INDOKOLÁS

1. A JAVASLAT HÁTTERE

A javaslat okai és céljai

A halászati lehetőségekre vonatkozó valamennyi rendeletnek olyan szintekre kell korlátoznia az állományok halászatát, amelyeknek összhangban kell lenniük a közös halászati politika (KHP) általános célkitűzéseivel. E tekintetben a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet a fogások és a halászati erőkifejtési korlátozások tekintetében meghatározza az éves javaslatokhoz tartozó célkitűzéseket annak érdekében, hogy az uniós halászat ökológiai, gazdasági és társadalmi szempontból fenntartható legyen.

Az éves halászati lehetőségek megállapításának kulcsfontosságú jellemzője tulajdonképpen a rövidtávúság. Ez lényegében két történelmi oknak tudható be, amelyek ahhoz kapcsolódnak, hogy a közös halászati politika hogyan rendelkezik a tengeri térségek és az azokban található erőforrások nemzeti érdekeltségű uniós flották közötti megosztásáról. Fontos egy évente megújított eljárást fenntartani erre az EU egészére kiterjedő – a közös halászati politika alapját képező – megállapodásra.

Ez azonban nem akadályozza hosszú távú gazdálkodási megközelítések bevezetését. Az Unió megfelelő eredményeket ért el ebben a tekintetben, és a kereskedelmi szempontból fontos kulcsfajok immár többéves gazdálkodási tervek hatálya alá tartoznak, amely terveknek meg kell felelniük az éves teljes kifogható mennyiségeknek és erőkifejtési felső határoknak.

Hatály

Az elmúlt évek során az EU Tanácsa évente döntött az uniós hajók részvételével folytatott atlanti-óceáni, északi-tengeri és nemzetközi halászattal érintett állományokra vonatkozó halászati lehetőségekről. Néhány szabályozott állomány esetében ez volt a halászati lehetőségeket szabályozó fő rendelet, amelyet kiegészítettek a balti-tengeri, a fekete-tengeri és a mélytengeri állományokra vonatkozó halászati lehetőségek tekintetében (az utóbbiak esetében kétévente) szabályozó egyéb rendeletek.

Néhány kivételtől eltekintve azonban már júliusban rendelkezésre állnak azokra az állományokra vonatkozó tudományos szakvélemények, melyekről az Unió autonóm módon dönt. Ezért csak azon uniós halállományok tekintetében lehetséges javaslatot készíteni, melyek vonatkozásában a Tanács novemberi ülésszakán politikai megegyezést lehetett elérni. A halászati lehetőségekre vonatkozó döntési folyamat egyszerűsítése és megkönnyítése érdekében a Bizottság a halászati lehetőségekről szóló konzultációról szóló közleményében (COM(2011)298 végleges)[1] jelezte azt a szándékát, hogy a korábban egy javaslatban tárgyalt kérdéskörre vonatkozóan két javaslatot kíván beterjeszteni.

Ez a javaslat e két javaslat közül az első és azon atlanti-óceáni és északi-tengeri állományokra terjed ki, melyek tekintetében a meghatározandó kiaknázási szintről az Unió autonóm módon dönt. A regionális halászati gazdálkodási szervezetek által meghatározott, illetve a Norvégiával vagy más harmadik országokkal folytatott konzultáció keretében (a közös állományok tekintetében) elfogadott halászati lehetőségekkel az év során később kell rögzíteni, amikor a vonatkozó nemzetközi tárgyalások eredményei elérhetővé válnak.

A javaslatok szétválasztása olyan egyszerűbb és strukturáltabb megközelítésre való átállást fog eredményezni, melyben a döntések szakvélemények alapján és a szakvélemények beérkezését követően a lehető legkorábban fognak megszületni. A balti-tengeri halászati lehetőségekről szóló rendelet mintáját követve az elfogadási folyamat kezelhetőbbé válik, és a gazdasági szereplők számára a következő évi tevékenységüket illetően korábban fog biztos helyzetet teremteni.

Az állományok helyzete

A Bizottság immár hat éve tette közzé azt a közleményt, amely felülvizsgálja azt a helyzetet, amelyre a halászati lehetőségekre vonatkozó javaslatoknak reagálniuk kell. Az idén a halászati lehetőségekről szóló konzultációról szóló bizottsági közlemény jó hírekről számolt be, egyes állományok állapota ugyanis javult. A szakvélemények azonban számos állomány tekintetében továbbra is a halászat teljes betiltását vagy a lehető legalacsonyabb szintre való csökkentését javasolják. Számos állomány kívül esik a biztonságos biológiai határértékeken. A KHP keretében előírt védelmi intézkedések ellenére túl sok állomány tartozik ezekbe a veszélyeztetett kategóriákba, és túlságosan kevés állomány javult. Az elemzés megerősíti, hogy a túlságosan intenzíven halászott állományok tekintetében szigorított védelmi intézkedésekre van szükség.

2011-re vonatkozóan a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) és a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) szakvéleménye ismét felhívja a figyelmet arra, hogy az uniós vizeken számos halászati erőforrás állapota aggasztó. Megjegyzi azonban, hogy bizonyos fontos állományok – például a kelta-tengeri közönséges tőkehal, a foltos tőkehal és az ördöghalfélék déli állományának – állapota javul. A Bizottság kérésére reagálva az ICES szakvéleményt készít a legnagyobb fenntartható hozam (MSY) szerinti halászati gazdálkodás 2015-re történő megvalósítását célzó stratégiáról. Az Unió erre kötelezettséget vállalt, amikor aláírta a fenntartható fejlődésről szóló, 2002. évi johannesburgi csúcstalálkozó következtetéseit és a kapcsolódó végrehajtási tervet.

A halászati lehetőségekről szóló rendeletjavaslat megfelel az állományok állapotára vonatkozóan a Bizottsághoz beérkezett tudományos szakvéleménynek, amelynek alapján a Bizottság a többéves gazdálkodási tervekkel összhangban lévő fogási korlátozásokat határoz meg. Az ilyen tervek hatálya alá nem tartozó állományok esetében a javasolt teljes kifogható mennyiségek a COM(2011) 298 végleges közleményben vázolt módon igazodnak a tudományos szakvéleményhez.

A tudományos szakvélemény lényegében adatoktól függ. Csak azok az állományok értékelhetők, amelyekre vonatkozóan elegendő és megbízható adat áll rendelkezésre ahhoz, hogy méretre vonatkozó becslések, valamint arra vonatkozó előrejelzések készüljenek, hogy az állományok hogyan fognak reagálni a különböző kiaknázási forgatókönyvekre („a fogási lehetőségek táblázatai”). Ez a helyzet csak néhány szabályozott állomány esetében áll fenn. A többi állomány vonatkozásában a gazdálkodásban továbbra is az elővigyázatossági elvet kell követni. Ezen túlmenően kulcsfontosságú az ezen állományokra vonatkozó adatok hiányosságainak leküzdését célzó erőfeszítések következetes folytatása. Ezért a javasolt intézkedéseknek szigorúnak kell lenniük.

Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel

A javasolt intézkedések a közös halászati politika célkitűzéseivel és szabályaival összhangban kerültek kidolgozásra, és összeegyeztethetők az Unió fenntartható fejlődési politikájával.

2. KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL; HATÁSVIZSGÁLAT

Konzultáció az érdekeltekkel

1. A konzultáció módja, a legfontosabb célterületek és a válaszadók köre

A Bizottság a halászati lehetőségekről szóló konzultációról szóló közleménye (COM(2011)298 végleges) alapján konzultációt folytatott az érdekeltekkel – különösen a regionális tanácsadó testületeken keresztül – és a tagállamokkal a halászati lehetőségekre vonatkozó különféle javaslatairól.

Ezen túlmenően a Bizottság a közösségi halászati gazdálkodással kapcsolatos konzultáció javításáról szóló, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett bizottsági közleményben (COM(2006)246 végleges) ismertetett irányvonalat követte, mely közlemény meghatározza a döntések előrehozatalának folyamatára vonatkozó alapelveket.

A döntések előrehozatalának keretében a Bizottság két konzultációs dokumentumot dolgozott ki a javaslat szempontjából releváns témákról, amelyek a következők:

- szétválasztás: a halászati és akvakultúra-ágazati tanácsadó bizottsághoz intézett nem hivatalos dokumentum a halászati lehetőségekkel foglalkozó fő rendelet 2012-ben történő kettéválasztásáról.

- IIB. melléklet: a halászati és akvakultúra-ágazati tanácsadó bizottsághoz intézett nem hivatalos dokumentum az egyes déli szürketőkehal- és egyes norvéghomár-állományok helyreállításával összefüggésben végzett halászati erőkifejtést szabályozó IIB. melléklet javasolt módosításáról.

Ezeket a döntés-előrehozatali dokumentumokat átadták a tagállamoknak és továbbították a regionális tanácsadó testületeknek is, hogy visszajelzési lehetőséget kaphassanak. A Bizottság továbbá 2011. szeptember 8-án nyílt szemináriumot szervezett (a tagállamok, európai parlamenti képviselők, halászati szakértők, a sajtó és a nyilvánosság részvételével), ahol a tudományos szakvélemény eredményeit és annak kulcsfontosságú kihatásait ismertették és vitatták meg.

2. Az észrevételek és felhasználásuk rövid ismertetése

Míg a döntés-előrehozatali folyamat technikai szempontokra összpontosít, a Bizottság halászati lehetőségekre vonatkozó konzultációjára adott válasz a tagállamok és az érdekeltek véleményét tükrözi azzal az értékeléssel kapcsolatban, amelyet a Bizottság készített az erőforrások állapotáról és a megfelelő gazdálkodási lépés biztosításának módjáról.

A tagállamokat illetően: a nyílt konzultáció keretében három tagállam küldte meg állásfoglalását.

A tanácsadó testületek közül négy nyilvánított véleményt válaszul a konzultációs dokumentumra. Az egyes válaszadó regionális tanácsadó testületek által megfogalmazott észrevételek a következőképpen foglalhatók össze:

A délnyugati vizekkel foglalkozó regionális tanácsadó testület

- A délnyugati vizekkel foglalkozó regionális tanácsadó testület támogatja a hosszabb távú gazdálkodási tervek elfogadását.

- A gyér adatellátottságú állományok tekintetében a 25 %-os csökkentés túlságosan sematikus és időnként indokolatlan. Inkább eseti megközelítésre van szükség.

- Az adathiány oka lehet strukturális jellegű, és a Bizottságnak valamint a tagállamoknak egyaránt nagyobb beruházásokat kell végrehajtaniuk a tudományos kutatás terén. A Bizottságra hárul különösen a kutatók és a szakemberek közötti együttműködés erősítését szolgáló módszertan kialakítása.

Az északnyugati vizekkel foglalkozó regionális tanácsadó testület

- Az északnyugati vizekkel foglalkozó regionális tanácsadó testület felteszi a kérdést, hogy a fajok közötti kölcsönhatás miként és mikor kerülhet beépítésre a legnagyobb fenntartható hozammal kapcsolatos megfontolásokba.

- A tanácsadó testület vitába száll azzal a kijelentéssel, hogy nincsenek bizonyítékok a többletkapacitás jelentős csökkenésére, mivel álláspontja szerint elegendő bizonyíték szól az erőkifejtés jelentős csökkentése mellett.

- A tanácsadó testület a gyér adatellátottságú állományok esetében ellenzi a 25 %-os csökkentést, és előnyben részesítené azt, ha a Bizottság az ICES szakvéleménye szerinti állománytrendeket venné figyelembe.

A nyílt tengeri állományokkal foglalkozó regionális tanácsadó testület

- A halászati lehetőségekről szóló új konzultációs dokumentum túl sematikus és nem képes megfelelően kezelni a tárgyalt sokféle állományt.

- A testület főként azt tekinti aggályosnak, hogy a gyér adatellátottságú állományokra szabványmegközelítést alkalmaztak.

Az Északi-tengerrel foglalkozó regionális tanácsadó testület

- Az Északi-tengerrel foglalkozó regionális tanácsadó testület a bizottsági közleményt túlságosan negatív hangvételűnek találja.

- A tanácsadó testület arra figyelmeztet, hogy a Tanács szándéka a legnagyobb fenntartható hozam tekintetében a realisztikus és fokozatos áttérés, nem pedig a 2012-ben való közvetlen végrehajtás volt.

- Az Északi-tengeren folytatott különböző halászati tevékenységek tekintetében a hosszú távú regionális gazdálkodási tervek kialakítása az előnyben részesített megoldás, tekintettel e halászatok vegyes jellegére.

- A testület ellenezte a gyér adatellátottságú állományok tekintetében a 25 %-os csökkentést, mivel ez a halászati ágazatot büntetné, miközben az értékelés felelőssége jórészt a tagállamokra hárul; a csökkentés további visszadobásokat is kiváltana.

A Bizottság mérlegelte valamennyi fenti észrevételt és – a halászati lehetőségekről szóló tanácsi rendelet jellegével való összeegyeztethetőség korlátain belül – megkísérelte őket beépíteni a javaslatba. A gyér adatellátottságú állományok tekintetében az eseti alapú megközelítést támogató számos érvre tekintettel a Bizottság mellőzte az átfogó 25 %-os csökkentés alkalmazását, ehelyett számos tényezőtől függően – beleértve különösen az állománytrendeket és a vegyes halászattal kapcsolatos megfontolásokat – a 15–25 % közötti csökkentést választotta.

Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása

A használt módszertant illetően a Bizottság két fő szervezettel/szakértői csoporttal konzultált: az ICES-szel, amely független nemzetközi tudományos szervezet, és a HTMGB-vel. Az ICES szakvéleménye az ICES-en belül kidolgozott szakvéleményezési keretrendszeren alapul, felhasználása pedig összhangban van az ügyfeleik, köztük a Bizottság kéréseivel. A HTMGB a Bizottságtól kapott megbízásnak megfelelően bocsátja ki szakvéleményét.

Valamennyi HTMGB-jelentés hozzáférhetővé válik a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság honlapján azt követően, hogy a Bizottság hivatalosan elfogadta azokat. Valamennyi ICES-jelentés hozzáférhető az ICES honlapján.

