EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2021.7.7. COM(2021) 373 final A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK 2020. évi jelentés a versenypolitikáról {SWD(2021) 177 final}



A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK 2020. évi jelentés a versenypolitikáról 1. Bevezetés Ez a jelentés az első beszámoló azokról a fejleményekről, amelyek a von der Leyen elnök vezette Bizottság működése idején következtek be. Tárgyalja az uniós versenypolitikával kapcsolatos 2020. évi fejleményeket is, és egyben az ötvenedik jelentés, amelyet a Bizottság az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címez. Az uniós versenypolitika legitimitása a Szerződéseken alapul, amelyek az Uniót a belső piac működésének támogatásához szükséges eszközként kizárólagos hatáskörrel ruházták fel e területen. Az uniós versenyjog érvényesítése már több mint 60 éve játszik kulcsszerepet az európai értékeken, például a méltányosságon, a jogállamiságon és a bizalmon alapuló európai gazdaság megőrzésében és előmozdításában. A versenypolitika a társadalmi, gazdasági és szabályozási változásokkal párhuzamosan fejlődik. Napjainkban, amikor az EU történelmének egyik legnagyobb válságával néz szembe, a határozott uniós versenypolitikának minden eddiginél fontosabb szerepe van a gazdasági dinamizmus előmozdításában, ami pedig a gyorsabb helyreállítás elengedhetetlen feltétele. A Von der Leyen vezette Bizottság működésének első évében az uniós versenypolitika kulcsszerepet játszott a Covid19-járvány okozta egészségügyi és gazdasági válság kezelésére és leküzdésére irányuló bizottsági erőfeszítésekben. A versenypolitika a helyreállításhoz vezető út megkönnyítésében is kiemelkedően fontos volt, miközben tekintettel volt az uniós gazdaság zöld és digitális átállására is. A von der Leyen elnök által Vestager ügyvezető alelnökhöz intézett megbízólevéllel összhangban a Bizottság folytatta munkáját, amelynek az volt a célja, hogy a versenyszabályok továbbra is megfeleljenek a modern gazdaság követelményeinek, végrehajtásuk következetes legyen, és mind belső, mind globális szinten elősegítsék az erős európai ipar megteremtését. 2020-ban a versenypolitikai eszköztár relevánsnak és dinamikusnak bizonyult, továbbá gyorsan igazítható volt az egészségügyi és gazdasági válság rendkívüli körülményeihez. A gyors reagálásnak és kiigazításnak köszönhetően a Bizottság versenypolitikája segített kielégíteni az uniós gazdasági ágazat és polgárok igényeit, ugyanakkor fenntartotta a piacokon a versenyfeltételeket. Ez különös jelentőséget kapott azon intézkedéssorozatok terén, amelyek lehetővé tették az állami források reálgazdaságba való beáramlásának gyors támogatását, vagy a fenntartható növekedés helyreállítását célzó tágabb szakpolitikai menetrend részét képezték, miközben kivédték a piac szükségtelen torzítását. 2020. március 13-án a Bizottság a Covid19-világjárvány nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedésekről szóló közleményében ismertette az uniós tagállamok rendelkezésére álló különféle olyan lehetőségeket, amelyek nem tartoznak az állami támogatások uniós ellenőrzésének hatálya alá, és a Bizottság bevonása nélkül is bevezethetők. Ezek közé tartoztak a bértámogatásra, a társasági adó és a hozzáadottérték-adó vagy a társadalombiztosítási járulékok fizetésének felfüggesztésére vonatkozó, minden vállalkozásra alkalmazandó intézkedések, illetve az érintett szolgáltatók által vissza nem térített, törölt szolgáltatások vagy jegyek miatt közvetlenül a fogyasztóknak nyújtott pénzügyi támogatás. A Bizottság 2020. március 19-én elfogadta az állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes keretet, amelynek célja a gazdaság támogatása. E dokumentumot a Covid19-válság előrehaladtával több alkalommal is felülvizsgálta. Emellett a Bizottság 2020. április 8-án elfogadta az ideiglenes keretről szóló közleményt , amelyben meghatározta azokat a fő kritériumokat, amelyeket a koronavírus-járvány idején az alapvető termékekkel és szolgáltatásokkal kapcsolatos ellátási hiány kezelésére irányuló együttműködési projektek értékelésekor követni fog. Ugyanakkor számos intézkedést vezetett be az üzletmenet folytonosságának biztosítása érdekében, és – a piaci erő válság miatti növekedésének elkerülése érdekében – továbbra is gondoskodott az összefonódásra vonatkozó uniós szabályok végrehajtásáról. A Bizottság 2020-ban jelentős szakpolitikai kezdeményezéseket vezetett be annak biztosítására, hogy a versenyszabályok továbbra is megfeleljenek a céljuknak, és maradéktalanul képesek legyenek kezelni az olyan kihívásokat, mint például a digitális piacok strukturális problémái és az uniós piacokon zajló versenyt torzító külföldi támogatások. A Bizottság például javaslatot terjesztett elő a digitális piacokról szóló jogszabályra vonatkozóan, és közzétett egy fehér könyvet a külföldi támogatásokról, elindítva ezzel annak mérlegelését, hogy miként kezelhetők a külföldi támogatások által a belső piacra gyakorolt esetleges torzító hatások. A Bizottság késznek mutatkozott arra, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtásának előkészítésében való közreműködés érdekében alkalmazza a versenypolitikát. A Bizottság segítette a tagállamokat a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek elkészítésében (többek között versenypolitikai szempontból is), és számos iránymutatást nyújtó sablont tett közzé, hogy segítse a tagállamokat nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terveik kidolgozásában, garantálva ezzel azt, hogy e tervek összhangban állnak az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályokkal. A világjárvány jelentette közvetlen kihívások kezelése mellett az uniós versenypolitika érvényesítése 2020-ban a 2019–2024-es időszakban hivatalban lévő Bizottság hosszabb távú célkitűzéseihez is hozzájárult, ideértve például a digitális korra felkészült Európa, az európai zöld megállapodás és az emberközpontú gazdaság célkitűzéseit. A 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretre irányuló bizottsági javaslat fontos változtatást tartalmazott annyiban, hogy az Egységes piac programba beemelt egy külön versenypolitikai komponenst. Ez stabil finanszírozást biztosít majd a Bizottság jogérvényesítési kapacitását növelő intézkedésekhez, például fejlett hírszerzési és nyomozási módszerek kidolgozásához. A finanszírozás azt is lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy megerősítse együttműködését az EU-ban és máshol működő közigazgatási szervekkel. 2. A Covid19-világjárvány hatásának enyhítése érdekében mozgósított uniós versenypolitika 2.1. Az állami támogatásokra vonatkozó szakpolitika elősegítette a tagállamok által a Covid19-járvány kapcsán nyújtott támogatást 2020-ban a Covid19-világjárvány gyors terjedése és az uniós gazdaságra gyakorolt súlyosan negatív hatása miatt a nemzeti és uniós politikai döntéshozóknak gyorsan és különböző frontokon kellett reagálniuk e példa nélküli fenyegetés kezelése érdekében. A határozott intézkedések egyike volt a 750 milliárd EUR összegű NextGenerationEU helyreállítási eszköz, a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének aktiválása, valamint a különböző orvostechnikai eszközök (például lélegeztetőgépek, maszkok és végül oltóanyagok) közös közbeszerzése. Ebben az összefüggésben az uniós versenypolitika a gazdaság stabilizálását célzó válságreagálás fontos elemévé vált, és különösen az állami támogatási szakpolitikát érintette. A jól célzott állami támogatás elengedhetetlen volt az egészséges vállalkozásoknak okozott károk ellensúlyozásához és a gazdasági tevékenység folytonosságának fenntartásához. A Bizottság ugyanakkor gondoskodott arról is, hogy az állami támogatás eljusson a rászoruló vállalatokhoz, és elkerülhetők legyenek a káros támogatási versenyek. A válság kezdetén elfogadott ideiglenes keretszabály meghatározta azokat a feltételeket, amelyeket a Bizottság alkalmazna ahhoz, hogy a támogatást az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontjával összeegyeztethetőnek nyilvánítsa (az „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére” irányuló támogatás). Az ideiglenes keretet 2020-ban több alkalommal módosították, ami azt mutatja, hogy a Bizottság képes a szabályokat a válság változó jellegéhez igazítani. 2020 áprilisában a programot kiterjesztették a koronavírus elleni küzdelemhez nagyon szükséges termékeket – például oltóanyagokat, gyógyszereket, orvostechnikai eszközöket, fertőtlenítőszereket és egyéni védőeszközöket – kifejlesztő, tesztelő és gyártó vállalatok támogatására, valamint a bértámogatásra és az adóhalasztási rendszerekre. A 2020 májusában elfogadott második módosítás meghatározza azokat a kritériumokat, amelyek teljesülése esetén a tagállamok feltőkésítést hajthatnak végre, és alárendelt kölcsönt nyújthatnak a rászoruló vállalkozások részére. 2020 júniusában a harmadik módosítás kibővítette az ideiglenes keret hatályát, biztosítva a tagállamok számára, hogy állami támogatást nyújtsanak valamennyi mikro- és kisvállalkozás számára, még akkor is, ha azok már 2019. december 31-én is pénzügyi nehézségekkel küzdöttek. 2020 októberében elfogadták a negyedik módosítást, amely hat hónappal (azaz 2021. június 30-ig) meghosszabbította az ideiglenes keret hatályát , és 2021. szeptember 30-ig engedélyezte a feltőkésítési támogatást.Tekintettel a Covid19-járvány második hullámára és a válság eredetileg vártnál hosszabb időtartamára, a 2021. januári ötödik módosítás 2021. december 31-ig meghosszabbította az ideiglenes keretben meghatározott valamennyi intézkedést, beleértve a feltőkésítést célzó intézkedéseket is, és kiterjesztette az ideiglenes keret hatályát azzal, hogy megemelte az abban meghatározott felső határértékeket, és 2021 végéig lehetővé tette bizonyos visszafizetendő eszközök közvetlen vissza nem térítendő támogatásokká történő átalakítását. A Bizottság rövid időn belül számos állami támogatási határozatot fogadott el az ideiglenes keret alapján. E határozatok lehetővé teszik a tagállamok számára, hogy a Covid19-világjárvány gazdasági hatásait enyhítő intézkedéseket fogadjanak el. 2020-ban a Bizottság összesen 598 olyan állami támogatási határozatot fogadott el, amely a Covid19-cel állt kapcsolatban. A Bizottság által ebben az időszakban engedélyezett állami támogatások becsült összege 3,08 billió EUR. E támogatások közül többet a kohéziós poitikai alapok társfinanszíroztak, különösen a Bizottság által javasolt és az Európai Parlament és az Európai Tanács által 2020-ban jóváhagyott két szükséghelyzeti reagálási intézkedéscsomagnak – a koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezésnek (CRII) és a koronavírusra való reagálást célzó, kiterjesztett beruházási kezdeményezésnek (CRII+) – köszönhetően.

