[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 2009.2.4.

COM(2009) 43 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉKNEK

Hatástanulmány az egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló bizottsági cselekvési terv kapcsán elért haladásról

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYEAZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉKNEK

Hatástanulmány az egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló bizottsági cselekvési terv kapcsán elért haladásról

1. BEVEZETő ÖSSZEFOGLALÁS

Az Európai Számvevőszék egymást követő jelentései után, amelyek számos kulcsfontosságú szakpolitikai területen kedvezőtlen véleményt adtak az alapul szolgáló műveletekről, a Bizottság 2005-ben a Számvevőszék pozitív megbízhatósági nyilatkozatának megszerzésére irányuló ambiciózus stratégiai célt tűzte ki. E célkitűzés elérése érdekében és a Számvevőszék 2/2004. sz. véleménye[1] (az egységes ellenőrzésről szóló vélemény) által ösztönözve a Bizottság 2005 júniusában javasolta az integrált belső ellenőrzési keretrendszer ütemtervét[2], és az ütemterv kapcsán közös megegyezés elérésére törekedett a Parlamenttel, a Tanáccsal és az Európai Számvevőszékkel.

A beérkezett visszajelzések, valamint az Európai Parlament 2003. évi mentesítési határozatában foglalt ajánlások[3], a 2005. november 8-i ECOFIN-következtetések és az összes fő kiadási terület részletes értékelése alapján a Bizottság 2006 januárjában elfogadta az egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló bizottsági cselekvési tervet[4].

A cselekvési terv – amellett, hogy kifejezetten elismeri a Bizottság felelősségét a költségvetés végrehajtása vonatkozásában a Szerződés 274. cikkében foglaltaknak megfelelően – keretrendszert határozott meg a tagállamok számára, hogy „ működjenek együtt a Bizottsággal annak érdekében, hogy biztosítsák a költségvetési előirányzatoknak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás alapelveivel összhangban történő felhasználását .”[5]

A Bizottság a cselekvési terv kapcsán elért haladásról szóló 2008. februári jelentésében[6] arról számolt be, hogy a 16 eredeti intézkedésből hetet teljesen, hatot lényegében befejeztek, három pedig végre nem hajthatónak bizonyult, vagy más módon próbálják megvalósítani. A Számvevőszék nagyrészt egyetértett a Bizottság teljesítési arányokkal kapcsolatos saját értékelésével[7]. Egy évvel később a hat fennmaradó intézkedést is befejezték.

A cselekvési terv végrehajtásáról szóló legújabb információk ismertetésén túl e jelentés fő célja, hogy mennyiségi és minőségi mutatók alapján naprakész és objektív értékelést adjon az elért hatásról . A végső következtetés kedvező a 2007-ről szóló számvevőszéki éves jelentés megállapításai alapján, amely a beszámolókhoz csatolt hitelesítő záradékkal első alkalommal számol be jelentős előrehaladásról, és az eddigi legjobb megbízhatósági nyilatkozatot adja, amelyben a költségvetési kiadások mintegy 45 %-a kapott hitelesítő záradékot az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Összehasonlításképpen: 2003-ban ez a szám 6 % volt. A Számvevőszék további előrehaladást állapított meg a Bizottság felügyeleti és kontrollrendszerével kapcsolatban is, és a 2007. évi jelentésben – ez idáig első alkalommal – egyetlen rendszer sem kapott intő jelet.

2. MI A HATÁS ÉS HOGYAN LEHET MÉRNI?

A cselekvési terv javaslatot tett a meghozandó intézkedések közös keretrendszerének létrehozására, valamint a Tanács, a tagállamok és az Európai Parlament által a megbízható és jól működő, a Bizottság és végső soron a Számvevőszék számára megbízhatósági garanciát nyújtó integrált belső ellenőrzési keretrendszer elérésében játszandó szerepre. Ennek hatását a következő kritériumok alapján lehet értékelni:

- van-e bizonyíték arra, hogy az érintett intézmények továbbra is követik az ütemtervet alátámasztó közös értelmezést, valamint hogy a szükséges együttműködés – a tagállamokét is ideértve – az egységes ellenőrzési alapelvek vonatkozásában megvalósul és megszilárdul,

- a Bizottság javította-e az ellenőrzéseket szélesebb körű auditok, az éves tevékenységi jelentések minőségének javítása és a jogosulatlan kifizetések hatékony visszatérítése révén azokon a területeken, ahol teljes és közvetlen felelősséggel rendelkezik, valamint

- vajon a tagállamok közigazgatásával megosztott intézkedések esetében van-e mérhető előrelépés a tagállamok kontrollrendszereiben a saját és a Bizottság fellépéseinek és a jogosulatlan kifizetések visszatérítésének köszönhetően.