3. A beérkezett és felhasznált vélemények összefoglalása

Az Unió végső célkitűzése olyan, halászat okozta állománypusztulási szint elérése, mely lehetővé teszi az állományok legnagyobb fenntartható hozam mellett történő kiaknázását. Döntést igényel, hogy a halászat okozta állománypusztulás e mértéke miként érhető el legkésőbb 2015-ig. Ez sok esetben a halászat okozta állománypusztulási szint csökkentését, és ezáltal fogáscsökkentést jelent. Mindazonáltal továbbra is a döntéshozókra tartozik annak eldöntése, hogy e csökkentéseket milyen gyorsan, illetve mennyire fokozatosan kell végrehajtani. Az ezzel összefüggésben azonosított két alaplehetőség a következő: a) a halászat okozta állománypusztulási szint legnagyobb fenntartható hozam melletti, lehető legkorábban (azaz 2012-ben) történő elérése; vagy b) a szintek 2015-re történő elérése (azaz fokozatos csökkentés a következő négy év során). Az ICES a két forgatókönyvet „legnagyobb fenntartható hozamra vonatkozó keretrendszerrel” és „legnagyobb fenntartható hozamra való áttéréssel” kapcsolatos szakvéleményként említi. A szakvélemények mindkét forgatókönyvre és a köztes értékekre is tartalmazzák az adott fogási lehetőségeket. Az ICES azonban mindegyik állomány vonatkozásában megjelöli az előnyben részesített forgatókönyvet.

Ilyen előzmények után a javaslat a legnagyobb fenntartható hozamra vonatkozó szakvéleményt – ha az rendelkezésre áll – olyan módon használja fel, hogy a halászat okozta állománypusztulás-csökkenésnek megfelelő olyan teljes kifogható mennyiségeket javasol, amelyek a legnagyobb fenntartható hozam 2012-re kitűzött célértéke felét érik el. A Bizottság a COM(2011)298 végleges közleményben szükségesnek ítélte, hogy az Európai Unió a legnagyobb fenntartható hozam elérésére vonatkozó vállalását 2015-re teljesítse. A bizottsági javaslat szerint ezt szigorú hozzáállással és az állománypusztulás célértékeinek már 2012-ben való elérésével lehet megvalósítani. A konzultáció eredményére figyelemmel a Bizottság olyan teljes kifogható mennyiségekre tesz javaslatot, amelyek fokozatosabb megközelítést tesznek lehetővé, egyidejűleg határozottan kiállva a célkitűzés elérése mellett. A halászat okozta állománypusztulás tekintetében a javaslatban szereplő „félutas” csökkentések mögött ezek a megfontolások állnak.

A legnagyobb fenntartható hozamra vonatkozó szakvélemény azonban csak az állományok kisebb része tekintetében áll rendelkezésre. Miközben a javaslat 83 biológiai állomány tekintetében szabályozza a halászati lehetőségeket, ezeknek körülbelül a fele mindössze kvalitatív értékelési szinten marad, az állomány méretére vonatkozó becslések és így a halászat okozta lehetséges állománypusztulási célszámokhoz viszonyított fogási lehetőségek számszerűsítése nélkül. Az ICES néhány esetben képes volt jelzésértékkel megadni, hogy az állományok stabilak, fogynak vagy nőnek, az adatok hiánya miatt azonban sok esetben nincs szakvélemény. Említést érdemel ugyanakkor, hogy számos esetben az ICES az idei évben bocsátott ki először szakvéleményt. Ez kedvező fejlemény, mivel jelzi, hogy történnek erőfeszítések a szakvélemény alapjául szolgáló adatok minőségének javítására és a rendelkezésre álló adatok legjobb felhasználására. A kvantitatív értékeléshez viszonylag hosszú idősorokra van szükség, így az ebben az évben beindított erőfeszítéseknek középtávon szilárd gazdálkodási alapot kell majd biztosítaniuk.

13 (széles körben elterjedt; cápa és rája) állományra vonatkozóan ősszel jelenik meg szakvélemény, és a javaslat adott esetben majd módosításra szorulhat. 9 állomány tekintetében a vonatkozó gazdálkodási tervek vagy az egyeztetett halászatellenőrző szabályok végrehajtása szakvéleményen alapul.

Az állományok alakulásának jelenlegi tendenciáit tekintve a következők emelhetők ki:

- Az ördöghalfélék déli állománya (VIIIc): az állomány állapota javul és a legnagyobb fenntartható hozam a jelek szerint a jelenleginél nagyobb fogásmennyiség mellett is elérhető 2012-re.

- Kelta-tengeri közönséges tőkehal: a 2009. évi állományszaporulat igen nagymértékű volt és jelentősen megnövelte az állomány méretét.

- A Skóciától nyugatra eső területen és a Kelta-tengerben élő foltos tőkehal: a nyugati vizek foltos tőkehalállományának jót tett – sokévi kedvezőtlen körülmény után – az erőteljes 2009. évi szaporulat. Azonban mindkét területen és az Ír-tengeren továbbra is jelentős probléma a faj egyedeinek visszadobása.

- A szürke tőkehal északi és déli állományai: ezek az állományok állapot továbbra is viszonylag kedvező, noha a szakvélemény szerint a halászat okozta állománypusztulás mértéke még mindig aggasztóan magas, és a fogások esetleges hamis bejelentése is gondot okoz.

- Kelta-tengeri hering: egy másik olyan állomány, melynek állapota továbbra is a kedvező jeleket mutat, ami lehetővé teszi, hogy a 2012-re nagyobb fogásmennyiség kerüljön megállapításra.

A kevésbé kedvező tendenciákat illetően az alábbiakat kell kiemelni:

- Kelta-tengeri nyelvhal : az állomány halászata fenntartható szinten folyik, de mérete a korábban feltételezettnél kisebb, mivel a kutatók az idén módosították a becsléseiket. Ez a TAC csökkentését teszi szükségessé a legnagyobb fenntartható hozam melletti halászat biztosítása érdekében.

- Vékonybajszú tőkehal (a keleti vizek különféle állományai) : 2009 a jelek szerint kedvező év volt a fehérhúsú halak tekintetében, amint az a foltos tőkehal és a közönséges tőkehal esetében is megfigyelhető. Vannak arra utaló jelek, hogy ez az év a vékonybajszú tőkehal esetében is rendkívül kedvezően alakult. A három fehérhúsú halfaj közül azonban a vékonybajszú tőkehal a legkevésbé értékes, ezért igen magas a visszadobási aránya. A kirakodási adatok ezért nem szolgálnak megfelelő kiindulópontként annak értékeléséhez, hogy milyen az állomány helyzete, és a kutatók nem tudtak teljes körű szakvéleményt adni. Egyértelmű, hogy a visszadobási probléma kezelése nélkül elmulasztjuk a nagyszerű lehetőséget arra, hogy a Skóciától nyugatra eső vizekben és a Kelta-tengerben pótlódjon az állomány.

- A Skóciától nyugatra eső területen, az Ír-tengerben és a Kattegatban élő közönséges tőkehal: az adathiány továbbra is hátráltatja a szóban forgó állományokkal való gazdálkodást, és nincsenek jelek az állományok újbóli helyreállására, annak ellenére sem, hogy az utóbbi időszakban több egymást követő évben is jelentősen (-25 %-kal) csökkent a TAC.

- A La Manche csatorna keleti részén élő nyelvhalállomány: az állomány mindenkori mélypontot ért el.

- Norvég homár: az egyes teljes kifogható mennyiségeken belül kezelt független állományegységeken (működési egységeken) belüli norvéghomár-állományok gyakran eltérő biológiai státuszúak. Az ICES VII övezetben és a Porcupine-pad tekintetében az ICES megemlíti annak jeleit, hogy a 2009. óta alkalmazott területi és szezonális intézkedések segíthetnek a kimerített állomány védelmében, de további erőfeszítések szükségesek ahhoz, hogy helyreállítsuk a korábbi években keletkezett károkat. A terület és egyben a Skóciától nyugatra fekvő területek más működési egységei is a kedvező tendenciák jeleit mutatják, de összességében túlságosan sok az olyan működési egység, amelyekkel kapcsolatban kevés adat áll rendelkezésre.

A HTMGB megerősíti – és esetenként kiegészíti – az ICES által előterjesztett szakvéleményt.

4. A szakértői vélemények nyilvánosságának biztosítása

Valamennyi HTMGB-jelentés hozzáférhetővé válik a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság honlapján azt követően, hogy a Bizottság hivatalosan elfogadta azokat. Valamennyi ICES-jelentés hozzáférhető az ICES honlapján.

Hatásvizsgálat

A halászati lehetőségekről szóló rendelet immár nem olyan jogi aktus, amelynek alapján a Tanács egyedül fogadhat el összetett intézkedéscsomagokat, és a Szerződés 43. cikkének (3) bekezdésében megállapított hatályra kell korlátozódnia. Ezért megfelelően igazodik egy eredményorientált gazdálkodási megközelítéshez. Ha a szakpolitika összességében jobban működik, akkor az éves halászati lehetőségek javulni fognak. Ez magában foglalja különösen a flottakezelést, a strukturális támogatást, az ellenőrzést és a végrehajtást, a piacszabályozást és a gazdálkodási eszközöknek egy átfogó tengerpolitikába való beépítését. Továbbra is szükséges lesz azonban ennek a jogi eszköznek az alkalmazása az európai halkitermelő és -feldolgozó ipar erőforrásbázisának megőrzéséhez szükséges kiigazítások elvégzéséhez, valamint a halászat okozta túl magas állománypusztulás által a tengeri környezetre gyakorolt negatív hatások megakadályozásához vagy korrigálásához.

Az Unió számos többéves gazdálkodási tervet fogadott el gazdasági szempontból kulcsfontosságú állományok – többek között a szürke tőkehal, a közönséges tőkehal, a lepényhal és más állományok – vonatkozásában. Elfogadásuk előtt ezeket a terveket hatásvizsgálatnak kell alávetni. Hatálybalépésüket követően – hosszú távú célkitűzéseik elérése érdekében – ezek a tervek meghatározzák az adott évre vonatkozóan meghatározandó teljes kifogható mennyiség-szinteket. A Bizottság köteles ezekkel a tervekkel összhangban megtenni a teljes kifogható mennyiségekre vonatkozó javaslatát. Így számos, a javaslatban szereplő kulcsfontosságú teljes kifogható mennyiség az alapjukat képező terv tekintetében végrehajtott egyedi hatásvizsgálat eredménye.

A többi tekintetben, valamint annak ellenére, hogy nincsenek hatályban többéves tervek az érintett állományok tekintetében, a javaslat kerülni próbálja a rövid távú megközelítéseket, és ehelyett a hosszabb távú fenntarthatóságra vonatkozó döntéseket részesíti előnyben. Számos esetben ez a halászati lehetőségek fokozatosabb csökkentésével jár.

A Bizottság hosszú távú gazdálkodási szemlélete mögött meghúzódó, a legnagyobb fenntartható hozamra törekvő szakpolitika részletes elemzésen és hatásvizsgálaton esett át a KHP reformjának keretében, mely folyamat egy javaslatcsomag 2011. július 13-i benyújtásában öltött formát. Ezzel összefüggésben külön elemzés tárgyát képezte az, hogy a legnagyobb fenntartható hozam szerinti állománygazdálkodást középtávon szükséges-e megvalósítani: a hatásvizsgálatról készült jelentés (SEC(2011) 891) ezt a célkitűzést a környezeti, gazdasági és társadalmi fenntarthatóság elérésének szükségszerű feltételeként azonosítja. Hosszú távon a környezeti, gazdasági és társadalmi fenntarthatóság egyformán fontos általános célkitűzés.

Az elemzés szerint a legnagyobb fenntartható hozam kitűzött időre történő elérése rövid távú gazdasági és társadalmi költségekkel jár. Ezek a költségek azonban hosszú távon egyértelműen megtérülnek. Az elemzés viszont arra is világosan rámutat, hogy a KHP sikere érdekében feltétlenül és sürgősen bővíteni kell az ismeretbázist. Ez egyaránt szükséges mind az állományok állapotára vonatkozó tudományos szakvéleményekhez, mind pedig a tevékenység gazdasági és szociális vonatkozásainak befolyásolásához szükséges adatok tekintetében. Ez a javaslat erre az elemzésre figyelemmel próbál meg a helyes irányba elmozdulni, egymást kiegészítő és következetes megközelítések alkalmazásával. Először is, a javaslat egyértelműen a legnagyobb fenntartható hozam célkitűzését követi – az ehhez szükséges tudományos alap rendelkezésre állása esetén –, így próbálja a legjobban hasznosítani a tudományos szakvéleményeket. Másodszor: azon állományok tekintetében, melyek vonatkozásában nincsenek adatok és ez kizárja a legnagyobb fenntartható hozam szerinti gazdálkodás bevezetését, a javaslat szigorúan az elővigyázatossági megfontolások talajára helyezkedik. Az elővigyázatossági intézkedések szükségességének csökkentése lényegében a szakvéleményekből eredő bizonytalanság mérséklését jelenti. Ez csak akkor valósítható meg, ha az érintett nemzeti közigazgatási szervek és az érdekeltek összegyűjtik és átadják a kutatóknak a szükséges adatokat.

3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI

5. Jogalap

E javaslat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkének (3) bekezdése.

Az Európai Uniónak az élő vízi erőforrások fenntartható kiaknázására vonatkozó kötelezettségvállalásai a 2371/2002/EK rendelet 2. cikkében meghatározott kötelezettségekből fakadnak.

6. A javaslat összefoglalása

Annak érdekében, hogy megvalósuljon a közös halászati politikának a halászatok biológiai, gazdasági és társadalmi szempontból is fenntartható szintű kiaknázására irányuló célkitűzése, a javaslat megállapítja az uniós halászatokra alkalmazandó fogási és erőkifejtési korlátozásokat.

7. Alkalmazás

A javaslat által érintett területen rendelkezések – a 2013. január 31-ig alkalmazható egyes erőkifejtési korlátozásokra vonatkozó rendelkezések kivételével – 2012. december 31-ig alkalmazhatók.

8. A szubszidiaritás elve

A javaslat az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, a Szerződés 3. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említettek szerint, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható.

9. Az arányosság elve

A javaslat megfelel az arányosság elvének a következő okok miatt: a közös halászati politika közös politika. A Szerződés 43. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Tanács feladata, hogy intézkedéseket fogadjon el a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozóan.

A javasolt tanácsi rendelet elosztja a halászati lehetőségeket a tagállamok között. Tekintettel a 2371/2002/EK rendelet 20. cikkének (3) bekezdésére, a tagállamok saját belátásuk szerint teljesen szabadon dönthetnek e lehetőségek régiók vagy szereplők közötti elosztásáról. Ennélfogva a tagállamoknak elegendő mozgástér áll rendelkezésükre az odaítélt halászati lehetőségek kiaknázásával kapcsolatos, általuk választott társadalmi-gazdasági modellre vonatkozó döntések meghozatalában.

A javaslatnak a tagállamokra nézve nincsenek új pénzügyi vonzatai. Ezt a rendeletet a Tanács fogadja el minden évben, végrehajtásának állami és magánszektorbeli módozatai pedig már adottak.

10. A jogi aktus típusának megválasztása

Javasolt aktus: rendelet.

4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

A javaslatnak nincsenek az uniós költségvetést érintő vonzatai.

