[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2011.3.25.

COM(2011) 154 végleges

2. SZÁMÚ KÖLTSÉGVETÉS-MÓDOSÍTÁSI TERVEZET A 2011. ÉVI ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGVETÉSHEZ

SZAKASZONKÉNTI BONTÁSÚ KIADÁSKIMUTATÁSIII. szakasz – Bizottság

(a Bizottság előterjesztése)

2. SZÁMÚ KÖLTSÉGVETÉS-MÓDOSÍTÁSI TERVEZET A 2011. ÉVI ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGVETÉSHEZ

SZAKASZONKÉNTI BONTÁSÚ KIADÁSKIMUTATÁSIII. szakasz – Bizottság

Tekintettel:

- az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 314. cikkére, összefüggésben az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéssel és különösen annak 106a. cikkével,

- az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre[1] és különösen annak 37. cikkére,

- az Európai Unió 2011-es pénzügyi évre vonatkozó, 2010. december 15-én elfogadott általános költségvetésére,

- a 2011. január 14-én elfogadott 1/2011 sz. költségvetés-módosítási tervezetre[2],

Az Európai Bizottság ezúton terjeszti a költségvetési hatóság elé a 2011. évi általános költségvetés 2. számú költségvetés-módosítási tervezetét.

A SZAKASZONKÉNTI BONTÁSÚ BEVÉTELI ÉS KIADÁSI KIMUTATÁS VÁLTOZÁSAI

A szakaszonkénti bontású bevételi és kiadási kimutatás változásai elérhetők az EUR-Lexen (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-hu.htm). A szakaszonkénti bontású kimutatások változásainak angol nyelvű változata tájékoztatásul megtalálható a költségvetés mellékletében.

TARTALOMJEGYZÉK

1. Bevezetés 3

2. Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevétele 3

2.1. Szlovénia 3

2.2. Horvátország 4

2.3. Cseh Köztársaság 5

2.4. Következtetés 7

3. Finanszírozás 7

4. Összefoglaló táblázat a pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban 8

1. BEVEZETÉS

A 2011. évre vonatkozó 2. számú előzetes költségvetés-módosítási tervezet az EU Szolidaritási Alapjának 19 546 647 EUR kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokban történő igénybevételére irányul, a Szlovéniát, Horvátországot és a Cseh Köztársaságot érintő heves esőzések hatásaihoz kapcsolódóan.

2. AZ EURÓPAI UNIÓ SZOLIDARITÁSI ALAPJÁNAK IGÉNYBEVÉTELE

2.1. Szlovénia

1. A kérelmet a Bizottság 2010. november 26-án vette kézhez, a 2010. szeptember 17-én észlelt első károkat követő 10 hetes határidőn belül. A szlovén hatóságok a 2010. szeptember 17. és 2010. szeptember 20. közötti időszakban tapasztalt heves esőzéseket követő áradások okozta károk helyreállításához igényeltek segítséget.

2. A katasztrófa természeti eredetű, így a Szolidaritási Alap hatálya alá tartozik.

3. A szlovén hatóságok a katasztrófa okozta teljes közvetlen kárt 251 300 861 EUR-ra becsülik. Ez a Szolidaritási Alapból Szlovénia által 2010-ben igénybe vehető 217,669 millió EUR-s rendes értékhatár (amely a 2008. évi szlovén GNI 0,6 %-a) 115,45 %-át teszi ki.

4. Mivel a 251,3 millió EUR-ra becsült teljes közvetlen kár meghaladja a Szolidaritási Alap igénybevétele esetén Szlovéniára alkalmazandó küszöbértéket, a katasztrófa a 2012/2002/EK tanácsi rendelet értelmében „jelentős természeti katasztrófának” minősül, és következésképpen a Szolidaritási Alap elsődleges alkalmazási területébe tartozik. A pénzügyi támogatás megállapításának alapja a teljes közvetlen kár. A pénzügyi támogatás csak a rendelet 3. cikkében meghatározott szükségintézkedésekre fordítható.

5. Az árvíz Szlovénia 210 községe ( občina ) közül 137-et érintett, és jelentős károkat okozott az infrastruktúrában, az üzemekben és a magántulajdonban. Összesen 8 241 épület rongálódott meg, köztük 127 üzem. Ami az infrastrukturális létesítményeket illeti, 91 híd, 550 km főút és 2 000 km alacsonyabb rendű út szenvedett kárt. A hatóságok 296 polgárt telepítettek ki otthonukból. Az ország több területén károk érték a kulturális örökség részét képező létesítményeket, így víz alá került Kostanjevica na Krki és Krško történelmi városközpontjának egésze, és megrongálódtak a Piran környéki sólepárlók. A szlovén hatóságok részletes kérelmet nyújtottak be, és meggyőző bizonyítékokkal támasztották alá a katasztrófa jelentős mivoltát.

