HU 
 
 
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE 
(2008. december 1.) 
a magyar Pénzügyminisztérium kérésére  
a pénzügyi közvetít őrendszer stabilitásának er ősítéséről szóló törvényjavaslatról 
(CON/2008/81) 
 Bevezetés és jogalap
 
2008. november 17-én a magyar Pénzügyminisztér ium felkérte az Európai Központi Bankot („EKB”) 
arra, hogy alkosson véleményt a pénzügyi közvetít őrendszer stabilitásának er ősítéséről szóló törvény 
iránti javaslatról (a továbbiakban: törvényjavaslat).  
Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre az Európai Közösséget létrehozó Szerz ődés 105. cikkének 
(4) bekezdésén és a nemzeti hatóságoknak az Eu rópai Központi Bankkal a jogszabálytervezetekr ől 
folytatott konzultációjáról szóló, 1998. június 29-i 98/415/EK tanácsi határozat12. cikke (1) bekezdésének 
hatodik francia bekezdésén alapul, mivel a törvényj avaslat a pénzügyi intézményekre alkalmazandó 
rendelkezéseket tartalmaz annyiban, hogy a re ndelkezések lényeges befolyásolják a pénzügyi 
intézmények és piacok stabilitását. Az Európai Közpon ti Bank eljárási szabályzatának 17.5. cikke els ő 
mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt. 
 1.  A törvényjavaslat célja 
1.1 A törvényjavaslat célja, hogy visszaszorítsa a globális pénzügyi válság magyarországi hatásait és 
fenntartsa az ország pénzügyi rendszerének stabilitását. Azt követ ően, hogy a Nemzetközi 
Valutaalap (IMF) hitelt nyújtott Magyarorszá gnak, és figyelemmel a pénzügyi közvetít ő rendszer 
által az ország gazdaságának m űködésében betöltött szerepre, a Parl ament a törvényjavaslatot a 
rendszer stabilitásának meg őrzése, a befektet ők bizalmának fenntartása, valamint a rendszeren 
belüli egyes intézmények tulajdonosai és a nagyközönség érdekei közötti egyensúly meg őrzése 
céljából kívánja elfogadni.  
1.2 A törvényjavaslat értelmében a Magyar Nemze ti Bank („MNB”) és a Pénzüg yi Szervezetek Állami 
Felügyelete („PSZÁF”) folyamatosan értékelni fogja a szabályozott pénzügyi intézményeket és 
kérésre err ől tájékoztatni fogja a pénz-, t őke- és biztosítási piac szabályozásáért felel ős minisztert. 
A Magyar Állam egyben 2008 és 2010 között 600 milliárd forint érték ű deviza összeget helyez el 
az IMF-hitel terhére az MNB-nél erre a célra megnyitott számlán. Az államháztartásért felel ős 
miniszter az MNB-n keresztül kezeli ezeket a pénzeszközöket, a pénzeszközök kezelésére az 
                                                 