5. KIEGÉSZÍTŐ INFORMÁCIÓK

11. Egyszerűsítés

A javaslat a közigazgatási eljárások egyszerűsítéséről rendelkezik az (uniós vagy nemzeti szintű) hatóságokra vonatkozóan, különös tekintettel az erőkifejtés-szabályozással összefüggő követelményekre.

12. Felülvizsgálatra/módosításra/megszüntetésre vonatkozó rendelkezés

A javaslat egy 2012-re vonatkozó rendeletre irányul, ennélfogva nem tartalmaz felülvizsgálati záradékot.

13. A javaslat részletes magyarázata

Ez a javaslat az említett lehetőségek igénybevételével funkcionálisan összefüggő halászati lehetőségek és feltételek meghatározására és elosztására korlátozódik.

A halászati lehetőségek meghatározása egyre több állomány – például a szürke tőkehal, a közönséges nyelvhal, a sima lepényhal és a norvég homár – esetében a vonatkozó többéves gazdálkodási terv alapján történt. Az olyan állományok esetében, amelyek vonatkozásában új hosszú távú tervet javasoltak (a fattyúmakréla nyugati állománya), illetve azon állományok esetében, amelyek vonatkozásában a Tanács és a Bizottság a Tanács 2009. decemberi ülésén elfogadott nyilatkozattal kötelezettséget vállalt (a Kelta-tengerben élő hering, valamint a Skóciától nyugatra fekvő vizekben élő foltos tőkehal), a javaslat az azokban foglalt szabályokat követi.

Ami a közönséges tőkehal Skóciától nyugatra fekvő területeken, az Ír-tengerben és a Kattegatban előforduló állományait illeti, a Bizottsághoz beérkezett szakvélemény megjegyzi, hogy a szóban forgó állományok még mindig nem álltak helyre. A Bizottság a tavalyi évhez hasonlóan most is szigorúbb intézkedést javasol a szokásos TAC-csökkentésnél, amelyet a közönséges tőkehalra vonatkozó terv[2] azon állományok halászatára vonatkozóan ír elő, amelyekről kevés adat áll rendelkezésre. A TAC-csökkentésről a tőkehalállományokra vonatkozó terv 10. cikkének (2) bekezdése rendelkezik, amely – a kapott szakvélemény alapján – alkalmazandó ebben a helyzetben. Ahogyan azt a 2011-re vonatkozó javaslatában már tavaly is jelezte, a Bizottság 0 értékű teljes kifogható mennyiséget javasol. Ezt azonban kiegészíti egy hajóutanként megállapított, a megengedett járulékos fogásokra vonatkozó százalékos arány: 1,5 % az olyan, elkerülhetetlen járulékos fogások kirakodásának lehetővé tételére, amelyeket egyébként vissza kellene dobni. Ez a százalékos arány a várható, elkerülhetetlen fogások reális nagyságrendjének felel meg, figyelembe véve a közönséges tőkehalra vonatkozó szelektív eszközök használatát a legtöbb halászat során. A tőkehal halászata vonatkozásában a kilowattnapon alapuló erőkifejtés-szabályozási rendszert 2009 óta alkalmazzák, és 2012-ben továbbra is érvényben marad.

A La Manche csatorna nyugati részén élő nyelvhalállomány, illetve a déli szürketőkehal- és a norvéghomár-állomány vonatkozásában az erőkifejtés szabályozása – az e fajokra vonatkozó fogási teljesítményt nyilvántartó hajótípusok által a tengeren töltött napok számán alapuló szabályozási rendszer alkalmazásával – 2012-ben is folytatódik, de a javasolt rendelet továbbra is lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy kilowattnapon alapuló rendszert alkalmazzanak a halászati lehetőségek hatékonyabb felhasználása, illetve annak érdekében, hogy a halászati ágazattal egyetértésben ösztönzést kapjanak a szóban forgó fajok védelmére irányuló gyakorlatok. Konkrétan a déli szürke tőkehal és a norvég homár halászatára vonatkozó erőkifejtési szabályok tekintetében a javaslat ésszerűsíteni fogja az egyes tagállamokra alkalmazandó, a tengeren tölthető napok számának használata alóli mentességekre vonatkozó rendszert. Jelenleg az erőkifejtés-korlátozások alól mentesülnek azok a hajók, amelyek legfeljebb 5 tonna szürke tőkehalat vagy 2,5 tonna norvég homárt fognak. Mentesülnek azok a hajók is, melyek összesített fogásában a szürke tőkehal fogása nem éri el a 3 %-ot. A döntés-előrehozatali folyamat eredményei nyomán a Bizottság javasolja, hogy ez utóbbi mentességi kritériumot vizsgálják felül annak érdekében, hogy az ösztönzésként szolgáljon a szürke tőkehal kifogásának kerülésére. A javaslat rendelkezik az egyetlen halászati út során kifogott szürke tőkehal mennyiségének ellenőrzéséről, és ha a hajó – saját összesített fogásán belül – 3 %-nál kevesebb szürke tőkehalat fog, az illetékes tagállam dönthet úgy, hogy az adott halászati út során tengeren töltött napokat nem számítja bele az összes tengeren tölthető nap vonatkozásában e rendelet IIB. mellékletében megállapított határértékekbe. Ez a rendszer arra fogja ösztönözni a gazdasági szereplőket, hogy csökkentsék a szürke tőkehal járulékos kifogását, és ilyen módon elősegítsék a helyreállítás tárgyát képező állomány halászat okozta pusztulásának mérséklését.

Végezetül ez a rendelet – az éves halászati lehetőségek szabályozása keretében második alkalommal – rendelkezik arról, hogy bizonyos teljes kifogható mennyiségeket maguk a tagállamok fogadják el, de kizárólag a közös halászati politika célkitűzéseivel összhangban.

2011/0255 (NLE)

Javaslat

A TANÁCS RENDELETE

a nemzetközi tárgyalások vagy megállapodások hatálya alá nem tartozó bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós hajók számára rendelkezésre álló halászati lehetőségeknek a 2012. évre történő meghatározásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

14. A Szerződés 43. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Tanács a Bizottság javaslata alapján intézkedéseket fogad el a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozóan.

15. A halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet[3] úgy rendelkezik, hogy a vizekhez és az erőforrásokhoz való hozzáférést, és a halászati tevékenységek fenntartható folytatását szabályozó intézkedések meghatározását a rendelkezésre álló tudományos, műszaki és gazdasági szakvélemények, és különösen a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) által készített jelentés figyelembevételével kell végezni.

16. A Tanács feladata, hogy halászati tevékenységenként vagy tevékenységcsoportonként elfogadja a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozó intézkedéseket, adott esetben ideértve a szóban forgó tevékenységekhez funkcionálisan kapcsolódó feltételek meghatározását is. A halászati lehetőségeket úgy kell elosztani a tagállamok között, hogy minden tagállam számára viszonylag stabil halászati tevékenység legyen biztosítható valamennyi állomány, illetve halászat tekintetében, és kellően figyelembe lehessen venni a közös halászati politikának a 2371/2002/EK rendeletben meghatározott célkitűzéseit.

17. A rendelet hatályát illetően a Bizottság közelmúltbeli, a halászati lehetőségekről szóló konzultációról szóló közleményében (COM(2011)298 végleges)[4] jelezte a 2012-re vonatkozó, a halászati lehetőségekről szóló főrendelet két jogi aktusra történő felosztását. Ez a dokumentum a két rendelet közül az első. Az e rendeletben szabályozott állományok vonatkozásában a teljes kifogható mennyiséget az Európai Unió autonóm módon állapítja meg és e mennyiségek csak az uniós hajóknak állnak rendelkezésre.

18. Amennyiben egy adott állományra vonatkozó teljes kifogható mennyiséget (TAC) csak egyetlen tagállamnak osztanak ki, a Szerződés 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban indokolt felhatalmazni az érintett tagállamot az említett teljes kifogható mennyiség szintjének meghatározására. Rendelkezéseket kell hozni annak biztosítására, hogy a teljes kifogható mennyiség szintjének meghatározásakor az érintett tagállam teljes mértékben a közös halászati politika alapelveinek és szabályainak megfelelően járjon el, és biztosítsa, hogy a kérdéses állományt olyan mértékben merítse ki, amely 2015-től a lehető legnagyobb valószínűséggel a legnagyobb fenntartható hozamot eredményezi, többek között a vonatkozó adatok összegyűjtéséhez, az érintett állomány értékeléséhez és az annak tekintetében a legnagyobb fenntartható hozamot biztosító mennyiségek meghatározásához szükséges intézkedések meghozatalával.

19. Egyes teljes kifogható mennyiségek esetében lehetőség van arra, hogy a tagállamok a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő hajók számára további kvótákat osszanak ki E próbák a fogási kvótarendszer vizsgálatára irányulnak annak érdekében, hogy a visszadobás gyakorlata és a visszadobott – egyébként felhasználható – halak elpocsékolása megelőzhető legyen; a halak ellenőrizetlen visszadobása fenyegetést jelent a hal mint közjó hosszú távú fenntarthatósága és ezáltal a közös halászati politikai célkitűzései tekintetében is. Ezzel szemben a fogási kvótarendszerek eleve ösztönzőt teremtenek a halászok számára, hogy tevékenységük végzése során optimalizálják a fogási szelektivitást. A visszadobás ésszerű kezelése érdekében a teljes körűen dokumentált halászat keretében minden tengeri műveletről be kell számolni, nem csupán a kikötőben kirakodott rakományról. Ezért a tagállamok általi ilyen további kvótakiosztás feltételei között szerepelnie kell az arra vonatkozó kötelezettségnek, hogy a hajón érzékelőrendszerrel összekapcsolt, zárt láncú televíziós kamerák (CCTV) működjenek, ami lehetővé teszi a fogás megtartott és visszadobott részeinek pontos nyilvántartását. A valós időben a fedélzeten tevékenykedő megfigyelő személyeken alapuló rendszer kevésbé eredményes, költségesebb és kevésbé megbízható. Ezért a CCTV használata előfeltétel a visszadobások csökkentését célzó rendszerek – például a teljes körűen dokumentált halászat – megvalósításához, feltéve, hogy a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[5] követelményeit betartják.

20. A teljes kifogható mennyiségeket a rendelkezésre álló tudományos szakvélemények alapján, a biológiai és társadalmi-gazdasági vonatkozások figyelembevételével kell megállapítani, biztosítva ugyanakkor az egyes halászati ágazatokkal szembeni méltányos bánásmódot; ezenkívül figyelembe kell venni az érdekelt felekkel folytatott konzultációk során megfogalmazott véleményeket is, különös tekintettel a halászati és akvakultúra-ágazati tanácsadó bizottság és az érintett regionális tanácsadó bizottságok ülésein elhangzottakra.

21. A többéves terv hatálya alá tartozó állományok esetében a teljes kifogható mennyiségeket a vonatkozó tervben szereplő szabályokkal összhangban kell meghatározni. Következésképpen a Vizcayai-öbölben és a La Manche csatorna nyugati részén élő szürke tőkehal, norvég homár és közönséges nyelvhal, a Kattegatban, a Skóciától nyugatra fekvő területeken és az Ír-tengerben élő közönséges tőkehal állományai tekintetében a teljes kifogható mennyiségeket a következő jogi aktusokban megállapított szabályoknak megfelelően kell meghatározni: az északi szürketőkehal-állomány helyreállítására vonatkozó intézkedések megállapításáról szóló, 2004. április 21-i 811/2004/EK tanácsi rendelet[6], a Kantábriai-tenger és az Ibériai-félsziget nyugati részének déli szürketőkehal- és norvéghomár-állományának helyreállítását célzó intézkedésekről szóló, 2005. december 20-i 2166/2005/EK tanácsi rendelet[7], a Biscay-öböl nyelvhalállományának fenntartható kiaknázására vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló, 2006. február 23-i 388/2006/EK tanácsi rendelet[8], a La Manche csatorna nyugati része nyelvhalállományának fenntartható kiaknázására vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló, 2007. május 7-i 509/2007/EK tanácsi rendelet[9], a Skóciától nyugatra fekvő területen élő heringállományra és az állomány halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló, 2008. december 18-i 1300/2008/EK tanácsi rendelet[10], és a tőkehalállományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó hosszú távú terv létrehozásáról szóló, 2008. december 18-i 1342/2008/EK tanácsi rendelet[11].

22. A közönséges tőkehal Skóciától nyugatra fekvő területeken, az Ír-tengerben és a Kattegatban előforduló állományaira vonatkozó szakvélemény megjegyzi, hogy a szóban forgó állományok még mindig nem álltak helyre. A szokásos TAC-csökkentéshez képest – ezt a közönséges tőkehalra vonatkozó terv[12] azon állományok halászatára vonatkozóan írja elő, amelyekről kevés adat áll rendelkezésre – szigorúbb TAC-szintet kell alkalmazni.

23. Azon állományok vonatkozásában, amelyekről nincs elegendő vagy megbízható adat az állomány méretére vonatkozó becslésekhez, a gazdálkodási intézkedéseknek és a teljes kifogható mennyiségek szintjeinek az elővigyázatossági elvről szóló bizottsági közleményben[13] meghatározott elővigyázatossági elvet és a halászati lehetőségekről szóló konzultációról szóló bizottsági közleményben ismertetett megközelítést kell követniük, az állományspecifikus tényezők számításba vételével, ideértve különösen az állomány tendenciáiról és a vegyes halászattal kapcsolatos megfontolásokról rendelkezésre álló információkat.

24. A teljes kifogható mennyiség és kvóták éves kezelésére vonatkozó kiegészítő feltételek bevezetéséről szóló, 1996. május 6-i 847/96/EK tanácsi rendelet[14] 2. cikkével összhangban meg kell határozni a fenti cikkben említett intézkedések hatálya alá tartozó állományokat.

25. Bizonyos fajok, mint például egyes cápafajok esetében még a korlátozott halászati tevékenység is komoly kockázatot jelenthet védelmük szempontjából. Következésképpen az ilyen fajokra vonatkozó halászati lehetőségeket a halászatukra vonatkozó általános tilalom bevezetése révén teljes mértékben korlátozni kell.

26. A norvég homár fogása más fajokkal együtt, vegyes tengerfenéki halászat keretében történik. Egy Írországtól keletre fekvő övezetben, az úgynevezett Porcupine-padon, mielőbbi védelemre van szükség a norvéghomár-fogások lehetőség szerint minél nagyobb mértékű csökkentése érdekében. Ennélfogva indokolt ezen a területen a halászati lehetőségeket kizárólag azoknak a mélytengeri fajoknak a fogására korlátozni, amelyekkel együtt nem fognak norvég homárt.

