[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 28.1.2009

COM(2009) 27 végleges

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

a stockholmi egyezmény A., B. és C. mellékletének a részes felek konferenciájának 2009. május 4–8-án tartandó, negyedik ülésén történő módosítására irányuló javaslatok tekintetében az Európai Közösség nevében képviselendő álláspont meghatározásáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

A környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról (POP) szóló stockholmi egyezményt[1] – az Egyesült Nemzetek Környezetvédelmi Programja (UNEP) keretében folytatott, három évig tartó tárgyalásokat követően – 2001 májusában fogadták el. Az Európai Közösség és tagállamai[2] egyaránt részes felei az egyezménynek[3], amelynek rendelkezéseit a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról és a 79/117/EGK irányelv módosításáról szóló, 2004. április 29-i 850/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[4] ültette át az európai uniós jogba.

A stockholmi egyezmény általános célkitűzése az emberi egészségnek és a környezetnek a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokkal szembeni védelme. Az egyezmény konkrét utalást tartalmaz a környezetről és fejlődésről szóló, 1992. évi Riói Nyilatkozat 15. elvében kifejtett elővigyázatossági megközelítésre. Az elvet az egyezmény 8. cikke hajtja végre, amely az egyezmény mellékleteinek újabb vegyi anyagokkal történő kiegészítésére vonatkozó szabályokat rögzíti.

A stockholmi egyezmény A. mellékletében jelenleg szereplő kilenc, szándékosan előállított vegyi anyag (aldrin, klórdán, dieldrin, endrin, heptaklór, hexaklór-benzol, mirex, toxafén és a poliklórozott bifenilek [PCB-k]) gyártására és felhasználására – néhány általános, illetve speciális mentességtől eltekintve – tilalom vonatkozik. A stockholmi egyezmény B. mellékletének megfelelően szigorú korlátozás alá esik továbbá a DDT nevű peszticid, amelyet számos fejlődő ország jelenleg is alkalmaz a maláriát és egyéb betegségeket közvetítő állatok (vektorok) elleni küzdelem céljára. A C. melléklet végül három olyan anyagot tartalmaz (PCDD/PCDF, HCB és PCB), amelyek képződése és kibocsátása nem szándékos.

ÚJ POP-ANYAGOK FELVÉTELE AZ EGYEZMÉNY MELLÉKLETEIBE

Az egyezmény 8. cikke értelmében bármely részes fél terjeszthet elő javaslatot az egyezmény titkársága felé egy vegyi anyagnak az A., a B. és/vagy a C. mellékletbe történő felvételére vonatkozóan. A titkárság ellenőrzi, hogy a javaslat tartalmazza-e a szükséges információkat. Ha a titkárság meggyőződött arról, hogy a javaslat megfelel az előírásoknak, továbbítja azt a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokat felülvizsgáló bizottság felé. A bizottság – valamennyi rendelkezésre bocsátott adatot figyelembe véve – megvizsgálja a javaslatot. Amennyiben a bizottság úgy határoz, hogy a szükséges kritériumok teljesültek, folytatja a javaslat felülvizsgálatát és elkészít egy kockázati profil-tervezetet.

Amennyiben a bizottság e felülvizsgálat alapján arra a következtetésre jut, hogy a vegyi anyag – a környezetben való nagyfokú vándorlási képessége folytán – jelentős károkat okozhat az emberi egészségben és/vagy a környezetben, és ily módon globális cselekvést tesz szükségessé, a javaslat további intézkedést igényel, és elkészítésre kerül egy kockázatkezelési értékelés, amely tartalmazza az adott vegyi anyagra vonatkozó lehetséges korlátozó intézkedések elemzését. Ennek alapján a bizottság javaslatot tesz arra vonatkozóan, hogy a részes felek konferenciája megfontolja-e a vegyi anyagnak az A., a B. és/vagy a C. mellékletbe való felvételét. A végső döntést a részes felek konferenciája hozza meg.

