BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA Felelősségi nyilatkozat: Ez a jelentés csak az összeállításában részt vevő bizottsági szolgálatokat köti, és nem kötelezi el a Bizottságot későbbi határozatainak végleges formája tekintetében. Amely a következő dokumentumot kíséri Javaslat – Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a rádióberendezések forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról /* SWD/2012/0300 final */





BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA Felelősségi nyilatkozat: Ez a jelentés csak az összeállításában részt vevő bizottsági szolgálatokat köti, és nem kötelezi el a Bizottságot későbbi határozatainak végleges formája tekintetében. Amely a következő dokumentumot kíséri Javaslat – Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a rádióberendezések forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról Bevezetés Ez a hatásvizsgálat-összefoglaló a rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről szóló 1999/5/EK irányelv[1] (a továbbiakban: R&TTE[2]-irányelv) felülvizsgálatának lehetőségét vizsgálja. Az irányelv a becslések szerint 63 milliárd euró értékű piacot szabályoz (a 2007-es adatok szerint), melybe beleértendők többek között a mobiltelefonok, a mobilhálózatok jeladói és a vezetékes telefonvonalak[3]. Uniós szinten harmonizálja az egészség védelmére és a biztonságra, az elektromágneses összeférhetőségre, valamint a káros zavarás elkerülésére vonatkozó szabályozási követelményeket. 1. Problémameghatározás 1.1. Kismértékű megfelelés Megfigyelhető, hogy az irányelv követelményeit csak kis mértékben tartják be. Az EU piacfelügyeleti hatóságainak adatai szerint az alapvető követelményeket csupán 28–56 %-ban tartják be, az igazgatási előírások esetében az arány pedig még alacsonyabb. A piacfelügyeleti hatóságok által való hatékony végrehajtást nagymértékben gátolja, hogy a termékek és a gyártók csak korlátozott mértékben nyomonkövethetők. Ha a piacfelügyeleti hatóságok nem találnak egy megadott kapcsolattartót, kénytelenek felgöngyölíteni az egész értékesítési láncot, hogy felvehessék a kapcsolatot azzal a személlyel, aki a termék uniós piacon való forgalomba hozataláért felelős. Az irányelv emellett gyakorta homályos és feleslegesen bonyolult (lásd a 2.2. pontot), és viszonylag nagy erőfeszítést igényel a gyártóktól, hogy megértsék kötelezettségeiket. 1.2. Az irányelv jogi rendelkezéseivel kapcsolatos problémák Az általános vélekedés szerint az irányelv túl bonyolult és homályos. Több különféleképpen értelmezhető része van, pl.: · vajon a 3. cikk (2) bekezdésében megállapított alapkövetelmény („…hatékonyan használja a … spektrumot … a káros zavarás elkerülése érdekében”) csak a jeladókra vonatkozik, vagy a rádióberendezések vételi teljesítményére is, · mi a különbség a között, hogy kötelező „figyelmeztető jelölést” elhelyezni az olyan termékeken, amelyek használata korlátozások alá esik, és a között, hogy a nem harmonizált sávokon működő berendezések forgalomba hozatalát be kell jelenteni. Ezek és egyéb tisztázatlan kérdések gátolják az irányelv egységes alkalmazását, és akadályozzák a belső piac működését. Az irányelv számos igazgatási rendelkezést is tartalmaz. Közülük néhány létjogosultsága megkérdőjelezhető, ilyen például az a rendelkezés, hogy a CE-jelölést, a bejelentett szerv számát és a figyelmeztető jelölést a berendezésen, a csomagoláson és a használati utasításon egyaránt fel kell tüntetni. 