ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(13)

Mivel a jószomszédi kapcsolatok és a regionális együttműködés a bővítési folyamat lényeges elemei, a támogatásnak továbbra is segítenie kell az I. mellékletben felsorolt kedvezményezettek arra irányuló erőfeszítéseit, hogy előmozdítsák a regionális, a makroregionális és a határon átnyúló együttműködést és területfejlesztést, többek között az uniós makroregionális stratégiák végrehajtása révén. Az említett programoknak hozzá kell járulniuk továbbá a támogatás nagy fokú láthatóságához az Unióban és az I. mellékletben felsorolt kedvezményezett országokban. Az e rendelet alapján nyújtott támogatásnak fokoznia kell a kedvezményezettek gazdasági és társadalmi fejlődését és gazdasági kormányzását, ösztönöznie kell az uniós egységes piaccal való gazdasági integrációt – ideértve a vámügyi együttműködést is –, elő kell mozdítania az olyan nyitott és tisztességes kereskedelmet, amely alátámaszt egy intelligens, fenntartható és inkluzív növekedési menetrendet – többek között a regionális fejlesztési és kohéziós politikák, a mezőgazdasági és vidékfejlesztési politikák, a szociális és foglalkoztatási politikák, a munkavállalói mobilitást is beleértve, végrehajtása révén –, elő kell mozdítania a digitális gazdaság és társadalom fejlesztését, ösztönöznie kell a kutatást és innovációt, a 2018-as „A Nyugat-Balkánra vonatkozó digitális menetrend” kiemelt kezdeményezéssel összefüggésben is.
(3)

A megosztott irányítás alá tartozó alapok (a továbbiakban: az alapok) keretében nyújtott támogatás koordinálásának javítása és végrehajtásának harmonizálása érdekében elfogadásra került az (EU) 2021/… (+) rendelet, amelynek fő célja a szakpolitika koherens módon történő végrehajtásának egyszerűsítése. Az említett rendelet az ETHAA megosztott irányítás alá tartozó részére alkalmazandó. Az alapok egymást kiegészítő célokkal rendelkeznek, és irányítási módjuk megegyezik. Az (EU) 2021/… (+) rendelet ennélfogva számos közös általános célkitűzést és alapelvet állapít meg; ilyenek például a partnerség és a többszintű kormányzás. Az említett rendelet a stratégiai tervezés és programozás közös elemeit is tartalmazza – beleértve az egyes tagállamokkal megkötendő partnerségi megállapodásra vonatkozó rendelkezéseket –, továbbá meghatározza az alapok teljesítményközpontúságának egységes megközelítését. Ennek megfelelően meghatározza az előfeltételeket, a teljesítmény-felülvizsgálatot, valamint a monitoringra, a jelentéstételre és az értékelésre vonatkozó rendelkezéseket. Az említett rendelet továbbá a támogathatósági szabályokra vonatkozó közös rendelkezéseket is megállapít, valamint külön intézkedéseket határoz meg a pénzügyi eszközökre, az (EU) 2021/523 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) által létrehozott InvestEU igénybevételére, a közösségvezérelt helyi fejlesztésre és a pénzgazdálkodásra vonatkozóan. Egyes irányítási és kontrollintézkedések is közösek minden alap vonatkozásában. A partnerségi megállapodásban az (EU) 2021/… (+) rendeletnek megfelelően indokolt ismertetni, hogy az alapok – az ETHAA-t is ideértve – és más uniós programok hogyan egészítik ki egymást.
(17)

Annak érdekében, hogy hasznosítsa a bűnüldözési együttműködés és képzés, a kábítószerek és a kábítószerfüggőség megfigyelése, az alapvető jogok, az igazságszolgáltatás és a nagyméretű informatikai rendszerek területén kompetenciával rendelkező decentralizált ügynökségek tudását és szakértelmét, a Bizottságnak – különösen a programozási időszak kezdetén és félidejében – be kell vonnia a releváns decentralizált ügynökségeket az (EU) 2021/… európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) (1) által létrehozott, belügyi alapokkal foglalkozó bizottság munkájába. Adott esetben a Bizottságnak be kell tudnia vonni a releváns decentralizált ügynökségeket a monitoring és az értékelés folyamatába is, különösen annak biztosítása céljából, hogy az Alap által támogatott intézkedések megfeleljenek a releváns uniós vívmányoknak és az elfogadott uniós prioritásoknak.
(18)

