3.

Az Európai Parlament 2007. április 24-i állásfoglalása a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének végrehajtása alóli mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel (C6-0389/2006 - 2006/2156(DEC))

Az Európai Parlament,

- tekintettel a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja 2005-ös pénzügyi évre szóló végleges éves beszámolójára [1],

- tekintettel a Számvevőszéknek a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolójáról szóló jelentésére, a központ válaszaival együtt [2],

- tekintettel a Tanács 2007. február 27-i ajánlására (5711/2007 - C6-0080/2007),

- tekintettel az EK-Szerződésre és különösen annak 276. cikkére,

- tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre [3], és különösen annak 185. cikkére,

- tekintettel a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontjának létrehozásáról szóló, 1997. június 2-i 1035/97/EK, Euratom tanácsi rendeletre [4], és különösen annak 12a. cikkére,

- tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre [5], és különösen annak 94. cikkére,

- tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére, valamint V. mellékletére,

- tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A6-0118/2007),

A. mivel a Számvevőszék kijelentette, hogy kellő mértékben megbizonyosodott a 2005. december 31-én zárt pénzügyi év éves beszámolójának megbízhatóságáról, valamint arról, hogy az alapjául szolgáló ügyletek egészében véve jogszerűek és szabályszerűek;

B. mivel 2006. április 27-én a Parlament megadta a mentesítést a központ igazgatója számára a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtása alól [6], és a mentesítési határozatot kísérő állásfoglalásban a Parlament többek között

- aggodalmát fejezi ki a törölt átvitelek magas száma kapcsán, különösen ami az I. címet (személyzeti kiadások) illeti;

- aggodalmát fejezi ki a Számvevőszék által a szerződések pályáztatásával és odaítélésével kapcsolatban feltárt szabálytalanságok miatt;

Általános észrevételek az egyedi mentesítést igénylő EU-ügynökségek többségével kapcsolatban

1. úgy véli, hogy a közösségi ügynökségek folyamatosan növekvő száma, valamint számos ügynökség tevékenysége nem illeszkedik egy átfogó politikai keretbe; úgy véli, hogy egyes ügynökségek feladatköre nem mindig tükrözi az Unió valós igényeit, sem pedig a polgárok elvárásait, valamint megállapítja, hogy nem mindig rendelkeznek jó hírnévvel és sajtónyilvánossággal;

2. felkéri a Bizottságot ezért, hogy határozzon meg az új közösségi ügynökségek létrehozására vonatkozó átfogó politikai keretet; bármilyen új ügynökség létrehozása előtt nyújtson be költség-haszon tanulmányt, az ügynökségek, illetve az egyéb európai szervezetek képviseletei közötti párhuzamos tevékenységek elkerülése érdekében;

3. felhívja a Számvevőszéket, hogy a Parlament határozatát megelőzően nyilvánítson véleményt a költséghaszon tanulmányról;

4. felhívja a Bizottságot, hogy ötévente készítsen tanulmányt az egyes ügynökségek által generált hozzáadott értékről; felhívja az összes érintett intézményt, hogy amennyiben egy ügynökség hozzáadott értékéről negatív értékelés születik, tegyék meg a szükséges lépéseket az ügynökség megbízatásának újrafogalmazására vagy az ügynökség bezárására;

5. figyelembe véve a szabályozó ügynökségek folyamatosan növekvő számát, sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az ezen intézmények irányításáról szóló intézményközi megállapodás-tervezetre vonatkozó tárgyalások nem vezettek eredményre, és felkéri a Bizottság illetékes szolgálatait, hogy a Számvevőszékkel együttműködésben tegyenek meg mindent egy ilyen megállapodás mielőbbi létrehozása érdekében;

6. megállapítja, hogy a Bizottság költségvetési felelőssége az ügynökségek és a Bizottság közötti kapcsolat szorosabbá tételét teszi szükségessé; felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy tegyenek meg minden szükséges lépést, hogy a Bizottság számára 2007. december 31-ig blokkoló kisebbséget biztosítsanak a szabályozó ügynökségek felügyelő testületeiben, illetve hogy ilyen blokkoló kisebbséget biztosítsanak az újonnan felállított ügynökségekben már a kezdetektől fogva;

