Az igazságszolgáltatás digitalizációja tekintetében konkrét lépésekre került sor, azonban továbbra is maradtak kihívások. Az elmúlt évek eredményeire építve új kezdeményezésekre került sor, amelyek lehetővé tették különösen az ügyek elektronikus úton történő benyújtását és az eljárások különböző szakaszainak nyomon követését . Bár a bíróságok bírái és adminisztratív alkalmazottai körében jól halad a digitális aláírás terjesztése , továbbra is kihívások állnak fenn ezen a téren . Az iratok elektronikus benyújtásának teljes körű megvalósítását késedelmek hátráltatják, és az továbbra is csak részlegesen és következetlenül, mindössze néhány bíróság esetében érhető el. Az elektronikus ügyintézés tényleges igénybevétele ezeken a bíróságokon is minimális, melynek oka részben az, hogy az érdekelt felek nem ismerik az új eszközöket . Fokozatosan kerül sor a büntetőeljárások új elektronikus iktatási rendszerének bevezetésére, amelyet először az Athéni Elsőfokú Bíróságon alkalmaztak egy kísérleti program keretében, amelyet azóta 21 bíróságra kiterjesztettek. Fontosak még a bírósági igazolások egyes kategóriáinak – köztük a nemrégiben elérhetővé vált többfunkciós, fizetőképességet igazoló bírósági igazolás – elektronikus kiadását érintő intézkedések. Elektronikus fizetésképtelenségi nyilvántartás működik, amely össze van kapcsolva más uniós nyilvántartásokkal. Továbbfejlesztették az elektronikus árverések lefolytatására szolgáló e-platformot. A bűnügyi nyilvántartásból származó elektronikus kivonatot állítanak ki a kérelmezőknek, és a feljelentéseket elektronikus úton kezelik .

Bár Görögországban történt némi javulás a fékek és ellensúlyok rendszerében, néhány kihívás továbbra is fennáll. A jogalkotási eljárással kapcsolatban azonban fejlődésnek lehetünk tanúi, különösen az állam végrehajtó hatalmáról szóló törvény további alkalmazását illetően. Konkrét kezdeményezések irányulnak a jogalkotási eljárás egységességének javítására, az egyszerűsítésre és a racionalizálásra, valamint a magasabb fokú átláthatóság és jogbiztonság elérésére. A Covid19-világjárvány alatt Görögország nem vezetett be szükségállapotot, és minden vonatkozó intézkedést a rendes jogalkotási eljárás keretében hoztak meg. Megerősítették az ombudsman jogköreit. A menekültügy, a migráció és a társadalmi befogadás terén működő nem kormányzati szervezetek nyilvántartásba vételének rendszerét számos civil társadalmi szervezet továbbra is megkérdőjelezi.

Több olyan intézkedés is folyamatban van, amely a görög igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságának és minőségének javítását célozza. Az igazságügyi alkalmazottakról szóló törvénykönyvet 2021. április 24-én fogadták el, és folyamatban van a közigazgatási bíráskodásra vonatkozó magatartási kódex kidolgozása, azonban még nem tették közzé annak tervezetét. Intézkedések vannak folyamatban az igazságszolgáltatás minőségének javítása érdekében – különösen az igazságügyi statisztikák összeállításával és a szakosított bírósági tanácsok létrehozásával kapcsolatban –, valamint az elektronikus igazságügyre vonatkozóan, azonban a digitális aláírások és az iratok elektronikus benyújtása terén továbbra is kihívások állnak fenn. Az igazságügyi térkép reformja prioritást élvez. A polgári eljárás folyamatban lévő reformja pozitív hatást fog gyakorolni az igazságszolgáltatásra, amely a hatékonyságát illetően továbbra is kihívásokkal küzd. Továbbra is problémák állnak fenn a legmagasabb szintű bírói és ügyészi tisztségek betöltésére irányuló eljárásokkal kapcsolatban.

Görögország megerősítette a médiaszabályozó hatóság függetlenségét, melynek pénzügyi erőforrásai azonban továbbra is aggodalomra adnak okot. Az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló módosított irányelvet átültető új törvény olyan rendelkezéseket is tartalmaz, amelyek az NRTT kormánytól és más állami szereplőktől való függetlenségének megerősítését célozzák. A görög kormány azonban nem gondoskodott az NRTT pénzügyi kapacitásának megerősítéséről, és nem biztosított elegendő erőforrást ahhoz, hogy az NRTT el tudja végezni az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelvben foglalt új feladatokat. Ezzel kapcsolatban a görög kormány felhívta az NRTT-t, hogy nyújtson be egy cselekvési tervet, és abban jelölje meg, hogy milyen erőforrásokra és technikai eszközökre van szüksége az új, kibővített feladatkör ellátásához.