Annak ellenére, hogy a nemek közötti egyensúly bizonyítottan kedvező hatással van magukra a gazdasági társaságokra és általában a gazdaságra is, a nemi alapon történő megkülönböztetést tiltó hatályos uniós jog, illetve a már létező, önszabályozást ösztönző uniós szintű fellépések ellenére a nők továbbra is Unió-szerte jelentősen alulreprezentáltak a gazdasági társaságok legmagasabb szintű döntéshozó testületeiben. A statisztikák azt mutatják, hogy a felső szintű üzleti döntéshozatalban részt vevő nők aránya továbbra is nagyon alacsony. Ha a tehetségbázis felének esetében még csak fel sem merül a vezetői pozíciók lehetősége, az magát a kinevezési eljárást és a kinevezések minőségét is negatívan befolyásolhatja, és növelheti az üzleti vezetői struktúrákkal szembeni bizalmatlanságot, emellett a rendelkezésre álló humántőke hatékony felhasználásának csökkenéséhez vezethet. Fontos, hogy a társadalom szerkezete hűen tükröződjön a vállalati döntéshozatalban, és az Unió teljes lakosságában rejlő lehetőségek kiaknázása. A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete szerint 2021-ben a legnagyobb nyilvánosan működő részvénytársaságokban a vezetőtestületek tagjainak átlagban 30,6 %-a, az elnököknek pedig csupán 8,5 %-a volt nő. Ez a nők tisztességtelen és diszkriminatív alulreprezentáltságára utal, ami egyértelműen aláássa a nők és férfiak közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód uniós alapelveit a foglalkoztatás és a munkavégzés területén. Ezért a nők szakmai előmenetelének ösztönzésére irányuló intézkedéseket a vezetés minden szintjén be kell vezetni és meg kell erősíteni, valamint különös figyelmet kell fordítani annak biztosítására, hogy ez megtörténjen a nyilvánosan működő részvénytársaságok esetében, tekintettel az ilyen társaságok jelentős gazdasági és társadalmi felelősségére. Fontos továbbá, hogy az uniós szervek és ügynökségek jó példával járjanak elöl, például a saját igazgatótanácsaik összetételében a nemek között fennálló egyenlőtlenségek orvoslása terén.
22.

A kialakított kompromisszum ezenkívül tartalmazza azon feltételek zárt listáját , amelyeket a tagállamoknak teljesíteniük kell ahhoz, hogy élhessenek a felfüggesztéssel, továbbá azon alapvető elemek egyértelműbb leírását, amelyeket a nemzeti jogszabályoknak tartalmazniuk kell. Nem tartalmazza viszont a bizottsági javaslatban szereplő azon kiegészítő lehetőséget, amelynek értelmében a felfüggesztés abban az esetben is igénybe vehető lett volna, ha a tagállam már közeledik a célkitűzés eléréséhez (akkor is, ha még nem érte el a konkrétan meghatározott százalékos arányt). Emellett a felülvizsgálatról szóló cikk egy olyan rendelkezéssel egészült ki, amelynek értelmében a Bizottságnak a 2030. évi jelentésében meg kell vizsgálnia, hogy szükség van-e a felfüggesztési klauzula feltételeinek felülvizsgálatára. Továbbá a felfüggesztési klauzulát igénybe vevő tagállamoknak nem csupán azt kell bejelenteniük, hogy teljesítették-e és hogyan teljesítették az alkalmazandó feltételeket, hanem azt is, hogy további előrelépést tesznek-e a két nem kiegyensúlyozottabb képviselete felé, az általánosságban elért eredményekre vonatkozó, szélesebb körű jelentéstételi kötelezettségükkel összhangban. A kompromisszumos szöveg azt is előírja, hogy a tagállamoknak alkalmazniuk kell az irányelvet, és a Bizottságnak jelentést kell tennie az alkalmazásról.
(3)

