EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.12.12. 
SEC(2011) 1541 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT-TERVEZET ÖSSZEFOGLALÁSA 
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
JAVASLAT: RENDELET A KÖRNYEZETVÉD ELMI ÉS ÉGHAJLAT-POLITIKAI 
PROGRAM (LIFE) LÉTREHOZÁSÁRÓL 
{COM(2011) 874 végleges} 
{SEC(2011) 1542 végleges} {SEC(2011) 1543 végleges} 
 
 
HU    HU Felelősségi nyilatkozat: Ezen összefoglaló csak az összeállításában részt vev ő bizottsági 
szolgálatokat köti, és nem tekinthet ő kötelezettségválla lásnak a tekintetben, hogy a Bizottság 
döntései milyen végleges formát öltenek. 
 
 1    Ez a hatásvizsgálat felméri a 2014–2020 közötti id őszakra szóló környezetvédelmi és 
éghajlat-politikai program (LIFE, a LI FE+ program utódprogramja) igazgatási lehet őségeit.  
2011. június 29-i közleményében (a többéves pénzügyi keretr ől szóló közlemény) a Bizottság 
elfogadta a következ ő, 2014 és 2020 közötti id őszakra szóló többéve s pénzügyi kerettel 
kapcsolatos álláspontját, ideér tve a LIFE programot is. A f őbb változások a következ ők:  
i.  létrejön az Éghajlat-politika alprogram (a teljes id őszakra 800 millió EUR), amely három 
prioritást tartalmaz: mérséklés, alka lmazkodás, irányítás és tudatosítás;  
ii.  pontosabban meghatározzák a Környezetvédelem alprogram (a teljes id őszakra 
2,4 milliárd EUR) struktúr áját: biodiverzitás; körny ezet; és irányítás;  
iii.  bevezetik az integrált projekteket, amelyek a környezetvédelmi célkit űzések elérését 
elsősorban más rendelkezésre álló nemzeti és /vagy uniós források mozgósítása révén 
elősegítő demonstrációs projektek. 
1. Eljárási kérdések, konzultáci ó az érdekeltekkel és a hatásv izsgálati testület véleménye 
A hatásvizsgálatot a Környezetvéd elmi és az Éghajlatpolitikai F őigazgatóság végezte más 
főigazgatóságok és az Európai Versenyképességi  és Innovációs Végrehajtó Ügynökség 
támogatásával. A hatásvizsgálat széles kör ű elemzésen és konzultáción alapul, különösen a 
következőkön: 
-  a LIFE program utólagos (1996–2006) és félid ős (2007–2009) értékelései;  
-  külső tanácsadók tanulmányai: „Közös hatásvizsgálat és el őzetes értékelés a LIFE+ 
rendelet felülvizsgálatáról” és „A z éghajlatváltozás kérdése a következ ő többéves 
pénzügyi keretben”; 
-  nyilvános konzultáció „Az Ön hangja Európában” webhelyen; -  a Régiók Bizottsága által vezete tt konzultáció, konz ultáció a LIFE bizott ság tagjaival és a 
tagállamok környezetvédelmi attaséival, vala mint ad-hoc érdekel ti találkozó és két 
konferencia.  
A LIFE program általános megítélés szerin t mind a környezet, mind a többletérték 
szempontjából eredményesen m űködik. Az érdekeltek nagy többséggel támogatták a LIFE 
program folytatását, és általában egyetértettek a Bizottság javaslataival. 
A hatásvizsgálatot 2011. július 29-én nyújtották  be a hatásvizsgálati testülethez. Kés őbb a 
testület 2011. szeptember 13-i véleményének megfelel ően módosították azt.  
2. A LIFE program jelenlegi felépítése és teljesítménye 
A LIFE program az egyik legjelent ősebb uniós környezetvédelmi támogatás, amely eddig 
3115 projektet finanszírozott összesen 2,7 milliárd EUR értékben.  
A hatályos rendelet értelmében háro m intervenciós forma létezik: 1) projekttámogatások ( a 
költségvetés 78 %-a), amelyek három tematikus  területre bonthatók: LIFE Természet és 
biodiverzitás (NAT), amelyre a projekttám ogatások költségvetésé nek legalább 50 %-át 
fordítják, LIFE Környezetvédelmi politika és  irányítás (ENV) és LIFE Információ és 
kommunikáció (INF); 2) nem kormányzati szervezeteknek nyújtott m űködési támogatás (a 
költségvetés 3 %-a); 3) közbeszerzési szerz ődések  szolgáltatások és tanulmányok 
finanszírozására (a költségvetés 13 %-a), valamint a LIFE proj ektek és a program 
kiválasztásához, nyomon követéshez és értékeléséhez nyújtott technikai segítségre (a 
költségvetés 6 %-a). 
 
