HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 47/1

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE

(2012. május 24.)

a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a mentességek, az általános működési feltételek, a letétkezelők, a tőkeáttétel, az átláthatóság és a felügyelet tekintetében történő kiegészítéséről szóló, felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettervezetről

(CON/2012/42)

2013/C 47/01

Bevezetés és jogalap

2012. április 18-án az Európai Központi Bank („EKB”) a Bizottságtól azt a felkérést kapta, hogy alkosson véleményt a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a mentességek, az általános működési feltételek, a letétkezelők, a tőkeáttétel, az átláthatóság és a felügyelet tekintetében történő kiegészítéséről szóló, felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettervezetről (a továbbiakban: a felhatalmazáson alapuló rendelettervezet).

Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre az Európai Unió működéséről szóló szerződés 127. cikkének (4) bekezdésén és 282. cikkének (5) bekezdésén alapul, mivel a felhatalmazáson alapuló rendelettervezet olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek érintik a Központi Bankok Európai Rendszerének a Szerződés 127. cikkének (5) bekezdésében említett, a pénzügyi rendszer stabilitására vonatkozó politikák zavartalan megvalósításában való részvételét. Az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának 17.5. cikke első mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt.

Különös észrevételek

1. Tőkeáttétel

1.1. Az EKB által korábban kifejtettek szerint a tökeáttételnek a 2011/61/EU irányelvben (1) hivatkozott koncepciója számos alternatívbefektetésialap-kezelő (2) („ABAK”) által alkalmazott üzleti modell tekintetében alapvető jelentőségű. Az EKB általánosságban egyetért az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatósággal („EÉPH”) abban, hogy a bruttó kitettség alapján számított tőkeáttétel mértékére vonatkozó információk alapvető fontosságúak a rendszerszintű kockázat figyelemmel kísérése szempontjából, valamint hogy ezeket az információkat a befektetőknek is rendelkezésére kell bocsátani. Míg a túlzott tőkeáttétel jelentős kockázatokat hozhat létre a pénzügyi stabilitásra nézve, a tőkeáttételi kockázat nem az egyetlen, az alternatív befektetési alapokat („ABA”) érintő kockázat. Erre tekintettel a tőkeáttételre vonatkozó bármely információt az egyéb kockázati forrásokra vonatkozó információkkal kell kiegészíteni. Ebben az összefüggésben bír jelentőséggel az, hogy az egyes különböző kockázatok kezelését célzó követelmények elkülönüljenek. A kockázatok ilyen forrásai magukban foglalják a pozíciókockázatot, azaz az egyes befektetésekhez kapcsolódó piaci- és hitelkockázatot, és az ABA-k tőkeáttételét.

1.2. A következetesség megteremtése és a szabályozói arbitrázs elkerülése érdekében az EKB megfelelőnek találja azt, hogy a tőkeáttétel elfogadandó számítási módszereinek a lehető legnagyobb mértékben összhangban kell lennie a Bázel III keretrendszerrel (3) és a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről szóló irányelvre irányuló európai parlamenti és bizottsági javaslattal (4), valamint a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről szóló rendeletre irányuló európai parlamenti és bizottsági javaslattal (5) (a továbbiakban együtt: a CRD IV javaslat) (6). Ezt a következetességet például a fedezeti ügyletek elismerésére és a készpénzkölcsönök kezelésére történő hivatkozással kell biztosítani. Továbbmenve, a CRD IV javaslatban meghatározott koncepciókra történő kereszthivatkozás is megfontolandó (7).

1.3. Mint ahogy az a fenti 1.1. bekezdésben is megállapításra került, az EKB álláspontja szerint a költségek kiszámítása során különbséget kell tenni: a) az ABA-k által megvásárolt eszközökkel (portfoliókkal) együtt járó kockázatok, azaz a „pozíciókockázat”; és b) a tényleges érintett tőkeáttétel között. Ebből következően a két kockázati forrást el kell különíteni az ABA-k tőkeáttételének meghatározása során. Például, amennyiben a külső forrásoktól származó készpénzkölcsönök nem kerülnek befektetésre, úgy azok nincsenek kitéve piaci- illetve hitelkockázatnak, így növelik az ABA-k tényleges tőkeáttételét. Ezzel ellenkezően a CRD IV javaslat nem tesz különbséget a készpénzkölcsönök különböző típusai között (8).

