Különjelentés Az Unió oktatási 
célkitűzései: a programok 
összhangban vannak 
velük, ám a teljesítmény 
mérésében hiányosságok 
mutatkoznak HU 2016  16 SZ.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Telefon: +352 4398-1
Megkeresés:  eca.europa.eu/hu/Pages/ContactForm.aspx
Weboldal:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál (http://europa.eu).
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2016
Print ISBN 978-92-872-5154-1 ISSN 1831-0893 doi:10.2865/119044 QJ-AB-16-016-HU-C
PDF ISBN 978-92-872-5174-9 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/59524 QJ-AB-16-016-HU-N
EPUB ISBN 978-92-872-5183-1 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/429347 QJ-AB-16-016-HU-E
© Európai Unió, 2016
A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.
Az Unió oktatási 
célkitűzései: a programok 
összhangban vannak 
velük, ám a teljesítmény 
mérésében hiányosságok 
mutatkoznak
(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második  
albekezdése alapján)KülönjelentésHU 2016  16 SZ.
02
 Az ellenőrző csoport
A számvevőszéki különjelentések egy adott költségvetési vagy irányítási területre vonatkozó teljesítmény- és szabály -
szerűségi ellenőrzés eredményeit mutatják be. Annak érdekében, hogy ellenőrzései maximális hatást érjenek el, ezek 
megválasztásakor és megtervezésekor a Számvevőszék tekintetbe veszi a teljesítmény-, illetve szabályszerűségi koc -
kázatokat, az érintett bevétel vagy kiadás nagyságát, a várható fejleményeket, valamint a politika és a nagyközönség 
érdeklődését.
Ezt a teljesítmény-ellenőrzést a strukturális politikák, a közlekedés és az energia kiadási területeire szakosodott, Henri 
Grethen számvevőszéki tag elnökölte II. Kamara végezte. Az ellenőrzést a jelentésért felelős számvevőszéki tag, Iliana 
Ivanova vezette, Tony Murphy kabinetfőnök és Mihail Stefanov, attasé; Alain Vansilliette, ügyvezető; Paolo Pesce, feladat -
felelős; Csák Zsuzsanna, Sandra Diering, Xavier Gilquin, Zuzana Gullova, Horvay-Kovács Attila, Jean-François Hynderick, 
Thierry Lavigne, és Ana Popescu számvevők támogatásával.
Balról jobbra:  Z. Gullova, M. Stefanov, T. Murphy, A. Vansilliette, I. Ivanova, Horvay-Kovács  
A., P . Pesce, Csák Zs.

03
 Tartalomjegyzék
Bekezdés
 Glosszárium
I–IX  Összefoglaló
1–18 Bevezetés
1 Az oktatás szerepe
2–14 Az oktatás és az Unió
15–18  A megosztott irányításra vonatkozó intézkedések
19–21  Az ellenőrzés hatóköre és módszere
22–81  Észrevételek
22–52  A 2007–2013-as operatív programok értékelése
24–38  Az Unió oktatási célkitűzéseit figyelembe vették a 2007–2013-as ESZA megvizsgált operatív programjaiban
39–44  Nem elég egyértelmű a kapcsolat az operatív programok pénz ügyi átprogramozása és a kitűzött 
célok között
45–52  Nem lehetett szisztematikusan kimutatni a vizsgált projektek teljesítményét
53–81  A 2014–2020-as programidőszakra szóló operatív programok kidolgozásának értékelése
55–61  A Bizottság támogatta a tagállamokat a 2014–2020-as operatív programok kidolgozásában
62–68  A vizsgált operatív programok összhangban voltak az uniós oktatási célkitűzésekkel
69–73  A teljesítménymonitoringra vonatkozó intézkedések javultak, de csak bizonyos korlátokon bel ül
74–81  Nehéz összekapcsolni az oktatási intézkedéseket a foglalkoztatási kilátásokkal
82–93  Következtetések és ajánlások
04 Tartalomjegyzék 
 I. melléklet    –  Az Európa 2020 oktatási célkitűzéseinek megvalósulása felé tett lépések
 II. melléklet   –  A programozás, a végrehajtás, a monitoring és a beszámolás áttekintése
 III. melléklet  –  A vizsgált 2007–2013-as ESZA operatív programok felsorolása
 IV. melléklet  –   A vizsgált 2014–2020-as partnerségi megállapodások és operatív programok 
felsorolása
 V. melléklet  –   Az operatív programokban meghatározott célok értékelésének ellenőrzési 
módszertana
 VI. melléklet  –  A vizsgált 2007–2013-as ESZA operatív programok módosításainak áttekintése
 A Bizottság válaszai
05
 Glosszárium
Alapérték : Az alapérték olyan referenciaérték, amelyhez képest ezt követően célértékeket lehet meghatározni és 
értékelni.
Az alapkészségek tekintetében gyengén teljesítők : Azok a 15 évesek, akik az olvasás, a matematika és 
a természettudományok terén gyengén teljesítenek.
Az oktatás egységes nemzetközi osztályozási rendszere (International Standard Classification of Education, 
ISCED) : Az oktatás egységes nemzetközi osztályozási rendszerét az oktatási szintek és területek meghatározásához 
használják. Az ISCED-féle besorolást eredetileg az 1970-es évek közepén fejlesztette ki az UNESCO, és először 
1997-ben vizsgálták felül. Az oktatási és tanulási rendszerekben a 21. század elején bekövetkezett változásokra való 
tekintettel később, 2009 és 2011 között az ISCED újabb felülvizsgálatára került sor.
A jelenlegi osztályozási rendszer (ISCED 2011) a következő szinteket foglalja magában:
01 Kisgyermekkori nevelés
02 Iskolai előkészítő oktatás
1 Alapfokú oktatás
2 Alsó középfokú oktatás
3 Felső középfokú oktatás
4 Középfokút követő, de nem felsőfokú oktatás
5 Rövid képzési idejű felsőfokú oktatás
Felsőoktatás6 Felsőfokú alapképzés vagy azzal egyenértékű felsőoktatás
7 Felsőfokú mesterképzés vagy azzal egyenértékű felsőoktatás
8 Doktori képzés vagy azzal egyenértékű felsőoktatás
Egész életen át tartó tanulás : Ebben a jelentésben az „egész életen át tartó tanulás” kifejezéssel arra utalunk, 
hogy a felmérés előtti 4 hétben a 25–64 évesek hány százaléka vett részt oktatásban és képzésben.
Előzetes feltételrendszer : A partnerségi megállapodásokban előre meghatározott kritériumokon alapuló 
olyan feltételek rendszere, amelyek betartása alapvető fontosságú a megállapodások hatálya alá tartozó uniós 
támogatások eredményes és hatékony felhasználásához. A 2014–2020-as programidőszakban az ERFA, a KA és 
az ESZA operatív programjainak készítése során a tagállamoknak értékelniük kell e feltételek meglétét. Ennek 
hiányában cselekvési terveket kell készíteni azok 2016. december 31-ig történő teljesítéséhez.
Európai strukturális és beruházási alapok (ESB-alapok) : Öt különböző ESB-alap létezik, céljuk, hogy a hét évre 
meghatározott többéves pénzügyi keret szakpolitikai keretein belül csökkentsék a regionális egyenlőtlenségeket az 
Unió egész területén. Ezek az alapok a következők: az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), az Európai Szociális 
Alap (ESZA), a Kohéziós Alap (KA), az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Tengerügyi 
és Halászati Alap (ETHA).
Európai Szociális Alap (ESZA) : Az Európai Szociális Alap célja az Unión belüli gazdasági és társadalmi kohézió 
megerősítése a foglalkoztatási és elhelyezkedési lehetőségek – főként képzési intézkedések keretében történő – 
javításával, elősegítve a magas foglalkoztatottsági szint elérését, valamint több és jobb minőségű munkahely 
létrehozását.
06 Glosszárium 
Európa 2020 stratégia : Az Unió tízéves időtartamra szóló munkahely-teremtési és növekedési stratégiája. A 2010-ben 
indult stratégia célja az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés feltételeinek megteremtése.
Felső középfokú oktatás : Ebben a jelentésben a „felső középfokú oktatás” kifejezéssel azon 22 évesek százalékos 
arányára utalunk, akik sikeresen befejezték legalább a felső középfokú tanulmányaikat.
Felsőfokú végzettséggel rendelkezők : A „felsőfokú végzettséggel rendelkezők” kifejezéssel azon 30–34 évesek 
százalékos arányára utalunk, akik sikeresen befejezték felsőfokú tanulmányaikat.
Hatások : A beavatkozás befejezése után egy bizonyos idő elteltével megfigyelhető hosszabb távú társadalmi-
gazdasági következmények, amelyeket a beavatkozás a közvetlen célcsoportjára vagy más, közvetett célcsoportokra 
gyakorolt (pl. a munkanélküliség csökkenése, a vízminőség javulása stb.).
Irányító hatóság : Az irányító hatóság a tagállam által egy adott operatív program irányítására kijelölt országos, 
regionális vagy helyi közigazgatási szerv (illetve egyéb közjogi vagy magánjogi szerv). Feladatai közé tartozik 
a támogatandó projektek kiválasztása, a projektek végrehajtásának monitoringja, valamint beszámolás 
a Bizottságnak a pénzügyi szempontokról és az elért eredményekről.
Kisgyermekkori nevelés : A „kisgyermekkori nevelés” 4 évesnél idősebb, de a kötelező általános iskolai oktatásba 
lépési életkort még el nem ért gyermekek nevelése.
Korai iskolaelhagyók : A 18–24 éves korosztály azon tagjai, akik alsó középfokú vagy annál alacsonyabb szintű 
végzettséggel rendelkeznek, és nem vesznek részt oktatásban vagy képzésben.
Matematika, természettudományok és technológia : A „Matematika, természettudományok és technológia” 
kifejezés arra utal, hogy egyre nő az ezeken a területeken felsőoktatási végzettséggel rendelkezők száma.
Mérföldkő : Olyan mutatóra vonatkozó köztes cél, amelyre nézve meg lett határozva célszám.
Oktatás és képzés 2010 („ET 2010”) : A Tanács által 2003-ban elfogadott, közös célokon alapuló oktatási és 
képzési európai együttműködési keret. E keret elemei többek között az európai átlagteljesítményre vonatkozó 
mutatókészlet és referenciaszintek.
Oktatás és képzés 2020 („ET 2020”) : Az európai oktatási és képzési együttműködésnek a Tanács által 2009-ben 
elfogadott, aktualizált stratégiai kerete. Az „Oktatás és képzés 2010” eredményeire építve közös stratégiai célokat 
tűz ki az Európai Unió (EU) és tagállamai elé a 2020-ig tartó időszakra.
07 Glosszárium 
Operatív program (OP) : Az operatív program meghatározza a tagállam prioritásait és konkrét célkitűzéseit, 
valamint azt, hogyan fogják az adott (általában hétéves) időszakban projektek finanszírozására fordítani 
a pénzeszközöket (az uniós és tagállami, a köz- és magánszféra általi társfinanszírozást). Ezeknek a projekteknek 
hozzá kell járulniuk az operatív program prioritási tengelyének szintjén meghatározott bizonyos számú célkitűzés 
teljesüléséhez. A kohéziós politika területén minden alaphoz (pl. ERFA, KA és ESZA) tartozik operatív program. 
Az operatív programot a tagállam készíti el, és azt az uniós költségvetésből történő kifizetések folyósítása előtt 
a Bizottságnak jóvá kell hagynia. Az operatív programokat csak a tárgyidőszakban, csak mindkét fél egyetértésével 
lehet módosítani.
Output : Amit a beavatkozásra fordított forrásoknak köszönhetően előállítottak vagy megvalósítottak (pl. 
munkanélkülieknek nyújtott képzés, megépült szennyvíztisztítók száma vagy utak km-ben megadott hossza stb.).
Partnerségi megállapodás : Az Európai Bizottság és az egyes tagállamok között a 2014–2020-as programidőszakra 
megkötött megállapodás. A partnerségi megállapodások kifejtik, hogy a tagállami hatóságok hogyan tervezik 
felhasználni az európai strukturális és beruházási alapok által nyújtott finanszírozást, és felvázolják az egyes 
országok stratégiai céljait és beruházási prioritásait, összekapcsolva azokat az intelligens, fenntartható és inkluzív 
növekedést célzó Európa 2020 stratégia általános céljaival. Tartalmazzák továbbá többek között az előzetes 
feltételrendszer és a teljesítménymenedzsment-keretrendszer részletes jellemzőit. Az egyes megállapodásokat 
a Bizottsággal konzultálva az érintett tagállam dolgozza ki, és a Bizottság fogadja el.
Programidőszak : A strukturális alapok és a Kohéziós Alap kiadásainak tervezésére és végrehajtására szolgáló 
többéves keret.
Végeredmény : Valamely beavatkozás nyomán felmerülő, rendszerint a beavatkozás céljaival kapcsolatos változás 
(pl. gyakornokok munkát találnak, csökken a szennyező anyagok mennyisége a kezelt szennyvízben, csökken az 
utazási idő stb.). A végeredmény lehet várt, váratlan, pozitív vagy negatív.
08
 Összefoglaló
I
Az oktatásba történő beruházás kulcsfontosságú a munkatermelékenység javítása, a szakmai fejlődés és végső 
soron az Európai Unió (EU) gazdasági növekedése szempontjából. Az oktatással olyan egyéb előnyök is járhatnak, 
mint az aktívabb polgári szerepvállalás, a bűnözés csökkenése és az átlagos egészségi állapot javulása. Ezenkívül 
a legmagasabb iskolai végzettség közvetlen kapcsolatban áll mind a foglalkoztathatósággal, mind a betöltött 
munkahely minőségével. Az elmúlt években az Unióban a felsőfokú végzettséggel rendelkezők körében háromszor 
alacsonyabb volt a munkanélküliségi ráta, mint az ennél alacsonyabb képzettségűek között.
II
Az Unión belül az oktatáspolitika teljes mértékben és kizárólagosan a tagállamok hatáskörébe tartozik. Az uniós 
stratégiák tanácsi következtetések formájában kerülnek elfogadásra, amelyek jogilag nem kötelező erejűek az uniós 
tagállamok számára. Hatáskörrel rendelkezik azonban az Unió arra, hogy a tagállamoknak az oktatás területén tett 
intézkedéseit támogassa, összehangolja vagy kiegészítse.
III
Az Eurostat becslése szerint az uniós tagállamok 2007 és 2011 között 3200 milliárd eurót fordítottak oktatásra, ám 
a legtöbb országban az oktatásra fordított kiadások általános szintje 2009 és 2013 között kismértékben csökkent.
IV
Noha a közvetlenül az oktatásnak juttatott uniós források összege igen korlátozott az e területen történő tagállami 
beruházáshoz képest, az ESZA mégis 33,7 milliárd euróval járult hozzá oktatási intézkedésekhez a 2007–2013-as 
programidőszakban. A 2014–2020-as programidőszakra tervezett oktatási célú ESZA-előirányzatok ennél lényege -
sen alacsonyabbak (becsült költségvetésük legfeljebb 27,1  milliárd  euró).
V
Az Unió oktatási célkitűzéseit az „Oktatás és képzés 2010”, az „Oktatás és képzés 2020”, valamint az Európa 2020 
stratégiai kerete vázolja. Ellenőrzésünk azt vizsgálta, hogy a célkitűzéseket kellően figyelembe vették-e az operatív 
programokban (OP) és a kapcsolódó projektekben a 2007–2013-as, illetve az OP-k kidolgozásánál a 2014–2020-as 
programidőszakra nézve.
VI
Az ellenőrzés során az ESZA 37 operatív programját tekintettük át a 2007–2013-as programidőszakból, amelyek 
együtt az összes oktatási célú ESZA-előirányzaton belül 28 milliárd eurót (83%) képviselnek. Ezenkívül felkerestük öt 
tagállam (Németország, Franciaország, Olaszország, Portugália és Románia) hatóságait, és megvizsgáltuk a projek -
tekből vett mintát. A 2014–2020-as programidőszakra nézve áttekintettünk öt partnerségi megállapodást és nyolc 
operatív programot, amelyek együtt mintegy 7 milliárd euró oktatási célú ESZA-előirányzatot képviselnek.
09 Összefoglaló 
VII
Összességében arra a következtetésre jutottunk, hogy a 2007–2013-as operatív programok kellően figyelembe 
vették az uniós oktatási célkitűzéseket. Néhány OP esetében azonban a beavatkozási logika egyes elemei nem 
voltak kifejtve, és hiányosságok mutatkoztak a monitoringeszközök keretrendszerében. Ezenkívül számszerűsített 
célkitűzések és teljesítménymutatók hiányában nem lehetett szisztematikusan kimutatni az ellenőrzött projektek 
teljesítményét. Azoknak az áttekintett operatív programoknak a többségénél, ahol változás történt a pénzügyi 
allokációban, hiányzott annak egyértelmű magyarázata, hogyan befolyásolják a módosított pénzügyi allokációk 
a kapcsolódó célértékeket.
VIII
A 2014–2020-as operatív programok megtervezését illetően azt állapítottuk meg, hogy a beavatkozási logika ki  -
fejtése javult, és kellően figyelembe vették az uniós oktatási célkitűzéseket. A keretrendszerben azonban továbbra 
is vannak olyan hiányosságok, amelyek OP- és projektszinten hatással lehetnek a teljesítménymonitoringra és a tel -
jesítményről történő beszámolásra. Ezenkívül nem volt mindig egyértelmű a kapcsolat az oktatási intézkedések és 
azoknak a foglalkoztathatóságra gyakorolt hatása között.
IX
Ajánlásaink a következők:
a) A következő programidőszak előkészítése során a Bizottság vegye fontolóra annak kikötését, hogy az egyes 
beruházási prioritásoknál a végeredményekre vonatkozó mely eredménymutató(k)nál legyen szükséges alap- és 
célértékeket megadni.
b) A 2014–2020-as programidőszakra vonatkozóan:
i) ahol a tagállamok OP-módosításokat kérnek, a Bizottság:
 ο ösztönözze, hogy teremtsenek egyértelmű kapcsolatot az OP egyes beruházási prioritásai és a megfele -
lő számszerűsített és mérhető eredménymutatók között;
 ο biztosítsa, hogy a tagállamok indokolják meg a pénzügyi allokációk átprogramozását, minőségi és 
mennyiségi információval is szolgálva az output- és eredménymutatókban várható változásokról.
ii) A tagállamok biztosítsák, hogy:
 ο legyen egyértelmű kapcsolat a kiválasztott projektek és az OP-be ágyazott uniós oktatási célkitűzések 
teljesítése között;
 ο működjenek megfelelő eredménymutatók a végső résztvevőkre gyakorolt tényleges projekthatások 
szisztematikus kimutatására, valamint az OP oktatási célkitűzései megvalósításának monitoringjára.
iii) Adott esetben a Bizottság és a tagállamok az OP keretében inkább az oktatás és a foglalkoztatás közötti 
kapcsolatot erősítő intézkedéseket finanszírozzák, és biztosítsák a végeredmények megfelelő monitoringját.
