Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Írország „EGF/2010/020 IE/Construction 43” referenciaszámú kérelme) /* COM/2011/0618 végleges */





INDOKOLÁS A költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás[1] 28. pontja a pénzügyi keret vonatkozó fejezeteinek felső korlátain felül, egy rugalmassági mechanizmus révén, legfeljebb évi 500 millió EUR erejéig lehetővé teszi az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (a továbbiakban: EGAA) igénybevételét. Az Alapból való hozzájárulásokra vonatkozó szabályokat az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[2] tartalmazza. 2010. június 9-én Írország a Border, Midland and Western (IE01) és a Southern and Eastern (IE02) NUTS II. szintű régióban a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 43. ágazatban (Speciális szaképítés)[3] működő 1 560 vállalatnál történt elbocsátásokat követően „EGF/2010/020 IE/Construction 43” referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt. E két egymással határos régió teszi ki Írország teljes területét. Ez a kérelem egy három részből álló sorozat része, melyek mindegyike az írországi építőipari ágazatot érinti. A két másik kérelem a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 41. ágazatban (Épületek építése) és 71. ágazatban (Építészmérnöki tevékenység; műszaki vizsgálat, elemzés) elbocsátott munkavállalók támogatására irányul. A kérelem alapos vizsgálata után a Bizottság az 1927/2006/EK rendelet 10. cikke alapján megállapította, hogy a pénzügyi hozzájárulásnak a rendeletben megállapított feltételei teljesülnek. A KÉRELEM ÖSSZEFOGLALÁSA ÉS ELEMZÉS Főbb adatok: || EGAA-referenciaszám || EGF/2010/020 Tagállam || Írország 2. cikk || b) Érintett vállalatok || 1 560 NUTS II. régiók || Border, Midland and Western (IE01) Southern and Eastern (IE02) NACE Rev. 2. ágazat || 43 (Speciális szaképítés) Referencia-időszak || 2009.7.1. – 2010.3.31. A személyre szabott szolgáltatások kezdetének időpontja || 2009.7.1. A kérelem benyújtásának időpontja || 2010.6.9. A referencia-időszakban történt elbocsátások száma || 3 382 A támogatandó elbocsátott munkavállalók száma || 2 228 A személyre szabott szolgáltatásokhoz kapcsolódó kiadások (EUR) || 31 149 027,78 Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadások[4] (EUR) || 2 180 431,53 Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadások (%) || 6,5 Teljes költségvetés (EUR) || 33 329 459,31 EGAA-hozzájárulás EUR-ban (65 %) || 21 664 148 1. A kérelmet 2010. június 9-én nyújtották be a Bizottságnak, és 2011. június 17-ig további információkkal egészítették ki. 2. A kérelem az 1927/2006/EK rendelet 2. cikkének b) pontja szerint eleget tesz az EGAA igénybevételéhez szükséges feltételeknek, és benyújtása a rendelet 5. cikkében említett 10 hetes határidőn belül megtörtént. Az elbocsátások és a világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett fő strukturális változások, illetve a globális pénzügyi és gazdasági válság közötti kapcsolat 3. Az elbocsátások és a pénzügyi és gazdasági világválság közötti kapcsolat bizonyítása érdekében Írország azzal érvel, hogy a pénzügyi és gazdasági világválság a másodrendű jelzálogpiaci válsággal kezdődött az Egyesült Államokban 2007 közepén, majd a válság gyorsan átterjedt a pénzügyi piacokra. Exportorientált kis ország lévén, Írország megszenvedte, hogy fő kereskedelmi partnerei hitelszűkébe kerültek, amikor a világgazdaság a háború utáni legsúlyosabb recessziót élte át. A hitelszűke súlyosan érintette az írországi bankokat, és az országban további hatásai voltak a jelzáloghitelezésre és az építőiparra. 4. A korábban gyorsan növekedő építőipari ágazatban meredeken zuhant a foglalkoztatás. Írországban építőipari fellendülés volt; 2006-ban a lakáscélú beruházásoknak a GDP-hez viszonyított aránya elérte a 11 %-os csúcsot, míg az EU-ban ugyanez az arány hosszú távon átlagosan 6 % körül mozog. A válság következtében az építőiparban foglalkoztatottak aránya Írországban a 2007 negyedik negyedévében tapasztalt 12,25 %-ról 2009 első negyedévében 9,2 %-ra, 2010 harmadik negyedévére pedig 6,25 %-ra esett vissza. Az ágazatot érintő elbocsátások közül soknak az volt az oka, hogy a foglalkoztató vállalkozás felszámolás, csődgondnokság alá vétel, bezárás, fizetésképtelenség, szerződés megszűnése vagy csőd miatt megszűnt. 