A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK a munkaerőköltség-indexről szóló 450/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet munkaerőköltség-index (LCI) tekintetében történő végrehajtásáról /* COM/2013/069 final */





A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK a munkaerőköltség-indexről szóló 450/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet munkaerőköltség-index (LCI) tekintetében történő végrehajtásáról 1. Bevezetés A munkaerőköltség-indexről szóló, 2003. február 27-i 450/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[1] (a továbbiakban: LCI rendelet) közös európai uniós keretet határoz meg az összehasonlítható munkaerőköltség-indexek kidolgozására és átadására. A Bizottság (Eurostat) negyedévenként sajtóközleményt tesz közzé a munkaórára vetített munkaerőköltség-indexről[2]. Az összes adat gazdasági tevékenységekre és munkaerőköltség-komponensekre bontva megtalálható az interneten. Az Eurostat az említett indexek mellett a negyedéves és az éves növekedés rátákat is közzéteszi. A Bizottság 2003 júliusában elfogadott 1216/2003/EK rendelete[3] részletesebben meghatározza az index átadására vonatkozó eljárásokat, az elvégzendő egyedi (szezonalitás szerinti) kiigazításokat, valamint a minőségről szóló nemzeti beszámolók tartalmát. Ezt követően 2007 márciusában a Bizottság elfogadta a 224/2007/EK rendeletet[4]. E rendelet módosítja az 1216/2003/EK rendeletet és kiterjeszti a munkaerőköltség-index hatályát a NACE Rev. 1. L, M, N és O nemzetgazdasági ágában meghatározott gazdasági tevékenységekre is. E kiterjesztés értelmében a munkaerőköltség-index azokat a nem piaci szolgáltatásokat is lefedi, amelyek e nemzetgazdasági ágak jelentős részét képezik, és amelyek a piaci szolgáltatásoktól eltérő dinamikával rendelkeznek. A Bizottság 2007 augusztusában elfogadta a 973/2007/EK rendeletet[5]. A gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozásának NACE Rev. 2. rendszere végrehajtása céljából az említett rendelet több specifikus statisztikai vonatkozással bíró rendeletet módosított, ezek közé tartozik az LCI rendelet is. A 450/2003/EK rendelet 13. cikkének értelmében a Bizottságnak kétévente jelentést kell benyújtania az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz. A jelentésnek különös figyelmet kell fordítania a munkaerőköltségindex-adatok minőségére. E jelentés tárgyát a 2010 harmadik referencia-negyedéve és 2012 második referencia-negyedéve között közölt munkaerőköltségindex-adatok képezik. Az 1216/2003/EK rendelet I. mellékletében a munkaerőköltség-index minőségét a következő szempontok szerint határozták meg: relevancia, precizitás, időszerűség és pontosság, hozzáférhetőség és egyértelműség, összehasonlíthatóság, koherencia és teljesség. A legutóbbi jelentési időszakhoz hasonlóan a precizitás, a hozzáférhetőség és az egyértelműség szempontjai továbbra is megfelelő szintet mutatnak. Következésképpen e jelentés a relevancia és a lefedettség terén mutatkozó javuló tendenciákra összpontosít, továbbá foglalkozik a nemzeti számlák adataival megvalósuló koherencia és a munkanap szerint kiigazított adatokkal való összehasonlíthatóság kérdésével. A jelentés különös figyelmet fordít az adatátadások pontosságával kapcsolatosan felmerülő problémákra és arra, hogy a késedelmes adatátadás milyen hatást gyakorol a közzétett európai aggregátumok minőségére. 2. Általános haladás a legutóbbi jelentés óta Az új NACE Rev. 2. osztályozás bevezetéséhez kapcsolódó, 2009-től érvényben lévő főbb változásokkal, valamint a nem piaci szolgáltatásokra történő kiterjesztéssel a 2010. évi jelentés[6] foglalkozott. A legutóbbi jelentés óta több kérdés tekintetében előrelépés valósult meg. Általánosságban elmondható, hogy tovább javult a munkaerőköltség-index (LCI) hozzáférhetősége és minősége. A szezonalitás szerint kiigazított adatok hozzáférhetőségének biztosítása terén is előrelépés tapasztalható, melynek mértéke lehetővé teszi, hogy a szezonalitás szerint kiigazított munkaerőköltség-index – az egyéb évközi