Ezért a vámunió szempontjából most kulcsfontosságú annak biztosítása, hogy az egyként fellépő vámigazgatási szervek eredményesen és hatékonyan végrehajthassák az Uniós Vámkódexet, ugyanakkor eredményesen együttműködhessenek a határellenőrzési és belső biztonsági vonatkozású egyéb releváns szakpolitikákért felelős igazgatási szervekkel. Ez elengedhetetlen az új Uniós Vámkódex helyes végrehajtásához, ami – a vámigazgatási szervek és a kereskedelmi szféra közötti teljes mértékben elektronikus kommunikációra helyezett hangsúlya miatt – csak az EU egészében alkalmazott informatikai rendszerekre és a szabályok valamennyi uniós vámigazgatási szerv általi egységes alkalmazására alapozva lehetséges. Ez – a vámhatóságoknak az uniós polgárok védelmében betöltött szerepére tekintettel – a jelenlegi szakpolitikai háttér mellett is elengedhetetlen.

Különféle testületek a vámunió működésének más-más egyedi aspektusaival foglalkoznak. A szakpolitika és az operatív aspektusok átfogó koordinációja azonban nem sikeres. Az egyik konkrét terület, amelyen koordinációra van szükség, a vámhatóságok feladatait befolyásoló és kiterjesztő egyéb szakpolitikai területeken alkalmazott stratégiák integrációja.

A vámunióhoz kapcsolódó szakpolitikai koordináció eddig többnyire a Bizottság által 53 évvel ezelőtt létrehozott informális szakértői csoport, a Vámpolitikai Csoport közreműködésével folyt. A csoport a vámigazgatási szervek vezetőit tömöríti, de hivatalos jogi döntéshozatali hatáskörrel nem rendelkezik. Még kevésbé hivatalosak a nemzeti vámigazgatási szervek főigazgatóinak a„klubtalálkozó” elnevezésű események keretében megvalósuló találkozói.

A tagállami szakpolitikák koordinálásában, illetve az uniós jogszabályok tárgyalásában és elfogadásában betöltött szerepében az EU Tanácsa saját bevált irányítási struktúrával rendelkezik a különböző területeken folytatott munkájának megszervezéséhez. A Versenyképességi Tanács keretében a vámügyi vonatkozású munkát elsősorban két tanácsi munkacsoport – a vámunióval foglalkozó munkacsoport és a vámügyi együttműködéssel foglalkozó munkacsoport – kezeli, de nagyrészt a szakpolitika alakítására vonatkozó strukturált jövőkép nélkül, és némileg ad hoc módon. Ezenfelül a Tanács nemrég létrehozott egy új testületet, amely a vámigazgatási szervek főigazgatóit tömöríti. A testület a tervek szerint arra lesz hivatott, hogy egyrészt orvosolja a fent említett problémák egy részét, másrészt megvitasson stratégiai kérdéseket, és biztosítsa az egyéb szakpolitikai területekkel folytatott koordinációt a Tanácson belül.

A Bizottság úgy véli, hogy az intézményi megállapodások és felelősségi körök tiszteletben tartása mellett létrehozandó és fenntartandó operatív jövőképnek az alábbi tulajdonságokkal kell rendelkeznie:

stratégiai – olyan horizontális kérdések magas szinten történő kezelése, mint a biztonság, a terrorizmusfinanszírozás és a csalás elleni küzdelem vagy az e-kereskedelem, a szakmai aspektusok külön-külön megvitatásával a megfelelő szakmai szinten;

a határokon végrehajtandó más szakpolitikákkal – az áruk szállításával közvetlenül összefüggő és a vámhatóságok által a személyek mozgásával összefüggésben támogatott szakpolitikákkal – összehangolt;

tartalmas – iránymutatással szolgál olyan kérdésekkel kapcsolatban, mint a hosszú távú informatikai stratégia kidolgozása, a fő teljesítménymutatókon alapuló teljesítmény-felülvizsgálat, közös kockázatkezelés megvalósítása a biztonsági kockázatok tekintetében stb.

A Bizottság a maga részéről hivatalossá fogja tenni és tovább fogja fejleszteni a Vámpolitikai Csoport szerepét annak érdekében, hogy a szakpolitikai és az operatív aspektusok átfogó koordinációjának megteremtéséhez való hozzájárulásra összpontosítson és a jövőre vonatkozóan egyértelmű prioritásokat állapítson meg (ennek érdekében kidolgozásra kerül a Vámpolitikai Csoport eljárási szabályzata). E cél támogatása érdekében a Bizottság szolgálatai a vámunió teljesítményével kapcsolatos projekt keretében a tagállamokkal együtt strukturált tájékoztatást fognak kidolgozni a vámunió működésének legfontosabb aspektusairól (lásd alább a 2.2. szakaszt).

A Bizottság számítani fog a Vámpolitikai Csoportra abban, hogy támogassa a vámunió előtt álló jelenlegi és jövőbeli kihívásokon alapuló operatív célok kitűzését az Unió egészében, és biztosítsa azok általános koherenciáját. A Vámpolitikai Csoport a tagállamokkal partnerségben kialakított hosszú távú menetrend köré fog szerveződni. A menetrend a stratégiai szinten felmerülő horizontális kérdésekre fog összpontosítani.

A Bizottság figyelembe veszi a kereskedelemnek a nemzeti és az uniós pénzügyi érdekeket egyaránt védő hatékony vámeljárások megszövegezésében és végrehajtásában betöltött fontos szerepét is. A Bizottság részére jelenleg a Kereskedelmi Kapcsolattartó Csoport elnevezésű szakértői csoport nyújt tanácsadást, és ezzel egyenértékű tanácsadó testületek működnek nemzeti szinten. Az Uniós Vámkódexhez kapcsolódó végrehajtási jogszabályokról folytatott konzultációk során szerzett közelmúltbeli tapasztalatok is bebizonyították, hogy a gazdasági szereplők, a nemzeti igazgatási szervek és a Bizottság közös értekezletei hasznosak. A Bizottság szándéka, hogy folytassa és megerősítse ezt a gyakorlatot annak érdekében, hogy több szereplőt vonjon be a folyamatba, és a konzultációkat a kereskedelem megkönnyítése, a megfelelési igények és a védelem közötti egyensúly fontos vonatkozásaira összpontosítsa.

A Bizottság rendszeres kétévenkénti jelentést nyújt be a Tanácsnak és a Parlamentnek a vámunióval kapcsolatos munka eredményeire alapozva, prioritásokat/irányvonalakat javasolva a vámunió jövőbeli fejlesztésére vonatkozóan, továbbá a más uniós szakpolitikai prioritások jobb beépítésének biztosítása érdekében. A jelentés alapul szolgálhat a Tanácson belül a vámunió működésével kapcsolatban rendszeresen folytatott magas szintű vitához. Ez meghatározhatja a vámunió hosszú távú stratégiai irányát, ugyanakkor keretet is biztosíthat az eszmecseréhez és az együttműködéshez a számos, egymással összefüggő területen folytatott munka, például a határokon átnyúló bűnözés és a terrorizmus kockázatának felderítése és megelőzése támogatásában.

2.2.A szakpolitikák nyomon követésének és elemzésének irányítása



A naprakész jogalkotási környezet fenntartása szükségessé teszi a hatások ismeretét. A határokon átnyúló együttműködésen alapuló operatív döntések a szakpolitikák mindennapi végrehajtására vonatkozó információkat is igényelnek.

„A vámunió teljesítménye” projekt, amelyen a Bizottság és a tagállamok jelenleg dolgoznak, egy részletes teljesítménymérési projekt, melynek fő teljesítménymutatói a vámunió stratégiai célkitűzésein alapulnak. A Bizottság a szükséges végrehajtási tájékoztatási és igazgatási eszköz bevezetése érdekében meg fogja vizsgálni a fő teljesítménymutatók készletéhez és az azokat létrehozó adatbejelentéshez kapcsolódó új jogalap létrehozásának lehetőségét. Ez iránymutatást adna a szakpolitikai döntésekhez és keretet biztosítana a teljesítmény, illetve a végrehajtás értékeléséhez. A vámügyi kockázatkezelési keretrendszer értékelési ciklusa a vámellenőrzések összefüggésében, valamint az uniós vámügyi kockázatkezelési stratégia és cselekvési terv összefüggésében is közreműködik.

Az uniós vámjogszabályok helyes alkalmazásában a tagállamok részére történő segítségnyújtás érdekében a Bizottság felül fogja vizsgálni a Vám 2020 program szerinti nyomonkövetési intézkedéseket és a kapcsolódó folyamatokat a hiányosságok feltárása és orvoslása céljával, és a nyomon követésre vonatkozó felülvizsgált szakpolitikát fog előterjeszteni.





A Bizottság: hivatalossá fogja tenni és ki fogja dolgozni a Vámpolitikai Csoport szerepét, hogy az a munkáját a szakpolitikai és operatív aspektusok általános koordinációjára összpontosítsa a jelenlegi intézményi keret lehetőségein belül; gyakoribbá fogja tenni a Bizottság, a nemzeti igazgatási szervek és a gazdasági szereplők közös értekezleteit, és felül fogja vizsgálni a kereskedelmi szférával folytatott konzultációra szolgáló mechanizmust; a vámunióval kapcsolatos munka eredményeiről rendszeres kétévenkénti jelentést fog benyújtani a Tanácsnak és a Parlamentnek a szakpolitikai prioritások rendszeres megvitatásának lehetővé tétele érdekében; utasítani fogja szolgálatait a fő teljesítménymutatók készletének létrehozására, és adott esetben az érdekelt felekkel folytatott konzultációt követően új jogalapot fog javasolni a teljesítménymérési rendszer támogatására.

3.AZ IRÁNYÍTÁSI STRUKTÚRÁK ÁLTAL KEZELENDŐ FŐ PROBLÉMÁK



A Bizottság három stratégiai és koherens fellépést igénylő fő célkitűzést határozott meg. Ezek a következők:

arra vonatkozó jövőkép megvalósítása, hogy a vámhatóságok hogyan végezhetik munkájukat egy teljes mértékben eredményes és koherens fellépés megvalósítása érdekében;