Különjelentés Eredményesen integrálta 
a Bizottság a termeléstől 
függő támogatást az 
egységes támogatási 
rendszerbe?HU 2014  08 SZ.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK

EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2014
ISBN 978-92-872-0218-5
doi:10.2865/51396
© Európai Unió, 2014
A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.
Printed in Luxembourg
HU 2014  08 SZ.
Különjelentés Eredményesen integrálta 
a Bizottság a termeléstől 
függő támogatást az 
egységes támogatási 
rendszerbe?
(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második 
albekezdése alapján)
02
 Tartalomjegyzék
Bekezdés
 Rövidítések
 Glosszárium
I–IX  Összefoglaló
1–17 Bevezetés
1–4 Háttér-információ
5–13 Az egységes támogatási rendszer a közös agrárpolitika 2008-as állapotfelmérése után
5–8 A termeléstől f üggő támogatás integrálása az SPS-be
9–12 Tagállami felső határok és nemzeti tartalékok
13 Támogatási jogosultságok 2014 után
14–17 A Bizottság és a tagállamok szerepe az SPS-kiadások végrehajtásában
14–15 A Bizottság feladata annak biztosítása, hogy az SPS-kiadások megfeleljenek az uniós szabályoknak és 
alapelveknek
16–17 A tagállamoknak jelentős döntési szabadságuk volt abban, hogy a szakpolitikai célkitűzésekkel 
összhangban meghatározzák a rendelkezésre álló támogatás elosztási kritériumait
18–21 Az ellenőrzés hatóköre, céljai és módszere
22–59 Észrevételek
22–34 A bizottsági felü gyelet és a tagállami végrehajtás hiányosságai hátrányosan befolyásolták a KAP 
2008-as állapotfelmérése alkalmával elfogadott alapelvek egységes alkalmazását
23–24 A Bizottság nem fogadott el végrehajtási rendelkezéseket, és nem értékelte megfelelően a rendelkezésre 
álló összegek kiosztásának tagállami kritériumait…
25–31 …ennek folytán a tagállamok által meghatározott egyes kritériumok nem mindig feleltek meg az uniós 
jogszabályoknak vagy alapelveknek
32–34 Ezenkív ül a termeléstől f üggő támogatás SPS-be történő integrálásának másodlagos hatásait nem kezelték 
egységesen
03 Tartalomjegyzék
35–44 Az alkalmazandó szabályokat a tagállamok néha helytelen ül hajtották végre 
36–37 A Bizottság nem határozta meg egyértelműen, hogy a termelők milyen feltételek mellett részes ülhetnek a 
nemzeti tartalékból származó támogatási jogosultságban…
38–39 …és egyes esetekben a tagállamok uniós jogszabályi háttér nélk ül ítéltek oda támogatási 
jogosultságokat…
40 …vagy átláthatatlan kritériumok alapján számították ki a támogatási jogosultságok egységértékét
41–42 Bizottsági szinten nem egyértelműek az SPS felső határainak betartását figyelemmel kísérő eljárások…
43–44 …és egy esetben az alkalmazandó felső határ be nem tartása azt eredményezte, hogy a támogatási 
jogosultságokat a valóságosnál magasabb értéken mutatták ki
45–59 A felü gyelet és a kontroll hiányosságai befolyásolták a támogatási jogosultságok kiszámítását és 
a későbbi SPS-kifizetéseket
47–49 A felkeresett tagállamok hatóságai túlnyomórészt helyesen használták fel a termelők referenciaadatait, de 
több hiba szisztematikusan fordult elő
50–56 A tagállami kontrollrendszerek eltérő minőségűek voltak, és nem tárták fel az összes számítási hibát
57–59 A Bizottság szabályszerűségi záróelszámolásának eredményessége korlátozott volt
60–71 Következtetések és ajánlások
 I. melléklet  – A 2010 és 2012 között az SPS-be integrált összegek
 II. melléklet  –  A támogatási jogosultságok helyzete 2013. szeptember 15-én, az 1120/2009/EK 
rendelet 51. cikke (3) bekezdésének a) pontjában előírt tagállami tájékoztatás 
alapján (2012-es pályázati év)
 A Bizottság válaszai
04
 Rövidítések
EMGA : Európai Mezőgazdasági Garanciaalap
EMVA : Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap
EUMSZ : az Európai Unió működéséről szóló szerződés
ha: hektár
IIER : Integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer
KAP : közös agrárpolitika
SPS : egységes támogatási rendszer
05
 Glosszárium
2003-as reform : A KAP‑nak ez a reformja (a „félidős értékelés”) – folytatva az 1992 ‑ben a MacSharry‑féle reformmal 
megkezdett folyamatot, amelyet 1999 ‑ben az Agenda 2000 reform vitt tovább – az ártámogatás csökkentését és 
e csökkentés közvetlen jövedelemtámogatással való kompenzálását tűzte ki célul. A 2003 ‑as reform bevezette 
a termelőknek folyósított közvetlen kifizetések termeléstől való függetlenítését, valamint azt, hogy a támogatás 
függjön inkább attól, hogy az egyes gazdaságok betartják‑e a földhasználati és állattartási normákat, s egyúttal növelte 
a vidékfejlesztési támogatásokat.
A megk ülönböztetés tilalmának elve : A megkülönböztetés tilalmának elvét az Európai Unió működéséről szóló 
szerződés 40. cikke határozza meg. Ez azt írja elő, hogy az összehasonlítható helyzeteket ne kezeljék eltérően, és az eltérő 
helyzeteket ne kezeljék ugyanúgy, hacsak az ilyen bánásmód objektívan nem igazolható. Ezért ha eltérően kezelnek 
termelőket, azt objektívan meg kell okolni.
A támogatás termeléstől való f üggetlenítése : A közvetlen kifizetések elválasztása a mezőgazdasági termeléstől.
Állapotfelmérés : A KAP 2003 ‑as reformjának 2008 ‑as felülvizsgálata, amelynek alkalmával a közvetlen támogatások 
termeléstől való további függetlenítésére, a vidékfejlesztési intézkedéseket célzó magasabb összegű kiadásokra, az 
intervenciós rendszer módosítására, a tejkvóták növelésére és egyéb szakágazat‑specifikus intézkedésekre vonatkozó 
bizottsági javaslatokat fogadtak el.
Az arányosság elve : Az arányosság elve olyan általános uniós jogelv, amely előírja, hogy a közösségi intézmények aktusai 
ne lépjék túl azt a mértéket, amely alkalmas és szükséges a szóban forgó szabályozás által jogszerűen elérni kívánt célok 
megvalósításához.
Moduláció : Az 5000 eurót meghaladó valamennyi éves közvetlen kifizetésnek a 2003 ‑as reformban bevezetett kötelező 
csökkentése a vidékfejlesztési intézkedések finanszírozásának céljával.
Nemzeti tartalék : Minden tagállam működtet egy nemzeti tartalékot, amely az SPS egyes tagállami felső határai és az 
összes kiosztott támogatási jogosultság összértéke közötti különbséget tartalmazza. A nemzeti tartalékot elsődlegesen 
a különleges helyzetben lévő termelők támogatási jogosultságának kifizetésére kell felhasználni. Kioszthatnak 
a tagállamok ebből a forrásból támogatási jogosultságokat olyan termelőknek is, akik most kezdenek mezőgazdasági 
tevékenységbe, vagy akik szerkezetátalakítási vagy fejlesztési programok által érintett területen működnek.
Támogatási jogosultság : Olyan jogosultság, amelynek alapján a termelő jogot szerez a benne megállapított 
SPS‑támogatás kifizetésére, amennyiben egy hektár támogatható mezőgazdasági földterülettel együtt jelentik be.
Záróelszámolási eljárás : Két szakaszból álló eljárás, amelynek révén a Bizottság biztosítja, hogy a kiadások 
megfeleljenek az alkalmazandó pénzügyi és ágazatspecifikus szabályozásnak. A két szakasz alatt egy éves pénzügyi 
határozat, majd egy többéves szabályszerűségi határozat meghozatala értendő. Míg a pénzügyi határozatok minden 
egyes akkreditált kifizető ügynökség éves beszámolójára és belső kontrollrendszerére vonatkoznak (a tagállam kifizető 
ügynökségei elszámolásainak tanúsítása és az akkreditációs kritériumok teljesülésének évenkénti felülvizsgálata), addig 
a szabályszerűségi záróelszámolási határozat célja annak biztosítása, hogy a tagállamok alkalmazzák az uniós jogi keretet, 
és hogy az ezekkel a szabályokkal egy vagy több pénzügyi évben ellentétes kiadásokat kizárják az uniós finanszírozásból.
06
 Összefoglaló
I
Az egységes támogatási rendszer (SPS) a pénzügyileg 
legjelentősebb olyan közvetlen támogatási rendszer, 
amelyet az EU mezőgazdasági költségvetéséből finan ‑
szíroznak. Az SPS volt a közös agrárpolitika (KAP) 2003 ‑
as reformjának az egyik legfontosabb eleme. Az SPS 
váltotta fel a legtöbb – a megművelt földterület nagysá ‑
gától vagy az állatok számától függő – korábbi közvetlen 
kifizetést. Az SPS el van választva a tényleges mezőgaz ‑
dasági termeléstől (ezért „független”); a termelőknek 
támogatási jogosultságokkal és támogatható földterü ‑
lettel kell rendelkezniük ahhoz, hogy SPS‑támogatásban 
részesüljenek.
II
2008 ‑ban a Tanács a közös agrárpolitika (KAP) „állapot ‑
felmérésének” keretében úgy határozott, hogy 2010 ‑től 
kezdve 2012 ‑ig bezárólag a termeléstől függő támogatá ‑
sok kifizetéseit integrálja az SPS‑be azokban az ága ‑
zatokban, amelyekre ekkor még nem terjedt ki az SPS, 
vagy amelyekre nézve a tagállamok úgy döntöttek, hogy 
a támogatásokat csak részben választják el a termeléstől. 
A tagállamok 4,2 milliárd euró értékű, támogatási célra 
már korábban rendelkezésre álló összeget integráltak az 
SPS‑be.
III
A termeléstől függő támogatásnak az SPS‑be történő 
integrálása jelentős mérlegelési mozgásteret hagyott 
a tagállamoknak arra nézve, hogy milyen kritériumok 
szerint osztják szét a rendelkezésre álló összegeket 
a termelők között. Továbbra is a Bizottság viseli azonban 
a végső felelősséget az uniós költségvetés következetes 
végrehajtásáért, és azért, hogy az uniós jogszabályok 
általános alapelvei érvényesüljenek az agrárszektorban.IV
2015 ‑től kezdve az SPS‑t egy új alaptámogatási rendszer 
váltja fel, amely átveszi az SPS néhány alapvető elemét. 
A tagállamoknak lehetőségük lesz arra, hogy az új rend ‑
szer keretében történő kifizetéseknél a 2021 ‑es pénzügyi 
évig figyelembe vegyék az SPS támogatási jogosultsága ‑
inak értékét.
V
A Számvevőszék azt ellenőrizte, hogy eredményesen 
integrálta‑e a Bizottság a termeléstől függő támogatást 
az egységes támogatási rendszerbe. Közelebbről annak 
megvizsgálására került sor, hogy a Bizottság megfelelően 
felügyelte és ellenőrizte‑e a támogatási jogosultságok 
kiszámítását a tagállamokban, hogy a tagállami jogsza ‑
bályok megfeleltek‑e az uniós szabályozás feltételeinek 
és alapelveinek, valamint hogy az illetékes hatóságok 
eredményes ellenőrzésekkel biztosították‑e a támogatási 
jogosultságok helyes kiszámítását és odaítélését.
VI
A Számvevőszék következtetése szerint a Bizottság csak 
részben irányította eredményesen a termeléstől függő 
támogatásnak az egységes támogatási rendszerbe tör ‑
ténő integrálását.
VII
A Számvevőszék megállapítása szerint a Bizottság nem 
gondoskodott róla, hogy a rendelkezésre álló összegek 
elosztásánál alkalmazott kritériumok mindig összhang ‑
ban legyenek az uniós elvekkel, különösen a termelők 
hátrányos megkülönböztetésének tilalmát és az arányos ‑
ság elvét illetően. Ennek folytán a termeléstől függő 
támogatásnak az SPS‑be történő integrálása nem történt 
egységesen, és egyes ágazatokban a termelők váratlan 
többletbevételre tettek szert. Emellett hiányosságok 
voltak tapasztalhatóak abban, ahogy a Bizottság figye ‑
lemmel kísérte az alkalmazandó felső határok betartását, 
ellenőrizte a vonatkozó uniós jogszabályok tagállami 
betartását, illetve biztosította a hibák kijavításának 
megtörténtét.
Összefoglaló 07
VIII
Noha a tagállamok túlnyomórészt helyesen használták 
fel a termelők referenciaadatait, a Számvevőszék jelentős 
hiányosságokat tapasztalt a számítási szabályok helyes 
alkalmazása, a felső határok betartása és a nemzeti tarta ‑
lék használata terén. A Bizottság által létrehozott keret ‑
rendszer azt sem tisztázta kellően, hogy a tagállamoknak 
milyen ellenőrzéseket kell elvégezniük a támogatási 
jogosultságok pontos kiszámítása érdekében, márpedig 
a tagállami kontrollrendszerek minősége igen eltérő 
volt. Ebből adódóan a támogatási jogosultságok értékét 
néha helytelenül számították ki, s ennek következtében 
egyes SPS‑támogatásokat jogosulatlanul fizettek ki 
a termelőknek.
IX
A Számvevőszék javasolja, hogy a Bizottság:
a) annak érdekében, hogy a közös piac jövőbeli új 
közvetlen támogatási rendszereinek keretében 
a KAP‑intézkedések végrehajtása egységesen 
történjék, szabjon meg megfelelő szintű, egyértel ‑
mű irányelveket, és írja elő a tagállamok számára 
annak kimutatását, hogy a piac, illetve a verseny 
torzítását elkerülendő objektívan és megkülönböz ‑
tetéstől mentes módon alkalmazzák az elfogadott 
kritériumokat;
b) eredményesen felügyelje az alkalmazandó felső hatá ‑
rok betartását, és alkalmazzon átfogóbb megközelí ‑
tést a szabályszerűségi záróelszámolás vizsgálatánál, 
külön figyelmet fordítva a jogosultságalapú támo ‑
gatási rendszer jellemző kockázataira, és vizsgálja ki 
gyorsabban a szabálytalanságokat;
c) biztosítsa, hogy sor kerüljön az alkalmazandó 
szabályoknak nem megfelelően kiszámított értékű 
támogatási jogosultságok korrekciójára, a jogosulat ‑
lanul megítélt támogatási jogosultságok és a jogosu ‑
latlanul kifizetett SPS‑támogatások visszatérítésére, 
különösen szisztematikus hibák esetében;
d) biztosítsa, hogy a kifizető ügynökségek egyértelmű 
eljárásokat fogadjanak el, s ezek révén eredménye ‑
sen ellenőrizzék a számítások alapjául szolgáló ada ‑
tok megbízhatóságát és a tagállamok által odaítélt 
támogatási jogosultságok pontosságát.
08
 Bevezetés
Háttér -információ
01 
A mezőgazdasági termelőknek nyújtott 
közvetlen támogatás termeléstől való 
függetlenítése és az egységes támoga ‑
tási rendszer (SPS) bevezetése alapvető 
elemei voltak a közös agrárpolitika (KAP) 
2003 ‑as reformjának. Az SPS elsősorban 
azt célozta, hogy a szakpolitika hang ‑
súlya a piactámogatásról áttevődjön 
a mezőgazdasági termelőknek a terme ‑
léstől függetlenül nyújtott jövedelemtá ‑
mogatásra, ösztönözve ezzel a termelők 
piaci orientációját és elkerülve a piac 
torzulását.
02 
Az SPS alapja az, hogy az egyes termelők 
támogatási jogosultságokban részesül ‑
nek. Pénzügyi szempontból az SPS a KAP 
legfontosabb támogatási rendszere. Fi ‑
nanszírozása teljes egészében az Európai 
Mezőgazdasági Garanciaalapból (EMGA) 
történik. A 2013 ‑as költségvetésben az 
SPS‑hez kapcsolódó kifizetések tették 
ki az EMGA kiadásainak 70% ‑át, illetve 
a teljes uniós mezőgazdasági és vidék ‑
fejlesztési költségvetés 54% ‑át.
03 
2005 és 2007 között 17 tagállam vezette 
be az SPS‑t1, amely felváltotta a meg ‑
művelt földterület nagyságától vagy az 
állatok számától függő közvetlen támo ‑
gatási rendszerek legtöbbjét.04 
A tagállamok azonban fenntarthatták 
az agrártermeléstől függő támogatásaik 
egy bizonyos százalékát, és megtehet ‑
ték, hogy bizonyos típusú közvetlen ki ‑
fizetéseket nem építenek be az SPS‑be2, 
egyes mezőgazdasági ágazatokban 
pedig a közvetlen kifizetések továbbra is 
ki voltak zárva az SPS‑ből3. 
Az egységes támogatási 
rendszer a közös agrárpo -
litika 2008-as állapotfel -
mérése után
A termeléstől f üggő 
támogatás integrálása az 
SPS -be
05 
2008 ‑ban a Bizottság és a Tanács az úgy ‑
nevezett „állapotfelmérés” keretében 
felülvizsgálta a KAP‑ot4. Azokat a ter ‑
meléstől függő támogatásokat illetően, 
amelyek továbbra sem történhettek az 
SPS keretében, illetve ahol a tagállamok 
a támogatást meghagyták teljesen vagy 
részben termeléstől függőnek, a Tanács 
követte a Bizottság azon javaslatát, hogy 
2012 ‑re ezek a támogatások is váljanak 
termeléstől függetlenné. Az anyatehén ‑, 
juh‑ és kecsketenyésztéshez kapcsolódó, 
termeléstől függő jövedelemtámogatást 
azonban megtarthatták a tagállamok5.1 Belgium, Dánia, Németország, 
Írország, Görögország, 
Spanyolország, Franciaország, 
Olaszország, Luxemburg, 
Málta, Hollandia, Ausztria, 
Portugália, Szlovénia, 
Finnország, Svédország és 
az Egyesült Királyság. 10 
további, az EU‑hoz 2004 ‑ben, 
illetve 2007 ‑ben csatlakozott 
tagállam úgy döntött, hogy 
egy átmeneti függetlenített 
területalapú rendszert – az 
egységes területalapú 
támogatási rendszert – vezet 
be, amely nem támogatási 
jogosultságokon alapszik.
