[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.9.17.

COM(2010) 475 végleges

2010/0253 (COD)

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE

az egységes európai vasúti térség létrehozásáról

(átdolgozás)

SEC(2010) 1043 SEC(2010) 1042

INDOKOLÁS

A JAVASLAT HÁTTERE

Előzmények

A vasútnak a 19.században és a 20. század első felében tapasztalt virágkora után az ágazat az 1970-es évektől kezdve a gépkocsik és a légi közlekedés növekvő népszerűsége következtében hanyatlásnak indult. E hanyatlás megállítása érdekében az Európai Közösség számos olyan jogszabályt fogadott el, melyek célja, hogy az „egységes európai vasúti térség” megteremtésén keresztül fellendítse a vasutat. A Bizottság által 1998-ban előterjesztett, majd 2000 végén elfogadott első vasúti csomag arra utalt, hogy a nemzeti és az európai politikai döntéshozók egyaránt a szabályozási keret reformját tartják kívánatosnak annak érdekében, hogy a vasúti ágazat európai szinten integrálható legyen, és a lehető legkedvezőbb feltételekkel vehesse fel a versenyt a többi szállítási móddal.

Az első vasúti csomag három irányelvből áll:

- a 2001. február 26-i 2001/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[1], mely módosította a már létező, a közösségi vasutak fejlesztéséről szóló, 1991. július 29-i tanácsi irányelvet[2];

- a 2001. február 26-i 2001/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[3], mely módosította a már létező, a vasúttársaságok engedélyezéséről szóló, 1995. június 27-i tanácsi irányelvet[4]; valamint

- a vasúti infrastruktúrakapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról szóló, 2001. február 26-i 2001/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[5].

A fenti irányelvek 2003-as hatálybalépése jelentős hatást gyakorolt az Európai Unió vasúti piacára, amelynek keretében kétféle szereplő különböztetendő meg: a vasúttársaságok és a pályahálózat-működtetők. Az európai uniós kritériumoknak megfelelően engedélyezett vasúttársaságoknak tisztességes és megkülönböztetésmentes feltételek alapján hozzáférést kell biztosítani a vasúti infrastruktúrához annak érdekében, hogy egész Európára kiterjedő szolgáltatásokat tudjanak nyújtani. A pályahálózat-működtetők díjat számíthatnak fel hálózataik használatáért és kötelesek bizonyos minimális szintű szolgáltatást nyújtani, ideértve a bizonyos berendezésekhez való hozzáférést is. Az irányelvek meghatározzák a vasúti árufuvarozási és személyszállítási szolgáltatásokra vonatkozó hozzáférési jogokat és bizonyos, a vasúttársaságok üzemeltetését érintő védintézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a versenytársak hátrányos megkülönböztetéstől mentesen férhessenek hozzá a hálózathoz. Az irányelvek továbbá iránymutatást tartalmaznak olyan független nemzeti vasúti szabályozó szervezetek létrehozásához, melyek biztosítják a hálózathoz való, hátrányos megkülönböztetéstől mentes hozzáférést és figyelemmel kísérik a vasúti piaci versenyt.

Ezen új szabályozási keretnek köszönhetően a vasúti ágazat stabilizálni tudta a szállított áruk mennyiségét, sőt néhány tagállamban piaci részesedést szerzett vissza a közúttól. A foglalkoztatásban tapasztalható csökkenés is lelassult a válság kitörése előtt. Az árufuvarozásnak a szállított tonnák alapján számított növekedése azonban az utóbbi években nem volt elég erőteljes ahhoz, hogy a vasút piaci részesedésének 1995–2003 közötti 2,3 százalékpontos csökkenését visszanyerje. Amennyiben a megfigyelt tendencia folytatódik, a vasúti árufuvarozás részaránya összességében nem fog emelkedni. Az utóbbi három évtizedben tapasztalható visszaesés a vasúti személyszállítást nem érintette olyan drámai mértékben, mint az árufuvarozást. A vasút részesedése a teljes személyszállítási piacból (utaskilométerben kifejezve) az 1970-es 10,2%-ról 2003-ra 6,1%-ra csökkent az EU-15-ben. Az EU-27-ben a vasúti személyszállítás részesedése az 1995-ös 6,6%-ról 2003-ra 5,9 %-ra csökkent, azóta némiképpen erősödött és stabilizálódott.

A jelenlegi gazdasági helyzet súlyosbítja a vasúti piac gyenge teljesítményét. Az árufuvarozási tevékenységek (a vasúti árufuvarozást is beleértve) az utóbbi időben jelentős (a piaci szegmenstől függően 20–50% közötti) visszaesést szenvedtek el, és a személyszállítási szolgáltatási tevékenységek is csökkentek. Az érdekelt felek jelezték, hogy a nemzeti gazdaságélénkítési tervek nem gyorsították fel a beruházásokat a várt mértékben, és nagymértékű létszámleépítések várhatók, különösen az árufuvarozási ágazatban.

A megoldásra váró problémák

A vasúti ágazat fejlődését, és azon képességét, hogy a többi szállítási móddal tartósan felvegye a versenyt, továbbra is komoly problémák akadályozzák, melyek abból erednek, hogy a) az infrastruktúra finanszírozása és árképzése nem megfelelő, b) a verseny akadályai tartósan fennállnak, valamint c) nincs megfelelő szabályozási felügyelet.

a) A vasúti infrastruktúra fejlesztésére és karbantartására fordított beruházások szintje számos tagállamban továbbra sem kielégítő. Sok esetben a meglévő infrastruktúra minősége tovább romlik. A beruházásoknak a nemzeti szinten megfigyelhető alacsony szintje részben az egyértelmű beruházási tervek és a hosszú távú stratégiák hiányából fakad. A hiányos karbantartás, a lassú korszerűsítés és a szaporodó hálózati szűk keresztmetszetek közvetlen hatással vannak a vasúttársaságokra, mivel azok így nem képesek lépést tartani a többi szállítási móddal, sem befektetéseket magukhoz vonzani. E nehézségeket tovább súlyosbítja, hogy sok tagállamban nem megfelelő az infrastruktúrahasználati díjak mértéke és rendszere.

b) A vasúttársaságok közötti versenyt különböző tényezők korlátozzák. A piaci feltételek kellő átláthatóságának hiánya és az intézményi keret rossz működése továbbra is megnehezíti, hogy az új piaci belépők versenyképes vasúti szolgáltatásokat nyújtsanak. További fontos tényező, hogy az új piaci belépőket állandó hátrányos megkülönböztetés éri a vasúthoz kapcsolódó szolgáltatásokhoz való hozzáférés megszerzésekor, e szolgáltatások ugyanis gyakran a hagyományos vasúttársaságok tulajdonában és üzemeltetésében állnak. Ezenfelül továbbra is hátrányos megkülönböztetés állhat fenn az infrastruktúrahasználati feltételekben (menetvonalelosztás és díjszabás).

A fent említett problémákat tovább súlyosbítják azok a nehézségek, amelyekkel a szabályozó szervezetek kerülnek szembe felügyeleti kötelezettségeik gyakorlása közben, különös tekintettel a vasúttársaságok közötti megkülönböztetésmentes bánásmódra és annak ellenőrzésére, hogy a díjszabási elveket megfelelően alkalmazzák-e, vagy hogy a számviteli elkülönítést teljes mértékben tiszteletben tartják-e. Ezek a nehézségek gyakran a szakképzett személyzet és más források hiányából fakadnak. Számos esetben súlyosbító tényező, hogy e szervezetek nem kellően függetlenek a pályahálózat-működtetőktől, a meglévő vasúttársaságtól vagy a hagyományos üzemeltető felett tulajdonosi jogokat gyakorló minisztériumtól való nem kielégítő mértékű függetlenség.

A hatályos jogszabályok teljes körű végrehajtása igen jelentős mértékben fog hozzájárulni e problémák megoldásához. A Bizottság ezért lépéseket tett, hogy a jogszabályokat nem megfelelően, vagy nem teljes körűen átültető tagállamok ellen indított jogsértési eljárások révén biztosítsa a hatályos jogszabályok érvényre juttatását.

A jelenlegi szabályozási keretben azonban vannak gyenge pontok, ellentmondások és hiányosságok, amelyeket kezelni kell a jogszabályok eredeti célkitűzéseinek teljes eléréséhez. A Bizottság az első vasúti csomag átdolgozását a fentiek orvoslására irányuló egyik módszernek tekinti.

A JAVASLAT CÉLKITűZÉSEI

Általános célkitűzések

Az Európai Unió közlekedéspolitikájának fő célkitűzése, hogy a magas fokú versenyképességet és a gazdasági tevékenységek harmonikus, kiegyensúlyozott és fenntartható fejlődését elősegítő közös politikák kialakításával belső piacot hozzon létre. A vasúti ágazatra vonatkozó már meglévő, uniós szinten elfogadott intézkedések kiegészítésével és megerősítésével az első vasúti csomag átdolgozására irányuló javaslat az európai vasúti piac integrációjának és fejlesztésének elősegítése révén hozzá fog járulni a fenti célkitűzések eléréséhez.

A valódi belső piac létrehozása alapvető fontosságú a vasúti ágazat megújulása szempontjából, és elő fogja segíteni a vasúti árufuvarozási és személyszállítási szolgáltatások versenyképességének fokozását, ezáltal növelve azok vonzerejét és az ágazat részarányát. Mivel a vasúti szállítás energiahatékonyabb (különösen a közúti szállításnál), a közlekedésnek a közútról a vasútra való átcsoportosítása a szén-dioxid-kibocsátás és az egyéb szennyezőanyagok csökkenésével fog járni.

Horizontális célkitűzések

Az európai szabályozási környezet egyszerűsítésére és korszerűsítésére vonatkozó célkitűzés kulcsfontosságú a Bizottság számára. Ezen átfogó stratégiai célkitűzést szem előtt tartva a Bizottság ambíciózus, a jobb szabályozást célul kitűző ütemtervet követ, azzal a céllal, hogy előrelépést érjen el az Európa 2020 stratégia megvalósításában.

Ezen átdolgozás legfőbb horizontális célkitűzése a jogszabályok egységes szerkezetbe foglalása és összevonása révén történő jogi egyszerűsítés . E célkitűzés eléréséhez alapvető fontosságú a három irányelv között fennálló kereszthivatkozások kiiktatása az irányelvek új szerkezetbe foglalásával és egyetlen, a vasúti hozzáférésről szóló jogszabályban való egyesítésével.

Másodszor, a vasúti hozzáférésről szóló jogszabályok bizonyos rendelkezéseinek pontosítása az összes tagállamban elősegítené az uniós jog megfelelő átültetését és hatékony végrehajtását. A fentebb említettek szerint az első vasúti csomag néhány rendelkezése nem egyértelmű, és nem határozza meg megfelelően a végrehajtás eszközeit.

Végezetül korszerűsíteni kell az idejétmúlt jogszabályokat az elavult (a teljes piacnyitást megelőző, eredeti állapotra vonatkozó, esetenként az üzemeltető és a pályahálózat-működtető hagyományos egybeolvadásának betudható), rendelkezések kiiktatása, valamint a piac jelenlegi működését jobban tükröző új rendelkezések (például az új piaci belépőkre és az infrastruktúrának csak részben állami tulajdonlására vonatkozó rendelkezések) révén.

Konkrét célkitűzések

Az első vasúti csomag javasolt átdolgozása a következőket tartalmazza: a) az infrastruktúra megfelelő finanszírozása és díjszabása, b) a vasúti piac versenyfeltételei, valamint c) a piac megfelelő felügyeletéhez szükséges szervezeti reformok.

a) A javasolt átdolgozás első célkitűzése az infrastruktúra megfelelő, átlátható és fenntartható finanszírozásának biztosítása, valamint az infrastruktúra-fejlesztés és a hozzáférési feltételek kiszámíthatóságának köszönhetően a vasúttársaságok befektetéseinek megkönnyítése. Ezzel egyidejűleg célja az infrastruktúrahasználati díjak mértékének és szerkezetének megfelelőbb megállapítása, ezáltal növelve a vasúttársaságok versenyképességét a többi szállítási móddal szemben és hozzájárulást nyújtva a környezeti költségek internalizálásához.

b) A célkitűzések második csoportjába tartozik a verseny abból eredő torzulásának elkerülése, hogy állami pénzeszközöket használnak fel kereskedelmi tevékenységekre, továbbá annak megelőzése, hogy a hagyományos vasúttársaságok kereskedelmileg érzékeny információkat gyűjtsenek és használjanak fel potenciális versenytársaikkal szemben. A célok közé tartozik továbbá az összeférhetetlenség kiküszöbölése a vasúthoz kapcsolódó szolgáltatások irányításában, az említett szolgáltatásokhoz való hozzáférés bővítése az új piaci belépők számára, valamint a piac átláthatóságának növelése a hatékony verseny biztosítása érdekében.

c) A szabályozási felügyeletre vonatkozóan a javasolt átdolgozás azt hivatott biztosítani, hogy a szabályozó szervezetek – fokozott függetlenségüknek, kibővített hatáskörüknek és a rendelkezésükre álló kiegészítő eszközöknek köszönhetően – hatékonyan láthassák el feladataikat.

A JAVASOLT MÓDOSÍTÁSOK MEGHATÁROZÁSA

Előzetes vizsgálat

Kiterjedt vizsgálat és értékelés alapján a Bizottság számos olyan intézkedést állapított meg, amely hozzájárulhat a fenti bekezdésben felvázolt célkitűzések eléréséhez. Több évre kiterjedő tanulmányok[6] alapján és az érintettektől kapott észrevételek figyelembevételével a Bizottság 37 intézkedést terjesztett elő. E 37 intézkedés alapos előzetes vizsgálata után egy 26 intézkedésből álló csomag kiválasztására került sor. Az előzetes vizsgálat két lépésből állt: elsőként figyelembe vették az érdekelt felekkel folytatott konzultáció eredményeit, másodszor öt szempont (hatékonyság, a végrehajtáshoz szükséges idő, alkalmasság, adminisztratív végrehajthatóság és a jelenlegi jogi szabályozással fennálló összhang) alapján elvégezték az intézkedések független vizsgálatát.

Külső szakértők véleménye és az érdekelt felekkel folytatott konzultáció

Azon döntés nyomán, hogy hatásvizsgálatot végeznek az első vasúti csomag átdolgozásának előkészítésére, az Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóság TREN/A2/143-2007 számú, „Hatásvizsgálat és értékelések” keretszerződése keretében felkérték a PriceWaterhouseCoopers Advisory (PWC) nevű céget a külső tanulmány elkészítésére.