10
 Bevezetés
Az oktatás szerepe
01 
Az oktatásba történő beruházás kulcsfontosságú a munkatermelékenység javítá -
sa, a szakmai fejlődés és végső soron az Európai Unió (EU) gazdasági növekedése 
szempontjából. Az oktatással olyan egyéb előnyök is járhatnak, mint az aktívabb 
polgári szerepvállalás, a bűnözés csökkenése és az átlagos egészségi állapot 
javulása1. Az iskolai végzettség közvetlen kapcsolatban áll mind a foglalkoztatha -
tósággal, mind a betöltött munkahely minőségével. Összefügg az egyéni jöve -
delemmel is, és még szorosabban a munkanélküliség szintjével. Amint az 1. ábra  
mutatja, az elmúlt években az Unióban a felsőfokú végzettséggel rendelkezők 
körében háromszor alacsonyabb volt a munkanélküliségi ráta, mint az ennél ala -
csonyabb képzettségűek között.1 Az oktatás közgazdaságtana 
európai szakértői hálózata 
(European Expert Network on 
Economics of Education, 
EENEE), „The economic case 
for education” (Az oktatás 
gazdasági jelentősége), 2014. 
december; OECD, „Education 
at a Glance 2015 – OECD 
Indicators” (Az oktatásról 
dióhéjban, 2015, az OECD 
mutatói), 2015.1. ábraMunkanélkü liségi ráta iskolai végzettség szerint az UnióbanMunkanélküliségi ráta (15–64 éves)FelsőoktatásFelső középfokú végzettségÁtlagosAlsó középfokú vagy annál 
alacsonyabb szintű végzettség
2014 2012 2010 2008 2006 2004 20020%5%10%15%20%25%
Forrás:  Eurostat.
11 Bevezetés 
Az oktatás és az Unió
02 
Az Unió egyik alapvető elve a tudás ösztönzése az uniós polgárok körében „az 
oktatáshoz való széles körű hozzáférés és az ismeretek folyamatos frissítése 
által”2. Az Unión belül az oktatáspolitika teljes mértékben és kizárólagosan 
a tagállamok hatáskörébe tartozik. Az uniós stratégiák tanácsi következtetések 
formájában kerülnek elfogadásra, amelyek jogilag nem kötelező erejűek az uniós 
tagállamok számára („puha jog”). Ezek a következtetések a Tanács politikai nyilat -
kozatai, amelyek egy meghatározott területen lefektetik két vagy több tagállam 
együttműködésének alapjait.
03 
Az Unió hatáskörrel rendelkezik arra, hogy a tagállamoknak az oktatás terüle -
tén tett intézkedéseit támogassa, összehangolja vagy kiegészítse3. Ezen kívül 
„az Unió a tagállamok közötti együttműködés ösztönzésével és szükség esetén 
tevékenységük támogatásával és kiegészítésével hozzájárul a minőségi oktatás 
fejlesztéséhez, ugyanakkor teljes mértékben tiszteletben tartja a tagállamoknak 
az oktatás tartalmára és szervezeti felépítésére vonatkozó hatáskörét, valamint 
kulturális és nyelvi sokszínűségüket”4.
04 
2000-ben az állam- és kormányfők jóváhagyták a lisszaboni stratégiát5, azzal 
a céllal, hogy az Unió 2010-re „váljék a világ legversenyképesebb és legdinamiku -
sabb tudásalapú gazdaságává, amely képes a fenntartható gazdasági fejlődésre, 
több és jobb munkahelyet kínál és nagyobb társadalmi kohéziót valósít meg”.
05 
A lisszaboni stratégiát követően a Tanács megállapodott6 abban, hogy közös 
célkitűzéseken alapuló keretet (ez az ún. „Oktatás és képzés 2010”, ET 2010) ad az 
oktatás és a képzés terén folyó európai együttműködésnek. E keret elemei voltak 
többek között az európai oktatási átlagteljesítményre vonatkozó mutatókészlet 
és referenciaszintek, mint az európai oktatási és képzési rendszerek célkitűzései 
teljesítésének monitoringjára szolgáló egyik eszköz.2 Az Európai Unió működéséről 
szóló szerződés (EUMSZ) 
preambuluma.
3 Az EUMSZ 6. cikke.
4 Az EUMSZ 165. cikke.
5 Az Európai Tanács 2000. 
március 23-24-i ülése.
6 A Tanács 2003. május 5-i 
következtetései az oktatáshoz 
és a képzéshez kapcsolódó 
európai átlagteljesítmény 
referenciaszintjeiről 
(referenciaértékek) (HL C 134., 
2003.6.7., 3. o.),  az „Európai 
referenciaértékek az 
oktatásban és 
a szakképzésben: a lisszaboni 
Európai Tanács nyomon 
követése”  című, 2002. 
november 20-i bizottsági 
közlemény (COM(2002) 629 
végleges) nyomán.
12 Bevezetés 
06 
2009-ben a Tanács elfogadta7 az oktatás és képzés terén történő európai 
együttműködés aktualizált stratégiai keretét, ez az ún. „Oktatás és képzés 2020” 
(ET 2020), az „Oktatás és képzés 2010” stratégiai keret szerint elért eredményekre 
építve”.
07 
2010-ben a Tanács elfogadta a foglalkoztatást és az intelligens, fenntartható és 
inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégiát8. Ez öt mérhető kiemelt uniós 
célkitűzést jelöl ki 2020-ra, amelyeket tagállami célokra és előirányzott útvona -
lakra bontottak le. Ezek a célok képzési célkitűzéseket is magukban foglalnak.
08 
Az Unió oktatási céljai viszonylag változatlanok maradtak, és kiemelt helyen sze -
repelnek az uniós napirenden. A fent említett stratégiai dokumentumok alapján 
az ebben a jelentésben vizsgált uniós oktatási célkitűzések a következők:
 ο a korai iskolaelhagyók számának csökkentése;
 ο felsőfokú végzettséggel rendelkezők számának növelése;
 ο az egész életen át tartó tanulásban részt vevők számának növelése;
 ο az alapkészségek tekintetében gyengén teljesítők számának csökkentése;
 ο a kisgyermekkori nevelésben részesülők számának növelése;
 ο a matematika, természettudományok és technológia terén a felsőoktatásban 
részt vevők számának növelése;
 ο a felső középfokú végzettséggel rendelkezők számának növelése.
Az 1. táblázat  további részleteket, valamint az európai szinten kitűzött célértékeket 
mutatja be.
09 
Közvetlen összefüggést ugyan nehéz kimutatni az uniós támogatás hatásával, 
az elmúlt években mégis jelentős előrelépés történt az Európa 2020 oktatási 
célkitűzései felé. A meghatározott célkitűzések megvalósításához azonban még 
további erőfeszítésekre van szükség. Az uniós átlag ugyan közelít az Európa 2020 
oktatási célértékeihez, ám egyes tagállamok továbbra is lemaradásban vannak 
nemzeti célkitűzéseiket illetően.7 A Tanács 2009. május 12-i 
következtetései az európai 
oktatási és képzési 
együttműködés stratégiai 
keretéről („ET 2020”) (HL C 119., 
2009.5.28., 2. o.).
8 Az Európai Tanács 2010. 
június 17-i ülésének 
következtetései „Az 
intelligens, fenntartható és 
inkluzív növekedés 
stratégiája” című, 2010. 
március 3-i bizottsági 
közlemény (COM(2010) 2020) 
nyomán.
13 Bevezetés 
Uniós célkitűzések az oktatás ter ületén
Érintett területOktatás és képzés 2010
2003. májusOktatás és képzés 2020
2009. májusEurópa  2020
2010. június
2010 -re uniós szinten teljesítendő célkitűzések 2020 -ra uniós szinten teljesítendő célkitűzések
Korai iskolaelhagyókAz oktatást és a képzést korán elhagyók arányát 
10% alá kell csökkenteniAz oktatást és a képzést korán elhagyók arányát 10% alá kell csökkenteni
Felsőfokú végzettség -
gel rendelkezők
(ISCED 5–8)Nincs említveA felsőfokú végzettséggel rendelkező 30–34 év közöttiek aránya érje el 
legalább a 40%-ot
Egész életen át tartó 
tanulásA felnőttek (25–64 év közöttiek) legalább 
12,5%-a vegyen részt az egész életen át tartó 
tanulásbanA felnőttek (25–64 év közöttiek) legalább 15%-a 
vegyen részt az egész életen át tartó tanulásban
Nincsenek új célértékekAz alapkészségek 
tekintetében gyengén 
teljesítőkAz olvasási-szövegértési készség terén gyengén 
teljesítő 15 évesek arányának legalább 20%-kal 
csökkennie kellett volna 2000-hez képestAz olvasás, a matematika és a természet -
tudományok terén gyengén teljesítő 15 évesek 
arányának 15% alá kellett volna csökkennie.
Kisgyermekkori 
nevelés (ISCED 0)Nincs említveA 4 éves kor és a kötelező általános iskolai okta -
tásba lépési életkor közötti gyermekek legalább 
95%-ának részt kellene vennie a kisgyermekkori 
nevelésben
Matematika, 
természet -
tudományok és 
technológiaA matematikai, természettudományos és tech -
nológiai diplomát szerzők számának legalább 
15%-kal nőnie kellene (2003-tól 2010-ig), míg 
a nemek közötti aránytalanságnak ugyanakkor 
csökkennie kellene Nincsenek új célértékek
Felső középfokú 
végzettséggel 
rendelkezők
(ISCED 3)A 22 évesek legalább 85%-ának rendelkeznie 
kellene felső középfokú végzettséggel1. táblázat
14 Bevezetés 
10 
A felkeresett tagállamokat9 illetően a  2. és 3. ábrán  trendként látható a korai 
iskolaelhagyók számának csökkenése és a felsőfokú végzettséggel rendelkezők 
számának növekedése. Portugáliában egy 2009-es reformot követően az oktatás 
18 éves korig kötelező, vagyis addig az életkorig, amikor a diákok általában meg -
szerzik a felső középfokú végzettséget. Ez jelentős mértékben hozzájárult a korai 
iskolaelhagyás csökkenéséhez. 2. ábra 3. ábraKorai iskolaelhagyók az Unióban19 Németország, Franciaország, 
Olaszország, Portugália és 
Románia.
0% 5%10%15%20%25%30%35%40%45%
Uniós célérték 10% alatt
2015 2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007 2006EU (28 ország)
NémetországFranciaországOlaszországPortugáliaRománia
Uniós célérték: 
40% fölött
2015 2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007 200650%
45%
40%
35%
30%
25%
20%
15%
10%
5%
0%EU (28 ország)
NémetországFranciaországOlaszországPortugáliaRomániaFelsőfokú végzettséggel rendelkezők az Unióban1
1 Az uniós célérték nem feltétlenül azonos az egyes tagállami célértékekkel.
Forrás:  Eurostat.
15 Bevezetés 
11 
Az I. melléklet  tájékoztatásul közli a 28 tagállam által a 2006–2015-ös időszakban 
tett lépéseket az Európa 2020 stratégia egyes célkitűzéseinek megvalósulása felé.
12 
A tagállamok nemzeti költségvetéseinek egyik legnagyobb kiadási tétele az 
oktatás. Az Eurostat, a Bizottság statisztikai szolgálata becslése szerint az Unió 
tagállamai 2007 és 2011 között összesen 3200 milliárd eurót fordítottak az oktatás 
területére.
13 
Noha a Bizottság többször is felhívta a tagállamokat az olyan növekedésbarát po -
litikákba történő beruházások megóvására, mint az oktatás, 2009 és 2013 között10 
a legtöbb tagállamban az oktatásra fordított kiadásoknak a bruttó hazai termék -
hez viszonyított szintje mégis kismértékben csökkent (lásd: 2. táblázat ).
14 
Noha a közvetlenül az oktatásnak juttatott uniós források összege igen korlá -
tozott az e területen történő tagállami beruházáshoz képest, az ESZA mégis 
33,7 milliárd euróval járult hozzá oktatási intézkedésekhez a 2007–2013-as 
programidőszakban. A 2014–2020-as programidőszakra tervezett oktatási célú 
ESZA-előirányzatok ennél lényegesen alacsonyabbak (becsült költségvetésük 
legfeljebb 27,1  milliárd  euró).10 Európai Bizottság, „Education 
and Training Monitor 2014” 
(„Oktatás és képzés, 2014-es 
monitor”), 14. o., és „Education 
and Training Monitor 2015” 
(„Oktatás és képzés, 2015-ös 
monitor”), 25. o.
16 Bevezetés 
Az Unió 28 tagállama – Az oktatásra fordított kiadásoknak a bruttó hazai termékhez 
viszonyított szintje
2009 2010 2011 2012 2013
EU (28 ország) 5,5 5,3 5,1 5,0 5,0
Belgium 6,2 6,1 6,3 6,3 6,4
Bulgária 4,3 3,7 3,5 3,4 3,8
Cseh Köztársaság 4,8 5,1 5,1 5,0 5,2
Dánia 8,0 7, 2 6,9 7,1 7, 0
Németország 4,4 4,4 4,3 4,3 4,3
Észtország 7,1 6,6 6,3 6,3 6,0
Írország 5,4 4,9 4,7 4,4 4,1
Görögország 4,3 4,0 4,4 4,4 4,5
Spanyolország 5,1 4,5 4,4 4,1 4,0
Franciaország 6,2 5,6 5,5 5,5 5,5
Horvátország - 5,0 5,0 5,0 5,3
Olaszország 4,6 4,4 4,1 4,1 4,1
Ciprus 7, 2 6,8 6,6 6,1 6,5
Lettország 6,8 6,2 5,9 5,7 5,7
Litvánia 6,8 6,4 6,1 5,8 5,6
Luxemburg 5,3 5,2 5,1 5,4 5,6
Magyarország 5,3 5,6 5,1 4,7 4,7
Málta 5,4 5,6 5,7 5,8 5,9
Hollandia 5,9 5,7 5,6 5,6 5,5
Ausztria 5,7 5,1 5,0 5,0 5,0
Lengyelország 5,6 5,6 5,5 5,4 5,3
Portugália 6,8 7,7 7, 3 6,5 6,8
Románia 4,1 3,3 4,1 3,0 2,8
Szlovénia 6,5 6,6 6,6 6,4 6,5
Szlovákia 4,3 4,9 4,6 4,4 5,0
Finnország 6,6 6,6 6,5 6,4 6,5
Svédország 7, 2 6,5 6,5 6,5 6,6
Egyesült Királyság 6,9 6,6 6,0 5,8 5,5
Forrás:  Eurostat.2. táblázat
17 Bevezetés 
A megosztott irányításra vonatkozó intézkedések
15 
Az ESZA-t a Bizottság és a tagállamok megosztott irányítás keretében hajt -
ják végre. A tagállamok többéves operatív programokat készítenek, melyeket 
a Bizottság egyeztetést követően bizottsági határozatok formájában fogad el. 
Az operatív program stratégiai dokumentum, amely elemzi az érintett földrajzi 
térség problémáit és igényeit, azonosítja a támogatásra szoruló csoportokat, 
megszabja a beavatkozás prioritásait és a kapcsolódó költségvetést, illetve az 
elérendő célokat.
16 
Az operatív programok irányítására és végrehajtására a tagállamok irányító 
hatóságokat jelölnek ki azt biztosítandó, hogy az adott program végrehajtá -
sa eredményes, jogszerű és szabályszerű legyen, különösen a finanszírozandó 
projektek kiválasztását, a végrehajtásuk monitoringját és a Bizottságnak a pénz -
ügyi szempontokról és az elért eredményekről történő beszámolást illetően. Az 
irányító hatóságok dönthetnek úgy, hogy a végrehajtási feladatok egy részét egy 
vagy több közreműködő szervezetre ruházzák át. A projekteket a kedvezménye -
zettek hajtják végre. A kedvezményezetteknek monitoringadatokat kell szol -
gáltatniuk a projekt előrehaladásáról az irányító hatóságoknak, azoknak pedig 
éves végrehajtási jelentések formájában összesített információkat kell küldeniük 
a Bizottságnak11.
17 
A 2014–2020 programidőszakban változások kerültek bevezetésre az operatív 
programok kidolgozásában12, különösen a partnerségi megállapodásokat és az 
előzetes feltételrendszert illetően. A partnerségi megállapodások a Bizottság és 
a tagállamok közötti szerződések, amelyek a 2007–2013-as programidőszakban 
érvényben volt nemzeti stratégiai referenciakereteket váltják ki. A partnerségi 
megállapodások az egyes tagállamokra nézve beruházási prioritásokat kijelölő, 
átfogó stratégiai tervek. Céljuk annak biztosítása, hogy az európai strukturális és 
beruházási alapok tagállami felhasználása igazodjék az Európa 2020 stratégiá -
hoz, valamint olyan intézkedések érvényesítése, amelyek garantálják a források 
eredményes felhasználását. A partnerségi megállapodásokat ezután operatív 
programokra bontják le. Az előzetes feltételrendszer olyan feltételekből áll össze, 
amelyek az uniós támogatás eredményes és hatékony felhasználása szükséges 
előfeltételeinek minősülnek. Ha ezek a feltételek nem teljesültek, akkor a tag -
államoknak cselekvési terveket kell készíteniük annak biztosítására, hogy 2016. 
december 31-ig teljesülni fognak.
18 
A II. melléklet  egyszerűsített formában mutatja be az ESZA-intézkedések progra -
mozási, végrehajtási és beszámolási folyamatának főbb mozzanatait.11 Az intézményi felépítés az 
igazoló hatósággal válik 
teljessé, amelynek feladata 
a Bizottság felé igazolni, hogy 
a visszaigényelt kiadások 
pontosak, megbízható 
számviteli rendszerből 
származnak, és megfelelnek 
a vonatkozó uniós és tagállami 
szabályoknak. 
A kontrollrendszerek 
eredményességét egy 
ellenőrző hatóság ellenőrzi, ez 
felelős a zárónyilatkozatért és 
a Bizottságnak küldött 
jelentésért.
12 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2013. december 17-i 
1303/2013/EU rendelete 
a Regionális Fejlesztési Alapra, 
az Európai Szociális Alapra, 
a Kohéziós Alapra, az Európai 
Mezőgazdasági 
Vidékfejlesztési Alapra és az 
Európai Tengerügyi és 
Halászati Alapra vonatkozó 
közös rendelkezések 
megállapításáról, az Európai 
Regionális Fejlesztési Alapra, 
az Európai Szociális Alapra és 
a Kohéziós Alapra és az 
Európai Tengerügyi és 
Halászati Alapra vonatkozó 
általános rendelkezések 
megállapításáról és az 
1083/2006/EK tanácsi rendelet 
hatályon kívül helyezéséről 
(HL L 347., 2013.12.,20., 320. o.).
