Összefoglaló

Az Európai Bizottság 2010-ben meglehetősen aktív monitoringtevékenységet végzett, tekintve a gazdasági világválsággal összefüggésben 2009-ben indított, példátlanul sok vizsgálatot.

Az e vizsgálatokban érintett uniós gazdasági ágazatok közül több részesült egyedi támogatásban, és számos beavatkozás vált szükségessé annak biztosításához, hogy az EU külföldi piacokhoz való hozzáférését ne korlátozzák túlzott mértékben indokolatlan intézkedésekkel. A válság időszakában az uniós exportőrök kereskedelmi védelmi intézkedésekkel szembesültek, amelyeket időnként a belföldi gazdasági ágazatok külföldi versenytársaktól való védelmére alkalmaznak.

Az EU beavatkozásainak hatása pozitív volt, mivel számos vizsgálat intézkedések elrendelése nélkül zárult, és 2010 végén az EU-val szemben hatályos intézkedések száma évek óta a legalacsonyabb szintre esett vissza. A Bizottság beavatkozásai így gyakran kedvező eredménnyel zárultak, ami biztatónak tekinthető.

Bizonyos problémák azonban megoldatlanok maradtak. Az új vizsgálatok száma 2010-ben viszonylag magas volt, és az ügyek is összetettebbek lettek. Emellett bizonyos pozitív változások ellenére az előző jelentésekben ismertetett gyengeségek némelyike továbbra is fennáll, mint például a vizsgálatok megindításában és lefolytatásában tapasztalt alacsony színvonal, az átláthatóság hiánya és a védintézkedés eszközével való visszaélés.

A Bizottság új eszközöket hozott létre az uniós gazdasági ágazatok támogatására – közzétett egy iránymutatást az EU exportőrei számára, emellett pedig új és felhasználóbarátabb weboldalt hozott létre –, és továbbra is a kereskedelmi védelmi eszközök megfontolt és körültekintő módon történő felhasználását szorgalmazza a szabad és tisztességes kereskedelem elősegítése érdekében világszerte.

BEVEZETÉS

A tavalyi jelentés hangsúlyozta, hogy a gazdasági világválság kezdete óta a harmadik országok fokozottabban vettek igénybe kereskedelmi védelmi eszközöket, ami ahhoz vezetett, hogy 2009-ben példátlan mértékben megnőtt az elrendelt új intézkedések, illetve az új vizsgálatok száma, mindenekelőtt a védelmi intézkedések terén. Félő volt, hogy az új vizsgálatok eredményeként 2010-ben még több új intézkedés bevezetésére kerül sor. Ez a tendencia aggodalomra adott okot, mert rámutatott arra, hogy a különféle kormányok gyakran alkalmaznak kereskedelmi védelmi intézkedéseket annak érdekében, hogy belföldi gazdasági ágazatukat megvédjék a külföldi versenytársaktól.

A Bizottságnak ezért meg kellett sokszoroznia beavatkozásai számát, és még több segítséget kellett nyújtania az érintett uniós exportőröknek. Bizonyos szintű politikai beavatkozásra is szükség volt annak érdekében, hogy ne fordulhasson elő, hogy a vonatkozó szabályokat nem megfelelően alkalmazzák. Amint azt a jelentés a későbbiekben kifejti, ezek az erőfeszítések meghozták gyümölcsüket. Több, 2009-ben indított (gyakran kevéssé megalapozott) vizsgálat lezárultát nem követte intézkedések elrendelése, és az EU-val szemben hatályban lévő intézkedések száma évek óta nem volt olyan alacsony, mint 2010 végén.

E kedvező fejlemények ellenére az új dömpingellenes vizsgálatok száma 2010-ben is igen magas volt, és a korábban azonosított problémák (az átláthatóság hiánya, a vizsgálatok indításában tapasztalt alacsony színvonal és az eszközök nem megfelelő használata) továbbra is fennállnak. Jóllehet egyes országokban e színvonal nőtt, aggasztó, hogy más országok az ellenkező irányba haladnak, és feltűnő mértékben eltávolodtak a normáktól.

Ez a jelentés bemutatja az általános tendenciákat, a beazonosított problémákat és a megfigyelt javulást. Emellett a mellékletben részletesen elemzi a tendenciákat, valamint az eszköz legfontosabb felhasználóit érintő egyedi eseteket.

ÁLTALÁNOS TENDENCIÁK

Habár 2010-ben az új vizsgálatok száma 2009-hez viszonyítva csökkent, továbbra is jelentős maradt, az új esetek pedig jóval összetettebbek voltak. Az új vizsgálatok száma a 2009. évi 45-ről 2010-ben 39-re csökkent, elsősorban azért, mert érezhetően megcsappant a védintézkedési vizsgálatok indításának száma (31-ről 18-ra), amely 2009-ben igen magas volt. A védintézkedési vizsgálatok erga omnes jellege következtében nem mindegyikük van hatással az uniós kivitelre. Ugyanakkor az új dömpingellenes vizsgálatok száma a 2009. évi 13-ról 2010-ben 20-ra nőtt. A védintézkedési vizsgálatoktól a dömpingellenes vizsgálatok felé való elmozdulás pozitív fejlemény, mivel a dömpingellenes vizsgálatok kizárólag meghatározott eredetű termékekkel folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatra irányulnak, míg a védintézkedések a behozatalt a kereskedelmi feltételektől és a behozatal eredetétől függetlenül érintik. Az új kiegyenlítő vizsgálatok száma nem változott.

2010-ben 15 új intézkedést rendeltek el, míg 2009-ben ez a szám 33 volt. A 2010-ben az EU-val szemben intézkedéseket elrendelő 12 ország közül Kína hozta a legtöbb intézkedést (az összes intézkedés 20 %-a). Az előző évhez viszonyítva az új védintézkedési és dömpingellenes intézkedések száma 15-ről 7-re, illetve 18-ról 8-ra csökkent. 2008-hoz és 2009-hez hasonlóan 2010-ben sem került sor kiegyenlítő intézkedés elrendelésére.

2010 végén 123 intézkedés volt hatályban az EU-val szemben (akár az egész EU, akár egyetlen tagállam ellen), ami évek óta a legalacsonyabb szám. 2009-ben a hatályos intézkedések száma 136 volt, míg a 2004-es csúcs idején ez a szám elérte a 185-öt. Ez kedvező fejlemény, különösen azt tekintve, hogy 2009-ben számos új vizsgálat indult (45), és várható volt, hogy közülük sok a következő évben több intézkedés elrendelésével zárul. Jóllehet ez a tendencia biztató, meg kell említeni, hogy ezek az új vizsgálatok gyakran nem voltak megfelelően alátámasztva, illetve jogilag kellőképpen megindokolva, ezért nem is kerülhetett volna sor megindításukra. Emellett még abban az esetben is, ha nem kerül sor intézkedések elrendelésére, a vizsgálatok zavart okoztak a kereskedelemben, mivel bizonytalan üzleti környezetet teremtettek, és szükségtelenül további nyomást gyakoroltak a gazdasági válság által eleve érintett vállalkozásokra.

A leggyakoribb eszköz továbbra is a dömpingellenes fellépés (88 intézkedés a 2009-es 93-hoz viszonyítva), ezt követi a védintézkedés (30 intézkedés a 2009. évi 37-hez viszonyítva), majd a szubvencióellenes intézkedés (4 intézkedés a 2009. évi 6-tal szemben). 2010-ben továbbra is az Amerikai Egyesült Államokban volt a legmagasabb az EU-val szemben hozott intézkedések száma (24 hatályos intézkedés), noha az utóbbi két évben nem rendeltek el új intézkedést. Kína (14 hatályos intézkedés) 2010-ben különösen aktív volt, és a harmadikról a második helyre kapaszkodott fel, megerősítve az előző jelentésekben tapasztalt tendenciákat. India és Törökország egyaránt a harmadik helyen szerepel (13 hatályos intézkedés). A védelmi intézkedéseket nagyobb arányban igénybe vevő országok közé tartozik még Brazília, Argentína és Mexikó (9, illetve 5 hatályban lévő intézkedés).

MEGOLDÁSRA VÁRÓ PROBLÉMÁK

A Bizottság intézkedései hozzájárultak ahhoz, hogy egyes, 2009-ben a gazdasági válság nyomására indított, nem kellően megalapozott vizsgálatokat lezárjanak. A bizottsági beavatkozások emellett bizonyos esetekben kedvezőbb eredményt hoztak az uniós exportőrök számára. Azonban a korábban beazonosított problémák továbbra is fennállnak, ráadásul 2010-ben további nehézségek merültek fel, mint például a WTO testülete megállapításai végrehajtásának elmaradása, az eszközök nem megfelelő használata, valamint a védintézkedések túlzott mértékű alkalmazása.

A WTO-kötelezettségek be nem tartása

Két, WTO-val kapcsolatos ügyben (DS294 és DS350) az EU sikeresen bizonyította, hogy az uniós exportra kivetett, hatályos egyesült államokbeli dömpingellenes vámok jelentős része az úgynevezett nullázás alkalmazása miatt keletkezik, illetve ennek következtében indokolatlanul magas. Az Egyesült Államok az új vizsgálatokban eltörölte a nullázás gyakorlatát a súlyozott átlagú összehasonlítások esetében, de ezt megelőzően elutasította, hogy a felülvizsgálatokban, amelyek a legtöbb vám összegyűjtésére adnak lehetőséget, megváltoztassa ezt a gyakorlatot. Az Egyesült Államoknak a WTO-val szemben fennálló kötelezettségei teljesítése érdekében módosítania kellene felülvizsgálati gyakorlatán, és újra ki kellene számítania a dömpingkülönbözeteket számos egyedi intézkedés tekintetében, valamint vissza kellene térítenie a végrehajtás határidejét követően beszedett vámtöbbletet.

Annak ellenére, hogy a releváns WTO-testületek több ízben is elítélték ezt a gyakorlatot, valamint a benyújtott meggyőző bizonyítékok ellenére az Egyesült Államok mindeddig nem tett eleget nemzetközi kötelezettségeinek. A vonatkozó WTO-döntések végrehajtása irányába mutató pozitív lépésként az Egyesült Államok 2010. december 28-án a felülvizsgálatokban alkalmazott nullázás eltörlését célzó új módszerről szóló javaslatot tett közzé. A javaslat azonban nem egyértelmű, és nem határozott meg ütemtervet e változások számára. Emellett az Egyesült Államok mindeddig mindkét WTO-esetnél elutasította, hogy a végrehajtási időszakok lezárultát követően beszedett vámtöbbletet visszatérítse. Ha az Egyesült Államok nem tesz eleget kötelezettségeinek, 2011. szeptember 15-én választottbíróság dönt esetleges kártérítés odaítéléséről. Egy másik esetben (TKAST) az Egyesült Államok nem volt hajlandó kijavítani egy számítási hibát, és visszavonni a dömpingellenes intézkedést.

Az eszközök nem megfelelő alkalmazása

Amint arra a tavalyi éves jelentés már rámutatott, azt követően, hogy az Európai Bizottság dömpingellenes intézkedéseket rendelt el, az intézkedések által érintett ország a hasonló termékek vonatkozásában vizsgálatokat indított. Ez a tendencia 2010-ben is folytatódott, ezúttal az eszköz kiválasztása vagy az intézkedések végrehajtásához alkalmazott kritériumok tekintetében is. Az EU gyakran szembesült azzal, hogy az érintett ország fenyegető kár lehetősége alapján kiegyenlítő vizsgálatot indított és intézkedéseket rendelt el kis idővel azt követően, hogy az EU ugyanezt a kereskedelmi védelmi eszközt vagy kritériumot alkalmazta az adott országgal szemben. Nehéz elhinni, hogy valamennyi esetben véletlen egybeesésről lett volna szó.

Emellett ezek az esetek mind hasonló séma szerint zajlottak: a vizsgálat indítására alacsony színvonal volt jellemző (gyakran az átláthatóság elve sem érvényesült, mert visszaéltek az adatok bizalmas kezelésére vonatkozó szabályokkal), továbbá nem állt rendelkezésre a kárra vonatkozó bizonyíték. A Bizottság aktívan beavatkozik ezekben az esetekben, és eltökélt abban, hogy még gondosabban megvizsgálja, hogy ezek a vizsgálatok megfelelnek-e a WTO szabályainak.

Az adatok bizalmas kezelésére vonatkozó szabályokkal való visszaélés

A kereskedelmi védelmi vizsgálatokban gyakori probléma, hogy a bizalmasan benyújtott információkat nem hozzák nyilvánosságra kellő részletességgel, ami különösen azért sajnálatos, mert az érdekelt feleket megfosztja a védekezéshez való törvényes joguktól. Jóllehet az adatok bizalmas kezelésére vonatkozó szabályok szükségesek az együttműködő felek érdekeinek védelméhez, ezekkel a szabályokkal gyakran vissza lehet élni oly módon, hogy a kérelmek nyilvános változata és/vagy az előzetes vagy végleges megállapításokra vonatkozó nyilvános értesítések nem teszik lehetővé az ügy megfelelő megértését.

A vonatkozó szabályok szerint a bizalmas adatokat ésszerű összefoglalóban kell összegezni, és a vizsgálatot végző hatóságok feladata, hogy felkérjék a bizalmas adatokat szolgáltató érdekelt feleket arra, hogy nem bizalmas jellegű összefoglalókat is nyújtsanak be. Sajnálatos módon számos országban a vizsgálatot végző hatóságok nem tesznek eleget ennek a kötelezettségnek, és ezáltal az érintett uniós exportőrök védekezéshez való jogát csorbítják.

A védintézkedések szükségtelen igénybe vétele

A védintézkedési eszköz alkalmazása 2009-ben, a gazdasági világválság idején robbanásszerűen megnőtt. Az adott évben az új vizsgálatok több mint kétharmada és az elrendelt új intézkedések csaknem fele védintézkedési jellegű volt. Ez a tendencia 2010-ben csökkent, ami igen pozitív jel.

Ugyanakkor a védintézkedések szükségtelen igénybevételének problémája továbbra is fennáll. Egyes országok rendkívül gyakran alkalmazzák ezt az eszközt, és olyan esetekben is igénybe veszik, amikor indokoltabb lenne egy meghatározott országból származó dömpingelt behozatallal szembeni célzott fellépés. Habár a WTO szabályai hangsúlyozzák a védintézkedések elrendeléséhez szükséges magas követelményeket, a védintézkedéseket továbbra is gyakran könnyen alkalmazható eszköznek tekintik.

A védintézkedések erga omnes jellegéből adódóan (az intézkedéseket valamennyi származási ország vonatkozásában elrendelik) az ilyen intézkedések számos járulékos kárt okoznak: az intézkedések ugyanis azokra az exportáló országokra is vonatkoznak, amelyek (például mert áraik sokkal magasabbak a belföldi áraknál) nem okoznak kárt a belföldi gazdasági ágazatnak.

Az Európai Bizottság több esetben is beavatkozott azzal a céllal, hogy rávilágítson a védintézkedési vizsgálatok hiányosságaira. Ennek eredményeképp egyes esetekben vagy magukra az intézkedésekre nem került sor, vagy azok nem gyakoroltak kedvezőtlen hatást az uniós exportokra.

FőBB EREDMÉNYEK

A Bizottság szerepe a harmadik országokat érintő esetekben egyrészt a vizsgálatok monitoringjából, másrészt az érintett európai exportőröknek biztosított tanácsadásból és segítségnyújtásból áll. A Bizottság mind egyedi esetekben – az érintett vállalatok támogatása érdekében –, mind a rendszerrel összefüggő kérdésekben közvetlenül beavatkozik a harmadik országok hatóságai által végzett vizsgálatokba, hogy egészében javítsa a kereskedelmi partnerek között az eljárások színvonalát. A Bizottság emellett speciális kereskedelmi védelmi szemináriumokat is szervez harmadik országok tisztviselői számára, hogy a kereskedelmi közösség egészében elősegítse a bevált gyakorlatok cseréjét és fejlesztését.

Habár e területen általában nehéz mérni a teljesítményt, a Bizottság beavatkozása eredményes volt, és számos esetben kedvezőbb eredményt hozott a vállalatok számára, mintha a Bizottság nem avatkozott volna be. Általánosságban elmondható, hogy az a tény, hogy számos, 2009-ben indított vizsgálat intézkedések elrendelése nélkül zárult, legalábbis részben a Bizottság beavatkozásainak tulajdonítható. Különösen a következőket kell hangsúlyozni:

Sikeres esetek

Iránymutatás uniós exportőröknek, tájékoztató dokumentumok és új weboldal

Az uniós exportáló vállalatok gyakran nem tudják, miként reagáljanak, ha harmadik ország kereskedelmi védelmi vizsgálatot indít velük szemben. Alapvetően fontos tehát, hogy e vállalatok tisztában legyenek jogaikkal és kötelezettségeikkel, hogy eldönthessék, együtt kívánnak-e működni a vizsgálat során, és milyen költségekkel és előnyökkel jár az együttműködés. E célból a Bizottság 2011-ben az uniós exportőrök számára iránymutatást és tájékoztató dokumentumokat tett közzé, amelyek összefoglalják az EU-val szemben kereskedelmi védelmi eszközöket leggyakrabban alkalmazó harmadik országok gyakorlatának legfontosabb jellemzőit.

Az uniós exportőröknek szóló iránymutatás elmagyarázza a kereskedelemvédelem fő fogalmait és a vonatkozó eljárási lépéseket. Tanácsot ad arra nézve, hogyan célszerű reagálni az EU kereskedelmi partnerei által indított kereskedelmi védelmi vizsgálatokra, ismerteti az exportőrök jogait és kötelezettségeit, a vizsgálatot végző hatóságokkal folytatott együttműködés előnyeit, valamint a különféle felek, köztük a Bizottság szerepét. Ez az online elérhető iránymutatás az EU valamennyi nyelvén olvasható.

A Bizottság emellett tájékoztató dokumentumokat is készített az EU-val szemben kereskedelmi védelmi eszközöket leggyakrabban alkalmazó harmadik országokról. Ezek a tájékoztató dokumentumok országonként ismertetik a vizsgálatot végző hatóságok nevét és címét, valamint a vizsgálat ütemtervét, információt tartalmaznak a helyszíni vizsgálatról, a vizsgálat speciális előírásairól (mint például az alacsonyabb vám szabálya és a közérdekre vonatkozó vizsgálat), a meghallgatásokról, a jogi képviseletről és más sarkalatos kérdésekről. Ezek a tájékoztatók is elérhetők online.

Végezetül meg kell említeni, hogy a Bizottság új és felhasználóbarátabb weboldalt hozott létre, amely könnyen hozzáférhető alapvető információkat kínál minden érdeklődő számára a kereskedelmi védelmi intézkedésekről, a folyamatban lévő vizsgálatokra és a hatályos intézkedésekre vonatkozó statisztikákról, valamint az éves jelentésekről.

Törökország

Törökország korábban igen gyakran vett igénybe védintézkedést, és a Bizottság aktívan fellépett, hogy rávilágítson e vizsgálatok és az őket követő intézkedések gyenge pontjaira. A legutóbbi fejlemények alapján úgy tűnik, hogy Törökország némileg csökkentette a védintézkedések alkalmazásának mértékét. A Bizottságnak azonban továbbra is ébernek kell lennie, mivel 2011-ben új védintézkedési tevékenységek jelei mutatkoznak (mindenekelőtt a hatályos védintézkedések felülvizsgálata).

Öböl-országok

A tavalyi éves jelentés említést tett arról, hogy az Öböl-menti Együttműködési Tanács egy-egy védintézkedési vizsgálatot indított a bevonat nélküli papír- és kartontekercsek vagy -ívek, illetve a sarokacél, U-acél és acélgerendák vonatkozásában. A Bizottság beavatkozott a vizsgálatokba, és hivatalosan jelezte aggályait azzal kapcsolatban, hogy az említett két esetben a hatóságok által végzett vizsgálat során a kár elemzésében nem érvényesült az átláthatóság és az objektivitás, illetve az ok-okozat elemzése nem volt megfelelő színvonalú. Mindkét eljárás intézkedések elrendelése nélkül zárult 2010-ben.

Mexikó

A 2009 júniusában megindított, a marhahúsra vonatkozó kiegyenlítő intézkedések hatályvesztési felülvizsgálata 2010 decemberében lezárult. A Bizottság bőséges információt és bizonyítékot szolgáltatott; ezek alapján Mexikó arra a következtetésre juthatott, hogy az EU a közös agrárpolitika reformját követően nettó marhahúsimportőr lett, ezért nem valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztését követően a kár megismétlődne.

Kanada

Az EU-ból származó finomított cukorra elrendelt kiegyenlítő intézkedések hatályvesztési felülvizsgálata és az ezzel párhuzamos, ugyanezen termék Dániából, Németországból, Hollandiából és az Egyesült Királyságból való behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálata 2010 novemberében lezárult. Ez a pozitív eredmény az Európai Bizottság által szolgáltatott bőséges információ és bizonyíték eredménye volt, ezek alapján Kanada arra a következtetésre juthatott, miszerint az EU közös agrárpolitikájának reformját követően a termelési volumen csökkent, és ezért nem valószínű a kár megismétlődése.

Marokkó

Marokkó 2010 júliusában új védintézkedési vizsgálatot indított a gépi csomózású szőnyegek vonatkozásában. Az érintett uniós gazdasági ágazat együttműködött a vizsgálatot végző hatóságokkal, és a Bizottság olyan bizonyítékokat nyújtott be, amelyek hangsúlyozták az uniós behozatalok és a belföldi gazdaságot ért kár közötti ok-okozati viszony teljes hiányát. A vizsgálat 2010 novemberében a kár bekövetkezésének hiánya miatt intézkedések elrendelése nélkül zárult le.

Izrael

2010-ben a Bizottság egyedi esetekben aktívan közbeavatkozott szakmai jellegű beadványokkal. Ugyanakkor különböző alkalmakat is megragadott, hogy magasabb politikai szinten jelezze az izraeli hatóságoknak az Izrael által indított kereskedelmi védelmi vizsgálatok mindegyikében jelentkező, régóta fennálló hiányosságokat. Ennek következményeként két dömpingellenes vizsgálat – az újrafelhasznált kartondobozokra, illetve a fehér papírra vonatkozó vizsgálat – intézkedések elrendelése nélkül zárult, a nyújtófólia behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálatot pedig az uniós exportőrökkel történő megállapodást követően felfüggesztették. Végezetül a Bizottság többszöri felhívását követően Izrael hivatalosan megerősítette, hogy lezárja a betonacél behozatalával szembeni védintézkedési vizsgálatot.

Ukrajna

Ukrajna az utóbbi időben nagy aktivitást mutatott a védintézkedési eszközök alkalmazásának tekintetében. A Bizottság szoros figyelemmel követte Ukrajna tevékenységét, és felhívta, hogy ne alkalmazzon védintézkedési eszközt, ha a kárt okozó behozatal mindössze egy vagy néhány meghatározott forrásból érkezik, továbbá hogy az elemzett időszak hosszát egyről három évre növelje, és intézkedések elfogadását megelőzően megfelelően vegye figyelembe a nemzeti érdeket. Ukrajna végül két jelentős védintézkedési ügyet (vasötvözetek és műtrágyák) intézkedések elrendelése nélkül zárt le, az úsztatott üveg esetében pedig mindössze 10 napra fogadott el végleges intézkedéseket az ideiglenesek mellett.

KÖVETKEZTETÉS

A 2010. évi monitoringtevékenységet nagyban befolyásolta a 2009-ben, a gazdasági világválság hatásainak jelentkezésével egyidejűleg indított új vizsgálatok nagy száma. 2010-ben e vizsgálatok közül sokat intézkedések elrendelése nélkül lezártak, ezért a hatályban lévő intézkedések száma általánosságban csökkent. Ez a pozitív tendencia a Bizottság számos beavatkozásának is köszönhető.

Jóllehet az új vizsgálatok száma csökkent 2010-ben, mégis jelentős maradt. A védintézkedések alkalmazása lényegesen csökkent, ugyanakkor a dömpingellenes vizsgálatok száma 2010-ben nőtt, és valószínű, hogy 2011-ben nagyobb számú hatályos intézkedéshez vezet majd.

A számok tanúsította kedvező tendenciák ellenére a Bizottság monitoringtevékenysége a harmadik országok kereskedelmi védelmi intézkedéseivel szemben továbbra is alapvetően fontos, mivel 2010-ben a Bizottság további problémákat tárt fel ezen intézkedések egyes országok általi alkalmazásában. Ezért a Bizottság számos esetben beavatkozott, hogy lehetőség szerint megakadályozza a WTO szabályaitól való eltérést. Ezen erőfeszítések gyakran bizonyultak sikeresnek, és a vizsgálatok intézkedések elrendelése nélkül zárultak, vagy pedig nem voltak hatással az uniós kivitelekre.

A Bizottság megelégedéssel nyugtázza a tagállamokkal, a gyártók európai szövetségeivel, valamint az érintett vállalatokkal eseti alapon létesített kiváló együttműködést. Ebben az összefüggésben a Bizottság által az uniós exportőrök számára kidolgozott iránymutatás és az új weboldal hasznos és jelentős eszközök, amelyek hozzájárulnak ahhoz, hogy az uniós vállalkozások jobban átlássák ezt a rendkívül szakmai jellegű területet. A Bizottság továbbra is erősíteni fogja a vizsgálatokat folytató más hatóságokkal folytatott cseréket annak érdekében, hogy a kereskedelmi védelmi intézkedések alkalmazása terén emelkedjen a színvonal, továbbá erősödjön az átláthatóság és a kiszámíthatóság.