makrogazdasági statisztikákhoz hasonlóan – belátható időn belül az Eurostat sajtóközleményeinek legfontosabb referenciáját képezze. A minőségről szóló nemzeti beszámolókat egyre javuló tendenciát mutatva bocsátották rendelkezésre határidőn belül, és jelenleg szinte valamennyi tagállam negyedévenként közli metaadatait, amelyben egyrészt megmagyarázzák az adatokban bekövetkezett változásokat, másrészt hasznos háttér-információkat is közölnek. Elsősorban a ledolgozott munkaórákra vonatkozó sorozatban bekövetkezett javulásnak köszönhetően az index volatilitása csökkent; az Eurostat ezt továbbra is szorosan nyomon követi. Az utóbbi két év során a munkaerőköltség-index és más munkaerőköltséggel kapcsolatos statisztikák közötti koherenciának kitüntetett figyelmet szenteltek, főként a nemzeti számlák negyedéves adataira összpontosítva. A koherenciát mind elméleti, mind gyakorlati szempontból vizsgálták, majd az eredményeket megvitatták a tagállamokkal. Egyúttal a Bizottság (Eurostat) is előrelépést tett a munkaórára vetített munkaerőköltség-szintekkel kapcsolatos időszerű adatok hozzáférhetősége terén, olyan becsléseket alkalmazva, melyek alapját a munkaerőköltség-index képezi. A felhasználók nagyon kedvezően reagáltak erre az innovációra. A folyamatba a tagállamokat is bevonták, tapasztalatcserére is sor került. A kedvező fejlemények ellenére azonban egyes tagállamoknak számos kérdés terén további erőfeszítéseket kell tenniük a harmonizációs folyamat befejezése érdekében. Ezeket a kérdéseket az alábbiakban tárgyaljuk. Míg a tagállamok megteremtették és működtették a munkaerőköltség-index elkészítéséhez szükséges infrastruktúrákat, a Bizottság (Eurostat) karbantartotta és továbbfejlesztette a munkaerőköltség-index adatainak kellő időben történő fogadását, ellenőrzését, feldolgozását, tárolását és terjesztését szolgáló rendszerét. Ezeket a folyamatokat, amelyek 2005-ben váltak teljesen működőképessé, folyamatosan felülvizsgálják és aktualizálják. 3. Minőségi értékelés és az európai aggregátumokra gyakorolt hatás 3.1 Relevancia A munkaórára vetített munkaerőköltség-index változásai jelentős mutatók a rövid- és középtávú gazdasági fejlemények elemzése szempontjából. A Bizottság és az Európai Központi Bank a munkaerőköltségek rövid távú alakulását szemléltető, a ledolgozott munkaórára vetített munkaerőköltség-indexre támaszkodik, hogy értékelje a munkaerőpiac fejleményeinek betudható esetleges inflációs nyomást. Az indexet késedelem nélkül ki kell számolni minden egyes tagállamra, a teljes Európai Unióra és az euróövezetre vonatkozóan. A munkaerőköltség-index fontos továbbá a szociális partnerek számára a bértárgyalások során, valamint a Bizottság számára a munkaerőköltség rövid távú tendenciáinak figyelemmel kísérése végett. A munkaerőköltség-index (LCI) egyike az európai gazdasági főmutatóknak (PEEI)[7]. Az LCI-mutatók szerinti munkaerőköltségek negyedéves százalékos változásaival kapcsolatos információk igénye mellett egyre növekvő érdeklődés mutatkozik az abszolút munkaerőköltségek (euró/óra) iránt. Az Eurostat 2012 áprilisában első alkalommal hozta nyilvánosságra (a 2011. évi) korai becsléseit a munkaórára vetített munkaerőköltségek tekintetében, mind euróban, mind nemzeti pénznemben. A becslések alapját a 2008. évi munkaerőköltség-felmérés referenciaadatai képezik, melyeket 2011-re extrapoláltak a kiigazítás nélküli munkaerőköltségindex-adatok felhasználásával. A becslések megfelelnek a felhasználók munkaórára vetített munkaerőköltség-szintre vonatkozó, időszerű és teljes információk iránti igényeinek. A Bizottság kedvező visszajelzéseket kapott az LCI-számadatok ilyen jellegű alkalmazásával kapcsolatosan, és több felhasználó is érdeklődését fejezte ki az adatok NACE nemzetgazdasági ágak, valamint a költségkomponensek szerinti bontása iránt. Annak érdekében, hogy ezeknek az igényeknek megfeleljen, az Eurostat jelenleg folytatja a szokásos adattermelési környezet kialakítását, melynek révén az LCI-adatok kapcsán hozzáférhető információkat a lehető legteljesebb mértékben kiaknázhatják. A tagállamok továbbra is részt vesznek valamennyi, a közzététel részleteit illető döntéshozatalban, ez a jövőben sem változik. 