EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2022.6.17. COM(2022) 404 final A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI TANÁCSNAK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK AZ EURÓPA JÖVŐJÉRŐL SZÓLÓ KONFERENCIA



















A jövőkép konkrét intézkedésekre váltása



„Ami Európát illeti, mindig is a múltunk emlékezete határozta meg a jövőképünket. Ez még fontosabbá vált most, hogy az elképzelhetetlen ismét valósággá vált kontinensünkön. Az országhatárok megváltoztatására és történelmünk legtragikusabb időszakainak átírására irányuló leplezetlen orosz törekvések figyelmeztetést jelentenek, hogy milyen veszélyekkel jár, ha nem törődünk eléggé a múltunkkal és jövőnkkel. Az, ha csak a jelenben élünk, azt képzelve, hogy minden ugyanilyen marad örökre. Hogy nem lehet jobb megoldásokat találni. Vagy ami még ennél is rosszabb: azt képzelve, hogy ha mi nem változunk, akkor a helyzetünk sem fog változni. Ez hatalmas tévedés! Az egyhelyben állás a hanyatlást jelenti.” Ursula von der Leyen elnök

az Európa jövőjéről szóló konferencia 2022. május 9-i záróeseményén 1.BEVEZETÉS Nem először hangzik el, hogy az Európai Unió gyorsabb és nagyobb horderejű lépéseket tesz, amikor erre rá van kényszerítve. Jean Monnet sokat idézett gondolata, amely szerint az Unió „válságok során kovácsolódik össze, és az e válságokra válaszul elfogadott megoldások összessége lesz”, az EU történelmének nagy részére igaz volt – nem utolsósorban az elmúlt két évre, amelynek során egy világjárvánnyal és egy szomszédunkban dúló agresszív háborúval kellett együttesen szembeszállnunk. Ugyanakkor az európai polgárok egyre többször adnak hangot annak, hogy változásra és reformokra van szükség, és Európát az ő szempontjaiknak megfelelően kell továbbfejleszteni. Ursula von der Leyen elnök ezért hirdette meg 2019. júliusi politikai iránymutatásában – az európai demokrácia megerősítésére vonatkozó jövőképének részeként – egy konferencia elindítását Európa jövőjéről, és kötelezte el magát a konferencia eredményeinek nyomon követése mellett. Az Európa jövőjéről szóló, a 2021. évi Európa-napon kezdődött és egy évig tartó konferencia egyedülálló páneurópai eseménysorozat volt a deliberatív demokrácia jegyében – ilyen nagy szabású és széles körű hasonló rendezvényre még nem volt példa. Minden korosztályt, országot és egyéni háttért felölelően olyan embereket hozott kapcsolatba egymással, akik közül sokan korábban egyáltalán nem vállaltak szerepet európai ügyekben vagy nem ismerték az Európai Unió intézményi felépítését. Eltérő élettapasztalataiknak, nézőpontjaiknak és identitásuknak különböző nyelveken hangot adva fogalmazták meg Európával kapcsolatos elvárásaikat, hogy együttesen szőjék egybe az Európa jövőjével kapcsolatos elképzeléseket. Ennek során a konferencia és annak résztvevői egyaránt kifejezésre juttatták annak értékét és szükségességét, hogy jobban be kell vonni a polgárokat az életüket érintő politikák kialakításába. Mindez új életet lehelt a többszintű európai demokrácia működésébe, és rávilágított, milyen lehetőségeket kínál egy olyan európai közéleti fórum, ahol az emberek Unió-szerte kiállhatnak amellett, ami a legfontosabb számukra. Ezt jól példázta, ahogyan a polgárok és az intézmények, a jogalkotók és a laikusok megvitatták korunk alapvető kérdéseit, és számos megoldást javasoltak Európa jövőjét meghatározó területeken, így az éghajlatváltozás és a környezetvédelem, a digitalizáció és a demokrácia, az egészségügy, a társadalmi igazságosság és az egyenlőség, a gazdaság és a biztonság, az értékek és a kultúra tekintetében, sok egyéb téma mellett. Az eredményt nyilvánvalóan az aktuális helyzet is befolyásolta, különös tekintettel azokra a válságokra, amelyekkel Európának az elmúlt két évben kellett szembenéznie. A Covid19-világjárvány egészségünkre és gazdaságainkra gyakorolt hatása minden témával kapcsolatban felmerült, míg Oroszország Ukrajnával szemben provokáció nélkül indított, indokolatlan háborúja megrázó módon