(6)2019. április 5-én az Egyesült Királyság újabb kérelmet nyújtott be az Európai Tanácshoz az EUSZ 50. cikkének (3) bekezdésében előírt határidő meghosszabbítására vonatkozóan. 2019. április 11-én az Európai Tanács az (EU) 2019/... határozattal az Egyesült Királysággal egyetértésben úgy határozott, hogy az említett időszakot 2019. október 31-ig meghosszabbítja. Az Európai Tanács emlékeztetett arra, hogy az EUSZ 50. cikkének (3) bekezdése értelmében a kilépésről rendelkező megállapodás korábbi időpontban is hatályba léphet, amennyiben a felek 2019. október 31. előtt befejezik megerősítési eljárásaikat. Következésképpen a kilépésnek vagy a megerősítési eljárások befejezését követő hónap első napján kell hatályba lépnie, vagy 2019. november 1-jén, a kettő közül a korábbi időpontban. Továbbá – az említett határozat 2. cikkének második bekezdésében foglaltak szerint – az említett határozat alkalmazása 2019. május 31-én megszűnik, amennyiben az Egyesült Királyság nem tartotta meg az európai parlamenti választásokat az alkalmazandó uniós joggal összhangban és nem erősítette meg a kilépésről rendelkező megállapodást 2019. május 22-ig.

(4)2019. március 21-én az Európai Tanács jóváhagyta a kilépésről rendelkező megállapodással kapcsolatos eszközt és a politikai nyilatkozatot kiegészítő közös nyilatkozatot, amelyekről 2019. március 11-én született megállapodás Theresa May miniszterelnök és Jean-Claude Juncker, az Európai Bizottság elnöke között.

2019. március 20-án az Egyesült Királyság kérelmet nyújtott be az Európai Tanácshoz az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének (3) bekezdésében előírt határidő meghosszabbítására vonatkozóan. Az Európai Tanács az Egyesült Királysággal egyetértésben úgy határozott, hogy az említett időszakot 2019. május 22-ig meghosszabbítja, amennyiben a brit alsóház jóváhagyja a kilépésről rendelkező megállapodást. 2019. április 5-én az Egyesült Királyság újabb kérelmet nyújtott be az Európai Tanácshoz az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének (3) bekezdésében előírt határidő meghosszabbítására vonatkozóan. 2019. április 11-én az Európai Tanács az Egyesült Királysággal egyetértésben úgy határozott, hogy az említett időszakot 2019. október 31-ig meghosszabbítja. Az Európai Tanács emlékeztetett arra, hogy az EUSZ 50. cikkének (3) bekezdése értelmében a kilépésről rendelkező megállapodás korábbi időpontban is hatályba léphet, amennyiben a felek 2019. október 31. előtt befejezik megerősítési eljárásaikat. Következésképpen a kilépésnek vagy a megerősítési eljárások befejezését követő hónap első napján kell hatályba lépnie, vagy 2019. november 1-jén, a kettő közül a korábbi időpontban. Továbbá – a határozat 2. cikkének második bekezdésében foglaltak szerint – a határozat alkalmazása 2019. május 31-én megszűnik, amennyiben az Egyesült Királyság nem tartotta meg az európai parlamenti választásokat az alkalmazandó uniós joggal összhangban és nem erősítette meg a kilépésről rendelkező megállapodást 2019. május 22-ig.

Juncker elnök és May miniszterelnök 2019. február 20-i találkozóját követően újraindultak és intenzívebbé váltak a megbeszélések három területen: lehetséges garanciák a tartalékmegoldás tekintetében, amelyek ismételten hangsúlyozzák annak ideiglenes jellegét, és mindkét fél számára megfelelő jogi biztosítékot nyújtanak; az Európai Bizottság és az Egyesült Királyság által az annak részletes kidolgozása során követendő folyamat, hogy bizonyos alternatív megoldások milyen szerepet játszhatnak a jövőben a tartalékmegoldás felváltásában; valamint esetleges lehetőség a politikai nyilatkozat kiegészítésére vagy módosítására. A megbeszélések 2019. február 21. és március 10. között folytatódtak a Bizottság és az Egyesült Királyság tárgyalói részvételével. 2019. március 11-én e megbeszélések eredményeként megállapodás született May miniszterelnök és Juncker bizottsági elnök között a kilépésről rendelkező megállapodással kapcsolatos eszközről és a politikai nyilatkozatot kiegészítő közös nyilatkozatról. 2019. március 21-én az Európai Tanács jóváhagyta e két szöveget.

Az Egyesült Királyság kormánya azonban nem szerezte meg a szükséges támogatást a Parlamentje részéről a kilépésről rendelkező megállapodás aláírásához és megerősítéséhez. Az EU további biztosítékokat nyújtott az Egyesült Királyság számára a Donald Tusk elnök és Jean-Claude Juncker elnök, valamint Theresa May miniszterelnök közötti, 2019. január 14-i levélváltás útján.

EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2019.4.11. COM(2019) 194 final MELLÉKLET

a következőhöz: Javaslat

A Tanács határozata a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodásnak az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség nevében történő aláírásáról szóló (EU) 2019/274 határozat módosításáról





MEGÁLLAPODÁS

A NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG

EGYESÜLT KIRÁLYSÁGÁNAK AZ EURÓPAI UNIÓBÓL

ÉS AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉGBŐL

TÖRTÉNŐ KILÉPÉSÉRŐL

PREAMBULUM AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG, ÉS NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA, FIGYELEMBE VÉVE, hogy 2017. március 29-én Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (a továbbiakban: az Egyesült Királyság) az Egyesült Királyságban tartott népszavazás eredményét és az Európai Unióból való kilépésre vonatkozó szuverén döntését követően bejelentette szándékát, miszerint kilép az Európai Unióból (a továbbiakban: az Unió) és az Európai Atomenergia-közösségből (a továbbiakban: az Euratom) az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 50. cikkével összhangban, amely az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés (Euratom-Szerződés) 106a. cikke értelmében alkalmazandó az Euratomra, AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy meghatározzák az Egyesült Királyságnak az Unióból és az Euratomból való kilépésére vonatkozó rendelkezéseket, figyelembe véve jövőbeli kapcsolataik keretét, TUDOMÁSUL VÉVE az Európai Tanács által 2017. április 29-én és december 15-én, valamint 2018. március 23-án elfogadott iránymutatásokat, amelyek fényében az Unió megköti az Egyesült Királyság Unióból és Euratomból való kilépésére vonatkozó rendelkezéseket meghatározó megállapodást,

EMLÉKEZTETVE ARRA, hogy az EUSZ 50. cikke értelmében, összefüggésben az Euratom-Szerződés 106a. cikkével és az e megállapodásban megállapított rendelkezésekre is figyelemmel, az Unió és az Euratom jogának teljessége e megállapodás hatálybalépésétől kezdve már nem lesz alkalmazandó az Egyesült Királyságra, HANGSÚLYOZVA, hogy e megállapodás célja az Egyesült Királyság Unióból és Euratomból való rendezett kilépésének biztosítása,

FELISMERVE, hogy kölcsönös védelmet kell biztosítani az uniós polgárok és az egyesült királysági állampolgárok, valamint családtagjaik számára, amennyiben az e megállapodásban meghatározott időpont előtt gyakorolták szabad mozgáshoz való jogukat, valamint biztosítani kell, hogy az e megállapodás szerinti jogaik érvényesíthetők legyenek és a megkülönböztetésmentesség elvén alapuljanak; felismerve továbbá, hogy a társadalombiztosítási időszakokból származó jogokat védeni kell, AZZAL AZ ELHATÁROZÁSSAL, hogy biztosítsák a rendezett kilépést a kilépéssel kapcsolatos olyan különféle rendelkezések révén, amelyek célja a zavarok elkerülése és a jogbiztonság garantálása a polgárok és a gazdasági szereplők, valamint az uniós és az egyesült királysági igazságügyi és közigazgatási hatóságok számára, mindazonáltal nem zárva ki annak lehetőségét, hogy a kilépéssel kapcsolatos releváns rendelkezéseket a későbbiekben felváltja (felváltják) a jövőbeli kapcsolatokat szabályozó megállapodás(ok),

FIGYELEMBE VÉVE, hogy mind az Unió, mind az Egyesült Királyság érdekében áll egy átmeneti vagy végrehajtási időszak meghatározása, amely alatt – függetlenül attól, hogy az Egyesült Királyság Unióból való kilépése az Egyesült Királyságnak az uniós intézményekben, szervekben, hivatalokban és ügynökségekben való részvétele tekintetében milyen következményekkel jár, különös tekintettel az uniós intézményeknek, szerveknek, és ügynökségeknek az Egyesült Királyság uniós tagsága kapcsán kinevezett, kijelölt vagy megválasztott valamennyi tagja megbízatása e megállapodás hatálybalépésének napján történő megszűnésének időpontjára – az uniós jognak, ideértve a nemzetközi megállapodásokat is, alkalmazandónak kell lennie az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban, általános szabályként ugyanolyan hatással, mint a tagállamokra, annak érdekében, hogy el lehessen kerülni a zavarokat abban az időszakban, amikor a jövőbeli kapcsolatokat szabályozó megállapodás(ok)ra irányuló tárgyalások folyamatban vannak, FELISMERVE, hogy – jóllehet az átmeneti időszak alatt az uniós jog alkalmazandó lesz az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban – az Egyesült Királyságnak mint az Unióból kilépett államnak a sajátos helyzete azt jelenti, hogy az Egyesült Királyság számára fontos lesz, hogy önállóan megtehesse az új nemzetközi megállapodások előkészítéséhez és megkötéséhez szükséges lépéseket, köztük az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozó területeken is, feltéve, hogy ilyen megállapodások nem lépnek hatályba vagy nem alkalmazandók az átmeneti időszak alatt, kivéve, ha az Unió ezt engedélyezte, EMLÉKEZTETVE az Unió és az Egyesült Királyság megegyezésére, miszerint az Egyesült Királyság uniós tagságának ideje alatt tett kölcsönös kötelezettségvállalásaikat egyszeri pénzügyi elszámolás formájában teljesítik,

FIGYELEMBE VÉVE, hogy e megállapodás helyes értelmezésének és alkalmazásának biztosítása, valamint az e megállapodásból fakadó kötelezettségek betartása érdekében alapvető fontosságú olyan rendelkezéseket hozni, amelyek biztosítják az átfogó irányítást, különösen a kötelező vitarendezési és végrehajtási szabályokat, amelyek teljes mértékben tiszteletben tartják az Unió és az Egyesült Királyság jogrendszerének autonómiáját, valamint az Egyesült Királyság harmadik ország jogállását, ELISMERVE, hogy az Egyesült Királyság Unióból történő rendezett kilépése érdekében e megállapodáshoz csatolt külön jegyzőkönyvekben olyan megoldásokat is meg kell határozni, amelyek tartósan kezelik az Írország/Észak-Írország és a ciprusi felségterületek rendkívül sajátos helyzetéből fakadó kérdéseket; ELISMERVE továbbá, hogy az Egyesült Királyság Unióból történő rendezett kilépése érdekében e megállapodáshoz csatolt külön jegyzőkönyvben szükség van a Gibraltárra – különösen az átmeneti időszak alatt – alkalmazandó különleges rendelkezések megállapítására is, HANGSÚLYOZVA, hogy e megállapodás az Unió és az Egyesült Királyság számára biztosított előnyök, jogok és kötelezettségek általános egyensúlyán alapul,

TUDOMÁSUL VÉVE, hogy e megállapodással párhuzamosan a Felek az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti jövőbeli kapcsolatok keretének meghatározásáról szóló politikai nyilatkozatot tettek,

FIGYELEMBE VÉVE, hogy mind az Egyesült Királyságnak, mind az Uniónak meg kell tennie minden szükséges lépést annak érdekében, hogy e megállapodás hatálybalépésének időpontjától kezdődően a lehető leghamarabb megkezdjék a jövőbeli kapcsolataikat szabályozó egy vagy több megállapodás hivatalos tárgyalását annak biztosítása érdekében, hogy az említett megállapodások – a lehetséges mértékben – már az átmeneti időszak végétől alkalmazandók legyenek, A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

ELSŐ RÉSZ KÖZÖS RENDELKEZÉSEK 1. CIKK Célkitűzés Ez a megállapodás meghatározza Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának (a továbbiakban: az Egyesült Királyság) az Európai Unióból (a továbbiakban: az Unió) és az Európai Atomenergia-közösségből (a továbbiakban: az Euratom) történő kilépésére vonatkozó rendelkezéseket.