Több tagállam jelentett be olyan átfogó programokat, amelyek a támogatás különböző típusaival – többek között a kis- és középvállalkozások (kkv-k) részére nyújtott támogatással – a gazdaság különböző ágazatait fedik le. Franciaország például egy 7 milliárd EUR összegű átfogó programot jelentett be, amely mindenekelőtt a kkv-k támogatását célozza. A program többféle típusú támogatást tartalmazott, például közvetlen támogatásokat, kedvező kamatozású kölcsönöket és állami hitelgaranciákat . Több tagállam, köztük Dánia, Bulgária, Görögország, Olaszország, Románia, Belgium és Szlovákia jelentett be kifejezetten a kkv-k részére nyújtott támogatást. A kkv-k különböző formákban részesülhettek támogatásban, például adóhalasztások igénybevételével (Dánia), állami garanciarendszerek keretében (Bulgária) és a fennálló adósságok kamatait fedező vissza nem térítendő támogatás formájában (Görögország) . Több tagállam jelentett be a koronavírussal kapcsolatos kutatáshoz, fejlesztéshez, teszteléshez és a koronavírussal kapcsolatos termékek előállításához nyújtott támogatást. Németország például bejelentett egy átfogó programot, amelynek célja a koronavírus szempontjából releváns termékek kutatásának, fejlesztésének, tesztelésének és gyártásának támogatása . A közlekedési ágazatot súlyosan érintette a globális világjárvány. 2020-ban a Bizottság 42 olyan határozatot fogadott el, amelyek a Covid19-világjárvány okozta likviditási és tőkeszükségletek kielégítése céljából lehetővé teszik a légitársaságok, repülőterek és földi kiszolgálást végző vállalkozások számára nyújtott állami támogatást. Az ideiglenes keretszabály (az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja) alapján jóváhagyott támogatásban számos légitársaság részesült, köztük az Air France, a Lufthansa, a SAS, az Austrian Airlines, az airBaltic, a Blue Air, a KLM, a Nordica, az Alitalia és a Brussels Airlines . A légitársaságoknak nyújtott támogatást az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja, valamint a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás alapján engedélyezték. A Bizottság például jóváhagyta a Corsair francia légitársaság számára nyújtott állami támogatást. A koronavírus-járvány tovább súlyosbította a légitársaság fennálló pénzügyi nehézségeit. Az állami támogatás emiatt két külön intézkedésből állt össze: 106,7 millió EUR szerkezetátalakítási támogatás és 30,2 millió EUR a Corsair által a koronavírus-járvány következtében elszenvedett károk kompenzálására. A TAP portugál légitársaság azért nem volt jogosult az ideiglenes keretszabály alapján nyújtott támogatásra, mert már 2019. december 31-et megelőzően is nehéz pénzügyi helyzetben volt. A Bizottság 1,2 milliárd EUR összegű megmentési kölcsönt hagyott jóvá a TAP számára. A Bizottság olyan programokat is jóváhagyott, amelyek célja a regionális és helyi tömegközlekedési vállalatok kártalanítása a lezárások és egyéb intézkedések következtében elszenvedett károkért . Emellett a Bizottság az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján jóváhagyott olyan intézkedéseket, amelyeket a tagállamok fogadtak el a járvány által különösen sújtott – például az idegenforgalom, a kultúra, a vendéglátás és a kiskereskedelem ágazatában működő – vállalkozások tekintetében. A Bizottság továbbá több határozatot is elfogadott az EUMSZ 107. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján (a természeti csapások vagy más rendkívüli események által okozott károk helyreállítására nyújtott támogatás), például az önfoglalkoztatóknak okozott károk ellentételezése, a vállalatok állandó költségeinek támogatása és a sportesemények törlése miatti veszteségek kompenzálása céljából. A Bizottság az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján számos, a tagállamok meghatározott területeire irányuló állami támogatási intézkedést is jóváhagyott. Németország például egy Bajorország számára elérhető, garanciák, feltőkésítési eszközök és támogatott adósságinstrumentumok formájában működő, 46 milliárd EUR összegű alapot („BayernFonds”) jelentett be, amelynek célja, hogy likviditási és tőketámogatást nyújtson a vállalkozásoknak . Jóváhagyott továbbá állami támogatási intézkedéseket Belgium vallon és brüsszeli régiói, valamint Friuli Venezia Giulia és Dél-Olaszország régiói számára . A Bizottság által jóváhagyott összegeket illetően megjegyzendő, hogy a tagállamok között igen nagy különbségek voltak, amelyeket részben a tagállamok gazdaságainak eltérő mérete magyaráz. Németország a jóváhagyott állami támogatások mintegy 51,5 %-át jelentette be. Olaszország olyan intézkedéseket jelentett be, amelyek a jóváhagyott állami támogatás teljes összegének körülbelül 14,7 %-át teszik ki, míg a Franciaország által bejelentett támogatás esetében ez az arány 13,9 % volt. A Spanyolország által bejelentett támogatás a jóváhagyott állami támogatás teljes összegének 4,8 %-ára rúgott, míg Lengyelország és Belgium esetében ez az arány 2 %, illetve 1,8 % volt. A más tagállamok által bejelentett támogatás a becslések szerint a 3,08 billió EUR teljes becsült összeg 0,01 %-a és 1,5 %-a között van. Az állami támogatási intézkedések tényleges gazdasági hatása végrehajtásuktól függ, nem pedig a költségvetéstől. A Bizottság ezért nyomon követi a Covid19-világjárványhoz kapcsolódó állami támogatási intézkedések végrehajtását, és az állami támogatásokra vonatkozó stratégiáját a belső piaci helyzet alakulásához igazítja. A 27 tagállam által az Európai Bizottság két egymást követő felmérésére adott válaszok azt mutatják, hogy a 2020. március közepe és december vége közötti időszakban az addigra jóváhagyott 2,96 billió EUR támogatásból mintegy 544 milliárd EUR-t költöttek el ténylegesen. Abszolút értékben kifejezve – a tagállamok által megküldött előzetes adatok szerint – Franciaország a teljes kifizetett támogatás több mint egynegyedét (155,36 milliárd EUR) folyósította. Ezután következik Olaszország, a teljes kifizetett támogatás 19,8 %-ával (107,9 milliárd EUR), Németország 19,1 %-kal (104,25 milliárd EUR) és Spanyolország 16,7 %-kal (90,8 milliárd EUR). Relatív értékben kifejezve – a tagállamok által megküldött előzetes adatok szerint – saját GDP-jéhez mérve Spanyolország teljesít a legjobban (7,3 %), ezt követi Franciaország (6,4 %), Olaszország (6,0 %), Görögország (4,4 %), Málta (3,9 %), Magyarország (3,7 %), Portugália (3,6 %), Lengyelország (3,6 %) és Ciprus (3,5 %). Az EU-27 szintjén a koronavírussal kapcsolatos állami támogatási kiadások az EU GDP-jének mintegy 3,9 %-át teszik ki. Az ideiglenes keret alapján bejelentett támogatásokon túl a tagállamok az állami támogatások uniós ellenőrzésének hatályán kívül eső intézkedéseket is elfogadhatnak. A kevésbé torzító hatásúnak ítélt állami támogatások (például a de minimis rendeletek vagy a bizonyos csoportmentességi rendeletek alapján nyújtott támogatások) a Bizottság előzetes jóváhagyása nélkül is elfogadhatók. Ilyenek intézkedések voltak különösen a bértámogatások, valamint a társasági adók, a héa és a társadalombiztosítási járulékok befizetésének felfüggesztései. 2.2. Iránymutatás a piaci szereplők számára az antitröszt és az összefonódás-ellenőrzés területén Válság idején még fontosabbá a piaci fegyelem megőrzése, amely az egységes piac működésének biztosítását szolgálja. Ugyanakkor a világjárvány hatásainak leküzdése érdekében szükség esetén elő kell segíteni a vállalatok közötti együttműködést is. Az antitröszt területén a Bizottság gyorsan fogadott el különböző területeket érintő intézkedéseket. A Bizottság közleményében és eseti megerősítő levelében iránymutatást nyújtott a piaci szereplőknek, meghatározva azokat a fő kritériumokat, amelyeket a Covid19-járvány idején az alapvető fontosságú termékek és szolgáltatások – például gyógyszerek és orvostechnikai felszerelések – ellátási hiányának kezelését célzó együttműködési projektek értékelése során alkalmaz. Ezen túlmenően a Bizottság bevonta a vállalatokat (például a gépjárműiparban), informális iránymutatást nyújtva a valószínűsíthetően problémamentes együttműködési formákról, és meghatározta az ilyen együttműködéshez szükséges biztosítékokat. 2020. április 30-án a Bizottság három végrehajtási rendeletet adott ki, amelyek a Covid19-világjárvány által súlyosan érintett három mezőgazdasági ágazatban ideiglenesen szűkítik a versenyjogi szabályok hatályát . A végrehajtási rendeletek lehetővé tették a mezőgazdasági termelők és a szakmaközi szervezetek számára, hogy bizonyos ágazatok stabilizálása érdekében ideiglenes kollektív intézkedéseket vezessenek be. Emellett az Európai Versenyhatóságok Hálózata (ECN) együttes nyilatkozatot adott ki az antitrösztszabályoknak a Covid19-válság idején történő alkalmazásáról, és szorosan együttműködött a Covid19-járvánnyal kapcsolatos versenyjogi kérdésekben. Az ECN tagjai együttes nyilatkozatukban egyetértettek abban, hogy a ritka termékek valamennyi fogyasztó számára történő szállítását és tisztességes elosztását adott esetben a vállalatok együttműködése révén kell előmozdítani. Kijelentették, hogy nem avatkoznak be aktívan az ellátási hiány elkerülése érdekében bevezetett szükséges és ideiglenes intézkedések ellenében. Ugyanakkor rendkívül fontosnak tartották annak biztosítását, hogy az adott helyzetben a fogyasztók egészségének védelme szempontjából alapvetőnek tekintett termékek (pl. arcmaszkok és fertőtlenítő gélek) versenyképes árakon továbbra is rendelkezésre álljanak. Az ECN kijelentette, hogy emiatt habozás nélkül fellép majd azokkal a vállalkozásokkal szemben, amelyek az adott helyzetet kihasználása céljából kartelleznek vagy erőfölényükkel visszaélnek. Az együttes nyilatkozatot követően a Bizottság és a nemzeti versenyhatóságok együttműködtek annak biztosítása érdekében, hogy a világjárvány során az alapvető áruk és szolgáltatások kínálatában ne álljanak elő zavarok, és hogy a versenyszabályokat mind az érvényesítés, mind pedig a vállalatok válság alatti együttműködési kezdeményezéseinek irányítása terén megfelelően alkalmazzák. A Covid19-et érintő antitrösztügyekkel és iránymutatásokkal kapcsolatos szoros együttműködésnek és koordinációnak köszönhetően az ECN egységes álláspontot tudott képviselni azokkal vállalatokkal szemben, amelyek az antitröszt-szabályoknak megfelelő kezdeményezéseket kívántak kidolgozni. Az összefonódások ellenőrzése során a Bizottság képes volt jogi kötelmeinek és határidőinek maradéktalan tiszteletben tartása mellett folytatnia tevékenységét . 2020-ban a világjárvány ellenére 361 ügyletet jelentettek be a Bizottságnak. A korábbi évekhez hasonlóan a bejelentett összefonódások többsége nem vetett fel versenyjogi aggályokat, és lehetőség volt gyors feldolgozásukra. A Bizottság 352 összefonódási határozatot fogadott el, és 18 ügyben avatkozott be. Ez utóbbiak közül a Bizottság 13 összefonódást engedélyezett az első szakaszban tett kötelezettségvállalások kikötésével, hármat a második szakaszbeli vizsgálatot követő korrekciós intézkedések kikötésével, egy összefonódást pedig feltétel nélkül engedélyezett a második szakaszban. 2020-ban az egyszerűsített eljárás alkalmazására a bejelentett összes ügylet 76 %-ánál került sor. 2.3. Felkészülés a helyreállításra és a válságból való kilábalásra A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz a maga 672,5 milliárd EUR összegű költségvetésével a 750 milliárd EUR összegű NextGenerationEU helyreállítási csomagnak messze a legnagyobb részét teszi ki. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz támogatni fogja a tagállamokban végrehajtandó közberuházásokat és reformokat, segítséget nyújtva a Covid19-világjárvány gazdasági és társadalmi hatásainak kezelésében, megkönnyítve a zöld és digitális átállást.