18
 Az ellenőrzés hatóköre  
és módszere
19 
Ellenőrzésünk azt vizsgálta, hogy az Unió oktatási célkitűzéseit kellően figyelem -
be vették-e az operatív programokban és a kapcsolódó projektekben a 2007–
2013-as, illetve az OP-k kidolgozásánál a 2014–2020-as programidőszakra nézve. 
A 2014–2020-as időszakra nem lehetett konkrét projekteket kiválasztani, mert 
ehhez még a programidőszak túl korai szakaszában járunk.
20 
Elsősorban a következőket vizsgáltuk:
a) kellően figyelembe vették-e az Unió oktatási célkitűzéseit a 2007–2013-as 
ESZA operatív programjaiban és projektjeiben;
b) segítségére volt-e a Bizottság a tagállamoknak a 2014–2020-as operatív 
programok kidolgozásánál abból a célból, hogy az előző programidőszakhoz 
képest javítsanak rajtuk.
21 
Az ellenőrzés a következőkön alapult:
 ο interjúk bizottsági főigazgatósági13 tisztviselőkkel;
 ο a vonatkozó uniós és tagállami dokumentumok elemző vizsgálata;
 ο dokumentáció áttekintése: 15 tagállamra vonatkozóan 37 ESZA operatív 
programé a 2007–2013-as programidőszakra nézve (lásd: III. melléklet ), vala -
mint öt partnerségi megállapodásé és nyolc (2014 októbere és 2015 februárja 
között elfogadott) operatív programé a 2014–2020-as programidőszakra 
nézve, a következő öt tagállamra vonatkozóan: Németország, Franciaország, 
Olaszország, Portugália és Románia (lásd: IV. melléklet ). Az elemzésnél hasz -
nált ellenőrzési módszert részletesen az V. melléklet  fejti ki;
 ο a fent említett öt tagállam hatóságainak felkeresése;
 ο a 2007–2013-as programidőszakból 15 projekt kedvezményezettjeinek 
felkeresése.13 A Foglalkoztatás, a Szociális 
Ügyek és a Társadalmi 
Befogadás Főigazgatósága és 
az Oktatásügyi és Kulturális 
Főigazgatóság.
19
 Észrevételek
14 Noha a szakmai oktatás és 
képzés javítása nem szerepelt 
az ET 2010 által az Unió 
számára meghatározott 
oktatási célkitűzések között, 
a tagállamok a 37 megvizsgált 
2007–2013-as ESZA operatív 
program közül 10-be mégis 
bevették azt, és ezért szerepelt 
az elemzésben.A 2007–2013-as operatív programok értékelése
22 
Az Unió oktatási célkitűzései alapvető elemei annak, hogy az Európai Unió a világ 
legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú gazdaságává váljék. Minden 
tagállam a maga szükségleteinek megfelelően célirányosítja a beruházási priori -
tásokat a Bizottsághoz jóváhagyásra benyújtott érintett operatív programokban.
23 
Azt vizsgáltuk, hogy:
 ο a 2007–2013-as ESZA operatív programok kellően figyelembe vették-e az 
Unió oktatási célkitűzéseit14;
 ο történtek-e módosítások az operatív programokban az ET 2020 2009-es, illet -
ve az Európa 2020 stratégia 2010-es elfogadását követő programidőszakban;
 ο ki lehetett-e mutatni, hogy a mintában szereplő projektek hozzájárultak az 
oktatási célkitűzések teljesítéséhez.
Az Unió oktatási célkitűzéseit figyelembe vették  
a 2007–2013-as ESZA megvizsgált operatív programjaiban
24 
Ha egy operatív programban szerepelnek külön oktatási célkitűzések, akkor vé -
leményünk szerint meg kell határozni és ki kell fejteni a kapcsolódó beavatkozási 
logikát és a teljesítménymonitoring eszközeit.
25 
A 2007–2013-as programidőszak 37 ESZA operatív programjának elemzése révén 
értékeltük, hogy ezeket a kritériumokat milyen mértékben határozták meg.
20 Észrevételek 
26 
A vizsgált operatív programok eredeti költségvetése összesen 87,38 milliárd euró 
volt, ebből 59,41 milliárd euró ESZA-juttatás. Az oktatásnak nyújtott ESZA-jut -
tatás 28,4 milliárd euró, vagyis a teljes ESZA-támogatás 48%-a. A vizsgált ope -
ratív programok az oktatásnak nyújtott összes ESZA-juttatás – a 2007–2013 
program időszakban összesen 33,7  milliárd  euró – mintegy 83%-át tették ki (lásd: 
14. bekezdés).
27 
Az operatív programok elemzéséből kitűnt, hogy azoknak általában részét 
képezték oktatási célkitűzések is15. Egyes operatív programok esetében azon -
ban a beavatkozási logika bizonyos elemeit nem fejtették ki, illetve más, 
a monitoring eszközök keretrendszerét érintő hiányosságok mutatkoztak, ame -
lyeket a következő két részben részletezünk. A hiányosságokról a  3. táblázat  ad 
áttekintést.15 Belgiumban a flandriai 
operatív programok nem 
foglalkoztak kifejezetten 
semmilyen uniós oktatási 
célkitűzéssel, ám ennek 
ellenére részesültek 
juttatásban az ESZA-alapokból 
az oktatási prioritási kódok 
szerint.
A 2007–2013-as ESZA operatív programok értékelése: uniós oktatási célok, 
beavatkozási logika és monitoringeszközök
CélokUniós célokat 
is magukban 
foglaló OP-k 
(vizsgált OP-k 
száma és száza -
lékos aránya)Beavatkozási logika Monitoringeszközök
Hiányzik az 
összefüggések 
kifejtése
(%)Hiányzik 
a szükséglet -
elemzés
(%)Hiányzik a cél el -
éréséhez vezető 
intézkedésekre 
adott példa
(%)Hiányzik a cél 
számszerűsítése
(%)Hiányoznak a cél 
elérését mérő 
mutatók
(%)
Korai iskolaelhagyók 28 (76%) 4 29 nincs 11 14
Felsőfokú végzett -
séggel rendelkezők20 (54%) 5 20 10 40 25
Egész életen át tartó 
tanulás35 (95%) 11 17 nincs nincs nincs
Az alapkészségek te -
kintetében gyengén 
teljesítők11 (30%) 27 27 36 36 45
Kisgyermekkori 
nevelés4 (11%) Nincs nincs 25 50 50
Matematika, termé -
szettudományok és 
technológia18 (49%) 33 44 17 22 22
Felső középfokú 
végzettséggel 
rendelkezők25 (68%) 4 28 8 20 12
Szakoktatás 
és -képzés10 (27%) 10 10 10 nincs nincs
151 eset112 22 13 22 21
1 Az esetek teljes száma a 37 vizsgált operatív programban azonosított összes oktatási célkitűzés összegével egyenlő.3. táblázat
21 Észrevételek 
Nem mindig mutattak be egyértelmű beavatkozási logikát 
a kiválasztott célok tekintetében
28 
Az operatív programok az uniós beavatkozást alátámasztó stratégiai dokumentu -
mok. Nem lehet elvárni, hogy kimerítő információt tartalmazzanak. Mivel azon -
ban a Bizottságnak értékelnie kell és jóvá kell hagynia az OP-ket, ezért elvárható, 
hogy az OP-k az uniós beavatkozás mögötti logikára vonatkozóan megfelelő 
információval szolgáljanak, vagy legalább továbbutaljanak más tagállami doku -
mentumokra: fejtsék ki az összefüggéseket, azonosítsák a szükségleteket, illetve 
az azok kielégítéséhez és az eredeti hiányosságok orvoslásához szükséges intéz -
kedéseket. Ez az alapja az erőforrások eredményes és hatékony allokációjának.
29 
Ahányszor egy vizsgált operatív programban szerepelt oktatási célkitűzés, érté -
keltük, hogy kifejtettek-e egyértelmű beavatkozási logikát. A logikának tartal -
maznia kell az összefüggések gondos kifejtését, ezt részletes szükségletelemzés -
nek kell követnie, amely kijelöli a célravezető intézkedéseket. Noha a 2007–2013 
programidőszakban érvényes szabályozás nem kötelezte a tagállamokat terve -
zett intézkedéseik felsorolására, ez mégis követendő gyakorlatnak tekinthető, és 
a 2014–2020-as programidőszakban előírásként bevezetésre is került16. Ezért ezt 
a követendő gyakorlatot a 2007–2013 ESZA operatív programjainak értékelésekor 
értékelési kritériumként kezeltük. A  3. táblázat  összefoglalja azokat az eseteket, 
amikor az értékelés szerint sem az OP-k, sem a kapcsolódó dokumentumok nem 
tartalmazták a szükséges információt.
30 
A vizsgált OP-k nagy többsége minőségi és mennyiségi adatok, vagy legalábbis 
minimális információ kíséretében kifejtette az összefüggéseket. Az esetek 12%-ában 
azonban az OP-k semmilyen módon nem tájékoztattak az összefüggésekről, 
vagyis a program végrehajtása előtti helyzetről. Az összefüggések kifejtésének 
hiányában a szükségleteket csak általánosságban lehet azonosítani, s ez meg -
akadályozza egyértelmű stratégia kidolgozását. Ezenfelül egy tagállamon belül 
is különbségeket észleltünk az OP-kben és a kapcsolódó dokumentumokban 
szolgáltatott információk minőségét illetően (lásd: 1. háttérmagyarázat) .16 Az 1303/2013/
EU rendelet 96. cikke (2) 
bekezdése b) pontjának iii. 
alpontja.
Az OP-kben és a kapcsolódó dokumentumokban szolgáltatott információk között 
egy tagállamon bel ül észlelt k ülönbségek: egy példa
Olaszországban négy ESZA-OP tartalmazta célként a korai iskolaelhagyók számának csökkentését. Ezek közül 
három OP szolgált minőségi és mennyiségi információkkal a program végrehajtása előtti helyzetről, míg egy 
OP nem adott megfelelő minőségű információt ebben a vonatkozásban.1. háttérmagyarázat
22 Észrevételek 
31 
A 3. táblázat  tanúsítja, hogy az esetek 22%-ában hiányzott a szükségletelemzés. 
Elemzésünk megállapította, hogy bár az esetek mintegy egyötödében létezett 
szükségletelemzés minőségi vagy mennyiségi adatokkal, az elemzések közel fele 
kizárólag az uniós cél elérésének szükségességét emelte ki, részletes mögöttes 
elemzés nélkül.
32 
Végül megállapítottuk azt is, hogy a legtöbb vizsgált operatív program szolgált 
példákkal a célok eléréséhez tervezett intézkedésekre. Az esetek 13%-ában azon -
ban az érintett operatív program nem szolgált semmilyen példával olyan intézke -
désre, amely a kapcsolódó célkitűzés elérésére irányult volna.
Nem megfelelő teljesítménymonitoring-eszközök
Az ESZA általános teljesítményének eredményes monitoringját és 
értékelését hátráltatja a végeredmény-mutatók és alapértékek, 
mérföldkövek és célértékek hiánya
33 
Más korábbi jelentéseinkben már többször is rámutattunk17, hogy a Bizottság 
nehéz helyzetben volt a 2007–2013-as programidőszak általános ESZA-teljesítmé -
nye megfelelő monitoringjának tekintetében. A 2007–2013-as keretszabályozás 
előírta a tagállamoknak, hogy minden operatív program prioritási tengelyeinek 
szintjén határozzanak meg specifikus output- és eredménymutatókat a végered -
ményekre nézve, illetve mennyiségi célokat. A közös mutatókat tekintve ugyan -
akkor csak a résztvevőkre, illetve részvételi alkalmakra vonatkozóan volt kötelező 
beszámolni18. A 2007–2013-as időszakra nem írtak elő közös eredménymutatókat 
a végeredményekre nézve, ami problémássá teszi az eredményekre vonatkozó 
monitoringadatok összesítését. A monitoring hiányosságai kihatnak a Bizottság 
és a tagállamok értékelésvégzési képességére is.17 3/2000. sz. különjelentés az 
Európai Szociális Alapról és az 
Európai Mezőgazdasági 
Orientációs és Garanciaalap 
Orientációs részlegéről – 
Intézkedések a fiatalok 
foglalkoztatásának 
támogatására (HL C 100., 
2000.4.7.); 2001/12. sz. 
különjelentés a foglalkoztatási 
helyzet javítását célzó egyes 
strukturális intézkedésekről: az 
ERFA-támogatás 
foglalkoztatásra gyakorolt 
hatásáról, valamint az 
ESZA-intézkedések tartós 
munkanélküliség leküzdésére 
gyakorolt hatásáról (HL C 334., 
2001.11.28); 1/2006. sz. 
különjelentés az Európai 
Szociális Alap hozzájárulásáról 
a korai iskolaelhagyás elleni 
küzdelemhez (HL C 99., 
2006.4.26); 17/2009. sz. 
különjelentés az Európai 
Szociális Alap által 
társfinanszírozott, nők részére 
nyújtott szakképzési 
tevékenységekről és 
a 25/2012. sz., „Vannak-e olyan 
eszközök, amelyek révén 
figyelemmel lehet kísérni az 
Európai Szociális Alapnak az 
idősebb munkavállalókra 
irányuló kiadásait?” c. 
különjelentés  
(http://eca.europa.eu ).
18 Az Európai Regionális 
Fejlesztési Alapra, az Európai 
Szociális Alapra és a Kohéziós 
Alapra vonatkozó általános 
rendelkezések 
megállapításáról szóló 
1083/2006/EK tanácsi 
rendelet, valamint az Európai 
Regionális Fejlesztési Alapról 
szóló 1080/2006/EK európai 
parlamenti és tanácsi rendelet 
végrehajtására vonatkozó 
szabályok meghatározásáról 
szóló, 2006. december 8-i 
1828/2006/EK bizottsági 
rendelet (HL L 371., 2006.12.27., 
1. o.) XXIII. melléklete.
23 Észrevételek 
34 
2013-as stratégiai jelentésében a Bizottság megállapítja, hogy míg a 2007–2013-as 
operatív programok erős mechanizmusokkal bírtak a források felhasználásának 
nyomon követésére, addig a célok meghatározására, monitoringjára és érté -
kelésére szolgáló mechanizmusok gyengébbek voltak19. Ezenkívül a szakértői 
értékelői hálózatnak a 2007–2013-as programidőszakban az ESZA által elért főbb 
eredményekről szóló összefoglaló zárójelentése szerint „noha minden tagállam 
esetében átfogó adatok állnak rendelkezésre az outputra vonatkozóan, az ered -
ményekkel kapcsolatos helyzet ennél sokkal kedvezőtlenebb. Számos tagállam 
esetében még a három legalapvetőbb eredményadatra – álláshoz jutás, meg -
szerzett képesítések és önálló vállalkozás létrehozása – vonatkozóan sem lehetett 
következetesen abszolút számadatokhoz jutni. Abszolút számadatok hiányában 
azonban nem generálhatók a tagállamokra vonatkozó összesített adatok az 
ESZA-keretből támogatott beavatkozásokhoz kapcsolható eredményekről”20.
35 
A vizsgált operatív programokra irányuló elemzésünk két szempontból vizsgálta 
a monitoringeszközöket: számszerűsítették-e valamilyen módon a célkitűzést, 
és meghatároztak-e a cél elérésének mérésére szolgáló mutatót. Amint a  3. 
táblázatból  látható, az esetek 22%-ában nem számszerűsítették a célkitűzést, 
és 21%-uknál nem határoztak meg a cél elérésének mérésére szolgáló mutatót. 
Elemzésünk megállapította továbbá, hogy az operatív programoknak mintegy 
feléhez rendeltek output- és végeredmény-mutatókat, alap- és célértékeket, míg 
az esetek 31%-ában a két mutatótípus valamelyike hiányzott.
36 
Az alapértékek, a mérföldkövek és célértékek alapvető fontosságúak az operatív 
programok teljesítményének hatékony értékeléséhez és monitoringjához. Bizto -
sítják az ahhoz szükséges eszközöket, hogy a vezetés megfelelően értékelni tud -
ja, milyen mértékben teljesülnek a célok, és nem megfelelő teljesítmény esetén 
lehetővé teszi kiigazító intézkedések megtételét, akár pénzügyi források átprog -
ramozásával is. Ha a célokat nem mérhető módon határozzák meg, az hátráltatja 
az ESZA teljesítményének értékelését és az arról való beszámolást.
Az ESZA intézkedéseiben részt vevők számával kapcsolatos adat 
feltehetőleg magasabb a valóságosnál, mivel a beszámolás a részvételi 
alkalmak számára vonatkozik
37 
Az outputmutatók közül leggyakrabban a résztvevők száma áll rendelkezésre. Ez 
az outputmutató lehetővé teszi, hogy az irányító hatóságok figyelemmel kísér -
jék, hányan, illetve hány alkalommal vesznek részt egy intézkedésben, viszont 
nem tájékoztat a mutató az elért eredményekről, illetve a résztvevők helyzetére 
gyakorolt hatásról.19 COM(2013) 210 final, 2013. 
április 18.: A Bizottság 
jelentése az Európai 
Parlamentnek, a Tanácsnak, az 
Európai Gazdasági és Szociális 
Bizottságnak és a Régiók 
Bizottságának – Kohéziós 
politika: 2013. évi stratégiai 
jelentés a 2007–2013 közötti 
programok végrehajtásáról, 
12. o.
20 Az ESZA szakértői értékelői 
hálózata – Összefoglaló 
zárójelentés: Az ESZA által 
elért főbb eredmények, 
2007–2013, 2014. március 26., 
6. o.
24 Észrevételek 
38 
Ráadásul ez a mutató nem tesz világos különbséget az egyes résztvevők és 
a részvételi alkalmak között. A Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi 
Befogadás Főigazgatóságának 2014-es éves tevékenységi jelentése átlagosan 
évi 11,2 millió résztvevőről számol be a 2007–2013-as programidőszakra nézve. 
Megállapítja ugyanakkor azt is, hogy ezek a számok a valóságosnál magasabbak 
lehetnek, mivel „a tagállamok az ESZA-projektek részvételi alkalmainak számáról 
számolnak be, vagyis egy-egy résztvevő több intézkedésben is részt vehetett”21.
Nem elég egyértelmű a kapcsolat az operatív programok 
pénz ügyi átprogramozása és a kitűzött célok között
39 
A tagállamoknak fontolóra kellene venniük, hogy az oktatásstratégiai uniós poli -
tika aktualizálásainak fényében felülvizsgálják az operatív programok eredetileg 
megállapított céljait. Felülvizsgálat esetén pedig újra kell értékelni a korábban 
megállapított célértékeket és a szükséges keretösszegeket.