A cselekvési terv hatásának értékelésekor nem szabad elfelejtkezni a Bizottság különböző hatalmi szintjeiről. Emiatt ez a hatástanulmány nemcsak az egyszerű mennyiségi mutatókkal – így a hibaarányokkal vagy a visszatérített összegekkel – foglalkozik. Az útmutatás például segíthet a jogszabályi követelmények tisztázásában, de rövid távon nincs közvetlenül kimutatható hatása a hibaarányokra. Ehhez hasonlóan a bizottsági szolgálatok éves tevékenységi jelentésének javulása sem mennyiségi mutatókkal, hanem inkább a Számvevőszék független minőségi értékelésén keresztül mérhető.

A Bizottság ezért a következő szakaszban – hogy teljes, valósághű és tárgyilagos képet nyújtson – mennyiségi és minőségi mutatók megfelelő keveréke alapján számol be a hatásról. Ha van rá mód, hivatkozunk a külső auditorok független értékelésére (megfigyelt hibaarányok, a megbízhatósági nyilatkozat „jelzőlámpái”, rendszerértékelések és egyéb észrevételek). Ezt az Belső Ellenőrzési Szolgálat által benyújtott könyvvizsgálói véleményekből, illetve a bizottsági szolgálatok önértékeléséből és az általuk összegyűjtött adatokból származó bizonyítékokkal egészítjük ki.

3. HATÁS – 2008. DECEMBER 31-I ÁLLAPOT

A kedvező megbízhatósági nyilatkozat ma már olyan politikai kötelességnek számít, amelyet valamennyi intézmény elismer. Hozzájárult többek között a bizottsági szolgálatok erőinek mobilizálásához, mivel arra ösztönzi őket, hogy kritikusan szemléljék ellenőrzéseiket és felügyeletüket, valamint konszenzust teremt a hibák megelőzésére irányuló intézkedések kapcsán. Ez nagy teljesítménynek számít az olyan, egymással versengő célkitűzések tekintetében, mint a további könyvvizsgálók iránti igény összeegyeztetése a szűk személyzeti korlátokkal, vagy a gyors kifizetések összeegyeztetése a hatékony ellenőrzéssel.

A Bizottság úgy véli, hogy közös megegyezést értek el, és hogy a cselekvési terv fogalmi kerete a jövőben is hatékony iránymutatóként szolgál az olyan további előrelépések terén, mint például a tolerálható hibakockázatról nemrégiben elindított vita. Az Európai Parlament érdeklődése és támogatása erős maradt, a tagállamokkal folytatott együttműködés pedig folyamatosan javul. Az alábbi hatásvizsgálat a 2008. december 31-i helyzetet mutatja be, és intézkedésenkénti speciális mutatókon alapul[8].

3.1. Egyszerűsítés és közös ellenőrzési elvek (1-3. intézkedés)[9]

1. intézkedés: A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó jogalkotási javaslatok egyszerűsítése

Az intézkedés megvalósult : A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó egyszerűsítés mértéke elmaradt az eredetileg várttól. A cselekvési tervben meghatározott, egyszerűsítésre vonatkozó intézkedések mellett a Bizottság további lépéseket tett, hogy a vonatkozó tanácsi rendeleteket módosító javaslatok elfogadása révén egyszerűsítse a strukturális intézkedésekre alkalmazott szabályokat, azzal a céllal, hogy bővítse az átalánydíjak, átalányösszegek és egységköltségek használatát az ERFA és az ESZA valamennyi kiadásfajtája tekintetében. A Bizottság 2009-ben további intézkedésekre irányuló javaslatokat vesz majd fontolóra a 2009 első felében bemutatásra kerülő közös bizottsági-tagállami munkacsoport ajánlásai alapján. A hibaarányokra vonatkozó további egyszerűsítés hatása 2010/2011-től válik majd nyilvánvalóvá, feltéve hogy az Európai Parlament és a Tanács támogatja ezeket az intézkedéseket.

Hatás

Mutató: Az egyszerűsített megközelítéssel végrehajtott költségvetés százalékos aránya. A mezőgazdaság terén az egységes támogatási rendszer bevezetése elkülönítette a támogatást a termeléstől, és megszüntette a komplex támogathatósági követelményeket. A legtöbb EU-12 országban alkalmazott átmeneti egységes területalapú támogatási rendszer ennél továbbmegy, mivel alapját kizárólag a földterület jelenti. A nemrégiben lefolytatott állapotfelmérés és az egységes közös piacszervezés ugyancsak hozzájárultak az egyszerűsítéshez. A strukturális alapok esetében az általános költségekre alkalmazott átalánydíjak használata csökkenti annak követelményét, hogy a kedvezményezettek elemezzék és megőrizzék a költségelszámolási adatokat, valamint várhatóan csökkenti a nem támogatható költségek miatti túlfizetéseket.