A tagállamok helyreállítási és rezilienciaépítési terveinek felülvizsgálata

A tagállamoknak helyreállítási és rezilienciaépítési terveket kell benyújtaniuk ahhoz, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében vissza nem térítendő támogatásokat és alacsony kamatozású kölcsönöket kapjanak. E terveket a Bizottságnak a források folyósítása előtt ellenőriznie kell. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek valamennyi projektjét értékelni kell az állami támogatási szabályok alapján. 2020 őszén több tagállam benyújtotta a Bizottságnak helyreállítási és rezilienciaépítési tervének tervezetét. A Versenypolitikai Főigazgatóság segítséget nyújtott a tervezetek felülvizsgálatában és a kapcsolódó tanácsadásban. Emellett a Versenypolitikai Főigazgatóság más bizottsági szolgálatokkal együtt segítette a tagállamokat a helyreállítási és rezilienciaépítési terveknek az állami támogatásra vonatkozó szabályokkal összhangban történő összeállításában. E célból a Bizottság 2020 decemberében iránymutatásokat tartalmazó sablonokat tett közzé. E sablonokat 2021 januárjában frissítette . 3. Annak biztosítása, hogy a versenyszabályok továbbra is megfelelnek a céljuknak – Széleskörű politikai napirend A Bizottság folytatta a versenyszabályok átfogó felülvizsgálatát 2020-ban, annak biztosítása érdekében, hogy azok megfeleljenek a változó piaci környezetnek, ideértve a gazdaság gyorsuló digitalizációját is. A felülvizsgálat a három független szaktanácsadó által a digitalizálásról és a versenyjogról szóló, 2019. áprilisi jelentésben szolgáltatott információkra is támaszkodik. A Bizottság mindenekelőtt számos kulcsfontosságú csoportmentességi rendeletére, iránymutatására és közleményére kiterjedő felülvizsgálati menetrendjében tett előrelépéseket, és számos, az egységes piacon belüli tisztességes verseny biztosítására irányuló, folyamatban lévő kezdeményezéssel – például a digitális piacokról szóló jogszabályra irányuló javaslattal és a külföldi támogatásokra vonatkozó kezdeményezéssel – haladt előre. A Bizottság 2020-ban lezárta az állami támogatások szabályozásának korszerűsítéséről szóló 2014. évi csomag célravezetőségi vizsgálatát is. 3.1. Új szakpolitikai kezdeményezés a versenypolitikai eszköztár megerősítésére A Bizottság által 2020 februárjában előterjesztett európai digitális stratégia központi elemeként a Bizottság két jogalkotási javaslatot nyújtott be, amelyek célja, hogy valamennyi felhasználó számára biztonságosabb, az alapvető jogaikat védő digitális tér jöjjön létre, valamint hogy olyan versenyfeltételeket teremtsenek, amelyek között az innovatív digitális vállalkozások növekedhetnek az egységes piacon és részt vehetnek a globális versenyben. 2020-ban a Bizottság javaslatot fogadott el a digitális piacokról szóló jogszabályról, amely a versenyképes és méltányos digitális piacok kialakítását célozza . A javasolt rendelet célja a digitális piacok strukturális problémáinak kezelése, különös tekintettel a „kapuőrként” működő nagy digitális platformokra, vagyis azokra a platformokra, amelyek nagy felhasználói bázist nagyszámú vállalkozással kapcsolnak össze, és közvetítői pozícióval rendelkeznek. A digitális csomag részeként a Bizottság javaslatot terjesztett elő a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabályra vonatkozóan is. Mindkét bizottsági javaslat a rendes jogalkotási eljárás hatálya alá tartozik, és megvitatására 2021 folyamán kerül sor a Parlamentben és a Tanácsban. A digitális piacokról szóló jogszabály A digitális piacokról szóló jogszabály – amely az EUMSZ 114. cikke alapján elfogadandó rendeletjavaslat – célja az lenne, hogy megakadályozza a kapuőröket abban, hogy tisztességtelen feltételeket szabjanak a vállalkozásoknak és a fogyasztóknak. Az ilyen tisztességtelen feltételekre példa az, hogy megakadályozzák a vállalkozások számára a saját adataikhoz való hozzáférést, a felhasználókat egy adott szolgáltatásba kényszerítik, és korlátozzák az alternatív szolgáltatásokra való áttérés lehetőségét. A jogszabály értelmében egy vállalat három kvantitatív kritérium egyidejű teljesülése esetén minősülne kapuőrnek . A kapuőrnek minősített vállalatokra számos kötelezettség és tilalom vonatkozna annak érdekében, hogy biztosítható legyen egy olyan nyílt online környezet, amelyben a vállalkozások és a fogyasztók tisztességes elbánásban részesülnek, és amelynek innovációjában mindenki részt vehet. Az új szabályok eredményességének biztosítása érdekében kilátásba helyezték a digitális piacokról szóló jogszabályban előírt tilalmak és kötelezettségek nem teljesítése esetén alkalmazandó szankciók lehetőségét. 3.2. Az összefonódásra és az antitrösztre vonatkozó szabályok és iránymutatások naprakésszé tétele 3.2.1. Az összefonódások értékelésének előrehaladása 2020-ban a Bizottság az uniós összefonódás-ellenőrzés kiválasztott eljárási és hatásköri szempontjait vizsgáló értékelés utolsó szakaszába kezdett. Az értékelés főbb megállapításait összefoglaló bizottsági szolgálati munkadokumentumot 2021. március 26-án tették közzé. Miután megszülettek az értékelés eredményei, a Bizottság közleményt fogadott el az összefonódás-ellenőrzési rendelet 22. cikkében meghatározott, a tagállamok közötti ügyáttételi mechanizmus alkalmazására vonatkozó iránymutatásról, és hatásvizsgálatot indított, hogy feltárja az uniós összefonódás-ellenőrzés eljárás célzottabbá tételére és egyszerűsítésére vonatkozó szakpolitikai alternatívákat. 3.2.2. A vertikális ellátásra és a horizontális együttműködésre vonatkozó szabályok felülvizsgálata A bizottsági szolgálati munkadokumentum 2020. szeptemberi közzétételével a Bizottság befejezte a vertikális csoportmentességi rendelet és a vertikális iránymutatás értékelését. Az értékelés azt vizsgálta, hogy a jelenlegi rendszer milyen mértékben valósította meg azt a célját, hogy minimum mentesítési szabályt biztosítson az olyan vertikális megállapodások számára, amelyek összességében javítják a hatékonyságot, jogbiztonságot teremtenek és csökkentik a megfelelési költségeket. Az értékelés további célja annak megállapítása volt, hogy e szabályok esetében hatályvesztésre, a jelenlegi formájukban történő megújításra vagy felülvizsgálatra van-e szükség. Az értékelés kimutatta, hogy a vertikális csoportmentességi rendelet és a vertikális iránymutatások továbbra is hasznos eszközök, amelyek megkönnyítik a vállalkozások számára az önértékelést. A piacok azonban fejlődtek, és az értékelés számos olyan kérdést vetett fel, amellyel foglalkozni kell. A Bizottság felülvizsgálatot indított, amelynek célja az, hogy 2022. május 31-ig (amikor a jelenlegi szabályok hatályukat vesztik) felülvizsgált szabályok kerülhessenek bevezetésre. A Bizottság 2020-ban folytatta a kutatási és fejlesztési csoportmentességi rendelet és a szakosítási csoportmentességi rendelet értékelését, amelyeket együttesen a horizontális csoportmentességi rendeletek megnevezés jelöl. A horizontális együttműködési megállapodásokról szóló bizottsági iránymutatás eligazítást nyújt a horizontális csoportmentességi rendeletek értelmezéséhez és az EUMSZ 101. cikkének más horizontális megállapodásokra való alkalmazásához. A horizontális csoportmentesítési rendeletek 2022. december 31-én vesztik hatályukat. E szabályok célja, hogy megkönnyítsék a vállalkozások számára a versenypolitikai szempontból hátrányos következmények nélküli, gazdaságilag kívánatos együttműködést. Az értékelés bizonyítékokat gyűjt e szabályok működéséről, és lehetővé teszi a Bizottság számára annak megállapítását, hogy a horizontális csoportmentességi rendeletek és az iránymutatások esetében hatályvesztésre, megújításra vagy felülvizsgálatra van-e szükség. A tervek szerint 2021-ben szolgálati munkadokumentum készül a kérdésről. A Bizottság 2020-ban folytatta A gépjárművekre vonatkozó csoportmentességi rendelet értékelését, amelyet 2010-ben fogadott el . Az értékelés célja a gépjárművekre vonatkozó csoportmentességi rendelet, valamint a vonatkozó iránymutatások működésével kapcsolatos tények és bizonyítékok összegyűjtése, különösen annak ellenőrzésével, hogy a rendelet célkitűzései milyen mértékben teljesültek. A gépjárművekre vonatkozó csoportmentességi rendelet 2023 májusában hatályát veszti, továbbá előírja a Bizottság számára, hogy 2021-ben a Parlamentnek és a Tanácsnak értékelő jelentést nyújtson be. 3.2.3. A piac meghatározásáról szóló közlemény értékelése 2020-ban a Bizottság kezdeményezte a piac meghatározásáról szóló közlemény értékelését is. A közlemény iránymutatást nyújt arra vonatkozóan, hogy a Bizottság hogyan alkalmazza az érintett termék- és földrajzi piac fogalmát az uniós versenyjog végrehajtása során, és részletezi az ezzel kapcsolatos elveket és bevált módszereket. Az értékelés célja annak megállapítása, hogy a közlemény továbbra is megfelel-e a céljának, mindenekelőtt a különböző ágazatokban (többek között a digitális piacokon) bekövetkezett közelmúltbeli piaci fejlemények fényében. Az értékelés eredményeit 2021-ben teszik közzé. 3.2.4. Kollektív tárgyalások önfoglalkoztatóknak

