Ez gyors és hatékony uniós szintű rendszer kialakítását teszi majd lehetővé, és erőteljes biztosítékokat vezet be, többek között hatékony panasztételi mechanizmusokat és a bírósági jogorvoslat lehetőségét. A javasolt intézkedések hozzájárulnak a digitális egységes piac zavartalan működésének garantálásához, miközben fokozzák a biztonságot és javítják a bizalmat az interneten, valamint megerősítik a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságának biztosítékait.

A Bizottság már foglalkozott az online terrorista tartalmak jelentette egyértelmű és fennálló veszély elhárításával azon jogalkotási javaslat révén, amelyet Juncker elnök az Unió helyzetét értékelő 2018. évi beszédében jelentett be. E javaslat egyértelmű és harmonizált jogi keretet határoz meg abból a célból, hogy megakadályozzák a tárhelyszolgáltatásoknak az online terrorista tartalom terjesztésére való felhasználását. Az előterjesztett intézkedések kötelezővé tennék az online platformok számára, hogy a terrorista tartalmat egy órán belül eltávolítsák azt követően, hogy bármely tagállam illetékes hatóságától erre vonatkozó eltávolítási végzést kapnak. Emellett abban az esetben, ha egy platformot terrorista tartalom terjesztésére használnak fel, a platformnak kötelező lenne proaktív intézkedéseket tennie az érintett tartalom kiszűrése és újbóli felbukkanásának megakadályozása érdekében, egyértelmű szabályokat és biztosítékokat alkalmazva. A tagállami hatóságoknak a javaslat értelmében külön bűnüldözési kapacitásokat kellene biztosítaniuk e célra, a terrorista tartalom hatékony kiszűrését és az eltávolítási végzések kiadását lehetővé tevő erőforrásokkal együtt.

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti szoros együttműködésnek köszönhetően az EU jelentős előrelépést tett a hatékony és valódi biztonsági unió megteremtésére irányuló közös erőfeszítések terén: számos kiemelt jogalkotási kezdeményezést vezetett be és nem jogalkotási kezdeményezések széles körét valósította meg annak érdekében, hogy támogassa a tagállamokat és fokozza valamennyi polgár biztonságát. Az Unió határozott lépéseket tett a terroristák mozgásterének megszüntetése érdekében, hogy ne álljanak rendelkezésükre olyan az eszközök, amelyekkel támadásokat képesek végrehajtani, és e célból tilalmat vezetett be bizonyos tűzfegyverek megszerzésére és használatára vonatkozóan, továbbá korlátozta a pénzügyi forrásokhoz való hozzáférés lehetőségeit. Az EU emellett megerősítette a tagállamok közötti információmegosztást, valamint megszüntette az információs hézagokat és a fehér foltokat, miközben fellépett a radikalizálódással szemben, intézkedéseket hozott az európaiak online védelme érdekében, megszilárdította az Unió külső határainak igazgatását, továbbá megerősítette a biztonság területén folytatott nemzetközi együttműködést.

Ezzel párhuzamosan a Bizottság tovább folytatja az együttműködést az online platformokkal az uniós internetfórum keretében. Amint ezt Juncker elnök a „Christchurchi cselekvési felhívásról” szóló, 2019. május 15-i párizsi megbeszélésen bejelentette, a Bizottság az Europollal együttműködésben megkezdte egy uniós válsághelyzeti protokoll kidolgozását, amely lehetővé tenné, hogy a kormányok és az online platformok gyorsan és összehangoltan reagáljanak az online terrorista tartalom terjesztésére, például közvetlenül egy terrorista merénylet után. Ez a munka a „Christchurchi cselekvési felhívás” végrehajtására irányuló nemzetközi erőfeszítések részét képezi. A tagállamokkal és az ágazattal folytatott további megbeszélések és egy 2019 szeptemberére tervezett, vészhelyzetet szimuláló gyakorlat mellett a Bizottság az uniós válságprotokoll jóváhagyása céljából 2019. október 7-én az uniós internetfórum keretében miniszteri értekezletet hív össze.