2 Az EU‑hoz 2004 ‑ben, illetve 
2007 ‑ben csatlakozott 
tagállamok kivételével minden 
tagállamnak be kellett vezetnie 
az SPS‑t, és a tagállamok 
dönthettek a függetlenné 
tétel mértékéről, amennyiben 
egyes termeléstől függő 
kifizetéseket teljesen vagy 
részben fenntarthattak. Ilyen 
volt például a szántóföldi 
növényekre nyújtott 
területalapú támogatás, 
a szarvasmarha ‑, juh‑ és 
kecskefélékre nyújtott 
jövedelemtámogatás, 
valamint a komlótámogatás, 
amelynél a tagállamok 
eldönthették, hogy részben 
függetlenítik, vagy egyáltalán 
nem függetlenítik. Nem volt 
kötelezően bevezetendő 
az SPS az Unió legkülső 
régióinak nyújtott támogatás, 
illetve a vetőmag‑termelési 
támogatás esetében sem.
3 Ilyen volt például 
a következőkre nyújtott 
támogatás: különleges 
minőségű durumbúza, 
fehérjenövények, rizs, 
diófélék, energianövények, 
keményítőburgonya és 
burgonyakeményítő, gyapot, 
cukor, nagy magvú hüvelyesek, 
valamint száraztakarmány.
4 A Tanács 2009. január 19 ‑i 
73/2009/EK rendelete a közös 
agrárpolitika keretébe tartozó, 
mezőgazdasági termelők 
részére meghatározott 
közvetlen támogatási 
rendszerek közös szabályainak 
megállapításáról és 
a mezőgazdasági termelők 
részére meghatározott 
egyes támogatási 
rendszerek létrehozásáról, az 
1290/2005/E K, a 247/20 06/E K 
és a 378/2007/EK rendelet 
módosításáról, valamint 
az 1782/2003/EK rendelet 
hatályon kívül helyezéséről 
(HL L 30., 2009.1.31., 16. o.).
09 Bevezetés
06 
Ugyanebben az évben fogadta el 
a Tanács a borpiac közös szervezésének 
reformját6. A tagállamok uniós forráso ‑
kat irányíthattak át nemzeti támoga ‑
tási programjaikból a borágazatba, és 
támogatási jogosultságokkal láthatták el 
a szőlőtermesztőket. Ezenkívül a tagálla ‑
mok támogatási jogosultságokat ítélhet ‑
tek oda azokra a területekre, amelyekre 
a termelők uniós szőlőültetvény‑kivágási 
támogatást kaptak.07 
Az SPS‑be történő integrálással 
2010 és 2012 között a termeléstől függő 
támogatások túlnyomó része megszűnt. 
A tagállamok így a termelők között 
támogatási jogosultságok formájában 
további 4,2 milliárd eurót oszthattak el: 
ez az összeg korábban vagy a terme ‑
léstől függő támogatások részére volt 
elérhető, vagy a borágazatból irányítot ‑
ták át7. A rendelkezésre álló összegek 
támogatásfajta szerinti megoszlását az 
1. ábra  mutatja8.5 Megmaradt ezenkívül 
a termeléstől függő 
gyapottámogatás. 
Fenntarthatták a tagállamok 
a termeléstől függő támogatást 
az Unió legkülső régióiban is.
6 A Tanács 2008. április 29 ‑i 
479/2008/EK rendelete 
a borpiac közös 
szervezéséről, az 
1493/199 9/EK, az 1782/2003/EK, 
az 1290/20 05/EK  és a 3/2008/
EK rendelet módosításáról, 
valamint a 2392/86/EGK és 
az 1493/1999/EK rendelet 
hatályon kívül helyezéséről 
(HL L 148., 2008.6.6., 1. o.).
7 Az SPS teljes nettó növekedése 
ebben az időszakban eléri 
a 3,5 milliárd eurót, mivel 
a tagállamok a rendelkezésre 
álló összegek egy részét 
egy későbbi szakaszban 
a 73/2009/EK rendelet 68. cikke 
értelmében különleges 
támogatások finanszírozására 
fordíthatták.
8 Ugyanerről részletesebb 
áttekintést ad az I. melléklet.Az SPS -be való integráláskor rendelkezésre álló összegek 
támogatásfajta szerint, 2010–2012 (millió euró)
0 200 400 600 800 1 000 1 200 1 400 1 600 1 8001 527
180237
209
180
156
152241291
1 081Szántóföldi növényekre vonatkozó 
területalapú támogatás
Korábban: az 1782/2003/EK rendelet 69. cikke
Juh- és kecskefélékre vonatkozó támogatás
Kifejlett marhákra vonatkozó vágási támogatás
Anyatehénre vonatkozó jövedelemtámogatás
Rizs
A borágazatra vonatkozó támogatási 
programok átcsoportosítása és kivágás
Burgonyakeményítő
Friss zöldségek: paradicsom
Egyéb támogatási rendszerek1. ábra
08 
A rendelkezésre álló összegek tagorszá ‑
gonkénti megoszlását a  2. ábra  mutatja.
10 Bevezetés
Tagállami felső határok és 
nemzeti tartalékok
09 
Mint minden közvetlen kifizetés, az 
SPS‑kiadások sem haladhatnak meg egy 
bizonyos éves költségvetési felső határt 
tagállamonként. Ez a határ azt hivatott 
biztosítani, hogy a támogatási jogosult ‑
ságok teljes összege ne haladja meg az 
aktuális költségvetési korlátozások által 
lehetővé tett szintet9.
10 
A termeléstől függő támogatásnak az 
SPS‑be történő integrálására vonatkozó 
intézkedések értelmében a tagálla ‑
mok az ágazatspecifikus felső határok 
betartásával ítélhetnek oda támogatási 
jogosultságokat egyes termelőknek, 
illetve növelhetik a meglévő támogatási 
jogosultságok értékét. Egy adott tagál ‑
lamban a termelők részére megítélt ös z‑
szes támogatási jogosultság összértéke 
nem haladhatja meg az SPS‑re vonatko ‑
zó tagállami költségvetési felső határt.11 
Minden támogatási jogosultság, 
amennyiben egy hektár támogatható 
mezőgazdasági földterülettel együtt 
jelentik be, feljogosítja a birtokosát az 
SPS‑támogatásnak a jogosultságban 
megadott összegére. Ezt nevezik „akti ‑
válásnak”. Az SPS‑t bevezető tagállamok 
szinte mindegyikére igaz, hogy a terme ‑
lők részére megítélt támogatási jogo ‑
sultságok érték szerint több mint 95% ‑a 
SPS‑támogatás kifizetését eredményezi.Az integrációra nyújtott támogatások megoszlása tagállamonként, 2010–2012
Spanyolország 30 %Franciaország 42 %
Olaszország 12 %Más tagországok  8 %
Hollandia 4 %
Görögország 4 %2. ábra
9 A költségvetési felső határ 
mindig arra az n naptári évre 
vonatkozik, amelynek során 
a termelő benyújtja támogatás 
iránti éves egyszeri kérelmét. 
A támogatási kifizetések 
a következő, n+1. pénzügyi 
év költségvetését terhelik. 
A termelőknek végül összesen 
kifizetett összegek azonban 
nem érik el a költségvetési felső 
határt, mivel nem feltétlenül 
nyújt be minden termelő 
kérelmet minden támogatási 
jogosultságára. Ezenkívül az 
5000  eurót meghaladó éves 
kifizetéseket, főként 2012 ‑ig, 
a vidékfejlesztési intézkedések 
finanszírozása végett az 
ún. „moduláció” révén 
csökkentették. A támogatási 
kifizetések összegét 
adminisztratív bírságok is 
csökkenthetik.
11 Bevezetés
12 
A tagállamoknak működtetniük kell egy 
olyan nemzeti tartalékot, amely megfelel 
az SPS egyes tagállami felső határai és 
az összes megítélt támogatási jogosult ‑
ság összértéke közötti különbségnek. 
A nemzeti tartalékot elsődlegesen 
a különleges helyzetben lévő termelők 
támogatási jogosultságának kifizetésére 
kell felhasználni10. Kioszthatnak a tag ‑
államok ebből a forrásból támogatási 
jogosultságokat olyan termelőknek is, 
akik most kezdenek mezőgazdasági te ‑
vékenységbe, illetve szerkezetátalakítási 
vagy fejlesztési programok által érintett 
területen működnek.
Támogatási jogosultságok 
2014 után
13 
Az SPS 2014 végéig marad hatályban. 
A 2015 ‑ös pályázati évtől kezdve az SPS 
helyébe egy új alaptámogatási rendszer 
lép, amely szintén támogatási jogosult ‑
ságokon alapul majd11. Ezeknek a támo ‑
gatási jogosultságoknak az értéke elvileg 
tagállami, illetve regionális hektáron ‑
kénti átalányösszegeken fog alapulni. 
A tagállamoknak azonban 2018 végéig 
lehetőségük lesz arra is, hogy figyelem ‑
be vegyék az SPS támogatási jogosultsá ‑
gainak értékét, és fokozatosan igazítsák 
azokat a régiós átlaghoz (konvergencia). 
Ilyenképpen az SPS támogatási jogosult ‑
ságainak kiszámítása a 2021 ‑es pénzügyi 
évig hatással lehet a termelőknek folyó ‑
sított jövőbeli kifizetésekre.A Bizottság és 
a tagállamok szerepe az 
SPS -kiadások 
végrehajtásában
A Bizottság feladata 
annak biztosítása, hogy az 
SPS -kiadások megfeleljenek 
az uniós szabályoknak és 
alapelveknek
14 
Az uniós költségvetési rendelet értelmé ‑
ben a Bizottság az EMGA kiadásait a tag ‑
államokkal megosztott irányítás kere ‑
tében hajtja végre12. Ez azt jelenti, hogy 
a támogatási jogosultságok értékének 
kiszámítására és az SPS‑támogatások 
kifizetésére vonatkozó általános szabá ‑
lyokat uniós szabályozás13 rögzíti, míg 
az Unió pénzügyi érdekeinek megvé ‑
déséhez szükséges törvényi, rendeleti, 
közigazgatási vagy egyéb lépéseket 
a tagállamoknak kell megtenniük.
15 
Míg a költségvetés végrehajtásáért és 
a kifizetések jogszerűségéért, valamint 
a kiadások terén a gondos pénzgaz ‑
dálkodásért a Bizottság viseli a végső 
felelősséget, addig a tagállamok felelnek 
a támogatási jogosultságok kiszámításá ‑
ért, majd azután az SPS‑támogatásoknak 
a termelők részére az akkreditált kifizető 
ügynökségek révén történő kifizeté ‑
séért. Az EMGA‑kiadások finanszíro ‑
zásának szabályozása szerint a Bizott ‑
ságnak figyelemmel kell kísérnie az 
EMGA‑finanszírozású intézkedések tag ‑
állami alkalmazását, és biztosítania kell, 
hogy az megfeleljen a vonatkozó uniós 
rendeleteknek és alapelveknek14. A ter ‑
meléstől függő támogatásnak az SPS‑be 
történő integrációjával kapcsolatos 
feladatok megoszlását a  3. ábra  mutatja.10 Lásd: 36. bekezdés.
11 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2013. december 17 ‑i 
1307/2013/EU rendelete a közös 
agrárpolitika keretébe tartozó 
támogatási rendszerek alapján 
a mezőgazdasági termelők 
részére nyújtott közvetlen 
kifizetésekre vonatkozó 
szabályok megállapításáról, 
valamint a 637/2008/EK és 
a 73/2009/EK tanácsi rendelet 
hatályon kívül helyezéséről 
(HL L 347., 2013.12.20., 608. o.).
12 Az Európai Közösségek 
általános költségvetésére 
alkalmazandó költségvetési 
rendeletről szóló, 
2002. június 25 ‑i 1605/2002/EK, 
Euratom tanácsi rendelet 
(HL L 248., 2002.9.16., 1. o.) 
53b. cikke és II. részének I. címe. 
Ugyanez marad érvényben 
a 2013. január 1 ‑jén életbe 
lépett új költségvetési rendelet 
(az Európai Parlament és 
a Tanács 2012. október 25 ‑i 
966/2012/EU, Euratom 
rendelete az Unió általános 
költségvetésére alkalmazandó 
pénzügyi szabályokról és 
az 1605/2002/EK, Euratom 
tanácsi rendelet hatályon 
kívül helyezéséről (HL L 298., 
2012.10.26., 1. o.) értelmében is.
13 A 73/2009/EK rendelet és 
a Bizottság 2009. október 29 ‑i 
1120/2009/EK rendelete a közös 
agrárpolitika keretébe tartozó, 
mezőgazdasági termelők 
részére meghatározott 
közvetlen támogatási 
rendszerek közös szabályainak 
megállapításáról és 
a mezőgazdasági termelők 
részére meghatározott 
egyes támogatási 
rendszerek létrehozásáról 
szóló 73/2009/EK tanácsi 
rendelet III. címében előírt 
egységes támogatási 
rendszer végrehajtására 
vonatkozó részletes szabályok 
megállapításáról (HL L 316., 
2009.12.2., 1. o.).
14 A Tanács 2005. június 21 ‑i 
1290/2005/EK rendelete a közös 
agrárpolitika finanszírozásáról 
(HL L 209., 2005.8.11., 1. o.).
12 Bevezetés 3. ábraA termeléstől f üggő támogatásnak az SPS -be történő integrációjával kapcsolatos 
feladatok megoszlása a 73/2009/EK rendelet értelmében
Kiﬁzető
ügynökségek
TagállamokMeghatározzák 
a TJ odaítélésének 
és kiszámításának 
kritériumait2BizottságVégrehajtási rendelkezéseket 
fogad el és felügyeli 
a tagállamokat Kiszámítják és 
odaítélik a TJ2-t 
A TJ aktiválását 
követően 
kiﬁzetik az 
SPS-támogatást2Kinyerik 
a történeti 
referenciaada-
to-kat1
A termeléstől függő 
támogatás integrálása
(73/2009/EK rendelet)Szabályszerűségi 
ellenőrzéseket hajt végre 
(1290/2005/EK rendelet)
1 Csak a történeti modell esetében. A regionális modell tekintetbe veszi a regionális átlagértéket.
2 TJ – Támogatási jogosultságok.
13 Bevezetés
A tagállamoknak jelentős 
döntési szabadságuk volt 
abban, hogy a szakpolitikai 
célkitűzésekkel összhangban 
meghatározzák 
a rendelkezésre álló 
támogatás elosztási 
kritériumait
16 
Az SPS 2005 ‑ös bevezetésekor a tagál ‑
lamok választhattak, hogy a támogatási 
jogosultságokat annak alapján számít ‑
ják‑e ki, hogy a termelők egy adott refe ‑
rencia‑időszakban mennyi termeléstől 
függő támogatásban részesültek (az ún. 
„történeti modell”), vagy pedig a regi ‑
onális hektáronkénti átalányösszegek 
alapján (a „regionális modell”). Akadtak 
olyanok is, akik ötvözték a két modell 
elemeit („hibrid modellek”).17 
Amikor a Tanács a 2008 ‑as állapotfelmé ‑
rés során elfogadta a termeléstől függő 
támogatásnak az SPS‑be történő integrá ‑
lására vonatkozó alapelveket, jelentős 
mérlegelési mozgásteret hagyott a tagál ‑
lamoknak arra nézve, hogyan osszák fel 
a rendelkezésre álló összeget a termelők 
között15. Így a tagállamok dönthettek 
úgy, hogy az érintett mezőgazdasági 
ágazatokra nézve a referenciaösszeget 
objektív és megkülönböztetéstől mentes 
kritériumok alapján számítják ki, figye ‑
lembe véve elsősorban azt, hogy a ter ‑
melők egy adott referencia‑időszakban 
az adott támogatási rendszer keretében 
közvetlenül vagy közvetve mennyi támo ‑
gatásban részesültek16. A másik lehető ‑
ség az volt, hogy a tagállamok megál ‑
lapítják, milyen típusú mezőgazdasági 
tevékenységeket végezzenek a termelők 
egy referencia‑időszak egy vagy több 
évén keresztül, és a tevékenység típusa 
alapján osztják el a támogatást17.15 A 73/2009/EK rendelet 
63–67. cikke.
16 A 73/2009/EK tanácsi rendelet 
64. és 65. cikke.
17 A 73/2009/EK rendelet 63. cikke 
(2) bekezdésének 
a) pontja. Ebben az 
esetben a tagállamoknak 
biztosítaniuk kellett, hogy 
a korábban termeléstől függő 
támogatásban részesült 
termelők legalább annyi 
éves átlagos támogatásban 
részesüljenek, mint az érintett 
referencia‑időszak során 
általuk kapott összes közvetlen 
kifizetés 75% ‑a. Az SPS 
regionális formáját bevezető 
tagállamok a rendelkezésre 
álló támogatást részben 
vagy egészben arra is 
felhasználhatták, hogy a régió 
minden termelője számára 
egy egységes összeggel 
megnöveljék a támogatási 
jogosultságok értékét.
14
 Az ellenőrzés hatóköre, 
céljai és módszere
18 
Tekintettel arra, hogy milyen jelentős 
összegeket képviselt az SPS a 2008 ‑as 
KAP‑állapotfelmérést követően, és arra, 
hogy milyen külön kockázatok kötődnek 
az egyes termelőkre vonatkozó referen ‑
ciaösszegek kiszámításához – különösen 
azokban a tagállamokban, amelyek 
a történeti SPS‑modellt választották –, 
a Számvevőszék úgy döntött, hogy sza ‑
bályszerűségi ellenőrzést végez a támo ‑
gatási jogosultságok kiszámítására néz ‑
ve, a 2010–2012 ‑es évekre vonatkozóan.
19 
A számvevőszéki ellenőrzés a következő 
fő kérdésre irányult: Eredményesen in ‑
tegrálta a Bizottság a termeléstől függő 
támogatást az egységes támogatási 
rendszerbe? Ellenőrzésünk a következő 
alkérdéseket vizsgálta:
a) Megfelelően felügyelte és ellenőriz ‑
te a Bizottság a támogatási jogosult ‑
ságok kiszámítását?
b) Megfeleltek a tagállamok jogszabá ‑
lyai az uniós jogszabályok feltétele ‑
inek és alapelveinek, és az illetékes 
hatóságok helyesen számították ki 
és ítélték oda a termelők támogatási 
jogosultságait?
c) Eredményesen ellenőrizték az 
illetékes tagállami hatóságok, hogy 
a támogatási jogosultságok kiszámí ‑
tása és megítélése helyes volt?20 
Az ellenőrzésre a Bizottságnál, valamint 
Görögországban, Spanyolországban, 
Franciaországban, Olaszországban és 
Hollandiában került sor. Ezek a tagál ‑
lamok képviselik a 2010 és 2012 között 
az SPS‑be integrált összegek 92% ‑át. 
2005 ‑ben, illetve 2006 ‑ban e tagállamok 
mindegyike a történeti SPS‑modellt 
alkalmazta.