7. felhívja a Számvevőszéket, hogy éves jelentésében hozzon létre további fejezetet a Bizottság elszámolása alatt mentesítésben részesülő ügynökségek számára annak érdekében, hogy sokkal tisztább képet lehessen kapni az uniós források ügynökségek által történő felhasználásáról;

8. emlékeztet arra az elvre, amelynek értelmében a Parlament általi mentesítés valamennyi közösségi ügynökségre vonatkozik - függetlenül attól, hogy részesülnek-e támogatásban vagy nem -, még abban az esetben is, ha alapító okiratuk alapján egy másik mentesítő hatóság is közreműködik;

9. felhívja a Számvevőszéket, hogy minden ügynökség esetében végezzen teljesítményértékelő ellenőrzéseket, és ezekről készítsen erről jelentést a Parlament illetékes bizottsága számára, beleértve a Költségvetési Ellenőrző Bizottságot is;

10. megjegyzi, hogy az ügynökségek száma egyre nő, valamint összhangban a Bizottság ügynökségek működésére vonatkozó politikai felelősségével, mely felelősség jelentősen túlmegy egyfajta egyszerű logisztikai támogatásnál, még nagyobb szükség van arra, hogy a Bizottság ügynökségek felállításával és ellenőrzésével megbízott főigazgatóságai közös megközelítést dolgozzanak ki az ügynökségekkel kapcsolatban; az ügynökségekkel kapcsolatos valamennyi ügyre vonatkozó közös bizottsági megközelítés kialakítása felé pragmatikus lépés lenne egy olyan struktúra kidolgozása, amely hasonló ahhoz, amelyet az ügynökségek hoztak létre az illetékes főigazgatóságok közötti koordináció érdekében;

11. felszólítja a Bizottságot, hogy javítsa az ügynökségeknek nyújtott adminisztratív és technikai segítséget tekintettel a Közösség egyre összetettebb adminisztratív szabályaira és technikai problémáira;

12. megállapítja az összes közösségi ügynökségben a fegyelmi szerv hiányát, és felkéri a Bizottság szolgálatait, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket egy ilyen mechanizmus lehető leggyorsabban történő létrehozására;

13. üdvözli az uniós ügynökségek közötti koordinációban bekövetkezett jelentős javulást, amelynek köszönhetően az ügynökségek kezelni tudják az ismétlődő problémákat, és hatékonyabban tudnak együttműködni a Bizottsággal és a Parlamenttel;

14. úgy véli, hogy a több ügynökség által létrehozandó közös támogató szolgálat, melynek célja a pénzügyi gazdálkodás informatikai rendszerének a Bizottság rendszerével történő összehangolása, olyan intézkedés, amelyet folytatni és bővíteni kell;

15. felszólítja az ügynökségeket az adott terület kulcsszereplőivel való fokozottabb együttműködésre és összehasonlító teljesítményértékelésük (benchmarking) javítására; kéri a Bizottságot az általa szükségesnek ítélt olyan eszközök elfogadására, amelyek segítik az ügynökségeket abban, hogy javítsák hírnevüket és megerősítsék tevékenységeik láthatóságát;

16. felszólítja a Bizottságot, tegyen javaslatot az ügynökségek által készítendő éves jelentések formátumának összehangolására, és dolgozzon ki teljesítménymutatókat, amelyek segítségével az ügynökségek hatékonysága összehasonlíthatóvá válik;

17. felszólítja az ügynökségeket, hogy minden év elején határozzanak meg mutatókat, amelyek alapján teljesítményük mérhető lesz;

18. felszólítja az ügynökségeket, hogy a reális tervezés és a kitűzött célok végrehajtása érdekében fokozottabban alkalmazzák a SMART célokat;

