, vagy amikor a Szervezeteknek vagy számláknak Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézményként és Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó számlaként való meghatározása oly módon történik, amely ellentétes ezen megállapodás céljaival. 8. cikk Módosítások 1. A Szerződő Felek minden olyan alkalommal konzultálnak egymással, amikor a globális standardnak az OECD szintjén jelentős módosítása kerül elfogadásra, illetve amikor – a Szerződő Felek megítélése szerint – e megállapodás technikai működésének javítása érdekében vagy más nemzetközi folyamatok értékelése és mérlegelése céljából szükség van konzultációra. A konzultációkat valamely Szerződő Fél kérésétől számított egy hónapon belül, vagy sürgős esetben a lehető leghamarabb meg kell tartani. 2. Ilyen kapcsolat keretében a Szerződő Felek konzultálhatnak egymással annak megvizsgálása céljából, hogy szükség van-e e megállapodás módosításaira. 3. Az (1) és a (2) bekezdésben említett konzultáció alkalmazása céljából a Szerződő Felek értesítik egymást az e megállapodás megfelelő működését esetlegesen befolyásoló lehetséges fejleményekről. A Szerződő Felek továbbá értesítik egymást bármely, a Szerződő Fél és egy harmadik állam közötti vonatkozó megállapodásról. 4. A konzultációkat követően e megállapodás jegyzőkönyv vagy a Szerződő Felek között létrejövő új megállapodás útján módosítható. 5. Amennyiben egy Szerződő Fél végrehajtott egy, az OECD által a globális standardra vonatkozóan elfogadott módosítást, és ennek megfelelően módosítani kívánja e megállapodás I. és/vagy II. mellékletét, arról értesítenie kell a másik Szerződő Felet. Az értesítéstől számítva egy hónapon belül konzultációs eljárást kell lefolytatni a Szerződő Felek között. A (4) bekezdés ellenére, amennyiben a Szerződő Felek e konzultációs eljárás keretében megegyezésre jutnak e megállapodás I. és/vagy II. mellékletének módosításáról és a módosításnak a megállapodás hivatalos módosítása útján történő végrehajtásához szükséges időszakról, a módosítást kérő Szerződő Fél a fent említett eljárás lezárását követő év januárjának első napjától ideiglenesen alkalmazhatja e megállapodás I. és/vagy II. mellékletének a konzultációs eljárás során jóváhagyott módosított változatát. Egy Szerződő Fél esetében akkor tekinthető végrehajtottnak egy, az OECD által a globális standardra vonatkozóan elfogadott módosítás: a) a tagállamok esetében: ha a módosítást tartalmazza az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló 2011/16/EU tanácsi irányelv b) Svájc esetében: ha a módosítást tartalmazza egy harmadik országgal megkötött megállapodás vagy a nemzeti jog. 9. cikk Társaságok közötti osztalékok, kamat- és jogdíjkifizetések 1. Svájcban és a tagállamokban a csalás és visszaélés megelőzésére irányuló hazai vagy nemzetközi megállapodáson alapuló rendelkezések alkalmazásának sérelme nélkül, a leányvállalatok által az anyavállalatoknak fizetett osztalékot nem terheli adó a forrásállamban, amennyiben: – az anyavállalat a leányvállalat tőkéjéből legalább két évig minimum 25 %-os közvetlen részesedéssel rendelkezik, és – az egyik társaság valamely tagállamban, a másik társaság Svájcban bír adóügyi illetőséggel, és – a harmadik államokkal kötött, kettős adózásról szóló megállapodások értelmében egyik társaság sem bír adóügyi illetőséggel az adott harmadik államban, és – mindkét társaság – mentesítés nélkül – társaságiadó-köteles, és korlátozott felelősségű társasági formában működik [1]. 2. Svájcban és a tagállamokban a csalás és visszaélés megelőzésére irányuló hazai vagy nemzetközi megállapodáson alapuló rendelkezések alkalmazásának sérelme nélkül a társult vállalkozások, illetve állandó telephelyeik közötti kamat- és jogdíjkifizetéseket nem terheli adó a forrásállamban, amennyiben: – az ilyen társaságok legalább két évig minimum 25 %-os közvetlen részesedésű kapcsolt vállalkozások, vagy mindkettő egy harmadik társaság tulajdonában van, amelynek legalább két évig minimum 25 %-os közvetlen részesedése van mind az első, mind a második társaság tőkéjében, és – amennyiben az egyik társaság valamely tagállamban és a másik társaság Svájcban bír adóügyi illetőséggel vagy állandó telephellyel, és – a harmadik államokkal kötött, kettős adózásról szóló megállapodások értelmében egyik társaság sem bír adóügyi illetőséggel vagy állandó telephellyel az adott harmadik államban, és – valamennyi társaság – mentesítés nélkül – társaságiadó-köteles különösen a kamat- és jogdíjkifizetések esetében, és korlátozott felelősségű társasági formában működik [1]. 3. Ezen megállapodás elfogadása a Svájc és a tagállamok között már meglévő, osztalék-, kamat- és jogdíjkifizetések kedvezőbb elbánású adóztatásáról rendelkező kettős adóztatási megállapodásokat nem érinti. 10. cikk A megállapodás megszűnése Ezt a megállapodást a Szerződő Felek bármelyike felmondhatja a másik Szerződő Félnek küldött írásbeli felmondási értesítéssel. Ez a felmondás a felmondási értesítés dátumától számított 12 hónapos időszak lejártát követő hónap első napján lép hatályba. Felmondás esetén minden, korábban e megállapodás keretében kapott információ bizalmas marad, és továbbra is e megállapodás 6. cikke hatálya alá tartozik. 11. cikk Területi hatály Ezt a megállapodást egyrészről a tagállamok azon területein kell alkalmazni, amelyeken az Európai Uniót létrehozó szerződés alkalmazandó, az abban a szerződésben meghatározott feltételekkel, másrészről Svájc területén. I. MELLÉKLET A pénzügyi számlák adataira vonatkozó adatszolgáltatási és átvilágítási közös standard (a továbbiakban: közös adatszolgáltatási standard) I. szakasz: Általános adatszolgáltatási előírások A. A C–E. pontban foglaltakra is figyelemmel minden Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles minden egyes, általa vezetett, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlával kapcsolatban az alábbi adatokat szolgáltatni a megfelelő joghatósággal rendlekező terület (egy tagállam vagy Svájc) hatáskörrel rendelkező hatóságának: 1. magánszemélyek esetében minden egyes, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó Számlatulajdonos személy neve, lakcíme, az illetősége szerinti joghatósággal rendelkező terület(ek) (valamely tagállam vagy Svájc), az Adóazonosító száma, születési helye és ideje, Számlatulajdonos Szervezetek esetében pedig, amennyiben az V., a VI. és a VII. szakasszal összhangban lévő átvilágítási eljárás alkalmazásakor kiderül, hogy az Ellenőrzést gyakorló egy vagy több személy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, a Szervezet neve, címe, joghatósággal rendelkező területe(i) (tagállam, Svájc vagy más joghatósággal rendelkező terület(ek)), továbbá az Adóazonosító száma(i), valamint minden egyes, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy neve, lakcíme, az illetősége szerinti joghatósággal rendelkező terület(ek) (tagállam vagy Svájc), az Adóazonosító száma, születési helye és ideje; 2. számlaszám (számlaszám hiányában ezzel egyenértékű azonosító); 3. az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény neve és azonosító száma (ha van); 4. a számla egyenlege vagy értéke (Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítás vagy Járadékbiztosítási szerződés esetében beleértve a Készpénz-egyenértéket vagy visszavásárlási értéket) a naptári év vagy az adatszolgáltatási időszak végén, illetve ha a számlát év közben vagy az időszak folyamán megszüntették, akkor a számla megszüntetése; 5. letéti számla esetében: a) a kamat teljes bruttó összege, az osztalékok teljes bruttó összege, és a számlán tartott eszközökhöz kapcsolódóan keletkező egyéb bevétel teljes bruttó összege, amelyet a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a számlára (vagy a számlához kapcsolódóan) befizettek vagy azon jóváírtak; és b) a Pénzügyi eszközök értékesítéséből vagy visszaváltásából származó teljes bruttó bevétel, amelyet a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a számlára befizettek vagy