hívta fel a figyelmet arra, hogy erősebb Európára van szükség a világban, amely készen áll megvédeni a békét és az értékeinket, mint tette ezt 70 éven át. Bár a konferencia a javaslatok mennyiségét és minőségét nézve is bőséges eredménnyel szolgált, sikere végső soron attól függ, hogy milyen változást tud elérni. Ennek szellemében az Európai Bizottság – az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal együtt – a 2021. márciusi együttes nyilatkozatban kötelezettséget vállalt arra, hogy – saját hatáskörükön belül és a Szerződésekkel összhangban – nyomon követi a javaslatokat. Ursula von der Leyen elnök a konferencia 2022. május 9-i záróeseményén újból megerősítette ezt a kötelezettségvállalást. Ez a közlemény jelenti az első lépést ennek teljesítése felé. Felméri, mire van szükség a konferencia javaslatainak nyomon követéséhez, áttekinti a következő lépéseket, és meghatározza, hogyan hasznosíthatók a konferencia tanulságai és miként tehető a részvételi demokrácia az uniós szakpolitikai döntéshozatal és jogalkotás szerves részévé. 2.NYOMON KÖVETÉS: A JAVASLATOKTÓL A MEGVALÓSÍTÁSIG A konferencia javaslatai, amelyeket az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság elnökének átadott zárójelentés tartalmaz, széles körűek, ambiciózusak és előretekintőek. Kilenc átfogó téma köré szerveződnek, miközben egyes javasolt intézkedések között természetes átfedések is vannak. A konferencia: sok javaslat, egy jövőkép Az egy évig tartó eseménysorozat folyamán a polgárok panelbeszélgetései és az interneten keresztül összegyűjtött elképzelések 49 javaslatban és 326 konkrét intézkedésben kristályosodtak ki, amelyek kilenc téma köré szerveződnek: ‣Éghajlatváltozás és környezetvédelem; ‣Egészségügy; ‣Erősebb gazdaság, társadalmi igazságosság és munkahelyek; ‣Az EU a világban; ‣Értékek és jogok, jogállamiság, biztonság; ‣Digitális átalakulás; ‣Európai demokrácia, ‣Migráció; ‣Oktatás, kultúra, ifjúság és sport. A számok mögött és e konkrét javaslatok sorai között egy olyan Európáról alkotott elképzelés áll, amely – mind vidéken, mind a városokban – megkönnyíti az emberek mindennapi életét, amely bátran szembenéz korunk kihívásaival, és végső soron képes biztosítani az emberek számára azt, ami a számukra a legfontosabb. Az asztalukra kerülő ételtől kezdve a belélegzett levegőn át az őket körülvevő természetig. A megfizethető egészségügyi ellátáshoz, oktatáshoz és lakhatáshoz való hozzáféréstől kezdve az iskolák és az otthonok biztonságáig. Általánosságban elmondható, hogy a javaslatok arra szólítják fel Európát, hogy a szociális védelem és a méltányosság biztosítására összpontosítson, megőrizve ugyanakkor értékeit és a jogállamiságot. Kiemelik, hogy Európának erejét egyesítve és sokszínűségére építve kell megoldást találnia korunk legnagyobb problémáira, a világjárványoktól és háborúktól kezdve a zöld és digitális kettős átállásig vagy a demográfiai változásokig. Végezetül, a különböző területeket átszövő, hangsúlyos téma az, hogy Európának függetlenebbnek kell lennie, és meg kell erősítenie önellátási képességét a létfontosságú területeken, az energiától, a fenntartható élelmiszerektől kezdve a nyersanyagokon és gyógyszereken, digitális chipeken és a zöld technológiákon át a kiberbiztonságig, és a biztonság- és védelempolitikáig. A konferencia által javasolt intézkedések együttesen arra szólítanak fel, hogy Európa aktívabban lépjen fel azokon a területeken, amelyek kollektíven vagy egyénileg fontosak az emberek számára. A javaslatok értékelése Annak érdekében, hogy a konferencia javaslatainak nyomon követése a lehető legátláthatóbb és legközvetlenebb legyen, egy első elemzés keretében fel kell mérni, hogy mire van szükség azok végrehajtásához. Ahhoz, hogy ez az értékelés hiteles legyen, mindenképpen szorosan követni kell a javaslatok szellemét és betűjét – újraértelmezés vagy válogatás nélkül. Ezt tartalmazza e közlemény melléklete: a 49 javaslatot a konferencia által kiválasztott tematikus területekre osztottuk fel, és minden