Különjelentés A Görögországnak  
nyújtott technikai  
segítség javításához több  
figyelmet kell fordítani az 
eredményekreHU 2015  19 SZ.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK

EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál (http://europa.eu).
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2015
Print ISBN 978-92-872-3447-6 ISSN 1831-0893 doi:10.2865/435087 QJ-AB-15-020-HU-C
PDF ISBN 978-92-872-3461-2 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/46680 QJ-AB-15-020-HU-N
EPUB ISBN 978-92-872-3488-9 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/232468 QJ-AB-15-020-HU-E
© Európai Unió, 2015
A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.
Printed in Luxembourg
A Görögországnak 
nyújtott technikai 
segítség javításához több 
figyelmet kell fordítani az 
eredményekre
(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második albekezdése 
alapján)KülönjelentésHU 2015  19 SZ.
02
 Az ellenőrző csoport
A számvevőszéki különjelentések egy adott költségvetési vagy irányítási területre vonatkozó teljesítmény- és szabály -
szerűségi ellenőrzés eredményeit mutatják be. Annak érdekében, hogy ellenőrzései maximális hatást érjenek el, ezek 
megválasztásakor és megtervezésekor a Számvevőszék tekintetbe veszi a teljesítmény-, illetve szabályszerűségi koc -
kázatokat, az érintett bevétel vagy kiadás nagyságát, a várható fejleményeket, valamint a politika és a nagyközönség 
érdeklődését.
Ezt a teljesítmény-ellenőrzést a bevételek, kutatás és belső politikák, valamint az uniós intézmények és szervek pénzügyi 
és gazdasági irányításának ellenőrzésére szakosodott, Milan Martin Cvikl számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara végezte. 
Az ellenőrzést Baudilio Tomé Muguruza számvevőszéki tag vezette, Daniel Costa de Magalhães, kabinetfőnök és Ignacio 
García de Parada, a kabinet attaséja; Zacharias Kolias, igazgató; Kamila Lepkowska, az ellenőrző csoport vezetője;  
Giuseppe Diana, Mirko Gottmann, Efstathios Efstathiou, Theodoros Karantanos számvevők támogatásával.
Balról jobbra:  T. Karantanos, D. Costa de Magalhães, K. Lepkowska, Z. Kolias, 
B. Tomé  Muguruza, G. Diana, M. Gottmann, I. García de Parada, E. Efstathiou .
03
 Tartalomjegyzék
Bekezdés
 Betűszók és rövidítések
I–IX  Összefoglaló
1–8 Bevezetés
1–2 A görög válság és a gazdasági kiigazítási programok
3–4 A programok végrehajtását támogató technikai segítségnyújtás
5–8 A technikai segítségnyújtás köre és módszerei
9–14  Az ellenőrzés hatóköre, céljai és módszere
9 –11  Az ellenőrzés hatóköre és céljai
12–14  Az ellenőrzés módszere
15–26  I. rész – A Görögország-munkacsoportnak volt működési struktúrája; egységes 
stratégiai orientációja és kü lön költségvetése viszont nem
15–18  A Görögország-munkacsoport a program elindításához képest későn és alternatívák 
figyelembevétele nélk ül alakult meg
19–22  Nincs egységes stratégiai dokumentum
23–24  A Görögország-munkacsoport nem kapott kü lön költségvetést
25–26  A Görögország-munkacsoport belső szervezése rugalmas volt, de a munkaerő-sz ükségleteket 
nem megfelelő elemzés alapján határozták meg
04 Tartalomjegyzék
27–54  II. rész – A Görögország-munkacsoport általában véve teljesítette megbízatását, 
de voltak hiányosságok
28–29  Jelentős kihívások nehéz környezetben
30–32  A koordinációs rendszer kielégítően teljesített
33–34  A Görögország-munkacsoport szerepe jelentősen eltért az egyes ellenőrzött projekteknél
35–37  A Görögország-munkacsoport többfajta technikai segítségnyújtási módot alkalmazott, de ezek 
köz ül néhány nem illett a támogatás jellegéhez
38–41  A technikai segítségnyújtási szolgáltatókat nem mindig az alternatívák alapos elemzése alapján 
választották ki
42–45  Az uniós források felhasználásának gyorsításához nyújtott támogatás nem volt megfelelően 
strukturált
46–47  A támogatás kellően összhangban volt a reform alapvető sz ükségleteivel, de nem alapult mindig 
átfogó igényfelmérésen
48–50  Egyes szerződésekben nem volt egyértelmű a feladatmeghatározás
51 A technikai segítségnyújtás megfelelt a program követelményeinek
52 A Görögország-munkacsoport eredményes monitoringot végzett a technikai segítségnyújtás 
előrehaladására nézve…
53–54  …és – eltérő mértékben – a k ülső szolgáltatók általi teljesítésre nézve is
55–73  III. rész – A technikai segítségnyújtás vegyes eredményeket ért el
55–57  A Görögország-munkacsoport nem végzett rendszeres monitoringot a technikai segítségnyújtás 
eredményeire és hatásaira nézve
58–59  Kielégítő outputok, ám néhány késedelmes teljesítés
60–73  Eltérő mértékű hozzájárulás a reformfolyamathoz
61–63  Közigazgatás
64–65  Üzleti környezet
66 Strukturális alapok
67–71  Adózás (adóigazgatás)
72–73  Kapacitásépítés
05 Tartalomjegyzék
74–79  Következtetések és ajánlások
75 A technikai segítségnyújtás szervezése és tervezése
76 A Görögország-munkacsoport megbízatásának teljes ülése
77–79  A technikai segítségnyújtás eredményei
 I. melléklet  – A technikai segítségnyújtási projektek áttekintése szakpolitikai ter ületenként
 II. melléklet – Az ellenőrzött TA-projektek áttekintése
 III. melléklet – Az ellenőrzés során felkeresett szervezetek
 IV. melléklet –  A közigazgatási reformért és az e-kormányzásért felelős minisztérium, illetve az 
OECD között létrejött hozzájárulási megállapodás a görögországi adminisztratív 
terhek csökkentéséről
 V. melléklet –  A TFGR szerepe a technikai segítségnyújtás kivitelezésében szakpolitikai 
területenként
 A Bizottság válasza
06
 Betűszók  
és rövidítések
A Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága : Európai Bizottság, 
a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága
AROP : „Közigazgatási reform” operatív program („Administrative Reform” Operational Programme)
ERFA : Európai Regionális Fejlesztési Alap
ESZA : Európai Szociális Alap
FISCALIS program : Uniós kooperációs program nemzeti adóigazgatások számára
Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság (ECFIN) : Európai Bizottság, Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság
GLF : Görög hitelkeret
GSCO : A Görög Köztársaság Koordinációs Főtitkársága
IMF : Nemzetközi Valutaalap
IRS: Internal Revenue Service (az Egyesült Államoknak az adóbehajtásért és az adózási bűnüldözésért felelős 
kormányzati szerve)
MoU : Egyetértési megállapodás
OECD : Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet
Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság : Európai Bizottság, Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság
TA: Technikai segítségnyújtás
TAIEX : Szervezett technikai segítségnyújtás és információcsere
TFGR : Görögország-munkacsoport
07
 Összefoglaló
I
Görögország 2010 tavaszán, amikor súlyos pénzügyi 
válsággal nézett szembe, pénzügyi segítséget kért 
a nemzetközi közösségtől. Válaszképpen az euróöve -
zet tagállamai és az IMF két egymást követő gazda -
sági kiigazítási programot vezettek be. 2011 nyarán 
a Bizottság a Görögország-munkacsoport (TFGR) nevű 
szervezet koordinálásával technikai segítségnyújtási 
(TA) programot indított a Bizottság és a görög ható -
ságok által elfogadott reformok végrehajtásának 
segítésére.
II
A Görögország-munkacsoport a gazdasági kiigazítási 
programok által megkövetelt reformok végrehajtá -
sának támogatására és az uniós források felhaszná -
lásának felgyorsítására összpontosított. A technikai 
segítségnyújtást a Görögország-munkacsoport 
munkatársai, valamint más tagállamok közszolgála -
tából, a nemzetközi szervezetektől és a magánszek -
torból érkezett szakértők végezték. A segítségnyújtás 
különböző formákat öltött, pl.: tartósan kirendelt 
szakértők által a görög hatóságoknak folyamatosan 
nyújtott támogatás, tanulmányok, jelentések, szakmai 
műhelytalálkozók.
III
Ellenőrzésünk célja annak elemzése volt, hogy 
a Görögország-munkacsoport hogyan teljesítette cél -
jait. Külön vizsgáltuk a munkacsoport szerveződését 
és finanszírozásának mikéntjét, a technikai segítség -
nyújtás tényleges teljesítését és monitoringját, vala -
mint a reformok ügyéhez való hozzájárulását. Rész -
letesen ellenőriztünk 13 technikai segítség  nyújtási 
projektet, más bizonyítékokra pedig a Bizottság, egyes 
szolgáltatók, görög kormányzati szervek és más érin -
tettek felkeresésével tettünk szert.Pozitív fellépés, ám …
IV
A Görögország-munkacsoport révén a Bizottság rugal -
mas mechanizmussal bírt egy széles körű technikai 
segítségnyújtási program összehangolására. Eredmé -
nyes volt a görög hatóságoknak nyújtott technikai 
segítség teljesítése, de ez nem mindig vitte előre 
a reformokat. Jelen értékelésünket azonban a válto -
zékony görögországi politikai helyzet és a szükséges 
reformok sürgősségének tudatában kell tekinteni.
... a szervezeti kiépítés nem volt teljes
V
Mivel a görögországi válságra sürgősen kellett rea -
gálni, a Görögország-munkacsoportot igen gyorsan, 
az egyéb lehetőségek kimerítő elemzése és külön 
költségvetés nélkül hozták létre. A munkacsoportnak 
nem volt a technikai segítségnyújtás teljesítését vagy 
a versengő prioritások közötti döntést segítő egysé -
ges átfogó stratégiai dokumentuma, pedig megbíza -
tása arra szólt, hogy megállapítsa, milyen technikai 
segítségnyújtásra van szükség és hogy koordinálja 
azt. Ilyen dokumentum hiányában a munkacsoport 
a görög hatóságokkal azok „megrendelésére”, illetve 
a program feltételrendszere alapján működött együtt.
A technikai segítségnyújtás releváns volt
VI
Az összes általunk ellenőrzött területen azt állapítot -
tuk meg, hogy a technikai segítségnyújtás a munka -
csoport létrehozását befolyásoló hiányosságoktól 
függetlenül releváns és a program követelményeivel 
nagyjából összhangban lévő volt. 2014 novemberéig 
a munkacsoport 118 TA-projektet koordinált 12 szak -
politikai területen. Ennek során a munkacsoport, 
noha mindig szorította az idő, rugalmas és diverzifi -
kált rendszert alakított ki a technikai segítségnyújtás 
céljaira.
Összefoglaló 08
Egyes projektek eljárásai nem voltak kielégítőek
VII
A munkacsoport összességében jól működően, sőt 
újító szellemben koordinálta a technikai segítség -
nyújtás összetett folyamatát, ám a projektek szintjén 
a rendszer nem mindig bizonyult eredményesnek. 
A szolgáltatók kiválasztásának eljárásai nem mindig 
alapultak a lehetséges alternatívák alapos elemzé -
sén. Néhány hosszú távú segítségnyújtási projektnek 
kialakítási hibái voltak, amennyiben a szolgáltatókkal 
kötött szerződések nem szögezték le egyértelműen az 
elvárásokat.
A monitoringon lehetne javítani
VIII
A munkacsoportnak a technikai segítségnyújtás elő -
rehaladását figyelemmel kísérő monitoringrendszere 
eredményes volt, de az erősen eltért, hogy a külső 
szolgáltatók munkáját milyen terjedelemben ellenőriz -
ték. Ráadásul a rendszer sem arra nézve nem végzett 
rendszeres monitoringot, hogy a görög hatóságok 
miként valósították meg az ajánlásokat, sem a techni -
kai segítségnyújtás tágabb értelemben vett hatásaira 
nézve, pedig ez hasznos volna a technikai segítség -
nyújtás megtervezése szempontjából.
A technikai segítségnyújtáson túl
IX
A technikai segítségnyújtásnak a reformok általános 
előrehaladására gyakorolt hatása vegyes volt. A struk -
turális kiadások terén haladást lehetett elkönyvelni, 
ám a közigazgatásban és az adóreform terén a techni -
kai segítségnyújtás gyakran csak részben volt ered -
ményes. A reformok végrehajtása azonban egyrészt 
kívül esett a Görögország-munkacsoport hatáskörén, 
másrészt számos külső tényező befolyásolta.Ajánlásaink
a) Minden technikai segítség nyújtására irányuló 
szervezet létrehozása alapuljon jól meghatározott 
célkitűzésekkel bíró stratégián.
b) A Bizottság hozzon létre egy külső szakértőkből 
álló bázist, amelynek tagjait eseti alapon be lehet 
vetni technikai segítségnyújtási projektekben 
a tagállamokban.
c) A technikai segítségnyújtás egységes jellegét 
biztosítandó és a koordinációs munkát könnyíten -
dő, az egyes szakpolitikai területeken a Bizottság 
igyekezzék optimalizálni partnereinek számát.
d) A technikai segítségnyújtáson belül állapítsanak 
meg prioritásokat, azokra összpontosítsanak, 
s alkalmazzák a legalkalmasabb és legeredménye -
sebb végrehajtási módot, a meglévő jogszabályi 
és szabályozási keretekkel összhangban.
e) A Bizottság összehasonlító elemzés alapján válas z-
sza ki a szolgáltatókat, és a technikai segítségnyúj -
tási szerződésekben pontosan határozza meg az 
elvárt teljesítések körét.
f) A Bizottság biztosítsa, hogy a technikai segítség -
nyújtás végrehajtása rendszeres monitoring és 
értékelés tárgya legyen, a kitűzött célok és a folya -
matba visszacsatolt tanulságok fényében.
g) A technikai segítségnyújtás összpontosuljon 
a nemzeti közigazgatási kapacitás erősítésére, 
szem előtt tartva a működési folytonosságot és 
a reformok fenntarthatóságát.
09
 Bevezetés
A görög válság és 
a gazdasági kiigazítási 
programok
01 
Görögország 2010 tavaszán, amikor 
súlyos válság sújtotta államháztartását, 
pénzügyi segítséget kért a nemzetközi 
közösségtől. Az euróövezet tagállamai 
az első (2010 májusában aláírt) gaz -
dasági kiigazítási program keretében 
„görög hitelkeret” (GLF) formájában 
nyújtottak támogatást. Ezt követte 
a második (2012 márciusában elfoga -
dott) kiigazítási program keretében 
az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz 
(EFSF) által nyújtott kölcsön. Az euró -
övezeti országok eredetileg 80 milli -
árd euró összegű GLF-hitel nyújtására 
vállaltak kötelezettséget, míg további 
30 milliárd  eurónak az IMF-től kellett 
érkeznie. A két program keretében az 
euróövezet és az IMF által tett köte -
lezettségvállalások jelenleg összesen 
245,7  milliárd  euróra rúgnak.
02 
A pénzügyi támogatási csomagot 
a trojka (Európai Bizottság, IMF, EKB) 
és a görög hatóságok által elfogadott, 
egyetértési megállapodásban lefek -
tetett átfogó reformprogram kísérte. 
Ez a program szabja meg a pénzügyi 
támogatás konkrét feltételeit. A prog -
ramot rendszeresen felülvizsgálják (az 
első programot ötször, a másodikat 
négyszer vizsgálták felül, legutóbb 
2014 áprilisában). A beavatkozási logi -
ka három célkitűzésen alapult. Ezek:
 ο helyreállítani a pénzügyi pia -
cok bizalmát és a költségvetési 
fenntarthatóságot;
 ο ösztönözni a gazdasági nö -
vekedést és helyreállítani 
a versenyképességet;
 ο megőrizni a pénzügyi szektor 
stabilitását.A programok 
végrehajtását támogató 
technikai segítségnyújtás
03 
Az egyetértési megállapodásban előírt 
reformok végrehajtásának támogatá -
sára és az uniós források felhasználá -
sának felgyorsítására a Bizottság 2011 
nyarán létrehozta a Görögország-mun -
kacsoportot (TFGR). A munkacsoport 
megbízatását az 1. háttérmagyarázat  
mutatja be. A Görögországnak nyúj -
tandó technikai segítségre vonatkozó 
átfogó program kidolgozásának bi -
zottsági tervét a Tanács a 2011. júni -
us 23–24-i ülésén hagyta jóvá.
10 Bevezetés
04 
A Görögország-munkacsoportot 
a Bizottság humánerőforrás-ügyi 
főigazgatójához tartozó szervezeti 
egységként hozták létre. A munka -
csoport vezetője főigazgatói státuszt 
kapott, és a Bizottság elnökének köz -
vetlen alárendeltségében, a gazdasági 
és monetáris ügyekért felelős biztos 
útmutatásai alapján tevékenykedett. 
A Bizottság 2012. április 18-i határoza -
ta értelmében a munkacsoport 2012. 
május 1-jével a Gazdasági és Pénzügyi 
Főigazgatóságon belül kapott helyet, 
„a görögországi kiigazítási programot 
támogató bizottsági munka lehető 
legmagasabb szintű szinergiáinak, 
koordinációjának és egységességének 
biztosítása” érdekében. A brüsszeli és 
athéni irodáiból működő munkacso -
port 2015 februárjában 65 munkatársat 
foglalkoztatott. Szervezeti felépítését 
az 1. ábra  mutatja be.A Görögország-munkacsoport megbízatása
A munkacsoportot a következőkkel bízták meg:
1) Állapítsa meg Görögországgal szoros együttműködésben, más tagállamok segítségével is élve, hogy 
Görögországnak milyen technikai segítségnyújtásra van szüksége az EU/IMF kiigazítási program végre -
hajtásához, és koordinálja ezt a segítséget.
2) Segítse az illetékes görög hatóságokat a nyújtandó technikai segítségfajta részleteinek meghatározásában.
3) Ajánljon jogalkotási, szabályozási, adminisztratív és szükség esetén (újra)programozási intézkedéseket az 
uniós pénzeszközök felhasználásának felgyorsítása érdekében (…).
4) Fogalmazzon meg minden technikai segítségnyújtási feladat esetén egyértelmű feladatmeghatározást, 
amely meghatározza a technikai segítségnyújtás jellegét és körét (…) a költségvetési és humán erőforrá -
sokat, és a várt eredményeket, mérföldkövekkel és teljesítési határidőkkel.
5) Készítsen negyedéves haladásjelentéseket, illetve szükség esetén gyakoribb figyelmeztető jelentéseket 
a Bizottság és a görög hatóságok számára.1. háttérmagyarázat
11 Bevezetés 1. ábraA TFGR szervezeti felépítése
Forrás:  Európai Számvevőszék, a Bizottság adatai alapján.DG ECFIN
A TFGR-csoport vezetője
(A TFGR főtanácsadója)Az egyetértési megállapodás
monitoringját végző 
csoport vezetőjeAz ECFIN athéni
irodavezetőjeA gazdasági és pénzügyekért,
valamint az euróért felelős alelnök
A TFGR vezetőjeAz Európai Bizottság elnökének számol be
A képviselet
vezetőjeTFGR témacsoportok
(klaszterek)TFGR
SzaktanácsadóA DG ECFIN főigazgatója
ECFIN.DDG1
Országfelügyeleti felelős
ECFIN.G
Igazgató, II. tagállamok
gazdasága – A trojka vezetője
ECFIN.G.3
Görögország-egység
(az MoU monitoringja)
12 Bevezetés
A technikai 
segítségnyújtás köre és 
módszerei
05 
A technikai segítségnyújtás fogalma 
nincsen meghatározva sem a Görög -
ország-munkacsoport, sem a Görög -
országnak nyújtott támogatás speciális 
összefüggésében. A költségvetési 
rendeletben adott meghatározás 
szerint „a technikai segítségnyújtás 
egy program vagy egy fellépés végre -
hajtásához szükséges támogatási és 
kapacitásépítési tevékenységeket, 
különösen előkészítési, irányítási, 
nyomonkövetési, értékelési, ellen -
őrzési és kontrolltevékenységet foglal 
magában”. A nemzetközi szervezetek 
technikai segítségnyújtásának jellemző 
módja az, hogy adott államok fejlesz -
tési programjait szakértelemmel és 
tanácsokkal segítik.
06 
Görögország esetében a technikai 
segítségnyújtás a tevékenységek 
széles skálájára terjedt ki: összesen 
12 szakpolitikai terület 118 egyedi 
projektjére (lásd: I. melléklet ). A Gö -
rögország-munkacsoport figyelmének 
középpontjában a következők álltak: 
a közigazgatás reformja, az adórend -
szer javítása, és visszatérés a növeke -
déshez az üzleti környezet ösztönzése 
révén.
