·A hatóságok adatokat szolgáltattak a háztartások fizetésképtelenségére vonatkozó keretelvek kapcsán folyamatban lévő ügyekre vonatkozóan, valamint bemutatták azt a pályát, amely szerint az ügyhátralékot – az infrastruktúra javulását feltételezve – a cselekvési tervnek megfelelően 2021-re meg kívánják szüntetni. A hatóságok 2019 közepére várhatóan elkészítik a cselekvési terv felülvizsgált változatát, figyelembe véve az elsődleges lakóingatlanok védelmére irányuló új program hatásait is.

·Az elektronikus árveréseket illetően a polgári perrendtartás végrehajtásának közelgő értékelése kapcsán megoldási javaslat született arra a helyzetre, hogy a bíróság gyakran kénytelen elnapolni az árverést amiatt, hogy az adósok a kikiáltási ár felülvizsgálatát kérelmezik. A harmadik megerősített felügyeleti ciklus keretében a hatóságoknak olyan végrehajtási intézkedésekre irányuló javaslatokat kell előterjeszteniük és szükség esetén elfogadniuk, amelyek elriasztják a szándékos nemfizetőket attól, hogy az elsődleges lakóingatlanok védelmére irányuló új program és a háztartások fizetésképtelenségére vonatkozó hatályos törvény (Kaceli-törvény) végrehajtása kapcsán az eljárási szabályokkal visszaélve az utolsó pillanatban halasztást kérjenek. A hatóságok a továbbiakban is vizsgálni fogják az árverések sikertelenségének okait, és szükség esetén jogalkotási eszközökkel is orvosolni fogják azokat.

·A hatóságok jogszabály-módosítást fogadtak el és frissített cselekvési tervet nyújtottak be az államilag garantált hitelek kezelésére vonatkozóan. A következő hónapokban fogják értékelni, hogy a gyakorlatban mindez mennyire hatékony a lehívott garanciák fennálló állományának teljes körű elszámolása szempontjából.

Bár még nem teljesült az a 2018 végére vonatkozó egyedi kötelezettségvállalás, hogy az állami bevételekkel foglalkozó független hatóság (IAPR) állandó alkalmazotti létszámának el kell érnie a 12 000 főt, (a 2018 végi létszám 11 487 volt), a hatóságok már teljeskörűen elfogadták a kiegészítő intézkedéseket. Ezek elősegítik, hogy a személyi állománnyal kapcsolatos kötelezettségvállalás teljesüljön, szilárdabbá váljon az adóbeszedés átfogó reformja, továbbá hogy az IAPR általános működési kapacitása és hatékonysága több szempontból megerősödjön. Ezen intézkedések közül a hatóságok a megerősített felügyeleti jelentés 2019. február 27-i elkészültéig többet meghoztak (a 2019 és 2021 közötti időszakban végrehajtandó reformokra vonatkozó cselekvési terv – az úgynevezett „Tervezet” – elfogadása; az információs rendszerekkel foglalkozó főtitkársággal éves informatikai keretösszegről való megállapodás). A megerősített felügyeleti jelentés 2019. február 27-i elfogadása óta a hatóságok végrehajtották az IAPR megerősítését szolgáló fennmaradó elfogadott kiegészítő intézkedéseket is:

Ez az aktualizált jelentés a megerősített felügyeleti jelentés 2019. február 27-i elfogadása óta a 2018 végéig teljesítendő egyedi reformvállalások végrehajtása terén bekövetkezett fejleményeket értékeli. Görögország különösen a következőket hajtotta végre: i. elsődleges és másodlagos jogszabályokat fogadott el az állami bevételekkel foglalkozó független hatóság megerősítésére; ii. naprakész információkat nyújtott be a nemteljesítő hitelek szanálását és a bankszektor stabilitását támogató intézkedésekről (elektronikus árverések, állami kezességvállalások, a háztartások fizetésképtelenségére vonatkozó cselekvési terv); iii. elfogadta az elsődleges lakóingatlanok védelmére irányuló új programról szóló elsődleges jogszabályokat és elkötelezte magát a másodlagos jogszabályok rövid időn belüli elfogadása mellett; iv. megtette a szükséges lépéseket a GPSA üres álláshelyeinek betöltésére; v. újra meghirdette az állami villamosenergia-vállalat lignitalapú termelőkapacitása egy részének elidegenítésére irányuló pályázatot; vi. elfogadta a DEPA szerkezetátalakítására vonatkozó jogszabályokat; vii. lépéseket tett az Egnatia-ra vonatkozó ügylet útjában álló akadályok felszámolására; valamint viii. különböző intézkedéseket fogadott el a közigazgatási reform végrehajtására.

