P6_TA(2007)0184

A jövőbeli regionális politika és innováció

Az Európai Parlament 2007. május 10-i állásfoglalása a jövőbeli regionális politikának az EU innovációs képességéhez való hozzájárulásáról (2006/2104(INI))

Az Európai Parlament,

- tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerzõdés 2., 3., 158., 159. és 160. cikkére,

- tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendeletre [1] és annak helyesbítésére [2],

- tekintettel a Kohéziós Alap létrehozásáról szóló, 2006. július 11-i 1084/2006/EK tanácsi rendeletre [3],

- tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló, 2006. július 5-i 1080/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre [4],

- tekintettel az Európai Szociális Alapról szóló, 2006. július 5-i 1081/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre [5],

- tekintettel az európai területi együttmûködési csoportosulásról szóló, 2006. július 5-i 1082/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre [6],

- tekintettel a kohézióra vonatkozó közösségi stratégiai iránymutatásokról szóló, 2006. október 6-i 2006/702/EK tanácsi határozatra [7],

- tekintettel az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007-2013) szóló, 2006. december 18-i 2006/1982/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra [8],

- tekintettel a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007-2013) létrehozásáról szóló, 2006. október 24-i 1639/2006/ÅK európai parlamenti és tanácsi határozatra [9],

- tekintettel a "Tudomány és technológia - Iránymutatások az Európai Unió kutatástámogató politikájához" címû közleményrõl szóló, 2005. március 10-i állásfoglalására [10],

- tekintettel a "Kohéziós politika a növekedés és a foglalkoztatás támogatására: közösségi stratégiai iránymutatások a 2007-2013 közötti idõszakra" címû bizottsági közleményre (COM(2005)0299),

- tekintettel "Az ismeretek átültetése a gyakorlatba: széles körû innovációs stratégia az Európai Unió számára" címû, a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának szóló bizottsági közleményre (COM(2006)0502),

- tekintettel a "Több kutatás és innováció - Beruházás a növekedés és a foglalkoztatás érdekében: Közös megközelítés" című, a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának szóló bizottsági közleményre (COM(2005)0488),

- tekintettel a "Kohéziós politika és a városok: a városok és az agglomerációk hozzájárulása a régiók növekedéséhez és a munkahelyteremtéshez" című bizottsági közleményre (COM(2006)0385),

- tekintettel a "Harmadik helyzetjelentés a kohézióról: A növekedés, a munkahelyteremtés és a kohézió új partnersége felé" című bizottsági közleményre (COM(2005)0192),

- tekintettel az Európai Tanács 2000. március 23- 24-i lisszaboni ülésének következtetéseire,

- tekintettel az Európai Tanács 2000. június 19- 20-i feirai ülésén az Európai Tanács által üdvözölt, a kisvállalkozásokról szóló európai chartára,

- tekintettel az "Ideje magasabb sebességbe kapcsolni: Az új növekedési és foglalkoztatási partnerség" című, az Európai Tanács 2006. tavaszi ülésszakának címzett bizottsági közleményre (COM(2006)0030),

- tekintettel a Bizottság által az Európai Tanácshoz annak 2006. október 20-i, Lahtiban (Finnország) rendezett nem hivatalos ülésén intézett, "Az innovációt támogató, modern Európa" című közleményre (COM(2006)0589),

- tekintettel a Bizottságnak az Európai Tanácshoz intézett, "További lépések az Európai Technológiai Intézet létrehozása felé" című közleményére (COM(2006)0276),

- tekintettel a Bizottság "Régiók a gazdasági változásért" című közleményére (COM(2006)0675),

- tekintettel a Bizottság részére az Esko Aho vezette független K+F szakértői csoport által készített, "Egy innovatív Európa megteremtése" című jelentésre (2006. január), az Európai Kutatási Tanácsadó Bizottság (ERAB) "A regionális kutatási és innovációs potenciál ösztönzése" című végleges jelentésére (2005. november) és a Bizottság "Innovatív stratégiák és intézkedések: 15 év regionális tapasztalat eredményei" című jelentésére (2006. október),

- tekintettel az európai innováció előrehaladásáról szóló, 2006. évi jelentésre (TrendChart),

- tekintettel a Régiók Bizottságának állásfoglalásaira és véleményeire,

- tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

- tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság véleményére (A6-0096/2007),