21 
Az ellenőrzés módszere abban állt, 
hogy a Számvevőszék értékelte, milyen 
szerepet töltött be a Bizottság a támo ‑
gatási jogosultságok kiszámításának és 
odaítélésének felügyeletében, különö ‑
sen a termeléstől függő támogatásnak – 
a 2008 ‑as állapotfelmérés alkalmával 
elfogadott – SPS‑be történő integrá ‑
lását illetően. Az ellenőrzési feladatok 
a következőket foglalták magukban: 
a tagállami végrehajtási aktusok áttekin ‑
tése, az irányítási és kontrollrendszerek 
elemzése, valamint dokumentumalapú 
szabályszerűségi tesztek egy 377 olyan 
kedvezményezettből álló mintán, akiknél 
megnövelték a támogatási jogosultsá ‑
gok értékét, illetve akik 2010 és 2012 
között új támogatási jogosultságokban 
részesültek.
15
 Észrevételek
A bizottsági fel ügyelet és 
a tagállami végrehajtás 
hiányosságai hátrányosan 
befolyásolták a KAP 2008-
as állapotfelmérése 
alkalmával elfogadott 
alapelvek egységes 
alkalmazását
22 
Fent leírt elemzései alapján a Számvevő ‑
szék megállapította, hogy a bizottsági fel ‑
ügyelet hiányosságai miatt a tagállamok 
olyan módon integrálták a termeléstől 
függő támogatást az SPS‑be és úgy szá ‑
mították ki a támogatási jogosultságokat, 
hogy az nem mindig felelt meg az uniós 
jogszabályok általános alapelveinek, 
amint azt alább kifejtjük.
A Bizottság nem fogadott el 
végrehajtási rendelkezéseket, 
és nem értékelte megfelelően 
a rendelkezésre álló összegek 
kiosztásának tagállami 
kritériumait…
23 
Amint azt említettük, a tagállamok 
jelentős mérlegelési mozgástérrel ren ‑
delkeztek annak megítélésénél, hogy 
milyen kritériumok szerint osztják szét 
az SPS‑be történő integrálásra rendelke ‑
zésre álló összegeket, de kritériumaiknak 
objektívnek és megkülönböztetéstől 
mentesnek kellett lenniük, és figyelem ‑
be kellett venniük elsősorban azt, hogy 
a termelők a referencia‑időszak egy vagy 
több évében közvetlenül vagy közvetve 
mennyi támogatásban részesültek. Itt 
rendszerint a 2005 és 2008 közötti évekről 
volt szó. Hasonló elvek voltak érvényesek 
azokra a támogatási rendszerekre nézve 
is, amelyeknél a támogatásokat már 
2005 ‑ben függetlenítették a termeléstől, 
de amelyekre nézve az adott tagállam 
úgy döntött, hogy részben meghagyja 
a termeléstől való függést. Ez esetben 
a támogatásnak arányosnak kellett lennie 
azokkal az összegekkel, amelyekben 
a termelők az eredeti referencia‑idősza ‑
kokban részesültek18, de a tagállamok úgy 
is dönthettek, hogy a jelenhez közelebbi reprezentatív időszakot választanak.
24 
Noha a 73/2009/EK rendelet előírja részle ‑
tes szabályok elfogadásának kötelezettsé ‑
gét19, a Bizottság mégsem állapított meg 
végrehajtási szabályokat a termeléstől 
függő támogatásnak az SPS‑be történő in ‑
tegrálására nézve, eltekintve a gyümölcs ‑ 
és zöldségágazatra, illetve a borágazatra 
vonatkozó néhány technikai jellegű 
rendelkezéstől20. A Bizottság arra sem 
kérte a tagállamokat, hogy számoljanak 
be részletesen és adjanak indoklást az 
elfogadott kritériumokról. Ebből követ ‑
kezően a Bizottság nem végzett előzetes 
értékelést arra nézve, hogy a tagálla ‑
mok elfogadtak‑e egy átfogó egységes 
megközelítést, és az uniós alapelvekkel 
összhangban osztották‑e el a rendelkezés ‑
re álló támogatást.
…ennek folytán a tagállamok 
által meghatározott egyes 
kritériumok nem mindig 
feleltek meg az uniós 
jogszabályoknak vagy 
alapelveknek
25 
A Számvevőszék megállapította, hogy 
a felkeresett tagállamok által elfogadott 
kritériumok általában vagy annak a köz ‑
vetlen támogatásnak az összegét vették 
figyelembe, amelyben a termelők egy 
vagy több referenciaévben részesültek, 
vagy a támogatható hektárjaik, illetve tá ‑
mogatott állataik számát. Olyan támoga ‑
tási rendszereknél, mint például a szárí ‑
tott takarmány feldolgozására kifizetett 
támogatás vagy a burgonyakeményítő‑tá ‑
mogatás, ahol támogatásban korábban 
a feldolgozók részesültek, a termelők 
annak alapján kaptak egy referenciaössze ‑
get, hogy mennyi nyersanyagot szállítot ‑
tak vagy milyen mennyiségre kötöttek 
szállítási szerződést a gyártóval.18 Rendszerint 2000 ‑től 2002 ‑ig.
19 A 73/2009/EK 
rendelet 142. cikkének d) 
pontja.
20 Az 1120/2009/EK rendelet.
16 Észrevételek
A referencia -időszakban kapott termeléstől f üggő támogatáshoz képest bekö -
vetkezett százalékos értéknövekedés a támogatási jogosultságok értékében 
Spanyolországban
Az SPS-be integrált támogatási rendszer A támogatási jogosultságok értéknövekedése
Különleges minőségű durumbúzára vonatkozó 
támogatás12,2%
Durumbúzára vonatkozó kiegészítő támogatás 18,1%
Olajfaligetekre vonatkozó támogatás 1,4%
Juh- és kecskehúsra vonatkozó támogatás 7, 6%
Juh- és kecskehúsra vonatkozó kiegészítő támogatás 4,4%
Fehérjenövényekre vonatkozó támogatás 31,5%
Vetőmagra vonatkozó támogatás 76,8%1. táblázat26 
Az uniós jogszabályok előírják, hogy 
a referencia‑időszaknak reprezentatív ‑
nak kell lennie. A tagállamok azonban 
nem mindig tudták igazolni, hogy miért 
egy bizonyos időszakot választottak 
mint „reprezentatívat”, és nem értel ‑
mezték egységesen a termeléstől függő 
támogatásnak az SPS‑be történő integrá ‑
lása során alkalmazandó alapelveket. Ez 
néha eltérő bánásmódot eredménye ‑
zett hasonló helyzetben lévő termelők 
esetében.
27 
Így például Olaszországban és Görögor ‑
szágban a tagállami hatóságok körülte ‑
kintően jártak el, amennyiben a támoga ‑
tási jogosultságokat annak az összegnek 
az alapján számították ki, amelyben 
a termelők az érintett ágazatokban 
a referencia‑időszakban közvetlen kifi ‑
zetésként részesültek. Spanyolországban 
viszont a hatóságok úgy döntöttek, hogy a rendelkezésre álló támogatás teljes 
felhasználása végett az egyes termelők 
által a referencia‑időszakban évente 
kapott termeléstől függő támogatást 
beszorozzák egy együtthatóval. Egyes 
ágazatokban azonban ezek a felülvizs ‑
gált összegek jelentősen meghaladták 
a termelők által a referencia‑időszak ‑
ban kapott támogatást. Ily módon 
a termelők ezekben az ágazatokban 
összértékben 32,6 millió euróval több 
támogatási jogosultságban részesültek, 
mint amennyit a referencia‑időszakban 
évente termeléstől függő támogatásként 
kaptak. A Számvevőszék becslése szerint 
az érintett ágazatok termelői az éves 
SPS‑kifizetések révén ily módon össze ‑
sen körülbelül 29 millió euró összegű 
váratlan többletbevételhez jutnak. A re ‑
ferencia‑időszakban kapott összegeket 
meghaladó támogatási jogosultságok 
értékét az 1. táblázat  szemlélteti.
17 Észrevételek 4. ábraA kü lönleges minőségű durumbúzára vonatkozó támogatás integrálása
01050
40
30
20millió euró
Görögország
Rendelkezésre álló összegekAz SPS támogatási
jogosultságainak értéke
A termeléstől függő támogatások szintje a referencia-időszakbanSpanyolország Olaszország28 
A holland hatóságok a spanyol hatósá ‑
gokhoz hasonlóan jártak el. Úgy dön ‑
töttek, hogy a rendelkezésre álló összes 
támogatást a referencia‑időszakban 
megművelt hektárok vagy levágott álla ‑
tok száma alapján osztják ki, nem pedig 
a termelők által valóban megkapott tá ‑
mogatási összeg alapján, ami a váratlan 
többletbevétel kockázatával járt. Ennek 
azonban nem vagy csak alig lett követ ‑
kezménye, mivel az érintett ágazatokban 
a referencia‑időszakban a támogatás 
iránti kérelmek általában meghaladták 
a rendelkezésre álló keretet. A kedvez ‑
ményezettek csak a vetőmagágazatban 
részesedtek olyan támogatási jogosult ‑
ságokban, amelyek értéke 46% ‑kal meg ‑
haladta a referencia‑időszak termeléstől 
függő támogatásainak értékét.29 
Azt, hogy egyes ágazatokban a nem 
egységes értelmezés eltérő bánásmód ‑
hoz vezetett hasonló helyzetben lévő 
termelők esetében, a  4. ábra  a különle ‑
ges minőségű durumbúzára vonatkozó 
támogatás esetére szemlélteti.
18 Észrevételek
Termelők hátrányos megkü lönböztetése: néhány példa
A Számvevőszék által felkeresett más tagállamoktól eltérően Görögországban a hatóságok 5% ‑kal csökkentették 
a termelők referenciaösszegeit a rizs, a durumbúza, a fehérjenövények és a diófélék ágazatában. Ezt a csökkenést 
a „moduláció” alkalmazásaként magyarázták, amelynek értelmében a referencia‑időszak (2007 és 2008) valamennyi 
közvetlen kifizetését azért csökkentették, hogy ezzel a vidékfejlesztési intézkedések kiadásait finanszírozzák21. Mivel 
azonban a modulációs eljárást valamennyi közvetlen kifizetésre alkalmazták, és az csak az évi 5000 eurónál magasabb 
összegeket érintette, a támogatási jogosultságok értéke alacsonyabb volt, mint azoké az összegeké, amelyekben 
számos termelő termeléstől függő támogatásként a referencia‑időszakban ténylegesen részesült. Mivel a modulációs 
csökkentés a hatóságok által 2010 óta kifizetett SPS‑támogatásokra is vonatkozott, ezért a termeléstől függő támoga ‑
tás integrálása által érintett termelők összességében kevesebb támogatásban részesültek, mint a nem érintettek, ami 
hátrányos megkülönböztetésnek minősül.
Olaszországban a hatóságok a minőségi durumbúzára vonatkozó támogatásnak, a rizsre vonatkozó terményspecifikus 
támogatásnak és a diófélék támogatásának kedvezményezettjei számára azon támogatási összeg alapján számították 
ki a támogatási jogosultságokat, amelyben azok a modulációt megelőzően ténylegesen részesültek. Egyes termelők 
esetében azonban a referencia‑időszak kifizetései csökkentések vagy kizárás miatt alacsonyabbak voltak, mivel a tag ‑
állami hatóságok megállapítása szerint e termelők kisebb területeket ültettek be ezekkel a terményekkel, mint amen y‑
nyit bejelentettek. Az olasz hatóságok azáltal, hogy nem a meghatározott területnek megfelelő, hanem a ténylegesen 
kifizetett összeget vették alapul, tartósan lecsökkentették a termelők referenciaösszegeit, s ezzel SPS‑kifizetéseit is. 
Ezzel az eljárással a hatóságok az érintett kedvezményezetteket egynél többször büntették meg ugyanazért a jogsér ‑
tésért, így a termelők által elszenvedett pénzügyi következmények nem álltak arányban a rájuk eredetileg kiszabott 
büntetés céljaival.
21 Lásd: a 2003. szeptember 29 ‑i 1782/2003/EK tanácsi rendelet a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös 
szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról, továbbá a 2019/93/
EGK, 1452/2001/EK, 1453/2001/EK, 1454/2001/EK, 1868/94/EK, 1251/1999/EK, 1254/1999/EK, 1673/2000/EK, 2358/71/EGK és a 2529/2001/EK rendelet 
módosításáról (HL L 270., 2003.10.21., 1. o.), II. cím, 2. fejezet.1. háttérmagyarázat30 
Míg a legtöbb integrált rendszer tekinte ‑
tében Olaszország a 2005–2008 ‑as évek 
termeléstől függő átlagos éves kifize ‑
tését választotta, addig Görögország, 
Spanyolország és Hollandia rövidebb, 
két‑három éves időszakokat választott, 
míg Spanyolország a juh ‑ és kecskehús ‑
ra vonatkozó támogatás esetében egy 
csupán egyéves időszakot vett alapul. 
A Számvevőszék észrevételezte, hogy az 
utóbbi esetben a hatóságok így kisebb 
számú termelőre tudták összpontosítani 
a rendelkezésre álló összeget. Francia ‑
ország a 2010 ‑ben integrált támogatási 
rendszerekre nézve úgy döntött, hogy az 
egyéni referenciaév a 2005–2008 ‑as idő ‑
szak azon éve legyen, amelynek során 
a termelő a legnagyobb összegű terme ‑
léstől függő támogatásban részesült.31 
Egyes tagállamoknál néhány esetben 
arra derült fény, hogy a rendelkezésre 
álló összegeket a hátrányos megkü ‑
lönböztetés tilalmát és az arányosság 
elvét megsértve osztották szét ( lásd: 
1. háttérmagyarázat ).
19 Észrevételek
Ezenkívül a termeléstől 
függő támogatás SPS -be 
történő integrálásának 
másodlagos hatásait nem 
kezelték egységesen
32 
A hatályos jogszabályok értelmében22 
a tagállamoknak lehetőségük volt arra, 
hogy ne növeljék meg a támogatási 
jogosultságok értékét vagy ne is ítéljenek 
meg támogatási jogosultságokat olyan 
esetekben, amikor a termelő eladta vagy 
átruházta gazdaságát vagy jövedelemtá ‑
mogatási jogát, illetve ha a bérlet egészé ‑
ben vagy részben már azelőtt lejárt, hogy 
az érintett termelő értesült volna a támo ‑
gatások függetlenítéséről és a kapcsolódó 
feltételekről, s így az értéknövelés, illetve 
a jogosultság megítélése az érintett ter ‑
melőt váratlan többletbevételhez juttatta 
volna.
33 
A felkeresett tagállamok közül csak 
Franciaország alkalmazta főszabályként 
ezt a mechanizmust, de visszafizettetett 
minden olyan referenciaösszeget, amely 
valamely tevékenység – terület megmű ‑
velése vagy vágási támogatásra jogosító 
állat levágása – referencia‑időszak utáni 
csökkenéséhez kapcsolódott. Ez is túl ‑
ment azonban az uniós jogszabályokban 
említett eseteken (az értékesítés, az átru ‑
házási vagy bérleti szerződés lejárta).
34 
Olaszország nem alkalmazta a váratlan 
többletbevételre vonatkozó záradékot, 
így azok a termelők, akik a referen ‑
cia‑időszak és a támogatásnak az SPS‑be 
történő integrálása között jelentősen 
csökkentették megművelt hektárjaik 
számát, igen kis területre tudták kon ‑
centrálni a kapott támogatást. A szám ‑
vevőszéki ellenőrzés egy olyan esetet is 
feltárt, amikor ezen eljárásmód okán egy 
termelőnek, aki a referencia‑időszak ‑
ban mintegy 70 hektáron termesztett 
rizst és így 30 425 euró termeléshez 
kötött támogatásban részesült, pusztán 
0,41 hektár támogatható földterülettel kellett rendelkeznie ahhoz, hogy ugyan ‑
ekkora összegű SPS‑támogatásra legyen 
jogosult.
Az alkalmazandó 
szabályokat a tagállamok 
néha helytelen ül hajtották 
végre
35 
A számvevőszéki ellenőrzés megállapítot ‑
ta, hogy a bizottsági felügyelet hiányos ‑
ságai miatt a tagállamok olyan módon 
integrálták a termeléstől függő támoga ‑
tást az SPS‑be, hogy az nem mindig felelt 
meg az uniós jogszabályoknak, amint azt 
alább kifejtjük.
A Bizottság nem határozta 
meg egyértelműen, hogy 
a termelők milyen feltételek 
mellett részes ülhetnek 
a nemzeti tartalékból 
származó támogatási 
jogosultságban…
36 
A Bizottság által meghatározandó egyes 
különleges esetekben a termelők jogosul ‑
tak a nemzeti tartalékból vett támogatási 
jogosultságokra. Végrehajtási rendelkezé ‑
seiben a Bizottság például olyan eseteket 
említ, amikor egy termelő beruházásokat 
eszközölt egy olyan ágazatban, amely ‑
ben magasabb szintű termeléstől függő 
támogatásra volna jogosult, ha az ágazat 
támogatásait időközben nem függetle ‑
nítették volna a termeléstől. Az állapot ‑
felmérés előtt hatályos szabályoktól23 
eltérően azonban a Bizottság elmulasz ‑
totta meghatározni, hogy mi értendő 
„beruházás” alatt. Ennek következtében 
olyan esetek álltak elő, amikor kétséges 
volt vagy az, hogy a termelő valóban 
eszközölt‑e beruházást, vagy az, hogy 
csakugyan magasabb szintű termeléstől 
függő specifikus támogatásban részesült 
volna, ha az érintett ágazatot közben 
nem integrálták volna az SPS‑be (lásd: 
2. háttérmagyarázat ):22 A 73/2009/EK 
rendelet 41. cikkének 
(6) bekezdése.
23 A Bizottság 2004. április 21 ‑i 
795/2004/EK rendelete 
a közös agrárpolitika 
keretébe tartozó közvetlen 
támogatási rendszerek közös 
szabályainak megállapításáról 
és a mezőgazdasági termelők 
részére meghatározott 
támogatási rendszerek 
létrehozásáról szóló 
1782/2003/EK tanácsi 
rendeletben meghatározott 
egységes támogatási 
rendszer végrehajtására 
vonatkozó részletes szabályok 
megállapításáról (HL L 141., 
2004.4.30., 1. o.), 21. cikk.
20 Észrevételek
Beruházásra megítélt támogatási jogosultságok: néhány példa
Franciaországban a tagállami hatóságok támogatási jogosultságokat ítéltek oda olyan vágási támogatásban része ‑
sülő kedvezményezettek beruházásaira, akik 2009 ‑ben több szarvasmarhát vágtak le, mint a referencia‑időszakban. 
A hatóságok azonban nem tudták, hogy ezek a termelők valóban beruháztak‑e termelési kapacitásaikba, vagy 
tenyésztésre szánt állatokat vásároltak, vagy egyszerűen csak egyes állataik levágásával csökkentették gazdálkodási 
tevékenységüket (állományleépítés). A tagállami hatóságok által megállapított állatonkénti támogatási mérték is 
jóval magasabb volt, mint az a termeléstől függő támogatás, amelyben a beruházást nem eszközlő termelők álla ‑
tonként részesültek. 