2. CIKK Fogalommeghatározások

E megállapodás alkalmazásában: (a) „uniós jog”: (i) az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ), az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés (Euratom-Szerződés), azok módosításait és kiegészítéseit is beleértve, továbbá a csatlakozási szerződések és az Európai Unió Alapjogi Chartája, a továbbiakban együttesen: a Szerződések; (ii) az uniós jog általános elvei; (iii) az uniós intézmények, szervek, hivatalok vagy ügynökségek által elfogadott jogi aktusok; (iv) azon nemzetközi megállapodások, amelyeknek az Unió részes fele, valamint az Unió nevében eljáró tagállamok által megkötött nemzetközi megállapodások;

(v) a tagállamok közötti, az Unió tagállamaiként megkötött megállapodások; (vi) a tagállami kormányoknak az Európai Tanács vagy az Európai Unió Tanácsa (a továbbiakban: a Tanács) keretében ülésező képviselői által elfogadott jogi aktusok; (vii) a Szerződéseket elfogadó kormányközi konferenciák keretében tett nyilatkozatok; (b) „tagállamok”: a Belga Királyság, a Bolgár Köztársaság, a Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, az Észt Köztársaság, Írország, a Görög Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, a Horvát Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, Magyarország, a Máltai Köztársaság, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Portugál Köztársaság, Románia, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, a Finn Köztársaság és a Svéd Királyság;

(c) „uniós polgár”: egy tagállam állampolgárságával rendelkező valamely személy;

(d) „egyesült királysági állampolgár”: az Egyesült Királyság állampolgára, a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága kormányának az „állampolgárok” fogalmának meghatározásáról szóló, 1982. december 31-i új nyilatkozatában foglaltak szerint, a Lisszaboni Szerződést elfogadó kormányközi konferencia záróokmányához csatolt 63. nyilatkozattal együtt; (e) „átmeneti időszak”: a 126. cikkben meghatározott időszak; (f) „nap”: egy naptári nap, kivéve, ha e megállapodás vagy az e megállapodás által alkalmazandóvá tett uniós jogi rendelkezések másként rendelkeznek. 3. CIKK Területi hatály 1. Amennyiben e megállapodás vagy az e megállapodás által alkalmazandóvá tett uniós jog másként nem rendelkezik, e megállapodásban az Egyesült Királyságra vagy annak területére történő bármely hivatkozást az alábbiakra való hivatkozásként kell érteni: (a) az Egyesült Királyság;

(b) Gibraltár, annyiban, amennyiben az uniós jog alkalmazandó volt Gibraltárra e megállapodás hatálybalépésének időpontja előtt; (c) a Csatorna-szigetek és a Man-sziget, annyiban, amennyiben az uniós jog alkalmazandó volt e területekre e megállapodás hatálybalépése előtt;

(d) Akrotiri és Dhekelia ciprusi felségterületek, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának feltételeiről szóló okmányhoz csatolt, a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának ciprusi felségterületeiről szóló jegyzőkönyvben foglalt rendelkezések végrehajtásának biztosításához szükséges mértékben; (e) az EUMSZ II. mellékletében felsorolt azon tengerentúli országok és területek, amelyek különleges kapcsolatban állnak az Egyesült Királysággal, annyiban, amennyiben e megállapodás rendelkezései a tengerentúli országok és területek Unióval való társulására vonatkozó különleges rendelkezésekre vonatkoznak.

2. Amennyiben e megállapodás vagy az e megállapodás által alkalmazandóvá tett uniós jog másként nem rendelkezik, e megállapodásban a tagállamokra vagy azok területére vonatkozó bármely hivatkozást úgy kell érteni, mint amely azon tagállamok területét fedi le, amelyekre a Szerződések az EUMSZ 355. cikkében meghatározottak szerint alkalmazandók. 4. CIKK E megállapodás hatályával, végrehajtásával és alkalmazásával

kapcsolatos módszerek és elvek 1. E megállapodás rendelkezései és az e megállapodás által alkalmazandóvá tett uniós jogi rendelkezések az Egyesült Királyság tekintetében és az Egyesült Királyságban ugyanolyan joghatással rendelkeznek, mint az Unióban és annak tagállamaiban. Ennek megfelelően a jogi vagy természetes személyek közvetlenül hivatkozhatnak az e megállapodásban foglalt vagy említett azon rendelkezésekre, amelyek megfelelnek az uniós jog szerinti közvetlen hatályra vonatkozó feltételeknek. 2. Az Egyesült Királyság biztosítja az (1) bekezdésnek való megfelelést, beleértve az igazságügyi és közigazgatási hatóságainak azon szükséges hatáskörét, hogy nemzeti elsődleges jogszabályok révén mellőzzék a következetlen vagy összeegyeztethetetlen nemzeti rendelkezések alkalmazását.

3. E megállapodás azon rendelkezéseit, amelyek az uniós jogra, illetve annak fogalmaira vagy rendelkezéseire hivatkoznak, az uniós jog módszereivel és általános elveivel összhangban kell értelmezni és alkalmazni.

4. E megállapodás azon rendelkezéseit, amelyek az uniós jogra, illetve annak fogalmaira vagy rendelkezéseire hivatkoznak, végrehajtásuk és alkalmazásuk során az Európai Unió Bíróságának az átmeneti időszak vége előtt kiadott vonatkozó ítélkezési gyakorlatával összhangban kell értelmezni. 5. E megállapodás értelmezése és alkalmazása során az Egyesült Királyság igazságügyi és közigazgatási hatóságainak megfelelően figyelembe kell venniük az Európai Unió Bíróságának az átmeneti időszak végét követően kiadott vonatkozó ítélkezési gyakorlatát. 5. CIKK Jóhiszeműség Az Unió és az Egyesült Királyság kölcsönösen tiszteletben tartja és jóhiszeműen segíti egymást az e megállapodásból fakadó feladatok végrehajtása során.

Az Unió és az Egyesült Királyság minden megfelelő – általános vagy különös – intézkedést meghoz az e megállapodásból fakadó kötelezettségek teljesítésének biztosítása érdekében, és tartózkodik minden olyan intézkedéstől, amely veszélyeztetheti e megállapodás célkitűzéseinek megvalósítását. Ez a cikk nem érinti az uniós jog e megállapodás alapján történő alkalmazását, különös tekintettel a lojális együttműködés elvére. 6. CIKK Hivatkozások az uniós jogra

1. A negyedik és ötödik rész kivételével, amennyiben e megállapodás másként nem rendelkezik, az e megállapodásban az uniós jogra történő hivatkozásokat az átmeneti időszak utolsó napján alkalmazandó uniós jogra való hivatkozásként kell érteni, beleértve az azokat módosító vagy azokat felváltó rendelkezéseket is. 2. Amennyiben e megállapodás uniós jogi aktusokra vagy azok rendelkezéseire hivatkozik, az ilyen hivatkozást úgy kell érteni, hogy adott esetben magában foglalja az uniós jogra vagy annak rendelkezéseire való hivatkozást, amelyek – jóllehet a hivatkozott jogi aktus felváltotta azokat – az említett jogi aktussal összhangban továbbra is alkalmazandók.

3. E megállapodás alkalmazásában az e megállapodás által alkalmazandóvá tett uniós jogi rendelkezésekre való hivatkozásokat úgy kell érteni, hogy azok az említett rendelkezéseket kiegészítő vagy végrehajtó vonatkozó uniós jogi aktusokra történő hivatkozásokat is magukban foglalják. 7. CIKK Hivatkozások az Unióra és a tagállamokra 1. E megállapodás alkalmazásában az e megállapodás által alkalmazandóvá tett uniós jogi rendelkezésekben szereplő, a tagállamokra és az illetékes tagállami hatóságokra való hivatkozásokat úgy kell érteni, hogy azok magukban foglalják az Egyesült Királyságot és annak illetékes hatóságait is, kivéve az alábbiak tekintetében: (a) az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek tagjainak kijelölése, kinevezése vagy megválasztása, valamint közreműködés a döntéshozatalban és részvétel az intézmények ülésein; (b) részvétel az uniós szervek, hivatalok és ügynökségek döntéshozatalában és irányításában;

(c) részvétel a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében említett bizottságoknak, a Bizottság szakértői csoportjainak vagy más hasonló testületeknek, illetve az uniós szervek, hivatalok és ügynökségek szakértői csoportjainak vagy hasonló testületeinek az ülésein, amennyiben e megállapodás másként nem rendelkezik. 2. Amennyiben e megállapodás másként nem rendelkezik, az Unióra történő bármely hivatkozást úgy kell érteni, hogy az magában foglalja az Euratomot is.

8. CIKK Hálózatokhoz, információs rendszerekhez és adatbázisokhoz való hozzáférés Amennyiben e megállapodás másként nem rendelkezik, az átmeneti időszak végén megszűnik az Egyesült Királyság jogosultsága arra, hogy az uniós jog alapján létrehozott bármely hálózathoz, információs rendszerhez és adatbázishoz hozzáférjen. Az Egyesült Királyság megteszi a megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy ne férhessen hozzá olyan hálózathoz, információs rendszerhez vagy adatbázishoz, amelynek használatára már nem jogosult.

MÁSODIK RÉSZ A POLGÁROK JOGAI I. CÍM ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 9. CIKK

Fogalommeghatározások E rész alkalmazásában és a III. cím sérelme nélkül a következő fogalommeghatározások alkalmazandók: (a) „családtag”: az e megállapodás 10. cikkében meghatározott személyi körbe tartozó következő személyek, állampolgárságuktól függetlenül: (i) az uniós polgároknak vagy egyesült királysági állampolgároknak a 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikkének 2. pontjában meghatározott családtagjai;

(ii) a 2004/38/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdésében meghatározottaktól eltérő azon személyek, akiknek a jelenléte szükséges az uniós polgárok vagy egyesült királysági állampolgárok számára ahhoz, hogy élhessenek az e rész által biztosított tartózkodási joggal; (b) „határ menti ingázó munkavállaló”: olyan uniós polgár vagy egyesült királysági állampolgár, aki az EUMSZ 45. vagy 49. cikkével összhangban egy vagy több olyan államban folytat gazdasági tevékenységet, ahol nem rendelkezik tartózkodási hellyel; (c) „fogadó állam”: (i) az uniós polgárok és családtagjaik tekintetében az Egyesült Királyság, amennyiben az uniós jognak megfelelően az átmeneti időszak vége előtt ott gyakorolták tartózkodási jogukat, és azt követően is ott tartózkodnak; (ii) az egyesült királysági állampolgárok és családtagjaik tekintetében az a tagállam, amelyben az uniós jognak megfelelően az átmeneti időszak vége előtt tartózkodási jogukat gyakorolták, és az említett időpontot követően is ott tartózkodnak;

(d) „munkavégzés helye szerinti állam”:

(i) az uniós polgárok tekintetében az Egyesült Királyság, amennyiben az átmeneti időszak vége előtt ott határ menti ingázó munkavállalóként gazdasági tevékenységet folytattak és az említett időpontot követően továbbra is folytatnak; (ii) az egyesült királysági állampolgárok tekintetében valamely tagállam, amelyben az átmeneti időszak vége előtt határ menti ingázó munkavállalóként gazdasági tevékenységet folytattak és az említett időpontot követően továbbra is folytatnak; (e) „felügyeleti jog”: a 2201/2003/EK tanácsi rendelet 2. cikkének 9. pontja szerinti felügyeleti jog, beleértve a bírósági határozat, jogszabály, vagy jogi kötőerővel bíró egyezség alapján megszerzett felügyeleti jogot is.

10. CIKK Személyi hatály 1. A III. cím sérelme nélkül, ez a rész a következő személyekre vonatkozik: (a) azok az uniós polgárok, akik az átmeneti időszak vége előtt az uniós jognak megfelelően tartózkodási jogukat gyakorolták az Egyesült Királyságban, és az említett időpontot követően is ott tartózkodnak; (b) azok az egyesült királysági állampolgárok, akik az átmeneti időszak vége előtt az uniós jognak megfelelően tartózkodási jogukat gyakorolták valamely tagállamban, és az említett időpontot követően is ott tartózkodnak; (c) azok az uniós polgárok, akik az Egyesült Királyságban az átmeneti időszak vége előtt az uniós jognak megfelelően az őket határ menti ingázó munkavállalóként megillető jogokat gyakorolták és az említett időpontot követően továbbra is gyakorolják;

(d) azok az egyesült királysági állampolgárok, akik valamely tagállamban az átmeneti időszak vége előtt az uniós jognak megfelelően az őket határ menti ingázó munkavállalóként megillető jogokat gyakorolták és az említett időpontot követően továbbra is gyakorolják;

(e) az a)–d) pontban említett személyek családtagjai, amennyiben megfelelnek az alábbi feltételek valamelyikének: (i) az átmeneti időszak vége előtt az uniós jognak megfelelően a fogadó államban tartózkodtak és az említett időpontot követően továbbra is ott tartózkodnak; (ii) közvetlen rokoni kapcsolatban álltak az a)–d) pontban említett valamely személlyel és az átmeneti időszak vége előtt a fogadó államon kívül tartózkodtak, feltéve, hogy teljesítik a 2004/38/EK irányelv 2. cikkének 2. pontjában foglalt feltételeket abban az időpontban, amikor e résznek megfelelően tartózkodási jogért folyamodnak annak érdekében, hogy az e bekezdés a)–d) pontjában említett személyhez csatlakozzanak; (iii) az a)–d) pontban említett személyeknek az átmeneti időszak végét követően – akár a fogadó állam területén belül vagy azon kívül – született vagy jogszerűen örökbe fogadott gyermekei, amennyiben teljesítik a 2004/38/EK irányelv 2. cikke 2. pontjának c) alpontjában foglalt feltételeket abban az időpontban, amikor e résznek megfelelően tartózkodási jogért folyamodnak annak érdekében, hogy az e bekezdés a)–d) pontjában említett személyhez csatlakozzanak, és teljesítik az alábbi feltételek valamelyikét: – mindkét szülő az a)–d) pontban említett személy; – az egyik szülő az a)–d) pontban említett személy, a másik pedig a fogadó állam állampolgára; vagy

– az egyik szülő az a)–d) pontban említett személy és a gyermek felett kizárólagos vagy megosztott felügyeleti joggal rendelkezik valamelyik tagállam vagy az Egyesült Királyság alkalmazandó családjogi szabályai szerint, ideértve a nemzetközi magánjog alkalmazandó szabályait is, amelyek alapján egy harmadik állam joga szerint keletkezett felügyeleti jogot elismerik a tagállamban vagy az Egyesült Királyságban, különösen a gyermek mindenek felett álló érdekét illetően, és a szóban forgó alkalmazandó nemzetközi magánjogi szabályok szokásos működésének sérelme nélkül; (f) azok a családtagok, akik a 2004/38/EK irányelv 12. és 13. cikkével, 16. cikkének (2) bekezdésével, valamint 17. és 18. cikkével összhangban az átmeneti időszak vége előtt a fogadó államban tartózkodtak és az említett időpontot követően továbbra is ott tartózkodnak. 2. A 2004/38/EK irányelv 3. cikke (2) bekezdése a) és b) pontjának hatálya alá tartozó azon személyek, akiknek a fogadó állam az említett irányelv 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban az átmeneti időszak vége előtt megkönnyítette a tartózkodását a nemzeti jogszabályainak megfelelően, e résszel összhangban megtartják tartózkodási jogukat a fogadó államban, feltéve, hogy az említett időpontot követően továbbra is a fogadó államban tartózkodnak.



