[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 6.12.2007

COM(2007) 772 végleges

2007/0273 (CNS)

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

Portugália számára a Madeira autonóm régióban előállított sör tekintetében kedvezményes jövedékiadó-mérték alkalmazásának engedélyezéséről

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

1) A JAVASLAT HÁTTERE

- A javaslat indokai és célkitűzései

Portugália 2007. május 30-án az EK-Szerződés 299. cikkének (2) bekezdésére hivatkozva engedélyt kért arra, hogy a Szerződés 90. cikkétől eltérve, az alkohol és az alkoholtartalmú italok jövedékiadó-mértékének közelítéséről szóló, 1992. október 19-i 92/84/EGK tanácsi irányelv[1] alapján megállapított nemzeti jövedékiadó-mértéknél alacsonyabb jövedékiadó-mértéket alkalmazhasson a Madeirán előállított sör tekintetében amennyiben a sörfőzde éves termelése nem haladja meg a 300 000 hektolitert. A kérelemnek megfelelően a 200 000 hektolitert meghaladó termelés csak addig a mértékig részesülhet a kedvezményben, ameddig helyi fogyasztásra szánják.

Portugália azzal érvelt, hogy az adókedvezmény további alkalmazása az olyan madeirai helyi sörfőzdék által termelt sör esetében, amelyek éves termelése nem haladja meg a 300 000 hektolitert, alapvető jelentőségű a helyi söripar fennmaradása szempontjából. Megjegyzendő, hogy a 92/83/EGK tanácsi irányelv 4. cikkének rendelkezései lehetővé teszik a tagállamok számára, hogy kedvezményes jövedékiadó-mérték alkalmazását írják elő, amely legfeljebb a rendes nemzeti jövedékiadó-mértéknél 50%-kal lehet alacsonyabb a független kisüzemi – azaz az évente 200 000 hektoliternél kisebb termeléssel rendelkező – sörfőzdék által termelt sör tekintetében. A vonatkozó nemzeti előírások értelmében a Madeirán működő sörfőzdék esetében a teljes, 50%-kal csökkentett mérték érvényesül. Főként a megnövekedett turizmus eredményeként azonban a Madeirán működő két sörfőzde közül az egyik majdnem eléri az évi 200 000 hektoliteres termelést, amelynek következtében a hatályban lévő rendelkezések alapján jogosultsága a jövedékiadó-kedvezményre meg fog szűnni.

A szóban forgó sörfőzdék esetében a fő hátrányt elszigetelt elhelyezkedésük, a szétszabdalt területek és a szűk helyi piacok jelentik. Ezekhez a problémákhoz társul a más tagállamokból származó sörfajták miatti kiélezett verseny, mivel elszigetelt elhelyezkedésük miatt a nagy raktárkészlet tartásából, az alapanyag, másodlagos anyagok és a csomagolóanyagok portugál szárazföldről történő szállításából eredően többletköltségeket kell viselniük. Így, még ha ezek a sörfőzdék nem is számítanak többé az említett 4. cikk meghatározása értelmében kisüzemnek, miután éves termelésük elérte a 200 000 hektolitert, a versenyben résztvevő nagy nemzeti és multinacionális sörfőzdékkel összehasonlítva továbbra is kisüzemek maradnak.

Egy példával illusztrálva, a verseny növekedése ellenére egy madeirai sör kiskereskedelmi ára (128 EUR/hektoliter) jelenleg körülbelül 7,5%-kal magasabb, mint a portugál szárazföldön előállított és Madeira piacán értékesített sör (119 EUR/hektoliter). Ezért, ha a szóban forgó sörfőzdék elveszítik az adókedvezmény miatti előnyüket, a kiskereskedelmi árak eltérése legalább 15%-ra emelkedne (137 EUR/hektoliter).