6. A 2012/2002/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatható intézkedések becsült költsége 171,3 millió EUR, amely intézkedéstípusokra bontva került bemutatásra. A szükségintézkedések költségeinek legnagyobb része (több mint 73 millió EUR) a víz- és szennyvízkezelés terén merült fel.

7. Az érintett régió a strukturális alapok (2007–2013) értelmében „konvergenciarégiónak” minősül. A szlovén hatóságok nem jelezték a Bizottság felé, hogy más uniós forrásokat is igénybe kívánnának venni az áradások következményeinek felszámolásához.

8. A szlovén hatóságok jelezték, hogy a támogatható költségeknek nincs biztosítási fedezete.

2.2. Horvátország

Horvátországban a 2010. szeptember 17–22. közötti időszakban voltak heves esőzések, amelyek elsősorban az ország nyugati részén okoztak súlyos áradásokat. A katasztrófa jelentős károkat idézett elő az infrastruktúrában, a mezőgazdasági ágazatban, valamint a magántulajdonban.

9. Az Európai Unió Szolidaritási Alapjából biztosítandó pénzügyi támogatásra vonatkozó kérelmet 2010. november 25-én nyújtották be a Bizottságnak, a 2010. szeptember 17-én észlelt első károkat követő 10 hetes határidőn belül.

10. A katasztrófa természeti eredetű. A horvát hatóságok a katasztrófa okozta teljes közvetlen kárt 47 002 839 EUR-ra becsülték. Mivel ez az összeg nem éri el a 275,804 millió EUR-s küszöbértéket (vagyis Horvátország 2008. évi GNI-jének 0,6 %-át), a katasztrófa a 2012/2002/EK tanácsi rendelet értelmében nem minősül „jelentős természeti katasztrófának”. Horvátországot azonban ugyanaz az árvíz sújtotta, amely jelentős katasztrófát okozott Szlovéniában. Emiatt a Bizottság úgy találta, hogy teljesült a 2012/2002/EK tanácsi rendelet 2. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében megállapított feltétel, miszerint kivételes esetben az a szomszédos ország is részesülhet a Szolidaritási Alapból származó támogatásban, amelyet ugyanaz a jelentős katasztrófa sújt. Mivel Horvátország jelenleg tárgyalásokat folytat az EU-hoz történő csatlakozásról, jogosult az EU Szolidaritási Alapjából nyújtható támogatásra.

11. Az árvíz során a horvát hatóságok jelentése szerint ezernél több otthont (házat és lakást) öntött el a víz, és sok családot kellett evakuálni. Súlyos károk keletkeztek a novigradi Lapidarium múzeumban. Jelentősen megrongálódott az energetikai, a víz- és szennyvíz-gazdálkodási, a közlekedési, az oktatási és az egészségügyi infrastruktúra, aminek következtében áramkimaradások és közlekedési fennakadások keletkeztek, melyek megnehezítették az azonnali fellépést. A legnagyobb károkat azonban a mezőgazdasági ágazat szenvedte el, több mint 7 millió EUR-t meghaladó összegben.

12. A horvát hatóságok a 2012/2002/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti támogatható szükségintézkedések költségét 28 647 292 EUR-ra becsülték, és intézkedéstípusokra bontották. A költségek legnagyobb része – a becslések szerint több mint 16 millió EUR – a katasztrófa sújtotta területek megtisztítása kapcsán merült fel.

13. A horvát hatóságok jelezték, hogy az árvíz közvetlen következményeinek kezeléséhez nem használtak fel más uniós pénzeszközöket (pl. IPA-támogatást).

2.3. Cseh Köztársaság

2010 augusztusának elején a Cseh Köztársaság északi részén szokatlanul heves esőzések voltak, amelyek következtében a folyók kiléptek medrükből, sokan kényszerültek elhagyni otthonukat, és kár érte a közösségi infrastruktúrát, a lakóépületeket, a mezőgazdaságot és a vállalkozásokat.

14. A kérelmet a Bizottság 2010. október 14-én vette kézhez, a 2010. augusztus 7-én észlelt első károkat követő 10 hetes határidőn belül.

15. A katasztrófa természeti eredetű, így a Szolidaritási Alap alkalmazási területének hatálya alá tartozik.

16. A cseh hatóságok a katasztrófa okozta teljes közvetlen kárt 436 477 560 EUR-ra becsülték. Ez a Szolidaritási Alapból a Cseh Köztársaság által 2010-ben igénybe vehető 824,03 millió EUR-s rendes értékhatár (amely a 2008. évi GNI 0,6 %-a) 53 %-a.

