HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 64/16

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

2012/C 64/14

Ezzel a közzététellel az 510/2006/EK tanácsi rendelet (1) 7. cikke alapján létrejön a kérelem elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatnak e közzététel napjától számítva hat hónapon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

„AISCHGRÜNDER KARPFEN”

EK-sz.: DE-PGI-0005-0689-19.03.2008

OFJ ( X ) OEM ( )

1. Elnevezés:

„Aischgründer Karpfen”

2. Tagállam vagy harmadik ország:

Németország

3. A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása:

3.1. A termék típusa:

1.7. osztály: Friss hal, puhatestűek és rákfélék, valamint ezekből készült termékek

3.2. A termék leírása, amelyre az 1. pontban található elnevezés vonatkozik:

Az „Aischgründer Karpfen” olyan tükörponty (Cyprinus carpio), amelyet élő vagy feldolgozott formában értékesítenek.

Az „Aischgründer Karpfen” háta sötétzöld, szürke vagy szürkéskék, oldalainak színárnyalatai a sárgászöldtől az aranyszínűig terjedhetnek, hasa pedig sárgásfehér. A hát- és farokuszony szürke, a farokuszony és a farok alatti úszó vöröses árnyalatú, a melluszony és a hasúszó sárgás vagy vöröses. Az „Aischgründer Karpfen” magas háta miatt feltűnő, amely különösen a meleg időjárás és a tavak magas termékenysége miatt alakul ki. Így a magasság és hosszúság viszonya általában 1:2 aránytól az 1:2,5 arányig is terjedhet.

Az étkezési ponty élősúlya hároméves korban 1 000–1 700 gr között lehet. Az „Aischgründer Karpfen” olyan tükörponty, amelyet fehér, szilárd és mégis puha és ízletes húsa, valamint alacsony, maximum 10 %-os zsírtartalma tesz különlegessé. A zsírtartalom korlátozása az állománysűrűség mérséklésével (a K2 szakaszban hektáronként legfeljebb 800 ponty engedélyezett) és ezzel összeegyeztetett hozzátáplálással érhető el.

3.3. Nyersanyagok:

—

3.4. Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetén):

A táplálás túlnyomórészt természetes tápanyagokkal történik (többek között talajtápanyagok, zooplankton); a fogyasztásra szánt hal tenyésztése során (K2–K3 szakaszban) a halakat májustól szeptemberig hüvelyesekkel és gabonafélékkel etetik, kivéve a kukoricát. A takarmány aránya (hozzátáplált takarmánymennyiség (kg) kg-onkénti növekedésre vetítve) mintegy 2:1.

Emellett használható összetett takarmány is, amelyet a Bajor Kultúrtájprogram keretében engedélyeztek. Ez az összetett takarmány kizárólag szántóföldi növényekből állhat és nem tartalmazhat állati eredetű összetevőket. A benne lévő nyersfehérje mennyisége legfeljebb 16 %-ot és a foszfor összmennyisége legfeljebb 0,6 %-ot tehet ki. A fűliszttartalomnak legalább 10 %-ot kell elérnie.

3.5. Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell végrehajtani:

Mivel a ponty a meleg nyári hónapokban növekszik, életkorát nyarakban számolják. A fogyasztásra szánt pontyot Aischgrund területén általában három nyáron át tenyésztik. Az ikrából első évben ún. K1 ponty lesz. Az ezt követő áttelelés után K2 ivadék lesz belőlük, majd újból átteleltetik őket, és a harmadik nyárra elérik a kívánt súlyt (K3).

Az „Aischgründer Karpfent” a tenyésztés során legalább az ivadékszakasztól (K2) a fogyasztásra szánt hal szakaszáig (K3), egy tenyésztési időszakon át (az adott év áprilisától kezdődően) a földrajzi területen kell tartani. A harmadik év (K2-ből K3) döntő fontosságú a súlygyarapodás és az íz kialakulása szempontjából. A két év halanként jó 1 kg gyarapodást jelent.

Az állománysűrűség a K2 szakaszban hektáronként nem haladhatja meg a 800 pontyot.

3.6. A szeletelésre, aprításra, csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok:

—

3.7. A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok:

—

4. A földrajzi terület tömör meghatározása:

A földrajzi terület Erlangen-Höchstadt, Neustadt a.d. Aisch, Bad Windsheim és Fürth, Kitzingen, Bamberg, Forchheim Nürnberger Land járások, akárcsak Erlangen, Forchheim, Bamberg, Nürnberg és Fürth járási jogú városok valamennyi pontytavát magában foglalja.

5. Kapcsolat a földrajzi területtel:

5.1. A földrajzi terület sajátosságai:

A tógazdálkodás fejlődése a középkorban Aischgrund területén a sok kolostor létrejöttére és a hosszú, több hónapos böjti időszak miatti halszükségletre vezethető vissza. A szerzetesek számára az volt elsősorban fontos, hogy hal kerüljön az asztalra, a tógazdálkodásból származó járadék kevésbé játszott szerepet.