A Bizottság emellett továbbra is támogatja a tagállamokat és a helyi szereplőket Európa-szerte a radikalizálódás megelőzése és leküzdése érdekében gyakorlati szinten, a helyi közösségekben végzett munkájukban. Ehhez olyan hosszú távú, fenntartható erőfeszítésekre van szükség, amelyekben az összes érintett helyi, nemzeti és uniós szintű szereplő részt vesz. A radikalizálódás megelőzését és leküzdését célzó uniós tevékenységek irányítóbizottsága 2018 augusztusában jött létre azzal a céllal, hogy tanácsot nyújtson a Bizottságnak arról, hogyan erősíthető meg a területre vonatkozó uniós szakpolitikai válasz. Az irányítóbizottság 2019. június 17-én tartotta második ülését, hogy feltárja, milyen további fellépésekre van lehetőség olyan kiemelt területeken, mint a börtönökben zajló radikalizálódás és a szélsőséges ideológiák visszaszorítása. Mivel gyakran a gyakorlati és helyi szakemberek vannak a legjobb helyzetben ahhoz, hogy észleljék a radikalizálódás első figyelmeztető jeleit és meghatározzák, hogyan lehet fellépni ezekkel szemben, az EU által finanszírozottuniós radikalizálódástudatossági hálózat továbbra is támogatja e szakembereket, kapcsolatot hozva létre mintegy 5000 civil társadalmi szereplő, iskolában vagy rendőrségnél dolgozó személy, valamint nemzeti koordinátor és politikai döntéshozó között.

A gyakorlati szakemberek által az utóbbi időszakban a hálózat keretében folytatott együttműködés a szélsőjobboldali szélsőségesség kihívásainak alaposabb megértését eredményezte. Az uniós radikalizálódástudatossági hálózat idén tájékoztatókat ad ki, hogy segítséget nyújtson a szakpolitikai döntéshozóknak és a gyakorlati szakembereknek a szélsőjobboldali és az iszlamista szélsőségesség főbb formáinak és megnyilvánulásainak – fő narratívák, nyelv, formák jelképek, tipológiák és stratégiák – azonosításához. Végül pedig a Bizottság olyan radikalizálódás elleni kezdeményezéseket is támogat, amelyeket a városok vezetnek, tekintettel arra, hogy a helyi szereplők és városok élen járnak a radikalizálódás megelőzésében és az ellene folytatott küzdelemben. A 2019. február 26-án „Uniós városok a radikalizálódás ellen” címmel Brüsszelben tartott konferenciát követően 2019. július 8-án ült össze először egy olyan kísérleti csoport, amelyben 20 város képviselői vettek részt Strasbourg polgármesterének meghívására azzal a céllal, hogy megerősítsék e területen a bevált gyakorlatok cseréjét és a városok erőfeszítéseit.

Ezzel párhuzamosan folytatódik az a munka, melynek célja támogatni a partnerországokat az esetlegesen terrorizmushoz vezető radikalizálódás megakadályozásában, többek között a börtönökben is.

Az online terrorista tartalom jelentette fenyegetéssel szembeni fellépés érdekében a Bizottság a következőkre kéri fel az Európai Parlamentet és a Tanácsot:

·kezdjék el a tárgyalásokat az online terrorista tartalom terjesztésének megakadályozására irányuló jogalkotási javaslatról, hogy gyorsan megállapodjanak egy világos szabályokról és biztosítékokról rendelkező uniós szabályozási keretről.

2. A kiberbiztonság megerősítése

A kiberbiztonság továbbra is a legfontosabb biztonsági kihívások közé tartozik. Az EU jelentős eredményeket ért el a rendszerekre és adatokra irányuló „klasszikus” kiberfenyegetésekkel szembeni fellépés terén az „Ellenálló képesség, elrettentés, védelem: az Unió erőteljes kiberbiztonságának kiépítése” című, 2017. szeptemberi közös közleményben meghatározott intézkedések végrehajtásával. Ezek közé tartozik az uniós kiberbiztonsági jogszabály, amely állandó megbízatás formájában megerősíti az Európai Uniós Kiberbiztonsági Ügynökség (ENISA) szerepét, és létrehozza a kiberbiztonsági tanúsítás uniós keretét. A Bizottság ágazatspecifikus követelményekkel is foglalkozott, például az energiaágazatban érvényesítendő kiberbiztonságról szóló, 2019. április 3-án elfogadott ajánlásában. Mindazonáltal a rosszindulatú szereplők különféle célokra és áldozatokra irányuló tevékenységének további fokozódása miatt a kiberbűnözés elleni küzdelem és a kiberbiztonság fokozása továbbra is az uniós fellépés egyik prioritása.