A Számvevőszék továbbá olyan eseteket is feltárt Franciaországban, ahol a hatóságok földterületbe történő beru ‑
házásra ítéltek meg támogatási jogosultságokat, pedig a kérelmezőknek csupán a jogállásuk változott meg.2. háttérmagyarázat
37 
Görögországban egyes termelők beru ‑
házásokra kaptak támogatási jogosultsá ‑
gokat a nemzeti tartalékból, pedig csak 
az történt, hogy 2010 ‑ben egy SPS‑be 
integrált ágazatban egy terményt éppen 
nagyobb területen termesztettek, mint 
2008 ‑ban, a referencia‑időszak utolsó 
évében. Valójában a megművelt föld ‑
terület nagysága mind 2010 ‑ben, mind 
2008 ‑ban egy a piaci kereslettől függő 
éves termelési döntés függvénye volt, és 
nem feltétlenül járt együtt a termelési 
kapacitásba történő olyan tényleges 
beruházással, mint további földterüle ‑
tek vásárlása. A Bizottság elmulasztotta 
azt is, hogy maximális hektáronkénti 
összeget szabjon meg a nemzeti tarta ‑
lékból vett támogatási jogosultságok 
értékére. Emiatt olyan helyzetek álltak 
elő, amelyek ellentmondanak az egyenlő 
bánásmód elvének. A Számvevőszék 
például megállapította, hogy Francia ‑
országban a szarvasmarha ‑ és juhága ‑
zatban a termelők a nemzeti tartalékból 
akár hektáronként 9010 euró értékű 
támogatási jogosultságban is részesül ‑
hettek, míg azon termelők számára, akik 
ugyanezen ágazatokban a termeléstől 
függő támogatásnak az SPS‑be történő 
integrálása keretében a nemzeti tartalé ‑
kon kívül részesültek támogatásban, az 
uniós jogszabályok a kifizetési jogosult ‑
ság hektáronkénti értékét 5000 euróban 
korlátozzák.
21 Észrevételek
Támogatási jogosultságok jogszabályi háttér nélkü li odaítélése vagy 
értéknövelése
Franciaországban a hatóságok támogatási jogosultságokat ítéltek oda ilyennel nem rendelkező termelőknek, illetve 
megnövelték azon támogatási jogosultságok értékét, amelyek értékben jelentősen a regionális átlag alatt voltak. 
Ezt a lépést a gazdálkodással való felhagyás általános kockázatával indokolták. A hatályos uniós jogszabályok 
értelmében ez azonban csak szerkezetátalakítási, illetve fejlesztési programok által érintett területeken lehetséges. 
A francia hatóságok azonban nem dolgoztak ki külön programot, és azt sem mérték fel, hogy a gazdálkodással való 
felhagyás kockázata mely területeken valószínű. Arra sem szolgáltattak továbbá bizonyítékot, hogy a támogatási 
jogosultságok értéknövelése eredményes eszköznek bizonyult volna a földek művelésből való kivonásának elke ‑
rülésére, illetve hogy a termelőket olyan különleges hátrányok sújtották volna, amelyek ellentételezést tesznek 
szükségessé.
Egy másik intézkedés keretében a francia hatóságok 2 millió euró értékben ítéltek oda támogatási jogosultságokat 
bizonyos borjúhústermelőknek abból a meggondolásból, hogy az ágazat visszaesést szenvedett el, miközben az 
ágazat újoncait egyedi támogatásban is részesítették. Ez az intézkedés azt célozta, hogy egy adott mezőgazdasági 
ágazatban tompítsa az azt érő ciklikus hatásokat, de nem kapcsolódott valamely konkrét szerkezetátalakítási vagy 3. háttérmagyarázat…és egyes esetekben 
a tagállamok uniós 
jogszabályi háttér nélkü l 
ítéltek oda támogatási 
jogosultságokat…
38 
A tagállamok a nemzeti tartalékból 
olyan termelőknek is megítélhetnek 
támogatási jogosultságokat, akik most 
kezdenek mezőgazdasági tevékeny ‑
ségbe, illetve szerkezetátalakítási vagy 
fejlesztési programok által érintett terü ‑
leten működnek.
39 
A jelen ellenőrzés során a Számvevő ‑
szék talált a tagállamok által elfogadott 
olyan intézkedéseket, amelyek vagy nem 
rendelkeztek uniós jogi háttérrel, vagy 
sértették a vonatkozó uniós jogszabályo ‑
kat (lásd: 3. háttérmagyarázat ).…vagy átláthatatlan 
kritériumok alapján 
számították ki a támogatási 
jogosultságok egységértékét
40 
Olaszország, Franciaország és Görög ‑
ország a termelők bizonyos kategóriái 
részére a nemzeti tartalékból kiosztott 
támogatási jogosultságokra hektáron ‑
kénti rögzített egységértéket határozott 
meg. Franciaországban és Görögország ‑
ban azonban a hektáronkénti rögzített 
egységérték kiszámításánál meglehető ‑
sen önkényes kritériumokat alkalmaztak, 
míg Olaszországban ellenőrzési nyom ‑
vonal híján nem lehetett ellenőrizni 
a számítások helyességét.
22 Észrevételek
fejlesztési programhoz.
Bizottsági szinten nem 
egyértelműek az SPS felső 
határainak betartását 
figyelemmel kísérő 
eljárások…
41 
A hatályos szabályok értelmében a Bi ‑
zottság évente állapítja meg az SPS‑re al ‑
kalmazandó tagállami költségvetési felső 
határt, figyelembe véve, hogy a tagál ‑
lamok a különböző lehetőségek közül 
a termeléstől függő támogatásokat vagy 
a különleges támogatásokat választot ‑
ták. Ez a felső határ az adott tagállamban 
a termelőknek odaítélt összes támoga ‑
tási jogosultság maximális értéke plusz 
a nemzeti tartalék összege.
42 
A tagállamoknak rendszeresen tájékoz ‑
tatniuk kell a Bizottságot az adott évben 
meglévő SPS‑támogatási jogosultságaik 
összértékéről – akár aktiválták azokat, 
akár nem –, az aktiváláshoz szükséges 
hektárszámról és a nemzeti tartalékban 
maradó összegekről. A Számvevőszék 
megállapította, hogy a tagállamok nem 
mindig szolgálnak időben ezzel az infor ‑
mációval, és hogy a Bizottság nem veze ‑
tett be teljesen eredményes rendszert 
annak ellenőrzésére, hogy a tagállamok 
betartják‑e az SPS vonatkozó felső hatá ‑
rait24. A Bizottság azt sem tette világossá, 
hogy végül mire használja fel a tagálla ‑
moktól származó információkat.…és egy esetben az 
alkalmazandó felső 
határ be nem tartása 
azt eredményezte, 
hogy a támogatási 
jogosultságokat 
a valóságosnál magasabb 
értéken mutatták ki
43 
Az uniós jogszabályok értelmében a ter ‑
melőknek odaítélt támogatási jogosult ‑
ságok összértéke nem haladhatja meg 
az SPS‑re alkalmazandó nemzeti költség ‑
vetési felső határt. Ugyanígy az SPS‑be 
integrált egyes ágazatokban a tagálla ‑
mok nem oszthattak ki az érintett ágazat 
termelői között több támogatást, mint 
amennyi a nemzeti felső határ ágazati 
összetevője keretében évente rendelke ‑
zésre állt25.
44 
Az uniós jogszabályokkal ellentétben26 
a francia hatóságok nem csökkentették 
az összes támogatási jogosultság értékét 
annak érdekében, hogy a 73/2009/EK 
rendelet 68. cikke értelmében finanszí ‑
rozzák a termelőknek nyújtott különle ‑
ges támogatást27. Ennek következtében 
az összes franciaországi támogatási 
jogosultság értéke 4,61% ‑kal magasabb 
volt a valóságosnál, ami 357,3 mil ‑
lió eurós összegnek felel meg. Ebből az 
összegből 74 millió euró az SPS‑be 2010 ‑
ben integrált támogatásra vonatkozott. 
A Számvevőszék 2013. tavaszi ellenőr ‑
zéséig a francia hatóságok még mindig 
nem korrigálták a támogatási jogosultsá ‑
gok értékét.24 Lásd: 44. bekezdés.
25 Lásd: a 73/2009/EK rendelet 
XII. melléklete.
26 A 73/2009/EK rendelet 69. cikke 
(6) bekezdésének b) pontja. 
A tagállamoknak lehetőségük 
volt arra, hogy a szükséges 
forrásokat a termelőknek 
odaítélt támogatási 
jogosultságok értékének 
lineáris csökkentésével 
teremtsék elő. Ilyen esetekben 
a Bizottság ennek megfelelően 
csökkentette az SPS tagállami 
költségvetési felső határait.
27 A francia hatóságok az összes 
SPS‑kifizetést a 2010 ‑es 
pályázati évre nézve 3,92% ‑
os, 2011 ‑re 3,4% ‑os, 2012 ‑re 
pedig 3,31% ‑os átalánnyal 
csökkentették. Lásd még: 
a 2011 ‑es pénzügyi évre 
vonatkozó éves jelentés 
3.12. bekezdése és a 2012 ‑es 
pénzügyi évre vonatkozó éves 
jelentés 3.13. bekezdése.
23 Észrevételek
A fel ügyelet és a kontroll 
hiányosságai 
befolyásolták 
a támogatási 
jogosultságok 
kiszámítását és a későbbi 
SPS -kifizetéseket
45 
A támogatási jogosultságok helyes 
kiszámítása elengedhetetlen a későbbi 
SPS‑kifizetések jogszerűségének szem ‑
pontjából. Ha egy támogatási jogo ‑
sultság értékének kiszámításába hiba 
csúszik, az rendszerint az SPS‑támogatás 
helytelen kifizetését eredményezi 
a következő pénzügyi évekre, akár az 
SPS teljes időtartamára, hacsak ki nem 
javítják a hibát.
46 
Az uniós jogszabályok előírják a tagálla ‑
moknak, hogy hozzanak létre a támoga ‑
tási jogosultságok azonosítására és nyil ‑
vántartására szolgáló rendszert, amely 
lehetővé teszi ezeknek a jogosultságok ‑
nak az ellenőrzését, valamint keresztel ‑
lenőrzést a támogatási kérelmekkel és 
a mezőgazdasági parcellák azonosítási 
rendszerével. Ez az adatbázis az egyik 
sarokköve az integrált igazgatási és 
ellenőrzési rendszernek (IIER), amelynek 
keretében a tagállamok valamennyi köz ‑
vetlen kifizetést kötelesek kezelni.A felkeresett tagállamok 
hatóságai túlnyomórészt 
helyesen használták fel 
a termelők referenciaadatait, 
de több hiba szisztematikusan 
fordult elő
47 
Azoknak a tagállamoknak, amelyek úgy 
döntöttek, hogy a termeléstől függő 
támogatás céljára rendelkezésre álló 
összegeket annak alapján integrálják 
az SPS‑be, hogy a termelők mennyi 
támogatásban részesültek a referen ‑
cia‑időszakban, mindegyik támogatási 
rendszerből minden egyes termelőre 
nézve ki kellett nyerniük az egyéni refe ‑
renciaadatokat. Ezek az adatok vagy a ki ‑
fizető ügynökségek saját adatbázisaiból 
származtak, vagy a korábbi támogatási 
rendszerek adminisztrációjával megbí ‑
zott szervezetek adatbázisaiból.
48 
A Számvevőszék megállapítása szerint 
a tagállami hatóságok túlnyomórészt 
helyesen használták fel a termelők re ‑
ferenciaadatait. Olaszországban azon ‑
ban ellenőrzésünk több szisztematikus 
hibát is feltárt: a diófélék ágazatában 
a referencia‑időszakban részben hibá ‑
san számolták ki a termeléstől függő 
támogatásokat. A tagállami hatóságok 
ezenkívül nem tartották be azt a számí ‑
tási szabályt, amelynek értelmében az 
SPS‑be integrált összegeket az egy adott 
termelő birtokában lévő valamennyi 
támogatási jogosultságra egyenlően 
kell elosztani28. Ez kb. 86 000 termelőt 
és 107,9 millió euró értékű támogatási 
jogosultságot érintett. Spanyolország ‑
ban a citruságazat támogatási jogo ‑
sultságainak megállapításához megha ‑
tározott területek nem egyeztek meg 
a termelők dokumentációjában szereplő 
referenciaterületekkel, vagy pedig a ha ‑
tóságok nem rendelkeztek naprakész 
információkkal a referencia‑időszakban 
citrusfákkal beültetett területekről.28 A 73/2009/EK 
rendelet 64. cikkének 
(2) bekezdése.
24 Észrevételek
49 
A tagállami hatóságok a 2010 és 2012 
között az SPS‑be integrált ágazatok 
esetében is túlnyomórészt betartották 
az egyes felső határokat. A spanyolorszá ‑
gi hatóságok azonban 1,3 millió euróval 
túllépték a paradicsomágazat integrá ‑
ciója esetében érvényes felső határt. 
Görögországban 2006 ‑ban a különleges 
gazdálkodási formák esetében a kiegé ‑
szítő kifizetésre visszatartott összegek29 
nem egyeztek a Bizottság által a szarvas ‑
marha ‑, a juh ‑ és kecske ‑ és az olíva ‑
olaj‑ágazatban engedélyezett összegek ‑
kel. Ebből adódóan a 2010 ‑ben integrált 
összegek 2,6 millió euróval meghaladták 
a rendelkezésre álló összegeket.
A tagállami kontrollrend -
szerek eltérő minőségűek 
voltak, és nem tárták fel az 
összes számítási hibát
50 
Az uniós jogszabályok értelmében a tag ‑
államok csak azután engedélyezhetnék 
az EMGA‑kiadásokat, ha már elegendő 
ellenőrzést hajtottak végre arra néz ‑
ve, hogy azok megfelelnek az uniós 
szabályoknak30.
51 
A Számvevőszék értékelte a felkeresett 
tagállamok által a támogatási jogosult ‑
ságok pontos kiszámítása végett beveze ‑
tett célzott ellenőrzéseket. Noha ezek 
a tagállamok a támogatási jogosultságok 
bevezetése óta már jelentős tapaszta ‑
latra tettek szert ezek kezelése terén, 
a tagállami hatóságok által a referen ‑
ciaadatok megbízhatóságára és a tá ‑
mogatási jogosultságok kiszámításának 
helyességére nézve végzett ellenőrzések 
minőségileg jelentősen eltértek egymás ‑
tól. Ez részben abból következett, hogy 
hiányzott az egyértelmű iránymutatás 
a Bizottság részéről.52 
Hollandiában a Számvevőszék csak 
apróbb hiányosságokat állapított meg, 
egyrészt a termelők közötti referencia ‑
adat‑átvitel ellenőrzésére vonatkozóan, 
másrészt arra nézve, ahogyan az egyes 
termelőknek odaítélendő támogatási 
jogosultságok számának kiszámítási 
szabályait alkalmazták.
53 
Franciaországban a tagállami hatóságok 
az országos utasításokban egyértelműen 
megszabták a támogatási jogosultságok 
kiszámításának eljárásait, ám az érintett 
közigazgatási szervek nem alkalmaztak 
átfogó ellenőrzési megközelítést, és 
a Számvevőszék helyi szinten egyedi 
hibákat tárt fel.
54 
Görögországban a tagállami hatósá ‑
gok a szőlőkataszterből származó nem 
megbízható adatokat használtak fel 
a borágazat termelői támogatási jogo ‑
sultságainak kiszámításához, és a ter ‑
melők olyan földterületre is kaphattak 
támogatási jogosultságokat, amelyekre 
az intézkedés nem vonatkozott. A görög 
hatóságok új termelőknek is megítél ‑
tek támogatási jogosultságokat, noha 
nem volt bizonyosságuk arra nézve, 
hogy a kérelmezők nem folytattak saját 
nevükben és saját kockázatukra mező ‑
gazdasági tevékenységet az új mezőgaz ‑
dasági tevékenység megkezdése előtti 5 
évben, amint azt az uniós jogszabályok 
előírják.29 Az 1782/2003/EK rendelet 
69. cikke.
30 Ez a kifizető ügynökségek 
akkreditációjának egyik 
kritériuma. Lásd: az 1290/2005/
EK tanácsi rendeletnek 
a kifizető ügynökségek és más 
testületek akkreditációja és az 
EMGA és az EMVA számláinak 
elszámolása tekintetében 
történő alkalmazására 
vonatkozó részletes szabályok 
megállapításáról szóló, 
2006. június 21 ‑i 885/2006/EK 
bizottsági rendelet I. melléklete 
(HL L 171., 2006.6.23., 90. o.).
25 Észrevételek
55 
Olaszországban a támogatási jogosult ‑
ságok kiszámítását nem maguk a kifizető 
ügynökségek végezték, hanem egy köz ‑
ponti koordinációs szervezet, amely egy 
külső szolgáltatót bízott meg a feladat ‑
tal. A felügyelet hiánya miatt a támoga ‑
tási jogosultságok kiszámításában több 
szisztematikus hiba észrevétlen maradt, 
és referenciaösszegekben részesülhettek 
olyan jogosulatlan kedvezményezettek 
is, akik nem működtek termelőként az 
érintett ágazatokban. Emellett jelentős 
hiányosságok voltak tapasztalhatóak 
a nemzeti tartalékhoz való hozzáférés 
ellenőrzésében is; a hatóságok a tarta ‑
lékból 2010 ‑től fogva 78,5 millió euró 
értékben ítéltek oda támogatási jogo ‑
sultságokat új termelőknek. A Számve ‑
vőszék feltárt olyan eseteket, amikor 
a termelők által létrehozott, saját ellen ‑
őrzésük alatt álló jogi személyek (társa ‑
ságok) „új termelők” gyanánt részesültek 
támogatási jogosultságokban a nemzeti 
tartalékból, noha nem voltak támogat ‑
hatóak. A Számvevőszék megállapította 
azt is, hogy számos új termelő életkora 
meghaladja a 65 évet (Olaszországban 
ez a rendes nyugdíjkorhatár), de a ható ‑
ságok nem ellenőrizték, hogy ezek a ké ‑
relmezők csakugyan önálló mezőgazda ‑
sági tevékenységbe kezdtek‑e, vagy csak 
valami mesterséges módon tettek eleget 
a feltételeknek.56 
A tagállami hatóságok Spanyolország ‑
ban is külső szolgáltatót bíztak meg 
a referenciaösszegek kiszámításával. 
