[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 30.5.2007

SEC(2007) 724 végleges

Ajánlás

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Cseh Köztársaság 2006–2009. közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

1. ELőZMÉNYEK

A Stabilitási és Növekedési Paktum, amely 1998. július 1-jén lépett hatályba, a rendezett államháztartás célkitűzésén alapszik, amely az árstabilitás, valamint a munkahelyteremtést elősegítő erőteljes fenntartható növekedés feltételei javításának eszköze. A 2005. évi reform elismerte a Paktum eredményességét a költségvetési fegyelem megszilárdításában, ugyanakkor célul tűzte ki a Paktum hatékonyságának és gazdasági megalapozottságának erősítését, valamint az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának biztosítását.

A költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló 1466/97/EK tanácsi rendelet[1], amely a Stabilitási és Növekedési Paktum része, előírja, hogy a tagállamoknak a Tanács és a Bizottság részére stabilitási vagy konvergenciaprogramokat kell benyújtaniuk (azon tagállamok esetében, amelyek már bevezették a közös valutát, (aktualizált) stabilitási programokat, a közös valutát még be nem vezetett tagállamok esetében pedig (aktualizált) konvergenciaprogramokat), és azokat évente aktualizálniuk kell. A Cseh Köztársaság első konvergenciaprogramját 2004 májusában nyújtotta be. A Tanács a konvergenciaprogramról a rendelettel összhangban – a Bizottság ajánlása alapján, valamint a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően – 2004. július 5-én véleményt fogalmazott meg. Ugyanezen eljárással összhangban a Bizottság értékeli, a fent említett Gazdasági és Pénzügyi Bizottság pedig megvizsgálja az aktualizált stabilitási és konvergenciaprogramokat, amelyeket a Tanács is megvizsgálhat.

2. AZ AKTUALIZÁLT PROGRAM ÉRTÉKELÉSÉNEK ELőZMÉNYEI

A Bizottság, miután megvizsgálta a Cseh Köztársaság 2007. március 15-én benyújtott legfrissebb aktualizált konvergenciaprogramját, a programról szóló tanácsi véleményre irányuló ajánlást fogadott el (az értékelés fő szempontjai a keretben találhatók).

Az aktualizált konvergenciaprogramban szereplő költségvetési stratégia értékelésére szolgáló feltételek meghatározása céljából a következő bekezdések összefoglalják:

1. az utóbbi tíz év gazdasági és költségvetési teljesítményét

2. az országnak a Stabilitási és Növekedési Paktum korrekciós ága alapján megítélt helyzetét (a túlzott hiány esetén követendő eljárást)

3. az országnak a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ága alapján megítélt helyzetének legfrissebb értékelését (a konvergenciaprogram előző változatáról alkotott tanácsi vélemény összefoglalását); valamint

4. a Bizottság értékelését a 2006. novemberi nemzeti reformprogramról.

2.1. A közelmúlt gazdasági és költségvetési teljesítménye

A cseh gazdaság erőteljesen növekedett az elmúlt hat évben, miután kilábalt a kilencvenes évek végi recesszióból. Az utóbbi két évben a gazdaság a GDP 6%-át kitevő, rekordszintű éves növekedést jegyzett. A munkaerőpiac folyamatosan fejlődött 2004 óta, a munkanélküliség 7% köré csökkent 2006-ban. Az egy főre eső GDP jelenleg az EU-átlag 76,2%-a. A HICP-infláció épphogy 2% felett volt 2006-ban.

2004 óta a megcélzottnál alacsonyabb volt az éves költségvetés hiánya, ami főként annak köszönhető, hogy a vártnál magasabb volt a növekedés és az el nem költött költségvetési tételeket átvitték egy tartalékalapba, bár a középtávú költségvetési keretben meghatározott kiadási korlátokat ennek ellenére túllépték.

