C 252/26

Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2022/C 252/09)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra, amely az e közzététel napjától számított három hónapon belül tehető meg.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„CASTAGNA DI ROCCAMONFINA”

EU-szám: PGI-IT-02764 – 2021.3.16.

OEM ( ) OFJ (X)

1. Elnevezés (OEM vagy OFJ)

„Castagna di Roccamonfina”

2. Tagállam vagy harmadik ország

Olaszország

3. A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1. A termék típusa

1.6. osztály: Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva

3.2. Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Castagna di Roccamonfina” oltalom alatt álló földrajzi jelzés (OFJ) a meghatározott földrajzi területen termesztett Primitiva (vagy Tempestiva), Napoletana (vagy Riccia vagy Riccia Napoletana), Mercogliana (vagy Marrone), Paccuta és Lucente (vagy Lucida) kultivár termése számára van fenntartva.

A terméknek a forgalomba hozatalkor az alábbi tulajdonságokkal kell rendelkeznie:

a) Friss gesztenye: — termés: közepes méretű, gömbölyűhöz közelítő aszimmetrikus alak, — méret szerinti osztályozás: legfeljebb 110 termés 1 kg válogatott és/vagy méret szerint osztályozott termékben, — ehető rész: legalább 83 %, — terméshéj: a termés egészének legfeljebb 17 %-át teszi ki, gesztenyebarna színű, különösebben nem szembetűnő sötétbarna csíkokkal, vékony és kemény állag, — termésbél: tejfehér szín, ropogós állag és közepesen édes és finom íz, — az ehető rész kémiai összetétele: — víz: 51–57 %, — fehérjetartalom: 2,3–3,3 g/100 g, — összes szénhidrát: 38–46 g/100 g, — lipidek: 1,5–2,3 g/100 g, — maghártya: vékony, barna, csupán kissé hatol a termésbélbe, átlagosan tapadó, — a férgek által károsított, deformált, penészes, ráncos termésre az általános forgalmazási előírásban (az 543/2011/EK rendelet I. mellékletének A. része) meghatározott tűréshatárokat kell alkalmazni.

b) A héjában lévő szárított gesztenye: — gömbölyűhöz közelítő aszimmetrikus alak, meglehetősen puha állag, édes hámozott termésre emlékeztető íz, — méret szerinti osztályozás: legfeljebb 250 termés 1 kg termékben, — az ehető rész kémiai összetétele: — víz: legfeljebb 15 %, — fehérjetartalom: 4,4–5,4 g/100 g, — összes szénhidrát: 60–65 g/100 g, — lipidek: 3–3,5 g/100 g, — a héjában lévő száraz termés hozama: legfeljebb 50 tömegszázalék, — terméshéj: vékony és kemény állag, — a belső vagy külső terméshibák (törött, férgek által károsított, penészes termés) jelenlétére az általános forgalmazási előírásban (az 543/2011/EK rendelet I. mellékletének A. része) meghatározott tűréshatárokat kell alkalmazni.

A terméknek mindenféle aktív fertőzéstől mentesnek kell lennie.

c) Egész, szárított, héj nélküli gesztenye: — gömbölyű alakú, meglehetősen lágy állagú, édes ízű, — méret szerinti osztályozás: legfeljebb 300 termés 1 kg termékben, — az egész száraz termés nedvességtartalma: legfeljebb 15 %, — a héj nélküli száraz termés hozama: legfeljebb 50 tömegszázalék, — a belső vagy külső terméshibák (törött, férgek által károsított, penészes termés) jelenlétére az általános forgalmazási előírásban (az 543/2011/EK rendelet I. mellékletének A. része) meghatározott tűréshatárokat kell alkalmazni.

A terméknek mindenféle aktív fertőzéstől mentesnek kell lennie.

d) Egész, hámozott gesztenye: — gömbölyű alakú, meglehetősen ropogós állag, édes íz, — méret szerinti osztályozás: legfeljebb 200 termés 1 kg termékben, — maghártya jelenléte a termésen: legfeljebb 3 %, — férgek által károsított vagy penészes termés jelenléte: legfeljebb 2 %, — égett termés jelenléte: legfeljebb 5 %.