 2    Az értékelés során meger ősítést nyert, hogy a LIFE jelent ős uniós többletértéket képvisel ő, 
sikeres eszköz. Az évente mintegy 600 millió EUR-ra becsült számszer űsített előnyökön túl a 
LIFE program mintegy 4,7 millió hektár  nagyságú földterület nagyobb mérték ű védelmét és 
helyreállítását eredményezte (az összes kije lölt szárazföldi Natura  2000 terület 6 %-a). 
Ezenkívül a LIFE program megközelít őleg 3 millió hektár nagys ágú területen hozzájárult a 
környezet, többek között a víz min őségének javításához és mintegy 12 millió lakos számára 
javította a leveg ő minőségét, 300 000 tonnával csökkentet te a hulladék mennyiségét és 
további 1 millió tonna hulladék újrahasznosítását eredményezte, valamint évente 1,13 millió tonnával mérsékelte a szén-dioxid-kibocsátást. A LIFE program központi szerepet tölt be a tudatosságnövelés, a felel ősségteljes kormányzás és a nyilvánosság bevonása 
szempontjából. Az érdekeltek úgy ítélik meg, hogy a program sikerének kulcsa a rugalmasság 
és az alkalmazott igazgatási módszer.  
3. A probléma meghatározása és az uniós fellépés többletértéke  
Mivel a legtöbb környezeti és éghajl ati probléma határokon átnyúló jelleg ű és ezért azokat a 
tagállamok egyedül nem tudják megfelel ően megoldani, uniós fellé pésre van szükség. Ezen 
túlmenően a környezeti javak sok esetben közjavaknak min ősülnek és egyenl őtlenül oszlanak 
el az Unió területén.  
Az uniós többletérték abból fakad, hogy a LIFE  program a bevált gyakorlatok cseréje és a 
tudásmegosztás platformjaként lehet ővé teszi a különböz ő szereplők számára, hogy 
tanuljanak egymás tapasztalataiból, és eredményesebben lépjenek fel a környezeti 
problémákkal szemben. A LIFE program továbbá lehet ővé teszi, hogy egyenl őbb mértékben 
vállaljunk szolidaritást, illetve osszuk meg a felel ősséget az uniós környezeti közjavak 
megőrzéséért. Katalizátorként egyszeri beruh ázásokat biztosít, felszámolja az uniós 
környezetvédelmi és éghajlat-politika végrehajtása el őtt álló kezdeti akadályokat, és teszteli 
az ipari szint ű bevezetésre irányuló új megközelítéseket.  
Az értékelések és konzultációk azt is megha tározták, hogy az alábbi problémák kezelése 
révén hogyan javítható a program felépítése és m űködése:  
- a stratégiai megközelítés és a kritikus  tömeg hiánya. A program nem tükrözi 
maradéktalanul az uniós szakpol itikai prioritásokat, különösen a környezetvédelmi (ENV) 
és az információs (INF) tematikus terület esetében. A jelenlegi programozás folytatása azzal a kockázattal jár, hogy a LIFE program továbbra is kiváló min ő
ségű, de a 
vívmányok túlságosan nagy körét érint ő projekteket támogat, így kevés lehet őség van a 
tanulságok megfogalmazására és arra, hogy azok at egy adott ágazaton vagy másik uniós 
eszközön belüli alkalmazás céljából terjesszék; 
- egyes tematikus területek (ENV és INF) célkit űzéseit és a területi hatályt pontosabban 
meg kell határozni. A LIFE környezetvédelmi ágának (ENV) fokozottabban kellene összpontosítania a végrehajtásra és a multip likátorok létrehozására. Az Unión kívüli 
tevékenységek finanszírozására vonatkozó korlátozások miatt a program nem volt kell ően 
eredményes; 
- javítani kell a más uniós forrásokkal való kiegészít ő jelleget és szinergiákat;  
- a projektek eredményeit hatékonyabban kell hasznosítani, és különösen uniós szinten 
javítani kell a know -how átadását;  
- szükséges a pályázati és kivá lasztási eljárások egyszer űsítése;  
- a nemzeti forráselosztások nem segítették el ő a projektek egyenletesebb eloszlását az 
Unión belül.  
 