3.2 Pontosság és az adatok felülvizsgálata A tagállamok adatközlésének pontosságát illetően nem történt javulás az előző, 2011-ben elkészült jelentéshez képest. Egyes tagállamok – több oknál fogva – néhány negyedév vonatkozásában elmulasztották időben (a referencia-negyedév után 70 nappal) benyújtani a munkaerőköltségindex-adataikat. A pontosság rendkívül fontos, mivel a késedelmes adatszolgáltatás azt jelenti, hogy az Unióra és az euróövezetre vonatkozó aggregátumokhoz becsléseket kell használni. Mindez szükségtelen, kiterjedt felülvizsgálatokat vonhat maga után. Az 1. ábra a hozzáférhető negyedéves adatokat mutatja be (az euróban kifejezett teljes uniós munkaerőköltség-szinthez viszonyítva) a sajtóközlemény közzétételének időpontjában. 1. ábra: A sajtóközlemény közzétételének időpontjában hozzáférhető LCI-adatok, az euróban kifejezett teljes uniós munkaerőköltség-szinthez viszonyítva (%) A 2010 harmadik negyedéve és 2012 második negyedéve közötti referencia-időszakokban egyes tagállamok (Németország, Luxemburg, Málta, Lengyelország és az Egyesült Királyság) egy alkalommal késedelmesen juttatták el adataikat az Eurostatnak. E jelentés elkészítésének időpontjában az említett tagállamok egyike esetében sem állt fenn strukturális probléma az LCI-számadatok határidőn belüli kidolgozása és rendelkezésre bocsátása terén. A szóban forgó időszak során Belgium és Írország két alkalommal, Görögország négy alkalommal mulasztotta el az adatközlést. Az Írország és Belgium mulasztását okozó problémát már kiküszöbölték, ám Görögországnak a jelek szerint nincs strukturális problémája az LCI-számadatok határidőn belüli kidolgozása és rendelkezésre bocsátása tekintetében. A felülvizsgálatok vonatkozásában nem szabad megfeledkezni arról, hogy a munkaerőköltség-index különböző változókból áll (munkaerőköltség, munkaórák), melyek számos különböző forrásból származhatnak. Ez azt jelenti, hogy a felülvizsgálatokra bármikor sor kerülhet, és ezek befolyásolhatják az utolsó negyedévre, több negyedévre, vagy akár teljes évekre vonatkozó adatokat. Abban az esetben, amikor bázisévre vonatkozó adatokról van szó, a teljes indexsort felül kell vizsgálni. Az EU-27-re vonatkozó fő számadatok felülvizsgálata (éves növekedés ráta) 2011 első negyedéve óta három alkalommal haladta meg a 0,3 százalékpontot. A felülvizsgálatot mindhárom esetben a sajtóközlemény közzétételének időpontjában hozzáférhető adatok mennyisége indokolta. További lényeges kérdés az első alkalommal közzétett adatok esetleges felfelé torzítása a későbbiekben közölt adatokhoz képest (lásd a 2. ábrát). Az Eurostat hosszabb idősorok alkalmazásával jelenleg folytatja e kérdés részletes elemzését. 2. ábra: Az EU-27 NACE Rev. 2. B_N aggregátum felülvizsgálata a referencia-negyedév és 2012 második negyedéve között, százalékpontban kifejezve 3.3 Összehasonlíthatóság – Munkanap szerinti kiigazítás A Bizottság 1216/2003/EK rendeletének 1. cikke értelmében a munkaerőköltségindex-adatokat három formában kell benyújtani: korrekció nélkül, munkanap szerint kiigazítva és szezonalitás és munkanap szerint kiigazítva. Létezik néhány kivétel: néhány tagállam részére eltérést engedélyeztek a korrekció nélküli adatok rendelkezésre bocsátása vonatkozásában, míg egyes tagállamok a NACE Rev. 2. rendszer O–S nemzetgazdasági ágaira vonatkozóan kizárólag olyan sorozatokat tudnak rendelkezésre bocsátani, amelyek túl rövidek a szezonalitás szerinti kiigazításhoz. A rendelet ugyanakkor nem határozza meg egyértelműen, hogy a szezonalitás és a munkanap szerinti kiigazításokat közvetlen vagy közvetett megközelítés alkalmazásával kell-e elvégezni. A közvetett kiigazítás értelmében kizárólag az alapsorozatot igazítják ki, majd ezt használják fel a magasabb szintű aggregátumok összeállításához. A közvetlen kiigazítás szerint minden egyes sorozatot, a magasabb szintű aggregátumokat is