Folyamatban vannak a vagyonnyilatkozati keretrendszer megreformálására irányuló jogalkotási lépések, a tisztségviselők és a parlamenti képviselők vagyonnyilatkozatainak ellenőrzése és közzététele terén pedig továbbra is kihívásokkal kell megküzdeni, annak ellenére, hogy történt némi előrelépés. Jelenleg folyamatban van egy törvénytervezet kidolgozása, melynek célja a vagyonnyilatkozatok keretrendszerének megreformálása. A vagyonnyilatkozatok rendszerével négy felügyeleti szerv foglalkozik. A köztisztviselők, az ellenőrök és a felügyelők vagyonnyilatkozataiért is felelős Nemzeti Átláthatósági Hatóság által 2020-ban elvégzett ellenőrzések több jogsértést is feltártak, köztük 15 olyan esetet, amelyben elmulasztották valamely jövedelem bevallását, valamint két potenciális összeférhetetlenségi esetet. A parlamenti képviselők, a politikai pártok tagjai és a bírák vagyonnyilatkozataival kapcsolatban elérhető adatok közzétételére kerül sor. A Parlament vagyonnyilatkozatok vizsgálatával foglalkozó bizottságának (Vizsgálóbizottság) a hatáskörébe tartozik a parlamenti képviselők, a politikai pártok tagjai és a bírák által benyújtott vagyonnyilatkozatok felülvizsgálata. A Vizsgálóbizottságot egy titkárság (egy 21 tisztségviselőből álló igazgatóság), egyéni könyvelők és egy ügyész támogatja. A Vizsgálóbizottság titkársága évente több ezer nyilatkozattal foglalkozik. A hatóságok beszámolója szerint 2021 elején a Vizsgálóbizottság ügyhátraléka mintegy 20 000 nyilatkozatból állt, amelyeknek folyamatban volt a vizsgálata. A gyakorlat azt mutatja, hogy a parlamenti képviselők vagyonnyilatkozatait nem géppel olvasható formában teszik közzé. A politikai pártok kötelesek benyújtani a Vizsgálóbizottsághoz a pénzügyi kimutatásaikat, amelyekben fel kell tüntetniük bevételük és kiadásaik összegét és forrását, ideértve a pénzügyi kötelezettségeket vagy tartozásokat is. Az ellenőrzéseket követően a Vizsgálóbizottság 11 politikai párt esetében tárt fel pénzügyi jogsértést . Az ismétlődő jogsértések a nem megfelelően (azaz nem a határidőn belül vagy nem a meghatározott célra) elköltött állami támogatásokkal kapcsolatosak, illetve azzal, hogy a kifizetéseket nem a párt hivatalos bankszámlájáról teljesítik. A pénzügyi rendelkezéseket megsértő pártok állami támogatásait megfelelően csökkentették. A bírói kar tagjainak vagyonnyilatkozatairól nem állnak rendelkezésre adatok. A Vizsgálóbizottság az éves jelentését közzéteszi az interneten. A nyilvános jelentés nem tartalmaz a Vizsgálóbizottság által elvégzett ellenőrzések eredményeire, valamint a jogsértésekre, illetve az alkalmazott szankciókra vonatkozó tájékoztatást.

Általános hatékonyságát tekintve az igazságszolgáltatási rendszer továbbra is kihívásokkal küzd. Az igazságügyi statisztikák szerint különösen a polgári bíróságok rendszerének kell továbbra is kihívásokkal megbirkóznia a hatékonyság terén, mivel a polgári és kereskedelmi peres ügyek első fokon történő rendezéséhez szükséges idő tovább növekedett (2019-ben ez 637 nap volt, szemben a 2018-ban jellemző 559 nappal) . Ráadásul a polgári és a kereskedelmi peres ügyek lezárási aránya tekintetében nem javult az elsőfokú bíróságok teljesítőképessége (2019-ben ez 86,2 % volt, szemben a 2017. évi 86,3 %-kal) , ami azt jelenti, hogy Görögországban határozottan fennáll a veszélye a további ügyhátralék felhalmozódásának, amit tovább súlyosbítanak a munka Covid19-világjárvány miatti részleges megszakadásának a következményei . A halasztások jelentős késedelmet és ügyhátralékot eredményeztek; néhány ügyet nagyon távoli jövőbeli időpontra tűztek ki, például 2026-ra vagy még későbbre. Az érdekelt felek továbbra is számos olyan eljárási problémát azonosítanak, amelyeket a polgári eljárásjogi törvénykönyv korábbi reformjai igyekeztek ugyan megoldani, viszont azok mind a mai napig fennállnak.

IV.A fékekkel és ellensúlyokkal kapcsolatos egyéb intézményi kérdések

Görögország egykamarás parlamenttel rendelkező parlamentáris demokrácia. A hatalmi ágak szétválasztását az Alkotmány rögzíti. A törvényhozó hatalom birtokosa a Parlament és az elnök, a jogszabályok elfogadásának joga pedig a Parlamentet és a kormányt illeti .

További intézkedésekre került sor a jogalkotási eljárás minőségének javítása érdekében. A jogalkotási eljárás előkészítő szakaszának egységesítése és észszerűbbé tétele, valamint minőségének javítása érdekében folyamatban van az állam végrehajtó hatalmáról szóló törvény végrehajtása. Ez a törvény létrehozott egy új végrehajtó állami szolgálatot, a Kormányzótanácsot, amely a jogi és parlamenti ügyek általános titkárságán keresztül aktívabb szerepet tölt be a jogalkotási eljárásban. 2020 végén a jogi és parlamenti ügyek általános titkársága valamennyi minisztérium számára iránymutatást adott ki a jogszabálytervezeteket kísérő hatásvizsgálatok elkészítéséről és a jogszabályok kodifikációjának módszertanáról. Létrejött egy interdiszciplináris szerv, a jogalkotási eljárás minőségének értékelésével foglalkozó bizottság, melynek feladata, hogy minden törvénytervezet minőségét ellenőrizze a jogalkotási elvek tükrében, valamint hogy ellenőrizze a jogszabálytervezetek alkotmányosságát. A Központi Kodifikációs Bizottság a jogi kodifikáció koordinálása és az éves kodifikációs terv kidolgozása céljából jött létre. 2020 szeptemberében a Minisztertanács jóváhagyta az első éves tervet, és folyamatban van az ezzel kapcsolatos munka. A nemzeti érdekelt felek szerint ezek a reformkezdeményezések javították a Parlamenthez benyújtott törvényjavaslatok minőségét, és hozzájárultak az utolsó pillanatban előterjesztett, az adott törvény fő rendelkezéseihez nem kapcsolódó módosítások számának jelentős csökkentéséhez. Az érdekelt felek – különösen az ombudsman – azonban gyakran nem kapják meg időben a jogszabálytervezeteket, amelyeket néha csak akkor ismernek meg, amikor azok nyilvánossá válnak . A jogszabályjavaslatoknak mintegy a felével kapcsolatban kerül sor az ombudsmannal és az érdekelt felekkel folytatott konzultációra. A kormány ezenkívül számos kezdeményezésbe – például a fogyatékossággal élő személyekre vonatkozó nemzeti tervbe vagy a családjogi reformokba – nem kormányzati szervezeteket is bevont.

A Covid19-világjárvány alatt Görögország nem vezetett be szükségállapotot. Minden vonatkozó intézkedést a rendes jogalkotási eljárás keretében hoztak meg. A beszámolók szerint az ezzel összefüggésben meghozott intézkedésekről még semmilyen bírósági határozat nem született. A szóban forgó időszak alatt a Parlament bizonyos feltételek mellett lehetővé tette a szavazatok parlamenti ülések előtt történő leadását, amire a fejlettebb digitális rendszerek hiányában levélben vagy faxon kerülhetett sor, a képviselő aláírásával és a szavazásra bocsátott kérdés megjelölésével. Bár korlátozottak azok a körülmények, amelyek esetén ez a lehetőség igénybe vehető, a Parlament úgy döntött, hogy rugalmasan értelmezi a belső szabályzatát, és a Covid19-világjárvány miatti helyzethez való alkalmazkodás érdekében elfogadta a képviselők nem fizikai jelenlétét is.