5. Az egy évtizednyi alacsony munkanélküliséget (4–6 %) követően 2007 második negyedéve és 2009 második negyedéve között az építőiparban a munkanélküliségi ráta több mint a hatszorosára növekedett. 2009 közepén minden harmadik építőipari munkavállaló munkanélküli volt. Ez összevethető az akkori 12,4 %-os országos munkanélküliségi szinttel. Az építőipari alágazatokat illetően 2009 negyedik negyedévében a legmagasabb abszolút munkanélküliségi szint az épületek építése (NACE Rev. 2. szerinti 41. ágazat) és a speciális szaképítés (NACE Rev. 2. szerinti 43. ágazat) alágazatokban volt tapasztalható. 2009 második negyedévében ezekben az alágazatokban a munkanélküliségi ráta csaknem 40 %-os volt. Az elbocsátások számának igazolása és a 2. cikk b) pontjában foglalt kritériumok teljesítése 6. Írország e kérelmet az 1927/2006/EK rendelet 2. cikkének b) pontjában említett beavatkozási kritérium alapján nyújtotta be, amely szerint akkor kell az EGAA-ból hozzájárulást nyújtani, ha egy kilenc hónapos időszak alatt egy tagállam egyetlen vagy két egymással határos NUTS II. szintű régiójában ugyanabban a NACE Rev. 2. rendszer szerinti ágazatban működő vállalatoktól legalább 500 munkavállalót elbocsátanak. 7. A kérelem arra hivatkozik, hogy a 2009. július 1-től 2010. március 31-ig terjedő kilenc hónapos referencia-időszakban 3 382 személyt bocsátottak el 1 560, a NACE Rev. 2. rendszer szerint a 43. ágazatba (Speciális szaképítés)[5] sorolt vállalattól a NUTS II. szintű Border, Midland and Western (IE01) és Southern and Eastern (IE02) régióban. Valamennyi elbocsátást az 1927/2006/EK rendelet 2. cikke második bekezdésének első francia bekezdése alapján vették számításba. Az elbocsátások előre nem látható jellegének bizonyítása 8. Az ír hatóságok érvelése szerint a pénzügyi és gazdasági világválságot sem a kormányok, sem pedig a pénzügyi intézmények és a szakértők nem látták előre világszerte, és az írországi építőipari ágazatban működő sok kis- és középvállalkozás (kkv) sem láthatta előre, milyen mértékben fogja a válság a saját vállalkozásukat érinteni. Az elbocsátó vállalatok és a támogatásra jogosult munkavállalók meghatározása 9. A kérelem a két szomszédos, együttesen Írország egész területét kitevő régióban működő 1 560 vállaltnál történt 3 382 elbocsátásra terjed ki. A vállalatok csaknem 80 %-a a Southern and Eastern régióban (IE02) található, a fennmaradó 20 % pedig a Border, Midland and Western régióban (IE01). Az elbocsátott 3 382 munkavállalóból 2 228 jogosult az alább ismertetett intézkedésekre. Régió || Vállalkozások száma || Elbocsátások száma Border, Midland and Western (IE01) || 369 || 634 Southern and Eastern (IE02) || 1 191 || 2 748 Összesen || 1 560 || 3 382 Az „EGF/2010/020 IE/Construction 43” referenciaszámú kérelemben említett ír vállalatok teljes felsorolását az e javaslathoz csatolt bizottsági szolgálati munkadokumentum melléklete tartalmazza. 10. A támogatásra jogosult munkavállalók megoszlása a következő: Kategória || Szám || Százalék Férfiak || 2 132 || 95,69 Nők || 96 || 4,31 EU-polgárok || 2 228 || 100,00 Nem EU-polgárok || 0 || 0,00 15 és 24 év közöttiek || 821 || 36,85 25 és 54 év közöttiek || 1 276 || 57,27 55 és 64 év közöttiek || 109 || 4,89 64 évesnél idősebbek || 22 || 0,99 11. A munkavállalók e csoportjában nincs olyan, aki tartós egészségügyi problémával küzdene vagy fogyatékkal élne. 12. A foglalkozási csoportok szerinti megoszlás a következő: Kategória || Szám || Százalék Törvényhozók, igazgatási vezetők és gazdasági vezetők || 60 || 2,69 Felsőfokú képzettséget igénylő foglalkozások || 41 || 1,84 Technikusok és hasonló végzettségű egyéb szakmunkaerő || 69 || 3,10 Adminisztratív munkaerő || 27 || 1,21 Szolgáltatási és értékesítési foglalkozások || 1 || 0,04 Szakképzett mezőgazdasági és halászati foglalkozások || 0 || 0,00 Szakképzettséget igénylő ipari foglalkozások || 1 702 || 76,39 Gépkezelők, összeszerelők és járművezetők || 32 || 1,44 Alacsonyabb szakképesítést igénylő foglalkozások || 203 || 9,11 N/A || 93 || 4,17 13. Az elbocsátottak összlétszámán belül a támogatásra jogosult munkavállalók száma változhat az egyes elbocsátott munkavállalókkal való kapcsolatfelvétel eredményétől függően. A támogatásra jogosult munkavállalók közül 1 589 fő elbocsátott szakmunkástanuló – főként fiatal, 25 év alatti férfiak –, akik esetében különösen nagy a középtávú, sőt a tartós munkanélküliség veszélye. 