Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Dánia „EGF/2011/008 DK/Odense Steel Shipyard” referenciaszámú kérelme) /* COM/2012/0272 final */





INDOKOLÁS A költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás[1] 28. pontja a pénzügyi keret vonatkozó fejezeteinek felső korlátain felül, egy rugalmassági mechanizmus révén, legfeljebb évi 500 millió EUR erejéig lehetővé teszi az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (a továbbiakban: EGAA) igénybevételét. Az Alapból nyújtott hozzájárulásokra vonatkozó szabályokat az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[2] tartalmazza. 2011. október 28-án Dánia az Odense Steel Shipyard vállalatnál történt elbocsátásokat követően „EGF/2011/008 DK/Odense Steel Shipyard 2” referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt. A kérelem alapos vizsgálata után a Bizottság az 1927/2006/EK rendelet 10. cikke alapján megállapította, hogy a pénzügyi hozzájárulásnak a rendeletben megállapított feltételei teljesülnek. A KÉRELEM ÖSSZEFOGLALÁSA ÉS ELEMZÉS Főbb adatok: || EGAA-referenciaszám || EGF/2011/008 Tagállam || Dánia 2. cikk || a) Elsődlegesen érintett vállalat || Odense Steel Shipyard Beszállítók és az ellátási lánc következő szintjein álló termelők || 4 Referencia-időszak || 2011.5.1‑2011.8.31. A személyre szabott szolgáltatások kezdetének időpontja || 2011.10.31. A kérelem benyújtásának időpontja || 2011.10.28. A referencia-időszakban elbocsátott munkavállalók száma || 585 A referencia-időszak előtt és után elbocsátott munkavállalók száma || 396 Összes támogatható elbocsátás || 981 A támogatandó elbocsátott munkavállalók száma || 550 A személyre szabott szolgáltatásokhoz kapcsolódó kiadások (EUR) || 9 487 675 Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadások[3] (EUR) || 443 255 Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadások (%) || 4,5 Teljes költségvetés (EUR) || 9 930 930 EGAA-hozzájárulás EUR-ban (65 %) || 6 455 104 1. A kérelmet 2011. október 28-án nyújtották be a Bizottsághoz, és 2012. március 8-ig további információkkal egészítették ki. 2. A kérelem az 1927/2006/EK rendelet 2. cikkének a) pontja szerint eleget tesz az EGAA igénybevételéhez szükséges feltételeknek, és benyújtása a rendelet 5. cikkében említett 10 hetes határidőn belül megtörtént. Az elbocsátások és a világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett fő strukturális változások, illetve a globális pénzügyi és gazdasági válság közötti kapcsolat 3. Az elbocsátások és a globális pénzügyi és gazdasági válság közötti kapcsolat bizonyítása érdekében Dánia azzal érvel, hogy az elmúlt évtizedekben az európai hajógyárak jelentős piaci részesedést veszítettek el, amelyet Ázsia szerzett meg. A globális pénzügyi és gazdasági válság olyan mértékű további csapást mért a globális hajógyártási piacra, hogy az Európai Hajógyári Szövetségek Közössége (Community of European Shipyards' Associations, CESA) szerint 2008 és 2009 között az összes megrendelés állománya Európában 13 692 millió CGT-ről[4] 9 470 millió CGT-re esett vissza, majd 2010-ben tovább zuhant, 6 394 millió CGT-re. Az új megrendelések mennyisége, amely 2008 és 2009 között 2 114 millió CGT-ről 561 millió CGT-re esett vissza, 2010-ben 2 459 millió CGT-re kapaszkodott vissza, ez azonban még mindig kevesebb, mint a fele a válságot megelőzően, 2007-ben elért 5 425 millió CGT értéknek. 4. 2010 augusztusában Brüsszelben közzétett 2010–2011. évi éves jelentésében[5] a CESA az alábbiakról számol be: „A következő két év továbbra is sok nehézséget hoz az ágazatnak. Csupán néhány hajógyár tudott megnyugtató mennyiségű megrendeléshez jutni 2012-re és a későbbiekre. Következésképpen a kereslet 2008. és 2009. évi visszaesése a foglalkoztatás szempontjából elsősorban 2011-ben és 2012-ben fogja sújtani az európai hajógyártást.” A CESA éves jelentése bemutatja, hogy Európában az elmúlt három évben – 2007 és 2010 között – 23 %-kal, 148 792-ről 114 491-re csökkent a hajógyártásban alkalmazottak száma. 