1.2.1. Az R&TTE-irányelv hatályával kapcsolatos problémák Nem egyértelmű, hogy egyes berendezéskategóriák, mint például a szoftverrel módosítható berendezések, illetve a több összetevőből álló készülékek esetében miként kell alkalmazni az irányelvet. Az irányelv alapján nem lehet előírni, hogy a berendezések együttműködjenek a tartozékokkal, mint például töltőkkel. Önkéntes ágazati megállapodások hiányában a berendezések tehát nem használhatók együtt, ez a felhasználókat sújtó kényelmetlenség pedig szükségtelen hulladéktermeléshez vezet[4]. A vevőkészülékek (pl. GPS vagy Galileo vevőkészülékek) általában az irányelv hatálya alá tartoznak. A hang és televíziós adás vételére szolgáló készülékek, valamint azok a készülékek, amelyek rendeltetésüknél fogva sugarakat bocsátanak ki, de kommunikációra nem alkalmasak (pl. vezeték nélküli töltők), ki vannak zárva az irányelv hatályából, és az elektromágneses összeférhetőségről szóló irányelv[5] hatálya alá tartoznak. Jogbizonytalansághoz vezet, ha hasonló berendezésekre eltérő jogi előírások vonatkoznak. 1.3. Az innovatív rádióberendezések piacra jutását gátló szabályozási akadályok Az új rádiótechnológiáknak a piacra jutáshoz meg kell felelniük az R&TTE-irányelvnek. E tekintetben két kérdés lényeges: · túlzott (akár többéves) késedelem a harmonizált szabványok kidolgozásában és a hivatkozásoknak a HL-ben[6] való közzétételében (akár 1 éves késés), · a spektrum használatára vonatkozó jóváhagyott szabályok hiányában nehezen lehet szakvélemény kiadására bírni a bejelentett szerveket. Az újítások piacra jutását befolyásoló egyéb kérdések, mint például a rádióspektrum harmonizálásának hiánya az EU-ban vagy a rádióspektrum újrakiosztásának aránylag hosszú, bonyolult és bizonytalan folyamata az R&TTE-irányelv hatályán kívül esnek. 1.4. Kik az érintettek? · az R&TTE-irányelv hatálya alá eső berendezések használói, a közszolgáltatásokat igénybe vevők és általában a nem megfelelő berendezések hatásainak kitett polgárok, · a nem megfelelő termékek versenytorzító hatásának kitett, az irányelv bonyolult és homályos volta, valamint az újítások piaci bevezetésének nehézségei által érintett gyártók, · a piacfelügyeleti hatóságok, amelyek tevékenységét az irányelv hatékony végrehajtása során felmerülő nehézségek és a jogbizonytalanság hátráltatja. 2. A szubszidiaritás elemzése Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 4. cikke szerint az egységes piac megosztott hatáskörbe tartozó terület. A felülvizsgált irányelv jogalapját az EUMSZ 26. cikke (Belső piac) és 114. cikke (Jogszabályok közelítése) alkotja. Uniós szintű fellépés szükséges azon rendelkezések kiigazításához, pontosításához vagy egyszerűsítéséhez, amelyek az egységes piac alappillérei ezen a területen. Ezt a tagállamok önmaguk nem tudják elérni. Egy olyan esetleges új kötelezettség, mely szerint a gyártókat és/vagy termékeket uniós szinten nyilvántartásba kellene venni (az A2, A3 és A4 lehetőség), a teljes uniós piacot érintené, és egyértelmű előnyökkel járna egy tagállami szintű hasonló intézkedéshez viszonyítva. A C2 lehetőség a spektrumszabályozást, azaz egy olyan területet érint, amely nagyrészt a tagállamok hatáskörébe tartozik; tárgyalása az alábbiakban olvasható. Az egyéb vizsgált lehetőségek esetében az EU fellépéshez való joga és az uniós szintű fellépés többletértéke vitathatatlan. 