27. A 2166/2005/EK rendelet 8. cikkével, az 509/2007/EK rendelet 5. cikkével, valamint az 1342/2008/EK rendelet 11. és 12. cikkével összhangban meg kell határozni a 2012. évre vonatkozó halászati erőkifejtés felső határait, figyelembe véve az egyes hajócsoportoknak az 1342/2008/EK rendelet III. fejezetében előírt erőkifejtési rendszerből történő kizárásáról szóló, 2009. július 27-i 754/2009/EK tanácsi rendeletet[15] is.

28. Az e rendeletben meghatározott, az uniós hajók számára rendelkezésre álló halászati lehetőségek igénybevétele a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendelet [16] és különösen annak 33. és 34. – a fogások és a halászati erőkifejtés nyilvántartásáról, valamint a halászati lehetőségek kimerülésére vonatkozó adatok bejelentéséről szóló – cikkének hatálya alá tartozik. Ezért szükséges meghatározni azokat a kódokat, amelyeket a tagállamoknak az e rendelet hatálya alá tartozó állományok kirakodásai tekintetében a Bizottságnak teljesítendő adatszolgáltatás során kell használniuk.

29. A halászati tevékenységek megszakításának elkerülése és az uniós halászok megélhetésének biztosítása érdekében ezt a rendeletet 2012. január 1-jétől kell alkalmazni, a halászati erőkifejtés korlátozásaira vonatkozó rendelkezések kivételével, amelyeket 2012. február 1-jétől kell alkalmazni. A sürgősségre tekintettel e rendeletnek a kihirdetését követően azonnal hatályba kell lépnie.

30. A halászati lehetőségeket az alkalmazandó uniós joggal teljesen összhangban kell felhasználni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. CÍM

HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1. CIKK TÁRGY

(1) Ez a rendelet a nemzetközi tárgyalások vagy megállapodások hatálya alá nem tartozó bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós hajók számára rendelkezésre álló halászati lehetőségeket határozza meg.

(2) Az (1) bekezdésben említett halászati lehetőségek körébe a következők tartoznak:

a) a 2012. évre szóló fogási korlátozások; és

b) a 2012. február 1-jétől 2013. január 31-ig tartó időszakra vonatkozó erőkifejtési korlátozások.

2. cikkHatály

Ez a rendelet az uniós halászhajókra vonatkozik.

3. cikkFogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

a) „uniós hajó”: valamely tagállam lobogója alatt közlekedő és az Európai Unióban lajstromozott halászhajó;

b) „uniós vizek”: a tagállamok felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizek a Szerződés II. mellékletében említett területekkel szomszédos vizek kivételével;

c) „teljes kifogható mennyiség” (TAC): az egyes halállományokból évente kifogható és kirakodható mennyiség;

d) „kvóta”: a teljes kifogható mennyiségnek az Európai Unió vagy valamely tagállam részére kiosztott hányada;

e) „nemzetközi vizek”: az egyes államok felségterületén vagy joghatóságán kívüli vizek;

f) „szembőség”: a halászhálók 517/2008/EK rendelettel összhangban megállapított szembősége;

g) „uniós halászhajóflotta-nyilvántartás”: a 2371/2002/EK rendelet 15. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottság által létrehozott nyilvántartás;

h) „halászati napló”: az 1224/2009/EK rendelet 14. cikkében említett napló.

4. cikkHalászati övezetek

E rendelet alkalmazásában a következő övezeti meghatározásokat kell alkalmazni:

a) „ICES-övezetek” (ICES – Nemzetközi Tengerkutatási Tanács): az Atlanti-óceán északkeleti részén halászatot folytató tagállamok névleges fogási statisztikájának benyújtásáról szóló, 2009. március 11-i 218/2009/EK rendeletben meghatározott területek;

b) „Skagerrak”: a nyugaton a Hanstholm világítótoronytól a Lindesnes világítótoronyig, délen a Skagen világítótoronytól a Tistlarna világítótoronyig, és innen a svéd part legközelebbi pontjáig húzódó vonallal határolt terület;

c) „Kattegat”: északon a Skagen világítótoronytól a Tistlarna világítótoronyig, és innen a svéd part legközelebbi pontjáig, és délen Hasenøretől Gnibens Spidsig, Korshage-től Spodsbjergig és Gilbjerg Hovedtől Kullenig húzódó vonallal határolt terület;

d) „VII övezet (Porcupine-pad – 16. egység)”: a következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonallal határolt terület:

– é. sz. 53° 30′, ny. h. 15° 00′;

– é. sz. 53° 30′, ny. h. 11° 00′;

– é. sz. 51° 30′, ny. h. 11° 00′;

– é. sz. 51° 30′, ny. h. 13° 00′;

– é. sz. 51° 00′, ny. h. 13° 00′,

– é. sz. 51° 00′, ny. h. 15° 00′,

– é. sz. 53° 30′, ny. h. 15° 00′;

e) „Cádizi-öböl”: az ICES IXa körzetnek a nyugati hosszúság 7° 23’ 48″-től keletre eső része;

f) „CECAF-övezetek” (CECAF – Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottság): az Atlanti-óceán északi részén kívüli egyes területeken halászatot folytató tagállamok által a névleges fogási statisztikák benyújtásáról szóló, 2009. március 11-i 216/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[17] I. mellékletében meghatározott területek.

II. CÍM

HALÁSZATI LEHETŐSÉGEK

5. CIKK TELJES KIFOGHATÓ MENNYISÉGEK ÉS ELOSZTÁSUK

Az uniós vizeken vagy az egyes nem uniós vizeken tartózkodó uniós hajókra vonatkozó teljes kifogható mennyiségeket, azok tagállamok közötti elosztását és – adott esetben – a teljes kifogható mennyiségekhez funkcionálisan kapcsolódó feltételeket az I. melléklet határozza meg.

6. cikkBizonyos teljes kifogható mennyiségekre vonatkozó különös rendelkezések

(1) Egyes halállományok vonatkozásában a teljes kifogható mennyiségeket az érintett tagállamok határozzák meg. Ezeket a halállományokat az I. melléklet tartalmazza.

(2) A tagállamok által meghatározandó teljes kifogható mennyiségeknek:

31. összhangban kell lenniük a közös halászati politikára vonatkozó elvekkel és szabályokkal, különösen az állományok fenntartható kiaknázásának elvével, valamint

32. 2015-től a lehető legnagyobb valószínűséggel az állománynak a legnagyobb fenntartható hozam szerinti kiaknázását kell eredményeznie.

(3) Minden érintett tagállam 2012. február 28-ig benyújtja a Bizottságnak a következő információkat:

a) az elfogadott teljes kifogható mennyiségek;

b) a tagállam által összegyűjtött és értékelt adatok, amelyeken a teljes kifogható mennyiség alapul; és

33. annak részletes bemutatása, hogy az elfogadott teljes kifogható mennyiségek miként felelnek meg a (2) bekezdésnek.

7. cikkKiegészítő kvóták a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő hajók számára

34. Egyes állományok tekintetében a tagállamok a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő hajók számára kiegészítő kvótákat oszthatnak ki. Ezeket az állományokat az I. melléklet határozza meg. A további kvótakiosztás nem lépheti túl az I. mellékletben az érintett tagállamnak kiosztott kvóta százalékában meghatározott általános küszöbértéket.

35. Az (1) bekezdésben említett kiegészítő kvóták kiosztása csak a következő feltételek mellett történhet:

36. a hajókon érzékelőrendszerrel összekapcsolt, zárt láncú televíziós kamerák (CCTV) működnek, amelyek minden halászati műveletet és a hajó fedélzetén végzett minden feldolgozási tevékenységet rögzítenek;

37. a hajók számára kiosztott további kvóta mennyisége nem haladhatja meg az adott hajótípus esetében valószínűsíthető visszadobások 75 %-át, és hajónak kiosztott kvóta semmi esetre sem növelhető több mint 30 %-kal ;

38. az adott hajónak kiosztott kiegészítő kvóta terhére történő minden fogást le kell vonni a hajónak kiosztott teljes kvótából .

Amennyiben az a) pont szerinti felvételek a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[18] szerinti személyes adatokra terjednek ki, az irányelv alkalmazandó az ilyen adatok feldolgozására.

39. Amennyiben egy tagállam azt észleli, hogy a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő valamely hajó nem teljesíti az e cikk (2) bekezdésében előírt feltételeket, a tagállam azonnal visszavonja az érintett hajó számára odaítélt kiegészítő kvótát, és a 2012-es év hátralévő részére kizárja a hajót a szóban forgó próbákban való részvételből.

40. A tagállamok a kiegészítő kvóták kiosztása előtt benyújtják a Bizottságnak a következő információkat:

41. a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő hajók listája,

42. az e hajók fedélzetén felszerelt elektronikus távellenőrzési berendezés jellemzői;

43. a próbákban részt vevő hajók által használt eszközök kapacitása, típusa és jellemzői,

44. a feltételezhető visszadobási arányok a próbákban részt vevő hajótípusok esetében, valamint

45. a vonatkozó teljes kifogható mennyiség alapján a próbákban részt vevő hajók által az állományból 2011-ben kifogott mennyiség.

46. A Bizottság kérheti, hogy a (2) bekezdés b) pontjában említett hajók visszadobásaira vonatkozó becslést értékelésre benyújtsák a tudományos tanácsadó bizottságnak. Megerősítő értékelés hiányában az érintett tagállam nem oszt ki kiegészítő kvótát, illetve az érintett hajónak már odaítélt kiegészítő kvótát visszavonja.

8. cikkA fogások és járulékos fogások kirakodásának feltételei

A teljes kifogható mennyiségek hatálya alá tartozó állományokból származó halak csak akkor tárolhatók a fedélzeten, illetve csak akkor rakodhatók ki, ha:

47. a fogásokat kvótával rendelkező tagállam hajói ejtették, és ez a kvóta még nincs kimerítve; vagy

48. a fogások olyan uniós kvótából való részesedésnek felelnek meg, amelyet nem osztottak el kvótaként a tagállamok között, és a szóban forgó uniós kvóta még nincs kimerítve.

9. cikkA halászati erőkifejtés korlátozásai

A halászati erőkifejtési korlátozásokat 2012. február 1-jétől 2013. január 31-ig a következők szerint kell alkalmazni:

49. a IIA. melléklet a Kattegatban, az ICES VIIa és IVa körzetben, valamint az ICES Vb körzet uniós vizeiben előforduló közönséges tőkehal állományaival folytatott gazdálkodásra vonatkozik.

50. a IIB. melléklet az ICES VIIIc és IXa körzetben – a Cádizi-öböl kivételével – előforduló szürke tőkehal és a norvég homár állományainak helyreállítására vonatkozik;

51. a IIC. melléklet az ICES VIIe körzetben előforduló nyelvhalállományokkal folytatott gazdálkodásra vonatkozik;

10. cikkA halászati lehetőségek kiosztására vonatkozó különös rendelkezések

(1) A halászati lehetőségeknek az e rendeletben előírt, tagállamok közötti elosztása nem érinti a következőket:

a) a 2371/2002/EK rendelet 20. cikkének (5) bekezdése alapján végrehajtott cserék;

b) az 1224/2009/EK rendelet 37. cikke alapján, vagy az 1006/2008/EK rendelet 10. cikkének (4) bekezdése alapján végrehajtott újraelosztások;

c) a 847/96/EK rendelet 3. cikke szerint engedélyezett további kirakodások;

d) a 847/96/EK rendelet 4. cikkével összhangban visszatartott mennyiségek;

e) az 1224/2009/EK rendelet 37., 105., 106. és 107. cikke alapján végrehajtott levonások.

(2) Az e rendelet I. mellékletében foglalt eltérő rendelkezés hiányában a 847/96/EK rendelet 3. cikke az elővigyázatossági TAC hatálya alá tartozó állományokra, az említett rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdése, valamint 4. cikke pedig az analitikai TAC hatálya alá tartozó állományokra alkalmazandó.

11. cikkHalászati tilalmi időszak

(1) A Porcupine-pad térségében 2012. május 1-jétől július 31-ig tartó időszakban tilos az alábbi fajok halászata vagy fedélzeten való tárolása: közönséges tőkehal, rombuszhalak, ördöghalfélék, foltos tőkehal, vékonybajszú tőkehal, szürke tőkehal, norvég homár, sima lepényhal, sávos tőkehal, rájaalakúak, közönséges nyelvhal és tüskéscápa.

(2) E cikk alkalmazásában a Porcupine-pad a következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonallal határolt terület:

Pont | Földrajzi szélesség | Földrajzi hosszúság |

1. | é. sz. 52° 27' | ny. h. 12° 19' |

2. | é. sz. 52° 40' | ny. h. 12° 30' |

3. | é. sz. 52° 47' | ny. h. 12° 39,600' |

4. | é. sz. 52° 47' | ny. h. 12° 56' |

5. | é. sz. 52° 13,5' | ny. h. 13° 53,830' |

6. | é. sz. 51° 22' | ny. h. 14° 24' |

7. | é. sz. 51° 22' | ny. h. 14° 03' |

8. | é. sz. 52° 10' | ny. h. 13° 25' |

9. | é. sz. 52° 32' | ny. h. 13° 07,500' |

10. | é. sz. 52° 43' | ny. h. 12° 55' |

11. | é. sz. 52° 43' | ny. h. 12° 43' |

12. | é. sz. 52° 38,800' | ny. h. 12° 37' |

13. | é. sz. 52° 27' | ny. h. 12° 23' |

14. | é. sz. 52° 27' | ny. h. 12° 19' |

(3) E cikk (1) bekezdésétől eltérve, a Porcupine-padon keresztül történő, az (1) bekezdésben említett fajok szállítását célzó áthaladást az 1224/2009/EK rendelet 50. cikkének (3), (4) és (5) bekezdésével összhangban lehetővé kell tenni.

12. cikkTilalom hatálya alá tartozó fajok

52. Az uniós halászhajók számára tilos a következő fajok halászata, fedélzeten való tárolása, átrakása vagy kirakodása:

53. óriáscápa ( Cetorhinus maximus ) és fehér cápa ( Carcharodon carcharias ) az uniós és a nem uniós vizeken;

54. heringcápa ( Lamna nasus ) a nemzetközi vizeken

55. angyalrája ( Squatina squatina ) az uniós vizeken;

56. közönséges rája ( Dipturus batis ) az ICES IIa körzet, valamint az ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX és X alterület uniós vizein,

57. cifra rája ( Raja undulata ) és fehér rája ( Rostroraja alba ) az ICES VI, VII, VIII, IX és X alterület uniós vizein.

58. fűrészes rájafélék ( Rhinobatidae ) az ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X és XII alterület uniós vizein.

59. Az (1) bekezdésben említett fajok egyedeinek épségét véletlen kifogásuk esetén meg kell őrizni. Ezeket a halakat azonnal vissza kell engedni.