A PWC által elvégzett külső tanulmánnyal összefüggésben az EU-25 (EU-27, leszámítva a vasúthálózattal nem rendelkező Ciprust és Máltát) majdnem 380 szervezetét felölelő konzultációra került sor az érdekelt felekkel. Az érdekelt feleket felkérték, hogy emeljék ki azokat a jellemző akadályokat, amely az ő szempontjukból tekintve gátolják a nemzetközi vasúti piac teljes megnyitását és a vasúthoz kapcsolódó szolgáltatások fejlesztését. Ezenfelül az érdekelt feleket felkérték arra, hogy nevezzék meg az uniós szabályozási keret azon területeit, amelyeket fejleszteni érdemes, és fejezzék ki véleményüket a tervezett intézkedések potenciális hatékonyságáról.

Hatásvizsgálat

A fent említett külső tanulmány és az érdekelt felekkel folytatott konzultációs folyamatból levont következtetések alapján a Bizottság elvégezte az előzetesen kiválasztott intézkedésekből álló teljes csomag hatására vonatkozó mennyiségi és minőségi szempontú vizsgálatot. Ez az értékelés alternatív lehetőségeket is megvizsgált, amennyiben a meglévő szabályozási keret korszerűsítésére irányuló tervezett új intézkedéseket korábban még nem vetették alá hatásvizsgálatnak.

Szubszidiaritás

A vasúti ágazatot érintő problémáknak olyan, több államot érintő vonatkozásai vannak, amelyek uniós szintű intézkedések meghozatalát igénylik. A tagállamok és a többi érdekelt fél közötti együttműködés hiánya csökkenti a nemzetközi vasúti szállítás hatékonyságát, ezáltal növelve annak kockázatát, hogy a forgalom a vasútról a közútra terelődik, ami a torlódások és a szennyezés növekedését eredményezné. A vasúti piachoz való hozzáférésre vonatkozó szabályozási keretnek a piaci belépés és a verseny megkönnyítése, valamint a vasúthoz kapcsolódó szolgáltatások piacainak– köztük a vasúti szállítási szolgáltatások nyújtásához kapcsolódó piacoknak – a fejlesztése érdekében történő egyértelművé tételét az Unió jobban meg tudja valósítani, mint az egyes tagállamok.

MEGJEGYZÉSEK A JAVASOLT FőBB MÓDOSÍTÁSOKHOZ

Számviteli elkülönítés (6. cikk)

Az új rendelkezések világosabbá teszik azt, hogy a megfelelő átláthatóság érdekében a vasúttársaságoknál számviteli elkülönítésre van szükség. A rendelkezések kötelezővé teszik, hogy a jogi monopóliumot élvező tevékenységeket és a versenynek kitett tevékenységeket számviteli szempontból elkülönítsék. Ez védintézkedés az ellen, hogy a nem jövedelmező tevékenységekre megítélt állami pénzeszközöket a kereskedelmi tevékenységek támogatására használják fel, ezért erre az intézkedésre szükség van a verseny torzulásának elkerülése érdekében.

Az alapvető funkciók függetlensége (7. cikk)

A javasolt törlés megszünteti annak lehetőségét, hogy a vasúti infrastruktúrahasználati díjak beszedését vasúttársaságokra lehessen átruházni. Ez az intézkedés hozzájárulna a tisztességes versenyhez annak megelőzése révén, hogy bizonyos vasúttársaságok (a hagyományos vasúttársaságok) kereskedelmi szempontból érzékeny információhoz jussanak a versenytárs vasúttársaságok (új piaci belépők) számláiban szereplő menetvonaljellemzőkről. Ez további ösztönzést ad az infrastruktúra megbízható és megkülönböztetésmentes pénzügyi irányításához is.

A vasúti infrastruktúra fejlesztésére vonatkozó stratégia (8. cikk)

E cikk értelmében a tagállamok kötelesek lesznek közzétenni közzétegyék közép- és hosszú távú, a vasúti ágazatra vonatkozó fejlesztési stratégiáikat, amelyek lehetővé teszik a jövőbeli mobilitási szükségletek kielégítését, és a vasúthálózat szilárd és fenntartható finanszírozásán alapulnak. Ez ösztönözni fogja a hosszú távú beruházásokat, amelyeken a vasúti háttéripar alapul. A hosszú távú kötelezettségvállalásokra szükség van ahhoz, hogy új szereplőket vonzzanak a piacra, és új szolgáltatások fejlesztésére nyíljék lehetőség.

A vasúthoz kapcsolódó szolgáltatások (13. cikk)

A javasolt változtatások a vasúthoz kapcsolódó szolgáltatások korszerűsítésére vonatkoznak és kettős célt szolgálnak.

Elsőként a szolgáltatási infrastruktúra irányításának és a vasúti szállítás nyújtásának egymástól való függetlenségére vonatkozó követelmények (úgymint jogi, szervezeti és döntéshozatali függetlenség) kerülnek bevezetésre az egyrészről a vasúthoz kapcsolódó szolgáltatások nyújtói vagy a szolgáltatási infrastruktúra tulajdonosai, másrészről a hagyományos vasúttársaságok között fennálló összeférhetetlenségek felszámolása érdekében. Ez az intézkedés elő fogja segíteni a szolgáltatási infrastruktúrához való megkülönböztetésmentes hozzáférést.

A 13. cikkben javasolt második intézkedés a vasúthoz kapcsolódó szolgáltatási infrastruktúra felhasználására vonatkozóan „használd vagy elveszíted” jellegű rendelkezéseket vezet be. Ha a szolgáltatási infrastruktúra nincs használatban, azt tulajdonosa köteles más érdekelt felek számára (bérbeadás vagy lízing formájában) hozzáférhetővé tenni. Ez az intézkedés a hálózat mesterséges telítődésének elkerülésével fokozza az infrastruktúrához való hozzáférést.

Határokon átnyúló megállapodások (14. cikk)

A javasolt rendelkezések világossá teszik a vasúttársaságok közötti, a tagállamok közötti, illetve a tagállamok és harmadik országok közötti határokon átnyúló megállapodásokra vonatkozó általános elveket. Ezek értesítési és együttműködési eljárásokat is maguk után vonnak, így a Bizottság meggyőződhet arról, hogy a megállapodások összhangban vannak az európai uniós jogszabályokkal.

Piacfigyelés (15. cikk)

E cikk célja, hogy egyértelművé tegye egyfelől azt, hogy a vasúti piac felügyeletének a Bizottságra ruházott feladata kiterjed például a vasúti infrastruktúrába történő beruházásokra, a vasúti szállítási szolgáltatások árainak alakulására és minőségére és a vasúti személyszállításra vonatkozó közszolgáltatási kötelezettségekre is, másfelől pedig azt, hogy az erre vonatkozó adatokat a tagállamoknak ezért az új IV. mellékletben részletezett módon rendelkezésre kell bocsátaniuk. Ez az intézkedés elősegíti a szolgáltatási piacon kialakuló szűk keresztmetszetek azonosítását.

A vasúthálózat-használati feltételek közzététele (27. cikk)

A javasolt rendelkezések tisztázzák, hogy a pályahálózat-működtetők milyen módon és eszközökkel tegyék közzé a vasúthálózat-használati feltételeket.. A vasúthálózat-használati feltételeknek az Európai Unió egy másik hivatalos nyelvén és az Európai Vasúti Ügynökség honlapján elektronikus formában történő közzététele megkönnyíti a vasúthálózat-használati feltételek hozzáférhetőségét, ezáltal növeli az átláthatóságot.

Tájékoztatás a díjszabási rendszerekről (29. cikk)

Az állami pénzeszközök felhasználásának átláthatósága érdekében indokolt, hogy a tagállamok díjszabási kereteit és szabályait a vasúthálózat-használati feltételekben közzétegyék.

Az illetékes hatóságok és a pályahálózat-működtetők közötti szerződések (30. cikk)

A javasolt változtatások az infrastruktúrával kapcsolatos költségekről és az infrastruktúrahasználati díjakról az illetékes nemzeti hatóságok és a pályahálózat-működtetők között kötött szerződések fejlesztésének és kezelésének folyamatát részletezik. Különösképpen a szabályozó szervezet bír hatáskörrel arra, hogy a megfelelő időszakban a magas szintű infrastruktúra teljesítménymutatóira vonatkozó tervezett közép- és hosszú távú költségvetési keret megfelelőségét értékelje. Egy ilyen független vizsgálat csökkenti annak kockázatát, hogy a hagyományos vasúttársaságok politikai hátterüket felhasználva befolyásolják a szerződéseket.

Díjszámítási elvek (31. cikk)

A 31. cikk tartalma két különálló intézkedés bevezetése érdekében módosul.

Az első intézkedésben a szerelvényeket alkotó gördülőállomány zajkibocsátási jellemzői alapján meghatározott, differenciált pályahasználati díjakról van szó. Ez erőteljesen ösztönözni fog az infrastruktúra korszerűsítésére, és különösen a fenntarthatóbb vasúti technológiákba való beruházásokra.

A díjak átláthatóbbá tétele érdekében egyértelműen szerepel, hogy a szolgáltatóknak a vasúthoz kapcsolódó szolgáltatások díjairól is tájékoztatást kell nyújtaniuk, és ezeket az információkat a pályahálózat-működtetőknek közzé kell tenniük a vasúthálózat-használati feltételekben.

Kivételek a díjszabási elvek alól (32. cikk)

A javaslat értelmében a nemzeti pályahasználati díjszabási rendszerek jobb összehangolása érdekében közös kritériumok kerülnek bevezetésre azon piaci szegmensek azonosítására, amelyek adott esetben felárat tudnának fizetni a szolgáltatásokért. A kérdéses kritériumok a VIII. melléklet (3) bekezdésében szerepelnek.

Annak érdekében, hogy lerövidüljön az az átmeneti időszak, amíg a vonalakat felszerelik a nemzeti jelzőrendszerekkel és az Egységes Európai Vonatbefolyásoló Rendszerrel (ETCS) is, és hogy ezáltal csökkenjenek az infrastruktúra karbantartásának költségei, a javaslat értelmében az ETCS-sel felszerelt vonatokra alacsonyabb pályahasználati díjat szabnának ki.

A pályahálózat-működtetők közötti együttműködés (37. cikk)

Az infrastruktúrakapacitásnak a 40. cikk szerinti elosztását illetően az új 37. cikk olyan új intézkedések bevezetését javasolja, amelyek biztosítják, hogy a pályahálózat-működtetők együttműködnek a több mint egy hálózatra vonatkozó díjszabási rendszerek kialakításában.

Szabályozó szervezetek (55. cikk)

A javaslat korszerűsítené a szabályozó szervezetek függetlenségéről szóló rendelkezéseket, így azok egyértelműen előírnák, hogy e szervezeteknek függetleneknek kell lenniük minden közhatalmi szervtől. A szabályozó szervezetek – különösen a hagyományos vasúttársaság tulajdonjogát gyakoroló közhatalmi szervtől való – függetlenségének biztosítása csökkenteni fogja az összeférhetetlenség esélyét, ezáltal fokozva e szervezetek felügyeleti kapacitását és hitelét.

A szabályozó szervezet feladatai (56. cikk)

Az 56. cikkben javasolt három intézkedés kiterjeszti a szabályozó szervezetek hatáskörét. (1) Egyértelműen a hatáskörükbe fognak tartozni a vasúthoz kapcsolódó szolgáltatásokhoz való hozzáférésről, illetve az azokra vonatkozó díjszabásról szóló azon határozatok, melyek alapvető jelentőségűek a piacra lépés lehetővé tételében, és biztosítják a tisztességes versenyt. (2) A fokozott számviteli elkülönítés megelőzi, hogy a nem jövedelmező tevékenységekre megítélt állami pénzeszközöket a kereskedelmi tevékenységek finanszírozására használják fel, ezáltal elkerülhető a tisztességtelen verseny; a szabályozó szervezetnek továbbá jogában áll a vasúttársaságoknál vagy a pályahálózat-működtetőknél ellenőrzéseket végezni vagy külső ellenőrzéseket kezdeményezni annak megállapítása érdekében, hogy megfelelnek-e a számviteli elkülönítésre vonatkozó rendelkezéseknek. (3) Végül a szabályozó szervezetek hatékonyabb működése érdekében a pályahálózat-működtetőknek a költségelszámolási adatokat összevont és egységesített formátumban, „felügyeleti célokat szolgáló pénzügyi jelentésként” kell benyújtaniuk.

A szabályozó szervezetek közötti együttműködés (57. cikk)

A határokon átnyúló együttműködés fokozása és a piacra jutási feltételek javítása érdekében a szabályozó szervezeteknek a nemzetközi szolgáltatásokkal kapcsolatos hozzáférési vagy díjszabási ügyekről szóló határozatok elfogadása során együtt kell működniük. Ezzel összefüggésben a döntéshozatali eljárásnak lehetővé kell tennie, hogy a szabályozó szervezetek kellő időben információt cseréljenek.

A vasúthoz kapcsolódó szolgáltatások osztályozása (III. melléklet)

Az áramszolgáltatási rendszernek vontatási áram termelésére történő használatának a minimális szolgáltatások részeként való meghatározása biztosítja, hogy ezekre a szolgáltatásokra megkülönböztetésmentes követelmények vonatkoznak. Ezenfelül az az előírás, hogy az áramszolgáltatási rendszer használatának díját a vontatási áram díjától elkülönítve kell feltüntetni, biztosítja a hálózatüzemeltetési költségek nagyobb fokú átláthatóságát, ezért további ösztönzést fog jelenteni a pályahálózat-működtetőknek arra, hogy csökkentsék az infrastruktúra rendelkezésre bocsátásának költségeit.

A vasúthálózat-használati feltételek tartalma (VI. melléklet)

A VI. mellékletben javasolt intézkedések egyértelművé teszik a vasúthálózat-használati feltételek tartalmát annak érdekében, hogy fokozzák azok hatékonyságát és a vasúti piac átláthatóságát. Az új rendelkezések meghatározzák, hogy a pályahálózat-működtetőknek közzé kell tenniük 1) a kapacitásigényléshez használandó formanyomtatvány mintáját, 2) a nemzetközi menetvonal-elosztási folyamatokról szóló részletes tájékoztatást, 3) a vasúti engedély és a vasúti biztonsági tanúsítvány iránti kérelmekhez kapcsolódó információkat, 4) a piacra jutási ügyekkel kapcsolatos békéltető és fellebbezési eljárásokról szóló információkat, valamint 5) a vasúthoz kapcsolódó szolgáltatási infrastruktúrához való hozzáférésről szóló információkat (a jelenleg érvényes díjszabási információkon kívül).

