A tőkepiaci unió egyik fő célja a kis- és nagyvállalatok piaci alapú finanszírozási forrásokhoz való hozzáférésének javítása. Ez segítené őket a növekedésben és finanszírozásuk diverzifikálásában, ami különösen fontos a banki finanszírozásra túlzott mértékben támaszkodó kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára. A piaci alapú finanszírozás hiánya korlátozza a vállalatok finanszírozási lehetőségeit, és ezáltal hatással van a reálgazdaságra, mivel beruházások elmaradásához, valamint a gazdasági növekedés, a munkahelyteremtés és az innováció alacsonyabb szintjéhez vezet. Az uniós tőkepiacok más jelentős joghatóságokhoz képest továbbra is fejletlenek, és az uniós tőzsdék időnként nehézségekbe ütköznek az új kibocsátások bevonzása terén, amint azt számos olyan uniós vállalat példája is bizonyítja, amelyek inkább egy harmadik országbeli tőzsdére vezették be értékpapírjaikat.

A tőkepiaci unióra vonatkozó első, 2015-ös cselekvési terv óta könnyebbé és olcsóbbá vált a vállalkozások és különösen a kkv-k számára a nyilvános piacokhoz való hozzáférés. Az érdekelt felek azonban továbbra is hangsúlyozzák, hogy újabb szabályozási intézkedéseket kell fontolóra venni, különösen a jegyzési folyamat egyszerűsítése és a kisebb vállalatok arányosabb kezelése érdekében.

A jelenlegi kezdeményezés a Bizottság azon kötelezettségvállalását követi, hogy egyszerűsíti a tőkepiaci unióra vonatkozó 2020. évi cselekvési terv 2. intézkedésében részletezett, tőzsdei jegyzésre vonatkozó szabályokat. Célja, hogy enyhítse és arányosabbá tegye a különböző méretű társaságok számára a tőzsdei jegyzéskor és azt követően egyaránt alkalmazandó követelményeket. A javasolt könnyítések további célja ezzel párhuzamosan az átláthatóság, a befektetővédelem és a piaci integritás megfelelő szintjének megőrzése. A kezdeményezés továbbá arra törekszik, hogy kezelje a tagállami jogrendek széttagoltságának problémáját, amely korlátozza a vállalatok rugalmasságát a szavazatelsőbbségi részvények kibocsátásában.

E hatásvizsgálat keretében a Bizottság két problémát azonosított és értékelt: 1) egyes uniós vállalatok alapítói nem tudják fenntartani az ellenőrzés kívánt szintjét a jegyzés során, mivel egyes tagállamokban korlátozzák a szavazati jogokat (a többszörös szavazati jogot biztosító részvényeket); 2) jelenleg bizonyos mértékű indokolatlan szabályozási teher hárul a tőzsdére lépést fontolgató vagy a tőzsdén már jegyzett társaságokra.

A hatásvizsgálat a tőzsdei jegyzés folyamatának egyes szakaszaiban felmerülő szabályozási akadályok azonosítására és a konkrét akadályok megszüntetésére összpontosít. Bemutatja az első nyilvános részvénykibocsátást megelőző szakaszban felmerülő akadályokat, amelyek a társasági jogból adódnak, különösen abból, hogy egyes tagállamokban nem lehetséges szavazatelsőbbségi részvénystruktúrán alapuló tőzsdei jegyzés. Ezt követően az első nyilvános részvénykibocsátás szakaszában a tájékoztatóról szóló rendeletből eredően fennálló akadályokra összpontosít, nevezetesen a tájékoztató elkészítésének magas költségeire. Végül pedig foglalkozik a piaci visszaélésekről szóló rendeletből eredően az első nyilvános részvénykibocsátást követő szakaszban felmerülő akadályokkal, különösen a kibocsátók bennfentes információk közzétételére vonatkozó kötelezettségével kapcsolatos jogbizonytalanság miatt felmerülő költségekkel.