2007 és 2010 között az új hajók építésére alkalmazott munkaerő létszáma még meredekebben – 33 %-kal – esett vissza, 93 832-ről 62 854-re. 5. Az Odense Steel Shipyard bezárására vonatkozó döntés 2009. augusztus 10-én született meg, és valamennyi munkavállaló bevonásával megállapodás született egy programról azon hajók tekintetében, amelyeket még befejeznek a hajógyárban, tehát arról, hogy az elkerülhetetlen elbocsátásokra mikor kerül sor. A dán hatóságok 2010. október 6-án nyújtották be az elbocsátások első hullámában elküldött 1 356 munkavállaló támogatására irányuló EGAA-hozzájárulásra vonatkozó első kérelmüket, és miután a Tanács és az Európai Parlament jóváhagyta a Bizottság javaslatát[6], a pénzeszközök kifizetésére 2011. augusztus 2-án került sor. Az első kérelem benyújtásának idején ismert volt, hogy azt egy második fogja követni, amely a későbbi és az utolsó elbocsátási hullámban elküldött munkavállalókat hivatott segíteni, beleértve a hajógyár egyes beszállítóitól elbocsátott munkavállalókat. 6. A hajógyártási ágazatban ez a negyedik EGAA-kérelem. Az előző három esetben (EGF/2010/001 DK/Nordjylland[7], EGF/2010/006 PL/H. Cegielski-Poznan[8] and EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard[9]) felsorakoztatott érvek továbbra is érvényesek. Az elbocsátások számának igazolása és a 2. cikk a) pontjában foglalt kritériumok teljesítése 7. Dánia e kérelmet az 1927/2006/EK rendelet 2. cikkének a) pontjában meghatározott beavatkozási kritériumok alapján nyújtotta be, amelyek szerint az alapból akkor lehet támogatást nyújtani, ha egy négyhónapos időszak alatt egy tagállamban működő vállalattól – beleértve annak beszállítóit és az ellátási lánc következő szintjein álló termelőket – legalább 500 munkavállalót elbocsátanak. 8. A kérelem arra hivatkozik, hogy a 2011. május 1-jétől 2011. augusztus 31-ig terjedő referencia-időszakban 509 személyt bocsátottak el az Odense Steel Shipyard vállalattól, valamint további nyolcat a G4S vállalattól (az OSS főkapuját őrző biztonsági vállalattól), 67-et a YIT vállalattól (amely a hajógyár berendezéseinek és gépeinek karbantartását végzi, valamint az ott épített hajók villamos rendszereit szereli be) és egyet a BM Steel Construction vállalattól (a hadihajók építésében közreműködő szakértőktől), azaz összesen 585 munkavállalót bocsátottak el az Odense Steel Shipyard vállalattól és beszállítóitól. Ezenkívül 396 munkavállalót bocsátottak el ettől a négy vállalattól és a Persolit vállalattól (egy másik, karbantartási szolgáltatásokat nyújtó és elektromos berendezéseket szállító vállalattól) a referencia-időszak előtt és után. Valamennyi elbocsátást az 1927/2006/EK rendelet 2. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdése alapján vették számításba. Az elbocsátások előre nem látható jellegének bizonyítása 9. A dán hatóságok érvelése szerint a hajógyár bezárása és az ebből következő elbocsátások nem voltak előre láthatók. A hajógyár tulajdonosai 2009-ig jelentős beruházásokat hajtottak végre a gyárban; erre nem került volna sor, ha a bezárás várható lett volna. Meg kell említeni, hogy Európában ez az egyik legnagyobb és legmodernebb hajógyár, amely olyan rekordokat ért el, mint hogy (2006–2008 között) megépítette a világ legnagyobb konténerszállító hajóit, az Emma Maersket és annak hét E osztályú testvérét. A hajógyárról közismert volt, hogy következetesen innovatív hajókat tervez és épít, amelyeken mind kialakításukat, mind felszerelésüket tekintve a legújabb technológiákat alkalmazta. Az elbocsátások számának igazolása és az elbocsátó vállalatok meghatározása 10. A kérelem az Odense Steel Shipyard vállalatnál és négy beszállítójánál történt, összesen 981 fő elbocsátására vonatkozik. Az Odense Steel Shipyard vállalatnál jelenleg folyó program végrehajtása során tett megfigyelések alapján a kéremező tagállam azt a következtetést vonta le, hogy az érintett munkavállalók körülbelül 55−60 %-a (a becslések szerint 550 munkavállaló) élne az EGAA által támogatott intézkedések nyújtotta lehetőségekkel, míg a többi munkavállaló inkább maga keresne új állást, vagy úgy döntene, hogy kivonul a munkaerőpiacról. 