a) E kerethatározat következő cikkeit a szankciók végrehajtására abban az esetben is alkalmazni kell, amennyiben — az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról szóló, 2002. június 13-i 2002/584/IB tanácsi kerethatározat ( 3 ) 5. cikke (3) bekezdése követelményeinek megfelelően — az érintett személyt visszaszállítják a végrehajtó tagállamba, hogy ott töltse le a kibocsátó tagállamban rá kiszabott szabadságvesztés-büntetést vagy szabadságelvonással járó intézkedést: — 1. cikk; Fogalommeghatározások, — 2. cikk; A hatáskörrel rendelkező hatóságok meghatározása, — 4. cikk (3)—(6) bekezdés; Az európai végrehajtási okirat továbbítása, — 6. cikk; Az európai végrehajtási okirat formája és tartalma, — 8. cikk; Az európai végrehajtási okirat és a határidők elismerése és végrehajtása, — 10. cikk; Határozat az európai végrehajtási okiratról és a határidőkről, — 11. cikk; Személyek átszállítása, — 12. cikk; Átmenő szállítás, — 13. cikk; A végrehajtásra vonatkozó jog, — 15. cikk; Amnesztia, közkegyelem, az ítélet felülvizsgálata, — 16. cikk; A kibocsátó állam részéről történő tájékoztatás, — 17. cikk a), c), d), e) és f) pont; A végrehajtó állam részéről történő tájékoztatás, — 18. cikk; Az elítélt személy átszállításának következményei, — 19. cikk; Költségek, — 20. cikk; A kerethatározat és az egyéb megállapodások és megegyezések viszonya, — 21. cikk; Végrehajtás, — 22. cikk; Hatálybalépés; b) E kerethatározat következő cikkeit a szankciók végrehajtására abban az esetben is alkalmazni kell, amennyiben — a 2002/584/IB kerethatározat 4. cikke (6) bekezdésével összhangban — a végrehajtó állam vállalja, hogy végrehajtja a szankciót: — 1. cikk; Fogalommeghatározások, — 8. cikk; Az európai végrehajtási okirat elismerése és végrehajtása, — 12. cikk; Átmenő szállítás, — 13. cikk; A végrehajtásra vonatkozó jog, — 15. cikk; Amnesztia, közkegyelem, az ítélet felülvizsgálata, — 17. cikk c), d), e) és f) pont; A végrehajtó állam részéről történő tájékoztatás, — 18. cikk; Az elítélt személy átszállításának következményei, — 19. cikk; Költségek, — 20. cikk; A kerethatározat és az egyéb megállapodások és megegyezések viszonya, — 21. cikk; Végrehajtás, — 22. cikk; Hatálybalépés. Az európai elfogatóparancsot kibocsátó állam megadja a végrehajtó államnak az európai végrehajtási okiratban foglalt információkat. A hatáskörrel rendelkező hatóságok az e bekezdéssel összefüggő ügyekben közléseiket közvetlenül küldik meg egymásnak.
2.

a következő cikk kerül beillesztésre: „4a. cikk Az érintett személy távollétében hozott határozatok A végrehajtó igazságügyi hatóság abban az esetben is megtagadhatja a szabadságvesztést kiszabó ítélet vagy szabadságelvonással járó intézkedés végrehajtása céljából kibocsátott európai elfogatóparancs végrehajtását, ha a határozat meghozatalára az érintett személy távollétében került sor, kivéve ha az európai elfogatóparancs szerint: a) személyesen vagy a kibocsátó állam jogával összhangban, hatáskörrel rendelkező képviselő útján idézték be, időben értesítették annak a tárgyalásnak az időpontjáról és helyéről, amely a távollétében hozott határozat meghozatalához vezetett, és értesítették arról, hogy e határozat meghozatalára sor kerülhet, ha a személy nem jelenik meg a tárgyaláson; b) az érintett személy a távollétében hozott határozat kézbesítését és azt követően, hogy kifejezetten tájékoztatták őt az újratárgyaláshoz és az azon az eljáráson történő megjelenéshez való jogáról: i. jelezte, hogy nem vitatja a távollétében hozott ítéletet; vagy ii. nem kért újratárgyalást a legalább […] (7) napban megállapított határidő leteltéig; vagy c) a távollétében hozott ítéletet nem kézbesítették személyesen az érintett személynek, de: i. azt legkésőbb az átadást követő ötödik napon kézbesítik számára, és egyértelműen tájékoztatják őt a megismételt eljáráshoz és az azon történő részvételhez való jogáról; valamint ii. az érintett személynek legalább […] (7) nap áll rendelkezésére az újratárgyalás kérésére.”;
—

a rendeltetési helyet jelölő két betű az alábbiak szerint: BE = Belgium CZ = Cseh Köztársaság DK = Dánia DE = Németország EE = Észtország EL = Görögország ES = Spanyolország FR = Franciaország IE = Írország IT = Olaszország CY = Ciprus LV = Lettország LT = Litvánia LU = Luxemburg HU = Magyarország MT = Málta NL = Hollandia AT = Ausztria PL = Lengyelország PT = Portugália SI = Szlovénia SK = Szlovákia FI = Finnország SE = Svédország GB = Egyesült Királyság
100

A tagállamok hozzájárulása

50 722 884

51 939 319

51 938 192
Migráns munkavállalók szociális biztonságával foglalkozó tanácsadó bizottság

2004.9.22.

