[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 15.10.2008

COM(2008) 629 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

a 2006. évi mentesítő határozatok nyomon követéséről (összefoglalás) – Az Európai Parlament állásfoglalásai az EK-Szerződés 276. cikkének (3) bekezdése és az Euratom-Szerződés 180b. cikke, valamint a költségvetési rendelet 147. cikke, az EFA pénzügyi szabályzata 119. cikkének (5) bekezdése és a korábbi ad hoc EFA pénzügyi szabályzatok hasonló rendelkezései alapján {SEC(2008)2579}

TARTALOMJEGYZÉK

PREAMBULUM 3

I. – A BIZOTTSÁG VÁLASZAI AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLTAL AZ ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGVETÉSRE VONATKOZÓ MENTESÍTÉSI ÁLLÁSFOGLALÁSÁBAN TETT AJÁNLÁSOKRA 4

a) Horizontális kérdések 4

b) Ágazati kérdések 7

c) A Számvevőszék külön jelentései 11

II - EP MENTESÍTÉS: EFA 11

III. – AZ ÁLLÁSFOGLALÁS EGYES ÜGYNÖKSÉGEKRE ÉS AZ EURÓPAI BÍRÓSÁGRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSAI 11

PREAMBULUM

Az időbeli és a fordítási lehetőségek adta korlátok miatt a Bizottságnak a 2006. pénzügyi évre vonatkozó európai parlamenti (EP) mentesítő határozatok[1] nyomon követéséről szóló jelentése az EU valamennyi hivatalos nyelvén ebben az összefoglaló formában jelenik meg. A Bizottságnak a Parlament valamennyi egyedi ajánlására adott részletes válaszai egy bizottsági munkadokumentumban[2] érhetők el, amelyet angolul, franciául és németül tesznek közzé. Mindkét nyomon követési jelentés az Európai Parlament 2008. április 22-én elfogadott állásfoglalásaira vonatkozik.

Ezen összefoglaló jelentés minden fejezete[3] kereszthivatkozásokkal utal a fent említett teljes bizottsági munkadokumentum megfelelő ajánlásának számára. E hivatkozások segítségével az olvasó a munkadokumentumban könnyebben megtalál minden olyan ajánlást (és a Bizottság tervezett vagy már végrehajtott intézkedését), amely egy adott fejezetre vonatkozik vagy különös jelentőségű számára.

Az általános költségvetésre, az EFA-ra és az ügynökségekre vonatkozó mentesítő határozatokban a Bizottság összesen 208, a Bizottságnak tett EP-ajánlást azonosított. A Bizottság megítélése szerint 100 ajánlás esetében a kívánt intézkedést már megtették, noha egyes esetekben meg kell vizsgálni azok eredményét. 99 ajánlás esetében a Bizottság kész megtenni a Parlament által javasolt intézkedést. Végezetül a Bizottság 9 ajánlást nem fogad el, és következésképpen nem fogja megtenni a kért intézkedést[4].

I. – A BIZOTTSÁG VÁLASZAI AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLTAL AZ ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGVETÉSRE VONATKOZÓ MENTESÍTÉSI ÁLLÁSFOGLALÁSÁBAN TETT AJÁNLÁSOKRA

Az alábbiakban összefoglalás következik a Parlament 2006. évi mentesítő határozataiban foglalt specifikus kéréseire adott bizottsági válaszokról. Az Európai Parlament által fő következtetéseiben a nemzeti irányítási nyilatkozatokkal, strukturális alapokkal és külső fellépésekkel kapcsolatban felvetett kérdésekre adott válasz az alábbiakban, a megfelelő pont alatt található.

a) Horizontális kérdések

Megbízhatósági nyilatkozat (bizottsági munkadokumentum, 14-17. pont)

A Bizottság folytatja számviteli gyakorlatának tökéletesítését, különösen az elkülönítési eljárás tekintetében, például a számviteli minőségi projektre irányuló erőfeszítések révén. 2008. április 30-án a Bizottság a Költségvetési Ellenőrző Bizottság (COCOBU) rendelkezésére bocsátotta az előfinanszírozás 2007. december 31-i állapotáról szóló kért jelentést.