3. Célkitűzések Az R&TTE-irányelv felülvizsgálatára azzal a céllal kerül sor, hogy az irányelvben meghatározott alapvető követelmények nagyobb mértékű teljesítéséről gondoskodjon. A felülvizsgálatnak meg kell óvnia és tovább kell fejlesztenie az egységes piacot, meg kell előznie, hogy felesleges költségek és terhek merüljenek fel különösen a kkv-k számára, és támogatnia kell az innovációt. A specifikus és operatív célkitűzések a következők: A az irányelv jobb végrehajtása és az irányelvnek való jobb megfelelés: · érvényesíteni a gazdasági szereplők kötelezettségeit és továbbfejleszteni a piacfelügyeleti hatóságok rendelkezésére álló jogi eszközöket, különösen a termékek nyomonkövethetősége tekintetében, B szilárd jogalap megteremtése az alapvető követelmények teljesítéséhez: · több rendelkezést és adminisztratív kötelezettséget pontosítani, egyszerűsíteni vagy megszüntetni; javítani az összhangot az egyéb uniós jogszabályokkal, · megkönnyíteni az irányelv egyes meghatározott technológiákra való alkalmazását; lehetővé tenni a berendezések és a tartozékok közötti interfészek harmonizálását, · kiterjeszteni az irányelv hatályát minden olyan berendezésre, amely esetében fontos a káros zavarás elkerülése, C az innovatív rádióberendezések piacra jutását gátló szabályozási akadályok felszámolása: · egyszerűsíteni a szabályozással összefüggő döntéshozatalt és csökkenteni az azzal összefüggő késedelmet. 4. Szakpolitikai lehetőségek 4.1. Az „A” célkitűzéssel összefüggő lehetőségek - az A0 lehetőség a jelenlegi helyzet változatlanul hagyásában áll, - az A1 lehetőség az áruk forgalomba hozatalára vonatkozó új jogszabályi kerethez való igazodást jelenti, - az A2 lehetőség az A1 lehetőséget foglalja magában, továbbá arra kötelezi a gyártókat, hogy elérhetőségi adataikat egy központi uniós nyilvántartási rendszerben rögzítsék. Az EU-ban forgalomba hozott valamennyi terméken fel kell tüntetni a vállalat egyedi nyilvántartási számát, - az A3 lehetőség az A1 lehetőséget foglalja magában, továbbá arra kötelezi a gyártókat, hogy egy központi uniós nyilvántartási rendszerben rögzítsenek minden új terméktípust, és feltöltsék a műszaki dokumentáció egy részét. Minden megfelelő terméken fel kell tüntetni a termékspecifikus nyilvántartási számot, - az A4 lehetőség az A1 lehetőséget foglalja magában, valamint azt a lehetőséget, hogy a Bizottság – felhatalmazás alapján – az A3 lehetőségben szereplővel megegyező terméknyilvántartást vezessen be olyan meghatározott berendezéskategóriák tekintetében, amelyek esetében nem sikerült nagymértékű megfelelést elérni. 4.2. A „B” célkitűzéssel összefüggő lehetőségek - a B0 lehetőség a jelenlegi helyzet változatlanul hagyásában áll, - a B1 lehetőség az irányelvben megállapított fogalommeghatározásokat és kötelezettségeket hozzáigazítja az áruk belső piacára vonatkozó új jogszabályi kerethez, a jelenleg problémát jelentő rendelkezéseket pontosítja az irányelv végrehajtásával kapcsolatos használati útmutató alapján, valamint egyszerűsít egyes adminisztratív kötelezettségeket, - a B2 lehetőség a B1 lehetőséget foglalja magában, valamint egyes meghatározott technológiákkal összefüggésben további rendelkezéseket és a tartozékokkal való együttműködés új követelményét vezeti be, és az irányelv hatályát valamennyi rádióadóra és ‑vevőre kiterjeszti, - a B3 lehetőség a B1 lehetőséget foglalja magában, egyes meghatározott technológiákkal összefüggésben további rendelkezéseket vezet be, az irányelv hatályát a rádióadókra korlátozza, továbbá felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy megkönnyítse az irányelv alkalmazását és megoldja a tartozékokkal való együttműködés problémáját. 