Az egyezmény hatálybalépése óta összesen tizenkét új anyagot javasoltak a mellékletekbe való felvételre. Az új anyagok közül hetet (klórdekon, hexabróm-bifenil, PFOS-vegyületek, oktabróm-difenil-éter [okta-BDE], pentaklór-benzol, rövid láncú klórozott paraffinok [SCCP-k] és endoszulfán) az Európai Közösség és tagállamai, kettőt (pentabróm-difenil-éter [penta-BDE] és hexabróm-ciklododekán [HBCDD]) Norvégia, hármat pedig (lindán, alfa-hexaklór-ciklohexán [α-HCH] és béta-hexaklór-ciklohexán [β-HCH]) Mexikó javasolt. A bizottság az endoszulfánnal és a rövid láncú klórozott paraffinokkal kapcsolatos vizsgálatokat még nem zárta le. Ezzel a két anyaggal várhatóan csak a részes felek 2011-ben tartandó, ötödik konferenciája tud foglalkozni. A hexabróm-ciklododekánra vonatkozó javaslatot 2008. június 19-én nyújtották be, azonban a dosszié későn készült el, így a bizottság azzal hivatalosan nem tudott foglalkozni. Ezért ezt az anyagot – az egyezményben szereplő kritériumok teljesülése esetén – leghamarabb a részes felek hatodik konferenciáján lehet megtárgyalni.

A részes felek következő konferenciája lesz az első, amelyen a mellékletek módosításai mérlegelés és határozathozatal tárgyát fogják képezni.

AZ A., B. ÉS/VAGY C. MELLÉKLET MÓDOSÍTÁSÁRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK

Az egyezmény 22. cikke értelmében az A., a B. és/vagy a C. melléklet módosításait a részes felek konferenciája által hozott határozattal fogadják el, és a módosítások attól az időponttól számítva egy év múlva lépnek hatályba, amikor a letéteményestől megérkezik az A., a B. és/vagy a C. melléklet módosításáról szóló értesítés. Az adott melléklet módosítása nem lép hatályba azon részes felek számára, amelyek nem fogadták el azt.

AZ ANYAGOK ÉS A KÖZÖSSÉGI JOG

A vegyi anyagokra vonatkozó európai jogszabályokat a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[5] elfogadása alapjaiban változtatta meg. Ugyan a REACH a részes felek konferenciája negyedik ülésének napirendjén szereplő anyagok egyikét sem szabályozta még, közülük többre vonatkoznak azonban azok a 76/769/EGK tanácsi irányelv[6] által előírt korlátozások, amelyek 2009. június 1-jei hatállyal a REACH XVII. mellékletébe is bekerülnek. Az egyezménybe való felvételre javasolt új anyagok sok esetben szerepelnek az Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA) által a REACH 59.1. cikke értelmében a bejegyzésre jelölt anyagokról vezetett listán.

Annak érdekében, hogy az európai uniós jogba való átültetés megfeleljen az EU nemzetközi kötelezettségvállalásainak, a stockholmi egyezmény[7] A., B. és/vagy C. mellékletében feltüntetésre kerülő valamennyi anyagnak szerepelnie kell a környezetben tartósan megmaradó szennyező anyagokra vonatkozó uniós rendeletben. A nemzetközi jogi eszközök – azon túl, hogy egyes anyagok esetében korlátozásokat írnak elő – jelentéstételi kötelezettségeket is tartalmaznak, amelyek a rendeletben is szerepelnek. Ezért annak érdekében, hogy a jövőben is áttekinthető módon követni lehessen a közösség nemzetközi kötelezettségvállalásainak teljesülését, valamint biztosítható legyen a jelentéstétel következetessége, célszerű lenne, ha valamennyi anyag bekerülne a rendelet mellékleteibe, még azok is, amelyeket más közösségi jogi eszközök – részben vagy egészben – már korlátoznak.

A környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokat felülvizsgáló bizottság ajánlásai

Az egyezmény részes feleit 2008. október 29-én a főigazgató tájékoztatta, hogy a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokat felülvizsgáló bizottság harmadik, illetve negyedik ülésén arról határozott, hogy kilenc vegyi anyagnak az egyezmény A., B. és/vagy C. mellékletébe történő felvételét javasolja, továbbá arról, hogy e javaslatot – az egyezmény 8. cikkének 9. bekezdésével összhangban – a részes felek konferenciájának 2009. május 4–8-án tartandó ülése elé terjeszti.

A klórdekon és a hexabróm-bifenil

A környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokat felülvizsgáló bizottság harmadik ülésén (2007. november 19–23.) arról határozott, hogy a klórdekont és a hexabróm-bifenilt az egyezmény A. mellékletébe történő felvételre javasolja.

Ez a két anyag – mentesség nélkül – már szerepel a környezetben tartósan megmaradó szennyező anyagokról szóló ENSZ EGB-jegyzőkönyv I. és/vagy II. mellékletében, ezért a 2004. április 29-én elfogadott POP-rendelet hatálybalépése óta azok használatára és gyártására az EU-ban teljes tilalom vonatkozik.

A környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokat felülvizsgáló bizottság által az említett két anyaggal kapcsolatban folytatott vizsgálatok során a stockholmi egyezmény titkársága – ezen anyagok még létező alkalmazásainak és/vagy gyártásának feltérképezése céljából – számos kérelmet juttatott el az egyezmény részes feleihez, illetve megfigyelőkhöz. Az egyezmény részes feleitől és a megfigyelőktől beérkezett információk szerint e két anyagot ma már nem használják, és nem is gyártják. Ez alapján tehát joggal feltételezhető, hogy az egyezmény valamennyi részes fele támogatni tudja ezen anyagoknak az A. mellékletbe való, mentesség engedélyezése nélküli felvételét (kiküszöbölés).

α-HCH, β-HCH és γ-HCH (lindán)

A környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokat felülvizsgáló bizottság harmadik ülésén arról határozott, hogy az egyezmény A. mellékletébe történő felvételre javasolja a lindánt (γ-HCH), negyedik ülésén (2008. október 13–17.) pedig arról, hogy ugyanezen mellékletbe történő felvételre javasolja az α-HCH-t és a β-HCH-t.

A POP-rendeletben a HCH-vegyületek egy rovatban („HCH, beleértve a lindánt is”), de két CAS-szám alatt (608-73-1 és 58-89-9) szerepelnek. A lindán (CAS-szám: 58-89-9) a HCH γ-izomerjének közhasználatú elnevezése. A technikai HCH (CAS-szám: 608-73-1) főként a HCH öt különböző formáját tartalmazó izomer-keverék. Az öt fő izomer a következő arányban van jelen a keverékben: α-HCH (53%–70%), β-HCH (3%–14%), γ-HCH (11%–18%), δ-HCH (6%–10%) és ε-HCH (3%–5%). A γ-izomer az egyetlen, amely erőteljes rovarölő (inszekticid) tulajdonságokkal rendelkezik.

A technikai HCH-t csaknem negyven évig az egész világon széles körben használták, majd fokozatosan felváltotta a lindán. 2000 után a technikai HCH alkalmazása világviszonylatban elhanyagolható szintre csökkent.

A POP-rendelet a tagállamokat feljogosította arra, hogy 2006. szeptember 1-ig a fűrészáruk, fatermékek és rönkfák professzionális állagjavító és ipari kezelése, illetve a beltéri ipari és lakossági felhasználás tekintetében a HCH-ra (így a lindánra) vonatkozóan eltérést biztosítsanak. Az eltérések egy második csoportja, amelynek hatálya 2007. december 31-én járt le, lehetővé tette a vegyi anyagok gyártása során a technikai HCH köztes termékként történő használatát, valamint – kizárólag közegészségügyi és állat-egészségügyi helyi rovarölő szerként történő használatra – azon termékek felhasználását, amelyekben a HCH-izomerek legalább 99%-át a lindán teszi ki. Az EU-ban jelenleg mind a lindán, mind a technikai HCH használatára teljes tilalom vonatkozik.

Az egyezmény részes felei közül néhányan azonban közegészségügyi célra (a rüh és a tetű kezelésére), rovarölő szerként jelenleg is gyártanak és használnak lindánt. Joggal feltételezhető, hogy valamennyi részes fél támogatni tudja a lindán A. mellékletbe való felvételét (kiküszöbölés), a közegészségügyi célra történő használatot érintő eltéréssel.

Az α-HCH és a β-HCH a lindán gyártásához használt köztes vegyületek (intermedierek). A lindán gyártása során hatalmas mennyiségű HCH-maradvány keletkezett, amelyet meg kell semmisíteni, vagy más módon kezelni kell. Pontos adatok nem állnak rendelkezésre, de becslések szerint a lindán gyártása során keletkezett HCH-maradvány mennyisége világszinten 1,9 és 4,8 millió tonna közé tehető. Az α-HCH és a β-HCH esetében a fő problémát a készletek kezelése jelenti. Valószínű azonban, hogy az A. mellékletbe való felvételüket – a lindán gyártásához használt köztes vegyületként való alkalmazásra vonatkozó eltéréssel – az egyezmény valamennyi részes fele támogatni tudja.

A kereskedelmi forgalomban levő pentabróm-difenil-éter és oktabróm-difenil-éter

A környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokat felülvizsgáló bizottság harmadik ülésén az egyezmény A. mellékletébe történő felvételre javasolta a 2,2',4,4'- tetrabróm-difenil-étert (BDE-47, CAS-szám: 40088-47-9), a 2,2',4,4',5-pentabróm-difenil-étert (BDE-99, CAS-szám: 32534-81-9) és a kereskedelmi forgalomban levő pentabróm-difenil-éterben található egyéb tetra-, és pentabróm-difenil-étereket.