További erőfeszítésekre van szükség néhány hiányosság orvoslása érdekében a felügyeleti és ellenőrzési rendszerek terén, különös tekintettel a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselők által megfogalmazott fenntartásokra, valamint az olyan költségvetési területek vonatkozásában, amelyeket a Számvevőszék nem ítélt kielégítőnek. A Bizottság határozott lépéseket tesz majd a 2007. évi éves tevékenységi jelentésben megfogalmazott fenntartások okának megszüntetésére és szorosan felügyeli az elért haladást.

A költségvetés irányítása (bizottsági munkadokumentum, 18-19. pont)

A Bizottság a strukturális alapok 2000-2006 közötti programozási periódusa hatékony lezárásának biztosítására törekszik a programok lezárásáért felelős szervek által végzett ellenőrzések, a figyelem 2006-ban kiadott lezárási iránymutatásra való felhívása, valamint a belső eljárások véglegesítése révén. A programok lezárása után a Bizottság ellenőrzéseket fog végrehajtani a reziduális hiba szintjének megállapítására, és szükség esetén további pénzügyi korrekciókat alkalmaz.

A strukturális alapok EU-10 tagállamok felé teljesített kifizetései 2007-ben utolérték a programozási ciklus megfelelő pontján az EU-15 felé teljesített kifizetéseket. A Kohéziós Alap kifizetései 2007-ben egyes tagállamokban továbbra is valamivel az előrejelzések alatt voltak; 2007 végén az összes fennálló kötelezettségvállalás mértéke megközelítőleg háromévnyi kifizetésnek felelt meg. A Kohéziós Alap projektjeinek többsége esetében azonban 2010 végéig eszközölhetők kiadások.

Nemzeti irányítási nyilatkozatok és az intézményközi megállapodás 44. pontja (bizottsági munkadokumentum 1-3. és 20-22. pont)

A Bizottság – bár semmiféle erre irányuló jogi kötelezettsége nincsen – az integrált ellenőrzési keretrendszerre irányuló cselekvési terv 8. fellépésével összhangban a számviteli rendszeréből származó pénzügyi jelentések rendelkezésre bocsátása és a nemzeti hatóságoktól érkező információkérés megválaszolása révén önkéntes alapon támogatja azon tagállamokat, amelyek nemzeti nyilatkozat kibocsátása mellett döntenek.

Az intézményközi megállapodásban (44. pont) a három intézmény megállapodott abban, hogy a tagállamoknak éves összefoglalót kell készíteniük a rendelkezésre álló ellenőrzésekről és nyilatkozatokról. Ezt a rendelkezést belefoglalták a költségvetési rendelet módosításába és az összefoglalók első alkalommal 2008 februárjában váltak esedékessé. A Bizottság az „éves összefoglalókra” vonatkozó rendelkezések szigorú végrehajtására összpontosítja figyelmét. Az első éves összefoglalók eredménye összességében pozitív volt és a Bizottság olyan sikernek értékeli, amelyre a jövőben is építhet. Az összefoglalók központi szerv általi előterjesztése megerősíti a tagállamok forrásfelhasználással kapcsolatos elszámoltathatóságát. Az illetékes bizottsági szervek visszajelzést és iránymutatást biztosítanak a tagállamoknak annak érdekében, hogy a következő körben javuljon az összefoglalók minősége, valamint hogy fokozzák a tagállamok hozzájárulását a közösségi programok belső ellenőrzési keretrendszeréhez.

Irányítás (bizottsági munkadokumentum, 23-29. pont)

A Bizottság irányítási modellje[5] figyelembe veszi a Szerződés 211-219. és 274. cikkét, valamint a költségvetési rendeletnek a tagállamok által a Tanácsban – az Európai Parlamenttel való konzultációt követően – egyhangúan elfogadott rendelkezéseit (EK-Szerződés 279. cikke), továbbá a jelentős pénzügyi hatású jogi aktusokról szóló, 1975. évi együttes nyilatkozatban rögzített egyeztetést. A főigazgatókra és szolgálatvezetőkre irányítási felelősséget ruháznak a költségvetési hatóság által allokált források vonatkozásában. A főigazgatók és a szolgálatvezetők egyaránt év végi jelentést készítenek és nyilatkozatot tesznek, amely – szükség esetén fenntartásokkal – bizonyosságot szolgáltat a források felhasználásáról (éves tevékenységi jelentés és nyilatkozat).