A digitális platformok hatással voltak a munkavégzés módjára. E platformok hozzáférést biztosítanak a munkához és nagyobb rugalmasságot tesznek lehetővé, de egyes munkavállalók esetében nagyobb fokú kiszolgáltatottsághoz vezethetnek. A digitális platformokon keresztül szolgáltatásokat nyújtó szereplők nem minden esetben sorolhatók be a hagyományos foglalkoztatási kategóriákba, és nem mindig egyértelmű, hogy az uniós versenyszabályok akadályozzák-e a kollektív tárgyalásokat azok esetében, akiknek ilyen tárgyalásokra szükségük lenne. 2020 júniusában a Bizottság folyamatot indított el annak értékelésére, hogy szükség van-e uniós szintű intézkedésekre, vagyis arra, hogy nagyobb fokú jogbiztonságot nyújtsanak az uniós versenyjognak az önfoglalkoztatók kollektív tárgyalásaira való alkalmazásával kapcsolatban. A digitális szolgáltatásokról szóló jogszabályról folytatott konzultáció részeként előzetes információgyűjtésre került sor. Ezzel párhuzamosan a Versenypolitikai Főigazgatóság szorosan együttműködött az érdekelt felekkel, többek között a platformokkal és a szociális partnerekkel. 2021 januárjában a Bizottság bevezető hatásvizsgálatot tett közzé, amelyben meghatározta a jövőbeli intézkedések kezdeti lehetőségeit . 3.2.5. Magánjogi jogérvényesítés – A kártérítésekről szóló irányelv végrehajtásáról szóló jelentés és a bizalmas információk nemzeti bíróságok általi védelméről szóló közlemény A kártérítésekről szóló irányelv olyan szabályokat határoz meg, amelyek annak biztosításához szükségesek, hogy a valamely vállalkozás vagy vállalkozások társulása által elkövetett versenyjogi jogsértés következtében kárt szenvedett személyek az adott vállalkozással vagy vállalkozások társulásával szemben hatékonyan érvényesíthessék az elszenvedett kár teljes megtérítésére vonatkozó jogukat a nemzeti bíróságok előtt. 2020 decemberében a Bizottság az irányelvben előírtaknak megfelelően végrehajtási jelentést nyújtott be a Parlamentnek és a Tanácsnak. A jelentés számba veszi az irányelv néhány alapvető szabályának – például a teljes kártérítéshez való jognak, a bizonyítékok feltárásának, a jogsértési határozatok bizonyító erejének, az elévülési időknek, az árnövekedés továbbhárításának és a kárbecslésnek – a végrehajtását. Az irányelv 2014-es elfogadása óta jelentősen nőtt a nemzeti bíróságok előtt indított kártérítési keresetek száma, és az ilyen keresetek sokkal elterjedtebbé váltak az EU-ban. Az ügyek összesített száma az első ítélet időpontjában (2014 elején) körülbelül 50 volt, 2019-ben pedig a meredek növekedést követően elérte a 239-et. A 239 ügy tizenhárom tagállamot érintett. A Bizottság megállapította, hogy a kártérítésekről szóló irányelv valószínűsíthetően felhívta az uniós versenyjog megsértése következtében károsult felek figyelmét arra, hogy joguk van ténylegesen kártérítést követelni az elszenvedett kárért. Az Európai Bizottság nem kötelező erejű közleményt fogadott el a bizalmas információknak a nemzeti bíróságok által az uniós versenyjog magánjogi érvényesítésére irányuló eljárások során biztosítandó védelméről . A közlemény iránymutatást ad azokról az intézkedésekről, amelyeket a nemzeti bíróságok az eljárás teljes időtartama alatt és azt követően a bizalmas információk védelme érdekében előírhatnak. Ilyen intézkedések például a kitakarások, a bizalmi körök, a szakértők igénybevétele és a meghallgatások. 3.3. Az állami támogatásokra vonatkozó szabályok felülvizsgálata 3.3.1. Lezárult az állami támogatásokra vonatkozó szabályok célravezetőségi vizsgálata A Bizottság 2020-ban lezárta az állami támogatási szabályozás korszerűsítésére irányuló csomag részeként elfogadott állami támogatási szabályok célravezetőségi vizsgálatát, amely 2019-ben kezdődött. A célravezetőségi vizsgálat kiterjedt a vasúti iránymutatásra és a rövid lejáratú exporthitelekről szóló közleményre is. A Bizottság megvizsgálta, hogy a szabályok továbbra is megfelelnek-e a célnak, többek között az európai zöld megállapodás, az új ipari stratégia és a Bizottság digitális stratégiája fényében. A célravezetőségi vizsgálat eredményeit 2020 októberében teszik közzé. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az értékelés tárgyát képező szabályok nagyrészt továbbra is megfelelnek a célnak. Egyes rendelkezéseket azonban felül kell vizsgálni, ideértve a pontosításokat, a további egyszerűsítést, valamint a közelmúltbeli jogalkotási események, a jelenlegi prioritások, a piaci változások és a technológiai fejlemények figyelembevétele érdekében szükséges kiigazításokat. Annak érdekében, hogy elegendő idő álljon rendelkezésre a szabályok módosítására, a Bizottság 2021. december 31-ig meghosszabbította ezeknek az állami támogatási szabályoknak az érvényességét. Enélkül a szabályok 2020 végén hatályukat vesztették volna. 3.3.2. Az európai zöld megállapodást támogató állami támogatási szabályok felülvizsgálata Az állami támogatásokra vonatkozó szabályok a zöld átállás létfontosságú részét képezik. Az európai zöld megállapodásról szóló bizottsági közleménnyel és a célravezetőségi vizsgálat elveivel összhangban az európai zöld megállapodás szempontjából releváns állami támogatási iránymutatások jelenleg célzott felülvizsgálaton mennek keresztül, amely 2021 végére fejeződik be. Ezek közé tartozik a regionális támogatásokról szóló iránymutatás, a közös európai érdeket szolgáló fontos projektekről szóló közlemény, a K +F+I keretrendszerszer, a kockázatfinanszírozási iránymutatás, a környezetvédelmi és energiaügyi iránymutatások, valamint az általános csoportmentességi rendelet vonatkozó rendelkezései. A felülvizsgált ETS-iránymutatást 2020-ban fogadták el . A módosított ETS-iránymutatás 2021. január 1-jén, az új ETS kereskedési időszak kezdetével lépett hatályba. Az ETS-iránymutatás lehetővé teszik a tagállamoknak, hogy ellentételezzék a kockázatnak kitett ágazatokban működő vállalatok részére az ETS keretében megállapított szén-dioxid-árjelzések miatt megemelkedett villamosenergia-árak egy részét (az ún. közvetett kibocsátási költségeket). 2020 novemberében a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket a környezetvédelmi és energetikai állami támogatásokról szóló iránymutatás egyes szempontjaival kapcsolatban, tekintettel azok tervezett felülvizsgálatára. A célravezetőségi vizsgálat keretében értékelték az iránymutatást, amelynek érvényességét 2021. december 31-ig meghosszabbították . Az értékelés feltárta, hogy az iránymutatás a környezetvédelem javítása és az energiaunió célkitűzéseinek elérése érdekében megkönnyítette az állami források hatékonyabb és kevésbé torzító hatású felhasználását. Az iránymutatás azonban kiigazításra szorul az új technológiák és az új támogatási formákra, valamint a közelmúlt környezetvédelmi és energiaügyi jogszabályaira és politikájára tekintettel. A célravezetőségi vizsgálat részeként a Bizottság 2020-ban véglegesítette a közös európai érdeket szolgáló fontos projektekről szóló 2014. évi közlemény értékelését. Az eredmények azt mutatták, hogy a közös európai érdeket szolgáló fontos projektekre vonatkozó szabályok nagyjából megfelelnek a célnak, de bizonyos célzott módosítások indokoltak lehetnek az ilyen projektek kapcsán a mikroelektronika és akkumulátorok terén szerzett gyakorlati tapasztalatok fényében, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a közös európai érdeket szolgáló fontos projektekre vonatkozó szabályok teljes mértékben támogassák a Bizottság prioritásait – különösen az európai zöld megállapodást és a digitális stratégiát – és megkönnyítsék a kkv-k részvételét. A közös európai érdeket szolgáló fontos projektekről szóló felülvizsgált közleményhez kapcsolódó konzultáció 2021 februárjában indult. 3.3.3. Konzultáció az érdekelt felekkel a széles sávú rendszerekhez nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatásról 2020 szeptemberében a Bizottság nyilvános konzultációt indított , amelyben felkérte a tagállamokat és más érdekelt feleket, hogy fejtsék ki véleményüket és észrevételeiket a széles sávú hálózatok kiépítéséhez nyújtott állami támogatásra vonatkozó hatályos uniós állami támogatási szabályokkal kapcsolatban. A széles sávú rendszerekhez nyújtott állami támogatásokról szóló 2013. évi iránymutatás lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy bizonyos feltételek teljesülése mellett támogatást nyújtsanak a széles sávú hálózatok kiépítéséhez. A nyilvános konzultáció egy átfogó értékelés részét képezi, amelynek célja annak felmérése, hogy az iránymutatás továbbra is megfelel-e a célnak, vagy a közelmúlt technológiai és piaci fejleményeinek fényében aktualizálásra szorul. 3.3.4. Folytatódott az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló csomag értékelése A Bizottság 2020-ban folytatta az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról (ÁGÉSZ) szóló, 2012-ben elfogadott csomag értékelését. A 2019-ben kezdeményezett értékelés kiterjed az ÁGÉSZ-közleményre, ÁGÉSZ-határozatra, az ÁGÉSZ keretszabályra és az ÁGÉSZ-ekre vonatkozó de minimis rendeletre, amennyiben azok az egészségügyi és szociális szolgáltatásokra alkalmazandók (kivételt képez az ágazatok szélesebb körét lefedő de minimis ÁGÉSZ-rendelet értékelése). A csomag fő célkitűzése az, hogy – az állami támogatások ellenőrzésével kapcsolatos fő szempontok fenntartása mellett – támogassa a tagállamokat a polgárok és a társadalom egésze szempontjából kulcsfontosságú ÁGÉSZ-ek finanszírozásában. Az értékelés célja annak ellenőrzése, hogy az egészségügyi és szociális szolgáltatásokra vonatkozó ÁGÉSZ-szabályok továbbra is megfelelőek-e, illetve továbbra is biztosítanak-e uniós hozzáadott értéket. Az értékelés eredményeit 2021-ben teszik közzé. 3.3.5. A mezőgazdasági és halászati állami támogatásokra vonatkozó szabályok A Bizottság 2020-ban folytatta a mezőgazdaságot és a halászatot érintő állami támogatási szabályok felülvizsgálatát. A felülvizsgálat a mezőgazdasági csoportmentességi rendeletre , az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló európai uniós iránymutatásokra , a halászati csoportmentességi rendeletre , a halászati és akvakultúra-ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokról szóló rendeletre , továbbá a halászati és akvakultúra-ágazat számára nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatásra terjed ki . Ezen eszközök hatályát 2020-ban meghosszabbították. Az eszközök 2022 végén vesztik hatályukat, és jelenleg értékelés alatt állnak. Az értékeléseket 2021-ben kell véglegesíteni, majd a minőségi jogalkotásra vonatkozó követelményekkel összhangban hatásvizsgálatoknak alávetni. A Bizottság a felülvizsgálatot azzal a céllal végzi, hogy új mezőgazdasági és halászati állami támogatási szabályokat állapítson meg, amelyeket 2023-tól kezdődően kell majd alkalmazni.