1  HL L 189., 1998.7.3., 42. o.  
2 államháztartásért felel ős miniszterrel és az MNB elnökével kötend ő külön megállapodásban 
megállapítandó szabályoknak megfelel ően. 
1.3 Emellett a Magyar Állam felhatalmazást kap garancia vállalására a hitelintézetek hitelez ők felé 
fennálló tartozásai tekintetében, a következ ő együttes feltételek teljesülése mellett: a) a 
garanciavállalást a PSZÁF Felügyeleti Tanácsának  elnöke és az MNB elnöke együttesen javasolja; 
b) a kötelezettség alapja hitelszerz ődés vagy hitelviszonyt megtestesít ő értékpapír; c) a hitelintézet 
kötelezettségének lejárata legalább három hónap és le gfeljebb öt év; d) a hitelintézet kötelezettsége 
a törvény hatályba lépése és 2009. december 31. között keletkezik; e) a kötelezettség euróban, 
svájci frankban vagy forintban van meghatározva.  Az állami garanciavállalások együttes összege 
legfeljebb 1 500 milliárd forint lehet. 
1.4 A PSZÁF Felügyeleti Tanácsa elnökének és az MNB elnökének együttes javaslatára a Magyar 
Állam felemelheti a hitelintézet t őkéjét, a hitelintézet kérésére vagy egyetértésével, illetve 
hivatalból, a hitelintézet egyetértése nélkül, a hitelintézetben els őbbségi részvények juttatásáért 
cserében.  
1.5 A törvényjavaslat által bevezetett intézk edésekre vonatkozó átmeneti rendelkezések a 
kihirdetésüket követ ő napon lépnek hatályba és azokat 200 9. december 31-ig kell alkalmazni. 
 2. Általános észrevételek 
2.1 Az EKB ki kívánja emelni, hogy a szokásos konzultációs id őszakot lehet ővé nem tev ő, rendkívül 
sürgős esetekben a konzultáló hatóság jelezheti a sürg ősséget a vélemény iránti kérelemben, és 
kérheti, hogy az EKB véleményének elfogadására rövidebb határid őn belül kerüljön sor. Ez nem 
érinti a nemzeti hatóságoknak a Szerz ődés 105. cikke (4) bekezdésének  értelmében fennálló, arra 
vonatkozó kötelezettségét, hogy megfelel ő konzultációt folytassanak az EKB-val az annak 
hatáskörébe tartozó nemzeti jogszabálytervezetekr ől. A 98/415/EK határozat 3. cikkének 
(4) bekezdéséb ől következik, hogy a tagállamok kötelesek felfüggeszteni a jogszabálytervezet 
elfogadási folyamatát az EKB véleményének kézhezvételéig. Az elfogadó hatóságnak lehet őséggel 
kell rendelkeznie az EKB véleményének érdemben történ ő megfontolására az érdemi döntése 
meghozatala el őtt. Ha az EKB-vélemény el őterjesztésére határid őt szabtak és e határid ő lejárt, az 
érintett nemzeti hatóság újrakezdheti az elfogadási eljárást
2. 
2.2 Az EKB a közelmúltban több vélemény adott ki a globális pénzügyi válság kezelésére szolgáló 
állami intézkedésekr ől, amelyek mindegyikében hangsúlyozza a pénzügyi piacokba vetett bizalom 
helyreállítását célzó közös megközelítés fontosságát . Hasonlóképpen, az EKB megjegyzi, hogy az 
Ecofin 2008. október 7-i ülésén elfogadott köve tkeztetések kiemelték az állami fellépések 
tekintetében útmutatásként figyelembe veend ő közös elveket3. Emellett az EKB megjegyzi, hogy 
                                                 
2  Lásd a nemzeti hatóságoknak az Európai Központi Bankkal a jogszabálytervezetekr ől folytatott konzultációjáról szóló 
útmutató IV. címének 1. szakaszát; az útmutató elérhet ő az EKB weboldalán, a www.ecb.europa.eu  címen. 