Szerződések (VII. melléklet)

Az új VII. melléklet meghatározza azoknak a 30. cikk szerinti szerződéseknek a tartalmát és működését, amelyek a vasutak fejlesztésére vonatkozó hosszú távú stratégiák bevezetését hivatottak ösztönözni.

A vasúti infrastruktúra költségére és használati díjára vonatkozó követelmények (VIII. melléklet)

A vasút szilárd és fenntartható finanszírozása érdekében az új VIII. melléklet tisztázza a 31. cikk bizonyos rendelkezéseit. Ide tartozik a következők részletezése: 1) azok a költségek, amelyeket nem szükséges belefoglalni a minimális hozzáférési szolgáltatások és a vasúti hozzáférési szolgáltatások közvetlen költségeinek számításába (amint azt a III. melléklet (1) és (2) bekezdése meghatározza), valamint azon piaci szegmensek meghatározásának kritériumai, amelyek esetleg felárat tudnának fizetni a szolgáltatásokért, 2) a zajkibocsátási jellemzőkön alapuló pályahasználati díjak differenciálásának követelményei, 3) az a mód, ahogyan a pályahálózat-működtetők meghatározzák azokat a piaci szegmenseket, amelyekre esetleg felárat lehetne bevezetni, valamint 4) a teljesítményrendszerek fő jellemzői és általános elvei.

Felügyeleti célokat szolgáló pénzügyi jelentések (X. melléklet)

Az új X. melléklet a pénzügyi jelentések benyújtására szolgáló közös, egységesített formátumot részletezi. Ez az intézkedés lehetővé tenné a szabályozó szervezetek számára, hogy a pályahálózat-működtetőktől kapott információkat elemezzék és elősegítené felügyeleti tevékenységük gyakorlását.

⎢2004/49/EK 30. cikk 1.pont

2010/0253 (COD)

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE

az egységes európai vasúti térség létrehozásáról

(átdolgozás) (EGT-vonatkozású szöveg)

⎢2001/14/EK (kiigazított szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel √ az Európai Unió működéséről szóló Õ szerződésre és különösen annak √ 91. Õ cikkére,

tekintettel az Ö Európai Õ Bizottság javaslatára,

√ a javaslat nemzeti parlamenteknek való megküldését követően, Õ

tekintettel az √ Európai Õ Gazdasági és Szociális Bizottság állásfoglalására[7],

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[8],

√ rendes törvényalkotási eljárás keretében Õ ,

mivel:

∫ új szöveg

(1) A közösségi vasutak fejlesztéséről szóló, 1991. július 29-i 91/440/EGK tanácsi irányelvet[9], a vasúttársaságok engedélyezéséről szóló, 1995. június 19-i 95/18/EK tanácsi irányelvet[10], valamint a vasúti infrastruktúra díjának felszámolásáról szóló, 2001. február 26-i 2001/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet[11] 2004-ben és 2007-ben jelentős mértékben módosították. Mivel további módosításokra van szükség, és tekintettel az e jogi rendelkezések közötti összefüggésekre, az említett irányelveket az áttekinthetőség érdekében indokolt átdolgozni és egyetlen jogi aktusban egyesíteni.

⎢91/440/EGK (1) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(2) Az √ Unió Õ közlekedési ágazatának nagyobb fokú integrációja alapvető összetevője a belső piac √ megvalósításának Õ, és a vasutak létfontosságú részei az √ Unió Õ közlekedési ágazatának √ és a fenntartható mobilitás elérésének Õ .

⎢91/440/EGK (2) preambulumbekezdés

(3) A vasúthálózat hatékonyságán javítani kell annak érdekében, hogy integrálni lehessen egy versenyképes piacba, mindeközben figyelmet fordítva a vasutak sajátos jellemzőire.

⎢95/18/EK (5) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(4) Indokolt, hogy a regionális, városi és városkörnyéki szolgáltatásokra vonatkozó kivételek, valamint a Csatornaalagúton keresztüli ingajáratok Ö szállítási szolgáltatásai ne tartozzanak ezen irányelv hatálya alá Õ.

⎢91/440/EGK (3) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(5) A vasúti szállításnak a többi szállítási módhoz képest hatékonnyá és versenyképessé tétele érdekében a tagállamoknak √ biztosítaniuk Õ kell, hogy a vasúttársaságok kereskedelmi jellegű és a piaci kereslethez igazodó független szolgáltatóként √ működjenek Õ .

⎢91/440/EGK (4) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(6) A vasúthálózat további fejlesztése és hatékony működtetése √ érdekében Õ a szállítási szolgáltatások nyújtása és az infrastruktúra működtetése között √ indokolt Õ különbséget √ tenni Õ . E helyzetben szükség van arra, hogy a két tevékenységet külön igazgassák, és elkülönített számvitelük legyen.

⎢95/18/EK (2) preambulumbekezdés

(7) A szolgáltatásnyújtás szabadságának alapelvét a vasúti ágazatban is alkalmazni kell, figyelembe véve az ágazat sajátos jellemzőit.

⎢91/440/EGK (5) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(8) A nagyobb kényelem és a felhasználóknak nyújtott jobb szolgáltatások szempontjából a vasúti szolgáltatások igazgatása terén a verseny élénkítése érdekében a √ tagállamoknak indokolt megőrizniük Õ általános felelősségüket a megfelelő vasúti infrastruktúra fejlesztéséért;

⎢91/440/EGK (6) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(9) Az infrastruktúrával kapcsolatos költségek felosztására vonatkozó általános szabályok hiányában a tagállamok √ a pályahálózat-működtetővel Õ folytatott konzultációt követően szabályokat állapítanak meg annak biztosítására, hogy a vasúttársaságok fizessenek a vasúti infrastruktúra használatáért. E Ö szabályok nem különböztethetnek Õ Ö hátrányosan a vasúttársaságok között Õ .

⎢91/440/EGK (7) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(10) A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy √ a pályahálózat-működtető és Õ a meglévő köztulajdonú vagy irányítású vasúttársaságok az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályok kellő figyelembevételével szilárd pénzügyi háttérrel rendelkezzenek .

⎢2001/14/EK (8) preambulumbekezdés

(11) A – különösen a nemzetközi – áruszállítási ágazat hatékonysága érdekében a piacot megnyitó intézkedésekre van szükség.

⎢95/18/EK (4) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(12) Célszerű bevezetni a vasúttársaságok részére egy olyan engedélyt, hogy az egész √ Unióban Õ egységes és hátrányos megkülönböztetéstől mentesen legyen biztosítva a vasúti infrastruktúrához való hozzáférés joga.

⎢2007/58/EK (7) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(13) A közbenső megállókkal rendelkező útvonalak esetében az új piacra lépők számára engedélyezni √ kell Õ az utasok felvételét és leszállását az útvonalon annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen tevékenységek √ gazdaságilag életképesek legyenek Õ , valamint annak elkerülésére, hogy a lehetséges versenytársak a meglévő üzemeltetőknél kedvezőtlenebb helyzetbe kerüljenek..

⎢2007/58/EK (8) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(14) Az új, nyílt hozzáférésű, valamint a közbenső megállókkal rendelkező nemzetközi √ személyszállítási Õ szolgáltatások bevezetése nem használható a belföldi személyszállítási szolgáltatás piacának megnyitására, hanem annak pusztán olyan megállókra kell összpontosítania, amelyek kapcsolatban vannak a nemzetközi útvonallal. √ Az új Õ szolgáltatások bevezetésének fő célja √ kötelezően Õ a nemzetközi útvonalon történő személyszállítás. Annak megállapítása során, hogy ez-e a szolgáltatás fő célja, olyan szempontokat kell figyelembe venni, mint a belföldi, vagy a nemzetközi személyszállítás alapján kiszámított forgalmi hányad és volumen, valamint a szolgáltatás hossza. Ö A szolgáltatás fő célját Õ bármely érdekelt fél kérelmére a nemzeti szabályozó szerv állapítja meg.

⎢2007/58/EK (9) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(15) A vasúti és közúti személyszállítási szolgáltatásokról szóló, 2007. október 23-i 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[12] felhatalmazza a tagállamokat és az önkormányzatokat a közszolgáltatási szerződések odaítélésére √ , melyek Õ kizárólagos jogokat biztosíthatnak egyes szolgáltatások nyújtására. Szükséges ezért annak biztosítása, hogy azon rendelet rendelkezései összhangban legyenek a nemzetközi személyszállítási szolgáltatások versenynek való megnyitásának elvével.

⎢2007/58/EK (10) preambulumbekezdés

(16) A nemzetközi személyszállítási szolgáltatások versenynek való megnyitása hatást gyakorolhat a közszolgáltatási szerződés alapján nyújtott vasúti személyszállítási szolgáltatások megszervezésére és finanszírozására. A tagállamok számára lehetővé kell tenni a piachoz való hozzáférési jog korlátozását abban az esetben, ha ez a jog veszélyeztetné a közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlyát, és amennyiben az ezen irányelv 55. cikkében említett szabályozó szerv a jóváhagyását a közszolgáltatási szerződést odaítélő illetékes hatóság kérelmére, objektív gazdasági elemzés alapján adja meg.

⎢2007/58/EK (12) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(17) Annak értékelése során, hogy a közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlya veszélybe kerülne-e, olyan előre meghatározott szempontok is figyelembe vehetőek, mint a közszolgáltatási szerződésben szereplő bármely szolgáltatás nyereségességére gyakorolt hatás – beleértve a szerződést odaítélő illetékes hatóságnál felmerülő nettó költségre gyakorolt közvetett hatást is – az utasigény, a jegyárazás, a jegyváltásra vonatkozó szabályozók, a megállók helye és száma a határ mindkét oldalán, valamint a javasolt új szolgáltatás menetrendje és gyakorisága. Ezen értékeléssel és az érintett szabályozó szerv √ döntésével összhangban Õ a tagállamok engedélyezhetik, módosíthatják vagy megtagadhatják a kért nemzetközi személyszállítási szolgáltatás nyújtását, beleértve azt is, hogy díjat vethetnek ki az új nemzetközi személyszállítási szolgáltatás üzemeltetőjére a gazdasági elemzésnek megfelelően, valamint az √ uniós Õ joggal, továbbá az egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség elvével összhangban.

⎢2007/58/EK (13) preambulumbekezdés

(18) A közszolgáltatási feladatot teljesítő személyszállítási szolgáltatások működtetéséhez való hozzájárulás érdekében a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy felhatalmazzák az e szolgáltatásokért felelős hatóságaikat arra, hogy díjat vessenek ki a joghatóságuk alá tartozó személyszállítási szolgáltatásokra. E díjnak hozzá kell járulnia a közszolgáltatási szerződésben megállapított közszolgáltatási kötelezettségek finanszírozásához..

⎢2007/58/EK (14) preambulumbekezdés

(19) A szabályozó szervnek úgy kell működnie, hogy elkerüljön minden összeférhetetlenséget vagy lehetséges érintettséget az elbírálás alatt álló közszolgáltatási szerződés odaítélésében. A szabályozó hatóság hatáskörét ki kell terjeszteni annak érdekében, hogy képes legyen értékelni a nemzetközi szolgáltatás célját és adott esetben a meglévő közszolgáltatási szerződésekre kifejtett lehetséges gazdasági hatást.

⎢2007/58/EK (16) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(20) A különleges infrastruktúrát, például nagysebességű vasútvonalakat használó √ szolgáltatásokba való beruházáshoz Õ a kérelmezőknek jogbiztonságra van szükségük a nagyszabású és hosszú távú beruházásokra √ tekintettel Õ .

⎢2007/58/EK (17) preambulumbekezdés

(21) A nemzeti szabályozó szerveknek információt kell cserélniük, és ha szükséges, egyes egyedi esetekben össze kell hangolniuk az arra vonatkozó értékelési elveket és a gyakorlatot, hogy veszélyeztetett-e egy közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlya. Tapasztalataik alapján fokozatosan iránymutatásokat kell kidolgozniuk.

ò új szöveg

(22) A vasúttársaságok közötti tisztességes verseny biztosítása érdekében különbséget kell tenni a szállítási szolgáltatások nyújtása és a szolgáltatási infrastruktúra üzemeltetése között. E helyzetre tekintettel szükséges, hogy ezt a két tevékenységtípust külön jogi személyek egymástól függetlenül irányítsák. Ebből a függetlenségből nem feltétlenül következik, hogy minden egyes szolgáltatási infrastruktúrához különálló szervezetet vagy céget hozzanak létre.

⎢95/18/EK (9) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(23) A megbízható és megfelelő szolgáltatások nyújtása érdekében szükséges biztosítani, hogy a vasúttársaságok √ mindenkor megfeleljenek Õ bizonyos követelményeknek a jó hírnévvel, a megfelelő pénzügyi helyzettel és a szakmai alkalmassággal kapcsolatosan;

⎢95/18/EK (10) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(24) A fogyasztók és harmadik felek védelme érdekében fontos biztosítani, hogy a vasútvállalatok a felelősség √ tekintetében Õ megfelelően biztosítva legyenek .

⎢95/18/EK (12) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(25) A hátrányos megkülönböztetés nélkül nyújtott vasúti szolgáltatásokkal kapcsolatban a vasúttársaságnak szintén meg kell felelnie a nemzeti és √ az uniós Õ szabályoknak, melyek biztosítani kívánják, hogy a meghatározott útvonalakon a vasúttársaság teljes biztonságban √ , valamint az egészségügyi és szociális feltételek és a munkavállalók és a fogyasztók jogainak figyelembevételével Õ gyakorolhassa tevékenységét.

⎢95/18/EK (14) preambulumbekezdés

(26) A vasúttársaságok számára adott engedélyek kiadásánál, fenntartásánál és módosításánál alkalmazott eljárásoknak az átláthatóságra és a hátrányos megkülönböztetéstől való mentességre vonatkozó általános kívánalmat kell tükrözniük.

⎢2001/14/EK (5) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(27) Az átláthatóság √ érdekében, valamint a hálózathoz Õ és a √ vasúthoz kapcsolódó szolgáltatásokhoz Õ minden vasúttársaság számára hátrányos megkülönböztetéstől mentesen biztosítandó hozzáférés érdekében a hozzáférési jogok alkalmazásához szükséges összes információt közzé kell tenni a vasúthálózat-használati feltételekben.

⎢2001/14/EK (6) preambulumbekezdés

(28) A vasúti infrastruktúrakapacitás elosztásának megfelelő szabályozása és a versenyképes üzemeltetők együttesen jobb egyensúlyt eredményeznek az egyes közlekedési módok között.

⎢2001/14/EK (7) preambulumbekezdés

(29) A vasúti infrastruktúra hatékony használatának ösztönzése a közlekedési költségek csökkenését eredményezi a társadalom számára.

⎢2001/14/EK (10) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(30) A vasúti infrastruktúra és más szállítási infrastruktúrák megfelelő díjszabási rendszerei és a versenyképes üzemeltetők együttesen √ fenntartható alapokon álló, Õ optimális egyensúlyt eredményeznek a különböző szállítási módok között.

⎢2001/14/EK (11) preambulumbekezdés

(31) A díjszabási és kapacitáselosztási rendszereknek minden vállalkozás számára lehetővé kell tenniük az egyenlő és a hátrányos megkülönböztetéstől mentes hozzáférést, és törekedniük kell arra, hogy a lehető legnagyobb mértékben, tisztességes és hátrányos megkülönböztetéstől mentes módon teljesítsék minden felhasználó és közlekedéstípus igényeit.

⎢2001/14/EK (16) preambulumbekezdés

(32) A díjszabási és kapacitáselosztási rendszereknek lehetővé kell tenniük a vasúti szolgáltatások tisztességes versenyét.

⎢2001/14/EK (12) preambulumbekezdés

(33) A tagállamok által meghatározott kereteken belül a díjszabási és kapacitáselosztási rendszereknek arra kell ösztönözniük a vasúti pályahálózat-működtetőket, hogy optimalizálják infrastruktúrájuk használatát.

⎢2001/14/EK (13) preambulumbekezdés

(34) A kapacitáselosztási rendszereknek egyértelmű és ellentmondásmentes visszajelzéseket kell adniuk, amelyek lehetővé teszik a vasúttársaságok számára, hogy racionális döntéseket hozzanak.

⎢2001/14/EK (35) preambulumbekezdés

(35) Minden díjszabási rendszer gazdasági jelzéseket közvetít a felhasználók felé. Fontos, hogy ezek, a vasúttársaságoknak szóló jelzések ellentmondásmentesek legyenek, és a vasúttársaságokat ésszerű döntések meghozatalára késztessék.

⎢2001/14/EK (14) preambulumbekezdés

(36) Az üzleti tevékenységüket megtervezni kívánó felhasználók, illetve potenciális felhasználók infrastruktúraigényeinek, valamint a fogyasztók és a hitelezők igényeinek figyelembevételéhez fontos, hogy a pályahálózat-működtető olyan módon ossza el az infrastruktúrakapacitást, amely tükrözi a szolgáltatás megbízhatóságának fenntartására és javítására vonatkozó igényt.

⎢2001/14/EK (15) preambulumbekezdés

(37) Kívánatos, hogy a vasúttársaságok és a pályahálózat-működtető számára megfelelő ösztönzőket biztosítanak a hálózati zavarok minimalizálása és a teljesítmény javítása érdekében.

⎢2001/14/EK (9) preambulumbekezdés

(38) A tagállamok részére lehetőséget kell biztosítani arra, hogy engedélyezzék a vasúti szolgáltatások vásárlóinak közvetlen részvételét a kapacitáselosztási folyamatban.

⎢2001/14/EK (17) preambulumbekezdés

(39) A kérelmezők és a pályahálózat-működtető üzleti igényeit egyaránt fontos figyelembe venni.

⎢2001/14/EK (18) preambulumbekezdés

(40) Fontos, hogy az infrastruktúrakapacitás elosztása a pályahálózat-működtetők részéről a lehető legrugalmasabb módon történjék, e rugalmasságnak azonban összhangban kell lennie a kérelmező indokolt igényeinek kielégítésével.

⎢2001/14/EK (19) preambulumbekezdés

(41) A kapacitáselosztás során meg kell akadályozni az infrastruktúra használati jogával rendelkező vagy azt megszerezni kívánó más társaságok üzletfejlesztéssel kapcsolatos kívánságainak indokolatlan korlátozását.

⎢2001/14/EK (21) preambulumbekezdés

(42) A kapacitáselosztási és díjszabási rendszereknek figyelembe kell venniük azt a tényt, hogy a vasúti pályahálózat különböző részeit más-más elsődleges felhasználó figyelembevételével tervezték.

⎢2001/14/EK (23) preambulumbekezdés

(43) A különböző felhasználók és felhasználótípusok gyakran eltérő hatást gyakorolnak az infrastruktúrakapacitásra, ezért a különböző szolgáltatások igényei között megfelelő egyensúlyt kell teremteni.

⎢2001/14/EK (24) preambulumbekezdés

(44) Hatósággal kötött szerződés keretében üzemeltetett járatok esetében különös szabályokra lehet szükség, hogy megőrizzék vonzerejüket a felhasználók számára.

⎢2001/14/EK (25) preambulumbekezdés

(45) A díjszabási és kapacitáselosztási rendszereknek számolniuk kell az infrastruktúrakapacitás telítődésének, illetve előbb-utóbb bekövetkező szűkösségének hatásaival.

⎢2001/14/EK (26) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(46) Az egyes közlekedéstípusok eltérő tervidőszakai miatt √ biztosítani Õ kell , hogy az infrastruktúrakapacitással kapcsolatban az éves menetrendkészítés munkálatainak lezárulását követően beérkezett kérések teljesíthetők legyenek.

⎢2001/14/EK (28) preambulumbekezdés

(47) Ha a kapacitáskérelmek összehangolására a felhasználók igényeinek teljesítése érdekében van szükség, a vasúttársaságok számára legelőnyösebb megoldás érdekében kívánatos az infrastruktúrakapacitás felhasználása vizsgálatának előírása.

⎢2001/14/EK (29) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(48) Ha a kapacitáselosztási folyamat nem tudja teljesíteni a felhasználók igényeit, a √ pályahálózat-működtetőktől Õ monopóliumhelyzetükből kifolyólag √ indokolt Õ megkövetelni az infrastruktúrakapacitás felhasználásának és fejlesztési módjainak vizsgálatát.

⎢2001/14/EK (30) preambulumbekezdés

(49) A más vasúttársaságok kéréseivel és a rendszeren belüli korlátozásokkal kapcsolatos információk hiánya megnehezíti, hogy a vasúttársaságok optimalizálhassák infrastruktúrakapacitási igényeiket.

⎢2001/14/EK (31) preambulumbekezdés

(50) Fontos biztosítani az elosztási rendszerek fokozottabb összehangolását, hogy a több pályahálózat-működtető hálózatát használó forgalom, különösen a nemzetközi forgalom számára növekedjék a vasút vonzereje.

⎢2001/14/EK (32) preambulumbekezdés

(51) Fontos az akár a vasúti infrastruktúrák, akár a közlekedési módok közötti versenyben a díjszabási elvek jelentős eltéréséből eredő esetleges torzulások minimalizálása.

⎢2001/14/EK (33) preambulumbekezdés

(52) Kívánatos meghatározni az infrastruktúra-szolgáltatásnak az üzemeltető számára a szolgáltatásnyújtáshoz alapvetően szükséges, minimális pályahasználati díj ellenében biztosítandó összetevőit.

⎢2001/14/EK (34) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(53) A vasúti hálózatba való beruházás √ szükséges, Õ és az infrastruktúra-díjszabási rendszereknek ösztönzőket kell biztosítaniuk a pályahálózat-működtetők számára, Ö annak érdekében, hogy Õ a megfelelő befektetéseket gazdaságilag Ö vonzóvá tegyék Õ .

⎢2001/14/EK (36) preambulumbekezdés

(54) A megfelelő és méltányos infrastruktúradíjak kialakítása érdekében a pályahálózat-működtetőknek nyilvántartásba kell venniük eszközeiket, meg kell állapítaniuk azok értékét, továbbá egyértelműen tisztázniuk kell a pályahálózat működtetésének költségtényezőit.

⎢2001/14/EK (37) preambulumbekezdés

? új szöveg

(55) A közlekedési döntések meghozatalakor törekedni kell a külső költségek figyelembevételére ð , valamint arra, hogy a vasúti infrastruktúra használatának díja az összes szállítási módra vonatkozóan következetesen és kiegyensúlyozottan járulhasson hozzá a külső költségek internalizálásához. ï

⎢2001/14/EK (38) preambulumbekezdés

? új szöveg

(56) Fontos gondoskodni arról, hogy a ð belföldi és a ï nemzetközi közlekedés díjai lehetővé tegyék a vasút számára a piaci igények kielégítését; következésképpen az infrastruktúra díjait a vasúti szolgáltatások végzésével kapcsolatban közvetlenül felmerülő költség mértékében kell megállapítani.

⎢2001/14/EK (39) preambulumbekezdés

(57) Az infrastruktúra-használati díjak révén bekövetkező költségmegtérülés általános mértéke befolyásolja a szükséges kormánytámogatás szintjét; az egyes tagállamoknak eltérő mértékű költségmegtérítésre lehet szüksége . Ugyanakkor valamennyi infrastruktúra-díjszabási rendszer esetében kívánatos, hogy a legalább az általa előírt többletköltség megfizetésére képes forgalom számára tegye lehetővé a vasúti infrastruktúra használatát.

⎢2001/14/EK (40) preambulumbekezdés

(58) A vasúti infrastruktúra természetes monopólium. Ezért a pályahálózat-működtetők számára költségcsökkentést és az infrastruktúra hatékony igazgatását lehetővé tevő ösztönzőket kell biztosítani.

⎢2001/14/EK (41) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(59) √ A vasúti közlekedés fejlesztését Õ többek között a rendelkezésre álló √ uniós Õ eszközök használatával, a már megállapított elsődlegességek sérelme nélkül √ kell elérni Õ .

⎢2001/14/EK (42) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(60) A vasúttársaságok számára biztosított kedvezményeknek összefüggésben kell állniuk a tényleges adminisztratív költségmegtakarítással √ , különösen a tranzakciós költségek megtakarításával Õ. A kedvezmények felhasználhatók az infrastruktúra hatékony használatának előmozdítására is.

⎢2001/14/EK (43) preambulumbekezdés

(61) Kívánatos, hogy a vasúttársaságok és a pályahálózat-működtető ösztönzők révén érdekeltté váljanak a hálózati zavarok minimalizálásában.

⎢2001/14/EK (44) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(62) A kapacitás elosztása a pályahálózat-működtető számára költséggel jár, Ö amelyért térítést kell előírni Õ .

⎢2001/14/EK (46) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(63) A vasúti infrastruktúra hatékony igazgatása, tisztességes és hátrányos megkülönböztetéstől mentes használata megköveteli egy szabályozó szervezet létrehozását, amely ellenőrzi az √ ezen irányelvben foglalt Õ szabályok alkalmazását, és jogorvoslati szervként működik, nem érintve az igazságszolgáltatási felülvizsgálat lehetőségét.

⎢2001/14/EK (47) preambulumbekezdés

(64) A belső piac integritásának biztosítása mellett különleges intézkedésekre van szükség bizonyos tagállamok sajátos geopolitikai és földrajzi helyzetének, valamint az egyes tagállamok vasúti ágazatában működő sajátos szervezetek figyelembevétele érdekében.

∫ új szöveg

(65) A Bizottságot indokolt felhatalmazni arra, hogy elfogadja ennek az irányelvnek a mellékleteit. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, azokat a Szerződés 290. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló aktusként kell elfogadni.

⎢2001/14/EK (48) preambulumbekezdés

(66) Az irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal[13] összhangban kell elfogadni.

⎢2001/13/EK (7) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(67) Ezen irányelv céljait, nevezetesen √ az uniós vasutak fejlesztésének elősegítését, Õ a vasúttársaságok engedélyezésére vonatkozó általános alapelvek kialakítását, √ a vasúti infrastruktúrakapacitás elosztásával és az infrastruktúra használati díjaival kapcsolatos szabályok tagállamok közötti összehangolását Õ az engedélyek kiadásában Ö és a vasúthálózatok jelentős elemeinek üzemeltetésében Õ nyilvánvalóan szerepet játszó nemzetközi vonatkozások miatt √ és tekintettel arra, hogy biztosítani kell az infrastruktúrához való hozzáférés méltányos és hátrányos megkülönböztetéstől mentes feltételeit, Õ a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, ezért nemzetközi jellegük miatt e célokat √ az Unió Õ jobban meg tudja valósítani a szubszidiaritásnak és az arányosságnak √ az Európai Unióról szóló Õ szerződés 5. cikkében rögzített elvének megfelelően. Ez az irányelv kizárólag az e célok eléréséhez szükséges intézkedésekre korlátozódik.

∫ új szöveg

(68) Az ezen irányelv nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó kötelezettség csak azokat a rendelkezéseket érinti, amelyek tartalma a korábbi irányelvekhez képest jelentősen módosult. A tartalmilag változatlan rendelkezések átültetésére vonatkozó kötelezettség a korábbi irányelvekből következik.

⎢2007/58/EK (21) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(69) Azon tagállamokra, amelyek nem rendelkeznek vasúti hálózattal, és e helyzet változására nincs a közeljövőben kilátás, √ ezen irányelv Õ átültetése és végrehajtása aránytalan és értelmetlen kötelezettséget róna. Ezért az ilyen tagállamokat mentesíteni kell Ö e Õkötelezettség alól.

⎢2007/58/EK (23) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(70) A jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás[14] 34. pontjával összhangban a tagállamokat ösztönözik arra, hogy a maguk számára, illetve √ az Unió érdekében Õ készítsenek táblázatokat, amelyek a lehető legpontosabban bemutatják az ezen irányelv és az átültető rendelkezések közötti megfelelést, és hogy e táblázatokat tegyék közzé.

∫ új szöveg

(71) Ezt az irányelvet azon határidők sérelme nélkül kell alkalmazni, amelyek a XI. melléklet B. részében szerepelnek, és amelyeken belül a tagállamoknak meg kell felelniük a korábbi irányelveknek.

⎢2001/14/EK (kiigazított szöveg)

ELFOGADTÁK EZT AZ IRÁNYELVET:

I. FEJEZET

Ö ÁLTALÁNOS Õ RENDELKEZÉSEK

⎢91/440/EGK (kiigazított szöveg)

1. cikk

√ Tárgy és hatály Õ

(1) Ez az irányelv √ megállapítja: Õ:

a) a vasúti infrastruktúra igazgatására és a tagállamokban megalakult vagy a jövőben megalakuló vasúttársaságok vasúti szállítási tevékenységeire Ö vonatkozó, a II. fejezetben meghatározott szabályokat Õ ;

⎢2001/13/EK 1. cikk (1) bekezdés (kiigazított szöveg)

b) √ az Unión Õ belül már letelepedett vagy letelepedni szándékozó vasúttársaságoknak szánt engedélyek tagállamok általi kiadására, megújítására és módosítására vonatkozó, √ a III. fejezetben meghatározott Õ feltételeket;

⎢2001/14/EK (kiigazított szöveg)

c) a vasúti infrastruktúra-használati díjak megállapítására és √ beszedésére Õ , valamint a vasúti infrastruktúrakapacitás elosztására alkalmazandó, √ a IV. fejezetben meghatározott Õ elveket és eljárásokat .

(2) Ez az irányelv a vasúti infrastruktúra belföldi és nemzetközi vasúti szolgáltatások általi használatára vonatkozik.

ê 91/440/EGK 2. cikk (2) bekezdés (kiigazított szöveg)

√ 2. cikk Õ

√ A hatály alóli kivételek Õ

(1) √ A II. fejezet rendelkezéseit, Õ a csupán városi, elővárosi vagy regionális szolgáltatásokat √ nyújtó vasúttársaságokra nem kell alkalmazni Õ .

⎢2001/13/EK 1. cikk (1) bekezdés (kiigazított szöveg)

(2) √ A tagállamok a III. fejezet rendelkezéseinek hatálya alól kivonhatják a következőket Õ:

ê 2001/13/EK 1. cikk (1) bekezdés

a) a csak autonóm helyi és regionális vasúti infrastruktúrán utasszállító szolgáltatásokat nyújtó vasúttársaságok;

b) a kizárólag városi és városkörnyéki utasszállítási szolgáltatásokat nyújtó vasúttársaságok;

ê 2001/13/EK 1. cikk (1) bekezdés (kiigazított szöveg)

c) a √ kizárólag Õ regionális vasúti áruszállítási szolgáltatást √ nyújtó vasúttársaságok Õ ;

d) azok a társaságok, amelyek csak olyan, magántulajdonban levő vasúti infrastruktúrán √ nyújtanak árufuvarozási szolgáltatást Õ , amelyet kizárólag az infrastruktúra tulajdonosa használ saját áruszállítási tevékenységére.

⎢2001/14/EK (kiigazított szöveg)

(3) A tagállamok a IV. fejezet rendelkezéseinek hatálya alól kivonhatják a következőket:

a) a vasúti infrastruktúrán üzemelő személyszállítási szolgáltatások számára fenntartott helyi és regionális √ különálló Õ hálózatok;

b) a kizárólag városi és városkörnyéki √ vasúti Õ személyszállítás számára fenntartott hálózatok;

c) a kizárólag egy, √ az (1) bekezdésben nem szereplő Õ vasúttársaság által regionális vasúti áruszállításra használt regionális hálózatok, amíg újabb kérelmező nem igényel kapacitást a hálózaton;

ê 2001/14/EC

d) azon magántulajdonban levő vasúti infrastruktúra, amelyet kizárólag az infrastruktúra tulajdonosa használ saját áruszállítási tevékenységére;

⎢2007/58/EK 2. cikk 1. pont (kiigazított szöveg)

e) √ az Unió Õ területén átmenő vasúti szolgáltatások formájában végzett közlekedési tevékenységek.

⎢2001/12/EK 1. cikk 3. pont (kiigazított szöveg)

(4) ÖEzt az irányelvet a 6. cikk (1) bekezdése, valamint a 10., 11., 12. és a 28. cikk kivételével nem kell alkalmazni Õ azokra a vállalkozásokra, amelyeknek vasúti tevékenysége közúti járműveknek a Csatornaalagúton át, ingajáratban történő szállítására √ és közúti járműveknek a Csatornaalagúton át ingajáratban történő szállítására Õ korlátozódik.

⎢2007/58/EK 1. cikk 1. pont (kiigazított szöveg)

(5) A tagállamok kizárhatják a 10., 11., 12., és 28. cikk alkalmazási köréből √ az Unió Õ területén átmenő azon vasúti szolgáltatásokat is, amelyek √ az Unió Õ területén kívül kezdődnek és végződnek.

⎢91/440/EGK (kiigazított szöveg)

3. cikk

√ Fogalommeghatározások Õ

Ennek az irányelvnek az alkalmazásában Ö a következő meghatározások alkalmazandók Õ :

⎢2001/12/EK 1. cikk 4. pont a) alpont (kiigazított szöveg)

(1) „vasúti vállalkozás”: √ ezen irányelvnek Õ megfelelő engedéllyel rendelkező bármely köz- vagy magánvállalkozás, amelynek fő tevékenysége vasúti áru- és/vagy személyszállítási szolgáltatások nyújtása, azzal a megkötéssel, hogy e vállalkozásnak kell a vontatást biztosítania; ide értendők a csak vontatást biztosító társaságok is;

(2) „pályahálózat-működtető”: olyan szervezet vagy cég, amely elsősorban a vasúti infrastruktúra létrehozásáért √ , irányításáért Õ és fenntartásáért felelős, √ beleértve a forgalomirányítást, Õ √ az ellenőrző-irányító és a jelzőrendszert Õ ; a pályahálózat-működtető funkciói egy hálózaton vagy annak egy részén megoszthatók több szervezet vagy cég között;

⎢91/440/EGK 3. cikk

ð új szöveg

(3) „vasúti infrastruktúra”: az 1970. június 4-i 1108/70/EGK rendelet I. mellékletében található számlaforma egyes rovataiban feltüntetendő tételek meghatározásáról szóló, 1970. december 18-i 2598/70/EGK bizottsági rendelet[15] I. mellékletének A. részében felsorolt tételek ð , amelyeket az átláthatóság érdekében ezen irányelv I. melléklete tartalmaz ï,

⎢2001/12/EK 1. cikk 4. pont b) alpont

(4) „nemzetközi áruszállítás”: olyan szállítási szolgáltatás, amely során a vonat legalább egy tagállam határán áthalad; a vonatokat egyesíthetik és/vagy szétválaszthatják, és az egyes részeknek eltérhet a kiinduló- és végállomása, feltéve hogy minden kocsi áthalad legalább egy határon,

⎢2007/58/EK 1. cikk 3. pont

(5) „nemzetközi személyszállítási szolgáltatás”: olyan személyszállítási szolgáltatás, amelynek során a vonat valamely tagállam legalább egy határán áthalad, és amelynek fő célja a különböző tagállamok állomásai közötti személyszállítás; a vonatot egyesíthetik és/vagy szétválaszthatják, és a különböző vasúti szerelvények különböző kiindulási és célállomással rendelkezhetnek, feltéve, hogy valamennyi vasúti kocsi legalább egy határon áthalad;

⎢91/440/EGK (kiigazított szöveg)

(6) „városi és elővárosi szolgáltatások”: olyan szállítási szolgáltatások, amelyeket egy városközpont vagy agglomeráció szállítási igényei, √ továbbá Õ egy ilyen központ vagy városcsoport és vonzáskörzete között felmerülő szállítási igények kielégítése érdekében végeznek,

(7) „regionális szolgáltatások”: egy régió szállítási igényeit kielégítő szállítási szolgáltatások.

⎢2007/58/EK 1. cikk 4. pont (kiigazított szöveg)

(8) „átmenő vasúti szolgáltatás”: √ az Unió Õ területén, áruk be- vagy kirakodása nélkül, és/vagy utasok felvétele vagy leszállása nélkül végzett áthaladás;

⎢95/18/EK 2. cikk b), c) és d) pont (kiigazított szöveg)

(9) „engedély”: egy vállalatnak a tagállam által kiadott felhatalmazása, elismerve annak √ vasúti szállítási szolgáltatások nyújtására való alkalmasságát Õ ; ez az alkalmasság korlátozható a szállítási szolgáltatások bizonyos típusainak nyújtására;

(10) „engedélyező hatóság”: a valamely tagállamban Ö az engedélyezésért felelős testület Õ;

⎢2001/14/EK

(11) „elosztás”: a vasúti infrastruktúrakapacitásnak egy pályahálózat-működtető általi elosztása;

ê 2001/14/EK (kiigazított szöveg)

(12) „kérelmező”: √ közszolgáltatást nyújtó vagy az infrastruktúrakapacitás megszerzésében kereskedelmi érdekeltséggel bíró Õ vasúttársaság valamint egyéb természetes vagy jogi személy, például az 1370/2007/EK rendeletben említett √ illetékes Õ hatóságok, továbbá fuvaroztatók, szállítmányozók és kombinált fuvarozással foglalkozó szállítók;

(13) „túlterhelt infrastruktúra”: az infrastruktúrának egy olyan √ eleme Õ , amelynek tekintetében az infrastruktúrakapacitás iránti igények bizonyos időszakokban még az egyes kapacitáskérelmek összehangolását követően sem elégíthetők ki teljes mértékben;

(14) „kapacitásbővítési terv”: √ egy elemnek Õ „túlterhelt infrastruktúrává” való minősítéséhez vezető, kapacitáshiány enyhítését célzó, meghatározott ütemterv szerint végrehajtandó intézkedés vagy intézkedések sorozata;

(15) „összehangolás”: az a folyamat, amelynek révén √ a pályahálózat-működtető Õ és a kérelmezők megkísérlik megoldani az egymásnak ellentmondó infrastruktúrakapacitási kérelmekből adódó helyzeteket;

(16) „keretmegállapodás”: az a közjogi vagy magánjogi , jogilag kötelező erejű általános megállapodás, amely rögzíti a kérelmezőnek és a pályahálózat-működtetőnek az egy szolgálati menetrend érvényességénél hosszabb időtartamra elosztandó infrastruktúrakapacitással és a felszámítandó díjakkal kapcsolatos jogait és kötelezettségeit;

ê 2001/14/EK

(17) „infrastruktúrakapacitás”: az infrastruktúrának egy elemére, egy adott időszakra kért menetvonalak beállítási lehetősége;

ê 2001/14/EK (kiigazított szöveg)

(18) „hálózat”: a pályahálózat-működtető igazgatása alatt álló teljes vasúti infrastruktúra;

(19) „vasúthálózat-használati feltételek”: a díjszabási és kapacitáselosztási rendszerek általános szabályait, határidőit, eljárásait és kritériumait, √ beleértve a feltételeknek az infrastruktúrakapacitásra történő alkalmazásához szükséges minden egyéb információt Õ részletesen rögzítő dokumentum;

(20) „menetvonal”: egy vonatnak két pont között adott időtartam alatt történő közlekedtetéséhez szükséges infrastruktúrakapacitás;

ê 2001/14/EK

(21) „szolgálati menetrend”: az érvényessége idején a kérdéses infrastruktúrán végbemenő összes tervezett vonat- és gördülőállomány-mozgást meghatározó adatok;

⎢91/440/EGK (kiigazított szöveg)

√ II. FEJEZET Õ

√ AZ UNIÓS VASUTAK FEJLESZTÉSE Õ

1. SZAKASZ

⎢2001/12/EK 1. cikk 5. pont

Üzemeltetési függetlenség

⎢2001/12/EK 1. cikk 6. pont (kiigazított szöveg)

4. cikk

√ A vasúttársaságok és a pályahálózat-működtetők függetlensége Õ

(1) A tagállamok biztosítják, hogy az irányítás, az adminisztráció és a üzemeltetési, gazdasági és számviteli ügyekre kiterjedő belső ellenőrzés tekintetében a √ tagállamok közvetlen vagy közvetett tulajdonába vagy ellenőrzése alá tartozó Õ vasúttársaságok független státusszal, és ennek megfelelően elsősorban az államétól elkülönített vagyonnal, költségvetéssel és könyveléssel rendelkezzenek.

(2) A pályahálózat-működtető a tagállamok által kialakított díjszabás és felosztási √ keretek és egyes Õ szabályok betartása mellett felelős saját üzemeltetéséért, adminisztrációjáért és belső ellenőrzéséért.

⎢91/440/EGK (kiigazított szöveg)

5. cikk

√ A vasúttársaságok kereskedelmi elvek alapján történő igazgatása Õ

(1) A tagállamok biztosítják, hogy vasúttársaságaik a tevékenységeiket a piachoz igazíthassák, és e tevékenységeket az irányító szerveik hatáskörében kezelhessék annak érdekében, hogy hatékony és megfelelő szolgáltatásokat nyújthassanak a szolgáltatás megkívánt minőségéhez szükséges lehető legalacsonyabb árakon.

A vasúttársaságokat a kereskedelmi társaságokra alkalmazandó elvek szerint kell igazgatni √ , tulajdonosuk kilététől függetlenül Õ. Ez érvényes a közszolgáltatások nyújtására vonatkozó, √ a tagállamok Õ által előírt kötelezettségeikre, valamint az √ állam Õ illetékes hatóságaival kötött közszolgáltatási szerződéseikre is.

(2) A vasúttársaságok határozzák meg saját üzleti terveiket, beleértve saját finanszírozási és befektetési programjaikat is. Az ilyen tervek célja a társaságok pénzügyi egyensúlyának megteremtése, és az egyéb műszaki, kereskedelmi és pénzügyi igazgatási célok elérése; √ e tervekben fel kell tüntetni Õ a fenti célok √ megvalósítására szolgáló Õ eszközöket is.

(3) A √ tagállam Õ által √ kibocsátott Õ általános politikai irányvonalak √ tekintetében Õ , továbbá figyelembe véve a nemzeti terveket és szerződéseket (amelyek lehetnek akár több évre szólóak is), beleértve a beruházási és pénzügyi terveket is, a vasúttársaságok szabadon

ê 91/440/EGK

a) alakíthatják ki belső szervezetüket a 7., a 29. és a 39. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül;

b) szabályozhatják a szolgáltatások nyújtását és értékesítését, valamint meghatározhatják ezek árát, az 1370/2007/EK rendelet sérelme nélkül;

c) döntést hozhatnak a személyzetről, az eszközökről és a saját beszerzésekről;

d) kiterjeszthetik piaci részesedésüket, új technológiákat és új szolgáltatásokat fejleszthetnek ki, és elfogadhatnak bármilyen innovatív igazgatási technikát;

ê 91/440/EGK

e) beindíthatnak új tevékenységeket a vasúti üzletághoz kapcsolódó területeken.

∫ új szöveg

(4) Amennyiben a tagállam közvetlenül vagy közvetetten tulajdonolja vagy ellenőrzi a vasúttársaságot, az igazgatásra vonatkozó ellenőrzési joga nem lépi túl azokat az igazgatásra vonatkozó ellenőrzési jogokat, amelyeket a nemzeti társasági jog a magántulajdonban lévő részvénytársaságok részvényeseinek nyújt. A (3) bekezdésben említett politikai irányvonalak, melyeket az állam a részvényesi ellenőrzés gyakorlása keretében a társaságok számára meghatározhat, csupán általános természetűek lehetnek, és nem befolyásolhatják a vállalatvezetés egyes üzleti döntéseit.

⎢91/440/EGK

? új szöveg

2. SZAKASZ

AZ INFRASTRUKTÚRA IGAZGATÁSA ÉS A SZÁLLÍTÁSI TEVÉKENYSÉG ð , VALAMINT A SZÁLLÍTÁSI TEVÉKENYSÉGEK KÜLÖNBÖZő TÍPUSAINAK ï ELKÜLÖNÍTÉSE

⎢2001/12/EK 1. cikk 7. pont (kiigazított szöveg)

6. cikk

√ S zámviteli elkülönítés Õ

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a vasúttársaságok által nyújtott szállítási szolgáltatásokhoz kapcsolódó üzletág, illetve a vasúti infrastruktúra üzemeltetéséhez kapcsolódó üzletág külön-külön eredménykimutatást és mérleget készítsen, és tegyen közzé. Az e területek egyikének kifizetett állami támogatás nem irányítható át a másik területre.

(2) A tagállamok azt is előírhatják, hogy ez az elkülönítés azonos vállalkozáson belül elhatárolt részlegek megszervezését követeli meg, vagy azt, hogy az infrastruktúrát √ és a szállítási szolgáltatásokat Õ külön egységek igazgassák.

⎢2001/12/EK 1. cikk 10. pont (kiigazított szöveg)

(3) √ A tagállamok biztosítják, hogy külön-külön Õ √ eredménykimutatás és mérleg készüljön és kerüljön közzétételre Õ √ egyfelől Õ a vasúti árufuvarozási szolgáltatások nyújtásával kapcsolatos üzleti tevékenységről √ , másfelől pedig a személyszállítási szolgáltatások nyújtásával kapcsolatos tevékenységekről Õ . A személyszállítási szolgáltatások nyújtásával kapcsolatos tevékenységekért fizetett √ állami pénzeszközöket Õ mint közszolgáltatásért kapott összegeket √ minden egyes közszolgáltatási szerződésre vonatkozóan Õ elkülönítve kell kimutatni a megfelelő elszámolásokban; és nem irányíthatók át más közlekedési szolgáltatások nyújtásához vagy egyéb üzleti tevékenységekre.

⎢2001/12/EK 1. cikk 7. pont (kiigazított szöveg)

? új szöveg

(4) A √ z (1) és (3) bekezdésben említett Õ √ különböző Õ tevékenységi terület könyvelését úgy kell végezni, hogy az ðnyomon követhetővé tegye az egyik tevékenységi területre kifizetett állami pénzeszközöknek más tevékenységi területre történő átirányítása tilalmának betartását. ï

7. cikk

√ A pályahálózat-működtető által ellátott alapvető funkciók függetlensége Õ

(1) A tagállamok biztosítják, hogy a II. mellékletben felsorolt, az egyenlő feltételek alapján és hátrányos megkülönböztetéstől mentes módon biztosítandó hozzáféréshez kapcsolódó feladatokkal olyan szervezeteket vagy cégeket bízzanak meg, amelyek önmaguk nem nyújtanak vasúti szállítási szolgáltatásokat. E cél teljesülését a szervezeti felépítés fajtájától függetlenül bizonyítani kell.

ò új szöveg

ð A II. melléklet a tapasztalatok alapján módosítható a 60. cikkben említett eljárásnak megfelelően. ï

ê 2001/12/EK 1. cikk 7. pont (kiigazított szöveg)

A tagállamok ugyanakkor vasúttársaságokra vagy bármilyen más szervezetre átruházhatják a vasúti infrastruktúr √ fejlesztéséhez Õ például a beruházáson, karbantartáson és finanszírozáson √ keresztül történő hozzájárulás Õ felelősségét.

4. A (3) bekezdés alkalmazásáról a Bizottság a 10b. cikknek megfelelően jelentést készít, amelyet 2006. március 15-ig benyújt.

⎢2001/14/EK (kiigazított szöveg)

(2) Amennyiben a pályahálózat-működtető jogi formáját, szervezetét vagy döntéshozatali rendjét tekintve nem független bármely vasúttársaságtól, a IV. fejezet 3. és 4. szakaszában megjelölt feladatokat egy jogi formájukat, szervezetüket vagy döntéshozatali rendjüket tekintve minden vasúttársaságtól független díjszabási szervezet √ , valamint egy elosztó szerv Õ látja el.

∫ új szöveg

(3) A IV. fejezet 2. és 3. szakaszának rendelkezéseiben a pályahálózat-működtető által ellátott alapvető funkciókra tett utalásokat úgy kell értelmezni, hogy azok a díjszabási szervezet vagy az elosztó szerv megfelelő hatáskörére vonatkoznak.

⎢91/440/EGK

3. SZAKASZ

A PÉNZÜGYI HELYZET JAVÍTÁSA

⎢2001/12/EK 1. cikk 8. pont (kiigazított szöveg)

? új szöveg

8. cikk

√ A pályahálózat-működtető hatékony és eredményes pénzgazdálkodása Õ

(1) A tagállamok országos vasúti infrastruktúrájukat az √ Unió Õ általános érdekeinek szükség szerinti figyelembe vételével fejlesztik. ð Ennek céljából ezen irányelv hatálybalépésétől számítva legkésőbb két évvel a vasúti infrastruktúra fejlesztésére vonatkozó stratégiát kell közzétenniük annak érdekében, a jövőbeli mobilitási igényeknek a vasúti rendszer szilárd és fenntartható finanszírozásán alapuló módon tegyenek eleget. A stratégia legalább ötéves időtartamra készül és meghosszabbítható. ï

(2) A tagállamok a pályahálózat-működtetőnek – a Szerződés √ 93., 107. és 108. Õ cikkének tiszteletben tartásával – a feladatokkal, az infrastruktúra nagyságrendjével és a pénzügyi szükségletekkel összhangban elegendő finanszírozást biztosíthatnak, elsősorban új beruházások fedezése céljából.

(3) Az állam által meghatározott általános politika keretében ð és az (1) bekezdésben említett, a vasúti infrastruktúra fejlesztésére vonatkozó stratégia figyelembe vételével ï a pályahálózat-működtető beruházási és pénzügyi programokat tartalmazó üzleti tervet √ fogad el Õ . E terv célja az infrastruktúra optimális és hatékony kihasználásának √ , rendelkezésre bocsátásának Õ és fejlesztésének a biztosítása, lehetővé téve a pénzügyi egyensúly elérését, és előírva az e célok eléréséhez szükséges eszközöket. ð A pályahálózat-működtető biztosítja, hogy a kérelmezőkkel konzultációra kerül sor az üzleti terv jóváhagyása előtt. Az 55. cikkben említett szabályozó szervezet nem kötelező erejű véleményt ad ki arról, hogy az üzleti terv megfelelő-e e célok eléréshez. ï

⎢2001/14/EK (kiigazított szöveg)

? új szöveg

(4) A tagállamok biztosítják, hogy szokványos üzleti feltételek mellett és ð legfeljebb három éven ï belül a pályahálózat-működtető könyveiben az infrastruktúra-használati díjakból származó bevétel, az egyéb üzleti tevékenységekből származó eredmény és az állami támogatás legalább egyensúlyban legyen az infrastruktúra költségeivel, √ szükség szerint ideértve az állami előlegfizetéseket is. Õ

ê 2001/14/EK

Annak az esetleges hosszú távú célkitűzésnek a sérelme nélkül, hogy az infrastruktúra költségeit az egyes közlekedési módok közötti tisztességes és hátrányos megkülönböztetéstől mentes verseny alapján a felhasználók fedezzék, az a tagállam, ahol a vasúti közlekedés képes versenyezni más közlekedési módokkal, a 31. és 32. cikkben meghatározott díjszabási rendszerén belül megkövetelheti a pályahálózat-működtetőtől, hogy kiadásait és bevételeit állami támogatás nélkül tartsa egyensúlyban.

⎢91/440/EGK (kiigazított szöveg)

? új szöveg

9. cikk

√ Átlátható adósságenyhítés Õ

(1) ð Az Unió állami támogatásokra vonatkozó szabályainak és a Szerződés 93., 107. és 108. cikkének sérelme nélkül ï A meglévő, köztulajdonú vagy irányítású vasúttársaságokkal együtta tagállamok megfelelő mechanizmusokat dolgoznak ki a √ meglévő, köztulajdonban vagy közirányítás alatt álló vasúttársaságok Õ eladósodottsága csökkentésének segítésére olyan szintig, amely nem akadályozza a szilárd pénzügyi igazgatást, továbbá pénzügyi helyzetük javítására.

(2) Az (1) bekezdésben említett célból a tagállamok √ előírják Õ , hogy az ilyen vállalkozások számviteli részlegein belül külön adósságtörlesztési egységet hozzanak létre.

Az egység mérlege egészen addig terhelhető a vállalkozás által a beruházások finanszírozására és a vasúti szállítási üzletágból vagy a vasúti infrastruktúra igazgatásából származó többletköltségek fedezésére felvett hitelekkel, amíg azokat vissza nem törlesztik. A leányvállalatok tevékenységeiből származó adósságok nem vehetők számításba.

∫ új szöveg

(3) Az (1) és (2) bekezdés nem vonatkozik a vállalkozásoknál 2001. március 15. után, illetőleg – az Unióhoz 2001. március 15-nél később csatlakozott tagállamok esetében – az Unióhoz való csatlakozás napja után keletkezett adósságokra, sem az ilyen adósságok kamataira.

⎢2001/12/EK 1. cikk 9. pont

3. A tagállamok által az e cikkben említett adósságok törléséhez megítélt támogatás nyújtása a Szerződés 73., 87. és 88. cikkének tiszteletben tartásával történik.

⎢91/440/EGK (kiigazított szöveg)

4. SZAKASZ

A VASÚTI INFRASTRUKTÚRÁHOZ √ ÉS SZOLGÁLTATÁSOKHOZ Õ VALÓ HOZZÁFÉRÉS

⎢2001/12/EK 1. cikk 11. pont (kiigazított szöveg)

10. cikk

√ A vasúti infrastruktúrához való hozzáférés feltételei Õ

2. A 2. cikk hatálya alá tartozó vasúttársaságoknak a többi tagállam infrastruktúrájához való hozzáférését pártatlan feltételek mellett ítélik meg a nemzetközi kombinált árufuvarozási szolgáltatások végzésének céljára.

⎢2004/51/EK 1. cikk 2. pont a) alpont (kiigazított szöveg)

? új szöveg

3. A 2. cikk hatálya alá tartozó vasúttársaságok nemzetközi áruszállítási szolgáltatások teljesítése céljából - kiegyensúlyozott feltételek mellett - hozzáférést kapnak a 10 a. cikkben és az I. mellékletben meghatározott Transzeurópai Vasúti Áruszállítási Hálózathoz, és legkésőbb 2006. január 1-jéig a teljes vasúti hálózathoz.

1. Ezen kívül legkésőbb 2007. január 1-jéig Az √ ezen irányelv Õ hatálya alá tartozó vasúttársaságok kiegyensúlyozott √ , hátrányos megkülönböztetéstől mentes és átlátható Õ feltételek mellett az összes tagállamban hozzáférést kapnak az infrastruktúrához a vasúti áruszállítási szolgáltatások valamennyi típusának működtetése céljából. ð Ebbe beletartozik a kikötőkhöz vezető vasúti pályához való hozzáférés is. ï

⎢2007/58/EK 1. cikk 8. pont (kiigazított szöveg)

(2) A nemzetközi személyszállítási szolgáltatás működtetésének céljából √ az ezen irányelv Õ hatálya alá tartozó vasúttársaságok számára valamennyi tagállamban biztosítani kell az infrastruktúrákhoz való hozzáférési jogot. A nemzetközi személyszállítási szolgáltatás keretében a vasúttársaságoknak jogukban áll utasok felvételét és leszállását biztosítani a nemzetközi útvonalon található bármely állomáson, beleértve az ugyanazon tagállamban található állomásokat is.

ê 2007/58/EK 1. cikk.8. pont

Az azon tagállamok infrastruktúrájához való hozzáférés jogát, amelyekben a nemzetközi vasúti személyszállítás az adott tagállam vasúttársaságai utasforgalmának több mint felét teszi ki, legkésőbb 2011. december 31-ig biztosítani kell.

ê 2007/58/EK 1. cikk.8. pont (kiigazított szöveg)

Az érintett illetékes hatóságok vagy az érdekelt vasúttársaságok kérését követően √ az 55. cikkben Õ említett szabályozó szerv vagy szervek állapítják meg, hogy a szolgáltatás fő célja-e a különböző tagállamokban található állomások közötti személyszállítás.

∫ új szöveg

A Bizottság végrehajtási intézkedéseket fogadhat el, amelyek részletesen meghatározzák az e bekezdésének alkalmazásában követendő eljárásokat és kritériumokat. Ezeket az intézkedéseket, melyek ezen irányelv egységes feltételek szerinti végrehajtását hivatottak biztosítani, a 63. cikk (3) bekezdésének megfelelően végrehajtási aktusként kell elfogadni.

⎢2007/58/EK 1. cikk 8. pont (kiigazított szöveg)

√ 11. cikk Õ

√ A hozzáférési jog és az utasok felvételére és leszállására vonatkozó jog korlátozása Õ

(1). A tagállamok korlátozhatják a 10. cikkben foglalt hozzáférési jogot az olyan kiindulási és célállomás közötti szolgáltatások esetén, amelyek egy vagy több, a hatályos √ uniós Õ jogszabályoknak megfelelő közszolgáltatási szerződés tárgyát képezik. Az ilyen korlátozás nem akadályozhatja az utasoknak egy nemzetközi szolgáltatás útvonalán található bármely állomáson történő felvételét vagy leszállását, beleértve az ugyanazon tagállamban található állomásokat is, kivéve, ha ez a jog veszélyeztetné a közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlyát.

Azt, hogy a közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlya sérülne-e, az 55. cikkben említett szabályozó szerv vagy szervek állapítják meg objektív gazdasági elemzés és előre meghatározott szempontok alapján, a következők bármelyikének kérelmére:

ê 2007/58/EK 1. cikk 8. pont

a) a közszolgáltatási szerződést odaítélő illetékes hatóság vagy hatóságok;

b) bármely egyéb érdekelt illetékes hatóság, amely e cikk alapján jogosult a hozzáférés korlátozására;

c) a pályahálózat-működtető;

d) a közszolgáltatási szerződést teljesítő vasúttársaság;

Az illetékes hatóságok és a közszolgáltatást végző vasúttársaságok a szabályozó szerv vagy szervek rendelkezésére bocsátják a megalapozott döntéshez szükséges információkat. A szabályozó szerv megvizsgálja a nyújtott információkat, adott esetben valamennyi érintett féllel konzultál azokról, és az érintett feleket előre meghatározott, ésszerű időn belül, de legkésőbb az összes lényeges információ kézhezvételét követő két hónapon belül tájékoztatja indokolt határozatáról.

ê 2007/58/EK 1. cikk.8 pont (kiigazított szöveg)

(3) A szabályozó szerv megindokolja a határozatát, és meghatározza a szükséges feltételeket és azon időtartamot, amelyen belül √ a következők bármelyike a határozat felülvizsgálatát kérheti Õ:

ê 2007/58/EK 1. cikk 8. pont

a) az érintett illetékes hatóság vagy hatóságok;

b) a pályahálózat-működtető;

c) a közszolgáltatási szerződést teljesítő vasúttársaság;

d) a hozzáférést kérelmező vasúttársaság.

∫ új szöveg

(4) A Bizottság végrehajtási intézkedéseket fogadhat el, amelyek részletesen meghatározzák az e cikk (1), (2) és (3) bekezdésének alkalmazásában követendő eljárásokat és kritériumokat. Ezeket az intézkedéseket, melyek ezen irányelv egységes feltételek szerinti végrehajtását hivatottak biztosítani, a 63. cikk (3) bekezdésének megfelelően végrehajtási aktusként kell elfogadni.

⎢2007/58/EK 1. cikk 8. pont (kiigazított szöveg)

(5) A tagállamok korlátozhatják a nemzetközi személyszállítási szolgáltatás útvonalán az utasok ugyanazon tagállam állomásain való felvételére és leszállására való jogosultságot is, amennyiben az ezen állomások közötti személyszállítás kizárólagos jogát tisztességes versenypályázati eljárás alapján és az √ uniós Õ jog vonatkozó elveivel összhangban, 2007. december 4-e előtt, koncessziós szerződéssel ítélték oda. Ez a korlátozás a szerződés eredeti időtartamáig vagy 15 évig tarthat attól függően, hogy melyik időtartam a rövidebb.

3d. Ezen irányelv rendelkezései alapján a tagállamok nem kötelesek 2010. január 1-e előtt a (3a) bekezdésben említett hozzáférési jogot az olyan tagállamban engedéllyel rendelkező vasúttársaságok és azok közvetlen vagy közvetett ellenőrzése alá tartozó leányvállalatok részére biztosítani, amelyben nem biztosítanak hasonló hozzáférési jogokat.

6. A tagállamok biztosítják, hogy az (1), (2), (3) és (5) bekezdésben említett határozatok bírósági felülvizsgálatnak legyenek alávethetők.

√ 12. cikk Õ

√ A személyszállítási szolgáltatásokat működtető vasúti vállalkozásokra kiszabott díj Õ

ê 2007/58/EK 1. cikk 8. pont

(1) A 11. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül, a tagállamok az e cikkben megállapított feltételek mellett felhatalmazhatják a vasúti személyszállításért felelős hatóságokat, hogy díjat vessenek ki azon vasúti vállalkozásokra, amelyek személyszállítási szolgáltatásokat működtetnek olyan útvonalakon, amelyeket az adott hatóságok joghatóságán belül az adott tagállam két állomása között használnak.

Ebben az esetben a belföldi vagy nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatásokat nyújtó vasúttársaságokra olyan útvonalak tekintetében, amelyek az adott hatóságok joghatóságán belül vannak, azonos díjat kell kiszabni.

ê 2007/58/EK 1. cikk 8. pont (kiigazított szöveg)

(2) A díj célja a hatóság számára ellentételezés nyújtása az √ uniós Õ jognak megfelelően odaítélt közszolgáltatási szerződésekben megállapított közszolgáltatási kötelezettségekért. Az ilyen díjakból befolyó és ellentételezésként kifizetett bevétel nem haladhatja meg a megfelelő közszolgáltatási kötelezettségek során felmerült költségek egészének vagy egy részének fedezéséhez szükséges mértéket, figyelembe véve a vonatkozó bevételeket és az említett kötelezettségek teljesítéséből származó elfogadható mértékű hasznot is.

(3) A díjat az √ uniós Õ jogszabályokkal összhangban kell kivetni, és annak tiszteletben kell tartania különösen a méltányosság, az átláthatóság, a hátrányos megkülönböztetéstől való mentesség és az arányosság elvét, legfőképpen a szolgáltatásnak az utas által fizetendő átlagára és a díj mértéke között. Az e bekezdés alapján kivetett díjak összessége nem veszélyeztetheti annak a személyszállítási szolgáltatásnak a gazdasági életképességét, amelyre azt kivetették.

ê 2007/58/EK 1. cikk 8. pont

(4) Az érintett hatóságok megőrzik a szükséges információkat annak biztosítása érdekében, hogy a díjak eredete és azok felhasználása nyomon követhetővé váljék. A tagállamok a Bizottság rendelkezésére bocsátják ezt az információt.

⎢2001/12/EK 1. cikk 11. pont

4. A Bizottság egy tagállam kérésére vagy saját kezdeményezésére adott esetben ellenőrzi e cikk alkalmazását és végrehajtását, és a kérés beérkezését követő két hónapon belül, továbbá a 11a. cikk (2) bekezdésében említett bizottsággal folytatott konzultációt követően határoz arról, hogy a kérdéses intézkedést továbbra is alkalmazni kell-e. A Bizottság értesíti határozatáról az Európai Parlamentet, a Tanácsot és a tagállamokat.

A Szerződés 226. cikkének sérelme nélkül egy hónapos határidőn belül bármely tagállam a Tanácshoz fordulhat a Bizottság határozatával kapcsolatban. A Tanács minősített többséggel egy hónapon belül attól eltérő határozatot hozhat.

⎢2004/51/EK 1. cikk 2. pont c) alpont

6. A vasúthálózat által az (1), a (2) és a (3) bekezdésben említett vasúti tevékenységekhez kapcsolódó szolgáltatásokhoz, valamint az egynél több végső fogyasztót kiszolgáló vagy kiszolgálni képes terminálokban és kikötőkben nyújtott szolgáltatásokhoz való hozzáférést megkülönböztetéstől mentes és átlátható módon kell az összes vasúttársaság részére biztosítani, és a vasúttársaságok kérései csak akkor korlátozhatóak, ha megvalósítható vasúti alternatívák állnak rendelkezésre piaci feltételek között.

⎢2001/14/EK (kiigazított szöveg)

? új szöveg

13. cikk

√ A szolgáltatásokhoz való hozzáférés feltételei Õ

(1) A vasúttársaságok hátrányos megkülönböztetéstől mentesen jogosultak minimális szolgáltatások összességére és a III. melléklet 1. pontjában √ meghatározott Õ szolgáltatási infrastruktúrához való hozzáférésre.

(2) A III. melléklet 2. pontjában említett ð szolgáltatásokat a szolgáltatási infrastruktúrák minden üzemeltető ï je hátrányos megkülönböztetéstől mentesen √ nyújtja Õ ., és a vasúttársaságok kérelmeit csak akkor lehet elutasítani, ha megoldásukra léteznek piaci körülmények között megvalósítható alternatívák. Ha nem egyetlen pályahálózat-működtető nyújt ilyen szolgáltatásokat, a „fő infrastruktúra” biztosítója minden tőle telhetőt megtesz a szolgáltatások nyújtásának megkönnyítésére.

∫ új szöveg

Ha a szolgáltatási infrastruktúra üzemeltetője olyan szervezethez vagy céghez tartozik, amely szintén jelen van és domináns pozíciót tölt be legalább az egyik vasúti szállítási szolgáltatási piacon, amelyen az infrastruktúrát használják, akkor az üzemeltetőnek jogi, szervezeti és döntéshozatali szempontból függetlennek kell lennie ettől a szervezettől vagy cégtől.

A vasúttársaságoknak a szolgáltatási infrastruktúrához való hozzáférés iránti kérelme csak abban az esetben utasítható el, ha működőképes alternatívák lehetővé teszik, hogy az érintett áru- vagy személyszállítási szolgáltatást ugyanazon a menetvonalon, gazdaságilag elfogadható feltételek mellett üzemeltessék. A működőképes alternatíva meglétének bizonyítása a szolgáltatási infrastruktúra üzemeltetőjét terheli.

Ha a szolgáltatási infrastruktúra üzemeltetője ellentmondásokat észlel a különböző kérelmek között, megkísérli az összes igény lehetőség szerinti legjobb összeegyeztetését. Amennyiben nem áll rendelkezésre működőképes alternatíva és nem elégíthető ki az érintett infrastruktúrára benyújtott kapacitáskérelmek mindegyike az igazolt szükségletek alapján, akkor az 55. cikkben említett szabályozó szervezet saját kezdeményezésére vagy panasz alapján meghozza a megfelelő intézkedést annak érdekében, hogy a kapacitás megfelelő részét olyan vasúttársaságok kapják meg, amelyek nem tartoznak ahhoz a szervezethez vagy céghez, amelyhez az infrastruktúra üzemeltetője is tartozik. Az újonnan épített karbantartási vagy más műszaki létesítményekre vonatkozásában azonban, amelyeket speciális, új gördülőállomány számára fejlesztettek ki, lehetséges azokat az üzemeltetésük kezdetétől számított 5 éves időszakra egyetlen vasúttársaság számára fenntartani.

Amennyiben a szolgáltatási infrastruktúrát legalább két egymást követő évben nem használták, akkor a tulajdonosnak az infrastruktúra üzemeltetését bérbeadás vagy lízing céljára meg kell hirdetnie.

⎢2001/14/EK 5. cikk (kiigazított szöveg)

3. Ha a pályahálózat-működtető kiegészítő szolgáltatásként kínálja a III. melléklet 3. pontjában megjelölt szolgáltatások valamelyikét, minden olyan vasúttársaság részére, amely kéri, köteles √ hátrányos megkülönböztetéstől mentes módon Õ biztosítani ezeket a szolgáltatásokat.

⎢2001/14/EK

(4) A vasúttársaságok ezenfelül kérhetik a pályahálózat-működtetőtől vagy más szolgáltatótól a III. melléklet 4. pontjában felsorolt további mellékszolgáltatásokat. A pályahálózat-működtető nem köteles e szolgáltatásokat nyújtani.

∫ új szöveg

(5) A III. melléklet a tapasztalatok alapján módosítható a 60. cikkben említett eljárásnak megfelelően.

⎢2001/12/EK 1. cikk 12. pont

10a. cikk

1. A Transzeurópai Vasúti Áruszállítási Hálózat a következő elemekből áll:

a) Az I. melléklet térképein kijelölt vasútvonalak;

b) adott esetben kerülő útvonalak, különösen a 2001/14/EK irányelv értelmében túlzsúfoltnak minősülő infrastruktúrát megkerülő útvonalak. Ezen útvonalak felajánlása esetén lehetőleg tartani kell az utazás teljes menetidejét;

c) vasúti összeköttetés több végső felhasználót kiszolgáló, illetve kiszolgálni képes terminálokhoz, valamint egyéb telephelyekhez és létesítményekhez, ideértve a bekötő szárnyvonalakat;

d) vasúti összeköttetés az I. mellékletben felsorolt kikötőkhöz, ideértve a szárnyvonalakat.

2. Az (1) bekezdés c) és d) pontjában említett szárnyvonalakon az (1) bekezdés a) pontjában említett vasútvonalakon megtett út két végén található 50 km-es szakaszt vagy az út hosszának 20 %-a közül a hosszabb távolságot kell érteni.

Belgium és Luxemburg, mint viszonylag kis kiterjedésű vagy koncentrált hálózattal rendelkező tagállamok, a 2003. március 15-ét követő első évben legalább 20 km-re, a második év végéig pedig legalább 40 km-re korlátozhatják a szárnyvonalak hosszát.

∫ új szöveg

5. SZAKASZ

HATÁROKON ÁTNYÚLÓ MEGÁLLAPODÁSOK

14. cikk

A határokon átnyúló megállapodások általános elvei

(1) A határokon átnyúló tagállamközi megállapodások bármely olyan rendelkezése, amely a vasúttársaságok között hátrányosan különböztet vagy a vasúttársaságok határokon átnyúló szolgáltatásnyújtását korlátozza, ezúton hatályát veszti.

A fenti megállapodásokról értesíteni kell a Bizottságot. A Bizottság megvizsgálja, hogy a megállapodások megfelelnek-e ennek az irányelvnek és a 64. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban határoz arról, hogy a vonatkozó megállapodások hatályban maradhatnak-e. A Bizottság értesíti határozatáról az Európai Parlamentet, a Tanácsot és a tagállamokat.

(2) A tagállamok és harmadik országok közötti határokon átnyúló megállapodásokról való tárgyalás és e megállapodások végrehajtása – az Unió és a tagállamok közötti hatáskörfelosztás sérelme nélkül és az uniós joggal összhangban – a tagállamok és a Bizottság közötti együttműködési eljárás keretében történik.

A Bizottság végrehajtási intézkedéseket fogadhat el, amelyek részletesen meghatározzák az e bekezdés alkalmazásában követendő eljárásokat. Ezeket az intézkedéseket, melyek ezen irányelv egységes feltételek szerinti végrehajtását hivatottak biztosítani, a 63. cikk (3) bekezdésének megfelelően végrehajtási aktusként kell elfogadni.

⎢2001/12/EK 1. cikk 13. pont (kiigazított szöveg)

? új szöveg

6. SZAKASZ

A BIZOTTSÁG ELLENőRZÉSI FELADATAI

15. cikk

√ A piacfigyelés hatálya Õ

(1) A Bizottság megteszi a szükséges legkésőbb 2001. szeptember 15-én intézkedéseket az európai vasúti szállítás műszaki és gazdasági feltételeinek, valamint piaci fejlődésének nyomon követésére.A Bizottság biztosítja, hogy rendelkezésre álljanak az ágazat hatékony nyomon követéséhez szükséges eszközök.

(2) Ebbe a munkájába a Bizottság szorosan bevonja a tagállamok és az érintett ágazatok képviselőit, ideértve a felhasználókat, hogy jobban figyelemmel kísérhessék a vasúti ágazat fejlődését és a piac alakulását, felmérhessék a foganatosított intézkedések hatását, és elemezhessék a Bizottság tervezett intézkedéseinek hatását.

(3) A Bizottság nyomon követi a hálózatok használatát és a vasúti ágazat keretfeltételeinek alakulását, különösen az infrastruktúra-használati díjak meghatározását, a kapacitás elosztását, a biztonsági előírásokat ð a vasúti infrastruktúra fejlesztésébe történő beruházásokat, a vasúti szállítási szolgáltatások árának és minőségének alakulását, a közszolgáltatási szerződések alapján működtetett vasúti szállítási szolgáltatásokat ï és az engedélyezést, valamint a kialakuló Ö tagállamok közötti Õ harmonizáció mértékét. A Bizottság gondoskodik a tagállamok megfelelő szabályozó szervezetei közötti aktív együttműködésről.

ê 2001/12/EK 1. cikk 13. pont

ð új szöveg

(4) A Bizottság ð rendszeresen beszámol ï az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a következőkről:

a) a vasúti szolgáltatások belső piacának alakulása;

ê 2001/12/EK 1. cikk 13. pont (kiigazított szöveg)

b) a keretfeltételek √ , ideértve a vasúti személyszállítási közszolgáltatást is Õ;

⎢2004/51/EK 1. cikk 3. pont

c) az európai vasúti hálózat állapota;

⎢2001/12/EK 1. cikk 13. pont

d) a hozzáférési jogok felhasználása;

e) a hatékonyabb vasúti szolgáltatásokat akadályozó tényezők;

f) az infrastruktúra korlátai;

g) a jogi szabályozás szükségessége.

∫ új szöveg

5. A Bizottság által gyakorolt piacfelügyelet céljára a tagállamoknak a IV. mellékletben említett információkat, valamint minden egyéb szükséges adatot évente be kell nyújtaniuk a Bizottsághoz.

A IV. melléklet a tapasztalatok alapján módosítható a 60. cikkben említett eljárásnak megfelelően.

⎢2001/13/EK 1. cikk (3) bekezdés (kiigazított szöveg)

√ III. FEJEZET Õ

√ A VASÚTTÁRSASÁGOK ENGEDÉLYEZÉSE Õ

√ 1. SZAKASZ Õ

√ AZ ENGEDÉLYEK KIADÁSÁÉRT FELELőS SZERVEZET Õ

16. cikk

√ Az engedélyek kiadásáért felelős szervezet Õ

ê 2001/13/EK 1. cikk (3) bekezdés

Minden tagállam kijelöli az engedélyek kiadásáért és az ezen fejezetből eredő kötelezettségek teljesítéséért felelős szervezetet.

ê 2001/13/EK 1. cikk (3) bekezdés (kiigazított szöveg)

√ A kijelölt szervezet Õ nem nyújt vasúti szállítási szolgáltatásokat, és független minden, vasúti szállítási szolgáltatásokat nyújtó √ cégtől vagy szervezettől Õ.

⎢95/18/EK (kiigazított szöveg)

2. SZAKASZ

√ A vasúti engedély megszerzésének feltételei Õ

17. cikk

√ Általános követelmények Õ

⎢95/18/EK

? új szöveg

(1) Egy vasúttársaságnak joga van a letelepedése szerinti tagállamban engedélyt kérni ð , feltéve, hogy e vasúttársaság több mint 50%-a a tagállamoknak vagy a tagállamok állampolgárainak vagy mindkettőjüknek a tulajdonában és tényleges ellenőrzése alatt áll – akár közvetlen, akár közvetett módon egy vagy több közvetítő vállalaton keresztül –, kivéve ha egy harmadik országgal kötött megállapodás, amelynek az Európai Unió részese, másként rendelkezik ï .

(2) Azok a tagállamok, ahol e fejezet követelményeinek nem tesznek eleget, nem adhatnak ki engedélyeket, illetve nem hosszabbíthatják meg azok érvényességét.

(3) Az a vasúttársaság, amely teljesíti az ezen fejezetben meghatározott követelményeket, jogosult arra, hogy engedélyt kapjon.

(4) Az a vasúttársaság, amely nem kapta meg a kérdéses szolgáltatásokra vonatkozó megfelelő engedélyt, nem nyújthatja az e fejezet hatálya alá tartozó vasúti szállítási szolgáltatásokat.

⎢95/18/EK

Az ilyen engedély azonban önmagában nem jogosítja fel birtokosát a vasúti infrastruktúrához való hozzáférésre.

∫ új szöveg

(5) A Bizottság végrehajtási intézkedéseket fogadhat el, amelyek részletesen meghatározzák az e cikk alkalmazásában követendő eljárásokat, beleértve az engedély egységes mintájának alkalmazását. Ezeket az intézkedéseket, melyek ezen irányelv egységes feltételek szerinti végrehajtását hivatottak biztosítani, a 63. cikk (3) bekezdésének megfelelően végrehajtási aktusként kell elfogadni.

⎢95/18/EK (kiigazított szöveg)

18. cikk

√ Az engedély megszerzésének feltételei Õ

⎢95/18/EK

A vasúttársaságnak a tevékenysége megkezdése előtt bizonyítania kell az érintett tagállam engedélyező hatósága előtt, hogy bármikor képes lesz a jó hírnévvel, megfelelő pénzügyi helyzettel és szakmai kompetenciával kapcsolatos követelményeknek megfelelni és a 19–22. cikkekben említett polgári jogi felelősségnek eleget tenni.

⎢95/18/EK (kiigazított szöveg)

E célok érdekében az engedélyért folyamodó minden egyes vasúttársaság köteles minden szükséges és lényeges információt megadni.

19. cikk

√ A jó hírnévvel kapcsolatos követelmények Õ

⎢95/18/EK (kiigazított szöveg)

A tagállamoknak meg kell határozniuk azokat a feltételeket, amelyek alapján a jó hírnév követelménye teljesül, így biztosítva azt , hogy az engedélyért folyamodó vasúttársaság vagy az irányításáért felelős személyek √ ellen Õ :

⎢95/18/EK 5. és 6. cikk

a) nem hoztak bírósági ítéletet súlyos bűncselekmény miatt – beleértve a gazdasági bűncselekményeket is – ;

b) csődeljárás nem indult;

c) nem hoztak bírósági ítéletet a szállításra vonatkozó különös jogszabályok súlyos megsértése miatt ;

⎢2001/13/EK 1. cikk (5) bekezdés

d) nem hoztak bírósági ítéletet a szociális- és munkajogi kötelezettségek, beleértve a munka- és egészségvédelemre vonatkozó jogszabályokban előírt kötelezettségeket, valamint a vámvizsgálatnak alávetett, határokon átnyúló áruszállítást végezni szándékozó társaság esetében a vámszabályzatban előírt kötelezettségek teljesítésének súlyos vagy ismétlődő elmulasztása miatt .

⎢95/18/EK (kiigazított szöveg)

20. cikk

√ A megfelelő pénzügyi helyzettel kapcsolatos követelmények Õ

⎢95/18/EK

A megfelelő pénzügyi helyzettel kapcsolatos követelményeknek akkor tesz eleget az engedélyért folyamodó vasúttársaság, ha bizonyítani tudja, hogy reális feltételek alapján egy 12 hónapos időszak során meg tud felelni a tényleges és lehetséges kötelezettségeinek.

⎢95/18/EK 7. cikk

E célok érdekében, az engedélyért folyamodó valamennyi vasúttársaság köteles megadni legalább az V: mellékletben felsorolt adatokat.

ò új szöveg

ð Az V. melléklet a tapasztalatok alapján módosítható a 60. cikkben említett eljárásnak megfelelően. ï

⎢2004/49/EK 29. cikk (1) bekezdés (kiigazított szöveg)

21. cikk

√ A szakmai kompetenciával kapcsolatos követelmények Õ

A szakmai kompetenciával kapcsolatos követelmények akkor teljesülnek, ha az engedélyért folyamodó vasúttársaság √ bizonyítani tudja, hogy Õ van vagy lesz olyan irányító szerve, amely birtokában van annak a szükséges tudásnak és/vagy tapasztalatnak, amely az engedélyben meghatározott működés feletti biztonságos és megbízható ellenőrzés és felügyelet gyakorlásához kell.

⎢95/18/EK (kiigazított szöveg)

22. cikk

√ A polgári jogi felelősséggel kapcsolatos követelmények Õ

⎢95/18/EK

? új szöveg

ð Az 1371/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[16], II. fejezetének sérelme nélkülï a vasúttársaságnak rendelkeznie kell a megfelelő biztosítással , vagy ezzel egyenértékű intézkedéseket tesz a hazai és nemzetközi jogszabályoknak megfelelően, hogy a balesetek során felmerülő károkra, különös tekintettel az utasokra, a poggyászra, a szállított árura, a postaküldeményekre és harmadik felekre vonatkozóan fedezete legyen.

⎢95/18/EK (kiigazított szöveg)

3. SZAKASZ

AZ ENGEDÉLY ÉRVÉNYESSÉGE

23. cikk

√ Térbeli és időbeli érvényesség Õ

⎢2001/13/EK 1. cikk (4) bekezdés (kiigazított szöveg)

(1) Az engedély az √ Unió Õ egész területén érvényes.

⎢95/18/EK (kiigazított szöveg)

(2) Az engedély mindaddig érvényes, amíg a vasúttársaság teljesíti az ezen fejezetben megállapított kötelezettségeket. Azonban az engedélyező hatóság felülvizsgálatot írhat elő . √ Ez esetben a felülvizsgálatot legalább ötévente el kell végezni. Õ

⎢95/18/EK

(3) Az engedély tartalmazza a felfüggesztésére vagy visszavonására vonatkozó különös rendelkezéseket.

⎢95/18/EK (kiigazított szöveg)

24. cikk

√ Ideiglenes engedély, felfüggesztés és jóváhagyás Õ

(1) Ha az engedéllyel rendelkező vasúttársasággal szemben komoly kétség merül fel, hogy vajon megfelel-e ezen fejezet 2. és 3. szakaszának és különösen a 18. cikkben foglalt követelményeknek, akkor az engedélyező hatóság bármikor ellenőrizheti, hogy a vasúttársaság ténylegesen megfelel-e e követelményeknek.

Az engedélyező hatóság felfüggesztheti vagy visszavonhatja az engedélyt, amennyiben meggyőződött arról, hogy a vasúttársaság a továbbiakban nem tud az előírásoknak megfelelni.

⎢95/18/EK

(2) Az engedélyező hatóság haladéktalanul tájékoztatja a másik tagállambeli engedélyező hatóságot, amennyiben komoly kétsége merül fel, hogy az ebben a fejezetben foglalt előírásoknak e tagállam által kiadott engedéllyel rendelkező vasúttársaság nem felel meg.

(3) Az (1) bekezdésben foglaltak mellett, az engedélyező hatóság ideiglenes engedélyt ad a vasúttársaság átszervezési idejére, feltéve hogy az nem veszélyezteti a biztonságot, amennyiben az engedélyt felfüggesztette vagy visszavonta a nem megfelelő pénzügyi helyzettel kapcsolatos követelmények miatt. Azonban az ideiglenes engedély a kiadásának időpontjától számított legfeljebb hat hónapig maradhat érvényben.

⎢95/18/EK11. cikk (kiigazított szöveg)

(4) Amennyiben a vasúttársaság hat hónapra beszünteti működését, vagy az engedély megadását követő hat hónapon belül tevékenységét nem kezdi meg, √ az engedélyező hatóság úgy határozhat, hogy az engedélyt jóváhagyásra újra be kell nyújtani, vagy hogy az engedélyt felfüggeszti. Õ

⎢95/18/EK

A vasúttársaság a tevékenysége megkezdésekor a nyújtandó szolgáltatások sajátos jellegét figyelembe véve hosszabb időtartam megállapítását is kérheti.

(5) A vasúttársaság jogi helyzetére befolyást gyakorló változás, de különösképpen összeolvadás vagy beolvadás esetén az engedélyező hatóság úgy határozhat, hogy az engedélyt jóváhagyásra újra be kell nyújtani. Amennyiben az engedélyező hatóság úgy ítéli meg, hogy a biztonság veszélyeztetve van, e vasúttársaság nem folytathatja a működését; ebben az esetben az elutasító döntés indokait meg kell jelölni.

(6) A vasúttársaság felülvizsgálat céljából engedélyét újra benyújtja az engedélyező hatóságnak, amennyiben tevékenységében jelentős változtatásokat vagy terjeszkedést tervez.

⎢95/18/EK11. cikk

(7) Az engedélyező hatóság nem engedi meg a csődeljárás vagy más hasonló eljárás alatt álló vasúttársaság engedélyének hatályban tartását, amennyiben meggyőződött arról, hogy ésszerű időn belül nincs reális kilátás a vállalkozás kielégítő pénzügyi átszervezésre.

⎢2001/13/EK 1. cikk (6) bekezdés

(8) Amikor az engedélyező hatóság kiad, felfüggeszt, visszavon vagy módosít egy engedélyt, az érintett tagállam erről haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot. A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a többi tagállamot.

⎢2001/13/EK 1. cikk (7) bekezdés

12. cikk

1. Az ezen irányelvben megállapított követelmények mellett a vasúttársaság köteles betartani a közösségi joggal összeegyeztethető és hátrányos megkülönböztetéstől mentesen alkalmazott nemzeti jogszabályokat és szabályozó rendelkezéseket és különösen a következőket:

a) a vasúti szolgáltatásokra vonatkozó sajátos műszaki és működési követelmények;

b) a társaság személyzetére, gördülőállományára és a vasúttársaság belső szervezetére vonatkozó biztonsági követelmények;

c) az egészségügyi, biztonsági és szociális feltételekre, valamint a munkavállalók és a fogyasztók jogaira vonatkozó rendelkezések;

d) követelmények a vasútágazatban működő valamennyi olyan társaság számára, amelyeket arra szánnak, hogy a fogyasztóknak előnyöket vagy védelmet nyújtsan