2.2. Túlzott hiány esetén követendő eljárás a Cseh Köztársaság esetében

2004. július 5-én a Tanács a 104. cikk (6) bekezdése szerinti határozatában megállapította, hogy a Cseh Köztársaság túlzott hiánnyal rendelkezik. Ezzel egy időben a Tanács a 104. cikk (7) bekezdése értelmében ajánlásokat tett a Cseh Köztársaságnak, amelyben előírta, hogy a túlzott hiányt 2008-ig meg kell szüntetni. A Cseh Köztársasaságnak különösen javasolták, hogy a túlzott hiányt a lehető legrövidebb időn belül szüntesse meg középtávú intézkedésekkel annak a célkitűzésnek a megvalósítása érdekében, hogy 2008-ra a hiányt – a 2004 májusában benyújtott konvergenciaprogramról szóló 2004. július 5-i tanácsi véleményben meghatározott hiánycsökkentő pályával összhangban – hiteles és fenntartható módon a GDP 3%-a alá csökkentsék. A Cseh Köztársaságnak javasolták, hogy szigorúan hajtsa végre a 2004. májusi konvergenciaprogramban előirányzott intézkedéseket, különös tekintettel a központi kormányzat bérköltségeinek csökkentésére és az egyes minisztériumok kiadásainak csökkentésére, valamint, hogy 2004. november 5-ig hozzon eredményes intézkedéseket a 2005-ös hiánycél elérésére.

2004. december 22-én a Bizottság megállapította, hogy a cseh kormány a tanácsi ajánlásra válaszul a november 5-i határidőig eredményesen lépett fel a 2005-ös hiánycél elérésére előirányzott intézkedések tekintetében, és hogy nincs szükség további lépésekre a túlzott hiány esetén követendő eljárás keretében.

2.3. Az előző programról alkotott tanácsi véleményben szereplő értékelés

2006. január 24-én a Tanács véleményt fogadott el a konvergenciaprogram előző, 2005–2008. közötti időszakra vonatkozó változatáról. A Tanács véleménye szerint „a program követi a tanácsi ajánlás által a 104. cikk (7) bekezdése alapján a hiány kiigazítására kijelölt utat”. A Tanács felkérte a Cseh Köztársaságot arra, hogy: „i. egy esetlegesen jobb 2005-ös költségvetési eredmény, valamint erőteljes növekedési eredmények és kilátások összefüggésében fokoznia kell a strukturális költségvetési kiigazításra tett erőfeszítéseket, tekintettel arra, hogy a túlzott hiány tervezett értéke csak kissé múlja alul a 2008-ra (ez a túlzott hiány kiigazításának határideje) elérni kívánt referenciaértéket, valamint a középtávú célkitűzés elérésének felgyorsítása érdekében; ii. javítania kell a költségvetési tervezés minőségét, elsősorban a jelentős mértékű kiadási áthozatok okainak elemzésén, valamint a középtávú kiadási plafonok megerősítésén keresztül; iii. javítania kell az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát, elsősorban a nyugdíjreform felgyorsításán, valamint az egészségügyi ellátási rendszer reformjának megkezdésén keresztül.”

2.4. A Bizottság értékelése a 2006. novemberi nemzeti reformprogramról

A Cseh Köztársaság 2006. november 21-én nyújtotta be a növekedést és a foglalkoztatást szolgáló megújult lisszaboni stratégiával összefüggésben előírt végrehajtási jelentést a nemzeti reformprogramról. A Cseh Köztársaság nemzeti reformprogramja a következő kulcsfontosságú kihívásokat/prioritásokat azonosítja: az államháztartás reformjának folytatása; az ipari versenyképesség megerősítése és fokozása a fenntartható erőforrás-felhasználás szükségességének figyelembevételével; és a munkaerőpiac rugalmasságának növelése.

A Bizottság a jelentés értékelése alapján (amelyet a 2006. decemberi éves értékelő jelentés [2] részeként fogadott el) úgy ítéli meg, hogy a Cseh Köztársaság korlátozott eredményeket ért el a nemzeti reformprogram végrehajtásában. Az előrelépés számos területen nem egyértelműen részletezett; néhány reformot elhalasztottak, míg másokat nem indítottak el. Az erős gazdasági növekedésnek azonban meg kellene könnyítenie a reformokat. Makrogazdasági területen bizonyos kockázatok tapasztalhatók, különösen ami a középtávú költségvetési konszolidációt, valamint az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát illeti, tekintettel a népesség elöregedésére. Bár mikrogazdasági területen a Cseh Köztársaság viszonylag jól halad előre, a K+F fejlődése visszafogott. Foglalkoztatási területen több erőfeszítésre van szükség, válaszul a munkaerő-piaci rugalmasság javítása jelentette fő kihívásra.

A megállapított erősségeket és gyengeségeket értékelve a Cseh Köztársaságnak azt ajánlották, hogy hozzon intézkedéseket a következő területeken: i. a nyugdíj- és az egészségbiztosítási rendszer reformja; ii. a magánszférabeli és az állami kutatás-fejlesztési intézmények közti együttműködés; és iii. a munkahelyek védelme, valamint oktatási és képzési rendszerek.

