Görögország bevezette a nemzeti korrupcióellenes cselekvési tervet, amely egy átfogó korrupcióellenes stratégiai keret. A terv végrehajtását felügyelő Nemzeti Átláthatósági Hatóság 2019-ben jött létre, a különböző felügyeleti hatóságok és ellenőrző szervek együttműködésének és összehangolásának javítása érdekében. Az elmúlt években az ország több intézkedést is hozott a korrupcióellenes jogi keret felülvizsgálata céljából. Az Alkotmány legutóbbi, 2019. évi felülvizsgálata során módosították a parlamenti képviselők és a miniszterek mentelmi jogára vonatkozó szabályozást. Jelenleg az elmúlt években módosított több korrupcióellenes jogszabály végrehajtása is folyamatban van, például a pártok finanszírozása és a vagyonnyilatkozatok területén. Az utóbbival kapcsolatban már teljeskörűen működik a nyilatkozatok benyújtására szolgáló online rendszer. A visszaéléseket bejelentő személyek védelmének rendszeréről jelenleg egyeztetések folynak. A lobbitevékenység továbbra is szabályozatlan.

Általános hatékonyságát tekintve az igazságszolgáltatási rendszer továbbra is kihívásokkal küzd. Az igazságügyi statisztikák szerint különösen a polgári bíróságok rendszerének kell továbbra is kihívásokkal megbirkóznia a hatékonyság terén, mivel a polgári és kereskedelmi peres ügyek első fokon történő rendezéséhez szükséges idő ismét megnőtt (2018-ban ez 559 nap volt, szemben a 2017-ben jellemző 479 nappal) . Ráadásul az elsőfokú bíróságok teljesítőképessége a polgári és a kereskedelmi peres ügyek lezárási aránya tekintetében romlik (2018-ban 86,3 %, szemben a 2017. évi 96 %-kal) , ami azt jelenti, hogy Görögországban határozottan fennáll a veszélye az ügyhátralék újabb felhalmozódásának . Az érdekelt felek számos eljárási problémát azonosítottak, amelyeket az átalakított polgári eljárásjogi törvénykönyv igyekezett ugyan megoldani, viszont azok mind a mai napig fennállnak. Az említett problémák között említhető például a polgári és a kereskedelmi peres eljárások, illetve a végrehajtási eljárások időtartama. Jelenleg folyamatban van a polgári eljárásjogi törvénykönyv végrehajtásáról szóló jelentés elkészítése, és már több ajánlás is megfogalmazódott . Az érdekelt felek arról számoltak be, hogy a büntető igazságszolgáltatás hasonló problémákkal küzd, és hogy jelentős késedelem tapasztalható az ügyek elintézése során . A közigazgatási bíróságok folyamatosan javítják a teljesítményüket, és magas szinten tartják a megoldott ügyek arányát (2018-ban 163,5 %), ezáltal csökkentve a közigazgatási jogviták első fokon történő rendezéséhez szükséges időt és a meglévő ügyhátralékot, mivel a megoldott ügyek száma meghaladja a beérkező ügyekét . Azonban a közigazgatási ügyek első fokon történő elintézéséhez szükséges idő (2018-ban 601 nap) továbbra is viszonylag hosszú, a folyamatban lévő ügyek száma pedig viszonylag magas .

