P9_TA(2021)0362

Az uniós jog és az LMBTIQ-személyek jogainak megsértése Magyarországon a magyar Országgyűlésben elfogadott jogszabályváltozások következtében

Az Európai Parlament 2021. július 8-i állásfoglalása az uniós jog és az LMBTIQ-személyek jogainak a magyar Országgyűlés által elfogadott jogszabályváltozások következtében Magyarországon történő megsértéséről (2021/2780(RSP))

(2022/C 99/25)

Az Európai Parlament,

— tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára (a továbbiakban: a Charta),

— tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikkére,

— tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményre, valamint az Emberi Jogok Európai Bíróságának (EJEB) kapcsolódó ítélkezési gyakorlatára,

— tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

— tekintettel az Európai Unió Bírósága (EUB) és az EJEB ítélkezési gyakorlatára,

— tekintettel az „Egyenlőségközpontú Unió: az LMBTIQ-személyek egyenlőségéről szóló stratégia (2020–2025)” című, 2020. november 12-i bizottsági közleményre (COM(2020)0698),

— tekintettel „Az EU gyermekjogi stratégiája (2020–2025)” című, 2021. március 24-i bizottsági közleményre (COM(2021)0142),

— tekintettel az LMBT-személyekkel kapcsolatos, az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (FRA) által 2019-ben indított uniós felmérés eredményeire,

— tekintettel az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszerről szóló, 2020. december 16-i (EU, Euratom) 2020/2092 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: a jogállamiságra vonatkozó feltételrendszerről szóló rendelet),

— tekintettel a Tanácsot az Európai Unióról szóló szerződés 7. cikke (1) bekezdésének megfelelően az Unió alapértékeinek Magyarország általi súlyos megsértése egyértelmű veszélyének megállapítására felszólító javaslatról szóló, 2018. szeptember 12-i állásfoglalására (2),

— tekintettel az LMBTI-személyekkel szembeni nyilvános megkülönböztetésről és gyűlöletbeszédről, többek között az LMBTI-mentes övezetekről szóló, 2019. december 18-i állásfoglalására (3),

— tekintettel az EUSZ 7. cikkének (1) bekezdése alapján Lengyelországgal és Magyarországgal kapcsolatban folyamatban lévő meghallgatásokról szóló, 2020. január 16-i állásfoglalására (4),

— tekintettel az Európai Unió Bíróságának a C-650/18. sz. ügyben hozott, 2021. június 3-i határozatára, amely elutasította Magyarországnak az Európai Unió alapját képező értékek valamely tagállam általi súlyos megsértése egyértelmű veszélyének megállapítására irányuló eljárást megindító, 2018. szeptember 12-i parlamenti állásfoglalás elleni keresetét (5),

— tekintettel a demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal foglalkozó uniós mechanizmus létrehozásáról szóló, 2020. október 7-i állásfoglalására (6),

— tekintettel az Uniónak az LMBTIQ-szabadság zónájává való nyilvánításáról szóló, 2021. március 11-i állásfoglalására (7),

— tekintettel a nők egészségével összefüggésben a szexuális és reprodukciós egészség és jogok EU-ban fennálló helyzetéről szóló, 2021. június 24-i állásfoglalására (8),

— tekintettel a „2020. évi jogállamisági jelentés – A jogállamiság helyzete az Európai Unióban” című, 2020. szeptember 30-i bizottsági közleményre (COM(2020)0580),

— tekintettel a Bizottság 2020. évi jogállamisági jelentéséről szóló, 2021. június 24-i állásfoglalására (9),

— tekintettel a pedofil bűnelkövetőkkel szembeni szigorúbb fellépésről, valamint a gyermekek védelme érdekében egyes törvények módosításáról szóló 2021. évi LXXIX. számú magyarországi törvényre (a továbbiakban: „a törvényjavaslat” és kihirdetést követően „a törvény”),

— tekintettel az egyenlőségért felelős európai biztos által 2021. június 16-án indított, a magyar jog uniós jognak való megfelelésére vonatkozó vizsgálatra,

— tekintettel a jogérvényesülésért és a belső piacért felelős biztosok által a magyar igazságügyi miniszternek címzett levélre (Ares S(2021) 4587976), amely szerint a törvényjavaslat nem felel meg több uniós jogi rendelkezésnek, köztük az EUSZ-nek az emberi jogok, a szabadság és a megkülönböztetésmentesség tiszteletben tartásáról szóló 2. cikkének,

— tekintettel az Európai Tanács 2021. júniusi ülésén 17 állam-, illetve kormányfő által aláírt levélre, amely célul tűzte ki „az LMBTI-közösséggel szembeni megkülönböztetés elleni küzdelem folytatását” (10),