40 
A Tanács a 2007–2013 programidőszak alatt fogadta el az oktatás aktualizált stra -
tégiai keretét (lásd: 6. és 7. bekezdés), és noha nem volt kötelező ennek kapcsán 
módosítani az operatív programokat, mi mégis megvizsgáltuk, hogy az áttekin -
tett 37 OP frissítésre szorult-e.
41 
Noha a 37 megvizsgált OP közül 35 módosításra került a programidőszak alatt, 
csupán kettőben szerepeltek oktatási célkitűzéseket érintő olyan módosítások, 
amelyek az operatív program és az Európa 2020 stratégia összhangját tartották 
szem előtt (lásd: VI. melléklet ). Értékelésünk tanúsága szerint azonban a vizsgált 
operatív programokban szereplő oktatási célkitűzések általában már összhang -
ban voltak az aktualizált uniós oktatási célkitűzésekkel.
42 
Az oktatási célkitűzésekkel kapcsolatos mutatókat vagy célértékeket (egyes 
esetekben az alapértékeket is) 27 operatív programban módosították, és ezek 
többségénél módosult az oktatási keretösszeg is. Egyes operatív programoknál 
rendelkezésre állt információ az átprogramozásról, így a célértékek újrakitűzésé -
ről is. A szlovák OP22 például részletes elemzéssel szolgált, megadva a mutatók 
célértékeinek meghatározásához használt képletet is. A módosított operatív 
programok többségénél azonban hiányzott annak egyértelmű magyarázata, ho -
gyan befolyásolják a módosított pénzügyi allokációk a kapcsolódó célértékeket.21 2014-es éves tevékenységi 
jelentés – A Foglalkoztatás, 
a Szociális Ügyek és 
a Társadalmi Befogadás 
Főigazgatósága, 
Ares(2015)1425867.
22 OP No 2007SK05UPO001 – 
Operačný program 
Vzdelávanie.
25 Észrevételek 
43 
Két olaszországi operatív program esetében 9 millió, illetve 30 millió euróval 
csökkentették az oktatás pénzügyi allokációját (az eredeti költségvetés 8, illetve 
10%-ával), viszont nem módosították sem a mutatókat, sem azok célértékeit, és 
megfelelő indoklást sem adtak23. A második OP esetében, ahol az eredeti költség -
vetést 10%-kal csökkentették (Campania), az OP módosításának idejére szinte 
már mindegyik eredeti célt túlteljesítették, pedig az eredeti költségvetésnek csak 
közel felét költötték el. Ez is mutatja, hogy a teljesítmény szempontja nem kapott 
sok figyelmet.
44 
Ha a keretösszegek módosításakor elmarad a célértékek szükséges aktualizálása, 
vagy ha azt nem következetesen hajtják végre, gyengül a mutatók érvényessége 
és hasznossága. Ha a célértékek meghatározása nem gondosan történik, az aka -
dályozza a programok eredményességének értékelését.
Nem lehetett szisztematikusan kimutatni a vizsgált 
projektek teljesítményét
45 
Az ESZA operatív programjai keretében támogatott projektektől elvárható, hogy 
eredményeik illeszkedjenek az uniós oktatási célkitűzések valamelyike megvalósí -
tására tervezett OP-stratégiába. A társfinanszírozott tevékenységek gondos pénz -
gazdálkodásával kapcsolatos felelősség az egyes operatív programok irányító 
hatóságait terheli24. Az irányító hatóságoknak először meg kellene bizonyosodni -
uk arról, hogy a támogatási pályázatok tartalmaznak-e vonatkozó számszerűsített 
célkitűzéseket és mutatókat, és értékelniük kellene, hogy a projekt illeszkedik-e 
az OP stratégiájába és várható eredményei megfelelőek lesznek-e.
46 
Ellenőrzésünk céljaira 15 olyan projektet – vagyis az öt felkeresett tagállam mind -
egyikében három-három projektet (lásd: 21. bekezdés) – vizsgáltunk meg, amely 
az irányító hatóságok szerint pozitívan járult hozzá legalább egy uniós oktatási 
cél eléréséhez. Mindegyik projektnél megvizsgáltuk, milyen mértékben kimutat -
ható, hogy az elért eredmények hozzájárultak az operatív programban meghatá -
rozott oktatási célkitűzésekhez. A  4. ábra  további információkkal szolgál a vizs -
gált projektek helyszínéről, tárgyáról, költségéről és a bennük való részvételről.23 OP No 2007IT051PO001 – 
Programma operativo 
obiettivo convergenza fondo 
sociale europeo 2007–2013 
regione Campania and OP 
No 2007IT052PO004 – 
Programma operativo del 
fondo sociale europeo 
obiettivo competitività 
regionale e occupazione 
regione Lazio 2007–2013.
24 Az Európai Regionális 
Fejlesztési Alapra, az Európai 
Szociális Alapra és a Kohéziós 
Alapra vonatkozó általános 
rendelkezések 
megállapításáról és az 
1260/1999/EK rendelet 
hatályon kívül helyezéséről 
szóló, 2006. július 11-i 
1083/2006/EK tanácsi rendelet 
(HL L 210., 2006.7.31., 25. o.) 
60. cikke.
26 Észrevételek 
A vizsgált projektek áttekintése4. ábra
Település: Palermo
Oktatási célkitűzés: Gyenge alapkészségekkel rendelkező felnőttek képzéseÖsszköltség: 0,1/uni00A0millió/uni00A0euróRésztvevők számaa: 39Település: PalermoOktatási célkitűzés: A korai iskolaelhagyás megelőzéseÖsszköltség: 0,2/uni00A0millió/uni00A0euróRésztvevők számaa: 156Település: Bagheria (PA)Oktatási célkitűzés: Képzés hallgatók alapvető készségeinek javításárasÖsszköltség: 0,1/uni00A0millió/uni00A0euróRésztvevők számaa: 247Település: BukarestOktatási célkitűzés: Gyakornoki program állatorvosi felsőoktatásra beiratkozott hallgatók számáraÖsszköltség: 2,6/uni00A0millió/uni00A0euróRésztvevők számaa: 3005Település: BukarestOktatási célkitűzés: Informális oktatási programok az aktív állampolgárság szempontjából kulcsfontosságú európai kompetenciákkal kapcsolatos készségek 
fejlesztésére
Összköltség: 2,4/uni00A0millió/uni00A0euró
Résztvevők száma: 24/uni00A0929Település: DrezdaOktatási célkitűzés: A korai iskolaelhagyás megelőzése
Összköltség: 3,4/uni00A0millió/uni00A0euró
Résztvevők számaa: 673Település: Drezda
Oktatási célkitűzés: Szakképzési 
modulok kifejlesztése és végrehajtása
Összköltség: 0,3/uni00A0millió/uni00A0euró
Résztvevők számaa: 26
Település: Norte régió
Oktatási célkitűzés: Ösztöndíjak felsőoktatásban tanuló diákok számáraÖsszköltség: 38,9/uni00A0millió/uni00A0euróRésztvevők számaa: 20/uni00A0002Település: LousadoOktatási célkitűzés: A munkavállalók képzéseÖsszköltség: 0,6/uni00A0millió/uni00A0euró
Résztvevők számaa: 1240
Település: Vila Nova de FamalicãoOktatási célkitűzés: A korai 
iskolaelhagyás megelőzése személyes és 
szakmai kompetenciák fejlesztése révénÖsszköltség: 1,7/uni00A0millió/uni00A0euróRésztvevők számaa: 315Település: CréeilOktatási célkitűzés: A korai 
iskolaelhagyás megelőzése
Összköltség: 1,4/uni00A0millió/uni00A0euró
Résztvevők számaa: 2294Település: Párizs
Oktatási célkitűzés: Alacsonyan képzett 
munkavállalók képzése
Összköltség: 7,8/uni00A0millió/uni00A0euró
Résztvevők számaa: 448Település: PárizsOktatási célkitűzés: Gyenge alapkészségekkel rendelkező felnőttek képzéseÖsszköltség: 1,3/uni00A0millió/uni00A0euróRésztvevők számaa: 1014Település: LengenfeldOktatási célkitűzés: Annak lehetővé tétele, hogy a résztvevők képesítést 
szerezzenek jelenlegi foglalkoztatás 
területükönÖsszköltség: 0,3/uni00A0millió/uni00A0euróRésztvevők számaa: 32
Település: BukarestOktatási célkitűzés: A korai iskolaelhagyás megelőzéseÖsszköltség: 4,0/uni00A0millió/uni00A0euróRésztvevők számaa: 20/uni00A0861
27 Észrevételek 
47 
A 4. táblázat  az egyes uniós oktatási célkitűzésekre lebontva bemutatja a vizs -
gált projektek számát és a kapcsolódó pénzügyi források összegét. Egyes pro -
jektek több uniós célkitűzéshez is hozzájárultak az oktatás területén, de ezeket 
beszámolási céllal itt az értékelésünk szerint legrelevánsabbnak ítélt célkitűzés -
nél szerepeltetjük. 4. táblázatMely uniós oktatási célkitűzésekre irányulnak a vizsgált projektek
Célkitűzések A vizsgált projektek száma és helyszíneRésztvevők 
számaÖsszes juttatás 
(millió euró)Összes ESZA-juttatás 
(millió euró)
Korai iskolaelhagyók5 projekt  
(Németország, Franciaország, Olaszország,  
Portugália és Románia)24 299 10,6 7,1
Egész életen át tartó 
tanulás5 projekt  
(Németország, Franciaországban 2,  
Olaszország és Portugália)2 773 10,0 4,5
Az alapkészségek tekinteté -
ben gyengén teljesítők2 projekt  
(Olaszország és Románia)25 176 2,5 1,8
Felsőfokú végzettséggel 
rendelkezők2 projekt  
(Portugália és Románia)23 007 41,5 35,3
Felső középfokú végzett -
séggel rendelkezők1 projekt Németországban 26 0,3 0,2
Összesen 15 projekt 75 281 64,9 48,9
28 Észrevételek 
Nem fordítanak kellő figyelmet a projektcélok elérésére és 
a megfelelő teljesítménymutatók alkalmazására
48 
A legtöbb vizsgált projektnél csak a pénzügyi szempontok és az outputok mo -
nitoringjára került sor, azt külön nem kísérték figyelemmel, hogy mennyiben 
járultak hozzá a kiválasztott célok eléréséhez. Ha nem értékelik a résztvevők által 
megszerzett készségeket, akkor olyan képzésre kerülhet sor, amely nem felel 
meg a résztvevők tanulási igényeinek, és ez nem javítja szükség szerint a tanulási 
tevékenységek célzottságát (lásd: 2. háttérmagyarázat ). A projektek csaknem 
felénél, mivel célkitűzéseiket nem számszerűsítették, az alkalmazott monitoring -
eljárások nem tájékoztattak arról, hogy milyen mértékben valósultak meg 
a célkitűzések.
49 
Két esetben a kedvezményezett szintjén rendelkezésre álltak átfogó monitoring -
adatok, ám az irányító hatóság nem kérte az adatokat, s így azokat nem is küldték 
meg neki.
Nem kielégítő monitoringeljárás
Egy palermói (Olaszország) projekt célja az volt, hogy erősítse az egész életen át tartó tanulást, vagyis támo -
gassa az alkalmazásban álló vagy nem álló felnőttek hozzáférését olyan oktatási lehetőségekhez, amelyek 
révén behozhatják kezdeti oktatási elmaradásukat, illetve képesítéseket szerezhetnek.
A projektpályázati felhívásban szereplő kiválasztási kritériumok között külön szempontként szerepelt mind 
az outputok, mind a végeredmények tekintetében a javított és egyértelmű folyamatos és utólagos értékelési 
módszerek megléte. Az egyetlen bevezetett monitoringeljárás egy olyan önértékelés volt, amelynek során 
a 39 résztvevő minősíti saját tudását a képzés előtt és után.
Véleményünk szerint ezt a módszert más monitoringeljárásoknak is kellett volna kísérnie, például a projekt 
eredményességének jobb felmérése végett a képzés szolgáltatója általi értékelésnek.2. háttérmagyarázat
29 Észrevételek 
50 
Szinte valamennyi projektet költségvetésen és határidőn belül hajtottak vég -
re. Költségvetés-túllépések esetenként csak azért történtek, mert – az illetékes 
irányító hatóság jóváhagyásával – jelentősen megnőtt az eredetileg tervezett 
résztvevőszám.
51 
Összességében a 15 vizsgált projekthez kapcsolódó tevékenységek megfelelnek 
az operatív programokban meghatározott vonatkozó uniós oktatási céljaiknak. 
Mivel azonban a vizsgált projektek csaknem felénél nem határoztak meg más 
mutatókat, mint a résztvevők/részvételek számát, korlátozott volt a lehetőség 
annak megállapítására, hogy a projekt mennyiben idézett elő tényleges változást 
a résztvevők helyzetében.
52 
Az ellenőrzés során követendő megoldásra leltünk egy irányító hatóságnál, 
ahol a kifizetések közvetlenül a projektteljesítményhez vannak kötve (lásd: 
3. háttérmagyarázat ).
Példa az eredmény-orientált irányításra: a kifizetések f üggővé tétele 
a teljesítménytől
Romániában a vizsgált projektekben mind output-, mind végeredmény-mutatók szerepeltek célértékekkel.
Az alkalmazott eljárások lehetővé tették, hogy az irányító hatóság/közreműködő szervezet arányosan csök -
kentse a támogatás összegét, ha a monitoring tanúsága szerint a projekt végére nem érték el az output-/vég -
eredmény-mutatók célértékeit25.
25 Lásd például: a román irányító hatóságnak az utasítás kiadásakor még be nem fejezett 2007–2013-as projektekre alkalmazandó, 71/2013. sz. 
utasítását.3. háttérmagyarázat
30 Észrevételek 
A 2014–2020-as programidőszakra szóló operatív 
programok kidolgozásának értékelése
53 
Az uniós oktatási célkitűzéseknek a 2014–2020-as operatív programokba való 
felvételét ugyanazzal a megközelítéssel értékeltük, mint a 2007–2013-as operatív 
programok esetében. Ellenőrzésünk ezen felül figyelembe vette az alkalmazandó 
szabályozásban26, pl. a partnerségi megállapodásokban és az előzetes feltétel -
rendszerben bekövetkezett változásokat.
54 
Azt vizsgáltuk, hogy:
 ο a Bizottság támogatta-e a tagállamokat a 2014–2020-as operatív programok 
kidolgozásában;
 ο a 2014–2020-as operatív programok kellően figyelembe vették-e az Unió 
oktatási célkitűzéseit27;
 ο javult-e a teljesítménymonitoring keretrendszere;
 ο megteremtették-e az uniós oktatási célkitűzések és a foglalkoztatás közötti 
kapcsolatot.
A Bizottság támogatta a tagállamokat a 2014–2020-as 
operatív programok kidolgozásában
55 
A Bizottságnak támogatást kellene nyújtania a tagállamoknak ahhoz, hogy az 
általuk jóváhagyásra benyújtott operatív programokban szerepeljenek azok az 
uniós politikai célkitűzések, amelyekre a tagállamok ESZA-forrásokban kívánnak 
részesülni.
56 
Az oktatási célkitűzésekre összpontosítva konzultáltunk a 2014–2020-as opera -
tív programok kidolgozásában érintett bizottsági részlegekkel, és áttekintettük 
a kapcsolódó dokumentációt, többek között az öt felkeresett tagállammal kötött 
partnerségi megállapodásokat (lásd: 21. bekezdés).26 Elsősorban az 1303/2013/EU 
rendelet, valamint az Európai 
Szociális Alapról és az 
1081/2006/EK tanácsi rendelet 
hatályon kívül helyezéséről 
szóló, 2013. december 17-i 
1304/2013/EU európai 
parlamenti és tanácsi rendelet 
(HL L 347., 2013.12.20., 470. o.).
27 A szakmai oktatás és képzés 
javítása nem szerepelt az 
Európa 2020 célkitűzései 
között, és az ET 2020 egyes 
konkrét referenciaértékei sem 
vonatkoznak erre. 
Értékelésünk mégis felölelte 
ezt a célkitűzést is, mivel az 
a jogi keretben a 10. tematikus 
célkitűzés keretében szerepel, 
valamint a 10.4. pontban 
bevezetésre került a tagállami 
vagy regionális stratégiai 
politikai keretrendszer 
meglétét a szakmai oktatási és 
képzési rendszerek 
minőségének és 
hatékonyságának javítása 
céljával előíró tematikus 
előzetes feltételrendszer.
31 Észrevételek 
57 
A 2014–2020-as programidőszak partnerségi megállapodásainak és operatív 
programjainak megtárgyalási és jóváhagyási folyamata 2012-ben a Bizottság 
állásfoglalásának elkészítésével kezdődött. Ezek az állásfoglalások ismertették 
a Bizottság előzetes elemzését az egyes tagállamok és régiók helyzetéről, és 
keretet adtak a Bizottság és a tagállamok között a partnerségi megállapodások 
és az operatív programok kidolgozásáról folytatott párbeszédhez. Leírták a főbb 
országspecifikus kihívásokat és bemutatták a bizottsági részlegek előzetes állás -
pontját a fő finanszírozási prioritásokról. A Bizottság megfontolásainak kiinduló -
pontját az Európa 2020 stratégia célkitűzései felé tett tagállami előrehaladás 
értékelése képezte, amit alátámasztottak a Tanács országspecifikus ajánlásai és 
az országspecifikus fejlesztési kihívások28.
58 
A Bizottság támogatást nyújtott a tagállamoknak ezeknek a stratégiai dokumen -
tumoknak az elkészítéséhez. Konkrétan a Bizottság iránymutatást adott ki az új 
programidőszak különböző aspektusairól, többek között egy sablont és irány -
mutatást a partnerségi megállapodás és az operatív programok tartalmáról. Ezen 
túlmenően iránymutató adatlapokat is kiadott a beavatkozási logikáról, és arról, 
hogyan lehet megfelelni az oktatással kapcsolatos előzetes feltételrendszer négy 
elemének: „korai iskolaelhagyás”, „felsőoktatás” „egész életen át tartó tanulás” és 
a „szakmai oktatás és képzés”.
59 
A Bizottság értékelési eljárásokat is kidolgozott a partnerségi megállapodás -
tervezetek és operatív programok értékelésére, hogy megbizonyosodjék arról, 
hogy azok megfelelően figyelembe veszik-e az ET 2020 és az Európa 2020 uniós 
oktatási céljait.
60 
A partnerségi megállapodásokból és operatív programokból vett mintán elvég -
zett átfogó bizottsági értékelésnek sikerült több hiányosságot azonosítania (pl. 
konkrét célkitűzések tisztázatlansága, hiányzó vagy gyenge minőségi mutatók, 
elégtelen információ a teljesítménymérési keretről és az előzetes feltételrendszer 
be nem tartása). Az észrevételeket megküldték a tagállamoknak, amelyek adott 
esetben átdolgozták és újra benyújtották a partnerségi megállapodásokat és 
operatív programokat.28 Az országspecifikus ajánlások 
elemzését lásd még: az „Uniós 
ifjúsági garancia: az első 
lépések megtörténtek, de 
kockázatok várhatók 
a végrehajtás során” című 
3/2015. sz. különjelentés 
73–78. bekezdése  
(http://eca.europa.eu ).