egyes területre vonatkozóan feltüntetjük a Bizottság értékelését. A melléklet a válaszok négy kategóriáját határozza meg: a javaslatokkal kapcsolatos meglévő kezdeményezések; olyan kezdeményezések, amelyeket az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak kell elfogadnia; tervezett intézkedések, amelyek a konferencia új megfontolásaira építve megvalósítják majd az elképzeléseket; valamint a javaslatokhoz kapcsolódó új kezdeményezések vagy munkaterületek, a Bizottság hatáskörén belül. Az első kategória az, ahol a Bizottság már most olyan kezdeményezéseket hajt végre, amelyek közvetlenül reagálnak a javaslatokra. Ide tartozhat például az európai klímarendelet, amely esetében már hatályba léptek az uniós éghajlat-politikai célok jogszabályba foglalására vonatkozó rendelkezések. Vagy a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály, amely biztosítani fogja, hogy az online környezet olyan biztonságos tér maradjon, amely továbbra is biztosítja a véleménynyilvánítás szabadságát és lehetőségeket kínál a digitális vállalkozások számára. Magában foglalja továbbá a HERA, az Egészségügyi Szükséghelyzet-felkészültségi és -reagálási Hatóság létrehozását annak érdekében, hogy Európa jobban tudjon felkészülni és reagálni a határokon át terjedő egészségügyi veszélyekre. Vagy a minimálbérekre és a nők vezetőtestületi tagságára vonatkozóan nemrég létrejött, történelmi jelentőségű megállapodások. Olyan konkrét kezdeményezésekre is kiterjed, amelyek Európa nemzetközi partnerségeinek és globális szerepének megerősítésére irányulnak, például a Global Gateway stratégia révén, amelynek célja az intelligens, tiszta és biztonságos infrastruktúrába való beruházás világszerte, összhangban az uniós értékekkel. A második kategória az, ahol a Bizottság javaslatokat tett, és a társjogalkotók jelenleg dolgoznak ezeken. Egyes esetekben ez további lendületet ad a jogalkotási munka felgyorsításának, például az új migrációs és menekültügyi paktummal, a mesterséges intelligenciáról szóló jogszabállyal vagy a körforgásos gazdaság megerősítésére irányuló kezdeményezésekkel kapcsolatban olyan területeken, mint az akkumulátorok vagy a fenntartható termékek. Magában foglalja az „Irány az 55%!” intézkedéscsomag keretében tett javaslatokat is, amelyek elengedhetetlenek Európa éghajlat-politikai céljainak eléréséhez és az energiafüggőség csökkentéséhez, akárcsak az EU rezilienciájának és technológiai szuverenitásának fokozására irányuló kezdeményezésünket, amely olyan intézkedésekre terjed ki, mint a csipekről szóló európai jogszabály.

A harmadik kategória azokat a területeket foglalja magában, ahol a Bizottság már tervez javaslatokat tenni, és ennek során figyelembe fogja venni a konferencia javaslatait. Idetartozik a tömegtájékoztatás szabadságáról szóló jogszabály, amelynek célja a média pluralizmusának és függetlenségének megőrzése az EU belső piacán, valamint a kettős átállás szempontjából kritikus fontosságú nyersanyagellátás megerősítésére irányuló jogalkotási javaslat és az új európai innovációs terv. Ilyen az a jogalkotási keret is, amelynek célja a fenntartható élelmiszerrendszerekre való átállás felgyorsítása és megkönnyítése lesz. Az elkövetkező hetekben és hónapokban a Bizottság olyan javaslatokat is elő fog terjeszteni, amelyek közvetlenül reagálnak egyes javaslatokra, legyen szó akár a természet helyreállításáról, akár a kényszermunka által előállított termékek uniós piacra való belépésének tilalmáról. Végül a negyedik terület az, ahol a konferencia által tett javaslatok részben vagy teljesen újak, és a Bizottságnak új kezdeményezéseket vagy javaslatokat kell kidolgoznia. A konferencia által javasolt új munkaterületek közé tartoznak a mentális egészséggel kapcsolatos kérdések jobb megértésére irányuló erőfeszítések, és e kérdések európai kezelésének javítását célzó javaslatok. Más ajánlások a táplálkozásra és az élelmezésbiztonságra, valamint a termékek ökológiai lábnyomával és állatjólléti mutatóival kapcsolatos információk javítására összpontosítanak. A javaslatok között olyanok is vannak, amelyek a darknet felügyeletére vonatkozó összehangolt európai megközelítés kialakítását, illetve a kriptovaluta-bányászat alaposabb vizsgálatát szorgalmazzák. A nyomon követés elvei Az értékelés egyértelmű irányt mutat, és meghatározza azokat a területeket, ahol a Bizottságnak javaslatokat kell előterjesztenie. A Bizottság ezt a lehető legpragmatikusabb módon fogja megtenni, akár jogalkotás útján, akár más módon. Teljes mértékben élni fog a Szerződések szerinti kezdeményezési jogával, kellően figyelembe véve a szubszidiaritás és az arányosság elvét, valamint a jogalkotás minőségének javítására vonatkozó szabályokat. Ez magában foglalja a szóban forgó szakpolitikai lehetőségek valószínű hatásának értékelését, annak biztosítását, hogy ne merüljenek fel negatív következmények, valamint annak vizsgálatát, hogy milyen szinten hozható legeredményesebben döntés. Azt is meg kell jegyezni, hogy számos olyan terület is van, ahol a Bizottságnak nem jogalkotási intézkedéseket kell hoznia, akár a korlátozott jogalkotási hatáskör miatt, akár azért, mert ez a legjobb módja a kívánt eredmény elérésének. Hasonlóképpen, nem minden javaslat tartozik az Európai Bizottság hatáskörébe, és vannak olyanok, amelyek esetében az lehet a legjobb megoldás, ha más uniós intézmények, a tagállamok vagy a helyi és regionális hatóságok kezdeményezik ezeket. Az új javaslatok első csoportjának bejelentésére 2022 szeptemberében, Ursula von der Leyen elnök az Unió helyzetét értékelő beszédében, valamint az azt kísérő szándéknyilatkozatban kerül sor. Ezek a javaslatok is részét fogják képezni a Bizottság 2023. évi munkaprogramjának. Olyanok is vannak közöttük, amelyeknek az uniós intézmények által elfogadott közös jogalkotási prioritásokban, illetve az Európai Bizottság jövőbeli munkaprogramjaiban is szerepelniük kell. A Szerződések: a lehető legjobban ki kell aknáznunk a lehetőségeket, és szükség esetén változtatnunk kell E javaslatok nyomon követése során az új reformok és szakpolitikák, illetve a Szerződések módosításáról folytatott megbeszélések nem zárhatják ki egymást. A Szerződések módosítása nem lehet önmagában cél, és az intézkedések túlnyomó többsége esetében sok intézkedésre van lehetőség és szükség a meglévő Szerződések alapján. A tagállami alkotmányok szövegeihez hasonlóan az uniós szerződések is „élő jogi eszközök”. Az uniós intézmények és a tagállamok megállapodtak abban, hogy a jelenlegi Bizottság mandátuma alatt teljes mértékben kihasználják az uniós szerződésekben rejlő lehetőségeket, legyen szó akár az Európa polgárai számára beszerzett több milliárd adag oltóanyagról vagy a jövő gazdaságának a Next Generation EU-n keresztüli beindításáról. Ebben az időszakban az EU ambiciózus és jogilag kötelező erejű pályát határozott meg a klímasemlegesség elérésére, átalakította a digitális világ játékszabályait, és a SURE programon keresztül támogatta a kisvállalkozásokat abban, hogy a világjárvány idején megtartsák személyzetüket. Mindezt az tette lehetővé, hogy a politikai szándék az intézmények által a kihívások sürgető jellegére való reagálás érdekében folytatott szoros együttműködésben öltött testet. A Szerződések a jelenlegi formájukban is több kiaknázatlan lehetőséget rejtenek magukban, amelyek segíthetnek reagálni a konferencia javaslataira. Ilyen például az, hogy az áthidaló klauzúlák alkalmazásával bizonyos szakpolitikai területeken át lehet térni a minősített többségi szavazásra. Erre Ursula von der Leyen elnök politikai iránymutatásában és az Unió helyzetéről szóló beszédében kifejezetten felszólított olyan területeken, mint az energia, az adózás, valamint a közös kül- és biztonságpolitika olyan fontos aspektusait illetően, mint a szankciók és az emberi jogok. A konferencián megfogalmazott elképzelések némelyike azonban valóban innovatív, és arra szólítja fel az EU-t, hogy új, még feltáratlan utakat keressen. Ezeken belül egyes javaslatok kifejezetten a Szerződések módosítását szorgalmazzák. Ez olyan területeket is magában foglal, mint az egészségügy vagy a védelem. A konferencia új lendületet adott ahhoz, hogy az európai projekt megújítására és továbbfejlesztésére összpontosítsunk, építve annak alapjaira, és szükség esetén korszerűsítve azt. Amint azt Ursula von der Leyen elnök a konferencián tartott beszédében felvázolta, a Bizottság mindig azok oldalán fog állni, akik meg akarják reformálni az Európai Uniót annak érdekében, hogy az jobban működjön, többek között szükség esetén a Szerződések módosítása révén. Ebben a szellemben a Bizottság üdvözli az Európai Parlament azon szándékát, hogy – most első alkalommal élve a Lisszaboni Szerződés által ráruházott hatáskörével – módosításokat kíván javasolni a Szerződésekhez. A Parlament számos olyan területet határozott meg, ahol véleménye szerint konvent keretében meg kell vitatni a Szerződések módosításaira irányuló javaslatokat. A Bizottság készen áll arra, hogy teljes mértékben betöltse intézményi szerepét az Európai Unióról szóló szerződés 48. cikkében meghatározott eljárásban, és különösen arra, hogy az Európai Tanács által kezdeményezett konzultáció nyomán véleményt nyilvánítson. 3.A JÖVŐ: A POLGÁROKAT HELYEZNI AZ EURÓPAI DEMOKRÁCIA KÖZÉPPONTJÁBA A szakpolitikai javaslatok minőségén és mennyiségén, valamint a reformokra gyakorolt ösztönző hatásán túlmenően a konferencia pillanatképet nyújtott arról is, hogy miként virágozhat az európai közélet, és hogyan gazdagítható demokráciánk európai, nemzeti, regionális és helyi szinten a polgárok bevonásával. Az eseménysorozat keretében Európa minden szegletében több száz, lakossági fórumokra vagy kávéházi beszélgetésekre emlékeztető stílusú tanácskozásra és vitára került sor. Az új típusú vitafórumok – például a többnyelvű digitális platform, az európai polgári vitacsoportok – lehetővé tették az európaiak számára, hogy megosszák egymással elképzeléseiket azokkal a kérdésekkel kapcsolatban, amelyeket fontosnak tartanak Uniónk jövőjének építéséhez. Olyanok is lehetőséget kaptak véleményük kifejtésére, akikhez nehéz eljutni, akik ritkán vesznek részt a politikai közéletben, vagy esetleg nem szavaztak a korábbi európai választásokon. A konferencia számos újítása iránymutatást nyújt arra vonatkozóan, hogy miként lehet jobban bevonni a polgárokat a prioritások és az ambíciók meghatározásába, valamint az európai szintű szakpolitikák kialakításába és kidolgozásába. A konferenciára és saját meglévő eszközeire építve a Bizottság javaslatokat fog tenni annak biztosítására, hogy a polgárok nagyobb szerepet kapjanak az uniós szakpolitikai döntéshozatalban. A konferencia egyik központi és különösen innovatív eleme az európai polgári vitacsoportok létrehozása volt. Összesen mintegy 800 véletlenszerűen kiválasztott polgár – köztük egyharmadnyi fiatal – három tanácskozáson vett részt, és ajánlásokat fogalmazott meg. Több tagállam ugyanezen elvek alapján nemzeti polgári vitacsoportokat is szervezett. E sikerre építve – szélesebb körű szakpolitikai döntéshozatalának részeként és a minőségi jogalkotás elveivel összhangban – a Bizottság lehetővé fogja tenni a polgári vitacsoportok számára, hogy bizonyos kulcsfontosságú javaslatainak előterjesztése előtt tanácskozzanak és ajánlásokat fogalmazzanak meg. A kérdéstől függően ezek lehetnek páneurópai vagy kisebb célzott vitacsoportok, amelyek konkrét szakpolitikai kérdésekkel foglalkoznak. Ahogy a konferencián is, a résztvevőket véletlenszerűen kellene kiválasztani. Az összetételnek azonban tükröznie kellene Európa sokszínűségét és demográfiáját. A résztvevők egyharmadát fiataloknak kellene alkotniuk. Adott esetben a hatásvizsgálat részét fogja képezni egy „polgári jelentés”, amely összefoglalja e részvételen alapuló és deliberatív folyamatok eredményeit. Kizárólag fiatal részvevők bevonásával ún. „ifjúsági tesztet” is lehetne szervezni. A polgári vitacsoportok ezen új generációja első ízben az az Unió helyzetéről szóló 2022. évi beszéddel összefüggésben fog megrendezésre kerülni.