azon jóváírtak, és amely tekintetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény letétkezelőként, brókerként, meghatalmazottként vagy más módon a Számlatulajdonos megbízottjaként működött közre; 6. betétszámla esetében a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a számlára befizetett vagy azon jóváírt kamat teljes bruttó összege; és 7. az A. 5. vagy A. 6. pontban nem szereplő számlák esetében a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a Számlatulajdonos részére a számlával kapcsolatban kifizetett vagy jóváírt teljes bruttó összeg, amelynek az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény a kötelezettje vagy adósa, beleértve a naptári évben vagy más adatszolgáltatási időszakban a visszaváltásokból származó, a Számlatulajdonos részére teljesített kifizetések összevont összegét. B. A szolgáltatott információnak tartalmaznia kell az egyes összegek pénznemét. C. Az A. 1. pont ellenére az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó olyan számlákhoz kapcsolódóan, amelyek Meglévő számlák, az Adóazonosító szám(ok)ról vagy a születési időről nem kötelező adatot szolgáltatni, ha ezek nincsenek meg az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nyilvántartásában, és a nemzeti jog vagy valamely európai uniós jogi eszköz (adott esetben) nem írja elő az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény számára, hogy gyűjtse be ezt az információt. Mindazonáltal az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles ésszerű intézkedéseket tenni annak érdekében, hogy az azon évet követő második naptári év végéig, amelyben a Meglévő számlát Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlának minősítették, a Meglévő számlákhoz kapcsolódóan beszerezze az Adóazonosító szám(ok)at és a születési időt. D. Az A. 1. pont ellenére nem kötelező adatot szolgáltatni az Adóazonosító számról, amennyiben az érintett tagállam, Svájc vagy az illetőség szerinti, joghatósággal rendelkező terület nem ad ki Adóazonosító számot. E. Az A. 1. pont ellenére nem kötelező adatot szolgáltatni a születési helyről, kivéve, ha az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény a nemzeti jog értelmében egyébként is köteles beszerezni ezt az információt, és az információ rendelkezésre áll az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény elektronikusan lekérdezhető adatbázisában. II. szakasz: Általános átvilágítási előírások A. Egy számla attól a naptól kezelendő Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként, amelyen a II–VII. szakaszban megállapított átvilágítási eljárások alapján annak minősítették, és – ellenkező rendelkezések hiányában – az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlához kapcsolódó információkról évente kell adatot szolgáltatni, mégpedig az azon évet követő naptári évben, amelyre az információ vonatkozik. B. A számla egyenlegét vagy értékét a naptári év vagy más adatszolgáltatási időszak utolsó napján kell meghatározni. C. Amennyiben egy egyenleg- vagy értékhatárt valamely naptári év utolsó napján kell meghatározni, az érintett egyenleget vagy értéket azon adatszolgáltatási időszak utolsó napján kell meghatározni, amely a szóban forgó naptári évvel vagy éven belül zárul. D. Minden tagállam vagy Svájc a nemzeti jogában foglaltaknak megfelelően engedélyezheti, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmények szolgáltatót vegyenek igénybe a rájuk háruló adatszolgáltatási és átvilágítási kötelezettségek teljesítéséhez, de a kötelezettségek teljesítéséért továbbra is az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmények viselik a felelősséget. E. Az egyes tagállamok vagy Svájc engedélyezhetik, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmények az Új számlákra vonatkozó átvilágítási eljárásokat alkalmazzák a Meglévő számlákra, illetve a Magas egyenlegű számlákra vonatkozó átvilágítási eljárásokat alkalmazzák az Alacsony egyenlegű számlákra. Amennyiben egy tagállam vagy Svájc engedélyezi az Új számlákra vonatkozó átvilágítási eljárások alkalmazását a Meglévő számlákra, a Meglévő számlákra egyébként érvényes szabályok továbbra is alkalmazandók. III. szakasz: Magánszemély tulajdonában lévő, meglévő számlák esetében alkalmazandó átvilágítási előírások Annak meghatározására, hogy a Magánszemély tulajdonában lévő meglévő számlák közül melyek az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlák, az alábbi eljárásokat kell alkalmazni. A. Olyan számlák, amelyek esetében nem kötelező az ellenőrzés, azonosítás vagy adatszolgáltatás. Egy Magánszemély tulajdonában lévő meglévő számla esetében, amely Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződés vagy Járadékbiztosítási szerződés, nem kötelező az ellenőrzés, azonosítás vagy adatszolgáltatás, feltéve, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény jogszerűen nem értékesíthet ilyen szerződést egy Adatszolgáltatásra kötelezett joghatósággal rendelkező terület területén illetékességgel rendelkező személynek. B. Alacsony egyenlegű számlák. Az Alacsony egyenlegű számlák esetében az alábbi eljárásokat kell alkalmazni: 1. Lakcím. Amennyiben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nyilvántartásában szerepel a magánszemély Számlatulajdonos Bizonyító okirattal igazolt jelenlegi lakcíme, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény annak meghatározása céljából, hogy ez a magánszemély Számlatulajdonos Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e, úgy tekintheti, hogy a Számlatulajdonos adózási szempontból abban a tagállamban vagy Svájcban vagy más joghatósággal rendelkező területen rendelkezik illetőséggel, amelyben a cím található. 2. Elektronikus keresés az adatállományban. Amennyiben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem a magánszemély Számlatulajdonos Bizonyító okirattal igazolt jelenlegi lakcíme alapján jár el a B. 1. pontban foglaltak szerint, akkor az elektronikusan lekérdezhető adatbázisában az alábbi szempontok valamelyike alapján kell keresnie, és a B. 3.–B. 6. pontban foglaltakat kell alkalmaznia: a) a Számlatulajdonos valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatósággal rendelkező területi illetőséggel rendelkezik-e; b) jelenlegi levelezési vagy lakcíme (postafiók is) valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatósággal rendelkező területen; c) egy vagy több telefonszám valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatósággal rendelkező területen, viszont nem található telefonszám adott esetben Svájcban vagy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény tagállamában; d) (nem Betétszámlához kapcsolódó) rendszeres átutalási megbízások egy Adatszolgáltatásra kötelezett joghatósággal rendelkező területen vezetett számlára; e) valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatósággal rendelkező területen címmel rendelkező személynek adott, jelenleg érvényes meghatalmazás vagy aláírási jog; vagy f) »postán maradó küldemény« megbízás vagy »kézbesítési megbízott (c/o cím)« Adatszolgáltatásra kötelezett joghatósággal rendelkező területen, amennyiben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem rendelkezik a Számlatulajdonos egyéb címével. 3. Amennyiben az elektronikus keresés a B. 2. pontban felsorolt egyetlen szempontra sem ad ki találatot, akkor mindaddig nincs szükség további intézkedésre, amíg a körülményekben olyan változás nem áll be, amelynek eredményeképpen egy vagy több szempont a számlához kapcsolódik, vagy a számla Magas egyenlegű számlává válik. 4. Amennyiben az elektronikus keresés a B. 2. a)–B. 2. e) pontban felsorolt bármely szempontra találatot ad ki, vagy a körülményekben olyan változás áll be, amelynek eredményeképpen egy vagy több szempont a számlához kapcsolódik, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek adózási szempontból minden Adatszolgáltatásra kötelezett joghatósággal rendelkező területen illetőséggel rendelkezőnek kell tekintenie a Számlatulajdonost, amelyre a keresés találatot adott ki, kivéve, ha a B. 6. pont alkalmazása mellett dönt, és az ott megállapított valamely kivétel alkalmazható a számlával kapcsolatban. 