13. cikkAdattovábbítás

Amikor a tagállamok az 1224/2009/EK rendelet 33. és 34. cikke alapján a Bizottsághoz benyújtják a fogott állományok kirakodott mennyiségeire vonatkozó adatokat, az e rendelet I. mellékletében meghatározott állománykódokat használják.

III. CÍM

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

14. CIKK HATÁLYBALÉPÉS ÉS ALKALMAZÁS

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2012. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben,

a Tanács részéről

az elnök

A MELLÉKLETEK JEGYZÉKE

- I. MELLÉKLET: A teljes kifogható mennyiségek hatálya alá tartozó területeken tartózkodó uniós halászhajókra vonatkozó teljes kifogható mennyiségek fajok és területek szerinti bontásban (eltérő rendelkezés hiányában élőtömegtonnában)

- A. rész: Általános rendelkezések

- B. rész: A Kattegat, az ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII és XIV alterület, a CECAF uniós vizei és Francia Guyana vizei.

- IIA. MELLÉKLET: A közönséges tőkehal állományaival való gazdálkodás keretében a Kattegatban, az ICES VIIa és IVa körzetben, valamint az ICES Vb körzet uniós vizein tevékenységet folytató hajók halászati erőkifejtése

- IIB. MELLÉKLET: Egyes déli szürketőkehal- és egyes norvéghomár-állományok helyreállítása keretében a Cádizi-öböl kivételével az ICES VIIIc és IXa körzetben tevékenységet folytató hajók halászati erőkifejtése

- IIC. MELLÉKLET: A La Manche csatorna nyugati részének nyelvhalállományaival való gazdálkodás keretében az ICES VIIe körzetben tevékenységet folytató hajók halászati erőkifejtése

I. MELLÉKLET

A TELJES KIFOGHATÓ MENNYISÉGEK HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ TERÜLETEKEN TARTÓZKODÓ UNIÓS HALÁSZHAJÓKRA VONATKOZÓ TELJES KIFOGHATÓ MENNYISÉGEK FAJOK ÉS TERÜLETEK SZERINTI BONTÁSBAN (ELTÉRŐ RENDELKEZÉS HIÁNYÁBAN ÉLŐTÖMEGTONNÁBAN)

A. RÉSZÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

E melléklet B. részének táblázatai állományonként (eltérő rendelkezés hiányában élőtömegtonnában) meghatározzák a teljes kifogható mennyiségeket és kvótákat, valamint – adott esetben – a hozzájuk funkcionálisan kapcsolódó feltételeket.

Az e mellékletben meghatározott összes halászati lehetőségre az 1224/2009/EK rendeletben és különösen annak 33. és 34. cikkében megállapított szabályok vonatkoznak.

Eltérő rendelkezés hiányában az övezetekre vonatkozó utalást ICES-övezetekre való utalásként kell értelmezni. A halállományokra minden terület tekintetében a fajok latin nevének betűrendjében történik utalás. A következő táblázat e rendelet alkalmazásában a fajok latin nevének és közönséges nevének megfeleléseit tartalmazza:

Tudományos név | Hárombetűs kód | Közönséges név |

Amblyraja radiata | RJR | Csillagrája |

Ammodytes spp. | SAN | Homoki angolnák |

Argentina silus | ARU | Aranylazac |

Beryx spp. | ALF | Tízujjú nyálkásfejűhalak |

Brosme brosme | USK | Norvég menyhal |

Caproidae | BOR | Disznófejű hal |

Centrophorus squamosus | GUQ | Érdes tüskéscápa |

Centroscymnus coelolepis | CYO | Portugál cápa |

Chaceon maritae | CGE | Mélytengeri vörös tarisznyarákok |

Champsocephalus gunnari | ANI | Csíkos jéghal |

Chionoecetes spp. | PCR | Jeges-tengeri pókok |

Clupea harengus | HER | Hering |

Coryphaenoides rupestris | RNG | Gránátoshal |

Dalatias licha | SCK | Búvárcápa |

Deania calcea | DCA | Madárcsőrű tüskéscápa |

Dipturus batis | RJB | Közönséges rája |

Dissostichus eleginoides | TOP | Chilei tengeri sügér |

Engraulis encrasicolus | ANE | Szardella |

Etmopterus princeps | ETR | Nagy lámpáscápa |

Etmopterus pusillus | ETP | Sima lámpáscápa |

Euphausia superba | KRI | Krill |

Gadus morhua | COD | Közönséges tőkehal |

Galeorhinus galeus | GAG | Közönséges kutyacápa |

Glyptocephalus cynoglossus | WIT | Vörös lepényhal |

Hippoglossoides platessoides | PLA | Érdes laposhal |

Hippoglossus hippoglossus | HAL | Óriás laposhal |

Hoplostethus atlanticus | ORY | Atlanti tükörhal |

Illex illecebrosus | SQI | Sebeskalmár |

Lamna nasus | POR | Heringcápa |

Lepidonotothen squamifrons | NOS | Ausztráliai szürke tőkehal |

Lepidorhombus spp. | LEZ | Rombuszhalak |

Leucoraja circularis | RJI | Sápadt rája |

Leucoraja fullonica | RJF | Érdes rája |

Leucoraja naevus | RJN | Kakukkrája |

Limanda ferruginea | YEL | Sárgafarkú lepényhal |

Limanda limanda | DAB | Közönséges lepényhal |

Lophiidae | ANF | Ördöghalfélék |

Macrourus spp. | GRV | Gránátoshalak |

Makaira nigricans | BUM | Kormos marlin |

Mallotus villosus | CAP | Kapelán |

Martialia hyadesi | SQS | Tintahal |

Melanogrammus aeglefinus | HAD | Foltos tőkehal |

Merlangius merlangus | WHG | Vékonybajszú tőkehal |

Merluccius merluccius | HKE | Szürke tőkehal |

Micromesistius poutassou | WHB | Kék puhatőkehal |

Microstomus kitt | LEM | Kisfejű lepényhal |

Molva dypterygia | BLI | Kék menyhal |

Molva molva | LIN | Északi menyhal |

Nephrops norvegicus | NEP | Norvég homár |

Pandalus borealis | PRA | Norvég garnéla |

Paralomis spp. | PAI | Tarisznyarákok |

Penaeus spp. | PEN | Ostoros garnélák |

Platichthys flesus | FLE | Érdes lepényhal |

Pleuronectes platessa | PLE | Sima lepényhal |

Pleuronectiformes | FLX | Lepényhal-alakúak |

Pollachius pollachius | POL | Sávos tőkehal |

Pollachius virens | POK | Fekete tőkehal |

Psetta maxima | TUR | Nagy rombuszhal |

Raja brachyura | RJH | Kurtafarkú rája |

Raja clavata | RJC | Tüskés rája |

Raja (Dipturus) nidarosiensis | JAD | Norvég rája |

Raja microocellata | RJE | Csíkos rája |

Raja montagui | RJM | Pettyes rája |

Raja undulata | RJU | Cifra rája |

Rajiformes | SRX | Rájaalakúak |

Reinhardtius hippoglossoides | GHL | Grönlandi laposhal |

Rostroraja alba | RJA | Fehér rája |

Scomber scombrus | MAC | Makréla |

Scophthalmus rhombus | BLL | Sima rombuszhal |

Sebastes spp. | RED | Vörös álsügérek |

Solea solea | SOL | Közönséges nyelvhal |

Solea spp. | SOX | Nyelvhalak |

Sprattus sprattus | SPR | Spratt |

Squalus acanthias | DGS | Tüskéscápa |

Tetrapturus albidus | WHM | Fehér marlin |

Thunnus maccoyii | SBF | Déli kékúszójú tonhal |

Thunnus obesus | BET | Nagyszemű tonhal |

Thunnus thynnus | BFT | Kékúszójú tonhal |

Trachurus spp. | JAX | Fattyúmakrélák |

Trisopterus esmarkii | NOP | Norvég tőkehal |

Urophycis tenuis | HKW | Fehér villás tőkehal |

Xiphias gladius | SWO | Kardhal |

A következő, kizárólag magyarázatként szolgáló táblázat a fajok közönséges nevének és latin nevének megfelelését tartalmazza:

Aranylazac | ARU | Argentina silus |

Atlanti tükörhal | ORY | Hoplostethus atlanticus |

Ausztráliai szürke tőkehal | NOS | Lepidonotothen squamifrons |

Búvárcápa | SCK | Dalatias licha |

Chilei tengeri sügér | TOP | Dissostichus eleginoides |

Cifra rája | RJU | Raja undulata |

Csíkos jéghal | ANI | Champsocephalus gunnari |

Csíkos rája | RJE | Raja microocellata |

Csillagrája | RJR | Amblyraja radiata |

Déli kékúszójú tonhal | SBF | Thunnus maccoyii |

Disznófejű hal | BOR | Caproidae |

Érdes laposhal | PLA | Hippoglossoides platessoides |

Érdes lepényhal | FLE | Platichthys flesus |

Érdes rája | RJF | Leucoraja fullonica |

Érdes tüskéscápa | GUQ | Centrophorus squamosus |

Északi menyhal | LIN | Molva molva |

Fattyúmakrélák | JAX | Trachurus spp. |

Fehér marlin | WHM | Tetrapturus albidus |

Fehér rája | RJA | Rostroraja alba |

Fehér villás tőkehal | HKW | Urophycis tenuis |

Fekete tőkehal | POK | Pollachius virens |

Foltos tőkehal | HAD | Melanogrammus aeglefinus |

Gránátoshal | RNG | Coryphaenoides rupestris |

Gránátoshalak | GRV | Macrourus spp. |

Grönlandi laposhal | GHL | Reinhardtius hippoglossoides |

Hering | HER | Clupea harengus |

Heringcápa | POR | Lamna nasus |

Homoki angolnák | SAN | Ammodytes spp. |

Jeges-tengeri pókok | PCR | Chionoecetes spp. |

Kakukkrája | RJN | Leucoraja naevus |

Kapelán | CAP | Mallotus villosus |

Kardhal | SWO | Xiphias gladius |

Kék menyhal | BLI | Molva dypterygia |

Kék puhatőkehal | WHB | Micromesistius poutassou |

Kékúszójú tonhal | BFT | Thunnus thynnus |

Kisfejű lepényhal | LEM | Microstomus kitt |

Kormos marlin | BUM | Makaira nigricans |

Közönséges kutyacápa | GAG | Galeorhinus galeus |

Közönséges lepényhal | DAB | Limanda limanda |

Közönséges nyelvhal | SOL | Solea solea |

Közönséges rája | RJB | Dipturus batis |

Közönséges tőkehal | COD | Gadus morhua |

Krill | KRI | Euphausia superba |

Kurtafarkú rája | RJH | Raja brachyura |

Lepényhal-alakúak | FLX | Pleuronectiformes |

Madárcsőrű tüskéscápa | DCA | Deania calcea |

Makréla | MAC | Scomber scombrus |

Mélytengeri vörös tarisznyarákok | CGE | Chaceon maritae |

Nagy lámpáscápa | ETR | Etmopterus princeps |

Nagy rombuszhal | TUR | Psetta maxima |

Nagyszemű tonhal | BET | Thunnus obesus |

Norvég garnéla | PRA | Pandalus borealis |

Norvég homár | NEP | Nephrops norvegicus |

Norvég menyhal | USK | Brosme brosme |

Norvég rája | JAD | Raja (Dipturus) nidarosiensis |

Norvég tőkehal | NOP | Trisopterus esmarkii |

Nyelvhalak | SOX | Solea spp. |

Óriás laposhal | HAL | Hippoglossus hippoglossus |

Ostoros garnélák | PEN | Penaeus spp. |

Ördöghalfélék | ANF | Lophiidae |

Pettyes rája | RJM | Raja montagui |

Portugál cápa | CYO | Centroscymnus coelolepis |

Rájaalakúak | SRX | Rajiformes |

Rombuszhalak | LEZ | Lepidorhombus spp. |

Sápadt rája | RJI | Leucoraja circularis |

Sárgafarkú lepényhal | YEL | Limanda ferruginea |

Sávos tőkehal | POL | Pollachius pollachius |

Sebeskalmár | SQI | Illex illecebrosus |

Sima lámpáscápa | ETP | Etmopterus pusillus |

Sima lepényhal | PLE | Pleuronectes platessa |

Sima rombuszhal | BLL | Scophthalmus rhombus |

Spratt | SPR | Sprattus sprattus |

Szardella | ANE | Engraulis encrasicolus |

Szürke tőkehal | HKE | Merluccius merluccius |

Tarisznyarákok | PAI | Paralomis spp. |

Tintahal | SQS | Martialia hyadesi |

Tízujjú nyálkásfejűhalak | ALF | Beryx spp. |

Tüskés rája | RJC | Raja clavata |

Tüskéscápa | DGS | Squalus acanthias |

Vékonybajszú tőkehal | WHG | Merlangius merlangus |

Vörös álsügérek | RED | Sebastes spp. |

Vörös lepényhal | WIT | Glyptocephalus cynoglossus |

B. RÉSZA KATTEGAT, AZ ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ÉS XIV ALTERÜLET, A CECAF UNIÓS VIZEI ÉS FRANCIA GUYANA VIZEI.

Faj: | Aranylazac Argentina silus | Övezet: | Az I és II övezet uniós és nemzetközi vizei (ARU/1/2.) |

Németország | 21 | Analitikai TAC |

Franciaország | 7 |

Hollandia | 17 |

Egyesült Királyság | 32 |

Európai Unió | 77 |

TAC | 77 |

.

Faj: | Aranylazac Argentina silus | Övezet: | A III és IV övezet uniós vizei (ARU/3/4.) |

Dánia | 781 | Analitikai TAC |

Németország | 8 |

Franciaország | 6 |

Írország | 6 |

Hollandia | 37 |

Svédország | 30 |

Egyesült Királyság | 14 |

Európai Unió | 882 |

TAC | 882 |

.

Faj: | Aranylazac Argentina silus | Övezet: | Az V, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei (ARU/567.) |

Németország | 268 | Analitikai TAC |

Franciaország | 6 |

Írország | 248 |

Hollandia | 2 799 |

Egyesült Királyság | 197 |

Európai Unió | 3 518 |

TAC | 3 518 |

.

Faj: | Norvég menyhal Brosme brosme | Övezet: | IIIa; a 22–32. alkörzet uniós vizei (USK/3A/BCD) |

Dánia | 10 | Analitikai TAC |

Svédország | 5 |

Németország | 5 |

Európai Unió | 20 |

TAC | 20 |

.

Faj: | Disznófejű hal Caproidae | Övezet: | A VI, VII és VIII övezet uniós és nemzetközi vizei (BOR/678-) |

Dánia | p. m. | Elővigyázatossági TAC |

Írország | p. m. |

Egyesült Királyság | p. m. |

Svédország | p. m. |

Európai Unió | p. m. |

TAC | p. m. |

.