07 
A gyakorlatban a technikai segítség -
nyújtási folyamat a görög hatóságok 
által megfogalmazott támogatási 
kérelemmel kezdődött. Az, hogy mire 
terjedt ki a kérelem, a program feltétel -
rendszerétől függött. A munka  csoport 
feladata volt a technikai segítség -
nyújtási erőforrások megtalálása 
és hozzáférhetővé tétele, valamint 
a végrehajtás összehangolása. A támo -
gatásnyújtást azután a munkacsoport 
munkatársai vagy külső szakértők 
végezték, rövid idejű kiküldetések, 
kis értékű szerződések és hosszú távú támogatás formájában. Egyes esetek -
ben, ha a tagállami kormány jelentős 
tapasztalattal bírt valamely szakpo -
litikai területen, akkor azon a téren 
„területfelelősként” (vagy „reform -
partnerként”) magára vállalta a vezető 
szerepet.
08 
A technikai segítségnyújtók az illeté -
kes görög hatóságoknak szolgáltattak 
elsősorban szakértői tanulmányokat 
és folyamatos gyakorlati támogatást. 
Ez után a hatóságok feladata volt, hogy 
az ajánlásokat a programok feltéte -
leivel és saját reformterveikkel össz -
hangban végrehajtsák. A technikai 
segítségnyújtási folyamatot a  2. ábra  
szemlélteti.
13 Bevezetés 2. ábraA technikai segítségnyújtási folyamat
Forrás:  Európai Számvevőszék, a TFGR adatai alapján.KoordinációIgények
felméréseVégrehajtás
Görög TA-kérelmek
Egyetértési 
megállapodásEgyedi szakértők
Nemzeti ügynökségekA TFGR negyedéves jelentéseiFoly. támogatásTanulmányok
Görög hatóságok
Strukturális 
reformok, MoUNemzetközi szervezetek
Bizottsági szolgálat-közi konzultációMagas szintű találkozók Tagállamok Nemzetközi  szervezetek Görög hatóságok Érintettek
14
 Az ellenőrzés hatóköre, 
céljai és módszere
1 Nem konkrét szakpolitikai 
területekkel kapcsolatos.
2 Az ellenőrzés ugyan kiterjedt 
a „finanszírozás elérhetősége” 
szakpolitikai területre is, de itt 
nem eredményezett releváns 
megállapításokat.Az ellenőrzés hatóköre és 
céljai
09 
Ellenőrzésünk témája a Görögország -
nak a Görögország-munkacsoport 
koordinálásával nyújtott uniós techni -
kai segítség. Fő célunk annak érté -
kelése volt, hogy mennyire sikerült 
eredményesen irányítani ezt a támo -
gatást, és hogy az milyen mértékben 
járult hozzá pozitívan a görögországi 
reformfolyamathoz.
10 
Ennek érdekében a következőket 
vizsgáltuk:
 ο a munkacsoport szerveződése, 
valamint a technikai segítségnyúj -
tás finanszírozása és tervezése 
(15–26. bekezdés);
 ο a technikai segítségnyújtásnak 
a munkacsoport megbízatása sze -
rinti teljesítése (27–54. bekezdés);
 ο a reformok előrehaladásához tett 
hozzájárulás (55–73. bekezdés).
11 
Jelentésünk nem terjed ki a gazdasági 
kiigazítási programok tervezésének, 
monitoringjának és végrehajtásának 
értékelésére.Az ellenőrzés módszere
12 
Elemeztük a Görögország-munka -
csoport létrehozásával és a technikai 
segítségnyújtás általános irányításával 
kapcsolatos horizontális1 szempon -
tokat, valamint egy 13 projektből álló 
mintát (áttekintést lásd: II. melléklet) . 
A minta öt olyan szakpolitikai területre 
terjedt ki, amelynek különösen nagy 
a jelentősége a görögországi reform -
folyamat sikere szempontjából (köz -
igazgatás, adóigazgatás, üzleti környe -
zet, a finanszírozás elérhetősége2 és 
a strukturális alapok).
13 
Az egyes technikai segítségnyújtási 
projekteket a következő kritériumok 
alapján választottuk ki: a téma legyen 
jelentős a reformfolyamat szempont -
jából; a végrehajtás legyen előrehala -
dott stádiumban; a minta a technikai 
segítség  nyújtás minden teljesítési 
módját és minden finanszírozási me -
chanizmust öleljen fel.
14 
Ellenőrzési munkánk során felkerestük 
a Görögország-munkacsoportot és 
más érintett bizottsági részlegeket. Bi -
zonyítékokat a szolgáltatóknál, a görög 
hatóságoknál és más érintett feleknél 
tett helyszíni vizsgálatok és tájékozó -
dó látogatások révén is gyűjtöttünk. 
A III. melléklet  felsorolja az ellenőrzés 
során felkeresett szervezeteket.
15
 I. rész 
A Görögország-munkacsoportnak volt 
működési struktúrája; egységes stratégiai 
orientációja és kü lön költségvetése viszont nem
A Görögország-
munkacsoport a program 
elindításához képest 
későn és alternatívák 
figyelembevétele nélk ül 
alakult meg
15 
A görög miniszterelnök és a Bizottság 
közötti levélváltásban 2011. nyár elején 
a Görögország-munkacsoport létre -
hozása úgy említtetik, mint az eredeti 
gazdasági kiigazítási program sikeres 
teljesítésének kulcsfontosságú eszkö -
ze. Az alapvető szabályokról, többek 
közt a munkacsoport megbízatásának 
köréről (lásd: 1. háttérmagyarázat ) 
a Bizottság 2011. július 20-án határo -
zott. E határozat szerint az első kine -
vezések 2011. szeptember 1-jén lépnek 
hatályba. Kilenc munkatárs (köztük 
vezető beosztásúak) ezen a napon 
lépett munkába, majd a következő két 
hónapban 30 fő csatlakozott hozzá -
juk, így a munkacsoport 2011. október 
végén 39 munkatárssal bírt.16 
Addigra már az első (eredetileg 2010 
májusában indult) gazdasági kiigazítási 
program ötödik felülvizsgálata volt 
folyamatban, és az első program során 
a görög hitelkeret és az IMF által ös z-
szesen kifizetendő 73 milliárd euróból 
65 milliárd euró hitelt folyósítottak hat 
részletben (lásd: 3. ábra ).3. ábraA TFGR létrehozása és a pénz ügyi kifizetések
Forrás:  Európai Számvevőszék, a TGFR és az egyetértési megállapodás adatai alapján.140
120
100
80
60
40
20
0
Folyósított pénzügyi támogatásAz Európai Tanács üdvözli a Bizottság azon szándékát, 
hogy technikai segítségnyújtási programot készít elő 
Görögország számáraA TGRF működésének megkezdésemilliárd euró
1. program-
felülvizsgálatMásodik gazdasági
kiigazítási program
5. program-
felülvizsgálat4. program-
felülvizsgálat3. program-
felülvizsgálat2. program-
felülvizsgálatElső gazdasági 
kiigazítási 
program
2012./uni00A0március 2012./uni00A0február2011. december 2011./uni00A0november2011./uni00A0október 
2011. szeptember 2011. július 2011./uni00A0március 2011./uni00A0január 2010. december2010. szeptember2010. május
16
I. rész – A Görögország-munkacsoportnak volt 
működési struktúrája; egységes stratégiai orientációja 
és külön költségvetése viszont nem
17 
A Görögország-munkacsoportnak 
a tervek szerint addig kellett működ -
nie, amíg csak a program megvalósítá -
sához támogatásra volt szükség. 2015. 
július 1-jén a munkacsoportot a nö -
vekedést elősegítő adminisztratív és 
strukturális reformokat uniós szinten 
koordináló, új „Strukturálisreform-  
támogató Szolgálat” váltotta fel. Az 
új entitás létrehozásakor a Bizottság 
hasznosította egyrészt a Görögország-  
munkacsoport, másrészt a Ciprust 
támogató csoport tapasztalatát, 
szaktudását és idővel kialakult munka -
módszereit; a Szolgálat munkatársai 
korábban e két szervezetnél dolgoztak.
18 
A Görögország-munkacsoport létre -
hozásakor a Bizottság nem elemezte 
a technikai segítségnyújtás alternatív 
lehetőségeit. Konkrétan nem bizonyí -
totta, hogy intézményi felépítését és 
megbízatását tekintve a munkacsoport 
a legalkalmasabb a kapacitásban mu -
tatkozó hiányosságok kezelésére. Azt, 
hogy a munkacsoport létrehozásakor 
nem került sor ilyen kritikus elemzés -
re, a helyzet sürgőssége és a politikai 
bizonytalanság magyarázhatja. Ennek 
kapcsán a Bizottság kijelentette, hogy 
felhasználta a meglévő eszközök és 
jogi aktusok keretében Görögország -
nak nyújtott támogatás révén nyert 
tapasztalatokat3. A munkacsoport 
működési eljárásai soha nem képezték 
felülvizsgálat tárgyát, pedig a Bizott -
ság 2011. július 20-án éves felülvizsgá -
latot írt elő.Nincs egységes stratégiai 
dokumentum
19 
A munkacsoport prioritásait bizonyos 
mértékig kifejtették belső dokumentu -
mok és prezentációk, tevékenységeit 
azonban nem támasztotta alá egysé -
ges átfogó stratégiai dokumentum. 
Nem készített például a munkacsoport 
olyan stratégiai tervet, amely közép -
távon részletezte volna a technikai se -
gítségnyújtás teljesítésének mikéntjét, 
rangsorolta volna a TA-intézkedéseket 
és meghatározta volna a szükséges 
forrásokat. A gyakorlatban a munka -
csoport stratégiai orientációja a gaz -
dasági kiigazító programon alapult, 
az intézkedések rangsorolása pedig 
a görög hatóságok kéréseitől függött.
20 
A munkacsoport által koordinált tevé -
kenységek elsősorban „megrendelés -
re” folytak. A munkacsoporttal foly -
tatott konzultációt követően a görög 
hatóságok két alkalommal, 2011-ben 
és 2012-ben részletes kérelmet nyúj -
tottak be, majd az egyes szakpolitikai 
területekre nézve egyenként frissítet -
ték ezeket. Ez a reaktív, „megrende -
lésre” reagáló hozzáállás ellentmond 
a munka csoport megbízatása által 
előírt tevékenyebb szerepkörnek, 
vagyis hogy a görög hatóságokkal szo -
ros együttműködésben megállapítsa, 
milyen technikai segítségnyújtásra van 
szükség és koordinálja azt.3 Az együttműködéshez keretet 
adott például az Európai 
Bizottság athéni állandó 
képviselete, a strukturális 
alapok felhasználásának 
támogatására 
a Foglalkoztatás, a Szociális 
Ügyek és a Társadalmi 
Befogadás Főigazgatósága 
által létrehozott technikai 
munkacsoport, illetve 
a Gazdasági és Pénzügyi 
Főigazgatóság állandó 
programmonitorjai.
17
I. rész – A Görögország-munkacsoportnak volt 
működési struktúrája; egységes stratégiai orientációja 
és külön költségvetése viszont nem
21 
A munkacsoport maga nem mérte 
fel szisztematikusan a szükségleteket 
annak meghatározásához, hogy mely 
konkrét problémákra vagy területekre 
irányuljon a technikai segítségnyújtás, 
és milyen sorrendben. A prioritásokat 
a munkacsoport – megbízatásával 
összhangban – az egyetértési meg -
állapodásból származtatta. Ez a meg -
állapodás azonban – tekintettel 
a munkacsoport erőforrásainak és 
a görög hatóságok igazgatási kapacitá -
sának korlátozott voltára – túl tág körű 
volt ahhoz, hogy közvetlen iránymu -
tatásként szolgálhasson a technikai 
segítségnyújtás teljesítésére nézve. 
E korlátok dacára a munkacsoport 
alkalmanként mégis olyan technikai 
segítség nyújtását ajánlotta, amely 
túlment a görög hatóságok eredeti 
kérelmén, főként az „Innováció” és 
a „Garantált minimáljövedelem” terén.
22 
A munkacsoportnak nem volt át -
tekintése azokról a Görögországban 
végrehajtott technikai segítségnyújtási 
projektekről, amelyeket a közvetle -
nül a Bizottság által irányított uniós 
költségvetéstől eltérő forrásokból 
finanszíroztak (ideértve a strukturális 
alapok által támogatottakat, példá -
ul a megosztott irányítású ESZA-t). 
A munkacsoport ugyan nem volt fele -
lős a strukturális alapok projektjeinek 
végrehajtásáért és monitoringjáért, 
a technikai segítségnyújtás tervezése 
és összehangolása szempontjából 
mégis hasznos lett volna egy ilyen át -
tekintés. Figyelembe véve a technikai 
segítségnyújtás és a strukturális alapok 
céljainak hasonlóságát, az operatív 
programok keretében végrehajtott 
projektek előkészítő munkálatainak 
tekintetbe vétele szintén segítene 
kibontani a technikai segítségnyújtási 
projektek teljes szinergiáját.A Görögország-
munkacsoport nem 
kapott kü lön 
költségvetést
23 
A munkacsoportnak soha nem volt 
külön költségvetése; működését és 
technikai segítségnyújtási tevékeny -
ségét több költségvetési tételből 
finanszírozták (mégpedig az Európai 
Szociális Alapon, az Európai Regionális 
Fejlesztési Alapon és a Bizottság igaz -
gatási költségvetésén belül). A köz -
igazgatási reform tekintetében azt 
állapítottuk meg, hogy a strukturális 
alapok finanszírozási lehetőségeit nem 
aknázták ki teljes mértékben a techni -
kai segítség  nyújtás céljaira. Egy a tech -
nikai segítség nyújtás szempontjából 
releváns operatív program (az AROP) 
költségvetését jelentősen csökkentet -
ték és más, a központi közigazgatás 
reformjához közvetlenül nem kapcso -
lódó intézkedések felé irányították át.
18
I. rész – A Görögország-munkacsoportnak volt 
működési struktúrája; egységes stratégiai orientációja 
és külön költségvetése viszont nem
24 
Mivel a finanszírozás különböző 
költségvetési tételekből származott, 
a Bizottság nem tudta pontosan meg -
határozni a görögországi technikai 
segítségnyújtási tevékenységek összes 
kötelezettségvállalásának összegét 
(s így a teljes potenciális költséget). 
A munkacsoporttól származó infor -
mációk szerint a közvetlen centralizált 
irányítás alatt álló technikai segítség -
nyújtási tevékenységek kötelezett -
ségvállalásai4 2011–2013-ban összesen 
11,2 millió eurót tettek ki. E költségve -
téshez adódik, hogy egyes megosztott irányítású technikai segítségnyújtási 
tevékenységek a strukturális alapok 
felhasználásával valósultak meg5. 
A 2014. márciusi magas szintű találko -
zón6 bemutatott információk szerint az 
ezekre a tevékenységekre 2011–2014-
re elkülönített teljes összeg 14,2 mil -
lió euró volt. Mindkét finanszírozási 
forrást figyelembe véve a legerőseb -
ben támogatott szakpolitikai terület 
a közegészségügyé volt. Az adóigaz -
gatás és az üzleti környezet a legtöbb 
finanszírozást a centralizált irányítás 
keretében kapta (lásd: 4. ábra ).4. ábraTA-kötelezettségvállalások szakpolitikai ter ületenként (2011–2013)1
1 Megosztott irányítás alá tartozó kötelezettségvállalások: 2011–2014.
Forrás:  Európai Számvevőszék, a TFGR adatai alapján.0 2 4 6 8 10 12
Közvetlen centralizált irányítás Megosztott irányítás(millió euró)
Munkaerőpiac és társadalombiztosítás
EgyébKözegészségügy
Privatizáció, földhasználat és ingatlan-nyilvántartás Strukturális alapok és ágazati kérdésekKözigazgatási reform regionális és helyi szintenKözigazgatási reform központi szinten, e-kormányzásÜzleti környezet és a termékek és szolgáltatások piacának 
reformja, közbeszerzés, jobb szabályozás
Adóigazgatás és közpénzgazdálkodás 4 A személyzeti és adminisztratív 
költségek, illetve a Fiscalis 
program 
kötelezettségvállalásai 
kivételével.
5 A közvetlen centralizált 
irányítás azt jelenti, hogy 
a pénzt közvetlenül a Bizottság 
munkatársai költik el 
(vállalkozók kiválasztása, 
támogatások, pénzátutalások, 
monitoring stb.). Megosztott 
irányítás esetén a költségvetés 
végrehajtásának feladatát 
a tagországokra ruházzák.
6 Ezeket a találkozókat 
a munkacsoport a technikai 
segítségnyújtás koordinálására 
és előrehaladásának 
megvitatására szervezi 
rendszeresen. Résztvevőik 
többek között a tagállamok, 
a szolgáltatók és az érdekelt 
felek.
19
I. rész – A Görögország-munkacsoportnak volt 
működési struktúrája; egységes stratégiai orientációja 
és külön költségvetése viszont nem
A Görögország-
munkacsoport belső 
szervezése rugalmas volt, 
de a munkaerő-
szükségleteket nem 
megfelelő elemzés 
alapján határozták meg
25 
A munkacsoport munkája tizenegy 
szakpolitikai „klaszter”, valamint 
egy horizontális, a koordinációért és 
a technikai segítségnyújtás irányításá -
ért felelős csoport köré szerveződött. 
A klaszterek az egyetértési megálla -
podás szerkezetét, illetve a görög -
országi reformfolyamat előtt álló fő 
kihívásokat tükrözték. Mindegyik 
klasztert egy koordinátor elnökölt, aki 
általános felelősséget viselt a belső 
munka  szervezés, a kommunikáció és 
a munka  csoport általános dokumen -
tumaihoz való hozzájárulás terén. 
A koordinátoroktól elvárt feladatok 
közé tartozott még, hogy azonosítsák, 
melyek a potenciálisan más klasz -
terek érdeklődésére is számot tartó 
projektek, és hogy kapcsolatokat 
ápoljanak a Gazdasági és Pénzügyi 
Főigazgatóság földrajzi szakreferen -
seivel. A klaszter  struktúra lehetővé 
tette, hogy a munka  társak (így a ko -
ordinátorok is) egynél több csoport -
ban dolgozhassanak, ami kellően 
rugalmassá, a forráselosztás változá -
saihoz alkalmazkodni tudóvá tette 
a munkacsoportot.
26 
A munkacsoport 2012 áprilisában 
megállapított általános felső létszám -
korlátja 67 fő volt, ami nem az igények 
tényleges elemzésén alapult. 2014. 
február 1-jén a teljes létszám jelentős 
mértékben elmaradt ettől a létszám -
korláttól (9 állás volt betöltetlen). 
2015 februárjában, két felvételi eljárás 
véglegesítését követően már csak két 
állás maradt betöltetlen. 2015. júli -
us 1-jén a munkacsoportot beolvasz -
tották a „Strukturálisreform-támogató 
Szolgálatba”.
20
 II. rész 
A Görögország-munkacsoport általában véve 
teljesítette megbízatását, de voltak hiányosságok
27 
A munkacsoport megbízatásának öt 
fő összetevője volt (lásd: 1. háttér­
magyarázat ). Jelentésünknek ez 
a része azt elemzi, hogy ezek az össze -
tevők milyen mértékben teljesültek.
A Görögország-
munkacsoport megbízatása
1) Állapítsa meg Görögországgal 
szoros együttműködésben, más 
tagállamok segítségével is élve, 
hogy Görögországnak milyen 
technikai segítségnyújtásra van 
szüksége az EU/IMF kiigazítási 
program teljesítéséhez, és koor -
dinálja ezt a segítséget.
Jelentős kihívások nehéz 
környezetben
28 
A munkacsoport azzal a jelentős 
kihívással nézett szembe, hogy átfogó 
technikai segítségnyújtási programot 
állítson össze a kiigazítási programok 
végrehajtásának, valamint a görög 
reformok általános fenntarthatósá -
gának támogatására. 2010 májusa és 
2011 októbere között az első kiiga -
zítási programot ötször vizsgálták 
felül. A munkacsoport létrehozásának 
idejére a program már számos részle -
tes feltételt tartalmazott, ami a görög 
hatóságok technikai segítségnyújtási 
kérelmének alapjául szolgált.29 
Fennállásának első három hónapjában 
a munkacsoport technikai segítség -
nyújtási kezdeményezéseket indí -
tott el a legtöbb olyan szakpolitikai 
területen, amelyre a görög hatóságok 
támogatást kértek. Első negyedéves 
jelentéséből (2011. november) kitűnik, 
hogy akkor már kilenc szakterületen 
került sor technikai segítségnyújtásra, 
többek között olyan alapvető területe -
ken, mint a költségvetés és az adózás, 
a közszféra és az üzleti környezet. 2014 
novemberében a munkacsoport 118 
technikai segítségnyújtási projektben 
volt tevékeny. A segítségnyújtás során 
a munkacsoportnak – a kiigazítási 
program feltételeinek végrehajtá -
sából adódóan – szoros határidőket 
kellett betartania. Ráadásul a munka -
csoportnak erősen változékony politi -
kai helyzetben kellett dolgoznia, ami 
gyakori módosításokat tett szükséges -
sé a technikai segítségnyújtási projek -
tek koncepcióját és tartalmát illetően.
A koordinációs rendszer 
kielégítően teljesített
30 
A technikai segítségnyújtás összetett 
rendszere, amelyben számos tagállam, 
nemzetközi és uniós szervezet játszik 
szerepet, fokozott koordinációs in -
tézkedéseket tesz szükségessé. Ebből 
a célból a munkacsoport rendszeresen 
tartott „magas szintű találkozókat” 
a segítségnyújtás koordinálására. 