3.3. Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

–

3.4. Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A termés válogatásának, méret szerinti osztályozásának, kezelésének, sterilizálásának, szárításának, hámozásának és tartósításának műveletét az alábbi 4. pontban meghatározott területen belül kell végezni.

3.5. A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

— A friss termék csomagolása: a terméket a nemzeti és az uniós jogszabályok által engedélyezett anyagból készült 0,250 kg és 25 kg űrtartalmú tárolóedényekben kell értékesítésre kínálni.

— A száraz, héjában lévő termék csomagolása: a száraz, héjában lévő gesztenyét a nemzeti és uniós jogszabályok által engedélyezett, 0,150 kg–25 kg közötti mennyiségű terméket tartalmazó csomagolásban kell értékesíteni.

— A száraz, héj nélküli termék csomagolása: a száraz, héj nélküli gesztenyét a nemzeti és uniós jogszabályok által engedélyezett, 0,100 kg–25 kg közötti mennyiségű terméket tartalmazó csomagolásban kell értékesíteni.

— A hámozott termék csomagolása: az egész hámozott gesztenye csomagolásának típusai megegyeznek az e termékre vonatkozó hatályos jogszabályok által megengedett típusokkal, feltéve, hogy azok nem befolyásolják a termék minőségi jellemzőit. A termékben bármilyen jellegű idegenanyag előfordulása nem megengedett.

A védőgázas vákuumcsomagolás alkalmazása és a termék mélyfagyasztása megengedett.

A tárolóedényeket mindig úgy kell lezárni, hogy a tartalmat a lezárás megsértése nélkül ne lehessen eltávolítani.

A csomagolás műveletét a Mezőgazdasági, Élelmezési és Erdészeti Szakpolitikai Minisztérium által a „Castagna di Roccamonfina” OFJ felügyeletére felhatalmazott szerv felügyelete alatt végzik. Ez az eredet hitelesítését és annak ellenőrzését hivatott szolgálni, hogy a termék és kiszerelésének módja megfelel a termékleírásban foglalt előírásoknak.

3.6. A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A fogyasztói csomagoláson elhelyezett címkén egyértelműen és olvashatóan fel kell tüntetni a „Castagna di Roccamonfina” elnevezést, amelyet az OFJ rövidítésnek és a következő logónak kell követnie:

Tilos bármilyen nem kifejezetten előírt minősítést hozzáadni a „Castagna di Roccamonfina” OFJ-hez, ideértve a következő mellékneveket is: „fine” (finom), „scelto” (válogatott), „selezionato” (osztályozott) vagy „superiore” (minőségi). A gyártók módszereit leíró valósághű és ellenőrizhető hivatkozások megengedettek, mint például: a használt kultivár neve vagy a „kézzel betakarított termék” felirat. Engedélyezett a nevek, kereskedelmi nevek és márkanevek hiteles használata, feltéve, hogy nincs dicsérő jelentésük vagy olyan jellegük, amely a fogyasztót megtéveszthetné. Más földrajzi jelzések használata tilos.

A címkén nem tüntethető fel más, az e termékleírásban kifejezetten nem szereplő név. A következőket is fel kell tüntetni: a termelő és a csomagoló neve, kereskedelmi neve és címe, valamint a jelenleg hatályos jogszabályban előírt valamennyi információ.

4. A földrajzi terület tömör meghatározása

A „Castagna di Roccamonfina” OFJ előállítási területe az alábbi települések teljes közigazgatási területét foglalja magában: Caianello, Conca della Campania, Galluccio, Marzano Appio, Roccamonfina, Sessa Aurunca, Teano, Tora és Piccilli, amelyek mindegyike Caserta megye területén található.

5. Kapcsolat a földrajzi területtel

A „Castagna di Roccamonfina” elnevezés elismerése iránti kérelem a termék erős nemzeti és nemzetközi hírnevén és fő jellemzőjén, azaz a termés korai érésén alapul.