— tekintettel az Általános Ügyek Tanácsa 2021. június 22-i ülésének kísérőnyilatkozatára, amelyet 18 tagállam írt alá a magyar törvényjavaslat elfogadásáról (11),

— tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a tagállamokhoz intézett, a szexuális irányultságon vagy nemi identitáson alapuló megkülönböztetés elleni küzdelemről szóló CM/Rec(2010)5. számú ajánlására, valamint az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése által elfogadott normákra,

— tekintettel az Európa Tanács emberi jogi biztosának a törvényjavaslatra vonatkozó nyilatkozatára (12),

— tekintettel az EJEB által a Bajev és mások kontra Oroszország ügyben, 2017. június 20-án hozott ítéletre (67667/09. sz. és két egyéb kereset) (13),

— tekintettel a magyar Országgyűlés által elfogadott jogszabályváltozások következtében az uniós jog és az LMBTIQ-személyek jogainak Magyarországon történő megsértésével kapcsolatos, a Bizottsághoz intézett, 2021. június 22-i szóbeli választ igénylő kérdésre (O-000050/2021),

— tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) bekezdésére,

A. mivel a magyar Országgyűlés 2021. június 15-én törvényjavaslatot fogadott el, amelynek eredeti célja a gyermekek pedofil bűnelkövetőkkel szembeni védelme, mely célkitűzést valamennyi uniós intézmény és tagállam oszt és követ; mivel a törvényjavaslatot 2021. június 23-án kihirdették, és az 2021. július 8-án hatályba lép (14); mivel a törvény súlyosan és szándékosan korlátozni fogja az LMBTIQ-személyek jogait és szabadságait, valamint a gyermekek jogait;

B. mivel Magyarország a közelmúltban több nyilatkozatot tett a Tanácsban, amelyekben a társadalmi nem („gender”) fogalmát bizonyos szövegekben a nemre való hivatkozásként értelmezi és így tagadja a társadalmi nem létezését, különösen az esetleges mozambiki közös biztonság- és védelempolitikai (KBVP), nem végrehajtási jellegű uniós katonai misszió válságkezelési koncepciója, a Méltányos Átállást Támogató Alapról szóló rendelet és a közös rendelkezésekről szóló rendelet tekintetében és más alkalmakkor is;

C. mivel a törvény fogalommeghatározásai szándékosan homályosak azzal a céllal, hogy visszatartó hatást váltsanak ki; mivel a törvény tiltja „a születési nemnek megfelelő önazonosságtól való eltérésnek, a nem megváltoztatásának, valamint a homoszexualitásnak a népszerűsítését és megjelenítését” 18 év alatti személyek számára az iskolákban, a televízióműsorokban és a nyilvánosan elérhető, bármilyen felületen közzétett hirdetésekben, még akkor is, ha azok oktatási célt szolgálnak; mivel a törvény kizárja, hogy az ilyen tartalmak közérdekű közleménynek vagy társadalmi célú reklámnak minősüljenek, még akkor is, ha azokat felnőtteknek szánják; mivel a törvény módosítja a gyermekek védelméről szóló törvényt, a családok védelméről szóló törvényt, a gazdasági reklámtevékenységről szóló törvényt, a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló törvényt és a nemzeti köznevelésről szóló törvényt;

D. mivel a Parlament korábban már elítélte a kiskorúak számára – különösen az oktatás és a média területén – rendelkezésre bocsátott információkról szóló törvényekkel való visszaélést az LMBTI-vonatkozású tartalmak és anyagok cenzúrázása érdekében, különösen Litvániában és Lettországban;

E. mivel 2018-ban Andrzej Duda lengyel köztársasági elnök kijelentette, hogy fontolóra veszi egy, az Oroszországban elfogadotthoz hasonló, az úgynevezett „melegpropagandáról” szóló törvény kiadását, amely betiltaná az LMBTIQ-médiatermékeket, -irodalmat és olyan rendezvényeket, mint a Pride; mivel 2021 júniusában Michał Woś lengyel igazságügyiminiszter-helyettes bejelentette, hogy Lengyelország jelenleg egy olyan törvényjavaslaton dolgozik, amelynek célja az „LMBT-propaganda” betiltása;

F. mivel 2021 júniusában Miloš Zeman, a Cseh Köztársaság elnöke egy, az új magyar LMBTIQ-ellenes törvénnyel kapcsolatos médiainterjúban megalázó megjegyzéseket tett a transznemű közösségre;