A hatóságok nem tudták bizonyítani, 
hogy megfelelően felügyelték volna 
a szolgáltató munkáját, és újra elvé ‑
gezték volna a számításokat. A spanyol 
hatóságok ezenkívül nem voltak ered ‑
ményesek azoknak a termelőknek az 
ellenőrzésében, akiknél – saját állításuk 
szerint – a támogatás mértékét vis maior  
befolyásolta a referencia‑időszakban; 
befogadtak jogszabályi háttér nélkü ‑
li kérelmeket, és számítási hibákat is 
vétettek.
A Bizottság szabályszerűségi 
záróelszámolásának eredmé -
nyessége korlátozott volt
57 
A megosztott irányítási rendszer kereté ‑
ben a Bizottság havonta megtéríti a tag ‑
államok által a termelőknek nyújtott 
SPS‑támogatást. A Bizottság egy két sza ‑
kaszból álló, záróelszámolási eljárásnak 
nevezett eljárás révén biztosítja, hogy az 
SPS‑kiadások megfeleljenek az alkal ‑
mazandó pénzügyi és ágazatspecifikus 
szabályozásnak.
26 Észrevételek
58 
A Bizottság megvizsgálta a tagálla ‑
mokban a támogatási jogosultságok 
kiszámításának szabályszerűségét. Több 
esetben az uniós jog potenciális megsér ‑
tésére mutatott rá, és erről tájékoztatta 
a tagállami hatóságokat. A bizottsági 
vizsgálat azonban eddig nem terjedt ki 
egyes Spanyolországban és Olaszország ‑
ban integrált, pénzügyileg jelentős rend ‑
szerekre, Franciaországban pedig több 
jelentős, fel nem tárt hiányosságra csak 
a Számvevőszék mutatott rá később. 
Ezenkívül a Bizottság nem tekintette át 
teljes körűen a rendelkezésre álló össze ‑
gek odaítélésére megállapított tagál ‑
lami kritériumokat azok egységessége 
szempontjából, sem azt, hogy a tagálla ‑
mi végrehajtási rendeletek mennyiben 
felelnek meg az uniós jogi kereteknek és 
alapelveknek.59 
A Számvevőszék több alkalommal kése ‑
delmet állapított meg a záróelszámolási 
eljárás folyamán31. Ami a támogatási 
jogosultságoknak a 73/2009/EK ren ‑
delet hatályba lépése óta a Bizottság 
által végzett ellenőrzéseit illeti, ezekre 
nézve a szabályozásban megszabott 
határidőket betartották. A Bizottság 
mégsem véglegesített egy szabály ‑
szerűségi záróelszámolási határozatot, 
annak ellenére, hogy Franciaország és 
Olaszország esetében már több mint 
két év telt el a 2011 ‑es vizsgálatok óta. 
A 2013. szeptemberi számvevőszéki 
ellenőrzés idején a Bizottság nem muta ‑
tott be bizonyítékokat arra nézve, hogy 
a tagállami hatóságok milyen mértékű 
korrekciót alkalmaztak a helytelenül 
kiszámított támogatási jogosultságok 
esetében. A szabálytalanul kiszámított 
SPS‑jogosultságok kifizetése mégis évről 
évre megismétlődik mindaddig, amíg sor 
nem kerül a támogatási jogosultságok 
korrekciójára.31 Lásd: „A záróelszámolási 
eljárás ellenőrzése” c., 
7/2010. sz. különjelentés 
71. bekezdése, valamint 
„Az egységes támogatási 
rendszer (SPS): a hatékony és 
eredményes pénzgazdálkodás 
tökéletesítése érdekében 
kezelendő problémák” c., 
5/2011. sz. különjelentés 
82. bekezdése ( http://eca.
europa.eu ).
27
 Következtetések  
és ajánlások
60 
A termeléstől függő támogatásoknak 
a Tanács által a KAP 2008 ‑as állapot ‑
felmérésekor elfogadott integrációja 
jelentős mozgásteret hagyott a tag ‑
államoknak arra nézve, hogy milyen 
kritériumok szerint osztják fel a terme ‑
léstől függő támogatásokra rendelke ‑
zésre álló összegeket a termelők között. 
A Bizottság azonban továbbra is teljes 
felelősséget visel az uniós költségvetés 
egységes végrehajtásáért a megosztott 
irányítás keretében, illetve azért, hogy 
az agrárszektorban betartsák az uniós 
jogszabályok általános alapelveit.
61 
A Számvevőszék következtetése szerint 
a Bizottság csak részben irányította 
eredményesen a termeléstől függő 
támogatásnak az egységes támogatási 
rendszerbe történő integrálását.
62 
Ellenőrzésünk megállapította, hogy 
a Bizottság nem felügyelte megfelelően 
a támogatási jogosultságok kiszámítását. 
Konkrétabban: a Bizottság nem fogadott 
el kellő módon végrehajtási rendelke ‑
zéseket a Tanács által meghatározott 
keretszabályok pontosítására. A Bizott ‑
ság ezért nem tudta biztosítani, hogy 
a tagállamok által megállapított kritéri ‑
umok minden esetben összhangban le ‑
gyenek az uniós alapelvekkel, különösen 
a termelőket illető egyenlő bánásmód és 
az arányosság elvével. Nem értékelte azt 
sem, hogy a tagállamok által elfogadott 
kritériumok potenciálisan befolyásol ‑
ták‑e a piaci feltételeket. Ezenkívül a tag ‑
állami kritériumok nem mindig követték 
a gondos pénzgazdálkodás elvét, és 
a másodlagos hatásokat nem kezelték 
egységesen. Ennek következtében a ter ‑
meléstől függő támogatásnak az SPS‑be 
történő integrálása nem történt egysé ‑
gesen, és egyes ágazatokban a termelők 
váratlan többletbevételre tettek szert 
(lásd: 22–34. bekezdés).63 
A Bizottság azt sem határozta meg kellő 
egyértelműséggel, hogy a termelők mi ‑
lyen helyzetekben fordulhatnak a nem ‑
zeti tartalékhoz (lásd: 35–37. bekezdés).
64 
A termelőknek folyósított közvetlen kifi ‑
zetésekre 2014 után vonatkozó új szabá ‑
lyok ismét jelentős mérlegelési jogkört 
hagynak a tagállamoknak, a Bizottságot 
pedig annak felelősségével ruházzák fel, 
hogy a termelők támogathatóságának, 
a közvetlen támogatáshoz való hozzá ‑
jutásnak és a támogatási jogosultságok 
értékének vonatkozásában felhatalmazá ‑
son alapuló jogi aktusokat vagy végre ‑
hajtási aktusokat fogadjon el.
1. ajánlás
Annak érdekében, hogy a közös piac 
jövőbeli új közvetlen támogatási rend ‑
szereinek keretében a KAP‑intézkedések 
végrehajtása egységesen történjék, a Bi ‑
zottság szabjon meg megfelelő szintű, 
egyértelmű irányelveket, és írja elő a tag ‑
államok számára annak kimutatását, 
hogy a piac, illetve a verseny torzítását 
elkerülendő objektívan és megkülönböz ‑
tetéstől mentes módon alkalmazzák az 
elfogadott kritériumokat.
28 Következtetések és ajánlások 
65 
A Bizottság nem vezetett be eredmé ‑
nyes rendszert annak ellenőrzésére, 
hogy a tagállamok betartják‑e az SPS 
vonatkozó felső határait (lásd: 41. és 
42. bekezdés).
66 
Hiányosságok voltak tapasztalhatóak 
a tagállamokban végzett bizottsági 
szabályszerűségi ellenőrzésekben. 
A záróelszámolási eljárás során feltárt 
meg nem felelések nyomon követé ‑
se lassú és egyelőre nem teljes körű. 
A bizottsági vizsgálatok során feltárt 
helytelenül kiszámított támogatási jogo ‑
sultságok korrigálására a számvevőszéki 
ellenőrzés időpontjáig nem került sor. Ez 
korlátozza a Bizottság szabályszerűségi 
záróelszámolásának eredményességét 
(lásd: 57–59. bekezdés).
2. ajánlás
A Bizottság eljárásai biztosítsák az 
alkalmazandó felső határok betartásá ‑
nak eredményes felügyeletét. Átfogóbb 
megközelítést kell alkalmazni a szabály ‑
szerűségi záróelszámolás vizsgálatánál, 
külön figyelmet fordítva a jogosultság ‑
alapú támogatási rendszer jellemző koc ‑
kázataira, és gyorsabban ki kell vizsgálni 
a szabálytalanságokat.67 
A tagállami szabályozás nem mindig volt 
összhangban az uniós jogszabályokkal 
és alapelvekkel, és egyes esetekben 
a tagállamok kellő uniós jogszabályi 
háttér nélkül ítéltek oda támogatási 
jogosultságokat (lásd: 38–40. bekezdés).
68 
A Számvevőszék megállapította azt is, 
hogy míg a tagállami hatóságok túl ‑
nyomórészt helyesen használták fel 
a termelők referenciaadatait, az illetékes 
hatóságok nem mindig számították ki és 
ítélték oda pontosan a termelők támoga ‑
tási jogosultságait, és néha nem tartot ‑
ták be az alkalmazandó felső határokat 
(lásd: 43–49. bekezdés).
69 
Az egyszer megítélt támogatási jogosult ‑
ságok az SPS egész időtartamára érvény ‑
ben maradnak, és éves SPS‑kiadásokat 
eredményeznek, hacsak újra nem 
számítják őket. Ezért a helytelenül 
kiszámított támogatási jogosultságok to ‑
vábbi helytelen kifizetésekhez vezetnek. 
2015 ‑től kezdve az SPS‑t egy új alaptá ‑
mogatási rendszer váltja fel, amely ismét 
támogatási jogosultságokon fog ala ‑
pulni, de a tagállamoknak lehetőségük 
lesz arra, hogy a jövőbeli támogatás egy 
részét 2021 ‑ig a jelenlegi SPS‑támogatás 
szintjének alapján fizessék.
29 Következtetések és ajánlások 
3. ajánlás
A Bizottság gondoskodjon róla, hogy 
a tagállami jogszabályok összhangban 
legyenek az uniós jogszabályok felté ‑
teleivel és alapelveivel, és hogy a tagál ‑
lamok korrigálják azokat a támogatási 
jogosultságokat, amelyek értékét nem 
az alkalmazandó szabályoknak megfe ‑
lelően számították ki, különösen szisz ‑
tematikus hibák esetében. A tévesen 
megítélt támogatási jogosultságokat és 
az ilyen jogosultságok alapján jogosulat ‑
lanul kifizetett támogatásokat vissza kell 
téríttetni.
70 
Az illetékes tagállami hatóságok nem 
mindig ellenőrizték eredményesen, hogy 
a támogatási jogosultságok kiszámítása 
és odaítélése helyes volt‑e. Ezt a kont ‑
rollrendszerek eltérő minősége és a re ‑
ferenciaadatok megbízhatóságának hiá ‑
nyosságai okozták. Ennek következtében 
az illetékes tagállami hatóságok nem 
mindig tudták biztosítani a támogatási 
jogosultságok kiszámításában történt 
hibák feltárását (lásd: 50–56. bekezdés).71 
A 2015 ‑ben hatályba lépő új támogatási 
rendszer keretében újra fogják számítani 
a támogatási jogosultságokat; a számí ‑
táshoz a kedvezményezettek és a terüle ‑
tek egyéni adatait kell majd alapul venni.
4. ajánlás
A Bizottság biztosítsa, hogy a kifizető 
ügynökségek egyértelmű eljárásokat 
fogadjanak el, s ezek révén eredménye ‑
sen ellenőrizzék a számítások alapjául 
szolgáló adatok megbízhatóságát és 
a támogatási jogosultságok pontosságát.
A jelentést a Rasa BUDBERGYTĖ számvevőszéki tag elnökölte I. kamara 
a 2014. április 9 ‑i luxembourgi ülésén fogadta el.
a Számvevőszék nevében
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
elnök

30
 Mellékletek I. mellékletA 2010 és 2012 között az SPS -be integrált összegek
TagállamAz SPS 
kezdő 
éveModell Integrált támogatási rendszer vagy ágazatAz integrálás 
éveRendelkezésre álló 
összegek  
(ezer euróban)
Belgium 2005 történeti Borjakra vonatkozó vágási támogatás 2012 6 384
A rostlen és a rostkender feldolgozásához nyújtott támogatás 
(1234/2007/EK rendelet)2012 2 954
Vetőmagra vonatkozó támogatás 2010 1 397
Borjakra vonatkozó vágási támogatás 2012 84
Diófélékre vonatkozó területalapú támogatás 2010 12
 Részösszeg 10 831
Dánia 2005majdnem 
teljesen 
regionális 
modell felé 
elmozduló 
dinamikus 
hibrid modellHímivarú szarvasmarhákra vonatkozó különleges támogatás 2012 33 085
Burgonyakeményítőre vonatkozó támogatás és a keményítőgyártásra 
szánt burgonyát termesztőkre vonatkozó támogatás2012 14 899
Szárított takarmány feldolgozására vonatkozó támogatás 
(1234/2007/EK rendelet)2012 2 779
Juh- és kecskefélékre vonatkozó támogatás 2012 855
Fehérjenövényre vonatkozó támogatás 2010 843
A rostlen és a rostkender feldolgozásához nyújtott támogatás 
(1234/2007/EK rendelet)2012 3
  Részösszeg 52 464
Német-
ország2005majdnem 
teljesen 
regionális 
modell felé 
elmozduló 
dinamikus 
hibrid modellBurgonyakeményítőre vonatkozó támogatás és a keményítőgyártásra 
szánt burgonyát termesztőkre vonatkozó támogatás2012 64 800
Szárított takarmány feldolgozására vonatkozó támogatás 
(1234/2007/EK rendelet)2012 8 475
Fehérjenövényre vonatkozó támogatás 2012 7 231
Nyersdohányra vonatkozó támogatás (A 1782/2003/EK rendelet 
VII.I. melléklete)2010 3 548
Komlóra vonatkozó támogatás 2010 2 277
A rostlen és a rostkender feldolgozásához nyújtott támogatás 
(1234/2007/EK rendelet)2012 244
Diófélékre vonatkozó területalapú támogatás 2012 181
Kivágási program a borágazatban (2010/2011) 2011 13
Kivágási program a borágazatban (2009/2010) 2012 13
Kivágási program a borágazatban (2008/2009) 2010 4
 Részösszeg 86 786
Írország 2005 ÍrországFehérjenövényre vonatkozó támogatás 2012 216
Szárított takarmány feldolgozására vonatkozó támogatás 
(1234/2007/EK rendelet)2012 132
 Részösszeg 348
31 Mellékletek
TagállamAz SPS 
kezdő 
éveModell Integrált támogatási rendszer vagy ágazatAz integrálás 
éveRendelkezésre álló 
összegek  
(ezer euróban)
Görög -
ország2006 ÍrországA korábbi 1782/2003/EK rendelet 69. cikke alapján történő kifizetések 2010 101 460
Különleges minőségű durumbúzára vonatkozó támogatás 2010 20 301
Gyümölcs és zöldség – egyéb 2010 17 920
A borágazatra vonatkozó támogatási programok átcsoportosítása 2010 13 000
Rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatás 2010 11 407
Gyümölcs és zöldség – paradicsom 2011 10 720
Diófélékre vonatkozó területalapú támogatás 2010 4 963
A borágazatra vonatkozó támogatási programok átcsoportosítása 2011 3 000
Vetőmagra vonatkozó támogatás 2010 1 400
Szárított takarmány feldolgozására vonatkozó támogatás 
(1234/2007/EK rendelet)2012 1 238
Kivágási program a borágazatban (2008/2009) 2010 293
Fehérjenövényre vonatkozó támogatás 2010 242
Kivágási program a borágazatban (2009/2010) 2011 210
Kivágási program a borágazatban (2010/2011) 2012 191
 Részösszeg 186  345
Spanyol -
ország2006 történetiSzántóföldi növényekre vonatkozó területalapú támogatás 2010 372 670
Juh- és kecskefélékre vonatkozó támogatás 2010 239 294
A borágazatra vonatkozó támogatási programok átcsoportosítása 2010 123 242
Olajfaligetekre vonatkozó támogatás 2010 103 140
Gyümölcs és zöldség – egyéb 2010 93 733
Diófélékre vonatkozó területalapú támogatás 2012 68 610
Rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatás 2012 49 993
Kifejlett marhákra vonatkozó vágási támogatás 2012 47 175
Szárított takarmány feldolgozására vonatkozó támogatás 
(1234/2007/EK rendelet)2012 43 725
Durumbúzára vonatkozó kiegészítő támogatás 2010 42 025
Gyümölcs és zöldség – paradicsom 2011 28 117
Különleges minőségű durumbúzára vonatkozó támogatás 2010 22 372
„Nyersdohányra vonatkozó támogatás 
(Az 1782/2003/EK rendelet VII.I. melléklete)”2010 11 767
Fehérjenövényre vonatkozó támogatás 2012 10 905
Kivágási program a borágazatban (2008/2009) 2010 10 395
Vetőmagra vonatkozó támogatás 2012 10 347
Kivágási program a borágazatban (2010/2011) 2012 6 067
Kivágási program a borágazatban (2009/2010) 2011 5 987
Borjakra vonatkozó vágási támogatás 2012 560
Burgonyakeményítőre vonatkozó támogatás és a keményítőgyártásra 
szánt burgonyát termesztőkre vonatkozó támogatás2012 172
A rostlen és a rostkender feldolgozásához nyújtott támogatás 
(1234/2007/EK rendelet)2012 138
 Részösszeg 1 290 434I. melléklet
32 Mellékletek
TagállamAz SPS 
kezdő 
éveModell Integrált támogatási rendszer vagy ágazatAz integrálás 
éveRendelkezésre álló 
összegek  
(ezer euróban)
Francia -
ország2006 történetiSzántóföldi növényekre vonatkozó területalapú támogatás 2010 1 154 046
Anyatehénre vonatkozó jövedelemtámogatás 2010 208 794
Kifejlett marhákra vonatkozó vágási támogatás 2010 101 248
Juhokra vonatkozó támogatások 2010 86 027
Borjakra vonatkozó vágási támogatás 2010 79 472
Szárított takarmány feldolgozására vonatkozó támogatás 
(1234/2007/EK rendelet)2012 35 752
Burgonyakeményítőre vonatkozó támogatás és a keményítőgyártásra 
szánt burgonyát termesztőkre vonatkozó támogatás2012 23 502
Fehérjenövényre vonatkozó támogatás 2012 17 635
Durumbúzára vonatkozó kiegészítő támogatás 2010 14 820
A rostlen és a rostkender feldolgozásához nyújtott támogatás 
(1234/2007/EK rendelet)2012 13 592
Gyümölcs és zöldség – egyéb 2011 10 127
Különleges minőségű durumbúzára vonatkozó támogatás 2010 8 320
Nyersdohányra vonatkozó támogatás 
(Az 1782/2003/EK rendelet VII.I. melléklete)2010 8 036
Rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatás 2012 7 844