1.4. A felhatalmazáson alapuló rendelettervezet utal a bruttó-módszer és a kötelezettség-módszer alkalmazására (9). Az nem foglalja azonban magában a fejlettebb módszert (10), mivel az nem biztosítaná az eredmények összehasonlíthatóságát. Az EKB értelmezése szerint a kötelezettség-módszer szabályain lazító fejlettebb módszer az ABA-kat kezelő ABAK-ok számára került kialakításra, amelyek számára lehetséges, hogy a kötelezettség-módszer nem alkalmas, illetve lehetséges, hogy az nem hozna érdemi eredményeket. Az EKB támogatja a Bizottságnak a fejlett módszer kihagyására vonatkozó döntését, mivel a bruttó-módszer és a kötelezettség-módszer alkalmazása elégséges, és azok hasznos információt fognak szolgáltatni mind a befektetők, mind pedig az illetékes felügyeleti hatóságok számára az ABA-k tőkeáttételéről.

2. Kockázatkezelés

A felhatalmazáson alapuló rendelettervezet előírja az ABAK-ok számára a kockázatkezelési funkcióik és a működési funkcióik elkülönítését, és azt sugallja, hogy ennek elérésére a függő feltételek teljes listájának az ABAK általi teljesítése esetén kerül sor (11). Amennyiben ezeket a feltételeket nem teljesítik, az ABAK vezető testületének biztosítékokat kell alkalmaznia az olyan összeférhetetlenségek kezelése érdekében, amelyek kockázatot jelenthetnek a kockázatkezelési tevékenységek független ellátására (12). E tekintetben az EKB támogatja a kockázatkezelésnek a működési és vezetési funkcióktól történő elkülönítését. A Bizottság megfontolhatja az EÉPH-nak az objektív követelményeket meghatározó iránymutatások előkészítésével történő megbízását az unión belül történő következetlen alkalmazás elkerülése, valamint azok végrehajtásának figyelemmel kísérése érdekében.

3. Az értékpapírosítási pozíciókba történő befektetések

3.1. A felhatalmazáson alapuló rendelettervezet (13) előírja, hogy az ABAK-ok befektetéseket eszközölhetnek értékpapírosítási pozíciókba, feltéve, hogy elvégzik a kezdeményező és a szponzor alapos átvilágítását. Részletesebben, a felhatalmazáson alapuló rendelettervezet előírja, hogy az értékpapírosított eszközökbe történő befektetés előtt az ABAK-nak: a) ki kell elégítenie bizonyos minőségi követelményeket, pl. a befektetések kockázati profiljának és a megfelelő hivatalos politikák és eljárások átfogó ismerete (14); és b) biztosítania kell azt, hogy a szponzorok és a kezdeményezők megfelelnek számos minőségi követelménynek, ide értve a hatékony kockázatkezelési követelményeket, a megfelelő diverzifikációs stratégiákat, stb. (15).

3.2. Az EKB támogatja az olyan minőségi követelményeket, amelyek egy adott értékpapírosított eszközökbe történő befektetést megelőzően elősegítik az ABAK-nak a kockázatokkal kapcsolatos éberségét. A fenti 3.1.b) pontban hivatkozott rendelkezések tekintetében az ABAK-oknak a kezdeményezők és a szponzorok megfelelő kockázatkezelési eljárásokkal rendelkezésének biztosítására vonatkozó kötelezettségei alkalmazása nehézségekbe ütközhet, mivel lehetséges, hogy az ABAK-ok nem lesznek képesek a szponzorok és a kezdeményezők belső eljárásaira vonatkozó feltételek közvetlen ellenőrzésére.

3.3. Annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen követelmények ne korlátozzák az ABAK-okat az értékpapírosított eszközökbe történő befektetésben – amely akadályozná az értékpapírosítási piac felélénkítésére vonatkozó szélesebb értelemben vett célt – a felhatalmazáson alapuló rendelettervezet rendelkezhet arról, hogy az EÉPH a fenti minőségi követelmények tekintetében általános iránymutatást ad a szponzorok és a kezdeményezők által az ABAK-ok rendelkezésére bocsátandó pontos dokumentációval kapcsolatban.

4. Letétkezelői feladatok

4.1. Az EKB üdvözli a letétkezelők által a felhatalmazáson alapuló rendelettervezet alapján a jövőben ellátandó átfogó feladatokat (16). Különösképpen, az EKB-nak meggyőződése, hogy a részletes követelmények (17) nagymértékben korlátozni fogják az ABA-k befektetőinek letétkezelői kockázatát.