A Bizottság mint testület felelősséget vállal a költségvetés Szerződés szerinti végrehajtásáért (274. cikk), amikor elfogadja a Bizottság irányítási eredményeiről szóló összefoglaló jelentést, figyelembe véve egyebek mellett az elért politikai eredményekről szóló éves jelentést is (212. cikk). Politikai felelősségét a következők révén gyakorolja: a szolgálatok éves tevékenységi jelentéseinek és nyilatkozatainak elemzése, valamint álláspont elfogadása a főbb horizontális kérdésekben, ide értve a bizottsági szinten korrekciót igénylő kérdésekre vonatkozó megfelelő intézkedéseket.

A Bizottság úgy véli, hogy a felelősségi vonalak egyértelmű voltát zavarná, ha a jelenlegi kör a főtitkár vagy a Költségvetési Főigazgatóság főigazgatójának további hivatalos nyilatkozataival bővülne, mivel homályosabbá válna a főigazgatók felelősségi köre, és adott esetben interferálnának egymással a központi és az operatív szolgálatok.

A Bizottság által 2008. január 24-én elfogadott IAS Charta rögzíti, hogy legkésőbb 2009-től kezdve az IAS-nek átfogó véleményt kell kiadnia a bizottsági ellenőrzés helyzetéről.

A Bizottság rálátással rendelkezik azon források esetében, amelyek irányítását megosztja a tagállamokkal. Az irányítási struktúra egyértelmű a felelősségek megosztása tekintetében: elsődlegesen a tagállamok felelőssége, hogy minden szükséges intézkedést megtegyenek – ide értve a hatékony ellenőrzési mechanizmusok felállítását is – annak biztosítására, hogy a forrásokat az alkalmazandó szabályokkal összhangban használják fel. A Bizottság feladata a teljes rendszer felügyelete és annak ellenőrzése, hogy a tagállamok megfelelő módon hajtják végre a rájuk ruházott feladatokat. Ha a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy nem ez a helyzet, akkor a kifizetések felfüggesztése és pénzügyi korrekciók alkalmazása céljából alkalmaznia kell a rendelkezésére álló mechanizmusokat. A Bizottság végrehajtja a szükséges ellenőrzéseket és megteszi a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy teljes egészében vállalhassa a felelősséget az uniós források irányításáért. Mindazonáltal a Bizottság és a tagállamok esetében egyaránt vannak olyan területek, amelyek tovább javíthatók. A Bizottság 2008 februárjában elfogadta a megosztott irányítású strukturális intézkedésekre vonatkozó felügyeleti szerepének megerősítésére irányuló cselekvési tervet (COM(2008) 97), lásd alább, a strukturális intézkedéseknél.

A Bizottság belső ellenőrzési rendszere (bizottsági munkadokumentum, 30-33. pont)

A Bizottság 2008 februárjában jelentést terjesztett elő az egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló bizottsági cselekvési terv kapcsán elért haladásról (COM(2008) 110), és arra a következtetésre jutott, hogy a legtöbb hiányosságot megszüntették. A feladatokat 2008-ban befejezik, az első hatástanulmányt pedig 2009 elején teszik közzé.

A Bizottság nemsokára befejezi az ellenőrzési költségek értékelését a mezőgazdaság, az ERFA és a közvetlen centralizált irányítás vonatkozásában. Az eredmények alapján a Bizottság 2008 őszén közleményt ad ki azzal a céllal, hogy újraindítsa az elfogadható mértékű kockázatról szóló intézményközi eszmecserét.

Összefoglaló jelentés (bizottsági munkadokumentum, 34-36. pont)

Az összefoglaló jelentés tartalmazza mindazokat az eseteket, amelyek korlátozást jelentettek a bizottsági kiadások szabályszerűségének és jogszerűségének megbízhatósága vonatkozásában. A Bizottság utasította szolgálatait, hogy hozzanak hathatós lépéseket a 2007. évi éves tevékenységi jelentésben foglalt fenntartások okainak kezelésére, és az érintett főigazgatóságok kötelezettséget vállaltak e hiányosságok pontosan meghatározott cselekvési tervek révén történő megszüntetésére. Ehhez szükséges, hogy minden olyan esetben, amikor különbség van az Európai Számvevőszék és a főigazgató véleménye között, az utóbbinak kelljen arra magyarázatot adnia a következő évi éves tevékenységi jelentésében.