5. Amennyiben az elektronikus keresés »postán maradó küldemény« megbízásra vagy »kézbesítési megbízott (c/o címre)« hoz ki találatot, viszont más címet és a B. 2. a)–B. 2. e) pontban felsorolt egyéb szempontokhoz kötődő utalást nem talál a Számlatulajdonosra vonatkozóan, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles a körülményeknek leginkább megfelelő sorrendben a papíralapú nyilvántartásában keresni a C. 2. pontban foglaltak szerint, illetve meg kell kísérelnie, hogy a Számlatulajdonostól beszerezzen egy nyilatkozatot vagy Bizonyító okiratot annak megállapítása érdekében, hogy adózási szempontból a Számlatulajdonos hol rendelkezik illetőséggel. Amennyiben a papíralapú keresés nem vezet eredményre, és nyilatkozatot vagy Bizonyító okiratot sem sikerül beszerezni, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles jelenteni az adott esettől függően a tagállama vagy Svájc hatáskörrel rendelkező hatóságának, hogy a számla nem dokumentált számla. 6. Annak ellenére, hogy a B. 2. pontban felsorolt szempontokra a keresés találatot adott ki, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem köteles a Számlatulajdonost Adatszolgáltatásra kötelezett joghatósággal rendelkező területen illetőséggel rendelkezőnek tekinteni, ha: a) a Számlatulajdonos adatai között szerepel az Adatszolgáltatásra kötelezett joghatósággal rendelkező területen található, naprakész levelezési cím vagy lakcím, egy vagy több telefonszám az Adatszolgáltatásra kötelezett joghatósággal rendelkező területen (viszont nem található telefonszám – az adott esettől függően – az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény tagállamában vagy Svájcban) vagy (Betétszámlától eltérő Pénzügyi számlához kapcsolódó) rendszeres átutalási megbízások egy Adatszolgáltatásra kötelezett joghatósággal rendelkező területen vezetett számlára, és az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény beszerzi az alábbiakat vagy azokat korábban ellenőrizte, és szerepelnek a nyilvántartásában: i. a Számlatulajdonos nyilatkozata az illetősége szerinti tagállam(ok)ról vagy más joghatósággal rendelkező terület(ek)ről (egy tagállam, Svájc vagy egyéb joghatósággal rendelkező terület), amelyek között nem szerepel a szóban forgó Adatszolgáltatásra kötelezett joghatósággal rendelkező terület; és ii. a Számlatulajdonos Bizonyító okirata arról, hogy adatszolgáltatásra nem kötelezett; b) a Számlatulajdonos adatai között szerepel az Adatszolgáltatásra kötelezett joghatósággal rendelkező területen címmel rendelkező személynek adott, hatályos meghatalmazás vagy aláírási jog, és az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény beszerzi az alábbiakat vagy azokat korábban ellenőrizte, és szerepelnek a nyilvántartásában: i. a Számlatulajdonos nyilatkozata az illetősége szerinti tagállam(ok)ról vagy más joghatósággal rendelkező terület(ek)ről (egy tagállam, Svájc vagy egyéb joghatósággal rendelkező terület), amelyek között nem szerepel a szóban forgó Adatszolgáltatásra kötelezett joghatósággal rendelkező terület; vagy ii. a Számlatulajdonos Bizonyító okirata arról, hogy adatszolgáltatásra nem kötelezett. C. Magas egyenlegű számlák esetében elvégezendő kiterjesztett ellenőrzési eljárás. Magas egyenlegű számlák esetében az alábbi kiterjesztett ellenőrzési eljárásokat kell alkalmazni: 1. Elektronikus keresés az adatállományban. Magas egyenlegű számlák esetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek a B. 2. pontban szereplő szempontok valamelyike alapján kell keresnie az elektronikusan lekérdezhető adatbázisában. 2. Papíralapú keresés az adatállományban. Amennyiben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény elektronikusan lekérdezhető adatbázisa a C. 3. pontban felsorolt összes adatmezőt tartalmazza és az összes adat megtalálható benne, akkor nincs szükség papíralapú keresésre. Amennyiben az elektronikus adatbázisban nem található meg az összes információ, akkor Magas egyenlegű számla esetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek ellenőriznie kell az érvényes központi ügyfélnyilvántartást is, és ha az információk abban sem találhatók, akkor a számlához kapcsolódó, és az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény által az előző öt év folyamán beszerzett alábbi dokumentumokat is, hogy tartalmazzák-e a B. 2. pontban felsorolt valamely szempontot: a) a számlához kapcsolódóan beszerzett legutóbbi Bizonyító okiratok; b) a legutóbbi számlanyitási szerződés vagy dokumentáció; c) az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény által a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások (AML/KYC) keretében vagy egyéb jogszabályban előírt célból beszerzett legutóbbi dokumentáció; d) hatályos meghatalmazás vagy aláírási jogosultságot igazoló okirat; és e) (nem Betétszámlához kapcsolódó) hatályos, rendszeres átutalási megbízás. 3. Mentesség, amennyiben az adatbázisok elegendő információt tartalmaznak. Az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem köteles elvégezni a C. 2. pontban ismertetett papíralapú keresést, amennyiben az elektronikusan lekérdezhető adatbázisa tartalmazza a következőket: a) a Számlatulajdonos illetőséggel rendelkezőként való minősítése; b) a Számlatulajdonos lakcíme és levelezési címe, amely az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nyilvántartásában szerepel; c) a Számlatulajdonos telefonszáma(i), ha van ilyen, amely az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nyilvántartásában szerepel; d) betétszámlától eltérő Pénzügyi számlák esetében, vannak-e a számlán lévő pénz másik számlára történő átutalására szóló rendszeres megbízások (beleértve az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény másik fiókjánál vagy egy másik Pénzügyi intézménynél vezetett számlákat); e) adott-e a Számlatulajdonos »postán maradó küldemény« megbízást vagy »kézbesítési megbízott (c/o)« címet; és f) kapcsolódik-e a számlához meghatalmazás vagy aláírási jog. 4. Az ügyfélkapcsolati felelős megkérdezése a tényleges ismereteiről. A C. 1. és C. 2. pontban ismertetett elektronikus és papíralapú keresések mellett az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként kell kezelnie minden, valamely ügyfélkapcsolati felelőshöz rendelt Magas egyenlegű számlát (beleértve a Magas egyenlegű számlával összevont Pénzügyi számlákat is), amennyiben az ügyfélkapcsolati felelősnek tényleges tudomása van arról, hogy a Számlatulajdonos Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy. 5. A találat következményei a) Amennyiben a Magas egyenlegű számlákra vonatkozó, a C. pontban ismertetett kiterjesztett ellenőrzés a B. 2. pontban szereplő egyetlen szempontra sem eredményez találatot, és a C. 4. pont alapján a számla tulajdonosa nem minősül Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek, akkor mindaddig nincs szükség további intézkedésre, amíg a körülményekben olyan változás nem áll be, amelynek eredményeképpen egy vagy több szempont a számlához kapcsolódik. b) Amennyiben a Magas egyenlegű számlákra vonatkozó, a C. pontban ismertetett kiterjesztett ellenőrzés a B. 2. a)–B. 2. e) pontban felsorolt bármely szempontra találatot ad ki, vagy a körülményekben később olyan változás áll be, amelynek eredményeképpen egy vagy több szempont a számlához kapcsolódik, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek minden olyan Adatszolgáltatásra kötelezett joghatósággal rendelkező terület tekintetében Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlának kell tekintenie a számlát, amelyre a keresés találatot adott ki, kivéve, ha a B. 6. pont alkalmazása mellett dönt, és az említett pontban megállapított valamely kivétel alkalmazható a számlával kapcsolatban. c) Amennyiben a Magas egyenlegű számlákra vonatkozó, a C. pontban ismertetett kiterjesztett ellenőrzés »postán maradó küldemény« megbízásra vagy »kézbesítési megbízottra (c/o címre)« hoz ki találatot, viszont más címet és a B. 2. a)–B. 2. e) pontban felsorolt egyéb szempontokhoz kötődő utalást nem talál a Számlatulajdonosra vonatkozóan, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles beszerezni a Számlatulajdonostól egy nyilatkozatot vagy Bizonyító okiratot annak megállapítása érdekében, hogy adózási szempontból a Számlatulajdonos hol rendelkezik illetőséggel. Amennyiben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem tudja beszerezni a nyilatkozatot vagy a Bizonyító okiratot, akkor köteles jelenteni – az adott esettől függően – tagállama vagy Svájc hatáskörrel rendelkező hatóságának, hogy a számla nem dokumentált számla. 