3  Ezen elvek szerint, a) a beavatkozásoknak kell ő időben kell történniük, és a támoga tásoknak elvileg átmeneti jelleg űnek 
kell lenniük; b) védeni kell az adófizet ők érdekeit; c) a részvényeseknek vi selniük kell a beavatkozás megfelel ő 
következményeit; d) a kormánynak ké peseknek kell lennie a vezetés megvá ltoztatására; e) a vezetés nem őrizhet meg 
3 2008. október 12-én az euroövezet állam – és kormányf ői kiadtak egy nyilatkozatot az euroövezeti 
országok összehangolt európai cselekvési tervér ől4 (a továbbiakban: a nyilatkozat), amelyben 
megerősítették elkötelezettségüket a határozott és átf ogó együttes fellépésre a pénzügyi rendszerbe 
vetett bizalom helyreállítása és a rendszer megfelel ő működése, valamint a gazdaságnak megfelel ő 
és hatékony finanszírozási feltételek biztosítása cé ljából. Megállapodás született az Európai Unió 
és az euroövezeti kormányok, központi bankok,  felügyeleti szervek által annak megel őzése 
érdekében követend ő közös elvekr ől, hogy a nemzeti intézkedések hátrányosan befolyásolják az 
egységes piac m űködését és a többi tagállamot. Ennek az összehangolt megközelítésnek részét 
képezik a megfelel ő likviditás biztosítását, a bankok különféle eszközökkel történ ő 
finanszírozásának el ősegítését, a pénzügyi intézmények számára további t őkeforrások nyújtását, és 
a nehéz helyzetben lév ő bankok újrat őkésítését célzó kezdeményezések. 2008. október 16-án az 
Európai Tanács is jóváhagyta ezeket az elveket va lamennyi tagállam tekintetében. Amint az az 
EKB közelmúltbeli véleményeiben kifejtésre került5, kiemelked ő fontosságú, hogy a nemzeti 
hatóságok által végrehajtott m űveletek semmiféle módon ne zavarják az egységes monetáris 
politikát és/vagy az eurorendszer refinanszírozási m űveleteit. 
2.3 Az EKB ugyancsak hangsúlyozza annak biztosít ásának fontosságát, hogy  a javasolt szabályozások 
feleljenek meg a vonatkozó közö sségi jogi rendelkezéseknek, különösen a verseny tekintetében, 
ideértve a bankok határokon átnyúló összefonódásának és részesedésszerzé sének területét, valamint 
a pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó jogszabályoka t és az egységes piaci elveket. Emellett azoknak 
meg kell felelniük a Bizottság közelmúltban elfogadott, az állami támogatásokról szóló szabályoknak a pénzintézetek vonatkozásában a jele nlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben 
tett intézkedésekre történ ő alkalmazásáról szóló iránymutatásban
6 (a továbbiakban: bizottsági 
iránymutatás) meghatározott szempontoknak. Ennélfogva id őben korlátozottnak kell lennie az 
állam által a törvényjavaslat alapján végzett újrat őkésítés következtében betöltött részvényesi 
szerepnek.  
2.4 Az EKB értelmezése szerint a törvényjavaslat 24. §-a felhatalmazza a magyar kormányt rendelet 
elfogadására a törvényjavaslat szerinti állami  garanciavállalással kapcsolatos eljárások 
szabályozása céljából. Az EKB elvárja minden olyan új jogszabálytervezet tekintetében a konzultáció lefolytatását, amelyek lényegesen befolyásolják a pénzügyi piacok stabilitását. 
                                                                                                                                                             