Keret: Az értékelés fő szempontjai Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (1) bekezdése (stabilitási programok esetében) és 9. cikkének (1) bekezdése (konvergenciaprogramok esetében) alapján az értékelés a következő szempontokra terjed ki: megalapozottak-e a program alapjául szolgáló gazdasági feltételezések; megfelelő-e a tagállam által benyújtott középtávú költségvetési célkitűzés és a felé vezető kiigazítási pálya; elégségesek-e a kiigazítási pályán maradás érdekében hozott és/vagy javasolt intézkedések ahhoz, hogy a középtávú költségvetési célkitűzés az adott ciklusban megvalósuljon; a középtávú költségvetési célkitűzés felé vezető kiigazítási pálya értékelésekor meg kell vizsgálni, hogy a kedvező gazdasági időszakokban nagyobb erőfeszítéseket tesznek-e a kiigazításra, miközben a kedvezőtlen időszakokban az erőfeszítések korlátozottabbak lehetnek, valamint – az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok esetében – hogy a tagállam törekszik-e arra, hogy a középtávú költségvetési célkitűzés megvalósítása érdekében irányadó szinten évente a GDP 0,5 %-ának megfelelő mértékben javítsa a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleget; a középtávú költségvetési célkitűzés felé vezető kiigazítási pálya meghatározásakor (az azt még el nem ért tagállamok esetében) vagy az attól való átmeneti eltérés engedélyezésekor (az azt elért tagállamok esetében) figyelembe kell venni a hosszú távon közvetlen költségtakarékossági hatásokkal (köztük a potenciális növekedési ráta emelésével) járó, és ezért az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát kimutathatóan befolyásoló főbb strukturális reformok végrehajtását (azzal a feltétellel, hogy a GDP 3 %-ának megfelelő referenciaérték tekintetében megfelelő biztonsági tartalék áll rendelkezésre, és hogy a költségvetés egyenlege a programidőszakon belül várhatóan visszatér a középtávú költségvetési célkitűzéshez), különösen a kötelező, teljes tőkefedezeti pillért tartalmazó többpilléres rendszert bevezető nyugdíjreformokat; a tagállam gazdaságpolitikája összhangban van-e az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal. A program makrogazdasági feltételezéseinek megalapozottságát a Bizottság szolgálatainak 2007. tavaszi előrejelzése alapján értékelik, felhasználva a potenciális kibocsátás és a ciklikusan kiigazított egyenlegek becslésére közösen megállapított módszertant is. Az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak való megfelelés értékelésénél az államháztartási terület átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokat veszik figyelembe, amely a 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó integrált iránymutatások része. Az értékelés kitér a következőkre is: az adósságráta alakulása és az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága, amelyeknek a költségvetési egyenleg felügyelete során megfelelő figyelmet kell szentelni, a 2005. március 20-i, „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának javítása” című tanácsi jelentéssel összhangban. A hosszú távú fenntarthatóság értékelésének szempontjait egy 2006. október 12-i bizottsági közlemény[3] határozza meg; a tagállamok által a növekedést és a foglalkoztatást szolgáló megújult lisszaboni stratégiával összefüggésben benyújtott nemzeti reformprogrammal való összhang mértéke. A 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó átfogó, 2005. június 7-i gazdaságpolitikai iránymutatások fedőlapján az ECOFIN Tanács megállapította, hogy a nemzeti reformprogramoknak összhangban kell lenniük a stabilitási és konvergenciaprogramokkal; a magatartási kódex[4] betartása, amely többek között előírja, hogy a stabilitási és a konvergenciaprogramok szerkezete és adattáblázatai egységesek legyenek. |

- Ajánlás

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Cseh Köztársaság 2006–2009. közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre[5] és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

5. [2007. július 10]-én a Tanács megvizsgálta a Cseh Köztársaság 2006–2009. közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját. A magatartási kódexben szereplő december 1-jei határidőhöz képest az aktualizált változat benyújtását 2007. március 15-re halasztották a cseh köztársaságbeli politikai helyzet miatt, mivel a 2006. júniusi országos választást követően az állandó kormányt 2007. január 19-én hagyta jóvá a parlament.

6. A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál-GDP növekedése a 2006-os 6,1%-ról 2007-ben 4,9%-ra csökken, és azután nagyjából stabilizálódik. A jelenleg rendelkezésre álló információk fényében úgy tűnik, hogy a forgatókönyv megalapozott növekedési feltételezéseken alapul. A program inflációs előrejelzése is valószerűnek tűnik.