6. Amennyiben egy Magánszemély tulajdonában lévő meglévő számla a [XXXX]-án/én aláírt módosító jegyzőkönyv hatálybalépését megelőző december 31-én nem minősül magas egyenlegű számlának, de valamely azt követő naptári év utolsó napján Magas egyenlegű számlává válik, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény az azon évet követő naptári év folyamán, amelyben a számla Magas egyenlegű számlává vált, köteles lefolytatni a számlára vonatkozóan a C. pontban ismertetett kiterjesztett ellenőrzési eljárást. Amennyiben az ellenőrzés megállapítja, hogy a számla Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számla, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény évente köteles adatot szolgáltatni az érintett számláról arra az évre vonatkozóan, amelyben a számla Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlának minősült, valamint az azt követő évekre vonatkozóan is, kivéve, ha a Számlatulajdonos már nem minősül Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek. 7. Amennyiben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény egy Magas egyenlegű számla esetében elvégezte a C. pontban ismertetett kiterjesztett ellenőrzési eljárást, ugyanazon Magas egyenlegű számlával kapcsolatban – az ügyfélkapcsolati felelősnek a C. 4. pont szerinti megkérdezése kivételével – egyetlen következő évben sem köteles az eljárást megismételni, kivéve, ha nem dokumentált számláról van szó, amely esetben az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek mindaddig évente újra el kell végeznie az ellenőrzést, amíg a számla nem dokumentált jellege meg nem szűnik. 8. Amennyiben egy Magas egyenlegű számla esetében a körülményekben olyan változás áll be, amelynek eredményeképpen a B. 2. pontban felsorolt egy vagy több szempont a számlához kapcsolódik, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek minden olyan Adatszolgáltatásra kötelezett joghatósággal rendelkező terület tekintetében Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlának kell tekintenie a számlát, amelyre a keresés találatot adott ki, kivéve, ha a B. 6. pont alkalmazása mellett dönt, és az említett pontban megállapított valamely kivétel alkalmazható a számlával kapcsolatban. 9. Az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek olyan eljárásokat kell végrehajtania, amelyek biztosítják, hogy az ügyfélkapcsolati felelős észlelje az adott számlához kapcsolódó körülmények megváltozását. Például, ha egy ügyfélkapcsolati felelős arról értesül, hogy a Számlatulajdonosnak új levelezési címe van valamely Adatszolgáltatásra kötelezett joghatósággal rendelkező területen, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek az új címet a körülmények megváltozásának kell tekintenie, és amennyiben a B. 6. pont alkalmazása mellett dönt, akkor a Számlatulajdonostól be kell szereznie a megfelelő dokumentációt. D. A Magánszemély tulajdonában lévő meglévő magas egyenlegű számlák ellenőrzését a [XXXX]-án/-én aláírt módosító jegyzőkönyv hatálybalépését követő egy éven belül le kell zárni. A Magánszemély tulajdonában lévő meglévő alacsony egyenlegű számlák ellenőrzését a [XXXX]-án/-én aláírt módosító jegyzőkönyv hatálybalépését követő két éven belül le kell zárni. E. Az e szakasz értelmében Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlának minősített, Magánszemély tulajdonában lévő meglévő számlákat minden további évben is Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlának kell tekinteni, kivéve, ha a Számlatulajdonos már nem minősül Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek. IV szakasz: Átvilágítás magánszemély tulajdonában lévő új számlák esetében A Magánszemély tulajdonában lévő új számlák közül az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlák kiválasztására az alábbi eljárásokat kell alkalmazni: A. Magánszemély tulajdonában lévő új számlák esetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek a számlanyitáskor nyilatkozatot kell bekérnie, amire sor kerülhet a számlanyitási dokumentáció összeállítása keretében is, mely lehetővé teszi, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény megállapítsa a Számlatulajdonos adózási szempontú illetőségét, valamint a számlanyitáshoz bekért adatoknak – köztük a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások keretében összeállított dokumentáció tartalmának – ésszerű mérlegelése útján ellenőrizze, hogy a nyilatkozat helytálló-e. B. Amennyiben a nyilatkozatban az áll, hogy a Számlatulajdonos adózási szempontból Adatszolgáltatásra kötelezett joghatósággal rendelkező területi illetőségű, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles a számlát Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként kezelni, és a nyilatkozatnak tartalmaznia kell a Számlatulajdonosnak az érintett Adatszolgáltatásra kötelezett joghatósággal rendelkező területen kiadott Adóazonosító számát (az I. szakasz D. pontjára is figyelemmel) és a születési idejét. C. Ha egy Magánszemély tulajdonában lévő új számlával kapcsolatos körülményekben olyan változás következik be, melynek eredményeként az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek tudomására jut vagy okkal feltételezheti, hogy az eredeti nyilatkozat hibás vagy nem megbízható, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem hagyatkozhat az eredeti nyilatkozatra, hanem olyan érvényes nyilatkozatot kell beszereznie, amelyből megállapítható a Számlatulajdonos adózási szempontú illetősége. V. szakasz: Szervezet tulajdonában lévő, meglévő számlák esetében alkalmazandó átvilágítási előírások A valamely Szervezet tulajdonában lévő, meglévő számlák közül az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlák kiválasztására az alábbi eljárásokat kell alkalmazni: A. Szervezet tulajdonában lévő számlák, amelyek esetében nem kötelező az ellenőrzés, azonosítás vagy adatszolgáltatás. Ha az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény másként nem dönt – akár minden, Szervezet tulajdonában lévő, meglévő számla, akár ezen számlák valamely világosan körülhatárolt csoportja vonatkozásában –, a Szervezetek tulajdonában lévő, azon meglévő számlák esetében, amelyek összesített egyenlege vagy értéke a [XXXX]-án/-én aláírt módosító jegyzőkönyv hatálybalépése előtti december 31-én nem haladja meg a 250 000 USD-t vagy annak megfelelő, a tagállam vagy Svájc nemzeti valutájában kifejezett összeget, mindaddig nem szükséges az ellenőrzés, azonosítás vagy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként való kezelés, amíg a számla összesített egyenlege vagy értéke valamely következő naptári év utolsó napján meg nem haladja az említett összeget. B. Szervezet tulajdonában lévő, ellenőrzendő számlák. A Szervezetek tulajdonában lévő, azon meglévő számlákat, amelyek összesített egyenlege vagy értéke a [XXXX]-án/-én aláírt módosító jegyzőkönyv hatálybalépése előtti december 31-én meghaladja a 250 000 USD-t vagy annak megfelelő, a tagállam vagy Svájc nemzeti valutájában kifejezett összeget, valamint a Szervezetek tulajdonában lévő, azon meglévő számlákat, amelyek összesített egyenlege vagy értéke a [XXXX]-án/-én aláírt módosító jegyzőkönyv hatálybalépése előtti december 31-én nem haladja meg az említett összeget, de bármely későbbi naptári év utolsó napján meghaladja azt, a D. pontban meghatározott eljárásoknak megfelelően ellenőrizni kell. C. Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, Szervezet tulajdonában lévő számlák. A B. pontban említett, Szervezetek tulajdonában lévő, meglévő számlák közül kizárólag azon számlákat kell Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként kezelni, amelyek tulajdonosa egy vagy több olyan Szervezet, amely Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, vagy olyan Passzív nem pénzügyi szervezet, amely egy vagy több, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személy ellenőrzése alatt áll. D. Ellenőrzési eljárások az adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, Szervezetek tulajdonában lévő számlák kiszűrésére. A B. pontban említett, Szervezetek tulajdonában lévő, meglévő számlák esetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek a következő ellenőrzési eljárásokat kell alkalmaznia annak megállapítására, hogy a számla tulajdonosa egy vagy több Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy vagy olyan Passzív nem pénzügyi szervezet-e, amely egy vagy több, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személy ellenőrzése alatt áll: 1. Annak megállapítása, hogy a Szervezet Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e. a) Ellenőrizni kell a jogszabályban előírt vagy ügyfélkapcsolati célokból nyilvántartott adatokat (beleértve a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások keretében gyűjtött információkat is) annak megállapítása céljából, hogy az adatok arra utalnak-e, hogy a Számlatulajdonos Adatszolgáltatásra kötelezett joghatósággal rendelkező területi illetőségű személy. E tekintetben Adatszolgáltatásra kötelezett joghatósággal rendelkező területi illetőségre utaló adatnak tekintendő például az Adatszolgáltatásra kötelezett joghatósággal rendelkező területen található székhely, bejegyzés helye vagy lakcím. b) Ha az adatok arra utalnak, hogy a Számlatulajdonos Adatszolgáltatásra kötelezett joghatósággal rendelkező területi illetőségű, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles a számlát Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként kezelni, kivéve, ha a Számlatulajdonos nyilatkozatban közli, vagy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény a birtokában lévő vagy nyilvánosan hozzáférhető adatokat ésszerűen mérlegelve megállapítja, hogy a Számlatulajdonos nem Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy. 2. Annak megállapítása, hogy a Szervezet egy vagy több, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személy ellenőrzése alatt álló Passzív nem pénzügyi szervezet-e. Szervezet tulajdonában lévő, meglévő számlák tulajdonosai esetében (ideértve az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő Szervezeteket is) az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek meg kell állapítania, hogy a Számlatulajdonos olyan Passzív nem pénzügyi szervezet-e, amely egy vagy több, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személy ellenőrzése alatt áll. Amennyiben bármely olyan Ellenőrzést gyakorló személy, akinek/amelynek a Passzív nem pénzügyi szervezet az ellenőrzése alatt áll, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, a számlát Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként kell kezelni. A mérlegelés során az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek a D. 2. a)–c) pontokban foglalt iránymutatást kell követnie a körülményeknek legmegfelelőbb sorrendben. a) Annak megállapítása, hogy a Számlatulajdonos Passzív nem pénzügyi szervezet-e. Annak megállapítása céljából, hogy a Számlatulajdonos Passzív nem pénzügyi szervezet-e, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek nyilatkozatot kell beszereznie a Számlatulajdonostól annak minősítésére vonatkozóan, kivéve, ha a birtokában lévő vagy nyilvánosan hozzáférhető adatokat ésszerűen mérlegelve azt állapítja meg, hogy a Számlatulajdonos Aktív nem pénzügyi szervezet vagy olyan egyéb, a VIII. szakasz A. 6. b) pontjában említett Befektetési szervezettől eltérő Pénzügyi intézmény, amely nem minősül Részt vevő joghatósággal rendelkező terület pénzügyi intézményének. b) A Számlatulajdonos felett Ellenőrzést gyakorló személyek azonosítása. A Számlatulajdonos felett Ellenőrzést gyakorló személyek azonosítása céljából az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény támaszkodhat a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások keretében összegyűjtött és gondozott adatokra. c) Annak megállapítása, hogy a Passzív nem pénzügyi szervezet felett Ellenőrzést gyakorló személy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e. Annak megállapítása céljából, hogy a Passzív nem pénzügyi szervezet felett Ellenőrzést gyakorló személy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény támaszkodhat: i. a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások keretében gyűjtött és gondozott adatokra azon, egy vagy több Nem pénzügyi szervezet tulajdonában lévő, Meglévő számlák esetében, amelynek összesített egyenlege vagy értéke nem haladja meg az 1 000 000 USD-t vagy annak megfelelő, a tagállam vagy Svájc nemzeti valutájában kifejezett összeget; vagy ii. a Számlatulajdonos vagy az említett Ellenőrzést gyakorló személy nyilatkozata arról, hogy mely joghatósággal rendelkező terület(ek) (egy tagállam, Svájc vagy egyéb joghatósággal rendelkező terület) területén bír illetőséggel adózási szempontból. E. Az ellenőrzés időzítése és egyéb alkalmazandó eljárások Szervezet tulajdonában lévő, meglévő számlák esetében 1. Szervezet tulajdonában lévő, azon meglévő számlák ellenőrzését amelyek összesített egyenlege vagy értéke a [XXXX]-án/-én aláírt módosító jegyzőkönyv hatálybalépése előtti december 31-én meghaladja a 250 000 USD-t vagy annak megfelelő, a tagállam, illetve Svájc nemzeti valutájában kifejezett összeget, a jegyzőkönyv hatálybalépését követő két éven belül le kell zárni. 2. Szervezet tulajdonában lévő, azon meglévő számlák ellenőrzését, amelyek összesített egyenlege vagy értéke a [XXXX]-án/-én aláírt módosító jegyzőkönyv hatálybalépése előtti december 31-én nem haladja meg a 250 000 USD-t vagy annak megfelelő, a tagállam vagy Svájc nemzeti valutájában kifejezett összeget, de valamely későbbi év december 31-ére már meghaladja azt, az ezen összeghatár túllépését követő naptári éven belül kell elvégezni. 3. Ha egy Szervezet tulajdonában lévő, meglévő számlával kapcsolatos körülményekben olyan változás következik be, melynek eredményeként az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek tudomására jut vagy okkal feltételezheti, hogy a számlához kapcsolódó nyilatkozat vagy más dokumentáció hibás vagy nem megbízható, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles a D. pontban meghatározott eljárásokkal összhangban újra meghatározni a számla minősítését. VI. szakasz: Szervezet tulajdonában lévő, új számlák esetében alkalmazandó átvilágítási előírások A Szervezetek tulajdonában lévő, új számlák közül az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlák kiválasztására az alábbi eljárásokat kell alkalmazni: A. Ellenőrzési eljárások az adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, Szervezetek tulajdonában lévő számlák kiszűrésére. A Szervezetek tulajdonában lévő, új számlák esetében az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek a következő ellenőrzési eljárásokat kell alkalmaznia annak megállapítására, hogy a számla tulajdonosa egy vagy több Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy vagy olyan Passzív nem pénzügyi szervezet-e, amely egy vagy több, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személy ellenőrzése alatt áll: 1. Annak megállapítása, hogy a Szervezet Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e. a) Nyilatkozat bekérése – amelyre sor kerülhet a számlanyitási dokumentáció összeállítása keretében is –, mely lehetővé teszi, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény megállapítsa a Számlatulajdonos