Faj: | Hering Clupea harengus | Övezet: | VIIb, VIIc; VIaS(1) (HER/6AS7BC) |

Írország | 3 048 | Analitikai TAC |

Hollandia | 305 |

Európai Unió | 3 353 |

TAC | 3 353 |

(1) Utalás a VIa övezetnek az é. sz. 56° 30′-től délre és a ny. h. 07° 30′-től nyugatra található részén előforduló heringállományra. |

.

Faj: | Hering Clupea harengus | Övezet: | VI (Clyde)(1) (HER/06ACL.) |

Egyesült Királyság | Megállapítandó | (2) | Elővigyázatossági TAC |

Európai Unió | Megállapítandó | (3) |

TAC | Megállapítandó | (3) |

(1) A Clyde területén található állomány: utalás a Mull of Kintyre és a Corsewall-fok között húzódó vonaltól északkeletre eső tengeri terület heringállományára. (2) E rendelet 6. cikke alkalmazandó. (3) A 2. lábjegyzetnek megfelelően meghatározott mennyiséggel megegyező mennyiségben került megállapításra. |

.

Faj: | Hering Clupea harengus | Övezet: | VIIa(1) (HER/07A/MM) |

Írország | 1 031 | Analitikai TAC |

Egyesült Királyság | 2 929 |

Európai Unió | 3 960 |

TAC | 3 960 |

(1) Ezen övezet területe a VIIg, VIIh, VIIj és VIIk övezethez csatolt, a következő vonalak által határolt területtel csökken: – északról az é. sz. 52° 30’, – délről az é. sz. 52° 00’, – nyugatról Írország partjai, – keletről az Egyesült Királyság partjai. |

.

Faj: | Hering Clupea harengus | Övezet: | VIIe és VIIf (HER/7EF.) |

Franciaország | 416 | Elővigyázatossági TAC |

Egyesült Királyság | 416 |

Európai Unió | 833 |

TAC | 833 |

.

Faj: | Hering Clupea harengus | Övezet: | VIIg(1), VIIh(1), VIIj(1) és VIIk(1) (HER/7G-K.) |

Németország | 234 | Analitikai TAC |

Franciaország | 1 302 |

Írország | 18 236 |

Hollandia | 1 302 |

Egyesült Királyság | 26 |

Európai Unió | 21 100 |

TAC | 21 100 |

(1) Ezen övezet területe a következő vonalak által határolt területtel növekszik: – északról az é. sz. 52° 30’, – délről az é. sz. 52° 00’, – nyugatról Írország partjai, – keletről az Egyesült Királyság partjai. |

.

Faj: | Szardella Engraulis encrasicolus | Övezet: | IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei (ANE/9/3411) |

Spanyolország | 3 090 | Analitikai TAC |

Portugália | 3 370 |

Európai Unió | 6 460 |

TAC | 6 460 |

.

Faj: | Közönséges tőkehal Gadus morhua | Övezet: | Kattegat (COD/03AS.) |

Dánia | 0 | Analitikai TAC |

Németország | 0 |

Svédország | 0 |

Európai Unió | 0 |

TAC | 0 | (1) |

(1) A közönséges tőkehalnak az e TAC hatálya alá tartozó területen ejtett járulékos fogása abban az esetben rakodható ki, ha mennyisége nem haladja meg a hajóutanként a fedélzeten tárolt összfogás élőtömegének 1,5 %-át. |

.

Faj: | Közönséges tőkehal Gadus morhua | Övezet: | VIb; az Vb övezetnek a ny. h. 12°00’-től nyugatra eső uniós és nemzetközi vizei, valamint a XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei (COD/5W6-14) |

Belgium | 0 | Elővigyázatossági TAC |

Németország | 2 |

Franciaország | 19 |

Írország | 7 |

Egyesült Királyság | 31 |

Európai Unió | 59 |

TAC | 59 |

.

Faj: | Közönséges tőkehal Gadus morhua | Övezet: | VIa; az Vb övezetnek a ny. h. 12° 30′-től keletre eső uniós és nemzetközi vizei (COD/5BE6A) |

Belgium | 0 | Analitikai TAC |

Németország | 0 |

Franciaország | 0 |

Írország | 0 |

Egyesült Királyság | 0 |

Európai Unió | 0 |

TAC | 0 | (1) |

(1) A közönséges tőkehalnak az e TAC hatálya alá tartozó területen ejtett járulékos fogása abban az esetben rakodható ki, ha mennyisége nem haladja meg a hajóutanként a fedélzeten tárolt összfogás élőtömegének 1,5 %-át. |

.

Faj: | Közönséges tőkehal Gadus morhua | Övezet: | VIIa (COD/07A.) |

Belgium | 0 | Analitikai TAC |

Franciaország | 0 |

Írország | 0 |

Hollandia | 0 |

Egyesült Királyság | 0 |

Európai Unió | 0 |

TAC | 0 | (1) |

(1) A közönséges tőkehalnak az e TAC hatálya alá tartozó területen ejtett járulékos fogása abban az esetben rakodható ki, ha mennyisége nem haladja meg a hajóutanként a fedélzeten tárolt összfogás élőtömegének 1,5 %-át. |

.

Faj: | Közönséges tőkehal Gadus morhua | Övezet: | VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei (COD/7XAD34) |

Belgium | 432 | Analitikai TAC E rendelet 11. cikke alkalmazandó. |

Franciaország | 7 080 |

Írország | 1 403 |

Hollandia | 1 |

Egyesült Királyság | 763 |

Európai Unió | 9 679 |

TAC | 9 679 |

.

Faj: | Heringcápa Lamna nasus | Övezet: | Francia Guyana vizei, a Kattegat, az I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII és XIV övezet, a CECAF 34.1.1, 34.1.2 és 34.2 övezet (POR/3-1234) |

Dánia | p. m. | (1) | Analitikai TAC |

Franciaország | p. m. | (1) |

Németország | p. m. | (1) |

Írország | p. m. | (1) |

Spanyolország | p. m. | (1) |

Egyesült Királyság | p. m. | (1) |

Európai Unió | p. m. | (1) |

(1) |

TAC | p. m. | (1) |

(1) E fajok testi épségét véletlen kifogásuk esetén meg kell őrizni. A példányokat azonnal el kell engedni. |

.

Faj: | Rombuszhalak Lepidorhombus spp. | Övezet: | A IIa és IV övezet uniós vizei (LEZ/2AC4-C) |

Belgium | 5 | Analitikai TAC |

Dánia | 4 |

Németország | 4 |

Franciaország | 26 |

Hollandia | 20 |

Egyesült Királyság | 1 509 |

Európai Unió | 1 568 |

TAC | 1 568 |

.

Faj: | Rombuszhalak Lepidorhombus spp. | Övezet: | VI ; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei (LEZ/56-14) |

Spanyolország | 327 | Analitikai TAC |

Franciaország | 1 276 |

Írország | 373 |

Egyesült Királyság | 903 |

Európai Unió | 2 879 |

TAC | 2 879 |

.

Faj: | Rombuszhalak Lepidorhombus spp. | Övezet: | VII (LEZ/07.) |

Belgium | 371 | Analitikai TAC E rendelet 11. cikke alkalmazandó. |

Spanyolország | 4 118 |

Franciaország | 4 996 |

Írország | 2 272 |

Egyesült Királyság | 1 968 |

Európai Unió | 13 725 |

TAC | 13 725 |

.

Faj: | Rombuszhalak Lepidorhombus spp. | Övezet: | VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe (LEZ/8ABDE.) |

Spanyolország | 750 | Analitikai TAC |

Franciaország | 605 |

Európai Unió | 1 355 |

TAC | 1 355 |

.

Faj: | Rombuszhalak Lepidorhombus spp. | Övezet: | VIIc, IX és X ; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei (LEZ/8C3411) |

Spanyolország | 1 091 | Analitikai TAC |

Franciaország | 55 |

Portugália | 36 |

Európai Unió | 1 182 |

TAC | 1 182 |

.

Faj: | Ördöghalfélék Lophiidae | Övezet: | VI ; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei (ANF/56-14) |

Belgium | 147 | Analitikai TAC |

Németország | 168 |

Spanyolország | 157 |

Franciaország | 1 810 |

Írország | 409 |

Hollandia | 142 |

Egyesült Királyság | 1 259 |

Európai Unió | 4 092 |

TAC | 4 092 |

.

Faj: | Ördöghalfélék Lophiidae | Övezet: | VII (ANF/07.) |

Belgium | 2 238 | (1) | Analitikai TAC E rendelet 11. cikke alkalmazandó. |

Németország | 250 | (1) |

Spanyolország | 889 | (1) |

Franciaország | 14 362 | (1) |

Írország | 1 835 | (1) |

Hollandia | 290 | (1) |

Egyesült Királyság | 4 355 | (1) |

Európai Unió | 24 219 | (1) |

TAC | 24 219 | (1) |

(1) Különleges feltétel: ennek legfeljebb 5 %-a a VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe övezetben halászható (ANF/*8ABDE). |

.

Faj: | Ördöghalfélék Lophiidae | Övezet: | VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe (ANF/8ABDE.) |

Spanyolország | 989 | Analitikai TAC |

Franciaország | 5 501 |

Európai Unió | 6 490 |

TAC | 6 490 |

.

Faj: | Ördöghalfélék Lophiidae | Övezet: | VIIc, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei (ANF/8C3411) |

Spanyolország | 2 750 | Analitikai TAC |

Franciaország | 3 |

Portugália | 547 |

Európai Unió | 3 300 |

TAC | 3 300 |

.

Faj: | Foltos tőkehal Melanogrammus aeglefinus | Övezet: | Az Vb és VIa övezet uniós és nemzetközi vizei (HAD/5BC6A.) |

Belgium | 6 | Analitikai TAC |

Németország | 7 |

Franciaország | 276 |

Írország | 197 |

Egyesült Királyság | 2 020 |

Európai Unió | 2 506 |

TAC | 2 506 |

.

Faj: | Foltos tőkehal Melanogrammus aeglefinus | Övezet: | VIIb–k, VIII, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei (HAD/7X7A34) |

Belgium | 111 | Analitikai TAC E rendelet 11. cikke alkalmazandó. |

Franciaország | 6 658 |

Írország | 2 219 |

Egyesült Királyság | 999 |

Európai Unió | 9 987 |

TAC | 9 987 |

.

Faj: | Foltos tőkehal Melanogrammus aeglefinus | Övezet: | VIIa (HAD/07A.) |

Belgium | 16 | Analitikai TAC |

Franciaország | 71 |

Írország | 428 |

Egyesült Királyság | 473 |

Európai Unió | 988 |

TAC | 988 |

.

Faj: | Vékonybajszú tőkehal Merlangius merlangus | Övezet: | VI; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei (WHG/56-14) |

Németország | 1 | Analitikai TAC |

Franciaország | 30 |

Írország | 72 |

Egyesült Királyság | 139 |

Európai Unió | 242 |

TAC | 242 |

.

Faj: | Vékonybajszú tőkehal Merlangius merlangus | Övezet: | VIIa (WHG/07A.) |

Belgium | 0 | Analitikai TAC |

Franciaország | 6 |

Írország | 35 |

Hollandia | 0 |

Egyesült Királyság | 48 |

Európai Unió | 89 |

TAC | 89 |

.

Faj: | Vékonybajszú tőkehal Merlangius merlangus | Övezet: | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj és VIIk (WHG/7X7A-C) |

Belgium | 121 | Analitikai TAC E rendelet 11. cikke alkalmazandó. |

Franciaország | 7 455 |

Írország | 3 455 |

Hollandia | 61 |

Egyesült Királyság | 1 334 |

Európai Unió | 12 426 |

TAC | 12 426 |

.

Faj: | Vékonybajszú tőkehal Merlangius merlangus | Övezet: | VIII (WHG/08.) |

Spanyolország | 1 080 | Elővigyázatossági TAC |

Franciaország | 1 619 |

Európai Unió | 2 699 |

TAC | 2 699 |

.

Faj: | Vékonybajszú tőkehal Merlangius merlangus | Övezet | IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei (WHG/9/3411) |

Portugália | Megállapítandó | (1) | Elővigyázatossági TAC |

Európai Unió | Megállapítandó | (2) |

TAC | Megállapítandó | (2) |

(1) E rendelet 6. cikke alkalmazandó. (2) A 1. lábjegyzetnek megfelelően meghatározott mennyiséggel megegyező mennyiségben került megállapításra. |

.

Faj: | Szürke tőkehal Merluccius merluccius | Övezet: | A IIIa övezet, a 22–32. alkörzet uniós vizei (HKE/3A/BCD) |

Dánia | 1 366 | Analitikai TAC |

Svédország | 116 |

Európai Unió | 1 482 |

TAC | 1 482 | (1) |

(1) A szürke tőkehal északi állományára vonatkozó, összesen 49 175 tonna teljes kifogható mennyiségen belül. |

.

Faj: | Szürke tőkehal Merluccius merluccius | Övezet: | A IIa és IV övezet uniós vizei (HKE/2AC4-C) |

Belgium | 25 | Analitikai TAC |

Dánia | 997 |

Németország | 115 |

Franciaország | 221 |

Hollandia | 57 |

Egyesült Királyság | 311 |

Európai Unió | 1 726 |

TAC | 1 726 | (1) |

(1) A szürke tőkehal északi állományára vonatkozó, összesen 49 175 tonna teljes kifogható mennyiségen belül. |

.

Faj: | Szürke tőkehal Merluccius merluccius | Övezet: | VI és VII; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei (HKE/571214) |

Belgium | 253 | (1) | Analitikai TAC E rendelet 11. cikke alkalmazandó. |

Spanyolország | 8 129 |

Franciaország | 12 552 | (1) |

Írország | 1 521 |

Hollandia | 164 | (1) |

Egyesült Királyság | 4 956 | (1) |

Európai Unió | 27 575 |

TAC | 27 575 | (2) |

(1) Ez a kvóta átvihető a IIa és IV övezet uniós vizeire. Az átvitelről azonban előzetesen értesíteni kell a Bizottságot. (2) A szürke tőkehal északi állományára vonatkozó, összesen 49 175 tonna teljes kifogható mennyiségen belül. |

Különleges feltétel: |

A fent említett kvóták határértékein belül legfeljebb az alábbiakban megadott mennyiségek foghatók a következő övezetekben: |

VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe (HKE/*8ABDE) |

Belgium | 33 |

Spanyolország | 1 311 |

Franciaország | 1 311 |

Írország | 164 |

Hollandia | 16 |

Egyesült Királyság | 738 |

Európai Unió | 3 573 |

.

