[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 13.8.2008

COM(2008) 515 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

JELENTÉS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG SZÁMVITELI RENDSZERÉNEK KORSZERŰSÍTÉSE SORÁN ELÉRT EREDMÉNYEKRŐL – 2008. MÁRCIUS 31-I ÁLLAPOT

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

JELENTÉS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG SZÁMVITELI RENDSZERÉNEK KORSZERŰSÍTÉSE SORÁN ELÉRT EREDMÉNYEKRŐL – 2008. MÁRCIUS 31-I ÁLLAPOT

TARTALOMJEGYZÉK

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE JELENTÉS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG SZÁMVITELI RENDSZERÉNEK KORSZERŰSÍTÉSE SORÁN ELÉRT EREDMÉNYEKRŐL – 2008. MÁRCIUS 31-I ÁLLAPOT 2

1. Bevezetés 4

2. Az éves végrehajtás összefoglalása 2008. március 31-ig 4

3. Korszerűsített számviteli rendszer megvalósítása a Bizottságnál 6

3.1. Éves beszámolók 6

3.2. Képzés 7

4. Számviteli ellenőrzési környezet és a helyi rendszerek jóváhagyása (validálás) 8

4.1. A számvitel minőségével kapcsolatos projekt 8

4.2. A helyi rendszerek validálása 8

5. Az általános költségvetéssel kapcsolatos informatikai fejlesztések 10

5.1. ABAC-fejlesztések (upgrades) 10

5.2. Az IT fejlesztési folyamat és a rendszerek felépítése 11

5.3. Budget Control System (BCS) 11

5.4. SAM (Supply and Assets Management) 11

6. ABAC Delegations – ABAC a Delegációkban 11

7. Európai Fejlesztési Alap 12

8. Az ABAC bevezetése más intézményeknél és ügynökségeknél 12

9. KÖVETKEZTETÉS 12

1. BEVEZETÉS

2002. december 17-én a Bizottság elfogadta az Európai Közösségek számviteli rendszerének korszerűsítéséről szóló közleményét[1]. 2005 januárjában életbe lépett az eredményelszámolás elvén alapuló rendszer, és ettől az évtől kezdve az éves beszámolók a költségvetési rendeletben megállapított határidőn belül, nemzetközileg elfogadott számviteli standardok szerint készülnek.

Az új számviteli rendszerre való áttérés lehetővé teszi az Európai Bizottság számára, hogy napi szinten jobban ellenőrizhesse pénzügyeit, és egyben pontosabb pénzügyi információkkal szolgáljon. A Bizottság külső ellenőrei és a mentesítésért felelős hatóságok igen elégedettek voltak az elért haladással.

A pénzügyi elszámolási rendszer korszerűsítése azonban hosszadalmas projekt. A számviteli standardoknak való teljes megfelelés, a hatékony és teljes igazgatási jelentéstétel és egy integráltabb informatikai rendszer megvalósítása időigényes folyamat. Az eredményelszámolás elvén alapuló rendszer kifejlesztése 2007-ben tovább folytatódott, valamint 2008-ban és 2009-ben is folytatódni fog.

A korszerűsítési projektben elért haladásról 2002 óta a Bizottság rendszeresen jelentéseket[2] tett. Ez a jelentés összefoglalja az idei évben 2008 március 31-ig elért előrelépéseket. A korábbi jelentésekhez hasonlóan ezt is megküldik a mentesítésért felelős hatóságok érintett bizottságainak, valamint a Számvevőszéknek.

2. AZ ÉVES VÉGREHAJTÁS ÖSSZEFOGLALÁSA 2008. MÁRCIUS 31-IG

A korszerűsítési projekt fő célkitűzéseit egy folyamatban lévő kétéves cselekvési terv szerint valósítják meg, melynek frissített összefoglalóját csatolják minden éves jelentéshez. Alább találhatók az idei jelentés évében elért főbb eredmények.