Az IAS éves tevékenységi jelentésekre irányuló ellenőrzését követően a 2007. évi éves tevékenységi jelentés összeállítására vonatkozóan a Bizottság állandó utasításai előírják a cselekvési tervek végrehajtásában felmerülő késedelmek közzétételét, valamint kikötik, hogy a belső ellenőrzési szolgálat által azonosított főbb kérdéseket a fenntartások értékelése során minőségi kritériumnak kell tekinteni.

A Bizottságon belüli politikai és igazgatási felelősség (bizottsági munkadokumentum, 37-42. pont)

A Bizottság megemlíti, hogy az éves tevékenységi jelentések bemutatásában összességében haladást értek el. 2007-ben belső ellenőrzési sablonokat vezettek be, ami lehetővé tette a szolgálatok éves tevékenységi jelentéseinek jobb összehasonlítását. Az éves tevékenységi jelentésekre vonatkozó állandó utasítások ugyancsak meghatározzák a fenntartások megfogalmazásának szabályait és feltételeit és előírják a Bizottság szolgálatai számára, hogy az Európai Számvevőszék által tett főbb ajánlásokról jelentést készítsenek.

A 2008. évi éves tevékenységi jelentés összeállításához a Bizottság további iránymutatást ad majd a reputációs kockázat kezelésére, valamint a hibaarány, a lényegesség és a fenntartások közötti kapcsolatra vonatkozóan.

A Bizottság örömmel veszi az Európai Parlament pozitív reakcióját, amelyet a lobbisták nyilvántartására vonatkozó közös megközelítésre irányuló javaslattal kapcsolatban mutatott. Ugyancsak történtek lépések az uniós források kedvezményezettjeire és a szakértői csoportok tagjaira vonatkozó információk javítására.

A Bizottság úgy véli, hogy a Bizottság tagjainak szóló jelenlegi magatartási kódex már átfogó és megfelelő felelősségi és etikai szabályokat tartalmaz. A Bizottság tagjai a személyzeti szabályzattal összhangban kerülnek felvételre.

Ami az etikai szabályokat illeti, egy független tanulmány[6] arra a következtetésre jutott, hogy az Európai Bizottság rendszere szilárd és működnek a szükséges szabályok és eljárások.

b) Ágazati kérdések

Bevétel (bizottsági munkadokumentum, 43. pont)

A tagállamok éves HÉA-nyilatkozatainak egyes tételeire vonatkozó fenntartásokat a Bizottság az ellenőrzési jelentésekben szerepelteti. A Bizottság a tagállamokkal együttműködve tovább folytatja a fenntartások ésszerű időn belüli megszüntetésének biztosítására irányuló erőfeszítéseit. A Bizottság szükség esetén vezetői szintű látogatásokat tesz, amelyeknek célja, hogy az érintett tagállammal együtt megfelelő stratégiákat dolgozzanak ki a már régóta fennálló fenntartások megoldására. Amennyiben nem mutatható ki a fenntartások megszüntetése felé tett előrelépés, a Bizottság mérlegeli, hogy hasznos lenne-e jogsértési eljárásokat kezdeményezni.

Közös agrárpolitika (bizottsági munkadokumentum, 44-54. pont)

Akárcsak az Európai Parlament, a Bizottság is üdvözli a tényt, hogy a Számvevőszék általános javulást tapasztalt a KAP-kiadások 2006. évi kezelésében. A Bizottság folytatja ellenőrzési munkáját az IIER teljes körű és szabályos alkalmazásával kapcsolatban. Hiányosságok esetén a Bizottság pénzügyi korrekciókat alkalmaz. 2008-ra hat ellenőrző látogatást terveztek az új tagállamokba az IIER kapcsán. Az IIER görögországi helyzete fenntartás tárgyát képezi a DG AGRI éves tevékenységi jelentésében és megoldására a görög hatóságok cselekvési tervet dolgoztak ki, amelyet a Bizottság szorosan nyomon követ.