–

Kinevezés

Helyettes tag

Munkaadók

Cseh Köztársaság

Vladimira DRBALOVÁ

Confederation of Industry of the Czech Republic (A Cseh Köztársaság Iparszövetsége)
—

Leave to remain in the United Kingdom for an indefinite period (Határozatlan időre szóló tartózkodási engedély az Egyesült Királyságra. Ez a dokumentum csak akkor biztosítja a visszautazást, ha a birtokos két évnél hosszabb időt nem töltött az Egyesült Királyságon kívül)
3.

Az EU elismeri az emberi jogokra és az áldozatokra összpontosító megközelítés jelentőségét (i) Elengedhetetlen, hogy az EU tagállamaiban az emberkereskedelem áldozatai számára az emberi jogok teljes körű védelme a folyamat minden szakaszában biztosított legyen. (ii) A tagállamok biztosítják a — szükséges és a nemzeti gyakorlattal és joggal összhangban álló — megfelelő elirányítási mechanizmusok meglétét, amelyek lehetővé teszik az emberkereskedelem áldozatainak korai azonosítását és a megfelelő helyre történő irányítását. A tagállamok kidolgoznak egy megfelelő — nemzeti hagyományaikkal, körülményeikkel és gyakorlatukkal összhangban álló — kormányzati koordinációs rendszert a nemzeti politikák összehangolása és értékelése, valamint az egyénekkel szembeni megfelelő bánásmód biztosítása érdekében. (iii) A tagállamok és a Bizottság tevékenyen érvényesítik azokat a politikákat, amelyek erősítik az emberkereskedelem bűncselekményként történő kezelését, ideértve a (…) lehetséges áldozatok nemzeti, regionális, uniós és tágabb nemzetközi szintű védelmét is. E védelemnek adott esetben magában kell foglalnia a különösen sebezhető csoportokra — például a nőkre és gyermekekre — vonatkozó megelőző stratégiákat is. (iv) A tagállamok és a Bizottság erősítik a harmadik országokkal folytatott, az emberkereskedelem elleni politikák emberi jogi vonatkozásait érintő két- és többoldalú politikai párbeszédet, és továbbra is felvetik e kérdést a megfelelő regionális és többoldalú fórumokon. (v) A tagállamok és a Bizottság biztosítják, hogy az EU emberkereskedelem elleni politikája olyan, a gyermekek jogainak tiszteletén alapuló megközelítést alkalmazzon, amely világszerte elismert elvekre épül, tiszteletben tartja különösen a gyermek jogairól szóló ENSZ egyezményben rögzített elveket, és figyelembe veszi az Európa Tanács által (a 2006–2008 közötti időszakra meghatározott), a gyermekekről és az erőszakról szóló cselekvési programot. Ezt a megközelítést következésképpen minden 18 év alatti személyre alkalmazni kell. (vi) Az uniós intézményeknek és a tagállamoknak a nők és a leánygyermekek kereskedelme elleni küzdelem kulcsfontosságú elemeként elő kell mozdítaniuk a nemhez kötött megelőzési stratégiákat. Ez magában foglalja a nemek közötti egyenlőség elveinek megvalósítását, valamint a kizsákmányolás minden formája iránti kereslet megszüntetését, ideértve a szexuális és a házimunka céljára történő kizsákmányolást is. (vii) A tagállamok szükség esetén felgyorsítják a 2004/81/EK irányelv átültetését, és a nemzeti stratégiák kidolgozásakor figyelembe veszik a jogilag kötelező erejű eszközöket, a politikai kötelezettségvállalásokat és egyéb vonatkozó dokumentumokat, különösen az Európa Tanács által a közelmúltban kötött, az emberkereskedelem elleni fellépésről szóló egyezményt.
—