adózási szempontú illetőségét, valamint a számlanyitáshoz bekért adatoknak – köztük a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások keretében összeállított dokumentáció tartalmának – ésszerű mérlegelése útján ellenőrizze, hogy a nyilatkozat helytálló-e. Amennyiben a szervezet úgy nyilatkozik, hogy nem rendelkezik adóügyi illetőséggel, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény a Számlatulajdonos illetőségének meghatározása céljából alapul veheti a Szervezet székhelyének címét. b) Amennyiben a nyilatkozatban az áll, hogy a Számlatulajdonos Adatszolgáltatásra kötelezett joghatósággal rendelkező területi illetőségű, akkor az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles a számlát Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként kezelni, kivéve, ha a birtokában lévő vagy nyilvánosan hozzáférhető adatokat ésszerűen mérlegelve azt állapítja meg, hogy a Számlatulajdonos az adott Adatszolgáltatásra kötelezett joghatósággal rendelkező terület viszonylatában nem Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy. 2. Annak megállapítása, hogy a Szervezet egy vagy több, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személy ellenőrzése alatt álló Passzív nem pénzügyi szervezet-e. A Szervezetek tulajdonában lévő új számlák tulajdonosai esetében (ideértve az Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő Szervezeteket is) az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek meg kell állapítania, hogy a Számlatulajdonos olyan Passzív nem pénzügyi szervezet-e, amely egy vagy több, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személynek minősülő, Ellenőrzést gyakorló személy ellenőrzése alatt áll. Amennyiben bármely olyan Ellenőrzést gyakorló személy, akinek/amelynek a Passzív nem pénzügyi szervezet az ellenőrzése alatt áll, Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, a számlát Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlaként kell kezelni. A mérlegelés során az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek az A. 2. a)–c) pontokban foglalt iránymutatást kell követnie a körülményeknek legmegfelelőbb sorrendben. a) Annak megállapítása, hogy a Számlatulajdonos Passzív nem pénzügyi szervezet-e. Annak megállapítása céljából, hogy a Számlatulajdonos Passzív nem pénzügyi szervezet-e, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek a Számlatulajdonos saját minősítéséről adott nyilatkozatára kell támaszkodnia, kivéve, ha a birtokában lévő vagy nyilvánosan hozzáférhető adatokat ésszerűen mérlegelve azt állapítja meg, hogy a Számlatulajdonos Aktív nem pénzügyi szervezet vagy olyan egyéb, a VIII. szakasz A. 6. b) pontjában említett Befektetési szervezettől eltérő Pénzügyi intézmény, amely nem minősül Részt vevő joghatóság pénzügyi intézményének. b) A Számlatulajdonos felett Ellenőrzést gyakorló személyek azonosítása. A Számlatulajdonos felett Ellenőrzést gyakorló személyek azonosítása céljából az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény támaszkodhat a Pénzmosás elleni átvilágítási eljárások keretében összegyűjtött és gondozott adatokra. c) Annak megállapítása, hogy a Passzív nem pénzügyi szervezet felett Ellenőrzést gyakorló személy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e. Annak megállapítása céljából, hogy a Passzív nem pénzügyi szervezet felett Ellenőrzést gyakorló személy Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy-e, az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény támaszkodhat a Számlatulajdonos vagy az Ellenőrzést gyakorló személy nyilatkozatára. VII. SZAKASZ: Különös szabályok az átvilágításra vonatkozóan A fent leírt átvilágítási eljárások végrehajtásakor a következő szabályokat is alkalmazni kell: A. Nyilatkozatok és Bizonyító okiratok felhasználása. Az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény nem támaszkodhat egy nyilatkozatra vagy Bizonyító okiratra, ha tudomása van arról, vagy okkal feltételezi, hogy a nyilatkozat vagy a Bizonyító okirat hibás vagy nem megbízható. B. Alternatív eljárások a Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződések és a Járadékbiztosítási szerződések egyedi kedvezményezettjeinek, valamint a Visszavásárlási értékkel rendelkező csoportos biztosítási szerződések és a Csoportos járadékbiztosítási szerződések kedvezményezettjeinek a Pénzügyi számláira vonatkozóan. Az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény egy olyan személyről, aki Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződés vagy Járadékbiztosítási szerződés haláleseti juttatásban részesülő egyedi kedvezményezettje (de nem Szerződő Fél a biztosításban), feltételezheti, hogy nem Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, és Pénzügyi számláját Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó számlaként kezelheti, kivéve, ha ténylegesen tudomása van arról, vagy okkal feltételezi, hogy a kedvezményezett Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy. Az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény okkal feltételezheti, hogy a Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződés vagy Járadékbiztosítási szerződés haláleseti juttatásban részesülő egyedi kedvezményezettje Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, ha az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény által gyűjtött, a kedvezményezettel kapcsolatos adatok a III. szakasz B. pontjában említett utalásokat tartalmaznak. Ha egy Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek ténylegesen tudomása van arról, vagy okkal feltételezheti azt, hogy a kedvezményezett Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó személy, akkor a III. szakasz B. pontja alapján kell eljárnia. Egy tagállam vagy Svájc választhatja annak engedélyezését, hogy az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény azokat a Pénzügyi számlákat, amelyek Visszavásárlási értékkel rendelkező csoportos biztosítási szerződésben vagy Csoportos járadékbiztosítási szerződésben fennálló tagsághoz kapcsolódnak, mindaddig Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó számlaként kezelheti, amíg esedékessé nem válik valamely kifizetés a munkavállaló/a biztosítási igazolás birtokosa vagy a kedvezményezett részére, feltéve, hogy a Visszavásárlási értékkel rendelkező csoportos biztosítási szerződésben vagy Csoportos járadékbiztosítási szerződésben fennálló tagsághoz kapcsolódó Pénzügyi számla megfelel az alábbi követelményeknek: a) a Visszavásárlási értékkel rendelkező csoportos biztosítási szerződést, illetve Csoportos járadékbiztosítási szerződést munkáltató számára bocsátották ki, és a biztosítottak köre legalább huszonöt főből (biztosítási igazolással rendelkezők/alkalmazottak) áll; b) a munkavállalók/a biztosítási igazolások birtokosai jogosultak a tagságukhoz kapcsolódóan bármely biztosítási összeg átvételére, valamint a munkavállaló halála esetén kifizetendő juttatás kedvezményezettjeinek megnevezésére; és c) az egyes munkavállalóknak/biztosítási igazolások birtokosainak kifizetendő összeg mindösszesen nem haladja meg az 1 000 000 USD-t vagy annak megfelelő, a tagállam vagy Svájc nemzeti valutájában kifejezett összeget. A »Visszavásárlási értékkel rendelkező csoportos biztosítási szerződés« olyan Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződés, amely i. a valamely munkáltató, szakmai szövetség, szakszervezet vagy egyéb egyesület vagy csoport révén összetartozó személyek számára biztosít fedezetet; és ii. a csoport (vagy az azon belüli tagsági osztály) minden tagja számára egyéni biztosítási díjat számít fel, amelynek megállapítására az életkor, a nem és az esetleges dohányzási szokások kivételével az adott csoporttag (vagy azon belüli tagsági osztály) egyéni egészségügyi jellemzőitől függetlenül kerül sor. A »Csoportos járadékbiztosítási szerződés« olyan Járadékbiztosítási szerződés, amelynek kötelezettjei valamely munkáltató, szakmai szövetség, szakszervezet vagy egyéb egyesület vagy csoport révén összetartozó személyek. A [XXXX]-án/-én aláírt módosító jegyzőkönyv hatálybalépése előtt a tagállamok közlik Svájccal, illetőleg Svájc közli az Európai Bizottsággal, hogy élt(ek)-e az e pontban előírt lehetőséggel. A Bizottság adott esetben koordinálja a tagállamok által Svájcnak szánt szóban forgó információ eljuttatását, és a Svájc által közölt információt eljuttatja a tagállamoknak. A szóban forgó lehetőség valamely tagállam vagy Svájc általi kihasználásában bekövetkező minden további változást ugyanilyen módon kell közölni. C. Számlaegyenleg-összesítési és devizaátváltási szabályok. 