Az európai polgároknak továbbra is tudnia kell élvezni a médiaágazat által nyújtott bőséges információk és szórakozási lehetőségek biztosította előnyöket, és a jövőben is kell, hogy számíthassanak a nyílt, demokratikus vitára, valamint a média és a művészet szabadságára. Ugyanakkor lehetővé kell tenni számukra, hogy szabadon válasszanak a számos különféle lehetőség közül, valamint képesek legyenek eligazodni a modern hírkörnyezetben és megalapozott döntéseket hozni.

Az audiovizuális vállalatokat olyan helyzetbe kell hozni, hogy az európai kontinenst – és ne csak a saját nemzeti piacaikat – tekintsék saját piacuknak. Ahhoz, hogy ez megtörténjen, az európai szereplőknek elégséges méretet kell elérniük ahhoz, hogy túllépjenek a nemzeti határokon, és bárhol az EU-ban beruházzanak tartalomba, tehetségekbe, promócióba, terjesztésbe, innovációba és technológiába. Elegendő életképes és fenntartható finanszírozási modell kell, hogy a hírmédia-ágazatban tevékenykedő vállalatok rendelkezésére álljon annak érdekében, hogy biztosítva legyen a polgárok hozzáférése egy plurális, sokszínű és független médiakörnyezethez (regionális és helyi szinten is).

Számos erős nemzetközi online videotéka platform lépett be az európai piacra, és sikerrel hoz létre tartalmakat Európában. Ez lehetőséget, egyúttal kihívást jelentett az európai független audiovizuális alkotások és azok készítői számára.

Az audiovizuális ágazatban a legnagyobb kihívást a piac széttagoltsága jelenti. Az európai audiovizuális vállalatok – néhány kivételtől eltekintve – többnyire a nemzeti közönségre összpontosítanak. Az EU-n belül az európai filmeket átlagosan három országba, míg az amerikai filmeket 10 országba exportálják. Az amerikai filmek egyúttal a mozipénztárak bevételeinek 66 %-át teszik ki az EU-ban. Ennek eredményeként a legnagyobb európai médiaszereplők is érezhetően kisebbek, mint fő globális versenytársaik. Az európai csoportok a világ 50 legnagyobb audiovizuális csoportja bevételeinek 11 %-át adják, míg az amerikai csoportok több mint 70 %-át.

A szellemi tulajdon-jogok alapvető fontosságúak a médiaágazat számára. A szellemitulajdon-jogok – és különösen a szerzői jogok – hatékony érvényesítése az ágazat támogatásának kulcsfontosságú eleme, különösen a jelenlegi nehéz időkben.

Az EU az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló felülvizsgált irányelvvel (AVMSD) és a szerzői jogi reformmal a közelmúltban korszerűsítette szabályozási keretét, miután széles körű vitákat folytattak arról, hogy miként lehet a lehető legjobban biztosítani a szabad véleménynyilvánítást (beleértve annak összes aspektusát). E közlemény erre a modern szabályrendszerre épít, és – a beruházásokat más szakpolitikai intézkedésekkel ötvözve – további lépéseket javasol annak érdekében, hogy segítsen a médiaágazatnak szembenézni a válsággal, és abból versenyképesebben kikerülni. Ennek megfelelően e közlemény három téma köré épül:

a) helyreállítás: mit tervez a Bizottság annak érdekében, hogy segítsen az audiovizuális és médiavállalatoknak átvészelni a jelenlegi viharos időket, valamint likviditást és pénzügyi támogatást biztosítson számukra;

b) átalakulás: a strukturális kérdések kezelése azáltal, hogy a Bizottság segíti az ágazatot az éghajlatváltozás és a digitalizáció által előidézett, párhuzamosan zajló átállások kezelésében az ádáz globális versennyel jellemzett környezetben;

c) a lehetőségek megteremtése és a pozíció erősítése: olyan feltételek megteremtése, amelyek több innovációt tesznek lehetővé az ágazatban, ugyanakkor biztosítják a valóban egyenlő versenyfeltételeket, valamint erősítik a polgárok pozícióját, hogy azok könnyebben hozzáférjenek a tartalmakhoz és megalapozott döntéseket hozzanak.

A médiaágazat gazdasági fellendülése és versenyképessége az egészséges, független és plurális médiakörnyezet előfeltétele, amely viszont alapvető a demokráciánk szempontjából. E közlemény kiegészíti az európai demokráciáról szóló cselekvési tervet. Ez utóbbi az európai demokratikus rendszereket a dezinformáció, a választások integritása, valamint a médiaszabadság és -pluralizmus területén fenyegető kockázatokkal foglalkozik. Egy sor kezdeményezést tartalmaz, amelyek célja biztonságosabb és jobb környezetet teremteni az újságírók számára munkájuk elvégzéséhez, valamint a médiatudatosság előmozdítása.

E közlemény egyúttal teljes mértékben összhangban áll a Bizottságnak a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabállyal és a digitális piacokról szóló jogszabállyal kapcsolatos, készülő javaslataival, amelyek célja az EU-ban a digitális szolgáltatásokra vonatkozó jogi keret korszerűsítése. Ezek együtt az online platformokra (különösen a legerősebbekre) vonatkozó világos szabályokat és feladatköröket fognak meghatározni annak érdekében, hogy biztosítsák az egyenlő versenyfeltételeket az interneten.