3. A (2) bekezdés alkalmazandó a 2004/38/EK irányelv 3. cikke (2) bekezdése a) és b) pontjának hatálya alá tartozó azon személyekre is, akik az átmeneti időszak vége előtt kérelmezték a beutazásuk és tartózkodásuk megkönnyítését, és akik tartózkodását a fogadó állam az említett időpontot követően megkönnyíti a nemzeti jogszabályainak megfelelően. 4. Bármely olyan tartózkodási jog sérelme nélkül, amely az érintett személyeket saját jogon megilletheti, a fogadó állam a nemzeti jogszabályainak megfelelően és a 2004/38/EK irányelv 3. cikke (2) bekezdésének b) pontjával összhangban megkönnyíti azon élettárs beutazását és tartózkodását, akivel az e cikk (1) bekezdésének a)–d) pontjában említett személy tartós, megfelelően igazolt kapcsolatot tart fenn, amennyiben az élettárs az átmeneti időszak vége előtt a fogadó állam területén kívül tartózkodott, feltéve, hogy a kapcsolat az átmeneti időszak vége előtt tartós volt, és továbbra is fennáll abban az időpontban, amikor az élettárs e rész alapján tartózkodási jogért folyamodik. 5. A (3) és (4) bekezdésben említett esetekben a fogadó állam elvégzi az érintett személyek személyes körülményeinek alapos vizsgálatát, és megindokolja az ilyen személyek beutazásának vagy tartózkodásának megtagadását.

11. CIKK A tartózkodás folyamatossága A 9. és 10. cikk alkalmazásában a tartózkodás folyamatosságát nem érintik a 15. cikk (2) bekezdésében említett távollétek. A 2004/38/EK irányelv alapján az átmeneti időszak vége előtt megszerzett huzamos tartózkodási jog nem tekinthető elveszítettnek a fogadó államból való, a 15. cikk (3) bekezdésben meghatározott időtartamú távollét miatt. 12. CIKK Megkülönböztetésmentesség

E rész alkalmazási körén belül és az abban foglalt különös rendelkezések sérelme nélkül, az e megállapodás 10. cikkében említett személyek tekintetében tilos bármely, az állampolgárság alapján történő megkülönböztetés az EUMSZ 18. cikkének első albekezdése értelmében a fogadó államban és a munkavégzés helye szerinti államban.

II. CÍM JOGOK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK 1. FEJEZET TARTÓZKODÁSSAL KAPCSOLATOS JOGOK ÉS TARTÓZKODÁSI OKMÁNYOK 13. CIKK Tartózkodási jogok 1. Az uniós polgárok és az egyesült királysági állampolgárok az EUMSZ 21., 45. vagy 49. cikkében, valamint a 2004/38/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdésében, 7. cikke (1) bekezdésének a), b) vagy c) pontjában, 7. cikkének (3) bekezdésében, 14. cikkében, 16. cikkének (1) bekezdésében vagy 17. cikkének (1) bekezdésében foglalt korlátozások és feltételek szerint jogosultak a fogadó államban tartózkodni.

2. Azok a családtagok, akik uniós polgárok vagy egyesült királysági állampolgárok, az EUMSZ 21. cikke, valamint a 2004/38/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése, 7. cikke (1) bekezdésének d) pontja, 12. cikkének (1) vagy (3) bekezdése, 13. cikkének (1) bekezdése, 14. cikke, 16. cikkének (1) bekezdése vagy 17. cikkének (3) és (4) bekezdése szerint, és az említett rendelkezésekben foglalt korlátozásokkal és feltételekkel jogosultak a fogadó államban tartózkodni.

3. A sem uniós polgársággal, sem egyesült királysági állampolgársággal nem rendelkező családtagok az EUMSZ 21. cikke alapján, valamint a 2004/38/EK irányelv 6. cikkének (2) bekezdése, 7. cikkének (2) bekezdése, 12. cikkének (2) és (3) bekezdése, 13. cikkének (2) bekezdése, 14. cikke, 16. cikkének (2) bekezdése, 17. cikkének (3) vagy (4) bekezdése és 18. cikke szerint, és az említett rendelkezésekben foglalt korlátozásokkal és feltételekkel jogosultak a fogadó államban tartózkodni. 4. Az (1), (2) és (3) bekezdésben említett személyek tartózkodási jogának megszerzésére, megtartására vagy elvesztésére vonatkozóan a fogadó állam az e címben meghatározottakon kívül nem írhat elő egyéb korlátozásokat vagy feltételeket. Az e címben meghatározott korlátozások és feltételek alkalmazása tekintetében mérlegelési jogkör nincs, kivéve az érintett személy javára.

14. CIKK Kiutazási és beutazási jog 1. Az uniós polgárok és az egyesült királysági állampolgárok, azok családtagjai és más, a fogadó állam területén az e címben foglalt feltételeknek megfelelően tartózkodó személyek jogosultak arra, hogy a fogadó állam területét elhagyják és oda beutazzanak a 2004/38/EK irányelv 4. cikkének (1) bekezdésében és 5. cikke (1) bekezdésének első albekezdésében foglaltak szerint, az uniós polgárok és az egyesült királysági állampolgárok esetében érvényes útlevéllel vagy nemzeti személyazonosító igazolvánnyal, a családtagjaik és más, uniós állampolgársággal vagy egyesült királysági állampolgársággal nem rendelkező személyek esetében pedig érvényes útlevéllel. Öt évvel az átmeneti időszak végét követően a fogadó állam dönthet úgy, hogy a továbbiakban nem fogadja el a nemzeti személyazonosító igazolványt a területére való beutazás vagy az onnan való kiutazás céljából, amennyiben az ilyen igazolvány nem tartalmaz olyan chipet, amely megfelel a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet biometrikus azonosításra vonatkozó alkalmazandó szabványainak. 2. A 18. vagy a 26. cikkel összhangban kiállított érvényes okmánnyal rendelkező személyekkel szemben nem írható elő, hogy kiutazási vagy beutazóvízummal rendelkezzenek vagy ezzel egyenértékű alaki követelménynek tegyenek eleget.

3. Amennyiben a fogadó állam az átmeneti időszak végét követően beutazóvízumot ír elő az uniós polgárhoz vagy az egyesült királysági állampolgárhoz csatlakozó családtagokkal szemben, minden eszközt biztosít az ilyen személyek számára a szükséges vízumok megszerzéséhez. Az ilyen vízumokat ingyenesen, a lehető legrövidebb időn belül, gyorsított eljárással kell kiadni. 15. CIKK

Huzamos tartózkodási jog 1. Azok az uniós polgárok és egyesült királysági állampolgárok, valamint családtagjaik, akik az uniós jognak megfelelően folyamatosan legalább 5 évig vagy a 2004/38/EK irányelv 17. cikkében meghatározott időtartamon át jogszerűen a fogadó államban tartózkodtak, jogosultak arra, hogy a 2004/38/EK irányelv 16., 17. és 18. cikkében foglalt feltételek mellett huzamosan a fogadó államban tartózkodjanak. A huzamos tartózkodási jog megszerzéséhez szükséges jogosultsági időszak kiszámításakor figyelembe kell venni azokat az időszakokat, amikor az érintett személy az átmeneti időszak vége előtt és után az uniós jognak megfelelően jogszerűen tartózkodott vagy dolgozott a fogadó államban. 2. A huzamos tartózkodási jog megszerzése céljából a tartózkodás folyamatosságát a 2004/38/EK irányelv 16. cikke (3) bekezdésének és 21. cikkének megfelelően kell meghatározni. 3. Az a személy, aki a huzamos tartózkodási jogot már megszerezte, ezt a jogot kizárólag abban az esetben veszíti el, ha 5 egymást követő évnél hosszabb ideig a fogadó államon kívül tartózkodik.

16. CIKK Időszakok összeszámítása Azok az uniós polgárok és egyesült királysági állampolgárok, valamint családtagjaik, akik az átmeneti időszak vége előtt 5 évnél rövidebb ideig tartózkodtak jogszerűen a fogadó államban a 2004/38/EK irányelv 7. cikkében meghatározott feltételeknek megfelelően, jogosultak arra, hogy az e megállapodás 15. cikkében foglalt feltételek szerint huzamos tartózkodási jogot szerezzenek az ehhez szükséges tartózkodási időszakok teljesítését követően. A huzamos tartózkodási jog megszerzéséhez szükséges jogosultsági időszak kiszámításakor figyelembe kell venni azokat az időszakokat, amikor az érintett személy az átmeneti időszak vége előtt és után az uniós jognak megfelelően jogszerűen tartózkodott vagy dolgozott a fogadó államban. 17. CIKK Jogállás és változások

1. Az uniós polgárok és az egyesült királysági állampolgárok, valamint családtagjaik azon jogát, hogy közvetlenül hivatkozzanak erre a részre, nem érinti az a tény, ha a jogállásuk – például diák, munkavállaló, önálló vállalkozó vagy gazdaságilag inaktív személy – megváltozik. Azok a személyek, akik az átmeneti időszak végén uniós polgárok vagy egyesült királysági állampolgárok családtagjaiként tartózkodási joggal rendelkeznek, nem válhatnak a 10. cikk (1) bekezdésének a)–d) pontjában említett személyekké.

2. Az e cím által azon családtagok számára biztosított jogok, akik az átmeneti időszak vége előtt uniós polgárok vagy egyesült királysági állampolgárok eltartottjai, érvényben maradnak akkor is, ha az érintett személyek már nem minősülnek eltartottnak. 18. CIKK Tartózkodási okmányok kiállítása 1. A fogadó állam megkövetelheti az uniós polgároktól vagy az egyesült királysági állampolgároktól, azok családtagjaitól és más, az e címben foglalt feltételeknek megfelelően a területén tartózkodó személyektől, hogy olyan új tartózkodási jogállást kérelmezzenek, amely biztosítja az e cím szerinti jogokat, és az ilyen jogállás megszerzését igazoló okmány meglétéhez kötheti, amely digitális formátumú is lehet. Az ilyen tartózkodási jogállás kérelmezése a következő feltételek mellett történhet: (a) a kérelmezési eljárás célja annak ellenőrzése, hogy a kérelmezőt megilletik-e az e címben foglalt tartózkodási jogok. Amennyiben ez az eset áll fenn, a kérelmezőnek joga van ahhoz, hogy tartózkodási jogállást és a jogállást igazoló okmányt kapjon; (b) a kérelem benyújtásának határideje nem lehet rövidebb az átmeneti időszak végétől számított 6 hónapnál az átmeneti időszak vége előtt a fogadó államban tartózkodási hellyel rendelkező személyek esetében.

Azon személyek esetében, akik jogosultak arra, hogy e címmel összhangban az átmeneti időszak végét követően kezdjék meg tartózkodásukat a fogadó államban, a kérelem benyújtásának határideje az érkezésüktől számított 3 hónap vagy az első albekezdésben említett határidő lejárta, attól függően, hogy melyik a későbbi időpont.

A tartózkodási jogállás iránti kérelem benyújtásáról azonnal igazolást kell kiadni; (c) a b) pontban említett kérelem benyújtási határideje automatikusan meghosszabbodik 1 évvel, amennyiben az Unió értesítette az Egyesült Királyságot vagy az Egyesült Királyság értesítette az Uniót arról, hogy a fogadó államnak technikai nehézségek miatt nem áll módjában a kérelem nyilvántartásba vétele vagy a b) pontban említett kérelemre vonatkozó igazolás kiállítása. A fogadó állam közzéteszi az említett értesítést, és kellő időben megfelelő, nyilvános tájékoztatást nyújt az érintett személyek számára; (d) amennyiben az érintett személyek nem tartják be a b) pontban említett kérelem benyújtási határidejét, az illetékes hatóságok a határidő be nem tartásával kapcsolatos minden körülményt és indokot megvizsgálnak, és lehetővé teszik e személyek számára, hogy észszerű határidőn belül újabb kérelmet nyújtsanak be, amennyiben a határidő elmulasztásának észszerű indokai vannak; (e) a fogadó állam biztosítja, hogy a kérelmekre vonatkozó közigazgatási eljárások zökkenőmentesek, átláthatóak, egyszerűek és minden szükségtelen adminisztratív tehertől mentesek legyenek; (f) a kérelem formanyomtatványának rövidnek, egyszerűnek és felhasználóbarátnak kell lennie, és igazodnia kell e megállapodás hátteréhez; a családok által egyidejűleg benyújtott kérelmeket együttesen kell elbírálni;

(g) a jogállást igazoló okmányt díjmentesen vagy olyan díj ellenében állítják ki, amely nem haladja meg a fogadó állam állampolgárai számára hasonló okmányok kiállításáért kiszabott díjat; (h) azon személyek, akik az átmeneti időszak vége előtt rendelkeznek a 2004/38/EK irányelv 19. vagy 20. cikke szerint kiállított, huzamos tartózkodásra jogosító érvényes okmánnyal vagy a fogadó államban huzamos tartózkodási jogot biztosító érvényes nemzeti bevándorlási okmánnyal, jogosultak arra, hogy az említett okmányt az e bekezdés b) pontjában említett határidőn belül, kérelem benyújtásával új tartózkodási okmányra cseréljék a személyazonosságuk ellenőrzését, valamint e bekezdés p) pontja szerinti bűnügyi és biztonsági ellenőrzésüket követően, és a folyamatos tartózkodásuk igazolása után; az ilyen új tartózkodási okmányok kibocsátása ingyenes; (i) a kérelmezők személyazonosságát az uniós polgárok és az egyesült királysági állampolgárok esetében érvényes útlevél vagy nemzeti személyazonosító igazolvány bemutatásával, családtagjaik és más, sem uniós állampolgársággal, sem egyesült királysági állampolgársággal nem rendelkező személyek esetében pedig érvényes útlevél bemutatásával kell igazolni; az ilyen személyazonosító okmányok elfogadását az okmány érvényességén kívül semmilyen más feltételhez nem lehet kötni. Amennyiben a fogadó állam illetékes hatóságai a személyazonosító okmányt a kérelem elbírálásáig visszatartják, a fogadó állam a szóban forgó okmányt kérelemre haladéktalanul visszaszolgáltatja még a kérelemre vonatkozó határozat meghozatala előtt;