2014 közepéig tíz ilyen találkozóra 
került sor. A találkozók – mint leg -
főbb koordinációs eszköz – hasznosak 
voltak a technikai segítségnyújtási 
erőforrások egyesítésére (különösen 
a kezdeti időszakban) és a segítség -
nyújtás teljesítésének optimalizálására. 
A magas szintű találkozók nagyszámú 
résztvevője a technikai segítségnyújtá -
si partnerek minden típusát képviselte.
21
II. rész – A Görögország-munkacsoport általában véve 
teljesítette megbízatását, de voltak hiányosságok
31 
A magas szintű találkozók mellett 
a munkacsoport a görög hatóságokkal 
történő átfogó koordináció három fő 
csatornáját fejlesztette ki:
 ο magas szintű politikai találkozók 
a munkacsoport vezetőjének 
részvételével;
 ο heti klaszterszintű találkozók 
a munkacsoport egy adott szak -
politikai területért felelős munka -
társai és az illetékes görög hatósá -
gok között;
 ο munkakapcsolat a munkacso -
port tagjai és a görög hatóságok 
(többek között a görög közigazga -
tásban napi szinten dolgozó szak -
értők) között.
32 
A projektek szintjén a munkacsoport 
fokozott koordinációt tudott folytat -
ni mind a görög hatóságokkal, mind 
a szolgáltatókkal. A munkacsoport 
munkatársai valamennyi projekt eseté -
ben vezettek találkozókat, illetve részt 
vettek találkozókon a megfelelő görög 
testületekkel. Egyes esetekben azon -
ban ez a koordináció nem bizonyult 
eredményesnek:
 ο Az „adminisztratív terhelés” pro -
jekt esetében az OECD és a görög 
hatóságok közötti együttműkö -
déssel kapcsolatos végrehajtási 
hiányosságokat tártunk fel, külö -
nösen a görög szakértők hozzá -
járulásának minőségét illetően. 
A munkacsoport koordinációs 
erőfeszítései nem bizonyultak 
elegendőnek a késedelmek meg -
szüntetéséhez, illetve ahhoz, hogy 
a projekt az eredeti koncepcióval 
összhangban valósuljon meg (lásd: 
IV. melléklet ). ο A strukturális alapok terén szük -
ségessé vált egy összehasonlító 
elemzést készíteni a kohéziós poli -
tika végrehajtási eljárásairól. Ebből 
a célból a munkacsoport 2013 
szeptemberében együttműködést 
kezdeményezett egy tagállam 
hatóságaival, de ennek később 
egyértelműen megjelölhető ok 
nélkül vége szakadt.
A Görögország-
munkacsoport szerepe 
jelentősen eltért az egyes 
ellenőrzött projekteknél
33 
Projektenként jelentősen eltért, hogy 
milyen jelentősége volt a munka -
csoport tevékenységének (a munka -
csoport szerepének részletesebb 
elemzését lásd: V. melléklet ). Kü -
lönösen jelentős volt ez a szerep, 
amikor a munkacsoport a tagállami 
erőforrások egyesítéséért vagy a külső 
szolgáltatók irányításáért felelt7. Ilyen 
esetekben a munkacsoport volt felelős 
többek között a feladatmeghatározás 
megfogalmazásáért, a szolgáltatók 
kiválasztásáért (egyeztetve a Foglal -
koztatás, a Szociális Ügyek és a Társa -
dalmi Befogadás Főigazgatóságával) és 
munkájuk monitoringjáért. A munka -
csoport ezzel jelentősen befolyásolta 
a görög hatóságok számára tényle -
gesen kivitelezett technikai segítség -
nyújtás körét és minőségét.
34 
Az „adminisztratív terhelés” projekt -
ben viszont már kevésbé volt egyértel -
mű a munkacsoport szerepe. Nem vett 
részt a szolgáltatók kiválasztásában, 
az OECD és a görög hatóságok közötti 
szerződéses megállapodásokban, il -
letve a megvalósítás monitoringjában. 
A TFGR mindebben főként csak előse -
gítő szerepet játszott, azt is korlátozott 
eredményességgel (lásd: 32. bekezdés).7 Pl. a közszféra reformja, az 
üzleti környezet (egyes 
foglalkozások liberalizációja), 
a költségvetés és az adózás 
területén.
22
II. rész – A Görögország-munkacsoport általában véve 
teljesítette megbízatását, de voltak hiányosságok
A Görögország-
munkacsoport megbízatása
2) Segítse az illetékes görög ha -
tóságokat a nyújtandó techni -
kai segítségfajta részleteinek 
meghatározásában.A Görögország-
munkacsoport többfajta 
technikai segítségnyújtási 
módot alkalmazott, de 
ezek közü l néhány nem 
illett a támogatás 
jellegéhez
35 
Megbízatásának teljesítése érdekében 
a munkacsoport többfajta technikai 
segítségnyújtási módot alkalmazott 
(lásd: 5. ábra ). A technikai segítség -
nyújtás leggyakoribb módja a külső 
vállalkozók igénybe vétele volt, részben 
mert adminisztratív korlátok miatt a Bi -
zottság közvetlenül nem foglalkoztat -
hatott szakértőket. Az egyes technikai 
segítségnyújtási projektek validálását 
követően a görög közigazgatási kedvez -
ményezettek sajátos szükségleteinek fi -
gyelembevétele érdekében rendszerint 
együttesen folyamodtak mind hosszú 
távon, mind rövid távon alkalmazott 
szakértőkhöz.5. ábraTechnikai segítségnyújtási módok
Forrás:  Európai Számvevőszék, a TFGR adatai alapján.Hosszú lejáratú szerződések
Különleges know-how-val rendelkező nemzetközi 
és nemzeti szervezetektől kapott támogatás. 
A szerződéseket vagy közvetlenül a Bizottság írta 
alá, az ESZA központi költségvetésének terhére, 
vagy a görög hatóságok kezelték azokat, 
a strukturális alapok terhére.Kis értékű szerződések
Egyes rövid távú projektek támogatása. 
A 15 000 eurónál kisebb értékű szerződéseket az 
Európai Bizottság közvetlenül az ESZA technikai 
segítségnyújtásra szánt központi költségvetéséből 
ﬁnanszírozta. Ezt a fajta támogatást jellemzően 
pl. az üzleti környezet klaszterében alkalmazták. Szakértői kiküldetések
Tapasztalatcsere és a bevált gyakorlatok 
megosztása céljával rövid távú szakértői 
látogatásokra és műhelyfoglalkozásokra került sor, 
amelyeket nemzetközi szervezetek vagy 
tagállamok által delegált szakértők tartottak. 
A technikai segítségnyújtásnak különösen 
a közigazgatás és az adózás területén volt gyakori 
módja a szakértői kiküldetés. A TFGR saját munkatársai
A tisztviselők, szerződéses alkalmazottak 
és nemzeti szakértők közvetlen támogatást 
nyújtottak a görög hatóságoknak, vagy alkalmi 
jelleggel, vagy a görög intézményekhez tartósan 
kirendelt szakértőként.  Az utóbbi megközelítés 
volt használatos a közigazgatás, az adózás 
és a strukturális alapok területén.
23
II. rész – A Görögország-munkacsoport általában véve 
teljesítette megbízatását, de voltak hiányosságok
36 
A nemzeti fejlesztési ügynökségekkel8 
kötött hosszú távú szerződések révén 
kivitelezett technikai segítségnyújtás 
esetében (az adózás és a közigazgatás 
területén) a munkacsoport a szakértők 
kiválasztásáért és a velük folytatott 
tárgyalásokért volt felelős. A szakértő -
ket az ügynökségek finanszírozták, ők 
mégis jobbára függetlenül végezték 
munkájukat (pl. nem kaptak módszer -
tani útmutatást az ügynökségektől). 
Az adózás területén működő ügy -
nökség 7%-os adminisztrációs díjat9 
számolt fel szolgáltatásaiért. E két 
szerződés esetében ebből a feladat -
megoszlásból látszik, hogy a nemzeti 
ügynökségeket elsősorban külső 
vállalkozók alkalmazásának finanszí -
rozására használták. Az ügynökségek 
tényleges hozzájárulása formális kér -
désekre korlátozódott (lényegi taná -
csot nem adtak), a Bizottságnak mégis 
adminisztrációs díjakat kellett fizetnie.
37 
Olyan összetett jogi környezetű 
területeken, mint az adóigazgatás és 
a közigazgatás, jobbak voltak az ered -
mények akkor, ha már korai szakaszban 
tartósan kirendelt szakértők kerültek 
a nemzeti hatóságokhoz. Ezek a szak -
értők megfelelő helyzetben voltak 
ahhoz, hogy feltárjanak és kezeljenek 
olyan gyakorlati akadályokat és korlá -
tokat, mint amilyenek pl. az adósság -
elengedési eljárásokban jelentkeztek, 
illetve hogy a jogalkotási folyamat 
késedelmei esetén megkönnyítsék 
a kommunikációt.A technikai 
segítségnyújtási 
szolgáltatókat nem 
mindig az alternatívák 
alapos elemzése alapján 
választották ki
38 
Az ellenőrzött hosszú távú techni -
kai segítségnyújtási projektek közül 
négyre közvetlenül a Bizottság kötött 
szerződést (kettőre az IMF-fel az adó -
zás területén, kettőre nemzeti fejlesz -
tési ügynökségekkel a közigazgatás és 
az adózás terén). Az üzleti környezet 
(az adminisztratív terhek csökkenté -
se) terén viszont a görög hatóságok 
kötöttek hozzájárulási megállapodást 
az OECD-vel.
39 
A hosszú távra szerződtetett technikai 
segítségnyújtási szolgáltatóknak a Bi -
zottság által közvetlenül jóváhagyott 
kiválasztását a költségvetési rendelet 
előírásai szerint dokumentálták10. 
Pályázati eljárásokra nem volt szük -
ség, de a kiválasztott szolgáltatókat 
a Nemzetközi Együttműködés és 
a Fejlesztés Főigazgatósága először 
alaposan megvizsgálta, és jóváhagyta, 
hogy szerződést kössenek a Bizott -
sággal. Az OECD-vel kötött hozzájáru -
lási megállapodás esetében a görög 
hatóságok végezték az odaítélési 
eljárást, és jogilag nem volt kötelező 
a versenyeztetés. A kiválasztás azon -
ban nem az alternatív szolgáltatók 
egymáshoz viszonyított előnyeinek 
alapos és dokumentált elemző össze -
vetésén alapult. Ez mind a Bizottság, 
mind a görög hatóságok által irányított 
eljárásokról elmondható.8 A nemzeti fejlesztési 
ügynökség olyan 
közintézmény, amelyet egy 
tagállam azzal bíz meg, hogy 
szaktudásával és 
támogatásával segítsen más 
(elsősorban fejlődő) 
országokat.
9 Összesen 600 millió eurós 
költségvetésből.
10 Elsősorban finanszírozási 
határozatok révén.
24
II. rész – A Görögország-munkacsoport általában véve 
teljesítette megbízatását, de voltak hiányosságok
40 
Az a döntés, hogy nemzeti fejlesztési 
ügynökségekkel írjanak alá szerződé -
seket, azt a stratégiát tükrözte, hogy 
a technikai segítségnyújtás teljesítésé -
be a tagállamokat is bevonják. A köz -
igazgatás területén például a Bizottság 
úgy vélte, hogy logikus döntés a nem -
zeti fejlesztési ügynökséget választani, 
mivel a szervezet már korábban is 
együttműködött a területfelelőssel.
41 
Szervezeti értelemben az ügynökség 
rendelkezett egy külön „tematikus 
egységgel” „az államháztartás és 
az állam modernizálására”, de nem 
tudott a görög központi közigazga -
tás reformjához fogható technikai 
segítségnyújtási projektben szerzett 
korábbi tapasztalatokat fölmutatni. Az 
ügynökség addig leginkább fejlődő or -
szágokban (főként a Szubszaharai-Afri -
kában és a Balkánon) tevékenykedett. 
2013–2014-ben a görög közigazgatási 
reform támogatása volt az egyetlen 
olyan projekt, amelyet az ügynökség 
az Európai Unióban hajtott végre. 
A másik nemzeti fejlesztési ügynökség, 
amellyel az adózás területén teljesíten -
dő technikai segítségnyújtásra kötöt -
tek szerződést, korábban elsősorban 
a szegénység csökkentésén munkál -
kodott, főként kevésbé fejlett ázsiai és 
afrikai országokban.
A Görögország-
munkacsoport megbízatása
3) Ajánljon jogalkotási, szabályo -
zási, adminisztratív és szükség 
esetén (újra)programozási 
intézkedéseket az uniós pénz -
eszközök felhasználásának 
felgyorsítása érdekében (…).Az uniós források 
felhasználásának 
gyorsításához nyújtott 
támogatás nem volt 
megfelelően strukturált
42 
A strukturális alapok terén a munka -
csoport átfogó támogatási csomagot 
nyújtott Görögországnak. 2014 novem -
berében a strukturális alapok irányí -
tásának javítását célzó nyolc projekt 
volt vagy folyamatban, vagy fejeződött 
már be. Ezek mind horizontális kérdé -
sekre (monitoring, az eljárások egy -
szerűsítése), mind kijelölt prioritások 
(pl. hulladékgazdálkodás, energiaügy, 
idegenforgalom) végrehajtásának 
támogatására irányultak.
43 
Megállapítottuk, hogy az ellenőrzé -
sünk által részletesen vizsgált kiemelt 
projektek monitoringját tekintve 
a technikai segítségnyújtás igénybe -
vétele három kategóriába sorolható: 
i. problémamegoldás horizontális 
kérdésekben; ii. működőképes moni -
toringrendszer kifejlesztése Görög -
országban; iii. megbízható kockázat -
elemzési rendszer alapján kiválasztott 
40 kiemelt projekt közvetlen moni -
toringja. Az utolsó tevékenység 2012 
közepére leállt, mivel görög részről 
megfelelő monitoringmechanizmust 
vezettek be.
25
II. rész – A Görögország-munkacsoport általában véve 
teljesítette megbízatását, de voltak hiányosságok
44 
A strukturális alapok terén történő 
feladatmegosztást illetően a munka -
csoport, illetve a Regionális és 
Város politikai Főigazgatóság közötti 
együttműködés jó példával szolgált 
a Bizottság megfelelő belső koordi -
nációjára. Az egyértelmű feladatmeg -
osztás jegyében a munkacsoport nem 
szólt bele a mindennapos monitoring -
tevékenységbe, melyet a Regionális és 
Várospolitikai Főigazgatóság végzett, 
odafigyelt viszont a strukturális alapok 
felhasználását befolyásoló horizontális 
kérdésekre. Ilyen horizontális jellegű 
kérdések merültek fel 2011 novembe -
rében (pl. jogszabályok egyszerűsítése, 
az ingatlan-nyilvántartás szervezése), 
és ezeket a munkacsoport teljes fenn -
állása folyamán ilyen kérdésekként is 
kezelték.
45 
A technikai segítségnyújtást a struktu -
rális alapok területén a munkacsoport 
munkatársai végezték (a Közlekedési 
Minisztériumból, illetve a munka -
csoport irodájából). Ebben az esetben 
a munkacsoport jól meghatározott, 
pozitív outputokhoz vezető szerepet 
játszott (lásd 41–42. bekezdés). Meg 
kell jegyezni, hogy már a Görög -
ország-munkacsoport létrehozása 
előtt is létezett a strukturális alapok 
felhasználásának szentelt munkacso -
port. Ez egy bizottsági tisztviselőből 
és az Európai Beruházási Bank által 
kijelölt három másik szakértőből állt. 
A bizottsági tisztviselő volt felelős 
a program végrehajtásának koordiná -
lásáért a strukturális alapok területén: 
segítette a görög hatóságokat a kérel -
mek benyújtásában és rendszeresen 
beszámolt az előrehaladásról.A Görögország-
munkacsoport megbízatása
4) Fogalmazzon meg minden 
technikai segítségnyújtási 
feladat esetén egyértelmű 
feladatmeghatározást, amely 
meghatározza a technikai se -
gítségnyújtás jellegét és körét 
(…) a költségvetési és humán 
erőforrásokat; a várt eredmé -
nyeket, mérföldkövekkel és 
teljesítési határidőkkel.
A támogatás kellően össz -
hangban volt a reform 
alapvető sz ükségleteivel, 
de nem alapult mindig 
átfogó igényfelmérésen
46 
Megállapításunk szerint az ellenőrzött 
projekteknél a segítségnyújtás köre 
általánosságban összhangban volt 
a külső szakértők által azonosított fő 
problémákkal. Az adózás területén 
a technikai segítségnyújtás alapjául 
szolgáló szakmai elemzés megfelelő 
volt a kidolgozott mutatókat és a kivá -
lasztott területeket illetően. A struk -
turális alapok területén szintén jól 
volt meghatározva a technikai segít -
ségnyújtás köre. A technikai segítség -
nyújtásra támaszkodva kidolgozott 
monitoringrendszer alapos kockázat -
elemzésre épült, és ezt egyedi projek -
tek végrehajtásának támogatását célzó 
technikai segítségnyújtás követte.
26
II. rész – A Görögország-munkacsoport általában véve 
teljesítette megbízatását, de voltak hiányosságok
47 
Az adminisztratív terhek csökkenté -
se és a közigazgatás terén azonban 
találtunk hiányosságokat a technikai 
segítségnyújtás körét illetően:
a) Az adminisztratív terhek csökken -
tését illetően a technikai segítség -
nyújtás kisebb körre terjedt ki, 
mint a görög hatóságok által 
2010-ben kezdeményezett hason -
ló projekt. Ezt a „Közigazgatási 
reform” operatív program kereté -
ben kidolgozott projektet később 
jegelték, majd helyébe az OECD-
vel a technikai segítségnyújtás 
teljesítéséről kötött megállapodás 
lépett. Ez többek közt azzal a kü -
lönbséggel járt, hogy az eredeti 
projekt teljes körű értékelést 
kívánt adni a területre érvényes 
valamennyi szabályozásról, míg az 
OECD-megállapodás középpontjá -
ban a legterhesebbnek tekinthető 
20%-nyi szabályozás állt. Hogy 
miért változott így a megközelítés, 
azt nem indokolták dokumentált 
módon.
b) A közigazgatás terén teljesített 
technikai segítségnyújtás nem 
a munkacsoport által végzett 
igényfelmérésen alapult, hanem az 
OECD-nek a közirányításról szóló, 
„Greece: Review of the Central 
Administration” („Görögország: 
a központi igazgatás vizsgálata”) 
c. dokumentumának megállapí -
tásait és ajánlásait használta fel. 
A technikai segítségnyújtás során 
azonban nem vették figyelembe 
azt a fontos ajánlást, hogy előre fel 
kell mérni a reformokat akadályozó 
tényezőket és szisztematikusan 
nyomon kell őket követni.
c) Nem aknázták ki teljesen a struktu -
rális alapokkal kialakítható sziner -
giákat. A technikai segítségnyújtás 
külön igényeit és körét úgy hatá -
rozták meg, hogy nem konzultál -
tak az AROP irányító hatóságával, 
illetve a Foglalkoztatás, a Szociális 
Ügyek és a Társadalmi Befoga -
dás Főigazgatóságával, pedig az operatív program és a techni -
kai segítségnyújtás célkitűzései 
hasonlóak voltak. Az AROP né -
hány alapvető intézkedését előbb 
jegelték, majd (korlátozott módon) 
technikai segítségnyújtási projek -
tek formájában hajtották végre, 
közvetlen centralizált irányítással.
Egyes szerződésekben 
nem volt egyértelmű 
a feladatmeghatározás
48 
Annak ellenére, hogy a technikai 
segítségnyújtás köre jól volt meghatá -
rozva, egyes esetekben mégsem volt 
kielégítő a technikai segítségnyújtás 
alapjául szolgáló feladatmeghatározás 
vagy ütemterv. Különösen a Bizottság 
által az IMF-fel aláírt egyik hozzá -
járulási megállapodásban és a közigaz -
gatási reform ütemtervében11 voltak 
hiányosságok.
49 
„A görögországi közpénzgazdálkodás 
és adóigazgatás megerősítése” című 
(2011 decemberében aláírt) hozzá -
járulási megállapodás nem határozta 
meg pontosan az IMF által végzendő 
feladatok körét. A megállapodás csu -
pán igen tágan szabta meg a technikai 
segítségnyújtási folyamatban érintett 
partnerek közötti hatáskörmegosztást: 
eszerint az IMF-nek kellett vezetnie, 
összehangolnia és felügyelnie a tech -
nikai segítségnyújtási törekvéseket az 
adóigazgatás terén. A végeredmények 
mutatói nem kapcsolódtak az egyes 
felek konkrét feladataihoz. Ezeket a fel -
adatokat részletesebben a megálla -
podás egy későbbi (az aláírás után két 
évvel történt) módosítása szabta meg.11 A Görögország-
munkacsoport, a görög 
hatóságok és a területfelelős 
(egy adott szakpolitikai 
területen a fő reformpartner 
szerepét vállaló tagállam) 
olyan eszközként fogadták el 
az ütemtervet, amelynek 
révén megőrizhető az 
áttekintés a közigazgatás 
területén kivitelezett technikai 
segítségnyújtás fölött és 
biztosítható annak egységes 
utókövetése. Az ütemterv 
leírta a közigazgatási reform 
általános felépítését és az 
annak végrehajtásához 
szükséges stratégiát.