17. Mivel a teljes kárösszeg nem haladja meg a Szolidaritási Alap igénybevétele esetén alkalmazandó normál küszöbértéket, a kérelmet a 2012/2002/EK rendelet 2. cikke (2) bekezdésének utolsó – a Szolidaritási Alap „kivételes körülmények közötti” igénybevételének feltételeit meghatározó – albekezdésében megállapított, úgynevezett „rendkívüli regionális katasztrófa” feltételei alapján vizsgálták meg. E feltételek alapján egy régió kivételes esetben részesülhet az Alapból származó támogatásban, ha a régiót rendkívüli, elsősorban természeti, lakossága nagyobb részére ható, a régió életkörülményeire és gazdasági stabilitására nézve súlyos és tartós következményekkel járó katasztrófa éri. A rendelet értelmében különös figyelmet kapnak a távoli vagy az elszigetelt régiók, mint például a Szerződés 349. cikkében meghatározott legkülső és szigeti régiók. A Cseh Köztársaságban érintett területek nem tartoznak ebbe a kategóriába. A rendelet előírja, hogy a „rendkívüli regionális katasztrófa” feltétele alapján benyújtott kérelmek vizsgálatakor a „legszigorúbban” kell eljárni.

18. A Szolidaritási Alapról szóló éves jelentésben (2002–2003)[3] a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a regionális katasztrófák specifikus kritériumainak nemzeti összefüggésben való értelmezhetősége érdekében különbséget kell tenni a súlyos regionális katasztrófák és a pusztán helyi jellegűek között. A szubszidiaritás elvével összhangban utóbbi a nemzeti hatóságok illetékességébe tartozik, míg az előbbi esetében megfontolható a Szolidaritási Alap igénybevétele. A kérelem szerint az árvíz a Cseh Köztársaság egy összefüggő területét érintette, nevezetesen a Libereci kerületet (Liberecký kraj) és az Ústí-i kerület (Ústecký kraj) a Libereci kerülettel szomszédos Děčíni járását. A Libereci kerület Lengyelországgal és Németországgal, míg a Děčíni járás Németországgal határos. A leghevesebb esőzések és áradások a Nisa folyó medencéjét és részben az Elba folyó medencéjét érintették.

19. A Szolidaritási Alap rendkívüli igénybevételének a 2012/2002/EK rendeletben meghatározott egyik feltétele, hogy abban a régióban, amelyhez a kérelem kapcsolódik, a lakosság nagy részének érintettnek kell lennie. Kérelmében a Cseh Köztársaság megállapítja, hogy a Libereci kerületben (összesen 439 027 lakos közül) 81 településen 262 088 lakos volt közvetlenül érintett. A Děčíni járásban 43 településen az összlakosság 90 %-át érintette az árvíz. Az adatok alátámasztására benyújtott bizonyítékok hihetőek és elfogadhatóak.

20. A régió életkörülményeire és gazdasági stabilitására nézve súlyos és tartós következményekkel járó katasztrófa követelménye teljesülésének bemutatása tekintetében a kérelem kiemeli a létfontosságú infrastruktúra pusztulását (például a közlekedés, a vízgazdálkodás és az energetika területén), a vállalkozásokat ért veszteségeket és azokat a komoly károkat, amelyek számos lakóépületben keletkeztek. A jelentések szerint a Libereci kerületben 3 239 családi házat és 220 társasházat, a Děčíni járásban pedig 1 199 családi házat és 48 társasházat ért – sok esetben helyreállíthatatlan – kár. Közel 2 500 személyt kellett ideiglenes lakóhelyre költöztetni. A gáz- és villamosenergia-ellátásban fennakadások voltak, és számos egyéni ivóvízforrás (kút) szennyeződött. A Libereci kerület főútvonalain 7, alacsonyabb rendű útjain 198 híd vált használhatatlanná. A Děčíni járásban 146 hidat sodort el az árvíz. Az úthálózat 195 km-en sérült meg. A vasúti közlekedést egy szakaszon hónapokra le kellett állítani. Több magánvállalkozásnak odavesztek a gépei, berendezései és készletei, melyek nagy része nem volt biztosítva; e vállalkozások közül sokat most a csőd fenyeget. A foglalkoztatás terén a régió egyik legfontosabb gazdasági tényezőjét, az idegenforgalmat érte a legnagyobb veszteség. Az árvíz nyomán több mint 40 %-kal csökkent a Libereci kerületbe látogató turisták száma. Az idegenforgalmi infrastruktúrát is jelentős károk érték. Ami a mezőgazdaságot illeti, 165,5 hektár mezőgazdasági terület vált művelhetetlenné, 400 hektárnyi gabonát és 100 hektárnyi repcét nem lehetett betakarítani. Az árvizet követő 2 hónapon belül a Libereci kerületben 15 %-os volt a gazdasági visszaesés. Ezenfelül a fellendülést jelentősen hátráltatja az elmúlt évek gazdasági visszaesése és a létfontosságú infrastruktúra és más károk gyors helyreállításához szükséges állami források hiánya. A normális helyzet visszaállításához várhatóan évekre lesz szükség.

21. A 2012/2002/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatható műveletek becsült költsége 334 772 020 EUR, amely a következő négy kategóriára bontható le: a) az infrastruktúra működési feltételeinek azonnali helyreállítása; b) átmeneti szállások és mentőszolgálatok; c) megelőző infrastruktúra és a kulturális örökség azonnali megóvása; valamint d) a katasztrófa által sújtott területek megtisztítása. A szükségintézkedések költségeinek legnagyobb része (195 millió EUR) a közlekedési infrastruktúra terén merült fel.

22. Az érintett régió a strukturális alapok (2007–2013) értelmében „konvergenciarégiónak” minősül. A cseh hatóságok kijelentették, hogy nem csoportosítanak át pénzügyi eszközöket a vonatkozó területekre.

23. A támogatható károk esetleges biztosítási fedezetét tekintve a cseh hatóságok jelezték, hogy a támogatható költségeknek nincs biztosítási fedezete.

2.4. Következtetés

A fent említett okokból a Bizottság azt javasolja, hogy a Szlovénia, Horvátország és a Cseh Köztársaság által a 2010. augusztusi és szeptemberi áradásokkal kapcsolatosan benyújtott kérelmeket fogadják el, valamint javasolják a Szolidaritási Alap igénybevételét ezen esetek mindegyikében.

3. FINANSZÍROZÁS

A Szolidaritási Alap rendelkezésére álló teljes éves keret 1 000 millió EUR. Mivel az Alap létrehozásának meghatározó oka a szolidaritás, a Bizottság álláspontja szerint az Alap támogatásait progresszív módon kell nyújtani. Ez azt jelenti, hogy a korábbi gyakorlatnak megfelelően a küszöbértéket (azaz a GNI 0,6 %-a, illetve a 2002-es árakon számított 3 milliárd EUR közül az alacsonyabbik értéket) túllépő kárrész támogatásának intenzitása nagyobb, mint a küszöbérték alatti kárrészé. A jelentős katasztrófák esetén odaítélt segély meghatározásához eddig az Alap igénybevételére szabott küszöbérték alatt a teljes közvetlen kár 2,5 %-át, a küszöbérték felett pedig 6 %-át használták. A rendkívüli regionális katasztrófák vagy szomszédos országbeli katasztrófák esetén odaítélt segély meghatározásához a teljes közvetlen kár 2,5 %-át használták. A Szolidaritási Alapból nyújtandó támogatás kiszámításának módszerét a Szolidaritási Alapról szóló 2002–2003-as éves jelentésben határozták meg. E módszert a Tanács és az Európai Parlament elfogadta.

Javasoljuk, hogy az Unió ebben az esetben is ezek a százalékokat alkalmazza, valamint az alábbi összegeket nyújtsa:

(EUR) |

Kedvezményezett állam | Közvetlen kár | Küszöbérték | 2,5 %-on alapuló összeg | 6 %-on alapuló összeg | Összesen javasolt támogatás |

Szlovénia – 2010. szeptemberi árvíz „jelentős katasztrófa” | 251 300 861 | 217 669 000 | 5 441 725 | 2 017 912 | 7 459 637 |

Horvátország – 2010. szeptemberi árvíz „szomszédos ország” feltétel alapján nyújtott támogatás | 47 002 839 | 275 804 000 | 1 175 071 | - | 1 175 071 |

Cseh Köztársaság – 2010. augusztusi árvíz | 436 477 560 | 824 029 000 | 10 911 939 | - | 10 911 939 |

Összesen | 19 546 647 |

A 2012/2002/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint ezen összeg lehetővé teszi, hogy az utolsó negyedévben az Európai Unió Szolidaritási Alapja eszközeinek legalább 25 %-a továbbra is rendelkezésre álljon.

4. ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLÁZAT A PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN

Pénzügyi keret Fejezet/alfejezet | 2011. évi pénzügyi keret | 2011. évi költségvetés (az 1/2011. sz. költségvetés-módosítási tervezettel együtt) | 2/2011. sz. költségvetés-módosítási tervezet | 2011. évi költségvetés (az 1/2011. és 2/2011. sz. költségvetés-módosítási tervezettel együtt) |

|Kötelezettségvállalási előirányzat |Kifizetési előirányzat |Kötelezettségvállalási előirányzat |Kifizetési előirányzat |Kötelezettségvállalási előirányzat |Kifizetési előirányzat |Kötelezettségvállalási előirányzat |Kifizetési előirányzat | | 1. FENNTARTHATÓ NÖVEKEDÉS | | | | | | | | | | 1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért |12 987 000 000 | |13 520 566 270 |11 627 802 798 | | |13 520 566 270 |11 627 802 798 | |1b. Kohézió a növekedésért és foglalkoztatásért |50 987 000 000 | |50 980 593 784 |41 652 094 626 | | |50 980 593 784 |41 652 094 626 | | Összesen | 63 974 000 000 | |64 501 160 054 |53 279 897 424 | | |64 501 160 054 |53 279 897 424 | | Mozgástér[4] | | |-27 160 054 | | | | -27 160 054 | | | 2. A TERMÉSZETI ERŐFORRÁSOK MEGŐRZÉSE ÉS KEZELÉSE | | | | | | | | | | ebből a piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések |47 617 000 000 | |42 891 201 900 |42 788 499 841 | | |42 891 201 900 |42 788 499 841 | | Összesen | 60 338 000 000 | |58 659 248 389 |56 378 918 184 | | | 58 659 248 389 |56 378 918 184 | | Mozgástér | | |1 678 751 611 | | | | 1 678 751 611 | | | 3. UNIÓS POLGÁRSÁG, SZABADSÁG, BIZTONSÁG ÉS A JOG ÉRVÉNYESÜLÉSE | | | | | | | | | | 3a. Szabadság, biztonság és a jog érvényesülése |1 206 000 000 | |1 138 954 740 |813 277 345 | | |1 138 954 740 |813 277 345 | |3b. Uniós polgárság |683 000 000 | |861 459 910 |824 531 910 |+18 371 576 |+18 371 576 |879 831 486 |842 903 486 | | Összesen | 1 889 000 000 | |2 000 414 650 |1 637 809 255 |+18 371 576 |+18 371 576 |2 018 786 226 |1 656 180 831 | | Mozgástér[5] | | |67 148 260 | | | |67 148 260 | | | 4. AZ EU MINT GLOBÁLIS SZEREPLŐ[6] | 8 430 000 000 | | 8 758 125 360 |7 241 353 503 |+1 175 071 |+1 175 071 | 8 759 300 431 |7 242 528 574 | | Mozgástér | | | -70 439 377 | | | | -70 439 377 | | | 5. IGAZGATÁS[7] | 8 334 000 000 | |8 172 839 289 |8 171 544 289 | | |8 172 839 289 |8 171 544 289 | | Mozgástér | | | 243 160 711 | | | | 243 160 711 | | | ÖSSZESEN | 142 965 000 000 |134 280 000 000 |142 091 787 742 |126 709 522 655 |+19 546 647 |+19 546 647 |142 111 334 389 |126 729 069 302 | | Mozgástér | | | 1 996 461 151 |7 934 866 238 | | | 1 996 461 151 |7 915 319 591 | |

[1] HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

[2] COM(2011) 9.

[3] 2002–2003-as éves jelentés és Jelentés az új eszköz egy évnyi alkalmazása során szerzett tapasztalatokról (COM(2004) 397 végleges, 2004.5.26.).

[4] Az 1a. fejezet alatt fennmaradó mozgástér számításában nem szerepel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) (500 millió EUR). A felső korlát fölötti 34 millió EUR-t a rugalmassági eszköz igénybevételével fedezik.

[5] Az Európai Unió Szolidaritási Alapjából származó összeg a költségvetésben a megfelelő fejezetek felső határát túllépve szerepel, a 2006. május 17-i intézményközi megállapodásnak (HL C 139., 2006.6.14.) megfelelően.

[6] A 4. fejezet 2011. évi fennmaradó mozgástere nem veszi figyelembe a sürgősségisegély-tartalékhoz kapcsolódó előirányzatokat (253,9 millió EUR). A felső korlát fölötti 71 millió EUR-t a rugalmassági eszköz igénybevételével fedezik.

[7] Az 5. fejezet felső korlátja alatt fennmaradó mozgástér kiszámítása során a személyzet által a nyugdíjrendszerbe fizetett 82 millió EUR-s hozzájárulás erejéig figyelembe vették a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret (1) lábjegyzetét.