A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK Az európai energiaügyi gazdaságélénkítő program végrehajtásáról /* COM/2013/0791 final */





A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK Az európai energiaügyi gazdaságélénkítő program végrehajtásáról I. A PROGRAM VÉGREHAJTÁSÁBAN ELÉRT ELŐREHALADÁS Az európai energiaügyi gazdaságélénkítő program (EEGP)[1] pénzügyi támogatást nyújt kiválasztott, stratégiai szempontból kiemelt fontosságú projektek számára az energiaágazat három területén: ezek a gáz- és villamosenergia-összeköttetések, a tengeri szélenergia, valamint a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás. A program a projektek társfinanszírozásával támogatja az Európai Uniót az energia- és éghajlat-politikai célkitűzései elérésében, amelyek a következők: az energiaellátás biztonsága és diverzifikálása, a belső energiapiac kiépítése és zökkenőmentes működése, valamint az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentése. A rendelkezésre álló költségvetés legnagyobb részét a következő alprogramok 59 projektgazdája és 61 projektje számára különítették el: gázinfrastruktúra (1363 millió EUR); villamosenergia-infrastruktúra (904 millió EUR); tengeri szélenergia (565 millió EUR), valamint szén-dioxid-leválasztás és -tárolás (1000 millió EUR). 2010 végéig összességében 3833 millió EUR összegben hoztak támogatási határozatokat és kötöttek támogatási megállapodásokat, ami az EEGP teljes költségvetésének a 96,3%-a. Azt a 146,3 millió EUR összeget, amelyet ezekben az ágazatokban a 2010. december 31-i határidőig nem tudtak projektekre lekötni, átcsoportosították egy új pénzügyi mechanizmus, az Európai Energiahatékonysági Alap[2] számára, amely az energiahatékonyságra és a megújuló energiaforrásokba való beruházásokra összpontosít. Az elmúlt évi jelentés – COM(2012) 445 final – óta az európai energiaügyi gazdaságélénkítő program végrehajtása terén további előrelépés történt. A projektek egy jelentős része mostanra lezárult; mások megvalósítása folyamatban van, és ezek hamarosan működésbe lépnek. E jelentés minőségi tekintetben nyújt tájékoztatást a legutóbbi (2012. augusztusi) jelentés óta kialakult helyzetről, valamint bemutatja a kifizetésekkel és visszavont előirányzatokkal kapcsolatos adatokat a program kezdetétől 2013 júniusáig. Áttekintést is nyújt az Európai Energiahatékonysági Alap jelenlegi állásáról és félidős értékeléséről (lásd a bizottsági szolgálati munkadokumentumot). (1) Sikertörténetek Gáz- és villamosenergia-infrastruktúrák Energiapolitikai szempontból a program sikeresnek volt mondható a gáz és villamos energia belső piaca működésének javításában: hozzájárul az összeköttetési kapacitások növeléséhez és az Unió keleti és nyugati részei közötti nagyobb mértékű integrációhoz. A program segítséget nyújt néhány tagállamnak, nevezetesen a balti államoknak és az Ibériai-félsziget országainak, hogy elérjék a villamosenergia-összeköttetéssel kapcsolatos 10 %-os célt. A program révén további tárolási kapacitás jött létre a peremterületen lévő tagállamokban, valamint Közép- és Kelet-Európában. A program hozzájárult a kétirányú gázvezeték-hálózat európai kiépítéséhez, valamint az ellátás biztonságáról szóló rendeletben[3] meghatározott infrastruktúra-előírások N-1 elvének teljesítéséhez. A kétirányú gázáramlást biztosító közép- és kelet-európai projektek működnek, és ezek révén a 2012. februári hideg időszakban elkerülhető volt a gázellátási válság. A belső piac integrációját elősegítette, hogy mind a gáz-, mind a villamosenergia-ellátás terén megtörtént az összeköttetések megerősítése. A legszemléletesebb példák a következők: gázösszeköttetések az Afrika–Spanyolország–Franciaország folyosón; villamosenergia-összeköttetések Portugália és Spanyolország között, amelyek hozzájárulnak az Ibériai-félsziget villamosenergia-piacának fejlődéséhez; villamosenergia-összeköttetés az Egyesült Királyság (Deeside) és Írország (Meath) között az Egyesült Királyság és Írország közötti regionális piac létrehozása céljából; valamint a balti régió villamosenergia-összeköttetései és azok integrációja az úgynevezett Nordpool piacba. Tengeri szélenergia Az EEGP által az innovatív alapszerkezetek és szélturbina-generátorok beszerzéséhez és telepítéséhez nyújtott támogatás révén megvalósulhattak az első nagy teljesítményű (400 MW-os) tengeri szélerőműparkok a parttól távol (több mint 100 km-re) és mély (40 m-nél mélyebb) vízben fekvő területeken. Az EEGP-támogatás ugyanis jelentős mértékben hozzájárult ahhoz, hogy az Északi-tenger németországi és belgiumi térségében kiválasztott projektek a banki konzorciumoktól megkapják a szükséges kölcsönöket és véghezvigyék a pénzügyi zárást. A belga Thornton Bank szélerőműparkkal kapcsolatos EEGP-tevékenységek 2011 szeptemberében befejeződtek, és az EEGP által társfinanszírozott tengeri szélerőmű-infrastruktúrák által előállított első kilowattokat már 2010 őszén betáplálták a német hálózatba. A tengeri szélenergia hálózati betáplálása területén az EEGP-társfinanszírozás döntő fontosságú volt a Kriegers Flak elnevezésű kombinált hálózati megoldásra irányuló balti projekttel kapcsolatos végleges beruházási döntés meghozatalához. E kiemelt projekt az első tengeri összeköttetés, amely egyaránt szolgál a tengeri szélerőműparkok bekapcsolására és határokon átnyúló rendszerösszekötőként. A projekt innovatív HVDC-VSC (nagyfeszültségű egyenáramú feszültségforrásos konverter) berendezéseket alkalmaz, és az első fontos építőkő a tengeri hálózat moduláris kialakításában. Az EEGP hatásainak általánosabb vetületű, alaposabb elemzését a 2011-ben elvégzett független félidős értékelés[4] tartalmazza. Úgy tűnik, hogy a program az építési munkálatok, illetve a berendezések és közbülső feldolgozott termékek beszerzésének elindításával máris