27
II. rész – A Görögország-munkacsoport általában véve 
teljesítette megbízatását, de voltak hiányosságok
50 
A közigazgatás reformjának ütemterve 
összesen 58, 2012–2013-ban véghez vi -
endő intézkedésből állt. Egyes intézke -
déseknél hiányzott a végrehajtás terve, 
és az ütemterv nem mindig határozott 
meg teljesítéseket/végeredményeket, 
illetve mérföldköveket. Egyes esetek -
ben rossz volt a kialakítás, a tervezés 
pedig túlzottan nagyralátó (lásd: 
2. háttérmagyarázat ). A tervezést 
azonban a görög hatóságok által a vo -
natkozó jogszabályokban 2011 végén 
megszabott határidő határozta meg, 
illetve az összhangban volt az egyet -
értési megállapodással.  Megjegyzen -
dő, hogy egyes esetekben az ütemterv 
meghatározott az eredmények méré -
sére szolgáló mutatókat.
A Görögország-
munkacsoport megbízatása
5) Lássa el negyedéves haladás -
jelentésekkel, illetve szükség 
esetén gyakoribb figyelmeztető 
jelentésekkel a Bizottságot és 
a görög hatóságokat.A technikai 
segítségnyújtás megfelelt 
a program 
követelményeinek
51 
A technikai segítségnyújtás teljesítése 
nagyrészt az egyetértési megállapo -
dásban előírt programfeltételekkel 
összhangban történt. Az összesen 
118 technikai segítségnyújtási pro -
jekt közül (a pénzügyi intézmények, 
az egészségügy és a belügy szak -
politikai területén) azonban 11 nem 
volt a kiigazítási programok konkrét 
rendelkezéseihez kapcsolható. A Gö -
rögország-munkacsoport megbízatása 
kiemelten említette a belügyi szakpoli -
tikai területet, pedig az nem szerepelt 
az egyetértési megállapodásban.
Túl nagyralátó tervezés a központi közigazgatás reformjának ütemtervében: 
példák
Az ütemterv szerint az első öt átszervezendő minisztérium szerkezeti átalakulásának forgatókönyvét négy hó -
napon belül (2012 májusára) el kellett készíteni. A gyakorlatban kilenc hónapig (2012 októberéig) tartott, míg 
az öt minisztérium közül kettőről értékelő jelentés készült, s ezeket aztán „kísérleti jelleggel” használták fel. 
Amikor 2012 januárjában az ütemtervet megfogalmazták, nem adták meg, hogy milyen időpontig kell a teljes 
szerkezetátalakítást befejezni. A valóságban az összes minisztérium (köztük a két „kísérleti” minisztérium is) 
szerkezetátalakulása két és fél évvel később, 2014 augusztusában fejeződött be.
Az ütemterv szerint a központi közigazgatás összes dolgozója munkaköri besorolásának reformját hat hóna -
pon belül (azaz 2012 júliusáig) kellett volna befejezni. A határidőt annak ellenére szabták meg így, hogy az 
eljárás (többek között majdnem 1500 féle munkakör felmérése) jogi és szervezeti bonyolultságát már az OECD 
is felismerte, amikor feltérképezte a görög központi közigazgatást. A határidőt nem sikerült betartani, és 
a munkaköri besorolások reformja csak két évvel később, 2014 őszén fejeződött be.2. háttérmagyarázat
28
II. rész – A Görögország-munkacsoport általában véve 
teljesítette megbízatását, de voltak hiányosságok
A Görögország-
munkacsoport 
eredményes monitoringot 
végzett a technikai 
segítségnyújtás 
előrehaladására nézve…
52 
A technikai segítségnyújtás előreha -
ladásának monitoringjára a munka -
csoport legfontosabb eszköze 
a negyedéves jelentés volt, amely mel -
lékletként „technikai segítség  nyújtási 
táblázatokat” is tartalmazott.
a) A negyedéves jelentések nemcsak 
a technikai segítségnyújtáshoz 
közvetlenül kapcsolódó ered -
ményekről számoltak be, hanem 
átfogó leírást adtak a főbb szak -
politikák fejleményeiről és a re -
formok általános előrehaladásáról 
is. Ezek ezért alkalmasak voltak 
a technikai segítségnyújtás össze -
függéseinek és körének bemutatá -
sára, az egyes projektek hatásának 
bemutatására azonban nem. Noha 
a munkacsoport megbízatása kife -
jezetten említette, hogy a jelenté -
seket negyedévente kell benyújta -
ni, 2011 ősze és 2015 nyara között 
mégis mindössze hét jelentés 
született (az elvárt 15 helyett). 
A munkacsoport 2014 júliusában 
tette közzé utolsó jelentését.
b) A technikai segítségnyújtási táb -
lázatok tájékoztatást adtak a tech -
nikai segítségnyújtási projektek 
előrehaladásáról, az általános 
célkitűzésekre, a terület általános 
fejleményeire, valamint a beszá -
molási időszak alatt teljesített és 
a jövőre nézve tervezett technikai 
segítségnyújtásra összpontosítva.
c) Klaszterszinten részletesebb 
volt a monitoring. Az általános 
előrehaladást rendszeres talál -
kozókon vitatták meg a munka -
csoport vezetőjével, és pontosan 
dokumentálták.…és – eltérő mértékben – 
a külső szolgáltatók általi 
teljesítésre nézve is
53 
A kis értékű szerződésekre vonatkozó -
an a munkacsoport a szolgáltatóktól 
kapott időközi jelentéseket, és ezeket 
megvizsgálta. A megjegyzések egy -
értelműek voltak, és az egységességgel, 
a teljeskörűséggel és az uniós jognak 
való megfeleléssel kapcsolatos kérdése -
ket vetettek fel. A végleges eredmények 
benyújtását követően a munkacsoport 
értékelte, hogy sikerült-e eleget tenni 
a feladatmeghatározásnak. Ennek ered -
ménye volt a Foglalkoztatás, a Szoci -
ális Ügyek és a Társadalmi Befogadás 
Főigazgatóságának küldött, a kifizetés 
jóváhagyására felhasznált feljegyzés.
54 
A hosszú távú szerződések esetében 
a munkacsoport bizonyítani tudta, hogy 
szoros monitoringot folytatott a tech -
nikai segítségnyújtás előrehaladására 
nézve és rendszeres kapcsolatot tartott 
fenn valamennyi hosszú távú segít -
ségnyújtási szolgáltatóval. Ezt gyakori 
találkozók, tartósan kirendelt szakértők 
és (az adózás terén) az IMF-fel közös 
kiküldetések biztosították. Egyes hos z-
szú távú szerződések esetében mégis 
hiányosságokat állapítottunk meg 
a monitoringeljárásokban:
a) A monitoring nem kapcsolódott 
ellenőrizhető mutatókhoz: az IMF-fel 
kötött szerződés nyomon követése 
nem volt rendszeresen dokumentál -
va a megállapodásban kitűzött célok 
elérésének értékelése tekintetében. 
A munkacsoport nem elemezte 
rendszeresen a technikai segítség -
nyújtás tényleges végeredményeit 
a közösen meghatározott eredeti 
célkitűzések vagy mutatók fényében. 
Ebből következően a nyomon köve -
tés nem eredményezte az eredeti 
projekthatáridők, illetve teljesít -
ménymutatók módosítását, amikor 
erre pedig szükség lett volna a gyor -
san változó külső helyzet miatt.
29
 III. rész 
A technikai segítségnyújtás vegyes 
eredményeket ért el
b) A munkacsoport korlátozott 
bevonása: az „adminisztratív ter -
helés” projekt keretében a tech -
nikai segítségnyújtás az OECD 
és a görög hatóságok közötti 
kétoldalú megállapodás alapján 
történt. Ezért a munkacsoport 
nem vett részt közvetlenül annak 
monitoringjában, hogy a teljesítés 
megfelel-e a szerződésben foglalt 
előírásoknak.
A Görögország-
munkacsoport nem 
végzett rendszeres 
monitoringot a technikai 
segítségnyújtás 
eredményeire és hatásaira 
nézve
55 
A technikai segítségnyújtás ajánlásai 
végrehajtásának hatásvizsgálata a gö -
rög hatóságok feladata maradt. A mun -
kacsoport nem kért rendszeresen vis z-
szajelzést a technikai segítségnyújtás 
kedvezményezettjeitől, és nem végzett 
monitoringot annak eredményeire és 
szélesebb körű hatására nézve. Többé-  
kevésbé hatás  vizsgálatnak tekinthe -
tők a munkacsoport megbízásából 
végzett külső értékelések12, és az egyes 
szakpolitikai területeken, például az 
adózásén, volt példa monitoringtevé -
kenységekre. A végrehajtás rendszeres 
áttekintése azonban segítené a görög 
hatóságok felvevőképességének érté -
kelését és a technikai segítségnyújtás 
tervezésének javítását.56 
Noha a munkacsoport nem végzett 
rendszeres monitoringot a tech -
nikai segítségnyújtás ajánlásainak 
végre  hajtására nézve, a negyedéves 
jelentésekben szerepelt néhány 
eredménymutató:
 ο a strukturális alapok felhasználási 
szintje;
 ο piaci likviditás (a görög vállalkozá -
sok rendelkezésére álló finanszíro -
zási eszközök);
 ο az adózással kapcsolatos muta -
tók (pl. fennálló adótartozások, 
ellenőrzések száma, héabevallás 
teljesítése).
57 
Az ellenőrzött szakpolitikai területek -
hez kapcsolódó két esetben a görög 
hatóságok maguk vezettek be ered -
ményes monitoringrendszereket (lásd: 
3. háttérmagyarázat ).
A görög hatóságok által bevezetett eredményes monitoringrendszerek: példák
– Az adminisztratív terhek csökkentése: a felelős minisztérium létrehozott egy adatbázist a 13 szakpolitikai 
területen tett összesen 86 ajánlás nyomon követésére.
– A munkacsoport segítette a görög hatóságokat egy olyan informatikai eszköz bevezetésében, amely 
projektszinten végzi a strukturális alapok felhasználásának monitoringját. Ez a projektekre szabott eszköz 
az egyetértési megállapodásban előírt kritériumoknak megfelelően teljesített.3. háttérmagyarázat12 A munkacsoport két 
tanácsadó cég konzorciumát 
bízta meg a technikai 
segítségnyújtás külső 
értékelésével. Az értékelés 
csak a 2011–2013-as időszak 
adó- és központi igazgatási 
reformjaira terjedt ki. 2014 
decemberében 
a munkacsoport újabb 
pályázatot írt ki a technikai 
segítségnyújtás értékelésére 
a Görög Számvevőszék 
ütemterve alapján.
30
III. rész – A technikai segítségnyújtás vegyes  
eredményeket ért el
Kielégítő outputok, ám 
néhány késedelmes 
teljesítés
58 
2014 novemberéig a munkacsoport 
118 technikai segítségnyújtási projek -
tet koordinált (lásd:  6. ábra ), amelyek 
közül 104 volt vagy folyamatban (82), 
vagy már befejezve (22). A fennmaradó 
14 projekt „nyugalmi állapotban” volt, 
de néhányuknál már megkezdődtek az 
előkészületi munkálatok. A segítség -
nyújtásra 12 olyan szakpolitikai terü -
leten került sor, amely kulcs  szerepet 
játszott a görögországi reform -
folyamatban, köztük olyan összetett 
szakpolitikákkal, mint a közigazgatás 
reformja és az adózás.59 
A külső szolgáltatók outputjainak 
minősége ugyan összhangban volt 
a vonatkozó feladatmeghatározással, 
ám a technikai segítségnyújtás teljesí -
tésében néhány késedelmet állapítot -
tunk meg. Például az OECD-vel kötött 
szerződést 2012 novemberében írták 
alá, és az aláírást követő két hónapon 
belül hatályba kellett lépnie. A prog -
ramhoz képest, amely eredetileg 2011 
harmadik negyedévére írta elő az 
aláírás határidejét, már a szerződés 
aláírása is késett. Az előkészítő szakasz 
során tapasztalt késedelmek miatt 
a szerződő felek (a görög hatóságok és 
az OECD) a projekt kezdetét 2013. már -
cius végére halasztották. A végleges 
eredményeket az OECD 2014 áprilisá -
ban nyújtotta be, ami összhangban 
volt a projekt módosított ütemtervé -
vel. A jelentés végleges változatát 2014 
szeptemberében tették közzé.6. ábraA projektek száma szakpolitikai ter ületenként
Forrás:  Európai Számvevőszék, a Görögország-munkacsoport adatai alapján.0 2 4 6 8 10 12 14 16 1817
16
14
13
13
10
8
7
7
6
5
2 Az állami támogatások kezelése és jogsértésekBelügyekIgazságügyi reformKözszféraPrivatizáció és ingatlan-nyilvántartásKohéziós politikaEgészségügyMunkaügy és társadalombiztosításPénzmosás elleni/ Korrupció elleniPénzintézetekÜzleti környezetKöltségvetés és adózás
31
III. rész – A technikai segítségnyújtás vegyes eredmé -
nyeket ért el
Eltérő mértékű 
hozzájárulás 
a reformfolyamathoz
60 
A technikai segítségnyújtás vég -
ső célja az volt, hogy segítse elérni 
a megcélzott szakpolitikai területek 
eredményes és fenntartható reform -
ját, noha a reform megvalósításá -
ért a görög hatóságok (nem pedig 
a Görögország-munkacsoport vagy 
a Bizottság) tartozott felelősséggel. 
Az elért reformok ezért fontos mutatói 
a technikai segítségnyújtás sikerének. 
Jelentésünknek ez a része elemzi az 
ellenőrzött technikai segítségnyújtási 
projektek (lásd: II. melléklet ) eredmé -
nyeképp megvalósult reformok előre -
haladását, és kimutatja, hogy jelentős 
eltérések vannak köztük.
Közigazgatás
61 
A közigazgatási reform keretében 
nyújtott technikai segítség támogatta 
a görög hatóságokat a közintézmé -
nyek struktúrájának értékelésében és 
szerkezeti átalakításában. Ennek az 
értékelésnek azonban csekély hatása 
volt egyes szervek, különösen a mi -
nisztériumok szervezeti felépítésére, 
és nem dolgoztak ki szisztematikusan 
munkaköri leírásokat. Ebből adódóan, 
noha az összes vezetői állás száma 
40%-kal csökkent, nem változott 
jelentősen az egyes minisztériumok 
munkatársainak létszáma és funkció -
ja. Emiatt a reform nem járt jelentős 
javulással a köz  szolgálat mobilitásának 
és rugalmasságának terén.62 
Az elégtelen tárcaközi koordináció fel -
lendítésére a technikai segítségnyújtás 
keretében létrehozták a Koordinációs 
Főtitkárságot (GSCO). A Főtitkárság 
azonban 2013 novemberéig még nem 
volt teljes mértékben működőképes. 
A főkoordinátori állás az eredeti tervek 
szerint az állami szerepvállalás foly -
tonosságát biztosító „állandó”, ötéves 
megbízatással járó magas beosztású 
közhivatal lett volna. A Főtitkárság 
létrehozását követő két évben ezt 
a tisztet egymás után három poli -
tikai kinevezett töltötte be. Ez nem 
volt összeegyeztethető a technikai 
segítségnyújtás keretében ajánlott 
működésfolytonossági kockázatkezelő 
modellel.
63 
A központi közigazgatás átszervezésé -
nek keretében bevezetett szervezeti 
felépítéssel ellentétben az új Főtitkár -
ság létrehozása nem eredményezte 
a miniszterelnök alá rendelt szervezeti 
egységek hatékonyságának növeke -
dését. A Görögország-munkacsoport, 
a területfelelős és a görög munkacso -
port eredeti javaslatait nem fogadták 
el, és 2013 óta három igazgatási struk -
túra feladataiban merültek fel gondot 
okozó átfedések és párhuzamosságok 
(lásd: 7. ábra ). A három általános titkár -
ság több mint kétszáz különböző, de 
részletesen leírt feladatkört kapott.
32
III. rész – A technikai segítségnyújtás vegyes  
eredményeket ért el
Üzleti környezet
64 
Az adminisztratív terhek csökkenté -
séről szóló 86 OECD-ajánlás közül 60 
módosításokat tesz szükségessé az 
elsődleges jogban. 2014. november 
végéig 52 esetben fogadták el a szük -
séges jogi szabályozást. Hét esetben 
a jogalkotási munka még folyamatban 
volt, illetve későbbre halasztották.65 
A másodlagos jogban megteendő 32 
módosítás közül 19 még nem történt 
meg 2014. november végéig. Ezek az 
esetek különböző ágazatokkal voltak 
kapcsolatosak (különösen gyakran, 
hét esetben, az energiaágazattal), és 
együtt a teljes adminisztratív teher 
22,5%-át tették ki (ebből 12% egyetlen, 
a héajogszabályok terén hozott szabá -
lyozásnak volt tulajdonítható).7 . ábraÁtfedések a központi kormányzati struktúrákban
Forrás:  Európai Számvevőszék.
A miniszterelnök
főtitkárságaKoordinációs
főtitkárságA kormány
főtitkársága
4 jogi szolgálat3 adminisztratív támogató egység13, a kormányzati munkát 
koordináló egység
8 stratégiai egység3 politikai kabinet
33
III. rész – A technikai segítségnyújtás vegyes eredmé -
nyeket ért el
Strukturális alapok
66 
A teljes felhasználási arányt tekintve 
a 2010-től 2014 szeptemberéig terjedő 
időszakban Görögország az uniós tag -
államok közötti 17. helyről feljött a 6. 
helyre. A Regionális és Város politikai 
Főigazgatóság adatai szer  int 2011 
végén (vagyis három hónappal 
a Görögország-munkacsoport létre -
hozását követően) a strukturális 
alapok teljes felhasználási aránya 
Görögországban (a kifizetési kérelmek 
alapján) 1,5%-kal az Unió átlaga felett 
volt, vagyis az ország a 18. helyet 
foglalta el. 2014-ben a felhasználási 
arány 11,5%-kal haladta meg az uniós 
átlagot. A 2012-es célkitűzést nem sike -
rült elérni, de 2013-ban a felhasználási 
arány jelentős mértékben meghaladta 
az egyetértési megállapodásban kitű -
zött célt (a pénzügyi tervhez képest 
halmozottan 258  millió  euróval)13.
Adózás (adóigazgatás)
67 
Az „adósságbehajtási” projekt révén új 
behajtási módszerek kerültek beve -
zetésre 2014-ben, s ezek javították az 
eredményességet. A görög közigaz -
gatás azonban továbbra sem nyújtott 
eredményes jogi támogatást a behaj -
tási eljárásokért felelős munkatársak -
nak. Ezenkívül az adósokkal foglalkozó, 
a technikai segítségnyújtás révén létre -
hozott nagyméretű egység munka -
erőhiánnyal küzdött (2013 végén keve -
sebb mint 30 főt, 2014 októberében 57 
főt foglalkoztatott, a javasolt teljes 90 
fős létszámhoz képest).68 
A görög jogszabályok szerint az 
adóhatóságnak továbbra is nehézkes 
eljárásokat kell lefolytatnia a behajt -
hatatlannak ítélt adósságok kapcsán, 
ahelyett, hogy oda összpontosítaná 
erőforrásait, ahol valószínűbb a be -
hajtás. Ennek kapcsán a technikai 
segítség nyújtás középpontjában az 
eljárások egyszerűsítése és a behajtha -
tatlan adósságok kérdésének kezelése 
állt, de a görög hatóságok kevés intéz -
kedést tettek ezen a téren.
69 
A „kiemelt adózók ellenőrzésére” 
beosztott munkatársak száma to -
vábbra sem volt kielégítő. Ebben az 
egységben magas volt a személyzeti 
fluktuáció, és az eredményességet 
tovább gátolta, hogy fizetésképtelen 
vállalatok kapcsán is folytak ellenőrzési 
eljárások. Ezen a téren 2014 áprilisától 
fokozták a technikai segítségnyújtást. 
Az IMF és a Bizottság munkatársainak 
közös kiküldetési jelentései szerint az 
általános teljesítmény továbbra sem 
volt kielégítő: az egyetértési meg -
állapodásban kitűzött célokhoz képest 
túl kevés ellenőrzést végeznek, nem 
kerül sor ezen a téren kapacitásépí -
tésre, a szűkös forrásokat pedig olyan 
feladatokra fordítják, amelyeknél nem 
valószínű a magas bevételszint.
70 
Rendkívül korlátozott eredményekkel 
járt a „Nagy vagyonnal rendelkező 
magánszemélyek és a nagy jövedelmű 
önálló vállalkozók ellenőrzésének fej -
lesztése” projekt is. A nagy vagyonnal 
rendelkező magánszemélyek ellen -
őrzési központját csak 2013 júniusá -
ban hozták létre. 2013-ban mintegy 
450 ellenőrzés zárult le. Az adómeg -
állapítások növekedése 108 millió eu -
rót eredményezett, csupán 22%-os 
beszedési aránnyal. A termelékenység 
alacsony volt, mivel egy-egy ellenőr 
évente átlagosan háromnál kevesebb 
esettel foglalkozott, és általában véve 
lassú volt az előrehaladás.13 A technikai segítségnyújtás 
fokozásán kívül a Bizottság 
más eszközöket is alkalmazott 
a strukturális alapok 
felhasználási arányának 
növelése érdekében. 2011 
júliusában 85%-ra emelték 
a strukturális alapok 
társfinanszírozási arányát, 2011 
decemberében pedig erre 
„rátettek” további 10%-ot.