A vidékfejlesztés terén hozott agrár-környezetvédelmi intézkedések támogathatósági feltételei vonatkozásában a tagállamok most már kötelesek biztosítani, hogy valamennyi vidékfejlesztési intézkedés (beleértve az agrár-környezetvédelmi intézkedéseket is) hitelesíthető és ellenőrizhető legyen, valamint azt, hogy a tagállami szintű ellenőrzési rendszerek kellő bizonyosságot nyújtanak a támogathatósági feltételek és egyéb kötelezettségvállalások betartását illetően. Ez a téma a 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó vidékfejlesztési programozás kontextusában is felmerült.

A KAP állapotfelmérésének részeként a Bizottság jogalkotási javaslatokat terjesztett elő annak megakadályozása érdekében, hogy a mezőgazdasági jövedelem-támogatás olyan cégekhez és vállalkozásokhoz kerüljön, amelyeknek üzleti célja csak marginálisan irányul mezőgazdasági tevékenység folytatására. Amennyiben e rendelet elfogadásra kerül, a tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem nyújtanak nekik közvetlen kifizetéseket.

Strukturális intézkedések, foglalkoztatás és szociális ügyek (bizottsági munkadokumentum, 4-11. és 55-79. pont)

A Bizottság 2008 februárjában elfogadta a megosztott irányítású strukturális intézkedésekre vonatkozó felügyeleti szerepének megerősítésére irányuló cselekvési tervet (COM(2008)97). A Bizottság negyedévi jelentésben tájékoztatja az Európai Parlamentet a cselekvési terv végrehajtásáról, ideértve a Bizottság által kiszabott korrekciókat és visszatérítéseket is. Az első két negyedéves jelentést Vladimir Špidla és Danuta Hübner biztosok terjesztették a Költségvetési Ellenőrző Bizottság elé 2008. június 2-án, illetve 2008. július 15-én. A Bizottság 2008 októberében a cselekvési tervben elért eredményekről szóló jelentést, 2009 januárjában pedig végső jelentést készít.

A cselekvési tervbe beépítették a Számvevőszék hibákra vonatkozó megállapításainak nyomon követését. A Bizottság – a közbeszerzés terén felmerülő szabálytalanságok pénzügyi korrekciójáról szóló iránymutatásával összhangban – 100%-os korrekciót alkalmaz a közbeszerzési szabályok súlyos megsértése esetén (például azon szerződések kihirdetésének elmulasztása, amelyeket kötelező uniószerte megpályáztatni), indokolt esetben pedig átalány jellegű vagy extrapolált korrekciót alkalmaz. A Bizottság lépéseket tett a kifizetések felfüggesztésére és pénzügyi korrekciók alkalmazására vonatkozó határozatokhoz vezető eljárás felgyorsítása érdekében. Emellett tájékoztatást adott a pénzügyi korrekciók terén használt terminológiáról és ennek megfelelően egységesítette beszámolókészítését.

Mind a 2000-2006, mind pedig a 2007-2013 közötti programozási időszak jogszabályai bizonyos körülmények esetén lehetővé teszik a tagállamok számára, hogy a valamely projekttől visszavont uniós forrásokat más támogatható kiadásokhoz használják fel. Valamely program vagy a Kohéziós Alap egyik projektjének uniós forrásaiban csak akkor következik be nettó csökkenés, ha a korrekciót bizottsági határozat mondja ki, vagy nem áll rendelkezésre helyettesíthető kiadás, például a 2007-2013 közötti programok zárásakor vagy azok részleges zárását követően. A Bizottság úgy véli, hogy – tekintve a nemzeti költségvetésre gyakorolt hatást – még az uniós források nettó csökkenésével nem járó pénzügyi korrekció is ösztönözheti az ellenőrzések javítását.

A Bizottság 2008. február 22-én tájékoztatta a Parlamentet az éves összefoglalók benyújtásának kezdeti eredményeiről, és március 25-én, valamint a Regionális Politikai és a Foglalkoztatási Főigazgatóság éves tevékenységi jelentésében részletes elemzést nyújtott. A Bizottság április 21-én további friss információkkal látta el a Parlamentet, valamint a Költségvetési Ellenőrző Bizottság július 15-i ülésén tájékoztatta a Parlamentet a Németország ellen megindított jogsértési eljárásról.