A. mivel a regionális politika - amellett, hogy kiterjed a projektek jóváhagyására és a strukturális alapok kezelésére - szerepet játszik az EU innovációs kapacitásának fejlesztésében, amibe beletartozik több járulékos, az EU-n belüli valódi kohézió biztosítását célzó tudományos és technológiai, jogi és pénzügyi, gazdasági és kereskedelmi, szervezeti és igazgatási, energiaügyi és környezetvédelmi, oktatási és szociális, valamint egészségügyi és kulturális intézkedés;

B. mivel a beruházás önmagában nem garantálja a fejlesztést, de megfelelő politika követése és progresszív, növekedésbarát intézkedések támogatása esetén létfontosságú fejlesztési eszközzé válhat;

C. mivel az innovációs kapacitás fejlesztésének a régiók közötti egyenlőtlenségek csökkentését kell szolgálnia, ezáltal átültetve a gyakorlatba a társadalmi szolidaritás és a harmonikus fejlődés elvét;

D. mivel minden innovációs intézkedés központjában az embereknek kell állniuk; mivel teljes körű és harmonikus fejlesztésük valamennyi politika sikeres végrehajtásának kulcsa, és mivel az EU minden intézkedésének alapját lakosai - mint a helyi és regionális közösségek tagjai és ugyanakkor a tagállamok állampolgárai - (tág értelemben az életminőséggel és a hosszú élettel meghatározható) jólétének kell képeznie;

E. mivel az oktatáshoz és a képzéshez minden szinten való egyenlő hozzáférés joga alapvető állampolgári jog, és mivel a folyamatos képzést fel kell gyorsítani, valamint a munkavállalók részére átképzési lehetőségeket kell biztosítani;

F. mivel az EU-n belül az innovációt olyan dinamikus és interaktív folyamatként kell felfogni, amely különböző szereplőket érint, beleértve - a szubszidiaritás elvével összhangban - a regionális és helyi szereplőket is;

G. mivel az innováció jelentheti a jól bevált, kipróbált és ellenőrzött, generációk által alkalmazott gyakorlatokhoz való visszatérést is, és mivel egyes esetekben az innovációs intézkedések irányulhatnak csak egyes meghatározott régiókra is;

H. mivel egyes intézkedések nagyobb kiadásokat igényelnek, mások ugyanakkor csak új ötleteket és/vagy olyan jó és egyértelmű jogszabályok bevezetését, amelyeket be is fognak tartani;

I. mivel a lisszaboni stratégia célja az, hogy 2010-ig az EU-t a világ legversenyképesebb gazdaságává tegye, beleérve a kutatási és fejlesztési kiadásoknak a GDP 3%-ára történő növelését, és mivel a regionális és helyi központokat tevőlegesebben be kell vonni a lisszaboni stratégia gyakorlati végrehajtásába;

J. mivel a közösségi jogszabályok 60-70%-át regionális és helyi szinten hajtják végre;

K. mivel a strukturális alapokat rugalmasan kell felhasználni, hogy kellően figyelembe lehessen venni az egyes régiók sajátosságait;

L. mivel különböző finanszírozási eszközök kerülnek bevezetésre, beleértve az új Jaspers [11], Jeremie [12] és Jessica [13] kezdeményezéseket, és mivel az Európai Beruházási Bank (EBB) fellépése a fejlesztés hasznos előmozdítójaként szolgál a kiadások ésszerűsítése révén;

M. mivel a kis- és középvállalkozások (kkv) kulcsszerepet töltenek be az EU-n belül az innovációs kapacitás fejlesztésében, egyebek között rugalmasságuknak és az új technológiákra és új működési módokra való gyors reagálásuknak köszönhetően;

N. mivel a kkv-kat az európai innováció egyik fő hajtóerejének kell tekinteni, és mivel a tagállamok és az EU elkötelezett az innovációs szellem kisvállalkozásoknál történő fokozása, továbbá technológiai kapacitásuk növelése, illetve egy számukra elérhető közösségi szabadalom bevezetése mellett;

O. mivel a fenntartható energiaágazat fejlesztése az EU előtt álló egyik legnagyobb kihívás;

P. mivel a gazdasági tevékenység tág értelmezésébe beletartozik az agrárgazdálkodás is;

Q. mivel a szolgáltatási ágazat a tagállamok jövedelmének jelentős hányadát (70%-át) termeli;

R. mivel az Európai Unió demográfiai előrejelzései, amelyek alacsony születési arányt és öregedő népességet jósolnak, társadalmi kihívást jelentenek az EU számára, és jelentős lehetőségeket kínálnak a tagállamok innovációs tevékenysége számára, beleértve a szolgáltatási szektort is;

S. mivel megfelelő feltételeket kell teremteni a közlekedési, távközlési és tájékoztatási hálózati infrastruktúrával kapcsolatban;