(j) a személyazonosító okmányokon kívüli egyéb tanúsító iratok – például a családi állapotot igazoló dokumentumok – másolatban is benyújthatók. A tanúsító dokumentumok eredeti példánya csak olyan konkrét esetekben kérhető, amikor megalapozott kétség merül fel a benyújtott tanúsító iratok hitelességét illetően; (k) az uniós polgárok és az egyesült királysági állampolgárok tekintetében a fogadó állam az e bekezdés i) pontjában említett személyazonosító okmányokon kívül kizárólag a 2004/38/EK irányelv 8. cikkének (3) bekezdésében említett alábbi tanúsító iratok bemutatását írhatja elő:

(i) amennyiben az érintett személy a 2004/38/EK irányelv 7. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően munkavállalóként vagy önálló vállalkozóként tartózkodik a fogadó államban, az alkalmazásra vonatkozó munkáltató szándékról való igazolás vagy a munkaviszony igazolása, vagy annak igazolása, hogy az érintett személy önálló vállalkozó; (ii) amennyiben az érintett személy a 2004/38/EK irányelv 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően gazdaságilag inaktív személyként tartózkodik a fogadó államban, bizonyíték arra vonatkozóan, hogy elegendő forrással rendelkezik saját maga és családtagjai számára ahhoz, hogy a tartózkodásuk ideje alatt ne jelentsenek terhet a fogadó állam szociális ellátórendszere számára, és hogy a fogadó államban teljes körű egészségbiztosítással rendelkeznek; vagy

(iii) amennyiben az érintett személy a 2004/38/EK irányelv 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megfelelően diákként tartózkodik a fogadó államban, a fogadó állam által a jogszabályai vagy közigazgatási gyakorlata alapján akkreditált vagy finanszírozott intézménybe történő beiratkozás igazolása, teljes körű egészségbiztosítás igazolása, valamint nyilatkozat vagy azzal egyenértékű bizonyíték arra vonatkozóan, hogy az érintett személy elegendő forrással rendelkezik saját maga és családtagjai számára ahhoz, hogy a tartózkodásuk ideje alatt ne jelentsenek terhet a fogadó állam szociális ellátórendszere számára. A fogadó állam nem írhatja elő, hogy az ilyen nyilatkozat a források bármilyen konkrét összegére hivatkozzon. Az elegendő forrással kapcsolatos feltétel tekintetében a 2004/38/EK irányelv 8. cikkének (4) bekezdése alkalmazandó; (l) a fogadó állam csak az e megállapodás 10. cikke (1) bekezdése e) pontja i. alpontjának, valamint (2) vagy (3) bekezdésének hatálya alá tartozó, és a 2004/38/EK irányelv 7. cikke (1) bekezdése d) pontjának vagy (2) bekezdésének megfelelően a fogadó államban tartózkodó családtagok számára írhatja elő, hogy az e bekezdés i) pontjában említett személyazonosító okmányokon kívül a 2004/38/EK irányelv 8. cikkének (5) bekezdésében, vagy 10. cikkének (2) bekezdésében említett alábbi tanúsító iratokat is bemutassák: (i) a családi kapcsolat vagy bejegyzett élettársi kapcsolat fennállását tanúsító dokumentum; (ii) a bejelentkezésről szóló igazolás vagy – bejelentkezési rendszer hiányában – bármely egyéb bizonyíték arra vonatkozóan, hogy az az uniós polgár vagy egyesült királysági állampolgár, akivel együtt laknak, ténylegesen a fogadó államban tartózkodik;

(iii) olyan egyenes ági leszármazottak tekintetében, akik 21 évesnél fiatalabbak vagy eltartottak, és az eltartott egyenes ági felmenők, valamint a házastárs vagy bejegyzett élettárs ilyen leszármazói vagy felmenői esetében a 2004/38/EK irányelv 2. cikke (2) bekezdésének c) vagy d) pontjában foglalt feltételek dokumentummal történő bizonyítása; (iv) az e megállapodás 10. cikkének (2) vagy (3) bekezdésében említett személyek esetében a fogadó állam illetékes hatósága által a 2004/38/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban kiállított dokumentum. Azon családtagok esetében, akik maguk is uniós polgárok vagy egyesült királysági állampolgárok, az elegendő forrásokra vonatkozó feltétel tekintetében a 2004/38/EK irányelv 8. cikkének (4) bekezdése alkalmazandó;

(m) a fogadó állam csak az e megállapodás 10. cikke (1) bekezdése e) pontja ii. alpontjának vagy (4) bekezdésének hatálya alá tartozó családtagok számára írhatja elő, hogy az e bekezdés i) pontjában említett személyazonosító okmányokon kívül a 2004/38/EK irányelv 8. cikkének (5) bekezdésében és 10. cikkének (2) bekezdésében említett alábbi tanúsító iratokat is bemutassák: (i) a családi kapcsolat vagy bejegyzett élettársi kapcsolat fennállását tanúsító dokumentum; (ii) a bejelentkezésről szóló igazolás vagy – bejelentkezési rendszer hiányában – bármely egyéb bizonyíték arra vonatkozóan, hogy az az uniós polgár vagy egyesült királysági állampolgár, akihez a fogadó államban csatlakoznak, ténylegesen a fogadó államban tartózkodik;

(iii) a házastársak vagy bejegyzett élettársak esetében arra vonatkozó tanúsító dokumentum, hogy a családi kapcsolat vagy bejegyzett élettársi kapcsolat az átmeneti időszak vége előtt fennállt; (iv) olyan egyenes ági leszármazottak tekintetében, akik 21 évesnél fiatalabbak vagy eltartottak, és az eltartott egyenes ági felmenők, valamint a házastárs vagy bejegyzett élettárs ilyen leszármazói vagy felmenői esetében annak dokumentummal történő bizonyítása, hogy az átmeneti időszak vége előtt rokoni kapcsolatban álltak az uniós polgárral vagy egyesült királysági állampolgárral, és megfelelnek a 2004/38/EK irányelv 2. cikke (2) bekezdésének c) vagy d) pontjában foglalt, az életkorra vagy eltartottságra vonatkozó feltételeknek; (v) az e megállapodás 10. cikkének (4) bekezdésében említett személyek tekintetében arra vonatkozó bizonyíték, hogy az uniós polgárral vagy egyesült királysági állampolgárral fenntartott tartós kapcsolat már az átmeneti időszak vége előtt fennállt, és azt követően is fennáll; (n) a k), l) és m) pontban foglalt esetektől eltérő esetekben a fogadó állam nem írhatja elő a kérelmező számára a feltétlenül szükséges és arányos mértéket meghaladó tanúsító iratok benyújtását annak alátámasztása céljából, hogy teljesülnek a tartózkodási joggal kapcsolatos, e címben foglalt feltételek; (o) a fogadó állam illetékes hatóságai segítik a kérelmezőket abban, hogy bizonyítsák jogosultságukat, és hogy a kérelmeiket hibák vagy hiányosságok nélkül nyújtsák be; lehetőséget biztosítanak a kérelmezőknek kiegészítő bizonyítékok benyújtására, valamint a hiányosságok vagy hibák kijavítására;

(p) a kérelmezők szisztematikus bűnügyi és biztonsági ellenőrzésnek vethetők alá, melynek kizárólagos célja annak megvizsgálása, hogy alkalmazhatók-e az e megállapodás 20. cikkében foglalt korlátozások. E célból a kérelmezőket felkérhetik, hogy nyilatkozzanak a büntetőjogi felelősséget megállapító korábbi határozatokról, amelyek a kérelem benyújtásának időpontjában a határozat szerinti állam jogával összhangban szerepelnek a bűnügyi nyilvántartásban. A fogadó állam – amennyiben ezt alapvető fontosságúnak tartja – alkalmazhatja a 2004/38/EK irányelv 27. cikkének (3) bekezdése szerinti eljárást a büntetett előéletre vonatkozóan más államokhoz intézett megkeresések tekintetében; (q) az új tartózkodási okmány nyilatkozatot tartalmaz, miszerint azt e megállapodással összhangban bocsátották ki;

(r) a kérelmező jogosult a fogadó államban bírósági és – adott esetben – közigazgatási jogorvoslati eljárás igénybevételére a tartózkodási jogállás megadását elutasító határozattal szemben. A jogorvoslati eljárások során lehetővé kell tenni a határozat jogszerűségének, valamint azon tényeknek és körülményeknek a vizsgálatát, amelyeken a határozat alapul. Az ilyen jogorvoslati eljárások biztosítják, hogy a határozat ne legyen aránytalan. 2. Az e cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett időszak alatt és annak az említett bekezdés c) pontja szerinti lehetséges egyéves meghosszabbítása folyamán az e részben meghatározott valamennyi jogot úgy kell tekinteni, hogy azok alkalmazandók az uniós polgárokra vagy egyesült királysági állampolgárokra, azok családtagjaira és a fogadó államban tartózkodási hellyel rendelkező más személyekre, a 20. cikkben foglalt feltételekkel és korlátozásokkal összhangban.

3. Mindaddig, amíg az illetékes hatóságok meg nem hozzák az (1) bekezdésben említett kérelemre vonatkozó jogerős határozatot, valamint, ha az ilyen kérelem illetékes közigazgatási hatóságok általi elutasításával szemben bírósági jogorvoslattal éltek, a jogerős bírósági határozat meghozataláig, az e részben meghatározott valamennyi jogot úgy kell tekinteni, hogy azok alkalmazandók a kérelmezőre, beleértve a biztosítékokról és a jogorvoslati jogról szóló 21. cikket is, a 20. cikk (4) bekezdésében foglalt feltételekre is figyelemmel. 4. Amennyiben a fogadó állam úgy dönt, hogy nem írja elő az uniós polgárok vagy egyesült királysági állampolgárok, azok családtagjai és más, a területén az e címben foglalt feltételekkel összhangban tartózkodó személyek számára az (1) bekezdésben említett új tartózkodási jogállás iránti kérelem benyújtását a jogszerű tartózkodás feltételeként, azon személyek, akik e cím értelmében jogosultak lennének a tartózkodási jogra, jogosultak arra, hogy a 2004/38/EK irányelvben foglalt feltételeknek megfelelően tartózkodási okmányt kapjanak – adott esetben digitális formátumban –, amely nyilatkozatot tartalmaz arról, hogy azt e megállapodással összhangban állították ki. 19. CIKK Tartózkodási okmányok kibocsátása az átmeneti időszak alatt 1. Az átmeneti időszak alatt a fogadó állam engedélyezheti a 18. cikk (1) és (4) bekezdésében említett tartózkodási jogállás vagy tartózkodási okmány iránti kérelmek e megállapodás hatálybalépésének napjától történő önkéntes benyújtását. 2. Az ilyen kérelmek elfogadására vagy elutasítására vonatkozó határozatokat a 18. cikk (1) és (4) bekezdésével összhangban hozzák meg. A 18. cikk (1) bekezdése szerinti határozatoknak csak az átmeneti időszak végét követően lehet kihatása.

3. Amennyiben a 18. cikk (1) bekezdése szerinti kérelmet az átmeneti időszak vége előtt fogadják el, a fogadó állam az átmeneti időszak vége előtt a tartózkodási jogállás megadásáról szóló határozatot a 2004/38/EK irányelv VI. fejezetében és 35. cikkében foglaltaktól eltérőkön kívül semmilyen jogcímen nem vonhatja vissza. 4. Amennyiben a kérelmet az átmeneti időszak vége előtt elutasítják, a kérelmező a 18. cikk (1) bekezdésének b) pontjában foglalt határidő lejárta előtt bármikor új kérelmet nyújthat be.

5. A (4) bekezdés sérelme nélkül, a 18. cikk (1) bekezdésének r) pontja szerinti jogorvoslati eljárások az e cikk (2) bekezdésében említett kérelem elutasításáról szóló bármely határozat időpontjától kezdve rendelkezésre állnak. 20. CIKK A tartózkodási és beutazási jogok korlátozása 1. Az uniós polgárok vagy egyesült királysági állampolgárok, valamint családtagjaik és más, e cím alapján jogaikat gyakorló személyek magatartását, amennyiben ez a magatartás az átmeneti időszak vége előtt merült fel, a 2004/38/EK irányelv VI. fejezetével összhangban kell figyelembe venni.

2. Az uniós polgárok vagy egyesült királysági állampolgárok, valamint családtagjaik és más, e cím alapján jogaikat gyakorló személyek magatartása, amennyiben ez a magatartás az átmeneti időszak végét követően merült fel, jelenthet olyan okot, amely indokolja a tartózkodási jog fogadó tagállam általi korlátozását vagy a munkavégzés helye szerinti állam területére való beutazás jogának a korlátozását, a nemzeti jogszabályokkal összhangban. 3. A fogadó állam vagy a munkavégzés helye szerinti állam elfogadhatja az e cím által biztosított jogok megtagadása, megszüntetése vagy visszavonása érdekében szükséges intézkedéseket e jogokkal való visszaélés vagy csalás esetén, a 2004/38/EK irányelv 35. cikkében foglaltak szerint. Ezekre az intézkedésekre az e megállapodás 21. cikkében előírt eljárási biztosítékok vonatkoznak. 4. A fogadó állam vagy a munkavégzés helye szerinti állam a 2004/38/EK irányelvben – és különösen annak 31. és 35. cikkében – foglalt feltételek mellett kiutasíthatja területéről a csalárd vagy visszaélésszerű kérelmet benyújtó kérelmezőket, még azt megelőzően is, hogy az ilyen kérelem elutasítása ellen igénybevett bírósági jogorvoslat esetén jogerős bírósági határozatot hoznak. 21. CIKK Biztosítékok és jogorvoslati jog

A 2004/38/EK irányelv 15. cikkében és VI. fejezetében foglalt biztosítékok alkalmazandók a fogadó állam bármely olyan határozatára, amely korlátozza az e megállapodás 10. cikkében említett személyek tartózkodási jogát.