A Bizottság úgy véli, hogy az éves összefoglalók egyik fő jellemzője, amely hozzájárul a tagállamok elszámoltathatóságának megerősítéséhez az uniós források felhasználása tekintetében, az összefoglaló központi szerv általi hivatalos megküldése. A Bizottság átdolgozott útmutatót fog a tagállamok rendelkezésére bocsátani, amely a 2008. évi éves összefoglalók minőségének javítására vonatkozó ajánlásokat tartalmaz majd.

Belső politikák, beleértve a kutatást (bizottsági munkadokumentum, 80-100. pont)

A kutatási kiadások jogszerűségével és szabályszerűségével kapcsolatban az alapvető kockázat az, hogy a kedvezményezettek a ténylegesnél magasabb költséget szerepeltetnek költségkimutatásukban, és ezt később a Bizottság nem tárja fel és nem korrigálja. Számos, a jogszerűséget és a szabályszerűséget érintő szabálytalanság csak helyszíni ellenőrzések segítségével tárható fel (és korrigálható). E probléma kezelése érdekében a Bizottság ellenőrzési stratégiájának középpontjába a hibák utólagos, a kifizetés teljesítse utáni feltárását és korrekcióját állította. A kutatási főigazgatóságok végrehajtották a 6. keretprogram ellenőrzési stratégiát, amely az ellenőrzések számának növeléséből, új mintavételi stratégiából, valamint az olyan szisztematikus hibák korrekciójából áll, amelyeket ugyanazon kedvezményezett más, nem ellenőrzött szerződésekben is megismételt. Az ellenőrzési stratégiát négyéves időszakon keresztül hajtják végre. Többéves jellegéből adódóan a Kutatási Főigazgatóság ellenőrzési stratégiája csak a keretprogram élettartamának utolsó szakaszában mérhető és értékelhető teljes egészében.

Az oktatás és a kultúra terén a Bizottság az „integrált ellenőrzési keret” megközelítésen alapuló, módosított felügyeleti stratégiát hajt végre. Ez magában foglalja a nemzeti hatóságok által előzetesen kibocsátott, a 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó megbízhatósági nyilatkozatokat, valamint az előző év forrásfelhasználására vonatkozó éves utólagos megbízhatósági nyilatkozatokat. A nemzeti hatóságok által előzetesen kibocsátott, a 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó megbízhatósági nyilatkozatok értékelési eljárásába beépítették a rendszerellenőrzések ajánlásainak nyomon követését, amit folyamatosan felügyelnek. Emellett egyszerűsítették a 2007-2013 közötti időszak új oktatási és kulturális programjaira vonatkozó szabályokat, és nagy arányban használnak átalányösszegű és átalánydíjas finanszírozási megállapodásokat.

A Bizottság továbbra is megfelelő intézkedéseket hoz annak érdekében, hogy megfeleljen a kedvezményezettek felé teljesített késedelmes kifizetésekhez kapcsolódó európai parlamenti ajánlásnak és felkérésnek, és ezáltal betartsa a költségvetési rendeletben a kiadási műveletekre előírt határidőket. Az erőfeszítések eredményeként növekedett az időben végrehajtott kifizetések aránya. A kérdést szoros ellenőrzés alatt tartjuk, és kitüntető figyelmet szentelünk a további javításnak.

Az Európai Parlamentnek a belső politikák körébe tartozó egyedi szakpolitikák területére vonatkozó ajánlásaira adott részletes bizottsági választ a mellékelt munkadokumentum tartalmazza.