Kulcsfontosságú háttérinformáció

Az elkülönített közvetlen támogatásokon keresztül végrehajtott alapok százalékos aránya a mezőgazdasági ágazat 2005. évi összes közvetlen kifizetéseinek 47 %-áról 2008-ban 83 %-ra emelkedett, a 2013-ra és azon túlra tervezett cél pedig 93 %. Az uniós költségvetés mintegy 25 %-át tehát ezzel az egyszerűsített megközelítéssel hajtják végre.

Mutató: A világosabb szabályozásnak és a részletes útmutatásnak köszönhető alacsonyabb számvevőszéki hibaarányok. Jelentős egyszerűsítés történt az oktatás és kultúra terén, ideértve az átalányösszegű támogatások alkalmazását is az élethosszig tartó tanulás programjában. A 7. kutatási keretprogram személyzeti átlagköltségének felhasználásához kapcsolódó kritériumok jövőbeni pontosítása könnyebbé teszi majd a költségigények összeállítását és benyújtását, a hatás azonban leghamarabb csak a 2009-től kezdődő végrehajtást követően válik kézzelfoghatóvá.

Kulcsfontosságú háttérinformáció

Az oktatás és kultúra terén a nemzeti ügynökségeken keresztül odaítélt támogatások nagy része (mintegy 80 %-a) átalányösszeg vagy átalánydíj. Például, a Comenius partnerségek esetében (106 millió EUR) a tényleges költségeket többé nem kell részletesen feltüntetni, a támogatásokat pedig egységköltségeken alapuló átalányösszegek és átalánydíjak alapján határozzák meg. A hibaarányokra vonatkozó hatásokat azonban még meg kell erősíteni.

3. intézkedés: Ellenőrzési stratégiák és megalapozott megbízhatóság

Az intézkedés megvalósult : Az átfogó belső ellenőrzési sablonokat valamennyi 2007. évi éves tevékenységi jelentésben használták.

Hatás

Mutató: A Számvevőszék éves tevékenységi jelentések minőségére vonatkozó értékelése jelentősen javult. A Számvevőszék 2007. évi éves jelentésében az éves tevékenységi jelentések javulásáról számolt be a mezőgazdasági és a kohéziós politika terén. A megerősített szakmai értékelési folyamat által támogatott javulás folyamatos.

Kulcsfontosságú háttérinformáció

Valamennyi szakpolitikai terület B vagy annál jobb minősítést kapott (kiigazítások után a bizonyíték alátámasztja a Számvevőszék DAS-következtetéseit).[10]

3.2. Vezetői nyilatkozatok és az ellenőrzés megbízhatósága (5–8. intézkedés)

5. intézkedés: Nemzeti vezetői nyilatkozatok

A felülvizsgált és elfogadott intézkedés megvalósult [11]: Az éves összefoglalók első csoportját a tagállamoknak 2008 februárjában kellett benyújtani.

Hatás

Mutató: A beérkezett összefoglalók minősége és az azok javítására hozott intézkedések. A minimális követelményekkel való összeegyeztethetőség szintje változó volt.

A strukturális alapok esetében egy kivételével valamennyi tagállam a minimális követelményeknek megfelelő éves összefoglalót nyújtott be. A nemrégiben Németország által benyújtott információkat a Bizottság jelenleg vizsgálja. A Bizottság azt ajánlotta, hogy a tagállamok az összefoglalót egészítsék ki megbízhatósági nyilatkozattal, ez azonban nem volt jogi követelmény. A Bizottság felülvizsgált útmutatást adott ki az összefoglalók következő, 2009. február 15-én benyújtandó csoportjának javítására.

A mezőgazdaság terén a tagállamok mind az éves összefoglalókat, mind az éves megbízhatósági nyilatkozatokat illetően – amelyeket a kifizető ügynökségek igazgatói első alkalommal írtak alá – teljesítették a jogi kötelezettségeket. A tagállamok követték a bizottsági szolgálatok által nyújtott, éves összefoglalókról szóló iránymutatást, és tényszerű áttekintést adtak. A legtöbb összefoglalóban azonban még javítani lehetne a kiegészítő elemzések minőségét. A Bizottság felülvizsgálta iránymutatását, hogy ez az elemzés a 2008. évi összefoglalókban jobb minőségű legyen.