4.3. A „C” célkitűzéssel összefüggő lehetőségek - a C0 lehetőség nem jelent új uniós fellépést, - a C1 lehetőség nem jogalkotási intézkedéseket foglal magában: az uniós szintű egyablakos ügyintézés megteremtése a rádióberendezések használatára vonatkozó kísérleti engedélyek kérelmezéséhez; cselekvési terv kidolgozása a szabályozók, a bejelentett szervek és a szabványügyi testületek közötti együttműködés javítására; és egy, a vállalatokat és a kkv-ket célzó tájékoztató kampány lebonyolítása a rádióberendezésekre vonatkozó szabályozási keretről, - a C2 lehetőség a C1 lehetőséget foglalja magában, valamint két jogi változást: a bejelentett szervek egy olyan különleges kategóriájának létrehozása, amely az innovatívabb rádióberendezésekre összpontosít; és egy olyan központi uniós szerv megalakítása, amely felhatalmazást kap arra, hogy korlátozott mennyiségben engedélyezze rádióberendezések pontosan meghatározott földrajzi területen és pontosan meghatározott ideig való forgalomba hozatalát és használatát. 5. Hatásvizsgálat Valamennyi lehetőség értékelése abból a szempontból történik, hogy milyen eredményesen érik el a célokat. A fokozottabb megfelelés várhatóan pozitív társadalmi hatásokkal jár, azaz jobb egészségvédelemhez és nagyobb biztonsághoz, valamint a berendezések jobb működéséhez vezet, ami a fogyasztók, a vállalkozások és a közszolgáltatások számára egyaránt előnyös. A gazdasági hatások a belső piac működéséhez, a hatékony spektrumhasználathoz és az irányelv miatt felmerülő igazgatási költségekhez, valamint egyes innovációs szempontokhoz kapcsolódnak. A javaslatnak nincs jelentős hatása kimondottan a kkv-kra. 5.1. Az „A” célkitűzéssel összefüggő lehetőségek: az irányelv jobb végrehajtása és az irányelvnek való jobb megfelelés A tagállamok közel 50 %-a és a legtöbb gazdasági szereplő[7] arra számít, hogy az új jogszabályi kerethez való igazodás (1. lehetőség) nagy hatást fog gyakorolni a megfelelésre a rádióberendezések és távközlő végberendezések területén. A legtöbb piacfelügyeleti hatóság úgy véli, hogy az A2 lehetőség által a végrehajtás hatékonyságára és a megfelelésre gyakorolt hatás pozitív, ám korlátozott lenne. Az A3 lehetőség olyan kiegészítő eszközt teremt a végrehajtáshoz, amely biztosítja, hogy gyorsan hozzá lehessen férni a nyilvántartott termékek műszaki dokumentációjához, online elérhetőek legyenek a termékspecifikus elérhetőségi adatok, és így csökkenjen a végrehajtás késedelme. Egy piacfelügyeleti hatóság úgy becsülte, hogy összességében akár 10‑15 %-kal is javulhat a piacfelügyeletre fordított idő/erőforrás hatékonysága, és akár több héttel is rövidülhet a reakcióidő. Noha az A4 lehetőség csak a problémás termékkategóriákra összpontosítana, a hatékonyságra hasonló hatást gyakorolna, mint az A3 lehetőség. A vélemények szerint az A3 lehetőségnek sokkal jelentősebb lenne az adminisztratív terhekre gyakorolt negatív hatása, mint a többi lehetőségnek. A 2010-es konzultációban részt vevő válaszadók 32 %-a (viszont a kkv-knak csupán 12 %-a) tartja jelentősnek a hatást, míg az új jogszabályi kerethez való igazodás esetében ez az arány csupán 10 %. Úgy tűnik, hogy azt a jelenlegi kötelezettséget, miszerint egy termék forgalomba hozatala előtt műszaki dokumentációt kell róla készíteni, gyakran nem teljesítik. Amennyiben ez valóban így van, az érintett adatok összegyűjtéséből, formázásából és feltöltéséből adódó járulékos teher nagyon korlátozott lenne. Az A4 lehetőség esetében az adminisztratív pluszköltségek a nyilvántartásba vételre kötelezett termékkategóriákra korlátozódnának. Ezen, valamint egyéb hatásokat az alábbi táblázat foglalja össze: 1. táblázat: A „D” célkitűzéssel összefüggő lehetőségeket összehasonlító összefoglaló táblázat || Eredményesség az „A” célkitű­zés teljesítésé­ben || Költség