Az elszámolás megbízhatóságának fejlesztése

A számviteli kapcsolattartók hálózatán keresztül a Költségvetési Főigazgatóság fejleszteni kívánja az ellenőrzéseket az év elszámolási tevékenységei, valamint a számlák év végén történő lezárása tekintetében. Egy csapat ellenőrzi, hogy az engedélyező szolgálatok pénzügyi rendszerei eleget tesznek-e egyes kritériumoknak, melyek a számviteli adatok időszerűségét, pontosságát és hiánytalanságát igyekeznek biztosítani. 2008. március 31-ére két főigazgatóság kivételével valamennyi főigazgatóság rendszereit validálták.

A Költségvetési Főigazgatóság az ügynökségek és egyéb intézmények számvitelért felelős tisztviselőinek hálózatát is koordinálja, hogy elősegítse ezáltal a Közösségek összevont éves elszámolásainak magas minőségét.

2007 júliusában, első ízben, a Bizottság, az ügynökségek és egyéb intézmények számvitelért felelős tisztviselői kézjegyükkel láttál el éves beszámolóikat.

Az ABAC információtechnológiai rendszer fejlesztése és kiterjesztése

Az ABAC-rendszer 2007-es delegációkra és képviseletekre történő kiterjesztésével mára a Bizottság valamennyi szervezeti egysége kapcsolódik az ABAC-hoz. A rendszert kiterjesztik valamennyi végrehajtó hivatalra, az azt alkalmazni kívánó hagyományos ügynökségekre, az európai adatvédelmi biztosra, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságra és a Régiók Bizottságára. E testületek közül hat a jelentés évében kapcsolódott az ABAC-hoz, amelyet immár összesen 15-en használnak. Az Európai Fejlesztési Alap (EFA) számláinak áthelyezését maga után vonó projekt 2007-ben újraindult és jó úton halad afelé, hogy 2008 végére befejeződjön.

Azon stratégia részeként, amely a fő pénzügyi rendszerek középtávon egy közös információtechnológiai platformba kívánja integrálni:

- A költségvetési számviteli rendszert egy új költségvetés-ellenőrzési modulba (BCS) helyezték át, amelynek lehetővé kell tennie, hogy a helyi költségvetési sorokat az ABAC-Workflow helyett a központi SAP-rendszerben kezeljék.

- A Brüsszeli és Luxembourgi Infrastrukturális és Logisztikai Hivatalok (OIB és OIL) esetében a megvalósíthatósági tanulmány fázisából a műszaki előírások összeállításának fázisába lépett az a terv, amellyel az eszközbeszerzés és a készletek kezelését egy SAP modulba kívánják áthelyezni. Az új rendszert várhatóan 2009-re vezetik be.

- Feltérképezték annak lehetőségét, hogy több feladatkört helyeznek át az SAP-rendszerbe, valamint hogy a jelenleginél (ABAC-Contracts) hatékonyabb szerződéskezelő rendszer fejlesztenek ki.

A pénzügyi jelentéstétel fejlesztése

Az egységes adattárház 2007-ben – a tervezettek szerint – működésbe lépett. Felhasználták a 2007. évi éves tevékenységi jelentésekhez csatolt mellékletek, valamint a kifizetésekkel kapcsolatos információk összeállításához, amely információkat a hatékonyabb ellenőrzések előmozdítása céljából továbbítottak valamennyi tagállam legfelsőbb számviteli intézményéhez. Mára jól kialakult a Bizottság egyéni kedvezményezettekkel való pénzügyi kapcsolatáról tett jelentéstétel, egyéb jelentéstételi eszközöket illetően azonban további munkára van szükség a felhasználói igények kielégítéséhez.

Képzés és a felhasználóknak nyújtott segítség

A Bizottság továbbra is magas színvonalú, pénzügyi témákban tartott képzéseket biztosít világszerte alkalmazottai, valamint az ügynökségek és egyéb intézmények alkalmazottai számára. A képzés minőségével megelégedettek aránya 2007-ben 96%-ra emelkedett.