Kulcsfontosságú háttérinformáció

„A Számvevőszék szerint az éves összefoglalók bevezetésének első évében a Bizottság megfelelően felügyelte az azokkal kapcsolatos eljárást azáltal, hogy egyértelmű iránymutatást bocsátott ki a tagállamok számára, és felderítette a határidők, valamint a hatókörre és a minőségre vonatkozó kritériumok be nem tartásához vezető okokat.” Ez arra ösztönözte a Bizottságot, hogy meghatározza az összefoglalók megbízhatóságra vonatkozó hozzáadott értékét.[12]

Mutató: Előzetes megbízhatósági nyilatkozatok kézhezvétele az oktatás és kultúra terén. A nemzeti hatóságok 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó előzetes nyilatkozatai arról nyújtottak bizonyosságot, hogy tiszteletben tartják a minimális ellenőrzési standardokat, valamint hogy a projektciklus megfelel az eljárásoknak.

Kulcsfontosságú háttérinformáció

Az oktatás és kultúra terén valamennyi előzetes megbízhatósági nyilatkozat megérkezett. Ezek közül 33 nyilatkozatot ellenőrző látogatások alkalmával nyomon követtek, és az éves megbízhatósági nyilatkozat értékelésének keretében valamennyit rendszeresen figyelemmel kísérték.

Mutató: A nyilatkozatokra vonatkozó tagállami kezdeményezések. A Bizottság támogatja a néhány tagállam által tett önkéntes kezdeményezéseket. Ezek lefedettsége és jellege különböző, ezért az eredményeket nem lehet összehasonlítani. A kezdeményezések kiegészítő információkat nyújtanak az ellenőrzési rendszerekről.

Kulcsfontosságú háttérinformáció

2008. évi dokumentumok Dániától (az uniós alapokról szóló ellenőrzési záradék, amely az Európai Szociális Alappal, az Európai Regionális Fejlesztési Alappal, a mezőgazdasági támogatásokkal, a héa-hozzájárulásokkal és a GNI-hozzájárulásokkal foglalkozik), Hollandiától (nemzeti nyilatkozat – mezőgazdaság, csak 2008-ban) és az Egyesült Királyságtól (az uniós alapok felhasználásáról szóló összevont beszámoló és ellenőrzési záradék – az EU által támogatott projektekre fordított kiadások).

Kulcsfontosságú háttérinformáció

A Számvevőszék megállapította, hogy „a nemzeti nyilatkozatok a belső kontroll új elemeinek tekinthetők, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek is ekként kell rájuk tekintenie”.[13]

7. intézkedés: Az ellenőrzések projektszintű költség-haszon arányának növelése

Az intézkedés megvalósult : A kutatás és a külső támogatás terén az egyeztetett eljárásokat arra használják, hogy a végrehajtandó ellenőrzési eljárások meghatározása révén javítsák a projektek külső ellenőrzésének megbízhatóságát. Ilyen eljárásokat az oktatás és kultúra terén nem vezettek be, mivel nagyon korlátozott azon támogatási megállapodások száma, amelyek meghaladják az ellenőrzési záradék nyújtásához szükséges küszöbértéket. A Bizottság által irányított közvetlen ellenőrzést költséghatékonyabbnak tekintik.

Hatás

Mutató: A külső ellenőrök jelentéseinek jobb minősége. Az egyeztetett eljárásoknak – az ellenőrök által elvégzendő munka pontosabb meghatározása révén – növelniük kell az ellenőrzési következtetések következetességét és megbízhatóságát, és olyan bizonyítékokat kell nyújtaniuk, amelyek jobban alátámasztják a finanszírozás támogathatóságára vonatkozó vezetői döntéseket.

Kulcsfontosságú háttérinformáció

A külső támogatás terén néhány jelentés első értékelése azt mutatta, hogy az egyeztetett eljárások a kívánt eredményt nyújtják, ugyanakkor a jelentések minősége és következetessége javítható.

A kutatás terén még túl korai lenne értékelni az előrehaladást. A hibákra gyakorolt hatást még nem lehet mérni, és az új program által finanszírozott projektek jövőbeni ellenőrzésével kell majd alátámasztani.

8. és 8N. intézkedés: A legfőbb ellenőrzési intézményektől szerzett kiegészítő bizonyosság

Az intézkedés megvalósult : A Bizottság független legfőbb ellenőrzési intézményekkel épített ki kapcsolatot.

Hatás

Mutató: A Bizottsággal párbeszédet fenntartó legfőbb ellenőrzési intézmények száma. A legfőbb ellenőrzési intézmények által a Bizottságtól érkezett kifizetési jelentésekre adott válasz különféle volt, de a jelentések javulásához vezetett.