32 Észrevételek 
61 
A 2014–2020-as operatív programok kidolgozási folyamatáról adott értékelésünk 
feltárt bizonyos hiányosságokat. Például a Norte operatív programnál (Portugá -
lia), annak ellenére, hogy a „szakmai oktatás és képzés” itt pénzügyi támogatás -
ban részesült, a megfelelő előzetes feltételrendszert nem tekintették alkalmazan -
dónak, illetve nem teljesítették.
A vizsgált operatív programok összhangban voltak az uniós 
oktatási célkitűzésekkel
62 
Ha egy operatív programban szerepelnek külön oktatási célkitűzések, ak -
kor meg kell határozni és ki kell fejteni a kapcsolódó beavatkozási logikát és 
a teljesítmény  monitoring eszközeit.
63 
Nyolc olyan operatív programot elemeztünk, amelyek a 2014–2020-as program -
időszakra vonatkozóan ESZA-támogatásban részesülnek, annak értékelése vé -
gett, hogy ezeket a kritériumokat milyen mértékben határozták meg.
64 
A vizsgált OP-k eredeti költségvetése összesen 23,33 milliárd euró volt, ebből 
13,76 milliárd euró ESZA-juttatás. Az oktatásnak nyújtott ESZA-juttatás 7,14 milli -
árd euró, vagyis a teljes ESZA-támogatás 52%-a. A vizsgált operatív programokról 
költségvetési információval a  IV. melléklet  szolgál.
65 
Az operatív programok elemzéséből kitűnt, hogy azoknak általában részét ké -
pezték oktatási célkitűzések. A 2007–2013-as programidőszakhoz képest jelentős 
mértékben javult a beavatkozási logika kifejtése. A monitoringeszközök keret -
rendszerében is észleltünk javulást. A fennmaradó hiányosságokról az  5. táblázat  
ad áttekintést.
33 Észrevételek 
A 2014–2020-as operatív programok értékelése: uniós oktatási célok, beavatkozási 
logika és monitoringeszközök
CélokUniós célokat is 
magukban foglaló 
OP-k (vizsgált OP-k 
száma és százalékos 
aránya)Beavatkozási logika Monitoringeszközök
Hiányzik az 
összefüggé -
sek kifejtése  
(%)Hiányzik 
a szükséglet -
elemzés  
(%)Hiányzik a cél elérésé -
hez vezető intézkedé -
sekre adott példa  
(%)Hiányzik a cél 
számszerűsí -
tése  
(%)Hiányoznak a cél 
elérését mérő 
mutatók  
(%)
Korai 
iskolaelhagyók7 (88%) nincs nincs nincs nincs nincs
Felsőfokú 
végzettséggel 
rendelkezők5 (63%) nincs nincs nincs nincs nincs
Egész életen át 
tartó tanulás6 (75%) nincs nincs nincs 17 nincs
Az alapkészségek 
tekintetében 
gyengén 
teljesítők3 (38%) nincs 33 nincs 33 33
Kisgyermekkori 
nevelés2 (25%) nincs nincs nincs 50 50
Szakoktatás 
és -képzés7 (88%) 29 nincs nincs nincs nincs
30 eset15 6 0 17 14
1 Az esetek teljes száma a 8 vizsgált operatív programban azonosított összes oktatási célkitűzés összegével egyenlő.5. táblázat
66 
Az értékelés kimutatta, hogy az operatív programok összességében kielégítően 
mutatták be az OP végrehajtása előtti helyzetet, és koherens módon azonosítot -
ták a kielégítendő szükségleteket.
67 
Az operatív programok bemutattak a célkitűzések elérésére irányuló indikatív 
intézkedéseket is, meghatározták a műveletek kiválasztásának alapelveit, és 
adott esetben azonosították a fő célcsoportokat, a konkrét célterületeket és 
a kedvezményezettek típusait. Noha a 2007–2013-as programidőszakhoz képest 
némileg javult a vizsgált operatív programok kidolgozásának folyamata, a követ -
kező döntő szakasz – amely a tagállamok kezében van – az operatív programok -
ban meghatározott oktatási célkitűzések elérését támogató megfelelő projektek 
kiválasztása és végrehajtása.
34 Észrevételek 
68 
Egyes operatív programokban hiányosságokat találtunk, elsősorban a célkitűzé -
sek számszerűsítése, valamint a mutatók hiányzó alap- és célértékei tekinteté -
ben. Amint az 5. táblázat  mutatja, ezek az „Egész életen át tartó tanulás”, „Az 
alapkészségek tekintetében gyengén teljesítők” és a „Kisgyermekkori nevelés” 
célkitűzéseire vonatkoznak.
A teljesítménymonitoringra vonatkozó intézkedések 
javultak, de csak bizonyos korlátokon bel ül
69 
A monitoring- és beszámolási keretrendszernek elegendő információt kellene 
nyújtania a Bizottság számára, hogy az megfelelően figyelemmel tudja kísérni az 
ESZA-támogatásban részesülő intézkedések teljesítményét és be tudjon számolni 
azok eredményeiről.
70 
E szempont értékeléséhez a nyolc vizsgált OP viszonylatában áttekintettük 
a 2014–2020-as jogi keretet és a kapcsolódó bizottsági iránymutatást.
71 
A 2007–2013-as programidőszakra nézve azonosított hiányosságok (lásd: 33–
38. bekezdés) leküzdése érdekében a 2014–2020-as jogi keret közös eredmény -
mutatókat vezetett be29. Az ESZA-rendelet 5. cikke előírja, hogy valamennyi 
output- „és eredménymutatót minden beruházási prioritás tekintetében be kell 
jelenteni.” Ez a bejelentés az éves végrehajtási jelentés keretében történik, és az 
OP célkitűzéseinek eléréséről ellentmondásmentes és összevethető információk -
kal kell szolgálnia.
72 
Az európai kohéziós politika monitoringjáról és értékeléséről szóló iránymutató 
dokumentum30 szerint „egy adott célkitűzéssel kapcsolatban csak az elvárt fő 
outputokat képviselő mutatókat kell célértékkel összekapcsolni”. Az iránymutatás 
azt is kiköti, hogy „minden olyan közös és programspecifikus eredménymutatóra 
vonatkozóan alapértékeket kell rögzíteni, amelyekre nézve 2023-ra összesített 
számszerűsített célérték lett meghatározva”.29 Az 1304/2013/EU rendelet 
I. melléklete.
30 2014–2020-as programozási 
időszak – Az európai kohéziós 
politika monitoringja és 
értékelése – Európai Szociális 
Alap – Iránymutatás – 2015. 
június, 15. o.
35 Észrevételek 
73 
A Bizottság azonban az iránymutatásban nem részletezte, hogy az egyes beruházási 
prioritásokat illetően a végeredményekre vonatkozó eredménymutató(k)ra nézve 
pontosan milyen követelményeket kell megválasztani az operatív programok 
következetességének biztosítása érdekében. Ez véleményünk szerint különösen 
„a korai iskolaelhagyók számának csökkentése” célkitűzésnél eredményezte 
néhány esetben azt, hogy az intézkedés eredményességének jobb értékelé -
séhez hasznos lett volna további mutatók alap- és célértékeit meghatározni 
(lásd:  4. háttérmagyarázat ).4. háttérmagyarázatAmikor további végeredmény-mutatók célértékei hasznosak lettek volna: egy 
példa
A „Korai iskolaelhagyás csökkentése és megelőzése” konkrét célkitűzést illetően Olaszországban (Szicília) 
a 2014–2020-as regionális OP végeredmény-mutatójaként ezt választották: „azok a résztvevők, akik a program 
elhagyása után hat hónappal foglalkoztatásban állnak, beleértve az önfoglalkoztatást is” (alap- és célértékkel 
együtt).
Tekintve azonban, hogy a kedvezményezettek közül sokan még iskolába járó diákok, ez a mutató egymagá -
ban nem elégséges a beavatkozás eredményességének értékelésére.
Mivel ennek az intézkedésnek a céljai közé tartozik az is, hogy a résztvevők tovább maradjanak beiskolázva, 
véleményünk szerint szükséges lett volna egy további mutató célértékének meghatározása is, mint például „a 
program elhagyásának időpontjában oktatásban/képzésben részt vevők” közös eredménymutatójáé, vagy az 
ESZA olasz nemzeti operatív programjánál alkalmazott mutatójáé, amely azt méri, hogy milyen a résztvevők 
helyzete a beavatkozás vége után egy évvel.
Nehéz összekapcsolni az oktatási intézkedéseket 
a foglalkoztatási kilátásokkal
74 
A 2014–2020-as programidőszak monitoring- és beszámolási rendszereinek 
tájékoztatást kellene adniuk arról, hogy a megfelelő oktatási intézkedések milyen 
hatással vannak a résztvevők foglalkoztathatóságára.
75 
E kritérium tárgyalásához áttekintettük a Tanács foglalkoztatási iránymutatásait, 
illetve más vonatkozó uniós dokumentációt.
36 Észrevételek 
76 
A 2007–2013-as ESZA operatív programok elfogadásának idején érvényben lévő 
tanácsi foglalkoztatási iránymutatások31 már hangsúlyozták, hogy a foglalkoztat -
hatóság elősegítéséhez a humántőke-beruházások (vagyis az oktatás) bővítése, 
javítása és kiigazítása szükséges. Ezt az elvet megerősítették mind a 2010-es, 
mind a 2013-as foglalkoztatási iránymutatások32, különös tekintettel a szakmai 
oktatásra és képzésre, az egész életen át tartó tanulásra és a felsőfokú végzettség 
megszerzésére.
77 
A Tanács az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés straté -
giai keretrendszeréről („ET 2020”) szóló, 2009. május 12-i következtetéseiben, 
elismerve az oktatás és képzés fontos szerepét a foglalkoztathatóság javításá -
ban, megbízta a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot egy vonatkozó európai 
referenciaértékre.
78 
2011-ben a Bizottság javaslatot tett33 egy új referenciaértékre: a foglalkoztatási 
ráta a frissen végzettek körében34. Hogy kiemelje, mivel járulhatnak hozzá az ok -
tatási és képzési politikák a sikeresen munkába állók arányának és a diplomások 
foglalkoztathatóságának növeléséhez, a Tanács 2012 májusában jóváhagyta ezt 
a referenciaértéket35.
79 
A referenciaérték szerint a friss diplomások foglalkoztatási rátájának 2020-ra 
legalább 82%-ot kell elérnie. A tényleges ráta, amely elérhető az Eurostatnál, a 
Bizottság statisztikai szolgálatánál, arról tanúskodik, hogy a jelenlegi adatok jóval 
elmaradnak a tervezett célértéktől. 2014-ben a friss diplomások foglalkoztatási 
rátája az Unió egészét tekintve 76% volt. Az öt felkeresett tagállam közül csak 
Németország érte el a célértéket. A többi tagállamban 2006 óta folyamatos csök -
kenés tapasztalható (lásd: 5. ábra ).31 A Tanács 2005. július 12-i 
határozata a tagállamok 
foglalkoztatáspolitikáira 
vonatkozó iránymutatásokról 
(HL L 205., 2005.8.6., 21. o.).
32 A tagállamok 
foglalkoztatáspolitikáira 
vonatkozó iránymutatásokról 
szóló, 2013. április 22-i 
2013/208/EU tanácsi határozat 
(HL L 118., 2013.4.30., 21. o.), 
amely fenntartja 
a 20 10/707/E U határozat 
mellékletében szereplő 
foglalkoztatási 
iránymutatásokat.
33 SEC(2011) 670 végleges, 2011. 
május 24., „Bizottsági 
szolgálati munkadokumentum 
az oktatás és a képzés 
foglalkoztathatósági 
vonatkozású 
referenciaértékeinek 
kifejlesztéséről és a tanulási 
célú mobilitásról”.
34 A „foglalkoztatási ráta a frissen 
végzettek körében” mutató 
a következő feltételeknek 
megfelelő 20 és 34 év közötti 
személyek foglalkoztatási 
rátáját mutatja be: először is az 
ILO meghatározása szerint 
álljanak alkalmazásban, 
másodszor rendelkezzenek 
legalább középfokú 
végzettséggel (ISCED 3), 
harmadszor a felmérést 
megelőző négy hétben ne 
vegyenek részt oktatásban 
vagy képzésben, negyedszer 
pedig legmagasabb 
végzettségüket a felmérés 
előtt 1, 2 vagy 3 évvel 
szerezzék meg. A mutató az 
EU munkaerő-felmérésének 
adatai alapján kerül 
kiszámításra.
35 A Tanács 2012. május 11-i 
következtetései az oktatásból 
és képzésből kilépő végzettek 
foglalkoztathatóságáról 
(HL C 169., 2012.6.15., 11. o.).
37 Észrevételek 
A friss diplomások foglalkoztatási rátája a felkeresett tagállamokban
36 A felsőfokú végzettség 
megszerzése és az egész 
életen át tartó tanulás.5. ábra
Célérték: 82%
2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007 2006100%
90%
80%
70%
60%
50%
40%
30%
20%
10%
0%RomániaPortugáliaOlaszországFranciaországNémetország
Forrás:  Eurostat.
80 
A 2014–2020-as ESZA-rendelet által bevezetett közös eredménymutatók kö -
zött vannak mind közvetlen, mind hosszabb távú eredménymutatók, amelyek 
a végre  hajtott intézkedéseknek a foglalkoztatásra gyakorolt hatását fejezik ki. 
glalkoztatáshoz legszorosabban kapcsolódó három oktatási célkitűzés – a szak -
mai oktatás és képzés, az egész életen át tartó tanulás, a felsőfokú végzettség 
megszerzése – esetében azonban az alap- és célértékeket csak a vizsgált 2014–
2020-as operatív programok egyharmadánál határozták meg.
81 
Még azon OP-k közül is, ahol meghatároztak alap- és célértékeket a foglalkoz -
tatással kapcsolatos mutatókra, csak az olaszországi (Szicília) OP esetére volt 
érvényes, hogy a foglalkoztatáshoz legszorosabban kapcsolódó három oktatási 
célkitűzés közül kettőnél36 egyértelmű kapcsolat állt fenn a tervezett résztvevő -
szám és a tervezett oktatási beavatkozások várható foglalkoztatási végeredmé -
nyei között.
38
 Következtetések 
és ajánlások
82 
Következtetésünk szerint az uniós oktatási célkitűzéseket kellően figyelembe 
vették a 2007–2013-as operatív programokban, ám a számszerűsített célkitűzé -
sek és teljesítménymutatók elégtelen használata miatt nem lehetett sziszte -
matikusan kimutatni az ellenőrzött projektek teljesítményét. A 2014–2020-as 
operatív programok kidolgozását illetően azt állapítottuk meg, hogy a Bizottság 
támogatást nyújtott a tagállamoknak partnerségi megállapodásaik és operatív 
programjaik kidolgozásához, majd később értékelte ezeket, több hiányosságot is 
feltárva. Megállapítottuk azt is, hogy kellően figyelembe vették az uniós oktatási 
cél kitűzéseket és javítottak a beavatkozási logika kifejtésén. A keretrendszerben 
azonban továbbra is vannak egyes olyan hiányosságok, amelyek OP- és projekt -
szinten hatással lehetnek a teljesítménymonitoringra és a teljesítményről történő 
beszámolásra. Ezenkívül nincs mindig egyértelmű kapcsolat az oktatási intéz -
kedések, illetve ezeknek a résztvevők foglalkoztathatóságára gyakorolt hatása 
között.
A vizsgált 2007–2013-as ESZA operatív programok 
figyelembe vették az uniós oktatási célkitűzéseket, 
de hiányosságok mutatkoztak az OP-módosítások és 
a monitoring vonatkozásában
83 
A vizsgált operatív programokra vonatkozó elemzésünk szerint az uniós oktatási 
célkitűzéseket általában tekintetbe vették és beépítették. Egyes operatív prog -
ramoknál azonban hiányoztak a beavatkozási logika bizonyos elemei, például 
az összefüggések kifejtése vagy a szükségletelemzés (lásd: 27–32. bekezdés). 
Ezenkívül hiányosságok mutatkoztak a monitoringeszközök keretrendszerében, 
mivel a célkitűzéseket nem számszerűsítették, és hiányoztak a mérésükre szolgá -
ló mutatók (lásd: 33–38. bekezdés).
84 
A 2007–2013-as programidőszak során elfogadott ET 2020 és Európa 2020 stra -
tégiáknak általában véve csekély hatásuk volt a vizsgált operatív programokra, 
mivel ez utóbbiak már összhangban voltak a stratégiákban foglalt aktualizált 
célkitűzésekkel. Azoknak az áttekintett operatív programoknak a többségénél, 
ahol változás történt a pénzügyi allokációban, hiányzott annak egyértelmű ma -
gyarázata, hogyan befolyásolják a módosított pénzügyi allokációk a kapcsolódó 
célértékeket (lásd: 39–44. bekezdés).
39 Következtetések és ajánlások 
Nem lehetett szisztematikusan kimutatni a vizsgált 
projektek teljesítményét
85 
15 olyan projektből álló mintát vizsgáltunk meg, amely az irányító hatóságok sze -
rint pozitívan járult hozzá legalább egy uniós oktatási cél eléréséhez. Ennek alap -
ján azt vártuk volna, hogy e projekteknek a résztvevőkre, illetve az adott oktatási 
cél általános teljesítésére gyakorolt hatása egyértelműen kimutatott legyen.
86 
Az ellenőrzött projektek teljesítményét nem lehetett szisztematikusan kimutatni. 
Ezt főként az okozta, hogy a kiválasztott oktatási célkitűzésekhez való hozzá -
járulást nem kísérték figyelemmel, sőt az ellenőrzött projektek csaknem felénél 
nem számszerűsítették a célkitűzéseket. Emellett a projektek csaknem fele nem 
határozott meg mutatókat a résztvevők, illetve részvételek számán kívül, ami 
meg  nehezítette következtetések levonását a projektek résztvevőire gyakorolt 
tényleges hatásról (lásd: 48–52. bekezdés).
A 2014–2020-as operatív programok összhangban voltak az 
uniós oktatási célkitűzésekkel
87 
A Bizottság támogatást nyújtott a tagállamoknak partnerségi megállapodásaik 
és operatív programjaik kidolgozásához, majd később értékelte ezeket, több hiá -
nyosságot is feltárva. A 2014–2020-as operatív programok kidolgozási folyamatá -
ról adott értékelésünk feltárt bizonyos hiányosságokat (lásd: 55–61. bekezdés).