11. A támogatandó munkavállalók megoszlása a következő: Kategória || Szám || Százalék Férfiak || 531 || 96,5 Nők || 19 || 3,5 EU-állampolgárok || 550 || 100,0 Nem EU-állampolgárok || 0 || 0,0 15–24 éves korig || 25 || 4,5 25–54 éves korig || 431 || 78,4 55–64 éves korig || 94 || 17,1 64 évesnél idősebbek || 0 || 0,0 12. Sem az érintett, sem a támogatásra jogosult munkavállalók között nincs olyan, aki tartós egészségügyi problémával küzdene vagy fogyatékkal élne. 13. A foglalkozási csoportok szerinti megoszlás a következő: Csoport || Szám || Százalék Törvényhozók, igazgatási vezetők és vezetők || 4 || 0,7 Felsőfokú képzettséget igénylő foglalkozások || 18 || 3,3 Technikusok és hasonló foglalkozások || 376 || 68,4 Irodai foglalkozások || 12 || 2,2 Szolgáltatási és értékesítési foglalkozások || 66 || 12,0 Szakképzettséget igénylő ipari foglalkozások || 4 || 0,7 Egyszerű foglalkozások || 70 || 12,7 14. Az 1927/2006/EK rendelet 7. cikkének megfelelően Dánia megerősíti, hogy az Alap végrehajtásának különböző szakaszaiban és különösen az EGAA-hoz való hozzáférésben mind jelenleg, mind a jövőben a nők és a férfiak egyenlőségét szem előtt tartó és diszkriminációellenes politikát alkalmaz és fog alkalmazni. Az érintett terület, valamint az ott működő hatóságok és érdekelt felek bemutatása 15. Odense Dánia harmadik legnagyobb, közel 200 000 lakosú városa. A város Funen szigeten található, melynek összlakossága közel 500 000 fő. Funen az összesen 1 200 000 lakosú Dél-Dánia régió keleti részén található. Mind Funen, mind a régió infrastruktúrája jól fejlett, és az aktív lakosság egyre nagyobb arányban ingázik a lakóhelyéül szolgáló város és a munkahely között. Az Odense Steel Shipyard munkavállalói esetében azonban az ingázás nem tekinthető megoldásnak a foglalkoztatási problémájukra, mivel kevés munkavállalási lehetőség létezik a munkavállalók részére máshol a szigeten, és Dánia egész területén nincs munkaerőhiány a fémipari ágazatban. Ezért jelentős erőfeszítéseket kell tenni a munkanélkülivé vált munkavállalók új foglalkozásokra történő felkészítése érdekében. 16. Odense egy csatornán és az Odense-fjordon keresztül áll összeköttetésben a tengerrel; a fjord mentén, az 5 500 lakosú Munkebo kisvárosban található az Odense Steel Shipyard vállalat. Munkebo a Funen sziget északkeleti részét alkotó Kerteminde körzetbe tartozik. 17. 2008-ban Odense és Kerteminde aktív lakossága összesen 109 000 fő volt. A közvetlenül az Odense Steel Shipyard vállalatnál megszűnt munkahelyek, amelyekre a két kérelem kiterjed, az aktív lakosság körülbelül 2 %-át teszik ki. A becslések szerint a közvetett elbocsátások mértéke ugyanolyan jelentős lesz, mint a közvetleneké, ezért a hajógyár bezárása súlyos válsághelyzetet teremt a régió gazdaságában. Kertemindében az aktív lakosság átlagos iskolai végzettsége sem az országos átlagot, sem Funen sziget átlagát nem éri el. 2008-ban Kerteminde aktív lakosságának körülbelül 27,3 %-a vett részt valamilyen továbbképzésben, míg ugyanez az arány Funen sziget esetében 33 %, az országos átlag pedig 34,8 % volt. 18. Odense és Kerteminde településeket egyaránt közelről érinti ez a kérelem, amelyet kezdettől fogva támogattak. Az elbocsátások várható hatása a helyi, a regionális és az országos foglalkoztatásra 19. 2009–2010 folyamán Dániában jelentősen romlott az általános foglalkoztatási helyzet. A 2008. évi rendkívül alacsony 3,4 %-os arányról a munkanélküliség 2010-ben rekordmagasságúra, 7,6 %-ra emelkedett (forrás: Eurostat[10]). 