3. KORSZERűSÍTETT SZÁMVITELI RENDSZER MEGVALÓSÍTÁSA A BIZOTTSÁGNÁL

3.1. Éves beszámolók

Az Európai Közösségek 2005. és 2006. évi éves beszámolói

Az EK 2005. és 2006. évi éves beszámolóit a korszerűsített számviteli rendszer felhasználásával készítették. A Számvevőszék e beszámolókat–ellenőrzésük után – megbízhatónak ítélte, bár néhány fenntartást és megjegyzést fejezett ki, amelyek nem a beszámolók egészét érintették, hanem további fejlesztéseket eredményeztek a számviteli ellenőrzéseket illetően. Mára mindkét beszámoló megkapta a Parlament mentesítését.

Az Európai Közösségek 2007. évi éves beszámolói

A 2007. évi előzetes beszámolókat 2008. március 31-én nyújtották be a Számvevőszékhez, és azokat jelenleg vizsgálják. Az ellenőrök által tett megállapítások eredményeként történő kiigazítások után 2008. július 31-ig a számvitelért felelős tisztviselő kézjegyével ellátja a 2007. évi végső beszámolókat, a Bizottság pedig elfogadja azokat.

A beszámolók minősége évről évre javul, mivel a felhasználók jobban megismerik az új rendszert és a szabályokat. Ezen túlmenően, az elszámolási adatok megbízhatósága, és így az éves beszámolók megbízhatósága általános javulásához olyan kezdeményezések is hozzájárulnak, mint pl. a számviteli minőséggel kapcsolatos projekt (ld. alább). A 2007. évi tevékenységi jelentéshez csatolt nyilatkozatában egyik főigazgató és szolgálati vezető sem élt számviteli fenntartással.

Maguk a számlák tekintetében a Bizottság minden évben igyekezett javítani a közölt információt, hogy azt az olvasók számára időszerűbbé és érthetőbbé tegye. Ennek egyik példája a jogosulatlan kifizetések visszatéríttetésével és a pénzügyi korrekciókkal – mely területet a mentesítésért felelős hatóságok kiemelt érdeklődéssel követnek – kapcsolatos információ.

3.2. Képzés

A személyzet képzését illetően 2007-ben továbbra is jelentős erőfeszítéseket tettek, a főbb eredmények a következők:

- A bizottsági személyzet összesen közel 4000 napnyi – ideértve a delegációkban alkalmazott bizottsági személyzetnek tartott külön képzéseket is – ABAC- és SAP-képzésen vett részt Brüsszelben és Luxemburgban;

- A képzés minőségével való elégedettség a 2005. évi 91%-ról 2006-ban 94%-ra, 2007-ben pedig 96%-ra nőtt, ebből 44% találta a tanfolyamokat „nagyon jónak” a 2006. évi 38%-kal szemben,

- Az ügynökségek számára – sajátos igényeik figyelembe vételével – külön képzési csomagot rendeltek, mely 2008. április végére vált elérhetővé;

- A pénzügyi képzésről szóló keretszerződés (mely 2008. március 23-án járt le) megújítására ajánlati felhívást hirdettek és bonyolítottak le. Az új szerződést 2008. március 7-én írták alá, és immár intézményközi, így lehetővé teszi, hogy azt az összes ügynökség és intézmény alkalmazza.

2008. év fő célkitűzése mind világszerte, mind az intézményekben és az ügynökségekben, hogy folytatódjanak a Bizottság, valamint az ügynökségek és egyéb intézmények személyzete számára tartott magas színvonalú képzések, valamint hogy e képzések igazodjanak az új IT-fejlesztésekhez. 2008-ban ugyancsak megerősítik a számviteli kérdésekkel kapcsolatos képzést, mivel annak célja egy olyan gyakorlati képzés kialakítása, amely megvilágítja a tranzakciók ABAC-ba történő felvétele és az ilyen műveletek számviteli hatása közötti kapcsolatokat.