A „Castagna di Roccamonfina” teljes földrajzi területén a Vulcano di Roccamonfina, Campania legrégebbi vulkáni helyszíne dominál, amely a környező terület történelmének és életének alapvető eleme, és amelyet a terület nagy részét borító gesztenyefák végtelensége és szépsége még figyelemre méltóbbá tesz. A növényvilágot illetően a domináns faj valójában a szelídgesztenye (Castanea sativa), amely szinte a vulkán által dominált terület egészén elterjedt.

A Roccamonfina vulkáni komplexum a különböző földtani korszakok során kellő mennyiségű prioklasztikus anyagot bocsátott ki egy hatalmas terület lefedéséhez, ami a földterületet szokatlanul termékennyé tette. A teljes terület semleges és acidofil talajokkal rendelkezik, amelyek ideálisak a gesztenyetermesztéshez. A területet jó minőségű, mély, rendkívül termékeny, közepesen savas pH-jú talajok jellemzik, amelyek bőségesen tartalmaznak humuszt és felszín alatti rétegekben gazdagok. Az éghajlat szintén különösen kedvező a gesztenyeültetvények számára, a csapadék átlagos éves mennyisége 838 mm, az átlaghőmérséklet pedig 12,8 °C.

Ezek a talaj- és éghajlati viszonyok (vulkanikus talaj, alacsony tengerszint feletti magasság, meleg nedves klíma) különösen hozzájárulnak a termés korai éréséhez, amely lehetővé teszi, hogy a termék már korán megjelenjen az olasz és külföldi gesztenyepiacokon. Ahogyan azt a piaci beszámolók és jegyzékek is tanúsítják, valójában a „Castagna di Roccamonfina” nyitja meg a gesztenyeszezont Olaszországban (az európai-japán hibridek termelésétől eltekintve). Ennek az az oka, hogy az OFJ területén a betakarítás általában akkor ér véget, amikor az a többi termelési területen kezdődik, azaz október 10. és 20. között, amit a gesztenyék korai természetes hullása is elősegít.

A „Castagna di Roccamonfina” – mint a helyi mezőgazdaság és a térség vidéki kultúrájának szimbóluma – igen hosszú múltra tekint vissza.

A gesztenye jelenléte a Roccamonfina térségben több száz évvel azelőttre nyúlik vissza, amikor a terület római fennhatóság alatt állt. A gesztenyetermesztés a térség gazdaságának és a helyi lakosok megélhetésének azonban a középkorban, a barbár inváziókat követően vált alapvető elemévé. Roccamonfina és a környék lakosainak családi életében a gesztenye, a téli évszakban és éhség idején a fő élelmi forrásnak számító gesztenye kulcsfontosságú szerepet játszott. Fáját házak tetőgerendáinak, bútoroknak és szerszámoknak a készítéséhez használták, és kályhákban és kandallókban elégették. A középkorban számos történelmi hivatkozás található a gesztenyére, főként a gesztenyeültetvények tulajdonjogának az öröklési és adásvételi okiratokban és rendeletekben rögzített átruházásával kapcsolatban, amelyek közül sokat még mindig a területen fellelhető értékes archívumokban és könyvtárakban tárolnak. Az Anjouk 1270-ben történt uralomra jutását követően a Roccamonfina gesztenye is egyre nagyobb kereskedelmi jelentőségre tett szert. A terület számára tulajdonképpen az őszi évszakban heti egy piac és egy éves vásár megtartásának a kiváltságát biztosították.

A „Castagna di Roccamonfina” valós és egyben a legnépszerűbb története azonban, amely az évszázadok során a helyi lakosok körében szájról-szájra terjedt, a területen található legértékesebb történelmi és vallási helyszín, az ősrégi gesztenyefákkal övezett Santuario della Madonna dei Lattani (Lattani Szent Madonna) egyházi komplexum történetével kezdődött, amely a Convento dei frati francescani kolostorból (a ferences testvérek kolostora) és az Eremitaggio di San Bernardino remetelakból (a San Bernardino-i remetelak) áll, és már a szentély építésekor is híres volt. A legenda szerint Szent Bernát – miután Roccamonfinába érkezett, hogy tiszteletét tegye a Szűz képmása előtt, amelyet egy pásztorfiú talált egy közeli barlangban –, elültetett egy száraz gesztenyeágat a földbe, amely aztán leveleket hajtott. A szerzetesek ezután a szent fa oltványait beoltották a közelben lévő gesztenyefákba és a lakosok szerint innen ered a „Castagna di Roccamonfina”.

Az évszázadok során a gesztenyefák számára előnyös környezetnek és a helyi gazdálkodók spontán ökotípusok szelektálására való képességének együttes hatására lehetővé vált egy gazdag társadalmi-gazdasági és kulturális szövet létrejötte. Az elkövetkezendő generációk termelői ezért ezt a spontán erdészeti terméket termesztették, tovább javították azt és jóval a közvetlen területen túlra is elterjesztették annak nevét és hírnevét.

A gesztenyetermesztés jelentősége a területen az évszázadok során folyamatosan nőtt, amit a középkor végétől a modern korig kibocsátott törvények és alapokmányok is megerősítettek, amelyek a gesztenyefák közösségi felhasználásának védelmére irányultak, és nagyon súlyos bírságokat szabtak ki azokra, akik jogellenesen vagy csalárd módon szedték a termést, különösen a terméshullás idején.

A gesztenyének a területen betöltött jelentőségét a későbbi évszázadok során létrejött írásos feljegyzések is megerősítik, nem csupán a helyiek, például az 1737-ben keletkezett „La Sede Degli Aurunci”, amely egyértelműen tanúsítja a „Castagna di Roccamonfina” jelentőségét, mindenekelőtt mint az egész térség számára értékes gazdasági erőforrásét.

A piaci beszámolók még eredményesebben dokumentálták azt, hiszen a tizenkilencedik század közepétől kezdődően feljegyezték a Roccamonfina gesztenyék eladási árát, különféle fajták szerinti bontásban. Ezek közé tartozik az 1834-es keltezésű „Catasto Provvisorio del Comune di Marzano”, amely a településen vásárolt és értékesített fajták között a … le Castagne Tempestive di Roccamonfina-t [… a roccamonfinai korai gesztenyét] is felsorolta.

Majd az idő múlásával ezt a „Castagna di Roccamonfina” jelentőségét alátámasztó további történelmi és kereskedelmi bizonyítékok követték egyre nagyobb számban az igazgatási intézkedésekben, az eladásokról és vételekről szóló közjegyzői okiratokban, a piaci beszámolókban és munkákban, valamint a területen a hozzáértő kutatók által végzett kísérletekről szóló szakmai cikkekben és tudományos beszámolókban.

A múlt évszázad 80-as és 90-es éveiben Roccamonfina térségében a gesztenyetermesztés ismert volt magas színvonalú innovációjáról és a kitartó és rendszeres metszésről. Ennek oka részben az, hogy a termés értékesítése egyre nyereségesebbé válik, különösen a nyár végén, amikor a nagyvárosokban értékesített pörkölt gesztenye szinte kizárólag a „Castagna di Roccamonfina” gesztenye, amely korai éréséről ismert.

Ez eredményes időszak a termék népszerűsítésére, amelyet olyan intézmények is végeznek, mint Campania régió, Caserta megye és a Kereskedelmi Kamara. A „Castagna di Roccamonfina” gesztenyét a 90-es évek óta számos publikáció említi, és gyakran a kiváló agrár-élelmiszeripari termékek alkotta jellegzetes termékkosár egyik termékeként mutatják be, ami annak gazdasági jelentőségét is tükrözi: hogy csak pár példát említsünk, többek között a következők: „Guida su Roccamonfina e il Monte S. Croce” (1996), „Campania Terra dell’Ortofrutta” (2003) és „Campania, luoghi, sapori, eccellenze” (2019).

Ezen a területen a gesztenye betakarítása, amely a nyár végén kezdődik, mindig is olyan esemény volt, amely – még a termesztési évre vonatkozó gazdasági beszámolónál is inkább – az egész terület számára az év legfontosabb időszakát jelentette. Roccamonfina néhány hétig Caserta megye legnagyobb gesztenyepiacának adott otthont, amely a térség egyedülálló eseménye volt. Az esemény az ókorra (a tizedik század elejére) nyúlik vissza, és a térség legnagyobb piacterén tartották. Szeptember és október vége között valamennyi gesztenyetermesztőnek lehetősége nyílott arra, hogy ezen a történelmi jelentőségű piactéren kínálja termékét eladásra a kereskedőknek. A régi „Mercato della Castagna” piac végül részben ünnepi jellegű fesztivállá vált, amely a betakarított termésért hálát adó tömegtől egészen a helyi népszerű zenéig és táncig terjedt. Az önkormányzati hatóságok és az idegenforgalmi iroda megértette a lakosok azon kívánságát, hogy megünnepeljék a gesztenye betakarítását és értékesítését, és 1976-ban létrehozta a „Sagra della Castagna di Roccamonfina”-t. Ezt az ünnepséget azóta is megrendezik október második vasárnapján, az egész környék részvételével, és a lakosok történelmi identitásukhoz és vidéki gyökereikhez és hagyományaikhoz kötik azt. A Sagra-ünnepség az idők során továbbfejlődött, és immár valódi „Mostra Mercato della Castagna” gesztenyevásárrá, valamint hagyományos népszerű kulturális és szórakoztató rendezvénnyé válik.

A „Castagna di Roccamonfina” elnevezés történelmi műtárgyakban és levéltári dokumentumokban, a Sagra-ünnepség plakátjain és a tudományos konferenciákon már emberemlékezet óta létezik és használatos, továbbá a kereskedelmi számlákon, valamint a friss termékek és az ezekből készült termékek címkéin is gyakran használatos. Ma, az új digitális technológiák segítségével, az interneten mindent meg lehet tudni erről a termékről: történetét, különleges jellemzőit, gasztronómiai felhasználását és vásárlásának módját és helyét, ideértve a gourmet szakértőktől, szakácsoktól és kereskedőktől származó hiteles beszámolókat is. A termékről könyveket is írtak, többek között szakácskönyveket („L’Oro bruno di Roccamonfina”, 2019). A RAI tv-csatorna (2011. szeptember 16-án sugárzott) „Linea Verde”, (2013. április 8-án sugárzott) „Sereno Variabile”, (2017. október 4-én sugárzott) „Buongiorno Regione” és (2014. november 22-én sugárzott) „Mezzogiorno Italia” című műsorai, valamint a TG Regionale csatornán (szinte minden év októberében sugárzott) műsorok gyakran tartalmaznak felvett vagy élő beszámolókat a „Castagna di Roccamonfina”-ról, különösen a betakarítás és a Sagra-ünnepség során. Ezek kiegészítik a Roccamonfinát és a gesztenyéjét bemutató számos beszámolót, amelyeket a különféle helyi televízióállomások vetítenek (TeleLuna, Tele2000, Antenna3, ReteSei stb.).

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

A termékleírás teljes szövege megtekinthető az alábbi honlapon:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335”

vagy

közvetlenül a Mezőgazdasági, Élelmezési és Erdészeti Minisztérium honlapján (www.politicheagricole.it) honlapján, (a képernyő felső részén jobbra) a „Qualità” („Minőség”) menüpont alatt a (képernyő bal oldalán található) „Prodotti DOP, IGP e STG” („OEM, OFJ és HKT termékek”) menüpontra, végül a „Disciplinari di produzione all’esame dell’UE” („Az uniós vizsgálatnak alávetett termékleírások”) pontra kattintva.

(1) HL L 343., 2012.12.14., 1. o.