14. Az 1927/2006/EK rendelet 7. cikkének megfelelően Írország megerősíti, hogy az EGAA végrehajtásának különböző szakaszaiban és különösen az EGAA-hoz való hozzáférésben mind jelenleg, mind a jövőben a nők és a férfiak egyenlőségét szem előtt tartó és diszkriminációellenes politikát alkalmaz és fog is alkalmazni. Az érintett terület, valamint az ott működő hatóságok és érdekelt felek bemutatása 15. A kérelem lefedi Írország egész területét, amely két szomszédos NUTS II. szintű régióra tagolódik. Az érintett népességhez tartozó elbocsátott munkavállalók körülbelül 80 %-a a Southern and Eastern régióhoz kötődik, amelyben a két legnagyobb város, Dublin és Cork található. Bár ez azt sugallhatja, hogy a másik NUTS II. szintű régió (Border, Midland and Western) kevésbé érintett, a rövid ingázási idők és távolságok, a munkavállalók utazási hajlandósága és az építési projektek városi központokban található túlsúlya azt valószínűsíti, hogy sok, a Border, Midland and Western régióban lakó munkavállaló munkavállalás céljából a Southern and Eastern régióban található munkáltatókhoz utazik vagy naponta ingázik. 16. Írországé volt egészen 2008-ig a világ egyik legglobalizáltabb és legdinamikusabb gazdasága, kivételesen erős külkereskedelmi és beruházási kapcsolatokkal. 2008 utolsó és 2009 első negyedévétől azonban a gazdasági növekedési ráta jelentősen lelassult, és ez a folyamat még ma is tart. A 2008. évi 3 %-os GDP-csökkenés mutatja, hogy Írországot súlyosan érintette a pénzügyi és gazdasági világválság. A teljes ír munkaerő-kínálat jelentős szerkezeti változáson megy keresztül, főként az építőipar és a bankszektor összeomlása következtében. 17. Azonban 2009-ben nőtt a foglalkoztatás az információs és kommunikációs technológiai ágazatban, és mérsékelt növekedés volt tapasztalható a közlekedési, az élelmiszeripari és az egészségügyi ágazatban is. Ezen túl, a deregulációnak és a megújulóenergia-ágazat növekedésének köszönhetően az energiaágazatban (gáz és villamos energia) is nőtt a foglalkoztatás. 18. Míg általában a munkaerő-kínálat meghaladja a keresletet, bizonyos szakmák területén hiány áll fenn kevés számú álláshelyre, de ezek általában speciális szakképzettséget igénylő munkakörök (pl. magasfeszültségű hálózatok terén tapasztalattal rendelkező villamosmérnökök, vezető beosztású munkavállalók, köztük ikt-projektmenedzserek), speciális szakterületek (pl. távértékesítés folyékony külföldi nyelvtudással) és speciális összetett képességek (pl. ikt-szakemberek vállalkozásfejlesztési gyakorlattal). 19. A nemzeti foglalkoztatási és képzési politika kialakítása és a nemzeti finanszírozás az oktatásért és foglalkoztatásügyért felelős szaktárca, a Department of Education and Skills feladata. Operatív szinten a feladat a nemzeti képzési és foglalkoztatási hatóság, a Foras Áiseanna Saothair (FÁS) hatáskörébe tartozik 66 irodából és 20 képzési központból álló hálózatán keresztül a FÁS képzési és foglalkoztatási programokat működtet, beleértve a szakmai képzést is, munkaközvetítői szolgáltatásokat végez az álláskeresők és a munkáltatók részére, és tanácsadást nyújt az ipar számára, valamint támogatja a közösségi alapú vállalkozásokat. Ezen túl, a Department of Education and Skills felelős a szakpolitika kialakításáért, valamint az írországi állami továbbképzési és felsőoktatási rendszer finanszírozásáért. A továbbképzés operatív végrehajtása (az alacsonyabb képzési szinteken) a felnőttképzésért felelős szakképzési oktatási bizottságok feladata. Az államilag finanszírozott felsőoktatási rendszerbe 7 egyetem és 13 műszaki felsőoktatási intézet tartozik. A szaktárca irányítása alatt álló felsőoktatási hatóság finanszírozza a fenti intézményeket. A műszaki felsőoktatási intézetek és a FÁS szorosan együttműködnek a szakmai képzés nyújtásában. 20. A vállalkozási, kereskedelmi és innovációs szaktárca (Department of Enterprise, Trade & Innovation) alá tartozó 35 városi és megyei vállalkozási tanács támogatja helyi szinten a legfeljebb 10 főt foglalkoztató mikrovállalkozásokat. 