4. Az uniós versenypolitika szerepe a digitális átállásban és az egységes piac megerősítésében Von der Leyen elnök „A digitális korra felkészült Európa” című szakpolitikai kezdeményezésében a digitalizálás területét a Bizottság feladatai tekintetében az egyik legfontosabb prioritásként határozta meg. A versenypiacokon a vállalkozásoknak innovációra és nagyobb hatékonyságra van szükségük ahhoz, hogy sikeresek legyenek. Ez különösen igaz az innovációvezérelt és gyorsan változó digitális piacokra. Az uniós versenyszabályok eredményes érvényesítése és a szabályozási reformok összessége alapvető fontosságú az uniós gazdaság digitális átállása szempontjából, és segíti az EU reziliens helyreállítását. Az uniós versenyszabályok érvényesítésével a Bizottság folytatja azoknak a még fennálló akadályoknak a lebontását, amelyek az egységes piacot érintik. 4.1. Az antitrösztszabályok érvényesítése hozzájárult a digitális átálláshoz és az egységes piac megerősítéséhez Az egylapkás rendszerek (Systems-on-a-chip, SoC) piacán a Bizottság a Broadcommal szemben ideiglenes intézkedéseket vezetett be. A Broadcom a tv-set-top boxokhoz és modemekhez használt chipkészletek globális szinten vezető szállítója, és az intézkedésekre azért kerül sor, mert – a Bizottság előzetes véleménye szerint – visszaélt erőfölényével i. a tv-set-top boxok, ii. az optikai szálas modemek és iii. az xDSL modemek piacán azáltal, hogy kizárólagossági rendelkezéseket tartalmazó megállapodásokat kötött tv-set-top boxok gyártóival. 2020 októberében a Bizottság úgy határozott, hogy a Broadcom által felajánlott kötelezettségvállalások közül többet jogilag kötelezővé tesz . A Broadcom kötelezettséget vállalt arra, hogy felfüggeszti az eredetiberendezés-gyártókkal kötött megállapodásokban szereplő, a tv-set-top boxokhoz és internetmodemekhez gyártott egylapkás rendszerekre vonatkozó meglévő kizárólagossági vagy szinte kizárólagossági sémákat és rendelkezéseket. A Broadcom vállalta, hogy a jövőben nem köt hasonló megállapodásokat. A Bizottság 2020 januárjában zárta le a licencia tárgyát képező áruk értékesítésével kapcsolatos végső vizsgálatot. A Bizottság az uniós antitrösztszabályok megsértése miatt 14,3 millió EUR összegű bírságot szabott ki a Comcast Corporation több vállalatára, köztük az NBCUniversalra. Az NBCUniversal a filmes ajándéktárgyakra vonatkozó licenciaszerződésekbe olyan kikötéseket illesztett be, amelyek megtiltják a hasznosításba vevőknek azt, hogy online, illetve meghatározott területeken kívül vagy meghatározott vevőktől eltérő vevők részére értékesítsenek. Ezek a kikötések felosztották az egységes piacot, amivel kárt okoztak a fogyasztóknak. A szállodai szállásszolgáltatások ágazatában a Bizottság 2020 februárjában a spanyol Meliá szállodacsoportra 6,7 millió EUR összegű bírságot szabott ki, mivel az utazásszervezőkkel kötött megállapodásaiba olyan kikötéseket illesztett be, amelyek szerint e szerződések csak meghatározott országokban lakóhellyel rendelkező fogyasztók foglalásaira voltak érvényesek. A Bizottság megállapította, hogy ez felosztotta az egységes piacot azzal, hogy korlátozta az utazásszervezők lehetőségét arra, hogy a szállodai szálláshelyeket valamennyi EGT-országban szabadon értékesítsék, illetve reagálni tudjanak a meghatározott országokon kívül lakóhellyel rendelkező fogyasztók közvetlen kéréseire. A Bizottság 2020-ban előrehaladást ért el a folyamatban lévő ügyekben folytatott vizsgálatok terén, és a digitális szférában számos jelentős antitrösztvizsgálatot indított. 2020 novemberében a Bizottság kifogásközlést adott ki az Amazon részére, amelyben ideiglenesen megállapította, hogy az Amazon az uniós antitrösztszabályokat megsértve visszaélt erőfölényével. Az Amazon saját piacterén kiskereskedőként működik, ugyanakkor lehetővé teszi harmadik feleknek minősülő értékesítők számára, hogy ugyanezen a platformon keresztül értékesítsenek. Az Amazon hozzáfér e harmadik feleknek minősülő értékesítők fontos nem nyilvános adataihoz. Az Amazon ezeket az adatokat beviszi kiskereskedelmi üzleti algoritmusaiba, majd – a piactéren működő többi értékesítő kárára – felhasználja azokat saját kiskereskedelmi ajánlatainak finomhangolására. A Bizottság előzetes véleménye szerint ez a magatartás lehetővé teszi az Amazon számára, hogy növelje erőfölényét a piactéri szolgáltatások franciaországi és németországi piacán. Szintén 2020 novemberében a Bizottság megindította a második hivatalos antitrösztvizsgálatot az Amazon üzleti gyakorlatával kapcsolatban . A vizsgálat az Amazon által működtetett piactéren alkalmazott, a saját szolgáltatást potenciálisan előnyben részesítő, illetve potenciálisan diszkriminatív gyakorlatokra vonatkozik. A Bizottság azt gyanítja, hogy az Amazon a piacterén előnyben részesítheti saját kiskereskedelmi ajánlatait, valamint az Amazon logisztikai és kézbesítési szolgáltatásait igénybe vevő értékesítők (az FBA – „Szállítás az Amazonon keresztül” – programban részt vevő értékesítők) ajánlatait. A Bizottság különösen azokat a kritériumokat vizsgálja, amelyek alapján az Amazon kiválasztja a „Buy box” nyertesét a piactérben. A Bizottság elemzi továbbá azokat a kiválasztási szempontokat is, amelyek lehetővé teszik az értékesítők számára, hogy az Amazon Prime-ot használó (vagyis az Amazon hűségprogramjában részt vevő) ügyfeleknek kínáljanak bizonyos termékeket. Ezek a kritériumok az Amazon kiskereskedelmi üzletágával vagy az FBA-értékesítőkkel szembeni preferenciális elbánáshoz is vezethetnek. Ahhoz, hogy az értékesítők eladásokat tudjanak végrehajtani az Amazon piacterén, alapvető fontosságú, hogy megnyerjék a „Buy boxot” és elérjék az Amazon Prime-ot használó vevőket. 2020 júniusában a Bizottság négy hivatalos vizsgálatot indított az Apple ellen. A Bizottság megvizsgálja, hogy sértik-e az uniós antitrösztszabályokat az Apple azon feltételei és egyéb intézkedései, amelyek célja az Apple Pay és az iPhone-okon, illetve az iPadeken található kereskedelmi alkalmazások és weboldalak integrálása. A Bizottság azt is vizsgálja, hogy az Apple korlátozza-e a kis hatótávolságú kommunikáció (NFC) funkcióhoz (tap and go funkció) való hozzáférést az iPhone-okon az üzletekben történő fizetések során, továbbá vizsgálódik azokban az ügyekben, ahol állítólagosan az Apple Pay-hez való hozzáférés megtagadására került sor . Emellett két vizsgálat is nyomon követi azokat a külön panaszokat, amelyeket a Spotify és egy e-könyv/hangoskönyv-forgalmazó nyújtott be az App Store szabályainak a zenei streaming és az e-könyvek/hangoskönyvek terén folyó versenyre gyakorolt hatásával kapcsolatban. E vizsgálatok során a Bizottság azt kívánja megállapítani, hogy sértik-e az uniós versenyszabályokat az Apple azon szabályai, amelyeket az Apple az alkalmazásfejlesztőkre nézve tesz kötelezővé az alkalmazásoknak az App Store-on keresztül történő forgalmazására vonatkozóan. A vizsgálatok különösen az Apple saját alkalmazáson belüli vásárlási rendszerének kötelező használatára vonatkoznak (amely többek között azzal jár, hogy az Apple az alkalmazásfejlesztők számára 30 %-os jutalékot számít fel az előfizetési díjak mellett), továbbá azokra a korlátozásokra, amelyek következtében a fejlesztők kevésbé képesek tájékoztatni az iPhone-ok és az iPad-ek használóit az alkalmazásokon kívüli alternatív, olcsóbb vásárlási lehetőségekről. A szóban forgó magatartás alkalmas arra is, hogy a konkurens alkalmazások fejlesztőitől fontos vevőadatokat elzárjon, miközben az Apple értékes adatokhoz juthat versenytársai tevékenységeiről és ajánlatairól. Annak érdekében, hogy átfogóbb képet alkothasson a dolgok internetének fogyasztóorientált ágazatában felmerülő versenyjogi kérdésekről, piaci dinamikáról és üzleti kihívásokról, a Bizottság 2020 júliusában ágazati vizsgálatot indított a dolgok internetével kapcsolatban . Azokat a magatartásokat vizsgálja majd, amelyek korlátozhatják vagy torzíthatják a versenyt, illetve korai beavatkozás tehetnek szükségessé. A zárójelentés közzétételére 2022-ben kerül sor. 2020 júliusában a Bizottság összesen 260 millió EUR összegű bírságot szabott ki három energiaszolgáltatóra (Orbia, Clariant és Celanese), mert azok összejátszottak azért, hogy a lehető legalacsonyabb áron vásárolhassanak az etilént, amivel kárt okoztak az etilént értékesítő szereplők számára . Az etilén gyúlékony vegyi anyag, amelyet elsősorban a polietilén – a jelenleg leggyakrabban használt műanyag – gyártására használnak. Valamennyi vállalat elismerte részvételét, segítette a Bizottságot a vizsgálatában, és beleegyezett az ügy rendezésébe. A Bizottság nem szabott ki bírságot a kartellben részt vevő negyedik gazdasági szereplőre, a Westlake-re, mivel az felfedte a kartell tényét a Bizottság előtt. A Bizottság 2020 szeptemberében két másik vizsgálatot is lezárt a személygépkocsialkatrész-kartellek ügyében, összesen 18 millió EUR összegű bírságot kiszabva a Brose és a Kiekert gyártókra. A Magna és a Brose ajtómodulukhoz és ablakemelőkhöz kapcsolódóan vett részt kétoldalú kartellben, míg a Magna és a Kiekert a zárak és zárütközők vonatkozásában játszott össze. A vállalatok mindkét kartellben rögzítették az árakat, és érzékeny üzleti információkat osztottak meg egymással. A Bizottság nem szabott ki bírságot a Magnára, mivel az mindkét kartellt felfedte a Bizottság előtt. A Teva és a Cephalon közötti visszatartó fizetési megállapodás 2020 novemberében a Bizottság 60,5 millió EUR összegű bírságot szabott ki a Teva és a Cephalon gyógyszeripari vállalatokra, mivel azok megállapodtak abban, hogy a Cephalon fő szabadalmainak lejártát követően évekig késleltessék a Cephalon alvászavarok kezelésére szolgáló gyógyszere (a modafinil) olcsóbb generikus változatának piacra lépését. A megállapodást a vállalatok jóval a Cephalon Teva általi felvásárlása előtt kötötték meg. A megállapodás sértette az uniós antitrösztszabályokat, és jelentős károkat okozott az EU-ban élő betegeknek és az uniós egészségügyi rendszereknek azzal, hogy mesterségesen magasan tartotta a modafinil árát. A határozat egy szabadalmi viták rendezésére irányuló megállapodásra vonatkozik, amelynek értelmében a Cephalon a Teva számára előnyös kereskedelmiügylet-csomaggal és bizonyos készpénzkifizetésekkel arra ösztönözte a Tevát, hogy ne kezdje meg a modafinil generikus változatának forgalmazását. A Teva saját szabadalommal rendelkezett a modafinil gyártási folyamatára vonatkozóan, és készen állt arra, hogy saját generikus változatával belépjen a modafinil piacára. A modafinil értékesítését az Egyesült Királyságban már meg is kezdte. A Teva ezt követően állapodott meg a Cephalonnal abban, hogy kivonul a piacról, és nem vitatja a Cephalon szabadalmainak érvényességét. A Bizottság vizsgálata azt állapította meg, hogy e visszatartó fizetési megállapodásnak több éven keresztül az volt a célja és hatása, hogy a Teva ne lépjen fel a Cephalon versenytársaként, továbbá hogy lehetővé tegye a Cephalon számára, hogy továbbra is magas árakat szabjon meg, annak ellenére, hogy a modafinil fő szabadalmai már régóta lejártak.