34
III. rész – A technikai segítségnyújtás vegyes  
eredményeket ért el
71 
A haladás lassúsága és az adózási 
projektek révén történő technikai 
segítségnyújtás során tapasztalt 
nehézségek több külső tényezőnek 
is tulajdoníthatóak, amelyek egyrészt 
politikai (új választások 2012 tavaszán), 
másrészt szervezeti jellegűek (kulcs -
vezetők nagy rotációja és betöltetlen 
állások). Ezek a tényezők együttesen 
akadályozták a technikai segítség -
nyújtás folyamatát.
Kapacitásépítés
72 
A görög közigazgatáson belüli kapa -
citásépítést több technikai segítség -
nyújtási projekt horizontális céljának 
tekintették. Az adminisztratív terhek 
csökkentése kapcsán az OECD két -
napos képzést rendezett különböző 
osztályokon, főleg a projekt hatóköre 
szempontjából releváns ágazatokban 
dolgozó 44 köztisztviselő részére. 
Az OECD értékelése szerint a projekt 
„kapacitásépítési” összetevőjét a kép -
zésekre rendelkezésre álló idő kor -
látozott volta miatt nem aknázták ki 
teljesen.
73 
A közigazgatás területén a Nemzeti 
Államigazgatási Főiskola megerősítet -
te, hogy haszna származott a technikai 
segítségnyújtásból, amelynek révén 
kapcsolatokat épített ki nemzetközi 
(elsősorban a korrupcióellenes képzés 
terén működő) szakértőkkel. Ezenkívül 
1200 köztisztviselő vett részt az Orszá -
gos Közigazgatási és Helyi Önkormány -
zati Központ által szervezett képzés -
ben. Többségük (84%) a pénzmosás 
és korrupció kérdéseivel foglalkozó 
képzésben vett részt.
35
 Következtetések és 
ajánlások
74 
A Bizottság a Görögország-munka -
csoport révén rugalmas mechanizmust 
hozott létre egy széles körű technikai 
segítségnyújtási program összehango -
lására. A technikai segítségnyújtásra 
nagyrészt a görög gazdasági kiiga -
zítási programok követelményeivel 
összhangban került sor. A Görög -
ország-munkacsoport általában véve 
teljesítette megbízatását, de voltak 
hiányosságok, és a reformok előre -
haladásának befolyásolását tekintve 
a munkacsoport eredményei vegyes -
nek mondhatók. Jelen értékelésünket 
a változékony görögországi politikai 
helyzet és a szükséges reformok sür -
gősségének tudatában kell tekinteni.
A technikai 
segítségnyújtás 
szervezése és tervezése
75 
Amikor 2011 nyarán létrejött a Görög -
ország-munkacsoport, már több 
mint egy év telt el az első gazdasági 
kiigazítási program kezdete óta, és 
addigra már jelentős összegű pénz -
ügyi támogatást kifizettek. A Bizottság 
ebben a helyzetben hozott létre egy 
kifejezetten a technikai segítség -
nyújtásra irányuló szervet, alternatív 
megoldások megvizsgálása nélkül. 
A segítségnyújtás „megrendelésre”, 
a görög hatóságok kérése nyomán, 
az egyetértési megállapodással 
össz  hangban, de nem egy egységes 
átfogó stratégiai dokumentum alapján 
történt. A munka csoport nem kapott 
külön költségvetést (15–26. bekezdés).1. ajánlás
Technikai segítség nyújtására irányuló 
szervezet létrehozása alapuljon jól 
meghatározott célkitűzésekkel bíró 
stratégián. A stratégia határozza meg 
a feladatok jellegét és a felek közötti 
feladatmegosztást. Az elkötelezettség 
és az eredményes végrehajtás érde -
kében a kedvezményezett tagállam 
hagyja hivatalosan jóvá a stratégiát.
A Görögország-
munkacsoport 
megbízatásának 
teljes ülése
76 
A Görögország-munkacsoportot azzal 
a céllal hozták létre, hogy a feladatait 
és munkakörét meghatározó speciális 
megbízatás alapján támogassa a görög 
reformprogramot. A munkacsoport ál -
talában véve teljesítette megbízatását, 
de voltak hiányosságok:
 ο Az igények felmérése és a tech -
nikai segítségnyújtás teljesíté -
sének koordinálása:  a munka -
csoport sokrétű rendszert hozott 
létre a technikai segítségnyújtás 
teljesítésére, amely főként külső 
vállalkozókra támaszkodott – rész -
ben azért, mert adminisztratív 
korlátok miatt a Bizottság köz -
vetlenül nem foglalkoztathatott 
szakértőket. Ez a rendszer fokozott 
koordinációt tett szükségessé. Ös z-
szességében a munkacsoportnak 
ezt jól sikerült megoldania, noha 
projektszinten voltak hiányosságok 
(28–34. bekezdés).
36 Következtetések és ajánlások
 ο A technikai segítségnyújtás 
részleteinek meghatározása: 
a munkacsoport többfajta techni -
kai segítségnyújtási módot alkal -
mazott, de ezek néhány esetben 
a nyújtandó szolgáltatások jellege 
miatt nem teljesen feleltek meg 
a célnak. A szolgáltatókat nem 
a rendelkezésre álló lehetőségek 
összehasonlító elemzése alapján 
választották ki (35–41. bekezdés).
 ο Az uniós források felhasználásá -
nak támogatása: a munkacsoport 
kiegyensúlyozott intézkedés -
csomagot kínált az uniós alapok 
görögországi végrehajtásának 
támogatásához. Ezt a támogatást 
a munkacsoport munkatársai 
maguk nyújtották, jó koordináci -
óban más bizottsági részlegekkel 
(42–45. bekezdés).
 ο Feladatmeghatározások ki -
dolgozása: a technikai segítség -
nyújtás köre egészében véve össz -
hangban volt a görög gazdasági 
kiigazítási programhoz kapcsolódó 
feltételekkel, de egyes szerződések 
feladatmeghatározásának kidol -
gozásában voltak hiányosságok. 
A szolgáltatókkal kötött megálla -
podások némelyike nem határozta 
meg egyértelműen a teljesítendő 
feladatok körét (46–51. bekezdés).
 ο Haladásjelentések: a munka -
csoport többek között a negyed -
éves jelentések révén számolt be 
munkájának előrehaladásáról, eze -
ket azonban az előírtnál ritkábban 
tették közzé (52–54. bekezdés).2. ajánlás
A Bizottság hozzon létre egy külső 
szakértőkből álló bázist, amelynek tag -
jait eseti alapon be lehet vetni tech -
nikai segítségnyújtási projektekben 
a tagállamokban.
3. ajánlás
A technikai segítségnyújtási progra -
mok megtervezésekor a Bizottság ele -
mezze a számos partner bevonásából 
eredő komplexitást és az ebből adódó -
an fokozottan szükséges koordinációt. 
A technikai segítségnyújtás mód -
szertani egységességét biztosítandó 
az egyes szakpolitikai területeken 
a Bizottság igyekezzék optimalizálni 
együttműködő partnereinek számát.
4. ajánlás
A technikai segítségnyújtási intézke -
déseket aszerint kell rangsorolni, hogy 
milyen lehetőségeket kínálnak a straté -
giai célok megvalósításához. A techni -
kai segítségnyújtást összpontosítottan, 
a legalkalmasabb és legeredménye -
sebb végrehajtási módot alkalmazva, 
a meglévő jogszabályi és szabályozási 
keretekkel összhangban és a politi -
kai környezetet figyelembe véve kell 
végezni.
37 Következtetések és ajánlások
5. ajánlás
A Bizottság a rendelkezésre álló lehe -
tőségek összehasonlító elemzése alap -
ján válassza ki a szolgáltatókat. A szer -
ződések határozzák meg pontosan az 
elvárt teljesítések körét és tűzzenek ki 
mérhető teljesítménymutatókat.
A technikai 
segítségnyújtás 
eredményei
77 
A Görögország-munkacsoport nem 
kísérte rendszeres figyelemmel 
a technikai segítségnyújtási ajánlások 
végre  hajtását, illetve azok hatásait. 
Megértjük, hogy a reformok végre -
hajtása a görög hatóságok feladata 
volt és hogy a monitoring a gazdasági 
kiigazító program keretében zajlott. 
A munka csoport által végzett mo -
nitoring azonban célszerű lett volna 
a technikai segítségnyújtás eredmé -
nyességének mérése szempontjából, 
illetve hogy szükség esetén módosí -
tani lehessen annak körét vagy végre -
hajtási módját (55–57. bekezdés).
78 
Valamennyi vizsgált szakpolitikai 
területen jelentős előrehaladás történt. 
2014 novemberéig a munkacsoport 118 
TA-projektet koordinált 12 szak  politikai 
területen. A munkacsoportnak jelentős 
politikai bizonytalanság lég körében 
sikerült a görög hatóságok számára 
releváns, eredményes technikai segít -
séget nyújtani (58–59. bekezdés).79 
A görögországi reformok általános 
előrehaladására gyakorolt hatásukat 
tekintve a technikai segítségnyújtás 
eredményei vegyesnek mondhatók. 
A strukturális alapok felhasználása 
tekintetében jelentős előrelépések tör -
téntek. Másfelől a közigazgatás és az 
adózás területén a technikai segítség -
nyújtás gyakran csak részben volt 
eredményes, vagyis a görög hatóságok 
nem hajtották végre azt olyan széles 
körben vagy olyan gyorsan, amint 
tervezték (60–73. bekezdés).
6. ajánlás
A Bizottság kérjen visszajelzést 
a kedvezményezett tagállam(ok)tól 
a technikai segítségnyújtás teljesítésé -
re nézve. A technikai segítségnyújtás 
végre  hajtására nézve a kitűzött célok 
fényében rendszeres monitoringot kell 
végezni. A munkacsoport tevékeny -
ségét illetően a Bizottság végezzen 
átfogó utólagos értékelést. Ezek az 
intézkedések kulcsfontosságúak az 
eredményesség értékelése, illetve 
a technikai segítségnyújtás teljesítésé -
nek kiigazítása szempontjából.
7. ajánlás
Ahhoz, hogy fenntartható eredménye -
ket tudjon elérni, a technikai segítség -
nyújtás összpontosuljon a nemzeti 
közigazgatási kapacitás erősítésére. 
Szem előtt kell tartani közben a mű -
ködési folytonosságot és a reformok 
fenntarthatóságát, ami azt jelenti, 
hogy a reformokat helyi kormányzati 
gyakorlatokhoz kell kötni.
38 Következtetések és ajánlások
A jelentést 2015. november 11-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin CVIKL 
számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.
 a Számvevőszék nevében
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 elnök

39
 Mellékletek
A technikai segítségnyújtási projektek áttekintése szakpolitikai ter ületenként
A közszféra reformja
A központi közigazgatás reformja
1. Állandó tárcaközi főtitkárság létrehozása a reform koordinációjára és végrehajtására.
2. A központi közigazgatás reformjára vonatkozó kétéves stratégia és cselekvési terv elfogadása.
3. A görög minisztériumok belső struktúrájának felmérése és átszervezése (központi és decentralizált szinten).
4.  Humánerőforrás-stratégia meghatározása (felvételi eljárások, életpálya-menedzsment, képzés, mobilitás stb.), utasítások megfogalmazása az 
egyes minisztériumok számára valamennyi humánerőforrás-részleg szervezetéről, a  MAREG koordinációja mellett.
A regionális/helyi közigazgatás reformja
5. Önkéntes mobilitási program önkormányzati dolgozók számára.
6. Egységek közötti mobilitási és értékelési folyamat.
7. E-kormányzati stratégia (a görög digitális stratégia kulcseleme).
Költségvetés és adózás
Adóigazgatás
8. Szervezeti felépítés és irányítás.
9. Adósságbehajtás és -kezelés erősítése.
10. Az adózó-ellenőrzési funkció átdolgozása.
11. A kiemelt adózók ellenőrzésének fokozása.
12. Nagy vagyonnal rendelkező magánszemélyek és a nagy jövedelmű önálló vállalkozók ellenőrzésének fejlesztése.
13. Az adóvita-rendezési rendszer erősítése.
14. Svájci–görög adómegállapodás.
Adópolitika
15. A jogi keretek, elsősorban a jövedelemadó-törvény, az adóeljárási kódex és az ingatlanadóra vonatkozó jogszabályok javítása.
16. A héaszabályozás felülvizsgálata, előrelépés a  héacsalás elleni fellépés terén.
Közpénzgazdálkodás
17 . A költségvetés elkészítésének korszerűsítése.
18. A kifizetési eljárások javítása.
19. A költségvetési beszámolás javítása.
20. A közpénz-gazdálkodási jogszabályok, intézmények és rendszerek erősítése.
21. A számviteli kódex és a számvitelre vonatkozó jogszabályok.
Görög Számvevőszék
22. A Görög Számvevőszék kapcsolatainak erősítése a parlamenttel és más érdekelt felekkel.
23. Éves ellenőrzési program elkészítése és végrehajtása.
24. Pénzügyi ellenőrzési kapacitásépítés kísérleti ellenőrzések révén.I. melléklet
40 Mellékletek
A pénzmosás és korrupció elleni intézkedések
Pénzmosás és adóelkerülés
25.  Az adóelkerülés felderítését szolgáló pénzmosás-megelőző eszközök alkalmazása céljából a különböző kormányzati és rendvédelmi szervek, 
ügyészségek és felügyeleti hatóságok által teendő intézkedések célkitűzéseit, céljait, prioritásait és időzítését feltüntető ütemterv készítése.
26. A pénzügyi intézmények és más adatszolgáltató szervek által a pénzügyi hírszerző egység felé az adóelkerülésről tett beszámolás erősítése.
27. A pénzügyi hírszerző egység által az adóelkerülés terén alkalmazott analitikus eszközök és képességek erősítése.
28. A pénzügyi nyomozás és a bűnüldözés erősítése az adóelkerülés terén.
29. A pénzmosás elleni hálózatban együttműködő hatóságok közötti koordináció erősítése.
30. Az elektronikus információcsere erősítése.
Korrupció
31. Az intézkedések célkitűzéseit, céljait, prioritásait és időzítését feltüntető ütemterv készítése.
32. Átfogó országos korrupció elleni stratégia kidolgozása.
33. A koordináció erősítése, többek között egy országos koordinátor révén.
34. A megelőzés, a tudatosságnövelés és az általános morál erősítése.
35. A pénzügyi nyomozás és a korrupció elleni büntetőeljárások erősítése, különösen a nagy kockázatú ágazatokban.
36. Az információcsere erősítése.
37. A jogi keretek erősítése.
Üzleti környezet
38.  Az üzleti környezet mutatóinak javítása az üzleti eljárások egyszerűsítésével (a következő három mutatót tekintve: induló vállalkozások, ingatlanok 
nyilvántartásba vétele, építési engedélyek megszerzése).
A kereskedelmi eljárások egyszerűsítése
39.  Az elvámolás előtti eljárások (igazolások és kiviteli engedélyek megszerzése) egyszerűsítése és az export céljaira egy (egyablakos) összekapcsolt 
elektronikus rendszer megteremtése.
40. A vámeljárások egyszerűsítése.
41. Vámügy: a vámigazgatás átszervezése és reformja.
42. Exportösztönzés.
43. A vállalkozások adminisztratív terheinek csökkentése.
44. Az üzletet korlátozó szabályozás megszűrése.
45. Közbeszerzés.
46. Közpénzből finanszírozott beruházások.
47. Befektetési jóváhagyások és engedélyek egyszerűsítése.
48. Ipari parkok.
49. Az üzleti környezet reformjainak gazdasági elemzése.
50.  Kis- és középvállalkozásokra vonatkozó politika: a kkv-k működését gátló szabályozási, adminisztratív és jogi akadályok eltávolítása, ideértve 
a finanszírozáshoz való hozzáféréssel kapcsolatos szempontokat is.I. melléklet
41 Mellékletek
Szabályozott szakmák és tevékenységek liberalizációja
51. A szabályozott szakmák liberalizálására vonatkozó rendeletmódosítás átvizsgálása.
52.  A következő szakmák liberalizációjának hatásait értékelő projekt: ügyvédek és közjegyzők, építészek és mérnökök, vízvezeték- és villanyszerelők, 
mérlegképes könyvelők, rakodási vállalkozók.
53. Egyes fenntartott és közös tevékenységek eltörlése.
Pénzintézetek
Banki tevékenységek
54. Szanálási folyamatok megvalósítása a banki és biztosítási ágazatban.
Biztosítás
55. A biztosítási garanciarendszer reformja.
56.  A görög közigazgatás (Görög Nemzeti Bank) elemzi, hogy képes-e a biztosítási ágazat az uniós jogi keretből fakadó szigorúbb követelményekkel 
összhangban fedezni a társadalombiztosítási és nyugdíjrendszer költségeit.
57. A Görög Nemzeti Bank politikát dolgoz ki és jogalkotási javaslatot készít elő a foglalkoztatói nyugdíjrendszerekre nézve.
Forráshoz jutás
58. „Növekedés Görögországban” Intézet.
59. ETEAN kockázatkezelés.
60. A hitelezési tevékenység célértékei.
61. A bankok/kkv-k párbeszédplatformja.
62.  A kkv-k rendelkezésére álló finanszírozásról tájékoztató információs portál (espa.gr) tökéletesítése/egy folyamatkezelő eszköz létrehozása a kkv-
ktől érkező finanszírozási kérelmek feldolgozására.
63.  Egy pénzügyieszköz-támogató rendszer kialakításának támogatása a célból, hogy a hiányzó biztosítékok kipótlásával könnyebbé váljon 
a kkv-hitelezés.
64. Pénzügyieszköz-támogató rendszerek kialakításának támogatása.
65. Mikrohitel/mikrofinanszírozás: kísérleti projektek elindítása.
66. Mikrohitel/mikrofinanszírozás: bankrendszeren kívüli mikrohitelintézmények létrehozása.
67. A mikrofinanszírozás jogi keretei.
Privatizáció és ingatlan-nyilvántartás
68. Ingatlanok.
69. Ingatlan-nyilvántartás.
70. Földhasználat és területrendezés.
71. Repülőterek.
72. Kikötők.
Vízügy
73. Szabályozási keretek kidolgozása, árpolitika- és engedélymódosítás (EYDAP), az állammal szemben fennálló követelések kiegyenlítése.
74.  Az EYDAP árpolitikájának összehangolása más vízszolgáltató vállalatok árpolitikájával, a Vízügyi Különleges Titkárság személyzetének és működé -
sének biztosítása, a vízügyi szabályozó erősítése.I. melléklet
42 Mellékletek
Igazságügyi reform
75. E-igazságügy.
76. Közvetítés.
77. Statisztikai adatok gyűjtése az igazságügy területén.
78. A polgári perrendtartás felülvizsgálata.
79. Az ügyvédi hivatás gyakorlásának lehetősége.
80. A jogviták peren kívüli rendezése lehetőségének bevezetése adminisztratív ügyekben.
Kohéziós politika
81. Kiemelt fontosságú projektek.
82. Hulladékgazdálkodás.
83. A strukturális alapok irányítási és kontrollrendszerének egyszerűsítése és egy új törvény kidolgozása 2014–2020-ra.
84. Energiaügy.
85. Légi közlekedés.
86. Idegenforgalom.
87. Logisztika.
88. Elektronikus kommunikáció.
Munkaügy és társadalombiztosítás
89. A szociális gazdaság fejlesztésének támogatása Görögországban.
90. Az Állami Munkaügyi Szolgálat (OAED) munkájának korszerűsítése.
91. A Munkaügyi Felügyelőség (SEPE) munkájának fejlesztése.
92. Az ifjúsági munkanélküliség elleni küzdelem.
93. Foglalkoztatási Cselekvési Terv.
94. Munkaerő-kölcsönző vállalkozások.
95. Kollektív elbocsátások.
96. Társadalombiztosítási járulékok.
97. A szociális ellátórendszerek felülvizsgálata.
98. Szociális védőháló.
99. Oktatás.
Innováció
100. Új kutatási és innovációs törvény elfogadása.
101. Innovációs ütemterv kidolgozása, külön hangsúllyal az „intelligens szakosodás stratégiáján”.I. melléklet
43 Mellékletek
Egészségügy
Egészségügyi reform
102. Egy átfogó közegészségügyi reformprogram végrehajtása („Az egészségügy lendületben”).
103.  Gyógyszerpolitika: árképzés és visszatérítés.
104.  E-egészségügy.
105. Diagnózis-esetcsoportok (DRG) és kórházirányítás.
106.  Egészségturizmus.
107.  Egészségügyi alapellátás.
108. A nemzeti egészségügyi szolgáltató szervezet (EOPYY) adminisztrációja, szervezete, kötelezettségei és felelősségi köre.