Az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak meg kell még állapodnia az Európai Kiberbiztonsági Ipari, Technológiai és Kutatási Kompetenciaközpontra és a nemzeti koordinációs központok hálózatára vonatkozó kiemelt bizottsági kezdeményezésről. A javaslat célja a kiberbiztonsági technológiai és ipari kapacitások támogatása és az uniós kiberbiztonsági iparág versenyképességének fokozása. 2019 márciusában mindkét társjogalkotó elfogadta tárgyalási megbízatását. Mivel az előző parlamenti ciklus vége előtt nem volt lehetséges lezárni az intézményközi tárgyalásokat, az Európai Parlament első olvasatban hivatalosan elfogadta álláspontját. Eközben a Tanácsban folynak az egyeztetések a tagállamok között, amelyek során különös figyelmet kap a Kiberbiztonsági Kompetenciaközpont és Hálózat létrehozásáról szóló rendeletjavaslat, valamint az Európai horizont és a Digitális Európa program közötti kapcsolat. A Bizottság felkéri mindkét társjogalkotót, hogy a kiberbiztonság megerősítése érdekében ismét kezdjék meg és zárják le mielőbb az intézményközi tárgyalásokat e kiemelt javaslatról.

Eközben a Bizottság továbbra is támogatja a kutatást és innovációt a kiberbiztonság terén: a jelenlegi többéves pénzügyi keretben 135 millió EUR-t tesz elérhetővé olyan területekre irányuló projektekre, mint a kritikus infrastruktúrák kiberbiztonsága, az intelligens biztonság és adatvédelem, valamint a kifejezetten a polgárok, valamint a kis- és középvállalkozások számára fejlesztett eszközök. 2019 júliusában a Bizottság az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz program keretében új pályázati felhívást tett közzé, amely 10 millió EUR összegű uniós finanszírozást tesz elérhetővé a hálózati és információs rendszerek biztonságáról szóló irányelvben (a kiberbiztonsági irányelvben) meghatározott kulcsfontosságú szereplők, így a számítógép-biztonsági eseményekre reagáló csoportok, az alapvető szolgáltatásokat nyújtó szereplők (pl. bankok, kórházak, közműszolgáltatók, vasutak, légitársaságok, DNS-szolgáltatók) és a különböző hatóságok számára. Most először az európai kiberbiztonsági tanúsítási hatóságok is pályázhatnak erre a programra annak érdekében, hogy végre tudják hajtani az uniós kiberbiztonsági jogszabályt.

A Tanács 2019 május 17-én szankciórendszert fogadott el, amely lehetővé teszi az EU számára, hogy célzott korlátozó intézkedéseket vezessen be az olyan kibertámadásoktól való elrettentés és az azokra való reagálás érdekében, amelyek külső fenyegetést képeznek az EU és annak tagállamai számára. Az új szankciórendszer részét képezi az EU kiberdiplomáciai eszköztárának, amely keretet biztosít a rossz szándékú kibertevékenységekkel szembeni közös uniós diplomáciai intézkedésekhez, lehetővé téve, hogy az EU a közös kül- és biztonságpolitikára vonatkozó intézkedések teljes körét felhasználja a rossz szándékú kibertevékenységek megakadályozására és elhárítására.