4.2. Az összefonódások ellenőrzése hozzájárult a digitális átálláshoz és megerősítette az egységes piacot 2020 májusában a Törvényszék megsemmisítette a Hutchinson 3G és a Telefonica UK egyesülését megtiltó 2016. évi bizottsági határozatot. A Bizottság korábban azt állapította meg, hogy a megállapította, hogy a versenytársak számát négyről háromra csökkentő összefonódás következtében az egyesült királyságbeli mobiltelefon-piacon az árak emelkedtek volna, a fogyasztók választási lehetőségei pedig korlátozottabbak lettek volna. A Törvényszék megerősítette, hogy a Bizottság megtilthatja az olyan összefonódásokat, amelyek nem hoznak létre vagy erősítenek meg erőfölényt, de csak abban az esetben, ha az összefonódás az erőfölény hatásával azonos mértékben befolyásolná a versenyt. A Törvényszék megállapította, hogy a Bizottság nem bizonyította, hogy az összefonódás jelentős versenykényszert szüntetne meg, és ezáltal a hatékony verseny jelentős akadályozásához vezetne. Az ítélet ellen a Bizottság a Bíróságon fellebbezett. 2020 novemberében a Bizottság kötelezettségvállalások kikötése mellett jóváhagyta a Covage vállalatnak az Altice, az Allianz és az Omers közös irányítása alatt állóSFR FTTH vállalat általi javasolt felvásárlását. Az SFR FTTH és a Covage jelentős száloptikáshálózat-üzemeltetők Franciaországban. A Covage száloptikás-hálózati hozzáférést értékesít nagykereskedelmi szinten, míg az Altice nagy- és kiskereskedelmi szinten egyaránt aktív. A Bizottság megállapította, hogy az ügylet igen erős pozíciót biztosított volna az összefonódással létrejött vállalkozásoknak a nagykereskedelmi FTTO-hálózatok (irodai üvegszálas hálózatok) szolgáltatási piacán. Ennek következtében kevesebb alternatív szállító állt volna az alternatív kiskereskedők rendelkezésére. Mivel a Covage vertikálisan integrálódott volna az SFR kiskereskedelmi tevékenységeibe, az összefonódással létrejött vállalkozásnak lehetősége lett volna és érdekében állt volna megakadályozni kiskereskedelmi versenytársait abban, hogy nagykereskedelmi szinten hozzáférjenek a Covage száloptikai kapacitásához. Az SFR felajánlotta, hogy elidegeníti a Covage FTTO-üzletágának 95 %-át, és felajánlotta, hogy átmeneti szolgáltatási megállapodás megkötésével biztosítja az elidegenített üzletág teljes mértékű függetlenségét. A Bizottság 2020 decemberében feltételesen jóváhagyta a Fitbit Google általi felvásárlását. A Fitbit okosórák és aktivitásmérők fejlesztésével, gyártásával és forgalmazásával foglalkozik. A Bizottság aggályainak adott hangot azzal kapcsolatban, hogy a Google felhasználhatja a Fitbit adatbázisait arra, hogy növelje a rendelkezésére álló, a hirdetések személyre szabásához felhasználható adatok mennyiségét, amely már jelenleg is hatalmas. A Bizottság azt is aggályosnak találta, hogy a Google korlátozhatja a versenytársak hozzáférését a Fitbit webes alkalmazásprogramozási felületéhez (API), és hátrányos helyzetbe hozhatja a csuklón viselhető eszközök versengő gyártóit azzal, hogy korlátozza az androidos okostelefonokkal való interoperabilitásukat. Az engedély megszerzése érdekében a Google kötelezettséget vállalt arra, hogy nem használja a Fitbit-adatokat Google-hirdetésekhez, illetve külön adatsilókban tárolja azokat. A Google vállalta emellett azt, hogy továbbra is lehetővé teszi az érintett harmadik felek számára, hogy a Fitbit webes API-ján keresztül díjmentesen és a felhasználók hozzájárulásával hozzáférjenek a felhasználók egészségügyi és fittségre vonatkozó adataihoz. A Google kötelezettséget vállalt arra is, hogy a továbbiakban is lehetővé teszi a versenytársak csuklón viselhető eszközei és az android okostelefonok közötti interoperabilitást. Végezetül, a kötelezettségvállalások tartalmaznak egy gyorsított vitarendezési mechanizmust is, amellyel harmadik felek élhetnek. Az üzemanyagok és kapcsolódó termékek értékesítése terén az Európai Bizottság 2020 júliusában feltételesen jóváhagyta a Grupa Lotos PKN Orlen általi felvásárlását, amely két integrált lengyel olaj- és gázipari vállalatot érint. A Bizottság aggályainak adott hangot azzal kapcsolatban, hogy az ügylet az eredetileg bejelentett formájában kárt okozott volna az üzemanyagok és a sugárhajtómű-üzemanyagok Lengyelországban és Csehországban, valamint a kapcsolódó termékek (például a bitumen) különböző típusainak Lengyelországban zajló versenyének. A PKN Orlen elidegenítésekből és egyéb kötelezettségvállalásokból álló csomagot ajánlott fel. A csomag többek között egy finomítóban, raktárakban, kiskereskedelmi üzemanyagtöltő állomásokon és bitumengyártó létesítményekben meglévő részesedés elidegenítését foglalta magában. A Bizottság megállapította, hogy e korrekciós intézkedések lehetővé teszik a versenytársak számára, hogy ténylegesen versenyezhessenek az összefonódással létrejött vállalkozással. A vasúti szállítási ágazatban a Bizottság 2020 júliusában feltételesen jóváhagyta a Bombardier Transportation Alstom általi felvásárlását. Az Alstom és a Bombardier vállalatok világszinten vezető szerepet játszanak a vasúti szállításban, és nagyon nagy sebességű vonatok (a nagyon nagy sebességű vasúti járművek) és a vasúti jelzőrendszerek gyártásában és szállításában versengenek egymással. A Bizottság megállapította, hogy az ügylet komoly versenyjogi aggályokat vetett volna fel. Az Alstom vitathatatlanul piacvezetővé vált volna a nagyon nagy sebességű vasúti járművek, a fő vasútvonalak járművei, illetve a fő vasútvonalak jelzőrendszerei terén. A Bizottság elfogadta az összefonódásban részt vevő vállalkozások által javasolt átfogó kötelezettségvállalási csomagot, amely vasúti platformoknak, valamint a nagyon nagy sebességű vasúti járművek és a fő vasútvonalak járművei gyártására szolgáló létesítményeknek elidegenítését tartalmazta. Az Alstom és a Bombardier felajánlotta továbbá, hogy a jelzőrendszerek terén működő versenytársakat ellátja örökölt fedélzeti egységekkel, továbbá az interfészekkel kapcsolatos információkkal és támogatással.



A Fiat Chrysler és a Peugeot összefonódása A gépjárműiparban a Bizottság mélyreható vizsgálatot követően és bizonyos feltételek kikötésével jóváhagyta a Fiat Chrysler Automobiles (FCA) és a Peugeot SA (PSA) összefonódását. Az ügylet eredményeként a világ negyedik legnagyobb gépjárműipari csoportja jött létre, Stellantis néven. A Bizottság megállapította, hogy az összefonódás több tagállamban károsította volna a versenyt a kis méretű könnyű haszongépjárművek piacán. Az összefonódásban érintett vállalatok kötelezettséget vállaltak arra nézve, hogy a PSA és a Toyota közötti jelenlegi együttműködési megállapodást a kis méretű könnyű haszongépjárművekre is kiterjesztik. A PSA az EU-ban történő értékesítésre gyárt Toyota gépjárműveket. A kiterjesztett megállapodás növelni fogja a Toyota rendelkezésére álló termelési kapacitását, továbbá csökkenti fogja a járművek, valamint a kapcsolódó pótalkatrészek és tartozékok transzferárait. Ezeknek az intézkedéseknek köszönhetően a Toyota ténylegesen versenyezhet a Stellantisszal, és terjeszkedhet a kis méretű könnyű haszongépjárművek uniós piacán. Az FCA és a PSA emellett a javítóműhely-hálózataikkal kötött javítási és karbantartási megállapodások módosításába is beleegyezett. Így könnyebbé válik a javítóműhelyek hálózataihoz való hozzáférés, ami lehetővé teszi a versenytársak és az új belépők számára, hogy részt vegyenek a kis méretű könnyű haszongépjárművek piacán zajló versenyben. 4.3. Az állami támogatás megkönnyítette a digitális átállást és az egységes piac védelmét Az igen nagy digitális sebességgel, kapacitással és minőséggel kapcsolatos igényeket kielégítő széles sávú infrastruktúra kulcsfontosságú az internetkapcsolatra vonatkozó 2025-ös célkitűzések eléréséhez, amelyeket a digitális stratégia határoz meg. Az állami támogatás az EU-ban a nagy teljesítményű széles sávú hálózatok kiépítését a piaci hiányosságok terén segíti, vagyis az olyan helyzetekben és területeken, ahol a kereskedelmi szolgáltatók nincsenek ösztönözve arra, hogy elegendő mértékű széles sávú lefedettséget biztosítsanak. 2020 augusztusában a Bizottság 200 millió EUR összegű utalványrendszert hagyott jóvá, amelynek célja, hogy Olaszországban segítse az alacsony jövedelmű családokat a nagy sebességű széles sávú szolgáltatásokhoz való hozzáférésben. Ez az állami támogatási program csökkenteni fogja az Olaszországban tapasztalható digitális szakadékot, ugyanakkor korlátozza a verseny esetleges torzulását. A Bizottság 2020 decemberében is jóváhagyott egy 20 millió EUR összegű utalványrendszert, amelynek célja, hogy segítse a görögországi diákokat a széles sávú szolgáltatásokhoz való hozzáférésben és az online távoktatásban való részvételben. A Bizottság az uniós állami támogatási szabályok alapján jóváhagyott egy német programot, amely a nagyon nagy kapacitású széles sávú hálózatok németországi kiépítését támogatja. A program célja egy új, államilag finanszírozott, nagyon nagy kapacitású konnektivitási infrastruktúra kialakítása, amely gyorsabb internetet biztosít majd a németországi háztartások, vállalkozások és közintézmények számára. Németország a 100 megabit/másodpercnél kisebb sebességű hozzáféréssel rendelkező háztartásokat részesíti majd előnyben, hogy hozzájáruljon a németországi vidéki és városi területek közötti digitális szakadék csökkentéséhez. Célja az, hogy a rendszer keretein belül 2025 végéig valamennyi polgár számára elérhetővé tegye a gigabites hálózatokat. 5. Az uniós versenypolitika hozzájárulása a zöld átálláshoz Ezzel összefüggésben a Bizottság 2020 októberében hozzájárulási felhívást tett közzé azzal kapcsolatban, hogy hogyan működnek egymás mellett a versenyszabályok és a fenntarthatósági szakpolitikák. A Bizottság felkérte a különböző érdekelt feleket – köztük a versenyszakértőket, a tudományos köröket, az ipari szereplőket, a környezetvédelmi csoportokat és a fogyasztói szervezeteket –, hogy fejtsék ki véleményüket és észrevételeiket azzal kapcsolatban, hogy az antitröszt-politika, az összefonódási szakpolitika és az állami támogatási szakpolitika hogyan működik együtt a környezetvédelmi és éghajlat-politikával. A hozzászólásokat egy 2021. februári konferencián összesítették. A konzultációs folyamatból levont tanulságokról szóló jelentés a tervek szerint 2021 közepre készül el. 5.1. A zöld átállást megkönnyítő állami támogatás Az állami támogatások ellenőrzése terén a Bizottság értékelte és jóváhagyta azokat az állami intézkedéseket, amelyek előmozdítják a megújuló energiaforrások alkalmazását, javítják az energiahatékonyságot, szükség esetén támogatják a kibocsátásmentes/alacsony kibocsátású mobilitási infrastruktúra kiépítését, ösztönzik a kibocsátásmentes/alacsony kibocsátású járművek iránti keresletet a tömegközlekedésben és a magánközlekedésben, valamint csökkentik a szén-dioxid- és egyéb kibocsátásokat (ideértve a dekarbonizációs intézkedéseket), vagy erősítik a körforgásos jelleget.