T. mivel a globális gazdasági és politikai "játszma" más szereplői sem ülnek ölbe tett kézzel és új megoldásokat keresnek, és mivel az innováció eszköz lehet az európai uniós gazdaság vonzóbbá és versenyképesebbé tételére és az EU-régiók közötti kapcsolat erősítésére;

U. mivel az innovációt nem lehet pusztán formális szempontból vizsgálni, és mivel létezik egy visszacsatolási hatás, amely alapján a megfelelően véghezvitt regionális politika előmozdítja a több irányú innovációt, amely pedig gyorsabb és harmonikusabb regionális fejlődést idéz elő, ilyen módon járulva hozzá az EU kohéziójához;

V. mivel az innováció az EU közösségi stratégiai iránymutatásaiban (2007-2013) említett három prioritás egyike,

Humánerőforrás-, oktatási, tudományos és kutatási politika

1. felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az EU-régiókban minden szinten biztosítsanak egyenlő hozzáférést az oktatáshoz minden polgár számára, ami fel fogja szabadítani az emberek képességét, hogy innovatív, kreatív módon gondolkodjanak, és biztosítani fogja a kiegyensúlyozott személyes fejlődést (intellektuális és fizikai értelemben is), beleértve az aktív, etikus és a közélet felé elkötelezett társadalmi magatartási minták kialakítását is;

2. üdvözli az eddig elért eredményeket és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat a regionális akadémiai és tudományos kutatási központok, valamint a különböző területeken működő kiválósági központok kialakításának, és az ilyen központok, különösen a már működő és a kialakulóban lévő kiválósági központok közötti szorosabb együttműködésnek a támogatására, többek között a harmadik országok számára nyitott hálózati struktúrák, illetve a kutatók és diákok cseréjének növelése, valamint a női kutatók jobb hozzáférése révén;

3. felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és a helyi hatóságokat olyan kutatási projektek támogatására, amelyek gyakorlatban alkalmazható megállapításokat tesznek, ilyen módon hozzájárulva a regionális fejlesztéshez;

4. felhívja a Tanács és a Bizottság figyelmét arra a tényre, hogy tekintettel az EU jelenlegi demográfiai helyzetére a tagállamok és a regionális és helyi hatóságok család-, társadalombiztosítási és nyugdíjpolitikái reformra szorulnak, és úgy véli, hogy különösen figyelni kell, arra a tényre, hogy az európai társadalom idősödik, az idős embereket fokozottabban ösztönözni kell az innovációs intézkedésekben történő részvételre, ezáltal megfelelően kihasználva tudásukat és tapasztalataikat;

5. felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, valamint a regionális és helyi hatóságokat, hogy léptessenek életbe hatékonyabb intézkedéseket a tehetséges fiatalok azonosítására, és adjanak számukra lehetőséget tudományos és szellemi kapacitásuk fejlesztésére, továbbá nyújtsanak átfogó támogatást a fiatal kutatók fejlődéséhez;

6. hangsúlyozza, hogy a demográfiai változás lehetőségeket is teremt az EU gazdasága számára; utal az informatikai és az orvosi szektorban, a háztartási automatizálásban, a telematikában és a szolgáltatási, szállítási és gondozási ágazatok legnagyobb részében, illetve a regionális tervezés területén folytatott innovatív tevékenységekre; emlékeztet arra, hogy a legtöbb regionális és helyi hatóság rendelkezik a politika e területeken történő végrehajtásához szükséges megfelelő hatáskörrel;

7. javasolja a Bizottságnak, a tagállamoknak, a Régiók Bizottságának és a regionális hatóságoknak, hogy az erősebb innovációs szellem támogatása céljából kovácsolják jobban össze a regionális és helyi közösségeket, a társadalmi és különösen az üzleti szférával folytatott párbeszédet fokozó többirányú, az "alulról felfelé építkezés" elvén alapuló kampány révén;

8. elismeri, hogy az innováció Európában a munkahelyteremtés elengedhetetlen feltétele;

9. azon az állásponton van, hogy az EU-ban az innovációs kapacitás fejlesztésének lényeges előfeltétele a következőkhöz való korlátlan és ingyenes - vagy legalábbis rendkívül olcsó -, szélessávú hozzáférés, beleértve az EU legkülső, távoli, hegyvidéki és szigeti régióit, valamint a vidéki térségeket is:

a) közigazgatási információk (a közigazgatás minden szintjén), lehetővé téve a legtöbb igazgatási alakiság - beleértve az üzleti tevékenységgel kapcsolatos alakiságokat is -interneten történő intézését, és

b) tudományos, gazdasági, jogi és kulturális információk, a szellemi tulajdonjogok megfelelő tiszteletben tartása mellett (az e-könyvtárak szélesebb körű elérhetősége),

és felhívja a Bizottságot, a tagállamokat, valamint a regionális és helyi hatóságokat az ilyen információkhoz való általános hozzáférés biztosítására, valamint az információs és kommunikációs technológiákon (ikt) alapuló munkavégzéshez való hozzáférés maximalizálására, ami segíthet a munkanélküliség leküzdésében, és különösen fontos azon emberek számára, akik személyes vagy szakmai okok miatt távmunkát végeznek vagy távoktatásban vesznek részt, továbbá akik az otthoni munkavégzés mellett döntenek, ideértve a gyermeküket nevelő személyeket, a fogyatékkal élőket és a családtagokat gondozó személyeket;

10. sürgeti a helyi, regionális és nemzeti hatóságokat az ágazati testületekkel - úgymint az ipari és kereskedelmi kamarákkal és más információs központokkal - együttműködésben egyablakos közös információs pontok létrehozására; hangsúlyozza, hogy mindezt további források bevonása nélkül meg lehet oldani a meglévő információs hálózat megreformálása útján; végül megállapítja, hogy ilyen módon a vállalatok és a kutatási intézmények egyetlen helyen szerezhetnek információkat a helyi, regionális, nemzeti és uniós szintű innovációs, kutatási és regionális fejlesztési politikáról;

11. úgy ítéli meg, hogy az innovációnak az egész EU-ban történő fokozása céljából lényeges a feltalálói vonatkozású tevékenységek, illetve ezt kibővítve a szabadalmi és licenciatevékenységek széles körű támogatása, és felhívja a Tanácsot, a Bizottságot, illetve a tagállamokat az "európai szabadalom" bevezetésére, és a szerzői jogok tiszteletben tartásának biztosítására (szellemi tulajdonjogokra vonatkozó stratégia), valamint a plagizálás és a hamisítás elleni szigorú és hatékony küzdelemre, és az e területen főként európai mintákon alapuló, globális megoldások kidolgozására;

12. rámutat arra, hogy a fejlesztési és innovációs intézkedések a nem technológiai jellegű szervezési és szolgáltatásokkal kapcsolatos innovációra is kiterjednek; üdvözli a tényt, hogy a Versenyképességi Tanács 2006. december 5-i ülésén úgy határozott, hogy politikai iránymutatást készít a szolgáltatásokkal kapcsolatos és a nem technológiai jellegű innovációról; felhívja a Bizottságot, hogy vonja be e folyamatba az érintett vállalkozásokat képviselő szervezeteket; felhívja a regionális hatóságokat a nem technológiai jellegű innováció támogatására irányuló intézkedések bevezetésére;

13. azon az állásponton van, hogy az innovációs klaszterek és kiválósági központok eddig jó eredményeket hoztak, és hogy ezeket ki kell egészíteni "Az ismeretek átültetése a gyakorlatba: Széles körű innovációs stratégia az Európai Unió számára" című említett bizottsági közleményben foglalt következtetésekkel; úgy véli, hogy figyelembe kell venni "Az innovatív stratégiák és intézkedések" című bizottsági munkadokumentumot (amely tartalmazza az "innovációs utalványt") és az ERAB ajánlásait; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat a klaszterek mint a tudományos kutatóközpontok, oktatási központok és helyi közösségek közötti kapcsolatok kialakítására irányuló eszköz fejlesztésének támogatására;

14. úgy ítéli meg, hogy az innováció regionális szinten történő dinamikus fejlesztése - különösen a hagyományos vagy egyedi ágazatok terén - hatékony eszköz lehet az áttelepülések negatív hatásainak megakadályozására és a regionális foglalkoztatás ösztönzésére;

15. sürgeti a tagállamokat az együttműködés európai technológiai platformok létrehozása révén történő támogatására, amelyek lehetőséget nyújtanak az innovációs tevékenységek összpontosítására az ipar és az üzleti szféra, valamint a tudományos-kutatási és pénzügyi körök közötti, határokon átnyúló és régiók közötti kapcsolatok kialakítása révén;

16. felismeri, hogy regionális szinten innovációs központokat és övezeteket kell létrehozni, és hálózatok révén biztosítani kell e központok és övezetek más régiók, tagállamok vagy harmadik országok hasonló struktúráival való összeköttetését;