1. Magánszemély tulajdonában lévő számlák összesítése. A magánszemélyek Pénzügyi számlái összesített egyenlegének vagy értékének megállapítása céljából az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles az általa vagy valamely Kapcsolt szervezet által vezetett összes Pénzügyi számlát összesíteni; ez azonban csak azoknak a Pénzügyi számláknak az összesítését jelenti, amelyek az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény számítógépes rendszereiben olyan adatelemek alapján, mint például az ügyfélszám vagy az Adóazonosító szám, összekapcsolhatók egymással, lehetővé téve a számlaegyenlegek vagy értékek összesítését. Az ebben az alpontban foglalt összesítési követelmények alkalmazása során a közös tulajdonban lévő Pénzügyi számlák minden egyes tulajdonosához a Pénzügyi számla teljes egyenlegét, illetve értékét hozzá kell rendelni. 2. Szervezet tulajdonában lévő számlák összesítése. A Szervezetek Pénzügyi számlái összesített egyenlegének vagy értékének megállapítása céljából az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény köteles az általa vagy valamely Kapcsolt szervezet által vezetett összes Pénzügyi számlát figyelembe venni; ez azonban csak azoknak a Pénzügyi számláknak az összesítését jelenti, amelyek az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény számítógépes rendszereiben olyan adatelemek alapján, mint például az ügyfélszám vagy az Adóazonosító szám, összekapcsolhatók egymással, lehetővé téve a számlaegyenlegek vagy értékek összesítését. Az ebben az alpontban foglalt összesítési követelmények alkalmazása során a közös tulajdonban lévő Pénzügyi számlák minden egyes tulajdonosához a Pénzügyi számla teljes egyenlegét, illetve értékét hozzá kell rendelni. 3. Ügyfélkapcsolati felelősökre alkalmazandó különleges összesítési szabály. A valamely személy tulajdonában lévő Pénzügyi számlák összesített egyenlegének vagy értékének megállapításakor – annak megállapítása céljából, hogy a Pénzügyi számla Magas egyenlegű számlának tekintendő-e – az Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézménynek összesítenie kell mindazokat a Pénzügyi számlákat is, amelyekről az ügyfélkapcsolati felelős tudja vagy okkal feltételezi, hogy azok közvetlenül vagy közvetetten ugyanazon személy tulajdonát képezik vagy irányítása alatt állnak, vagy ugyanazon személy hozta azokat létre (kivéve, ha ezt bizalmi minőségében tette). 4. A megadott összegekbe a más pénznemekben kifejezett egyenérték is beleszámítandó. A tagállamok nemzeti valutáiban vagy Svájc valutájában kifejezett dollárösszegekbe vagy összegekbe minden esetben az egyéb pénznemekben kifejezett egyenérték is beleszámítandó, az adott ország nemzeti jogában foglalt előírásoknak megfelelően. VIII. szakasz: Meghatározott fogalmak Ezen megállapodás alkalmazásában: A. Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény 1. »Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény«: minden olyan tagállami Pénzügyi intézmény, illetve svájci Pénzügyi intézmény, amely nem minősül Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézménynek. 2. »Részt vevő joghatósággal rendelkező terület pénzügyi intézménye«: i. minden olyan Pénzügyi intézmény, amely valamely Részt vevő joghatósággal rendelkező területi illetőségével rendelkezik, e Pénzügyi intézmények azon fióktelepei kivételével, amelyek az adott Részt vevő joghatóság területén kívül találhatók, valamint ii. a Részt vevő joghatósággal rendelkező területen illetőséggel nem rendelkező Pénzügyi intézmények azon fióktelepei, amelyek valamely Részt vevő joghatósággal rendelkező területen találhatók. 3. »Pénzügyi intézmény«: bármely Letétkezelő intézmény, Betéti intézmény, Befektetési szervezet vagy Meghatározott biztosító. 4. »Letétkezelő intézmény«: olyan Szervezet, amely üzleti tevékenysége meghatározó részeként mások számlájára Pénzügyi eszközök tartásával foglalkozik. Egy Szervezetről akkor tekinthető úgy, hogy az üzleti tevékenysége meghatározó részeként mások számlájára Pénzügyi eszközöket tart, ha a Szervezet Pénzügyi eszközök tartásából és ehhez kapcsolódó pénzügyi szolgáltatásokból származó bruttó bevétele a következő két időtartam közül a rövidebbik során a Szervezet bruttó bevételének legalább 20 %-a: i. az ennek megállapítási időpontja szerinti évet megelőző év december 31-ével (vagy a naptári évvel nem egybeeső számviteli év utolsó napjával) záruló hároméves időszak; vagy ii. a Szervezet fennállásának ideje. 5. »Betéti intézmény«: olyan Szervezet, amely szokásos banki vagy ahhoz hasonló üzleti tevékenysége részeként betéteket fogad el. 6. »Befektetési szervezet«: olyan Szervezet, a) amelynek üzleti tevékenységét elsősorban az alkotja, hogy ügyfelei részére vagy megbízásából az alábbi egy vagy több tevékenységet, illetve műveletet végzi: i. kereskedés pénzpiaci eszközökkel (csekk, váltó, letéti jegy, származtatott eszközök stb.) külföldi devizával; árfolyam-, kamatláb- és indexalapú instrumentumokkal; átruházható értékpapírokkal; vagy árutőzsdei határidős ügyletek kötése; ii. egyéni vagy csoportos portfóliókezelés; vagy iii. megbízás alapján pénzügyi eszközökbe való egyéb befektetés, illetve azok gondozása vagy kezelése; vagy b) amelynek bruttó bevétele elsősorban Pénzügyi eszközökbe való befektetésből, újrabefektetésből, illetve azokkal való kereskedésből származik, feltéve, hogy a Szervezet egy olyan másik Szervezet irányítása alatt áll, amely Betéti intézmény, Letétkezelő intézmény, Meghatározott biztosító vagy az A. 6. a) pontban említett Befektetési szervezet. Egy Szervezetről akkor tekinthető úgy, hogy üzleti tevékenységét elsősorban az A. 6. a) pontban említett egy vagy több tevékenység alkotja, illetve az A. 6. b) pont alkalmazásában egy Szervezet bruttó bevétele akkor tekinthető úgy, hogy elsősorban Pénzügyi eszközökbe való befektetésből, újrabefektetésből, illetve azokkal való kereskedésből származik, ha a Szervezetnek az érintett tevékenységekből származó bruttó bevétele a következő két időszak közül a rövidebbik során keletkező teljes bruttó bevételének legalább az 50 %-át teszi ki: i. az ennek megállapítási időpontja szerinti évet megelőző év december 31-ével záruló hároméves időszak; vagy ii. a Szervezet fennállásának ideje. »Befektetési szervezet«: nem foglalja magában azokat a Szervezeteket, amelyek Aktív nem pénzügyi szervezetek, ha azok a D. 8. d)–g) pontokban foglalt bármely feltételnek megfelelnek. Ezt a pontot a »Pénzügyi intézmény« fogalommeghatározására vonatkozóan a Pénzügyi Akció Munkacsoport ajánlásaiban foglalt hasonló rendelkezésekkel összhangban kell értelmezni. 7. A »Pénzügyi eszköz« fogalma magában foglalja az értékpapírokat (például: részvények egy vállalkozásban; tulajdonosi vagy tényleges tulajdoni részesedés valamely széles tulajdonosi körrel rendelkező, illetve tőzsdén jegyzett gazdasági társulásban vagy vagyonkezelői alapban; váltó, kötvény, illetve egyéb hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok), a gazdasági társulásokban fennálló részesedéseket, az árutőzsdei ügyleteket, a swapügyleteket (például: kamatláb-csereügyletek, deviza-csereügyletek, bázisswap-ügyletek, kamatplafon- és kamatpadlóügyletek, árutőzsdei csereügyletek, részvényalapú és részvényindex-alapú swapügyletek és egyéb, ezekhez hasonló megállapodások), a Biztosítási szerződéseket vagy Járadékbiztosítási szerződéseket, továbbá az értékpapírokban, gazdasági társulásokban, árutőzsdei ügyletekben, csereügyletekben, illetve Biztosítási szerződésekben vagy Járadékbiztosítási szerződésekben fennálló bárminemű érdekeltséget (ideértve a tőzsdei vagy tőzsdén kívüli határidős ügyleteket vagy opciókat is). A »Pénzügyi eszköz« fogalma nem foglalja magában az ingatlanban fennálló nem adósságjellegű, közvetlen érdekeltséget. 