Az utóbbi években a gazdasági kiigazítási programokkal összefüggésben jelentős számú reform kezdeményezésére került sor, a végrehajtási adatok azonban vegyes eredményeket mutatnak. A reformtevékenységek többek között a bíróságok szervezetét érintő következő változásokat foglalták magukban: a törvényszéki bíróságok számának csökkentése, a bíróságok igazgatásának javítását és az igazságszolgáltatás felgyorsítását célzó intézkedések, az információtechnológiai (IT) eszközök bírósági használatának kiterjesztése , alternatív vitarendezési mechanizmusok bevezetése és előmozdítása, a fontosabb kodifikált jogszabályok felülvizsgálata , valamint az összetett jogszabályi keret reformjának és egységes szerkezetbe foglalásának megkezdése . A reformok eddigi végrehajtása azonban vegyes képet mutat. Számos probléma továbbra is megoldásra vár, így például a bírósági rendszerre vonatkozóan nem áll rendelkezésre online információ a nyilvánosság számára, a bírósági határozatok nem érhetők el géppel olvasható formában, továbbá a bíróságokat igénybe vevő személyek és a jogi hivatás képviselői körében nem végeznek felméréseket . Viszont javulás következett be például az ügyek elektronikus úton történő megindítására vagy az eljárások különböző szakaszainak nyomon követésére szolgáló lehetőségek elérhetőségével kapcsolatban, valamint az alternatív vitarendezési módszerek alkalmazásának előmozdításával és az erre irányuló ösztönzőkkel összefüggésben . A hatóságok pozitív trendekről számoltak be a közvetítés kereskedelmi és családjogi jogviták során történő alkalmazásával kapcsolatban is . Ami az erőforrásokat illeti, a kormány igazságszolgáltatási rendszerre fordított általános kiadásai szinte kizárólag a munkavállalók fizetését fedezik .

Az igazságszolgáltatás három ága magas szintű önigazgatást gyakorol. Három legfelsőbb igazságszolgáltatási tanács létezik: az igazságszolgáltatás minden fő ágához tartozik egy . A végrehajtó és a törvényhozó hatalmi ág nem képviselteti magát ezekben a testületekben . A fent említett tanácsok döntenek az adott ághoz tartozó bírók, valamint – a Polgári és Büntető Igazságszolgáltatási Tanács esetében – az ügyészek kinevezéséről, előléptetéséről, áthelyezéséről és kirendeléséről. Görögország legmagasabb szintű bírói és ügyészi tisztségei – mint például az Államtanács vagy a Legfelsőbb Bíróság elnöke és alelnöke – tekintetében a görög Alkotmány úgy rendelkezik, hogy a kinevezésekről elnöki rendeletben kell dönteni, a Miniszterek Tanácsának javaslatát követően. Ezt a megoldást némi kritikával illette az Európa Tanács Korrupció Elleni Államok Csoportja (Group of States against Corruption, GRECO), Görögország azonban egyelőre nem módosította az érintett keretrendszert . A kiválasztási módszer megváltoztatásához az Alkotmányt is módosítani kellene, mivel az említett bíróságokhoz történő kinevezés módját az Alkotmány írja elő .

Görögország bírósági rendszere a hagyományos polgári és büntetőbíróságok, valamint a közigazgatási bíróságok elkülönítésén alapul. Nincsenek külön kereskedelmi, munkaügyi, pénzügyi és társadalombiztosítási bíróságok. Az ilyen jellegű ügyek a polgári vagy a közigazgatási bíróságok rendes hatáskörébe tartoznak. A polgári bíróságok rendszere 154 törvényszéki bíróságból, 63 elsőfokú bíróságból, 19 fellebbviteli bíróságból és a Legfelsőbb Bíróságból áll, amely semmítőszékként működik. A büntetőbíróságok rendszere a kevésbé súlyos bűncselekményekkel foglalkozó 41 bíróságból, 63 elsőfokú bíróságból, 19 fellebbviteli bíróságból, valamint a Legfelsőbb Bíróságból áll. A közigazgatási bíróságok rendszere 30 elsőfokú bíróságból, 9 fellebbviteli közigazgatási bíróságból és az Államtanácsból áll. A görög Alkotmány ezenkívül rendelkezik néhány különbíróságról is . Néhány bíróságon egyes ügytípusok tekintetében külön osztályokat hoztak létre, például a tengerészeti jogvitákra, illetve a védjegyekkel vagy a szellemi tulajdonnal kapcsolatos jogvitákra vonatkozóan. A Számvevőszék kettős szerepet tölt be: egyrészt bíróságként jár el, másrészt pedig az államháztartás ellenőrzésével megbízott közigazgatási hatóságként . Nincs külön alkotmánybíróság, és minden görög bíróság hatáskörrel rendelkezik a jogszabályok alkotmányosságának felülvizsgálatára. A bírák és az ügyészek együttesen alkotják a „magisztrátusok” testületét, amelyre a felvételt, az életpályát, a jogokat és a kötelezettségeket érintő, túlnyomórészt mindenkire egységesen alkalmazandó rendszer vonatkozik. A görög rendszer kizárólag hivatásos bírókból és ügyészekből áll. A bírókat és az ügyészeket polgári és büntető területre vagy közigazgatási bíróságokhoz nevezik ki. Az ügyészségek rendszere az elsőfokú bíróságok mellett működő 63 ügyészségből, a fellebbviteli bíróságok mellett működő 19 ügyészségből, valamint a Legfelsőbb Bíróságon működő legfőbb ügyészből áll. Ezenkívül létezik a gazdasági és pénzügyi bűncselekményekkel foglalkozó ügyész, valamint a korrupciós bűncselekményekkel foglalkozó ügyész intézménye is. Görögországban 63 ügyvédi kamara működik, minden elsőfokú bíróság székhelyén egy.