és hatékonyság || Összhang A0 lehetőség || 0 || 0 || 0 A1 lehetőség || +/++ Mérsékelt–jelentős || – Az adminisztratív követelmények növekedése különösen az importőrök és a forgalmazók számára || +++ Az új jogszabályi keret javítja az összhangot az új megközelítésű jogszabályokkal A2 lehetőség || +/++ Korlátozott hatás az A1 lehetőségen felül || –/+ A gyártók szerint kis mértékben növeli a terheket Korlátozott mértékben javítja a piacfelügyeleti hatóságok hatékonyságát || +++/– Az új jogszabályi kerettel kapcsolatos megjegyzések megegyeznek / Kis mértékű eltérés az új megközelítésű jogszabályoktól A3 lehetőség || +++ További eszköz a kötelezettségek eredményes érvényesítéséhez és a vállalatok neveléséhez || – –/++ A gyártók szerint jelentős mértékben növeli a terheket Javítja a piacfelügyeleti hatóságok hatékonyságát A becslések szerint 300 000 euró beruházást igényel || +++/– – Az új jogszabályi kerettel kapcsolatos megjegyzések megegyeznek / Eltér az új megközelítésű jogszabályoktól A4 lehetőség || ++ További eszköz a problémás kategóriák tekintetében || –/+++ Az ágazat számára kisebb mértékben növeli a terheket, mint az A3 lehetőség Összességében nagyobb hatékonyság, mint az A3 lehetőség révén || +++/– Az új jogszabályi kerettel kapcsolatos megjegyzések megegyeznek / Indokolt esetekben eltér az új megközelítésű jogszabályoktól 5.2. A „B” célkitűzéssel összefüggő lehetőségek: szilárd jogalapot megteremtése az alapvető követelmények teljesítéséhez 2. táblázat: A „B” célkitűzéssel összefüggő lehetőségeket összehasonlító összefoglaló táblázat || Eredményesség a „B” célkitűzés teljesítésében || Mellékhatások || Költség és hatékonyság || Összhang B0 lehetőség || 0 || 0 || 0 || 0 B1 lehetőség || ++ - Jelentős mértékű pontosítás || + - Fokozott megfelelés („A” célkitűzés) || ++ Az adminisztratív kötelezettségek némi csökkentése || ++ - Javítja az összhangot az egyéb uniós jogszabályokkal B2 lehetőség || ++/– - Megkönnyíti az irányelv meghatározott technológiákra való alkalmazását - A tartozékokkal való együttműködésre vonatkozó általános követelmény kivitelezhetetlen lehet - Fokozza a jogbiztonságot - a rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről szóló irányelv hatálya alá eső összes rádióvevő - Fokozza a spektrum védelmét - a rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről szóló irányelv hatálya alá eső összes olyan készülék, amely rendeltetése szerint sugárzást bocsát ki || +/– - A spektrum hatékonyabb használata a rádióvevőkre vonatkozó szabályozási követelmények révén - A tartozékokkal való együttműködésre vonatkozó általános követelmény akadályozhatja az innovációt || – – - Pluszköltségek a tartozékokkal való együttműködésre vonatkozó általános követelmény miatt - Bizonyos pluszköltségek a vételre szolgáló készülékek, valamint a kommunikációra nem alkalmas, de rendeltetésük szerint sugárzást kibocsátó készülékek esetében || B3 lehetőség || +++ - A Bizottság felhatalmazása alapján reagálni tud a jövőbeni technológiai/piaci/ jogi kérdésekre - Fokozza a jogbiztonságot: elektromágneses összeférhetőségről szóló irányelv hatálya alá tartozó összes rádióvevő és helyhez kötött végberendezés - Fokozza a spektrum védelmét: a rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről szóló irányelv hatálya alá eső összes olyan készülék, amely rendeltetése szerint sugárzást bocsát ki || – - A rádióvevők teljesítményét önkéntes szabványok szabályozzák - A 3. cikk (3) bekezdésében szereplő alapvető követelményeket nem alkalmazzák a csak vevőberendezésekre, mint például a Galileo