A hatásvizsgálat megállapítja, hogy uniós szintű fellépésre van szükség. A tagállamoknak csak korlátozott lehetőségük van arra, hogy az azonosított problémákat nemzeti szintű változtatások révén kezeljék, vagy azért, mert a kibocsátókra és a kereskedési helyszínekre vonatkozó pénzügyi jogszabályok nagyrészt uniós szinten vannak harmonizálva, vagy azért, mert valószínűtlen, hogy a tagállamok saját maguk vezetnének be reformokat (a társasági jogot érintően). Az uniós jogszabályok hatásvizsgálatban meghatározott módosításai várhatóan vonzóbbá teszik a vállalatok számára a tőzsdei jegyzést és a nyilvános uniós piacokon való jegyzést, azáltal, hogy mérséklik az azonosított akadályokat és költségeket. A javasolt intézkedések azonban önmagukban nem lesznek képesek kezelni azokat a kihívásokat, amelyekkel a nyilvános uniós piacok napjainkban szembesülnek. Mindazonáltal hozzá kell járulniuk a vállalatok nyilvános piacokhoz való hozzáférésének javításához és általában az uniós tőkepiacok további fejlődéséhez.

Lehetséges megoldások

A hatásvizsgálat a rendelkezésre álló empirikus tények elemzését és az érdekelt felek véleményének figyelembevételét követően a tőzsdei jegyzés folyamatának minden egyes szakaszára vonatkozóan két szakpolitikai alternatívát határoz meg. A szakpolitikai alternatívák értékelésére és összehasonlítására használt tények magukban foglalják az Európai Értékpapírpiaci Hatóságtól (ESMA) és két szakértői csoporttól kapott inputokat, az elsődleges és másodlagos uniós részvénypiacok működéséről szóló, a Bizottság megbízásából készült tanulmány következtetéseit, kutatási dokumentumok megállapításait, valamint az érdekelt felekkel többek között célzott munkaértekezletek keretében folytatott konzultációk eredményeit.

Az első nyilvános részvénykibocsátást megelőző szakaszban az 1. szakpolitikai alternatíva a szavazatelsőbbségi részvénystruktúrák minimális harmonizációját szorgalmazza az egész EU-ban általános elvek révén, míg a 2. szakpolitikai alternatíva ezeket az általános elveket a kisebbségi befektetőkre vonatkozó részletes biztosítékokkal egészíti ki. Az első nyilvános részvénykibocsátás szakasza tekintetében az 1. szakpolitikai alternatíva a következőket javasolja: 1. a tőzsdei jegyzéssel kapcsolatos dokumentumok (beleértve a tájékoztatót is) ellenőrzésének átadása a tőzsdéknek, és a tartalom egyszerűsítésére vonatkozó lehetőség bizonyos esetekre (a kkv-tőkefinanszírozási piacokon való jegyzés és a másodlagos kibocsátások esetére) történő korlátozása. A 2. szakpolitikai alternatíva minden körülmények között rövidebb tájékoztatót (vagy bevezetési dokumentumot) és az illetékes nemzeti hatóságok általi ellenőrzési folyamat egyszerűsítését javasolja. Az első nyilvános részvénykibocsátást követő szakasz tekintetében az 1. szakpolitikai alternatíva célja a piaci visszaélésekről szóló rendelet szerinti közzétételi kötelezettség pontosítása többek között az ilyen közzététel késleltetésére vonatkozó feltételek felülvizsgálata révén, valamint a szankciórendszer arányosabbá tétele a kkv-k tekintetében, míg a 2. szakpolitikai alternatíva a bennfentes információk piaci visszaélésekről szóló rendelet szerinti közzétételét az események zárt, előre meghatározott listájára javasolja korlátozni.