Az elmúlt években Görögország számos korrupcióellenes reformot megvalósított, és továbbra is átfogó nemzeti korrupcióellenes programot hajt végre. Intézkedésekre került sor az intézményi keretek racionalizálása és a korrupció elleni küzdelemben részt vevő különböző szervezetek és szervek fokozottabb összehangolása érdekében. A vagyonnyilatkozatokra és a politikai pártok finanszírozására vonatkozóan modern jogi szabályozás érvényesül, azonban a megvalósítás terén még tapasztalható némi hiányosság. A magas szinten elkövetett korrupció üldözésének egyes akadályait alkotmányossági felülvizsgálat keretében, a mentelmi jogra és az elévülési időre vonatkozó szabályok módosítása útján 2019-ben megszüntették. A büntető jogszabályok 2019. júniusi módosítása nyomán számos aggály merült fel, különösen a vesztegetés bűncselekménnyé nyilvánításával kapcsolatban. Bár a későbbi módosítások orvosolták ezt a helyzetet, a folyamatban lévő ügyeket ez nem érinti. A lobbitevékenység Görögországban túlnyomórészt továbbra is szabályozatlan, a visszaéléseket bejelentő személyek védelmét szolgáló rendszer pedig hiányos.

A jogalkotási eljárással kapcsolatban jelenleg számos reformtörekvés van folyamatban, amelyek az előkészítő szakasz egységesítésére és észszerűbbé tételére, valamint minőségének javítására irányulnak. A görög jogalkotást egészen a közelmúltig a koherencia hiánya és nagy fokú töredezettség jellemezte. Ez a jelenség „polynomia” vagy „kakonomia” néven vált ismertté, és a jogszabályok hiteles és átfogó kodifikálásának hiánya is tovább rontotta a helyzetet . A szóban forgó problémák kezelése érdekében egy 2019. évi jogalkotási kezdeményezés újrafogalmazta és kidolgozta a helyes jogalkotási és kodifikációs gyakorlatok normatív keretrendszerét. Ez alapján nemrégiben egységes módszereket dolgoztak ki és fogadtak el, amelyek a teljes közigazgatásban terjesztett, valamint online is elérhető kézikönyvekben kerültek rögzítésre .

Munkakörülményeik és biztonságuk tekintetében az újságíróknak kihívásokkal kell megküzdeniük. A munkakörülmények továbbra is problematikusak, és az újságírók a testi épségüket érintő támadásoknak és fenyegetéseknek vannak kitéve. A közelmúltban több, újságírók elleni támadásról is érkezett beszámoló . A sajtó- és médiaszabadság európai központja (European Centre for Press and Media Freedom, ECPMF) megjegyezte, hogy néhány kivételtől eltekintve az újságírók biztonságára a szélsőjobboldali szélsőségesek jelentik a legnagyobb veszélyt Görögországban . 2019-ben és 2020-ban az Európa Tanács keretében létrejött „Platform az újságírás védelmének és az újságírók biztonságának előmozdítására”, valamint a média szabadságát feltérképező platform („Mapping Media Freedom”) kilenc olyan esetet jelentett, amely az újságírók elleni rágalomhadjáratokhoz, a migrációval és a menekültekkel foglalkozó újságírók elleni támadásokhoz, valamint a Covid19-re tekintettel a médiának nyújtott állami finanszírozáshoz kapcsolódott. A görög újságírók szakszervezetei jogi segítséget, korlátozott mértékű pénzügyi támogatást, valamint képzéseket biztosítanak az újságíróknak.