Jogszabályok közelítése a) A joghatósági összeütközésekről, valamint a kétszeres büntetés tilalmának (ne bis in idem) elvéről szóló zöld könyv (2005) b) Az ártatlanság vélelméről szóló zöld könyv (2005) c) A büntetőeljárásban a sértett jogállásáról szóló, 2001. március 15-i kerethatározat végrehajtásáról szóló második jelentés (2005) d) A büntetőeljárásban a sértett jogállásáról szóló, 2001. március 15-i kerethatározat végrehajtásáról szóló harmadik jelentés (2006) e) A joghatósági összeütközéseiről, valamint a ne bis in idem elvéről szóló javaslat (2006) f) A bizonyítékok kezeléséről szóló zöld könyv (2006) g) A vádlott távollétében hozott (in absentia) határozatokról szóló zöld könyv (2006) h) Javaslat a bizonyításfelvétel minimumkövetelményeiről a bizonyítékok tagállamok közötti kölcsönös elfogadhatósága céljából (2007) i) A vádlott távollétében hozott (in absentia) határozatokról szóló javaslat (2007) j) A büntetőjogi szankciók közelítéséről szóló zöld könyv nyomon követése, valamint adott esetben jogalkotási javaslat (2008) k) Az előzetes letartóztatásra vonatkozó eljárások minimumkövetelményeinek, valamint a letartóztatás okainak rendszeres felülvizsgálatára vonatkozó szokásos eljárások elemzése
Munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi tanácsadó bizottság

2006.12.31.

Richard CHURCH

Lemondás

Póttag

Kormány

Egyesült Királyság

Amy SADRO

Better Regulation and International Branch Health and Safety Executive
5.

E megállapodásokat a Szerződéssel és a végrehajtására vonatkozóan elfogadott rendelkezésekkel összhangban kell megkötni, és meg kell felelniük az alább felsorolt feltételeknek. Ezen igazgatási megállapodások végrehajtásának az uniós intézményeknél és szerveknél felmerülő közvetlen és közvetett költségeit a kérelmező tagállam viseli. a) Az Európai Parlament és a Tanács által együttdöntési eljárás keretében elfogadott aktusok közzététele Egy tagállam kormányának képesnek kell lennie arra, hogy az együttdöntési eljárással elfogadott aktusoknak az (1) bekezdésben említett nyelvek valamelyikén készült hiteles fordítását elküldje az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A Tanács e fordítást a levéltárában elhelyezi, és kérésre másolatot ad belőle. A Tanács biztosítja, hogy e fordításokat az internetes honlapján közzétegyék. Mindkét esetben fel kell hívni a figyelmet arra a tényre, hogy a szóban forgó fordítások nem bírnak jogi érvényességgel. b) A Tanács ülésein és esetleg más uniós intézmények vagy szervek ülésén elhangzó beszédek Egy tagállam kormánya – adott esetben – kérheti a Tanácstól és esetleg más intézményektől vagy szervektől is (az Európai Parlamenttől vagy a Régiók Bizottságától) annak engedélyezését, hogy a szóban forgó intézmény vagy szerv egyik tagja valamely ülésen való felszólalásában az (1) bekezdésben említett nyelvek valamelyikét használhassa („passzív” tolmácsolás). A Tanács esetében e kérést elvileg teljesítik, feltéve, hogy a kérelmet az ülés előtt kellő időben nyújtották be, és a szükséges személyzet és felszerelés rendelkezésre áll. c) Az uniós intézményekkel és szervekkel való írásbeli kapcsolattartás A tagállamok elfogadhatnak olyan jogi aktust, amely előírja, hogy amennyiben valamely állampolgáruk az (1) bekezdésben említett nyelvek valamelyikén kíván valamely uniós intézménynek vagy szervnek közleményt küldeni, a közleményt a szóban forgó tagállam által kijelölt szervnek kell elküldenie. Ez a szerv elküldi a szóban forgó intézménynek vagy szervnek a közlemény szövegét, annak az 1/1958 tanácsi rendeletben említett tagállami nyelvek valamelyikén készült fordításával együtt. A szóban forgó intézmény vagy szerv válasza esetében ugyanezt az eljárást kell értelemszerűen alkalmazni. Amennyiben az uniós intézményeknek vagy szerveknek egy bizonyos határidőn belül kell választ adniuk, e határidőt attól a naptól kell számítani, amikor a szóban forgó intézmény vagy szerv az 1/1958 tanácsi rendeletben említett nyelvek valamelyikén készült fordítást a tagállamtól kézhez kapja. Ez a határidő azon a napon ér véget, amikor a szóban forgó uniós intézmény vagy szerv a tagállam illetékes szervének ugyanezen a nyelven írott válaszát elküldi. A Tanács felkéri a többi intézményt, hogy ennek alapján kössenek igazgatási megállapodásokat.
c)