8. »Meghatározott biztosító«: olyan Szervezet, amely biztosítóként (vagy egy biztosító holdingtársaságaként) Visszavásárlási értékkel rendelkező biztosítási szerződést vagy Járadékbiztosítási szerződést bocsát ki vagy ilyen szerződés keretében kifizetési kötelezettséggel tartozik. B. Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézmény 1. »Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézmény«: az a Pénzügyi intézmény, amely: a) Államigazgatási szerv, Nemzetközi szervezet vagy Központi bank, kivéve azon kifizetések viszonylatában, amelyek alapját olyan jellegű kereskedelmi-pénzügyi tevékenységből fakadó kötelezettség képezi, amilyen tevékenységet a Meghatározott biztosítók, a Letétkezelő intézmények, illetve a Betéti intézmények folytatnak; b) Széles járulékfizetői körrel rendelkező nyugdíjalap; Szűk járulékfizetői körrel rendelkező nyugdíjalap; Államigazgatási szerv, Nemzetközi szervezet vagy Központi bank nyugdíjalapja; vagy Minősített hitelkártya-kibocsátó; c) minden egyéb olyan Szervezet, amellyel összefüggésben csekély az adókijátszás kockázata, továbbá amely a B. 1. a)–b) pontokban ismertetett Szervezetekéhez alapvetően hasonló jellemzőkkel rendelkezik és a nemzeti jogban Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézményként van meghatározva, valamint amelyre – tagállami Szervezet esetében – vonatkoznak az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló 2011/16/EU irányelv 8. cikkének (7a) bekezdésében foglalt rendelkezések, és Svájc tájékoztatást kapott róla, svájci Szervezet esetében pedig az Európai Bizottság tájékoztatást kapott róla, feltéve, hogy az említett Szervezet Adatszolgáltatásra nem kötelezett pénzügyi intézményként való minősítése nem ellentétes ezen megállapodás céljaival; d) Adatszolgáltatási kötelezettség alá nem tartozó kollektív befektetési eszköz; vagy e) vagyonkezelői alap, amennyiben vagyonkezelője Adatszolgáltatásra kötelezett pénzügyi intézmény, amely az I. szakasz alapján adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó minden adatot bejelent, az alap valamennyi Adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó számlája tekintetében. 2. »Államigazgatási szerv«: tagállam, Svájc vagy egyéb joghatósággal rendelkező terület kormánya, tagállam, Svájc vagy egyéb joghatósággal rendelkező terület valamely politikai alegysége (amely – az egyértelműség kedvéért – lehet többek között állam, tartomány, megye vagy település), vagy teljes mértékben a tagállam, Svájc, az egyéb joghatósággal rendelkező terület vagy a fentebb említett (önmagában is Államigazgatási szervnek minősülő) valamely politikai egység tulajdonában álló hivatal vagy szerv. Ez a kategória a tagállam, Svájc vagy az egyéb joghatósággal rendelkező terület szerves részeit, ellenőrzött szervezeteit és politikai alegységeit foglalja magában. a) Valamely tagállam, Svájc vagy egyéb joghatósággal rendelkező terület »szerves része« minden olyan személy, szervezet, hivatal, iroda, alap, szerv vagy egyéb szervezeti egység – megnevezésétől függetlenül –, amely az adott tagállam, Svájc, illetve az egyéb joghatósággal rendelkező terület kormányzó hatóságának minősül. A kormányzó hatóság nettó bevételét a saját, vagy az adott tagállam, Svájc vagy az egyéb joghatósággal rendelkező terület más számláin kell jóváírni, és az semmilyen részben nem kerülhet magánszemélyhez. Nem minősül a tagállam, Svájc vagy egyéb joghatóság szerves részének az a természetes személy, aki uralkodó, tisztviselő vagy ügyintéző, de mint magánszemély jár el. b) »Ellenőrzött szervezet«: olyan Szervezet, amely formailag elkülönül a tagállamtól, Svájctól vagy egyéb joghatósággal rendelkező területtől, vagy egyéb módon külön jogi személynek minősül, feltéve, hogy: i. teljes mértékben egy vagy több Államigazgatási szerv tulajdonában és ellenőrzése alatt áll, akár közvetlenül, akár egy vagy több ellenőrzött szervezeten keresztül; ii. nettó bevételét a saját számláján vagy egy vagy több Államigazgatási szerv számláján írják jóvá, és az semmilyen részben nem kerülhet magánszemélyhez; továbbá iii. megszűnése esetén a vagyona egy vagy több Államigazgatási szervre száll át. c) A bevétel a fentiek alkalmazásában nem tekintendő úgy, hogy magánszemélyhez került, ha az adott személy valamely kormányzati program célzott kedvezményezettje, és a program tevékenységeire a közjólét érdekében, a köz szolgálatában kerül sor, vagy azok a kormányzati igazgatás valamelyik funkciójához kapcsolódnak. Ugyanakkor, amennyiben a bevétel valamely Államigazgatási szervnek egy kereskedelmi jellegű tevékenység – például magánszemélyek számára pénzügyi szolgáltatásokat nyújtó kereskedelmi banki tevékenység – folytatására való felhasználása révén keletkezett, akkor azt magánszemélyhez került bevételnek kell tekinteni. 3. »Nemzetközi szervezet«: bármely nemzetközi szervezet és annak hivatalai, illetve szervei, amennyiben teljes mértékben a nemzetközi szervezet tulajdonában állnak. Ez a kategória magában foglal minden olyan kormányközi szervezetet (a nemzetek feletti szervezeteket is), i. amelyet elsősorban kormányok alkotnak; ii. amely a tagállammal, Svájccal vagy egyéb joghatósággal rendelkező területtel székhely-megállapodást vagy lényegét tekintve ahhoz hasonló megállapodást kötött; és iii. amelynek bevétele nem kerül magánszemélyhez. 4. »Központi bank«: az az intézmény, amely jogszabály vagy állami intézkedés értelmében a tagállam, Svájc vagy az egyéb joghatósággal rendelkező terület kormányától eltérő azon legfőbb hatóság, amely fizetőeszközként forgalomba kerülő eszközöket bocsát ki. A Központi banknak részét képezheti olyan szerv, amely elkülönül a tagállam, Svájc vagy az egyéb joghatósággal rendelkező terület kormányától, függetlenül attól, hogy az részben vagy egészben a tagállam, Svájc vagy az egyéb joghatósággal rendelkező terület tulajdonában áll-e. 5. »Széles járulékfizetői körrel rendelkező nyugdíjalap«: olyan alap, amely abból a célból jött létre, hogy öregségi nyugdíjat, rokkantsági ellátást vagy haláleseti juttatásokat, vagy ezek valamely kombinációját biztosítsa olyan kedvezményezettek számára, akik egy vagy több munkáltatónak jelenlegi vagy korábbi munkavállalói (vagy az ilyen munkavállalók által kijelölt személyek), az általuk nyújtott szolgáltatások ellentételezéseképpen, feltéve, hogy az alap: a) nem rendelkezik olyan kedvezményezettel, aki egyedül jogosult az alap vagyonának több mint 5 %-ára; b) állami szabályozás alá tartozik és adatszolgáltatást teljesít az adóhatóságok részére; valamint c) az alábbi követelmények közül legalább egynek megfelel: i. az alap általánosan mentesül a befektetésből származó jövedelem utáni adózás alól, vagy az ilyen jövedelemre az előtakarékossági vagy egyéb nyugdíjrendszeri minősítéséből adódóan halasztott vagy csökkentett kulcsú adózás vonatkozik; ii. az alapba érkező járulékbefizetések legalább 50 %-a (a B. 5–7. pontban említett más rendszerekből vagy a C. 17. a) pontban említett nyugdíj-előtakarékossági és egyéb nyugdíjszámlákról áthozott eszközök kivételével) a munkáltatóktól származik; iii. az alapból történő kifizetések vagy kivonások csak a nyugdíjba vonulással, rokkantsággal vagy halálesettel kapcsolatos bizonyos események bekövetkezése esetén engedélyezettek (kivéve a B. 5–7. pontban említett más nyugdíjalapokba vagy a C. 17. a) pontban említett nyugdíj-előtakarékossági és egyéb nyugdíjszámlákra való átvitelekkel kapcsolatos kifizetéseket), vagy az ilyen események bekövetkezése előtt végrehajtott kifizetésekre, illetve kivonásokra csökkentések vonatkoznak; vagy iv. az alapba történő munkavállalói járulékbefizeté