jelentős hatást gyakorol a reálgazdaságra. Számos projekt már lezárult, mások megvalósítása folyamatban van, míg néhány esetben a projektvégrehajtás továbbra is nehézségekbe ütközik, és lassabban halad az eredetileg tervezettnél, amint azt e dokumentum további fejezetei is bemutatják. A gazdasági környezet különösképpen nehézséget idézett elő a szén-dioxid-leválasztási és -tárolási alprogram megvalósításában. (2) A levont tanulságok Az EEGP az európai költségvetésből az energiaágazatnak nyújtott első olyan nagyléptékű támogatás, amely vállalatok javára teljesített közvetlen kifizetések formájában valósul meg. Az elért előrelépés ellenére az ágazat néhány strukturális akadállyal szembesült a végrehajtás során. A tengeri szélenergia hálózatba táplálása részben sikeresnek bizonyult azon műszaki nehézségek ellenére, amelyeket az energiavállalatok még nem oldottak meg. Általánosságban a tagállamok nem segítették elő kellőképpen az EEGP sikeres végrehajtását. A nemzeti szabályozó hatóságok közötti elégtelen együttműködés néhány esetben nagy bizonytalanságot teremt a projektgazdák számára üzleti szempontból. Ez különösen döntő jelentőségű egyes új tengeri szélenergia-projekteket érintően. A probléma mindhárom alprogram esetében abból adódik, hogy az engedélyezési eljárás bonyolult és hosszadalmas. A Bizottság figyelembe vette e nehézségeket és az EEGP végrehajtása során levont tanulságokat az új, a transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2013. április 17-i 347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet[5] megszövegezésekor. A rendelet olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek felgyorsítják az engedélyezési eljárásokat azáltal, hogy az engedélyezési határozatok meghozatalára legfeljebb három és fél év áll rendelkezésre, valamint növelik az átláthatóságot és a nyilvánosság részvételét. A rendelet szabályozási ösztönző intézkedések kidolgozásáról, valamint szükség esetére pénzügyi támogatás lehetővé tételéről is rendelkezik. Emellett az infrastruktúra-projektek nehézkesen fértek hozzá a versenyképes feltételek mellett biztosított, hosszú távú finanszírozáshoz. Ez továbbra is fontos kérdés. Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközre irányuló bizottsági javaslat[6] célja, hogy ezen ágazatokon átívelő infrastruktúra-alap segítségével a projektekhez össze lehessen állítani a szükséges finanszírozási csomagot, és meg lehessen valósítani a projekteket. Az európai jelentőségű projektek gazdasági életképességét érintően felmerülő hiányosságok pótlása az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz által nyújtott támogatások révén fog történni. Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében a pénzügyi eszközök a befektetők új csoportjainak (nyugdíj- és biztosítási alapok) bevonása és bizonyos kockázatok csökkentése révén is segítenek a projektgazdáknak a projektjeikhez szükséges hosszú távú finanszírozás megszerzésében. Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz egyik javasolt pénzügyi eszköze a projektkötvény-kezdeményezés, amelyet kísérleti formában már a projektgazdák rendelkezésére bocsátottak a 2007–2013 közötti költségvetési források felhasználásával. Az első projektkötvényt 2013 júliusában bocsátották ki a Bizottságot e kezdeményezésben segítő Európai Beruházási Bank közreműködésével, és a 2013. év folyamán további műveletek várhatók. Az EEGP általi finanszírozás a terveknek megfelelően lehetővé tette a szén-dioxid-leválasztási és -tárolási (CLT-) projektek gyors elindítását. Ugyanakkor, amint az már a program elején ismert volt, az EEGP-finanszírozást nem arra tervezték, hogy fedezze a CLT-projektek igen magas beruházási és működési költségeit. A kibocsátáskereskedelmi rendszer szerinti alacsony szén-dioxid-árak miatt a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás üzleti szempontból rövid és középtávon nem rendelkezik vonzerővel. Ráadásul a jelenlegi gazdasági helyzet megnehezíti a projektek számára a szükséges további finanszírozáshoz való hozzáférést. Így a szén-dioxid-leválasztási és -tárolási alprogram olyan jelentős bizonytalanságokkal szembesül, amelyek veszélybe sodorhatják sikeres végrehajtását. A technológia sikere szempontjából kulcsfontosságú a szén-dioxid-leválasztással és -tárolással kapcsolatos ismeretek megosztása. Az EEGP szén-dioxid-leválasztási és -tárolási programjának keretében létrejött a szén-dioxid-leválasztási és -tárolási projekthálózat a tapasztalatok és bevált gyakorlatok cseréje céljából. Ez az első, ismeretek megosztását célzó világszintű hálózat, és tagjai (az EEGP CLT-projektjei, valamint a norvégiai Sleipner projekt) együttműködnek a helyes gyakorlatokat ismertető útmutatók kidolgozásában. A hálózat emellett közzétette a projektek megvalósítása során levont tanulságok összefoglalását a szén-dioxid tárolásával, a nyilvánosság szerepvállalásával és az engedélyezéssel kapcsolatban. A szén-dioxid-leválasztás és -tárolás jövőjét tekintve a Bizottság 2013. március 27-én COM(2013) 180 final jelzettel közleményt fogadott el, és megerősítette, hogy „Sürgős politikai választ kell találni a legfőbb kihívásra, a demonstrációs CLT-projektekbe történő beruházások ösztönzésére, hogy így tesztelhessük a szén-dioxid-infrastruktúra bevezetésének és kiépítésének megvalósíthatóságát a későbbiekben. Az első lépést ezen az úton a CLT sikeres kereskedelmi léptékű demonstrációja jelentené Európában, amely igazolhatná, hogy a CLT – mint az energia- és ipari szektorban keletkező ÜHG-kibocsátás mérséklésének költséghatékony módja – technológiailag és gazdaságilag életképes.” A CLT-közlemény elfogadása mellett július 2-ig nyilvános konzultációra is sor került, amelynek keretében több mint 150 válasz érkezett be[7]. A Bizottság idén ősszel a nyilvános konzultáció honlapján[8] közzé