G. mivel hasonló aggasztó fejlemények figyelhetők meg Horvátországban, ideértve a konzervatív Most párt által előterjesztett azon javaslatot, hogy „az LMBT-propaganda gyermekek körében való terjesztésének tilalmát” építsék be a horvát parlament által jelenleg tárgyalt jogszabályokba, valamint az LMBTI-személyek elleni támadásokat a 2021. július 3-i, 20. zágrábi melegfelvonulás alatt; mivel 2021. július 4-én a Most párt elnöke és alelnöke bejelentette, hogy pert indítanak azon LMBTI-szervezetek ellen, amelyek a Most pártot intolerancia és homofóbia terjesztésével, valamint a társadalom megosztásával és gyűlöletkeltéssel vádolták meg;

H. mivel Oroszország 2013-ban szövetségi törvényt vezetett be „a gyermekeknek a hagyományos családi értékek megtagadását terjesztő propagandától való megvédése érdekében”, amelynek célja a médiában a homoszexualitás normálisként való ábrázolásának betiltása volt; mivel világszerte számos emberi jogi szervezet jelentette ki, hogy az orosz törvény veszélyt jelent az LMBTIQ-fiatalok számára;

I. mivel az EUSZ 2. cikke szerint az Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartásának értékein alapul;

J. mivel az LMBTIQ-személyek egyenlőségéről szóló bizottsági stratégia meghatározza az Unió által követendő közös irányvonalat az LMBTIQ-személyek jogainak valamennyi tagállamban történő védelme tekintetében, és megismétli, hogy az egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség az EU fő értékei és alapvető jogai közé tartozik, amelyeket a Szerződések és az Alapjogi Charta is rögzít;

K. mivel a Bizottság elnöke, Ursula von der Leyen „szégyenteljesnek” minősítette a törvényt, és utasította az illetékes biztosokat, hogy vegyék fel a kapcsolatot a magyar kormánnyal (15); mivel a jogérvényesülésért és a belső piacért felelős biztosok levelet intéztek a magyar igazságügyi miniszterhez, amelyben kijelentették, hogy a törvény sérti a következő jogokat: a magánélethez és a családi élethez való jog (a Charta 7. és 9. cikke); a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságához való jog (a Charta 11. cikke); a vállalkozás szabadsága (a Charta 16. cikke); és a megkülönböztetésmentesség (a Charta 21. cikke); mivel az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv (16), az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv (17) és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 56. cikke alkalmazható legalább néhány, a jogszabályok hatálya alá eső forgatókönyvre, továbbá az EUMSZ 34. és 36. cikke is alkalmazható lehet, és a törvény vitatott rendelkezései sérthetik azokat; mivel erre a levélre 2021. június 30-ig kértek választ; (18) mivel a magyar igazságügyi miniszter 2021. július 1-jén válaszolt;

L. mivel 18 tagállam (19) nyilatkozatot írt alá, amelyben felkérték a Bizottságot, hogy használja fel a rendelkezésére álló valamennyi eszközt az uniós jog teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, többek között azáltal, hogy az ügyet az EUB elé utalja;

M. mivel 17 állam-, illetve kormányfő 2021. június 24-én közös nyilatkozatot fogadott el, amelyben kijelentették, hogy folytatni fogják az LMBTIQ-közösséggel szembeni megkülönböztetés elleni küzdelmet, ismét megerősítve, hogy védelmezni kívánják az LMBTIQ-személyek alapvető jogait (20);

N. mivel az Európa Tanács emberi jogi biztosa sürgette a magyar Országgyűlés képviselőit, hogy utasítsák el a törvényjavaslatot; mivel állítása szerint a törvényjavaslat sérti az LMBTIQ-személyek jogait és identitását, továbbá korlátozza a véleménynyilvánítás és az oktatás szabadságát valamennyi magyar állampolgár számára (21);

O. mivel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a tagállamokhoz intézett, a szexuális irányultságon vagy nemi identitáson alapuló megkülönböztetés elleni küzdelemről szóló CM/Rec(2010)5. számú ajánlása szerint az Európa Tanácsban képviselt tagállamok vezetői felelősek az oktatásért, az előítélet és a megkülönböztetés elleni küzdelemért és azért, hogy elősegítsék az LMBTIQ-személyek elfogadását;

P. mivel az EJEB a Bajev és mások kontra Oroszország ügyben úgy határozott, hogy a homoszexualitás előmozdítását tiltó jogszabály, más néven „a melegpropagandáról szóló törvény” sérti az emberi jogok európai egyezményének 10. cikkét (a véleménynyilvánítás szabadsága) és 14. cikkét (a megkülönböztetés tilalma) és ezért diszkriminatív, és felerősíti az LMBTIQ-személyekkel szembeni előítéleteket, ami összeegyeztethetetlen a demokratikus társadalom értékeivel;