4. SZÁMVITELI ELLENőRZÉSI KÖRNYEZET ÉS A HELYI RENDSZEREK JÓVÁHAGYÁSA (VALIDÁLÁS)

Az új számviteli keret elfogadásának eredményeként mindegyik főigazgatóságot és szolgálatot felkérték annak biztosítására, hogy számviteli eljárásai kellőképpen jól szervezettek, így számviteli adatai jó minőségűek legyenek. A számviteli rendszerbe közvetlenül vagy a helyi informatikai rendszereken keresztül bevitt adatok minősége attól függ, hogy az engedélyezésre jogosult tisztviselő az egyes képviseleteken milyen ellenőrzési környezetet alakít ki. Annak elősegítése érdekében, hogy az engedélyezésre jogosult tisztviselők megfelelő bizonyossággal szolgáljanak a számvitelért felelős tisztviselőnek afelől, hogy a számlák a pénzügyi helyzet valós és hiteles képét tükrözik a Költségvetési Főigazgatóság két eszközt vezetett be: a számvitel minőségével kapcsolatos projektet, valamint a helyi rendszerek validálását.

4.1. A számvitel minőségével kapcsolatos projekt

A számviteli környezet középtávú fejlesztése érdekében 2006-ban valamennyi főigazgatóságon belül kidolgoztak egy „számviteli minőségi” projektet, amelyet 2007 márciusában valamennyi főigazgatóság megkezdett. A projekt célja, hogy az engedélyezésért felelős hatóságoknak bemutassa a rendelkezésükre bocsátott eszközöket és ismertesse azon ellenőrzéseket, amelyek segítségével biztosítani tudják az általuk irányított műveletek beszámolóinak magas minőségét. Meghatározták a főbb pénzügyi szereplők – különösen a számviteli kapcsolattartó, akit most már hivatalosan is integráltak valamennyi főigazgatóság belső szervezeti felépítésébe – feladatai és szerepköreit. A számviteli szolgálatok számos iránymutatást és gyakorlati segédeszközt is kifejlesztettek, valamint a főigazgatóságok rendelkezésére bocsátottak.

Minden egyes főigazgatóság vagy szolgálat nyilvántartást készít a számviteli kockázatokról, és gyakorlati cselekvési tervet javasol a beazonosított kockázati tényezők ellenőrzésére. A számviteli felülvizsgálat a számviteli eljárások és ellenőrzések megfelelő alkalmazásának rendszeres, dokumentált felülvizsgálatának végrehajtásából áll. A teljes felülvizsgálati munkát, az elvégzett ellenőrzések ismertetését és azok gyakoriságát, a szerzett eredmények és a feltárt gyengeségek orvoslására hozott intézkedések leírását egy felülvizsgálati aktában állítják össze. A cselekvési tervet és a felülvizsgálati akta összefoglalóját elemzésre és véleményezésre megküldik a számvitelért felelős tisztviselőnek.

E projekt 2007-ben kezdett eredményesen működni, amikor is a számlák lezárásakor kevesebb korrekciót kellett végrehajtani a megküldött adatokon.

4.2. A helyi rendszerek validálása

A helyi IT-rendszerek elszámolási célokra történő alkalmazása az adatok minőségének veszélyforrása és tovább fokozza az összetettséget. A helyi rendszereket alkalmazó főigazgatóságok felelősek a számviteli adataik minőségéért és teljességéért, valamint annak biztosításáért, hogy rendszereik továbbra is megfelelnek az ABAC-nak. A számvitelért felelős tisztviselő egyik feladata, hogy validálja az engedélyezésre jogosult tisztviselők által megállapított számviteli rendszereket. Ez annak ellenőrzésével történik, hogy e rendszerek, valamint az azokat érintő ellenőrzések - akár helyszíni, akár a költségvetés kisebb részeit kezelő szolgálatok esetében kérdőívek révén történő - eleget tesznek-e egyes kritériumoknak. Ugyancsak vizsgálják e rendszerek jelentős változtatásait. Éves jelentésben foglalják össze az elvégzett munkát és terjesztik elő a több főigazgatósággal közösen osztott pontokat.