beleértve, külön-külön igazítanak ki. Mindkét megközelítés előnyökkel és hátrányokkal is jár, és az európai statisztikai rendszer szezonalitás szerinti kiigazításokról szóló kézikönyve mindkét módszert elismeri. A tagállamok maguk választhatják ki a munkaerőköltség-index kiigazításakor alkalmazott megközelítést. A két módszer rendszerint ugyanarra az eredményre vezet, és egyik vagy másik megközelítés alkalmazása nem jelent problémát. Azokban az esetekben azonban, amikor a helyes kiigazítási modell meghatározása a nyers alapadatok volatilitásából adódóan nehézségekbe ütközik, problémák fordulhatnak elő, elsősorban a közvetlen megközelítés alkalmazása során. Előfordulhat például, hogy a teljes költségkomponens kiigazított indexe eltér az összes részkomponens kiigazított indexétől. Ebből adódóan az Eurostat a teljes index és annak részkomponensei közötti koherencia tekintetében NACE nemzetgazdasági áganként módszeresen ellenőrizte az összes tagállam által benyújtott adatokat. Kizárólag egy esetben fordult elő, hogy olyan nagy eltérés mutatkozott, hogy az Eurostat nem hozta nyilvánosságra az adott időszakokra vonatkozó, munkanap szerint kiigazított adatokat. Ezek helyett az éves növekedési rátát hozták nyilvánosságra, melyet a korrekció nélküli adatok alapján kellett kiszámítani. Ebben az esetben az eltérések abból adódtak, hogy a munkanap szerint kiigazítást olyan sorozatra alkalmazták, amelynek nem voltak jelentős munkanap vonzatai. A hasonló esetek jövőbeli elkerülése végett az Eurostat felkérte az érintett tagállamokat, hogy a kiigazításokat csak akkor végezzék el, ha a munkanap vonatkozások statisztikailag jelentősek. 3.4 Koherencia a nemzeti számlák számadataival A minőségről szóló éves beszámolóban a tagállamokat felkérik, hogy hasonlítsák össze a munkaerőköltség-index növekedési rátáit az alkalmazottak nemzeti számlák szerinti órabérének növekedési rátáival (az ESA95 meghatározása). A teljes koherencia nem várható el. Még ha közel megegyező munkaerőköltség-meghatározásokat is alkalmaznak a tagállamok, a statisztikai eljárások és források eltérést mutatnak. Ezzel párhuzamosan a munkaórákra vonatkozó adatok gyűjtése mindkét statisztikai területen különösen nehéz. Az eltérések ellenére a két adatgyűjtés közötti koherencia szintje (illetve a koherencia hiánya) alkalmas arra, hogy felhasználják mindkét gyűjtés potenciális problémáinak meghatározására. Az alkalmazottak béréről, illetve a nemzeti számlák szerinti munkaórákról nem minden tagállam állít elő negyedéves adatokat. A koherencia áttekintése ezért nem lehetséges Görögország, Málta, Luxemburg, Portugália és az egyesült Királyság vonatkozásában. A Lettországra vonatkozó adatok hozzáférhetők, ám az alkalmazottak órabérét érintő 2011. évi sorozat diszkontinuitása miatt e célból nem alkalmazhatók. E minőségről szóló beszámoló tekintetében az Eurostat a NACE Rev. 2. B–N nemzetgazdasági ágak aggregátumainak korrekció nélküli adatait hasonlította össze. Az utóbbi negyedévben Észtország, Írország, Spanyolország, Magyarország, Lengyelország, Románia és Szlovénia adatai jelentős eltéréseket és különböző tendenciákat mutattak a munkaerőköltség-index növekedési rátái és az alkalmazottak nemzeti számlák szerinti órabérének növekedési rátája között. Emellett Bulgária, a Cseh Köztársaság és Svédország adataiban viszonylag nagy eltérés mutatkozott a munkaerőköltség-index növekedési rátái és az alkalmazottak órabére között. Az Eurostat részletesen elemezte a munkaerőköltség-index és a nemzeti számla adatok, illetve a munkaerőköltség-felmérés közötti koherenciát, amit a jövőben is folytat. A problémák azonosítása és megoldása érdekében – különös tekintettel a munkaórákra – az elemzés eredményeit a különböző statisztikai területek közötti koherencia javítása céljából megvitatják a tagállamokkal. 