 3     
4. A leend ő program célkit űzései 
A LIFE program megoldást kínál a konkrét környezetvédelmi és éghajlat-politikai 
célkitűzések elérésére azáltal, hogy hozzájárul a szakpolitika végrehajtásához és 
fejlesztéséhez, valamint el őmozdítja e megfontolások más szakpolitikákba történ ő 
beillesztését.   
Az új program általános célkit űzései a következ ők: i. az uniós politikai  prioritásokkal, többek 
között az éghajlat-politikával való szorosabb kapc solat biztosítása, ii. az integrált projektek 
alkalmazásának el őmozdítása, iii. szinergiák és kiegészít ő jelleg kialakítása más uniós 
forrásokkal, iv. az uniós többletérték és a szo lidaritás/vállaláselosz tás ösztönzése és v. a 
program egyszer űsítése. 
A LIFE program szorosan kapcsolódik más uni ós alapokhoz is, úgymint a kohéziós politikai 
alapokhoz (ESZA, ERFA, Kohézi ós Alap), az Európai Mez őgazdasági Vidékfejlesztési 
Alaphoz (EMVA) vagy az Európai Tengerügyi és Halászati Alaphoz (EHA). A többéves 
pénzügyi keretr ől szóló közlemény meger ősítette a LIFE program és az e programok közötti 
kiegészítő jelleget és összhangot. A LIFE program nem csupán a meghatározott 
hiányosságokkal foglalkozna, hanem egyúttal törekszik szinergiák és strukturált 
együttműködés kialakítására ezekkel az alapokkal.  
 
5. Szakpolitikai lehet őségek és a hatások vizsgálata 
A többéves pénzügyi keretr ől szóló közleményben foglalt költs égvetés-emelés a várakozások 
szerint – abszolút értelemben véve – a LI FE program környezeti és társadalmi-gazdasági 
hatásait is arányosan, 750 és 1000 millió EUR közötti értékre emeli. A legjelent ősebb 
hatásnövekedés az éghajlat-politikára fordított források növekedése mia tt az éghajlatváltozás 
mérséklése és az ahhoz való alkalmazkodás te rén várható. Az ökoinn ovációval kapcsolatos 
piaci terjesztés Környezetvédelem alprogram ból való kizárása nyomán csökkenhetnek az 
átfogó társadalmi-gazdasági el őnyök, de ezeket a tevékenysé geket más uniós forrásokból 
hatékonyabban fogják támogatni.  Az alább bemutatott lehet őségek csak azokat a szempontokat érintik, amelyekr ől a többéves 
pénzügyi keretr ől szóló közlemény nem határozott.  
A. A stratégiai tervezés és a forráselosztás lehet őségei:
 
A1: Alapforgatókönyv – Alulról felfelé építkez ő megközelítés valamennyi projekt esetén.   
A programozási id őszak egészére tematikus prioritásoka t határoznak meg. Az éves pályázati 
felhívásokban továbbra is feltüntetik az e té makörökhöz tartozó prioritásokat, de nem 
kimerítő jelleggel. Az integrált programok esetében nem korlátoznák a tematikus területek 
számát. Megmaradnának a jelenlegi programozási id őszak során a konkrét szemlélet hiánya 
és az egyes ágazatokon belüli  kritikus tömeg létrehozásának nehézsége terén feltárt 
problémák.  
A2: Felülr ől lefelé irányuló megközelítés vala mennyi projekt esetében (a hagyományos 
projektek esetében rugalmasabb, az integr ált projektek esetében  szigorúbb formában).  
A Bizottság 2–3 évre szóló munkaterveket dolgozna ki, amelyekbe n – annak érdekében, 
hogy egyetlen specifikus környezetvédelmi ágazat se maradjon ki – a hagyományos 
projektekre vonatkozóan nem kimerít ő jelleggel egyedi prioritá sokat határozna meg, míg az 
integrált projektek alapvet ően prioritási területek szerint szervez ődnének.   
A LIFE program legkevésbé hatékony szakaszában 50 %-os, míg a második legkevésbé 
 