Az Alkotmány elismeri a véleménynyilvánítás szabadságát. A büntető törvénykönyv nemrégiben elfogadott módosításai eltörölték az istenkáromlás bűncselekményét. A rágalmazásért kiszabható szankciók között a szabadságvesztés is szerepel. A tájékoztatáshoz való jogot az Alkotmány biztosítja. Emellett rendelkezik az állami szervek birtokában lévő dokumentumokhoz való hozzáférés jogáról is. A korlátozásokat a nemzetközi normáknak megfelelően állapították meg, továbbá fellebbezési mechanizmusok vannak érvényben. A visszaéléseket bejelentő – az újságírók számára gyakran fontos forrásnak minősülő – személyek védelmére vonatkozó szabályok továbbra is hiányosak. Az MPM 2020 a legfontosabb problémák között említi, hogy az újságírás gyakorlásával kapcsolatos szakmai normák tiszteletben tartását célzó mechanizmusok elégtelenek. Egyes érdekelt felek arról számoltak be, hogy az újságírói szakszervezetek etikai testületei nem túl aktívak, és nem képesek hatékonyan nyomon követni az újságírás etikusságát, illetve egyéb kérdéseket sem, ugyanakkor felhívták a figyelmet arra, hogy az online médiakörnyezet viszonylag egészségesnek mondható Görögországban, különösen helyi szinten .

Az audiovizuális médiaszolgáltatások szabályozó hatóságának függetlensége biztosított, azonban nem rendelkezik elegendő erőforrással. A rádió- és televíziópiacot a Nemzeti Rádió- és Televíziótestület (NRTT) felügyeli és szabályozza. Függetlenségét az Alkotmány rögzíti, jogi szabályozása pedig a médiatörvényben található. Az NRTT egy kilenctagú testület, amely az elnökből, az elnökhelyettesből és hét tagból áll, akiket az elnökök teljes ülése nevez ki – a teljes ülés a Parlament külön testülete, amely a független hatóságokba történő jelölésekért felel, és amelyben minden politikai párt képviselteti magát . A 2020. évi Médiapluralizmus Monitor („MPM 2020”) alacsony kockázatúként értékelte az NRTT függetlenségét és hatékonyságát. Azonban az MPM 2020 azt is jelezte, hogy nem állnak rendelkezésre külön garanciák annak elkerülésére, hogy az állam önkényes döntéseket hozzon a hatóság költségvetési forrásaival kapcsolatban. Ezenkívül az MPM 2020 szerint ugyan léteznek az összeférhetetlenségre vonatkozó szabályok, a kinevezési eljárások nem kellően átláthatók, és a szükséges képesítéseket túl általánosan határozzák meg, ami nem zárja ki a tagok politikai szempontok alapján történő kiválasztását . Az országban tett látogatás során felmerült, hogy az NRTT nem rendelkezik elegendő pénzügyi és emberi erőforrással ahhoz, hogy minden feladatát el tudja végezni, ideértve különösen azon audiovizuális médiaszolgáltatások ellenőrzését, amelyek az Athéntól legtávolabb eső régiókban és szigeteken működnek, és amelyeket a fővárosban nem lehet nézni. A hatóságok megkezdték az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló módosított irányelv átültetését. Az irányelv megerősíti az audiovizuális média területén működő szabályozó hatóságok hatóságok függetlenségét, azzal, hogy gondoskodik arról, hogy jogilag elkülönüljenek az adott kormánytól, valamint hogy funkcionálisan függetlenek legyenek a kormánytól és minden más állami vagy magánszektorbeli testülettől is.