22. CIKK Kapcsolódó jogok A 2004/38/EK irányelv 23. cikkével összhangban, az uniós polgárok vagy egyesült királysági állampolgárok azon családtagjai, akik tartózkodási joggal vagy huzamos tartózkodási joggal rendelkeznek a fogadó államban vagy a munkavégzés helye szerinti államban, állampolgárságuktól függetlenül jogosultak ott munkaviszonyt létesíteni vagy önálló vállalkozói tevékenységet folytatni. 23. CIKK Egyenlő bánásmód 1. A 2004/38/EK irányelv 24. cikkével összhangban – az e címben, valamint e rész I. és IV. címében meghatározott különös rendelkezésekre is figyelemmel – az e megállapodás alapján a fogadó állam területén tartózkodó valamennyi uniós polgárt vagy egyesült királysági állampolgárt az e rész alkalmazási körébe tartozó területeken egyenlő bánásmód illet meg a fogadó állam állampolgáraival. E jog kedvezménye kiterjed az uniós polgárok és egyesült királysági állampolgárok azon családtagjaira is, akik tartózkodási joggal vagy huzamos tartózkodási joggal rendelkeznek.

2. Az (1) bekezdéstől eltérve, a fogadó állam nem köteles a 2004/38/EK irányelv 6. cikke vagy 14. cikke (4) bekezdésének b) pontja alapján történő tartózkodási időszakok alatt szociális ellátásra való jogosultságot biztosítani, továbbá nem köteles a huzamos tartózkodási jog 15. cikkel összhangban történő megszerzését megelőzően szociális segítséget nyújtani tanulmányok folytatásához – ideértve a szakképzést is –, amely segítség tanulmányi ösztöndíjat vagy diákhitelt biztosít a munkavállalókon, önálló vállalkozókon, e jogállásukat megtartó személyeken és családtagjaikon kívüli személyek számára.



2. FEJEZET A MUNKAVÁLLALÓK ÉS ÖNÁLLÓ VÁLLALKOZÓK JOGAI 24. CIKK A munkavállalók jogai 1. Az EUMSZ 45. cikkének (3) és (4) bekezdésében foglalt korlátozásokra is figyelemmel, a munkavállalókat a fogadó államban, illetve a határ menti ingázó munkavállalókat a munkavégzés helye szerinti állam(ok)ban megilletik az EUMSZ 45. cikkében, valamint a 492/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben biztosított jogok. Ezek a jogok többek között a következők: (a) az állampolgárság alapján történő megkülönböztetés tilalma a foglalkoztatás, a javadalmazás és más munka- és foglalkoztatási feltételek tekintetében; (b) a munkavállaláshoz és munkavégzéshez való jog a fogadó állam vagy a munkavégzés helye szerinti állam állampolgáraira alkalmazandó szabályok szerint; (c) a fogadó állam vagy a munkavégzés helye szerinti állam munkaügyi hivatalai által a saját állampolgároknak nyújtottal megegyező segítséghez való jog;

(d) az egyenlő bánásmódhoz való jog a foglalkoztatás és a munkavégzés feltételei, különösen a javadalmazás, a munkaviszony megszüntetése, valamint munkanélkülivé válás esetén az újraelhelyezés vagy újrafoglalkoztatás tekintetében; (e) szociális és adókedvezményekhez való jog;

(f) kollektív jogok; (g) lakhatási ügyekben a nemzeti munkavállalóknak biztosítottakkal megegyező jogok és kedvezmények; (h) e munkavállalók gyermekei, ha a munkavállaló munkavégzési helyével megegyező területen tartózkodnak, a fogadó állam vagy a munkavégzés helye szerinti állam saját állampolgáraiéval azonos feltételekkel nyernek felvételt általános oktatási intézménybe, szakmunkás- és egyéb szakképzésre. 2. Amennyiben a munkavállaló a fogadó államot elhagyta, de közvetlen leszármazója a szóban forgó államban folytatja tanulmányait, e leszármazó elsődleges gondviselője jogosult az adott államban tartózkodni mindaddig, amíg a leszármazó nagykorúvá nem válik, illetve a nagykorúság elérése után akkor, ha a leszármazónak a tanulmányai folytatása és befejezése érdekében továbbra is szüksége van az elsődleges gondviselő jelenlétére és gondoskodására.

3. A határ menti ingázó munkavállalókat megilleti az a jog, hogy e megállapodás 14. cikkének megfelelően a munkavégzés helye szerinti államba beléphessenek és onnan kiléphessenek, továbbá az ott munkavállalóként élvezett jogaikat megőrzik – feltéve, hogy a 2004/38/EK irányelv 7. cikke (3) bekezdésének a), b), c) és d) pontjában foglalt körülmények egyike vonatkozik rájuk –, még akkor is, ha a tartózkodási helyüket nem teszik át a munkavégzés helye szerinti államba. 25. CIKK Az önálló vállalkozók jogai 1. Az EUMSZ 51. és 52. cikkében foglalt korlátozásokra is figyelemmel, az önálló vállalkozókat a fogadó államban, illetve a határ menti ingázó önálló vállalkozókat a munkavégzés helye szerinti állam(ok)ban megilletik az EUMSZ 49. és 55. cikkében garantált jogok. Ezek a jogok többek között a következők: (a) az önálló vállalkozóként folytatott tevékenység megkezdéséhez és folytatásához, valamint vállalkozások alapításához és irányításához való jog a fogadó állam által a saját állampolgárai tekintetében megállapított feltételek szerint, az EUMSZ 49. cikkében foglaltak szerint;

(b) az e megállapodás 24. cikke (1) bekezdésének c)–h) pontjában foglalt jogok. 2. Az önálló vállalkozók egyenes ági leszármazóira alkalmazandó a 24. cikk (2) bekezdése. 3. A határ menti ingázó önálló vállalkozókra alkalmazandó a 24. cikk (3) bekezdése.

26. CIKK A határ menti ingázó munkavállalók jogait igazoló okmány kiállítása A munkavégzés helye szerinti állam megkövetelheti, hogy azok az uniós polgárok és egyesült királysági állampolgárok, akiket megilletnek a határ menti ingázó munkavállalóknak e címben biztosított jogok, olyan okmány iránti kérelmet nyújtsanak be, amely igazolja, hogy e cím alapján rendelkeznek ezekkel a jogokkal. Az ilyen uniós polgárok és egyesült királysági állampolgárok jogosultak arra, hogy ilyen okmányt kiállítsanak számukra.

3. FEJEZET SZAKMAI KÉPESÍTÉSEK 27. CIKK

Elismert szakmai képesítések 1. Az uniós polgárok vagy egyesült királysági állampolgárok és családtagjaik által megszerzett, a 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott szakmai képesítéseknek a fogadó állam vagy a munkavégzés helye szerinti állam által az átmeneti időszak vége előtt történt elismerésének joghatásai az adott államban fennmaradnak – beleértve azt a jogot is, hogy az érintettek szakmájukat a saját állampolgárokkal azonos feltételek mellett gyakorolhatják – amennyiben az elismerés az alábbi rendelkezések valamelyikével összhangban történt: (a) a 2005/36/EK irányelv III. címe a szakmai képesítéseknek a letelepedés szabadságának gyakorlásával összefüggésben történő elismerése tekintetében, függetlenül attól, hogy az ilyen elismerés a képzés elvégzését tanúsító okiratok elismerésének általános rendszere, a szakmai tapasztalat elismerésének rendszere, vagy a képzési minimumkövetelmények koordinálásán alapuló elismerési rendszer körében történt-e;

(b) a 98/5/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10. cikkének (1) és (3) bekezdése az ügyvédi hivatás gyakorlásának a fogadó államban vagy a munkavégzés helye szerinti államban történő megkezdésére vonatkozóan; (c) a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 14. cikke a más tagállamok jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálóinak jóváhagyása tekintetében; (d) a 74/556/EGK tanácsi irányelv a toxikus termékek kereskedelmével és forgalmazásával foglalkozó önálló vállalkozók és közvetítők, illetve a toxikus termékek hivatásszerű használatát magukban foglaló tevékenységek megkezdéséhez vagy folytatásához szükséges ismeretek és képesség igazolásának elfogadása tekintetében.

2. A szakmai képesítések e cikk (1) bekezdésének a) pontja alkalmazásában történő elismerése magában foglalja a következőket: (a) a 2005/36/EK irányelv 3. cikkének (3) bekezdése szerinti előnyöket élvező szakmai képesítések elismerése; (b) a szakmai tevékenységhez részleges hozzáférést biztosító határozatok a 2005/36/EK irányelv 4f. cikkével összhangban; (c) a szakmai képesítések elismerése letelepedés céljából, a 2005/36/EK irányelv 4d. cikkével összhangban.

28. CIKK A szakmai képesítések elismerésével kapcsolatos folyamatban lévő eljárások A szakmai képesítések elismerése iránti, az uniós polgárok vagy egyesült királysági állampolgárok által az átmeneti időszak vége előtt benyújtott kérelmeknek a fogadó állam vagy a munkavégzés helye szerinti állam illetékes hatóságai általi elbírálása, valamint az ilyen kérelmekre vonatkozó határozatok tekintetében a 2005/36/EK irányelv 4. cikke, a szakmai képesítések letelepedés céljából történő elismerése tekintetében 4d. cikke, 4f. cikke, valamint III. címe, a 98/5/EK irányelv 10. cikkének (1), (3) és (4) bekezdése, a 2006/43/EK irányelv 14. cikke, valamint a 74/556/EGK irányelv alkalmazandó.

Alkalmazandó továbbá a 2005/36/EK irányelv 4a., 4b. és 4e. cikke is, az említett irányelv 4d. cikke szerinti, a szakképesítések letelepedés céljából történő elismerésére vonatkozó eljárások lefolytatása szempontjából releváns mértékben. 29. CIKK A szakmai képesítések elismerésével kapcsolatos közigazgatási együttműködés 1. A 28. cikkben említett, folyamatban lévő kérelmek tekintetében az Egyesült Királyság és a tagállamok együttműködnek egymással a 28. cikk alkalmazásának megkönnyítése érdekében. Az együttműködés magában foglalhatja az információcserét, beleértve a végrehajtott fegyelmi intézkedésekre és büntetőjogi szankciókra, illetve a bármely más olyan súlyos és különleges körülményre vonatkozó információk cseréjét, amelyek valószínűleg következményekkel járnak a 28. cikkben említett irányelvek hatálya alá tartozó tevékenységek folytatására nézve. 2. A 8. cikktől eltérve, az átmeneti időszak végétől számított 9 hónapot meg nem haladó időtartamra az Egyesült Királyság jogosult a belső piaci információs rendszer használatára a 28. cikkben említett kérelmek tekintetében, amennyiben azok a szakmai képesítések letelepedési célú elismerésére vonatkozó, a 2005/36/EK irányelv 4d. cikke szerinti eljárásokat érintik.



III. CÍM A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI RENDSZEREK KOORDINÁLÁSA 30. CIKK Személyi hatály 1. Ez a cím a következő személyekre alkalmazandó: (a) az átmeneti időszak végén az Egyesült Királyság jogszabályainak hatálya alá tartozó uniós polgárok, valamint családtagjaik és túlélő hozzátartozóik; (b) az átmeneti időszak végén valamely tagállam jogszabályainak hatálya alá tartozó egyesült királysági állampolgárok, valamint családtagjaik és túlélő hozzátartozóik; (c) az átmeneti időszak végén az Egyesült Királyságban lakóhellyel rendelkező és valamely tagállam jogszabályainak hatálya alá tartozó uniós polgárok, valamint családtagjaik és túlélő hozzátartozóik;

(d) az átmeneti időszak végén valamely tagállamban lakóhellyel rendelkező és az Egyesült Királyság jogszabályainak hatálya alá tartozó egyesült királysági állampolgárok, valamint családtagjaik és túlélő hozzátartozóik; (e) azon személyek, akik nem tartoznak az a)–d) pont hatálya alá, de:

(i) uniós polgárok, akik az átmeneti időszak végén munkavállalóként vagy önálló vállalkozóként tevékenykednek az Egyesült Királyságban, és akik a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. címe alapján valamely tagállam jogszabályainak hatálya alá tartoznak, valamint családtagjaik és túlélő hozzátartozóik; vagy (ii) egyesült királysági állampolgárok, akik az átmeneti időszak végén egy vagy több tagállamban munkavállalóként vagy önálló vállalkozóként tevékenykednek, és akik a 883/2004/EK rendelet II. címe alapján az Egyesült Királyság jogszabályainak hatálya alá tartoznak, valamint családtagjaik és túlélő hozzátartozóik; (f) hontalan személyek és menekültek, akik valamely tagállamban vagy az Egyesült Királyságban lakóhellyel rendelkeznek, és akik helyzete megfelel az a)–e) pontban leírt helyzetek valamelyikének, valamint családtagjaik és túlélő hozzátartozóik;

(g) harmadik országbeli állampolgárok, valamint családtagjaik és túlélő hozzátartozóik, akik helyzete megfelel az a)–e) pontban leírt helyzetek valamelyikének, feltéve, hogy teljesítik a 859/2003/EK tanácsi rendeletben foglalt feltételeket. 2. Az (1) bekezdésben említett személyekre mindaddig kiterjed e cím hatálya, amíg megszakítás nélkül az említett bekezdésben foglalt helyzetek valamelyikében maradnak, mely helyzet egyidejűleg érinti valamely tagállamot és az Egyesült Királyságot. 3. Ez a cím alkalmazandó azokra a személyekre is, akik nem, vagy már nem tartoznak e cikk (1) bekezdése a)– e) pontjának hatálya alá, de e megállapodás 10. cikkének hatálya alá tartoznak, továbbá azok családtagjaira és túlélő hozzátartozóira is. 4. A (3) bekezdésben említett személyekre mindaddig kiterjed e megállapodás hatálya, amíg joguk van a fogadó államban való tartózkodásra e megállapodás 13. cikke értelmében, vagy arra, hogy e megállapodás 25. vagy 24. cikkével összhangban a munkavégzésük helye szerinti államban dolgozzanak. 5. Amikor ez a cikk családtagokra és túlélő hozzátartozókra hivatkozik, e személyek csak annyiban tartoznak e cím hatálya alá, amennyiben e minőségükben a 883/2004/EK rendelet jogokat és kötelezettségeket ruház rájuk.