A javasolt alternatívák összehasonlítása és az előnyben részesített alternatívák hatásai

A hatásvizsgálat három célkitűzés tekintetében elemzi az alternatívákat, vagyis, hogy azok: i. csökkentik-e a tőzsdei jegyzésre törekvő vagy már jegyzett társaságok szabályozási és megfelelési költségeit, ii. megfelelő szintű befektetővédelmet és piaci integritást biztosítanak-e, és iii. jobban ösztönzik-e a kibocsátókat a tőzsdén való jegyzésre. Az előnyben részesített alternatívának ezért (a tőzsdei jegyzés folyamatának minden egyes szakaszára vonatkozóan) költséghatékonynak és eredményesnek kell lennie az azonosított akadály kezelése terén, ugyanakkor kellően magas szintű befektetővédelmet és piaci integritást kell biztosítania. Az alternatívák azonosítása és értékelése során a Bizottság figyelembe vette a kisebb vállalatokra vonatkozó intézkedések arányosságát.

Az első nyilvános részvénykibocsátást megelőző szakasz vonatkozásában az előnyben részesített alternatíva a szavazatelsőbbségi részvénystruktúra minimális harmonizációját javasolja. Az első nyilvános részvénykibocsátás szakasza vonatkozásában az elemzés feltárta, hogy az azonosított szabályozási akadályok kezelésének legmegfelelőbb módja a rövidebb tájékoztatók és az illetékes nemzeti hatóságok egyszerűsített ellenőrzésének együttes bevezetése, amint azt a 2. alternatíva javasolja. Végül az első nyilvános részvénykibocsátást követő szakasz tekintetében a Bizottság az 1. szakpolitikai alternatívát részesítette előnyben, azaz a piaci visszaélésekről szóló rendelet szerinti közzétételi kötelezettség pontosítását és a kkv-k tekintetében arányosabb szankciórendszer bevezetését.

Összességében a javasolt intézkedések vonzóbbá tennék a tőzsdei jegyzést és a tőzsdén maradást. A társaságok alapító tulajdonosai és a családi tulajdonban lévő vállalkozások bármely tagállamban biztosíthatnák, hogy a tőzsdei jegyzést követően a szavazatelsőbbségi jogot biztosító részvények révén megőrizzék a társaságuk feletti nagyobb ellenőrzést. Emellett az, hogy az első nyilvános részvénykibocsátási folyamat során lehetővé válik rövidebb és kevésbé költséges tájékoztatók készítése, egyszerűsíti és olcsóbbá teszi a jegyzési követelmények teljesítését, míg a hatékonyabb ellenőrzési és jóváhagyási eljárás gyorsabb tőzsdei bevezetést eredményez. A bennfentes információk közzétételére (és késleltetésére) vonatkozó pontosítás megkönnyíti (és kevésbé költségessé teszi) az információk megfelelő időpontban történő közzétételét. Emellett a kisebb kibocsátók számára egy arányosabb szankciórendszer bevezetése is előnyöket kínál.

A minőségi és mennyiségi értékelés arra enged következtetni, hogy az előnyben részesített lehetőségek keretében azonosított intézkedések bevezetése lehetővé teszi a piaci integritás, a befektetővédelem és a kisebb jegyzett társaságok esetében az arányosság kellően magas szintjének fenntartását.

A kezdeményezés várhatóan évente mintegy 167 millió EUR megtakarítást eredményez a költségek terén a kibocsátók, köztük a kkv-k számára. Az illetékes nemzeti hatóságok várhatóan csökkenteni tudják költségeiket, mivel az egyszerűbb és egyértelműbb követelmények lehetővé teszik felügyeleti tevékenységeik hatékonyabb végrehajtását. A tervezett szabályozási változások a befektetők számára is előnyösek, mivel a vállalati információk (a jegyzés időpontjában és azt követően) tömörebbé, időszerűbbé és könnyebben áttekinthetővé válnak. Ami a szélesebb körű következményeket illeti, a kezdeményezés – bár csekély mértékben – pozitívan befolyásolhatja az uniós munkaerőpiacot és a fenntartható fejlesztési célokat, ugyanakkor integráltabb, mélyebb és likvidebb uniós tőkepiacokhoz vezethet.