A lobbitevékenység Görögországban túlnyomórészt továbbra is szabályozatlan, a visszaéléseket bejelentő személyek védelmét szolgáló rendszer pedig hiányos. Jelenleg nem vonatkoznak külön kötelezettségek a lobbisták nyilvántartásba vételére vagy a hivatalos személyek és a lobbisták közötti kapcsolatok bejelentésére. Folyamatban van azonban egy törvénytervezet kidolgozása. A visszaéléseket bejelentő személyek védelmére vonatkozóan nem áll rendelkezésre átfogó jogi keret. A „közérdekű tanúkra” vonatkozó szabályok között szerepel néhány olyan rendelkezés, amely az egyes bűncselekményeket – ideértve a korrupciót is – bejelentő személyeknek korlátozott védelmet biztosít a büntetőeljárással szemben. A magánszektorban lépéseket tettek a visszaéléseket bejelentő személyek védelmére irányuló iránymutatások bevezetése érdekében , és a 2018–2021-re szóló nemzeti korrupcióellenes cselekvési terv is tartalmaz egy olyan jogalkotási kezdeményezést, amely a visszaéléseket bejelentő személyekre vonatkozó hatékony védelmi mechanizmus bevezetését célozza, az általános keretek kidolgozása azonban még várat magára.

Egy közelmúltbeli reform új rendelkezéseket vezetett be az összeférhetetlenségre vonatkozóan. A szóban forgó szabályok a kormány tagjaira, az általános és a különleges államtitkárokra, a decentralizált közigazgatási szervek koordinátoraira, a független hatóságok elnökeire vagy vezetőire, valamint az állami és a magánjogi szervezetek elnökeire, helyettes elnökeire, igazgatóira, igazgatóhelyetteseire és vezérigazgatóira vonatkoznak , kivéve azokat az Alkotmányban meghatározott személyeket, akik nem a kormánynak, hanem kizárólag a Parlamentnek felelnek. A köztisztviselőkről szóló törvénykönyv több korlátozást és összeférhetetlenségi szabályt is megállapít a köztisztviselőkre nézve. A parlamenti képviselőkre vonatkozóan hasonló rendelkezések találhatók a parlamenti képviselők magatartási kódexében . Az említett rendelkezések megsértése fegyelmi vétségnek minősülhet .

A büntető jogszabályokat nemrégiben felülvizsgálták, és további módosításokat helyeztek kilátásba. Az elmúlt években Görögország több intézkedést is hozott a korrupcióellenes jogszabályi keretek felülvizsgálata, a korrupciós cselekmények bűncselekménnyé nyilvánítása, valamint az arányos és visszatartó erejű szankciók bevezetése céljából. 2019 novemberében hatályukat vesztették azok a 2019 júniusában elfogadott módosítások, amelyek az aktív vesztegetés bűncselekményét vétséggé minősítették át, a kapcsolódó szankciót pedig enyhítették. A módosítások hatályon kívül helyezése az Európa Tanács Korrupció Elleni Államok Csoportja (GRECO) és a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) által megfogalmazott aggályokra adott válasz volt; az OECD ezzel kapcsolatban több ajánlást is kiadott . Azonban a görög büntetőjogban alkalmazott lex mitior elvre tekintettel ez több folyamatban lévő ügyre is kihat a rövidebb elévülési idő vagy az enyhébb szankciók miatt .