fogja tenni a válaszok összefoglalását és az egyéni véleményeket. (3) A projektekkel kapcsolatos következő lépések A teljesen lezárult projekteken felül fennmaradó projektek két fő kategóriába sorolhatók: folyamatban lévő projektek, amelyek pénzügyi támogatását továbbra is fenn kell tartani; és a nem megfelelően haladó projektek, amelyek tekintetében a Bizottság a támogatás megszüntetéséről fog határozni. Nyolc fontos infrastruktúra-projekt esetében a kedvezményezettek nem voltak olyan helyzetben, hogy a végleges beruházási döntést meghozhassák, vagy az eredeti menetrend szerint végrehajthassák a projektet. Egy nagyfeszültségű egyenáram-hálózat esetében a projektgazda beleegyezett a projekt megszüntetésébe. Két másik (az aberdeeni tengeri szélenergiát hasznosító és a gravitációs alapszerkezetek gyártására és telepítésére irányuló) projekt esetében a végleges beruházási döntés az elkövetkező hat hónapban várható. A Cobra Cable projekt tekintetében a Bizottság jelenleg biztosítékokat vár arra vonatkozóan, hogy a végleges beruházási döntést 2016 közepéig meghozzák, amelyek hiányában fel fogja mondani a támogatási megállapodást. A Bizottság tehát négy gázprojekt (az ITGI Poseidon, a Nabucco, a Galsi és a kétirányú gázáramlást biztosító romániai projekt) pénzügyi támogatásának megszüntetéséről hozhat határozatot. A pénzügyi támogatás megszüntetése ugyanakkor nem érinti e projektek Európa szempontjából közös érdekű projektté[9] minősítésének esélyeit a TEN-E infrastruktúrákról szóló iránymutatás végrehajtásával összefüggésben. Ami a hat demonstrációs CLT-projektet illeti: a projektek egyikét érintő EEGP-tevékenység 2013 októberében befejeződik (Compostilla), három projektet megszüntettek, a fennmaradó két projekt pedig a tagállamok és/vagy az ágazat további és jelentős pénzügyi erőfeszítései nélkül valószínűleg nem lesz megvalósítható. A Bizottság hivatalos levélben tájékoztatta a megszüntetési eljárásban érintett vállalatokat. Az e jelentést kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum minden egyes projekt esetében tájékoztatást nyújt az aktuális helyzetről. 2011 júliusa óta működik az Európai Energiahatékonysági Alap. E jelentés mellett külön bizottsági szolgálati munkadokumentum is készül a félidős értékelésről. II. AZ ÁLTALÁNOS HELYZET 2012 végén a 61-ből 20 projekt fejeződött be műszakilag teljes körűen, és összesen 1 416 970 178,64 EUR-t fizettek ki ténylegesen a kedvezményezetteknek (2013. június). A kifizetések aránya továbbra is alacsony, de ez azt erősíti meg, hogy az ilyen nagy és összetett projektek tervezése nehézségekkel jár. Az alkalmazandó technológiák bonyolultsága – különösen a tengeri szélenergia hálózati integrációja és a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás tekintetében –, a hatóságok mind kormányzati, mind szabályozói szintű nehézségei a megfelelő szabályozási keret biztosításában, a lakossági elfogadottság hiánya, továbbá a környezetvédelmi kérdésekkel és a közbeszerzésekkel összefüggő nehézségek mind további kihívásokat jelentettek a projektgazdák számára. Emellett az engedélyezési eljárások okozzák a késedelmek java részét. A német CLT-projektből ez idáig 42 millió EUR összegű fel nem használt támogatást téríttettek vissza. A megszüntetett villamosenergia- és gázinfrastruktúra-projektek esetében 12 millió EUR lekötött forrást vontak vissza. Ez részben azzal magyarázható, hogy a végleges költségek elmaradtak az eredetileg becsült összegektől. 1. Gáz- és villamosenergia-infrastruktúra - Az EEGP infrastruktúra alprogramja 44 projektet támogat három fő tevékenységi területen. A projekteket minden egyes tagállamban az átvitelirendszer-üzemeltetők vagy a projektgazdák valósítják meg. 2,268 milliárd EUR összeget kötöttek le, amelyből 2013 júniusáig mintegy 777 millió EUR-t, vagyis 34,25 %-ot fizettek ki a kedvezményezetteknek. A kifizetésekhez a projektgazdák azon határozott kötelezettségvállalása szükséges, hogy a projektet végleges beruházási döntés révén végrehajtják. A projektek három területet érintenek: - Gázinfrastruktúra és -tároló projektek: Az energia Unión belüli szállítására és kereskedelemére szolgáló infrastruktúrát a tagállamok közötti hiányzó összeköttetések kiépítése révén integráltabbá kell tenni. Az Unió energiaforrásait és szállítási útvonalait tovább kell diverzifikálni, többek között a cseppfolyósított földgáz (LNG) tekintetében. - Kétirányú gázáramlást biztosító projektek: Az Oroszország és Ukrajna közötti 2009-es gázellátási válság következtében a legtöbb közép- és kelet-európai tagállam gázellátás nélkül maradt, és ez nem európai szintű gázhiány miatt következett be, hanem azért, mert a meglévő infrastruktúra nem rendelkezett olyan műszaki berendezésekkel és adottságokkal, amellyel meg lehetett volna fordítani a gázáramlás irányát kelet-nyugati irányból nyugat-keleti irányba. Az EEGP-finanszírozás támogatást nyújtott e nehézség kezeléséhez, így Közép- és Kelet-Európában már rendelkezésre állnak kétirányú gázáramlást biztosító infrastruktúrák. - Villamosenergia-infrastruktúra projektek: A különféle megújuló energiaforrásokból származó egyre nagyobb mennyiségű villamos energia betáplálásához az új infrastruktúrákba történő nagyléptékű beruházásokra van szükség. Ráadásul a tagállamok egy része még mindig elszigetelt energetikai rendszernek tekinthető, mivel a szomszédos országokkal, illetve a belső energiapiaccal való összeköttetésük nem megfelelő. 1.1. Eddigi eredmények Mostanáig a 44-ből 19 projekt zárult le a 2012. év eleji 13-hoz képest. A villamosenergia-ágazatban 4 projekt fejeződött be. A fennmaradó 8 projekt jól halad, némelyik befejezése 2014-re várható. A gázágazatban 15 projekt zárult le, 13 megvalósítása a terv szerint halad. A kétirányú gázáramlást és összeköttetéseket biztosító közép- és kelet-európai projektek többsége (a 15-ből 10) befejeződött. Az EEGP-források révén rendelkezésre állt a projektekhez szükséges finanszírozás, ezért azok késedelem nélkül megvalósulhattak. Így javult a gázhálózat biztonsága és megbízhatósága, fokozódott az ellátás biztonsága és diverzifikációja, valamint megszűntek a kritikus szűk keresztmetszetek. A következő példák emelhetők ki: az EEGP-források biztosították a larrau-i gázleágazás kialakításával kapcsolatos projektnek a spanyol (Villar de Arnedo-i kompresszorállomás, illetve gázvezeték Yela és Villar de Arnedo között) és a francia hálózat (bearni gerincvezeték) korszerűsítése révén történő fejlesztését. Ily módon nő a régió ellátásának biztonsága, valamint a piaci verseny, és az ibériai gázpiac jobban integrálódik az európai piac többi részébe. 2011-ben két villamosenergia-összeköttetés valósult meg Portugália és Spanyolország között – a Douro és az Algarve régióban –, ami elősegítette a megújuló energiaforrásokat kiaknázó létesítményekhez való kapcsolódást. Az EEGP-források jelentősen hozzájárultak a portugál hálózat korszerűsítéséhez és bővítéséhez, és ezáltal a Portugália és Spanyolország közötti cserekapacitás javításához. Az EEGP-forrásokból támogatást nyújtottak az Írország és Nagy-Britannia közötti első villamosenergia-összeköttetés létrehozásához is. Azáltal, hogy hozzájárult a villamosenergia-összeköttetési kapacitás növeléséhez és lehetővé tette a tengeri szélenergia esetleges betáplálását, ez az összeköttetés fokozza Írország ellátásának biztonságát és energiaforrásainak diverzifikációját. Három balti EEGP-projekt célja a belső energiapiac működésének javítása és az egyenlő feltételek biztosítása. E projektek megvalósulásuk esetén jelentősen hozzájárulnak az ellátás biztonságának növeléséhez, a villamosenergia-kereskedelem lehetővé tételéhez és a régió behozatali szükségleteinek enyhítéséhez. Ugyanakkor a megfelelő előrehaladás ellenére a gázágazat négy projektjében jelentős késedelem állt be, amely e projektek megszüntetéséhez vezethet. - A Shah Deniz-i erőforrásokért a Nabucco és a (EEGP által nem finanszírozott) TAP projekt között a végső útvonal tekintetében folytatott versenyből végül a TAP projekt került ki győztesen. A Shah Deniz Konzorcium határozata hatással lesz az EEGP-támogatásra is. - 2013. május 18-i döntésével az algériai gáztársaság harmadik alkalommal határozott úgy, hogy elhalasztja az Algéria és Olaszország közötti csővezeték megépítéséről (Galsi projekt) szóló döntést. Így ez az EEGP által támogatott projekt jelentősen csúszik. A projekt kivitelezéséhez szükséges engedélyeket még mindig nem adták meg, annak ellenére, hogy az eljárás immár öt éve tart, és a gázellátással kapcsolatos kereskedelmi megállapodásokat sem kötötték meg. - Az ITGI Poseidon projekt is nehézségekkel szembesül a kivitelezés szükségességét alátámasztó gázforrások biztosításának tekintetében. - Végezetül jelentős késedelem állt be a kétirányú gázáramlást biztosító romániai projektben, amely a tranzitgázhálózat nemzeti rendszerrel való összekapcsolását is magában foglalja. Ugyanakkor a projekt döntő fontosságú a romániai és a tágabb délkelet-európai gázpiac további fejlődése szempontjából. A Bizottság a megszüntetést kilátásba helyező levelet küldött a projektgazdáknak minden olyan projekt tárgyában, amelyeknél jelentős a késedelem, és ahol az előrehaladás elégtelen. 1.2. Következtetések A villamosenergia- és gázinfrastruktúra-projektek esetében jelentős előrelépés volt megfigyelhető. A projektek legnagyobb része (a 44 projektből 40) lezárult vagy a terv szerint halad. Egyes projektek esetében meghosszabbították a végrehajtás végső időpontját (lásd a bizottsági szolgálati munkadokumentumot). Az EEGP ténylegesen javítja a belső piac működését azáltal, hogy összeköttetést biztosít az EU nyugati és keleti részei között, illetve növeli az ellátás biztonságát az érintett országokban és régiókban. Történt néhány figyelemre méltó előrelépés: a kétirányú gázáramlást biztosító projektek működnek, és ezek révén elkerülhető volt a gázellátási válság a 2012. februári hideg időszakban. A támogatott villamosenergia-projektek jelentős lendületet adnak a belső piac megvalósításához. A villamosenergia-hálózat projektjei a továbbiakban is felveszik majd a megújuló forrásokból származó villamos energiát. A szűk keresztmetszetek felszámolásának és az energiaszigetek, például a balti államok, az Ibériai-félsziget, Írország, Szicília és Málta folyamatos integrálásának köszönhetően az Uniót behálózó energetikai infrastruktúra-rendszer kiépítése jól halad. Előreláthatólag a folyamatban lévő 25 projekt többsége 2013–2014-ben lezárul, és csak néhány projekt megvalósítása húzódik el 2017-ig. A fennmaradó projektek közül azokat, amelyek súlyos nehézségekkel kerültek szembe, 2013 végére megszüntethetik. A néhány projekt tekintetében felmerült késedelem és nehézségek elkerülhetők lettek volna, ha az érintettek időben bevonják a nemzeti szabályozó hatóságokat és az ACER-t. Ez olyan tanulság, amelyet a Bizottság figyelembe vett az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében a közös érdekű projektek értékelése és azonosítása során. 