Kulcsfontosságú háttérinformáció

Öt legfőbb ellenőrzési intézmény kért további részletes információkat és elemzést (amit a Bizottság biztosított számukra).

Az uniós pénzügyi irányításról tíz legfőbb ellenőrzési intézmény készített átfogó jelentést, további két intézményben pedig jelenleg megfontolás alatt áll a jelentéskészítés. [14]

3.3. Egységes ellenőrzési megközelítés: az eredmények megosztása és a költség-haszon arány előtérbe helyezése

3N. és 11N. intézkedés: Jobb megbízhatóság szankciók és visszafizettetések révén

Az intézkedések megvalósultak: A szankciók hatályát a 2007–2013 közötti ágazati jogszabályokban kiterjesztették, és a Bizottság sokkal erőteljesebb megközelítést alkalmaz a visszafizettetések és szankciók esetében. A visszafizettetések és pénzügyi korrekciók adatainak minősége javulóban van.

Hatás

Mutató: A visszafizettetési adatok megbízhatósága, következetessége és teljessége: A Számvevőszék javulást állapított meg a 2007. évi visszafizettetések adataira vonatkozóan. A 2008. évi beszámolók tekintetében – amelyeket a Számvevőszéknek még ellenőriznie kell – további javulás történt mind a bizottsági, mind a tagállamok által bejelentett visszafizettetések kapcsán.

Kulcsfontosságú háttérinformáció

A Számvevőszék megállapította, hogy „a pénzügyi kimutatások jegyzetei részletesebb tájékoztatást adtak a szabálytalan kifizetések visszatéríttetéséről. A pénzügyi kimutatások jegyzetei azonban még nem tartalmaznak teljes körű és megbízható információt a tagállamok pénzügyi korrekciós tevékenységéről”.[15]

A bizottsági szolgálatok által ellenőrzés vagy audit miatti visszafizettetések nyilvántartásának kiterjesztése az ABAC-ban: 2008-ban több mint 500 millió EUR értékben tartottak nyilván ilyen visszafizettetéseket.

Mutató: A DAS-hibák rendszeresebb nyomon követése: A bizottsági szolgálatok éves tevékenységi jelentésükben bemutatták a főbb számvevőszéki megállapítások nyomon követését és megindokolták a véleménykülönbségeket. A Bizottság minden évben[16] listát küld a tagállamoknak az észrevételekről és a Számvevőszék által a tagállamban talált hibákról, valamint információt kér a nyomon követésről és a strukturális intézkedések közben elkövetett leggyakoribb hibák okairól. A 2006. évi DAS-hibák nyomon követését a strukturális alapokra vonatkozó cselekvési terv tartalmazza[17].

Kulcsfontosságú háttérinformáció

A legutóbbi, a 2006. évi DAS-hibákról szóló jelentés[18] megállapította, hogy amikor a tagállamok elfogadják a Számvevőszék által azonosított hibákat, legtöbbször a források visszafizetéséről vagy a nem támogatható kiadások visszavonásáról tesznek jelentést.

Mutató: A visszafizettetési folyamat hatékonysága:

Kulcsfontosságú háttérinformáció

A strukturális alapok esetében a Belső Ellenőrzési Szolgálat felülvizsgálata bizonyította a Bizottság által a jogosulatlan kifizetések hatékony visszafizettetésének jelentése terén elért jelentős előrehaladást. A Bizottság most bemutatja a végrehajtott vagy folyamatban lévő pénzügyi korrekciók összefoglaló táblázatát, az eljárások számával és az összegekkel együtt a programok és a korrekciók forrása szerinti bontásban. Az áttekintés azt mutatja, hogy a jelenleg folyamatban lévő korrekciók 80 %-a esetében a bizottsági ellenőrzések most kezdődnek. A Bizottság 2008-ban továbbá tíz tagállamban folytatott le ellenőrzést[19] a strukturális intézkedések adataira vonatkozóan.

A második belső ellenőrzés megalapozott megbízhatóságot nyújt a visszafizettetési folyamatról a központosított irányításban, bizonyos eljárások időtartamához kapcsolódó minősítésekkel együtt. [20]

A kutatás terén az ellenőrzési lefedettség a többéves ellenőrzési stratégia keretében jelentősen javult (a 6. keretprogram esetében összesen több mint 900 ellenőrzést zártak le, ebből 378-at 2007-ben, a cselekvési terv célkitűzésében szereplő 300 ellenőrzéshez képest), ami a kutatással foglalkozó főigazgatóságoknak sokkal alaposabb értékelést tesz lehetővé a hibák jellegére és mértékére vonatkozóan.