vevőkészülékekre || +/– - Bizonyos pluszköltségek a kommunikációra nem alkalmas, de rendeltetésük szerint sugárzást kibocsátó készülékek esetében - Némi költségcsökkenés a csak vételre alkalmas berendezések és a helyhez kötött végberendezések esetében || ++ - Javítja az összhangot az egyéb uniós versenyjogi szabályokkal - A végrehajtási jogkör megkönnyíti az irányelv egységes alkalmazását az EU egészében 5.3. A „C” célkitűzéssel összefüggő lehetőségek: a rádióberendezések terén folyó innovációt gátló szabályozási akadályok felszámolása A C1 lehetőség várhatóan ismertebbé teszi a szabályozást a vállalatok körében, megkönnyíti a bejelentett szervezetek szerepét az innovatív termékek értékelésében, és némileg csökkenti a lemaradást a tekintetben, hogy a szabályozási keret mennyire képes kezelni az új termékek kérdését. A C2 lehetőségben említett központi uniós szerv egyes esetekben akár 1‑2 évre is lecsökkentené az innovatív termékek piacrajutási idejét. Az ágazat nem szívesen végez beruházásokat ideiglenes engedélyek birtokában. A központi uniós szervhez munkatársak kellenek, szerényebb becslés szerint 10 fő teljes munkaidős munkatárs[8]. Jogköre a szubszidiaritással kapcsolatos kérdéseket vet fel ezen a területen a tagállamok kompetenciájával összefüggésben. Ezen, valamint egyéb hatásokat az alábbi táblázat foglalja össze: 3. táblázat: A „C” célkitűzéssel összefüggő lehetőségeket összehasonlító összefoglaló táblázat || Eredményesség a „C” célkitűzés teljesítésében || Mellékhatások || Költség és hatékonyság || Összhang C0 lehetőség || 0 || 0 || 0 || 0 C1 lehetőség || + - Járulékos javulás a szabályozások miatt késedelmes piacra jutás tekintetében || || + - Járulékos hatékonyságjavulás || + - Javítja a meglévő intézményi struktúra összhangját C2 lehetőség || +/++ - Javítja a „különleges” bejelentett szervezetek szakvéleményének hitelességét - A piacra jutás szabályozások okozta késedelmének jelentős csökkenése - Az ideiglenes engedély nem vonzó a beruházóknak || – – - A bejelentett szervezetek különleges kategóriái torzíthatják a bejelentett szervezetek közötti versenyt - Az ideiglenes engedélyek visszavonásával kapcsolatos nehézségek || – – Jelentős költségek: - Új akkreditációs eljárás a bejelentett szervezetek különleges kategóriájára - Új kompetenciaközpont létesítése - A korábban engedélyezett berendezések bevonása magas költségekkel jár || – – - Két engedélyezési rendszer - A szubszidiaritással kapcsolatban kérdéseket vet fel 6. A lehetőségek összehasonlítása Az előnyben részesített lehetőség Az A1 lehetőség fokozza a megfelelést, ugyanakkor csak korlátozott mértékben emeli az adminisztratív költségeket. A gyártóknak az A2 lehetőség szerinti nyilvántartásba vétele csak korlátozott mértékű többletértékkel jár. Az A3 lehetőség szerinti teljes körű terméknyilvántartás hatékony kiegészítő eszköz a piacfelügyelet eredményességének javítására, de az ágazat jelentős plusztehernek tekinti. Az A4 lehetőség rugalmas és arányos megoldást jelent egyrészt az új jogszabályi kerethez való igazodásra, másrészt arra, hogy egyes meghatározott termékkategóriákban a megfeleléshez szükséges terméknyilvántartást vezessenek be. Ezért az „A” célkitűzés elérésére az A4 lehetőség az előnyben részesített lehetőség. A B1 lehetőség pontosítja és egyszerűsíti az előírásokat, csökkenti a terheket, és javítja az összhangot. A B2 lehetőség egyes meghatározott technológiák, a rendeltetésük szerint sugárzást kibocsátó készülékek és a vevőkészülékek esetében tovább pontosítja és javítja a jogalapot. A vételi teljesítményre vonatkozó