Q. mivel a Parlament több alkalommal is arra ösztönözte a tagállamokat, hogy biztosítsák a jogot az olyan átfogó szexuális és párkapcsolati oktatáshoz, amely tudományos szempontból pontos, tényeken alapuló, életkornak megfelelő és nem ítélkező jellegű; mivel nemzetközi emberi jogi szervezetek (22), köztük az Európa Tanács, kijelentették, hogy a gyermekeknek és a fiataloknak joguk van az átfogó szexuális neveléshez;

R. mivel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének LMBT-felmérése kiemeli, hogy a válaszadók több mint fele az iskolában töltött idő alatt állandóan, illetve gyakran hallott negatív megjegyzéseket vagy tapasztalt negatív megnyilvánulásokat azzal összefüggésben, hogy egy iskola- vagy tanulótársukat LMBTI-személynek tekintették; mivel ez az arány a 15–17 év közötti válaszadók körében 70 %-ra emelkedik, ami rávilágít arra, hogy az oktatási környezetben foglalkozni kell az elfogadás és a tolerancia kérdésével;

A törvény, annak rendelkezései és az uniós jog megsértése

1. a lehető leghatározottabban elítéli a magyar Országgyűlés által elfogadott törvényt, amely egyértelműen sérti az uniós értékeket, elveket és jogszabályokat; emlékeztet arra, hogy a törvény olyan rendelkezéseket vezet be különböző magyar jogszabályokba, amelyek sértik a Chartában, a Szerződésekben és az uniós belső piacra vonatkozó jogszabályokban (az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv és az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv) rögzített alapvető jogokat; úgy véli, hogy a törvény sérti a meglévő uniós vívmányokat;

2. üdvözli, hogy 18 tagállam nyilatkozatot írt alá, amelyben jogi lépések megtételére kérték a Bizottságot, valamint hogy a Bizottság elnöke és az egyes biztosok elítélték a törvényjavaslatot; tudomásul veszi a magyar igazságügyi miniszternek küldött levelet, amely 2021. június 30-ig pontosításokat és tájékoztatást kért a felvetett kérdésekkel kapcsolatban; kéri a Bizottságot, hogy a választ hozza nyilvánosságra;

3. tudomásul veszi, hogy a Bizottság konstruktív és lojális vitára szólított fel Magyarországgal; sajnálatosnak tartja, hogy a törvényt a nemzetközi szervezetek felháborodása ellenére 2021. június 23-án kihirdették; felhívja a Bizottságot, hogy haladéktalanul tegyen jogi lépéseket, mégpedig azáltal, hogy az EUMSZ 258. cikke alapján gyorsított kötelezettségszegési eljárást indít Magyarország ellen a törvénnyel kapcsolatban; felhívja a Bizottságot, hogy szükség esetén vegye igénybe a Bíróságnál rendelkezésre álló valamennyi eljárási eszközt, többek között a gyorsított eljárás és ideiglenes intézkedések, illetve az ezen intézkedéseknek való meg nem felelés esetén bírság kiszabásának kérelmezését;

4. emlékeztet arra, hogy az EUMSZ 259. cikkével összhangban bármely tagállam az Európai Unió Bíróságához fordulhat, ha megítélése szerint egy másik tagállam a Szerződésekből eredő valamely kötelezettségét nem teljesítette; felkéri a tagállamokat, hogy a Bizottság intézkedésének elmaradása esetén indítsák meg az e cikk szerinti eljárást a törvénnyel kapcsolatban; felkéri a tagállamokat, hogy nyújtsanak be államközi kérelmet az Emberi Jogok Európai Bíróságához az uniós jog által nem szabályozott kérdések tekintetében;

A 7. cikk (1) bekezdése alapján folyamatban lévő eljárások

5. hangsúlyozza, hogy a törvény nem elszigetelt eset Magyarországon, hanem egy újabb szándékos és előre kitervelt lépés az alapvető jogok fokozatos leépítése felé; hangsúlyozza, hogy a szervezett és államilag támogatott LMBTIQ-ellenesség, valamint a félretájékoztatási kampányok a magyar kormány politikai cenzúrájának eszközeivé váltak, és úgy véli, hogy ez sérti az EUSZ 2. cikkét; emlékeztet, hogy az Európai Uniót „az LMBTIQ-szabadság zónájává” nyilvánították ( 23 )

6. emlékeztet, hogy az LMBTIQ-személyek emberi jogainak megsértése egy szélesebb körű politikai menetrend részét képezi, amely a demokrácia és a jogállamiság – többek között a média szabadsága – felszámolásához vezet, és azt az EUSZ 2. cikkének rendszerszintű megsértésének kell tekinteni; emlékeztet, hogy a Parlament 2018. szeptember 12-i állásfoglalása ( 24 ) már hangot adott az egyenlő bánásmódhoz és a véleménynyilvánítás szabadságához való joggal kapcsolatos aggályainak;

7. komoly aggodalmának ad hangot amiatt, hogy mióta a Parlament elindította a 7. cikk (1) bekezdése szerinti eljárást, Magyarországon tovább romlott a jogállamiság és az alapvető jogok helyzete; ennek kapcsán hangsúlyozza, hogy a Tanács éveken keresztül nem lépett és nem vállalta felelősségét;

8. üdvözli, hogy a portugál elnökség a 7. cikk (1) bekezdése szerinti eljárás keretében megtartotta a 2019 óta húzódó első meghallgatást a magyarországi jogállamiságról, valamint 18 tagállam nyilatkozatát, amelyben elítélik a törvényt; hangsúlyozza azonban, hogy a párbeszédnek kézzelfogható eredményeket kell felmutatnia az alapvető jogok romló magyarországi helyzetének aktív kezelése érdekében; ismét felszólítja a Tanácsot, hogy az EUSZ 7. cikkének (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően fogadjon el konkrét ajánlásokat Magyarország számára, többek között a törvény visszavonására vonatkozóan, és tűzzön ki határidőket ezen ajánlások végrehajtására; felhívja a szlovén elnökséget, hogy 2021 szeptemberében tartson meghallgatást Magyarországról, és a lehető leghamarabb tűzze napirendre az ajánlásokról szóló szavazást; megjegyzi, hogy az LMBTIQ-személyek emberi jogait az elmúlt néhány évben fokozatosan építették le;

9. emlékeztet, hogy a magyar Médiatanács 2021. március 2-án bejelentette, hogy eljárást indít az RTL Magyarország médiacsoport ellen „A család az család” elnevezésű kampányának sugárzását követően; úgy véli, hogy ezek az intézkedések a médiatartalmak és a hirdetések cenzúráját jelentik, és ezért sértik az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelvet; hangsúlyozza, hogy Unió-szerte számos műsorszolgáltató és civil társadalmi szervezet felszólította a Bizottságot, hogy indítson kötelezettségszegési eljárást ( 25 ) ; felhívja a Bizottságot, hogy minden rendelkezésére álló jogi eszközt használjon fel az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv és a Charta rendelkezéseit sértő cenzúra kezelésére;

10. komoly aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a sajtószabadság romlása a kisebbségek – köztük az LMBTIQ-személyek – fokozódó bűnbakká tételéhez és célba vételéhez vezet;

11. emlékeztet, hogy Magyarország Alaptörvényét (alkotmányát) 2020 decemberében módosították annak rögzítése érdekében, hogy az anya nő, az apa pedig férfi, valamint hogy Magyarország védi a gyermekek azon jogát, hogy személyazonosságukat születési nemükkel összhangban állapítsák meg, továbbá az ország alkotmányos identitásának és a keresztény kultúrán alapuló értékrendszernek megfelelő oktatáshoz való jogukat; megjegyzi, hogy annak ellenére, hogy a családjog nemzeti hatáskörbe tartozik, az alkotmány ily módon történő módosítása és azt követő jogszabályok, többek között a kifogásolt törvény az EUSZ 2. cikkében meghatározott értékek védelmének közvetlen gyengülését eredményezi; megjegyzi, hogy a Velencei Bizottság véleményt fogadott el a magyar parlament által 2020 decemberében elfogadott alkotmánymódosításokról ( 26 )

12. emlékeztet, hogy 2013. június 18-án a Velencei Bizottság elfogadta CDL-AD (2013)022-e számú véleményét az úgynevezett „homoszexuális propaganda” betiltásáról az Európa Tanács egyes tagállamaiban korábban elfogadott jogszabályok fényében;

13. emlékeztet, hogy a magyar parlament elfogadott egy olyan jogszabályt, amely az örökbefogadást kizárólag házaspároknak teszi lehetővé, de facto megtiltva az azonos neműek, valamint az egyedülálló és nem házas személyek számára az örökbefogadást, kivéve, ha a családpolitikáért felelős miniszter külön engedélyt ad erre; hangsúlyozza, hogy ez utóbbi előírás e tekintetben egyoldalú döntések meghozatalára jogosítja fel a kormány egy tagját;

14. emlékeztet, hogy a 2020. évi salátatörvény 33. cikkének elfogadása de facto megtiltotta a transznemű és interszexuális személyek nemének jogi elismerését Magyarországon, megsértve magánélethez való jogukat és hátrányos megkülönböztetésnek téve ki őket, ami súlyos pszichológiai hatásokkal járhat és korlátozhatja a civil társadalomban való aktív részvételhez való jogukat; megjegyzi, hogy a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság véleményt adott ki a 33. cikkel kapcsolatban, azzal érvelve, hogy az sérti az általános adatvédelmi rendelet ( 27 ) 5. cikke (1) bekezdésének d) pontját; emlékeztet, hogy a Bizottság eddig nem tett lépéseket e kérdés megoldása érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja ki az ügyet, és szükség esetén tegyen jogi lépéseket; megjegyzi, hogy bár a magyar Alkotmánybíróság a törvény egyes részeit alkotmányellenesnek találta ( 28 ) , a hatóságok még mindig nem hajtották végre határozatát, és továbbra is elutasítják a kérelmeket, még akkor is, ha azokat a törvény hatálybalépése előtt nyújtották be; megjegyzi, hogy ez a jogállamiság megsértését jelenti;

15. elítéli a budapesti fogyasztóvédelmi hatóság határozatát ( 29 ) , amely arra kötelezi a könyvkiadókat, hogy a szivárványcsaládokat ábrázoló gyermekkönyveken tüntessenek fel figyelmeztetést arra vonatkozóan, hogy azok „a hagyományos nemi szerepekkel összeegyeztethetetlen magatartást” mutatnak be;

16. komoly aggodalmának ad hangot a nem kormányzati szervezetek, köztük az LMBTIQ-ügyekkel foglalkozó nem kormányzati szervezetek mozgásterének szűkülése miatt; üdvözli az EUB C-78/18. sz. ügyben hozott ítéletét ( 30 ) , amely kimondja, hogy a külföldről támogatott szervezetek átláthatóságáról szóló 2017. évi LXXVI. törvény diszkriminatív és indokolatlan korlátozásokat vezetett be a civil társadalmi szervezeteknek nyújtott külföldi adományokra vonatkozóan, megsértve ezzel a tőke szabad mozgásával, a magánélet tiszteletben tartásával, a személyes adatok védelmével és az egyesülés szabadságával kapcsolatos kötelezettségeket; tudomásul veszi e törvény hatályon kívül helyezését, de aggályokat vet fel a magyarországi civil társadalom finanszírozásának olyan új korlátozásai miatt, mint például az Állami Számvevőszék által végzett szelektív ellenőrzések, vagy az a kötelezettség, hogy az összes adományozót nyilvánosan hozzáférhető közhasznú jelentésekben tüntessék fel; úgy véli, hogy ezek a korlátozások nem szükségesek és nem arányosak, továbbá nem felelnek meg sem az EUB ítélkezési gyakorlatának, sem pedig az egyesületek finanszírozásáról szóló, a Velencei Bizottság 2019. március 15–16-i 118. plenáris ülésén elfogadott jelentés következtetéseinek;

17. szilárd elkötelezettségét fejezi ki a gyermekek jogainak védelme mellett az EU-ban és külföldön egyaránt; úgy véli, hogy az LMBTIQ-ellenesség és a gyűlölet szítása helyett a tolerancia, az elfogadás és a sokszínűség előmozdításának kellene vezérelvként szolgálnia a gyermek mindenek felett álló érdeke tiszteletben tartásának biztosításához; e tekintetben úgy véli, hogy a szexuális irányultságnak és a nemi identitásnak a pedofíliával vagy a gyermekek jogai elleni támadásokkal való összemosása egyértelmű kísérletet jelent az emberi jogi nyelvezet eszközként való felhasználására diszkriminatív politikák végrehajtása érdekében; úgy véli, hogy ez ellentétes a nemzetközi emberi jogi elvekkel és normákkal;

18. aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a törvény hasonlít az LMBT-propagandáról szóló 2013-as orosz törvényre, amely súlyos károkat okozott az LMBTIQ-közösségnek Oroszországban; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja tovább az LMBTIQ-ellenes kampányok finanszírozását az EU-ban, amelyek egyértelműen veszélyeztetik a demokráciát és a nemzetbiztonságot az EU-ban;

A Bizottságnak lépéseket kell tennie

19. ismét felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy ismerjék végre fel, hogy sürgősen cselekedni kell az EUSZ 2. cikkében foglalt értékek védelme érdekében, és jelentsék ki, hogy a tagállamok nem módosíthatják jogszabályaikat – beleértve az alkotmányos rendelkezéseket is – oly módon, hogy az ezen értékek védelmének gyengülését eredményezze ( 31 ) ; rámutat, hogy a Szerződések tiltják ezt, amint azt az EUB a közelmúltban a C-896/19. sz. ügyben is kijelentette ( 32 )

20. úgy véli, hogy a törvény közvetlenül ellentmond az LMBTIQ-személyek egyenlőségéről szóló bizottsági stratégiának; sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy a stratégiát az EU minden tagállamában egyformán hajtsák végre;

21. felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy sürgősen oldják fel a horizontális megkülönböztetésről szóló irányelv elfogadása előtt álló akadályokat, amelyet a Tanács több mint 10 éve blokkol ( 33 )

22. emlékeztet, hogy még nem érkezett megfelelő válasz a demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal foglalkozó uniós mechanizmus létrehozására irányuló parlamenti kezdeményezésre, amelyet egy, a Parlament, a Bizottság és a Tanács közötti intézményközi megállapodás szabályozna; felkéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy az EUMSZ 295. cikkével összhangban haladéktalanul kezdjenek tárgyalásokat a Parlamenttel egy intézményközi megállapodásról;

23. megismétli álláspontját a jogállamiságra vonatkozó feltételrendszerről szóló rendelettel kapcsolatban, amely 2021. január 1-jén lépett hatályba és teljes egészében közvetlenül alkalmazandó az Európai Unióban és valamennyi tagállamában az uniós költségvetés valamennyi pénzeszköze tekintetében, beleértve az azóta az Európai Helyreállítási Eszközön keresztül elkülönített forrásokat is;

24. emlékeztet, hogy a jogállamiságra vonatkozó feltételrendszerről szóló rendelet világosan meghatározza a jogállamiság fogalmát, amelyet az Unió többi értékének – többek között az alapvető jogok és a megkülönböztetés tilalma – összefüggésében kell értelmezni; úgy véli, hogy a kisebbségek elleni államilag támogatott hátrányos megkülönböztetés közvetlenül befolyásolja azt, hogy a tagállamok mely projektekre kívánnak uniós pénzt fordítani, ezért közvetlenül érinti az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét; felhívja a Bizottságot, hogy haladéktalanul indítsa el a jogállamiságra vonatkozó feltételrendszerről szóló rendelet 6. cikkének (1) bekezdésében előírt eljárást;

25. úgy véli, hogy komoly kétségek merülnek fel azzal kapcsolatban, hogy a magyar hatóságok képesek-e megkülönböztetésmentesen és a Chartának megfelelően kezelni az uniós alapokat; felhívja a Bizottságot, hogy értékelje a törvény elfogadását a horizontális előfeltétel vonatkozásában annak biztosítása érdekében, hogy az megfeleljen a Chartának és az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, az Igazságos Átmenet Alapra és az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2021. június 24-i (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek ( 34 ) (közös rendelkezésekről szóló rendelet); felhívja a Bizottságot, hogy tegye meg a közös rendelkezésekről szóló rendeletben a vonatkozó alapokkal kapcsolatos kiadásokra vonatkozóan előírt lépéseket, és biztosítsa, hogy a 2021 és 2027 közötti időszakra szóló partnerségi megállapodást és Magyarország programjait mindaddig ne hagyják jóvá, amíg a Charta tiszteletben tartásához kapcsolódó horizontális előfeltételnek való teljes megfelelés nem biztosított, amint azt a közös rendelkezésekről szóló rendelet cikkei előírják; emlékeztet, hogy minden olyan bizottsági jogi aktus, amely nem felel meg az uniós jognak, megtámadható az EUB előtt;

26. komoly aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a magyar helyreállítási és rezilienciaépítési terv tervezete megfelel-e a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról szóló, 2021. február 12-i (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek ( 35 ) és a Chartának; felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy alaposan elemezze a magyar helyreállítási és rezilienciaépítési terv tervezetében felvázolt valamennyi intézkedést, és csak akkor hagyja jóvá a tervet, ha megállapítást nyer, hogy az nem járul hozzá a kifogásolt törvény végrehajtásához, és azáltal ahhoz, hogy az uniós költségvetés aktívan támogassa az alapvető jogok megsértését Magyarországon;

27. emlékeztet, hogy az LMBTIQ-jogok egyben emberi jogok is; ismét felszólítja a tagállamokat, és különösen Magyarországot annak biztosítására, hogy a kiskorúak oktatására és tájékoztatására vonatkozó hatályos jogszabályok teljes mértékben megfeleljenek az uniós és a nemzetközi jogban rögzített alapvető jogoknak, és biztosítsák a tudományosan pontos, tényeken alapuló, életkornak megfelelő és nem ítélkező, átfogó szexuális és párkapcsolati oktatáshoz való hozzáférést; emlékeztet, hogy a közzétett információknak tükrözniük kell a szexuális irányultságok, nemi identitások, kifejezések és nemi jellegek sokféleségét, fellépve a sztereotípiákon vagy elfogultságon alapuló félretájékoztatás ellen; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen meg minden szükséges lépést az alapvető jogok tiszteletben tartásának biztosítása érdekében Magyarországon; felhívja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy szólaljanak fel az LMBTIQ-ellenes gyűlöletbeszéd ellen, különösen ha az kormányok és politikusok részéről hangzik el;

o

o o

28. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Régiók Bizottságának.

(1) HL L 433. I, 2020.12.22., 1. o.