A Költségvetési Főigazgatóság validálással megbízott csoportja ugyancsak felügyeli az ellenőrzéseket valamennyi főigazgatóságon és szolgálaton belül, ami biztosítja, hogy betartják a számvitel minőségével kapcsolatos projekt keretében nyújtott útmutatást. Ezen ellenőrzések különösen a számlák lezárásához szükséges elkülönítési módszertanokat és számításokat érintik.

2007 folyamán a csoport egy olyan programot hajtott végre, amely az engedélyezésre jogosult tisztviselők által megállapított rendszerek közül nyolcnak az ellenőrzését foglalta magában a számviteli információk rendelkezésre bocsátása és igazolása céljából, a költségvetési rendelet 61. cikke (1) bekezdésének e) pontja értelmében. Ezzel a helyszíni ellenőrzés alá vetett szolgálatok száma a 2005 és 2007 közötti időszakban elérte a harmincat. Ezen ellenőrzések a Bizottság által viselt kiadások nagy részére kiterjedtek.

Kiterjedt munkát végeztek továbbá az előző jelentésekben szereplő kérdések nyomon követését illetően. E vizsgálat eredményeit belefoglalták a 2007. évet felölelő, 2008 áprilisában kiadott átfogó jelentésbe. A szolgálatok általánosságban tekintve megfelelő intézkedéseket hoztak az évek során felmerülő kérdések megoldására.

2006-ban hatályba lépett az az eljárás, amely feljogosítja a számvitelért felelős tisztviselő számára, hogy megvizsgálja (és amennyiben elégedett, jóváhagyja) a helyi IT és adminisztratív rendszerek javasolt változtatásait. Ennek eredményeként 2007 folyamán 15 ilyen lényeges változtatást vizsgáltak meg és fogadtak el.

Az előrehaladásról készített legutóbbi jelentés idején még három főigazgatóság (AIDCO, EAC és RELEX) rendszerét kellett validálni, és továbbra is fennállt az ABAC-Contracts JCR általi alkalmazásával kapcsolatos fenntartás.

Az AIDCO Főigazgatóság tekintetében a korábban jelzett fejlesztések eredményeként megtörtént a Főigazgatóság helyi rendszerének validálása a helyi IT rendszerre vonatkozó fenntartással, amelyet 2008-ban oldottak fel, mivel a CRIS-t jelenleg szisztematikusan összehangolják a központi számviteli rendszerrel. A JCR az összes 2007-es szerződését feltöltötte a központi adatbázisba (ABAC Contracts). Ezek után fel kell tölteni a 2005-ös és 2006-os szerződéseket is, hogy eleget tegyenek kötelezettségeiknek.

Az EAC és a RELEX rendszereit még nem validálták. Továbbra is megoldásra vár néhány kérdés mindkét főigazgatóságban, bár 2007-ben jelentős előrehaladás történt, különös tekintettel a DG EAC belső ellenőrzési rendszereinek fejlesztéseire, valamint arra, hogy a DG RELEX a delegációkban sikeresen bevezette az ABAC-rendszert.

5. AZ ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGVETÉSSEL KAPCSOLATOS INFORMATIKAI FEJLESZTÉSEK

Az IT fejlesztési terv célja, hogy biztosítsa az információs rendszert ellássa a pénzügyi elszámolás, az ellenőrzés és a jelentéstétel fejlesztéséhez szükséges tulajdonságokkal, valamint hogy hatékonyabban integrálja a különféle IT-modulokat. Az IT stratégia célja, hogy egységesítse az alkalmazásokat, és ezáltal fejlessze a felhasználók támogatását, valamint csökkentse a fenntartási költségeket.