20. Kerteminde gazdasági szerkezetére a gyáriparban, különösen a fémiparban történő foglalkoztatás nagy aránya jellemző. Ebben a gazdasági ágazatban már eddig is számos munkahely vándorolt át olyan megyékbe, ahol alacsonyabbak a bérek. Az elküldött hajógyári munkások jelentős műszaki szakértelemmel rendelkeznek, amelyet azonban nehezen lehetne más ágazatokban felhasználni akár Funen szigeten, akár Dánia bármely más területén. Közülük sokan egész életükben a hajógyárban dolgoztak, sőt lehet, hogy már a szüleik is. A hajógyárat emellett szakaszosan építik le; a munkavállalók csoportjait elküldik, ahogy az utolsó hajómegrendelések elkészülnek. A most érintett csoport előtt, az előző elbocsátási hullámban elküldött munkavállalóknak már lehetőségük van jelentkezni az esetleg megfelelő, újonnan létrehozott munkahelyekre. Jelentős átképzés nélkül a második hullámban elbocsátott munkavállalók még nehezebben fognak új munkát találni. 21. Mióta 2009 augusztusában bejelentették a bezárást, egy helyi, regionális és országos érintettekből álló konzorcium tárgyalásokat folytatott és kidolgozott egy, a régió új növekedési lehetőségeit célzó stratégiát. E stratégia most ölt alakot, és ennek alapján történt a kérelemben szereplő intézkedések kiválasztása. A finanszírozásra javasolt, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja és annak tételes bontásban meghatározott, becsült költségei, valamint a strukturális alapok által támogatott intézkedésekkel való komplementaritása 22. Dél-Dánia régió olyan intézkedések meghatározásán és kialakításán dolgozik, amelyeket Európa fokozott versenyképessége érdekében, a Lisszaboni célkitűzések keretében meg lehet valósítani. A regionális Növekedési Fórum az ESZA és az ERFA finanszírozásával, valamint országos munkaerő-piaci támogatással igyekszik elérni a terület új növekedését biztosító ágazatok ösztönzésének hosszú távú célját. 23. Az elbocsátott munkavállalóknak történő azonnali segítségnyújtáshoz azonban specifikusabb tevékenységekre van szükség. Ilyenek az oktatás, képzés, a foglalkoztatás ösztönzése, valamint a vállalkozáshoz nyújtott támogatás. A munkavállalók célcsoportja magasan képzett, viszont olyan területen, ahol a jövőbeni foglalkoztatás meglehetősen kilátástalan. Ezért a számukra javasolt intézkedések némiképp nagyobb költséggel fognak járni, mint a tömeges elbocsátásokban érintett egyéb munkavállalók esetében, akik gyakran viszonylag alacsony képzettséggel rendelkeznek. – Alaptanfolyam és tisztázás: A becslések szerint ezt az összes elbocsátott munkavállaló közel 55 %-a fogja igénybe venni; ők alkotják a megcélzott munkavállalókat. A tanfolyam átlagosan négy hétig tart majd, és csoportos oktatást, illetve ezt kiegészítő személyes tanácsadást foglal magában. A célja segítséget nyújtani a munkavállalóknak ahhoz, hogy megértsék helyzetüket és megfelelő motiváció alakuljon ki bennük a teljes pályamódosítás elfogadásához, megismerjék a régióban létező lehetőségeket, tudatosítsák magukban, hogy milyen kompetenciákkal rendelkeznek, meghatározzák az őket érdeklő lehetőségeket, és döntsenek arról, hogy milyen további lépéseket kívánnak tenni. Ez az intézkedés sokkal intenzívebb és személyre szabottabb tanácsadást igényel majd, mint amit a munkaügyi központok általában nyújtani tudnak. – Szakképzés és általános oktatás: A becslések szerint ezt is valamennyi támogatandó munkavállaló igénybe fogja venni, akik különböző oktatási és átképzési területek közül választhatnak majd. Néhány munkavállaló esetében szükség lehet az általános műveltség fejlesztésére, hogy igénybe vehessék a képzési lehetőségeket. – Az első ilyen lehetőség az energetika, ezen belül az energiatermelés, az energiatárolás, az energetikai infrastruktúra és az energiahatékonyság – ezeken a területeken belül is a környezetbarát energiára helyezve a hangsúlyt. Ez olyan új képzési terület, amelyet az Odense Steel Shipyard vállalat első kérelme előtt a munkaügyi központok nem