A 2019. február 27-i megerősített felügyeleti jelentés jelezte továbbá, hogy az egyes területeken lezajló fejlemények aggályokat vetnek fel a reformok iránya és középtávú megvalósítása kapcsán. Ezek az aggályok a hatóságok teljes figyelmét igénylik, és a következőkhöz kapcsolódnak: a) a fennmaradó strukturális költségvetési kihívások kezelésére, valamint az új – bírósági ítéletekből, a közszférabeli munkaerő-felvételből, valamint az adókövetelésekkel és társadalombiztosítási járulékkövetelésekkel kapcsolatos részletfizetési szabályok esetleges módosításából fakadó – költségvetési kockázatok kialakulásának elkerülésére irányuló törekvések mértéke; b) a bankszektor erejének és ellenálló képességének helyreállításához szükséges intézkedések terén elért előrelépés üteme és ezen intézkedések prioritásként való kezelésének foka, különös tekintettel az eszközminőségre; továbbá c) a bérek versenyképességének középtávú megőrzésére, valamint a vállalkozásokat és a beruházásokat eredendően ösztönző környezet létrehozására irányuló kötelezettségvállalás.

A 2019. február 27-i megerősített felügyeleti jelentés ugyanakkor megállapította, hogy számos, 2018 végéig teljesítendő egyedi reformvállalás továbbra is lezáratlan és befejezésre vár. Ezek a lezáratlan kérdések adóigazgatási, pénzügyi stabilitási, energetikai, privatizációs és közigazgatási intézkedésekhez kapcsolódtak. Egyes kötelezettségvállalások tekintetében a technikai lépések végrehajtása váratott magára (a DEPA gázszolgáltató szerkezetátalakítása; az Egnatia autópálya; a GPSA kinevezései), míg más kötelezettségvállalásoknál lényegi tárgyalások voltak még folyamatban (adóigazgatás és közigazgatás; a lignitalapú kapacitások elidegenítése; pénzügyi szektor, beleértve az elsődleges lakóingatlanok védelmét).

·A nemteljesítő hitelek értékesítéséről és az értékpapírosításról szóló jogszabályokkal kapcsolatban kért pontosításokat a görög bankszövetség megkapta, és a pontosított információk felkerültek a pénzügyminisztérium honlapjára. Ezek hatékonysága a következő hónapokban kerül értékelésre.

Nemteljesítő hitelek: az elsődleges lakóingatlanok védelme

Görögország jogszabályt fogadott el az egyes elsődleges lakóingatlanok védelmére irányuló új program létrehozásáról, amelynek célja a nemteljesítő hitelek átalakításának támogatása. Ez a program a háztartások fizetésképtelenségéről szóló törvény (Kaceli-törvény) elsődleges lakóingatlanok védelmére irányuló rendelkezéseinek hatályvesztése után jött létre, a törvény ugyanis átmeneti időszakra szólt és két hónapos kivételes hosszabbítást követően 2019. február végén hatályát vesztette. A programra vonatkozó elsődleges jogszabályokat március 29-én fogadták el, majd nem sokkal ezt követően sor kerül a kijelölt elektronikus platform jellemzőiről, az állami támogatásról és a vagyoni feltételek között szereplő egyes eszközök értékelési módjáról szóló másodlagos jogalkotási aktusok elfogadására.