21. A szociális védelemért felelős szaktárca (Department of Social Protection) alakítja ki a megfelelő szociális védelmi politikákat, valamint igazgatja és irányítja a jogszabályon és a nem jogszabályon alapuló rendszerek és szolgáltatások nyújtását. Van továbbá álláskeresési és foglalkoztatástámogatási feladata is, beleértve a vállalkozások és a saját vállalkozás indításának támogatását is. 22. Végül pedig számos magán felsőoktatási szolgáltató is képzési lehetőséget kínál a korábban az építőiparban foglalkoztatottak számára, amelyet a FÁS finanszírozhat a vonatkozó pályázati rendszerek útján. 23. A szakszervezetek, az ágazati szervezetek, a helyi politikai képviselők, a helyi és regionális fejlesztési szervezetek, a helyi területi partnerségek és a helyi vállalkozási tanácsok tartoznak a számos érintett fél közé. Az elbocsátások várható hatása a helyi, regionális vagy országos foglalkoztatásra 24. Az építőipari tevékenységek terén 2008-ban tapasztalt meredek zuhanás után Írországban 2009-ben és 2010-ben folytatódott az építőipari ágazatban a foglalkoztatás visszaesése. Az OECD munkaerő-statisztikája (MEI) szerint Írországban az építőipari foglalkoztatás szintje 19 %-kal csökkent 2009 harmadik negyedéve és 2010 első negyedéve között, ami ebben az ágazatban a legnagyobb foglalkoztatáscsökkenés az összes OECD-országot figyelembe véve[6]. 25. Az országos összfoglalkoztatást tekintve a teljes építőipari foglalkoztatás (valamennyi NACE Rev. 2. szerinti ágazatban) részaránya a 2007. második negyedévi 12,8 %-ról 6,9 %-ra csökkent 2010 első negyedéve végére. A NACE Rev. 2. szerinti 43. ágazatban foglalkoztatottak száma 12 200 fővel csökkent (16,1 %) 2009 második negyedéve és 2010 első negyedéve között. 2010 első negyedéve végén a NACE Rev. 2. szerinti 43. ágazat valamennyi munkavállalója tekintetében a munkanélküliségi ráta 39,8 % volt, azaz az országos 12,9 %-os munkanélküliségi ráta több mint háromszorosa. A NACE Rev. 2. szerinti 43. ágazatban mért munkanélküliségi ráta a 2009 első negyedév végi 34 100-ról drámai, 19 %-os emelkedéssel 42 100-ra nőtt a referencia-időszak (2010 első negyedéve) végére. 26. Az utóbbi években az építőipar termelte a GDP több mint 8 %-át, ami jóval meghaladja az OECD-országok 4–6 %-os átlagát. Az építőipari szolgáltatások iránti kereslet csökkenése és az ezzel járó elbocsátások nyilvánvaló negatív hatásai közé tartozik a közvetlen bérjövedelem-kiesés, a jövedelemadóból és a társasági adóból származó állami bevételkiesés, az új munkanélküliekre fordított szociális jóléti kiadások növekedése, az iparág szállítóinak – ideértve az önszerződők fontos csoportját is – árui és szolgáltatásai iránti kereslet csökkenése, az új gépekre és berendezésekre irányuló beruházásoknak, illetve ezek bérlésének alacsonyabb szintje. Ezen túlmenően a korábbi építőipari munkavállalók másodlagos fogyasztási kiadásainak csökkenése szélesebb körben hatni fog a gazdaság valamennyi ágazatára. A finanszírozásra javasolt, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja és annak tételes bontásban meghatározott, becsült költségei, valamint a strukturális alapok által támogatott intézkedésekkel mutatott kiegészítő jelleg 27. Írország olyan intézkedéscsomagot javasol az elbocsátott munkavállalók támogatására, amely hat pillérre épül: pályaorientációs tanácsadás, képzési programok és kapcsolódó képzési juttatások, az elbocsátott szakmunkástanulók munkahelyi és munkahelyen kívüli képzése és támogatása, szakképzési / középszintű képzési és oktatási programok és jövedelemtámogatás, vállalkozói / önfoglalkoztatói támogatások, valamint felsőszintű oktatás és jövedelemtámogatások: – Pályaorientációs tanácsadás: Ide tartozik a személyes pályaorientációs tanácsadás az elbocsátott munkavállalók nagy része számára, melynek eredményeként megállapodás születik arról, hogy milyen lépéseket kellene tenniük a foglalkoztatásba való visszatérés érdekében. A lépések közé nemcsak képzések tartoznak, hanem csoportos tanácsadás, munkahelykereső klubok és oktatási lehetőségek is – Képzési programok és kapcsolódó képzési juttatások: a FÁS-képzések széles témaköröket ölelnek fel, így energiatakarékosság, zöld és fenntartható energiatechnológiák és -struktúrák, és környezetgazdálkodás. Arra irányuló stratégia kialakítása, hogy a munkanélküli építőipari munkavállalók képességei és képesítései javuljanak annak érdekében, hogy a munkavállalók képesek legyenek munkát találni ezeken a bővülő területeken. A nappali képzésben történő