2020 júliusában a Bizottság jóváhagyta a megújuló energiaforrásokból történő villamosenergia-termelés támogatását célzó írországi programot (RESS). A program abban segíti majd Írországot, hogy megvalósítsa a fosszilis tüzelőanyagok használatáról való átállásra vonatkozó nemzeti célkitűzését, és 2030-ra villamosenergia-mixében a megújuló energiaforrások 70 %-ot tegyenek ki. A Bizottság megállapította, hogy a támogatás szükséges, ösztönző hatású, arányos, továbbá a szükséges minimumra korlátozódik, mivel a támogatás összegét versenyen alapuló árverések útján állapítják majd meg. Az ügy arra is rámutat, hogy milyen módon lehetséges az állami támogatási szabályokkal összhangban támogatást nyújtani a megújulóenergia-közösségek által kidolgozott projektek számára, valamint az RESS által támogatott projektek gazdáiként működő közösségek számára. A Bizottság 2020 májusában arra a következtetésre jutott, hogy a Hollandia által a Hemweg szénerőmű előrehozott bezárásáért nyújtott 52,5 millió EUR összegű kompenzáció összhangban áll az állami támogatásra vonatkozó uniós szabályokkal. Az intézkedés úgy járul majd hozzá a szén-dioxid-kibocsátás csökkentéséhez, hogy nem torzítja indokolatlanul az egységes piacon zajló versenyt. A Bizottság hasonló határozatot hozott a németországi széntüzelésű erőművek előrehozott bezárásáért járó kompenzációk ügyében is. 2020 novemberében a Bizottság jóváhagyott egy romániai programot, amelynek célja a kizárólag megújuló energiaforrásokon alapuló távfűtési rendszerek kiépítésének és/vagy korszerűsítésének támogatása. Az intézkedés lehetővé teszi az átállást a fosszilis tüzelőanyagok felhasználásával történő energiatermelésről a megújuló energiaforrásokból történő hőtermelésre. Az állami támogatási szabályok lehetővé teszik a tagállamok számára, hogy a környezetvédelmi és energetikai célú állami támogatásokról szóló bizottsági iránymutatásban meghatározott bizonyos feltételek mellett támogathassák a távfűtési célú energiatermelést és -elosztást. A Bizottság által 2020 januárjában közzétett európai zöld megállapodáshoz kapcsolódó beruházási terv lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy növeljék a távfűtési célú energiatermelés támogatására szánt maximális összeget. 2020 decemberében a Bizottság jóváhagyott egy 30 milliárd EUR összegű holland programot, amelynek célja az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentését szolgáló hollandiai projektek támogatása. A Stimulering Duurzame Energieproductie (SDE++) elnevezésű program a verseny indokolatlan torzítása nélkül járul hozzá az uniós környezetvédelmi célkitűzések teljesüléséhez. Ez az innovatív rendszer az olyan projektek számára lesz elérhető, amelyek különböző technológiákon (megújuló villamos energia, gáz és hő; ipari hulladékhő és hőszivattyúk használata; az ipari hőfolyamatok és a hidrogéntermelés villamosítása; az ipari folyamatok során történő szén-dioxid-leválasztás és -tárolás, beleértve a hidrogéntermelést és a hulladékégetést) alapulnak, és a szén-dioxid-kibocsátás tonnában mért mennyiségének az alapforgatókönyvhöz képest megvalósuló csökkentése alapján fog támogatást nyújtani. A második közös európai érdeket szolgáló fontos projekt az akkumulátorok vonatkozásában 2020 folyamán 12 tagállam és a Bizottság megbeszéléseket folytatott az akkumulátorok értékláncával kapcsolatos, a közös európai érdeket szolgáló második fontos projektről. Ausztria, Belgium, Finnország, Franciaország, Görögország, Horvátország, Lengyelország, Németország, Olaszország, Spanyolország, Svédország és Szlovákia 2020 decemberében együttesen jelentette be az e-mobilitásra és az energiatárolásra szolgáló akkumulátorokra vonatkozó, közös európai érdeket szolgáló második fontos projektet. Az „Európai akkumulátorinnováció” elnevezésű projekt az akkumulátor-értékláncon belüli kutatást és innovációt fogja támogatni. A tizenkét tagállam az elkövetkező években legfeljebb 2,9 milliárd EUR összegű finanszírozást biztosít majd. Az állami finanszírozás várhatóan további 9 milliárd EUR összegű magánberuházást fog felszabadítani. A projekt az akkumulátor-értékláncra vonatkozó közös európai érdeket szolgáló első fontos projektet egészíti majd ki, amelyet a Bizottság 2019 decemberében hagyott jóvá. A projekt összhangban áll azokkal a bizottsági szakpolitikákkal, amelyek a környezeti szempontból káros fosszilis tüzelőanyagok használatáról az alternatívtüzelőanyag-technológiákra történő átállást, valamint az uniós gazdaságnak az európai zöld megállapodás és a digitális stratégia keretében történő kettős átállását érintik . 2021 januárjában a Bizottság határozatot fogadott el ennek a közös európai érdeket szolgáló fontos projektnek az engedélyezéséről . 2020 folyamán folytatódtak a megbeszélések a Bizottság, a tagállamok és az ágazati szereplők között a hidrogéntechnológiák, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású ágazatokban használt mikroelektronika és az akkumulátorok területén potenciálisan megvalósuló, közös európai érdeket szolgáló új fontos projektekről. 5.2. Az antitrösztszabályok érvényesítése és az összefonódások ellenőrzése segíti a zöld átállást Az antitrösztszabályok érvényesítése nemcsak a vállalkozások olyan magatartására irányulhat, amely potenciálisan a tiszta technológiák fejlesztése terén zajló verseny korlátozására irányul, hanem egyúttal vissza is tarthatja a szereplőket az olyan magatartástól, amelynek célja alapvető infrastruktúrákhoz való hozzáférés kizárása vagy a körforgásos gazdasághoz és az európai zöld megállapodás célkitűzéseihez szükséges erőforrások szabad áramlásához való hozzáférés kizárása. A Bizottság 2020-ban folytatta a BMW, a Daimler és a VW (Volkswagen, Audi és Porsche) ellen a kibocsátástisztítási technológiákkal kapcsolatos versenykorlátozás gyanúja miatt indított vizsgálatot. Az antitrösztszabályok érvényesítésére irányuló intézkedések szintén szerepet játszhatnak az európai zöld megállapodásnak a versenyképes és vonzó vasúti személyszállítási ágazat kialakításával kapcsolatos célkitűzésének támogatásában. Ezen a területen a Bizottság folytatta a folyamatban lévő vizsgálatokat. A cseh vasúti társaságot érintő ügyben a České dráhy (ČD) inkumbens vasúti szolgáltatóval kapcsolatban felmerült a gyanú, hogy a cseh vasúthálózat gerincét képező Prága–Ostrava vasútvonalon kiszorító árazást alkalmaz. 2020 októberében a Bizottság kifogásközlést küldött a České dráhy részére. 6. Emberközpontú gazdaság – Az uniós versenypolitika hozzájárulása a mélyebb és méltányosabb gazdasági és monetáris unióhoz A szociális piacgazdaság az EU alapja, amelyet az uniós versenypolitika támaszt alá. Az egyének és a vállalkozások akkor virágoznak, amikor a gazdaság központjában ők állnak. A Bizottság ezt a kiemelt bizottsági célt 2020-ban azzal támogatta, hogy az európai szemeszter, a tőkepiaci unió, a bankunió és az eredményes adózás összefüggésében a versenybarát, egyenlő versenyfeltételeket és a digitális narratívát hangsúlyozta a helyreállítási csomag végrehajtását célzó fellépések keretein belül. 6.1. A bankszektor fenntarthatóságának biztosítása 2020-ban nem voltak újabb egyedi esetek, ahol a pénzügyi intézmények részesültek volna állami támogatásban. Mindazonáltal a Bizottság engedélyezte olyan, már meglévő rendszerek meghosszabbítását, amelyek keretében a tagállamok konkrét esetben szükség esetén segítséget nyújthatnak a bajba jutott nagyon kis méretű pénzügyi intézmények vagy hitelszövetkezetek piacról való rendezett kilépéséhez. A Bizottság Lengyelországban, Olaszországban és Írországban hagyott jóvá ilyen programokat . A Bizottság jóváhagyott továbbá olyan likviditástámogatási rendszereket, amelyeket átmeneti likviditási problémákkal küzdő életképes bankok vehetnek igénybe Görögországban és Olaszországban, amennyiben erre az adott konkrét esetben szükség van . A tagállamok továbbra is támogatták fejlesztési bankok létrehozását vagy bővítését. Az állami támogatások szempontjából az államilag finanszírozott fejlesztési bankok működhetnek jól meghatározott, a piaci hiányosságokat kezelő feladatkörben, feltéve, hogy nem szorítják ki a kereskedelmi pénzügyi intézményeket. 2020-ban a Bizottság jóváhagyta az Invest International, egy új hollandiai fejlesztésfinanszírozási intézmény finanszírozását . A Bizottság a Skót Nemzeti Beruházási Bank létrehozásának finanszírozását is engedélyezte . Végezetül pedig jóváhagyta egy új portugál nemzeti fejlesztési bank, a Banco Português de Fomento létrehozását . 2020-ban továbbra is érvényben voltak támogatást nem tartalmazó programok Olaszországban (GACS) és Görögországban (Hercules). Ezeket azzal a céllal vezettek be, hogy kezeljék a nemteljesítő hitelek magas szintjének örökölt problémáját. Ezek a programok azt mutatják meg, hogy a tagállamok hogyan segíthetik a bankokat mérlegeik konszolidálásában anélkül, hogy támogatást nyújtanának vagy torzítanák a versenyt. 6.2. Intézkedések a szelektív adókedvezmények ellen Az adócsalás és az adókikerülés elleni küzdelem kiemelt helyen szerepel a Bizottság napirendjén. A Bizottság 2020-ban tovább vizsgálta a Hollandia által az Inter IKEA, a Starbucks és a Nike számára nyújtott állítólagos állami támogatást, a Luxemburg által a Huhtamäki részére nyújtott állítólagos támogatást, valamint a Belgium által a belga többletnyereség-rendszer 39 kedvezményezettjének nyújtott állítólagos támogatást. 2020 júliusában a Törvényszék megsemmisítette a Bizottság 2016. évi határozatát, amelyben a Bizottság megállapította, hogy az Apple javára hozott két írországi adómegállapítási határozat összeegyeztethetetlen állami támogatásnak minősül. A Törvényszék megállapította, hogy a Bizottság nem bizonyította jogilag megkövetelt módon, hogy az Apple szelektív gazdasági előnyben részesült. A Törvényszék úgy ítélte meg, hogy a Bizottság nem bizonyította, hogy a szóban forgó adómegállapítási határozatok az ír adóhatóságok által gyakorolt diszkrecionális jogkör következményei. A Törvényszék továbbá úgy ítélte meg, hogy a Bizottságnak nem sikerült bizonyítania a szóban forgó adómegállapítási határozatok olyan módszertani hibáit, amelyek az Apple írországi adóköteles nyereségének csökkenéséhez vezettek volna. Az ítélet ellen a Bizottság a Bíróságon fellebbezett. 7. Közös erővel az európai és a globális versenykultúra előmozdításáért