17. üdvözli azt a tényt, hogy a hetedik kutatási keretprogram keretében a kutatási és fejlesztési kiadások mértéke kb. 40%-kal nőtt; hangsúlyozza azonban, hogy a kutatási-fejlesztési célú kiadások jelenlegi szintje még mindig veszélyesen alacsony, és hogy az e célra elkülönített közösségi költségvetési előirányzatok meszsze nem kielégítőek, és felhívja a tagállamokat, hogy mielőbb jelentősen növeljék a K+F-fel kapcsolatos kiadásaiknak a GDP-n belüli százalékos arányát, nemzeti és regionális szinten is, és felhívja a figyelmet arra, hogy a pénzösszegeket racionális módon kell felhasználni azon célkitűzéssel összhangban, amelyre elkülönítették őket;

18. aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy miközben az EU szervei elismerik az innováció ösztönzésének kiemelt fontosságát, a kutatásra és fejlesztésre szánt előirányzatok nem elégítik ki az Unió versenyképességének biztosításával összefüggő tényleges szükségleteket;

19. úgy véli, hogy a strukturális finanszírozás az innovációs kapacitás növelésének és a régiók közötti gazdasági egyenlőtlenségek csökkentésének alapvető eszköze, és javasolja, hogy a Bizottság, a tagállamok és a regionális hatóságok növeljék a fejlesztésre szánt, illetve kutatásra és találmányokra elkülönített strukturális finanszírozási források arányát;

20. az Európai Technológiai Intézetet (EIT) olyan új lehetőségnek tekinti, amely meggátolja az "agyelszívást", és a tehetséges európai kutatóknak egyedi lehetőséget nyújt a tudományos kutatások legmagasabb szinten történő végzésére, továbbá a regionális tudományos kutatóintézetek lehetséges támogatási forrásának is tartja; ezért felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat az EIT létrehozására irányuló munka felgyorsítására, és ezzel a Közösség versenyképességének és az innováció, a kutatás és az oktatás által alkotott "tudásháromszögben" megvalósítható potenciáljának fellendítésére;

21. ösztönzi a Bizottságot a kutatók számára nyitott, közös és versengő munkaerőpiac megteremtésére irányuló stratégiák kialakítására, és a tagállamokat és a regionális hatóságokat e stratégia oly módon történő végrehajtására, amellyel a kutatók számára vonzó karrierlehetőségeket kínálhatnak, és megkönnyíthetik a mobilitást;

Gazdaság- és energiapolitika, valamint pénzügyi és igazgatási eszközök

22. felhívja a Bizottságot, a tagállamokat, valamint a regionális és helyi hatóságokat arra, hogy hatáskörüknek megfelelően nyújtsanak átfogó támogatást a kkv-knek (beleértve az igazgatási eljárások és az adórendszer egyszerűsítésére szolgáló intézkedéseket vagy a közbeszerzési eljárásokkal kapcsolatos intézkedéseket), mivel ezek a technológiai és szervezeti innováció legkreatívabb és legdinamikusabb forrásai, így potenciálisan növelhetik Európa gazdasági versenyképességét és javíthatják a munkaerő-piaci helyzetet;

23. hangsúlyozza, hogy az uniós kiadások költséghatékonyságának javítása érdekében - ami a nyilvánosság érdekeit szolgálja - javítani kell a kkv-k strukturális alapok forrásaihoz való hozzáférését; ezzel összefüggésben úgy ítéli meg, hogy támogatni kell a finanszírozás szélesebb körű diverzifikációját, és különösen törekedni kell a kockázatitőke-kapacitás további bővítésére;

24. felhívja a regionális és helyi hatóságokat a tudományos kutatóközpontok, és a különböző méretű, kis-, közép- és nagyvállalkozások közötti regionális együttműködés elősegítésére és támogatására, lehetőség szerint a szociális gazdaság szervezeteinek bevonásával; felhívja a regionális és helyi hatóságokat, hogy tekintsék a nyitott innováció elvét (az ipar, a kkv-k és a kormányok kutatás és innováció területén klaszterek révén történő együttműködését) az innováció és a regionális fejlesztés motorjának;

25. hangsúlyozza, hogy a strukturális alapok és a Kohéziós Alap kiemelt szerepet játszanak a lisszaboni célok végrehajtásában, különösen az innováció területén;

26. a strukturális alapokat az innovációs kapacitást fokozó alapvető eszközként értékeli, amely különösen a régiók közötti kohézió megteremtését és a közöttük meglévő gazdasági különbségek mérséklését segíti elő; javasolja a strukturális alapokból kutatásra és innovációra előirányzott összeg jelentős növelését;

27. elismeri, hogy helyi és regionális szintű mikrovállalkozások és a kézművesipar különösen fontosak az innovációt ösztönző politika szempontjából, és támogatni kell őket az állami és magán kutatóintézetekkel való együttműködés során, különösen az alacsony és közepes technológia terén; felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be a Parlament és a Tanács számára e vállalkozásokkal kapcsolatos cselekvési programot, és javasolja a tagállamoknak és a regionális hatóságoknak, hogy a strukturális alapok felhasználásával támogassák őket, többek között diákprogramok keretében; sajnálja azonban, hogy működési intézkedéseket nem javasoltak számukra; ebből adódóan felhívja a Tanácsot és a Bizottságot annak biztosítására, hogy a stratégia prioritásainak megállapításakor vegyék figyelembe e vállalkozások sajátos jellegét és igényeiket;

28. felhívja a nemzeti és regionális hatóságokat az innováció területén a régiók közötti és a határokon átnyúló együttműködés erősítését szolgáló feltételek megteremtésére, és javasolja az ilyen együttműködés finanszírozásával kapcsolatos igazgatási eljárások lehető legnagyobb mértékű egyszerűsítését;

29. javasolja, hogy a nemzeti, regionális és helyi hatóságok tegyék meg a - kifejezés tágabb értelmében vett - szolgáltatási szektorban létfontosságú innovatív intézkedéseket, ideértve az állami szolgáltatásokat is;

30. sürgeti a tagállamokat - az innovációt ösztönző politika hatékony regionális végrehajtása céljából - az Európai Regionális Fejlesztési Alap, az Európai Szociális Alap, a Kohéziós Alap egymást kiegészítő jellege, és a hetedik kutatási keretprogram, illetve az első versenyképességi és innovációs keretprogram alapján rendelkezésre álló pénzeszközök megfelelő kihasználására;

31. azon az állásponton van, hogy az erre irányuló erős társadalmi nyomásnak erőteljesen csökkentenie kell a bürokráciát, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hatásköreikkel összhangban e szempontból vizsgálják felül a közösségi, nemzeti, regionális és helyi jogszabályokat és lényegesen egyszerűsítsék azokat, valamint lehetőség szerint egységesítsék az igazgatási, különösen a gazdasági tevékenység megkezdésével és folytatásával kapcsolatos eljárásokat (egyablakos rendszer);

32. azon az állásponton van, hogy intézményi támogatást kell nyújtani a helyi és regionális hatóságok innovációt elősegítő munkájához, és javasolja, hogy a szubszidiaritás elvével és a Bizottság által elfogadott állami támogatási iránymutatásokkal összhangban a tagállamok vizsgálják meg a lehető legszélesebb feladatés hatáskör-átruházás lehetőségét, a megfelelő önfinanszírozási és támogatási eszközökkel együtt, amelyeknek elő kell segíteniük a helyi lakosok számára legmegfelelőbb megoldások kidolgozását;

33. felhívja a tagállamokat és a regionális és helyi hatóságokat arra, hogy az innovációt szolgáló beruházások és projektek végrehajtási módjainak keresésekor ösztönözzék és használják ki nagyobb mértékben a köz-magán társulással (PPP) járó megoldásokat, és egyidejűleg alkalmazzák a más országokban és régiókban kialakított legjobb gyakorlatokat, az ár-érték arány elvének megfelelően;

34. kitart amellett, hogy a tagállamok és a Közösség által rendelkezésre bocsátott közfinanszírozás kiegészítéséhez a PPP-k kifinomultabb rendszerére van szükség; megjegyzi, hogy e tevékenységek sikere alapvetően a potenciális szereplők közötti kapcsolatok kiépítésétől függ majd;

35. sürgeti a Bizottságot, hogy - tekintettel egyrészt a versenypolitika és az állami támogatásokra vonatkozó politika, másrészt az ilyen projektek strukturális alapokból történő támogatása között fennálló potenciális feszültségekre - tegyen intézkedéseket e feszültségek csökkentésére a PPP-kkel, illetve egyéb kérdésekkel összefüggésben, beleértve a szélessávú internetkapcsolat infrastruktúráját is;

36. úgy véli, hogy az innovációt ösztönző politikák nemzeti és regionális szintű végrehajtásának céljából meg kell könnyíteni a tőkebevonást, és felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat a valós igényeknek megfelelő finanszírozási mechanizmusok, valamint az innovatív projektekben rejlő kockázatok kezelésére szolgáló rendszer létrehozására; ezzel összefüggésben elismeri az EBB és az Európai Beruházási Alap (EBA) által közösen bevezetett új finanszírozási kezdeményezések (Jaspers, Jeremie és Jessica) fontosságát az innováció szempontjából, és úgy véli, hogy regionális szinten a lehető legszélesebb körben kell terjeszteni a kezdeményezések gyakorlati és hatékony végrehajtására vonatkozó információkat;

37. hangsúlyozza azonban, hogy a jelenlegi kockázatitőke-rendszer nem teljesíti a kis- és mikrovállalkozások innovációs finanszírozási igényeit, különösen a nem technológiai jellegű innováció területén; felhívja a Bizottságot, az EBB-t és az EBA-t az említett vállalkozások és a háziipar számára megfelelő finanszírozási módszerek megállapítására, a kockázati tőke kiigazítása vagy szükség esetén további innovatív finanszírozási eszközök kialakítása útján; rámutat, hogy a Jeremie kezdeményezés nem korlátozódhat az innováció kizárólag csúcstechnológiában történő támogatására, és felhívja a tagállamokat és a régiókat annak biztosítására, hogy a kezdeményezés az innovációt az alacsony és közepes technológiákban is támogassa;

38. felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és a regionális hatóságokat, hogy ne csak a nagy projektekre és kiválósági központokra összpontosítsanak, hanem fordítsanak figyelmet a hátrányos helyzetű régiók kisebb projektjeire is, és rendelkezzenek kiigazított mikrohitel-mechanizmusokról;

39. elismeri az innováció, valamint a személyek és áruk gyors és biztonságos mozgása közötti kapcsolatot, ami a regionális hatóságok közreműködését igényli a szállítási infrastruktúra biztosításában, és felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és a regionális és helyi hatóságokat a szállítási infrastruktúrán belüli technikai és szervezeti innovációra, különösen a helyi és regionális szintű tömegközlekedés tekintetében;

40. üdvözli azt a tényt, hogy az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság elkezdtek foglalkozni az EU energiaügyi problémáival, és felismerve azt, hogy az energiapolitika alapjában a nemzeti szférába tartozik és jelentős hatást gyakorol a gazdaságon belüli innovációra, sürgeti a tagállamokat e politika regionális vonatkozásainak vizsgálatára, beleértve a az energiával kapcsolatos oktatást is, aminek az energiafelhasználás racionalizálására irányuló fokozott erőfeszítéseket, valamint a geológiai adottságok és a helyi energiaforrások kihasználásával "tiszta" energia előállítását, illetve az intelligens energiafelhasználású építmények népszerűsítését, egy nagyobb mértékben a megújuló energiaforrásokon alapuló gazdaságot, az intermodális kombináció lehetőségeit hatékonyabban kiaknázó közlekedési rendszert, és hatékonyabb újrafelhasználási és újrafeldolgozási folyamatokat kell eredményeznie; hangsúlyozza az e tekintetben a kkv-k által betöltendő pozitív szerepet;

Városi és vidéki területek, valamint a környezet

41. felhívja a Bizottságot és a tagállamokat arra, hogy - az egyes területek strukturális hátrányokból, mint a gazdasági nélkülözésből és munkanélküliségből eredő elnéptelenedése elleni küzdelem érdekében - hatékonyabban folytassák a régiók közötti kiegyenlítő politikájukat, tekintettel a regionális gazdaságok innovációjának fejlesztésére, ami növelni fogja a Közösség innovációs kapacitását és hozzá fog járulni a valódi területi kohézió eléréséhez;

42. felhívja a Bizottság, a tagállamok és regionális hatóságok figyelmét arra a tényre, hogy az innovációbarát környezet lehetővé tétele érdekében az emberek életkörülményeinek jónak kell lenniük, ami a biztonság, az egészségügyi ellátás és a környezetvédelem megfelelő szintjének, a megfelelő lakáskörülményeknek, az oktatáshoz, a kultúrához és a szolgáltatásokhoz való hozzáférésnek stb. biztosítását jelenti;

43. felhívja a tagállamokat és a regionális hatóságokat, hogy - tekintettel a városi területeknek a legtöbb európai polgár lakóhelyeként, valamint regionális és helyi innovációs központként betöltött kiemelkedő szerepére - támogassák a hosszú távú területfejlesztést, ami meg fogja teremteni a városi területek ésszerű és harmonikus kihasználásához és a fenntartható városfejlesztéshez hozzájáruló feltételeket, megfelelően figyelembe véve a gazdasági, lakhatási és szabadidős, illetve környezetvédelmi igényeket;