FÁS-kurzusokon részt vevő személyek képzési juttatásra jogosultak a szociális jóléti kifizetés helyett. Adott esetben pályázati támogatás adható a magánúton végzett, nem a nemzeti képzési ügynökség által szolgáltatott oktatási vagy képzési tanfolyamokon való részvételhez is. A szükséges képzési intervenció körébe tartozik az egyedi gyakornoki állás megtervezése, a munkahelyen történő elhelyezés és a közösség-központú képzési programok fejlesztése. – Az elbocsátott szakmunkástanulók munkahelyi és munkahelyen kívüli képzése és támogatása: ennek az a célja, hogy a jelenlegi 1 589 szakmunkástanuló letölthesse a szakképzési idejét. A kompetenciaszinteken alapuló szakmunkástanulói rendszer hét váltakozó, munkahelyi (páratlan számú) és munkahelyen kívüli (páros számú) képzési fázisra épül. Ez az intézkedés az elbocsátott szakmunkástanulók foglalkoztatását támogatja a szakképzési idő szükséges munkahelyi harmadik, ötödik és hetedik fázisában, képzési és jövedelemtámogatást nyújt a számunkra a második, negyedik és hatodik fázisban, és a központon belüli képzést, értékelést valamint részleges helyettesítő jövedelemtámogatást kínál a szakképzési idő utolsó, hetedik munkahelyi fázisában. – Szakképzési / középszintű képzési és oktatási programok és jövedelemtámogatás: egyre inkább elismert az, hogy az elkövetkező években a magasabb szintű képzés megszerzése lesz a kulcs a biztos foglalkoztatáshoz. Ebből következően azok a munkanélküli építőipari munkavállalók, akik pár éve még nem gondoltak arra, hogy ismét iskolapadba üljenek, egyre inkább felismerik azt, hogy a foglalkoztatási esélyeik javulásához a továbbképzésen keresztül vezet az út. Megállapítást nyert, hogy az elbocsátott építőipari munkavállalók – akik közül sokan műszakilag magasan képzettek – reálisan látják a saját helyzetüket, és készek arra, hogy az építőipari ágazaton kívüli alternatív karrierlehetőségekben gondolkodjanak. Ennek során tudatában vannak annak, hogy képzési és oktatási hiányosságaik vannak, és örömmel fogadják az e hiányosságok kiküszöbölésének módjára vonatkozó útmutatást. Ebben az összefüggésben számos javaslat született, bevonva a szakképzési oktatási bizottságokat, az elbocsátás utáni okleveles tanfolyamokat, a szakképzési lehetőség programokat, az alapfokú felnőttoktatási intenzív képzést és a „vissza az oktatáshoz” kezdeményezést. E programok közül soknak országosan vagy nemzetközileg elismert bizonyítvány nyújtása a célja. – Vállalkozói / önfoglalkoztatói támogatások: az olyan vállalkozástámogatási szervezetek, mint a városi és megyei vállalkozási tanácsok (CEB-ek) információs workshopok, vásárok és roadshow-k rendezésével, valamint más promóciós tevékenységekkel népszerűsítik az olyan elbocsátott munkavállalók számára rendelkezésre álló támogatásokat, akik saját vállalkozás indítását tervezik. Pályázati támogatás nyújtható azokban az esetekben, ha az üzleti ötlet megfelel az alkalmassági feltételeknek. A támogatások közé tartoznak a CEB-ek által nyújtott indulási és foglalkoztatási támogatások, amelyeknek az a célja, hogy az újonnan önfoglalkoztatóvá vált személyek vagy kis induló vállalkozások segítséget kapjanak az indulási költségeik fedezéséhez és az alkalmazottak felvételéhez. A kedvezményezettek általában egyéni vállalkozók vagy mikrovállalkozások, különös tekintettel a gyártásra és a nemzetközi kereskedelemre. A szociális védelemért felelős szaktárca számos olyan programot működtet, amelyeknek a célja az, hogy jövedelemtámogatást nyújtsanak azon szociális jóléti támogatásokban részesülők számára, akik önfoglalkoztatóvá válnak. Ezek közé tartozik a „vissza a munkába” vállalkozói juttatás és a rövid távú vállalkozói juttatás, melyek keretében egy munkanélküli személy önfoglalkoztatóvá válhat egy olyan vállalkozásban, amelyet a szaktárca munkaügyi tanácsadója vagy egy helyi integrált fejlesztési társaság jóváhagy. Nincs korlátozás az önfoglalkoztató vállalkozás jellege tekintetében, de fontos, hogy azt a munkaügyi tanácsadó életképesnek és fenntarthatónak ítélje meg. – Felsőszintű oktatás és jövedelemtámogatások: A felsőoktatási ágazatban sok ezer olyan modul és program érhető el, amelyek az elbocsátott építőipari munkavállalókat érinthetik, attól függően, hogy milyen oktatási háttérrel és képzési szinttel rendelkeznek. E programok egy része a zöld technológia területére vonatozik, ami különösen az építőipari háttérrel rendelkező munkavállalók számára lehet érdekes. Nagy hangsúlyt fog kapni a folyamat elején annak felmérésére, hogy kik érdeklődnek a felsőoktatási képzések iránt, milyen a képzettségük összetétele, mennyire alkalmasak adott tanfolyamokon való részvételre, illetve van-e szükségük felkészítő tanfolyamokra vagy inkább célravezetőbb lenne alternatív lehetőségeket ajánlani a számukra más támogatási területeken. A felsőoktatási ágazat képes tranzitprogramok, rövid illetve középtávú nappali képzések és levelező programok nyújtására. Valamennyi felsőoktatási intézmény lehetőséget kínál a programjaiba történő közvetlen és felsőbb szintű belépésre az egyén korábbi szakképesítése és munkatapasztalatai alapján. A képzési formák megnövelt rugalmasságára tekintettel a hallgatóknak lehetőségük van arra, hogy egy rövidebb idejű képzés során vegyenek fel modulokat vagy szerezzenek alapképesítést, később pedig erre építve magasabb szintű végzettséget szerezhetnek. Arra is lehetőségük van a szakmunkás végzettséggel rendelkezőknek, hogy magasabb szinten léphessenek be számos speciális programba, amelyek diplomát kínálnak a műszaki felsőoktatási intézetekben. Az EGAA megvalósítási időszak végleges időtartama azonban általában nem terjed ki egy diplomás képzés teljes időtartamára vonatkozó oktatás támogatására. Számos jövedelemtámogatás áll rendelkezésre annak érdekében, hogy segítse az elbocsátott építőipari munkavállalók belépését és részvételét a felsőoktatási programokban. 28. Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó, a kérelemben az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkének megfelelően feltüntetett kiadások előkészítő, irányítási és ellenőrzési, valamint tájékoztatási és népszerűsítési tevékenységeket takarnak. Mivel ebben az esetben Írország egész területe érintett, az ír hatóságok a kiadások legjelentősebb részét az irányításra, a felügyeletre, az ellenőrzésre és az auditálásokra szánták. Ami a tájékoztatást és népszerűsítést illeti, az EGAA-támogatás keretében nyújtott minden intézkedés során ki kell emelni országos, regionális és helyi szinten is, hogy az EGAA-tól származik a támogatás. Ez történhet szóróanyagokkal, logókkal, fejlécekkel, plakátokkal, információs kiadványokkal, médiahirdetések stb. A kormány – elsődlegesen az oktatási és foglalkoztatásügyi szaktárca, valamint az illetékes állami ügynökségek és oktatási intézmények útján – továbbra is minden lehetséges alkalommal, így például sajtótájékoztatók, parlamenti kérdések, viták, médiaesemények során kiemeli a közösségi támogatás szerepét. 29. Az ír hatóságok által ismertetett, személyre szabott szolgáltatások az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkében meghatározott támogatható tevékenységek közé sorolható aktív munkaerő-piaci intézkedéseknek minősülnek. Az ír hatóságok e szolgáltatások összköltségét 31 149 027,78 EUR-ra, az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadásokat pedig 2 180 431,53 EUR-ra (az összköltség 6,5 %-ára) becsülik. Az EGAA-ból igényelt teljes hozzájárulás összege 21 664 148 EUR (az összköltségek 65 %-a). Intézkedések || A támogatásra jogosult munkavál–lalók becsült száma || Becsült költségek egy támogatásra jogosult munkavál–lalóra (EUR) || Összköltség (EGAA és nemzeti társfinan–szírozás) (EUR) Személyre szabott szolgáltatások (az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkének első bekezdése) Pályaorientációs tanácsadás || 1 620 || 112,35 || 182 007,00 Képzési programok || 644 || 1 022,51 || 658 496,44 Képzési juttatások || 212 || 5 192,98 || 1 100 911,76 Elbocsátott szakmunkástanulók képzési programjai és támogatásuk || 3 146 || 7 719,93 || 24 286 899,78 Szakképzési / középszintű oktatási és képzési programok || 525 || 2 916,72 || 1 531 278,00 Szakképzési / középszintű oktatási és képzési támogatások || 61 || 10 941,39 || 667 424,79 Vállalkozás / önfoglalkoztatás támogatása || 541 || 1 533,99 || 829 888,59 Felsőszintű oktatási programok || 85 || 14 978,89 || 1 273 205,65 Felsőszintű oktatási támogatások || 43 || 14 393,39 || 618 915,77 Az összes személyre szabott szolgáltatás részösszege || || 31 149 027,78 Az EGAA által támogatott intézkedések végrehajtásához kapcsolódó kiadások (az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkének harmadik bekezdése) Előkészítő tevékenységek || || 198 201,23 Irányítás || || 1 139 711,56 Tájékoztatás és nyilvánosság || || 396 402,45 Ellenőrzési tevékenységek || || 446 116,29 Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadások részösszege || || 2 180 431,53 Becsült költség összesen || || 33 329 459,31 EGAA-hozzájárulás (az összköltségek 65 %-a) || || 21 664 148 30. Írország megerősíti, hogy a fent leírt intézkedések kiegészítik a strukturális alapok által finanszírozott intézkedéseket. Az ír hatóságok a nemzeti stratégiai referenciakeret alapján létrehozták az uniós alapok összehangolásának monitoring bizottságát. A pénzügyi tárca (Department of Finance) tölti be a bizottság az elnöki tisztségét, a bizottság minden vonatkozó kérdést megvitat, beleértve az operatív programok alapjainak elhatárolását és minden olyan végrehajtási kérdést, amely felmerülhet, továbbá az új programokra vonatkozó minden tervet annak biztosítása érdekében, hogy az alapok ne legyenek átfedésben. Ezen túlmenően az ESZA és az ERFA végrehajtási folyamatának részeként, létrehoztak egy, a pénzügyi tárca által elnökölt és koordinált csoportot abból a célból, hogy az foglalkozzon minden olyan kérdéssel, amely a 2007–2013 közötti időszakban a strukturális alapok végrehajtásához kapcsolódik 2010-óta az EGAA-t is bevonták ebbe a folyamatba. Az érintett munkavállalóknak nyújtott személyre szabott szolgáltatások kezdetének tényleges vagy tervezett időpontja 31. Írország 2009. július 1-jén kezdte meg az érintett munkavállalók részére az EGAA általi társfinanszírozásra javasolt koordinált csomagba foglalt, személyre szabott szolgáltatások nyújtását. Ez az időpont tekintendő tehát az EGAA-ból nyújtandó valamennyi támogatásra való jogosultság kezdetének. A szociális partnerekkel folytatott konzultáció során követett eljárások 32. Miután a vállalkozási, kereskedelmi és innovációs szaktárca értesítést küld a küszöbön álló csoportos elbocsátásról, a FÁS felveszi a kapcsolatot az érintett vállaltvezetéssel, és megvitatják, hogy milyen szolgáltatások állnak rendelkezésre, és melyek a munkavállalók lehetséges szükségletei. Adott esetben a szakszervezetekkel is konzultálni kell. 33. Az ír hatóságok megerősítették, hogy a nemzeti és uniós jogszabályokban a csoportos elbocsátások vonatkozásában előírt követelményeket betartották. Tájékoztatás a nemzeti jog alapján vagy kollektív szerződések értelmében kötelezően végrehajtandó intézkedésekről 34. Az 1927/2006/EK rendelet 6. cikkében foglalt kritériumok tekintetében az ír hatóságok kérelmükben: · megerősítették, hogy az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulás nem helyettesíti azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a nemzeti jog vagy kollektív szerződések alapján a vállalatok felelőssége; · bizonyították, hogy az intézkedések az egyes munkavállalóknak nyújtanak segítséget, és nem vállalkozások vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányulnak; · megerősítették, hogy a fent említett támogatható intézkedésekre más uniós pénzügyi eszközből nem folyósítanak támogatást. Irányítási és ellenőrzési rendszerek 35. Írország értesítette a Bizottságot, hogy a pénzügyi hozzájárulás irányítását és ellenőrzését ugyanazok a szervek fogják végezni, mint az Európai Szociális Alap (ESZA) esetében. Finanszírozás 36. Írország kérelme alapján az összehangolt, személyre szabott szolgáltatási csomaghoz javasolt EGAA-hozzájárulás (beleértve az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadásokat) 21 664 148 EUR, amely az összköltségek 65 %-át teszi ki. A Bizottság által az Alap terhére javasolt forrásallokáció az Írország által megadott információkon alapul. 37. Figyelembe véve az EGAA-ból folyósítható pénzügyi hozzájárulásnak az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdése szerint meghatározott maximális összegét, továbbá az előirányzatok átcsoportosításához megállapított mozgásteret, a Bizottság azt javasolja, hogy a fent említett teljes összeget folyósítsák az EGAA-ból; az összeg a pénzügyi keret 1a. fejezetében különítendő el. 38. A javasolt pénzügyi hozzájárulás összege lehetővé teszi, hogy – az 1927/2006/EK rendelet 12. cikkének (6) bekezdésében szereplő előírásnak megfelelően – az év utolsó négy hónapjában az EGAA-ra elkülönített éves maximális összeg több mint 25 %-a továbbra is rendelkezésre álljon támogatások kifizetésére. 39. Az EGAA-ból történő forrásallokációra tett javaslat révén a Bizottság a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjának megfelelően kezdeményezi az egyszerűsített háromoldalú eljárást, hogy az EGAA igénybevételének szükségességét és az igényelt összegeket illetően biztosítsa a költségvetési hatóság két ágának egyetértését. A Bizottság felkéri a költségvetési hatóság két ága közül azt, amelyik a megfelelő politikai szinten előbb jut egyetértésre az igénybevételre irányuló javaslattervezet ügyében, hogy szándékáról értesítse a másik ágat és a Bizottságot. A költségvetési hatóság bármelyik ágának elutasító véleménye esetén hivatalos háromoldalú egyeztetést kell kezdeményezni. 40. A Bizottság a 2011. évi költségvetés kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzataiba irányuló külön átcsoportosítási kérelmet nyújt be a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjának megfelelően. A kifizetési előirányzatok forrása 41. Az eredetileg a 04.0501 költségvetési soron meghatározott kifizetési előirányzatok összege teljesen felhasználásra kerül azt követően, hogy a költségvetési hatóság mindkét ága elfogadja az eddig az EGAA igénybevételére benyújtott javaslatokat. 42. Mivel 2011-ben az „Európai Szociális Alap (ESZA) végrehajtása – 1. célkitűzés (2000–2006)” című 04.0201 költségvetési soron állnak kifizetési előirányzatok rendelkezésre, a jelenlegi kérelemhez szükséges 21 664 148 EUR-t ezért rendelkezésre lehet bocsátani átutalás céljából. Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Írország „EGF/2010/020 IE/Construction 43” referenciaszámú kérelme) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra[7] és különösen annak 28. pontjára, tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre[8] és különösen annak 12. cikke (3) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára[9], mivel: (1) Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (a továbbiakban: EGAA) azzal a céllal jött létre, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következtében elbocsátott munkavállalóknak a munkaerőpiacon történő újbóli beilleszkedéshez. (2) A 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében az EGAA hatálya kibővült az olyan munkavállalók támogatásával, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat. (3) A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az EGAA igénybevételét évi 500 millió EUR felső korlátig engedélyezi. (4) Írország a Border, Midland and Western (IE01) és a Southern and Eastern (IE02) NUTS II. szintű régiójában a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 43. ágazatban (Speciális szaképítés) működő 1 560 vállalatnál történt elbocsátásokra tekintettel 2010. június 9-én az EGAA igénybevétele iránti kérelmet nyújtott be, amelyet 2011. június 17-ig további információkkal egészített ki. A kérelem eleget tesz az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében a pénzügyi hozzájárulás meghatározására vonatkozóan megállapított követelményeknek. A Bizottság ezért 21 664 148 EUR rendelkezésre bocsátására tesz javaslatot. (5) Az EGAA-t tehát igénybe kell venni az Írország által benyújtott kérelem alapján pénzügyi hozzájárulás nyújtása érdekében, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk Az Európai Unió 2011. évi általános költségvetésének keretein belül az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból (EGAA) 21 664 148 EUR összeget vesznek igénybe kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában. 2. cikk Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni. Kelt [Brüsszelben/Strasbourgban], […]-án/én. az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök az elnök [1] HL C 139., 2006.6.14., 1. o. [2] HL L 406., 2006.12.30., 1. o. [3] Az Európai Parlament és a Tanács 1893/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról (HL L 393., 2006.12.30., 1. o.). [4] Az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkének harmadik bekezdése szerint. [5] Az Európai Parlament és a Tanács 1893/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról (HL L 393., 2006.12.30., 1. o.). [6] OECD munkaerő-statisztika (MEI), 2010. 1. negyedév. [7] HL C 139., 2006.6.14., 1. o. [8] HL L 406., 2006.12.30., 1. o. [9] HL C […]., […]., […]. o.