Az új programhoz hasonló Görögországon kívül nem létezik. Röviden: a programra azok a természetes személy hitelfelvevők jelentkezhetnek egy elektronikus platformon keresztül, akik az elsődleges lakóingatlannal biztosított kölcsönnel rendelkeznek, és törlesztésükkel 2018. december 31-én hátralékban voltak. Amennyiben bizonyos támogathatósági feltételeknek megfelelnek, kérhetik jelzálogkölcsönük (lakáscélú vagy vállalkozási kölcsönük) átalakítását és leírását, akár úgy, hogy hitelezőik által meghosszabbítható, szabványosított átalakítási javaslatokról állapodnak meg egy online platformon, akár ilyen megállapodás hiányában úgy, hogy bírósághoz fordulnak. Mindemellett az adósok az átalakított adósságaik törlesztésének idejére védelmet is élveznének az elsődleges lakóingatlanukból való kilakoltatással szemben. A törlesztőrészletek egy része tekintetében a hitelfelvevők állami támogatásban részesülnének. A főbb tisztázandó kérdésekről az elmúlt hetekben folytak megbeszélések azzal a céllal, hogy a program valóban ideiglenes, megfelelően célzott legyen, és kellő biztosítékokat tartalmazzon a szándékos nemfizetők általi visszaélésekkel és a bírósági ügyhátralék további felhalmozódásával szemben, valamint támogassa a fizetési fegyelmet szolgáló ösztönzőket.

Az új program fő paraméterei a következők:

·A program kiterjed az elsődleges lakóingatlanokkal fedezett háztartási, illetve vállalkozási hitelekre egyaránt. A vállalkozási hitelek bevonása némileg aggályos, és erről az intézmények tájékoztatták a görög hatóságokat. Az elsődleges lakóingatlanok védelme ugyanis ily módon kiterjed egy újabb, a korábbi Kaceli-törvényben le nem fedett hitelfelvevői kategóriára (a vállalkozói hitelek felvevőire), méghozzá a vállalkozások életképességének vizsgálata nélkül: emiatt kevésbé lehet előre látni, hogy hány kérelem várható és hogyan fog a rendszer azokkal megbirkózni (ideértve a bíróságokat és az állami támogatási mechanizmust is). Külön figyelmet érdemelnek a pénzügyi stabilitási szempontok is, mivel a rendelkezésre álló hatásvizsgálatok szerint a lakossági jelzálogkölcsönökhöz képest több adósságot kell leírni, így a bankok tőkéjére gyakorolt becsült hatás viszonylag jelentős. Továbbá ha a program nem működik megfelelően, fennáll annak a kockázata, hogy a bankok a jövőben kevésbé lesznek hajlandóak hitelt nyújtani azoknak a kisvállalkozásoknak, amelyek az elsődleges lakóingatlanukat használják biztosítékként, és ez hátrányosan érintheti a fedezett kölcsöntevékenységet. Végezetül fennáll annak a kockázata, hogy az új program vállalkozási hitelek előtti megnyitása kevésbé ösztönzi a támogatható adósokat a peren kívüli keret igénybevételére, amely a potenciális adóhátralékok és társadalombiztosítási járulékhátralékok átalakítását is lehetővé teszi. A legfontosabb támogathatósági kritérium a kintlevő hitelek nagysága, amelyet a lakossági jelzáloghitelek esetében hitelezőnként 130 000 EUR-ban, a vállalkozási hitelek esetében pedig 100 000 EUR-ban állapítottak meg, ezáltal az e hitelkategóriához kapcsolódó kockázatok némileg mérséklődnek. A rendelkezésre álló becslések szerint az egynél több hitelező felé tartozó támogatható adósok köre szűk lenne, és a hitelezőnkénti küszöbérték elfogadása egyszerűsítené a platformon benyújtott kérelmek automatikus feldolgozását. Az intézmények aggályuknak adtak hangot a több hitelezőre alkalmazandó küszöbértékkel kapcsolatban, és további információkat kértek a hatóságoktól a lefedettségre és a hatásokra vonatkozóan.

·A program támogathatósági kritériumokat állapít meg a háztartások jövedelmére és az elsődleges lakóingatlanon kívüli vagyonra vonatkozóan, valamint küszöbértéket határoz meg az ingatlan értékére vonatkozóan. A vagyonküszöb a kérelem benyújtásának időpontjában a hitelfelvevő, a házastárs és az eltartott személyek likvid eszközei tekintetében 15 000 EUR, az ingatlan javak és a járművek tekintetében pedig 80 000 EUR. Az európai intézmények felhívták a hatóságok figyelmét arra, hogy szakpolitikai döntésük milyen következményekkel jár a fizetési fegyelmet szolgáló ösztönzőkre és milyen eloszlási hatásokkal jár az, hogy olyan hitelfelvevők is kaphatnak húsz évre szóló állami támogatást, akik az elsődleges lakóingatlanukon felül akár meglehetősen jelentős vagyonnal rendelkeznek. A jövedelemküszöb a Kaceli-törvény feltételein alapul, azaz a háztartás méretétől függ, és felső korlátja legfeljebb évi 36 000 EUR. A védett lakóingatlan értékhatára a háztartási hitelek esetében egységesen 250 000 EUR, azaz meghaladja a Kaceli-törvényben foglaltakat (ott a küszöbérték 180 000 EUR plusz a család mérete szerinti kiegészítő összeg volt). A vállalkozási hitelek esetében a küszöbérték egységesen 175 000 EUR.

·A programot olyan adósok is igénybe vehetik, akik közalkalmazottként nem banktól, hanem kedvezményes feltételek mellett működő állami alaptól vettek fel jelzáloghitelt. Az európai intézmények felhívták a hatóságok figyelmét arra, hogy ez az intézkedés nem a nemteljesítő bankhitelek jelentette kihívás kezelésére irányul, és ez következményekkel járhat a fizetési fegyelem fenntartását szolgáló ösztönzőkre.

·A program ideiglenes jelleggel készült. A kérelmeket 2019. december 31-ig lehet benyújtani, olyan hitelekre vonatkozóan, amelyek 2018. december 31-én már legalább 90 napja voltak esedékesek. Így a megerősített felügyelet keretében végzett, a 2019 végéig teljesítendő egyedi kötelezettségvállalásokra vonatkozó nyomon követés kapcsán a program lezárultáról is be lehet majd számolni.

·A bankok átalakítási ajánlatai alapján a részletfizetések jövedelemfüggő progresszív állami támogatásban részesülnek (átlagosan körülbelül 30%). Amennyiben a hitelfedezeti arány meghaladja a 120%-ot, a program a tőkeösszegre kötelező levonást alkalmaz. Ezen túlmenően a részletfizetés rendes futamideje 20 év, de nem haladhatja meg az adós 80. életévét. A megközelítés szabványosított megoldás felajánlásával segíthet orvosolni a nemteljesítő hitelek visszaszorításának lassúságát. A szokásos banki gyakorlattól eltérően azonban nem veszi teljes mértékben figyelembe az adós teljes fizetőképességét, és nem veszi figyelembe a vállalkozási hitel felvevőjének életképességét, mivel horizontálisan ugyanazt az átalakítást és leírást alkalmazza. Ennek az az oka, hogy a program nagy számú átalakítás viszonylag rövid idő alatti lefolytatását hivatott elősegíteni.

·Az elektronikus platform várhatóan 2019. április végére válik működőképessé. A támogathatósági kritériumoknak való megfelelés értékelése az elképzelések szerint teljes mértékben automatizált módon történik majd, és a platform más közszektorbeli és/vagy bankszektorbeli adatbázisokból is képes lesz hozzáférni a kérelmezőkkel kapcsolatos információkhoz. A platform értesíti a függőben lévő kérelmezők hitelezőit, és továbbítja nekik a megfelelően összegyűjtött adatokat annak érdekében, hogy az adósoknak ajánlatot tehessenek. A platformon továbbá mennyiségi elemek alapján szűrhetők lesznek a folyamatban lévő Kaceli-ügyek; ez megfelelő végrehajtás esetén hozzájárul ahhoz, hogy a bíróságok észleljék a háztartások fizetésképtelenségéről szóló törvény alapján benyújtott visszaélésszerű kérelmeket, és lehetővé teszi az ilyen esetek gyorsabb megoldását.

·Amennyiben a platform hatékonyan fog működni, elvileg kellő számú átalakítást tehet lehetővé, de fennáll a későbbi pereskedések korlátozott, de nem elhanyagolható mértékű kockázata, ami tovább növelheti a jelenlegi ügyhátralékot. Ha a platformon folyó eljárás nem vezet átalakítási megállapodáshoz, az adós jogosult átalakítási kérelmével az illetékes bírósághoz fordulni. A tárgyalás időpontját szigorú határidőn belül ki kell tűzni (a kérelem benyújtásától számított hat hónap) és ugyanez vonatkozik a bírósági határozat kiállítására (az ügy tárgyalásától számított három hónap). Amennyiben az adós támogatható, de a platformon nem sikerült megállapodnia az átalakításról, a végrehajtás meghatározott feltételek mellett ideiglenesen felfüggeszthető, feltéve, hogy az adós a körülményektől függően havi részletfizetést teljesít vagy a kintlevő összeg egy részét visszafizeti. A jogszabály a komolytalan és rosszhiszeműen benyújtott keresetekkel szemben is biztosítékot nyújt: ezeket a bíróság szankcióval sújthatja. Mindazonáltal indokolt szigorúan nyomon követni a program nyomán keletkező esetleges új jogvitákat és a rövid, illetve hosszú távú jogérvényesítési hatásokat, mivel mindkét tényező jelentőséggel bír a jövőbeli hitelnyújtási tevékenység és a nemteljesítő hitelek csökkentése szempontjából.

·A rendelkezésre álló becslések megerősítik, hogy a támogatásból eredő költségvetési terhek 2019-ben nem haladják meg a tervezett 150 millió EUR összegű költségvetési keretet, azt követően pedig az évi 200 millió EUR-t. A támogatás kalibrálását a másodlagos jogban kell meghatározni, majd alaposan nyomon kell követni, mivel a rendelkezésre álló becslések az adatok hiányossága miatt nem megbízhatók.

Összességében véve az új jogalkotási program alkalmas a nemteljesítő hitelek átalakításának támogatására, bár továbbra is jellemzik a pénzügyi stabilitást és a fizetési fegyelmet érintő kockázatok. A jogszabályszövegezés előkészítő szakaszában jelentős előrelépés történt a törvény korábbi tervezetéről kiadott EKB-véleményben felvázolt végrehajtási és perkockázatok mérséklésére: ezek az aggályok a programnak a pénzügyi stabilitásra és a fizetési fegyelemre gyakorolt lehetséges hatásaival, valamint a szándékos nemfizetők általi visszaélések kockázatával voltak kapcsolatosak. Hangsúlyozni kell azonban, hogy ezeket a kockázatokat az elfogadott jogszabály bizonyos mértékig mérsékli, ha nem is szünteti meg: a program egyedisége miatt a gyakorlati működése, valamint a kockázatok kiterjedése és számszerűsíthetősége nem látható előre pontosan.

A jövőt illetően mielőbb ki kell dolgozni a fennmaradó – különösen a platform működőképességéhez és funkcióihoz kapcsolódó – technikai részleteket, és meg kell kezdeni a technikai végrehajtást. A végrehajtást szorosan nyomon kell követni az operatív szempontok (a platform működése, a szanálások gyorsasága), a bankok tőkéjére gyakorolt hatások, a végrehajtásra és a peres eljárásokra gyakorolt hatások, valamint a támogatással járó költségvetési terhek szempontjából. A program végrehajtásáról és a megerősített felügyelet keretében felmerülő esetleges aggályokról az európai intézmények naprakész tájékoztatást fognak nyújtani. A Bizottság felkéri a görög hatóságokat, hogy vállaljanak kötelezettséget arra, hogy az új program időtartamát és alkalmazási körét a továbbiakban nem hosszabbítják meg, és végrehajtási vagy jogi problémák felmerülése estén akár jogalkotási jellegű kiigazító intézkedéseket hoznak. Végezetül emlékeztetni kell arra, hogy az új programot a Bizottságnak állami támogatási szempontból jóvá kell hagynia.

Az európai intézmények az új programról szóló jogszabályhoz csatolt magyarázó jelentéssel összhangban üdvözlik a görög hatóságok arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy intézkedéseket hoznak a fizetésképtelenség/csőd és az adósságátalakítás szempontjából releváns jogszabályok egységesítésére. Ennek első lépése a Kaceli-törvény 2019 közepéig végrehajtandó reformja lesz, amelynek célja egyértelmű jogi helyzet és összhang biztosítása, a végrehajtás felfüggesztését vagy megakadályozását lehetővé tevő joghézagok megszüntetése, a szándékos nemfizetői magatartástól való elriasztáshoz elegendő biztosíték bevezetése és a peren kívüli kétoldalú és többoldalú átalakítások kultúrájának javítása.

A Görög Pénzügyi Stabilitási Alap (GPSA)

A GPSA irányításával kapcsolatos valamennyi kötelezettségvállalás teljesült. A GPSA működését illetően a pénzügyminiszter levélben közölte az eurócsoport üléseit előkészítő munkacsoporttal a GPSA betöltendő felügyelőtestületi és általános tanácsi pozícióira javasolt jelöltek nevét, akiknek személyét az eurócsoport üléseit előkészítő munkacsoport jóváhagyta. A pénzügyminisztérium emellett megkapta és jóváhagyta az állami jogtanácsosnak a GPSA kiválasztási bizottságának jogállásáról, valamint a GPSA teljes időtartama alatti fennmaradásáról szóló véleményét.

Energia

Továbbra is a görög energetikai reform sarokkövét képezi az állami villamosenergia-vállalat (PPC) lignitalapú termelőkapacitása egyes részeinek – a lignittüzelésű meliti és megalopoliszi 3. és 4. erőműnek – az elidegenítése. A 2019 februárjában sikertelenül zárult első pályázat után a hatóságok megerősítették, hogy véghez kívánják vinni az elidegenítést, és eleget kívánnak tenni a megerősített felügyelet szerint hatályos kötelezettségvállalásuknak, az antitröszt-intézkedéseknek és a kapcsolódó bizottsági határozatnak. Ezért a PPC közgyűlésének jóváhagyásával újabb pályázatot írtak ki, amelynek szerződéskötési határideje június vége. Az elidegenítésről egy nemrégiben elfogadott nemzeti energetikai törvénymódosítás is rendelkezik, amely a PPC részvényeseire is kiterjeszti az elidegenítés végrehajtására vonatkozó kötelezettséget. A PPC kérheti az erőművek újraértékelését, ezúttal figyelembe véve az antitröszt-intézkedésekben előírtak szerint az egyéb uniós lignitértékesítéseket, valamint a legutóbbi sikertelen pályázatra beérkezett ajánlatokat. Ezen túlmenően a PPC-nek újabb értékelőt kell kijelölnie, aki a beérkezett ajánlatokról méltányossági állásfoglalást készít. Az értékesítés feltételeit illetően megállapodás született arról, hogy az adásvételi szerződésekben nem fog szerepelni kockázatmegosztási mechanizmus, míg az egyéb feltételekről a folyamat során lehet egyeztetni a befektetőkkel. Mindezekre a lépésekre azért kerül sor, hogy az elidegenítés az antitröszt-ügyben tett kötelezettségvállalásoknak megfelelően és az új pályázatban előírt határidőn belül sikeresen megtörténjen.