2. A tengeri szélenergia hasznosítására irányuló projektek A tengeri szélenergiával kapcsolatos EEGP-alprogram kilenc projektet foglal magában két fő tevékenységi területen: - innovatív turbinák és a tengeren felállítandó alapszerkezetek széles körben való tesztelésének, gyártásának és alkalmazásának támogatása, - nagy mennyiségű tengeri szélenergia hálózatba való bekapcsolására irányuló, moduláris megoldások támogatása. A támogatás kedvezményezettjei között találhatók projektfejlesztő vállalatok, mérnökirodák, megújulóenergia-termelők és átvitelirendszer-üzemeltetők. Az EEGP keretében rendelkezésre álló 565 millió EUR összegű teljes keretet lekötötték, és a kilenc projekt számára átutalt teljes összeg 2013. június végén 204 millió EUR volt. 2.1. Eddigi eredmények A 9 projektből egy sikeresen zárult (Thornton Bank). Három másik projekt jól halad, befejezésük 2013–2014-ben várható. A többi projekt némelyike 2016–2017-ig (gravitációs alapszerkezetek), 2017–2018-ig (Aberdeen, Krieger Flak), illetve 2019-ig (Cobra Cable) is elhúzódhat; ezeket a Bizottságnak szigorúan figyelemmel kell kísérnie. A Cobra Cable (Dánia és Hollandia közötti összeköttetés) projektben súlyos késedelem állt be, és a partnereknek, azaz a dán és holland átvitelirendszer-üzemeltetőknek még meg kell szerezniük a szükséges beruházások tekintetében szabályozó hatóságaik jóváhagyását, illetve a vezetékek nyomvonalának engedélyeit. A Bizottság megszüntetést kilátásba helyező levelének kézhezvételét követően a partnerek további erőfeszítéseik eredményeként megszerezték szabályozó hatóságaik beleegyezését ahhoz az eljáráshoz, amely 2014 áprilisában hatósági jóváhagyáshoz vezethet. A Bizottság jelenleg biztosítékokat kér a partnerektől azon mérföldkövek tekintetében, amelyeket teljesíteni kell ahhoz, hogy a Bizottság engedélyezze a végleges beruházási döntés 2013 végét követő meghozatalát. Az egyik projekt – a nagyfeszültségű egyenáram-hálózat – a folyamatos és halmozódó késedelem, valamint a jelentősen módosított és lecsökkentett terjedelem miatt a kedvezményezettel közös megegyezés alapján megszűnik. 2.2. Eddigi eredmények ágazatonként 2.2.1. Part menti turbinák és szerkezetek (hat projekt) Az EEGP-támogatásnak köszönhetően bizonyossá vált, hogy a parttól távol (több mint 100 km-re) és mély (40 m-nél mélyebb) vízben fekvő területeken felépülhetnek az első nagy teljesítményű (400 MW-os) tengeri szélerőműparkok. Az EEGP-támogatás ugyanis jelentős mértékben hozzájárult ahhoz, hogy a kiválasztott projektek a banki konzorciumoktól megkapják a szükséges kölcsönöket és véghezvigyék a pénzügyi zárást. A belga Thornton Bank szélerőműparkkal kapcsolatos EEGP-tevékenységek 2011 szeptemberében befejeződtek. A német szélerőműparkok három projektje már a tengeri telepítési szakaszban van. Várhatóan kettő legkésőbb 2013 végéig, a harmadik pedig 2014 végére lezárul. 2010 őszén a német hálózatba betáplálásra kerültek az EEGP által társfinanszírozott tengeri szélerőmű-infrastruktúrák által előállított első kilowattok. Noha ezeknek a projekteknek a megvalósítása igen jól halad, a tervekhez képest mégis némi csúszásban vannak, főként a garantált hálózati becsatlakoztatásban beállt késedelem miatt. A negyedik német tengeri szélerőműpark-projektet, amelynek célja gravitációs alapszerkezetek gyártása és telepítése, az engedélyezési eljárás elhúzódása miatt átütemezték. Tejes körű megvalósulása 2017-re várható. A tengeriszélenergia-technológiai vizsgálóközpont létrehozására irányuló aberdeeni (Egyesült Királyság) projekt teljes körű jóváhagyást kapott. E jóváhagyást ugyanakkor jogi úton megtámadták. A végleges beruházási döntés e projekt esetében 2014 elejére várható. 2.2.2. Tengeri szélerőmű-hálózat (három projekt) 2012-ben végleges beruházási döntés született a balti „Kriegers Flak – kombinált hálózati megoldás” projektben. E kiemelt projekt az első tengeri összeköttetés, amely egyaránt szolgál a tengeri szélerőműparkok bekapcsolására és határokon átnyúló rendszerösszekötőként. E tekintetben az első fontos építőkő a tengeri hálózat moduláris kialakításában. A Kriegers Flak térségben alkalmazandó műszaki megoldást meghatározták – jelentős HVDC-VSC technológiai elemekkel –, emellett kidolgozták a megújuló villamos energia elosztását és a határokon átnyúló villamosenergia-kereskedelmet ötvöző piaci és üzleti modellt. A kombinált rendszerösszekötőknek és a tengeri szélenergia betáplálásának jövőbeli tervezése tekintetében jelentős hatások várhatók. Ugyanakkor a tengeri szélerőmű-hálózati projektek általános helyzetét rendkívüli kihívások jellemzik. Különösen a többterminálos környezetben megvalósított innovatív HVDC technológia tengeri telepítése ütközik összetett technológiai, szabályozói és kereskedelmi akadályokba. A nemzeti szabályozó hatóságok társfinanszírozási határozatainak meghozatalában felmerülő késedelmek akadályozzák e tengeri hálózati projektek időben történő végrehajtását. A nemzeti szabályozó hatóságok szerepe kulcsfontosságú ezekben a projektekben, amint azt a gáz- és villamosenergia-infrastruktúrák esete példázza, ahol jóval fejlettebbek a gazdasági modellek és bőségesebbek a nemzeti szabályozó hatóságok közötti együttműködés terén szerzett tapasztalatok. A Bizottság meglátása szerint a nemzeti szabályozó hatóságoknak jobban össze kellene hangolniuk munkájukat, amint arra a harmadik belső energiapiaci csomag is felhívja a figyelmet[10]. 2.3. Következtetések A „turbinák és alapszerkezetek” projekteknek nyújtott EEGP-támogatás révén a szén-dioxid-mentes villamosenergia-termelési kapacitás közvetlenül mintegy 1 500 MW-tal nő. Az EEGP-projektek hasznos tanulságokkal is szolgálnak, például azzal kapcsolatban, hogyan lehet a tengeren felállítandó alapszerkezetek gyártási, illetve telepítési idejét lerövidíteni. A szélerőmű-hálózat integrálására irányuló projektek esetében a HVDC technológia kiforrottsága és költsége, a tengeri szélerőművek hálózati becsatlakoztatásának engedélyezése, illetve a szabályozó hatóságok révén megszerzett társfinanszírozás azok a legfontosabb akadályok, amelyeken a végleges beruházási döntéseket meghozatala előtt túl kell jutni. 