Aischgrund középső területén számos halastó medencéjét nem vízáteresztő késő-triász anyagok képzik. Ezek a fizikai-földrajzi adottságok – a homokkőrétegek és a Burgsandstein agyagos vízzáró rétegeinek váltakozásában, a völgyek enyhe lejtőjében, az elmocsarasodásra hajló forrásokban és a mezőgazdaságra csak korlátozottan alkalmas talajokban megnyilvánuló sokszínűség – kedvezően hatottak a tavakkal teli terület kialakulására, illetőleg fenntartására.

Míg a tógazdálkodással foglalkozó többi területen a pontytenyésztés hozamát a hőmérséklet alakulása korlátozza, ez nem érvényes Aischgrundra, Németország legmelegebb tóvidékére. Az átlagos éves hőmérséklet a magasságtól függően 8–9 °C között van. Aischgrund területén a korlátozó tényező sokkal inkább a halastavak vízzel történő ellátása. Az átlagos csapadékmennyiség eléri az éves 600–650 mm-es mennyiséget, amely északnyugatról délkeleti irányban mintegy 530 mm-re csökken. A tóvidék a Frankenhöhe és Steigerwald keleti oldalán egy esőben szegény, hegyoldallal övezett területen terül el, ahol az év során váltakozó a csapadék mennyisége. A tavak többsége függ a csapadékhullás és a hóolvadás során összegyűlt víz mennyiségétől. Oberpfalzzal szemben a melegebb éghajlat miatt a tavak termékenyebbek és magasabb hozamokat képesek biztosítani.

A pontytógazdálkodás nem csak a táj képét határozza meg (a Német Szövetségi Köztársaság legnagyobb összefüggő tóvidéke), hanem a földrajzi terület kulturális életét is. Így könyvek jelentek meg a tógazdaságról szóló anekdotákkal, íródtak pontyról szóló dalok és rendeztek művészeti kiállításokat is ebben a témakörben. A világ legnagyobb kőből készült pontyszobrát a régió jelképeként Höchstadt an der Aisch városában helyezték el. Cukrászdákban édességként csokoládéból készült pontyot kínálnak és „Aischgründer Kärpfla” néven ponty alakú gumicukrot is forgalomba hoztak. A ponty többek között névtáblákon, farsangi rendjelzéseken, egyesületek pólóján is megtalálható.

Az „Aischgründer Karpfent” tradicionális ételként kínálják Frankföld számos vendéglőjében, amelyek – mint maga az „Aischgründer Karpfen” – gyakran évszázados múltra tekintenek vissza. A pontyételeket régi családi hagyományok szerint kínáló vendéglősök nagy része a halat saját tartályában (dézsa) tárolja, hogy az mindig friss legyen.

5.2. A termék sajátosságai:

Az „Aischgründer Karpfent” a régió és az egész ország fogyasztói jól ismerik és különösen kedvelik. Az „Aischgründer Karpfen” további különleges tulajdonságokkal is rendelkezik, ahogyan az az alábbiakban is olvasható. Az „Aischgründer Karpfen” esetében a magasság és a hosszúság aránya 1:2, akár 1:2,5 is lehet, mivel háta jóval magasabb a többi pontyszármazék hátánál. Ennek oka a meleg időjárásban és a tavakban jellemző termékenységi szintben keresendő.

Az „Aischgründer Karpfent” fehér, kemény és jellegzetes ízű húsa különbözteti meg a többi haltól (nem iszapízű, nem „tóízű”, kellemesen ízletes és a frissen főtt burgonya ízére emlékeztet).

Az előírt állománysűrűség miatt az „Aischgründer Karpfen” halfiléje alacsony, gyakorlatilag legfeljebb 10 %-os zsírtartalommal rendelkezik.

5.3. A földrajzi terület és a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti okozati kapcsolat:

A magas hát, amely az „Aischgründer Karpfen” egyik különlegessége, az Aischgrundon, a Német Szövetségi Köztársaság legmelegebb pontytenyésztő területén uralkodó megfelelő tenyésztési körülményekre is visszavezethető.

Az „Aischgründer Karpfen” jó hírneve az aischgrundi terület tógazdaságának nagy jelentőségéhez és évszázados hagyományához is kapcsolódik.

Mint azt a Weihenstephan Főiskola és a Müncheni Műszaki Egyetem közvélemény-kutatásai is mutatják, az „Aischgründer Karpfent” élelemként az egész régióban nagyra becsülik. A számos ünnepséggel megnyitott pontyszezon Aischgrund területén hagyományosan szeptember 1-jétől április 30-ig tart. A ponty bekerült a földrajzi terület kulturális életébe. Az „Aischgründer Karpfen” táplálékként szerzett hírnevének köszönhetően, valamint az étkezési kultúra fontos és hagyományos alkotóelemeként is specialitássá vált, amely regionális és országos hírnévre egyaránt szert tett.

A Weihenstephan Főiskola 2002-es közvélemény-kutatásai bizonyítják, hogy Aischgrund területén a megkérdezettek 79 %-a, Nürnbergben pedig a megkérdezettek 49 %-a részesíti előnyben az „Aischgründer Karpfent”.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére:

Markenblatt, 2007. augusztus 10-i 32. kötet, 7a-aa. rész, 14623. o.

(http://publikationen.dpma.de/DPMApublikationen/dld_gd_file.do?id=81)

(1) HL L 93., 2006.3.31., 12. o.