biztosítottak. – A második lehetőség az építészet és tájépítészet, amelyre már jelenleg is jelentős, az elkövetkező években megvalósításra kerülő állami kötelezettségvállalások léteznek. A tanfolyam az energiahatékony építészet témájában nyújt szakképzést. Ezek olyan innovatív képzési intézkedések, amelyek eltérnek a területen rendelkezésre álló lehetőségektől. – A harmadik lehetőség a robotika, egy olyan, erős növekedést mutató terület, amelyen Dánia nemzetközi szinten sikeres. A fő területek az ipari termelés, a játék és tanulás, valamint a biológiai termelés lesz. Ezeket a munkaügyi központok jelenleg nem biztosítják, de a jövőben felvehetnék a kínálatukba, amennyiben ez a rendszer jól működik. – A negyedik lehetőség a jóléti technológiák területén adódik, amelyek fejlesztése már eddig is Odense köré szerveződött. A jövőben várhatóan növekedni fog a kórházi közjóléti szolgáltatások és egészségügyi szolgáltatások iránti igény. A tanfolyam főként a technológia általános bemutatására és a készségek gyakorlati fejlesztésére fog összpontosítani. Ez a tanfolyam, melyet a munkaügyi központok jelenleg nem kínálnak, a jövőben jó elhelyezkedési lehetőségeket biztosíthat. – Az ötödik lehetőség az általános oktatás, amely számos elbocsátott munkavállaló számára előfeltétele lehet annak, hogy igénybe vehessék a felkínált képzési lehetőségeket. A becslések szerint a teljes célcsoport negyede igénybe veszi ezt a lehetőséget, amely a tervek szerint személyenként átlagosan 22 hétig fog tartani. Ezt a munkaügyi központok jelenleg is kínálják, de a munkanélküliek által támasztott kereslet annyira meghaladja a kínálatot, hogy nem mindig tudják kielégíteni az igényeket. – A fiatalok bevonzása és megtartása/felsőoktatás: Ez a lehetőség visszatereli a fiatal munkavállalókat az oktatásba, támogatást nyújt, valamint legfeljebb egy évig finanszírozást biztosít a képzési költségekre. Az ennek keretében nyújtott támogatás túlmegy annak mértékén, amit a munkaügyi központok általában biztosítanak. – Foglalkoztatás ösztönzése – Vállalatoknál lebonyolított oktatás: Ez a lehetőség azzal nyújt segítséget az új munkahelyre kerülő, átmeneti helyzetben lévő elbocsátott munkavállalónak, hogy mind a munkaadó, mind az új munkavállaló számára megkönnyíti a tanulást és az alkalmazkodást. A leggyakrabban egy, a munkavállalót az új munkahelyre felkészítő másik intézkedéssel együtt kerül rá sor. A gyakorlatban az új munkavállalóknak hat–tíz héten keresztül, hetente egy–három napon tartott tanfolyamról van szó. Az új munkaadók számára nagymértékben megkönnyíti a döntést, hogy elbocsátott munkavállalókat alkalmazzanak, mivel ez utóbbiak segítséget kapnak ahhoz, hogy gyorsabban be tudjanak illeszkedni az új munkahelyükön. – Vállalkozásalapítás ösztönzése: Dániában – és különösen az érintett két településen – a vállalkozás kevéssé elterjedt, de mértéke növekvő. A tervezett műhelyfoglalkozások az ötletek kidolgozásában és kreativitásuk fejlesztésében nyújtanak segítséget ezeknek a munkavállalóknak, az ötletek áttekintése abban segíti őket, hogy csak a legjobbak továbbfejlesztésére összpontosítsanak; azok, akik úgy döntenek, hogy ezt az utat választják, egy hathetes, vállalkozási ismeretekről szóló tanfolyamon ismerhetik meg, hogy miként kell egy vállalkozást működtetni; a munkavállalók egy kisebb csoportja a termékfejlesztés mikéntjéről és a szükséges piacelemzésről kap szaktanácsot. Ezek az új vállalkozók iránymutatásban és tanácsadásban részesülnek a vállalkozásindítás kezdeti fázisában, valamint mentor támogatásában több alkalommal az első év során. Azok, akik sikerrel alapítanak vállalkozást, segítséget kapnak a marketing és a PR-tevékenységek terén, a márkaépítést is beleértve. A szigorú feltételeket teljesítő vállalkozók hitelt igényelhetnek. A becslések szerint körülbelül tíz kérelmező vesz majd részt ezekben az intézkedésekben, és közülük egy lesz jogosult a támogatás végső fázisát jelentő hitelre. – Ezen intézkedések mellett Dánia munkavállalónként 103 EUR összegű napidíj folyósítását javasolja a képzésben vagy egyéb idevágó intézkedésben való aktív részvétel minden egyes napjára. 24. Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó, a kérelemben az 1927/2006/EK rendelet 3. cikke szerint feltüntetett kiadások irányítási, tájékoztatási és népszerűsítési, valamint ellenőrzési tevékenységeket takarnak. Az intézkedésekben részt vevő összes partner kötelezettséget vállal arra, hogy közzéteszi az EGAA által nyújtott támogatást. Odense települési önkormányzatának keretében felállították az EGAA-titkárságot, amelyet Kerteminde települési önkormányzata és a Dél-Dánia régió is társfinanszíroz. Ez a titkárság rendszeres kapcsolatot fog tartani a munkavállalókkal, továbbá karbantartja és frissíti a megfelelő weblapot[11]. Az Odense Steel Shipyard vállalat két kérelmével kapcsolatban a tervek között szerepel egy közös konferencia, amely az első kérelem[12] esetében a záró konferencia, a második kérelem esetében pedig az időközi konferencia szerepét fogja betölteni. 25. A dán hatóságok által ismertetett, személyre szabott szolgáltatások az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkében meghatározott támogatható tevékenységek közé sorolható aktív munkaerő-piaci intézkedéseknek minősülnek. A dán hatóságok e szolgáltatások összköltségét 9 487 675 EUR-ra, az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadásokat pedig 443 255 EUR-ra (az összköltség 4,5 %-ára) becsülik. Az EGAA-ból igényelt teljes hozzájárulás összege 6 455 104 EUR (az összköltségek 65 %-a). Intézkedések || A támogatásra jogosult munkavállalók becsült száma || Becsült költségek (egy támogatásra jogosult munkavállalóra) (EUR-ban) || Összköltség (EGAA és nemzeti társfinanszírozás) (EUR) Személyre szabott szolgáltatások (az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkének első bekezdése) Alaptanfolyam és tisztázás || 550 || 1 611 || 885 906 Energetikai témájú szakképzés || 110 || 13 423 || 1 476 510 Építészeti és tájépítészeti témájú szakképzés || 85 || 5 369 || 456 376 Robotika témájú szakképzés || 44 || 10 067 || 442 953 Jóléti technológia témájú szakképzés || 38 || 12 081 || 459 060 Általános oktatás || 138 || 7 973 || 1 100 295 A fiatalok bevonzása és megtartása a felsőoktatásban || 110 || 6 711 || 738 255 Vállalatoknál lebonyolított oktatás || 110 || 3 221 || 354 362 Vállalkozásszimuláció || 28 || 268 || 7 517 Az ötletek áttekintése || 14 || 134 || 1 879 Vállalkozási ismeretekről szóló tanfolyam || 8 || 5 638 || 45 101 Termékfejlesztési tanfolyam || 4 || 3 758 || 15 034 Piacelemzés és megvalósíthatósági tanulmány || 2 || 4 027 || 8 054 Vállalkozásindítás || 2 || 5 638 || 11 275 Mentorálás || 2 || 1 342 || 2 685 Reklám és márkaépítés || 2 || 4 027 || 8 054 Vállalkozásindításhoz nyújtott hitel || 1 || 26 846 || 26 846 Napidíj || (napok száma) 33 530 || 103 || 3 447 514 Összes személyre szabott szolgáltatás részösszege || || 9 487 675 Az EGAA által támogatott intézkedések végrehajtásához kapcsolódó kiadások (az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkének harmadik bekezdése) Előkészítő tevékenységek || || 0 Irányítás || || 308 456 Tájékoztatás és népszerűsítés || || 67 953 Ellenőrzési tevékenységek || || 66 846 Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadások részösszege || || 443 255 Becsült költségek összesen || || 9 930 930 EGAA-hozzájárulás (az összköltségek 65 %-a) || || 6 455 104 * a végösszeg a DKK-ban kifejezett összegek átváltása és a kerekítés miatt nem egyezik pontosan. 26. Dánia megerősíti, hogy a fent ismertetett intézkedések kiegészítik a strukturális alapok által finanszírozott intézkedéseket, és megelőzi a kettős finanszírozást. 