követelmények hatékonyabbá teszik a spektrum használatát, de pluszköltségekkel is járnak. A B3 lehetőség egyértelműbbé teszi az irányelv alkalmazását a konkrét jelenlegi és jövőbeni esetekre, világos kritériumokat határoz meg arra vonatkozóan, hogy hatálya milyen viszonyban áll az elektromágneses összeférhetőségről szóló irányelvével, és csökkenti vagy kiküszöböli a költségeket. Ezért a „B” célkitűzés elérésére a B3 lehetőség az előnyben részesített lehetőség. A C1 lehetőség járulékos javulást biztosít a gazdasági szereplők, a szabályozók és más szereplők számára a piacrajutási idő és a hatékonyságjavulás tekintetében. A C2 lehetőség lerövidíti a piacrajutási időt, de nem elhanyagolható pluszköltségekkel, valamint bizonyos intézményi hátrányokkal jár. Ezért a „C” célkitűzés elérésére a C1 lehetőség az előnyben részesített lehetőség. Összességében az előnyben részesített lehetőségek e csomagja várhatóan növelni fogja a megfelelést, fokozza a jogbiztonságot, zökkenőmentessé és egységesebbé teszi az irányelv alkalmazását, és lehetővé teszi a káros zavarás átfogóbb megelőzését, és mindezt úgy, hogy csak korlátozott mértékű pluszterhet ró a piaci szereplőkre. Az A4 és a B3 lehetőségek közötti, a 7. fejezetben kifejtett szinergiákon túl nem várható egyéb együtthatás az előnyben részesített lehetőség három eleme között. A csomag további, mélyreható elemzése ezért nem szükséges. A hatásvizsgálat végén nem volt arra utaló jel, hogy a kiválasztott lehetőségek aránytalanul nagy terhet jelentenének a kkv-knak. Következésképpen nincs olyan elem, amely szerint az arányosság elvének érvényesítéséhez kkv-specifikus intézkedésekre lenne szükség. 7. Nyomon követés és értékelés A következő táblázat az irányelv felülvizsgálatához kötődő célkitűzések elérése felé tett előrelépés alapmutatóit foglalja össze: 4. táblázat: Az előrehaladás alapmutatói || Mutató || Módszer Megfelelés || Megfelelési arányok || A tagállami időszakos jelentései Az adminisztráció egyszerűsítése és jogi kiigazítások || A felmerülő adminisztratív költségek és teher, az irányelv homályosnak tartott rendelkezéseinek száma || Rendszeres információcsere az érintettekkel Az innovációt gátló szabályozási akadályok || Mennyire tartják egyszerűnek az innovációk bevezetését || Rendszeres információcsere az érintettekkel A javaslat szerint a tagállamoknak kötelező lenne kétévente jelentést készíteni a Bizottság számára az irányelv alkalmazásáról, amelyben tájékoztatást adnának az irányelvnek való megfelelés mértékéről. A Bizottság azt tervezi, hogy rendszeresen felülvizsgálja ennek az irányelvnek a működését, és ötévente beszámol róla az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. [1] 1999/5/EK irányelv (HL L 91., 1999.4.7., 10. o.). [2] R&TTE= Radio and telecommunications terminal equipment (rádióberendezések és távközlő végberendezések). [3] A nem rádió-távközlési infrastruktúra – úgymint a kapcsolási rendszerek – kívül esik az R&TTE-irányelv hatályán. [4] http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/rtte/chargers/index_hu.htm [5] 2004/108/EK irányelv vagy elektromágneses összeférhetőségi irányelv. [6] Az Európai Unió Hivatalos Lapja. [7] A 2010-ben lezajlott nyilvános konzultáció során a válaszadók 71 %-a (a piacfelügyeleti hatóságok ebből a kérdésből ki voltak zárva) számított arra, hogy az új jogszabályi kerethez való igazodás közepes/nagy hatást fog gyakorolni a megfelelésre. [8] Összehasonlításképpen a CEPT (Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezlete) titkárságán, az ECO-n 14 fő dolgozik, köztük 7 szakértő.