A bizottság következő ülésén az egyezmény A. mellékletébe történő felvételre javasolta a 2,2',4,4',5,5'-hexabróm-difenil-étert (BDE-153, CAS-szám: 68631-49-2), a 2,2',4,4',5,6'-hexabróm-difenil-étert (BDE-154, CAS-szám: 207122-15-4), a 2,2',3,3',4,5',6-heptabróm-difenil-étert (BDE-175, CAS-szám: 446255-22-7) és a 2,2',3,4,4',5',6-heptabróm-difenil-étert (BDE-183, CAS-szám: 207122-16-5), valamint a kereskedelmi forgalomban levő oktabróm-difenil-éterben található egyéb hexa- és heptabróm-difenil-étereket.

Ezeket az anyagokat gyulladásgátlóként alkalmazzák, de használatukat az EU-ban 2003. óta korlátozzák[8]. Az uniós korlátozás valamennyi pentabróm-difenil-éter és oktabróm-difenil-éter vegyületre kiterjed, így alkalmazási köre széles, és nem csupán e két anyag kereskedelmi forgalomban lévő konkrét formáira terjed ki. A környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokat felülvizsgáló bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kereskedelmi forgalomban levő pentabróm-difenil-éterben és oktabróm-difenil-éterben jelen lévő valamennyi négy vagy öt brómmolekulát tartalmazó polibróm-difenil-éter (a kereskedelmi forgalomban levő pentabróm-difenil-éter esetében), illetve valamennyi hat vagy hét brómmolekulát tartalmazó polibróm-difenil-éter (a kereskedelmi forgalomban levő oktabróm-difenil-éter esetében) – összetevőik jellemzői, valamint a környezetben való nagyfokú vándorlási képességük folytán – jelentős károkat okozhatnak az emberi egészségben és a környezetben. A bizottság ezért ezen vegyületek mindegyikét az egyezmény A. mellékletébe történő felvételre javasolta.

Az Európai Közösségben érvényes jogszabályok nem azonosak a nemzetközi szinten javasolt szabályozással, a Bizottság azonban úgy ítéli meg, hogy a 4 és 7 közötti számú brómmolekulát tartalmazó polibróm-difenil-étereknek a POP-rendelet I. mellékletébe történő felvétele a gyakorlatban nem fog változtatni a jelenleg érvényes korlátozásokon. A meglévő korlátozások ugyanakkor csak a forgalomba hozatalra vonatkoznak, a szóban forgó anyagok gyártására nem. Az EU-n kívüli forgalmazásra szánt anyagok gyártása engedélyezett. A 4 és 7 közötti számú brómmolekulát tartalmazó polibróm-difenil-étereknek az egyezmény A. mellékletébe történő, mentesség engedélyezése nélküli felvétele azt jelenti, hogy ezen anyagok gyártása világszinten megszűnik, hiszen az EU-n kívüli országok sem importálhatnak polibróm-difenil-étereket az EU-ból. A nemzetközi kötelezettségek teljesítéséhez tehát szükség van EU-ból való export tilalmára, ez azonban de iure hatással lesz az EU-ban működő gyártókra, hiszen kizárólag azon országokba exportálhatnak majd, amelyek nem részes felei az egyezménynek[9].

A környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokat felülvizsgáló bizottság által az említett anyagokkal kapcsolatban folytatott vizsgálatok során a stockholmi egyezmény titkársága – ezen anyagok még létező alkalmazásainak feltérképezése céljából – számos kérelmet juttatott el az egyezmény részes feleihez, illetve megfigyelőkhöz. Az egyezmény részes feleitől és a megfigyelőktől beérkezett információk szerint e két anyagot ma már nem használják, és nem is gyártják. A bizottsághoz továbbá olyan jelentés sem érkezett, amely olyan kereskedelmi forgalmazásra szánt keverékek gyártásáról számolt volna be, amelyek a nyomokban megengedett szintnél nagyobb mennyiségben tartalmaznak 4 és 7 közötti számú brómmolekulát tartalmazó polibróm-difenil-étert. Ez alapján tehát joggal feltételezhető, hogy az egyezmény valamennyi részes fele támogatni tudja ezen anyagoknak az A. mellékletbe való, mentesség engedélyezése nélküli felvételét (kiküszöbölés), ahogyan az a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokat felülvizsgáló bizottság javaslatában szerepel.