3. Szén-dioxid-leválasztás és -tárolás 3.1. Bevezetés Az energiarendszer 2050-ig történő széntelenítéséhez szükség van a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás bevezetésére, mivel a fosszilis tüzelőanyagok az energiamix részét képezik. Az EEGP az integrált demonstrációs CLT-projektek megvalósítását tűzte ki célul annak érdekében, hogy e technológia az évtized végéig üzleti szempontból életképessé váljon. A program keretében 1 milliárd EUR összegű pénzügyi támogatást ítéltek oda a villamosenergia-termelő ágazat projektjei számára, és ebből 399,5 millió EUR-t 2013 júniusáig már ki is fizettek a kedvezményezetteknek. Az integrált CLT-projektek új technológiai kihívást jelentenek, és a demonstrációjukhoz egy sor műszaki, gazdasági és szabályozási feladatot kell megoldani. A projektek koordinátorai közüzemek vagy energiavállalatok. A kedvezményezettek között találhatók még energiaszállító vállalatok, berendezések gyártói és kutatóintézetek. 3.2. Eddigi eredmények Az EEGP keretében eredetileg hat (németországi, egyesült királyságbeli, olaszországi, hollandiai, lengyelországi és spanyolországi) CLT-projektet támogattak. A németországi Jänschwalde projektet a projektgazda kérésére a szén-dioxid-tárolással kapcsolatos szabályozási keret hiánya és egyéb, a lakossági elfogadottsággal összefüggő problémák miatt 2012. február 5-i hatállyal megszüntették. A projektgazda arra a következtetésre jutott, hogy mivel a CLT-irányelvet mindaddig nem ültették át a német jogba, nem lehet a szén-dioxid tárolásához szükséges engedélyeket a projekt időkeretén belül beszerezni. A lengyel projekt (Belchatow) 2013. május 6-án szűnt meg a projektgazda kérésére, mivel nem sikerült reális tervet kidolgozni a projekt pénzügyi struktúrájában jelentkező hiányok pótlására, műszaki kockázatok merültek fel, és a tagállam nem ültette át időben a CLT-irányelvet, ennek következtében hiányzott a szén-dioxid tárolásához szükséges jogi keret, valamint a szén-dioxid-tárolással összefüggésben a lakosság általi elfogadottság terén is problémák jelentkeztek. Az olasz projektet (Porto Tolle) 2013. augusztus 11-én szüntették meg a projektgazda kérésére, mivel behozhatatlan késedelem állt be a projekt végrehajtásában annak eredményeképpen, hogy az olasz államtanács a Porto Tolle-i erőmű környezetvédelmi engedélyének megsemmisítéséről határozott. Emellett a projektgazda nem látott esélyt arra, hogy a projekt pénzügyi struktúráját véglegesítse. Ugyanakkor a projektgazda nem állít le minden tevékenységet a szén-dioxid-tárolással és -leválasztással kapcsolatosan; továbbra is vizsgálni fogja a szén-dioxid-tárolás és -leválasztás különböző szempontjait a Brindisiben található kísérleti üzemben. A fennmaradó három projekt egyike esetében sem született még meg a végleges beruházási döntés. A Bizottságnak eltökélt szándéka, hogy támogassa e fennmaradó projektek mindegyikének sikeres végrehajtását. Ezek aktuális helyzete a következő: Az egyesült királyságbeli projektet (Don Valley) illetően a projektgazdák elkötelezettek a folytatás iránt, és arra törekszenek, hogy biztosítsák az operatív támogatást az Egyesült Királyság jelenleg előkészítés alatt álló Contract for Difference elnevezésű rendszere keretében. A projekt végrehajtása lehetőséget adna szinergiák teremtésére az Egyesült Királyság kormánya által támogatásra kiválasztott és a szűkített listára felvett egyik projekttel, amely a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás kereskedelmi jellegűvé tétele érdekében kiírt egyesült királyságbeli pályázati eljárás keretében valósulna meg. A holland projekt (ROAD) van a legelőrehaladottabb szakaszban, és készen áll a végleges beruházási döntés elfogadására, ha a különösen a szén-dioxid alacsony ára miatt megnövekedett projektköltségeket további finanszírozással ki lehet egészíteni. Tárgyalásokat folytatnak további befektetőkkel annak érdekében, hogy a projekt pénzügyi struktúráját 2013 folyamán véglegesíteni lehessen. Ami a spanyol projektet illeti (Compostilla), az EEGP tevékenysége a tervezettek szerint 2013 októberében befejeződik. Addigra három kísérleti üzem fog működni a szén-dioxid-leválasztás, -szállítás és -tárolás területén, rendkívül hasznos tesztelési lehetőséget kínálva a teljes CLT-értéklánc számára. A projekt következő lehetséges lépése az EEGP tevékenységén kívül egy integrált, ipari léptékű demonstrációs CLT-üzem, amelyhez ugyanakkor további finanszírozást kellene találni. 3.3. Következtetések A szén-dioxid-leválasztási, -szállítási és -tárolási megoldások megvalósításával kapcsolatos előkészítő munkákban eddig elért megfelelő előrehaladás ellenére a legtöbb CLT-projekt tényleges végrehajtása továbbra is bizonytalan. A szén-dioxid szárazföldi tárolásának lakossági elfogadottsága máig is jelentős akadályt képez. A beruházás és üzemeltetés költsége nagyon magas, és – amint a program kezdetétől ismert volt – az EEGP-finanszírozás önmagában a projektek beindításához elég, de a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás erőművekben való alkalmazásának minden további költségét nem fedezi. A NER 300 és a Regionális Alap bevonásának lehetőségét még teljes mértékben fel kell tárni. Emellett a vállalatoknak nem sikerült valamennyi műszaki kihívással megbirkózniuk, és sok esetben az engedélyeket sem szerezték meg időben. A szén-dioxid jelenleg igen alacsony ára mellett és egyéb jogi korlátok vagy ösztönzők hiányában a gazdasági szereplők számára nem ésszerű a szén-dioxid-leválasztásba és -tárolásba való befektetés. A szén-dioxid-leválasztás és -tárolás európai jövőjéről szóló, 2013. március 27-i közlemény[11] célja, hogy újraindítsa a CLT-menetrendet, és vitát kezdeményezzen a demonstráció és bevezetés ösztönzésének, valamint a befektetések élénkítésének legjobb módjairól. A folyamatban lévő konzultáció során beérkezett hozzászólások és a CLT-irányelv tagállami átültetésének és végrehajtásának teljes körű elemzése alapján, valamint a 2030-as éghajlati és energiapolitikai keretrendszerrel kapcsolatos munkája keretében a Bizottság mérlegeli, hogy adott esetben szükség van-e javaslatok kidolgozására rövid, közép és hosszú távra. A CLT-irányelv határozza meg a szén-dioxid-leválasztás, -szállítás és -tárolás jogi keretrendszerét. A 2011. júniusi átültetési határidőre csak néhány tagállam számolt be teljes vagy részleges átültetésről. A helyzet időközben jelentősen javult, és jelenleg csak egy tagállam nem jelentett be a Bizottságnak semmilyen, az irányelv átültetését célzó intézkedést. Míg a demonstrációs CLT-projekteket benyújtó tagállamok többsége teljesítette az irányelv átültetését, számos tagállam tiltja vagy korlátozza a szén-dioxid területén való tárolását. A CLT-irányelv tagállami átültetésének és végrehajtásának teljes körű elemzése során a Bizottság ezt is részletesen meg fogja vizsgálni. A közeljövőre nézve az április 3-án a NER 300 program keretében közzétett második ajánlattételi felhívás kínál újabb esélyt az európai demonstrációs CLT-projektek jelenlegi kilátásainak javítására. Az EEGP tekintetében a Bizottság értékelni fogja a folyamatban lévő konzultációnak és a NER 300 második ajánlattételi felhívásának eredményeit (amelyben egyetlen CLT-projekt pályázott finanszírozásra), és levonja a szükséges következtetéseket az EEGP keretében fennmaradó demonstrációs CLT-projektek jövőjére nézve. III. AZ EURÓPAI ENERGIAHATÉKONYSÁGI ALAP (EEEF) 1. Bevezetés Az EEGP módosító rendeletében előírtaknak megfelelően az e jelentéshez mellékelt bizottsági szolgálati munkadokumentum részét képezi a pénzügyi mechanizmus (az EEEF, a technikai segítségnyújtás és a tudatosságnövelési tevékenységek) helyzetéről tájékoztató félidős értékelés. Az értékelés az Alap tekintetében elfogadható kezdeti eredményeket és ésszerűen ígéretes kilátásokat mutat. Eddig 6 projektet hagytak jóvá és írtak alá, és ennek eredményeképpen mintegy 79,2 millió EUR-t különítettek el. Emellett a folyamatban lévő projektek leginkább előrehaladott kategóriája 114 millió EUR értékű potenciális beruházást foglal magában. Ily módon várhatóan a teljes uniós hozzájárulást el fogják különíteni beruházásokra, ugyanakkor e célért még tenni kell. Ami a technikai segítségnyújtást illeti, 8 kérelmet hagytak jóvá 6,3 millió EUR értékben. 2. A félidős értékelés főbb eredményei A rendelet célkitűzéseinek teljesítése A módosító rendelet első célkitűzése az volt, hogy a fel nem használt EEGP-előirányzatok átcsoportosításával szakosított befektetési alapot hozzon létre és ezáltal további hozzájárulásokat mozgósítson. Ezt az Európai Beruházási Bank közreműködésével érték el, amelyet megbíztak az Alap létrehozásának és az uniós hozzájárulás kezelésének feladatával. Az EEEF második célkitűzése az energiahatékonysági beruházások (70 %-os portfólióarányos célkitűzés), a megújuló energia (20 %) és a tiszta városi közlekedés (10 %) finanszírozásának megkönnyítése volt. Az Alap így nagyobb részt az energiahatékonysággal szembeni konkrét pénzügyi és nem pénzügyi akadályok csökkentésére összpontosít; ideértendők például a magas tranzakciós költségek, a szétaprózott és kis léptékű beruházások, a hitelekhez való korlátozott hozzáférés, az összetett üzleti struktúrák, a befektetők csekély bizalma és a projektgazdák kapacitáshiánya. Ennek érdekében az Alap nem szabványos projektfinanszírozással[12] és célzott (mind saját-, mind idegentőke-alapú) pénzügyi termékekkel[13] segíti a hiteles energiahatékonysági piac kialakítását, támogatva különösen az energiahatékonyságon alapuló szerződések kidolgozását. A finanszírozás hiányának és a befektetők kockázatoktól való félelmének leküzdésére az EEEF rétegzett befektetési alapként, három részvénykategóriával működik. Az EU C kategóriájú törzsrészvényeket vásárolt, hogy az első veszteségeket és a kockázatokat átvállalva további befektetők – többek között magánbefektetők – számára is vonzóvá tegye a konstrukciót. Az EEEF a költséghatékony és kiforrott, fenntartható (legfeljebb 20 év megtérülési idejű) energetikai projektekbe történő befektetéssel, a magántőke bevonásával, egyúttal az e befektetések mögött álló üzleti szempontok bemutatásával, valamint hiteles eredmények összegyűjtésével mintaként szolgál az innovatív pénzügyi eszközök terén. Költséghatékonyság A 2013-as indikatív költségvetés 1,48 millió EUR igazgatási kiadást, valamint 160 millió EUR beruházást irányoz elő. Amennyiben e cél teljesül, az igazgatási kiadásokra költött minden 1 EUR-hoz megközelítőleg 108 EUR befektetés társul. Ez a számítás nem veszi figyelembe a kamat és a tőke-visszafizetés formájában keletkezett bevételt (2012 tekintetében 21 804 EUR), amelyet először az EEEF igazgatási költségeinek fedezésére különítenek el. Addicionalitás Az EEEA addicionalitását az igazolja, hogy lehetőséget nyújt a hosszú távú finanszírozásra, támogatja a piaci alapú és minőségi, reprodukciós hatással járó befektetéseket, egyúttal fenntartja a folyamatban lévő projektek földrajzi egyensúlyát. Az Alapból adott technikai segítségnyújtás hatékonyan képes kezelni a projektgazdák kapacitáshiányát és azokat az adminisztratív akadályokat, amelyek gátolják a nagyobb projektek kritikus tömeg elérése érdekében történő összekapcsolását. Az Alap létrehozása és első műveletei növelték az energiahatékony üzleti lehetőségekkel és innovatív projektfinanszírozással kapcsolatos ismereteket, egyúttal felkeltették a magánszektor és a pénzügyi intézmények érdeklődését. Tőkeáttételi hatás A program szintjén az uniós hozzájárulás (125 millió EUR) több mint kétszeresére növekedett a további befektetői kötelezettségvállalások (140 millió EUR) révén. Az Unió által a projektek finanszírozására lekötött minden 100 EUR-hoz más befektetők több mint 110 EUR-t adtak, ezáltal a tőkeáttételi tényező értéke több mint 2. A jövőben természetesen kívánatos lenne, ha több befektető döntene beruházásról, ez azonban csak akkor fog bekövetkezni, ha az EEEF meggyőző eredményeket mutat fel. Hatékony és eredményes pénzgazdálkodás Az EEEF pénzgazdálkodása az Európai Bizottság és az EBB által megállapított befektetési iránymutatásokon és elveken alapul, emellett a beruházási lépések során figyelemmel kísért és értékelt magas szintű banki normákat követ. A vagyonkezelő (Deutsche Bank) havi befektetésiportfólió-jelentéseket, negyedéves jelentéseket és éves üzleti terveket készít, amelyben meghatározza az éves célokat és előrejelzi az EEEF mérlegére gyakorolt hatásokat. A Bizottság gondoskodik az EEEF napi munkájának, valamint az EEEF felügyelő bizottságába és igazgatóságába delegált képviselője útján azok tevékenységének folyamatos figyelemmel kíséréséről. Felelős emellett a technikai segítségnyújtás iránti, a vagyonkezelő által kidolgozott kérelmek jóváhagyásáért. 3. A legfontosabb következtetések Az EEEF-et érintően szerzett tapasztalat segített az energiahatékonysági piac dinamikájának megértésében, rámutatva a következőkre: · a fenntartható energiához szükséges pénzügyi eszközöknek rugalmasnak kell lenniük, és a helyi piac igényeire kell válaszolniuk; · az energiahatékonysági beruházások kidolgozásával és finanszírozásával kapcsolatos kapacitáshiány hatékonyan kezelhető projektfejlesztési támogatásokkal, amelyek lehetővé teszik az energiahatékonysági befektetések hatásaival kapcsolatos igazolt eredmények összegyűjtését, ezáltal megteremtik az ágazat hitelességét és bizalmat ébresztenek a befektetőkben; · az uniós szintű eszközöknek ki kell küszöbölniük a közös akadályokat, a piaci hiányosságokat és a pénzügyi válság hatásait, egyúttal ki kell egészíteniük a hatályos nemzeti vagy regionális programokat, el kell kerülniük a párhuzamos tevékenységeket és a magánbefektetések kirekesztését; · a piac széttöredezettségének leküzdése érdekében szükség van az igények összesítésére az egyedi projektek nagyobb projektekké történő összekapcsolása, valamint pénzügyi közvetítők bevonása és garanciák nyújtása révén. Összességében az értékelés az Alap tekintetében elfogadható kezdeti eredményeket és ésszerűen ígéretes kilátásokat mutat. Jelenleg az uniós pénzügyi hozzájárulás növelése nem tűnik indokoltnak, tekintettel többek között a még mindig kihelyezendő összegre. Ugyanakkor amint ezt az összeget teljesen felhasználják, valamint az Alap kiforrottá válik és vonzónak bizonyul a piac számára, mérlegelhető további hozzájárulások nyújtása, amennyiben nagy mértékben növekszik a tőkeáttételi hatás. IV. KÖZBESZERZÉS Miután a Számvevőszék észrevételeket tett az egyik EEGP-projekt közbeszerzési eljárásaiban feltárt hibákkal kapcsolatban, a Bizottság rendszerszintű intézkedések megtételéről döntött, és 2012 végén részletes kérdőívet küldött 59 projektgazdának (61 projekt tekintetében), hogy információt gyűjtsön a fellépés végrehajtásának keretében kötendő szerződések odaítélésére alkalmazott eljárásokról. Az elemzés egyértelműen azt mutatta, hogy az EEGP-projektek kedvezményezettjei összességében igazolhatóan alapos ismeretekkel rendelkeznek a közbeszerzéssel és az odaítélési szabályokkal kapcsolatos helyzetükről. A Bizottság által az EEGP kedvezményezettjei tekintetében indított rendszerszintű tudatosságnövelési intézkedések révén várhatóan elkerülhetők lesznek a közbeszerzési eljárásokkal kapcsolatos jövőbeli hiányosságok (az eddig azonosított hiányosságok nem érintik az EEGP végrehajtását). [1] Az Európai Parlament és a Tanács 2009. július 13-i 663/2009/EK rendelete az energiaágazatbeli projektek közösségi pénzügyi támogatásán alapuló gazdaságélénkítő program létrehozásáról, HL L 200., 2009.7.31., 39. o. [2] Az Európai Parlament és a Tanács 2010. december 15-i 1233/2010/EK rendelete a 663/2009/EK rendelet módosításáról, HL L 346., 2010.12.30., 5. o. [3] A 2010. október 20-i 994/2010/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, HL L 295., 2010.11.12. [4] http://ec.europa.eu/energy/evaluations/doc/2011_eepr_mid_term_evaluation.pdf. [5] HL L 115., 2013.4.25., 39. o. [6] Az európai összekapcsolódási eszköz létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat, COM(2011) 665 [7] http://ec.europa.eu/energy/coal/ccs_en.htm [8] http://ec.europa.eu/energy/coal/ccs_en.htm. [9] A Bizottság 2013. október 14-én elfogadta a közös érdekű projektek első listájáról szóló, felhatalmazáson alapuló rendeletet. [10] A villamos energia, illetve a földgáz belső piacára vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 2009/72/EK és 2009/73/EK irányelv. [11] COM(2013) 180 final. [12] A projektfinanszírozás a projekttámogatók mérlege helyett a projekt pénzforgalmán alapul, ezáltal értékmegállapítási és kockázatértékelési referenciát teremt az energiahatékonysági projektek számára. [13] Többek között elsőhelyi adósság, hátrább sorolt adósság, köztes értékpapírosítási (mezzanine) eszközök, garanciák, tőkefinanszírozás, lízingstruktúrák és forfetírozás. AZ EEEF keretében nem vehető igénybe támogatás vagy kamattámogatás (kedvezményes hitel), minthogy ezek a pénzügyi ösztönzők nem tekinthetők megfelelőnek a kellő bevételt termelő projektek terén. Az EEGP-projektek tekintetében teljesített kifizetések összesen (EUR) 2013. június 30. Költségvetési tétel || Év || Összesen Rendszerösszekötők || 2010 || 360 855 255,05 || 2011 || 224 169 430,99 || 2012 || 129 624 008,68 || 2013 || 67 763 843,57 Teljes összeg || || 782 412 537,72 Szén-dioxid-leválasztás és -tárolás || 2010 || 193 746 614,74 || 2011 || 192 027 188,76 || 2012 || 37 119 607,39 || 2013 || 19 405 061,13 -42 735 826 Teljes összeg || || 399 562 646,02 Tengeri szélenergia || 2010 || 146 307 027,84 || 2011 || 41 300 324,67 || 2012 || 15 648 927,94 || 2013 || 804 463,30 Teljes összeg || || 204 060 743,75 || 2011 || 30 000 000,00 || 2012 || 934 251,15 Energiahatékonysági Alap || || 30 934 251,15 Mindösszesen || || 1 416 970 178,64