Gyümölcs és zöldség – paradicsom 2012 4 017
Kivágási program a borágazatban (2008/2009) 2010 2 374
Vetőmagra vonatkozó támogatás 2012 2 310
Kivágási program a borágazatban (2009/2010) 2011 2 130
Diófélékre vonatkozó területalapú támogatás 2012 2 089
Kivágási program a borágazatban (2010/2011) 2012 1 754
Komlóra vonatkozó támogatás 2010 98
 Részösszeg 1 783  987
Olaszor -
szág2005 történetiA korábbi 1782/2003/EK rendelet 69. cikke alapján történő kifizetések 2010 189 931
Rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatás 2012 99 473
Gyümölcs és zöldség – paradicsom 2011 91 984
Különleges minőségű durumbúzára vonatkozó támogatás 2010 42 457
„Szárított takarmány feldolgozására vonatkozó támogatás 
(1234/2007/EK rendelet)”2012 22 605
Nyersdohányra vonatkozó támogatás (Az 1782/2003/EK rendelet 
VII.I. melléklete)2010 22 016
Diófélékre vonatkozó területalapú támogatás 2012 15 710
Vetőmagra vonatkozó támogatás 2012 13 321
Gyümölcs és zöldség – egyéb 2011 8 850
Fehérjenövényre vonatkozó támogatás 2012 5 009
Kivágási program a borágazatban (2008/2009) 2010 3 698
Kivágási program a borágazatban (2009/2010) 2011 3 489
Kivágási program a borágazatban (2010/2011) 2012 2 774
A rostlen és a rostkender feldolgozásához nyújtott támogatás 
(1234/2007/EK rendelet)2012 50
  Részösszeg 521  367I. melléklet
33 Mellékletek
TagállamAz SPS 
kezdő 
éveModell Integrált támogatási rendszer vagy ágazatAz integrálás 
éveRendelkezésre álló 
összegek  
(ezer euróban)
Luxem -
burg2005 statikus hibridA borágazatra vonatkozó támogatási programok átcsoportosítása 2011 110
Fehérjenövényre vonatkozó támogatás 2010 21
A borágazatra vonatkozó támogatási programok átcsoportosítása 2010 18
Diófélékre vonatkozó területalapú támogatás 2010 12
A borágazatra vonatkozó támogatási programok átcsoportosítása 2012 -8
 Részösszeg 153
Málta 2007 regionálisA borágazatra vonatkozó támogatási programok átcsoportosítása 2011 78
A borágazatra vonatkozó támogatási programok átcsoportosítása 2010 11
A borágazatra vonatkozó támogatási programok átcsoportosítása 2012 -6
 Részösszeg 83
Hollandia 2006 történetiKifejlett marhákra vonatkozó vágási támogatás 2010 62 200
Borjakra vonatkozó vágási támogatás 2010 40 300
Burgonyakeményítőre vonatkozó támogatás és a keményítőgyártásra 
szánt burgonyát termesztőkre vonatkozó támogatás2012 38 269
Szárított takarmány feldolgozására vonatkozó támogatás  
(1234/2007/EK rendelet)2012 5 202
A rostlen és a rostkender feldolgozásához nyújtott támogatás 
(1234/2007/EK rendelet)2012 1 111
Vetőmagra vonatkozó támogatás 2012 726
Fehérjenövényre vonatkozó támogatás 2010 67
Diófélékre vonatkozó területalapú támogatás 2010 12
 Részösszeg 147  887
Ausztria 2005 történetiKifejlett marhákra vonatkozó vágási támogatás 2010 17 348
Borjakra vonatkozó vágási támogatás 2010 5 085
Burgonyakeményítőre vonatkozó támogatás és a keményítőgyártásra 
szánt burgonyát termesztőkre vonatkozó támogatás2012 4 224
Fehérjenövényre vonatkozó támogatás 2010 2 051
Különleges minőségű durumbúzára vonatkozó támogatás 2010 280
Kivágási program a borágazatban (2009/2010) 2011 69
Szárított takarmány feldolgozására vonatkozó támogatás  
(1234/2007/EK rendelet)2012 64
Kivágási program a borágazatban (2008/2009) 2010 58
Kivágási program a borágazatban (2010/2011) 2012 55
Komlóra vonatkozó támogatás 2010 27
A rostlen és a rostkender feldolgozásához nyújtott támogatás 
(1234/2007/EK rendelet)2012 20
Diófélékre vonatkozó területalapú támogatás 2011 12
 Részösszeg 29 293I. melléklet
34 Mellékletek
TagállamAz SPS 
kezdő 
éveModell Integrált támogatási rendszer vagy ágazatAz integrálás 
éveRendelkezésre álló 
összegek  
(ezer euróban)
Portugália 2005 történetiGyümölcs és zöldség – paradicsom 2012 16 667
Rizsre vonatkozó terményspecifikus támogatás 2012 11 193
Kifejlett marhákra vonatkozó vágási támogatás 2012 8 657
Diófélékre vonatkozó területalapú támogatás 2012 4 987
Borjakra vonatkozó vágási támogatás 2012 946
Kivágási program a borágazatban (2008/2009) 2010 312
Vetőmagra vonatkozó támogatás 2012 272
Fehérjenövényre vonatkozó támogatás 2012 214
Kivágási program a borágazatban (2009/2010) 2011 180
Kivágási program a borágazatban (2010/2011) 2012 97
Különleges minőségű durumbúzára vonatkozó támogatás 2010 80
Szárított takarmány feldolgozására vonatkozó támogatás  
(1234/2007/EK rendelet)2012 69
  Részösszeg 43 674
Szlovénia 2007 regionálisSzarvasmarhára vonatkozó különleges támogatás 2012 10 077
Juh- és kecskefélékre vonatkozó támogatás 2010 697
Komlóra vonatkozó támogatás 2010 149
Fehérjenövényre vonatkozó támogatás 2012 81
Diófélékre vonatkozó területalapú támogatás 2012 33
Kivágási program a borágazatban (2010/2011) 2012 21
Kivágási program a borágazatban (2009/2010) 2011 12
Kivágási program a borágazatban (2008/2009) 2010 5
 Részösszeg 11 075
Finnország 2006majdnem 
teljesen 
regionális 
modell felé 
elmozduló 
dinamikus 
hibrid modellHímivarú szarvasmarhákra vonatkozó különleges támogatás 2010 24 420
Burgonyakeményítőre vonatkozó támogatás és a keményítőgyártásra 
szánt burgonyát termesztőkre vonatkozó támogatás2012 4 710
Vetőmagra vonatkozó támogatás 2012 1 150
Fehérjenövényre vonatkozó támogatás 2011 303
Szárított takarmány feldolgozására vonatkozó támogatás  
(1234/2007/EK rendelet)2012 10
A rostlen és a rostkender feldolgozásához nyújtott támogatás 
(1234/2007/EK rendelet)2012 5
 Részösszeg 30 598I. melléklet
35 Mellékletek
TagállamAz SPS 
kezdő 
éveModell Integrált támogatási rendszer vagy ágazatAz integrálás 
éveRendelkezésre álló 
összegek  
(ezer euróban)
Svédor -
szág2005 statikus hibridSzarvasmarhára vonatkozó különleges támogatás 2012 37 446
Burgonyakeményítőre vonatkozó támogatás és a keményítőgyártásra 
szánt burgonyát termesztőkre vonatkozó támogatás2012 5 497
Fehérjenövényre vonatkozó támogatás 2010 2 147
Szárított takarmány feldolgozására vonatkozó támogatás  
(1234/2007/EK rendelet)2012 180
 Részösszeg 45 270
Egyesült 
Királyság2005Skócia és 
Wales: 
történeti; 
Észak -Íror-
szág: statikus 
hibrid; Anglia: 
teljesen 
regionális 
modell felé 
elmozduló 
dinamikus 
hibridFehérjenövényre vonatkozó támogatás 2012 9 991
Szárított takarmány feldolgozására vonatkozó támogatás  
(1234/2007/EK rendelet)2012 1 478
Fehérjenövényre vonatkozó támogatás 2010 509
A rostlen és a rostkender feldolgozásához nyújtott támogatás 
(1234/2007/EK rendelet)2012 83
A borágazatra vonatkozó támogatási programok átcsoportosítása 2011 57
Diófélékre vonatkozó területalapú támogatás 2012 12
A borágazatra vonatkozó támogatási programok átcsoportosítása 2010 6
A borágazatra vonatkozó támogatási programok átcsoportosítása 2012 -4
 Részösszeg 12 132
Összesen 4 252  727I. melléklet
36 Mellékletek
A támogatási jogosultságok helyzete 2013. szeptember 15-én, az 1120/2009/EK 
rendelet 51. cikke (3) bekezdésének a) pontjában előírt tagállami tájékoztatás 
alapján (2012-es pályázati év)
(euróban)
TagállamA termelőknek odaítélt 
támogatási jogosultságok 
összértékeKöltségvetési  
felső határ1
Belgium 517 711  630 517 901 000
Dánia 1 009 708 019 1 035 927 000
Németország 5 825 933 206 5 852 938 000
Írország 1 335 255 223 1 339 769 000
Görögország 2 147 583 749 2 225 227 000
Spanyolország 4 901 216 444 4 913 824 000
Franciaország 7 814 161 875 7 586 247 000
Olaszország 3 965 484 068 4 202 085 000
Luxemburg 37 338 679 37 671 000
Málta 5 069 270 5 137 000
Hollandia 881 670 732 891 551 000
Ausztria 677 190  906 679 111  000
Portugália 473 199 375 476 907 000
Szlovénia 127 053  724 129 221 000
Finnország 521 941 024 523 455 000
Svédország 757 824 892 767 437 000
Egyesült Királyság23 958 242 000
1  A Bizottság 2012. június 27 ‑i 564/2012/EU végrehajtási rendelete a 73/2009/EK tanácsi 
rendelet szerinti egyes közvetlen támogatási rendszerekre 2012 ‑ben alkalmazandó 
költségvetési felső határok megállapításáról, V. melléklet (HL L 168., 2012.6.28., 26. o.).
2 A Bizottság még nem kapta meg a tagállam adatait.II. melléklet
37
Közös válasz a VI. és VII. bekezdésre
A termeléstől függő támogatásnak az egységes 
támogatási rendszerbe való integrálására a Bizottság 
és a tagállamok megosztott irányítása alatt került sor. 
Emellett a 73/2009/EK rendelet a tagállamoknak bizo ‑
nyos mozgásteret biztosított a végrehajtási lehetősé ‑
gek tekintetében.
A tagállamok az Európai Unióban fennálló változatos 
helyzetek és sajátosságok tükrében szabadon választ ‑
hattak e lehetőségek közül, feltéve, hogy a választott 
végrehajtási lehetőség a 73/2009/EK rendeletben 
megállapított keretek között maradt. Emellett az 
állandó ítélkezési gyakorlat szerint a tagállamok az 
uniós jogszabályok végrehajtását szolgáló intézkedé ‑
sek elfogadásakor a számukra biztosított mozgásteret 
csak az uniós jog és az alapvető jogok tiszteletben 
tartása mellett gyakorolhatják (ld. például a Bíró ‑
ság C ‑313/99. sz. Mulligan‑ügyben hozott ítéletének 
35–36. pontját).
Meg kell továbbá jegyezni, hogy az esetenként jelent ‑
kező váratlan többletbevételek nem jelentik szükség ‑
képpen az uniós jog általános elveinek megszegését.
Amennyiben a tagállami végrehajtás hiányosságaira 
derül fény, ezeket a záróelszámolási eljárás során 
ellenőrzi a Bizottság.
VIII
A megosztott irányítás keretében a tagállamoknak 
olyan jogalkotási, szabályozási és igazgatási rendel ‑
kezéseket kell elfogadniuk, amelyek biztosítják az EU 
pénzügyi érdekeinek hatékony védelmét, illetve az 
integrált igazgatási és ellenőrzési rendszerbe (IIER) 
illeszkedő hatékony ellenőrzési és irányítási rendszert 
kell létrehozniuk.
Az uniós rendeletek egyértelműen szabályozzák 
a támogatási jogosultságok létrehozását és azok 
értékét; e rendeletek helyes alkalmazása a tagállamok 
feladata.  Összefoglaló
III
A megosztott irányítás értelmében a teljes felelős ‑
séget a tagállamok is viselik. Feladatuk az, hogy 
ellenőrizzék az EMGA által finanszírozott ügyletek 
szabályszerűségét (az 1290/2005/EK rendelet 9. cikke). 
Az agrárszektorban a Bizottság az uniós költségvetés 
következetes végrehajtásának ellenőrzéséért és az 
uniós jogszabályok általános elveinek érvényesülésé ‑
ért viseli a felelősséget. Emellett az EUMSZ 317. cikké ‑
nek (1) bekezdése szerint a költségvetést a Bizottság 
a tagállamokkal együttműködésben hajtja végre.
A tagállamoknak a 73/2009/EK rendelet által bizto ‑
sított mozgástérre és a végrehajtásnak a tagállamok 
nemzeti sajátosságaihoz történő hozzáigazítására 
rendelkezésre álló különböző lehetőségekre tekintet ‑
tel a Bizottság nem tartotta célszerűnek, hogy ebben 
a jogi keretben és az elérendő szakpolitikai célkitűzé ‑
sek fényében egységesebb tagállami végrehajtásról 
rendelkezzen.
Mindazonáltal a KAP és a közvetlen kifizetések rend ‑
szerének 2015 ‑től alkalmazandó reformja keretében 
a Bizottság növelni fogja nyomon követési kapacitásait 
annak érdekében, hogy még a záróelszámolási eljárás 
megindítása előtt fokozza a releváns uniós rendeletek 
végrehajtásának felügyeletét.
IV
Az új jogosultságok kezdeti egységértékének megálla ‑
pítása céljából a tagállamok figyelembe vehetik a ter ‑
melő 2014 ‑es jogosultságainak értékét. A jogosultsá ‑
gok értékének közelítésére tekintettel azonban ezek 
a 2020 ‑as igénylési évig nem rendelkeznek ugyanak ‑
kora értékkel. Emellett az új támogatási rendszerek 
bevezetését tükrözi az is, hogy az alaptámogatási 
rendszer támogatási jogosultságokra rendelkezésre 
álló felső határa általában alacsonyabb lesz a jelenlegi 
egységes támogatás rendszer felső határánál.A Bizottság  
válaszai
A Bizottság válaszai 38
IX b)
A Bizottság már ma is alkalmaz olyan eszközöket, ame ‑
lyek célja a felső határok betartásának eredményes 
felügyelete. Ide tartozik különösen az, hogy a tagálla ‑
mok digitalizált formában továbbítják a felső határok 
alkalmazására vonatkozó információkat. Amennyiben 
ezekben a Bizottság hibát észlel, a kérdéses tájékozta ‑
tást elutasítja, vagy felkéri a tagállamot az információ 
pontosítására. A Bizottság azt is ellenőrzi, hogy a jogo ‑
sultságok értékének és a tartalékoknak az összege 
az egységes támogatási rendszer felső határán belül 
marad‑e.
Ezeket a kérdéseket a Bizottság a KAP‑reform kereté ‑
ben a szabályszerűségi záróelszámolási eljárásban is 
figyelembe kívánja venni.
Emellett 2014 ‑től egyes bizottsági források kifejezet ‑
ten a tagállamok támogatását – különösen a reform 
keretében kialakítandó IIER megvalósítását – szolgál ‑
ják majd.
A Bizottság jelenleg dolgozik a szabályszerűségi 
záróelszámolási eljárás egyszerűsítésén. A cél az eljá ‑
rás időtartamának rendes esetekben két évre történő 
csökkentése. Először is az új horizontális KAP‑rendelet 
(1306/2013/EU rendelet) pontosan meghatározza az 
egymást követő lépések természetét, hatókörét és 
sorrendjét, valamint a pénzügyi korrekciók különböző 
típusait. Másodsorban a felhatalmazáson alapuló jogi 
aktusok rendelkezései (a pénzügyi korrekciók számítá ‑
sának módszere és kritériumai) és a végrehajtási aktu ‑
sok rendelkezései (a szabályszerűségi záróelszámolási 
eljárás részletezése az eljárás egyes szakaszaira 
vonatkozó határidőkkel) a tervek szerint tovább 
egyszerűsítik a jogi keretszabályokat, és korlátozzák 
majd az indokolatlan késedelmek kockázatát. Har ‑
madszor e szilárdabb alapon a Bizottság a határidők 
szigorú betartása érdekében fokozni fogja a szabály ‑
szerűségi záróelszámolási eljárások előrehaladásának 
ellenőrzését.Tekintettel a tagállamoknak a 73/2009/EK rendelet ‑
ben biztosított mozgástérre, a Bizottság útmutatást 
nyújtott a rendeletek helyes alkalmazásának tisztázá ‑
sára vonatkozó tagállami kérések kapcsán. Emellett 
a tagállamok az Európai Unióban fennálló változatos 
helyzetek és sajátosságok tükrében szabadon választ ‑
hattak a végrehajtási lehetőségek közül mindaddig, 
amíg tiszteletben tartották a 73/2009/EK rendeletben 
megállapított kereteket.
Mindazonáltal a jogosulatlan kifizetéseket és támo ‑
gatási jogosultságokat az 1122/2009/EK rendelet 
80. és 81. cikkének megfelelően vissza kell fizettetni. 
A Bizottság hasonló rendelkezések bevezetését mérle ‑
geli a KAP‑reform végrehajtási szabályai esetében is.
IX a)
E tekintetben a Bizottság már hozott intézkedéseket. 
A 2015 ‑től alkalmazandó végrehajtási szabályokban 
a Bizottság részletesebb értesítési követelményeket 
kíván előírni a jogalkotó által a tagállamoknak bizto ‑
sított, a reform szakpolitikai célkitűzéseit szolgáló, 
jogszerű szakpolitikai választási lehetőségek tekin ‑
tetében. Ezek alapján például be kellene jelenteni és 
indokolni kellene a támogatási jogosultságok elosz ‑
tására vagy a termeléstől függő önkéntes támogatá ‑
sokra vonatkozó döntéseket.
A Bizottság továbbá a nemzeti és regionális tarta ‑
lékok felhasználására vonatkozóan is részletesebb 
szabályokat javasolt, amelyek értelmében a támoga ‑
tási jogosultságok egységértékének növekedésével 
kapcsolatos juttatásokat objektív kritériumok alapján 
és olyan módon kell meghatározni, hogy azok bizto ‑
sítsák a termelőkkel szembeni egyenlő elbánást, és ne 
járjanak a piac és a verseny torzulásával.
Emellett az 1307/2013/EU rendelet 30. cikkének (10) 
bekezdése szerint a tagállamok legfeljebb a nem ‑
zeti vagy regionális átlag értékéig növelhetik egy 
adott mezőgazdasági termelő jogosultságainak 
egységértékét.