44. felhívja a Bizottságot és a tagállamokat a többek között a fenntartható regionális fejlesztéshez hozzájáruló, innovatív környezetbarát fellépés (öko-innováció) biztosítására irányuló kezdeményezések támogatására a fenntartható fejlődési stratégia iránymutatásaival összhangban; rámutat a kkv-kban az ilyen innovációval kapcsolatban rejlő jelentős lehetőségekre is;

45. felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és a regionális hatóságokat, hogy innovációs politikájukba foglalják bele az agrárélelmiszer-előállítási és feldolgozási kérdéseket, valamint a vidéki területek lakosainak életfeltételeit, tekintettel arra a tényre, hogy az EU élelmiszer-biztonsága tekintetében döntő fontosságúak a vidéki területek, ahol az Unió lakosságának 20%-a él;

Bevált gyakorlat és az innovációs politika konszolidációja

46. üdvözli a Bizottság által a tagállami szintű innovációs politikák értékelése terén végzett eddigi munkát (pl. az európai innováció előrehaladásáról szóló jelentést), és felhívja az egyes régiók fejlettségi szintjének módszeres elemzésére, a rendelkezésre álló legtárgyszerűbb innovációs mutatók felhasználásával; javasolja, hogy a vonatkozó elemzéseket, értékeléseket és legjobb gyakorlatokat foglalják bele a kohézióról jelenleg készülő negyedik jelentésbe;

47. felhívja a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket a nemzeti stratégiai referenciakeretek konszolidálása érdekében, aminek az innováció előtérbe helyezése, illetve a stratégiáknak az egész EU-ra kiterjedő, közös és következetes rendszer keretében történő egyesítése érdekében ki kell terjednie a regionális innovációs stratégiákra is;

48. üdvözli a régiók és a helyi közösségek közötti tapasztalatcserékkel és a bevált gyakorlatok cseréjével kapcsolatban az együttműködési hálózatokon keresztül eddig elért eredményeket, és felhívja a Bizottságot az ilyen hálózatok fejlesztésének, valamint a legújabb információs és kommunikációs technológiák alkalmazásán keresztül történő innovációtranszfernek a további támogatására, ami jelentősen elő fogja segíteni az információk átadását és cseréjét, különös tekintettel a távoli területeken élő közösségek bevonásának szükségességére; ebben a tekintetben üdvözli azt a tényt, hogy a Bizottság a "Régiók a gazdasági változásért" kezdeményezésen keresztül ösztönzi a régiók és városok együttműködését, de külön javaslatokat vár a kezdeményezés végrehajtására;

49. felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal, a regionális és helyi hatóságokkal együttműködésben végezze el az eddig folytatott kohéziós politika és az említett közösségi stratégiai iránymutatások hatásainak félidős felülvizsgálatát az EU innovációs politikája terén a régiókban elért előrehaladás értékelése céljából;

50. emlékezteti a Bizottságot és a tagállamokat arra, hogy a negyedik kohéziós jelentésnek a kohéziós politika jövőbeli javítását is szolgálnia kell majd; utal továbbá a 2007-ben létrehozandó EU-s területi menetrendre; hangsúlyozza, hogy ez a szakpolitikai dokumentum új, előretekintő koncepciókat kíván kialakítani a területfejlesztés terén (különösen a regionális és a városfejlesztés, a regionális klaszterek tekintetében a "kritikus tömeg" használata és a régiókra vonatkozó differenciált megközelítés terén), és a kultúrát a regionális fejlesztést támogató eszközként használja;

51. reméli, hogy ez az állásfoglalás bemutatja, hogy a városoknak és a régióknak milyen érdekük fűződik a regionális fejlesztéshez és növekedéshez, és hozzájárul a tagállamok igényeiről készült éves jelentésről a lisszaboni stratégia keretében folytatott vitához;

*

* *

52. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak és a Régiók Bizottságának.

[1] HL L 210., 2006.7.31., 25. o.

[2] HL L 239., 2006.9.1., 248. o.

[3] HL L 210., 2006.7.31., 79. o.

[4] HL L 210., 2006.7.31., 1. o.

[5] HL L 210., 2006.7.31., 12. o.

[6] HL L 210., 2006.7.31., 19. o.

[7] HL L 291., 2006.10.21., 11. o.

[8] HL L 412., 2006.12.30., 1. o.

[9] HL L 310., 2006.11.9., 15. o.

[10] HL C 320. E, 2005.12.15., 259. o.

[11] Európai régiók beruházásait támogató közös program.

[12] Mikro-, kis- és középvállalkozásokat támogató közös európai források.

[13] Fenntartható városfejlesztési beruházásokat támogató közös európai kezdeményezés.

--------------------------------------------------