Külső fellépések (bizottsági munkadokumentum, 12-13. és 101-118. pont)

A 2006. évi mentesítési eljárás során tett kötelezettségvállalásokkal összhangban a Bizottság évente, valamint a Parlament kérésére tájékoztatást nyújt a több adományozót tömörítő alapokról. Irak és Afganisztán vonatkozásában a Bizottság időszakosan beszámol az aktuális helyzetről, továbbá rendelkezésre állnak speciális honlapok, amelyeket rendszeresen aktualizálnak. A FAFA munkacsoport 5. ülésén (2008. április 10-11.) jóváhagyták és elfogadták a közös láthatósági iránymutatást. Megerősítették az Unió képviselőinek a közös irányítás alá tartozó projektekre irányuló ellenőrző látogatások végrehajtásához szükséges hozzáférését. A Bizottság és az ENSZ kidolgozza az ellenőrzések közös feladatmeghatározását, amelynek célja ezen ellenőrző látogatások végrehajtásának megkönnyítése.

A Bizottság számos intézkedést hozott, amelyek célja a külső fellépések kiadásainak jogszerűségét és szabályszerűségét a projektvégrehajtó szervezetek szintjén biztosítani hivatott rendszerek javítása. Ezek a következők: a támogatások és díjalapú szolgáltatási szerződések kiadásainak ellenőrzésére vonatkozó (2006 februárjától kötelező) szabványosított feladatmeghatározás, a pénzügyi és rendszerellenőrzésekre vonatkozó új (2007 októberétől kötelező) szabványosított feladatmeghatározás, a külső ellenőrzések eredményeinek éves konszolidálása egy összefoglaló jelentésbe, amelynek célja a megállapítások tipológiájának azonosítása és korrekciós intézkedések meghatározása, az ellenőrzési eredményekről szóló jelentések javítását célzó CRIS pénzügyi modul kidolgozása.

Az Európai Parlament 2006. évi mentesítési állásfoglalása ajánlásokat tartalmaz a következő területek vonatkozásában is: előcsatlakozás, humanitárius segély, fejlesztési politika és külkapcsolatok. Az ezekre az ajánlásokra adott bizottsági válaszok a mellékelt munkadokumentumban, a külső fellépésekre és az Európai Fejlesztési Alapra vonatkozó pontokban találhatók.

Igazgatási kiadások és az ügynökségekkel kapcsolatos kérdések (bizottsági munkadokumentum, 119-125. és 191-208. pont)

Az általános költségvetésre és az egyes ügynökségekre vonatkozó mentesítési állásfoglalásaiban[7] az Európai Parlament számos ajánlást tett a Bizottságnak a szabályozó ügynökségekkel kapcsolatban.

2008. július 9-én a Bizottság elfogadta a költségvetési keretrendelet módosítását[8], amely az ügynökségek azon kötelezettségét megerősítő rendelkezéseket tartalmaz, mely szerint kifizetési kérelmükben az ügynökségeknek pontos előrejelzéseket kell közölniük az év során felmerülő valós készpénzigényükről a szükségtelen készpénzmozgások elkerülése érdekében. Ez lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy pontosabban nyomon követhesse az ügynökségek készpénzegyenlegét, ami így szigorúbb tervezéshez és nagyobb átláthatósághoz vezet.

Ezenfelül a Bizottság 2008. márciusi, „Európai ügynökségek – A további teendők” című közleményével összefüggésben horizontális értékelésre kerül sor. Ennek részeként értékelik az ügynökségek által a Bizottság belső szervezetére és tevékenységeire gyakorolt hatást is. A Bizottság által javasolt, az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal közösen létrehozandó intézményközi munkacsoport hozzájárul majd többek között e horizontális értékelés célkitűzéseinek és hatókörének meghatározásához. A Bizottság 2009–2010-ig jelentést kíván készíteni ezen értékelés eredményeiről.

Az épületekkel kapcsolatos közösségi politikát illetően 2007-ben tanulmány készítésére kértek fel egy erre szakosodott céget. Ez a tanulmány strukturált megközelítést nyújt a végrehajtandó munkálatokról, amelyek a Bizottság ingatlanberuházásainak hatékony és eredményes kezelésének biztosításához szükségesek. Egy második, a haszonélvezetben lévő épületekre vonatkozó tanulmányt 2008 végén/2009 elején indítanak útjára. E tanulmányok eredményeit felhasználják az érintett terület költségvetési igényeinek alátámasztására és közlik az illetékes bizottságokkal.