jogalap nélküli el őnyöket; f) a kormányok hatáskörrel rendelkezh etnek többek között a javadalmazásba való 
beavatkozásra; g) védeni kell a versenytársak jogos érde keit, különösen az állami tám ogatásra vonatkozó szabályok 
révén; és h) kerülni kell a továbbgy űrűző negatív hatásokat. 
4  Elérhet ő a Francia Elnökség weboldalán a www.ue2008.fr  címen. 
5  Lásd különösen a spanyol gazdasági mini szter kérésére a pénzügyi eszközök megs zerzésére szolgáló alap létrehozásáról 
szóló királyi törvényerej ű rendeletr ől, valamint az euroövezeti országok össz ehangolt európai cselekvési tervével 
kapcsolatos, sürg ős pénzügyi és gazdasági intézkedések elfogadásáról szóló királyi törvényerej ű rendeletr ől szóló, 
2008. október 17-i CON/2008/52 EKB-vélemé nyt. Lásd még a spanyol gazdaság i miniszter kérésére a pénzügyi 
eszközök megszerzésére szolgáló alap létreh ozásáról szóló 6/2008 királyi törvényerej ű rendelet tervezet végrehajtásáról 
szóló rendelettervezetr ől, valamint az alap igazgatótanácsán ak alapmegállapodása tervezetér ől szóló, 2008. október 27-i 
CON/2008/60 EKB-véleményt. Az EKB valamennyi véleménye elérhet ő az EKB weboldalán, a www.ecb.europa.eu 
címen. 
6  Lásd „A Bizottság közleménye – Az állami támogatásokról szóló szabály oknak a pénzintézetek vonatkozásában a 
jelenlegi pénzügyi világválsággal öss zefüggésben tett intézkedésekre történ ő alkalmazása (HL C 270., 2008.10.25., 8. o.).  
4 3. Különös megjegyzések 
Támogatásra való jogosultság 3.1 A jogszabálytervezet 1. és 2. §-a szerint a hitelintézetekr ől és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 
1996. évi CXII. törvény
7 meghatározása szerinti, magyarországi székhellyel rendelkez ő 
valamennyi bank és szakosított pénzintézet jogosult a törvényjavaslat szerinti intézkedések igénybe 
vételére. Az EKB értelmezése szerint ebbe beleta rtoznak a külföldi bankok leánybankjai, de nem 
tartoznak ide a külföldi bankok fióktelepei. Az  EKB üdvözli a fenti rendelkezést, mivel kerüli 
egyes hitelintézetek el őnyben részesítését és az azonos versenyf eltételek torzulását a belföldi 
pénzügyi intézmények és a külföldi intézm ények leányvállalatai kezelésének körében8. Az EKB 
megjegyzi, hogy az állami garancia nyújtásának  sajátos összefüggésében a bizottsági iránymutatás 
részletes szabályokat tartalmaz a kedvezmény ezett intézmények jogosultsági kritériumairól9. 
A támogatás feltételei és a monetá ris politikával való kölcsönhatása  
3.2 Az EKB megjegyzi, hogy a nyilatkozatnak megfelel ően a tagállamoknak összehangoltan kell 
fellépniük annak megel őzésére, hogy a nemzeti végrehajtás jelent ős eltérései ellentétes hatásokat 
fejtsenek ki és torzulásokat okozzanak a gl obális banki piacokon. Hasonlóképpen, az EU-
tagállamok támogatási intézkedéseinek átmeneti jelleg űnek kell lenniük, és azok lejáratát az egész 
EU-ban harmonizálni kell. E tekintetben az EKB a következ ő észrevételeket teszi. 
3.3 Először, a törvényjavaslat 6. és 7. §-ai értelméb en adott állami garanciavállalás formáját ölt ő 
támogatási intézkedéseket illet ően az EKB álláspontja szerint a javasolt rendszer végrehajtásának a 
következőket kell célul t űznie: a) a likviditássz űkében lév ő, fizetőképes bankok finanszírozási 
problémáinak megoldása a hosszabb lejáratú banki kötelezettségek piaca m űködésének javítása 
révén; b) a pénzügyi intézmények közötti azonos versenyfeltételek meg őrzése és a piactorzulások 
megelőzése; valamint c) az MNB által folytatott likviditáskezeléssel való összhang meg őrzése10. 
3.4 Másodszor, a törvényjavaslat 7. §-a szerint a Parlament felhatalmazza az államháztartásért felel ős 
minisztert a Magyar Állam nevében történ ő garanciavállalásra valamely pénzintézet 
forrásbevonása céljára, a vélemény 1.3. pontjában felsorolt feltételek teljesülése esetén. Az EKB 
úgy találja, hogy nem egyértelm ű a forrásbevonást végrehajtó hitelintézetek 7. § szerinti állami 
                                                 