Az EU a rendszerekre és adatokra irányuló kiberfenyegetések mellett a hibrid fenyegetésekkel kapcsolatos összetett és sokrétű kihívásokkal szemben is fellép. Az Európai Tanács 2019. június 21-i következtetéseiben kiemelte, hogy „az EU-nak biztosítania kell, hogy a hibrid fenyegetésekre és a kiberfenyegetésekre koordinált választ adjon, és meg kell erősítenie a releváns nemzetközi szereplőkkel való együttműködését”. A Bizottság örömmel fogadja, hogy a hibrid fenyegetésekkel szembeni fellépést a Tanács finn elnöksége is prioritásként határozza meg, valamint azt, hogy a bel- és igazságügyi miniszterek 2019. július 18–19-i nem hivatalos ülésén forgatókönyv-alapú szakpolitikai megbeszélést folytattak a hibrid fenyegetésekről. Az uniós védelempolitikai igazgatók 2019. július 7–8-án, az uniós politikai igazgatók pedig 2019. július 9–10-én hasonló forgatókönyv-alapú megbeszélést tartottak a hibrid fenyegetésekről, és e megbeszélések eredményeiről beszámolnak majd a külügy- és védelmi minisztereknek egy 2019. augusztus 29–30-án megrendezésre kerülő közös informális megbeszélésen.

A kiberbiztonság növelése érdekében a Bizottság a következőkre kéri fel az Európai Parlamentet és a Tanácsot:

·gyors ütemben jussanak megállapodásra az Európai Kiberbiztonsági Ipari, Technológiai és Kutatási Kompetenciaközpontra és a nemzeti koordinációs központok hálózatára vonatkozó jogalkotási javaslatról.

3. A bűnüldöző hatóságok elektronikus bizonyítékokhoz való hozzáférésének javítása

Az EU további intézkedéseket tett annak érdekében, hogy megfossza a terroristákat és a bűnözőket a tevékenységüket szolgáló eszközöktől, megnehezítve számukra a robbanóanyag-prekurzorokhoz való hozzáférést, tevékenységeik finanszírozását, valamint az észrevétlen mozgást.

A bűnüldöző hatóságok elektronikus bizonyítékokhoz való hozzáférésének javítására irányuló 2018. áprilisi bizottsági javaslatokról folyó tárgyalásokat mielőbb le kell zárni – jelenleg a nyomozások több mint fele esetében határon átnyúló megkeresést indítanak az elektronikus bizonyítékokhoz való hozzáférés érdekében. A Tanács elfogadta tárgyalási álláspontját a bűnügyi nyomozások során felhasznált elektronikus bizonyítékok határon átnyúló hozzáférésének javításáról szóló rendeletre, valamint a jogi képviselőknek a büntetőeljárásban bizonyítékok összegyűjtése céljából történő kinevezéséről szóló harmonizált szabályok meghatározásáról szóló irányelvre irányuló javaslatokról. Mivel a határokon átnyúló bűncselekményekre – például a terrorizmusra vagy a számítástechnikai bűnözésre – irányuló nyomozás és bűnvádi eljárás során rendkívül fontos az elektronikus bizonyítékokhoz való hatékony hozzáférés, a Bizottság sürgeti, hogy az Európai Parlament tegyen előrelépést e javaslat tekintetében annak érdekében, hogy a társjogalkotók együttműködésével mielőbb el lehessen fogadni azt.

A Bizottság ezzel párhuzamosan az Európa Tanács számítástechnikai bűnözésről szóló budapesti egyezményének második kiegészítő jegyzőkönyvéről zajló tárgyalások, valamint az Egyesült Államokkal folytatott tárgyalások keretében azon dolgozik, hogy javítsa és garantálja az elektronikus bizonyítékok nemzetközi cseréjére vonatkozó szükséges biztosítékokat, összhangban a Tanácstól a Bel- és Igazságügyi Tanács 2019. június 6–7-i ülésén kapott tárgyalási megbízatásokkal. A Bizottság 2019. július 9–11-én részt vett az Európa Tanács számítástechnikai bűnözésről szóló budapesti egyezményének második kiegészítő jegyzőkönyvéről zajló tárgyalások legutóbbi fordulóján. A Bizottság és az Egyesült Államok jelenleg technikai szintű előkészületeket tesznek az EU és az Egyesült Államok között az elektronikus bizonyítékokhoz való határokon átnyúló hozzáférésről kialakítandó megállapodásra irányuló tárgyalások hivatalos elindítására.

A bűnüldöző hatóságok elektronikus bizonyítékokhoz való hozzáférésének javítása érdekében a Bizottság a következőre kéri fel az Európai Parlamentet: