5.

üdvözli, hogy az új Szerződés lehetővé teszi, hogy az Unió intézményei hatékonyabban végezzék feladataikat, különösen az alábbiak miatt: a) a Tanácsban ülésező kormányok egyhangú szavazás helyett sokkal több esetben szavaznak majd minősített többséggel, és ez több területen biztosítja, hogy a huszonhét tagú Unió működését ne fékezzék a vétók; b) az új, kettős többségre épülő szavazási rendszer megkönnyíti a Tanácson belüli döntéshozatalt; c) az Európai Tanács az Európai Unió valódi intézményévé fog válni, és hathónapos rotációs rendszerét a tagok által két és fél éves időtartamra megválasztott elnök váltja fel, ami az Európai Tanács munkájának előkészítésében és folyamatában jobb összhangot fog biztosítani; d) a Bizottság tagjainak száma 2014-től a tagállamok számának 2/3-ára csökken, így javul a Bizottság cselekvési képessége, és ezáltal még világosabbá válik, hogy a biztosok nem saját országuk, hanem az Európai Unió érdekeit képviselik, míg a rotációs rendszer továbbra is biztosítja majd a tagállamok egyenlő részvételét; e) jelentősen javul majd az Unió mint globális tényező jelenléte és cselekvési képessége: — az Európai Unió külpolitikai főképviselőjének és a külkapcsolatokért felelős biztosnak a tisztségét – amely gyakran kettősséghez és bonyodalmakhoz vezet – összevonják, létrehozva a Bizottság alelnöke/külügyi és a biztonságpolitikai főképviselő posztját, aki a Külkapcsolatok Tanácsának elnökségét is ellátja, és képviseli az Uniót olyan kérdésekben, amelyekben közös állásponttal rendelkezik – így biztosítva az Európai Unió külpolitikájának jobb összhangját; — létrejön egy, a Bizottság és a Tanács tisztviselőiből és a nemzeti diplomáciai szolgálatokból álló egységes külügyi szolgálat, melyet a Tanács kizárólag a Bizottság jóváhagyása mellett és a Parlamenttel való konzultációt követően hozhat létre; a Bizottság mellett létrehozandó külügyi szolgálat élén a Bizottság alelnöke/főképviselő áll majd, és ezáltal koherensebbé válik az Unió külpolitikájának kidolgozása és végrehajtása; — erősödik az Unió képessége, hogy közös struktúrákat alakítson ki a biztonság- és védelmi politika területén – többek között az által, hogy beillesztettek egy kölcsönös segítségnyújtási záradékot fegyveres támadás esetére –, miközben biztosítják a szükséges rugalmasságot, a tagállamok egymástól eltérő hozzáállásának figyelembe vétele érdekében; f) tisztázódik a különbség a jogalkotási és végrehajtási eszközök között; és az átruházott jogi aktusok új meghatározása lehetővé teszi az Európai Unió jogalkotásának egyszerűsítését és ésszerűsítését; g) a pillér-struktúra megszűnik, lehetővé téve, hogy az Európai Unió különböző tevékenységi területein egyszerűsített mechanizmusokkal és eszközökkel, egységesen intézkedjenek, noha e területeken a kül- és biztonságpolitika sajátos jellege különleges eljárásokat igényel; h) a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése terén a fellépésekre nagyra törőbb célok és hatékonyabb eljárások keretében kerül sor – felhagyva a különálló kormányközi eszközök és eljárások igénybevételével –, és lehetővé válik bírósági felülvizsgálatuk is, ami kézzelfogható fejlődést ígér az igazságszolgáltatási, a biztonsági és bevándorlási kérdésekben; i) egyértelműbb meghatározásra kerülnek az Európai Unió céljai és hatáskörei az alábbi területeken: éghajlatváltozás, a gyermekek jogai, európai szomszédsági politika, humanitárius segítségnyújtás, energiaügy (beleértve a Szerződésben a tagállamok között e területen érvényesülő szolidaritásra vonatkozó záradékot), világűr, turizmus, sport, népegészségügy és polgári védelem; a közös kereskedelempolitikát az Unió kizárólagos hatásköreként határozzák meg; j) számos egyéb ügyben lehetségessé válik a döntéshozatal hatékonyabb módszereinek alkalmazása, ha van rá politikai akarat; k) nagyobb mozgástér áll rendelkezésre a rugalmas megállapodásokra, amikor nem minden tagállam hajlandó vagy képes bizonyos politikákat egyidejűleg átültetni;