7  Magyar Közlöny , 1996.12.12. 
8  E vonatkozásokról lásd különösen az ír pé nzügyminiszter kérésére a hitelintézetekr ől (pénzügyi támogatásokról) szóló 
2008. évi törvénytervezetr ől szóló, 2008. október 3-i CON/2008/44 EKB-vélemé nyt. Lásd még az ír pénzügyminiszter 
kérésére a hitelintézeti (pénzügyi támogatási) rendszerr ől szóló 2008. évi törvénytervezetr ől szóló, 2008. október 15-i 
CON/2008/48 EKB-véleményt. Lásd még a CON/2008/52 EKB-véleményt és az os ztrák pénzügyminisz ter kérésére az 
osztrák pénzügyi piac stabilitásának bizt osítását szolgáló j ogszabálytervezetekr ől szóló, 2008. október 20-i CON/2008/55 
EKB véleményt. 
9  Lásd a bizottsági iránymutatás 18. pontját, amely meghatározza, hogy: „Azokat a feltételeket, amelyek mellett a 
pénzintézetek ilyen garanciában ré szesülhetnek, objektíven – megfelel ően számításba véve az érintett pénzintézet 
szerepét az adott bankrendszeren belül és a gazdaság egészében – és megkülönböztetést ől mentesen kell meghatározni, 
hogy ily módon kiküszöbölhet ő legyen az intézkedésnek a szomszédos piacokra és a bels ő piac egészére gyakorolt 
indokolatlan versenytorzító ha tása”. Az állampolgárságon alapuló megkülönböz tetés tilalma elvéne k alkalmazásával a 
programnak ki kell terjednie az érintett tagországban m űködő valamennyi intézményre – ide értve a leányvállalatokat is – 
amely az adott tagországban jelent ős tevékenységet folytat “. 
10  Lásd pl. a svéd pénzügyminisztérium kérésére a bankoknak  nyújtott állami garanciáró l stb. szóló rendelettervezetr ől 
szóló, 2008. október 29-i CON/2008/62 EKB-vélemény 2.1.2. pontját. 
5 garanciavállalásának jogosultsági kritériuma és ezt  a jogalkotónak további megfontolás tárgyává 
kell tennie11. 
3.5 Harmadszor, az EKB szerint további pontosít ást igényel a törvényjavaslat az azon típusú 
kötelezettségek tekintetében, amelyekre az állami garancia megadható. Nem egyértelm ű különösen 
az, hogy a Magyar Állam által nyújtott garancia a bankközi betétekre kiterjed-e. E tekintetben az 
EKB megjegyzi, hogy kerülend ő állami garancia nyújtása a bankköz i betétek tekintetében, mivel az 
alkalmas lehet arra, hogy zavarja a központi bank likviditásb ővítő műveleteit, és ekként a 
monetáris politikai döntések végrehajtását. Az EK B különösen úgy véli, hogy a törvényjavaslat 
szerint nyújtandó állami garanciák közgazdasági jelleg űek lehetnek, úgy, mint a bankközi betétek 
visszafizetésére szóló garanciák, ha azokat a hitelfelvev ő bank által felvett, fedezetlen hitel 
visszafizetésére nyújtják Az EKB ezért javasolja  a betétek garantálására jellegükben közgazdasági 
állami garanciák nyújtásának mell őzését12.  
3.6  Negyedszer, az EKB megjegyzi azt is, hogy a nyilatkozat szerint a tagállamok kormányai a 
középtáv új értelmében, azaz legfeljebb 5 évre nyújtanának állami garanciát el őresorolt banki 
adósságok tekintetében. Az EKB értelmezése szerint a törvényjavaslat feljogosítja a 
pénzügyminisztert állami garancia vállalására a 2009. végéig megkötend ő megállapodások alapján, 
ugyanakkor a garantált kötelezettségek maximá lis lejárata nem került meghatározásra. Az EKB 
ajánlja a törvényjavaslat olyan módosítását, hogy az biztosítsa a nyilatkozatban szerepl ő 
kritériumoknak e tekintetben való, teljes megfelelést13. 
3.7 Ötödször, a törvényjavaslat  7. §-ának (7) bekezdése el őírja, hogy a kedvezményezett 
hitelintézetnek díj számítható fel az állami garanc ia vállalásáért, amelynek szintjét „az Európai 
Bizottság vonatkozó ajánlásainak és közlemény einek figyelembevételével” kell a megfelel ő 
megállapodásban rögzíteni. E tekintetben az EKB me gjegyzi, hogy fontos annak biztosítása, hogy 
az állami garancia díja kockázatalapú és a piaci viszonyoknak megfelel ő legyen, és meghatározása 
a megfelel ő piaci garancia költsége alapján történje n. Az átláthatóság érdekében további, 
részletesebb meghatározást kell adni a díjszámítás kor alkalmazandó módszer tekintetében. Az EKB 
e tekintetben azt is megjegyzi, hogy kritikus jelent őségű az ilyen garanciák árának EU-n belüli 
harmonizálása, mivel az egyenl ő versenyfeltételek lényegesek14. 
3.8 Hatodszor, a hitelintézeteknek a törv ényjavaslat 8. §-a értelmében történ ő tőkejuttatás tekintetében 
az EKB a következ ő megjegyzéseket teszi. Egyrészr ől nem egyértelm űek a jogosultsági feltételek 
és ezeket a törvényjavaslatban pontosítani kell. Em ellett – a korábbi vélemények nyomán – az EKB 
megjegyzi, hogy kritikus fontosságú a pénz ügyi piacok feszültségeinek enyhítésére szánt 
kormányzati intézkedések harmonizálása és össz ehangolása. A tagállamokban fontolóra vett 
újratőkésítési intézkedések célja az alapjában véve biztos helyzet ű pénzügyi intézmények 
                                                 
11  Lásd egyebek mellett a vélemény 3.3.a) pontját. 
12  Lásd pl. a belga pénzügyminisztérium kérésére a pénzüg yi szektorról és a pénzügyi szolgáltatásokról szóló, 2001. 
augusztus 7-i törvény 117b. cikke alapjá n elfogadott királyi rendelettervezetr ől szóló, 2008. október 17-i CON/2008/50 
EKB-vélemény 3.2. pontját. 
13  Lásd a CON/2008/55 EKB-vélemé ny 3.4. és 3.5. pontját. 
14  Lásd pl. a CON/2008/62 EKB-vélemény 2.1.3. pontját. 
6 tőkeellátottságának javítása a bankrendszer m űködésének és stabilitásának javítása, illetve a 
gazdaság megfelel ő finanszírozásának biztosítására. A ny ilatkozat végrehajtásának támogatására 
egységesen kell meghatározni különösen az újrat őkésítés feltételeit, ideértve a pénzügyi 
intézményeknek els őrendű tőke nyújtását célzó eszközök ármegállapítását. Ilyen el őzmények 
mellett az EKB megjegyzi, hogy általánosságban a t őketámogatásnak az adófizet ők érdekeinek 
védelmét és az intézmények egyenl ő versenyfeltételeinek tiszteletben tartását kell célul t űznie. 
Másrészről az EKB kiemeli, hogy a t őketámogatás árképzési feltéte leinek kockázati alapúnak és a 
piaci feltételeknek megfelel őnek kell lenniük, és azokat a t őkeinjekcióhoz kiválasztott eszköz és az 
érintett intézmény sajátos kockázatainak együttes megfontolásával kell meghatározni. A tőkeinjekcióra szolgáló eszközöket – így az els őbbségi részvények és más hibrid eszközök – 
megfelelően kell megválasztani annak érdeké ben, hogy azok a bankok állami t őketámogatásával 
való korai felhagyás ösztönzése mellett ne vezessenek a t őke költségeinek túlzott 
megemelkedéséhez. Végezetül, az állami támogatás átmeneti jellegé t biztosítani kell a pénzügyi 
intézmények számára ösztönz ők nyújtásával annak érdekébe n, hogy egy meghatározott id őtartam 
elteltével a lehet ő legkorábban visszaváltsák ezeket az eszközöket.  
A központi bank szerepe 3.9 Az EKB értelmezése szerint az MNB felügyeleti jogkörében a törvényjavaslat 3. §-a értelmében 
értékelni fogja a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletér ől szóló 2007. évi CXXXV. törvény
15 
szerinti szabályozott intézmények helyzetét. Az EKB méltányolja, hogy a törvényjavaslat elismeri 
az MNB szakértelmét a pénzügyi közvetít ő rendszer er ősítése terén. 
3.10 Az EKB elvárja, hogy az MNB által a tö rvényjavaslat értelmében ellátandó funkciók16 végzése 
olyan módon történjen, hogy az teljes mértékben összeegyeztethet ő legyen a Szerz ődés, valamint a 
Központi Bankok Európai Rendszere és az Európa i Központi Bank alapokmánya értelmében 
fennálló feladatai megfelel ő teljesítését biztosító, intézmén yi és pénzügyi függetlenségével. 
Ennélfogva elvárás az, hogy az MNB részvétele ne lé pjen túl a tanácsadói és eljárási szerepen, és 
az különösen legyen teljes eg észében összeegyeztethet ő a monetáris finanszírozásnak a Szerz ődés 
101. cikkében17 megállapított, és a Szerz ődés 104. cikkében és a 104b. cikke (1) bekezdésében 
említett tilalmak alkalmazásához szükséges fogalmak  meghatározásáról szóló, 1993. december 13-i 
3603/93/EK tanácsi rendeletnek18 megfelel ően értelmezett tilalmával. 
3.11  Végül az EKB megjegyzi, hogy a törvényjavaslat 28. §-ában az 1996. évi CXII. törvény 
módosítása el őírja, miszerint nem jelenti az üzleti titok sérelmét a PSZÁF vagy az MNB által a 
hitelintézetekr ől egyedi azonosításra alkalmas ad atoknak az államháztartásért felel ős miniszter és a 
pénz-, tőke- és biztosítási piac szabályozásáért felel ős miniszter részére történ ő szolgáltatása, ha a) 
az adatszolgáltatás a nemzetgazdasági folyam atok elemzése, illetve a központi költségvetés 
tervezése céljából történik; vagy b) a pénzügyi közvetít őrendszer stabilitása potenciálisan 
                                                 
15  Magyar Közlöny , 2007.11.12. 
16  Különösen a törvényjavaslat 4. §-a szerin ti funkció. Lásd a vélemény 1.2.pontját.  
17  Lásd a CON/2008/52 EKB-vélemény 3.2. pontját. 
18  HL L 332., 1993.12.31., 1. o. 
7 veszélyeztetett. Az EKB megjegyzi, hogy az egyedi hitelintézetekre vonatkozó információk 
közösségi jogi korlátainak megvitatása jelenleg  folyik a hitelintézet ek tevékenységének 
megkezdésér ől és folytatásáról szóló, 2006. július 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi 
irányelv19 módosítására irányuló bizottsági javaslat  összefüggéseiben, mely szerint a hatóságok 
vészhelyzetben közölhetnek információkat a kormá nnyal. A törvényjavaslatnak teljes mértékben 
meg kell majd felelnie a közösségi jognak. 
 Ezt a véleményt közzéteszik az EKB honlapján.    Kelt Frankfurt am Mainban, 2008. december 1-jén. 
 
[aláírás]  
 
az EKB elnöke 
Jean-Claude TRICHET 
  
                                                 
19  HL L 177., 2006.6.30., 1. o.