2005 óta a Bizottság aktívan azon munkálkodik, hogy számviteli alkalmazását csupán két platformra korlátozza: azaz az ABAC Accounting esetében az SAP-ra, az ABAC-Workflow esetében pedig a JAVA-ra. Középtávú stratégiája az, hogy a Bizottság valamennyi számviteli folyamatát egy eszközbe integrálja. E stratégiai tervet a „buy-before-build” elv irányítja, amely az egyedi alkalmazások házon belüli kifejlesztésével szemben előnyben részesíti a kereskedelmileg „közvetlenül a polcról” elérhető szoftvereket.

E stratégia részeként a Költségvetési Főigazgatóság saját költségvetés-kezelésére végrehajtotta az SAP BCS modult, eszközkezelésére tesztelte és elemezte a standard SAP programot, jelenleg elemzi a közbeszerzésre vonatkozó általános programot, és vizsgálja egy új SAP alkalmazás kifejlesztésének lehetőségeit. A fenti kezdeményezésekkel kapcsolatos előrelépések alább, valamint részletesebben az 1. mellékletben találhatók.

5.1. ABAC-fejlesztések (upgrades)

A 2007 áprilisa és 2008 márciusa közötti időszakban elkezdték az ABAC Workflow három verziójának és a kapcsolódó moduloknak a fejlesztését. E verziók fő célkitűzéseit az alábbiakban foglalhatjuk össze: a költségvetés végrehajtását, valamint az általános számlák kezelését elősegítő funkciók megerősítése; a 2007-ben módosított költségvetési rendelet támogatásának végrehajtása; valamint az ABAC alapját képező technikai elemek fokozatos átdolgozása.

- ABAC Assets (ABAC-eszközök)

A Költségvetési Főigazgatóság az ABAC Assets-t érintő befektetéseket a kulcsfontosságú karbantartásra és kisebb fejlesztésekre (főleg az EU-delegációkat illetően) korlátozza. Az ABAC Assets fokozatos kivonását időben úgy ütemezik, hogy egybeessen az ABAC Assets utódjának, azaz az ABAC SAM-nek (ld. alább az 5.4. pontot) bevezetésével. A főigazgatóságok nem használhatják párhuzamosan a két rendszert.

- ABAC Contracts (ABAC-szerződések)

Az ABAC Contracts tekintetében előzetes munka folyik annak felmérésére, hogy annak funkcióit bele lehet-e venni az átfogó ABAC rendszerbe; ehhez felhasználják a JLS főigazgatóság által az SAP Grantor bevezetésekor szerzett tapasztalatokat. Ezzel egyidőben az ABAC Contracts beruházásait a kulcsfontosságú karbantartásra korlátozzák.

- Single Data Warehouse (Egységes adattárház)

Nehéz összehangolni a jelenlegi két pénzügyi adattárházban szereplő információkat és ezen információkat a számlákkal összeegyeztetni. A két adattárház – amelyet a tervek szerint 2009 közepén zárnak le – helyébe fokozatosan egy egységes, a számviteli elvek alapján kifejlesztett adattárház lép.

5.2. Az IT fejlesztési folyamat és a rendszerek felépítése

Az IT fejlesztési folyamaton eszközölt javításokat az adatmodellezési módszertan irányítja az arra kialakított eszközök segítségével. E megközelítés biztosítja, az IT rendszereket összehangolását a Bizottság működési eljárásaival, valamennyi dokumentum központosítását és frissítését, valamint a szoftverfejlesztés hatékonyságát.

5.3. Budget Control System (BCS)

2008 áprilisában a központi költségvetéshez használt (FBS) verzió helyébe lépett az SAP FM modul új verziója, a BCS, mivel ez utóbbi be tudja fogadni a szükséges helyi költségvetési sorokat annak érdekében, hogy költségvetésük irányítása céljából részletesebb rendszert bocsássanak az osztályok rendelkezésére.