109.  Az egészségügyi ellátás humánerőforrásai.
110.  Közegészségügy.
111.  Közbeszerzés.
Belügyek
112. A menekültügyi és migrációs osztály reformja.
113. A SOLID-alapok befogadására irányuló görögországi képesség javítása.
114. Közbeszerzés a SOLID-alapok viszonylatában.
115. A migrációval kapcsolatos fellebbezési eljárások felgyorsítása és javítása.
116. Kapacitásfejlesztés a hatóságoknál a strukturális alapoknak a migráció terén történő felhasználása érdekében.
Az állami támogatások kezelése és jogsértések
117. Az állami támogatások kezelése.
118.  Jogsértések.
Forrás:  A Görögország-munkacsoport projektlistája szakpolitikai területenként.I. melléklet
44 Mellékletek
Az ellenőrzött TA-projektek áttekintése
Szakpolitikai 
területekLeírás Technikai segítségnyújtási módok
Közigazgatás  
(a közszféra reformja)A Kormányzati Koordinációs Főtitkárság (GSCO)
létrehozása
A központi közigazgatási reform kétéves stratégiájának 
és cselekvési tervének elfogadása
A görög minisztériumok belső struktúrájának értékelése 
és átszervezése (központi, ill. decentralizált szinten)
Humánerőforrás-stratégia meghatározása (felvétel, 
szakmai pálya, képzés, mobilitás, vezetők felvétele, 
munkatársak értékelése)Két tartósan kirendelt szakértő a görög központi közigazgatásnál
Kis értékű szerződés:
A központi közigazgatás reformját támogató szolgáltatások (a szerződés 
értéke 15 000 euró, tényleges kiadás 10 500 euró).
Nagy volumenű szerződések:
Nemzeti fejlesztési ügynökséggel kötött szerződés (a szerződés értéke 
750 000 euró, tényleges kiadás 304 000 euró).
Kiküldetések:
Az ESZA központi költségvetéséből finanszírozott szakértői 
kiküldetések, további, az AROP révén és a Nemzeti Fejlesztési 
Ügynökséggel kötött szerződés alapján finanszírozott kiküldetések.
Adóigazgatás  
(Költségvetés és 
adózás)Az adósságbehajtás és -kezelés erősítése
A kiemelt adózók ellenőrzésének fokozása
A nagy vagyonnal rendelkező magánszemélyek és 
a nagy jövedelmű önálló vállalkozók ellenőrzésének 
fejlesztéseHárom tartósan kirendelt szakértő a görög központi közigazgatásnál
Kiküldetések:
A Fiscalis révén és az ESZA központi költségvetéséből finanszírozott 
szakértői kiküldetések.
Nagy volumenű szerződések:
IMF, az ESZA központi költségvetéséből finanszírozva, pl. az 
adósságbehajtás vonatkozásában (a szerződés teljes értéke 
3,25  millió  euró).
Nemzeti Fejlesztési Ügynökség, az ESZA központi költségvetéséből 
finanszírozva (költségvetés: 600 000 euró).
Üzleti környezet Üzleti környezetNagy volumenű szerződés:
A Közigazgatási reform és az e-kormányzás minisztériuma által 
aláírt, a Közigazgatási Reform operatív programból finanszírozott 
(1,2 millió euró értékű) hozzájárulási megállapodás az OECD-vel.
Kis értékű szerződés:
Szerződés jogalkotási javaslatok készítésére egy görög ügyvédi irodával 
(15 000 euró értékben).
Üzleti környezetSzabályozott szakmák és tevékenységek liberalizációja: 
másodlagos jogszabályok szűrése és módosítása
Szabályozott szakmák és tevékenységek liberalizációja: 
a liberalizáció hatásainak értékelése
Egyes fenntartott és közös tevékenységek eltörléseKis értékű szerződések:
Négy szerződés egyéni szolgáltatókkal (összérték 50 000 euró).
A finanszírozás elérhe -
tősége (pénzintézetek)„Növekedés Görögországban” Intézet A munkacsoport munkatársai által nyújtott közvetlen támogatás.
Strukturális alapok 
(kohéziós politika)A 181 kiemelt projekt közül 40-nek a  monitoringja. A munkacsoport munkatársai által nyújtott közvetlen támogatás.II. melléklet
45 Mellékletek
Az ellenőrzés során felkeresett szervezetek
Szervezet A látogatás típusa A látogatás célja
Görögország-munkacsoport Helyszíni vizsgálatTechnikai segítségnyújtási projektekkel és horizontális kérdésekkel kapcsola -
tos interjúk, illetve ellenőrzési bizonyítékok gyűjtése. 
Az Európai Bizottság Főtitkársága Helyszíni vizsgálatHorizontális kérdésekkel kapcsolatos interjúk, illetve ellenőrzési bizonyítékok 
gyűjtése.
A Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a 
Társadalmi Befogadás FőigazgatóságaHelyszíni vizsgálatA strukturális alapok és a közigazgatás területén kivitelezett technikai 
segítség  nyújtási projektekkel kapcsolatos interjúk, illetve ellenőrzési bizonyí -
tékok gyűjtése.
Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság Helyszíni vizsgálatAz adózás területén kivitelezett technikai segítségnyújtási projektekkel 
kapcsolatos interjúk, illetve ellenőrzési bizonyítékok gyűjtése.
Regionális és Várospolitikai 
FőigazgatóságHelyszíni vizsgálatA strukturális alapok területén kivitelezett technikai segítségnyújtási projek -
tekkel kapcsolatos interjúk, illetve ellenőrzési bizonyítékok gyűjtése.
A Görög Köztársaság közigazgatási 
reformért és e-kormányzásért felelős 
minisztériumaHelyszíni vizsgálatAz adminisztratív terhek csökkentésének területén a minisztérium által az 
OECD-vel kötött technikai segítségnyújtási szerződéssel kapcsolatos interjúk, 
illetve ellenőrzési bizonyítékok gyűjtése.
A Görög Köztársaság közigazgatási 
reformért és e-kormányzásért felelős 
minisztériuma (MAREG)Tájékozódó látogatásTechnikai segítségnyújtási projektekkel és horizontális kérdésekkel kapcso -
latos interjúk.
A Görög Köztársaság Koordinációs Fő -
titkársága (GSCO)Tájékozódó látogatásTechnikai segítségnyújtási projektekkel és horizontális kérdésekkel kapcso -
latos interjúk.
Országos Közigazgatási és Helyi Ön -
kormányzati Központ (EKDDA)Tájékozódó látogatásA közigazgatás területén kivitelezett technikai segítségnyújtási projektekkel 
kapcsolatos interjúk.
Szabályozáspolitika-kutató Intézet (INERP) Tájékozódó látogatás Technikai segítségnyújtási projektekkel kapcsolatos interjúk.
Nemzeti fejlesztési ügynökség Helyszíni vizsgálatA közigazgatás területére érvényes hatáskör-átruházási megállapodással 
kapcsolatos interjúk, illetve ellenőrzési bizonyítékok gyűjtése. 
OECD Tájékozódó látogatásAz adminisztratív terhek csökkentésének területén kötött hozzájárulási 
megállapodással kapcsolatos interjú. 
IMF Helyszíni vizsgálatAz adózás területére vonatkozó két hozzájárulási megállapodásra irányuló 
ellenőrzés. 
Forrás:  Európai Számvevőszék.III. melléklet
46 Mellékletek
A közigazgatási reformért és az e-kormányzásért felelős minisztérium, illetve az 
OECD között létrejött hozzájárulási megállapodás a görögországi adminisztratív 
terhek csökkentéséről
A görög szakértők profilja 
és feladatai οA projekt módszertana szoros együttműködést tételezett fel a görög közigazgatással.
 οNyílt meghívásos eljárás útján 13 szakértői csoport (összesen 75 taggal) került kiválasztásra.
 οA szükséges készségek közé tartozott az adott terület szabályozási keretének jó ismerete, a kiváló angol nyelvtudás és a 
bonyolult témakörök bemutatásának képessége.
 οGörög szakértők kapták feladatul, hogy térképezzék fel a vonatkozó szabályozási keret kapcsán jelentkező adminisztratív 
terhelést, és ők szolgáltak kapcsolattartó pontként a szakminisztériumokban.
A görög szakértők eredmé -
nyeinek minősége οA kiválasztott szakértők profilja nem felelt meg teljesen az eredeti követelményeknek:
i. Kevéssé tudtak komplex témaköröket angol nyelven bemutatni.
ii. Hiányos ismeretekkel bírtak a görög jogrendszerről és a vonatkozó jogszabályokról (a 13 csoport vezetői közül csak 
négyen képviseltek a vonatkozó szabályozásért felelős valamely szakminisztériumot).
iii. Részmunkaidőben vettek részt a projektben.
 οA görög szakértők által szolgáltatott adatok gyenge minősége komoly gondot jelentett a projekt számára, noha az OECD 
szerint a projekt végül sikeresen lezárult úgy, hogy az adatgyűjtést egyéb eszközökkel egészítették ki.
 οEnyhítő intézkedésként az OECD úgy döntött, hogy a mind a 13 ágazatra vonatkozó szabályozás feltérképezésével négy 
helyi ügyvédi irodát bíz meg.
A Görögország-munkacso -
port szerepvállalása οRészvétel munkacsoportokban, közvetítés a görög hatóságok és a szolgáltatók között a szerződéskezelés javításának 
céljával (a TFGR ezt nem kielégítőnek ítélte).
 οSzolgálatközi konzultációk koordinálása a szabályozás uniós jognak való megfelelését ellenőrzendő. IV. melléklet
47 Mellékletek
A TFGR szerepe a technikai segítségnyújtás kivitelezésében szakpolitikai ter ületenként
Az adminisztratív terhek 
csökkentése
(üzleti környezet) οElsősorban kapcsolatteremtő szerepet töltött be azzal a céllal, hogy javítsa a koordinációt a görög hatóságok, az OECD és 
a Bizottság más részlegei között.
 οNem vett részt a szolgáltató kiválasztásában, az OECD és a görög hatóságok közötti szerződéses megállapodások 
kidolgozásában, sem a végrehajtás monitoringjában.
 οRészt vett a nyolc magas szintű bizottsági ülés közül négyen.
 οÁttekintette a projekt megvalósítását, részt vett munkaértekezleteken, észrevételekkel szolgált a jelentéstervezettel 
kapcsolatban, és szolgálatközi konzultációkat szervezett 11 bizottsági főigazgatósággal.
 οA projekt véglegesítését követően az ajánlások végrehajtását támogató célzott technikai segítségnyújtás kivitelezése.
Szabályozott szakmák 
liberalizációja (üzleti 
környezet) οAz egyetértési megállapodás előírásai és a görög hatóságok igényei alapján kidolgozta a feladatmeghatározást.
 οTámogatta az odaítélési eljárást (szolgáltatók előzetes kiválasztása, kommunikáció a jelöltekkel).
 οA jelentésekkel kapcsolatos eredmények (jelentéstervezetek véleményezése, záró értékelés) monitoringja.
 οSzoros együttműködés a görög hatóságokkal (rendszeres találkozók, levelezés, a technikai segítségnyújtás alkalmazása a 
görög igényekhez és elvárásokhoz).
Közigazgatás  
(a közszféra reformja)Általánosságban:
 οFolyamatos támogatás a Koordinációs Főtitkárság (GSCO) létrehozásához, többek között egy tartósan kirendelt szakértő 
révén.
 οA „központi közigazgatási reform kétéves stratégiája és cselekvési terve” kidolgozási folyamatának támogatása, 
elsősorban a TFGR egy tartósan kirendelt szakértője révén (aki részt vett az eredeti stratégia szövegezésében).
 οA „görög minisztériumok felmérésének és átszervezésének” támogatása egy külső, hosszú távú szerződés révén, amelyet 
azonban alacsony (másfél évvel a szerződés aláírása után 55%-os) végrehajtási szint jellemzett, a konkrét technikai 
segítségnyújtási kérelmek hiánya miatt.
 οTechnikai segítségnyújtási tevékenységek monitoringja és koordinációja a humánerőforrás-stratégia terén, a 
területfelelős és a külső vállalkozó közvetlen hozzájárulásával.
Szerződéskötés a Nemzeti Fejlesztési Ügynökséggel
 οEllátta a vállalkozót minden szükséges információval és dokumentummal.
 οKapcsolatot tartott a görög hatóságokkal és növelte az Uniónak mint a végrehajtott intézkedések támogatási és 
finanszírozási forrásának láthatóságát.
 οTovábbította a Nemzeti Fejlesztési Ügynökséghez benyújtott szakértői jelentéseket és egyéb eredményeket az illetékes 
görög hatóságoknak.
 οKiválasztási kritériumok meghatározásával segítette a szakértők kiválasztását.
Adóigazgatás  
(Költségvetés és adózás) οÁltalánosságban: feladatmeghatározást dolgozott ki, szakértőket vett fel, ismertette velük a technikai segítségnyújtási 
feladatokat, és munkájuk eredményét visszacsatolta az általános technikai segítségnyújtásba.
 οIMF-szerződések: kidolgozta a feladatmeghatározást és figyelemmel kísérte az e téren tapasztalható fejleményeket. 
Nem végzett átfogó, strukturált elemzést a végeredményekről, csak informális visszajelzést adott a vállalkozónak 
(teljesítménymutatókra való hivatkozás nélkül).
Strukturális alapok (kohé -
ziós politika) οA TFGR munkatársai (és a tartósan kirendelt szakértők) közvetlenül kivitelezték a technikai segítségnyújtást, ami nagy 
hatással volt a görög hatóságoknak ténylegesen nyújtott segítség körére és minőségére.V. melléklet
48
Ennek alapján a Bizottság úgy véli, hogy a fentiek 
következtében rendelkezésre állt az igények átfogó 
elemzése, ami lehetővé tette, hogy a Bizottság 
politikai döntést hozzon és reagáljon a görög kérés 
sürgősségére: a Bizottság elnöke saját hatáskörében 
koordinálta a bizottsági szintű erőfeszítéseket, és 
javaslatot tett számos átfogó technikai segítségnyúj -
tási intézkedésre, amelyeket közvetlenül a Bizottság 
irányított az EU/IMF kiigazítási program teljesítésének 
előmozdítása és az uniós alapok felhasználásának 
felgyorsítása érdekében.
A Görögország-munkacsoport létrehozásáról e körül -
mények között döntöttek. A munkacsoport koordi -
nálta a különböző technikai segítségnyújtási erőfeszí -
téseket, és támogatta a görög hatóságokat a technikai 
segítségnyújtás alapjainak kezelésében, közvetlenül 
ez utóbbiak felelőssége mellett.
A Bizottság meglátása szerint a „technikai segítség -
nyújtási program” fogalmát a Görögország-munkacso -
portra bízott feladat összefüggésében kell értelmezni:
A Görögország-munkacsoport által a Bizottság dön -
tése értelmében összehangolandó technikai segítség -
nyújtási intézkedések sora a közvetlenül a görög 
hatóságok által kezelt alapokat és szerződéseket 
nem foglalja magában, ezekért tehát a Bizottság nem 
felelős. A görög hatóságok által közvetlenül kezelt 
alapokért a görög hatóságok közvetlenül felelnek.
A Bizottság felelősségi körébe tartozó technikai 
segítségnyújtási tevékenységeket az Európai Szociális 
Alap (ESZA) és az Európai Regionális Fejlesztési Alap 
(ERFA) finanszírozza központi szinten (olyan technikai 
segítségnyújtási tevékenységek, amelyek tekinteté -
ben a Bizottság közvetlen szerződéseket kötött nem -
zetközi szervezetekkel, nemzeti ügynökségekkel és 
tagállami szakértőkkel) a közös rendelkezésekről szóló 
1303/2013/EU rendelet 58. cikke értelmében. Ezt el 
kell különíteni az operatív program technikai segítség -
nyújtáshoz rendelt forrásaitól, amelyeket a görög 
hatóságok használnak fel a közös rendelkezésekről 
szóló 1303/2013/EU rendelet 59. cikkének értelmében, 
hogy megosztott irányítás keretében szerződéseket 
kössenek és finanszírozzák a technikai segítségnyúj -
tási tevékenységeket. Ekként ez utóbbiakat nem 
lehet „egyetlen technikai segítségnyújtási program” 
részének tekinteni.Összefoglalás
I
A Bizottság üdvözli a Számvevőszék Görögországnak 
nyújtott technikai segítségről szóló különjelentését.
A Bizottság az alábbi alapforgatókönyv elemzése nyo -
mán határozott arról, hogy létrehozza a Görög  ország-
munkacsoportot (TFGR):
– 2010 májusában a görög kormány pénzügyi 
támogatást kért a nemzetközi közösségtől. Az 
eurócsoport 2010-ben megállapodott abban, 
hogy az első pénzügyi támogatási program 
keretében kétoldalú kölcsönöket nyújt 80  mil -
liárd EUR összegben. Az IMF további 30 milli -
árd EUR-t fordított e célra.
– Ennek ellentételezéseként Görögországot egy 
sor strukturális reformra és adóintézkedésre 
kérték fel, amelyek célja az állam modernizálása, 
a pénzügyi és adóügyi stabilitás megteremtése 
és a gazdaság megerősítése volt, összhangban 
az első pénzügyi támogatási program, az úgy -
nevezett makrogazdasági kiigazítási program 
alapjául szolgáló feltételekkel.
– A görög hatóságok első intézkedései ugyan -
akkor elégtelennek bizonyultak, a strukturális 
reformok végrehajtása menetének sikeressége 
elmaradt a várttól, annak ellenére, hogy Görög -
ország rendelkezésére állt az összes uniós 
jogalkotási, szabályozási és pénzügyi eszköz (pl. 
a strukturális alapok, a Fiscalis program stb.).
– A görög hatóságok elismerték adminisztratív 
kapacitásuk hiányosságait és az átfogó reform -
program e szűkös határidők melletti teljesítése 
során tapasztalt nehézségeket, és felkérték 
a Bizottságot, hogy támogassa erőfeszítése -
iket és segítse a strukturális reformok kívánt 
megvalósítását.A Bizottság  
válaszai
A Bizottság válaszai 49
A Görögország-munkacsoport létrehozásától eltérő 
bármely más lehetőséghez hosszadalmas jogalkotási 
eljárásra lett volna szükség, hogy módosítsák a – refor -
mok végrehajtásához esetlegesen felhasználható – for -
rások biztosításáról szóló meglévő rendeleteket.
A Bizottság azzal az elsődleges céllal hozta létre 
a Görögország-munkacsoportot, hogy technikai segít -
séget nyújtson a görög hatóságoknak a program fő 
elemeinek végrehajtásához, többek között az EU struk -
turális alapjai felhasználásának javításához. A Görög -
ország-munkacsoport létrehozása minőségileg javította 
a Görögország rendelkezésére álló meglévő segítséget, 
és bővítette annak hatályát.
A Görögország-munkacsoportot kifejezetten azzal bíz -
ták meg, hogy a hitelezőkkel történő egyeztetést köve -
tően segítse a görög hatóságokat a makrogazdasági 
kiigazítási program feltételeinek teljesítésében. (Lásd 
a Görögország-munkacsoport megbízatásának idevágó 
részeit: 1) „Állapítsa meg Görögországgal szoros együtt -
működésben, más tagállamok segítségével is élve, hogy 
Görögországnak milyen technikai segítségnyújtásra van 
szüksége az EU/IMF kiigazítási program teljesítéséhez, 
és koordinálja ezt a segítséget”; 2) „Segítse az illetékes 
görög hatóságokat a nyújtandó technikai segítségfajta 
részleteinek meghatározásában”).
A Görögország-munkacsoporton belüli tervezési ciklus 
kialakítása során tehát erre az általános környezetre 
reagáltak azzal, hogy a döntéshozatali folyamatban 
a technikai segítségnyújtás kivitelezésére különböző 
lehetőségeket vázoltak fel, ezzel biztosítva a szükséges 
rugalmasságot. Az intézkedések rangsorolása a követ -
kezőktől függött: 1) A görög hatóságok igényei; és 2) 
a makrogazdasági kiigazítási programban meghatáro -
zott feltételek; e rangsort pedig a tárgyalások eredmé -
nyeinek megfelelően ki kellett igazítani.
Tekintettel Görögország gyorsan változó politikai helyze -
tére a Görögország-munkacsoportnak sikerült megőriz -
nie a technikai segítségnyújtási keret átfogó egységes -
ségét, együttműködve az egymást támogató technikai 
segítségnyújtási tevékenységek területfelelőseivel.
VI
A Bizottság szilárd szervezetet épített fel a Görög -
ország-munkacsoport számára, amely szervezet 
meg felelően figyelembe vette az alapul szolgáló meg -
bízatást és a technikai segítség hátterét. Ez biztosította 
a technikai segítségnyújtás sikerét. (Lásd még a Bizott -
ság IV. és V. pontra adott válaszát.)A Görögország-munkacsoport a közvetlen felelőssége 
alá tartozó technikai segítségnyújtási tevékenységek 
végrehajtását követte nyomon. A megosztott irányítás 
keretében a tagállamok feladata az egyedi projektek 
megtervezése, nyomon követése és végrehajtása. 
A Bizottság az elfogadott mérföldkövek teljesítését 
a programok tekintetében benyújtott tagállami jelen -
tések alapján kíséri figyelemmel.
IV
A „széles körű technikai segítségnyújtási program” 
tekintetében lásd a Bizottság I. pontra adott válaszát.