Meg kell jegyezni, hogy hulladékká válásukkor a polibróm-difenil-étert tartalmazó árucikkek (például elektromos és elektronikus berendezések) kezelése az egyezményhez csatlakozott egyes fejlődő országokban nehézségeket okozhat, mivel a hulladékot az egyezmény 6. cikkének d. pontja szerint kell kezelni. Emiatt átmeneti szabályok bevezetésére és/vagy pénzügyi, illetve technikai támogatás biztosítására lehet szükség.

Perfluoroktán-szulfonsav (PFOS, CAS-szám: 1763-23-1), annak sói, és perfluorooktán-szulfonil-fluorid (PFOSF, CAS-szám: 307-35-7)

A környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokat felülvizsgáló bizottság harmadik ülésén arról határozott, hogy javasolja a perfluoroktán-szulfonsavnak (CAS-szám: 1763-23-1), annak sóinak, és a perfluorooktán-szulfonil-fluoridnak (CAS-szám: 307-35-7) az egyezmény A. vagy B. mellékletébe történő felvételét, valamint a kapcsolódó szabályozási intézkedések rögzítését.

A perfluoroktán-szulfonsav és vegyületei a részes felek konferenciájának előreláthatólag legvitatottabb témája lesz, mivel ezen anyagok gyártása és használata világszinten ma is jelentős. Egyes fejlődő országok várhatóan pénzügyi, illetve technikai támogatást fognak kérni ahhoz, hogy a perfluoroktán-szulfonsavat biztonságosabb anyagokkal helyettesítsék.

A környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokat felülvizsgáló bizottság azáltal, hogy a PFOS-anyagok gyártásához gyakran használt köztes vegyületet, a PFOSF-et az egyezménybe való felvételre javasolja, ezen köztes anyag gyártását szándékozik korlátozni, ezáltal pedig a PFOS-anyagok előállítását kívánja beszüntetni.

A PFOS-nek és vegyületeinek használatát és forgalomba hozatalát az EU-ban 2006[10] óta korlátozzák. Az európai uniós irányelvben szereplő meghatározás szerint („C8F17SO2X (X = OH, fémsó (O-M+), halogenid, amid és egyéb származékok, beleértve a polimereket”) PFOS-anyagnak minősül a PFOSF köztes vegyületként való felhasználásával, vagy bármely egyéb köztes vegyülettel előállított PFOS-anyag. A jogalkotók elismerték, hogy bizonyos felhasználások esetében nem áll rendelkezésre alternatíva, ezért speciális mentességeket engedélyeztek, néhányat időbeli korlátozás nélkül. A Bizottság kötelessége, hogy felügyelje a biztonságosabb alternatív anyagok hozzáférhetőségét, és ezen alternatívák rendelkezésre állása esetén javaslatot tegyen olyan intézkedésekre, amelyekkel csökkenthetők az azonosított kockázatok. A tárgyalások során szem előtt kell tartani azt, hogy az uniós jogszabályban szereplő meghatározás bizonyos szempontból valamivel tágabb, mint a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokat felülvizsgáló bizottság által javasolt meghatározás.

Mindezek alapján joggal feltételezhető, hogy az egyezmény részes felei közül néhányan a PFOS-nek és vegyületeinek csupán a B. mellékletbe való, bizonyos mentességeket tartalmazó felvételét tudja támogatni.

Pentaklór-benzol

A környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokat felülvizsgáló bizottság negyedik ülésén arról határozott, hogy a pentaklór-benzolt (PeCB) az egyezmény A. és C. mellékletébe történő felvételre javasolja.

A rendelkezésre álló adatok szerint a pentaklór-benzolt nem gyártják és nem használjál, azonban a vízügyi keretirányelv (2000/60/EK)[11] értelmében elsőbbségi veszélyes anyagnak minősül. Ezen anyag forgalomba hozatalára és felhasználására nem vonatkoznak közösségi szintű korlátozások. A környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokat felülvizsgáló bizottság által a pentaklór-benzollal kapcsolatban folytatott vizsgálatok során a stockholmi egyezmény titkársága – ezen anyag még létező alkalmazásainak feltérképezése céljából – számos kérelmet juttatott el az egyezmény részes feleihez, illetve megfigyelőkhöz. Az egyezmény részes feleitől és a megfigyelőktől beérkezett információk szerint a pentaklór-benzolt ma már nem használják, és nem is gyártják. Ez alapján tehát joggal feltételezhető, hogy az egyezmény valamennyi részes fele támogatni tudja a pentaklór-benzol A. mellékletbe való, mentesség engedélyezése nélküli felvételét (kiküszöbölés).