5.4. SAM (Supply and Assets Management)

Az IT-rendszerek integrálására irányuló stratégia részeként a Költségvetési Főigazgatóság alapos elemzéseket és fejlesztéseket végez egy teljesen integrált Supply and Asset Management modul létrehozása céljából, amely a jelenlegi ABAC Assets helyébe lép. 2007 márciusában mutatták be a Költségvetési Főigazgatóságnak és az OIB-nek e modul kezdeti tesztváltozatát, aminek hatására az a döntés született, hogy lépjenek át a következő szakaszba. 2007 júliusában ismertették a Költségvetési Főigazgatóságnak és az OIB-nek a koncepció hatékonyságának teljes kivizsgálását és a prototípust. Ennek eredményeként döntés született arról, hogy következő lépésben bevezetik az új modult. Mind a 12 készletkezelő szolgálat szükségleteit fokozatos integrálják a SAM-be. E munka az időbeli ütemezés szerint halad, és a tervek szerint két hivatal, az OIB és az OIL lesznek az első szolgálatok, amelyek 2008 végén alkalmazzák az új modult. 2011-re várhatóan valamennyi szolgálat alkalmazza majd a SAM-et; külön figyelmet fordítanak a DG RELEX sajátosságaira.

6. ABAC DELEGATIONS – ABAC A DELEGÁCIÓKBAN

2007 januárja óta valamennyi delegáció közvetlenül dolgozik az ABAC-rendszerrel, amely most már magában foglalja a kisebb (300 euró alatti) kifizetések könyvelésére alkalmazott előlegszámla (Imprest Account) modult, valamint a banki betétszámlák és a pénztár közötti elszámolást elősegítő eszközöket. Az ABAC Assets-t 2007-ben úgy igazították ki, hogy azt a delegációk is tudják alkalmazni, így most már a Bizottság valamennyi készletleltára benne van az ABAC-rendszerben.

A delegációk által jelentett problémák orvoslására 2007 folyamán számos fejlesztést végeztek az IT-rendszeren és bevezették az ABAC Assets hiányzó funkcióit.

A delegációk esetében ez együtt járt a készpénzalapú elszámolásról az eredmény alapú elszámolásra történő átállásra, ami jóval túlmutat az IT-rendszerek puszta változtatásain. A delegációknak valamennyi területen szakértelmet kellett kialakítaniuk, és azt megfelelően kellett alkalmazniuk ahhoz, hogy validálni lehessen a RELEX pénzügyi rendszereit (ld. a fenti 4.2. pontot).

7. EURÓPAI FEJLESZTÉSI ALAP

Szintén korszerűsítik az Európai Fejlesztési Alap (EFA) számvitelének az általános költségvetés számvitelének rendszereitől különböző informatikai platformját.

Az EFA-hoz szükséges ABAC-fejlesztéseket 2006 közepére nagyrészt elvégezték és tesztelték, az új IT-rendszer (CRIS-ABAC-EDF) bevezetését azonban el kellett halasztani főleg amiatt, hogy a DG AIDCO-nak be kellett fejeznie a szükséges fejlesztéseket ahhoz, hogy a CRIS megfeleljen az általános költségvetés eredményalapú elszámolásra vonatkozó szabályainak. Az EFA új IT-rendszerének bevezetését jelenleg 2009 januárjára tervezik. Mindkét főigazgatóság teljes mértékben elkötelezte magát e határidő betartása mellett.

A 2008. év ezért az utolsó olyan év, amelyben az EFA-számlákat olyan nyilvántartásokból állítják össze, amelyek nem felelnek meg a nemzetközi standardoknak. Bár az új IT-rendszereket jelenleg is fejlesztik, az EFA éves számláit 2005 óta az eredményalapú elszámolás elveivel összhangban állítják össze.

8. AZ ABAC BEVEZETÉSE MÁS INTÉZMÉNYEKNÉL ÉS ÜGYNÖKSÉGEKNÉL

Az ügynökségek és egyéb intézmények szabadon választhatnak az ABAC vagy bármely más rendszer között. Az ABAC-ot választók számára az ABAC teljes bevezetéséhez kapcsolódó valamennyi tevékenység tervezését, elemzését és koordinálását – mind az időzítés, mind az erőforrások tekintetében – egy erre létrehozott projektcsapat végzi, amely közvetlenül a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének tesz jelentést.