A Bizottság elismeri, hogy a Görögország-munka -
csoport nem mindig ösztönözte a reformok előreha -
ladását, de ezt tágabb politikai összefüggésben kell 
vizsgálni, figyelembe véve a tagállamok és az Unió 
intézményei közötti hatáskörmegosztást. A strukturá -
lis reformok végrehajtása a görög hatóságok feladata 
volt és lesz, míg a Görögország-munkacsoport igény 
szerint tanácsot adott vagy segítséget nyújtott a görög 
hatóságoknak.
A Görögország-munkacsoport soha nem rendelkezett 
felhatalmazással vagy hatáskörrel ahhoz, hogy a refor -
mokat a görög hatóságok igényeitől függetlenül hajtsa 
végre.
A Bizottság válasza az V. pont előtt 
található, „ A szervezeti kiépítés nem volt 
teljes ” címre
A Görögország-munkacsoport rugalmas szervezet 
volt, tekintettel arra, hogy alkalmazkodni tudott 
a gyorsan változó körülményekhez, valamint figye -
lembe véve a technikai segítség bizonyítottan bevált 
teljesítési módjait.
A Bizottság ezért nem ért egyet a Görögország- 
munkacsoport olyan jellemzésével, hogy az szervezeti 
kiépítését tekintve „nem volt teljes”.
V
Ami a Görögország-munkacsoport létrehozásakor 
alkalmazott bizottsági stratégiát illeti, a Görög  országra 
vonatkozó makrogazdasági kiigazítási program 
biztosította a Görögország-munkacsoport meg -
bízatásához és munkájához szükséges átfogó straté -
giai irányvonalat, míg műveleteinek struktúráját és 
irányítását úgy alakították ki, hogy azonnal reagálni 
lehessen a kihívásokra és a változó körülményekre. 
A Bizottság válaszai 50
VIII
A Görögország-munkacsoport csak akkor tudott 
„rendszeres monitoringot” végezni, ha a technikai 
segítségnyújtást az ő mint ajánlatkérő közvetlen 
felelőssége körében végezték. A Bizottság megjegyzi, 
hogy a megosztott irányítás keretében a tagállamok 
feladata az egyedi projektek megtervezése, nyomon 
követése és végrehajtása. A tagállami nemzeti ható -
ság az érintett országban ellenőrző szerveket jelöl ki 
az irányítási és nyomonkövetési rendszer hatékony 
működésének felügyeletére. A Bizottság a program 
tekintetében benyújtott tagállami jelentések alapján 
nyomon követi az elfogadott mérföldkövek teljesíté -
sét (az egyedi politikai prioritások végrehajtásának 
előrehaladásáról eseti jelleggel kértek tájékoztatást 
a tagállamoktól). Ezért, míg a Görögország-munka -
csoport ajánlatkérőként figyelemmel kísérte a köz -
vetlen felelőssége alá tartozó technikai segítség 
megvalósítását, a reformok végrehajtásáért a görög 
hatóságok felelősek.
IX
A Bizottság elismeri, hogy a technikai segítségnyúj -
tásnak a reformok általános előrehaladására gyakorolt 
hatása vegyes volt. Ezt tágabb politikai összefüg -
gésben kell vizsgálni, figyelembe véve a tagállamok 
és az Unió intézményei közötti hatáskörmegosztást. 
A (strukturális) reformok végrehajtása a görög hatósá -
gok feladata volt és lesz, míg a Görögország-munka -
csoport igény szerint tanácsot adott vagy segítséget 
nyújtott a görög hatóságoknak.
Ajánlásaink
Lásd még a Bizottságnak az 1–7. ajánlásra alább adott 
válaszát.
Ajánlásaink a)
A Bizottság elfogadja az 1. ajánlást.
Ajánlásaink b)
A Bizottság elfogadja a 2. ajánlást.VII
A Görögországgal foglalkozó munkacsoport tevé -
kenységeinek finanszírozása és költségvetésének 
meghatározása során teljes mértékben tiszteletben 
tartották a jogi keretet, továbbá a Bizottság meglévő 
szabályait és eljárásait. A Görögország-munkacsoport 
görög hatóságokkal együtt elfogadott technikai segít -
ségnyújtási projektjeinek finanszírozása a Bizottság 
központi irányítása alatt álló alapokból származott, 
amit a későbbi bizottsági finanszírozási határozatok 
hagytak jóvá. Ekként a technikai segítségnyújtási 
tevékenységek finanszírozása a szokásos átláthatósági 
normákat követte, az adott bizottsági határozatokat 
pedig nyilvánosságra hozták.
Ugyanígy a Görögország-munkacsoport által a hosszú 
távú szerződések nemzetközi szervezetek vagy nem -
zeti ügynökségek számára történő odaítélése során 
alkalmazott eljárások megfeleltek a költség  vetési 
rendeletben, valamint annak alkalmazási szabályaiban 
és a döntéshozatali eljárásban előírt eljárásoknak, 
ideértve a szükséges szakértelem technikai szintjének 
és a szolgáltatók szakosodási szintjének elemzését. 
Valamennyi kiválasztott nemzeti ügynökséget és 
nemzetközi szervezetet bizottsági szinten ellenőriz -
tek (négy- és hatpilléres vizsgálat), amelynek során 
megerősítették ezek megfelelő tapasztalatát az uniós 
költségvetésből finanszírozott szerződések kezelésé -
nek területén.
A Bizottság egyetért azzal, hogy a szerződések szerint 
leszállítandó anyagokat és a szerződések várt ered -
ményeit meg kell határozni. Jelenleg a költségvetési 
rendeletek és a hatpilléres szervezetekkel kötött 
keretmegállapodások ragaszkodnak az eredményalapú 
projektekhez  a logikai keret meghatározását követve; 
ezek tekintetében az ár/érték arányt a szerződéskötési 
folyamat elején kell meghatározni. Megjegyzendő 
ugyanakkor, hogy a részt vevő szakértők és azon 
szerződések tekintetében, amelyek esetében a tevé -
kenység coaching funkciókkal függ össze, a leszállí -
tandó anyag nem határozható meg előzetesen, mivel 
a tevékenységekről szóló jelentéstételre mindig utólag 
kerül sor.
A Bizottság válaszai 51
Bevezetés
03
A „technikai segítségre vonatkozó átfogó program” 
tekintetében lásd a Bizottság I. pontra adott válaszát.
A Görögország-munkacsoport létrehozásának 
célja olyan új megközelítés bevezetése volt, amel y-
lyel leküzdhetők a meglévő eszközök hiányosságai, 
javítható a bizottsági közreműködés hatása a vál -
sággal jellemzett környezetben, és amelynek révén 
Görögország segítséget kaphat a szükséges reformok 
végrehajtásához.
07
A Görögország-munkacsoport működtetéséhez 
a Bizottság a bizottsági szolgálatoktól és a tag -
államokból érkező szakértőkből szakértői csoportot 
állított össze, és azt a görög hatóságok rendelkezésére 
bocsátotta. A szükségletektől és a körülményektől 
függően a Görögország-munkacsoport a legmegfele -
lőbb megközelítést és forrásfelhasználási módot alkal -
mazta, ideértve többek között a Bizottságtól, nemzet -
közi szervezetektől, nemzeti ügynökségektől érkező 
szakértők és/vagy magasrangú tagállami tisztviselők 
görög minisztériumokba és közigazgatási szervekbe 
történő beépítését, műhelytalálkozók szervezését és 
szakértők rövid távra történő biztosítását.
I. rész
A Bizottság válasza a 15. pont előtt 
található, az „ I. rész – A Görögország ­
munkacsoportnak volt működési 
struktúrája; stratégiája és külön 
költségvetése viszont nem ” címre
A Bizottság úgy véli, hogy a Görögország-munka -
csoport stratégiai irányvonalát az egyetértési meg -
állapodás és a technikai segítség iránti görög igény 
határozta meg. Lásd az V. pontra adott választ és az 
e szakaszhoz kapcsolódó alábbi pontokat.Ajánlásaink c)
A Bizottság elfogadja a 3. ajánlást.
Ajánlásaink d)
A Bizottság elfogadja a 4. ajánlást.
A Bizottságnak a jogszabályi és szabályozási keret -
tel összhangban kell végrehajtania a technikai 
segítségnyújtást.
Ajánlásaink e)
A Bizottság elfogadja az 5. ajánlást.
A szolgáltatók kiválasztására irányuló eljárásokat 
a költségvetési rendelet határozza meg, és ezeket az 
eljárásokat minden, a görög hatóságoknak nyújtott 
technikai segítségben érintett bizottsági szolgálat 
betartja.
Lásd még a Bizottság VII. pontra adott válaszát.
Ajánlásaink f)
A Bizottság elfogadja a 6. ajánlást, és rendszeres moni -
toringot végez, ha a technikai segítségnyújtást az ő 
mint ajánlatkérő közvetlen felelőssége körében végzik.
Ajánlásaink g)
A Bizottság elfogadja a 7. ajánlást.
A Strukturálisreform-támogató Szolgálat (SRSS) jövő -
beni tevékenysége hangsúlyt fektet e kapacitásépítési 
szempontra.
A Bizottság válaszai 52
A munkacsoport megbízatásának korlátozott tartama 
miatt a műveleti eljárásokat érintő alternatív lehetősé -
geket nem vettek figyelembe. Ugyanakkor az igazga -
tási és személyzeti rendelkezéseket érintően a költ -
ségvetés-tervezet és a költségvetési eljárás kialakítása, 
valamint az elszámolási gyakorlat keretében legalább 
évente felülvizsgálatra került sor.
A Bizottság válasza a 19. pont előtt 
található, „ Hiányzik a mögöttes 
stratégia ” címre
A Görögország-munkacsoport létrehozásakor a Bizott -
ság úgy ítélte meg, hogy Görögország makrogazda -
sági kiigazítási programja átfogó stratégiai irányvona -
lat biztosít a csoport megbízatásához és munkájához. 
A Görögország-munkacsoport műveleteinek struk -
túráját és irányítását úgy alakították ki, hogy a kihí -
vást jelentő, változó körülményekre gyorsan tudjon 
reagálni. A Bizottság a Görögország-munkacsoportot 
azzal az elsődleges céllal hozta létre, hogy technikai 
segítséget nyújtson a görög hatóságoknak a program 
fő elemeinek végrehajtásához és többek között az 
EU strukturális alapjai felhasználásának javításához. 
A Görögország-munkacsoport létrehozása minő -
ségileg javította a Görögország rendelkezésére álló 
meglévő segítséget, és bővítette annak hatályát.
19
A Görögország-munkacsoport makrogazdasági kiiga -
zítási programon alapuló stratégiai irányvonalán felül 
a Bizottság emlékeztet arra, hogy a munkacsoport 
tematikus területek és munkamódszerek szerinti bon -
tásban már 2011. október 11-én általánosan vázolta 
a program tevékenységeit a biztosi testület előtt, 
ahol világosan meghatározta és kifejtette a technikai 
segítség  nyújtás megszervezését, lehetséges finan -
szírozását és a segítségnyújtás módjait; ez kiegészült 
a valamennyi érdekelt (tagállamok, nemzetközi 
szervezetek és nemzeti ügynökségek, az eurócsoport 
üléseit előkészítő munkacsoport) finanszírozási módo -
zatairól, a (közös és megosztott irányítás keretében) 
rendelkezésre álló összegekről és az EU költségvetési 
rendelete szerinti, a technikai segítségnyújtás tovább -
vitelét elősegítő „felgyorsítási” lehetőségről szóló 
tájékoztatásával. A Görögország-munkacsoport mun -
káját teljes működése alatt e megközelítések állandó 
jelleggel támasztották alá.A Bizottság válasza a 15. pont 
előtt található, „ A Görögország ­
munkacsoport a program elindításához 
képest későn és alternatívák 
figyelembevétele nélkül alakult meg ” 
címre
A Bizottság a görög válság körülményeit figyelembe 
véve megfelelő intézményi felépítést választott a tech -
nikai segítségnyújtás teljesítésére.
Amint Görögország technikai segítségnyújtás iránti 
kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz és a Bizottság 
meghozta az e segítség Görögország számára történő 
biztosításával kapcsolatos politikai döntést, a Görög -
ország-munkacsoport létrejött.
A Görögország-munkacsoport kialakítási keretének 
és létrehozása indokainak megfelelőbb értékelése 
érdekében érdemes emlékeztetni arra, hogy a Bizott -
ság azonnal fellépett, amint a probléma nyilvánvalóvá 
vált, és úgy járt el egy sürgős helyzetben, hogy közben 
kapacitáskorlátokkal szembesült.
17
A technikai segítségnyújtással foglalkozó eseti csopor -
tok felszámolása majd újjáalakítása, mint Görögország 
és Ciprus esetében, jelentős veszteséget eredményez -
het a szakértelem, a gyakorlati know-how és a haté -
konyság szempontjából. Ezért, tekintettel a reform 
várható kihívásaira, a Bizottság úgy határozott, hogy 
állandó, de nagyon rugalmas kapacitásként létrehozza 
az SRSS-t a Bizottságon belül tágabb hatáskörrel, 
ezáltal a növekedést elősegítő közigazgatási és struk -
turális reformok kialakításához és végrehajtásához 
a helyzetre szabott szakértelmet és gyakorlati techni -
kai segítséget tud nyújtani bármely tagállam számára, 
amely ezt kéri.
18
A Bizottság a görög válság körülményeit figyelembe 
véve megfelelő intézményi felépítést választott 
a technikai segítségnyújtás teljesítésére. A Bizott -
ság felismerte, hogy egyértelműen szükség van 
a Görögország rendelkezésére álló meglévő technikai 
támogatás bővítésére, ezért a görög közigazgatás 
számára szélesebb körű technikai segítséget nyújtott, 
hogy gyorsítsa a reformok végrehajtását. A Görög -
ország-munkacsoport a Bizottságon belül meglévő 
kiterjedt ismeretekre és szakértelemre épült.
A Bizottság válaszai 53
24
A teljes mértékben bizottsági irányítás alatt álló 
költségvetési tételek sokfélesége nem minősíthető 
hiányosságnak. Bizottsági szinten általános gyakorlat, 
hogy horizontális fellépések finanszírozására több 
költségvetési tételt rendelnek.
Ki kell emelni továbbá, hogy a Görögország-munka -
csoport megbízatása nem terjedt ki a görög ható -
ságok által a strukturális alapokból finanszírozott és 
az AROP-on keresztül irányított technikai segítség -
nyújtási tevékenységek szisztematikus pénzügyi 
áttekintésére.
A technikai segítségnyújtásról szóló operatív prog -
ram általános áttekintéséért a programmal foglal -
kozó bizottsági szolgálatok felelősek, míg az egyedi 
projektek részletes listáját a tagállam vezeti, amelynek 
azt kérelemre a szabályozási keretben előírtaknak 
megfelelően a bizottsági szolgálatok rendelkezésére 
kell bocsátania.
A Bizottság válasza a 25. pont 
előtt található, „ A Görögország ­
munkacsoport belső szervezése 
rugalmas volt, de a munkaerő ­
szükségleteket nem megfelelő elemzés 
alapján határozták meg ” címre
A Bizottság úgy véli, ez a cím jobban illeszkedne 
a következő szövegkörnyezetbe: a politikai helyzetre, 
továbbá a mélyülő válsággal és a sürgős fellépésekkel 
jellemzett környezet változó igényeihez szükséges 
rugalmasságra tekintettel nem lehetett egyes paramé -
tereket, például a konkrét munkaerő-kiosztást előzete -
sen meghatározni.
26
Az, hogy a személyzet létszáma nem mindig érte 
el a lehetséges felső határt, nem érintette a Görög -
ország-munkacsoport szokásos működését.20
A Bizottság úgy véli, hogy a Görögország-munkacso -
port teljesítette megbízatását azzal, hogy segítséget 
nyújtott a görög hatóságoknak a technikai segítség -
nyújtás iránti igények azonosításában.
Felmerül továbbá a reform megvalósításával kapcso -
latos „nemzeti felelősségvállalás” alapelvének fontos 
kérdése is.
21
Részletesebb érvek tekintetében lásd a Bizottság 
V. pontra adott válaszát.
22
A megosztott irányítás körébe tartozó projektek 
esetében a tagállamok feladata az egyedi projektek 
megtervezése, nyomon követése és végrehajtása. 
A Bizottság a program tekintetében benyújtott tag -
állami jelentések alapján nyomon követi az elfogadott 
mérföldkövek teljesítését (az egyedi politikai prioritá -
sok végrehajtásának előrehaladásáról eseti jelleggel 
kértek tájékoztatást a tagállamoktól).
Ami a technikai segítségnyújtáshoz rendelt központi 
irányítású költségvetésből finanszírozott tevékenysé -
geket illeti, a „Közigazgatási reform” operatív program 
(AROP) vezetőivel a vállalkozóval folytatandó tárgyalá -
sok megkezdése előtt jogosultság-ellenőrzést végez -
tek, különösen az átfedések elkerülése érdekében.
23
A Bizottság elismeri, hogy a technikai segítségnyújtás 
megtervezését megkönnyítette volna, ha az uniós 
költségvetésből külön költségvetési juttatást rendel -
tek volna e célra. Ugyanakkor a Görögország-munka -
csoport a lehető legjobban felhasználta a rendelke -
zésre álló forrásokat.
A Bizottság úgy véli, hogy a görög hatóságok a Görög -
ország-munkacsoport e felhasználást támogató 
valamennyi segítsége ellenére sem aknázták ki teljes 
mértékben a strukturális alapok finanszírozási lehe -
tőségeit a technikai segítségnyújtás céljára. Meg kell 
jegyezni ugyanakkor, hogy az AROP költségvetését 
csak akkor csökkentették a bizottsági szolgálatokkal 
egyetértésben, amikor már világossá vált, hogy e for -
rások (amelyeket konkrét évekhez rendeltek hozzá) 
egyébként elvesznek Görögország számára.
A Bizottság válaszai 54
A Bizottság válasza a 35. pont 
előtt található, „ A Görögország ­
munkacsoport többfajta technikai 
segítségnyújtási módot alkalmazott, 
de ezek közül néhány nem felelt meg 
a célnak ” címre
A Bizottság úgy véli, hogy a Görögország-munka -
csoport által alkalmazott segítségnyújtási módok 
megfelelőek voltak, és teljesítették azt a célt, amelyre 
azokat kiválasztották, teljes mértékben tiszteletben 
tartva a meglévő szabályozási és jogszabályi kereteket.
35
A külső szereplőknek a munka bizonyos szempontjai -
nak kezelése érdekében történő bevonásával kapcso -
latos döntés a műveleti szükségletekkel indokolható, 
ami összefügg a megbízatások időzítésével, továbbá 
a feladatok és a szükséges technikai készségek megle -
hetősen sajátos jellegével is.
36
A Számvevőszék által említett, adózás területén 
működő ügynökség egy sor olyan feladatot látott el, 
amelyek bizonyíthatóan hozzáadott értéket termeltek:
– a Görögország-munkacsoporttal együtt az al -
kalmas, tagállami közigazgatási szerveknél dol -
gozó vagy külső szakértők előzetes kiválasztása,
– szolgáltatásra irányuló közbeszerzési szerződés 
esetén az ajánlattételhez szükséges dokumen -
táció kidolgozása, a hirdetmény közzététele 
a megfelelő jelöltek számára, a beérkező ajánla -
tok elemzése, a szerződés odaítélése,
– a nemzeti közigazgatási szervtől történő kiren -
delés esetén a kirendelésimegállapodás-minta 
kidolgozása, tárgyalás a tagállami közigazgatási 
szervekkel,
– általában a szerződés pénzügyi igazgatása és 
végrehajtásának nyomon követése (számlák 
a tagállami igazgatási szervtől vagy a vállalko -
zótól, munkaidő-kimutatási lapok, jelentések) és 
szükség esetén a megállapodás módosítása.II. rész
28
Az „átfogó technikai segítségnyújtási program” 
megfogalmazás tekintetében lásd a Bizottság I. és 3. 
pontra adott válaszát.
32 Első francia bekezdés
A makrogazdasági kiigazítási programban meghatá -
rozott feltételekkel összhangban a görög hatóságok 
két technikai segítségnyújtási szerződést kötöttek az 
OECD-vel. Míg a Bizottság, közelebbről a Foglalkoz -
tatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás 
Főigazgatósága kíséri figyelemmel az operatív prog -
rammal kapcsolatos mindennapi tevékenységeket, az 
OECD-vel kötött szerződések végrehajtásáért és nyo -
mon követéséért a görög hatóságok voltak felelősek, 
az OECD pedig megtartotta a leszállítandó anyagok 
tartalma feletti teljes tulajdonjogot. A görög hatóságok 
kérelmére a Görögország-munkacsoport támoga -
tást nyújtott a görög hatóságok és az OECD számára 
a megállapodásban előírt leszállítandó anyagok finom -
hangolásához, többek között a jogi megszövegezés 
kiszervezése, valamint a héával és a társasági joggal 
kapcsolatos szakértelem biztosítása révén, amint arra 
a Számvevőszék által vizsgált adminisztratívteher-  
csökkentési projekt esetében is sor került.