(2) HL C 433., 2019.12.23., 66. o.

(3) HL C 255., 2021.6.29., 7. o.

(4) Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0014.

(5) 2021. június 3-i ítélet, Magyarország kontra Parlament, C-650/18, ECLI:EU:C:2021:426.

(6) Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0251.

(7) Elfogadott szövegek, P9_TA(2021)0089.

(8) Elfogadott szövegek, P9_TA(2021)0314.

(9) Elfogadott szövegek, P9_TA(2021)0313.

(10) https://twitter.com/alexanderdecroo/status/1407977290189971457/photo/1

(11) https://wilmes.belgium.be/en/thirteen-countries-unite-belgiums-initiative-defend-lgbtiq-rights-europe

(12) https://www.coe.int/en/web/commissioner/-/commissioner-mijatovic-urges-hungary-s-parliamentarians-to-reject-draft-amendments-banning-discussion-about-sexual-and-gender-identity-and-diversity

(13) http://hudoc.echr.coe.int/eng?i=001-174422

(14) A Magyar Közlönyben közzétett törvény: https://njt.hu/jogszabaly/2021-79-00-00; https://magyarkozlony.hu/dokumentumok/ba643dee7b59c2a1901132e6e3320483d2245b56/megtekintes

(15) https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/hu/statement_21_3164

(16) HL L 303., 2018.11.28., 69. o.

(17) HL L 178., 2000.7.17., 1. o.

(18) https://ec.europa.eu/commission/presscorner/api/files/attachment/869254/Letter%20by%20Commissioners%20Reynders%20and%20Breton.pdf

(19) Belgium, Dánia, Észtország, Finnország, Franciaország, Németország, Írország, Litvánia, Luxemburg, Hollandia, Spanyolország, Svédország, Lettország, Olaszország, Görögország, Ausztria, Ciprus és Portugália,

(20) https://twitter.com/alexanderdecroo/status/1407977290189971457?s=20

(21) https://www.coe.int/be/web/commissioner/-/commissioner-mijatovic-urges-hungary-s-parliamentarians-to-reject-draft-amendments-banning-discussion-about-sexual-and-gender-identity-and-diversity

(22) ENSZ-egyezmény a gyermek jogairól, Egyezmény a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről, az ENSZ különleges előadójának az oktatáshoz való jogról szóló jelentése.

(23) Az Európai Parlament 2021. március 11-i állásfoglalása az Uniónak az LMBTIQ-szabadság zónájává való nyilvánításáról.

(24) Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0340.

(25) ACT, Hungary: Broadcasting associations across Europe express dismay at anti-LGBTIQ bill & urge European Commission to open infringement proceedings, (Műsorszolgáltató szervezetek Európa-szerte megdöbbenésüket fejezik ki az LMBTIQellenes törvényjavaslattal kapcsolatban és az Európai Bizottságot kötelezettségszegési eljárás indítására szólítják fel), Brüsszel, 2021. június 29.

(26) Hungary – Opinion on the constitutional amendments adopted by the Hungarian parliament in December 2020, adopted by the Venice Commission at its 127th Plenary Session, (Magyarország – Vélemény a magyar parlament által 2020 decemberében elfogadott alkotmánymódosításokról, elfogadva a Velencei Bizottság 127. plenáris ülésén (Velence és online, 2021. július 2–3.) (CDL-AD(2021)029-e).

(27) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

(28) http://public.mkab.hu/dev/dontesek.nsf/0/CB4CA4E8F72D33DFC125863A00604976?OpenDocument. Angol nyelvű összefoglaló a következő címen érhető el: http://public.mkab.hu/dev/dontesek.nsf/0/CB4CA4E8F72D33DFC125863A00604976?OpenDocument&english&english

(29) https://www.kormanyhivatal.hu/hu/budapest/hirek/tisztessegtelen-kereskedelmi-gyakorlatot-folytat-a-labrisz-egyesulet-a-meseorszag-mindenkie-cimu-konyv-ertekesitesekor.

(30) A Bíróság 2020. június 18-i ítélete, Európai Bizottság kontra Magyarország, C-78/18, ECLI:EU:C:2020:476.

(31) Az Európai Parlament 2021. június 10-i állásfoglalása a jogállamiság helyzetéről az Európai Unióban és a jogállamiságra vonatkozó feltételrendszerről szóló (EU, Euratom) 2020/2092 rendelet alkalmazásáról.

(32) A Bíróság 2021. április 20-i, Repubblika kontra Il-Prim Ministru ítélete, C-896/19, ECLI:EU:C:2021:311.

(33) 2008. július 2-i javaslat a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló tanácsi irányelvre (COM(2008)0426).

(34) HL L 231., 2021.6.30., 159. o.

(35) HL L 57., 2021.2.18., 17. o.