Faj: | Szürke tőkehal Merluccius merluccius | Övezet: | VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe (HKE/8ABDE.) |

Belgium | 8 | (1) | Analitikai TAC |

Spanyolország | 5 659 |

Franciaország | 12 708 |

Hollandia | 16 | (1) |

Európai Unió | 18 391 |

TAC | 18 391 | (2) |

(1) Ez a kvóta átvihető a IV övezetre, illetve a IIa övezet uniós vizeire. Az átvitelről azonban előzetesen értesíteni kell a Bizottságot. (2) A szürke tőkehal északi állományára vonatkozó, összesen 49 175 tonna teljes kifogható mennyiségen belül. |

Különleges feltétel: |

A fent említett kvóták határértékein belül legfeljebb az alábbiakban megadott mennyiségek foghatók a következő övezetekben: |

A VI és VII övezet; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei (HKE/*57-14) |

Belgium | 2 |

Spanyolország | 1 639 |

Franciaország | 2 950 |

Hollandia | 5 |

Európai Unió | 4 596 |

.

Faj: | Szürke tőkehal Merluccius merluccius | Övezet: | VIIc, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei (HKE/8C3411) |

Spanyolország | 7 870 | Analitikai TAC |

Franciaország | 756 |

Portugália | 3 673 |

Európai Unió | 12 299 |

TAC | 12 299 |

.

Faj: | Kék menyhal Molva dypterygia | Övezet: | A XII övezet nemzetközi vizei (BLI/12INT-)(1) |

Észtország | 1 | Analitikai TAC |

Spanyolország | 582 |

Franciaország | 14 |

Litvánia | 5 |

Egyesült Királyság | 5 |

Egyéb | 1 | (1) |

Európai Unió | 611 |

TAC | 611 |

(1) Kizárólag a járulékos halfogásokra. E kvóta keretében nem engedélyezett a halfaj célzott halászata. |

.

Faj: | Északi menyhal Molva molva | Övezet: | A IIIa övezet, a IIIbcd alkörzet uniós vizei (LIN/3A/BCD) |

Belgium | 6 | (1) | Analitikai TAC |

Dánia | 43 |

Németország | 6 | (1) |

Svédország | 17 |

Egyesült Királyság | 6 | (1) |

Európai Unió | 78 |

TAC | 78 |

(1) Ezt a kvótát kizárólag a IIIa, illetve a IIIbcd övezet uniós vizein lehet felhasználni. |

.

Faj: | Norvég homár Nephrops norvegicus | Övezet: | A IIa és IV övezet uniós vizei (NEP/2AC4-C) |

Belgium | 1 091 | Analitikai TAC |

Dánia | 1 091 |

Németország | 16 |

Franciaország | 32 |

Hollandia | 561 |

Egyesült Királyság | 18 058 |

Európai Unió | 20 849 |

TAC | 20 849 |

.

Faj: | Norvég homár Nephrops norvegicus | Övezet: | VI; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei (NEP/5BC6.) |

Spanyolország | 28 | Analitikai TAC |

Franciaország | 113 |

Írország | 189 |

Egyesült Királyság | 13 620 |

Európai Unió | 13 950 |

TAC | 13 950 |

.

Faj: | Norvég homár Nephrops norvegicus | Övezet: | VII (NEP/07.) |

Spanyolország | 1 053 | (1) | Analitikai TAC E rendelet 11. cikke alkalmazandó. |

Franciaország | 4 268 | (1) |

Írország | 6 473 | (1) |

Egyesült Királyság | 5 757 | (1) |

Európai Unió | 17 551 | (1) |

TAC | 17 551 | (1) |

(1) Különleges feltétel: ebből legfeljebb az alábbi kvóták halászhatók az VII övezetben (Porcupine-pad – 16. egység) (NEP/*07U16) |

Spanyolország | 285 |

Franciaország | 179 |

Írország | 342 |

Egyesült Királyság | 139 |

Európai Unió | 945 |

.

Faj: | Norvég homár Nephrops norvegicus | Övezet: | VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe (NEP/8ABDE.) |

Spanyolország | 199 | Analitikai TAC |

Franciaország | 3 115 |

Európai Unió | 3 314 |

TAC | 3 314 |

.

Faj: | Norvég homár Nephrops norvegicus | Övezet: | VIIIc (NEP/08C.) |

Spanyolország | 79 | Analitikai TAC |

Franciaország | 3 |

Európai Unió | 82 |

TAC | 82 |

.

Faj: | Norvég homár Nephrops norvegicus | Övezet: | IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei (NEP/9/3411) |

Spanyolország | 68 | Analitikai TAC |

Portugália | 205 |

Európai Unió | 273 |

TAC | 273 |

.

Faj: | Ostoros garnélák Penaeus spp. | Övezet: | Francia Guyana vizei (PEN/FGU.) |

Franciaország | Megállapítandó | (1) (2) | Elővigyázatossági TAC |

Európai Unió | Megállapítandó | (2) (3) |

TAC | Megállapítandó | (2) (3) |

(1) E rendelet 6. cikke alkalmazandó. (2) A 30 méternél sekélyebb vizekben tilos a Penaeus subtilis és a Penaeus brasiliensis fajba tartozó garnélák halászata. (3) A 1. lábjegyzetnek megfelelően meghatározott mennyiséggel megegyező mennyiségben került megállapításra. |

.

Faj: | Sima lepényhal Pleuronectes platessa | Övezet: | VI; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei (PLE/56-14) |

Franciaország | 16 | Elővigyázatossági TAC |

Írország | 215 |

Egyesült Királyság | 358 |

Európai Unió | 589 |

TAC | 589 |

.

Faj: | Sima lepényhal Pleuronectes platessa | Övezet: | VIIa (PLE/07A.) |

Belgium | 62 | Analitikai TAC |

Franciaország | 27 |

Írország | 488 |

Hollandia | 19 |

Egyesült Királyság | 624 |

Európai Unió | 1 220 |

TAC | 1 220 |

.

Faj: | Sima lepényhal Pleuronectes platessa | Övezet: | VIIb és VIIc (PLE/7BC.) |

Franciaország | 13 | Elővigyázatossági TAC E rendelet 11. cikke alkalmazandó. |

Írország | 53 |

Európai Unió | 66 |

TAC | 66 |

.

Faj: | Sima lepényhal Pleuronectes platessa | Övezet: | VIId és VIIe (PLE/7DE.) |

Belgium | 684 | Analitikai TAC |

Franciaország | 2 279 |

Egyesült Királyság | 1 216 |

Európai Unió | 4 179 |

TAC | 4 179 |

.

Faj: | Sima lepényhal Pleuronectes platessa | Övezet: | VIIf és VIIg (PLE/7FG.) |

Belgium | 76 | Analitikai TAC |

Franciaország | 139 |

Írország | 21 |

Egyesült Királyság | 72 |

Európai Unió | 308 |

TAC | 308 |

.

Faj: | Sima lepényhal Pleuronectes platessa | Övezet: | VIIh, VIIj és VIIk (PLE/7HJK.) |

Belgium | 9 | Analitikai TAC E rendelet 11. cikke alkalmazandó. |

Franciaország | 17 |

Írország | 61 |

Hollandia | 35 |

Egyesült Királyság | 17 |

Európai Unió | 139 |

TAC | 139 |

.

Faj: | Sima lepényhal Pleuronectes platessa | Övezet: | VIII, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei (PLE/8/3411) |

Spanyolország | 56 | Elővigyázatossági TAC |

Franciaország | 224 |

Portugália | 56 |

Európai Unió | 336 |

TAC | 336 |

.

Faj: | Sávos tőkehal Pollachius pollachius | Övezet: | VI; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei (POL/56-14) |

Spanyolország | 4 | Elővigyázatossági TAC |

Franciaország | 143 |

Írország | 42 |

Egyesült Királyság | 109 |

Európai Unió | 298 |

TAC | 298 |

.

Faj: | Sávos tőkehal Pollachius pollachius | Övezet: | VII (POL/07.) |

Belgium | 315 | Elővigyázatossági TAC E rendelet 11. cikke alkalmazandó. |

Spanyolország | 19 |

Franciaország | 7 249 |

Írország | 773 |

Egyesült Királyság | 1 765 |

Európai Unió | 10 121 |

TAC | 10 121 |

.

Faj: | Sávos tőkehal Pollachius pollachius | Övezet: | VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe (POL/8ABDE.) |

Spanyolország | 214 | Elővigyázatossági TAC |

Franciaország | 1 046 |

Európai Unió | 1 260 |

TAC | 1 260 |

.

Faj: | Sávos tőkehal Pollachius pollachius | Övezet: | VIIIc (POL/08C.) |

Spanyolország | 176 | Elővigyázatossági TAC |

Franciaország | 20 |

Európai Unió | 196 |

TAC | 196 |

.

Faj: | Sávos tőkehal Pollachius pollachius | Övezet: | IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei (POL/9/3411) |

Spanyolország | 232 | Elővigyázatossági TAC |

Portugália | 8 |

Európai Unió | 240 |

TAC | 240 |

.

Faj: | Fekete tőkehal Pollachius virens | Övezet: | VII, VIII, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei (POK/7/3411) |

Belgium | 7 | Elővigyázatossági TAC E rendelet 11. cikke alkalmazandó. |

Franciaország | 1 599 |

Írország | 800 |

Egyesült Királyság | 436 |

Európai Unió | 2 842 |

TAC | 2 842 |

.

Faj: | Rájaalakúak Rajiformes | Övezet: | A IIa és IV övezet uniós vizei (SRX/2AC4-C) |

Belgium | p. m. | (1) (2)(3) | Analitikai TAC |

Dánia | p. m. | (1) (2)(3) |

Németország | p. m. | (1) (2)(3) |

Franciaország | p. m. | (1) (2)(3) |

Hollandia | p. m. | (1) (2)(3) |

Egyesült Királyság | p. m. | (1) (2)(3) |

Európai Unió | p. m. | (1)(3) |

TAC | p. m. | (3) |

(1) A kakukkrája (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), a tüskés rája (Raja clavata) (RJC/2AC4-C), a kurtafarkú rája (Raja brachyura) (RJH/2AC4-C), a foltos rája (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) és a csillagrája (Amblyraja radiata) (RJR/2AC4-C) fogásait külön kell jelenteni. (2) Járulékos fogási kvóta. Ezek a fajok halászati utanként a fedélzeten tárolt fogás élőtömegben kifejezett mennyiségének legfeljebb 25 %-át tehetik ki. Ez a feltétel csak a 15 méter feletti teljes hosszúságú hajókra vonatkozik. (3) Nem alkalmazandó a sima rájára (Dipturus batis). E faj testi épségét véletlen kifogása esetén meg kell őrizni. Az egyedeket azonnal el kell engedni. A halászokat ösztönözni kell olyan módszerek és eszközök kidolgozására és alkalmazására, amelyek megkönnyítik a faj egyedeinek gyors és biztonságos visszaengedését. |

.

Faj: | Rájaalakúak Rajiformes | Övezet | A IIIa övezet uniós vizei (SRX/03A-C.) |

Dánia | p. m. | (1) (2) | Analitikai TAC |

Svédország | p. m. | (1) (2) |

Európai Unió | p. m. | (1)(2) |

TAC | p. m. | (2) |

(1) A kakukkrája (Leucoraja naevus) (RJN/03A-C), a tüskés rája (Raja clavata) (RJC/03A-C), a kurtafarkú rája (Raja brachyura) (RJH/03A-C), a foltos rája (Raja montagui) (RJM/03A-C) és a csillagrája (Amblyraja radiata) (RJR/03A-C) fogásait külön kell jelenteni. (2) Nem alkalmazandó a sima rájára (Dipturus batis). E faj testi épségét véletlen kifogása esetén meg kell őrizni. Az egyedeket azonnal el kell engedni. A halászokat ösztönözni kell olyan módszerek és eszközök kidolgozására és alkalmazására, amelyek megkönnyítik a faj egyedeinek gyors és biztonságos visszaengedését. |

.

Faj: | Rájaalakúak Rajiformes | Övezet | A VIa, VIb és VIIa–c és VIIe–k övezet uniós vizei (SRX/67AKXD) |

Belgium | p. m. | (1) (2) (3) | Analitikai TAC E rendelet 11. cikke alkalmazandó. |

Észtország | p. m. | (1) (2) (3) |

Franciaország | p. m. | (1) (2) (3) |

Németország | p. m. | (1) (2) (3) |

Írország | p. m. | (1) (2) (3) |

Litvánia | p. m. | (1) (2) (3) |

Hollandia | p. m. | (1) (2) (3) |

Portugália | p. m. | (1) (2) (3) |

Spanyolország | p. m. | (1) (2) (3) |

Egyesült Királyság | p. m. | (1) (2) (3) |

Európai Unió | p. m. | (1) (2) (3) |

TAC | p. m. | (2) |

(1) A kakukkrája (Leucoraja naevus) (RJN/67AKXD), a tüskés rája (Raja clavata) (RJC/67AKXD), a kurtafarkú rája (Raja brachyura) (RJH/67AKXD.), a foltos rája (Raja montagui) (RJM/67AKXD), csíkos rája (Raja microocellata) (RJE/67AKXD), sápadt rája (Leucoraja circularis) (RJI/67AKXD) és az érdes rája (Leucoraja fullonica) (RJF/67AKXD) fogásait külön kell jelenteni. (2) Nem vonatkozik a cifra rájára (Raja undulata), a sima rájára (Dipturus batis), a norvég rájára (Raja (Dipturus) nidarosiensis) és a fehér rájára (Rostroraja alba). E fajok testi épségét véletlen kifogásuk esetén meg kell őrizni. Az egyedeket azonnal el kell engedni. A halászokat ösztönözni kell olyan módszerek és eszközök kidolgozására és alkalmazására, amelyek megkönnyítik e fajok egyedeinek gyors és biztonságos visszaengedését. (3) Különleges feltétel: amelyből legfeljebb 5 % halászható a VIId övezet (SRX/*07D.) uniós vizein. |

.

Faj: | Rájaalakúak Rajiformes | Övezet: | A VIId övezet uniós vizei (SRX/07D.) |

Belgium | p. m. | (1) (2) (3) | Analitikai TAC |

Franciaország | p. m. | (1) (2) (3) |

Hollandia | p. m. | (1) (2) (3) |

Egyesült Királyság | p. m. | (1) (2) (3) |

Európai Unió | p. m. | (1) (2) (3) |

TAC | p. m. | (2) |

(1) A kakukkrája (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), a tüskés rája (Raja clavata) (RJC/07D.), a kurtafarkú rája (Raja brachyura) (RJH/07D.), a foltos rája (Raja montagui) (RJM/07D.) és a csillagrája (Amblyraja radiata) (RJR/07D.) fogásait külön kell jelenteni. (2) Nem vonatkozik a sima rájára (Dipturus batis) és a cifra rájára (Raja undulata). E fajok testi épségét véletlen kifogásuk esetén meg kell őrizni. Az egyedeket azonnal el kell engedni. A halászokat ösztönözni kell olyan módszerek és eszközök kidolgozására és alkalmazására, amelyek megkönnyítik e fajok egyedeinek gyors és biztonságos visszaengedését. (3) Különleges feltétel: amelyből legfeljebb 5 % halászható a VIa, a VIb, a VIIa–c és a VIIe–k övezet (SRX/*67AKD) uniós vizein. |

.

Faj: | Rájaalakúak Rajiformes | Övezet: | A VIII és IX övezet uniós vizei (SRX/89-C.) |

Belgium | p. m. | (1) (2) | Analitikai TAC |

Franciaország | p. m. | (1) (2) |

Portugália | p. m. | (1) (2) |

Spanyolország | p. m. | (1) (2) |

Egyesült Királyság | p. m. | (1) (2) |

Európai Unió | p. m. | (1) (2) |

TAC | p. m. | (2) |

(1) A kakukkrája (Leucoraja naevus) (RJN/89-C.) és a tüskés rája (Raja clavata) (RJC/89-C.) fogásait külön kell bejelenteni. (2) Nem vonatkozik a cifra rájára (Raja undulata), a sima rájára (Dipturus batis) és a fehér rájára (Rostroraja alba). E fajok testi épségét véletlen kifogásuk esetén meg kell őrizni. Az egyedeket azonnal el kell engedni. A halászokat ösztönözni kell olyan módszerek és eszközök kidolgozására és alkalmazására, amelyek megkönnyítik e fajok egyedeinek gyors és biztonságos visszaengedését. |

.

Faj: | Közönséges nyelvhal Solea solea | Övezet: | A IIIa övezet, a 22–32. alkörzet uniós vizei (SOL/3A/BCD) |

Dánia | 437 | Analitikai TAC |

Németország | 25 | (1) |

Hollandia | 42 | (1) |

Svédország | 16 |

Európai Unió | 520 |

TAC | 520 | (2) |

(1) A kvótát kizárólag a IIIa övezet uniós vizein, valamint a 22–32. alkörzetben lehet felhasználni. (2) Különleges feltétel: ebből a IIIa övezetben legfeljebb 461 tonna halászható. |

.

Faj: | Közönséges nyelvhal Solea solea | Övezet: | VI; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei (SOL/56-14) |

Írország | 41 | Elővigyázatossági TAC |

Egyesült Királyság | 10 |

Európai Unió | 51 |

TAC | 51 |

.

Faj: | Közönséges nyelvhal Solea solea | Övezet: | VIIa (SOL/07A.) |

Belgium | 109 | Analitikai TAC |

Franciaország | 1 |

Írország | 27 |

Hollandia | 34 |

Egyesült Királyság | 49 |

Európai Unió | 220 |

TAC | 220 |

.

Faj: | Közönséges nyelvhal Solea solea | Övezet: | VIIb és VIIc (SOL/7BC.) |

Franciaország | 6 | Elővigyázatossági TAC E rendelet 11. cikke alkalmazandó. |

Írország | 31 |

Európai Unió | 37 |

TAC | 37 |

.

Faj: | Közönséges nyelvhal Solea solea | Övezet: | VIId (SOL/07D.) |

Belgium | 1 427 | Analitikai TAC |

Franciaország | 2 854 |

Egyesült Királyság | 1 019 |

Európai Unió | 5 300 |

TAC | 5 300 |

.

Faj: | Közönséges nyelvhal Solea solea | Övezet: | VIIe (SOL/07E.) |

Belgium | 27 | (1) | Analitikai TAC |

Franciaország | 293 | (1) |

Egyesült Királyság | 457 | (1) |

Európai Unió | 777 |

TAC | 777 |

(1) E kvótán túlmenően a tagállamok a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő hajók számára további kvótát oszthatnak ki az adott tagállamnak kiosztott kvóta további 5 %-áig, az e rendelet 7. cikkében megállapított feltételeknek megfelelően. |

.

Faj: | Közönséges nyelvhal Solea solea | Övezet: | VIIf és VIIg (SOL/7FG.) |

Belgium | 663 | Analitikai TAC |

Franciaország | 66 |

Írország | 33 |

Egyesült Királyság | 298 |

Európai Unió | 1 060 |

TAC | 1 060 |

.

Faj: | Közönséges nyelvhal Solea solea | Övezet: | VIIh, VIIj és VIIk (SOL/7HJK.) |

Belgium | 30 | Analitikai TAC E rendelet 11. cikke alkalmazandó. |

Franciaország | 60 |

Írország | 162 |

Hollandia | 48 |

Egyesült Királyság | 60 |

Európai Unió | 360 |

TAC | 360 |

.

Faj: | Közönséges nyelvhal Solea solea | Övezet: | VIIIa és VIIIb (SOL/8AB.) |

Belgium | 47 | Analitikai TAC |

Spanyolország | 8 |

Franciaország | 3 442 |

Hollandia | 258 |

Európai Unió | 3 755 |

TAC | 3 755 |

.

Faj: | Nyelvhalak Solea spp. | Övezet: | VIIIc, VIIId, VIIIe, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei (SOX/8CDE34) |

Spanyolország | 343 | Elővigyázatossági TAC |

Portugália | 568 |

Európai Unió | 911 |

TAC | 911 |

.

Faj: | Spratt Sprattus sprattus | Övezet: | VIId és VIIe (SPR/7DE.) |

Belgium | 20 | Elővigyázatossági TAC |

Dánia | 1 321 |

Németország | 20 |

Franciaország | 285 |

Hollandia | 285 |

Egyesült Királyság | 2 135 |

Európai Unió | 4 066 |

TAC | 4 066 |

.

Faj: | Tüskéscápa Squalus acanthias | Övezet: | A IIIa övezet uniós vizei (DGS/03A-C.) |

Dánia | p. m. | Analitikai TAC |

Svédország | p. m. |

Európai Unió | p. m. |

TAC | p. m. |

.

Faj: | Tüskéscápa Squalus acanthias | Övezet: | A IIa és IV övezet uniós vizei (DGS/2AC4-C) |

Belgium | p. m. | (1) | Analitikai TAC |

Dánia | p. m. | (1) |

Németország | p. m. | (1) |

Franciaország | p. m. | (1) |

Hollandia | p. m. | (1) |

Svédország | p. m. | (1) |

Egyesült Királyság | p. m. | (1) |

Európai Unió | (1) |

TAC | p. m. | (1) |

(1) [Magában foglalja a horogsorral kifogott közönséges kutyacápa (Galeorhinus galeus), búvárcápa (Dalatias licha), madárcsőrű tüskéscápa (Deania calcea), érdes tüskéscápa (Centrophorus squamosus), nagy lámpáscápa (Etmopterus princeps), sima lámpáscápa (Etmopterus pusillus), portugál cápa (Centroscymnus coelolepis) és közönséges tüskéscápa (Squalus acanthias) fogásait is; E fajok testi épségét véletlen kifogásuk esetén meg kell őrizni. A példányokat azonnal el kell engedni. |

.

Faj: | Tüskéscápa Squalus acanthias | Övezet: | Az I, V, VI, VII, VIII, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei (DGS/15X14) |

Belgium | p. m. | (1) | Analitikai TAC E rendelet 11. cikke alkalmazandó. |

Németország | p. m. | (1) |

Spanyolország | p. m. | (1) |

Franciaország | p. m. | (1) |

Írország | p. m. | (1) |

Hollandia | p. m. | (1) |

Portugália | p. m. | (1) |

Egyesült Királyság | p. m. | (1) |

Európai Unió | p. m. | (1) |

TAC | p. m. | (1) |

(1) [Magában foglalja a horogsorral kifogott közönséges kutyacápa (Galeorhinus galeus), búvárcápa (Dalatias licha), madárcsőrű tüskéscápa (Deania calcea), érdes tüskéscápa (Centrophorus squamosus), nagy lámpáscápa (Etmopterus princeps), sima lámpáscápa (Etmopterus pusillus), portugál cápa (Centroscymnus coelolepis) és közönséges tüskéscápa (Squalus acanthias) fogásait is; E fajok testi épségét véletlen kifogásuk esetén meg kell őrizni. A példányokat azonnal el kell engedni. |

.

Faj: | Fattyúmakrélák Trachurus spp. | Övezet: | VIIIc (JAX/08C.) |

Spanyolország | p. m. | (1) (2) | Analitikai TAC |

Franciaország | p. m. | (1) |

Portugália | p. m. | (1) (2) |

Európai Unió | p. m. |

TAC | p. m. |

(1) Ennek legfeljebb 5 %-a lehet 12–14 cm méretű fattyúmakréla, a 850/98/EK rendelet[19] 19. cikkében foglalt rendelkezések ellenére. E mennyiség ellenőrzése tekintetében a kirakodott fogások tömegére vonatkozó konverziós tényező: 1,20. (2) Különleges feltétel: e kvóta legfeljebb 5 %-a lehalászható a IX övezetben. Ennek a különleges feltételnek az alkalmazásáról azonban előzetesen értesíteni kell a Bizottságot (JAX/*09). |

.

Faj: | Fattyúmakrélák Trachurus spp. | Övezet: | IX (JAX/09.) |

Spanyolország | p. m. | (1) (2) | Analitikai TAC |

Portugália | p. m. | (1) (2) |

Európai Unió | p. m. |

TAC | p. m. |

(1) Ennek legfeljebb 5 %-a lehet 12–14 cm méretű fattyúmakréla, a 850/98/EK rendelet 19. cikkében foglalt rendelkezések ellenére. E mennyiség ellenőrzése tekintetében a kirakodott fogások tömegére vonatkozó konverziós tényező: 1,20. (2) Különleges feltétel: e kvóta legfeljebb 5 %-a lehalászható VIIIc övezetben. Ennek a különleges feltételnek az alkalmazásáról azonban előzetesen értesíteni kell a Bizottságot (JAX/*08C). |

.

Faj: | Fattyúmakrélák Trachurus spp. | Övezet: | X; a CECAF uniós vizei(1) (JAX/X34PRT) |

Portugália | Megállapítandó | (2)(3) | Elővigyázatossági TAC |

Európai Unió | Megállapítandó | (4) |

TAC | Megállapítandó | (4) |

(1) Az Azori-szigetekkel szomszédos vizek. (2) Ennek legfeljebb 5 %-a lehet 12–14 cm méretű fattyúmakréla, a 850/98/EK rendelet 19. cikkében foglalt rendelkezések ellenére. E mennyiség ellenőrzése tekintetében a kirakodott fogások tömegére vonatkozó konverziós tényező: 1,20. (3) E rendelet 6. cikke alkalmazandó. (4) A 3. lábjegyzetnek megfelelően meghatározott mennyiséggel megegyező mennyiségben került megállapításra. |

.

Faj: | Fattyúmakrélák Trachurus spp. | Övezet: | A CECAF uniós vizei(1) (JAX/341PRT) |

Portugália | Megállapítandó | (2)(3) | Elővigyázatossági TAC |

Európai Unió | Megállapítandó | (4) |

TAC | Megállapítandó | (4) |

(1) A Madeirával szomszédos vizek. (2) Ennek legfeljebb 5 %-a lehet 12–14 cm méretű fattyúmakréla, a 850/98/EK rendelet 19. cikkében foglalt rendelkezések ellenére. E mennyiség ellenőrzése tekintetében a kirakodott fogások tömegére vonatkozó konverziós tényező: 1,20. (3) E rendelet 6. cikke alkalmazandó. (4) A 3. lábjegyzetnek megfelelően meghatározott mennyiséggel megegyező mennyiségben került megállapításra. |

.

Faj: | Fattyúmakrélák Trachurus spp. | Övezet: | A CECAF uniós vizei(1) (JAX/341SPN) |

Spanyolország | Megállapítandó | (2) | Elővigyázatossági TAC |

Európai Unió | Megállapítandó | (3) |

TAC | Megállapítandó | (3) |

(1) A Kanári-szigetekkel szomszédos vizek. (2) E rendelet 6. cikke alkalmazandó. (3) A 2. lábjegyzetnek megfelelően meghatározott mennyiséggel megegyező mennyiségben került megállapításra. |

IIA. MELLÉKLET

A KÖZÖNSÉGES TŐKEHAL ÁLLOMÁNYAIVAL VALÓ GAZDÁLKODÁS KERETÉBEN A KATTEGATBAN, AZ ICES VIIa ÉS IVa KÖRZETBEN, VALAMINT AZ ICES Vb KÖRZET UNIÓS VIZEIN TEVÉKENYSÉGET FOLYTATÓ HAJÓK HALÁSZATI ERŐKIFEJTÉSE

1. HATÁLY

1.1. Ez a melléklet azokra az uniós hajókra alkalmazandó, amelyek az 1342/2008/EK rendelet I. mellékletének 1. pontjában meghatározott halászeszközök valamelyikét szállítják vagy alkalmazzák, és a szóban forgó melléklet 2. pontjában meghatározott földrajzi területek valamelyikén tartózkodnak.

1.2. Ez a melléklet nem vonatkozik a 10 méter teljes hosszúságot el nem érő hajókra. Az említett hajóknak nem kell rendelkezniük az 1627/94/EK rendelet 7. cikke alapján kiadott különleges halászati engedéllyel. Az érintett tagállam megfelelő mintavételi módszer alkalmazásával felméri e hajók erőkifejtési csoportjuk szerinti halászati erőkifejtését. 2012-ben a Bizottság tudományos szakvéleményt kér a szóban forgó hajók által végzett erőkifejtés alakulásáról a hajók jövőbeni erőkifejtési rendszer hatálya alá vonása érdekében.

2. SZABÁLYOZOTT ESZKÖZÖK ÉS FÖLDRAJZI TERÜLETEK

E melléklet alkalmazásában az 1342/2008/EK rendelet I. mellékletének 1. pontjában meghatározott eszközcsoport és a földrajzi területeknek a szóban forgó melléklet 2. pontjának a), c) és d) alpontjában meghatározott csoportosítását kell figyelembe venni.

3. ENGEDÉLYEZÉS

Amennyiben a tagállamok a szóban forgó erőkifejtési rendszer fenntartható végrehajtásának elősegítése érdekében azt indokoltnak tartják, az e melléklet hatálya alá tartozó földrajzi területeken szabályozott halászeszközzel folytatott halászati tevékenységet megtilthatják azon hajóiknak, amelyekről nem bizonyítható, hogy korábban végeztek ilyen tevékenységet, kivéve, ha biztosítják kilowattban kifejezett egyenértékű halászati kapacitás kivonását a szabályozott területről.

4. A LEGNAGYOBB MEGENGEDETT HALÁSZATI ERŐ