A pentaklór-benzol továbbá véletlen kibocsátás eredményeképpen melléktermékként is képződik, így megtalálható oldószerekben, peszticidekben és faanyagvédő szerekben előforduló szennyeződésként; képződhet hordós hulladékok égetése során; nyílt kandallókban, valamint a mezőgazdasági célból végrehajtott erdőégetés során. A környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokat felülvizsgáló bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a pentaklór-benzol kibocsátott mennyisége jelentős mértékben csökkenthető lenne a PCDD/PCDF kibocsátott mennyiségének csökkentésére irányuló azon intézkedések legtöbbjének alkalmazásával, amelyek az egyezmény részét képező, az égetésre és más termikus eljárásokra vonatkozó, elérhető legjobb technikákhoz és a legjobb környezeti gyakorlathoz kapcsolódó általános útmutatások között szerepelnek. A pentaklór-benzolt a bizottság ennek ellenére az egyezmény C. mellékletébe történő felvételre javasolta. A PCDD/PCDF véletlen kibocsátása az EU-ban jelenleg is szabályozva van[12]. A pentaklór-benzolnak a C. mellékletbe történő felvétele a részes felek számára további adminisztratív terhet jelenthet, a listára való felvétele ugyanakkor valószínűleg csekély többletértékkel bír, ezért elképzelhető, hogy néhány részes fél ellenezni fogja ezen anyagoknak a C. mellékletbe való felvételét.

KÖVETKEZTETÉS

A fentiekre tekintettel kívánatos, hogy a Közösség a stockholmi egyezmény részes feleinek 2008. május 4–8-án tartandó, negyedik ülésén – a tanácsi határozat szerinti javaslatnak megfelelően – támogassa az egyezmény A., B. és/vagy C. mellékletének módosítását.

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

a stockholmi egyezmény A., B. és C. mellékletének a részes felek konferenciájának 2009. május 4–8-án tartandó, negyedik ülésén történő módosítására irányuló javaslatok tekintetében az Európai Közösség nevében képviselendő álláspont meghatározásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 175. cikkének (1) bekezdésére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdésének második albekezdésével,

tekintettel a Bizottság javaslatára[13],

mivel:

1. A Szerződés 174. cikkének megfelelően a Közösség környezetpolitikájának egyik célkitűzése a globális környezeti problémák leküzdésére irányuló intézkedések nemzetközi szinten való ösztönzése.

2. A környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezményt (a továbbiakban: az egyezmény) a Közösség – a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezménynek az Európai Közösség részéről való megkötéséről szóló, 2004. október 14-i 2006/507/EK tanácsi határozat[14] alapján – 2004. november 14-én ratifikálta.

3. Az egyezményből fakadó kötelezettségeket a Közösség a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról és a 79/117/EGK irányelv módosításáról szóló, 2004. április 29-i 850/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel[15] (a továbbiakban: POP-rendelet) átültette a közösségi jogba.

4. A Közösség nagy hangsúlyt fektet arra, hogy az egyezmény A., B. és/vagy C. melléklete fokozatosan bővüljön olyan új anyagokkal, amelyek esetében teljesülnek a POP-anyagként való besorolás kritériumai, figyelembe véve az elővigyázatosság elvét, és szem előtt tartva az egyezmény célkitűzésének teljesítését, illetve a 2002-es johannesburgi világcsúcson az összes kormány által tett azon kötelezettségvállalás megvalósulását, amely szerint 2020-ra a minimálisra kell csökkenteni a vegyi anyagok káros hatását.

5. Az egyezmény 22. cikkével összhangban az A., a B. és a C. melléklet módosításait a részes felek konferenciája által hozott határozattal fogadják el, és a módosítások attól az időponttól számítva egy év múlva lépnek hatályba, amikor a letéteményestől megérkezik a módosításról szóló értesítés. A módosítás nem lép hatályba azon részes felek számára, amelyek azt nem fogadták el.

6. Az egyezmény értelmében létrehozott, a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokat felülvizsgáló bizottság – az Európai Közösségtől és tagállamaitól[16], Norvégiától[17], valamint Mexikótól[18] kapott javaslatok alapján – az egyezményben szereplő kritériumokat teljesítő kilenc anyag vizsgálata tekintetében befejezte munkáját. A részes felek következő konferenciáján várhatóan döntés születik arról, hogy ezek az anyagok bekerüljenek-e az egyezmény mellékleteibe.