Mutató: A pénzügyi korrekció összege: A visszafizettetéseket indokolt esetben teljesítik, és önmagában nem az a cél, hogy értéküket növeljék.

Kulcsfontosságú háttérinformáció

A Bizottság által a strukturális alapoknál alkalmazott pénzügyi korrekciók összege az előzetes adatok szerint jelentős mértékben emelkedett: a 2007. évi 288 millió euróhoz képest 2008-ban ez az összeg elérte az 1,5 milliárd eurót. A hatásra vonatkozó további bizonyíték a 2009 februárjában elfogadott, a strukturális alapok cselekvési tervének előrehaladásáról szóló jelentésben[21] található.

9. intézkedés: Az ellenőrzési eredmények megosztása

Az intézkedés megvalósult : Az (elsősorban a központosított közvetlen irányítás esetében) ellenőrzések nyilvántartására és nyomon követésére szolgáló eszköz teljes mértékben működőképes és hatékony az ABAC-on belül.

Hatás

Mutató: Az ellenőrzési eszköz használata és az ellenőrzések jobb koordinációja. A jobb koordináció növeli az ellenőrzések eredményességét azáltal, hogy sokkal inkább a rendelkezésre álló források jobb felhasználását segíti elő, mintsem a hibaarányok csökkentését.

Kulcsfontosságú háttérinformáció

Mintegy 5 000 ellenőrzésről vezetnek nyilvántartást, amelyek fontos információkat nyújtanak az egyéni kedvezményezettek ellenőrzéseiről, valamint célzottabb és jobb koordinációt tesznek lehetővé. Eljárások működnek a közös szervekre vonatkozó eredmények strukturális alapokkal foglalkozó főigazgatóságok közötti rendszeres cseréjének biztosítására.[22]

4., 10. és 11. intézkedés: Tolerálható kockázat és az ellenőrzések költség-haszon elemzése

Az intézkedés megvalósult : A Bizottság a tolerálható kockázatokról szóló 2008. decemberi közleményében[23] mutatta be a 10. és 11. intézkedés eredményeit, hogy alapot biztosítson a tolerálható kockázatokról szóló megbeszélések előreviteléhez.

Hatás

Mutató: A tolerálható kockázatokkal kapcsolatos közös megegyezés felé történő előrehaladás. A költségvetési hatósággal folytatott megbeszélések – amelyek iránt a Bizottság teljes mértékben elkötelezett – folyamatban vannak,

3.4. Ágazatspecifikus hiányosságok

12. és 12N. intézkedés: A részt vevő szolgálatok által megállapított hiányosságok kezelése

Az intézkedés megvalósult: A 12. intézkedés esetében a főigazgatóságok és szolgálatok jelenleg hajtják végre a cselekvési terv központi elemeit a hiányosságok értékelésével összhangban – az ellenőrzési megközelítés egyértelmű leírása, egyeztetett standardok szerinti koordinált audit és ellenőrzés.

Hatás

Mutató: Az ellenőrzési rendszerek minősége.

Kulcsfontosságú háttérinformáció

A Számvevőszék 2007. évi megbízhatósági nyilatkozatában megállapítja, hogy az uniós alapok felügyeleti és ellenőrzési rendszereinek mindegyike hatékony, de néhány kiadási területen nem biztos, hogy sikerül elfogadható szintre csökkenteni a hibák számát.

Mutató: Hibaarányok a 6. keretprogramban. A Számvevőszék megállapította, hogy jóllehet a 6. keretprogram új stratégiája szilárd alapot jelent a Számvevőszék által azonosított problémák kezelésére, a lehetséges előnyök annak 2008-tól kezdődő teljes körű és hatékony végrehajtásától függnek. A Számvevőszék megjegyezte továbbá, hogy a stratégia magában foglal néhány olyan kezdeményezést, amelyek valószínűleg elősegítik ezen ellenőrzés hatékonyabb működését, a közös kockázati kritériumok és a legjelentősebb kedvezményezettekre összpontosító mintakiválasztási eljárások alkalmazását is ideértve.

Kulcsfontosságú háttérinformáció

A 6. keretprogram Bizottság által észlelt kumulált hibaaránya 2008 végén 2,47 % volt. Figyelembe véve az ebből következő visszafizettetéseket, a 6. keretprogram időtartama alatt kevesebb mint 2 %-os hibaarányt lehet majd elérni.

13. intézkedés: A megosztott igazgatás szerinti ellenőrzések regionális szintű vizsgálata és a létező nyilatkozatok értéke

Az intézkedés megvalósult: A Bizottság javította a jelentéstételt a vonatkozó éves tevékenységi jelentésekben. A 2007–2013 közötti időszak jogalkotása jobb ellenőrző intézkedéseket tartalmaz.

Hatás

Mutató: A tagállami rendszerek minősége. A strukturális alapokkal foglalkozó főigazgatóságok elvégzik valamennyi tagállami rendszer éves értékelését.

Kulcsfontosságú háttérinformáció

A DG REGIO és a DG EMPL 2007. évi éves tevékenységi jelentésükben részletesen ismertették a tagállami rendszerek értékelését[24]. Az ERFA tekintetében lényeges hiányosságokat nem mutató rendszerek a kiadások 28 %-át fedezték, további 11 % mérsékeltebb hatású „minősített megbízhatóságot” kapott; a Kohéziós Alap esetében ez az adat 24 %/44 %, az ESZA esetében pedig 10 %/38 %.

14. intézkedés: Jobb iránymutatás a strukturális alapok számára a hibakockázat kezelésével kapcsolatban[25]

Az intézkedés megvalósult: A Bizottság 2008-ban adott ki új útmutatásokat az irányító hatóságok és a hitelesítő hatóságok számára.

Hatás

Mutató: Tagállami értékelés szabályozó referenciaértékek alapján. A Bizottság önértékelési eszközt fejlesztett ki, hogy elősegítse az irányító hatóságok szabályozó referenciaértékek szerinti önértékelését a belső ellenőrzés főbb elemeiről. Két kísérleti tanulmányt követően az eszközt módosították és 2009 januárjában véglegesítik, ezért a hatás még nem érzékelhető.

15. intézkedés: A „bizalmi szerződés” támogatása a strukturális alapok esetében[26]

Az intézkedés megvalósult: Hét szerződést írtak alá, további két szerződést pedig 2009 februárjában kell aláírni. A nemzeti ellenőrzési testületek munkájába fektetett bizalom koncepcióját a 2007–2013 közötti jogalkotás tartalmazza.

Hatás

Mutató: A bizalmi szerződések értelmében kiterjesztett egységes ellenőrzési megközelítés. A Bizottság úgy véli, hogy a bizalmi szerződések által lefedett tagállami rendszerek megalapozott megbízhatóságot nyújtanak a kiadások rendszerességére vonatkozóan, a Bizottság így csökkentheti saját ellenőrzési munkáját. A referenciaérték-eljárás kialakításával és a tagállamokkal fenntartott konstruktív kapcsolatok révén ez a kezdeményezés a nemzeti rendszerek fejlődését eredményezte.

Kulcsfontosságú háttérinformáció

A DG REGIO kedvezően értékelte a bizalmi szerződések által lefedett rendszereket, ami összhangban van a Számvevőszék 2007. évi jelentésében lévő általános értékeléssel.

16. intézkedés: Közös iránymutatások bevezetése az egyes szakpolitikai csoportok esetében

Az intézkedés megvalósult: A Bizottság valamennyi szakpolitikai terület esetében fokozta az útmutatást és a belső koordinációt.

Hatás

Mutató: Az általánosan elfogadott auditálási és ellenőrzési standardokon alapuló világos stratégiákkal rendelkező főigazgatóságok. A bizottsági szolgálatok, a közvetítők és a kedvezményezettek hozzáférnek a főbb ellenőrzési szempontokkal kapcsolatos útmutatásokhoz és képzésekhez, mint például a külső auditorok irányítása, mintavétel és a jogszabályoknak való megfelelés. A kutatás terén az ellenőrzési és audit stratégiákat a szolgálatok közötti csoportok erősítik meg, amelyek következetes megközelítést tesznek lehetővé valamennyi keretprogram tekintetében.

Mutató: Az ellenőrzési tudatosság és a következetes megközelítés szintje a strukturális alapoknál. A strukturális intézkedésekkel foglalkozó főigazgatóságok lezárási iránymutatást dolgoztak ki a 2000–2006 közötti programokhoz. A tagállamoknak széles körű képzéseket és szemináriumokat biztosítottak[27].

Kulcsfontosságú háttérinformáció

2007-ben szinte valamennyi tagállam ellenőrzési hatóságának tartottak képzéseket az új rendeletekről, valamint két szemináriumot Brüsszelben 2008-ban az irányítási vizsgálatokról, a hitelesítési funkciókról és a programok lezárásáról.

A strukturális intézkedésekkel foglalkozó főigazgatóságok valamennyi vonatkozó útmutatót véglegesítették a tagállamoknak a 2007–2013 közötti időszakra, amelyeket a 2009-ben kiadandó, a strukturális intézkedések ellenőrzési referencia kézikönyvébe is belefoglalnak.

4. KÖVETKEZTETÉSEK

A jelenlegi Bizottság megbízatási időszaka alatt jelentős előrehaladás történt a belső ellenőrzési rendszerek megerősítése terén. E kedvező hatás részben a 2005 előtt megkezdett intézkedéseknek köszönhető, de nyilvánvaló bizonyíték van arra, hogy a folyamatot jelentősen felgyorsította a cselekvési terv 2006 elején történt elindítása. Ehhez hasonlóan a cselekvési terv kedvező hatása jóval túlmegy majd a jelenlegi megbízatási időszakon.

A lendület megtartásához további erőfeszítések szükségesek. A Bizottság folytatja erőfeszítéseit, és a cselekvési terv eredeti koncepciójával összhangban a jövőben is számít a többi intézmény segítségére és támogatására.

A Bizottság véleménye szerint a következő területeken való előrehaladás lényeges a további fejlődés érdekében:

- amint azt a tolerálható kockázatokról szóló közlemény (COM(2008)866) meghatározza, néhány szakpolitikai területen megfelelő célokat kell kitűzni, hogy egyértelmű megítélési alapot nyújtsanak a Bizottság kockázatkezelési módjaihoz különböző tevékenységei kapcsán. Ez biztosítja majd az ellenőrzési költségek és a hibaarányok közötti megfelelő egyensúlyt;

- a jogalkotás egyszerűsítése szükséges (a költséghatékony ellenőrzéssel együtt), mivel a bonyolult szabályok hibákat eredményeznek és növelik az ellenőrzés költségeit. A Bizottság már javasolt néhány egyszerűsítést a strukturális intézkedések esetében, és további lehetséges javaslatokat fontol majd meg; valamint

- e kezdeményezés részeként a Bizottság minden vonatkozó jövőbeni jogalkotási javaslathoz csatolni fogja a kapcsolódó ellenőrzési intézkedések leírását.

[1] 2/2004. sz. vélemény. HL C 107., 2004.4.30. 1. o. (az „Egységes ellenőrzésről” szóló vélemény).

[2] COM(2005) 252.

[3] HL L 196., 2005.7.27., 4. o.

[4] COM(2006) 9 és SEC(2006) 49.

[5] EKSZ 274.

[6] COM(2008) 110.

[7] Európai Számvevőszék, 2007. évi éves jelentés, 2.3. táblázat.

[8] E jelentés nem tartalmazza a 2. és 6. intézkedést, mivel azokat törölték.

[9] Ez az intézkedéscsoport magában foglalta a tolerálható kockázatokról szóló 4. intézkedést, amely e közlemény 3.3. részében található a hozzá kapcsolódó, az ellenőrzések költségeiről és előnyeiről szóló kérdésekkel együtt.

[10] A Számvevőszék 2007. évi éves jelentése, 2.1. táblázat.

[11] Az intézményközi megállapodás 44. cikke és a költségvetési rendelet 53b. cikke.

[12] A Számvevőszék 2007. évi éves jelentése, 2.20. bekezdés.

[13] A Számvevőszék 6/2007. sz. véleménye.

[14] Holland EU trend jelentés 2008, 11. táblázat, 52. o.

[15] A Számvevőszék 2007. évi éves jelentése, 1.29. bekezdés.

[16] A 2006. december 13-i 1995/2006/EK, Euratom tanácsi rendelettel módosított 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet értelmében.

[17] A strukturális alapokra vonatkozó cselekvési terv 1.4. intézkedése, COM (2008) 97.

[18] COM(2008) 112.

[19] A strukturális intézkedésekre vonatkozó cselekvési terv 2., 3., 6.1. és 6.2. intézkedése.

[20] A Belső Ellenőrzési Szolgálat ellenőrzése az AIDCO, az EAC, az INFSO, a BUDG, a Jogi Szolgálat, valamint az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség visszafizettetési eljárásairól.

[21] COM(2009) xxx.

[22] A strukturális alapokra vonatkozó cselekvési terv 2.1. intézkedése.

[23] COM(2008) 866.

[24] A strukturális alapokra vonatkozó cselekvési terv 9. intézkedése.

[25] A strukturális intézkedésekre vonatkozó cselekvési terv 2.4. és 5. intézkedése.

[26] A strukturális alapokra vonatkozó cselekvési terv 2.5. intézkedése.

[27] A strukturális intézkedésekre vonatkozó cselekvési terv 2.6. és 5. intézkedése.