32 Második francia bekezdés
A Bizottság a strukturális alapok területén megkön y-
nyítette a Portugália Görögország számára nyújtott 
támogatását. A két tagállam megállapodott abban, 
hogy némi tapasztalatcsere hasznos lenne. A lehetsé -
ges együttműködés elmaradásából nem származott 
pénzügyi veszteség sem a két fél, sem a Bizottság 
számára.
34
A Görögország-munkacsoportnak az adminisztratív -
teher-csökkentési projektben betöltött szerepe tekin -
tetében lásd a Bizottság 32. pontra adott válaszát.
A Bizottság válaszai 55
A Bizottság válasza a 46. pont előtt 
található, „ A támogatás kellően 
összhangban volt a reform alapvető 
szükségleteivel, de nem alapult mindig 
átfogó igényfelmérésen ” címre
A Bizottság úgy véli, hogy a Számvevőszék meg -
állapítását magában foglaló, „A támogatás kellően 
összhangban volt a reform alapvető szükségleteivel, 
de nem alapult mindig átfogó igényfelmérésen” címet 
összefüggéseiben kell vizsgálni. Az érvek tekintetében 
lásd a Bizottságnak az V. pontra, a bevezetés 19. pont -
jára és az e címet követő pontokra tett észrevételeit.
47 a)
2012 januárjában az OECD-nek a közirányításról 
szóló, „Greece: Review of the Central Administration” 
(„Görögország: a központi igazgatás vizsgálata”) című 
áttekintő dokumentuma alapján elkészült a görög 
hatóságok által meghatározott közigazgatási reform 
ütemterve. A Görögország-munkacsoport által 
2012–2013-ban biztosított technikai segítség erre az 
ütemtervre, továbbá a makrogazdasági kiigazítási 
programban meghatározott prioritásokra épült.
2014 kezdetén a technikai segítség – a Görög  ország-
munkacsoport által a görög közigazgatási szervek szá -
mára a dokumentumok megszövegezéséhez nyújtott 
segítséggel kapcsolatos munkán keresztül – a reform -
stratégián és a közigazgatási reform kétéves cselekvési 
tervén alapult.
47 b)
A különböző ütemtervek és a Számvevőszéknek 
továbbított hétpilléres táblázat az OECD valamennyi 
ajánlását átvették. Ez az egyetértési megállapodással 
együtt módszeresen segített a technikai segítség -
nyújtás iránti igény hátterének megalkotásában. Ez 
kitűnik a reformstratégia és a kétéves cselekvési terv 
megszövegezéséből, amelyeket a görög közigazgatási 
szervekkel együtt készítettek el, és amelyek a projek -
tek azonosításához és a hiányosságok kezeléséhez 
kiindulópontként az OECD ajánlásait veszik alapul.
47 c)
Az állami szintű irányítást illetően a reformügyi főtit -
kárság és tanács létrehozásának fontos elemét alkotta 
a miniszterek közötti koordináció; erre az OECD köz -
ponti ajánlása nyomán került sor.39
A Görögországgal foglalkozó munkacsoport tevé -
kenységeinek finanszírozása és költségvetésének 
meg  határozása során teljes mértékben tiszteletben 
tartották a jogi keretet, továbbá a Bizottság meglévő 
szabályait és eljárásait.
Részletesebb érvek tekintetében lásd a Bizottság 
VII. pontra adott válaszát.
40
A területfelelős szerepe jóval meghaladja a pontos 
együttműködést: kiterjed az adott területen folytatott, 
szakértelmen, tanulmányokon, összehasonlító teljesít -
ményértékelésen stb. alapuló állandó párbeszédre és 
támogatásra. Következésképpen a nemzeti ügynöksé -
gek bevonása a projektek végrehajtásába természetes 
választásnak tűnik, amelyet az ezen ügynökségek 
egyedi szakértelme és alkalmassága, továbbá nagy -
fokú szakosodása indokol (a költségvetési rendelet 
alkalmazási szabályai 190. cikke (1) bekezdésének f) 
pontja).
41
A görög hatóságok részére az ezen ügynökségen 
keresztül biztosított valamennyi szakértő jelentős 
tapasztalattal rendelkezett a közigazgatási refor -
mok terén a saját országában (Franciaország, Anglia, 
Németország, Spanyolország stb.).
A görög közigazgatási reform szempontjából a nem -
zeti fejlesztési ügynökség Balkánon szerzett tapaszta -
lata releváns volt. Az ügynökség emellett ismerte az 
előcsatlakozási támogatásban részesülő országokat. 
A közigazgatási szervezet nagy részét és a görög 
intézményeket történelmileg is befolyásolta e tagállam 
rendszere, ami szintén ösztönözte a görög hatóságo -
kat, hogy a Görögország-munkacsoporttal és a reform -
partnerrel együttműködve közösen kérjék e nemzeti 
fejlesztési ügynökség műveleti szintű támogatását.
A Bizottság válaszai 56
2. háttérmagyarázat
A Bizottság rá kíván mutatni arra, hogy jóllehet 
számos esetben a Görögország-munkacsoport belső 
aggályokat fogalmazott meg azzal kapcsolatban, 
hogy a görög hatóságok teljesíteni tudják-e ezeket 
a határidőket, a Görögország-munkacsoport nem 
rendelkezett hatáskörrel e határidők módosítására.
A görög jogban és az egyetértési megállapodásban 
megállapított határidők teljesítéséhez az ütemterv 
szerint a központi közigazgatás összes dolgozója 
munkaköri besorolásának reformját hat hónapon belül 
(azaz 2012 júliusáig) kellett volna befejezni. A határidőt 
annak ellenére szabták meg így, hogy az eljárás jogi és 
szervezeti bonyolultságát már az OECD is felismerte, 
amikor feltérképezte a görög központi közigazgatást. 
A Görögország-munkacsoporttal és a területfelelős -
sel eredetileg kidolgozott, elfogadott tervek ellenére 
a görög hatóságok továbbra sem kezdték meg a  kla-
dos rendszer reformját.
Az ütemtervek teljes mértékben megfeleltek az egyet -
értési megállapodás követelményeinek.
A reform előrehaladásának nyomon követése e terü -
leten nem tartozott a Görögország-munkacsoport 
hatáskörébe.
54 a)
Különösen az IMF által nyújtott technikai segítséget 
tekintve, a nyomon követésre a Bizottság/IMF által 
kidolgozott közös állapotfelmérő jelentések alapján 
került sor, amelyeket 2012 és 2014 között negyed -
évente készítettek el, és amelyek nagyon is elemezték 
a technikai segítségnyújtás eredményeit és előrejelez -
ték a jövőbeni technikai segítségnyújtási igényeket és 
terveket.
Tekintettel a görög helyzet változásának mértékére 
és az egyetértési megállapodás felmerülő követelmé -
nyeivel való kölcsönhatásra, e jelentések hasznosabb 
és működőképesebb eszközöknek bizonyultak, mint 
az eredeti megállapodásban foglalt nagyon általános 
cselekvési tervek rendszeres frissítései.
54 b)
Lásd a Bizottság 32. pontra adott válaszát. Az OECD-
vel a közigazgatásiteher-csökkentési projekt kapcsán 
kötött szerződés végrehajtása és figyelemmel kísérése 
a görög hatóságok feladata maradt.49
A megállapodást az IMF által végzendő munka 
terjedelmét érintő, a Bizottságnál felmerülő kezdeti 
bizonytalanságokra figyelemmel szövegezték meg, 
illetve a Bizottság technikai segítségnyújtási erőfeszí -
téseinek egy nagyon korai szakaszában a Bizottság 
azon képességét illető bizonytalanságra tekintettel, 
hogy tud-e helyszíni tanácsadó munkatársat biztosí -
tani az adóigazgatás terén, aki hatékonyan támogatja 
az alapvető funkciókkal (adóbehajtás, adóellenőrzés, 
nagy vagyonnal rendelkező magánszemélyek ellen -
őrzése, vitarendezés...) kapcsolatos munkát. Az állami 
bevételekkel foglalkozó főigazgatóság 2012 végén 
történő létrehozása történetesen fokozta az aktivi -
tást a technikai segítségnyújtás területén, amelyet az 
IMF vállalt fel (intézményi reform és szervezet), míg 
a Bizottság (az adóbehajtással foglalkozó második 
munkatárs 2013 elején történő megérkezésével) át 
tudta venni e munka legnagyobb részét.
A felelősségek ezen új megosztását az IMF adóügyi 
osztálya által benyújtott, a 2012 decemberéig terjedő 
időszakot felölelő jelentése 2013 februárjában már 
tisztázta (lásd különösen a 16. pontot).
50
A Görögország-munkacsoport jelentős erőfeszítéseket 
tett azért, hogy egyértelmű határidőket tűzzön ki, 
amelyeket a kétéves cselekvési terv kialakítása révén 
kellett teljesíteni, ami részletesebb tervezést eredmé -
nyezett. Ezeket a dokumentumokat a Számvevőszék 
megkapta.
A technikai segítségnyújtási igényeket a kezdeti idő -
szakban kiigazították, hogy segítsék Görögországot 
az egyetértési megállapodás követelményeinek való 
megfelelésben és e követelmények elsőbbségi kezelé -
sében. E területen a technikai segítségnyújtási igények 
kiigazítása nyilvánvaló politikai realitásból fakadt.
A Bizottság válaszai 57
60
A tagállamok és az Európai Unió közötti hatáskör -
megosztás értelmében a strukturális reformok végre -
hajtása a tagállam felelőssége. A strukturális reformok 
tényleges végrehajtása tehát a görög hatóságok fel -
adata volt és lesz, míg a Görögország-munkacsoport 
igény szerint tanácsot adott vagy segítséget nyújtott 
a görög hatóságoknak.
Közös válasz a 61–65. pontra
Lásd a Bizottság 60. pontra adott válaszát.
66
Görögország a 2007–2013 közötti programozási 
időszakot tekintve magas felhasználási arányt ért el, és 
ezzel uniós szinten jó helyen állt. Ez a bizottsági tiszt -
viselők, a görög minisztériumok és az irányító ható -
ságok közötti fokozott együttműködés eredménye, 
amelynek az volt a célja, hogy adminisztratív segítsé -
get nyújtson a határidők kitűzésével és a szükséges 
technikai támogatás biztosításával.
Közös válasz a 67–70. pontra
Lásd a Bizottság 60. pontra adott válaszát.
71
A Bizottság a haladás lassúságára és az adózási pro -
jektek révén történő technikai segítségnyújtás során 
tapasztalt nehézségekre jellemző okokat érintően 
egyetért a Számvevőszék elemzésével. Lásd még 
a Bizottság 60. pontra adott válaszát.
72
Lásd a Bizottság 60. pontra adott válaszát.III. rész
A Bizottság válasza az 55. pont előtt 
található, a „ III. rész – A technikai 
segítségnyújtás vegyes eredményeket 
ért el ” címre
A Bizottság véleménye szerint a „III. rész – A technikai 
segítségnyújtás vegyes eredményeket ért el” címet 
összefüggéseiben kell értelmezi, tekintettel a görög 
hatóságok és a Bizottság sajátos, a technikai segítség -
nyújtás által a reformok általános előrehaladására 
gyakorolt hatásában betöltött szerepére. A tagállamok 
és az Európai Unió közötti hatáskörmegosztás értel -
mében a strukturális reformok végrehajtása a tag -
állam felelőssége. A strukturális reformok tényleges 
végrehajtása tehát a görög hatóságok feladata volt és 
lesz, míg a Görögország-munkacsoport igény sze -
rint tanácsot adott vagy segítséget nyújtott a görög 
hatóságoknak.
Az 55. és 56. pontra adott közös válasz
A technikai segítségnyújtási tevékenységek és az 
ajánlások végrehajtása monitoringjának szükséges -
ségét tekintve figyelembe kell venni az intézmények 
programmal összefüggő monitoringfeladatát, és nem 
csak a Görögország-munkacsoport szerepét.
56
A Bizottság meglátása szerint a Görögország-munka -
csoport figyelemmel kísérte a közvetlen felelősségi 
körébe tartozó technikai segítségnyújtási tevékenysé -
gek végrehajtását.
59
A megosztott irányítás hatálya alatt álló technikai 
segítségnyújtási projektek megvalósításával kapcsola -
tos késedelmet érintően a Bizottság rá kíván mutatni, 
hogy a makrogazdasági kiigazítási programban 
meghatározott feltételekkel összhangban az OECD-
vel kötendő szerződést a görög hatóságok írták alá, 
így a szerződés végrehajtása és figyelemmel kísérése 
teljes egészében a görög hatóságok feladata maradt.
Lásd még a Bizottság 32. és 47. pontra adott válaszát.
A Bizottság válaszai 58
A Bizottság tehát a meglévő eszközök felhasználásával 
kötött szerződést az előírt követelményeknek meg -
felelő szakértőkkel.
A személyzeti szabályzat rendelkezései alapján 
a Bizottság átmeneti jelleggel közvetlenül is foglalkoz -
tatott szakértőket; a külső szakértők alkalmazására az 
igények felmérését követően került sor.
A Bizottság tehát csak a görög környezetben bizto -
sítandó sürgős megoldások keretében szükséges 
forrásokat alkalmazta, ideértve a szolgáltatók számát 
és a külső szakértőket.
76 Második francia bekezdés
A Bizottság a szolgáltatókat a jogi kerettel és a meg -
lévő bizottsági szabályokkal teljes összhangban 
választotta ki.
76 Negyedik francia bekezdés
A Bizottság szerint a feladatmeghatározások kidolgo -
zása megfelelő volt. A Bizottság a projekt típusától, 
a makrogazdasági kiigazítási program feltételeitől, 
a végrehajtandó beavatkozástól, a vállalkozó fellépés -
ben való közreműködésének körülményeitől és a pro -
jekt előrehaladásának állásától függően a feladatmeg -
határozások és a cselekvési tervek kidolgozása során 
különböző és egyedi megközelítéseket alkalmazott.
Lásd még a Bizottság 49. és 50. pontra adott válaszát.
2. ajánlás
A Bizottság elfogadja a 2. ajánlást.Következtetések és ajánlások
74
A „széles körű technikai segítségnyújtási program” 
bizottsági értelmezése tekintetében lásd a Bizottság I. 
pontra adott válaszát.
1. ajánlás
A Bizottság elfogadja az 1. ajánlást.
Az új SRSS szolgálat az új technikai segítségnyújtási 
feladatok elosztása során figyelembe veszi ezt az 
ajánlást.
A Bizottság szándékában áll, hogy a Számvevőszék 
e javaslatát belefoglalja az SRSS tevékenységi kereté -
nek meghatározásába.
76
A Bizottság úgy véli, hogy a Görögország-munka -
csoport teljesítette megbízatását. Lásd a Bizottságnak 
az e jelentés II. részére adott válaszát.
76 Első francia bekezdés
A Bizottság meglátása szerint a technikai segítség -
nyújtás bizonyítottan optimális volt a beépített és 
rövid távú, helyi és nemzetközi szakértők kombiná -
ciójával, ezáltal a feladatok és a szükséges technikai 
készségek meglehetősen sajátos jellegének állandó 
figyelembevétele mellett a reformok több területét 
lehetett felölelni.
A technikai segítségnyújtás különböző mechanizmu -
sai közül a külső vállalkozók igénybevétele kiemelt 
fontosságú volt a technikai segítségnyújtás szempont -
jából azokon a területeken, ahol a Bizottságon belül 
a szakértelem nem állt rendelkezésre.
A Bizottság válaszai 59
5. ajánlás
A Bizottság elfogadja az 5. ajánlást.
A Görögország-munkacsoport által a hosszú távú 
szerződések nemzetközi szervezetek vagy nemzeti 
ügynökségek számára történő odaítélésére alkal -
mazott eljárások megfeleltek a költségvetési ren -
deletben, annak alkalmazási szabályaiban, továbbá 
a döntés  hozatali eljárásban előírt eljárásoknak.
Valamennyi kiválasztott nemzeti ügynökséget és 
nemzetközi szervezetet bizottsági szinten ellenőriz -
tek (négy- és hatpilléres vizsgálat), amelynek során 
megerősítették ezek megfelelő tapasztalatát az uniós 
költségvetésből finanszírozott szerződések kezelésé -
nek területén.
A Bizottság hangsúlyozni kívánja, hogy további erő -
feszítésekre került sor az eredményalapú megközelítés 
nyomán a költségvetési rendelet 2013-as hatályba -
lépését követően: új keretmegállapodásokat írtak alá 
hatpilléres szervezetekkel, amely megállapodások 
ragaszkodnak az eredményalapú projektekhez a logi -
kai keret meghatározását követve, és amelyek tekin -
tetében az ár/érték arányt a szerződéskötési folyamat 
elején kell meghatározni.
77
A Bizottság figyelemmel kísérte a technikai segít -
ségnyújtás végrehajtásának egészét. A reformok 
végrehajtását szolgáló konkrét projektekért a görög 
hatóságok feleltek, ezért azok nem tartoztak bizott -
sági monitoring hatálya alá.
79
Lásd a Bizottságnak az e jelentés III. részére és az 55. 
pontra adott válaszát.3. ajánlás
A Bizottság elfogadja a 3. ajánlást.
Figyelembe véve a (euróövezetbe tartozó és azon 
kívüli) tagállamok, a Bizottság, továbbá a nemzetközi 
és nemzeti szervezetek jelentős erőfeszítéseit, hogy 
támogassák Görögországot a válság leküzdésében, 
továbbá a reform szükséges megtervezésében és vég -
rehajtásában, a Bizottság úgy látja, a bevont érdekel -
tek száma megfelelő volt.
A partnerek száma tehát tükrözte a támogatás rendel -
tetésének teljes mértékű megvalósításához szükséges 
fellépéseket.
4. ajánlás
A Bizottság elfogadja a 4. ajánlást.
A Görögország-munkacsoport stratégiáját nagyfokú 
rugalmasság jellemezte, hogy lehetővé tegye a gyors 
és hatékony válaszadást a mélyülő válsággal és a sür -
gős fellépésekkel jellemzett környezet változó igénye -
ire; e rugalmasság bizonyítottan megfelelően igazo -
dott a körülményekhez. A Bizottság rá kíván mutatni, 
hogy a szükségletektől és a körülményektől függően 
a Görögország-munkacsoport a legmegfelelőbb meg -
közelítést és forrásfelhasználást alkalmazta, ideértve 
többek között a Bizottságtól, nemzetközi szervezetek -
től, nemzeti ügynökségektől érkező szakértők és/vagy 
tagállami magas rangú tisztviselők görög minisztériu -
mokba és közigazgatási szervekbe történő beépítését, 
műhelytalálkozók szervezését és szakértők rövid távra 
történő biztosítását.
Ezért a Görögország-munkacsoporton belüli terve -
zési ciklus kialakítása ezen általános környezetnek 
felelt meg, és garantálta a technikai segítségnyújtás 
kivitelezésének különböző lehetőségeivel kapcsolatos 
döntéshozatali folyamatban szükséges rugalmassá -
got. A tevékenységek rangsorolása a görög hatóságok 
kérésétől és a gazdasági kiigazítási program feltételei -
től függött, és azt a tárgyalások eredményeihez kellett 
igazítani.
A Bizottság válaszai 60
6. ajánlás
A Bizottság elfogadja a 6. ajánlást, és rendszeres 
monitoringot végez, ha a technikai segítségnyújtást 
az ő mint ajánlatkérő közvetlen felelőssége körében 
végzik.
Az SSRS fellépésének alapjául szolgáló új keret 
kialakítása során a Bizottság előzetes elemzésében 
figyelembe veszi a technikai segítségnyújtási fellépé -
sek Görögország-munkacsoport általi végrehajtása 
során levont tanulságokat és szerzett tapasztalatokat. 
A Bizottság ezenfelül ajánlati felhívás közzétételét 
mérlegeli, amely a Görögországban végzett tevé -
kenységek utólagos értékelésére irányulna, mihelyt 
valamennyi technikai segítségnyújtási tevékenység 
lezárul.
7. ajánlás
A Bizottság elfogadja a 7. ajánlást.
A jövőbeni SRSS-fellépések kiemelten kezelik e kapaci -
tásépítési szempontot.
HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?
Ingyenes kiadványok:
  egy példány:  
az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu),
  több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:  
az Európai Unió képviseletein keresztül (http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),  
nem uniós országokban a küldöttségektől (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),  
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül (http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm)  
vagy a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész  
területéről) (*).
(*)  A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül,  
telefonfülkékből és hotelekből a számot csak díj/f_izetés ellenében lehet hívni).
Megvásárolható kiadványok: az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu).
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK
A Görögország-munkacsoportot az Európai Bizottság 
2011-ben állította fel, hogy széles körű technikai 
segítségnyújtással támogassa a  gazdasági kiigazítási 
program végrehajtását. Jelentésünk azt vizsgálja, hogy 
a munkacsoport teljesítette-e megbízatását és hogy 
a Görögországnak nyújtott támogatás eredményesen 
járult-e hozzá a reformfolyamathoz. Megállapítottuk, hogy 
a munkacsoport összességében működő 
mechanizmusnak bizonyult a  technikai segítségnyújtás 
bonyolult feladatainak ellátására és koordinálására. Voltak 
ugyanakkor hiányosságok néhány projekt kialakításában, 
és a reformfolyamat haladására gyakorolt befolyás 
tekintetében csak vegyes eredmények születtek.