31. CIKK

A szociális biztonsági rendszerek koordinálására vonatkozó szabályok 1. Az EUMSZ 48. cikkében, a 883/2004/EK rendeletben és a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben foglalt szabályok és célkitűzések alkalmazandók az e cím hatálya alá tartozó személyekre. Az Unió és az Egyesült Királyság kellően figyelembe veszi a 883/2004/EK rendelettel létrehozott, az Európai Bizottság mellett működő, a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság (a továbbiakban: az igazgatási bizottság) e megállapodás I. mellékletének I. részében felsorolt határozatait és ajánlásait. 2. E megállapodás 9. cikkétől eltérve, e cím alkalmazásában a 883/2004/EK rendelet 1. cikkében szereplő fogalommeghatározások alkalmazandók.

3. Az e cím hatálya alá tartozó esetekben a 859/2003/EK rendelet feltételeit teljesítő harmadik országbeli állampolgárok, valamint azok családtagjai és túlélő hozzátartozói tekintetében a 883/2004/EK rendeletre és az 987/2009/EK rendeletre való, e címben történő hivatkozásokat az 1408/71/EGK tanácsi rendeletre, és az 574/72/EGK tanácsi rendeletre való hivatkozásként kell érteni. A 883/2004/EK rendelet és a 987/2009/EK rendelet különös rendelkezéseire való hivatkozásokat az 1408/71/EGK rendelet és a 574/72/EGK rendelet megfelelő rendelkezéseire való hivatkozásként kell érteni.

32. CIKK E megállapodás hatálya alá tartozó különleges helyzetek 1. A következő szabályok alkalmazandók az ebben a cikkben meghatározott mértékben a következő helyzetekben, amennyiben azok a 30. cikk hatálya alá nem tartozó vagy már nem tartozó személyekhez kapcsolódnak: (a) a biztosítási, szolgálati, önálló vállalkozói vagy tartózkodási időszakok – beleértve a 883/2004/EK rendelettel összhangban az ilyen időszakokból eredő jogokat és kötelezettségeket is – érvényesítése és összeszámítása céljából a következő személyek tartoznak e cím hatálya alá: (i) az uniós polgárok, valamint a valamely tagállamban lakóhellyel rendelkező hontalan személyek és menekültek és a 859/2003/EK rendelet feltételeit teljesítő harmadik országbeli állampolgárok, akik az átmeneti időszak vége előtt az Egyesült Királyság jogszabályainak hatálya alá tartoztak, továbbá családtagjaik és túlélő hozzátartozóik;

(ii) az egyesült királysági állampolgárok, valamint az Egyesült Királyságban lakóhellyel rendelkező hontalan személyek és menekültek és a 859/2003/EK rendelet feltételeit teljesítő harmadik országbeli állampolgárok, akik az átmeneti időszak vége előtt valamely tagállam jogszabályainak hatálya alá tartoztak, továbbá családtagjaik és túlélő hozzátartozóik;

az időszakok összeszámítása céljából az átmeneti időszak vége előtt és az után szerzett időszakokat a 883/2004/EK rendeletnek megfelelően kell figyelembe venni; (b) azokra a személyekre, akik az átmeneti időszak vége előtt engedélyt kértek arra, hogy a 883/2004/EK rendelet szerinti tervezett egészségügyi gyógykezelést kapjanak, a 883/2004/EK rendelet 20. és 27. cikkében foglalt szabályokat a gyógykezelés végéig továbbra is alkalmazni kell. A vonatkozó megtérítési eljárások a gyógykezelés végét követően is alkalmazandók. Az ilyen személyeket és a kísérő személyeket értelemszerűen megilleti az a jog, hogy a 14. cikknek megfelelően belépjenek a gyógykezelés helye szerinti államba, illetve onnan kilépjenek; (c) azokra a személyekre, akik a 883/2004/EK rendelet hatálya alá tartoznak, és akik az átmeneti időszak végén valamelyik tagállamban vagy az Egyesült Királyságban tartózkodnak, a 883/2004/EK rendelet 19. és 27. cikkében foglalt szabályok továbbra is alkalmazandók tartózkodásuk végéig. A vonatkozó megtérítési eljárások a tartózkodás vagy gyógykezelés végét követően is alkalmazandók;

(d) a 883/2004/EK rendelet 67., 68. és 69. cikkében foglalt szabályok – mindaddig, amíg a feltételek teljesülnek – továbbra is alkalmazandók a családi ellátásra való, az átmeneti időszak végén fennálló jogosultságra vonatkozóan, a következő személyek esetében: (i) azok az uniós polgárok, valamely tagállamban lakóhellyel rendelkező hontalan személyek és menekültek, valamint a 859/2003/EK rendelet feltételeit teljesítő és valamely tagállamban lakóhellyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok, akik valamely tagállam jogszabályainak hatálya alá tartoznak, és van olyan családtagjuk, aki az átmeneti időszak végén az Egyesült Királyságban tartózkodik; (ii) azok az egyesült királysági állampolgárok, az Egyesült Királyságban lakóhellyel rendelkező hontalan személyek és menekültek, valamint a 859/2003/EK rendelet feltételeit teljesítő és az Egyesült Királyságban lakóhellyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok, akik az Egyesült Királyság jogszabályainak hatálya alá tartoznak, és van olyan családtagjuk, aki az átmeneti időszak végén valamely tagállamban tartózkodik; (e) az e bekezdés d) pontjának i. és ii. alpontjában foglalt helyzetekben minden olyan személyre, aki az átmeneti időszak végén családtagként a 883/2004/EK rendelet szerinti jogokkal – például természetbeni betegségi ellátáshoz való származtatott joggal – rendelkezik, az említett rendelet és a 987/2009/EK rendelet megfelelő rendelkezései mindaddig alkalmazandók, amíg teljesülnek az azokban meghatározott feltételek. 2. A 883/2004/EK rendelet III. címe 1. fejezetében szereplő, a betegségi ellátásokkal kapcsolatos rendelkezések alkalmazandók az e cikk (1) bekezdésének a) pontja alapján ellátásban részesülő személyek esetében.

Ez a bekezdés értelemszerűen alkalmazandó a 883/2004/EK rendelet 67., 68. és 69. cikkén alapuló családi ellátásokra.

33. CIKK Izland, Liechtenstein, Norvégia és Svájc állampolgárai 1. E cím uniós polgárokra alkalmazandó rendelkezései alkalmazandók Izland, a Liechtensteini Hercegség, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség állampolgáraira, feltéve, hogy: (a) Izland, a Liechtensteini Hercegség, a Norvég Királyság, és a Svájci Államszövetség – az esettől függően – az Egyesült Királysággal az uniós polgárokra alkalmazandó megfelelő megállapodásokat kötött és alkalmaz; valamint (b) Izland, a Liechtensteini Hercegség, a Norvég Királyság, és a Svájci Államszövetség – az esettől függően – az Unióval az egyesült királysági állampolgárokra alkalmazandó megfelelő megállapodásokat kötött és alkalmaz. 2. A 164. cikkel létrehozott vegyes bizottság (a továbbiakban: a vegyes bizottság) az Egyesült Királyság és az Unió által küldött, az e cikk (1) bekezdésében említett megállapodások hatálybalépésének időpontjáról szóló értesítés kézhezvétele után megállapítja azt az időpontot, amelytől kezdődően e cím rendelkezéseit – az esettől függően – Izland, a Liechtensteini Hercegség, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség állampolgáraira alkalmazni kell.

34. CIKK Igazgatási együttműködés 1. A 7. cikktől és a 128. cikk (1) bekezdésétől eltérve, e megállapodás hatálybalépésének napjától az Egyesült Királyság megfigyelői státusszal rendelkezik az igazgatási bizottságban. Amennyiben az e címmel kapcsolatos napirendi pontok érintik az Egyesült Királyságot, az Egyesült Királyság tanácsadói minőségben képviselőt küldhet az igazgatási bizottság, valamint a 883/2004/EK rendelet 73 és 74. cikkében említett szervek azon üléseire, amelyeken az adott kérdéseket megvitatják.

2. A 8. cikktől eltérve, az Egyesült Királyság részt vesz a szociális biztonságra vonatkozó információk elektronikus cseréjében (EESSI), és viseli az ehhez kapcsolódó költségeket. 35. CIKK Megtérítés, behajtás és beszámítás A 883/2004/EK rendelet és a 987/2009/EK rendelet megtérítésről, behajtásról és beszámításról szóló rendelkezései továbbra is alkalmazandók az olyan események vonatkozásában, amennyiben azok a 30. cikk hatálya alá nem tartozó személyekhez kapcsolódnak, amelyekre: (a) az átmeneti időszak vége előtt került sor; vagy

(b) az átmeneti időszak végét követően kerül sor, és olyan személyekhez kapcsolódnak, akik az adott esemény bekövetkezésének időpontjában a 30. vagy a 32. cikk hatálya alá tartoztak. 36. CIKK Jogszabályi változások és az uniós jogi aktusok kiigazítása 1. Amennyiben a 883/2004/EK és a 987/2009/EK rendeletet az átmeneti időszak vége után módosítják vagy azok helyébe másik jogi aktus lép, az e megállapodásban az említett rendeletekre való hivatkozásokat a módosított rendeletekre vagy az azokat felváltó jogi aktusokra való hivatkozásként kell érteni az e megállapodás I. mellékletének II. részében felsorolt jogi aktusokkal összhangban.

A vegyes bizottság felülvizsgálja e megállapodás I. mellékletének II. részét, és hozzáigazítja azt a 883/2004/EK és a 987/2009/EK rendeletet módosító vagy felváltó jogi aktusokhoz, amint az Unió ilyen jogi aktusokat elfogadott. E célból az Unió az elfogadást követően a lehető legrövidebb időn belül tájékoztatja az Egyesült Királyságot a vegyes bizottságban az említett rendeleteket módosító vagy felváltó bármely jogi aktusról. 2. Az (1) bekezdés második albekezdésétől eltérve, a vegyes bizottság értékeli a 883/2004/EK és a 987/2009/EK rendeletet módosító vagy felváltó jogi aktus hatásait, amennyiben ez a jogi aktus: (a) a 883/2004/EK rendelet 3. cikkének hatálya alá tartozó kérdéseket módosítja vagy váltja fel; vagy

(b) pénzbeli ellátást exportálhatóvá tesz, amennyiben a pénzbeli ellátás az átmeneti időszak végén a 883/2004/EK rendelet alapján nem volt exportálható, vagy pénzbeli ellátást nem exportálhatóvá tesz, amennyiben a pénzbeli ellátás az átmeneti időszak végén exportálható volt; vagy (c) pénzbeli ellátást korlátlan ideig exportálhatóvá tesz, amennyiben a pénzbeli ellátás az átmeneti időszak végén a 883/2004/EK rendelet alapján csak korlátozott ideig volt exportálható, vagy pénzbeli ellátást csak korlátozott ideig exportálhatóvá tesz, amennyiben a pénzbeli ellátás az átmeneti időszak végén az említett rendelet alapján korlátlan ideig volt exportálható. Értékelése során a vegyes bizottság jóhiszeműen mérlegeli az e bekezdés első albekezdésében említett változások mértékét, valamint annak fontosságát, hogy a 883/2004/EK és a 987/2009/EK rendelet továbbra is megfelelően működjön az Unió és az Egyesült Királyság között, továbbá, hogy legyen egy illetékes állam a 883/2004/EK rendelet hatálya alá tartozó személyekre vonatkozóan. Amennyiben a vegyes bizottság az Unió által az (1) bekezdés alapján adott tájékoztatás kézhezvételétől számított 6 hónapon belül úgy dönt, e megállapodás I. mellékletének II. részét nem igazítják hozzá az e bekezdés első albekezdésében említett jogi aktushoz.

E bekezdés alkalmazásában: (a) „exportálható”: a 883/2004/EK rendelet alapján egy adott tagállamban vagy az Egyesült Királyságban lakóhellyel rendelkező személy részére vagy rá való tekintettel fizetendő, amennyiben az ellátás biztosításáért felelős intézmény székhelye nem ott található; „nem exportálható”: a fentieknek megfelelően értelmezendő; valamint (b) „korlátlan ideig exportálható”: mindaddig exportálható, ameddig a jogosultságok alapjául szolgáló feltételek teljesülnek.

