13.

A társadalmi befogadásnak minden fiatalra ki kell terjednie – az őket érintő problémákat is beleértve –, különös hangsúlyt helyezve a hátrányos helyzetű fiatalokra. Az ifjúsági munkában a szakpolitikai célkitűzések – köztük a társadalmi befogadás – előmozdítása tekintetében rejlő potenciált tovább lehetne optimalizálni egy olyan minőségközpontú és tényeken alapuló megközelítés révén, amely az ifjúságimunka-programok kialakítása és végrehajtása során a fiatalokat helyezi előtérbe. Ez a megközelítés oly módon támogatja a fiatalok részvételét, fejlődését és előrehaladását, hogy közben fokozza erősségeiket, megerősíti ellenállóképességüket és kompetenciáikat, valamint elismeri az egyéni, közösségi és társadalmi tőke kialakítása szempontjából bennük rejlő potenciált. A minőségorientált ifjúsági munka átfogó jellegű: a fiatalok számára hasznos, javítja az ifjúsági munka gyakorlatát, és a tágabb szakpolitikai célkitűzéseket is előmozdítja; a) Az ifjúsági munka a fiatalokkal életüknek a fejlődésük szempontjából jelentős szakaszában foglalkozik, és ezért ideálisak a feltételek ahhoz, hogy fokozza a fiatalok (személyes, társadalmi, oktatási, szakképzési és foglalkoztatási) fejlődését, jólétét és társadalmi befogadását; b) Az ifjúsági munka a fiataloknak tapasztalatot és lehetőségeket nyújt, és egyszerre biztosít célzott támogatást és mindenki számára nyitott tevékenységeket, melyek fokozhatják a fiatalok kompetenciáit, egyben segítve leküzdeni a rájuk váró akadályokat. Továbbá különleges szerepet tölthet be a hátrányos helyzetű fiatalok számára, illetve a foglalkoztatásban, oktatásban vagy képzésben részt nem vevő (NEET-) fiatalok számára; c) Az ifjúsági munka szerveződése nem egyöntetű: ezt a gazdag (ágazati, szervezeti és tematikus) sokrétűséget nem szabad figyelmen kívül hagyni; d) Az ifjúsági munkának pontosan meghatározott helye kell, hogy legyen az oktatás és az egész életen át tartó tanulás egymásba kapcsolódó folyamatában, és ki kell terjednie a nem formális és az informális tanulás területére is. Ennek meghatározásakor a jelenleginél nagyobb mértékben kell elismerni az ifjúsági munkában a fiatalok igényeinek teljesítése tekintetében rejlő potenciált, valamint hangsúlyozni kell az ifjúsági munka által a befogadó társadalom kialakításában betöltött szerepet; e) Az ifjúsági munkával kapcsolatos politika és az ifjúsági munka hozzáférhetőségének, láthatóságának, hatásainak és eredményességének növeléséhez fontos eszközt jelenthet egy tényeken alapuló, minőségorientált megközelítés; f) A minőségorientált ifjúsági munkához hozzátartozhatnak a megfelelő, önértékelésen vagy egymás értékelésén alapuló értékelési rendszerek, amelyek eredményeit – amennyiben megvalósítható – külső értékelés során validálják. E rendszerek támogatják az ifjúsági munkával foglalkozó szervezeteket, programokat és tevékenységeket, és segítségükkel növelhető a szervezeti kapacitás és a hatékonyság, és világosan tájékoztatni lehet a nyilvánosságot az ifjúsági munka lehetőségeiről és hatásairól; g) A minőségorientált rendszerek biztosítják, hogy a fiatalok véleménye központi helyet kapjon az ifjúságimunka-programok tervezésében és végrehajtásában annak érdekében, hogy a szervezetek, programok és tevékenységek megfeleljenek a fiatalok igényeinek és törekvéseinek; h) A minőségorientált rendszerek segítenek az ifjúságsegítőknek gyakorlataik és készségeik fejlesztésében azzal, hogy struktúrát és teret biztosítanak a gondolkodás, a párbeszéd és a cselekvés számára; i) Az ifjúsági munka esetében nagy hangsúly van a személyes és szociális fejlődésen, ezáltal e tevékenység sok, a fiatalokra vonatkozó szakpolitikai eredményhez is hozzájárul, főként az oktatás, a képzés, az egészségügy és a foglalkoztatás, illetve a kultúrában és a sportban való részvétel terén. Az ifjúsági munka sajátos funkcióinak elismerése mellett nagyobb hangsúlyt lehetne fektetni annak feltérképezésére, hogy miként tud e tevékenység hozzájárulni az ezeken a tágabb szakpolitikai területeken végzett munkához;