Megerősítették az Ombudsmani Hivatal jogköreit. Egy 2020 végén elfogadott új jogszabályi rendelkezés szerint az ombudsman felel az önkényességgel kapcsolatos incidensek kivizsgálásának nemzeti mechanizmusáért, melynek keretében összegyűjti, rögzíti, értékeli és kivizsgálja a bűnüldöző szervek cselekvésével vagy mulasztásaival kapcsolatos panaszokat. Az új rendelkezések egy eszköztárat és mechanizmusokat, valamint a szükséges további emberi erőforrásokat is biztosították az Ombudsmani Hivatalnak. Az ombudsman folyamatosan nyomon követi, hogy a közigazgatás milyen mértékben tesz eleget az ajánlásainak . A Covid19-világjárvánnyal összefüggésben az ombudsmant egyetlen hatóság sem kereste meg hivatalosan, azonban saját kezdeményezése alapján több ajánlást is összeállított, elsősorban a veszélyeztetett csoportokkal kapcsolatban. Az Egyesült Nemzetekhez benyújtott éves jelentésében tájékoztatást nyújtott a Covid19-járvánnyal kapcsolatos korlátozásokról. Tekintettel a migráció és a menekültügy görögországi jelentőségére, az ombudsman beavatkozik ezekbe az ügyekbe, és nemrégiben saját kezdeményezése alapján kiadott egy jelentést az állítólagos visszatoloncolásokról.

A menekültügy, a migráció és a társadalmi befogadás terén működő nem kormányzati szervezetek nyilvántartásba vételének követelményei továbbra is aggodalomra adnak okot. Az Európa Tanács nem kormányzati szervezetekre vonatkozó joggal foglalkozó szakértői tanácsa egy közelmúltbeli jelentésben , továbbá három különleges ENSZ-előadó, az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége és egy menekültüggyel, migrációval és társadalmi befogadással foglalkozó nem kormányzati szervezet kiemelte a nem kormányzati szervezetek görögországi működésének és pénzügyi támogatásának lehetőségeivel kapcsolatos, a nyilvántartásba vételre és a tanúsítványokra vonatkozóan 2020-ban bevezetett szabályokból eredő aggályokat. A jogszabály célja – azaz a nyilvántartásba vétel átláthatóságának biztosítása – jogszerűnek tekinthető. A nyilvántartásba vétel követelményei azonban nem léphetik túl a feltétlenül szükséges és arányos mértéket, és különösen nem jelenthetnek túlzott terhet. A jogszabály egyes aspektusai tekintetében fellebbezés van folyamatban az Államtanács előtt, néhány nem kormányzati szervezet pedig – melyeknek megtagadták a nyilvántartásba vételét, mivel sem az alaki, sem az anyagi követelményeknek nem feleltek meg – panaszt nyújtott be az ombudsmanhoz.

I. melléklet: Források betűrend szerinti jegyzéke*

* A 2021. évi jogállamisági jelentéshez kapcsolódó konzultáció keretében beérkezett észrevételek jegyzéke megtalálható a következő weboldalon: https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation .

Amnesty International (2020), Greece: Regulation of NGOs working on migration and asylum threatens civic space

Amnesty International (2020), Greece: Worrying legal developments for asylum-seekers and NGOs

Médiapluralizmus és Médiaszabadság Központ (2021), 2021. évi Médiapluralizmus Monitor. (kiegészítendő a linkkel, amint elérhetővé válik).

Európa Tanács, Az újságírás és az újságírók biztonságának előmozdítását és védelmét célzó platform – Görögország ( https://www.coe.int/en/web/media-freedom/greece ).

Dianeosis (2019), Justice in Greece: Proposals for a modern judicial system ( https://www.dianeosis.org/wp-content/uploads/2019/02/justice_study.pdf ).

Kommunikációs Főigazgatóság (2019), 482. sz. Eurobarométer gyorsfelmérés: a vállalkozások korrupcióhoz való hozzáállása az EU-ban.

Kommunikációs Főigazgatóság (2020), az Eurobarométer 502. sz. tematikus felmérése: korrupció.

Európai Bizottság (2020), Jogállamisági jelentés, Országfejezet – a jogállamiság helyzete Görögországban.

Európai Bizottság (2021), Enhanced Surveillance Report for Greece (Megerősített felügyeleti jelentés, Görögország) ( https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/economy-finance/ip145_en.pdf ).

Az Európai Parlament Kutatószolgálata (2020), Parliaments in emergency mode: How Member States' parliaments are continuing with business during the pandemic ( https://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=EPRS_BRI(2020)649396 ).

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége, Contribution from the European Union Agency for Fundamental Rights to the 2021 Rule of Law Report. (Az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének hozzájárulása a 2021. évi jogállamisági jelentéshez).

Európa Tanács, Nemzetközi Nem Kormányzati Szervezetek Konferenciája, a nem kormányzati szervezetekre vonatkozó joggal foglalkozó szakértői tanács (2020), Opinion on the compatibility with European standards of recent and planned amendments to the Greek legislation on NGO registration ( https://rm.coe.int/expert-council-conf-exp-2020-4-opinion-ngo-registration-greece/16809ee91d ).