7. A közösségi jogszabályok már most is foglalkoznak mind a kilenc anyaggal, és közülük öt olyan anyag esetében (alfa-hexaklór-ciklohexán, béta-hexaklór-ciklohexán, klórdekon, hexabróm-bifenil és lindán), amely szerepel a környezetben tartósan megmaradó szennyező anyagokról szóló ENSZ EGB-jegyzőkönyv I. és/vagy II. mellékletében, és így a POP-rendelet I. mellékletének B. részében, teljes gyártási és felhasználási tilalom van életben.

8. A PFOS[19], a pentabróm-difenil-éter és az oktabróm-difenil-éter[20] forgalomba hozatalára és használatára vonatkozóan a 76/769/EGK irányelv[21] módosítása révén a Közösség területén korlátozásokat vezettek be. A pentaklór-benzol a vízügyi keretirányelv (2000/60/EK)[22] értelmében elsőbbségi veszélyes anyagnak minősül.

9. Az egyezmény A., B. és/vagy C. mellékletének a kilenc új anyag felvétele révén történő módosítása a POP-rendelet módosítását igényli. A rendelet 14. cikkének (1) bekezdése rögzíti, hogy ha egy anyagot az egyezménybe felvesznek, akkor a rendelet mellékletének ennek megfelelően végrehajtandó módosítása az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkében említett rendes bizottsági eljárások szerint történhet, figyelemmel a határozat 8. cikkére is.

10. A stockholmi egyezmény részes feleinek negyedik konferenciáján a Közösségnek és a tagállamoknak szorosan együtt kell működniük annak érdekében, hogy a mellékletek tekintetében elfogadandó módosítások összeegyeztethetők legyenek a hatályos közösségi joggal és/vagy szakpolitikákkal,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

A környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló stockholmi egyezmény részes feleinek negyedik konferenciáján az egyezmény A. B. és/vagy C. mellékletének új anyagokkal történő kiegészítését célzó javaslatok szavazása során a Bizottság a Közösség nevében köteles a következő álláspontot képviselni:

(1) A Bizottság felhatalmazást kap, hogy támogassa a következő anyagoknak az egyezmény A. mellékletébe történő – a gyártásra és a felhasználásra vonatkozó mentesség engedélyezése nélküli – felvételét:

- 2,2',4,4'-tetrabróm-difenil-éter (BDE-47, CAS-szám: 40088-47-9) és 2,2',4,4',5-pentabróm-difenil-éter (BDE-99, CAS-szám: 32534-81-9), valamint a kereskedelmi forgalomban levő pentabróm-difenil-éterben található egyéb tetra- és pentabróm-difenil-éterek

- 2,2',4,4',5,5'-hexabróm-difenil-éter (BDE-153, CAS-szám: 68631-49-2), 2,2',4,4',5,6'-hexabróm-difenil-éter (BDE-154, CAS-szám: 207122-15-4), 2,2',3,3',4,5',6-heptabróm-difenil-éter (BDE-175, CAS-szám: 446255-22-7) és 2,2',3,4,4',5',6-heptabróm-difenil-éter (BDE-183, CAS-szám: 207122-16-5), valamint a kereskedelmi forgalomban levő oktabróm-difenil-éterben található egyéb hexa- és heptabróm-difenil-éterek

- Klórdekón

- Hexabróm-bifenil

- Alfa-hexaklór-ciklohexán

- Béta-hexaklór-ciklohexán

- Lindán

(2) A Bizottság felhatalmazást kap, hogy támogassa a következő vegyi anyagoknak – és a hozzájuk kapcsolódó szabályozási intézkedéseknek – az egyezmény A. mellékletébe történő felvételét:

- Perfluoroktán-szulfonsav (CAS-szám: 1763-23-1), annak sói, és perfluorooktán-szulfonil-florid (CAS-szám: 307-35-7) az alábbi mentességekkel:

- fényálló vagy fényvisszaverő rétegek fotolitográfiai eljárásokban,

- filmekhez, papírokhoz vagy nyomdaipari klisékhez alkalmazott fotográfiai rétegek,

- nem dekoratív, kemény krómbevonathoz (VI) alkalmazott párátlanító eljárások, és az ellenőrzött galvanizáló rendszerekben alkalmazott nedvesítő szerek,

- a légi közlekedésben használatos hidraulikus folyadékok,

- az egyezmény értelmében a tilalom bevezetése előtt forgalomba hozott tűzoltó habokat a határozat hatálybalépésétől számítva két évig lehet felhasználni.

(3) A Bizottság felhatalmazást kap, hogy támogassa a következő anyagnak az egyezmény A. és C. mellékletébe történő – a gyártásra és a felhasználásra vonatkozó mentesség engedélyezése nélküli – felvételét:

- Pentaklór-benzol

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

[1] http://www.pops.int/documents/convtext/convtext_en.pdf .

[2] Három uniós tagállam (Írország, Málta és Olaszország) még nem ratifikálta az egyezményt.

[3] HL L 209., 2006.7.31., 1. o.

[4] HL L 158., 2004.4.30., 7. o.

[5] HL L 136., 2007.5.25., 3. o.

[6] HL L 262., 1976.9.27., 201. o.

[7] Ugyanez érvényes a környezetben tartósan megmaradó szennyező anyagokról szóló ENSZ EGB-jegyzőkönyv I., II. és/vagy III. mellékletébe felvett anyagokra is.

[8] HL L 177., 2002.7.6., 21. o.; az Európai Parlament és a Tanács 2003/11/EK irányelve (2003. február 6.) az egyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásairól szóló 76/769/EGK tanácsi irányelv 24. módosításáról (pentabróm-difenil-éter, oktabróm-difenil-éter).

[9] 2008. december 1-jén az egyezmény részes feleinek száma 162 volt.

[10] HL L 372., 2006.12.27., 32. o.; és az Európai Parlament és a Tanács 2006/122/EK irányelve (2006. december 12.) az egyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásaira vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 76/769/EGK tanácsi irányelv 30. módosításáról (perfluoroktán-szulfonátok).

[11] HL L 327., 2000.12.22., 1. o. Az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve (2000. október 23.) a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról.

[12] HL L 332., 2000.12.28., 91. o. Az Európai Parlament és a Tanács 2000/76/EK irányelve (2000. december 4.) a hulladékok égetéséről.

[13] HL C […], […], […] o.

[14] HL L 209., 2006.7.31., 1. o.

[15] HL L 158., 2004.4.30., 7. o.

[16] A klórdekonra és a hexabróm-bifenilre vonatkozó javaslatot 2005. május 5-én nyújtották be, lásd:

http://www.pops.int/documents/meetings/poprc/chem_review/Chlordecone/Chlordecone_Letter.pdf . A PFOS-re vonatkozó javaslatot 2005. június 14-én nyújtották be, lásd:

http://www.pops.int/documents/meetings/poprc/chem_review/PFOS/PFOS_Letter.pdf . Az oktabróm-difenil-éterre és a pentaklór-benzolra (valamint a részes felek negyedik konferenciájának napirendjén nem szereplő SCCP-re) vonatkozó javaslatot 2006. június 29-én nyújtották be, lásd:

http://www.pops.int/documents/meetings/poprc/chem_review/OctaBDE/OctaBDE_Letter.pdf.

[17] A pentabróm-difenil-éterre vonatkozó javaslatot 2005. január 28-án nyújtották be, lásd:

http://www.pops.int/documents/meetings/poprc/chem_review/PentaBDE/PentaBDE_Letter.pdf.

[18] A lindánra vonatkozó javaslatot 2005. június 29-én nyújtották be, lásd:

http://www.pops.int/documents/meetings/poprc/chem_review/Lindane/Lindane_Letter_e.pdf.

Az alfa- és a béta-hexaklór-ciklohexánra vonatkozó javaslatot 2006. július 25-én nyújtották be, lásd:

http://www.pops.int/documents/meetings/poprc/chem_review/AlphaHCH/AlphaHCH_Letter_e.PDF.

[19] HL L 372., 2006.12.27., 32. o.; és az Európai Parlament és a Tanács 2006/122/EK irányelve (2006. december 12.) az egyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásaira vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 76/769/EGK tanácsi irányelv 30. módosításáról (perfluoroktán-szulfonátok).

[20] HL L 177., 2002.7.6., 21. o.; az Európai Parlament és a Tanács 2003/11/EK irányelve (2003. február 6.) az egyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásairól szóló 76/769/EGK tanácsi irányelv 24. módosításáról (pentabróm-difenil-éter, oktabróm-difenil-éter).

[21] HL L 262., 1976.9.27., 201. o.; A Tanács 76/769/EGK irányelve (1976. július 27.) az egyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásaira vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről.

[22] HL L 327., 2000.12.22., 1. o.; Az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve (2000. október 23.) a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról.