Kötelezettségszegési eljáráshoz továbbra is csak végső eszközként lehet folyamodni. A Bizottság szükség esetén nem habozhat, és nem is habozik élni ezzel a lehetőséggel annak biztosítása érdekében, hogy a Brüsszelben elfogadottak és jogszabályban rögzítettek ténylegesen érvényesüljenek az átlagpolgárok életében, függetlenül attól, hogy az Unió mely részén élnek.

Ez a jövőbeli munkánk szempontjából is fontos: például a már létező uniós környezetvédelmi szabályok teljes körű és helyes alkalmazása kulcsfontosságú a világjárvány utáni helyreállítási tervünk központi elemét képező európai zöld megállapodás sikeréhez.

A világjárvány a jogérvényesítési munkánkra is hatással volt: a Bizottság a Szerződések őreként gyakorolta hatáskörét, hogy mérsékelje a tagállamokban tapasztalt, önvédelemre irányuló kezdeti és ösztönös reakciók hatásait. Azt kívántuk elérni, hogy a nemzeti intézkedések arányosak legyenek az egészségügyi kockázatokkal, és ne sértsék tartósan az emberek és vállalkozások jogait, szabadságait és megélhetését az Unióban.

I.Az uniós jog végrehajtása és érvényesítése világjárvány idején

Az Európai Bizottság együttműködik a tagállamokkal az uniós jog helyes és időben történő átültetése, alkalmazása és végrehajtása érdekében. A Covid19-világjárvány különösen befolyásolta ezt a munkát. Komoly terhet rótt a tagállami közigazgatásokra, elsősorban az év első felében, és egyértelműen hatással volt az uniós jog teljes körű és időben történő végrehajtására való képességükre.

Ennek eredményeként a Bizottság igyekezett enyhíteni a tagállamokra nehezedő terheket a kötelezettségszegési eljárások kezelése során. A Bizottság azonban azt is egyértelművé tette, hogy helytelen lenne teljes mértékben felfüggeszteni a végrehajtási tevékenységét. Mindig is hangsúlyozta, hogy rendkívül fontos az uniós jog megfelelő alkalmazása, még válság idején is. A Covid19-világjárvány során például az egységes piac megfelelő működése kulcsfontosságúnak bizonyult az alapvető ellátási láncok sértetlensége, az üzletek élelmiszerrel való ellátása és annak biztosítása szempontjából, hogy az egészségügyi szolgálatok megkapják a szükséges egészségügyi eszközöket.

Annak érdekében, hogy segítse a tagállamokat a Covid19-világjárvány során, a Bizottság számos célzott iránymutatást adott ki a különböző szakpolitikai területeken, ideértve a határokon átnyúló egészségügyi együttműködés keretében nyújtott uniós sürgősségi segélyt, a munkahelyi egészséget és biztonságot, az utasok jogait, a légi közlekedés biztonságát vagy a járványra adott koordinált gazdasági választ.

A világjárványra adott nemzeti válaszlépések részeként számos tagállam egyoldalúan exportkorlátozásokat vezetett be a gyógyszerekre, egyéni védőeszközökre és a Covid19 szempontjából releváns egyéb termékekre vonatkozóan, különösen március és május között. Ezt követően néhány tagállam további korlátozásokat is bevezetett a hazai termelők támogatása érdekében, például az élelmiszerágazatban.

Az ilyen intézkedések súlyos zavarokat okoznak az ellátási láncokban, és fokozzák az alapvető termékek hiányát.

Különösen 2020 első felében állt fenn a dominóhatás valós kockázata az olyan tagállamok körében, amelyek úgy érezték, hogy hasonló protekcionista intézkedések elfogadására kényszerülnek.

A Bizottság kötelezettségszegési eljárást indított és folytatott Bulgáriával szemben, mert Bulgária arra kötelezte a kiskereskedőket, hogy a hazai élelmiszeripari termékeket – például a tejet, halat, friss húst és tojást, mézet, gyümölcsöket és zöldségeket – külön helyen prezentálják és értékesítsék, valamint a tej és tejtermékek 90 %-át hazai termelőktől vásárolják.

Egyes esetekben a Bizottság sürgős kötelezettségszegési eljárásokkal reagált a világjárványra válaszul bevezetett korlátozásokra. Gyakran találkozott a tagállamok képviselőivel – például az egységes piac szabályainak érvényesítésével foglalkozó munkacsoport keretében –, hogy véleményt cseréljenek az ilyen korlátozások által az áruk szabad mozgására gyakorolt káros hatásról. A 2020 áprilisában létrehozott munkacsoport fontos támogató szerepet tölt be olyan magas szintű fórumként, ahol a bizottsági szervezeti egységek és a tagállamok együttműködnek és értékelik, hogy a nemzeti jog mennyire felel meg az egységes piaci szabályoknak, és ahol megvitatják az egységes piac legsürgetőbb akadályait és a horizontális végrehajtási kérdéseket.

A Bizottság emellett felvette a kapcsolatot a tagállamokkal, és meggyőzte őket arról, hogy ne fogadjanak el vagy pedig helyezzenek hatályon kívül olyan nemzeti jogszabályokat, amelyek korlátozzák a Covid szempontjából releváns gyógyszerek és orvostechnikai eszközök szabad mozgását az egységes piacon.

A szabad mozgás a polgárok számára is lehetővé teszi az utazást. Az évek során számos jogalkotási aktus elfogadására került sor annak érdekében, hogy valamennyi közlekedési mód tekintetében biztosítsák az utasok jogainak magas szintű védelmét Európában. A világjárvány során a Bizottság következetesen egyértelművé tette, hogy az utasok jogai továbbra is érvényben vannak, és az utazási ágazatot támogató nemzeti intézkedések nem érinthetik ezeket a jogokat.

Miután a 2020. május 13-i ajánlásában emlékeztette a tagállamokat az utazóknak az utazási csomagokról szóló irányelv szerinti jogaira, a Bizottság kötelezettségszegési eljárást indított 11 olyan tagállammal szemben, amely eltért ettől az irányelvtől. A legtöbb eljárás lezárult, mert a nemzeti intézkedések módosultak vagy hatályukat vesztették. 2020 végén már csak a Bulgáriával , Horvátországgal , Litvániával és Szlovákiával szemben folytatott eljárás volt folyamatban.

Hasonlóképpen, az utazási csomagokról szóló irányelv értelmében az utazási csomagok szervezői kötelesek 14 napon belül visszatéríteni az előleget, ha az utazás törlésére elkerülhetetlen és rendkívüli körülmények miatt kerül sor. A Covid19-világjárvány kitörését követően azonban sok utazó nem részesült az irányelv szerinti visszatérítésben, mivel több tagállam olyan nemzeti szabályokat fogadott el, amelyek lehetővé tették az utazási csomagok szervezői számára, hogy a visszatérítést elhalasszák vagy kötelező utalványokat bocsássanak ki helyette.





II.Európai zöld megállapodás

„Nagy hatással volt rám annak a több millió fiatalnak a szenvedélye, meggyőződése és energiája, akik az utcán adtak hangot a véleményüknek. […] a mi nemzedékünk kötelessége az, hogy az általuk elképzelt jövőt valóra váltsuk számukra.”

Ursula von der Leyen elnök politikai iránymutatása

Az éghajlatváltozás és a környezetkárosodás egzisztenciális fenyegetést jelent Európa és a világ számára. Az európai zöld megállapodás a Bizottság arra vonatkozó terve, hogy fenntarthatóvá tegye az EU gazdaságát. Megvalósíthatjuk ezt a célt, ha az éghajlatváltozással és környezettel összefüggő kihívásokból lehetőségeket kovácsolunk, és mindenki számára méltányossá és befogadóvá tesszük az átállást.

A biológiai sokféleség védelme