A stabil médiakörnyezet kulcsfontosságú az uniós bővítési folyamatban és a szomszédságpolitikában részt vevő országok stabil működése tekintetében is. Ahol lehetséges és helyénvaló, az e közleményben felvázolt kezdeményezések – ideértve a hírmédiát és a médiatudatosságot érintő kezdeményezéseket is – nyitva állnak az uniós bővítési politika és szomszédságpolitika hatókörébe tartozó országok független és szakmai szempontoknak megfelelő médiája előtt. E kezdeményezések kiegészítik és megerősítik az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós cselekvési tervben (2020–2024) feltüntetett intézkedéseket. Adott esetben az intézkedések hozzájárulnak az európai médiatartalmak harmadik országokban történő népszerűsítéséhez is.

Az e közleményben felsorolt intézkedések figyelembe veszik azt, hogy szükség van egy befogadó európai médiaágazatra, amely tükrözi Európa sokszínűségét. Végrehajtásuk során a Bizottság ösztönözni fogja a lehetőségekhez és az erőforrásokhoz való egyenlő hozzáférést azok számára, akik egyébként kirekesztődhetnének vagy marginalizálódhatnának, ideértve például a fogyatékossággal élő emberek tartalmakhoz való hozzáférésének biztosítását.

Az állami támogatásokra vonatkozó jelenlegi szabályok pontosítják azokat a feltételeket, amelyek mellett a tagállamok állami támogatást nyújthatnak. A nemzeti hatóságok által nyújtott támogatás megkönnyítése érdekében a Tanács felkérte a Bizottságot, hogy értékelje az állami támogatásokra vonatkozó szabályok sajtóágazatra történő alkalmazását. A Bizottság jelenleg felméri, hogy szükség van-e intézkedésekre e téren. Az ideiglenes állami támogatási keret olyan ágazatspecifikus intézkedésekre is vonatkozik, mint például a sajtó-, a zene- és az audiovizuális ágazat számára nyújtott támogatás.

2.Helyreállítás

A médiavállalatok Európa versenyképessége szempontjából kritikus eszközök. Ezért döntő fontosságú a megfelelő pénzügyi támogatás és likviditás biztosítása, lehetővé téve számukra a jelenlegi viharos gazdasági időszak átvészelését. Ebben az összefüggésben a Kreatív Európa program – és különösen annak MEDIA alprogramja – döntő szerepet fog játszani. Az elmúlt 30 évben ez a program volt a kulturális és kreatív ágazatok – beleértve az audiovizuális ágazatot is – uniós támogatásának fő eszköze.

A következő hosszú távú költségvetésre és a Next Generation EU helyreállítási eszközre vonatkozó, 2020. november 10-én született politikai megállapodás alapján a Kreatív Európa program 2021–2027-es költségvetése körülbelül 58 %-kal növekedne, 2018-as árakon számolt 2,2 milliárd EUR teljes keretösszeggel (a 2014–2020 közötti időszak 2018-as árakon, a 27 tagú EU szintjén számolt 1,4 milliárd EUR teljes keretösszegéhez képest). Ezenkívül a Bizottság javaslata alapján és a még folyó tárgyalások befejezésétől függően a program első alkalommal tartalmaz majd a média szabadságára és pluralizmusára, az újságírásra, valamint a médiatudatosságra összpontosító intézkedéseket.

A Bizottság már számos intézkedést kezdeményezett 2020 folyamán. Bevezetett a kulturális és kreatív ágazatok garanciaeszközével kapcsolatos rugalmassági intézkedéseket, nevezetesen az egyes kkv-k számára nyújtott garanciafedezet akár 90 %-ra történő növelését és egy akár 25 %-ig terjedő felső korlátot a garanciákra a pénzügyi közvetítők esetében, valamint hiteltörlesztési moratóriumot. Az európai mozik hálózatának nyújtott támogatást a Bizottság 5 millió EUR összeggel növeli 2021 első negyedévében.

Az európai strukturális és beruházási alapok fontos szerepet játszhatnak a médiaágazat támogatásában. Az ágazat jogosult támogatásra a koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés két csomagja keretében is, amely a meglévő kohéziós alapokat átirányítja a válságkezelési intézkedésekre, például arra, hogy működőtőkét biztosítsanak a kkv-knak.

További kohéziós finanszírozás érhető el a REACT-EU-n keresztül is, ahol a kulturális ágazatot prioritásként ismerik el, és a támogatás a csökkentett munkaidőben való foglalkoztatási rendszerekre és az önfoglalkoztatókra, valamint a kkv-kra összpontosul. .

Az ideiglenes jellegű szükséghelyzeti munkanélküliségi kockázatokat mérséklő ideiglenes támogatást nyújtó európai eszköz (SURE) szintén fontos azon tagállamok számára, amelyeknek jelentős pénzügyi eszközöket kell mozgósítaniuk a területükön a koronavírus-járvány káros gazdasági és társadalmi következményeinek leküzdésére.

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz jelentős lehetőséget kínál a tagállamok számára arra, hogy beruházzanak a párhuzamosan zajló digitális átállásba és a zöld gazdaságra való átállásba, és erősítsék iparunk rezilienciáját. Minden nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terv a kiadások minimum 20 %-át a digitális kiadásokra irányozza elő. A digitális tartalmak (például digitális média) előállításának és terjesztésének ösztönzésére irányuló intézkedések e cél elérése szempontjából figyelembe vehetőek.

A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek alapján és az állami támogatásokra vonatkozó szabályoknak megfelelően a nemzeti reformok és beruházások szintén hozzájárulhatnak az európai hírmédia és az audiovizuális-digitális kapacitások megerősítéséhez, többek között több országot érintő projektek (például európai tartalmak gyártására irányuló koprodukciók), egy uniós médiaadattár-infrastruktúra vagy tőkeberuházások révén, az audiovizuális alkotások európai gyártásának vagy forgalmazásának előmozdítása érdekében (lásd az alábbi 2. intézkedést).