88 
A vizsgált operatív programokra irányuló elemzésünkből kitűnt, hogy azoknak 
általában részét képezték oktatási célkitűzések. A 2007–2013-as programidőszak -
hoz képest jelentős mértékben javult a beavatkozási logika kifejtése. A 2014–
2020-as időszakra nézve a monitoringeszközök keretrendszerében is észleltünk 
javulást (lásd: 65–68. bekezdés).
40 Következtetések és ajánlások 
89 
Noha a 2007–2013-as programidőszakhoz képest némileg javult a vizsgált ope -
ratív programok kidolgozásának folyamata, a következő döntő szakasz – amely 
a tagállamok kezében van – az operatív programokban meghatározott oktatási 
célkitűzések elérését támogató megfelelő projektek kiválasztása és végrehajtása.
A teljesítménymonitoringra vonatkozó intézkedések 
javultak, de bizonyos korlátok megmaradtak
90 
A 2007–2013-as programidőszakra nézve azonosított hiányosságok leküzdése 
érdekében a 2014–2020-as jogi keret közös eredménymutatókat vezetett be. A Bi -
zottság azonban az iránymutatásban nem részletezte, hogy az egyes beruházási 
prioritásokat illetően a végeredményekre vonatkozó eredménymutató(k)ra nézve 
pontosan milyen követelményeket kell megválasztani az operatív programok 
következetességének biztosítása érdekében (lásd: 71–73. bekezdés).
91 
Az oktatás egyértelmű hatást gyakorol a munkaerő-piaci részvételre és a jövede -
lemre, és számos társadalmi előnnyel jár. Az intelligens, fenntartható és inkluzív 
növekedés „Európa 2020” stratégiájának megvalósításához az oktatási beavat -
kozásoknak egyértelműen a foglalkoztatás terén elérendő hosszú távú eredmé -
nyekre kell összpontosulniuk, különösen ha felnőttekre irányulnak.
92 
Az ESZA-rendelet által bevezetett közös eredménymutatók között vannak mind 
közvetlen, mind hosszabb távú eredménymutatók, amelyek mérik a végrehajtott 
intézkedéseknek a foglalkoztatásra gyakorolt hatását. A foglalkoztatáshoz leg -
szorosabban kapcsolódó három oktatási célkitűzés – a szakmai oktatás és képzés, 
az egész életen át tartó tanulás, a felsőfokú végzettség megszerzése – esetében 
azonban az alap- és célértékeket csak a vizsgált 2014–2020-as operatív progra -
mok egyharmadánál határozták meg (lásd: 76–81. bekezdés).
41 Következtetések és ajánlások 
93 
Ajánlásaink a következők:
1. ajánlás
A Bizottság vegye fontolóra annak kikötését, hogy az egyes beruházási priori -
tásoknál a végeredményekre vonatkozó mely eredménymutató(k)nál legyen 
szükséges alap- és célértékeket megadni.
Megvalósítás céldátuma: a következő programidőszak előkészítése során.
2. ajánlás
Ahol a tagállamok OP-módosításokat kérnek, a Bizottság:
– ösztönözze, hogy teremtsenek egyértelmű kapcsolatot az OP egyes beruhá -
zási prioritásai és a megfelelő számszerűsített és mérhető eredménymutatók 
között;
– biztosítsa, hogy a tagállamok indokolják meg a pénzügyi allokációk átprog -
ramozását, minőségi és mennyiségi információval is szolgálva az output- és 
eredménymutatókban várható változásokról.
Megvalósítás céldátuma: haladéktalanul.
3. ajánlás
A tagállamok biztosítsák, hogy:
– legyen egyértelmű kapcsolat a kiválasztott projektek és az OP-be ágyazott 
uniós oktatási célkitűzések teljesítése között;
– álljanak rendelkezésre megfelelő eredménymutatók a végső résztvevőkre 
gyakorolt tényleges projekthatások szisztematikus kimutatására, valamint az 
OP oktatási célkitűzései megvalósításának monitoringjára.
Megvalósítás céldátuma: haladéktalanul.
42 Következtetések és ajánlások 
4. ajánlás
Indokolt esetben a Bizottság és a tagállamok az OP finanszírozását irányítsák 
inkább az oktatás és a foglalkoztatás közötti kapcsolatot erősítő intézkedésekre, 
és biztosítsák a végeredmények megfelelő monitoringját.
Megvalósítás céldátuma: haladéktalanul.
A jelentést 2016. május 11-i luxembourgi ülésén fogadta el az Henri GRETHEN 
számvevőszéki tag elnökölte II. Kamara.
 a Számvevőszék nevében
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 elnök
43
 Mellékletek
Az Európa 2020 oktatási célkitűzéseinek megvalósulása felé tett lépések
I. Az oktatás és a képzés korai iskolaelhagyóinak százalékos aránya
2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 CÉL
EU (28 ország) 15,3 14,9 14,7 14,2 13,9 13,4 12,7 11,9 11,2 10,9 10,0
Belgium 12,6 12,1 12,0 11,1 11,9 12,3 12,0 11,0 9,8 10,0 9,5
Bulgária 17, 3 14,9 14,8 14,7 13,9 11,8 12,5 12,5 12,9 13,1 11,0
Cseh Köztársaság 5,1 5,2 5,6 5,4 4,9 4,9 5,5 5,4 5,5 5,8 5,5
Dánia 9,1 12,9 12,5 11,3 11,0 9,6 9,1 8,0 7, 8 7, 6 10,0
Németország 13,7 12,5 11,8 11,1 11,9 11,6 10,5 9,8 9,5 9,6 10,0
Észtország 13,4 14,4 14,0 13,5 11,0 10,6 10,3 9,7 11,4 11,8 9,5
Írország 12,2 11,8 11,4 11,7 11,5 10,8 9,7 8,4 6,9 6,9 8,0
Görögország 15,1 14,3 14,4 14,2 13,5 12,9 11,3 10,1 9,0 8,3 9,7
Spanyolország 30,3 30,8 31,7 30,9 28,2 26,3 24,7 23,6 21,9 20,3 15,0
Franciaország 12,7 12,8 11,8 12,4 12,7 12,3 11,8 9,7 9,0 9,2 9,5
Horvátország 4,7 4,5 4,4 5,2 5,2 5,0 5,1 4,5 2,7 3,0 4,0
Olaszország 20,4 19,5 19,6 19,1 18,6 17, 8 17, 3 16,8 15,0 14,6 16,0
Ciprus 14,9 12,5 13,7 11,7 12,7 11,3 11,4 9,1 6,8 5,4 10,0
Lettország 15,6 15,6 15,5 14,3 12,9 11,6 10,6 9,8 8,5 9,5 13,4
Litvánia 8,8 7, 8 7, 5 8,7 7,9 7, 4 6,5 6,3 5,9 5,5 9,0
Luxemburg 14,0 12,5 13,4 7,7 7,1 6,2 8,1 6,1 6,1 8,6 10,0
Magyarország 12,5 11,4 11,7 11,5 10,8 11,4 11,8 11,9 11,4 11,6 10,0
Málta 32,2 30,2 27, 2 25,7 23,8 22,7 21,1 20,5 20,3 20,1 10,0
Hollandia 12,6 11,7 11,4 10,9 10,0 9,2 8,9 9,3 8,7 8,3 8,0
Ausztria 10,0 10,8 10,2 8,8 8,3 8,5 7, 8 7, 5 7, 0 7, 3 9,5
Lengyelország 5,4 5,0 5,0 5,3 5,4 5,6 5,7 5,6 5,4 5,3 4,5
Portugália 38,5 36,5 34,9 30,9 28,3 23,0 20,5 18,9 17, 4 14,4 10,0
Románia 17,9 17, 3 15,9 16,6 19,3 18,1 17, 8 17, 3 18,1 18,9 11,3
Szlovénia 5,6 4,1 5,1 5,3 5,0 4,2 4,4 3,9 4,4 5,4 5,0
Szlovákia 6,6 6,5 6,0 4,9 4,7 5,1 5,3 6,4 6,7 7,1 6,0
Finnország 9,7 9,1 9,8 9,9 10,3 9,8 8,9 9,3 9,5 9,3 8,0
Svédország 8,6 8,0 7,9 7, 0 6,5 6,6 7, 5 7,1 6,7 6,6 10,0
Egyesült Királyság11,3 16,6 16,9 15,7 14,8 14,9 13,4 12,3 11,8 11,0Nincs 
meghatározva
Forrás:  Eurostat.I. melléklet
44 Mellékletek 
II. A felsőfokú végzettséggel rendelkező 30–34 év közöttiek aránya
2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 CÉL
EU (28 ország) 29,0 30,1 31,1 32,3 33,8 34,8 36,0 37,1 37,9 38,5 40,0
Belgium 41,4 41,5 42,9 42,0 44,4 42,6 43,9 42,7 43,8 43,1 47,0
Bulgária 25,3 26,0 27,1 27,9 27,7 27, 3 26,9 29,4 30,9 32,0 36,0
Cseh Köztársaság 13,1 13,3 15,4 17, 5 20,4 23,7 25,6 26,7 28,2 29,5 32,0
Dánia 43,0 38,1 39,2 40,7 41,2 41,2 43,0 43,4 44,9 46,7 40,0
Németország 25,8 26,5 27,7 29,4 29,8 30,6 31,8 32,9 31,4 31,8 42,0
Észtország 32,5 33,5 34,4 36,3 40,2 40,2 39,5 42,5 43,2 45,2 40,0
Írország 41,3 43,3 46,3 48,9 50,1 49,7 51,1 52,6 52,2 52,3 60,0
Görögország 26,9 26,3 25,7 26,6 28,6 29,1 31,2 34,9 37, 2 39,4 32,0
Spanyolország 39,4 40,9 41,3 40,7 42,0 41,9 41,5 42,3 42,3 41,1 44,0
Franciaország 39,7 41,4 41,0 43,0 43,2 43,1 43,3 44,0 43,7 44,9 50,0
Horvátország 16,7 16,8 18,5 21,3 24,5 23,9 23,1 25,6 32,2 31,7 35,0
Olaszország 17, 6 18,6 19,2 19,0 19,9 20,4 21,9 22,5 23,9 24,9 26,0
Ciprus 46,1 46,2 47,1 45,0 45,3 46,2 49,9 47, 8 52,5 54,2 46,0
Lettország 19,3 25,7 26,3 30,5 32,6 35,9 37, 2 40,7 39,9 41,0 34,0
Litvánia 39,4 36,4 39,9 40,4 43,8 45,7 48,6 51,3 53,3 56,4 48,7
Luxemburg 35,5 35,3 39,8 46,6 46,1 48,2 49,6 52,5 52,7 50,5 66,0
Magyarország 19,4 20,6 22,8 24,0 26,1 28,2 29,8 32,3 34,1 34,9 30,3
Málta 20,7 20,8 21,0 21,9 22,1 23,4 24,9 26,0 26,5 27, 0 33,0
Hollandia 35,8 36,4 40,2 40,5 41,4 41,2 42,2 43,2 44,8 46,4 40,0
Ausztria 21,1 20,9 21,9 23,4 23,4 23,6 26,1 27,1 40,0 39,1 38,0
Lengyelország 24,7 27, 0 29,7 32,8 34,8 36,5 39,1 40,5 42,1 43,2 45,0
Portugália 18,3 19,5 21,6 21,3 24,0 26,7 27, 8 30,0 31,3 31,3 40,0
Románia 12,4 13,9 16,0 16,8 18,3 20,3 21,7 22,9 25,0 25,5 26,7
Szlovénia 28,1 31,0 30,9 31,6 34,8 37,9 39,2 40,1 41,0 42,6 40,0
Szlovákia 14,4 14,8 15,8 17, 6 22,1 23,2 23,7 26,9 26,9 27,9 40,0
Finnország 46,2 47, 3 45,7 45,9 45,7 46,0 45,8 45,1 45,3 45,3 42,0
Svédország 39,5 41,0 42,0 43,9 45,3 46,8 47,9 48,3 49,9 50,0 40,0
Egyesült Királyság 36,4 38,3 39,5 41,4 43,1 45,5 46,9 47, 4 47,7 47,7Nincs 
meghatározva
Forrás:  Eurostat.I. melléklet
45 Mellékletek 
A programozás, a végrehajtás, a monitoring és a beszámolás áttekintése
Az operatív program elemzése és 
jóváhagyása
Az éves végrehajtási jelentések 
elemzése és értékeléseAz éves végrehajtási jelentések 
elkészítéseMonitoringadatok szolgáltatása 
a projektekrőlA projektek végrehajtásaA projektek vagy projektszolgál-
tatók kiválasztásaAz operatív program 
elkészítéseA partnerségi megállapodás 
elemzése és jóváhagyásaA partnerségi megállapodás 
elkészítéseTagállam Európai BizottságII. melléklet
Forrás:  Európai Számvevőszék.
46 Mellékletek 
A vizsgált 2007–2013-as ESZA operatív programok felsorolása
Tagállam Operatív programokTeljes előirányzat  
(millió euró)ESZA-hozzájárulás 
összesen  
(millió euró)Oktatási célú 
eredeti ESZA-
előirányzat1  
(millió euró)Összes 
ESZA-n belüli 
arány (%)
PT2007PT05UPO001  - Programa Operacional 
Temático Potencial Humano 2007–20138 736 6 117 5 056 83
2007PT051PO001  - Programa Operacional do 
Fundo Social Europeu Para a Região Autónoma dos 
Açores 2007–2013 Pro-Emprego224 190 104 55
2007PT052PO001  - Programa Operacional de 
Valorização do Potencial Humano e Coesão Social 
da Região Autónoma Da Madeira156 125 82 66
PL2007PL051PO001  - Program Operacyjny Kapitał 
Ludzki Narodowe Strategiczne Ramy Odniesienia 
2007–201311 420 9 707 4 330 45
DE2007DE05UPO001  - Operationelles Programm 
des Bundes für den Europäischen Sozialfonds 
Förderperiode 2007–20136 031 3 488 914 26
2007DE051PO004  - Operationelles Programm des 
Freistaates Sachsen für den Europäischen Sozial -
fonds (ESF) in der Förderperiode 2007 bis 20131 157 872 571 65
2007DE052PO008  - Operationelles Programm 
zur Umsetzung des ESF in NRW in der Förderphase 
2007–20131 368 684 432 63
2007DE051PO006  - Operationelles Programm 
für den Einsatz des Europäischen Sozialfonds im 
Freistaat Thüringen in den Jahren 2007 bis 2013836 629 299 48
2007DE051PO002  - Europäischer Sozialfonds 
(ESF) Operationelles Programm des Landes Meck -
lenburg-Vorpommern im Ziel Konvergenz
Förderperiode 2007 bis 2013557 417 275 66
2007DE051PO001  - Operationelles Programm 
des Landes Brandenburg für den Europäischen 
Sozialfonds (ESF) in der Förderperiode 2007 bis 
2013 Ziel Konvergenz Brandenburg Nordost und 
Brandenburg Südwest826 620 260 42III. melléklet
47 Mellékletek III. mellékletTagállam Operatív programokTeljes előirányzat  
(millió euró)ESZA-hozzájárulás 
összesen  
(millió euró)Oktatási célú 
eredeti ESZA-
előirányzat1  
(millió euró)Összes 
ESZA-n belüli 
arány (%)
IT2007IT051PO007  - Programma Operativo Nazio -
nale Competenze per lo sviluppo1 487 743 698 94
2007IT051PO003  - Programma Operativo Regio -
nale Sicilia per il Fondo Sociale Europeo 2007–20132 099 1 050 302 29
2007IT051PO005  - Regione Puglia
Programma Operativo Regionale 2007–2013 Fondo 
Sociale Europeo1 279 640 247 39
2007IT051PO001  - Programma Operativo Obietti -
vo Convergenza
Fondo Sociale Europeo 2007–2013
Regione Campania1 118 559 209 37
2007IT052PO006  - Programma Operativo Regio -
nale della Lombardia Ob. 2 FSE 2007–2013798 338 163 48
2007IT052PO004  - Programma Operativo del 
Fondo Sociale Europeo Obiettivo Competitività 
Regionale e Occupazione Regione Lazio 2007–2013736 368 103 28
HU2007HU05UPO001  - Társadalmi Megújulás 
Operatív Program4 097 3 483 2 358 68
CZ2007CZ05UPO002  - Operační program Vzdělávání 
pro konkurenceschopnost2 151 1 829 1 617 88
2007CZ05UPO001  - Operační program Lidské 
zdroje a zaměstnanost 2007–20132 157 1 837 268 15
RO2007RO051PO001  - Programul Operaţional 
Sectorial Dezvoltarea Resurselor Umane
2007–20134 089 3 476 1 862 54
EL2007GR05UPO002  - Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Εκπαιδευση Και Δια Βιου Μαθηση2 215 1 440 1 418 99
2007GR05UPO001  - Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Αναπτυξη Ανθρωπινου Δυναμικου2 825 2 260 369 16
2007GR05UPO003  - Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Διοικητικη Μεταρρυθμιση675 505 173 34
48 Mellékletek 
Tagállam Operatív programokTeljes előirányzat  
(millió euró)ESZA-hozzájárulás 
összesen  
(millió euró)Oktatási célú 
eredeti ESZA-
előirányzat1  
(millió euró)Összes 
ESZA-n belüli 
arány (%)
ES2007ES051PO005  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo
2007–2013 Andalucía1 445 1 156 477 41
2007ES05UPO001  - Programa Operativo Plu -
rirregional Adaptabilidad y Empleo Fondo Social 
Europeo 2007–20135 925 4 301 1 313 31
2007ES051PO004  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo de Galicia 2007–2013448 359 153 43
2007ES051PO003  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007–2013 Extremadura333 250 128 51
2007ES052PO008  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007–2013 Madrid514 257 102 40
2007ES051PO002  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007–2013 Castilla la Mancha225 180 45 25
UK2007UK05UPO001 - 2007–2013-as ESZA operatív 
program: Anglia6 049 3 090 1 047 34
2007UK051PO002  - Nyugat-Wales és a Völgy -
vidék konvergenciaprogramja, az Európai Szociális 
Alap 2007–2013-as operatív programja1 500 834 431 52
FR2007FR052PO001  - Compétitivité Régionale 
et Emploi 2007–2013 Programme Opérationnel 
National Fonds Social Européen8 991 4 495 953 21
2007FR051PO004  - Ile de La Réunion
Programme Opérationnel FSE 2007–2013742 517 290 56
SK2007SK05UPO001  - Operačný program 
Vzdelávanie727 618 490 79
BG2007BG051PO001  - Оперативна програма 
„Развитие на човешките ресурси” 2007–2013 г.1 214 1 032 490 47
BE2007BE052PO005  - Operationeel Programma ESF 
Doelstelling 2 Vlaanderen 2007–20131 111 469 167 36
AT2007AT052PO001  - Operationelles Programm 
Beschäftigung Österreich 2007–20131 115 472 190 40
Összesen 87 377 59 406 28 385 48
1 A 2007–2013-as programidőszakban a 62., 72., 73. és 74. uniós prioritáskódok felelnek meg az oktatási juttatásoknak.III. melléklet
49 Mellékletek 
A vizsgált 2014–2020-as partnerségi megállapodások és operatív programok 
felsorolása
TagállamPartnerségi megállapodás száma
DE2014DE16M8PA001  - Partnerschaftsvereinbarung zwischen Deutschland und der europäischen Kommission für die Umsetzung der 
ESI-Fonds unter dem gemeinsamen strategischen Rahmen in der Förderperiode 2014 bis 2020
FR 2014FR16M8PA001  - Accord de partenariat 2014–2020 France
IT 2014IT16M8PA001  - Accordo di partenariato 2014–2020 Italia
PT 2014PT16M8PA001  - Portugal 2020 - acordo de parceria 2014–2020
RO 2014RO16M8PA001  - Acordul de parteneriat România
Tagállam OP számaTeljes előirányzat  
(millió euró)ESZA-
hozzájárulás 
összesen  
(millió euró)Oktatási célú 
eredeti ESZA-
előirányzat1  
(millió euró)Összes 
ESZA-n belüli 
arány (%)
DE2014DE05SFOP002  - Operationelles Programm 
ESF Bund Deutschland 2014–20204 830 2 689 883 33
2014DE05SFOP012  - Operationelles Programm 
ESF Sachsen 2014–2020828 663 247 37
FR2014FR05M0OP001  - Programme Opérationnel 
au titre de l’objectif „Investissement pour la 
croissance et l’emploi”968 280 213 76
IT2014IT05M2OP001  - Per la Scuola - Competenze 
e Ambienti per l’apprendimento3 019 1 615 1 056 65
2014IT05SFOP014  - POR Sicilia FSE 820 615 193 31
PT2014PT05SFOP001  - PO Capital Humano 3 642 3 096 3 030 98
2014PT16M2OP001  - Programa Operacional 
Regional do Norte 2014–20204 166 583 263 45
RO2014RO05M9OP001  - Program Operational 
Capital Uman5 059 4 221 1 257 30
Összesen 23 332 13 762 7 142 52
1 A 2014–2020-as programidőszakban a 115., 116., 117. és 118. uniós prioritáskódok felelnek meg az oktatási juttatásoknak.IV. melléklet
50 Mellékletek 
Az operatív programokban meghatározott célok értékelésének ellenőrzési 
módszertanaV. melléklet
Forrás:  Európai Számvevőszék.
Értékelés Miért releváns VégeredményIgen
Nem
Az OP-ban ki volt választva ez a 
célkitűzés?Nem 
történik 
további 
értékelés
Az összefüggések leírásának hiánya azt jelenti, hogy a 
szükségleteket nem lehet azonosítani, vagy csak részben, illetve általánosságokkal lehet azonosítani őket. Az egyértelmű stratégia kidolgozásához szükség van a kiinduló helyzet elemzésére.
A szükségletek azonosítása, illetve a szükségletek és a rájuk 
irányuló intézkedések közötti kapcsolat világossá tétele szükséges a hatékony forrásallokáció biztosításához, hogy az uniós oktatási célok elérhetőek legyenek.
A projektek, kedvezményezettek, célcsoportok lehetséges 
kategóriáinak, valamint az intézkedések végrehajtási határidejének meghatározása elősegíti a végrehajtás eredményességét.
Annak megállapításához, hogy sikerült-e teljesíteni 
a célkitűzést, szükséges annak számszerűsítése, hogy a kiinduló helyzet milyen elemét kell orvosolnia a beavatkozásnak. A célkitűzések legyenek konkrétak, mérhetőek, megvalósíthatóak, relevánsak és határidősek (SMART célkitűzések). 
A végrehajtott intézkedések kihatásának és eredményeinek 
ﬁgyelemmel kíséréséhez mutatókra van szükség. A mutatóknak relevánsnak, elfogadottnak, hitelesnek, könnyen megvalósíthatónak és tartósnak kell lenniük (RACER mutatók).Szerepelt az 
összefüggések 
leírása?
Szerepelt 
szükségletelemzés?
 Bemutattak indikatív 
intézkedéseket?
Számszerűsítették a 
célkitűzést?
Meghatároztak 
releváns 
mutatókat?Minőségi értékelés
a „Nincsen leírás”-tól 
kezdve az „Átfogó 
leírás”-ig
Minőségi értékelés a 
„Nincsen elemzés"-től 
kezdve az „Átfogó 
elemzés”-ig
Minőségi értékelés a 
„Nincsenek tervezett 
intézkedések”-től 
kezdve az „Átfogó 
cselekvési terv”-ig
Igen/NemIgen/Nem 
51 Mellékletek 
A vizsgált 2007–2013-as ESZA operatív programok módosításainak áttekintése
Tagállam OP számaMódosult az OP 
a programidő -
szak alatt?Módosultak 
az oktatási 
célkitűzések?Módosultak az 
oktatási célú 
juttatások1?Módosultak 
az oktatással 
kapcsolatos 
mutatók vagy 
célértékek?
PT2007PT05UPO001  - Programa Operacional 
Temático Potencial Humano 2007–2013Igen Nem Igen Igen
2007PT051PO001  - Programa Operacional do 
Fundo Social Europeu Para a Região Autónoma dos 
Açores 2007–2013 Pro-EmpregoIgen Nem Nem Nem
2007PT052PO001  - Programa Operacional de 
Valorização do Potencial Humano e Coesão Social 
da Região Autónoma Da MadeiraIgen Nem Nem2Nem
PL2007PL051PO001  - Program Operacyjny Kapitał 
Ludzki Narodowe Strategiczne Ramy Odniesienia 
2007–2013Igen Igen Igen Igen
DE2007DE05UPO001  - Operationelles Programm 
des Bundes für den Europäischen Sozialfonds 
Förderperiode 2007–2013Igen Nem Igen Igen
2007DE051PO004  - Operationelles Programm des 
Freistaates Sachsen für den Europäischen Sozial -
fonds (ESF) in der Förderperiode 2007 bis 2013Igen Nem Igen Igen
2007DE052PO008  - Operationelles Programm 
zur Umsetzung des ESF in NRW in der Förderphase 
2007–2013Igen Nem Nem Igen
2007DE051PO006  - Operationelles Programm 
für den Einsatz des Europäischen Sozialfonds im 
Freistaat Thüringen in den Jahren 2007 bis 2013Igen Nem Igen Igen
2007DE051PO002  - Europäischer Sozialfonds 
(ESF) Operationelles Programm des Landes Meck -
lenburg-Vorpommern im Ziel Konvergenz
Förderperiode 2007 bis 2013Nem Nem Nem Nem
2007DE051PO001  - Operationelles Programm 
des Landes Brandenburg für den Europäischen 
Sozialfonds (ESF) in der Förderperiode 2007 bis 
2013 Ziel Konvergenz Brandenburg Nordost und 
Brandenburg SüdwestIgen Nem Igen IgenVI. melléklet
52 Mellékletek 
Tagállam OP számaMódosult az OP 
a programidő -
szak alatt?Módosultak 
az oktatási 
célkitűzések?Módosultak az 
oktatási célú 
juttatások1?Módosultak 
az oktatással 
kapcsolatos 
mutatók vagy 
célértékek?
IT2007IT051PO007  – Programma Operativo Nazio -
nale Competenze per lo sviluppoNem Nem Nem Igen
2007IT051PO003  - Programma Operativo Regio -
nale Sicilia per il Fondo Sociale Europeo 2007–2013Igen Nem Igen Igen
2007IT051PO005  - Regione Puglia
Programma Operativo Regionale 2007–2013 Fondo 
Sociale EuropeoIgen Nem Igen Igen
2007IT051PO001  - Programma Operativo Obietti -
vo Convergenza Fondo Sociale Europeo 2007–2013
Regione CampaniaIgen Nem Igen Nem
2007IT052PO006  - Programma Operativo Regio -
nale della Lombardia Ob. 2 FSE 2007–2013Igen Nem Nem Nem
2007IT052PO004  - Programma Operativo del 
Fondo Sociale Europeo Obiettivo Competitività 
Regionale e Occupazione Regione Lazio 2007–2013Igen Nem Igen Nem
HU2007HU05UPO001  - Társadalmi Megújulás 
Operatív ProgramIgen Nem Igen Igen
CZ2007CZ05UPO002  - Operační program Vzdělávání 
pro konkurenceschopnostIgen Nem Igen Igen
2007CZ05UPO001  - Operační program Lidské 
zdroje a zaměstnanost 2007–2013Igen Nem Igen Igen
RO2007RO051PO001  - Programul Operaţional 
Sectorial Dezvoltarea Resurselor Umane 2007–2013Nem Nem Nem Nem
EL2007GR05UPO002  - Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Εκπαιδευση Και Δια Βιου ΜαθησηIgen Nem Igen Igen
2007GR05UPO001  - Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Αναπτυξη Ανθρωπινου ΔυναμικουIgen Igen Igen Igen
2007GR05UPO003  - Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Διοικητικη ΜεταρρυθμισηIgen Nem Igen IgenVI. melléklet
53 Mellékletek 
Tagállam OP számaMódosult az OP 
a programidő -
szak alatt?Módosultak 
az oktatási 
célkitűzések?Módosultak az 
oktatási célú 
juttatások1?Módosultak 
az oktatással 
kapcsolatos 
mutatók vagy 
célértékek?
ES2007ES051PO005  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007–2013 AndalucíaIgen Nem Igen Igen
2007ES05UPO001  - Programa Operativo Plu -
rirregional Adaptabilidad y Empleo Fondo Social 
Europeo 2007–2013Igen Nem Igen Igen
2007ES051PO004  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo de Galicia 2007–2013Igen Nem Igen Igen
2007ES051PO003  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007–2013 ExtremaduraIgen Nem Nem Nem
2007ES052PO008  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007–2013 MadridIgen Nem Igen Igen
2007ES051PO002  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007–2013 Castilla la ManchaIgen Nem Igen Igen
UK2007UK05UPO001 - 2007–2013-as ESZA operatív 
program: AngliaIgen Nem Nem Nem
2007UK051PO002  - Nyugat-Wales és a Völgy -
vidék konvergenciaprogramja, az Európai Szociális 
Alap 2007–2013-as operatív programjaIgen Nem Igen Igen3
FR2007FR052PO001  - Compétitivité Régionale 
et Emploi 2007–2013 Programme Opérationnel 
National Fonds Social EuropéenIgen Nem Igen Igen
2007FR051PO004  - Ile de La Réunion
Programme Opérationnel FSE 2007–2013Igen Nem Igen Igen
SK2007SK05UPO001  - Operačný program 
VzdelávanieIgen Nem Igen Igen
BG2007BG051PO001  - Оперативна програма 
„Развитие на човешките ресурси” 2007–2013 г.Igen Nem Nem Igen4
BE2007BE052PO005  - Operationeel Programma ESF 
Doelstelling 2 Vlaanderen 2007–2013Igen Nem Nem Nem
AT2007AT052PO001  - Operationelles Programm 
Beschäftigung Österreich 2007–2013Igen Nem Igen Igen
1 A 62., 72., 73. és 74. uniós prioritáskódok felelnek meg az oktatási juttatásoknak.
2 A 74. prioritáskód juttatását 100 000 euróval megnövelték, ami az oktatásnak juttatott összegek mintegy 0,12%-ának felel meg.
3 A programszintű mutatók célértékei módosultak.
4 A korai iskolaelhagyókra vonatkozó kontextusmutató célértéke az Európa 2020 stratégia céljainak fényében módosult.VI. melléklet
54 A Bizottság  
válaszai
Összefoglaló
IV
Az oktatásra szánt finanszírozás csökkenését illetően a Bizottság megjegyzi, hogy a 2014–2020-as programozási 
időszakban a tematikus koncentrációra vonatkozóan új követelményeket vezettek be annak biztosítása érdekében, 
hogy a támogatás elsősorban az Európa 2020 stratégia céljainak és célkitűzéseinek elérésével kapcsolatban meg -
állapított szükségletekre és kihívásokra összpontosuljon (lásd az 1303/2013/EU rendelet 18. cikkét).
VII
A Bizottság megjegyzi, hogy a közös eredménymutatók megállapítására vonatkozó jogi követelmény hiányában az 
uniós szinten történő összesítés kihívást jelentett, az ESZA szakértői értékelési hálózatnak a tagállamok monitoring- 
és értékelési bizonyítékait összesítő munkája segített az akadályok részleges leküzdésében.
Ezenfelül a 2007–2013-as utólagos értékelés és különösen a megkezdett tematikus vizsgálatok tartalmazták az adott 
eredménymutatóknak a közös eredménykategóriákká (azaz munkahely, képesítés megszerzése vagy egyéb pozitív 
eredmény), valamint a prioritási tengelyeken alapuló becsült sikerességi mutatókká történő átalakításának aprólé -
kos munkáját, ahol következetes adatok álltak rendelkezésre az outputról és az eredményekről. Ennek során, amikor 
csak lehetett, a százalékban kifejezett eredménymutatókat abszolút értékre váltották át.
A Bizottság megállapítja, hogy a 2007–2013-as szabályozási keret nem tartalmazott a célok és kimeneti/eredmény -
mutatók projektszinten történő megállapítására irányuló kötelezettséget.
A Bizottság azt is megjegyzi, hogy a pénzügyi allokációk növelése vagy csökkentése nem jár automatikusan a cél -
érték megváltoztatásának szükségességével. Amint megkezdődött a végrehajtás, és megváltozik a gazdasági 
környezet, a tagállamok úgy tapasztalhatják, hogy több vagy kevesebb, illetve más fellépésekre van szükség 
a kezdeti célok eléréséhez, és ehhez további vagy kevesebb finanszírozásra lehet szükség. Azt is fontos felidézni, 
hogy a 2007–2013-as operatív programok módosításaira számos esetben a gazdasági válság közepette került sor. 
Ennek során előfordulhatott, hogy a gazdasági válság előtt eredetileg tervezett eredmények eléréséhez az emberek 
munka erőpiacra történő visszavezetésére irányuló egyes intézkedések intenzívebb beruházásokat igényeltek.
VIII
A Bizottság hangsúlyozza a 2014–2020-as programozási időszak monitoring- és értékelési rendszerében bekövet -
kezett jelentős előrelépéseket, különösen a közös eredménymutatók bejelentésére és a hatásértékelések prioritási 
tengelyek szintjén történő elvégzésére irányuló kötelezettségekkel kapcsolatban. A Bizottság továbbá a művele -
tek szintjén történő monitoring terén bekövetkezett előrelépésekre is emlékeztet (lásd a Bizottságnak a 68. és 90. 
bekezdésekre adott válaszát).
Ami a foglalkoztatásra gyakorolt hatások mérését illeti, a Bizottság kiemeli, hogy a közös közvetlen és hosszabb távú 
eredménymutatókat valamennyi beruházási prioritás esetében össze kell gyűjteni és be kell jelenteni.
A Bizottság válaszai 55
IX a)
A Bizottság elfogadja az ajánlást, és a 2020 utáni programozási időszakban megfontolja azon eredménymuta -
tó(k) meghatározását, amelyeknél minden egyes beruházási prioritás esetén alapértékeket és célértékeket kell 
meghatározni.
IX b) i. Első francia bekezdés
A Bizottság elfogadja az ajánlást, és végre is hajtja azt, amikor megvizsgálja a tagállamoknak az operatív programok 
módosítására irányuló kérelmét.
IX b) i. Második francia bekezdés
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást, és az alkalmazandó jogi keretnek megfelelően már zajlik annak végrehajtása. 
Az 1303/2013/EU rendelet 30. cikke előírja, hogy a tagállam által benyújtott programmódosítási kérelmeket meg -
felelően indokolni kell, és e kérelmek különösen tartalmazzák a program módosításainak várható hatását az intel -
ligens, fenntartható és inkluzív növekedésre vonatkozó uniós stratégiának és a programban meghatározott egyedi 
célkitűzéseknek az elérésére, figyelembe véve e rendeletet és az alapspecifikus szabályokat, az 5., 7. és 8. cikkben 
említett horizontális elveket, valamint a partnerségi megállapodást.
IX b) ii.
A Bizottság megállapítja, hogy ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei.
IX b) iii.
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
Ahol megállapították az oktatás és a foglalkoztatás közötti kapcsolat megerősítésének szükségességét, azaz amikor 
a Tanács országspecifikus ajánlást bocsátott ki, az a programozáskor az ESZA operatív programokban is tükröző -
dött. Továbbá, az 1303/2013/EU rendelet 23. cikke értelmében a Bizottság kérheti egy tagállamtól partnerségi meg -
állapodása és releváns programjai felülvizsgálatát és azokhoz módosítások javaslatát, amennyiben ez szükséges 
a vonatkozó országspecifikus ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében. A Bizottság tehát már rendelkezik 
azzal a lehetőséggel, hogy adott esetben – azaz ha az új országspecifikus ajánlások az oktatás és a foglalkoztatás 
közötti gyenge kapcsolatra hívják fel a figyelmet – kérje az oktatás és a foglalkoztatás közötti kapcsolat megerősíté -
sét célzó források allokációját.
A jelenlegi monitoringrendszer továbbá lehetővé teszi az összes közös kimeneti és eredménymutató monitoring -
ját, mivel a tagállamok valamennyi kimeneti és eredménymutatót kötelesek bejelenteni (a 2014–2020-ra vonat -
kozó ESZA-rendelet 5. cikke). Az első adatokat a 2016. május 31-én esedékes első éves végrehajtási jelentésben kell 
a Bizottsághoz benyújtani. Ennélfogva a teljes programozási időszak során lehetséges monitorozni a foglalkozta -
tással kapcsolatos eredményeket az oktatási tematikus célkitűzés keretében, még akkor is, ha a tagállamok nem álla -
pítottak meg ezen eredménymutatókra vonatkozóan célokat az operatív programjaikban. A Bizottság gondoskodik 
arról, hogy ezeket az eredményeket az éves végrehajtási jelentések összefoglalójában megjelenítse.
A Bizottság válaszai 56
Bevezetés
14
Az oktatásra szánt finanszírozás csökkenését illetően a Bizottság megjegyzi, hogy a 2014–2020-as programozási 
időszakban a tematikus koncentrációra vonatkozóan új követelményeket vezettek be annak biztosítása érdekében, 
hogy a támogatás elsősorban az Európa 2020 stratégia céljainak és célkitűzéseinek elérésével kapcsolatban meg -
állapított szükségletekre és kihívásokra összpontosuljon (lásd az 1303/2013/EU rendelet 18. cikkét).
26
Lásd a Bizottság 14. bekezdésre adott válaszát.
A Bizottság közös válasza a 33. és a 34. bekezdésre
A közös eredménymutatók megállapítására vonatkozó jogi követelmény hiányában az uniós szinten történő össze -
sítés kihívást jelentett, az ESZA szakértői értékelési hálózatnak a tagállamok monitoring- és értékelési bizonyítékait 
összesítő munkája segített az akadályok részleges leküzdésében.
Ezenfelül a 2007–2013-as utólagos értékelés és különösen a megkezdett tematikus vizsgálatok tartalmazták az adott 
eredménymutatóknak a közös eredménykategóriákká (azaz munkahely, képesítés megszerzése vagy egyéb pozitív 
eredmény), valamint a prioritási tengelyeken alapuló becsült sikerességi mutatókká történő átalakításának aprólé -
kos munkáját, ahol következetes adatok álltak rendelkezésre az outputról és az eredményekről. Ennek során, amikor 
csak lehetett, a százalékban kifejezett eredménymutatókat abszolút értékre váltották át.
42
A Bizottság megjegyzi, hogy a pénzügyi allokációk növelése vagy csökkentése nem jár automatikusan a célérték 
megváltoztatásának szükségességével. Amint megkezdődött a végrehajtás, és megváltozik a gazdasági környezet, 
a tagállamok úgy tapasztalhatják, hogy több vagy kevesebb, illetve más fellépésekre van szükség a kezdeti célok 
eléréséhez, és ehhez további vagy kevesebb finanszírozásra lehet szükség. Azt is fontos felidézni, hogy a 2007–2013-as 
operatív programok módosításaira számos esetben a gazdasági válság közepette került sor. Ennek során előfor -
dulhatott, hogy a gazdasági válság előtt eredetileg tervezett eredmények eléréséhez az emberek munkaerőpiacra 
történő visszavezetésére irányuló egyes intézkedések intenzívebb beruházásokat igényeltek.
43
A Bizottság megállapítja, hogy két operatív program – Campania és Lazio – esetében az oktatási célú pénzügyi allo -
káció relatív értelemben lényegesen nem változott. Campaniával kapcsolatban a Bizottság a módosítási kérelemmel 
egy időben már elért kimeneti és eredményadatok alapján maga győződött meg arról, hogy az eredetileg kitűzött 
célok a pénzügyi allokáció csökkenése ellenére még mindig érvényesek.
A Bizottság továbbá azt is hangsúlyozni kívánja, hogy arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a tervezett eredmények 
és a költség/részvétel arányának tekintetében a lehető legambiciózusabbak legyenek. Ha a tagállamok úgy látják, 
hogy alacsonyabb költség mellett is el tudják érni ugyanazokat az eredményeket, a Bizottság ezt nem vonja két -
ségbe. Ezzel szemben a pénzügyi allokációnak a résztvevőkre vonatkozó cél módosítása nélküli jelentős növelése 
miatt a Bizottság az operatív program módosítási eljárása során további elemzéseket végzett volna.
A Bizottság válaszai 57
44
Lásd a Bizottság 42. bekezdésre adott válaszát.
48
A Bizottság megállapítja, hogy a 2007–2013-as szabályozási keret nem tartalmazott a célok és kimeneti/eredmény -
mutatók projektszinten történő megállapítására irányuló kötelezettséget.
Az ESZA szakértői értékelő hálózat és az utólagos értékelés rámutattak a monitoringrendelkezések javításának 
szükségességére, amelynek célja, hogy projektszinten átfogó, megbízható és összehasonlítható eredménymutatók 
álljanak rendelkezésre, különösen a beavatkozás lezárulta után, ami lehetővé teszi a teljesítmény értékelését és az 
eredmények fenntarthatóságát.
Ezt a tanulságot már a 2014–2020-as keret is tükrözi. A résztvevőket támogató minden egyes műveletnek adatokat 
kell gyűjtenie az egyéni résztvevőkről a résztvevőkre vonatkozó közös mutatók és megfelelő specifikus mutatók 
alapján, a teljesítményadatokat pedig az egyes műveletekre vonatkozóan úgy kell rögzíteni és tárolni, hogy azok 
szükség esetén monitoring, értékelés, pénzügyi irányítás, ellenőrzés és audit céljára összesíthetők legyenek (a 
Bizottság 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete 24. cikkének (2) bekezdése). A célokat adott esetben 
össze kell kapcsolni a tárolt kimeneti és eredménymutatókkal.
51
Lásd a Bizottság 48. bekezdésre adott válaszát.
61
A Bizottság tudomásul veszi, hogy a 2014–2020-as operatív programok szövegében az előzetes feltételrendszerrel 
kapcsolatos kritériumok és intézkedések tekintetében néhány következetlenség található. A Bizottság és a tagálla -
mok már dolgoznak azon, hogy ezeket a következetlenségeket azonosítsák, és az 1303/2013/EU rendelet 30. cikkével 
összhangban kezeljék.
65
Lásd a Bizottság 68. bekezdésre adott válaszát.
67
A kiválasztási kritériumokat valójában az irányító hatóság állapítja meg és alkalmazza. Ezeknek a kritériumoknak kell 
biztosítaniuk, hogy a kiválasztott műveletek hozzájáruljanak a megfelelő prioritás szerinti egyedi célkitűzések és 
eredmények eléréséhez (az 1303/2013/EU rendelet 125. cikke (3) bekezdése a) pontjának i. alpontja). Ezeket a kritéri -
umokat a monitoringbizottságnak kell jóváhagynia (1303/2013/EU 110. cikk (2) bekezdés a) pont), amelyben a Bizott -
ság tanácsadói minőségben vesz részt.
Az ESZA szakmai munkacsoportban zajlott megbeszélésen a Bizottság felhívta a tagállamok figyelmét a kiválasztási 
kritériumoknak az egyedi célkitűzések elérésében (különösen a vonatkozó országspecifikus ajánlások teljesítésében) 
játszott fontos szerepére.
A Bizottság válaszai 58
68
A Bizottság megjegyzi, hogy amennyiben a tagállam nem tudott egy adott eredménymutatónál számszerűsített 
célértéket meghatározni, mivel hiányoztak a megbízható alapértékek, a statisztikai rendszerekre és eredmény -
mutatókra vonatkozó általános előzetes feltételrendszert nem tekintették teljesítettnek, és a hiányosság kezelésére 
cselekvési tervet dolgoztak ki.
73
A Bizottság megállapítja, hogy az eredménymutatókat a program beavatkozási logikájával összhangban kell ki  -
dolgozni, hogy tükrözzék az elérni kívánt egyedi célkitűzéseket. A számszerűsített célértékek lehetővé teszik az 
egyedi célkitűzések megvalósulása terén elért haladás mérését. Az utóbbiak tükrözik az egyedi kihívásokat, különö -
sen a tagállamra vonatkozó országspecifikus ajánlásokban, a tematikus koncentrációval összhangban, és az ESZA-
nak az Európa 2020 stratégiához nyújtott támogatásának megnövelt hozzájárulását.
Az adott beruházási prioritáshoz hozzájáruló egyedi célkitűzések sokfélesége megnehezíti a célértékek előzetesen 
történő megállapításához szükséges megfelelő mutatók szabványosítását.
Ugyanakkor – bár ez nem mindig kapcsolódik számszerűsített célokhoz – minden egyes beruházási prioritás eseté -
ben monitorozni kell és be kell jelenteni valamennyi közös kimeneti és eredménymutatót, amelyekből kiszámítha -
tók a sikerességi ráták.
4. háttérmagyarázat – Példa nem megfelelő végeredmény-mutatóra
A Bizottság megjegyzi, hogy:
– az egyedi célkitűzés leírása tartalmazza a fiatalok aktivizálásának és foglalkoztathatóságának elősegítését is;
– a mutató összhangban van az egyedi célkitűzéssel megcélzott kedvezményezettekkel, akik közé a diákok és 
családok, ugyanakkor inaktív és munkanélküli fiatalok is tartoznak, és megfelel néhány előirányzott tevékeny -
ségnek (szakmai gyakorlatok, iránymutatás és iskolai munkatapasztalatok);
– a beavatkozások foglalkoztatásra gyakorolt hatásának középpontba állítása szintén összefügg azzal a ténnyel, 
hogy az operatív program a „Per la Scuola” nemzeti operatív program intervencióival összehangoltan (átfedések 
nélkül) avatkozik be.
80
Ami a foglalkoztatásra gyakorolt hatások mérését illeti, a közös közvetlen és hosszabb távú eredménymutatókat 
valamennyi beruházási prioritás esetében össze kell gyűjteni és be kell jelenteni. Az előre meghatározott eredmény -
mutatókra vonatkozó célértékek megállapítását illetően lásd a Bizottság 73. bekezdésre adott válaszát.
A Bizottság válaszai 59
82
A Bizottság megállapítja, hogy a 2007–2013-as szabályozási keret nem tartalmazott a célok és kimeneti/eredmény -
mutatók projektszinten történő megállapítására irányuló kötelezettséget.
83
A Bizottság megjegyzi, hogy az 1083/2006/EK rendelet 37. cikke értelmében az operatív programnak tartalmaznia 
kell a támogatásra jogosult terület vagy ágazat helyzetének elemzését az erősségek és gyengeségek kiemelésével, 
valamint az ezekre irányuló stratégiával; a választott prioritások indoklását, valamint a prioritási tengelyekről és 
azok egyedi céljairól szóló információt. Ha azonban egy tagállam az oktatásról szóló országspecifikus ajánlást kap, 
az igényfelmérés meglehetősen korlátozott lehet.
Lehetséges volt a teljesítmény operatív program szintjén történő monitoringja és értékelése. A közös eredmény -
mutatók megállapítására vonatkozó jogi követelmény hiányában az uniós szinten történő összesítés kihívást jelen -
tett, az ESZA szakértői értékelési hálózatnak a tagállamok monitoring- és értékelési bizonyítékait összesítő munkája 
segített az akadályok részleges leküzdésében.
Ezenfelül a 2007–2013-as utólagos értékelés és különösen a megkezdett tematikus vizsgálatok tartalmazták az adott 
eredménymutatóknak a közös eredménykategóriákká (azaz munkahely, képesítés megszerzése vagy egyéb pozitív 
eredmény), valamint a prioritási tengelyeken alapuló becsült sikerességi mutatókká történő átalakításának aprólé -
kos munkáját, ahol következetes adatok álltak rendelkezésre az outputról és az eredményekről. Ennek során, amikor 
csak lehetett, a százalékban kifejezett eredménymutatókat abszolút értékre váltották át.
84
A Bizottság megjegyzi, hogy a pénzügyi allokációk növelése vagy csökkentése nem jár automatikusan a célérték 
megváltoztatásának szükségességével. Amint megkezdődött a végrehajtás, és megváltozik a gazdasági környezet, 
a tagállamok úgy tapasztalhatják, hogy több vagy más, és költségesebb fellépésekre van szükség a kezdeti célok 
eléréséhez, és ehhez kiegészítő finanszírozásra lehet szükség. Azt is fontos felidézni, hogy a 2007–2013-as operatív 
programok módosításaira számos esetben a gazdasági válság közepette került sor. Ennek során előfordulhatott, 
hogy a gazdasági válság előtt eredetileg tervezett eredmények eléréséhez az emberek munkaerőpiacra történő 
visszavezetésére irányuló egyes intézkedések intenzívebb beruházásokat igényeltek.
86
A Bizottság megállapítja, hogy a 2007–2013-as szabályozási keret nem tartalmazott a célok és kimeneti/eredmény -
mutatók projektszinten történő megállapítására irányuló kötelezettséget.
87
A Bizottság tudomásul veszi, hogy a 2014–2020-as operatív programok szövegében az előzetes feltételrendszerrel 
kapcsolatos kritériumok és intézkedések tekintetében néhány következetlenség található. A Bizottság és a tagálla -
mok már dolgoznak azon, hogy ezeket a következetlenségeket azonosítsák, és az 1303/2013/EU rendelet 30. cikkével 
összhangban kezeljék.
A Bizottság válaszai 60
89
A kiválasztási kritériumokat valójában az irányító hatóság állapítja meg és alkalmazza. Ezeknek a kritériumoknak kell 
biztosítaniuk, hogy a kiválasztott műveletek hozzájáruljanak a megfelelő prioritás szerinti egyedi célkitűzések és 
eredmények eléréséhez (az 1303/2013/EU rendelet 125. cikke (3) bekezdése a) pontjának i. alpontja). Ezeket a kritéri -
umokat a monitoringbizottságnak kell jóváhagynia (1303/2013/EU 110. cikk (2) bekezdés a) pont), amelyben a Bizott -
ság tanácsadói minőségben vesz részt.
Az ESZA szakmai munkacsoportban zajlott megbeszélésen a Bizottság felhívta a tagállamok figyelmét a kiválasztási 
kritériumoknak az adott célkitűzéseik elérésében (különösen a vonatkozó országspecifikus ajánlások teljesítésében) 
játszott fontos szerepére.
90
A Bizottság megállapítja, hogy az eredménymutatókat a program beavatkozási logikájával összhangban kell kidol -
gozni, hogy tükrözzék az elérni kívánt egyedi célkitűzéseket. A számszerűsített célértékek lehetővé teszik az egyedi 
célkitűzések megvalósulása terén elért haladás mérését. Az utóbbiak tükrözik az egyedi kihívásokat, különösen 
a tagállamra vonatkozó országspecifikus ajánlásokban, a tematikus koncentrációval összhangban, és az ESZA-nak az 
Európa 2020 stratégiához nyújtott támogatásának megnövelt hozzájárulását.
Az adott beruházási prioritáshoz hozzájáruló egyedi célkitűzések sokfélesége megnehezíti a célértékek előzetesen 
történő megállapításához szükséges megfelelő mutatók szabványosítását.
Ugyanakkor – bár ez nem mindig kapcsolódik számszerűsített célokhoz – minden egyes beruházási prioritás eseté -
ben monitorozni kell és be kell jelenteni valamennyi közös kimeneti és eredménymutatót, amelyekből kiszámítha -
tók a sikerességi ráták.
1. ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlást, és a 2020 utáni programozási időszakban megfontolja azon eredménymuta -
tó(k) megállapítását, amelyeknél minden egyes beruházási prioritás esetén alapértékeket és célértékeket kell 
meghatározni.
2. ajánlás – Első francia bekezdés
A Bizottság elfogadja az ajánlást, és végre is hajtja azt, amikor megvizsgálja a tagállamoknak az operatív programok 
módosítására irányuló kérelmét.
2. ajánlás – Második francia bekezdés
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást, és az alkalmazandó jogi keretnek megfelelően már zajlik annak végrehajtása. 
Az 1303/2013/EU rendelet 30. cikke előírja, hogy a tagállam által benyújtott programmódosítási kérelmeket meg -
felelően indokolni kell, és e kérelmek különösen tartalmazzák a program módosításainak várható hatását az intel -
ligens, fenntartható és inkluzív növekedésre vonatkozó uniós stratégiának és a programban meghatározott egyedi 
célkitűzéseknek az elérésére, figyelembe véve e rendeletet és az alapspecifikus szabályokat, az 5., 7. és 8. cikkben 
említett horizontális elveket, valamint a partnerségi megállapodást.
A Bizottság válaszai 61
3. ajánlás
A Bizottság megállapítja, hogy ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei.
4. ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
Ahol megállapították az oktatás és a foglalkoztatás közötti kapcsolat megerősítésének szükségességét, azaz amikor 
a Tanács országspecifikus ajánlást bocsátott ki, az a programozáskor az ESZA operatív programokban is tükröző -
dött. Továbbá, az 1303/2013/EU rendelet 23. cikke értelmében a Bizottság kérheti egy tagállamtól partnerségi meg -
állapodása és releváns programjai felülvizsgálatát és azokhoz módosítások javaslatát, amennyiben ez szükséges 
a vonatkozó országspecifikus ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében. A Bizottság tehát már rendelkezik 
azzal a lehetőséggel, hogy adott esetben – azaz ha az új országspecifikus ajánlások az oktatás és a foglalkoztatás 
közötti gyenge kapcsolatra hívják fel a figyelmet – kérje az oktatás és a foglalkoztatás közötti kapcsolat megerősíté -
sét célzó források allokációját.
A jelenlegi monitoringrendszer továbbá lehetővé teszi az összes közös kimeneti és eredménymutató monitoring -
ját, mivel a tagállamok valamennyi kimeneti és eredménymutatót kötelesek bejelenteni (a 2014–2020-ra vonat -
kozó ESZA-rendelet 5. cikke). Az első adatokat a 2016. május 31-én esedékes első éves végrehajtási jelentésben kell 
a Bizottsághoz benyújtani. Ennélfogva a teljes programozási időszak során lehetséges monitorozni a foglalkozta -
tással kapcsolatos eredményeket az oktatási tematikus célkitűzés keretében, még akkor is, ha a tagállamok nem álla -
pítottak meg ezen eredménymutatókra vonatkozóan célokat az operatív programjaikban. A Bizottság gondoskodik 
arról, hogy ezeket az eredményeket az éves végrehajtási jelentések összefoglalójában megjelenítse.

HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?
Ingyenes kiadványok:
  egy példány:  
az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu),
  több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:  
az Európai Unió képviseletein keresztül (http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),  
nem uniós országokban a küldöttségektől (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),  
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül (http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm)  
vagy a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész  
területéről) (*).
(*)  A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül,  
telefonfülkékből és hotelekből a számot csak díj/f_izetés ellenében lehet hívni).
Megvásárolható kiadványok: az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu).
Esemény Dátum
Az ellenőrzési feladatterv elfogadása/az ellenőrzés megkezdése 2014. 11. 12.
A jelentéstervezet hivatalos megküldése a Bizottságnak (vagy más ellenőrzött félnek) 2016. 3. 31.
A végleges jelentés elfogadása az egyeztető eljárás után 2016. 5. 11.
A Bizottság (vagy más ellenőrzött fél) válaszainak beérkezése az összes uniós nyelven 2016. 6. 17 .
Az oktatásba történő beruházás kulcsfontosságú 
a munkatermelékenység javítása, a szakmai fejlődés és 
a gazdasági növekedés szempontjából. Az iskolai 
végzettség szintje közvetlen kapcsolatba hozható mind 
a foglalkoztathatósággal, mind a betöltött munkahely 
minőségével. Az Európai Szociális Alap 2007 és 2013 
között közel 34 milliárd euróval támogatott oktatási 
intézkedéseket, és további 27 milliárdot tervez erre 
fordítani a 2014 és 2020 közötti időszakban. Értékeltük, 
hogy kellően figyelembe vették-e az uniós oktatási 
célkitűzéseket a programokban és a kapcsolódó 
projektekben 2013 előtt, illetve a jövőre nézve 
a programok és projektek kialakításában. Összességében 
arra a következtetésre jutottunk, hogy kellően figyelembe 
vették őket. Ugyanakkor hiányosságokat állapítottunk 
meg a monitoringban, a projektteljesítmény pedig – 
számszerűsített célkitűzések és mutatók hiányában – 
nem volt mindig kimutatható.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK