Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a vándorló, vadon élő állatfajok védelméről szóló egyezmény szerződő felei konferenciájának tizenegyedik ülésén a szerződő felektől származó, az egyezmény függelékeinek módosítására irányuló javaslatok tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról /* COM/2014/0544 final - 2014/0252 (NLE) */





INDOKOLÁS 1. A vándorló, vadon élő állatfajok védelméről szóló egyezmény (amely CMS-egyezmény vagy Bonni Egyezmény néven is ismert) célja, hogy a vándorló szárazföldi és tengeri állatfajok és madárfajok számára teljes elterjedési területükön védelmet biztosítson. Az egyezmény az ENSZ környezetvédelmi programjának keretében kormányközi szerződés formájában jött létre, célja a vadon élő állatok és az élőhelyek globális szintű védelme. Az Európai Unió 1983. november 1-je óta szerződő fele az egyezménynek.[1] 2. A védelmet igénylő vándorló állatfajokat az egyezmény I. függeléke (veszélyeztetett fajok) és II. függeléke (azon fajok, melyek védelmére megállapodásokat kell kötni) sorolja fel. Az egyezmény III. cikke úgy rendelkezik, hogy az I. függelékben kell szerepeltetni a veszélyeztetett vándorló fajokat, és az azok elterjedési területén található feleknek (államoknak) védelmi intézkedéseket kell hozniuk, valamint meg kell tiltaniuk az adott fajokhoz tartozó példányok zsákmányolását. Az egyezmény IV. cikkének megfelelően a II. függelék tartalmazza mindazokat a vándorló fajokat, amelyek természetvédelmi helyzete kedvezőtlen, és amelyek megóvása és kezelése érdekében nemzetközi megállapodásra van szükség, valamint azon fajokat is, amelyek természetvédelmi helyzetére jelentős kedvező hatást gyakorolna a nemzetközi megállapodások által elérhető együttműködés. 3. Az egyezmény döntéshozó szerve a szerződő felek konferenciája, ennek hatáskörébe tartozik a vándorló fajok természetvédelmi helyzetének értékelése és adott esetben az egyezmény I. és II. függelékének módosítása. 4. Az egyezmény XI. cikkének megfelelően bármelyik szerződő fél tehet javaslatot az egyezmény módosítására. Az egyezmény függelékeinek módosítása valamennyi szerződő fél vonatkozásában 90 nappal az után lép hatályba, hogy a szerződő felek konferenciája a módosítást elfogadta, de nem lép hatályba azon szerződő felek vonatkozásában, amelyek fenntartással élnek. 5. Az egyezmény szerződő felei konferenciájának tizenegyedik ülésére az ecuadori Quitóban, 2014. november 4-e és 9-e között kerül sor. Erre az alkalomra az Unió javasolta az egyezmény I. függelékének módosítását a Ziphius cavirostris földközi-tengeri alpopulációjának, valamint a Coracias garrulus madárfajnak a felvétele érdekében, továbbá a II. függelék módosítását három rókacápafaj: az Alopias superciliosus, az Alopias vulpinus és az Alopias pelagicus felvétele érdekében. 6. Az egyezmény más részes felei is nyújtottak be az I. és a II. függelék módosítására irányuló javaslatokat. Az érintett fajok: Ursus maritimus, Panthera leo (minden alfaj), Kobus kob, Eudorcas rufifrons, Otis tarda, Calidris pusilla, Calidris tenuirostris, Cardellina canadiensis, Carcharhinus falciformis, Sphyrna lewini, Sphyrna mokarran, Anoxypristis cuspidate, Pristis clavata, Pristis pectinata, Pristis zijsron, Pristis pristis, Mobula mobular, Mobula japonica, Mobula thurstoni, Mobula tarapacana, Mobula eregoodootenkee, Mobula kuhlii, Mobula hypostoma, Mobula rochebrunei és Mobula munkiana, Manta alfredi , valamint Anguilla Anguilla. 7. Az Uniónak indokolt támogatnia valamennyi javaslatot, mivel azok tudományos szempontból megalapozottak, továbbá összhangban vannak nemcsak az uniós joggal, hanem az Unió azon kötelezettségvállalásával is, hogy nemzetközi szinten együttműködik a biológiai sokféleség védelme érdekében. Amennyiben e fajok a javaslatoknak megfelelően felvételre kerülnek az I. vagy a II. függelékbe, az nem teszi szükségessé az uniós jog módosítását. 8. A fentiek fényében a Tanácsnak határoznia kell az Unió által a szerződő felek konferenciájának tizenegyedik ülésén a módosítási javaslatok kapcsán képviselendő álláspontról. 2014/0252 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a vándorló, vadon élő állatfajok védelméről szóló egyezmény szerződő felei konferenciájának tizenegyedik ülésén a szerződő felektől származó, az egyezmény függelékeinek módosítására irányuló javaslatok tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, mivel: (1) Az 1982. június 24-i 82/461/EGK tanácsi határozat[2] értelmében az Unió szerződő fele a vándorló, vadon élő állatfajok védelméről szóló egyezménynek (a továbbiakban: az egyezmény). Az egyezmény döntéshozó szerve a szerződő felek konferenciája, amelynek hatáskörébe tartozik a vándorló fajok természetvédelmi helyzetének értékelése és ennek alapján az egyezmény I. és II. függelékében található, a védendő fajokat felsoroló jegyzékek módosítása. (2) Az egyezmény XI. cikke alapján az egyezmény függelékeinek módosítása valamennyi szerződő fél vonatkozásában 90 nappal az után lép hatályba, hogy a szerződő felek konferenciája a módosítást elfogadta, de nem lép hatályba azon szerződő felek vonatkozásában, amelyek fenntartással élnek. (3) Az egyezmény szerződő felei konferenciájának tizenegyedik ülésére az ecuadori Quitóban, 2014. november 4-e és 9-e között kerül sor. (4) Erre az alkalomra az Unió kezdeményezte az egyezmény I. függelékének módosítását a Coracias garrulus faj és a Ziphius cavirostris földközi-tengeri szubpopulációja felvétele érdekében, valamint az egyezmény II. függelékének módosítását az Alopias superciliosus, az Alopias vulpinus és az Alopias pelagicus fajok felvétele érdekében.[3] (5) Az egyezmény más szerződő felei is nyújtottak be javaslatokat az egyezmény I. és II. függelékének módosítására. (6) Az Uniónak indokolt támogatnia valamennyi javaslatot, mivel azok tudományos szempontból megalapozottak, továbbá összhangban vannak az uniós joggal, az Unió azon kötelezettségvállalásával, hogy – a biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezmény 5. cikkének megfelelően – nemzetközi szinten együttműködik a biológiai sokféleség védelme érdekében, valamint a szerződő felek konferenciáján meghozott döntésekkel, különösen a tizedik ülésen elfogadott globális célkitűzéssel, mely szerint: 2020-ra sikerül megakadályozni az ismert veszélyeztetett fajok kipusztulását, és azok – különösen a kipusztulás szélén lévő fajok – természetvédelmi helyzete javul és stabilizálódik. (7) A Ziphius cavirostris cetfaj már szerepel a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv[4] IV. mellékletében. Így e faj felvétele az egyezmény I. függelékébe nem tenné szükségessé az uniós jog módosítását. (8) Az Ursus maritimus, a Panthera leo alfajai a Panthera leo persica kivételével, valamint a Kobus kob nem fordulnak elő az EU-ban. Így ezek felvétele az egyezmény II. függelékébe nem tenné szükségessé az uniós jog módosítását. (9) A Panthera leo persica és az Eudorcas rufifrons szintén nem fordulnak elő az EU területén. Így ezek felvétele az egyezmény I. függelékébe nem tenné szükségessé az uniós jog módosítását. (10) Az Otis tarda már szerepel a vadon élő madarak védelméről szóló, 2009. november 30-i 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[5] I. mellékletében. Így e faj felvétele az egyezmény I. függelékébe nem tenné szükségessé az uniós jog módosítását. Az Otis tarda (túzok) közép-európai populációja már szerepel az egyezmény I. függelékében, és a közép-európai túzokpopulációk védelméről és kezeléséről egyetértési megállapodás jött létre 12 tagállam részvételével. Emellett a túzok teljes világállománya védett az egyezmény II. függeléke értelmében. (11) A Calidris pusilla, Calidris tenuirostris és Cardellina canadiensis fajok az EU-ban csak olyan tengerentúli területeken fordulnak elő, amelyek nem tartoznak a 2009/147/EK irányelv hatálya alá. Így ezek felvétele az egyezmény I. és II. függelékébe nem tenné szükségessé az uniós jog módosítását. (12) A Coracias garrulus madárfaj már szerepel a 2009/147/EK irányelv I. mellékletében. Így e faj felvétele az egyezmény I. függelékébe nem tenné szükségessé az uniós jog módosítását. A faj európai állománya fokozott védelemre szorul. (13) Az Alopias superciliosus, Alopias vulpinus, Alopias pelagicus, Carcharhinus falciformis, Sphyrna lewini és Sphyrna mokarran cápafajokra kiterjed az EU közös halászati politikája (KHP), amely az Unió számára megfelelő eszköz védelmük biztosításához akkor is, ha felvételre kerülnek az egyezmény II. függelékébe. (14) Az Anoxypristis cuspidate, Pristis clavata, Pristis pectinata, Pristis zijsron, Pristis pristis, fűrészrája-fajok, a Mobula mobular, Mobula japonica, Mobula thurstoni, Mobula tarapacana, Mobula eregoodootenkee, Mobula kuhlii, Mobula hypostoma, Mobula rochebrunei és Mobula munkiana ördögráják a KHP hatálya alá tartoznak, amely az Unió számára megfelelő eszköz védelmük biztosításához akkor is, ha felvételre kerülnek az egyezmény I. és II. függelékébe. (15) A Manta alfredi sasrájafaj is a KHP hatálya alá tartozik, amely az Unió számára megfelelő eszköz védelme biztosításához akkor is, ha a faj felvételre kerül az egyezmény I. és II. függelékébe. Ezt a fajt nem sokkal az után választották le a Manta birostris fajról, hogy 2011-ben felvételre került az egyezmény I. és II. függelékébe. (16) Az Anguilla anguilla, vagyis európai angolna a KHP hatálya alá tartozik, amely az Unió számára megfelelő eszköz védelme biztosításához. Az európai angolnaállomány helyreállítására vonatkozó intézkedések megállapításáról szóló, 2007. szeptember 18-i 1100/2007/EK tanácsi rendelet[6] rendelkezik az európai angolnák védelmét szolgáló intézkedésekről, és lehetőséget biztosít a tagállamoknak arra, hogy közös angolnagazdálkodási terveket fogadjanak el az Unión kívüli olyan országokkal, amelyek az övéikhez kapcsolódó angolnaélőhelyekkel rendelkeznek. Az egyezmény IV. cikke ösztönzi a feleket védelmi intézkedések megvalósítására vonatkozó nemzetközi megállapodások kötésére, így értelemszerűen támogatja az 1100/2007/EK tanácsi rendelet értelmében megvalósuló közös angolnagazdálkodási tervekre vonatkozó megállapodások kötését. Az említett IV. cikk további nemzetközi együttműködést is támogat, amely az EU tagállamai esetében nem vezethet az 1100/2007/EK tanácsi rendeletben előírt védelemnél alacsonyabb fokú védelem nyújtásához. Az egyezmény I. és II. függelékében felsorolt vándorló fajok tekintetében a XII. cikk (3) bekezdése a felek számára lehetővé teszi a szigorúbb hazai intézkedések meghozatalát. A fentiek mellett az Anguilla anguilla felvétele az egyezmény II. függelékébe összhangban állna e fajnak a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény II. függelékébe való felvételével, amelyre 2014. június 25-én került sor a Közösség 2007. évi javaslatát és az Atlanti-óceán északkeleti körzete tengeri környezetének védelméről szóló egyezmény (OSPAR egyezmény) 10. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság határozatát követően, hogy megvédjék e fajt, mely különösen veszélyeztetettnek számít az Atlanti-óceán északkeleti részén.[7] Újabb nemzetközi megállapodás kötését e faj kapcsán a CMS-egyezmény keretében nem tervezik. A faj védelmének javítása érdekében inkább a fellépések összehangolására van szükség. (17) Mivel a vándorló, vadon élő állatfajok védelméről szóló egyezmény egyszerre tartozik uniós és tagállami hatáskörbe, a Bizottságnak és a tagállamoknak szorosan együtt kell működniük az egyezmény függelékein végrehajtandó módosítások elfogadása kapcsán azért, hogy az Unió nemzetközi képviselete egységes legyen, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk A vándorló, vadon élő állatfajok védelméről szóló egyezmény szerződő felei konferenciájának tizenegyedik ülésén a Bizottság az egyezmény I. és II. függelékének módosítása tekintetében a következő álláspontot képviseli az Unió nevében: 1. a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy támogassa a következő fajok I. függelékbe történő felvételét: emlősök a) Ziphius cavirostris b) Panthera leo persica c) Eudorcas rufifrons madarak d) Otis tarda e) Calidris pusilla f) Calidris tenuirostris g) Coracias garrulus halak h) Anoxypristis cuspidate, Pristis clavata, Pristis pectinata, Pristis zijsron, Pristis pristis i) Mobula mobular, Mobula japonica, Mobula thurstoni, Mobula tarapacana, Mobula eregoodootenkee, Mobula kuhlii, Mobula hypostoma, Mobula rochebrunei, Mobula munkiana j) Manta alfredi; 2. a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy támogassa a következő fajok II. függelékbe történő felvételét: emlősök a) Ursus maritimus b) Panthera leo (a Panthera leo persica kivételével minden alfaj) c) Kobus kob leucotis madarak d) Cardellina canadiensis halak e) Anguilla anguilla f) Alopias superciliosus, Alopias vulpinus, Alopias pelagicus g) Anoxypristis cuspidate, Pristis clavata, Pristis pectinata, Pristis zijsron, Pristis pristis h) Carcharhinus falciformis i) Sphyrna lewini és Sphyrna mokarran j) Mobula mobular, Mobula japonica, Mobula thurstoni, Mobula tarapacana, Mobula eregoodootenkee, Mobula kuhlii, Mobula hypostoma, Mobula rochebrunei, Mobula munkiana k) Manta alfredi. 2. cikk E határozat címzettje a Bizottság. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a Tanács részéről az elnök [1] A Tanács 1982. június 24-i 82/461/EGK határozata a vándorló, vadon élő állatfajok védelméről szóló egyezmény megkötéséről (HL L 210., 1982.6.24., 10. o.). [2] A Tanács 1982. június 24-i 82/461/EGK határozata a vándorló, vadon élő állatfajok védelméről szóló egyezmény megkötéséről (HL L 210., 1982.6.24., 10. o.). [3] A Tanács 2014. június 5-i határozata a vándorló, vadon élő állatfajok védelméről szóló egyezmény szerződő felei konferenciájának tizenegyedik ülésén az egyezmény függelékeinek módosítására irányuló javaslatnak a Bizottság által az Unió nevében történő benyújtása engedélyezéséről. [4] HL L 206., 1992.7.22., 7. o. [5] HL L 20., 2010.1.26., 7. o. [6] HL L 248., 2007.9.22., 17. o. [7] A határozatot az OSPAR-egyezmény bizottságának 2014. június 23. és 27. között tartott találkozóján fogadták el.