A Bizottság válaszai 39
IX d)
2014 ‑től a Bizottság megerősíti nyomon követési 
kapacitásait, és forrásokat különít el a tagállamok 
támogatására.
Mindamellett meg kell jegyezni, hogy a támogatási 
jogosultságok számítása a támogatási jogosultsá ‑
gok azonosítására és nyilvántartására szolgáló, az 
1122/2009/EK rendelet 7. cikkében említett rend ‑
szerben tárolt adatokon alapul. Hasonló rendelkezés 
vonatkozik majd a 2015 ‑től alkalmazandó támogatási 
jogosultsági rendszerre is.
A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a választott 
információs rendszerekkel szemben támasztott köve ‑
telmények megfelelnek a 885/2006/EK rendelet I. mel ‑
lékletében említett biztonsági szabványoknak. Ezek 
a szabványok az adatok bizalmasságát, megbízható ‑
ságát és sérthetetlenségét biztosító speciális kontroll ‑
mechanizmusok alkalmazását teszik szükségessé.
Emellett a Bizottság a tanúsító szervek számára 
kidolgozott új iránymutatásban meghatározta, hogy 
az általuk elvégzett ellenőrzéseknek ki kell terjedniük 
a jogosultságok helyes elosztását biztosító eljárások 
értékelésére is. Az iránymutatás következő verzi ‑
ója kifejezett utalást tartalmaz majd a számítások 
pontosságára.IX c)
A KAP és a közvetlen kifizetések rendszerének 2015 ‑től 
alkalmazandó reformja keretében a Bizottság további 
forrásráfordítás útján növeli nyomon követési kapaci ‑
tásait annak érdekében, hogy még a záróelszámolási 
eljárás megindítása előtt fokozza a releváns uniós 
rendeletek végrehajtásának felügyeletét.
A helytelenül számított támogatási jogosultságok 
eseteit jelenleg is vizsgálja a Bizottság.
A jogosulatlan kifizetések és támogatási jogosultságok 
az 1122/2009/EK rendelet 80. és 81. cikkének megfe ‑
lelően kerülnek visszafizettetésre. Hasonló rendel ‑
kezések bevezetése van napirenden a KAP‑reform 
végrehajtási szabályainak kialakításáról folytatott 
egyeztetéseken.
Mindemellett az 1306/2013/EU rendelet 54. cikké ‑
nek (2) bekezdése szerint amennyiben a visszafizet ‑
tetés nem történik meg a visszafizetésre való felhívás 
időpontját követő négy éven belül (vagy nyolc éven 
belül, amennyiben a visszafizettetés nemzeti bírósági 
eljárás tárgyát képezi), a vissza nem fizetett összeg 
50% ‑át az érintett tagállam viseli. Ez a 2007 óta létező 
úgynevezett „50/50 szabály” jelentős ösztönző a vis z‑
szafizettetési eljárás időben történő lezárására.
Ugyanezen rendelet 54. cikkének (5) bekezdése szerint 
a Bizottságnak a szabályszerűségi záróelszámolási 
eljárás keretében lehetősége van kizárni az uniós 
finanszírozásból egyes összegeket, ha a tagállam nem 
járt el gondosan a visszafizettetési eljárás során.
Fontos megjegyezni, hogy egy jogosulatlan kifizetés 
visszafizettetését mindenekelőtt a tagállam korláto ‑
zott végrehajtási eljárásai következtében bekövetkező 
késedelmek hátráltathatják. Emellett a kedvezménye ‑
zett fellebbezése esetén végrehajtásra kerül sor, ami 
néha pereskedéssel jár. Következésképpen a Bizottság 
esetenként nehezen képes bizonyítani, hogy a kér ‑
déses tagállam nem tette meg a megfelelő lépéseket 
a jogosulatlan kifizetés visszafizettetésére. Az EUMSZ 
258. cikkének hatálya alá tartozó esetekben, folyamat ‑
ban lévő nemzeti ügyek miatt különösen nehéz lehet 
a bizonyítás.
A Bizottság válaszai 40
17
A termeléstől való függetlenítés módozatainak 
kidolgozására vonatkozóan a tagállamok számára 
biztosított mérlegelési jogkör a nemzeti és regionális 
jellemzők különbségeivel, valamint a termeléstől való 
függetlenítés előmozdításának szükségességével 
indokolható.
Észrevételek
22
A 73/2009/EK rendelet bizonyos mozgásteret bizto ‑
sított a tagállamoknak. Ennek célja a támogatások 
termeléstől való függetlenítésének elősegítése volt.
A tagállamok az Európai Unióban fennálló változatos 
helyzetek és sajátosságok tükrében szabadon választ ‑
hattak a végrehajtási lehetőségek közül, feltéve, 
hogy a választott végrehajtási lehetőség a 73/2009/
EK rendeletben megállapított keretek között maradt. 
Emellett az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a tag ‑
államok az uniós jogszabályok végrehajtását szolgáló 
intézkedések elfogadásakor a számukra biztosított 
mozgásteret csak az uniós jog és az alapvető jogok 
tiszteletben tartása mellett gyakorolhatják (ld. például 
a Bíróság C ‑313/99. sz. Mulligan‑ügyben hozott ítéleté ‑
nek 35–36. pontját).
24
A Bizottság úgy véli, hogy a 73/2009/EK rende ‑
let 63–65. cikke kellő részletességű, egységes keretet 
biztosított az intézkedés végrehajtásához, ezért nem 
volt szükség további, részletes szabályok megállapítá ‑
sára a bizottsági végrehajtási rendeletben. A Bizottság 
a szubszidiaritás elvével összhangban úgy vélte, hogy 
a tagállamok jobban képesek megítélni, hogy milyen 
végrehajtási módozatok felelnek meg sajátossága ‑
iknak a jogalkotó (a Tanács) által elfogadott alap ‑
jogi‑aktus biztosította kereteken belül.Bevezetés
13
2015 ‑ben a támogatási jogosultságok és azok értékei 
nemzeti vagy regionális átalányként vagy a nemzeti 
vagy regionális átalányhoz közelítő értékként kerül ‑
nek kiosztásra és megállapításra. Az átalányértékhez 
való közelítés céljára egy historikus referenciaadatot 
(pl. a termelő 2014 ‑es jogosultságainak értékét) kell 
figyelembe venni, ám a jogosultságok értékének 
közelítésére tekintettel ez nem tekinthető az azonos 
érték megőrzésének. A közelítés miatt egyes terme ‑
lők jogosultságainak értéke fokozatosan csökkenni 
fog, másoké viszont nő, hogy ily módon megfeleljen 
a nemzeti vagy regionális átalányfizetés felé történő 
közelítés célkitűzésének. Emellett az új támogatási 
rendszerek bevezetését tükrözi az is, hogy az alap ‑
támogatási rendszer támogatási jogosultságokra 
rendelkezésre álló felső határa általában alacsonyabb 
lesz a jelenlegi egységes támogatási rendszer felső 
határánál.
A jogosulatlan kifizetéseket és támogatási jogosultsá ‑
gokat továbbá a jövőbeli alaptámogatási rendszerben 
is vissza kell majd fizettetni.
14
A megosztott irányítás elvével összhangban áll az, 
hogy a tagállamok bizonyos döntési szabadságot 
élveznek.
15
A Bizottság úgy véli, hogy a termeléstől függő támo ‑
gatásnak az SPS‑be történő integrálása tekintetében 
az általános felelősség megoszlik a Bizottság és a tag ‑
államok között. A feladatkörök tagállamok és Bizott ‑
ság közötti megosztását a jogalkotó egyértelműen 
meghatározta a 73/2009/EK rendeletben és az alkal ‑
mazandó további uniós jogszabályokban. Ez tükrözi 
a megosztott irányítás elvét, amelynek értelmében 
a tagállamok feladata a vonatkozó szabályok végre ‑
hajtása, míg a Bizottság az uniós jog következetes 
végrehajtásának ellenőrzéséért felel.
A Bizottság válaszai 41
Az említett rendelet 64. cikkének (1) bekezdése és 
65. cikke nem kötelezte a tagállamokat arra, hogy 
a vonatkozó összegek tekintetében egyéni szinten kor ‑
látot szabjanak. Továbbá, a rendelet 64. cikkének (1) 
bekezdésében említett, figyelembe veendő kritériu ‑
mok felsorolása nem kimerítő (erre utal a „különösen” 
szó), összhangban a tagállamoknak biztosított moz ‑
gástérrel. A tagállamok az Európai Unióban fennálló 
változatos helyzetek és sajátosságok tükrében szaba ‑
don választhattak e lehetőségek közül feltéve, hogy 
a választott végrehajtási lehetőség a megállapított 
keretek között maradt.
28
Lásd a 27. bekezdésre adott választ.
30
Ez megfelel a 73/2009/EK rendelet 64. cikke 
rendelkezéseinek.
Lásd még a 27. bekezdésre adott választ.
31
A termelők közötti különbségtétel nem feltétlenül 
diszkriminatív, hanem a szabályozás által követett 
szakpolitikai céloknak megfelelő objektív kritériumok 
alapján indokolt lehet. Emellett azokban az esetek ‑
ben, amikor a termelők nincsenek összehasonlítható 
helyzetben, a diszkrimináció kérdése eleve fel sem 
merülhet.
Lásd még a 22. és a 26. bekezdésre adott választ.
1. háttérmagyarázat
Lásd a 31. bekezdésre adott választ.A termeléstől való függetlenítés módozatainak kidol ‑
gozására vonatkozóan a tagállamok számára bizto ‑
sított mozgástér a nemzeti és regionális jellemzők 
különbségeivel, valamint a termeléstől való függetle ‑
nítés előmozdításának szükségességével indokolható.
A Bizottságnak nem kellett formálisan jóváhagynia 
a 73/2009/EK rendelet 63–67. cikke alapján hozott 
döntéseket. A rendelet végrehajtásáért a tagállamok 
felelnek.
A 73/2009/EK tanácsi rendelet 140. cikke előírja, 
hogy a tagállamoknak részletesen tájékoztatniuk 
kell a Bizottságot a rendelet végrehajtása érdekében 
hozott intézkedésekről. 2010 ‑ben a Bizottság erre 
a jogalkotási eszközre támaszkodott, illetve az adott 
rendelet végrehajtásáról szóló kérdőívet küldött 
a tagállamoknak.
Lásd még a 22. bekezdésre adott választ.
26
Amennyiben a tagállami végrehajtás hiányosságaira 
derül fény, ezeket a záróelszámolási eljárás során 
ellenőrzi a Bizottság.
Lásd még a 22. bekezdésre adott választ.
27
A 73/2009/EK rendelet 64. cikkének (1) bekezdése úgy 
rendelkezik, hogy a vonatkozó összegeket a tagál ‑
lamok az érintett ágazatok mezőgazdasági termelői 
között objektív és megkülönböztetéstől mentes krité ‑
riumok alapján osztják szét, figyelembe véve különö ‑
sen az említett termelők által a vonatkozó támogatási 
rendszerek keretében közvetlenül vagy közvetetten, 
a 2005 és 2008 közötti időszak során egy vagy több 
éven át kapott támogatásokat. Ugyanezen rendelet 
65. cikke továbbá úgy rendelkezik, hogy a vonatkozó 
összegeket a tagállamok az érintett ágazatok mező ‑
gazdasági termelői között annak a támogatásnak az 
arányában osztják el, amelyet a szóban forgó mező ‑
gazdasági termelők a vonatkozó referencia‑idősza ‑
kokban a vonatkozó támogatási rendszerek keretében 
kaptak. Spanyolország a 73/2009/EK rendelet XII. 
mellékletében megállapított felső határig osztott szét 
referenciaösszegeket.
A Bizottság válaszai 42
Amennyiben azonban a tagállami végrehajtás hiá ‑
nyosságaira derül fény, ezeket a Mezőgazdasági és 
Vidékfejlesztési Főigazgatóság ellenőrzi. Ha ezek a hiá ‑
nyosságok jogosulatlan kifizetésekhez vezetnek, ezek 
a záróelszámolási eljárás során követhetők nyomon.
2. háttérmagyarázat
Az állattartók által végrehajtott beruházásokat illetően 
a rendelkezések nem teszik kötelezővé a beruházás 
igazolását.
37
A támogatási jogosultságok felső értékének korlá ‑
tozására vonatkozóan meg kell jegyezni, hogy az 
állapotfelméréssel kapcsolatos megbeszélések során 
szükségesnek bizonyult a szubszidiaritás elvével össz ‑
hangban nagyobb rugalmasságot biztosítani a tagál ‑
lamoknak a tartalékból vett támogatási jogosultságok 
megállapítása tekintetében, különösen ami a különle ‑
ges helyzetben lévő termelőknek biztosított jogosult ‑
ságokat illeti. Meg kell jegyezni, hogy az állapotfelmé ‑
rés összefüggésében – a támogatásnak a termeléstől 
való további függetlenítésével – a nemzeti/regionális 
átlagra való korlátozásnak nem volt ugyanakkora 
jelentősége, mint az előző időszakban, mivel a nem ‑
zeti tartalékot különösen az SPS végrehajtásának első 
éveiben használták.
A 2015 ‑től alkalmazandó, 1307/2013/EU rendelet 
szerinti új rendszerben a közvetlen kifizetések és 
támogatási jogosultságok értékét egy nemzeti vagy 
regionális átalány felé kell közelíteni. Ebben a rend ‑
szerben a nemzeti tartalékból szétosztott támogatási 
jogosultságok maximális értéke nem haladhatja meg 
a nemzeti/regionális átlagot.
Lásd még a 36. bekezdésre adott választ.
39
Amennyiben a tagállami végrehajtás olyan hiányos ‑
ságaira derül fény, amelyek jogosulatlan kifizetések ‑
hez vezetnek, ezeket a záróelszámolási eljárás során 
ellenőrzi a Bizottság.Közös válasz a 32–34. bekezdésre
Amint arra a Számvevőszék is helyesen rámutat, 
a 73/2009/EK rendelet 41. cikkének (6) bekezdése opci ‑
onális, azaz a tagállamok szabadon dönthettek arról, 
hogy célszerű‑e alkalmazniuk vagy sem.
Amennyiben a tagállami végrehajtás hiányosságaira 
derül fény, ezeket a záróelszámolási eljárás során 
ellenőrzi a Bizottság.
Lásd még a 27. bekezdésre adott választ.
35
Lásd a 22. és a 26. bekezdésre adott választ.
36
Ami a „beruházás” fogalmának az európai végrehajtási 
rendeletből hiányzó meghatározását illeti, meg kell 
jegyezni, hogy amennyiben az uniós jog nem hatá ‑
rozza meg a fogalmat, az európai uniós jog egységes 
alkalmazása és az egyenlőség elvének érvényesülése 
érdekében a rendelkezés kontextusát és a vonatkozó 
jogszabály célját kell figyelembe venni (ld. például 
a 327/82. sz. Ekro‑ügyben hozott ítélet 11. pont ‑
ját). Emellett a tagállamok az uniós jogszabályok 
végrehajtását szolgáló intézkedések elfogadásakor 
a számukra biztosított mozgásteret csak az uniós jog 
alapelveinek és az alapvető jogok tiszteletben tartása 
mellett gyakorolhatják (ld. például a C ‑313/99. sz. 
Mulligan‑ügyben hozott ítélet 35–36. pontját).
Ami a nemzeti tartalék részletes működését illeti, 
a szubszidiaritás elvének megfelelően a tagállamok 
rugalmasan járhattak el, mivel ők voltak leginkább 
abban a helyzetben, hogy az 1120/2009/EK rendelet 
2. fejezetének 2. szakaszában meghatározott szabá ‑
lyok keretén belül döntsenek a vonatkozó végrehajtási 
lehetőségekről.
Ebben az összefüggésben a tagállamoknak biztosí ‑
taniuk kell a termelőkkel szembeni egyenlő bánás ‑
módot, és azt, hogy a nemzeti tartalék működtetése 
során ne keletkezzenek piaci és versenytorzulások.
A Bizottság válaszai 43
44
Amennyiben a tagállami végrehajtás olyan hiányos ‑
ságaira derül fény, amelyek jogosulatlan kifizetések ‑
hez vezetnek, ezeket a záróelszámolási eljárás során 
ellenőrzi a Bizottság (ügyszám: NAC/2012/010/FR  és 
NAC/2014/001/FR).
Ebben az összefüggésben a Bizottság fenntartja azt az 
álláspontot, hogy a jogosultságok bejelentett értéke 
magasabb volt a valóságosnál, ami végül jogosulat ‑
lan kifizetésekhez vezetett, és 0,69% ‑nak megfelelő 
kockázatot jelentett az alap tekintetében 2010 ‑re 
vonatkozóan.
A foganatosítandó korrekciós intézkedéseket (a jogo ‑
sultságok értékének újraszámítása) a Franciaországra 
vonatkozó cselekvési terv tartalmazza. A francia 
hatóságok azt a tájékoztatást adták, hogy a jogosult ‑
ságok értékének korrekcióját a 2014 ‑es igénylési évtől 
alkalmazzák.
Lásd még a 42. bekezdésre adott választ.
Közös válasz a 48–49. bekezdésre
Az olasz hatóságok megerősítették, hogy a termelés ‑
től független támogatások elosztásakor figyelembe 
vették a termelő eredetileg meglévő jogosultságait. 
Ez 86 000 termelőt érintett abból az 500 000 ‑ből, akit 
érintett a támogatások termeléstől való függetlenítése 
a 2010–2012 közötti időszakban.
Ezeknek a termelőknek a három év során összesen 
107,9 millió EUR‑t ítéltek oda. A Számvevőszék kifogása 
nem a termelőnkénti összegre, hanem az összeg ‑
nek a jogosultságokra való elosztására vonatkozik. 
A figyelmen kívül hagyott jogosultságok száma mind ‑
amellett nem ismert.
Amennyiben a tagállami végrehajtás olyan hiányos ‑
ságaira derül fény, amelyek jogosulatlan kifizetések ‑
hez vezetnek, ezeket a záróelszámolási eljárás során 
ellenőrzi a Bizottság.3. háttérmagyarázat
Ezt a kérdéskört a záróelszámolási eljárásban ellenőrzi 
a Bizottság (ügyszám: NAC/2011/201/FR).
40
Lásd a 37. bekezdésre adott választ.
42
A tagállamoknak elektronikus úton, hivatalos csa ‑
tornákon keresztül kell tájékoztatniuk a Bizottságot 
(korábban a funkcionális postafiókon vagy az AMIS‑on 
keresztül történt a tájékoztatás, 2012 szeptemberétől 
(a 2012 ‑es igénylési évre vonatkozóan) ez az ISAMM‑on 
keresztül zajlik). Ha a tagállamok nem tartják be a tájé ‑
koztatási határidőt, a Bizottság emlékeztetőt küld, és 
felszólítja őket a hiányzó információk benyújtására. 