Az ABAC-ban minden egyes ügynökség számára külön pénzügyi és számviteli környezetet alakítanak ki. A beszámolókért és a kifizetések végrehajtásáért továbbra is mindenhol a számvitelért felelős tisztviselő felelős.

2007-ben öt szabályozó ügynökség[3] csatlakozott az ABAC-rendszerhez. Kilenc további ügynökség[4]:2008-ban kezdi meg az ABAC alkalmazását. Legalább 12 további ügynökség várhatóan 2009-ben és 2010-ben csatlakozik az ABAC-hoz. Az e testületek által jelenleg alkalmazott SI2 modult fokozatosan vonják ki, de fenntartják mindaddig, míg valamennyi ügynökség csatlakozik az ABAC-hoz.

9. KÖVETKEZTETÉS

Az Európai Bizottság új számviteli rendszere lehetővé tette a Bizottság számára, hogy betartsa az eredményelszámolási elvű éves beszámolók – amelyek minden lényeges szempontból megfelelnek a nemzetközileg elfogadott számviteli standardoknak – elkészítéséhez a jogszabályokban előírt határidőket.

A projekten azonban még van mit tökéletesíteni. A számviteli eljárásokat tovább kell javítani és fejleszteni. A fennmaradó legégetőbb kihívások a következők:

- Folytatni kell a rendszerek szükséges fejlesztéseit annak biztosítása érdekében, hogy a főigazgatóságok valamennyi elszámolási tranzakciót pontosan vezessenek be a rendszerbe;

- Be kell fejezni a RELEX és az EAC helyi rendszereinek validálását;

- Az EFA beszámolóit be kell építeni az ABAC-ba, és 46 delegációban ki kell képezni a személyzetet;

- Optimálissá kell tenni az IT-rendszerek integrálását, és a Bizottság számviteli folyamatait lehetőség szerint egyetlen platformba kell foglalni;

- Meg kell erősíteni a pénzügyi és igazgatási jelentéstételt;

- Az új felhasználók (pl. ügynökségek) számára azonos szintű szolgáltatást kell biztosítani.

A következő két évre szóló projektterv foglalkozik e célkitűzésekkel, és a Bizottság továbbra is kötelezettséget vállal arra, hogy a közszférában a legszínvonalasabb számviteli standardokat biztosítsa.

Ezekkel az egyre nagyobb kihívásokkal szembesülve a Költségvetési Főigazgatóság belátja, hogy jelenlegi számviteli rendszere elérte korlátait az általános költségvetés kiadásainak és bevételeinek bejegyzése, valamint azok jelentése tekintetében, és hangsúlyozza azon stratégiáját, hogy az általános költségvetést egyetlen egységes platformban kell kezelni olyan szoftverek alkalmazásával, amelyeket a beszállítók könnyen karban tudnak tartani.

E gyakorlat megkérdőjelezi a bizottsági műveletekre jelenleg alkalmazott elszámolási módot. Nyílt és rugalmas megközelítést tesz szükségessé, mindazonáltal alapvető fontosságú lesz ahhoz, hogy a Bizottság továbbra is a közszféra IPSAS alapján történő számvitelének élvonalában maradjon.

[1] COM (2002) 755.

[2] 2003. június 30-án (SEC(2003) 790), 2003. december 31-án (SEC(2004) 118), 2004. június 30-án (COM(2004) 565), 2005. január 31-én (COM(2005) 90), 2006. március 31-én (COM(2006) 358) és 2007. március 31-én (COM(2007) 343).

[3] FRA, Eurojust, Eurofound, CFCA, ECHA.

[4] Három végrehajtó hivatal (TEN-T EA, ERCEA, REA), valamint hat szabályozó ügynökség (F4E, CEPOL, OSHA, ENISA, EMCDDA, CdT).