27. A korábbi munkaadó, az Odense Steel Shipyard vállalat, 2010 őszén állásbörzét szervezett, amelyen tájékoztatást adtak az álláslehetőségekről és az EGAA által finanszírozott tevékenységekről. A szakképzett munkavállalóknak számos álláslehetőséget kínáltak Trondheimben és más norvég településeken. Az érintett munkavállalóknak nyújtott személyre szabott szolgáltatások kezdetének tényleges vagy tervezett időpontja 28. Dánia 2011. október 31-én kezdte meg az EGAA általi társfinanszírozásra javasolt, összehangolt csomag keretében a személyre szabott szolgáltatások nyújtását az érintett munkavállalóknak. Ez az időpont tekintendő tehát az EGAA-ból nyújtandó valamennyi támogatásra való jogosultság kezdetének. A szociális partnerekkel folytatott konzultáció során követett eljárások 29. Dél-Dánia régió, valamint Odense és Kerteminde települések együtt készítették el a kérelmet. A munkába számos szociális partnert, szakmai szervezetet, szakszervezetet és oktatási intézményt bevontak. A felek közös üléseken vitatták meg és dolgozták ki a részletes növekedési stratégiákat és az átmenetre vonatkozó tervben szereplő rendkívüli intézkedéseket. 30. A dán hatóságok megerősítették, hogy a nemzeti és uniós jogszabályokban a csoportos létszámleépítések vonatkozásában előírt követelményeknek eleget tettek. Tájékoztatás a nemzeti jog alapján vagy kollektív szerződések értelmében kötelezően végrehajtandó intézkedésekről 31. Az 1927/2006/EK rendelet 6. cikkében foglalt kritériumok tekintetében a dán hatóságok kérelmükben: · megerősítették, hogy az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulás nem helyettesíti azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a nemzeti jog vagy kollektív szerződések alapján a vállalatok felelőssége; · bizonyították, hogy az intézkedések az egyes munkavállalóknak nyújtanak segítséget, és nem vállalatok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányulnak; · megerősítették, hogy a fent említett támogatható intézkedésekre más uniós pénzügyi eszközből nem folyósítanak támogatást. Irányítási és ellenőrzési rendszerek 32. Dánia értesítette a Bizottságot, hogy a pénzügyi hozzájárulást ugyanazok a szervek fogják irányítani és ellenőrizni, amelyek az Európai Szociális Alapot is irányítják és ellenőrzik. Az ESZA irányító hatósága szintén a Dán Vállalkozói és Építési Hatóság (Danish Enterprise and Construction Authority). Ugyanezen a szerven belül egy külön részlegre ruházzák a hitelesítő hatóság feladatait. Az auditáló hatóság szintén a Dán Vállalkozói és Építési Hatóságon belül az „EU Controllerfunction” részleg lesz. Finanszírozás 33. Dánia kérelme alapján az összehangolt, személyre szabott szolgáltatási csomaghoz javasolt EGAA-hozzájárulás 6 455 104 EUR, amely az összköltségek 65 %-át teszi ki. A Bizottság által az EGAA terhére javasolt forrásallokáció a Dánia által rendelkezésre bocsátott információkon alapul. 34. Figyelembe véve az EGAA-ból folyósítható pénzügyi hozzájárulásnak az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdése szerint meghatározott maximális összegét, továbbá az előirányzatok átcsoportosításához megállapított mozgásteret, a Bizottság azt javasolja, hogy a fent említett teljes összeget folyósítsák az EGAA-ból; az összeg a pénzügyi keret 1a. fejezetében különítendő el. 35. A javasolt pénzügyi hozzájárulás összege lehetővé teszi, hogy – az 1927/2006/EK rendelet 12. cikkének (6) bekezdésében szereplő előírás szerint – az év utolsó négy hónapjában az EGAA-ra elkülönített éves maximális összeg több mint 25 %-a továbbra is rendelkezésre álljon támogatások kifizetésére. 36. Az EGAA-ból történő forrásallokációra tett javaslat révén a Bizottság a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjának megfelelően kezdeményezi az egyszerűsített háromoldalú eljárást, hogy az EGAA igénybevételének szükségességét és az igényelt összegeket illetően biztosítsa a költségvetési hatóság két ágának egyetértését. A Bizottság felkéri a költségvetési hatóság két ága közül azt, amelyik a megfelelő politikai szinten előbb jut egyetértésre a forrás igénybevételéről szóló javaslattervezet ügyében, hogy szándékáról értesítse a másik ágat és a Bizottságot. A költségvetési hatóság bármelyik ágának elutasító véleménye esetén hivatalos háromoldalú egyeztetést kell kezdeményezni. 