Emellett a Bizottság a közvetlen kifizetések irányítóbi ‑
zottsági üléseinek keretében is emlékezteti a tagálla ‑
mokat a tájékoztatási követelményekre. Amennyiben 
továbbá az adatszolgáltatásban a Bizottság hibát 
észlel, a kérdéses tájékoztatást elutasítja, vagy felkéri 
a tagállamot az információ pontosítására. A Bizottság 
azt is ellenőrzi, hogy a jogosultságok értékének és 
a tartalékoknak az összege az egységes támogatási 
rendszer felső határán belül marad‑e.
A havi kifizetési nyilatkozatok alapján a Bizottság 
ellenőrzi, hogy a tagállamok által bejelentett kiadások 
meghaladják‑e a jogszabályokban megállapított felső 
határt. Amennyiben igen, az 1290/2005/EK tanácsi 
rendelet 17. cikkében meghatározott eljárásnak meg ‑
felelően csökkentik az összeget. Részletes eljárások 
biztosítják azt is, hogy a jogszabályokban megálla ‑
pított pénzügyi felső korlátok betartását megfelelő 
ellenőrzés kísérje, amely szavatolja, hogy az EMGA 
által támogatott kiadások mindenkor tiszteletben 
tartsák e korlátokat.
Az 1306/2013/EU rendelet 42. cikke az ellenőrzésekre 
vonatkozó késedelmes statisztikai adatszolgáltatást 
szankcionáló előírást tartalmaz. Ennek alapján 2014 ‑
től a Bizottság felfüggesztheti a havi vagy időközi 
kifizetések egy részét azon kiadások tekintetében, 
amelyekre vonatkozóan nem nyújtották be időben 
a megfelelő statisztikai információkat.
A Bizottság válaszai 44
Következtetések és ajánlások
A 60. és a 61. bekezdésre adott közös 
válasz
A megosztott irányítás értelmében a teljes felelős ‑
séget a tagállamok is viselik. Feladatuk az, hogy 
ellenőrizzék az EMGA által finanszírozott ügyletek 
szabályszerűségét (az 1290/2005/EK rendelet 9. cikke). 
Az agrárszektorban a Bizottság az uniós költségvetés 
következetes végrehajtásának ellenőrzéséért és az 
uniós jogszabályok alapelveinek érvényesüléséért 
viseli a felelősséget. Emellett az EUMSZ 317. cikkének 
(1) bekezdése szerint a költségvetést a Bizottság a tag ‑
államokkal együttműködésben hajtja végre.
Tekintettel a 73/2009/EK rendelet által a tagállamok ‑
nak biztosított mozgástérre és a végrehajtásnak a tag ‑
államok nemzeti sajátosságaihoz történő hozzáigazí ‑
tására rendelkezésre álló különböző lehetőségekre, 
a Bizottság nem tartotta helyénvalónak, hogy ebben 
a jogi keretben és az elérendő szakpolitikai célkitűzé ‑
sek fényében egységesebb tagállami végrehajtásról 
rendelkezzen.
Mindazonáltal a KAP és a közvetlen kifizetések rend ‑
szerének 2015 ‑től alkalmazandó reformja keretében 
a Bizottság növelni fogja nyomon követési kapacitásait 
annak érdekében, hogy még a záróelszámolási eljárás 
megindítása előtt fokozza a vonatkozó uniós rendele ‑
tek végrehajtásának felügyeletét.
A termeléstől függő támogatásnak az egységes támo ‑
gatási rendszerbe való integrálására a Bizottság és 
a tagállamok megosztott irányítása alatt került sor.
62
Lásd a 22. és a 60. bekezdésre adott választ.
A 73/2009/EK rendelet a tagállamoknak bizonyos 
mozgásteret biztosított.51
A Bizottság véleménye szerint az uniós rendeletek 
egyértelműen szabályozzák a támogatási jogosult ‑
ságok létrehozását és azok értékét; e rendeletek 
helyes alkalmazása a tagállamok feladata. Tekintettel 
a tagállamoknak a 73/2009/EK rendeletben biztosított 
mozgástérre, a Bizottság útmutatást nyújtott a rende ‑
letek helyes alkalmazásának tisztázására vonatkozó 
tagállami kérések kapcsán.
Közös válasz az 54–56. bekezdésre
Amennyiben a tagállami végrehajtás olyan hiányos ‑
ságaira derül fény, amelyek jogosulatlan kifizetések ‑
hez vezetnek, ezeket a záróelszámolási eljárás során 
ellenőrzi a Bizottság.
58
A Bizottság megjegyzi, hogy a Számvevőszék elsősor ‑
ban a termeléshez kötött támogatások SPS‑be való 
integrálása tekintetében feltárt hiányosságokra utal. 
A KAP reformja esetében ez az elem többé nincs jelen.
Átszervezést követően 2014 ‑től a Bizottság megerő ‑
síti nyomon követési kapacitásait annak érdekében, 
hogy még a záróelszámolási eljárás megindítása előtt 
fokozza a vonatkozó uniós rendeletek végrehajtásának 
felügyeletét.
59
A Bizottság jelenleg dolgozik a szabályszerűségi 
záróelszámolási eljárás egyszerűsítésén. A cél az eljá ‑
rás időtartamának rendes esetekben két évre történő 
csökkentése. Először is az új horizontális KAP‑rendelet 
(1306/2013/EU rendelet) pontosan meghatározza az 
egymást követő lépések természetét, hatókörét és 
sorrendjét, valamint a pénzügyi korrekciók különböző 
típusait. Másodsorban a felhatalmazáson alapuló jogi 
aktusok rendelkezései (a pénzügyi korrekciók számítá ‑
sának módszere és kritériumai) és a végrehajtási aktu ‑
sok rendelkezései (a szabályszerűségi záróelszámolási 
eljárás részletezése az eljárás egyes szakaszaira 
vonatkozó határidőkkel) a tervek szerint tovább 
egyszerűsítik a jogi keretszabályokat, és korlátozzák 
majd az indokolatlan késedelmek kockázatát. Har ‑
madszor e szilárdabb alapon a Bizottság a határidők 
szigorú betartása érdekében fokozni fogja a szabály ‑
szerűségi záróelszámolási eljárások előrehaladásának 
ellenőrzését.
A Bizottság válaszai 45
1. ajánlás
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
E tekintetben a Bizottság már hozott intézkedéseket. 
A 2015 ‑től alkalmazandó végrehajtási szabályokban 
a Bizottság részletesebb értesítési követelményeket 
javasolt a jogalkotó által a tagállamoknak biztosított, 
a reform szakpolitikai célkitűzéseit szolgáló, jogszerű 
szakpolitikai választási lehetőségek tekintetében. 
Ezek alapján például be kellene jelenteni és indokolni 
kellene a támogatási jogosultságok elosztására vagy 
a termeléstől függő önkéntes támogatásokra vonat ‑
kozó döntéseket.
A Bizottság továbbá a nemzeti és regionális tarta ‑
lékok felhasználására vonatkozóan is részletesebb 
szabályokat javasolt, amelyek értelmében a támoga ‑
tási jogosultságok egységértékének növekedésével 
kapcsolatos allokációkat objektív kritériumok alapján 
és olyan módon kell meghatározni, hogy azok bizto ‑
sítsák a termelőkkel szembeni egyenlő elbánást, és ne 
járjanak a piac és a verseny torzulásával.
Emellett az 1307/2013/EU rendelet 30. cikkének (10) 
bekezdése szerint a tagállamok legfeljebb a nem ‑
zeti vagy regionális átlag értékéig növelhetik egy 
adott mezőgazdasági termelő jogosultságainak 
egységértékét.
65
Mindazonáltal a KAP és a közvetlen kifizetések rend ‑
szerének 2015 ‑től alkalmazandó reformja keretében 
a Bizottság növelni fogja nyomon követési kapacitásait 
annak érdekében, hogy még a záróelszámolási eljárás 
megindítása előtt fokozza a vonatkozó uniós rendele ‑
tek végrehajtásának felügyeletét.
Lásd még a 42. bekezdésre adott választ.
66
A szabályszerűségi záróelszámolási eljárásnak az új 
KAP keretében végzett felülvizsgálata kifejezetten az 
eljárás hosszára irányul.A tagállamok az Európai Unióban fennálló változatos 
helyzetek és sajátosságok tükrében szabadon választ ‑
hattak a végrehajtási lehetőségek közül, feltéve, hogy 
a választott végrehajtási lehetőség a 73/2009/EK 
rendeletben megállapított keretek között maradt. 
Emellett az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a tag ‑
államok az uniós jogszabályok végrehajtását szolgáló 
intézkedések elfogadásakor a számukra biztosított 
mozgásteret csak az uniós jog és az alapvető jogok 
tiszteletben tartása mellett gyakorolhatják (ld. például 
a Bíróság C ‑313/99. sz. Mulligan‑ügyben hozott ítéleté ‑
nek 35–36. pontját).
Meg kell továbbá jegyezni, hogy az esetenként jelent ‑
kező váratlan többletbevételek nem jelentik szükség ‑
képpen az uniós jog általános elveinek megszegését.
Amennyiben a tagállami végrehajtás hiányosságaira 
derül fény, ezeket a záróelszámolási eljárás során 
ellenőrzi a Bizottság.
63
A KAP reformja és a 2015 ‑től alkalmazandó közvetlen 
kifizetési rendszer keretében a Bizottság a nemzeti 
tartalékból odaítélt támogatási jogosultságokra vonat ‑
kozóan részletesebb szabályokra tett javaslatot, mind 
az odaítélendő jogosultságok száma, mind azok értéke 
tekintetében.
Lásd még a 60. bekezdésre adott választ.
64
Lásd a 63. bekezdésre adott választ.
A Bizottság válaszai 46
68
Amennyiben az uniós jogszabályok tagállami vég ‑
rehajtásának hiányosságaira derül fény, ezeket 
a Bizottság figyelemmel kíséri. Ha ezek a hiányos ‑
ságok jogosulatlan kifizetésekhez vezetnek, ezek 
a záróelszámolási eljárás során követhetők nyomon.
69
Lásd a 13. bekezdésre adott választ.
3. ajánlás
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
A KAP és a közvetlen kifizetések rendszerének 2015 ‑től 
alkalmazandó reformja keretében a jogalkotó által 
a tagállamoknak biztosított szakpolitikai választási 
lehetőségeket a választott lehetőségek indoklása és 
az azokra vonatkozó értesítések tekintetében a végre ‑
hajtási szabályokban előírt szigorúbb kötelezettségek 
kísérik majd.
Emellett a Bizottság külön forrásokat biztosít nyomon 
követési kapacitásainak megerősítésére annak érdeké ‑
ben, hogy még a záróelszámolási eljárás megindítása 
előtt fokozza a vonatkozó uniós rendeletek végrehaj ‑
tásának felügyeletét.
A helytelenül számított támogatási jogosultságok 
eseteit jelenleg is vizsgálja a Bizottság.
A jogosulatlan kifizetések és támogatási jogosultságok 
az 1122/2009/EK rendelet 80. és 81. cikkének megfe ‑
lelően kerülnek visszafizettetésre. Hasonló rendel ‑
kezések bevezetése van napirenden a KAP‑reform 
végrehajtási szabályainak kialakításáról folytatott 
egyeztetéseken.
Mindemellett az 1306/2013/EU rendelet 54. cikké ‑
nek (2) bekezdése szerint amennyiben a visszafizet ‑
tetés nem történik meg a visszafizetésre való felhívás 
időpontját követő négy éven belül (vagy nyolc éven 
belül, amennyiben a visszafizettetés nemzeti bírósági 
eljárás tárgyát képezi), a vissza nem fizetett összeg 
50% ‑át az érintett tagállam viseli. Ez a 2007 óta létező 
úgynevezett „50/50 szabály” jelentős ösztönző a vis z‑
szafizettetési eljárás időben történő lezárására.2. ajánlás
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
A Bizottság már ma is alkalmaz olyan eszközöket, ame ‑
lyek célja a felső határok betartásának eredményes 
felügyelete. Idetartozik különösen az, hogy a tagálla ‑
mok digitalizált formában továbbítják a felső határok 
alkalmazására vonatkozó információkat. Amennyiben 
a tagállami adatszolgáltatásban a Bizottság hibát 
észlel, a kérdéses tájékoztatást elutasítja, vagy felkéri 
a tagállamot az információ pontosítására. A Bizottság 
többek között ellenőrzi, hogy a jogosultságok értéké ‑
nek és a tartalékoknak az összege az egységes támo ‑
gatási rendszer felső határán belül marad‑e.
Ezeket a kérdéseket a Bizottság a KAP‑reform kereté ‑
ben a szabályszerűségi záróelszámolási eljárásban is 
figyelembe kívánja venni.
Emellett 2014 ‑től egyes bizottsági források kifeje ‑
zetten a tagállamok támogatását – különösen pedig 
a reform keretében kialakítandó IIER létrehozását – 
szolgálják majd.
A Bizottság jelenleg dolgozik a szabályszerűségi 
záróelszámolási eljárás egyszerűsítésén. A cél az eljá ‑
rás időtartamának rendes esetekben két évre történő 
csökkentése. Először is az új horizontális KAP‑rendelet 
(1306/2013/EU rendelet) pontosan meghatározza az 
egymást követő lépések természetét, hatókörét és 
sorrendjét, valamint a pénzügyi korrekciók különböző 
típusait. Másodsorban a felhatalmazáson alapuló jogi 
aktusok rendelkezései (a pénzügyi korrekciók számítá ‑
sának módszere és kritériumai) és a végrehajtási aktu ‑
sok rendelkezései (a szabályszerűségi záróelszámolási 
eljárás részletezése az eljárás egyes szakaszaira 
vonatkozó határidőkkel) a tervek szerint tovább 
egyszerűsítik a jogi keretszabályokat, és korlátozzák 
majd az indokolatlan késedelmek kockázatát. Har ‑
madszor e szilárdabb alapon a Bizottság a határidők 
szigorú betartása érdekében fokozni fogja a szabály ‑
szerűségi záróelszámolási eljárások előrehaladásának 
ellenőrzését.
67
Lásd a 65. bekezdésre adott választ.
A Bizottság válaszai 47
A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a választott 
információs rendszerekkel szemben támasztott köve ‑
telmények megfelelnek a 885/2006/EK rendelet I. mel ‑
lékletében említett biztonsági szabványoknak. Ezek 
a szabványok az adatok bizalmasságát, megbízható ‑
ságát és sérthetetlenségét biztosító speciális kontroll ‑
mechanizmusok alkalmazását teszik szükségessé.
Emellett a Bizottság a tanúsító szervek számára 
kidolgozott új iránymutatásban meghatározta, hogy 
az általuk elvégzett ellenőrzéseknek ki kell terjedniük 
a jogosultságok helyes elosztását biztosító eljárások 
értékelésére is. Az iránymutatás következő verzi ‑
ója kifejezett utalást tartalmaz majd a számítások 
pontosságára.Ugyanezen rendelet 54. cikkének (5) bekezdése szerint 
a Bizottságnak a szabályszerűségi záróelszámolási 
eljárás keretében lehetősége van kizárni az uniós 
finanszírozásból egyes összegeket, ha a tagállam nem 
járt el gondosan a visszafizettetési eljárás során.
Fontos megjegyezni, hogy egy jogosulatlan kifizetés 
visszafizettetését mindenekelőtt a tagállam korláto ‑
zott végrehajtási eljárásai következtében bekövetkező 
késedelmek hátráltathatják. Emellett a kedvezménye ‑
zett fellebbezése esetén végrehajtásra kerül sor, ami 
néha pereskedéssel jár. Következésképpen a Bizottság 
esetenként nehezen képes bizonyítani, hogy a kér ‑
déses tagállam nem tette meg a megfelelő lépéseket 
a jogosulatlan kifizetés visszafizettetésére. Az EUMSZ 
258. cikkének hatálya alá tartozó esetekben, folyamat ‑
ban lévő nemzeti ügyek miatt különösen nehéz lehet 
a bizonyítás.
70
Abban az esetben, ha a szabálytalan jogosultságok 
jogosulatlan kifizetésekhez vezetnek, pénzügyi korrek ‑
ciók alkalmazhatók.
Lásd még az 51. és a 60. bekezdésre adott választ.
4. ajánlás
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
2014 ‑től a Bizottság megerősíti nyomon követési 
kapacitásait, és forrásokat különít el a tagállamok 
támogatására.
Mindamellett meg kell jegyezi, hogy a támogatási 
jogosultságok számítása a támogatási jogosultsá ‑
gok azonosítására és nyilvántartására szolgáló, az 
1122/2009/EK rendelet 7. cikkében említett rend ‑
szerben tárolt adatokon alapul. Hasonló rendelkezés 
vonatkozik majd a 2015 ‑től alkalmazandó támogatási 
jogosultsági rendszerre is.

HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?
Ingyenes kiadványok:
•  egy példány: az EU Bookshopból ( http://bookshop.europa.eu),
•  több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:  
az Európai Unió képviseletein keresztül ( http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),  
nem uniós országokban a küldöttségektől ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),  
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül ( http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm) vagy  
a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész területéről) (*).
(*)  A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül, telefonfülkékből és hotelekből 
a számot csak díjfizetés ellenében lehet hívni).
Megvásárolható kiadványok:• az EU Bookshopból ( http://bookshop.europa.eu).
Előfizetéses kiadványok:•  az Európai Unió Kiadóhivatalának forgalmazó partnereitől 
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_hu.htm).
QJ‑AB‑14‑008‑HU‑C ISSN 1831 ‑0893
Az egységes támogatási rendszer (SPS) a pénzügyileg legjelentősebb 
olyan közvetlen támogatási rendszer, amelyet az EU mezőgazdasági 
költségvetéséből finanszíroznak. Az SPS keretében a mezőgazdasági 
termelők számára nyújtott támogatást függetlenítik a termelés 
mértékétől.
A közös agrárpolitika (KAP) 2008-as állapotfelmérését követően 
a legtöbb olyan összeget, amely addig a termeléstől függő támogatás 
céljára állt rendelkezésre, integrálták az SPS-be.
A Számvevőszék rámutatott, hogy a Bizottság csak részben irányította 
eredményesen a termeléstől függő támogatásnak az SPS-be történő 
integrálását. Tekintettel a 2015-ben bevezetendő új uniós 
agrártámogatási rendszerre, a Számvevőszék azt javasolja, hogy 
a Bizottság gondoskodjon a KAP-intézkedések egységes tagállami 
végrehajtásáról, és tartassa be jobban az alkalmazandó szabályozást és 
felső határokat. A tagállami kifizető ügynökségek fogadjanak el 
egyértelmű eljárásokat, s ezek révén ellenőrizzék eredményesen 
a számítások alapjául szolgáló adatok megbízhatóságát és a támogatási 
jogosultságok pontosságát.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK