3.

Az Európai Parlament 2007. április 24-i állásfoglalása az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség 2005-ös pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel (C6-0398/2006 - 2006/2165(DEC))

Az Európai Parlament,

- tekintettel az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség 2005-ös pénzügyi évre szóló végleges éves beszámolójára [1],

- tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség 2005-ös pénzügyi évére vonatkozó éves jelentésére, az ügynökség válaszaival együtt [2],

- tekintettel a Tanács 2007. február 27.-i ajánlására (5711/2007 - C6-0080/2007),

- tekintettel az EK-Szerződésre és különösen annak 276. cikkére,

- tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre [3], és különösen annak 185. cikkére,

- tekintettel a polgári repülés területén a közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2002. július 15-i 1592/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre [4], és különösen annak 49. cikkére,

- tekintettel az 1605/2002/EK, [5] Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervezetek számára készült költségvetési keretrendeletet létrehozó 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre, és különösen annak 94. cikkére,

- tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére, valamint V. mellékletére,

- tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A6-0121/2007),

A. mivel a Számvevőszék kijelentette, hogy kellő mértékben megbizonyosodott a 2005. december 31-én zárt pénzügyi év éves beszámolójának megbízhatóságáról, valamint arról, hogy az alapjául szolgáló ügyletek egészében véve jogszerűek és szabályszerűek;

B. mivel 2006. április 27-én a Parlament megadta a mentesítést az ügynökség 2004-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozóan az igazgatónak [6], és a mentesítési határozatot kísérő állásfoglalásban a Parlament többek között

- aggodalmát fejezi ki a Számvevőszék által a költségvetés irányításában megállapított számos rendellenesség miatt, beleértve azt, hogy nem tüntetik fel a költségvetés-módosításokban végrehajtott átcsoportosításokat, sem azok indoklását, valamint azt, hogy az igazgatótanácsot nem tájékoztatják az átcsoportosításokról, és hogy előlegeket fizetnek ki a költségvetésen felül;

- megállapítja, hogy az ügynökség 2004-ben még nem fogadott el végrehajtási szabályokat a pénzügyi szabályzatára vonatkozóan, továbbá kockázatelemzéseket sem végzett, és belső ellenőrzési standardokat sem alakított ki;

- megjegyzi, hogy az ügynökségnél a személyzet-kiválasztási eljárások egyik kiválasztási eljárásról a másikra eltérőek voltak, és sürgeti az Európai Bizottságot és az ügynökséget, hogy átlátható és következetes toborzási eljárásról állapodjanak meg, amely megfelel az ügynökség különlegesen képzett munkatársak iránti igényének;

Általános észrevételek az egyedi mentesítést igénylő EU-ügynökségek többségével kapcsolatban

1. úgy véli, hogy a közösségi ügynökségek folyamatosan növekvő száma, valamint számos ügynökség tevékenysége nem illeszkedik egy átfogó orientációs keretbe; úgy véli, hogy egyes ügynökségek feladatköre nem mindig tükrözi az Unió valós igényeit, sem pedig a polgárok elvárásait, valamint megállapítja, hogy nem mindig rendelkeznek jó hírnévvel és sajtónyilvánossággal;

2. felkéri a Bizottságot ezért, hogy határozzon meg az új közösségi ügynökségek létrehozására vonatkozó átfogó orientációs keretet; bármilyen új ügynökség létrehozása előtt nyújtson be költség-haszon tanulmányt, az ügynökségek, illetve az egyéb európai szervezetek képviseletei közötti párhuzamos tevékenységek elkerülése érdekében;

3. felhívja a Számvevőszéket, hogy a Parlament határozatát megelőzően nyilvánítson véleményt a költséghaszon tanulmányról;

4. felhívja a Bizottságot, hogy ötévente készítsen tanulmányt az egyes ügynökségek által generált hozzáadott értékről; felhívja az összes érintett intézményt, hogy amennyiben egy ügynökség hozzáadott értékéről negatív értékelés születik, tegyék meg a szükséges lépéseket az ügynökség megbízatásának újrafogalmazására vagy az ügynökség bezárására;