7.1. Együttműködés a nemzeti versenyhatóságokkal az Európai Versenyhatóságok Hálózatában 2020-ban a Bizottság és az összes uniós tagállam nemzeti versenyhatóságai folytatták az együttműködést, és az Európai Versenyhatóságok Hálózatán (ECN) keresztül továbbra is biztosították az EUMSZ 101. és 102. cikkének koherens alkalmazását. Az ECN célkitűzése egy olyan jogi keretrendszer létrehozása, amelynek segítségével hatékonyan érvényesíthető az uniós versenyjog azokkal a vállalatokkal szemben, amelyek a versenyt korlátozó határokon átnyúló üzleti gyakorlatot folytatnak. 2020-ban 139 új vizsgálatot indítottak a hálózaton belül, és 97 tervezett határozatot nyújtottak be. A számok tartalmazzák a Bizottság általi vizsgálatokat és határozatokat is. Az 1/2003/EK rendeletben meghatározott együttműködési mechanizmusokon kívül az ECN egyéb együttműködési munkafolyamatai is elősegítik az uniós versenyszabályok következetes érvényre juttatását. A hálózat rendszeres találkozókon vitatta meg a korai szakaszban lévő ügyeket, a szakpolitikai kérdéseket, valamint a stratégiai fontosságú témákat. 2020-ban horizontális munkacsoportok és ágazatspecifikus alcsoportok keretében 24 megbeszélésre került sor, amelyeken az EU versenyhatóságainak tisztviselői ismerték meg egymás véleményét. A fenti 2.2. pontban leírtak mellett az ECN együttes nyilatkozatot adott ki az antitrösztszabályoknak a Covid19-válság idején történő alkalmazásáról, és szorosan együttműködött a Covid19-cel kapcsolatos versenyjogi kérdésekben. A Bizottság 2020-ban nyomon követte és segítette a tagállamokat az ECN+ irányelvnek a nemzeti jogba való átültetésében, amelynek céldátuma 2021. február 4. volt . Az irányelv biztosítja, hogy az azonos jogszabályi rendelkezések – az uniós antitrösztszabályok – alkalmazása esetén a nemzeti versenyhatóságok rendelkeznek az érvényesítés hatékony eszközeivel, valamint az EUMSZ 101. és 102. cikkében előírt rendelkezéseket megszegő vállalatok azonosításához és szankcionálásához szükséges forrásokkal. Biztosítja azt is, hogy döntéseiket teljesen függetlenül, a tények és a jog alapján hozhassák meg. 7.2. Új szakpolitikai kezdeményezés a Bizottság eszköztárának globális összefüggésben történő megerősítésére Európa gazdasága nyitott és szorosan kapcsolódik a világ többi részéhez. Ahhoz, hogy erős maradjon, az EU-nak megfelelő eszközökre van szüksége, amelyekkel tisztességes üzleti környezetet biztosíthat az egységes piacon. A tagállamok által nyújtott támogatásokra mindig is szigorú uniós állami támogatási szabályok vonatkoztak. A nem uniós kormányok által az EU-ban működő vállalatoknak nyújtott támogatások láthatólag egyre nagyobb hatást gyakorolnak az egységes piacon zajló versenyre, ám nem tartoznak az uniós állami támogatási szabályok hatálya alá. Annak érdekében, hogy vitát indítson a szabályozási hézag kezelésére szolgáló új eszközökről, a Bizottság 2020 júniusában fehér könyvet fogadott el a külföldi támogatásokról . 2020 során széles körű konzultáció zajlott az érdekelt felekkel. A Bizottság 2021-ben jogalkotási javaslatot terjeszt elő a külföldi támogatások egyenlő versenyfeltételeinek biztosításáról. A külföldi támogatások tekintetében az egyenlő versenyfeltételek biztosításáról szóló fehér könyv A fehér könyv számos kiegészítő lehetőséget javasol a meglévő szabályozási hézag kezelésére: Az 1. modul egy általános piacellenőrzési eszköz létrehozását javasolja annak érdekében, hogy az összes olyan lehetséges piaci helyzetet felmérjék, amelyben külföldi támogatások torzulásokat okozhatnak az egységes piacon. A javasolt felügyeleti hatóság felléphetne minden olyan jelzés vagy információ alapján, amely szerint valamely, az EU-ban működő vállalkozás külföldi támogatásban részesül. A hatóság emellett a valószínűsíthető torzító hatás orvoslására intézkedéseket hozhatna (jogorvoslati intézkedések, illetve strukturális vagy magatartási jellegű jogorvoslatok). A felügyeleti hatóság úgy is vélekedhet, hogy a támogatott tevékenység vagy beruházás olyan pozitív hatást fejt ki, amely ellensúlyozza a torzítást, és ilyen esetben nem folytatná tovább a vizsgálatot (az „uniós érdek vizsgálata”). A 2. modul célja azt célozza, hogy a külföldi támogatások ne biztosítsanak tisztességtelen előnyt a kedvezményezetteknek, amikor uniós vállalkozásokat vásárolnak fel (szereznek bennük részesedést). A nem uniós kormány által nyújtott pénzügyi támogatásban részesülő vállalatoknak egy adott küszöbérték felett be kellene jelenteniük az uniós vállalatok felvásárlását az illetékes felügyeleti hatóságnak. A hatóságnak két lehetőség állna rendelkezésére: elfogadja a bejelentő fél azon kötelezettségvállalásait, amelyek hatékonyan orvosolják a torzulást, vagy megtiltja a felvásárlást. A fehér könyv 3. modulja olyan mechanizmust javasol, amelynek keretében a közbeszerzési eljárásokban részt vevő ajánlattevőknek be kell jelenteniük a nem uniós országoktól kapott pénzügyi hozzájárulásokat. Az illetékes hatóságok ezt követően értékelnék, hogy fennáll-e külföldi támogatás, és hogy torzítja-e a közbeszerzés odaítélését. Ha igen, akkor az ajánlattevőt kizárnák a közbeszerzési eljárásból. 7.3. Többoldalú és kétoldalú együttműködés a világban A világjárvány korlátai ellenére a Bizottság a versenypolitika területén továbbra is fenntartotta az aktív nemzetközi együttműködést mind a multilaterális, mind a kétoldalú szinten. Az EU szilárdan hisz az együttműködő és megreformált nemzetközi szervezetek – például a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) és más multilaterális szervezetek – erejében és értékében, amely garantálja azt, hogy e szervezetek megfelelően működnek napjaink világában is. A támogatási szabályok reformja az EU egyik fő prioritása a WTO kereskedelmi szabályainak korszerűsítése terén. Ennek érdekében az EU, az USA és Japán 2020 januárjában közös nyilatkozatban állapodott meg az ipari támogatásokra vonatkozó meglévő szabályok megerősítéséről . A Bizottság 2020-ban is tevékenyen részt vett a versennyel foglalkozó nemzetközi szervek, például az OECD Versenyjogi Bizottsága, a Nemzetközi Versenyügyi Hálózat (ICN), a Világbank és az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferencia (UNCTAD) munkájában. 2020-ban az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti, kilépésről rendelkező megállapodás volt alkalmazandó, beleértve az állami támogatásokra és a versenyjogi ügyekre vonatkozó rendelkezéseket is. A Bizottság iránymutatást adott ki a kilépésről rendelkező megállapodás versenyjogi ügyekben történő alkalmazásáról . 2020 decemberében lezárultak az EU–Egyesült Királyság kereskedelmi és együttműködési megállapodásról folytatott tárgyalások . A megállapodás 2021. január 1-jétől ideiglenesen alkalmazandó. Olyan átfogó fejezeteket tartalmaz a versenyre és a támogatásokra vonatkozóan, amelyek biztosítják, hogy az EU és az Egyesült Királyság közötti verseny ne torzuljon az Egyesült Királyság EU-ból való kilépését követően. 2020 decemberében az EU és Kína elviekben lezárta az átfogó beruházási megállapodásra irányuló tárgyalásokat . Kína elkötelezte magát az uniós befektetők nagyobb mértékű piaci hozzáférése mellett, beleértve néhány fontos új piacnyitást is. Kötelezettséget vállalt arra is, hogy – többek között az állami tulajdonú vállalatokra vonatkozó szabályok, a támogatások átláthatósága és a kikényszerített technológiatranszfer elleni szabályok révén – tisztességes bánásmódot biztosít az uniós vállalatok számára, hogy azok egyenlőbb versenyfeltételek mellett versenyezhessenek Kínában. A szabadkereskedelmi megállapodásokról szóló tárgyalások során a Bizottság arra törekszik, hogy átfogó fejezeteket szenteljen a versenypolitikának és az állami támogatások ellenőrzésének. A Bizottság 2020-ban folytatta a szabadkereskedelmi megállapodásra irányuló tárgyalásokat Ausztráliával, Azerbajdzsánnal, Chilével, Indonéziával, Új-Zélanddal és Üzbegisztánnal. A Bizottság 2020-ban folytatta a versenypolitika és a végrehajtás terén folytatott technikai együttműködését az EU fő kereskedelmi partnereivel. Emellett továbbra is segítette az uniós tagjelölt országokat és potenciális tagjelölteket abban, hogy teljesíteni tudják a jövőbeli uniós csatlakozáshoz szükséges versenypolitikai követelményeket.