 4    hatékony kvartilisben 25 %-os ja vulást feltételezve ez összesen  19 %-os javulást jelentene, 
azaz a környezeti haszon értéke évente 150 millió EUR-val növekedne. 
A3: Felülr ől lefelé irányuló megközelítés az inte grált projektek, és al ulról felfelé építkez ő 
megközelítés minden egyéb in tervenciótípus esetében:  
A Bizottság a felülr ől lefelé irányuló megközelítést csak az integrált projektekre alkalmazná 
annak érdekében, hogy a teljes programozási id őszakra el őre meghatározott egyedi 
prioritásokra összpontosíthasson. Hagyomány os projektek benyú jtására valamennyi 
prioritási területen lehet őség lenne. A prioritások meghatáro zásával kapcsolatos célzottabb 
megközelítés hiánya olyan projektek támogatását eredményezheti, amelyek csak lazán kapcsolódnak a szakpolitika végrehajtásához  és fejlesztéséhez. A programozási id őszakban 
nem lenne mód változtatásra.  
 B. Az integrált programok tema tikus koncentrációjának lehet őségei
 
B1: Alapforgatókönyv – ninc s tematikus koncentráció  
Integrált projektek valamennyi lehetséges  prioritási területen benyújthatók, els ősorban a 
természet-, víz-, tenger- és leveg ővédelem, a hulladékgazdálkodás, valamint az 
éghajlatváltozás hatásainak mé rséklése és az azokhoz való alkalmazkodás területén. Ez a 
lehetőség továbbörökítené a jelenlegi felhígul ási problémákat. A hagyományos projektek 
eleshetnek a finanszírozástól, ha a LIFE valame nnyi olyan prioritási terü leten el kívánja érni 
a kitűzött célokat, ahol integrált projektek is benyújthatók. 
 
B2: Bizonyos ágazatokra vonatkozó tematikus koncentráció  
Tekintettel a LIFE program korlátozott forrásaira és a stratégiai szemlélet hiányával 
kapcsolatos bírálatokra, az integrált projekteke t azokra a prioritási területekre korlátoznák, 
ahol azok hatékonyabban m űködnek. A Környezetvédelem alprogramon  belül két 
allehetőség kínálkozik: 
- Három ágazatra vonatkozó tematikus koncentrác ió (természet-, vízvédelem és hulladékok): 
ez célzottabbá tenné a programot és (az al apforgatókönyvhöz képest 30–40 %-kal) javítaná 
a környezeti el őnyöket, ugyanakkor lehet ővé tenné a hagyományos projektek támogatását. 
A kudarc kockázata továbbra is alacsony, mivel ezek a LIFE program legsikeresebb ágazatai. A leveg ő- és tengervédelemr ől részben más ágazatok gondoskodhatnának. 
- Négy ágazatra vonatkozó tematikus k oncentráció (természet-, víz- és leveg ővédelem, 
hulladékok): ez a lehet őség meger ősítené a politikai prioritás ok és a LIFE program közötti 
kapcsolatot és növelné az átfogó társadalmi-gazdasági hasznot (az uniós lakosságnak akár 
10 %-a jobb min őségű levegő élvezhetne). A korlátozott er őforrásokra tekintettel a 
levegővédelem bevonása azt eredményezheti,  hogy számos hagyományos projekt a 
küszöbszint alá szorul, vagy cs ökkenteni kell a vízvédelemre  és a hulladékgazdálkodásra 
vonatkozó célértékeket. Az É ghajlat-politika alprogram es etében a prioritások kell ő 
mértékben céloznák a mérséklést és az alkalmazkodást.  
C. A különböz ő prioritási területek közötti forráselosztás lehet őségei
 
C1: Alapforgatókönyv – a többéves pénzügyi keretr ől szóló közleményben foglalt 
forráselosztás  
A célzott szemlélet és az adott területen megvalósuló kritikus tömeg eléréséhez 
nélkülözhetetlenek a célzott források. Az é ghajlat-politika középpontba helyezése nyomán 
50 %-kal növekedhetnek  a környezeti el őnyök (évi 135 millió EUR helyett 
 
 5    270 millió EUR). A Környezetvédelem alprogram esetében azonban el őzetes forráselosztás 
hiányában a természetvédelmi (NAT) te matikus terület éppen azon jellemz ője szűnne meg, 
amelynek a LIFE II, a LIFE III és a LIFE + programok keretében el ért sikerét részben 
köszönhette, és ez felhígítaná az e tematikus terület által biztosíto tt közvetlen környezeti 
előnyöket.  
C2: A többéves pénzügyi keretr ől szóló közleményben foglalt forráselosztás és a 
Környezetvédelem alprogramra elkülönített források 50 %-a a bi odiverzitás céljára  
Az Éghajlat-politika alprogramra irányuló el őzetes forráselosztásból származó kedvez ő 
környezeti hatások a biodiverz itás céljára elkülönített el őirányzatoknak köszönhet ően 
növekedni fognak. Legalább további 450–500 millió EUR érték ű környezeti haszonra lehet 
számítani. Az integrált projektekhez ka pcsolódó többlethasznot nehéz számszer űsíteni. Ez a 
lehetőség összhangban áll az érdekeltek véleményével. 
D. A földrajzi eloszlásra gyakorolt lehetséges hatások (nemzeti forráselosztások)  
D1: Kizárólag érdemalapú projektkiválasztás:  
A kiválasztás valamennyi projekttípus esetéb en érdemi alapon történne. Nem irányoznának 
elő földrajzi eloszlási kulcsot. Ez azzal a ve széllyel jár, hogy egyes országok továbbra is 
felülreprezentáltak lennéne k. Nem jelentene megoldást ar ra a problémára sem, hogy a 
természeti javak egyenl őtlenül oszlanak meg a tagállamok között. 
D2: Kizárólag érdemalapú kiválasztás, de inte grált projektek esetén a földrajzi egyensúly 
biztosítása:  
A hagyományos projekteket továbbra is érde mi alapon választanák ki. Az integrált 
projekteket illet ően létrehoznának egy földrajzi egyensúlyt biztosító rendszert, mivel ezek a 
projektek szorosabban kapcsol ódnak a regionális vagy helyi st ratégiákhoz, végrehajtáshoz 
és kapacitásépítéshez. A valamely évben in tegrált projektet megvalósító tagállamok a 
következő évben kedvez őtlenebb megítélés alá es nének. A Bizottság a 
hulladékgazdálkodási és a természetvédelmi ágazatban tagállamonként legalább egy, határokon átnyúló vízgy űjtő kerületenként (Duna, Rajna stb.) egy, és biogeográfiai 
régiónként két integrált projekt finanszírozását biztosítaná. El őnyben részesülnének az 
alacsonyabb igazgatási kapacitással vagy fontos természeti javakkal rendelkez ő, illetve 
határokon átnyúló vízgy űjtő kerületeknek otthont adó tagálla mok. A stratégiai programozás 
(A2. lehet őség) módot adna a kiigazításra, ha va lamely tagállamban egyetlen integrált 
projektet sem hagytak jóvá.  
D3: A hagyományos projektek esetében érdemalapú kiválasztás és az integrált projektekre 
vonatkozóan nemzeti forráselosztások (tagálla monként meghatározott összegek) a teljes 
programozási id őszakban:  
A hagyományos projekteket a D1. lehet őséghez hasonlóan kizárólag érdemi alapon 
választanák ki. Az integrált pr ojektek esetében tagállamonként és területenként létrehoznák 
az indikatív nemzeti forráselosz tások rendszerét. Ez a lehet őség megegyezik a D2. 
lehetőséggel, azzal a kivétellel, hogy a környezet i és éghajlati szükségleteken alapuló 
indikatív el őirányzatokat a tagállamokkal közösen fogadják el.  
E. Lehetőségek az irányítás és tudatosságnövelés terén 
 
E1: Alapforgatókönyv – nem kormányzati szervez etek támogatása, bizottsági kommunikációs 
tevékenységek és a projektekre vonatkozó kommunikációs/terjesztési követelmények.  
 