3.5 Teljesség Ma már Svédország és Finnország is szezonalitás szerint kiigazított adatokat bocsát rendelkezésre. Így valamennyi tagállam szezonalitás szerint kiigazított adatai hozzáférhetőek, következésképpen nem csak az Eurostat internetes adatbázisában, hanem a negyedéves sajtóközleményben is nyilvánosságra hozhatók a negyedéves növekedési ráták. Ugyanakkor a sajtóközlemény révén történő nyilvánosságra hozatalt megelőzően az adatok minőségét és a felhasználók igényeit az Eurostat körültekintően elemzi. Az Eurostat 2012 szeptemberében hozta nyilvánosságra első alkalommal az Unióra és az euróövezetre vonatkozó aggregátumokat, köztük a NACE Rev. 2. rendszer O–S nemzetgazdasági ágaira vonatkozó adatokat. Az említet NACE nemzetgazdasági ágak magukban foglalják a közigazgatást, a védelmet, a kötelező társadalombiztosítást, az oktatást, az emberi egészséget, a szociális munkát, a művészetet, szórakoztatást, szabadidőt és egyéb szolgáltatási tevékenységeket. A NACE Rev. 2. rendszer O–S nemzetgazdasági ágainak adatai az Unióra és az euróövezetre vonatkozó aggregátumok tekintetében 2008 óta állnak rendelkezésre. A NACE Rev. 2. B–S nemzetgazdasági ágai EU-27-re vonatkozó aggregátumának hozzávetőlegesen 30 %-át teszik ki, és a hozzáférhető adatokat lényeges információkkal egészítik ki. A felhasználók nagyfokú érdeklődést mutattak a közszférát jellemző munkaerőköltségek alakulása iránt, mely javarészt a NACE Rev. 2. O nemzetgazdasági ágához tartozik (közigazgatás, védelem). A negyedéves sajtóközlemény módosítása révén a fő mutatót jelenleg a NACE Rev. 2. B–S nemzetgazdasági ágainak aggregátuma képezi; emellett a közlemény teljes körű információkat tartalmaz a korábbiakban alkalmazott NACE Rev. 2. B–N nemzetgazdasági ágak aggregátumáról is. Ezen felül a NACE Rev. 2. O–S nemzetgazdasági ágainak aggregátumára vonatkozó számadatok is szerepelnek a sajtóközleményben. 4. Következtetések A munkaerőköltség-index adatok minősége a legutolsó, 2010. évi jelentés óta összességében tovább javult; a relevancia és a teljesség terén tett előrelépés különösen figyelemreméltó. Mindemellett az aggregátumok teljes körű hozzáférhetősége is (beleértve a NACE Rev. 2. O–S nemzetgazdasági ágait) fokozta a munkaerőköltség-index általános használhatóságát. A munkaerőköltség-index alapján becsült éves munkaerőköltség-szintek nyilvánosságra hozatala jelentős hozzáadott értéket képvisel a felhasználók számára. A tagállamok továbbra sem teljesen kielégítő pontossággal bocsátják rendelkezésre az adatokat, ugyanakkor Görögország kivételével egy ország sem mutatott módszeres késedelmet. A tagállamoknak továbbra is forrásokat kell biztosítaniuk azokhoz az intézkedésekhez, amelyek révén pontosan adhatják át adataikat. Az elmúlt években a Bizottság (Eurostat) a tagállamokat rendszeresen fokozott erőfeszítésekre szólítja fel. A Bizottság a továbbított adatok és más nemzeti dokumentációk alapján – beleértve a minőségről szóló beszámolókat – továbbra is rendszeresen ellenőrizni fogja a meg nem feleléssel és minőséggel kapcsolatos fennmaradó kérdéseket. Ha a kívánt előrelépésre nem kerül sor a tervek szerint, a Bizottság felveszi a kapcsolatot az egyes nemzeti hatóságokkal, és meghozza a megfelelés érvényre juttatásához szükséges intézkedéseket. [1] HL L 69., 2003.3.13., 1. o. [2] A negyedévenkénti sajtóközleményeket a kibocsátási jegyzékben meghatározott időpontokban teszik közzé; mindkettő megtalálható az Eurostat honlapján (http://ec.europa.eu/eurostat). [3] A munkaerőköltség-indexről szóló 450/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2003. július 7-i 1216/2003/EK bizottsági rendelet (HL L 169., 2003.7.8., 37. o.). [4] Az 1216/2003/EK rendeletnek a munkaerőköltség-index által lefedett gazdasági tevékenységek tekintetében történő módosításáról szóló, 2007. március 1-jei 224/2007/EK bizottsági rendelet (HL L 64., 2007.3.2., 23.o.) [5] A Bizottság 2007. augusztus 20-i 973/2007/EK rendelete a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozásának NACE Rev. 2. rendszerét végrehajtó egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról (HL L 216., 2007.8.21., 10. o.). [6] COM(2011) 102. [7] COM (2002) 661, A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az eurozóna statisztikáiról.