Ezen sörfőzdék további fennmaradásának biztosításához ezért nagyon fontos, hogy megkaphassák az adókedvezményt abban az esetben, ha éves termelésük meghaladja a 200 000 hektolitert, de nem éri el a 300 000 hektolitert. Ahhoz azonban, hogy mindez ne veszélyeztesse a belső piacot, a 200 000 hektoliter fölé eső termelés tekintetében az adókedvezményre való jogosultsága csak a helyi fogyasztásra szánt sörre alkalmazandó.

A kedvezményes adómértéknek a rendes nemzeti jövedékiadó-mértéknél 50%-kal kell kevesebbnek lennie. A portugál szárazföldön és más tagállamokban levő, 200 000 hektolitert meghaladó termelésű sörfőzdékből Madeirára importált sör nem lenne jogosult az adókedvezményre. Portugália kérelme az EK-Szerződés 299. cikkének (2) bekezdésén alapul.

A helyi gazdasági szereplők kereskedelmi tevékenységének fejlesztéséhez szükséges jogbiztonság fontosságát és annak szükségességét mérlegelve, hogy meg kell határozni az adóeltérés időtartamát, a Bizottság javasolja, hogy a határozatban foglalt engedély hatéves időtartamra terjedjen ki, azzal a feltétellel, hogy Portugália időközi jelentést nyújt be a Bizottságnak annak vizsgálatához, hogy fennállnak-e még az adókedvezményt indokolttá tevő okok.

- Általános háttér

Az alkoholra és az alkoholtartalmú italokra kivetett jövedéki adóra vonatkozó közösségi keretet két irányelv határozza meg. Az alkohol és az alkoholtartalmú italok jövedéki adója szerkezetének összehangolásáról szóló, 1992. október 19-i 92/83/EGK tanácsi irányelv megállapítja az adó hatálya alá tartozó termékek egységes fogalommeghatározását, meghatározza az adó kiszámításának módszerét és a kritériumokat, amelyek alapján egyes termékek mentességben vagy kedvezményes adómértékben részesülhetnek. Az alkohol és az alkoholtartalmú italok jövedékiadó-mértékének közelítéséről szóló, 1992. október 19-i 92/84/EGK tanácsi irányelv valamennyi termékkategória vonatkozásában meghatározza a minimális jövedékiadó-mértékeket.

Különösen a 92/83/EGK tanácsi irányelv 4. cikke tartalmaz olyan előírásokat, amelyek lehetővé teszik kedvezményes jövedékiadó-mérték alkalmazását, amely kedvezmény legfeljebb 50%-kal lehet kevesebb a rendes nemzeti jövedékiadó-mértékénél a független, kis sörfőzdék által termelt sör tekintetében, amelyeknek az éves termelése nem haladja meg a 200 000 hektolitert. A vonatkozó nemzeti előírások értelmében a Madeirán működő sörfőzdék esetében már érvényesül a teljes, 50%-kal csökkentett adómérték. Főként a megnövekedett turizmus eredményeként azonban a Madeirán működő két sörfőzde közül az egyik termelése majdnem eléri az évi 200 000 hektolitert, amelynek következtében a hatályban lévő rendelkezések alapján adókedvezmény-jogosultsága meg fog szűnni.

- Meglévő rendelkezések a javaslat által szabályozott területen

Az EK-Szerződés 299. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a szerződés rendelkezéseit alkalmazni kell Franciaország tengerentúli megyéire, az Azori-szigetekre, Madeirára és a Kanári-szigetekre (legkülső régiók). Figyelembe véve azonban Franciaország tengerentúli megyéi, az Azori-szigetek, Madeira és a Kanári-szigetek strukturális, gazdasági és társadalmi helyzetét, amit távoli fekvésük, szigetjellegük, kis méretük, kedvezőtlen domborzati és éghajlati viszonyaik és néhány terméktől való gazdasági függésük súlyosbít, amely tényezők állandósága és együttes hatása jelentősen hátráltatja fejlődésüket, a Tanács a Bizottság javaslata alapján és az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően minősített többséggel egyedi intézkedéseket fogad el, amelyek célja különösen az, hogy meghatározza az EK-Szerződés – így a közös politikák – alkalmazásának feltételeit ezekben a régiókban.

- Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel

Az EK-Szerződés 299. cikkének (2) bekezdésében előírt egyedi intézkedéseknek figyelembe kell venniük a legkülső régiók sajátos jellemzőit és korlátait anélkül, hogy veszélyeztetnék a közösségi jogrend – így a belső piac és a közös politikák – integritását és koherenciáját. Ezt a követelményt a portugál hatóságok kérelmének igen alapos vizsgálatával vették figyelembe. Azért, hogy ne kerüljön veszélybe a belső piac, különösen a 200 000 hektoliter fölötti termelés adókedvezményre való jogosultsága csak a Madeirán helyi fogyasztásra szánt sörre alkalmazandó.

2) KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT

- Konzultáció az érdekelt felekkel

A portugál hatóságok a kérelmet az érintett gazdasági szereplők kérelmei nyomán nyújtották be.

- Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása

Külső szakértők bevonására nem volt szükség.

- Hatásvizsgálat

A javaslat gazdasági és szociális hatása csak Madeirát és a két, jelenleg ott működő sörfőzde egyikét érinti, és ezért minimálisnak tekinthető.

A növekvő verseny nyomása ellenére egy madeirai sör kiskereskedelmi ára (128 EUR/hektoliter) jelenleg körülbelül 7,5%-kal magasabb, mint a portugál szárazföldön előállított és Madeira piacán értékesített sör (119 EUR/hektoliter). Ezért ha a szóban forgó sörfőzdék elveszítik az adókedvezmény miatti előnyüket, a kiskereskedelmi árak eltérése legalább 15%-ra emelkedne (137 EUR/hektoliter).

Ezen sörfőzdék további fennmaradásának biztosításához ezért nagyon fontos, hogy megkaphassák az adókedvezményt abban az esetben, ha a sörfőzde éves termelése a 200 000 hektolitert meghaladja, de nem éri el a 300 000 hektolitert. Ahhoz azonban, hogy mindez ne veszélyeztesse az egységes piacot, a 200 000 hektoliter feletti termelésre vonatkozóan az adókedvezményre való jogosultság csak a helyi fogyasztásra szánt sörre alkalmazandó.

Az adókedvezmény a rendes nemzeti jövedékiadó-mérték 50%-a. A portugál szárazföldön és más tagállamokban levő, 200 000 hektolitert meghaladó termelésű sörfőzdékből Madeirára importált sör nem lenne jogosult az adókedvezményre.

3) A JAVASLAT JOGI ELEMEI

- A javasolt intézkedés összefoglalása

A javasolt határozat engedélyezi Portugália számára kedvezményes mértékű jövedékiadó-mérték alkalmazását 2013. december 31-ig, amely a minimális adómértéknél alacsonyabb lehet, de a Portugáliában hatályban lévő rendes nemzeti jövedékiadó-mértéknél legfeljebb 50 %-kal a Madeira autonóm régióban az olyan független sörfőzdék által termelt sör tekintetében, amelyek teljes éves termelése nem haladja meg a 300 000 hektolitert; a 200 000 hektoliter fölötti termelés csak akkor részesül adókedvezményben, ha helyi fogyasztásra szánják.

- Jogalap:

A Szerződés 299. cikkének (2) bekezdése.

- A szubszidiaritás elve

A Szerződés előírásaitól való eltérés annak 299. cikke (2) bekezdésével összhangban a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elve ezért nem alkalmazható.

- Az arányosság elve

A javaslat megfelel az arányosság elvének. A javaslat nem lépi túl a Madeira autonóm régióban termelt sörhöz kapcsolódó magas költségek kompenzálásához szükséges mértéket.

- Az eszközök megválasztása

A Szerződés 299. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a legkülső régióknak kedvező egyedi intézkedéseket tanácsi határozattal kell meghozni.

4) KÖLTSÉGVETÉSI KIHATÁSOK

A javaslat nincs kihatással a Közösség költségvetésére.

5) TOVÁBBI INFORMÁCIÓK

- A meglévő jogszabályok hatályon kívül helyezése

Nem alkalmazandó.

- Megfelelési táblázat

Nem alkalmazandó.

2007/0273 (CNS)

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

Portugália számára a Madeira autonóm régióban előállított sör tekintetében kedvezményes jövedékiadó-mérték alkalmazásának engedélyezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 299. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[2],

tekintettel az Európai Parlament véleményére[3],

mivel:

(1) Portugália 2007. május 30-án az EK-Szerződés 299. cikkének (2) bekezdésére hivatkozva kérelmezte, hogy a Szerződés 90. cikkétől eltérve, az alkohol és az alkoholtartalmú italok jövedékiadó-mértékének közelítéséről szóló, 1992. október 19-i 92/84/EGK tanácsi irányelv[4] alapján megállapított nemzeti jövedékiadó-mértéknél alacsonyabb mértéket alkalmazhasson a Madeirán előállított sör tekintetében azokban az esetekben, amikor a sörfőzde éves termelése nem haladja meg a 300 000 hektolitert. a 200 000 hektoliter fölötti termelés csak akkor részesül adókedvezményben, ha helyi fogyasztásra szánják.

(2) Kérésének indokolása során Portugália azzal érvelt, hogy az alkohol és az alkoholtartalmú italok jövedéki adója szerkezetének összehangolásáról szóló, 1992. október 19-i 92/83/EGK tanácsi irányelv[5] 4. cikke által kínált lehetőségek nem elegendőek a madeirai sörfőzdék elszigetelt elhelyezkedéséből, a szétszabdalt területekből és a szűk helyi piacokból adódó hátrányok ellentételezéséhez. Az EK-Szerződés e rendelkezése alapján azok a sörfőzdék, amelyeknek éves termelése nem haladja meg a 200 000 hektolitert, jogosultak a kedvezményes jövedékiadó-mértékre, feltéve, hogy ez a kedvezmény legfeljebb 50%-kal alacsonyabb a rendes nemzeti jövedékiadó-mértéknél. Portugália alkalmazta ezt a rendelkezést, 50%-os kedvezményt érvényesítve azokra a sörfőzdékre, amelyek éves termelése nem haladja meg a 200 000 hektolitert. Ha azonban a Madeirán levő sörfőzdék elérik ezt a termelési küszöböt, ez nem azt jelzi, hogy pozíciójuk kellően erős ahhoz, hogy megbirkózzanak a portugál szárazföldről (vagy Európa más területeiről) származó sörök által teremtett versennyel. A helyi piac részesedése tovább fog csökkenni, mivel továbbra is szembesülnek a megjelenő külföldi sörök erős versenyével, és mivel elszigetelt elhelyezkedésük miatt a nagy raktárkészlet tartásából, az alapanyag, másodlagos anyagok és a csomagolóanyagok portugál szárazföldről történő szállításából eredően többletköltségeket kell viselniük. Így, még ha ezek a sörfőzdék, miután éves termelésük elérte a 200 000 hektolitert, nem is számítanak többé az említett 4. cikk meghatározása értelmében kisüzemnek, a versenyben résztvevő nagy nemzeti és multinacionális sörfőzdékkel összehasonlítva továbbra is azok maradnak. Ezen sörfőzdék további fennmaradásának biztosításához ezért nagyon fontos, hogy megkaphassák az adókedvezményt abban az esetben, ha a sörfőzde éves termelése a 200 000 hektolitert meghaladja, de nem kerül a 300 000 hektoliter fölé.

(3) Portugália ezért kérelmezi a rendes nemzeti adómérték 50%-át nem meghaladó mértékű adókedvezményre való jogosultság biztosítását a madeirai független sörfőzdék által helyben termelt sör tekintetében, amelyek éves termelése nem haladja meg a 300 000 hektolitert. Amennyiben azonban az éves termelés meghaladja a 200 000 hektolitert, az ezt meghaladó mennyiség vonatkozásában az adókedvezményre való jogosultság csak a helyi fogyasztásra szánt sör esetében alkalmazható.

(4) A helyzet alapos vizsgálata azt mutatja, hogy eleget kell tenni Portugália kérelmének, azért, hogy fenntarthassák Madeira legkülső régióinak söriparát. Egyértelmű, hogy a szóban forgó körülmények között és a vonatkozó feltételek alapján az adókedvezmény kiterjesztése azzal a hatással jár, hogy Madeira söripara portugál szárazföldön és más tagállamokban levő versenytársaival egyenlő helyzetbe kerül. Az így szerzett adóelőny mindössze az iparág elszigetelt fekvéséből szükségszerűen eredő többletköltségek ellentételezését jelenti.

(5) Annak biztosításához, hogy a belső piac ne kerüljön veszélybe, az adókedvezményre való jogosultság a 200 000 hektoliter feletti termelés esetében csak a Madeirán termelt és helyi fogyasztásra szánt sör esetében alkalmazandó.

(6) Bár a Szerződés 90. cikkétől való eltérésre vonatkozó kérelem indokolt azért, hogy Madeira legkülső régióinak fejlődése ne kerüljön veszélybe, meg kell állapítani az adóeltérés időtartamát is. Másrészt azonban biztosítani kell, hogy a helyi gazdasági szereplők megfelelő biztonsággal rendelkezzenek kereskedelmi tevékenységük fejlesztéséhez. Ezért helyénvaló az eltérés engedélyezése hatéves időtartamra.

(7) Elő kell írni továbbá egy időközi jelentés készítését, amely alapján a Bizottság értékelheti, hogy továbbra is fennállnak-e az adóügyi eltérés indokai.

(8) Az e határozatban előírt intézkedések nem sértik a Szerződés 87. és 88. cikkének alkalmazását.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Szerződés 90. cikkétől eltérve engedélyezni kell Portugália számára a 92/84/EGK irányelv alapján meghatározott nemzeti adómértéknél alacsonyabb jövedékiadó-mérték alkalmazását a Madeira autonóm régióban működő független sörfőzdék által előállított sör tekintetében, amelyeknek az éves termelése nem haladja meg a 300 000 hektolitert. Az éves 200 000 hektoliter fölötti termelés esetében az adókedvezmény csak a helyi fogyasztásra szánt sörre alkalmazandó.

A „független kisüzemi sörfőzde” az a sörfőzde, amely jogi és gazdasági szempontból független minden más sörfőzdétől, amely minden más sörfőzde telephelyétől fizikailag elkülönült telephelyet használ és amely nem licencia alapján működik. Amennyiben azonban két vagy több kisüzemi sörfőzde együttműködik, és az összesített éves termelésük nem haladja meg a 300 000 hektolitert, akkor azok a sörfőzdék egyetlen független, kisüzemi sörfőzdeként kezelhetők.

A kedvezményes jövedékiadó-mérték alacsonyabb lehet a minimális mértéknél, de a Portugáliában hatályban levő rendes nemzeti jövedékiadó-mértékénél legfeljebb 50%-kal.

2. cikk

Portugáliának legkésőbb 2010. december 31-ig jelentést kell benyújtania a Bizottsághoz, amely alapján az értékelheti, hogy fennállnak-e az 1. cikkben előírt eltérést indokló okok.

3. cikk

Ezt a határozatot 2013. december 31-ig kell alkalmazni.

4. cikk

Ennek a határozatnak a Portugál Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, -án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

[1] HL L 316, 1992.10.31., 29.o.

[2] HL C […]., […]., […]. o.

[3] [5] HL C […], […], […]. o.

[4] HL L 316, 1992.10.31., 29.o.

[5] HL L 316, 1992.10.31., 21.o. A 2003. évi csatlakozási okmánnyal módosított irányelv.