„Pirotechnikai eszközök”, üzemanyagok és kapcsolódó összetevőik, a következők szerint, és azok keverékei: 1. kifejezetten katonai célra kifejlesztett repülőgép-üzemanyagok; 2. alane (aluminum hydride) (CAS 7784-21-6); 3. carboran-ok; decaboran-ok (CAS 17702-41-9); pentaboranok (CAS 19624-22-7 és 18433-84-6) és azok változatai; 4. hydrazine és származékai, a következők szerint (lásd még az ML8. pont d) pontjának (Oxidáló hydrazine-származékok) 8. és 9. alpontjait): a) hydrazine (CAS 302-01-2) 70 % és magasabb koncentrációban; b) monomethyl hydrazine (CAS 60-34-4); c) szimmetrikus dimethyl hydrazine (CAS 540-73-8); d) nem szimmetrikus dimethyl hydrazine (CAS 57-14-7); 5. fémes üzemanyagok részecskeformában, amelyek lehetnek gömbszerűek, atomizáltak, szferoidok, pikkelyesek vagy őröltek, melyek legalább 99 %-ot tartalmaznak az alábbi anyagokból: a) fémek és azok keverékei a következők szerint: 1. berillium (CAS 7440-41-7) 60 μm-nél kisebb részecskemérettel; 2. vaspor (CAS 7439-89-6) 3 μm vagy kisebb részecskemérettel vasoxidból hidrogénnel végzett redukciós gyártással előállítva; b) keverékek, amelyek az alábbi összetevőket tartalmazzák: 1. cirkónium (CAS 7440-67-7), magnézium (CAS 7439-95-4) vagy ezek ötvözetei 60 μm-nél kisebb részecskemérettel; 2. bór (CAS 7440-42-8) vagy bór-karbid (CAS 12069-32-8) üzemanyagok 85 %-os vagy magasabb tisztasággal és 60 μm-nél kisebb részecske mérettel. 6. katonai anyagok, amelyek „sűrítőket” tartalmaznak a kifejezetten lángszórókhoz összeállított szénhidrogén-üzemanyagokhoz vagy gyújtóbombákhoz, úgymint fém sztearátokat, vagy palmátokat (pl. octal [CAS 637-12-7]), M1, M2, és M3 sűrítőket; 7. perklorátok, klorátok és kromátok, fémporral vagy más nagy hatóerejű üzemanyag-adalékokkal; 8. gömbösített alumíniumpor (CAS 7429-90-5) 60 μm, vagy kisebb részecskemérettel, minimum 99 %-os alumíniumtartalmú anyagból; 9. titanium subhydride (TiHn), amelynek sztochiometriai egyenértéke n = 0,65—1,68. 1. megjegyzés: Az ML8. pont c) pontjának 1. alpontjában felsorolt engedélyköteles repülőgép-üzemanyagok végtermékek, nem összetevők. 2. megjegyzés: Az ML8. pont c) pontjának 4. a) alpontjában felsorolt, a kifejezetten korrózió-ellenőrzésre való hydrazin-keverékek nem engedélykötelesek. 3. megjegyzés: Az ML8. pont c) pontjának 5. alpontjában felsorolt fémeket vagy ötvözeteket tartalmazó robbanóanyagok és üzemanyagok engedélykötelesek függetlenül attól, hogy a fémeket vagy ötvözeteket alumíniumba, magnéziumba, cirkóniumba, vagy berilliumba kapszulázták-e. 4. megjegyzés: Az ML8. pont c) pontjának 5. b) 2. alpontjában felsorolt bór-10-zel dúsított bór és bórkarbid (20 %-nál magasabb bór-10 tartalommal) nem engedélyköteles.
(3)

Az együttes fellépés céljainak megvalósítása során az EU aktív szerepet játszott az ENSZ-nek a kézi lőfegyverek és a könnyűfegyverek tiltott kereskedelmével és annak minden vonatkozásával foglalkozó (New Yorkban, 2001. július 9. és 20. között rendezett) konferenciáján, amelynek eredménye egy ENSZ-akcióprogram elfogadása lett, valamint a New Yorkban 2003. július 7. és 11. között rendezett első kétévenkénti ülésen. Az EU aktívan részt vett az Egyesült Nemzeteknek az ENSZ Közgyűlés által 2001. május 31-én elfogadott nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményét kiegészítő, a lőfegyverek, részeik és alkatrészeik, valamint lőszereik tiltott előállítása és kereskedelme elleni jegyzőkönyve kitárgyalásában is. Az EU teljes mértékben részt vett a kézi lőfegyvereket és könnyűfegyvereket nyomon követő nyílt munkacsoport New Yorkban 2004. június 14. és 25. között tartott ülésén is.