37. A Bizottság a 2012. évi költségvetés kötelezettségvállalási előirányzataiba irányuló külön átcsoportosítási kérelmet nyújt be a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjának megfelelően. A kifizetési előirányzatok forrása 38. Mivel a 2012. évi költségvetésben 50 000 000 EUR összegű kifizetési előirányzat szerepel a 04.0501 költségvetési sorban (Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap), az ezen kérelemben igényelt 6 455 104 EUR összegre ez a költségvetési sor fog fedezetet biztosítani. Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Dánia „EGF/2011/008 DK/Odense Steel Shipyard” referenciaszámú kérelme) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra[13] és különösen annak 28. pontjára, tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre[14] és különösen annak 12. cikkének (3) bekezdésére, tekintettel a Bizottság javaslatára[15], mivel: (1) Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot (a továbbiakban: EGAA) azzal a céllal hozták létre, hogy kiegészítő támogatást nyújtson azoknak az elbocsátott munkavállalóknak, akik a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következtében veszítették el munkájukat, és segítse őket a munkaerőpiacra történő ismételt beilleszkedésben. (2) A 2009. május 1-jétől 2011. december 30-ig benyújtott kérelmek tekintetében az EGAA hatálya kibővült az olyan munkavállalók támogatásával, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat. (3) A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az EGAA igénybevételét évi 500 millió EUR felső korlátig engedélyezi. (4) Dánia az Odense Steel Shipyard vállalatnál történt elbocsátásokra tekintettel 2011. október 28-án az EGAA igénybevételére irányuló kérelmet nyújtott be, majd 2012. március 8-ig további információval egészítette ki azt. A kérelem megfelel az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében a pénzügyi hozzájárulások meghatározására vonatkozóan megállapított követelményeknek. A Bizottság ezért 6 455 104 EUR rendelkezésre bocsátására tesz javaslatot. (5) Az EGAA-t tehát igénybe kell venni a Dánia által benyújtott kérelem alapján történő pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében, ELFOGADTÁK EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk Az Európai Unió 2012. évi általános költségvetésének keretein belül az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból (EGAA) 6 455 104 EUR összeget vesznek igénybe kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában. 2. cikk Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni. Kelt Brüsszelben, -án/-én. Az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök az elnök [1] HL C 139., 2006.6.14., 1. o. [2] HL L 406., 2006.12.30., 1. o. [3] Az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkének harmadik bekezdése szerint. [4] A súlyozott bruttó űrtartalom (CGT) azt jelzi, hogy egy adott hajó megépítése mennyi munkát igényel, és úgy kapjuk meg, hogy a hajó tonnatartalmát megszorozzuk egy együtthatóval, amelyet az adott hajó típusa és mérete alapján határoznak meg (http://en.wikipedia.org/wiki/Compensated_gross_tonnage). [5] http://www.cesa.eu/presentation/publication/CESA_AR_2010_2011/pdf/CESA%20AR%202010-2011.pdf. [6] COM(2011) 251 végleges. [7] COM(2010) 451 végleges. [8] COM(2010) 631 végleges. [9] COM(2011) 251 végleges. [10] http://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/submitViewTableAction.do?dvsc=9. [11] www.odense.dk/lindoglobaliseringsfonden. [12] EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard. [13] HL C 139., 2006.6.14., 1. o. [14] HL L 406., 2006.12.30., 1. o. [15] HL C […], […], […]. o.