4.2. Az EKB támogatja a 2011/61/EU irányelv által bevezetett, és a felhatalmazáson alapuló rendelettervezetben tovább részletezett szigorú felelősségi rendszert (18). Megjegyzi ugyanakkor, hogy ez a felelősségi rendszer az Európai Parlament és Tanács átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról 2009. július 13-i 2009/65/EK irányelvének (19) jövőbeni módosításaival (ÁÉKBV V) (20) együtt rendkívül jelentős kárigényeknek teheti ki a letétkezelőket. Egyes letétkezelők esetében az ilyen követelések esetenként a teljes alaptőkéjük többszörösét meghaladó veszteségekhez vezethetnek. Az EKB ennél fogva elengedhetetlennek tartja azt, hogy a letétkezelők ezeket a kockázatokat megfelelően kezeljék, legyenek azok akár hitelintézetek, akár pedig befektetési vállalkozások illetve egyébfelügyelet alatt álló intézmények (21), és hogy ezeket a kockázatokat a vonatkozó tőkemegfelelési követelmények keretében elszámolják. A közelgő ÁÉKBV V szabályozási folyamat kedvező lehetőséget biztosít ennek a kérdésnek az ÁÉKBV és az ABA letétkezelők tekintetében történő megvalósítására.

5. Jelentéstételi követelmények és információcsere

5.1. Az EKB üdvözli a felhatalmazáson alapuló rendelettervezet 112. cikkében meghatározott jelentéstételi követelményeket. A 127. cikk (7) bekezdése értelmében az ABAK-ok számára kötelező a felhatalmazáson alapuló rendelettervezet mellékletében foglalt pro-forma jelentéstételi űrlapban foglaltaknak megfelelő információszolgáltatás. E tekintetben az EKB támogatja az EÉPH által adott tanácsban (22) javasolt adatszolgáltatási követelményeket, amelyek lehetővé teszik, hogy egyes információkat havonta gyűjtsenek össze, valamint javasolja az ABA-k múltbeli kockázati profiljára vonatkozó kiegészítő információk rendelkezésre bocsátását. Ezek a tagoltabb információk az átfogó rendszerszintű kockázat-ellenőrzési keretrendszer létrehozatala tekintetében bírnak jelentőséggel.

5.2. A fentiek ellenére, ezek az illetékes hatóságok számára teljesítendő jelentéstételi követelmények – különösen pedig a felhatalmazáson alapuló rendelettervezet 112. cikkének (1) bekezdésében meghatározott követelmények – jelentős mértékben átfedésben vannak a befektetési alapok eszközeire és kötelezettségeire vonatkozó statisztikákról szóló, 2007. július 27-i EKB/2007/8 rendeletben (23) meghatározott statisztikai adatszolgáltatási követelményekkel. Erre tekintettel az EKB álláspontja szerint a lehetőség van az ABAK-ok jelentéstételi terhének a korlátozására az illetékes hatóságok által előírt egyes jelentéstételi követelményeknek az EKB statisztikai követelményeivel (24) történő összhangba hozatala által. E tekintetben az EKB készen áll és hajlandó megvitatni a Bizottsággal és az EÉPH-val azt, hogy miként lehetne a jelentéstételi követelményeket a legmegfelelőbb módon összhangba hozni.

5.3. Végezetül, az információcsere vonatkozásában a felhatalmazáson alapuló rendelettervezet (25) a nemzeti hatóságok számára jelentős mérlegelési jogkört teremt azon feltételek vonatkozásában, amelyek keretében a rendszerszintű kockázatok (26) figyelemmel kísérése szempontjából jelentős információkat az EÉPH-val és az ERKT-val meg kell osztani. Az EKB azt javasolja, hogy a bizonytalanságok elkerülése érdekében a fenti rendelkezéseket tisztázzák.

Abban az esetben, ahol az EKB a rendelettervezet módosítására tesz javaslatot, a melléklet tartalmazza a szerkesztési javaslatokat és az azokhoz fűzött magyarázatot.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2012. május 24-én. az EKB alelnöke Vítor CONSTÂNCIO

(1) Az alternatívbefektetésialap-kezelőkről, valamint a 2003/41/EK és a 2009/65/EK irányelv, továbbá az 1060/2009/EK és az 1095/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2011. június 8-i 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 174., 2011.7.1., 1. o.).