5. figyelembe véve a szabályozó ügynökségek folyamatosan növekvő számát, sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az ezen intézmények irányításáról szóló intézményközi megállapodás-tervezetre vonatkozó tárgyalások nem vezettek eredményre, és felkéri a Bizottság illetékes szolgálatait, hogy a Számvevőszékkel együtt tegyenek meg minden intézkedést egy ilyen megállapodás gyors létrehozására;

6. megállapítja, hogy a Bizottság költségvetési felelőssége az ügynökségek és a Bizottság közötti kapcsolat szorosabbá tételét teszi szükségessé; felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy tegyenek meg minden szükséges lépést, hogy a Bizottság számára 2007. december 31-ig biztosítsanak blokkoló kisebbséget a szabályozó ügynökségek felügyelő testületeiben és újraalapításuk során ezt előzetesen vegyék figyelembe;

7. felhívja a Számvevőszéket, hogy éves jelentésében hozzon létre további fejezetet a Bizottság elszámolása alatt mentesítésben részesülő ügynökségek számára annak érdekében, hogy sokkal tisztább képet lehessen kapni az uniós források ügynökségek által történő felhasználásáról;

8. emlékeztet arra az elvre, amelynek értelmében a Parlament általi mentesítés valamennyi közösségi ügynökségre vonatkozik - függetlenül attól, hogy részesülnek-e támogatásban vagy nem -, még abban az esetben is, ha alapszabályzatuk alapján egy másik mentesítő hatóság is közreműködik;

9. felhívja a Számvevőszéket, hogy minden ügynökség esetében ellenőrizze a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást, és készítsen erről jelentést a Parlament illetékes bizottsága számára, beleértve a Költségvetési Ellenőrző Bizottságot is;

10. megjegyzi, hogy az ügynökségek száma egyre nő, valamint összhangban a Bizottság ügynökségek működésére vonatkozó politikai felelősségével, mely felelősség jelentősen túlmegy egyfajta egyszerű logisztikai támogatásnál, még nagyobb szükség van arra, hogy a Bizottság ügynökségek felállításával és ellenőrzésével megbízott főigazgatóságai közös megközelítést dolgozzanak ki az ügynökségekkel kapcsolatban; az ügynökségekkel kapcsolatos valamennyi ügyre vonatkozó közös bizottsági megközelítés kialakítása felé pragmatikus lépés lenne egy olyan struktúra kidolgozása, amely hasonló ahhoz, amelyet az ügynökségek hoztak létre az illetékes főigazgatóságok közötti koordináció érdekében;

11. felszólítja a Bizottságot, hogy javítsa az ügynökségeknek nyújtott adminisztratív és technikai segítséget tekintettel a Közösség egyre összetettebb adminisztratív szabályaira és technikai problémáira;

12. megállapítja az összes ügynökségben a felügyeleti szerv hiányát, és felkéri a Bizottság szolgálatait, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket egy ilyen mechanizmus lehető leggyorsabban történő létrehozására;

13. üdvözli az uniós ügynökségek közötti koordinációban bekövetkezett jelentős javulást, amelynek köszönhetően az ügynökségek kezelni tudják az ismétlődő problémákat, és hatékonyabban tudnak együttműködni a Bizottsággal és a Parlamenttel;

14. úgy véli, hogy a több ügynökség által létrehozandó közös támogató szolgálat, melynek célja a pénzügyi gazdálkodás informatikai rendszerének a Bizottság rendszerével történő összehangolása, olyan intézkedés, amelyet folytatni és bővíteni kell;

15. felszólítja az ügynökségeket az adott terület kulcsszereplőivel való fokozottabb együttműködésre és összehasonlító teljesítményértékelésük (benchmarking) javítására; kéri a Bizottságot az általa szükségesnek ítélt olyan eszközök elfogadására, amelyek segítik az ügynökségeket abban, hogy javítsák hírnevüket és megerősítsék tevékenységeik láthatóságát;

16. felszólítja a Bizottságot, tegyen javaslatot az ügynökségek által készítendő éves jelentések formátumának összehangolására, és fejlesszen ki teljesítménymutatókat, amelyek segítségével az ügynökségek hatékonysága összehasonlíthatóvá válik;

17. felszólítja az ügynökségeket, hogy minden év elején határozzanak meg mutatókat, amelyek alapján teljesítményük mérhető lesz;

18. felszólítja az ügynökségeket, hogy a reális tervezés és a kitűzött célok végrehajtása érdekében fokozottabban alkalmazzák a SMART célokat;

19. egyetért abban a Számvevőszékkel, hogy a Bizottság felelősséggel tartozik az ügynökségek (pénz) gazdálkodásáért; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy ellenőrizze, illetve ahol szükséges irányítsa és segítse a különböző ügynökségek vezetőségét, különösen a pályázati eljárások megfelelő alkalmazása, a felvételi eljárások átláthatósága, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás (alulköltés és az túlzott költségvetés)vonatkozásában és, és leginkább az integrált belső ellenőrzési keretre vonatkozó szabályok megfelelő alkalmazásában;

20. úgy véli, hogy az ügynökségeknek munkaprogramjukban operatív és mérhető módon kell kifejezni tevékenységüket, és kellő figyelmet kell fordítaniuk a Bizottság belső ellenőrzési szabványaira;

Egyedi észrevételek

21. megjegyzi, hogy kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatoknak kevesebb mint 80%-át használták fel, és ez azért történt így, mert a működési kiadások területén alacsony volt a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok végrehajtási aránya (69%, illetve 32%); megjegyzi továbbá, hogy magas volt ugyanakkor a pénzügyi év előirányzatainak törlési aránya (a kiadás címétől és az előirányzat típusától függően 7% és több mint 30% közötti), és az előző évről áthozott előirányzatok törlési aránya is; ebben a tekintetben felhívja az ügynökséget, hogy javítsa a tevékenységek tervezését és azok megvalósításának nyomon követését, hogy elkerülhető legyen az erőforrások fölösleges mozgósítása;

22. megállapítja, hogy az ügynökség - saját pénzügyi szabályzatának előírása ellenére - nem állt át a tevékenységalapú irányításra, pedig ennek a teljesítmény-ellenőrzés javítása érdekében ugyanúgy meg kellett volna történnie, mint az általános költségvetés esetében;

23. sajnálatát fejezi ki, hogy az Igazgatótanács nem fogadott el minimális belső ellenőrzési standardokat, illetve, hogy az irányítási és belső ellenőrzési rendszerekről és eljárásokról nem minden esetben készítettek leírást; megjegyzi, hogy nem történt meg azon eljárások elfogadása sem, amelyeket az engedélyezésre jogosult tisztviselők annak biztosítására vezettek be, hogy a számvitelért felelős tisztségviselőnek továbbított pénzügyi információk pontosak és teljesek legyenek, illetve, hogy 2005 végén az ügynökség még mindig nem rendelkezett olyan rendszerrel, ami biztosítaná, hogy a szolgáltatásokért az ügyfeleknek kiszámlázott díjak valóban fedezik-e a szolgáltatások költségeit; felhívja az ügynökséget, hogy a lehető leghamarabb orvosolja ezt a helyzetet;

24. tudomásul veszi, hogy a Számvevőszék kifogásolta az ügynökség belső ellenőrzési rendszerét, illetve a pénzügyi ügyletekhez kapcsolódó kockázatok elemezésének hiányát; üdvözli az igazgatótanács döntését belső ellenőrzési szabványok elfogadásáról, amelyek alapját a Bizottság által elfogadott szabványok és az ISO 9000 nyújtja; arra ösztönzi az ügynökséget, hogy ne késlekedjen e szabványok végrehajtásával;

25. elítéli, hogy a nyílt verseny alapelvét egyes esetekben figyelmen kívül hagyták.

[1] HL C 266., 2006.10.31., 10. o.

[2] HL C 312., 2006.12.19., 6. o.

[3] HL L 248., 2002.9.16., 1. o. Az 1995/2006/EK, Euratom rendelettel módosított rendelet. (HL L 390., 2006.12.30., 1. o.)

[4] HL L 240., 2002.9.7., 1. o. A legutóbb az 1701/2003/EK bizottsági rendelettel (HL L 243., 2003.9.27., 5. o.) módosított rendelet.

[5] HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

[6] HL L 340., 2006.12.6., 128. o.

--------------------------------------------------