19. egyetért abban a Számvevőszékkel, hogy a Bizottság felelősséggel tartozik az ügynökségek (pénz) gazdálkodásáért; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy ellenőrizze, illetve ahol szükséges irányítsa és segítse a különböző ügynökségek vezetőségét, különösen a pályázati eljárások megfelelő alkalmazása, a felvételi eljárások átláthatósága, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás (alulköltés és túlzott nagyságú költségvetés), illetve leginkább a belső ellenőrzési keretre vonatkozó szabályok megfelelő alkalmazásának vonatkozásában;

20. úgy véli, hogy az ügynökségeknek munkaprogramjukban operatív és mérhető módon kell kifejezni tevékenységüket, és kellő figyelmet kell fordítaniuk a Bizottság belső ellenőrzési szabványaira;

Egyedi észrevételek

21. habár a központ a 2005-ös pénzügyi év előirányzatainak több mint 90%-ára kötelezettséget vállalt, megjegyzendő, hogy a működési kiadások esetében az áthozott kötelezettségvállalások aránya 50%-nál magasabb, és hogy általában véve magas az áthozott előirányzatok törlésének aránya (cím szerint változóan 15% és 25% között); felszólítja a központot, javítsa kiadásainak tervezését és végrehajtásuk nyomon követését; hangsúlyozza, hogy a címsorok közti átcsoportosításokat a hatályos rendelkezéseknek megfelelően igazolni és dokumentálni kell;

22. megállapítja, hogy nem vezették be a tevékenységalapú irányítást, holott a központ pénzügyi szabályzata - az általános költségvetésre alkalmazottaknak megfelelően - ezt írja elő az ellenőrzés teljesítményének javítása céljából; felszólítja a központot, hogy munkaprogramjában operatív és mérhető módon fejezze ki tevékenységeit;

23. megjegyzi, hogy a központnak nem volt olyan rendszere, amellyel felszereléseinek beszerzését tervezte és irányította volna, és nem tartott rendszeres leltárellenőrzést, pedig ez nagyban megnövelte volna a leltár megbízhatóságát; felszólítja a központot, hogy pótolja ezt a hiányosságot;

24. megjegyzi, hogy a központ belső ellenőrzési rendszerében különböző hiányosságok voltak tapasztalhatók, például hiányzott az engedélyezésre jogosult tisztviselő által létrehozott pénzügyi folyamatok leírása, az engedélyezésre jogosult tisztviselő nem hagyta jóvá azt a rendszert, amellyel ő és felhatalmazottai látják el információval a számvitelért felelős tisztviselőt, nem tartották be kellőképpen a feladatok elkülönítésének elvét, különösen az indítványozás és az ellenőrzés esetében; felszólítja a központot, hogy a kötelezettségvállalásokra vonatkozóan ésszerű gazdálkodási kritériumokat is foglaljon bele az előzetes ellenőrzési listákba;

25. felszólítja a központot, hogy teljes mértékben alkalmazza a szabályt, amely szerint a felvételi bizottsági tagok besorolási fokozatának minden esetben a betöltendő állás fokozatával egyenrangúnak vagy annál magasabbnak kell lennie;

26. megjegyzi, hogy a központ ajánlattételi felhívásai nem határozzák meg pontosan az ajánlatokkal szemben elvárt minimális minőségi követelményeket és az ártényező súlyozását; felszólítja a központot, hogy az ajánlattételi felhívásokra vonatkozó szabályokat szigorúan alkalmazza.

[1] HL C 266., 2006.10.31., 46. o.

[2] HL C 312., 2006.12.19., 93. o.

[3] HL L 248., 2002.9.16., 1. o. Az 1995/2006/EK, Euratom rendelettel módosított rendelet. (HL L 390., 2006.12.30., 1. o.)

[4] HL L 151., 1997.6.10., 1. o. A legutóbb az 1652/2003/EK rendelettel (HL L 245., 2003.9.29., 33. o.) módosított rendelet.

[5] HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

[6] HL L 340., 2006.12.6., 80. o.

--------------------------------------------------