A jogalkotási eljárások átfogó reformja a jogszabályok minőségének javítását célozza. A hatásvizsgálatok lefolytatása és az érdekelt felekkel való konzultáció egészen a közelmúltig nem volt bevett gyakorlat a jogszabályok elfogadásával kapcsolatban. Az állam végrehajtó hatalmáról szóló 2019. évi törvény jobb szabályozási elvek és módszerek alapján igyekszik átfogóan megreformálni a jogalkotási eljárásokat, középpontba helyezve a hatásvizsgálatok szerepének megerősítését. A törvény egy független tudományos értékelő testületet is létrehozott, melynek munkájában jogászok és közgazdászok is részt vesznek, továbbá megerősítette a jogi kodifikáció és reform intézményi hátterét is. Az állam végrehajtó hatalmáról szóló törvény végrehajtása jelenleg folyamatban van. A hatóságok nemrégiben elfogadtak egy részletes jogalkotási módszertani kézikönyvet, valamint elfogadták az átfogó hatásvizsgálatok modelljét is . Az érdekelt felek – például a görög Nemzeti Emberi Jogi Intézmény vagy a görög ombudsman – megemlítették, hogy a jogszabálytervezeteket nem kapják meg előre, ezért nincs elegendő idejük arra, hogy részletes megjegyzéseket fűzzenek a rendelkezésekhez. Ráadásul a nyilvános konzultációra gyakran nagyon kevés időt hagynak. Az új jogalkotási folyamat ezeknek a hiányosságoknak a megoldását célozza. Ezenkívül a hatóságok beszámolói szerint intézkedések születtek a gyorsított eljárások és a sürgősségi rendeletek jogalkotási folyamat során történő alkalmazásának korlátozása érdekében is.

Az alapjogok és az alkotmányos jogok tiszteletben tartása többféle módon is biztosított, többek között független hatóságok útján is. Mivel Görögországban nincs külön alkotmánybíróság, a görög Alkotmány minden bírót felhatalmaz annak megállapítására, hogy egy adott jogszabály alkotmányellenesen megsértette-e egy adott személy alkotmányos jogait . Az alkotmányossági felülvizsgálat diffúz rendszere miatt minden bíróság hatáskörrel rendelkezik a jogszabályok alkotmányosságának felülvizsgálatára . Az 1975. évi Alkotmány alapján azonban létrejött egy ad hoc különbíróság, a Legfelsőbb Különbíróság . E bíróság korlátozott hatáskörébe tartozik a jogszabályok alkotmányosságának utólagos felülvizsgálata, amennyiben a Legfelsőbb Bíróságok között véleménykülönbség van. Az általa megvizsgált jogszabályi rendelkezések alkotmányosságára vonatkozó ítéletei minden bíróságra nézve kötelezőek. A görög ombudsman – egy 1997-ben létrehozott független közigazgatási hatóság – feladata az állampolgárok és a közigazgatási szervek, a helyi hatóságok, a közjogi intézmények és a közszolgáltatók közötti közvetítés, a polgári jogok védelme, a hivatali visszásságokkal szembeni fellépés, valamint a jogszerű eljárásra vonatkozó szabályok betartásának biztosítása . 1998-ban a Nemzeti Emberi Jogi Intézmény formájában Görögország létrehozott továbbá egy emberi jogokkal foglalkozó nemzeti bizottságot, amely az állam független tanácsadó testületeként jár el az emberi jogok védelmével és előmozdításával kapcsolatos kérdésekben. Az Intézményt az ENSZ általános elvei szerint 2017 márciusában átsorolták az „A” kategóriába.

Az információkhoz – köztük a közigazgatási határozatokhoz – való hozzáférést és az átláthatóság garanciáját a kormányzati információkhoz való hozzáférésről szóló szabályzat biztosítja. 2010 óta Görögország egy elektronikus platformot („Di@vgeia”) üzemeltet, amelyre minden hatóság köteles feltölteni minden egyes igazgatási aktust, ideértve többek között a kinevezésekről, a támogatások odaítéléséről, a munkavállalók áthelyezéséről és az állampolgároknak nyújtott állami támogatásokról szóló határozatokat is . A vonatkozó jogszabályok úgy rendelkeznek továbbá, hogy az aktusok csak akkor tekinthetők érvényesnek, ha először feltöltik és megjelenítik őket az elektronikus platformon, amelyhez minden érdekelt személy közvetlenül hozzáfér .

Az Alkotmány rendelkezik az egyesülési szabadságról, de nem létezik a civil társadalmat támogató külön keretrendszer. A görög hatóságok beszámolói szerint a meglévő jogszabályi keret nem tartalmaz külön rendelkezéseket a nem kormányzati szervezetek létrehozásáról és működtetéséről . 2018-ban azonban egy együttes miniszteri határozat alapján létrejött a „görög és külföldi nem kormányzati szervezetek tagjainak jegyzéke”, amelyet 2020-ban részletesebben is szabályoztak . Ez utóbbi törvény bevezette és fokozatosan kibővítette a menekültügy, a migráció és a társadalmi befogadás területén tevékenykedő görög és külföldi nem kormányzati szervezetek nyilvántartásba vételére és minősítésére vonatkozó szabályokat, meghatározza a szervezetek nyilvántartásba vételének feltételeit, és felhatalmazza a migrációs és menekültügyi minisztériumot arra, hogy további követelményeket állapítson meg a nem kormányzati szervezetek nyilvántartásba vételére vonatkozóan. Ezt számos érdekelt fél kifogásolja, mivel úgy vélik, hogy a nem kormányzati szervezetek működésére vonatkozó szabályok túl szigorú és aránytalan követelményeket tartalmaznak a nyilvántartásba vétel és a minősítés tekintetében . Ezenkívül a Görögországban a menekültekkel és a migránsokkal foglalkozó nem kormányzati szervezetek elleni támadások számának növekedéséről is érkeztek beszámolók , és felmerültek olyan aggályok, hogy a civil társadalom működésének tere 2019 óta szűkebbé vált Görögországban .





I. melléklet: Források betűrend szerinti jegyzéke*

* A 2020. évi jogállamisági jelentéshez kapcsolódó konzultáció keretében beérkezett észrevételek jegyzéke megtalálható az (EB weboldalán).

A görög kormány online platformja, a Di@vgeia. https://diavgeia.gov.gr/en

Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2020), 2020 Media pluralism monitor (A tömegtájékoztatás szabadságával és sokszínűségével foglalkozó központ (2020), 2020. évi médiapluralizmus monitor). https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020

Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2020), 2020 Media Pluralism Monitor – decriminalisation of defamation infographic (A tömegtájékoztatás szabadságával és sokszínűségével foglalkozó központ (2020), 2020. évi médiapluralizmus monitor – a rágalmazás büntethetőségének megszüntetéséről szóló infografika). https://cmpf.eui.eu/wp-content/uploads/2019/01/decriminalisation-of-defamation_Infographic.pdf

CIVICUS Monitor – Tracking Civic Space. https://monitor.civicus.org/country/greece/

Contiades, Papacharalambous and Papastylianos (2019), The Constitution of Greece: EU Membership Perspectives.

Európa Tanács, Nemzetközi Nem Kormányzati Szervezetek Konferenciája, a nem kormányzati szervezetekről szóló törvénnyel foglalkozó szakértői tanács, Opinion on the compatibility with European standards of recent and planned amendments to the Greek legislation on NGO registration (Vélemény a nem kormányzati szervezetek nyilvántartásba vételére vonatkozó görög jogszabályok legutóbbi és tervezett módosításainak az európai standardokkal való összeegyeztethetőségéről (2020. július 2.)) https://www.coe.int/en/web/ingo/-/greek-legislation-on-ngo-registation

Európa Tanács, Platform to promote the protection of journalism and safety of journalists – Greece (Platform az újságírás védelmének és az újságírók biztonságának előmozdítására – Görögország). https://www.coe.int/en/web/media-freedom/greece

Európa Tanács: Committee of Ministers (2016), Recommendation CM/Rec(2016)4 of the Committee of Ministers to member States on the protection of journalism and safety of journalists and other media actors (A Miniszteri Bizottság 2016. évi CM/Rec(2016)4. számú, a tagállamoknak szóló ajánlása az újságírás védelméről, valamint az újságírók és más médiaszereplők biztonságáról).

Európai Bizottság (2019), Országjelentés – Görögország, SWD(2019) 1007 final.

Európai Bizottság (2020), Az EU igazságügyi eredménytáblája.

Európai Bizottság (2020), Megerősített felügyeleti jelentés (Enhanced surveillance report): institutional paper 127.

Európai Bizottság (2020), Országjelentés – Görögország, SWD(2020) 507 final.