3. A 883/2004/EK és a 987/2009/EK rendeletet e megállapodás alkalmazásában úgy kell tekinteni, hogy azok magukban foglalják az e megállapodás I. mellékletének III. részében felsorolt kiigazításokat. Az Egyesült Királyság az elfogadást követően a vegyes bizottságban a lehető legrövidebb időn belül tájékoztatja az Uniót az e megállapodás I. mellékletének III. része szempontjából jelentőséggel bíró nemzeti rendelkezéseinek változásairól. 4. Az igazgatási bizottság határozatait és ajánlásait e megállapodás alkalmazásában úgy kell tekinteni, hogy azok magukban foglalják az I. melléklet I. részében felsorolt határozatokat és ajánlásokat is. A vegyes bizottság módosítja az I. melléklet I. részét, hogy az tükrözze az igazgatási bizottság által elfogadott új határozatokat vagy ajánlásokat. E célból az Unió az elfogadást követően a vegyes bizottságban a lehető legrövidebb időn belül tájékoztatja az Egyesült Királyságot az igazgatási bizottság határozatairól és ajánlásairól. Az ilyen módosításokat az Unió vagy az Egyesült Királyság javaslatára a vegyes bizottság végzi el.

IV. CÍM EGYÉB RENDELKEZÉSEK 37. CIKK Információk közzététele A tagállamok és az Egyesült Királyság terjesztik az e rész hatálya alá tartozó személyek jogaira és kötelezettségeire vonatkozó információkat, különösen – adott esetben – a nemzeti és helyi médián és más kommunikációs eszközökön keresztül folytatott figyelemfelkeltő kampányok révén. 38. CIKK

Előnyösebb rendelkezések 1. Ez a rész nem érinti a fogadó államban vagy a munkavégzés helye szerinti államban alkalmazandó olyan törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseket, amelyek az érintett személyek számára előnyösebbek lennének. Ez a bekezdés nem alkalmazandó a III. címre.

2. A 12. cikk és a 23. cikk (1) bekezdése nem érinti az Egyesült Királyság és Írország közötti, a közös utazási területre vonatkozó megállapodásokat az ezekből fakadó, az érintett személyekre nézve kedvezőbb bánásmód tekintetében. 39. CIKK Élethosszig tartó védelem Az e rész hatálya alá tartozó személyek egész életükön át élvezik az e rész vonatkozó címeiben meghatározott jogokat, kivéve, ha már nem felelnek meg az említett címekben foglalt feltételeknek.

HARMADIK RÉSZ A KILÉPÉSSEL KAPCSOLATOS RENDELKEZÉSEK I. CÍM

FORGALOMBA HOZOTT ÁRUK 40. CIKK Fogalommeghatározások E cím alkalmazásában: (a) „forgalmazás”: valamely áru kereskedelmi tevékenység keretében történő rendelkezésre bocsátása a piacon értékesítés, fogyasztás vagy felhasználás céljából, ellenérték fejében, vagy ingyenesen; (b) „forgalomba hozatal”: az áru első alkalommal történő forgalmazása az Unióban vagy az Egyesült Királyságban;

(c) „áru rendelkezésre bocsátása forgalmazás, fogyasztás vagy felhasználás céljából”: amikor valamely meglévő és egyedileg azonosítható áru a gyártási szakaszt követően két vagy több jogi vagy természetes személy közötti, a szóban forgó áru tulajdonjogának, a tulajdonjogból fakadó egyéb jognak vagy az áru birtoklásának átruházására irányuló írásbeli vagy szóbeli megállapodás, vagy ilyen megállapodás megkötésére irányuló, jogi vagy természetes személy vagy személyek részére tett ajánlat tárgyát képezi; (d) „használatbavétel”: valamely áru végfelhasználó általi első rendeltetésszerű használata az Unióban vagy az Egyesült Királyságban, illetve tengerészeti felszerelések esetében a fedélzeten való elhelyezés; (e) „piacfelügyelet”: a piacfelügyeleti hatóságok által annak biztosítása érdekében végrehajtott tevékenységek és intézkedések, hogy az áruk megfeleljenek az alkalmazandó követelményeknek, és ne veszélyeztessék az egészséget, a biztonságot vagy a közérdek védelmének bármely más szempontját;

(f) „piacfelügyeleti hatóság”: valamely tagállam vagy az Egyesült Királyság területén a piacfelügyelet ellátásáért felelős hatóság;

(g) „az áruk forgalomba hozatali feltételei”: az áruk jellemzőire – köztük a minőségi szintre, a teljesítményre, a biztonságosságra vagy a méretre – vonatkozó követelmények, beleértve az ilyen áruk összetételét vagy az ilyen árukkal kapcsolatban alkalmazott terminológiát, jeleket, vizsgálatokat és vizsgálati módszereket, csomagolási, jelölési, címkézési és megfelelőségértékelési eljárásokat; a fogalom magában foglalja a gyártási módszerekre és eljárásokra vonatkozó követelményeket is, amennyiben ezek hatással vannak a termék jellemzőire; (h) „megfelelőségértékelő szervezet”: megfelelőségértékelési tevékenységeket – beleértve a kalibrálást, vizsgálatot, tanúsítást és ellenőrzést is – folytató testület; (i) „bejelentett szervezet”: olyan megfelelőségértékelő szervezet, amely jogosult harmadik fél által végzendő megfelelőségértékelési feladatok ellátására az áruk forgalombahozatali feltételeit harmonizáló uniós jog alapján; (j) „állati termékek”: az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikkének 29., 30. és 31. pontjában említett állati eredetű termékek, állati melléktermékek és azokból származó termékek, állati eredetű takarmányok, valamint állati eredetű termékeket tartalmazó élelmiszerek és takarmányok.

41. CIKK A forgalomba hozott áruk folyamatos szabad mozgása 1. Bármely olyan áru, amelyet az Unióban vagy az Egyesült Királyságban jogszerűen hoztak forgalomba az átmeneti időszak vége előtt: (a) az Unió vagy az Egyesült Királyság piacán tovább forgalmazható, és a végfelhasználóhoz történő eljutásig szabadon mozoghat e két piac között; (b) amennyiben az alkalmazandó uniós jogi rendelkezések előírják, használatba vehető az Unióban vagy az Egyesült Királyságban.

2. Az EUMSZ 34. és 35. cikkében, valamint az áruk forgalmazását szabályozó, vonatkozó uniós jogban foglalt, az érintett árukra alkalmazandó követelmények – ideértve az áruk forgalmazásának feltételeit is –, alkalmazandók az (1) bekezdésben említett árukra. 3. Az (1) bekezdés alkalmazandó minden, az EUMSZ harmadik részének II. címe értelmében vett, meglévő és egyedileg azonosítható árura, kivéve az alábbiaknak az uniós és az egyesült királysági piac közötti forgalmát: (a) élő állatok és szaporítóanyagok; (b) állati termékek.

4. Az élő állatoknak vagy szaporítóanyagoknak valamely tagállam és az Egyesült Királyság közötti szállítása tekintetében a II. mellékletben felsorolt uniós jogi rendelkezések alkalmazandók, feltéve, hogy az indulás időpontja az átmeneti időszak vége előtt volt. 5. Ez a cikk nem érinti azt a lehetőséget, hogy az Egyesült Királyság, valamely tagállam vagy az Unió intézkedéseket hozzon az (1) bekezdésben említett áru vagy az ilyen áruk valamely kategóriája forgalmazásának betiltására vagy korlátozására, amennyiben és amilyen mértékben az uniós jog azt megengedi. 6. E cím rendelkezései nem érintik az értékesítés módjára, a szellemi tulajdonra, a vámeljárásokra, a díjakra és adókra vonatkozó szabályokat. 42. CIKK A forgalomba hozatal igazolása

Amennyiben egy gazdasági szereplő valamely meghatározott áru tekintetében a 41. cikk (1) bekezdésére hivatkozik, az említett gazdasági szereplő köteles bármilyen releváns dokumentum alapján bizonyítani, hogy az árut az átmeneti időszak vége előtt hozták forgalomba az Unióban vagy az Egyesült Királyságban.

43. CIKK Piacfelügyelet 1. A tagállamok és az Egyesült Királyság piacfelügyeleti hatóságai haladéktalanul közlik egymással a 41. cikk (1) bekezdésében említett árukra vonatkozóan a piacfelügyeleti tevékenységük keretében összegyűjtött releváns információkat. Így különösen, közlik egymással és az Európai Bizottsággal a súlyos veszélyt jelentő árukkal kapcsolatos információkat, valamint a jogszabályoknak nem megfelelő árukkal kapcsolatban hozott intézkedéseket, beleértve az uniós vagy az egyesült királysági jog alapján létrehozott hálózatokból, információs rendszerekből és adatbázisokból származó, az ilyen árukra vonatkozó releváns információkat. 2. A tagállamok és az Egyesült Királyság haladéktalanul továbbítják az Egyesült Királyság, illetve valamely tagállam piacfelügyeleti hatóságainak bármely megkeresését a területükön letelepedett megfelelőségértékelő szervezetnek, amennyiben ez a megkeresés az említett szervezet által, annak bejelentett szervezeti minőségében az átmeneti időszak vége előtt végzett megfelelőségértékelésre vonatkozik. A tagállamok és az Egyesült Királyság biztosítják, hogy az ilyen megkeresésekkel a megfelelőségértékelő szervezet haladéktalanul foglalkozik.

44. CIKK A folyamatban lévő eljárásokkal kapcsolatos ügyiratok és dokumentumok továbbítása Az Egyesült Királyság az alkalmazandó uniós jogban előírt eljárásoknak megfelelően kijelölt tagállam illetékes hatóságának haladéktalanul továbbítja az e megállapodás hatálybalépésének napját megelőző napon folyamatban lévő, az Egyesült Királyság valamely illetékes hatósága által az 528/2012/EU európai parlament és tanácsi rendelettel, az 1107/2009/EK európai parlament és tanácsi rendelettel, a 2001/83/EK európai parlament és tanácsi irányelvvel és a 2001/82/EK európai parlament és tanácsi irányelvvel összhangban végzett értékelésekkel, jóváhagyásokkal és engedélyezésekkel kapcsolatos valamennyi vonatkozó ügyiratot, illetve dokumentumot.

45. CIKK

Gyógyszerek korábbi engedélyezési eljárásaival kapcsolatos információk

rendelkezésre bocsátása 1. Az Egyesült Királyság valamely tagállam vagy az Európai Gyógyszerügynökség indokolt kérelmére haladéktalanul rendelkezésre bocsátja az Egyesült Királyság illetékes hatósága által az átmeneti időszak vége előtt engedélyezett valamely gyógyszer forgalombahozatali engedélyezési dokumentációját, ha az említett dokumentáció szükséges egy forgalombahozatali engedély iránti kérelemnek a 2001/83/EK irányelv 10. és 10a. cikkével, illetve a 2001/82/EK irányelv 13. és 13a. cikkével összhangban történő elbírálásához. 2. A tagállamok az Egyesült Királyság indokolt kérelmére haladéktalanul rendelkezésre bocsátják az adott tagállam illetékes hatósága által az átmeneti időszak vége előtt engedélyezett valamely gyógyszer forgalombahozatali engedélyezési dokumentációját, ha az említett dokumentáció szükséges az Egyesült Királyságban egy forgalombahozatali engedély iránti kérelemnek az egyesült királysági jogszabályi követelményekkel összhangban történő elbírálásához, annyiban, amennyiben az említett jogszabályi követelmények megfelelnek a 2001/83/EK irányelv 10. és 10a. cikkében, illetve a 2001/82/EK irányelv 13. és 13a. cikkében foglalt előírásoknak.

46. CIKK Az Egyesült Királyságban vagy valamely tagállamban letelepedett bejelentett szervezetek

birtokában lévő információk rendelkezésre bocsátása 1. Az Egyesült Királyság biztosítja, hogy a valamely, az Egyesült Királyságban letelepedett, az uniós jog szerinti bejelentett szervezetként működő megfelelőségértékelő szervezet az átmeneti időszak vége előtt végzett tevékenységeivel kapcsolatos információkat a tanúsítványtulajdonos kérelmére haladéktalanul a tanúsítványtulajdonos által megjelölt, valamelyik tagállamban letelepedett bejelentett szervezet rendelkezésére bocsássa. 2. A tagállamok biztosítják, hogy valamely, az érintett tagállamban letelepedett bejelentett szervezet az átmeneti időszak vége előtt végzett tevékenységeivel kapcsolatos információkat a tanúsítványtulajdonos kérelmére haladéktalanul a tanúsítványtulajdonos által megjelölt, az Egyesült Királyságban letelepedett bejelentett szervezet rendelkezésére bocsássa.

II. CÍM FOLYAMATBAN LÉVŐ VÁMELJÁRÁSOK

47. CIKK Az áruk uniós státusa 1. A 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazandó az említett rendelet 5. cikkének 23. pontjában említett uniós árukra, amennyiben az ilyen árukat az Egyesült Királyság vámterületéről az Unió vámterületére szállítják át (vagy fordítva), feltéve, hogy az áruszállítás az átmeneti időszak vége előtt kezdődött és azt követően ér véget. Az olyan áruszállítást, amely az átmeneti időszak vége előtt kezdődött és azt követően ér véget, Unión belüli szállításnak kell tekinteni az uniós jogban szereplő behozatali és kiviteli engedélyezési követelmények tekintetében.

2. Az (1) bekezdés alkalmazásában a 952/2013/EU rendelet 153. cikkének (1) bekezdésében említett, az áruk uniós vámjogi státusának vélelmezése nem alkalmazandó. Az ilyen áruk uniós vámjogi státusát, valamint azt a tényt, hogy az (1) bekezdésben említett áruszállítás az átmeneti időszak vége előtt kezdődött, az érintett személynek minden egyes áruszállítás tekintetében bizonyítania kell az (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet 199. cikkében említett valamely módon. Az áruszállítás megkezdését az árukra vonatkozó fuvarokmány útján kell igazolni. 3. A (2) bekezdés nem alkalmazandó az olyan uniós státusú árukra, amelyeket légi úton szállítanak, és amelyeket az Egyesült Királyság vámterületén lévő repülőtéren rakodtak be vagy rakodtak át az Unió vámterületére történő szállítás céljából, vagy amelyeket az Unió vámterületén lévő repülőtéren rakodtak be vagy rakodtak át az Egyesült Királyság vámterületére történő szállítás céljából, amennyiben az ilyen árukat az érintett vámterületen kibocsátott egyetlen fuvarokmány kíséretében szállítják, feltéve, hogy a szóban forgó légi szállítás az átmeneti időszak vége előtt kezdődött és azt követően ért véget.