7. A Bizottság szolgálatainak 2007. tavaszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2006-ban a GDP 2,9%-a, szemben a konvergenciaprogram előző változatában foglalt, a GDP 3,8%-ának megfelelő céllal. A célzottnál alacsonyabb hiányhoz hozzájárult a GDP és a foglalkoztatás erősebb növekedése és az el nem költött költségvetési előirányzatok egy jelentős részének átvitele.

8. A program középtávú költségvetési stratégiájának fő célja az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának megvalósítása, főként a strukturális egyenleg (a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb intézkedések nélkül számított egyenleg) tekintetében a GDP 1 %-ának megfelelő középtávú költségvetési hiánycél felé tett előrelépés révén. A program szerint az államháztartási hiány – főként a szociális kiadások diszkrecionális növekedése miatt – 2007-ben a GDP 4%-ára bővül, majd fokozatosan csökken, 2008-ban a GDP 3,5%-ára és 2009-ben a GDP 3,2%-ára. Az elsődleges hiány az előrejelzések szerint a 2006-os 2,4 %-ról 2009-re a GDP 1,6%-ára szűkül. 2007 után a tervezett költségvetési konszolidáció a programidőszak alatt a GDP 0,4 százalékponttalát kitevő bevételnövekedésre támaszkodik, különösen az egyéb bevételekre (a tényleges intézkedések megnevezése nélkül, de feltehetően az uniós transzferekhez kapcsolódnak), amelyek messzemenően ellensúlyozzák az adók és a társadalombiztosítási járulékok csökkenését. A konszolidáció azonban lényegében a kiadási oldalra összpontosít, az állami kiadások következetes csökkentésével, főként a kormányzati szektorban a bérkorlátozás révén, amely nagymértékben ellensúlyozza az állami beruházások és a kamatkiadások emelkedését. Az előző változattal összehasonlítva a program legalább két évvel elhalasztja a hiánynak a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alá történő tervezett csökkentését, kedvezőbb makrogazdasági forgatókönyv mellett. Meg kell jegyezni, hogy a program a kormányzat által mérlegelt alternatívát is tartalmaz, amelyben alacsonyabb a hiánycél, 2008-ban a GDP 3,2%-a és 2009-ben a GDP 2,8%-a. Ez szakpolitikai intézkedések sorozatára és a kötelező kiadások arányának csökkentésével az államháztartás rugalmasabbá tételére épül. Mindez azonban még véglegesítés és jóváhagyás előtt álló politikai intézkedésekre alapul és a program csak a fent említett magasabb hiánycélokra kínál koherens és megfelelően számszerűsített középtávú költségvetési keretet.

9. A közösen megállapított módszertannal összhangban számított strukturális hiány a tervek szerint a 2006-ban a GDP 3,5 %-át kitevő értékről 2007-ben a GDP 4,5%-ára romlik, majd 2009-ig fokozatosan a GDP 3,5 %-ára javul. A program az előző változatához hasonlóan középtávú költségvetési célkitűzésként a strukturális hiánynak a GDP 1%-át kitevő szintjét határozza meg. A korábbi változathoz képest a középtávú célkitűzés elérését egy évvel későbbre, 2013-ra halasztották. Mivel a középtávú célkitűzés szigorúbb az irányadó minimumértéknél (amely a becslések szerint a GDP mintegy 1,5 %-át kitevő hiány), megvalósítása valószínűleg biztonsági tartalékot nyújt a túlzott hiány felmerülésével szemben. A középtávú célkitűzés összhangban van az adósságrátával és a hosszú távú átlagos potenciális kibocsátással.

10. A programban szereplő költségvetési előrejelzésekkel kapcsolatos kockázatok összességében kiegyensúlyozottak. A makrogazdasági forgatókönyvből eredő kockázatok nagyjából semlegesek, míg az adó-előrejelzések egészében nézve úgy tűnik, hogy megbízható feltételezéseken alapulnak. A programban előirányzott költségvetési konszolidáció nagymértékben az államháztartási kiadások visszafogására épül, a program ugyanakkor nem ad megfelelő tájékoztatást arról, hogy ezt hogyan érik el. Másrészről a Cseh Köztársaság az elmúlt években jó eredményeket ért el, noha a költségvetési céljai elérését megkönnyítette a vártnál nagyobb növekedés. Politikai kockázat is fennáll a törékeny parlamenti egyensúllyal összefüggésben.

11. E kockázatértékelés alapján a programban szereplő költségvetési irányvonal nem tűnik alkalmasnak arra, hogy 2008-ig a Tanács 2004. július 5-i ajánlásának megfelelően megszüntessék a túlzott hiányt. Mivel a gazdaság jelenleg kedvező időszakot él át és a növekedés magasabb a 2004. júliusi tanácsi ajánlás idején vártnál, remek alkalom adódik a konszolidációs erőfeszítés fokozására és a programban előrejelzettnél nagyobb ütemű csökkenés elérésére.

12. A bruttó államadósság a becslések szerint 2006-ban GDP 30,4%-a volt, azaz jóval a Szerződésben meghatározott 60 %-os referenciaérték alatt maradt. A program előrejelzése szerint az adósságráta majdnem 2 százalékponttal nő a programidőszak során.

13. Az elöregedés hosszú távú költségvetési hatása a Cseh Köztársaságban jóval az EU-átlag feletti, főként a GDP-arányos nyugdíjkiadások lényeges növekedése és az egészségügyi kiadások jelentős emelkedése miatt. Az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok csökkentését a nyugdíjkiadások jelentős növekedését megfékező, főként a nyugdíjak és az egészségügy terén hozott strukturális reformintézkedések végrehajtásával lehet elérni. A programidőszak végére várt költségvetési egyenleg, amely a korábbi költségvetési évekhez képest romlott, még a népesség elöregedése okozta hosszú távú költségvetési hatások nélkül is kockázatot jelent az államháztartás fenntarthatóságára nézve. Az államháztartás jelenleg tervezettnél messzemenőbb konszolidációja ezért hozzájárulna az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok csökkentéséhez. Az államháztartás fenntarthatóságát tekintve a Cseh Köztársaság összességében magas kockázattal szembesül.

14. A konvergenciaprogram a középtávú költségvetési stratégia szempontjából nem értékeli minőségileg a nemzeti reformprogram 2006. novemberi végrehajtási jelentésének általános hatását. A program nem ad rendszerezett tájékoztatást a nemzeti reformprogramban tervezett fő reformokkal járó közvetlen költségvetési költségekről (vagy megtakarításokról) – kivéve a 2007-es költségvetésben szereplő kutatás-fejlesztési kiadások növekedését –, a program költségvetési előrejelzései azonban láthatólag figyelembe veszik a nemzeti reformprogramban tervezett intézkedések államháztartási hatásait. A konvergenciaprogramnak az államháztartás területére tervezett intézkedései láthatólag összhangban állnak a nemzeti reformprogramban előirányzottakkal, különös tekintettel az adóterhek terén a közvetlenről a közvetett adózás felé való elmozdulásra és a kutatás-fejlesztés kiegészítő támogatására.

15. A programban szereplő költségvetési stratégia nincs összhangban a 2005–2008. közötti időszakra vonatkozó integrált iránymutatásokban szereplő átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal, különösen a Tanács által 2004. júliusában meghatározott kiigazítási pályától való eltérés és a nyugdíj- és az egészségügyi reformban tett előrelépés hiánya miatt.

16. Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program minden előírt adatot megad, és a nem kötelező adatok legtöbbjét is tartalmazza[6].

Általános következtetésként megállapítható, hogy a jobb növekedési kilátások és a vártnál alacsonyabb 2006-os hiány ellenére a program 2010-re halasztja a túlzott hiány megszüntetését a 104. cikk (7) bekezdése szerinti 2004. júliusi tanácsi ajánlásban meghatározott 2008-as határidőhöz képest. A tartós növekedés miatt a halasztás – amely az elsősorban a szociális kiadások 2007-ben tervezett növekedésével magyarázható magasabb hiányt tükrözi – prociklikus expanzív költségvetési irányvonalat is eredményez.

A fenti értékelés alapján a Tanács felkéri a Cseh Köztársaságot, hogy:

i. mérsékelje a 2007-es költségvetés egyenlegének romlását, és biztosítsa a túlzott hiány legkésőbb 2008-ra való, hiteles és fenntartható módon történő kiigazítását;

ii. a kötelező kiadások arányának csökkentése érdekében vizsgálja felül a kiadások összetételét;

iii. a nyugdíjkiadások előre jelzett növekedésére tekintettel javítsa az államháztartás hosszútávú fenntarthatóságát a szükséges nyugdíj- és egészségügyi reformok végrehajtásával.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Reál-GDP (%-os változás) | KP 2007. március | 6,1 | 6,0 | 4,9 | 4,8 | 4,8 |

BIZ 2007. május | 6,1 | 6,1 | 4,9 | 4,9 | nincs adat |

KP 2005. november | 4,8 | 4,4 | 4,2 | 4,3 | nincs adat |

HICP-infláció (%) | KP 2007. március | 1,6 | 2,4 | 2,6 | 2,5 | 2,5 |

BIZ 2007. május | 1,6 | 2,1 | 2,4 | 2,9 | nincs adat |

KP 2005. november | 1,5 | 2,2 | 2,0 | 2,1 | nincs adat |

Kibocsátási rés (a potenciális GDP %-ában) | KP 2007. március1 | -0,7 | 0,9 | 1,1 | 1,0 | 1,0 |

BIZ 2007. május3 | -1,1 | 0,4 | 0,5 | 0,5 | nincs adat |

KP 2005. november1 | -0,8 | -0,1 | 0,3 | 0,8 | nincs adat |

Államháztartási egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2007. március6 | -3,6 | -3,5 | -4,0 | -3,5 | -3,2 |

BIZ 2007. május | -3,5 | -2,9 | -3,9 | -3,6 | nincs adat |

KP 2005. november | -4,8 | -3,8 | -3,3 | -2,7 | nincs adat |

Elsődleges egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2007. március | -2,5 | -2,4 | -2,6 | -2,0 | -1,6 |

BIZ 2007. május | -2,4 | -1,8 | -2,8 | -2,6 | nincs adat |

KP 2005. november | -4,1 | -3,0 | -2,4 | -1,7 | nincs adat |

Ciklikusan kiigazított egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2007. március1 | -3,4 | -3,9 | -4,4 | -3,9 | -3,5 |

BIZ 2007. május | -3,1 | -3,1 | -4,1 | -3,8 | nincs adat |

KP 20051. november | -4,5 | -3,8 | -3,4 | -3,0 | nincs adat |

Strukturális egyenleg2 (a GDP %-ában) | KP 2007. március | -3,4 | -3,9 | -4,4 | -3,9 | -3,5 |

BIZ 2007. május4 | -2,0 | -2,8 | -4,1 | -3,8 | nincs adat |

KP 2005. november5 | -3,4 | -3,8 | -3,4 | -3,0 | nincs adat |

Bruttó államadósság (a GDP %-ában) | KP 2007. március | 30,4 | 30,6 | 30,5 | 31,3 | 32,2 |

BIZ 2007. május | 30,4 | 30,4 | 30,6 | 30,9 | nincs adat |

KP 2005. november | 37,4 | 37,1 | 37,9 | 37,8 | nincs adat |

Megjegyzések |

1A Bizottság szolgálatainak számításai a programban megadott információk alapján. |

2Ciklikusan kiigazított egyenleg, az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül (hasonlóan az előző sorokhoz). |

3A 2005–2008 közötti időszakra vonatkozóan 4,2%-os, 4,6%-os, 4,8%-os és 4,9%-os becsült potenciális növekedés alapján. |

4 Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések a Bizottság szolgálatainak 2007. tavaszi előrejelzései alapján. |

(a GDP 1,1%-a 2005-ben és a GDP 0,2%-a 2006-ban - mindkettő hiánynövelő) |

5Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések a 2005-ös konvergenciaprogram szerint. |

(a GDP 1,1%-a 2005-ben - hiánynövelő) |

6A cseh kormány eddig nem jóváhagyott intézkedésein alapuló |

alternatív hiánycélok: a GDP 3,2%-a 2008-ban, a GDP 2,8%-a 2009-ben |

Forrás: |

Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2007. tavaszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai |

[1] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az e szövegben említett összes dokumentum megtalálható a következő weboldalon:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] A Bizottság közleménye a tavaszi Európai Tanácsnak, „A növekedést és a foglalkoztatást szolgáló, megújult lisszaboni stratégia végrehajtása – A megvalósítás éve”, 2006.12.12., COM(2006) 816.

[3] „Az uniós államháztartások hosszú távú fenntarthatóságáról” szóló bizottsági közlemény a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek, COM(2006) 574, 2006.10.12., és „Az államháztartások hosszú távú fenntarthatósága az Európai Unióban”, Európai Bizottság, Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság (2006), European Economy, 2006/4. szám.

[4] „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának részletes leírása, valamint iránymutatások a stabilitási és konvergencia programok tartalmára és formájára vonatkozóan”, amelyet az ECOFIN-Tanács 2005. október 11-én jóváhagyott.

[5] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] A program nem szolgáltat adatot a 2009-es év államháztartási kiadásairól feladatkörök szerinti bontásban.