(2) Az EKB 2009. október 16-i CON/2009/81 véleménye az alternatívbefektetésialap-kezelőkről, valamint a 2004/39/EK és 2009/…/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv iránti javaslatról (HL C 272., 2009.11.13., 1. o.). Az EKB valamennyi véleménye közzétételre kerül az EKB honlapján: http://www.ecb.europa.eu

(3) Lásd „Basel III: A global regulatory framework for more resilient banks and banking systems” (Bázel III: globális szabályozási keret az ellenállóbb bankok és bankrendszerek érdekében), Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság, 2010. december, 2011. júniusi átdolgozott változat.

(4) Az Európai Parlament és a Tanács pénzügyi konglomerátumhoz tartozó hitelintézetek, biztosítóintézetek és befektetési vállalkozások kiegészítő felügyeletéről szóló 2002/87/EK irányelvét is módosítja. COM(2011) 453 végleges.

(5) COM(2011) 452 végleges.

(6) A tőkeáttétel fogalmának harmonizált meghatározása nem vonná maga után a tőkeáttétel szintjének a hitelintézetekre és az ABA-kra vonatkozó harmonizált meghatározását.

(7) Lásd a tőkeáttétel fogalmának a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről szóló irányelvre irányuló európai parlamenti és bizottsági javaslat 4. cikk (86) bekezdésében foglalt meghatározását, COM(2011) 452 végleges.

(8) A CRD IV javaslat értelmében minden készpénzkölcsönt nyilván kell tartani a mérlegben, következésképp ezen keretrendszeren belül azok növelik a tőkeáttételt, tekintett nélkül az átvett pénzeszközök későbbi felhasználására. A mérlegtételek kitettségét jelző érték általában megegyezik azoknak egy adott értékelési kiigazítás alkalmazása utáni maradvány könyvelési értékével, pl. a hitelkockázatok esetében, lásd a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről szóló irányelvre irányuló európai parlamenti és bizottsági javaslat 416. cikk (5) bekezdését a 106. cikk (1) bekezdésével összefüggésben, COM(2011) 452 végleges.

(9) A felhatalmazáson alapuló rendelettervezet II. fejezet, 2. szakaszának 9. és 10. cikke.

(10) Lásd az EÉPH-nak az Európai Bizottság számára adott 2011. november 16-i, az alternatívbefektetésialap-kezelőkről szóló irányelv lehetséges végrehajtási intézkedéseivel kapcsolatos technikai tanácsát (a továbbiakban: az EÉPH által adott tanács), EÉPH/2011/379, 459. o.

(11) A felhatalmazáson alapuló rendelettervezet 43. cikke.

(12) A felhatalmazáson alapuló rendelettervezet 44. cikke.

(13) Lásd a felhatalmazáson alapuló rendelettervezet III. fejezet, 5. szakaszának 5. cikkét.

(14) A felhatalmazáson alapuló rendelettervezet 55. cikke.

(15) A felhatalmazáson alapuló rendelettervezet 54. cikke.

(16) Lásd a felhatalmazáson alapuló rendelettervezet IV. fejezetének 2. szakaszát.

(17) A felhatalmazáson alapuló rendelettervezet 91., 92., 98., 100., és 101. cikke.

(18) Lásd a felhatalmazáson alapuló rendelettervezet IV. fejezetének 3. szakaszát.

(19) HL L 302., 2009.11.17., 32. o.

(20) Lásd még a Bizottságnak az ÁÉKBV letétkezelői funkcióiról és az ÁÉKBV-alapkezelők javadalmazásáról szóló 2010. december 14-i konzultációs anyagát.

(21) Lásd a 2011/61/EU irányelv 21. cikkének (3) bekezdését.

(22) Lásd az EÉPH által adott tanács V. mellékletét.

(23) HL L 211., 2007.8.11., 8. o.

(24) Lásd a CON/2009/81 vélemény 10. pontját.

(25) A felhatalmazáson alapuló rendelettervezet 7. cikke (3) bekezdése és 118. cikke.

(26) Ebben a tekintetben összehasonlításként lásd a 2011/61/EU irányelv 3. cikk (3) bekezdésének d) pontját valamint az 53. cikkét, továbbá a felhatalmazáson alapuló rendelettervezet 7. cikk (3) bekezdését és 118. cikkét.