 6    A nem kormányzati szervezetek továbbra is részesülnek m űködési támogatásban, mivel 
ezek a szervezetek hozzájárulnak a civil társadalom politikaformálásban való részvételéhez, előmozdítják a végrehajtást és meger ősítik a tudásalapot, valami nt növelik a tudatosságot. A 
projektekkel kapcsolatos komm unikációs tevékenységeket er őteljesebb stratégiai 
megközelítés, valamint a prioritási témák köré szervez ődő hasonló projektek hálózatainak 
ösztönzése révén fokozzák.  
E2: Nem kormányzati szervezetek támogatása, bizottsági kommunikációs tevékenységek, a 
projektekre vonatkozó kommunikációs/terjesz tési követelmények, valamint támogatások 
keretében finanszírozott egyed i kommunikációs kampányok:  
Az E1. lehet őségben foglalt tevékenységeken túl a projekttámogatással segített konkrét 
projektek szelektív  tájékoztatási prioritásokat ösztönöz hetnének. Egyedi tájékoztatási és 
kommunikációs projektekkel kiegészítv e várhatóan növekednének az E1. lehet őség kedvez ő 
hatásai.  
F. Egyszer űsítési lehet őségek 
 
F1: Alapforgatókönyv – online e szközök és nagyobb projektek  
2012-től az internetes pályázta tás az e-Proposal elnevezés ű új informatikai eszközzel 
valósul meg. A benyújtási eljárás egyszer űsítése révén az ajánlattételi költségek körülbelül 
20 %-a megtakarítható. Az igazgatási személyzet esetében 50 %-os, a m űszaki személyzet 
esetében pedig 10 %-os haté konyságnövekedést feltételezve az  e-Proposal alkalmazásáal 
7 %-os megtakarításra lehet számítani. Ha mi ndkét területen 50 %-os javulás következik be, 
a megtakarítás aránya 12 % is lehet. A nagyobb projektekre való áttéréssel csökkenne az 
összes kezelt projekt száma (az évente kivá lasztott 230 projekt helyett a programozási 
időszak végéig 100-ra), ami mérsékelné a LIFE program általános és igazgatási költségeit. 
F2: Alapforgatókönyv + egyszer űsített kiválasztási eljárás és jelentéstétel: Az integrált 
projektek esetében kétszakaszos eljárás és egyszer űsített jelentéstétel, a nem kormányzati 
szervezetek tekintetében többéves kiválasztás  
Az integrált projektek kiválasztására két s zakaszból álló megközelítést vezethetnek be. A 
jelentéstétel és az újraprogramozás kétéves ciklusok alapján történne, és módosítanák a 
kifizetések ütemezését a projekt fokozatos abb pénzellátottsága érdekében. Az egyszer űsítés 
nyomán 25 %-kal mérsékl ődnének a jelentéstételi költségek, ami évente 178 500 EUR és 
357 000 EUR közötti megtakarítást jelentene. Mi vel az integrált projektek mérete közel 
ötszöröse a hagyományos projektekének, a tranzakciók száma 70 %-kal csökkenthet ő. A 
nem kormányzati szervezetekre vonatkozó t öbbéves kiválasztás legalább 50 %-kal 
enyhítené a kiválasztási eljárásokhoz  kapcsolódó igazgatási terheket.  
F3: Alapforgatókönyv + teljesítés- és eredmé nyalapú kifizetések kontra átalányösszegek, 
bizonyos költségek elszá molhatóságának megvonása:  
Az átalányösszegek  gyakoribb használatával (pl. az utazási költségek esetén egységes uniós 
napidíjak, illetve egységes személyzeti költségek alkalmazása révén) egyszer űbbé válna a 
költségekre vonatkozó jelentéstétel. Bizonyos bonyolult jelentéstétellel  járó és nehezen 
nyomon követhet ő költségek elszámolhatóságának korlátozása (pl. a személyzeti 
költségeken belül csak a kifejezetten a proj ekthez felvett új alkalmazottakat támogatják; a 
HÉA nem elszámolhatóvá min ősítése) leegyszer űsítené ezeket az eljárásokat. Mindezzel a 
HÉA esetében kb. 5–10, a személyzet eset ében pedig 20–40 %-kal csökkennének az 
elszámolható költségek, ami visszatarthatja a lehetséges pályázókat. A társfinanszírozási 
arány növelése ellensúlyozhatja ezt a kedvez őtlen hatást. 
 