C) A SZÁMVEVőSZÉK KÜLÖN JELENTÉSEI

Mentesítési állásfoglalásaiban az Európai Parlament ajánlásokat is megfogalmazott a Bizottság felé – ezek a Számvevőszék által 2007-ben közzétett hét külön jelentést érintik. Az ezen ajánlásokra adott bizottsági válaszok a bizottsági munkadokumentumban találhatók (126-175. pont).

II - EP MENTESÍTÉS: EFA

A Bizottság a Parlament által az Európai Fejlesztési Alapokról (EFA) felvetett kérdések többségében már hozott intézkedéseket, illetve szándékában áll azok meghozatala. A 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi rendeletet 2008. február 18-án fogadták el (HL L 78., 2008.3.19., 1. o.). A 156. cikk értelmében a 10. EFA legtöbb szabálya a korábbi EFA-kra is alkalmazandó. Bár technikai értelemben a 10. EFA pénzügyi rendelete nem helyezi hatályon kívül a korábbi EFA pénzügyi rendeleteket és nem lép azok helyébe, a rendelkezés gyakorlati eredménye mégis ez. A 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi rendelet ezért nagymértékben egyszerűsíti a különböző EFA-k irányítását, főleg, mivel rendelkezéseit a lehető legteljesebb mértékben összehangolták az általános költségvetésre alkalmazandó költségvetési rendelettel, kivéve azokat a kérdéseket, amelyek a felülvizsgált cotonoui megállapodással vagy a Tanács belső megállapodásával összhangban megőrzik specifikus jellegüket. A bizottsági munkadokumentum (176-190. pont) részletesebb információt tartalmaz minden ajánlásról.

III. – AZ ÁLLÁSFOGLALÁS EGYES ÜGYNÖKSÉGEKRE ÉS AZ EURÓPAI BÍRÓSÁGRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSAI

Az általános költségvetésre és az egyes ügynökségekre vonatkozó mentesítési állásfoglalásaiban az Európai Parlament számos ajánlást tett a Bizottságnak a szabályozó ügynökségekkel kapcsolatban. Az ügynökségekkel kapcsolatos horizontális kérdések egy részére adott bizottsági válaszokat az általános költségvetésről szóló fenti rész foglalja össze. A Bizottság egyéb horizontális kérdésekkel és az egyes ügynökségekkel kapcsolatos ajánlásokra adott válaszai a munkadokumentumban találhatók (119-125. és 191-208. pont). Az említett szakasz tartalmazza az Európai Bíróságra vonatkozó mentesítési állásfoglalásban megfogalmazott egyik ajánlásra adott választ is.

* * *

[1] A 2006. évi általános költségvetésre vonatkozó mentesítés, 2006. évi mentesítés: EFA, 2006. évi mentesítés: ügynökségek.

[2] Bizottsági munkadokumentum; a 2006. évi mentesítő határozatok nyomon követéséről szóló, az Európai Parlamentnek címzett bizottsági jelentés melléklete.

[3] Ez az összefoglaló jelentés és a teljes munkadokumentum egyaránt a lehető legszorosabban követi az Európai Parlament ajánlásait tartalmazó állásfoglalások struktúráját.

[4] Lásd a 2., 25., 29., 39., 58., 63., 133., 151., és 202. ajánlást.

[5] A Bizottság irányítási nyilatkozata bemutatja a Bizottság és szolgálatainak működési módját, valamint különösen a felelősségi és elszámoltathatósági mechanizmusokat.

Lásd: http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/doc/governance_statement_hu.pdf

[6] A tanulmányt az Európai Közigazgatási Intézet készítette a következőkkel együttműködve: Utrecht School of Governance, University of Helsinki és University of Vaasa, és a Bizottság tette közzé 2007. december 11-én.

[7] Az általános költségvetésre és az egyes ügynökségekre vonatkozó mentesítési állásfoglalások az ügynökségekkel kapcsolatos horizontális kérdésekről és az egyes ügynökségekkel kapcsolatos konkrét kérdésekről fogalmaznak meg ajánlásokat a Bizottságnak. Az ezen ajánlásokra adott bizottsági válaszok a munkadokumentum 119-125. és 191-208. pontjában találhatók.

[8] A Bizottság 652/2008/EK, Euratom rendelete az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló 2343/2002/EK, Euratom rendelet módosításáról