4. A (2) bekezdés nem alkalmazandó az Egyesült Királyság vámterületén található kikötők és az Unió vámterületén található kikötők között tengeri úton, az (EU) 2015/2446 bizottsági felhatalmazáson alapuló rendelet 120. cikkében említett menetrend szerinti tengeri árufuvarozó járattal szállított uniós árukra, feltéve, hogy: (a) az Egyesült Királyság vámterületén lévő kikötőket és az Unió vámterületén található kikötőket magában foglaló út az átmeneti időszak vége előtt kezdődött és ezt követően ér véget; valamint (b) a menetrend szerinti tengeri árufuvarozó járat az átmeneti időszak vége előtt az Egyesült Királyság vámterületén vagy az Unió vámterületén található egy vagy több kikötőt érintett. 5. Amennyiben a (4) bekezdés a) pontjában említett út során a menetrend szerinti tengeri árufuvarozó járat az átmeneti időszak végét követően az Egyesült Királyság vámterületén található egy vagy több kikötőt érint:

(a) az átmeneti időszak vége előtt e kikötőkben berakodott és kirakodott áruk esetében az áruk uniós vámjogi státusa nem változtatható meg;

(b) az átmeneti időszak végét követően e kikötőkben berakodott áruk esetében az áruk uniós vámjogi státusa nem változtatható meg, feltéve, hogy azt a (2) bekezdéssel összhangban bizonyítják. 48. CIKK Belépési gyűjtő árunyilatkozat és indulás előtti árunyilatkozat 1. A 952/2013/EU rendelet alkalmazandó az olyan belépési gyűjtő árunyilatkozatok tekintetében, amelyeket az említett rendelet IV. címének I. fejezetével összhangban az átmeneti időszak vége előtt nyújtottak be az első beléptető vámhivatalnál, és ezek a nyilatkozatok az átmeneti időszak végét követően azonos joghatással bírnak az Unió vámterületén és az Egyesült Királyság vámterületén. 2. A 952/2013/EU rendelet alkalmazandó az olyan indulás előtti árunyilatkozatokra, amelyeket az említett rendelet VIII. címének I. fejezetével összhangban az átmeneti időszak vége előtt nyújtottak be, valamint adott esetben azokra az árukra, amelyeket az említett rendelet 194. cikkével összhangban az átmeneti időszak vége előtt bocsátottak forgalomba. Ezek a nyilatkozatok az átmeneti időszak végét követően azonos joghatással bírnak az Unió vámterületén és az Egyesült Királyság vámterületén.

49. CIKK Az átmeneti megőrzés vagy a vámeljárások befejezése 1. A 952/2013/EU rendelet alkalmazandó az átmeneti időszak végén az említett rendelet 5. cikke 17. pontja szerinti átmeneti megőrzésben lévő, nem uniós árukra, valamint azokra az árukra, amelyek az átmeneti időszak végén az említett rendelet 5. cikkének 16. pontja szerinti bármely vámeljárás alatt álltak az Egyesült Királyság vámterületén, mindaddig, amíg az ilyen átmeneti megőrzés befejeződik, az egyik különleges vámeljárás lezárul, az árukat szabad forgalomba bocsátják, vagy az árukat kivonják a területről, feltéve, hogy az ilyen esemény az átmeneti időszak vége után, de legkésőbb a III. mellékletben említett megfelelő határidőn belül történik.

A 952/2013/EU rendelet 148. cikke (5) bekezdésének b) és c) pontja, valamint 219. cikke azonban nem alkalmazandó az Egyesült Királyság vámterülete és az Unió vámterülete közötti, az átmeneti időszak végét követően befejeződő áruszállításokra.

2. A 952/2013/EU rendelet, a 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozat, a 608/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet és a 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet alkalmazandó az átmeneti időszak végét követően, az (1) bekezdésben említett vámeljárás lezárulásától vagy átmeneti megőrzés befejeződésétől keletkezett vámtartozások tekintetében. 3. Az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet II. címe 1. fejezetének 1. szakasza alkalmazandó azokra a vámkontingens igénybevétele iránti kérelmekre vonatkozóan, amelyeket az Egyesült Királyság vámhatóságai fogadtak el az Egyesült Királyság vámterületén, és amelyek tekintetében az Egyesült Királyság vámhatóságai az átmeneti időszak vége előtt az említett rendelet 50. cikkével összhangban benyújtották az alátámasztó okmányokat az Egyesült Királyság vámterületén, és ezen túlmenően az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet II. címe 1. fejezetének 1. szakasza alkalmazandó a kérelmek törlése, valamint a kérelmek alapján kiosztott, de fel nem használt vámkontingens-mennyiségek visszatérítése tekintetében is.

50. CIKK Hozzáférés releváns hálózatokhoz, információs rendszerekhez és adatbázisokhoz A 8. cikktől eltérve, az Egyesült Királyság – az e cím szerinti kötelezettségeinek való megfeleléshez feltétlenül szükséges mértékben – hozzáféréssel rendelkezik a IV. mellékletben felsorolt hálózatokhoz, információs rendszerekhez és adatbázisokhoz. Az Egyesült Királyság megtéríti az Unió részére az Uniónak az említett hozzáférés megkönnyítése következtében felmerülő tényleges költségeit. Az Unió a IV. mellékletben említett időszak végéig minden év március 31-ig közli az Egyesült Királysággal e költségek összegét. Amennyiben a ténylegesen felmerült költségek közölt összege jelentősen eltér a legjobb becslés összegétől, amelyet az Unió e megállapodás aláírása előtt ismertetett az Egyesült Királysággal, az Egyesült Királyság haladéktalanul megfizeti a legjobb becslés összegét az Uniónak, a vegyes bizottság pedig meghatározza a ténylegesen felmerült költségek és a legjobb becslés összege közötti különbség rendezésének módját.

III. CÍM HOZZÁADOTTÉRTÉK-ADÓVAL ÉS JÖVEDÉKI ADÓVAL KAPCSOLATOS FOLYAMATBAN LÉVŐ ÜGYEK 51. CIKK

Hozzáadottérték-adó (héa) 1. A 2006/112/EK tanácsi irányelv alkalmazandó az Egyesült Királyság területéről valamely tagállam területére feladott vagy fuvarozott árukra (és fordítva), feltéve, hogy a feladás vagy fuvarozás az átmeneti időszak vége előtt kezdődött és ezt követően ért véget. 2. A 2006/112/EK irányelv az átmeneti időszak végétől számított 5 évig továbbra is alkalmazandó az adóalany jogaira és kötelezettségeire az Egyesült Királyság és valamely tagállam közötti, határokon átnyúló elemmel rendelkező olyan ügyletek tekintetében, amelyekre az átmeneti időszak vége előtt került sor, valamint az (1) bekezdés hatálya alá tartozó ügyletek tekintetében.

3. A (2) bekezdéstől és a 2008/9/EK tanácsi irányelv 15. cikkétől eltérve, az olyan kérelmek, amelyek az Egyesült Királyságban letelepedett adóalany által valamely tagállamban fizetett, vagy az egyik tagállamban letelepedett adóalany által az Egyesült Királyságban fizetett héa visszatérítésére irányulnak, legkésőbb 2021. március 31-ig nyújthatók be az említett irányelvben foglalt feltételek szerint. 4. A (2) bekezdéstől és a 282/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet 61. cikkének (2) bekezdésétől eltérve, azon héabevallások módosításai, amelyeket a 2006/112/EK irányelv 364. cikkének vagy 369f. cikkének megfelelően vagy az Egyesült Királyságban nyújtottak be a fogyasztás helye szerinti tagállamban az átmeneti időszak vége előtt nyújtott szolgáltatásokra vonatkozóan, vagy pedig valamely tagállamban nyújtottak be az Egyesült Királyságban az átmeneti időszak vége előtt nyújtott szolgáltatásokra vonatkozóan, legkésőbb 2021. december 31-ig nyújthatók be.

52. CIKK Jövedéki termékek A 2008/118/EK tanácsi irányelv alkalmazandó a jövedéki termékek adófelfüggesztéssel történő szállítása, valamint a jövedéki termékeknek a szabad forgalomba bocsátást követően az Egyesült Királyság területéről valamely tagállam területére (vagy fordítva) történő szállítása esetében, feltéve, hogy a szállítás az átmeneti időszak vége előtt kezdődött és azt követően ér véget. 53. CIKK

Hozzáférés releváns hálózatokhoz, információs rendszerekhez és adatbázisokhoz A 8. cikktől eltérve, az Egyesült Királyság – az e cím szerinti kötelezettségeinek való megfeleléshez feltétlenül szükséges mértékben – hozzáféréssel rendelkezik a IV. mellékletben felsorolt hálózatokhoz, információs rendszerekhez és adatbázisokhoz. Az Egyesült Királyság megtéríti az Unió részére az Uniónak az említett hozzáférés megkönnyítése következtében felmerülő tényleges költségeit. Az Unió a IV. mellékletben említett időszak végéig minden év március 31-ig közli az Egyesült Királysággal e költségek összegét. Amennyiben a ténylegesen felmerült költségek közölt összege jelentősen eltér a legjobb becslés összegétől, amelyet az Unió e megállapodás aláírása előtt ismertetett az Egyesült Királysággal, az Egyesült Királyság haladéktalanul megfizeti a legjobb becslés összegét az Uniónak, a vegyes bizottság pedig meghatározza a ténylegesen felmerült költségek és a legjobb becslés összege közötti különbség rendezésének módját.

IV. CÍM SZELLEMI TULAJDON 54. CIKK A lajstromozott és megadott jogok oltalmának fenntartása Egyesült Királyságban 1. Az átmeneti időszak vége előtt lajstromozott vagy megadott, alább felsorolt szellemitulajdon-jogok jogosultja a jogosultság bármilyen újbóli vizsgálata nélkül az Egyesült Királyság joga szerint egy hasonló, bejegyzett és érvényesíthető szellemitulajdon-jog jogosultja lesz az Egyesült Királyságban: (a) az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban lajstromozott európai uniós védjegy jogosultja az Egyesült Királyságban az ugyanebből a megjelölésből álló védjegy jogosultjává válik ugyanazon áruk vagy szolgáltatások tekintetében;

(b) a 6/2002/EK tanácsi rendelettel összhangban lajstromozott és adott esetben halasztott közzététel után közzétett közösségi formatervezési minta jogosultja az Egyesült Királyságban ugyanerre a formatervezési mintára vonatkozóan lajstromozott formatervezésiminta-oltalmi jog jogosultjává válik;

(c) a 2100/94/EK tanácsi rendelet alapján megadott közösségi növényfajta-oltalmi jog jogosultja az Egyesült Királyságban ugyanerre a növényfajtára vonatkozóan növényfajta-oltalmi jog jogosultjává válik.

2. Amennyiben az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében vett földrajzi jelzés, eredetmegjelölés vagy hagyományos különleges termék, az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében vett földrajzi jelzés, eredetmegjelölés vagy a borra vonatkozó hagyományos kifejezés, illetve a 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet vagy a 251/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében vett földrajzi árujelző az említett rendeletekből fakadóan oltalom alatt áll az Unióban az átmeneti időszak utolsó napján, az érintett földrajzi jelzés, eredetmegjelölés, hagyományos különleges termék vagy borra vonatkozó hagyományos kifejezés használatára jogosult személyek az átmeneti időszak végétől kezdve bármilyen újbóli vizsgálat nélkül jogosultak e földrajzi jelzés, eredetmegjelölés, hagyományos különleges termék vagy borra vonatkozó hagyományos kifejezés használatára az Egyesült Királyságban, és azoknak az Egyesült Királyság nemzeti joga alapján legalább ugyanolyan szintű oltalmat kell biztosítani, mint amilyet a következő uniós jogi rendelkezések garantálnak:

(a) az (EU) 2015/2436 európai parlamenti és tanácsi irányelv 4. cikke (1) bekezdésének i), j) és k) pontja; valamint (b) a földrajzi jelzés, az eredetmegjelölés, a hagyományos különleges termék vagy a borra vonatkozó hagyományos kifejezés tekintetében az 1151/2012/EU rendelet 13. cikke, 14. cikkének (1) bekezdése, 24. cikke, 36. cikkének (3) bekezdése, 38. és 44. cikke, valamint 45. cikke (1) bekezdésének b) pontja; az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 90. cikkének (1) bekezdése; az 1308/2013/EU rendelet 100. cikkének (3) bekezdése, 102. cikkének (1) bekezdése, 103. és 113. cikke, valamint 157. cikke (1) bekezdése c) pontjának x. alpontja; a 607/2009/EK bizottsági rendelet62. cikkének (3) és (4) bekezdése; a 110/2008/EK rendelet 15. cikke (3) bekezdésének első albekezdése, 16. cikke, 23. cikkének (1) bekezdése és – az említett rendelet rendelkezéseinek való megfeleléshez szükséges mértékben – 24. cikkének (1) bekezdése; vagy a 251/2014/EU rendelet 19. cikkének (1) bekezdése és 20. cikke.

Amennyiben az első albekezdésben említett földrajzi jelzés, eredetmegjelölés, hagyományos különleges termék vagy a borra vonatkozó hagyományos kifejezés oltalma az átmeneti időszak végét követően az Unióban megszűnik, az első albekezdés a szóban forgó földrajzi jelzés, eredetmegjelölés, hagyományos különleges termék vagy borra vonatkozó hagyományos kifejezés tekintet