 7    G. A kiszervezés lehet őségei  
A többéves pénzügyi keretr ől szóló közleményben a Bizottsá g úgy ítélte meg, hogy a LIFE 
programot továbbra is központilag  kell igazgatni, azonban az igazgatási feladatokat nagy 
mértékben egy már létez ő végrehajtó ügynökségre kell ruh ázni. A LIFE igazgatásához 
jelenleg, a küls ő vállalkozókat és uniós tisztvisel őket is beleértve – teljes munkaid ős 
egyenértékben kifejezve – hozzávet őleg 125 alkalmazottra van szükség. Az összes 
igazgatási költség kicsivel magasabb, mint 15 millió EUR. Ez a program teljes éves költségvetésének 6,2 %-a.  
G1: Teljes kiszervezés:  
A projekt kiválasztásával és nyomon követésével, a nem kormányzati szervezeteknek 
nyújtott m űködési támogatásokkal és a kommunik ációs tevékenységekkel kapcsolatos 
igazgatási feladatokat a hagyományos és az inte grált projektek esetében egyaránt egy már 
létező végrehajtó ügynökségre ruháznák. A LIFE  program irányítását, felügyeletét és 
értékelését továbbra is a Bizottság látná el, il letve végezné. Ami a technikai segítségnyújtást 
illeti, a két következ ő allehetőség közül lehet választani:  
- Kiszervezés a technikai segítségnyújtás helyettesítése nélkül: ennek teljes költsége a 
program költségvetésének 6,3 %-a.   
- Kiszervezés a technikai segítségnyújtás helyettesítésével: ennek teljes költs ége a program 
költségvetésének 6 %-a. 
G2: Vegyes megoldás: a hagyományos projektek kiszervezése és az integrált projektek 
bizottsági hatáskörben tartása:  
A hagyományos projektek és a nem kormányzati szervezetek m űködési támogatásának 
igazgatását egy már létez ő ügynökséghez szerveznék ki, míg a Környezetvédelem 
alprogramba tartozó integrált projektek és a programirányítás bizo ttsági hatáskörben 
maradna. Ennek f ő okai a projekteredmények uniós szak politikákba való beillesztésének, 
illetve az integrált projektek megfelel ő tervezésének biztosítása, valamint a szigorú nyomon 
követés és a tematikus egységekkel való kapc solat fenntartása. A me goldás összes költsége 
hasonló a G1. lehet őség költségéhez (a technikai seg ítségnyújtás helyette sítésével vagy 
anélkül). 
Összefoglalva, az ügynökséget magában foglaló lehet őség előnyei: alacsonyabb személyzeti 
költségek, a jelenlegivel megegyez ő színvonalú projektvégrehajtá s, illetve kommunikációs 
és terjesztési tevékenységek, valamint ak ár 19 felszabaduló bizottsági álláshely.  
Felmerül ugyanakkor annak a kockázata, hogy az ügynökségi közrem űködéssel kevésbé 
lehet majd biztosítani a kívánt uniós többlet értéket. Különösen szükség lenne az integrált 
programok körültekint ő kialakítására a felügyeletet ellátó f őigazgatóságok szakpolitikai 
egységeivel együttm űködésben, valamint a szigorú nyomon követésre e programok 
sikerének és a végrehajtással való kapcso latnak a biztosítása érdekében, amely utóbbit 
gyengítené a program ügynökségi igazgatása.  
 
 
 8    6. A lehet őségek összevetése 
A fenti lehet őségeket az eredményesség, a következete sség és a hatékonyság kritériumai 
szerint értékelték és vetették össze. Az előnyben részesített lehet őség ennek alapján egy 
olyan program, amely: 
- a teljes programozási id őszakra tematikus prioritásokkal és a prioritások nem kimerít ő 
felsorolását tartalmazó 2–3 évre szóló munkatervvel rendelkezik, és valamennyi 
projektre vonatkozóan felülr ől lefelé irányuló megközelítést alkalmaz (A2. lehet őség); 
- elsősorban korlátozott számú területre összpo ntosító integrált projekteket tartalmaz 
(B2a. vagy B2b. lehet őség); 
- a LIFE program forrásait a többéves pénzügyi keretr ől szóló közleményben foglaltak 
szerint osztja el, és a Környezetvédelem alprogramra elkülönített források 50 %-át a 
biodiverzitás céljára fordítja (C2. lehet őség); 
- a „hagyományos” projektekre vonatkozóan ér demalapú kiválasztási rendszert, az 
integrált projektek esetében pedig a földrajz i egyensúlyt biztosító kiválasztási rendszert 
tartalmaz (D2. lehet őség); 
- megerősíti a nem kormányzati szervezetek információterjesztésben betöltött szerepét, és 
tökéletesített irányítási és kommuni kációs megközelítést alkalmaz (E1. lehet őség);  
- a pályázatok benyújtásához informatikai eszközökön alapuló mechanizmusokat, az 
integrált projektekre vonatkozóan pedig két lépésb ől álló, kétéves ciklusokon alapuló 
jelentéstételi követelményeket el őíró megközelítést vezet be; fokozza az 
átalányösszegek alkalmazását és biz onyos költségek elszámolhatóságának 
korlátozásával egyszer űsíti a költségek elszámolhatóságát (az F. lehet őségek együttes 
alkalmazása); 
- a hagyományos projektek igazgat ási feladatait egy már létez ő ügynökséghez szervezi ki, 
míg a programirányítást, valamint a Körny ezetvédelem alprogramhoz tartozó integrált 
projektek igazgatását a felügyeletet ellátó f őigazgatóságok hatáskörében tartja. A félid ős 
értékelés alapján e projektek igaz gatása fokozatosan kiszervezhet ő (G2. lehet őség). 
A fentiek eleget tesznek a LIFE program értékeléseiben megfogalmazott f őbb ajánlásoknak, 
úgymint a szigorúbb temati kus rangsorolás, egyszer űsítés és helyes igazgatás. Nagy 
jelentőséget kapnak a más uniós forrásokkal kialakított szinergiák, amelyek er őteljesebb 
multiplikátorhatást biztosítanának. Ez a lehet őség évente körülbelül 900–1210 millió EUR 
környezeti hasznot eredményezne, és az aj ánlattételi költségek terén 7–12 %-os, a 
jelentéstételi kötelezettségek esetében  pedig 25 %-os megtakarításhoz vezetne.  
 
7. Nyomon követés és értékelés 
A javasolt nyomon követési keret kétszint ű, az alábbiak szerint: a teljesítések, az eredmények 
és a hatások nyomon követése a projekt és program szintjén; a kiadások nyomon követése a 
program szintjén. 
A teljesítések, eredmények és hatások nyomon követése  
A projektjavaslatok tartalmazni f ogják a várt eredményeket feltüntet ő táblázatokat, amelyek a 
nyomon követési folyamat alapjául szolgáln ak. Az információterjesztés és az eredmények 
döntéshozatal során való felhasznál ása a területek szerinti temati kus jelentések alapján valósul 
meg. A LIFE programról félid ős és utólagos ér tékelés készül.  
A kiadások nyomon követés e a program szintjén:  
 
 9    A két alprogram által az egyedi prioritások, pé ldául az éghajlat-politika és a biodiverzitás 
szempontjából biztosított el őnyöket alátámasztó adatok, illetve a program ideje alatt az e 
prioritásokra fordított kiadások szintjére vonatkozó információk pontosabb szemléltetése 
érdekében a nyomon követési keret magába n foglalja a többé ves pénzügyi keretr ől szóló 
közleményben az OECD „riói mutatói” alap ján meghatározott, éghajlattal, illetve 
biodiverzitással kapcsolatos kiadások figyele mmel kísérésére szolgá ló módszertant is.