EURÓPAI BIZOTTSÁG Strasbourg, 2017.6.13. COM(2017) 323 final A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI TANÁCSNAK ÉS A TANÁCSNAK





Hatodik eredményjelentés az EU–Törökország nyilatkozat végrehajtásáról



Hatodik eredményjelentés az EU–Törökország nyilatkozat végrehajtásáról Bevezetés A mostani hatodik jelentésben tárgyalt időszak során a 2016. március 18-i EU–Törökország nyilatkozat változatlanul biztosította a kelet-mediterrán útvonal menti migrációs áramlások hatékony kezelését, ezáltal megerősítve a korábbi jelentésekben vázolt tendenciát. A szabálytalan átkelések száma alacsony maradt (az ötödik jelentés óta naponta átlagosan 52). A közelmúltbeli tragikus események ellenére az égei-tengeri halálesetek száma jelentős csökkenést mutat. Ugyanakkor továbbra is vannak kihívások, különös tekintettel arra, hogy az érkezők száma még mindig meghaladja a görög szigetekről Törökországba visszatérők számát, így a szigeteken működő uniós fogadóállomási létesítmények nyomásnak vannak kitéve. A menedékjogi ügyekkel kapcsolatos jogorvoslati eljárás hatékonyságának és a szigetekről való visszatérésre vonatkozó kapacitásnak a mielőbbi javítása tehát változatlanul prioritás, egyebek mellett annak tükrében is, hogy a nyári időszak beköszöntével változhat az átkelések száma. További előrelépés történt a nyilatkozat minden más eleme tekintetében is: például a szíriai menekültek Törökországból való áttelepítése gyorsulóban van. A törökországi menekülteket támogató eszköz végrehajtása szintén jó ütemben halad. A 2016–2017-re szánt 3 milliárd EUR-ból eddig elkülönített teljes összeg elérte a 2,9 milliárd EUR-t (az előző jelentés idején ez még 2,2 milliárd EUR volt). Emellett 47 projektszerződést írtak alá összesen 1,572 milliárd EUR értékben (az előző jelentés idején 1,495 milliárd EUR), amelyek végrehajtása kivétel nélkül megkezdődött. A folyósított támogatások összege 811 millió EUR-ra emelkedett (750 millió EUR-ról). Juncker elnök, Tusk elnök és Erdoğan elnök a 2017. május 25-i találkozójuk alkalmával hangsúlyozták az EU–Törökország nyilatkozatnak a migrációs kihívás közös kezelése szempontjából betöltött központi szerepét, valamint a további sikeres végrehajtást szolgáló munka iránti közös elkötelezettségüket. 1.Jelenlegi helyzet Az ötödik jelentés közzététele óta (2017. február 27. és 2017. június 8. között) összesen 5 303 személy érkezett Törökországból a görög szigetekre, ami naponta átlagosan 52 főt jelent. Ez a szám továbbra is sokkal alacsonyabb a tavalyi év azonos időszakához (február 27. óta 40 000 érkezés) és a nyilatkozatot megelőző hónaphoz képest (amikor az érkezések átlagos száma meghaladta a napi 1 700-at). Ugyanakkor az időjárási viszonyok javulása a jelek szerint az embercsempészek tevékenységének fokozódását vonhatja maga után, amint arra a görög szigetekre érkező, valamint a török hatóságok által a szárazföldön feltartóztatott személyek számának növekedéséből is következtetni lehet. Az EU–Törökország nyilatkozat hatálybalépése óta 105 halálesetet és eltűnt személyt regisztráltak az Égei-tengeren. Ez változatlanul drámai adat, a helyzet mégis számottevően javult ahhoz képest, hogy a nyilatkozat előtti évben nagyjából 1 150 halálesetet, illetve eltűnt személyt jelentettek be.

A török hatóságok továbbra is kiemelt feladatként kezelik a Szíriából, Irakból és más országokból érkezett három millió menekült elszállásolását, és hatalmas erőfeszítésekkel igyekeznek megfelelő befogadási és életkörülményeket biztosítani számukra. Tevékenységük a szíriaiak szabálytalan határátlépéseinek visszaszorításához is hozzájárult. Megerősített koordináció és együttműködés Az uniós koordinátor változatlanul szoros együttműködést folytat valamennyi releváns partnerrel, hogy biztosított legyen mind az EU–Törökország nyilatkozat, mind az annak végrehajtására irányuló – a görög hatóságokkal együtt kidolgozott – közös cselekvési terv napi szintű nyomon követése. Az Európai Tanács decemberi ülésén hagyta jóvá a közös cselekvési tervet, és felszólította Görögországot és az összes tagállamot annak végrehajtására. Az előző jelentés óta fokozott erőfeszítések történtek a menekültügyi – főként a másodfokú – eljárások felgyorsítása, valamint a szigeteken rendelkezésre álló kitoloncolás előtti idegenrendészeti őrizeti kapacitások bővítése érdekében. Ezzel párhuzamosan a Bizottság támogatást nyújtott a görög hatóságoknak a szigeteken a koordináció, az igazgatás, a biztonság és a védelem; a befogadó intézmények és az életkörülmények javítása; valamint a rendes menekültügyi eljárás szerint kezelt migránsok – köztük a kiszolgáltatott csoportok – szárazföldi különleges létesítményekbe való átszállításának felgyorsítása terén. A visszatérési arány növelését célzó erőfeszítéseket szintén elősegítette a visszatérési irányelv végrehajtása során a visszatérés hatékonyságának fokozásáról szóló bizottsági ajánlás végrehajtása. Ugyancsak kiemelt figyelmet kaptak a kiszolgáltatott csoportok hatékony védelmét célzó intézkedések, például újra megerősítésre került a gyermekvédelmi tisztviselők kijelölésének szükségessége a befogadó intézményekben, köztük a gyermekeket befogadó összes uniós fogadóállomáson. A tagállamok részéről továbbra is sürgős és jelentős vállalásokra van szükség az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal és az Európai Határ- és Parti Őrség által azonosított szükségletek kielégítése céljából, mivel ez elengedhetetlen ahhoz, hogy az uniós ügynökségek hatékonyan elő tudják mozdítani az EU–Törökország nyilatkozat végrehajtását. Ez magában foglalja a kellően hosszú időszakra vonatkozó és a megadott feltételeknek megfelelő kirendeléseket is. A korábbi jelentésekben megállapított hiányosságokat azonban még mindig nem küszöbölték ki teljes mértékben. A június 9-i adatok szerint az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal 101 tolmácsot és 100 tagállami szakértőt küldött ki Görögországba, akik közül 99-en a fogadóállomásokon tevékenykednek, közülük 85 ügyintéző. Ennek alapján jelenleg 50 szakértő hiányzik. Az Európai Határ- és Parti Őrség 891 tisztviselőt küldött ki a Poszeidón közös művelet keretében, köztük 88 szakembert a nyilatkozat végrehajtásának részét képező visszafogadás támogatása érdekében. A Poszeidón közös művelet és az EU–Törökország nyilatkozat visszafogadási mechanizmusa tekintetében fennálló szakemberhiány június végéig 13, júliustól augusztus közepéig pedig 43 fő. A tagállamok által kirendelt és az Europol által kiképzett vendégtisztek állománya – amely szükség esetén bárhol segítségnyújtást biztosít – nemrégiben 278 főre bővült. Az állományba tartozó tiszteket háromhavi rotációs alapon küldik ki az öt görögországi uniós fogadóállomás valamelyikére elkülönített helyen történő biztonsági ellenőrzések végrehajtása céljából. A kiküldött vendégtisztek száma hétről hétre változhat; az uniós fogadóállomásokon jelenleg 15 vendégtiszt tevékenykedik. Ezen túlmenően koordinációs célokból két tisztviselő állomásozik a pireuszi regionális szintű, migrációügyi uniós munkacsoportban. Az Európai Határ- és Parti Őrség változatlanul együttműködik a NATO-val a korai előrejelzés, a megfigyelési tevékenységek és az operatív információk görög és török parti őrséggel való megosztása terén. A török parti őrség a maga részéről folytatja az aktív járőrözést és a Törökországból való távozások megelőzését. Ezen túlmenően Törökország 2017. április 29-én az embercsempészésre használt járművek elkobzására vonatkozó rendelkezéseket vezetett be a külföldiekről és a nemzetközi védelemről szóló törvénybe. Ennek nyomán a tényadatok azt mutatják, hogy az embercsempészek jelenleg csak több sikertelen kísérlet után tudják átszállítani a migránsokat az Égei-tengeren. Tájékoztatási kezdeményezések 2017. május közepén sikeresen működésbe lépett az „InfoMigrants.net” többnyelvű online tájékoztatási portál, amelynek célja, hogy világszerte megszólítsa a potenciális migránsokat és felhívja figyelmüket a migrációval kapcsolatos veszélyekre és realitásokra. A Híoszon és Leszboszon kialakított tájékoztató fülkék változatlanul információkkal szolgálnak a migránsoknak és a menedékkérőknek jogaikról, kötelezettségeikről és lehetőségeikről, a menedékjogot és a visszatérést is beleértve. A Bizottság nyomatékosan jelezte a görög befogadási és azonosítási szolgálatnak, hogy valamennyi uniós fogadóállomáson szükség van ilyen tájékoztató fülkék létrehozására. A befogadási és azonosítási szolgálat jelenleg dolgozik a kószi tájékoztató fülke felállításán. A fülkékben dolgozó személyzet és a szigeteken tájékoztatást nyújtó valamennyi tisztviselő azonos információs dokumentum alapját végzi tevékenységét. A Bizottság a görög hatóságokkal, az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatallal, a Nemzetközi Migrációs Szervezettel és az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatalával együttműködve a közelmúltban véglegesítette a görög szigetekre szabálytalanul érkező személyeknek szóló információs anyagokat. A releváns tájékoztató dokumentumokat az uniós fogadóállomásokon való használat céljából eljuttatták a befogadási és azonosítási szolgálathoz.

Fő kihívások és következő lépések ·A tagállamoknak sürgősen rendelkezésre kell bocsátaniuk az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal és az Európai Határ- és Parti Őrség által kért szakértőket. ·Az EU–Törökország nyilatkozat végrehajtására irányuló közös cselekvési terv végrehajtását célzó együttes erőfeszítéseket folytatni kell. 2.A Görögországba érkező összes új irreguláris migráns Törökországba való visszatérése A nyilatkozat arról rendelkezik, hogy a 2016. március 20. után Törökországból a görög szigetekre újonnan érkező összes irreguláris migránsnak és menedékkérőnek vissza kell térnie, amennyiben menedékjog iránti kérelmük elfogadhatatlannak vagy megalapozatlannak minősül. Ezt az intézkedést szigorúan az uniós és a nemzetközi jogból eredő kötelezettségekkel összhangban, a visszaküldés tilalmának maradéktalan tiszteletben tartása mellett hajtják végre. Jelenlegi helyzet Az előző jelentés kiadásától június 9-ig az EU–Törökország nyilatkozat keretében 311 olyan személyt – köztük 42 szíriait – küldtek vissza, aki Törökországot elhagyva szabálytalanul lépett be Görögországba. A visszaküldöttek között vannak továbbá pakisztáni (163), algériai (37), bangladesi (35), marokkói (8), nepáli (7), ghánai (5), nigériai (3), kameruni (3), iraki (1), afgán (1), egyiptomi (1), kongói (1), elefántcsontparti (1), haiti (1), szenegáli (1) és palesztin (1) állampolgárok. Az EU–Törökország nyilatkozat közzététele óta összesen 1 798 migránst küldtek vissza Törökországba. A görög szigetekről Törökországba visszatérő személyek száma továbbra is lényegesen elmarad az érkezők számától, így a szigeteken működő uniós fogadóállomási létesítmények folyamatos nyomásnak vannak kitéve. Ez elsősorban arra vezethető vissza, hogy a görög szigeteken jelentős ügyhátralék alakult ki a másodfokú menedékjog iránti kérelmek feldolgozása terén, a visszatérést megelőző feldolgozási és őrizeti kapacitás nem kielégítő, ráadásul jogi nehézségek is tapasztalhatók, amint az az alábbiakból kiderül. Mindennek ellenére a visszatérés üteme az előző időszakhoz képest javult, és a következő hónapokban további gyorsulás várható a menekültügyi rendszer javuló kapacitásának (ami előreláthatólag a másodfokú határozatok számának emelkedésével jár majd), az ismételt feltartóztatási műveletek növekvő számának, valamint a kitoloncolás előtti őrizeti kapacitás bővülésének köszönhetően. A visszatérési műveletek javítása céljából május 5-én Athénban megrendezték a Bizottság, Görögország és Törökország közötti második háromoldalú találkozót. A találkozón napirendre került többek között a visszafogadási műveletek egyszerűsítése a hatékonyság maximalizálása érdekében, a magukat kísérő nélküli kiskorúnak mondó migránsokra, a visszatérésre jelölt személyekre és az elutasított visszatérőkre vonatkozó információk megosztása, a megnövekedett számú visszatérési művelet kezelésének lehetséges módjai, továbbá a hatékony kommunikációs csatornák létrehozása a közbiztonságra és közrendre hivatkozva elutasított, visszatérésre jelölt személyekkel kapcsolatos információmegosztás céljából. A következő háromoldalú találkozó 2017 júliusában esedékes. További erőfeszítésekkel kell biztosítani a migránsok számára a hatékony visszatérés lehetőségét akár Törökországba, akár származási országukba. A legutóbbi jelentés közzététele óta 579 migráns tért vissza önkéntesen származási országába a szigetekről (és további 1 147 a szárazföldi területekről) a görögországi támogatott önkéntes visszatérési és reintegrációs program keretében. Így mintegy 8 700-ra emelkedett azon migránsok száma, akik 2016 eleje óta igénybe vették a programot. A Bizottság arra ösztönzi Görögországot, hogy teljeskörűen használja ki az uniós finanszírozású közös visszatérési programokat és vegyen részt azokban (különösen az Európai Reintegrációs Hálózat programban) a fő végrehajtó ügynökségekkel való szorosabb és proaktívabb együttműködés, valamint a rendelkezésre álló pénzügyi és technikai támogatás lehető legteljesebb mértékű kihasználása révén. A nem szíriai migránsokat a görög szigetekről hajón küldik vissza Törökországba, és a kayseri idegenrendészeti fogdába szállítják át őket, ahol tájékoztatást kapnak jogaikról, többek között arról, hogy Törökországban védelmi jogállást igényelhetnek. Eddig 56 személy nyújtott be nemzetközi védelem iránti kérelmet a török hatóságokhoz: ketten menekültstátuszt kaptak, 38 kérelem elbírálása folyamatban van, kilencen pedig elutasító határozatot kaptak. 707 személyt visszaküldtek származási országába. Az uniós hatóságok közelmúltbeli látogatásuk alkalmával meggyőződhettek arról, hogy a fogdában fennálló helyzet megfelel az előírt követelményeknek. Ami a szíriaiakat illeti, repülőgépen küldik vissza őket a görög szigetekről, majd a szíriai határhoz közeli İslahiye 2 ideiglenes befogadóközpont menekülttáborában kapnak elhelyezést. Az uniós hatóságok nemrégiben látogatást tettek a létesítményben, és megállapították, hogy az eleget tesz az előírt követelményeknek. A szíriaiak jogosultak ideiglenes védelmet kérni, és az ideiglenes védelemhez szükséges gyors előzetes nyilvántartásba vételt követően elhagyhatják a központot és letelepedhetnek az általuk kiválasztott tartományban, vagy a központban maradás mellett is dönthetnek. Eddig minden visszaküldött szíriai személyt előzetesen nyilvántartásba vettek, 16 fő kivételével, akik a Szíriába való önkéntes visszatérés mellett döntöttek; nyolc szíriai a török hatóságok által biztosított szálláshelyeken való maradás mellett döntött, 168-an pedig a központon kívüli letelepedést választották. Jogi lépések

Jelenleg tizenkét fellebbviteli bizottság foglalkozik a görög menekültügyi szolgálat elsőfokú határozatai ellen benyújtott jogorvoslati kérelmek elbírálásával. Emellett egy fellebbviteli bizottság más bizottságokat helyettesít, amennyiben azok működésképtelenné válnak (vagyis valamilyen oknál fogva nincs meg a tagok többsége). Ami a görög szigeteket illeti, a menekültügyi szolgálatnak a kérelem elfogadhatatlanságát, illetve megalapozatlanságát megállapító 4 418 elsőfokú elutasító határozata ellen mostanáig összesen 3 554 jogorvoslati kérelmet nyújtottak be. A 3 554 jogorvoslati kérelem közül eddig 2 088 ügyben hoztak másodfokú határozatot (azaz az ügyek 59 %-ában). Az elfogadhatóságra vonatkozóan eddig hozott 477 másodfokú határozat közül 57 esetben helybenhagyták az elfogadhatatlanságot megállapító elsőfokú határozatot, 420 másodfokú határozat pedig megváltoztatta az elfogadhatatlanságot megállapító elsőfokú határozatot. Ami a kérelem megalapozottsága tárgyában hozott 1 416 másodfokú határozatot illeti, 1 399 másodfokú határozat helybenhagyta az elsőfokú elutasító határozatot, 17 pedig megváltoztatta azt. A beszámolási időszakban 195 fellebbezési ügyet a jogorvoslati kérelem megalapozatlanságától eltérő okból – vagyis a hallgatólagosan vagy kifejezetten visszavont ügyek újranyitása iránti kérelem hiánya miatt – szüntettek meg. 2017. március 15-én a görög parlament olyan jogszabályokat fogadott el, amelyek lehetővé teszik a fellebbviteli bizottságok számára az előadók alkalmazását, illetve az előadók Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal általi kirendelését. Az előadók támogatást nyújtanak a fellebbviteli bizottsági tagoknak – azok függetlenségének sérelme nélkül – a döntéshozatalban az üggyel kapcsolatos tényadatok, a fellebbező által felhozott érvek és a fellebbező származási országára vonatkozó információk összegyűjtésén keresztül. Jelenleg már 22 előadó segíti a fellebbviteli bizottságok tevékenységét. A fellebbviteli bizottságok munkájának javítását és a fellebbezők által a másodfokú határozatra várva a szigeteken töltött idő lerövidítését célzó rendelkezések végrehajtása lehetővé teszi, hogy a hatóságok nemzetközi védelmet biztosítsanak a rászorulóknak, és az irreguláris migránsokat bevonják a visszatérési eljárásba. Mindazonáltal az új fellebbviteli bizottságok – a létszámbővítés és az előadók munkába állása ellenére – továbbra is lassan haladnak a döntéshozatalban (az előző jelentés óta hetente átlagosan 47 határozatot hoztak). Eddig 1 447 határozatot hoztak az EU–Törökország nyilatkozat keretében – 54-et a kérelmek elfogadhatósága, 1 393-at pedig azok megalapozottsága tárgyában. A görög hatóságok elismerik, hogy fontos és sürgősen megoldandó kérdésről van szó. A fellebbviteli hatóság megfelelő felszereltségének (irodaszerek és berendezések), valamint a szigeteken benyújtott jogorvoslati kérelmek prioritásként történő elbírálásának biztosításán túlmenően a görög fellebbviteli hatóság a munkafolyamatok további javítására törekszik, például egy ideiglenes időpont-egyeztető informatikai eszköz bevezetésén, valamint az előadók és a bizottságok származási ország szerinti szakosítására vonatkozó lehetőség megvizsgálásán keresztül. Ezek az intézkedések várhatóan hozzá fognak járulni a határozatok számának növekedéséhez, és következésképpen a görög szigetekről Törökországba való tényleges visszatérés ütemének fokozódásához. 2017. március 17-én a görög államtanács plenáris ülése megvizsgálta a fellebbviteli bizottságok alkotmányosságával és összetételével kapcsolatos ügyeket, továbbá azt is, hogy Törökország biztonságos harmadik országnak tekinthető-e két szíriai menedékkérő visszatérése szempontjából, akik fellebbezést nyújtottak be a kérelmük elfogadhatatlanságát megállapító elsőfokú határozatot megerősítő másodfokú határozat ellen. 2017. május 8-i határozatában a plenáris ülés az említett négy esetből kettővel kapcsolatban megerősítette, hogy a fellebbviteli bizottságok jelenlegi összetétele összhangban áll az alkotmánnyal. A Törökország biztonságos harmadik országnak minősítésére vonatkozó fennmaradó két ügyben az államtanács plenáris ülése egyelőre nem határozott, és nem is tűzte ki a határozathozatal dátumát. Operatív lépések A görög hatóságok adatai szerint jelenleg 13 968 migráns tartózkodik a szigeteken, ugyanakkor a hivatalos befogadóintézményekben csupán 7 450 férőhely van, további 1 223 férőhelyet pedig az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatala által kidolgozott bérleti program keretében biztosítanak. A görög hatóságokra nehezedő súlyos teher az uniós fogadóállomásokon uralkodó helyzet kezelését is hátráltatja. A görög hatóságok a Bizottság támogatásával folytatták az uniós fogadóállomásokon és a szigeteken fennálló körülmények javítására irányuló munkát: továbbfejlesztették a létesítményeket és fokozták az eljárások hatékonyságát az EU–Törökország nyilatkozat végrehajtására irányuló közös cselekvési tervnek megfelelően. A visszatérés előmozdítása érdekében 2017. március 30-án Kószon megnyitottak egy új kitoloncolás előtti idegenrendészeti fogdát. A létesítmény jelenleg 224 férőhelyet kínál, ám ez a szám a teljes operatív kapacitás elérésével 2017 júliusára 500-ra fog emelkedni. A leszboszi és számoszi uniós fogadóállomáson várhatóan június folyamán elkészülnek a kitoloncolás előtti őrizeti létesítmények, így július végére a rendelkezésre álló férőhelyek száma 996-ra emelkedik. Híosz tekintetében arról született döntés, hogy a kitoloncolás előtti idegenrendészeti fogda a városon kívül kerül kialakításra. A regionális szintű uniós munkacsoport keretében létrejött a Bizottság és az uniós ügynökségek biztonsági szakértőit tömörítő állandó biztonsági munkacsoport, amely a fő kockázati területekre vonatkozó tanácsadással segíti a görög hatóságokat. A szigeteken fennálló közös kihívások közé tartozik a létesítményekre vonatkozó – a görög hatóságok által már véglegesített – kiürítési tervek hivatalos közzétételének és a személyzet kiürítési gyakorlatainak késedelme. A fogadóállomások átfogó irányításáért és a biztonsággal, illetve közrenddel kapcsolatos kérdések kezeléséért továbbra is a február óta valamennyi uniós fogadóállomáson tevékenykedő állandó görög koordinátorok felelősek.

A visszatérési műveletek előmozdítása érdekében a görög kormány meghatározta a támogatott önkéntes visszatérési és reintegrációs programban való részvételi szándék jelzésének határidejét a programmal való – különösen a visszatérési műveletet közvetlenül megelőző – esetleges visszaélések elkerülése céljából. Annak érdekében, hogy a végrehajtás hatékony legyen, és az elutasított menedékkérők mindegyike értesüljön a jelentkezési határidőről, a Nemzetközi Migrációs Szervezet célzott tájékoztató füzeteket juttat el az érintett migránsokhoz, emellett pedig fenntartja állandó jelenlétét az uniós fogadóállomást működtető öt szigeten, népszerűsíti a programot és egyéni tanácsadást biztosít. Az eddigi lépések ellenére sok még a tennivaló a szigeteken uralkodó helyzet kezelése terén. A korábbi jelentésekben foglaltakkal összhangban és a fentieken túlmenően le kell rövidíteni a kérelem összeállítása és benyújtása közötti időt a menekültügyi eljárásokról szóló irányelv 6. cikke (2) bekezdésének megfelelően, amely előírja, hogy a menedékjogért folyamodó személyek számára tényleges lehetőséget kell biztosítani kérelmük mielőbbi benyújtására. Emellett, míg az Európai Határ- és Parti Őrség társfinanszírozást biztosít 280 görög rendőrtiszt fogadóállomásokra való kiküldéséhez, a helyszínek biztonságának garantálása érdekében a kiküldött szakemberek összehangolt és hatékony bevetése további javításra szorul. Európai uniós pénzügyi támogatás Görögországnak Görögország előrelépést tett afelé, hogy megkezdődjön a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap, illetve a Belső Biztonsági Alap keretében kidolgozott nemzeti programjainak alkalmazása. A Bizottság továbbra is támogatja a görög hatóságokat a végrehajtás felgyorsítása terén, hogy az e programok keretében rendelkezésre álló forrásokat (a 2014–2020 közötti időszakban 509 millió EUR) maradéktalanul felhasználhassák a görögországi migrációkezelési szükségletek fedezésére. E célból a görög hatóságoknak meg kell tenniük minden releváns jogalkotási, közigazgatási és operatív intézkedést, javítaniuk kell az érintett szereplők közötti koordinációt, meg kell erősíteniük az operatív kapacitást és tovább kell fejleszteniük a végrehajtási mechanizmusokat – többek között a közbeszerzési eljárások észszerűsítése révén. A nemzeti programok keretében elérhető forrásokon túl a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap és a Belső Biztonsági Alap a migrációs válság 2015-ös kezdete óta jelentős, mintegy 356,8 millió EUR összegű szükséghelyzeti támogatást nyújtott Görögországnak a befogadó intézmények megerősítéséhez és az ország migrációkezelési, menekültügyi és határigazgatási kapacitásainak megerősítéséhez. 2017 februárjában a görög hatóságok bevezették a befogadó intézmények létrehozására és működtetésére vonatkozó 2017. évi pénzügyi tervezést. Ez azt hivatott biztosítani, hogy egy összehangolt megközelítés keretében megfelelő időben, hatékonyan és eredményesen kezeljék a Görögországban felmerülő legsürgetőbb befogadási szükségleteket, ugyanakkor maradéktalanul kiaknázzák a lehetséges szinergiákat a rendelkezésre álló valamennyi forrás tekintetében (beleértve az uniós finanszírozású nemzeti programokat, a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap és a Belső Biztonsági Alap keretében elérhető szükséghelyzeti támogatást, a Szükséghelyzeti Támogatási Eszközből nyújtott szükséghelyzeti támogatást, valamint az állami költségvetést is). 2017. június 6-ig 249 millió EUR szükséghelyzeti támogatásról kötöttek szerződést az EU-n belül összesen 14 humanitárius partnerrel a Görögországban tartózkodó menekültek és migránsok humanitárius szükségleteinek kielégítése érdekében. Az eddig nyújtott támogatás elsősorban a lakhatásra, az élelmiszer és nem élelmiszer jellegű termékek vásárlására biztosított készpénzre, a kísérő nélküli kiskorúaknak való segítségnyújtásra és az oktatásra összpontosult, emellett az egészségügy területén is kulcsfontosságú fellépések részesültek támogatásban. A menekültügyi helyzettel kapcsolatos válaszintézkedésekre további 196 millió EUR támogatás vehető még igénybe a vonatkozó követelményekkel összhangban. Ami a lakhatást illeti, az intézkedések súlypontja fokozatosan áthelyeződik a táborokról a bérelt szállásokra – ez összesen legfeljebb 30 000 kedvezményezettet érint. A készpénz tekintetében 2017. május 1. óta a szárazföldön megvalósuló többcélú készpénztámogatási program élelmiszer és nem élelmiszer jellegű termékekre is kiterjed, és a rászorulók méltó életkörülményeinek biztosítását célozza. Fő kihívások és következő lépések ·A menedékjog iránti kérelmek feldolgozásának sürgős felgyorsítása, az egyes fellebbviteli bizottságok által hozott határozatok számának növelése, a szigeteken benyújtott jogorvoslati kérelmek kiemelt kezelése és a Törökországba való, az EU–Törökország nyilatkozat szerinti visszatérés ütemének fokozása. ·A szükséges befogadási és kitoloncolás előtti őrizeti kapacitás biztosítása a szigeteken. ·Valamennyi szükséges intézkedés sürgős végrehajtása a görög nemzeti programok keretében elérhető uniós finanszírozás időben történő, hatékony és eredményes felhasználásának biztosítása érdekében. 3.„Egy az egyhez” arányú áttelepítés Törökországból az EU-ba Jelenlegi helyzet Június 9-ig összesen 6 254 szíriai állampolgárt telepíttettek át Törökországból az EU-ba az „egy az egyhez” rendszer keretében. A mostani beszámolási időszakban 2 689 szíriai állampolgárt telepítettek át, összesen tíz tagállamba (Ausztria, Belgium, Finnország, Franciaország, Németország, Olaszország, Románia, Spanyolország, Svédország, Hollandia). Jelenleg – a vonatkozó áttelepítési kérelmek jóváhagyása nyomán – összesen 1 458 személy vár áttelepítésre. Az áttelepítés változatlanul sokkal jobban halad, mint a görög szigetekről való visszatérés. Az áttelepítés egyenletes ütemét a továbbiakban is fenn kell tartani.

A tagállamok továbbra is jól haladnak az újabb áttelepítési műveletek előkészítésével, az áttelepítésre jelölt személyek meghallgatását célzó törökországi missziókat is beleértve. A török hatóságok erőfeszítéseket tesznek az áttelepítésre jelölt személyek jegyzékeinek összeállítása érdekében. Az év eleje óta az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatalához eljuttatott új jegyzékekben több mint 20 000 személy szerepel. A jegyzékek folyamatos benyújtása a megfelelő ütemű áttelepítés lényeges előfeltétele. Az uniós tagállamok ezzel párhuzamosan közlik idei áttelepítési vállalásaikat az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatalával. A 2017-re vonatkozó vállalások száma már csaknem elérte a 25 000-et. Operatív lépések Az EU–Törökország nyilatkozat keretében megvalósuló áttelepítés elősegítése érdekében az EU ankarai küldöttsége változatlanul hetente ülésezik az illetékes török hatóságokkal, a tagállamokkal, az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatalával és a Nemzetközi Migrációs Szervezettel, hogy összehasonlítsák a statisztikai adatokat és megvitassák az operatív fejleményeket. Az EU küldöttsége kidolgozta egy, az áttelepítésről szóló kérdőív tervezetét, és azt eljuttatta a tagállamokhoz és az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatalához. A kérdőív célja, hogy átfogó tájékoztatást nyújtson az egyes befogadó tagállamokról az áttelepítésre jelölt szíriaiak számára. A várakozások szerint ez csökkenteni fogja a lemorzsolódást. Az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatala és a tagállamok többsége üdvözölte a kérdőívet, és azt az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatala hamarosan a gyakorlatban is alkalmazni fogja a szíriai jelöltek meghallgatásakor. Fő kihívások és következő lépések ·Az áttelepítés egyenletes ütemének fenntartása. 4.Az új tengeri vagy szárazföldi irreguláris migrációs útvonalak kialakulásának megakadályozása Nincsenek arra utaló tényadatok, hogy a Földközi-tenger keleti térségében húzódó útvonal menti áramlások ellenőrzésére tett erőfeszítések hatására jelentős mértékben átrendeződött volna a Törökországból kiinduló migráció. Mindazonáltal az ötödik jelentés óta – annak ellenére, hogy Törökország folytatta az „Aegean Hope” és a „Safe Med” műveletet – Törökországból Olaszországba 20 hajón összesen 1 389 migráns, Ciprusra pedig két hajón összesen 116, kivétel nélkül szíriai állampolgárságú migráns érkezett. A Törökország Bulgáriával és Görögországgal közös szárazföldi határszakaszain felderített szabálytalan határátlépések száma az elmúlt hat hónapban alacsony maradt: Görögország irányába átlagosan mintegy napi öt, Bulgária felé pedig napi két szabálytalan határátlépést észleltek. Az Európai Határ- és Parti Őrség 105 tisztviselője jelenleg a bolgár–török határon tevékenykedik. 5.Önkéntes humanitárius befogadási rendszer A Bizottság változatlanul arra törekszik, hogy mielőbb véglegesítse az önkéntes humanitárius befogadási rendszerre vonatkozó eljárási standardokat a részt vevő államokkal és Törökországgal. Az EU–Törökország nyilatkozat értelmében a rendszert akkor léptetik életbe, ha megszűnnek – vagy legalábbis jelentősen és tartósan csökkennek – a Törökország és az EU közötti szabálytalan határátlépések. Május végén megküldték Törökországnak az eljárási standardok tervezetének új változatát, amely alapján a Bizottság és Törökország június 8-án Ankarában konstruktív tárgyalást folytatott, és jelentős lépést tett a tervezetről való megállapodás felé. Az eljárási standardokról való gyors megállapodás és az életbeléptetésükre vonatkozó döntés lendületet adna a nyilatkozat végrehajtásának, így biztonságos és jogszerű alternatívát kínálna a szíriaiak számára az EU-ba irányuló irreguláris migráció helyett.

6.Vízumliberalizáció A vízumliberalizációs ütemterv végrehajtását illetően a következő hét referenciakövetelmény teljesítése még várat magára, amint azt a korábbi jelentések is kiemelték: ·az uniós normáknak maradéktalanul megfelelő biometrikus úti okmányok kibocsátása; ·az ütemtervben szereplő korrupcióellenes intézkedés elfogadása; ·operatív együttműködési megállapodás megkötése az Europollal; ·a terrorizmusra vonatkozó jogszabályok és gyakorlatok felülvizsgálata az európai normák figyelembevételével; ·a személyes adatok védelmére vonatkozó jogszabályok összehangolása az uniós normákkal; ·a büntetőügyekben folytatott hatékony igazságügyi együttműködés felajánlása valamennyi uniós tagállam számára; ·az EU–Törökország visszafogadási megállapodás valamennyi rendelkezésének végrehajtása. Amint az már a korábbi jelentésekben is említésre került, a Bizottság változatlanul ösztönzi Törökország arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a lehető legrövidebb időn belül eleget tegyen a vízumliberalizációs ütemterv összes fennmaradó referenciakövetelményének. A Bizottság és Törökország folyamatos párbeszéd keretében igyekszik megoldásokat találni, és többek között meghatározni a fennmaradó követelmények teljesítéséhez szükséges jogszabályi és eljárási módosításokat. 2017. március 28-án hatályba lépett a módosított 539/2001/EK rendelet, amely megerősíti a vízummentességet élvező bármely ország állampolgárainak vízummentes utazásával kapcsolatos, meglévő felfüggesztési mechanizmust. 7.Törökországi menekülteket támogató eszköz Az előző jelentés óta a Bizottság további erőfeszítéseket tett a Törökországban tartózkodó menekültek és a befogadó közösségek legsürgetőbb szükségleteinek kielégítése érdekében. A 2016–2017-re szánt 3 milliárd EUR-ból eddig elkülönített teljes összeg a 2017. évi humanitárius végrehajtási terv közzétételével elérte a 2,9 milliárd EUR-t (az előző jelentés idején ez még 2,2 milliárd EUR volt). A 2,9 milliárd EUR-ból 47 projektszerződést írtak alá összesen 1,572 milliárd EUR értékben (az előző jelentés idején 1,495 milliárd EUR), amelyek végrehajtása kivétel nélkül megkezdődött. A humanitárius és nem humanitárius segítségnyújtás céljából folyósított teljes összeg 811 millió EUR-ra emelkedett (750 millió EUR-ról) .

Az irányítóbizottság a legutóbbi, 2017. március 31-én tartott ülésén elismerte, hogy a törökországi menekülteket támogató eszköz (a továbbiakban: az eszköz) keretében koordinált források továbbra is jelentős és közvetlen helyi hatást gyakorolnak. A Bizottság szoros együttműködést folytat a török hatóságokkal és más partnerekkel a szerződéskötés, a végrehajtás és a támogatásfolyósítás további felgyorsítása érdekében. A törökországi menekülteket támogató eszköz végrehajtása előmozdítja a gyermekek jogait, és általában véve a menekültek emberi jogait, a nemek közötti egyenlőséget is beleértve. 2017 márciusában véglegesítették az eszköz eredménykeretét, és már megkezdődött az eszközből finanszírozott projektek nyomon követése. Humanitárius segítségnyújtás A Bizottság az eszköz keretében folytatja humanitárius stratégiájának végrehajtását . A Bizottság által szerződésben lekötött összeg 593 millió EUR-ra emelkedett. Ez összesen 19 különböző partnerrel megvalósuló 35 humanitárius projektet jelent, amelyek az alapvető szükségletek, a védelem, az oktatás, az egészségügyi ellátás, az élelem és a szállás iránti igények kielégítését célozzák. A szerződésben lekötött 593 millió EUR-ból eddig 463 millió EUR-t folyósítottak. A szükséghelyzeti szociális védőhálóra vonatkozó kiemelt humanitárius program végrehajtása egyre gyorsul. A program 348 millió EUR összegű, az Élelmezési Világprogrammal összevont kezdeti költségvetéssel rendelkezik, és a legkiszolgáltatottabb menekülteket támogatja azáltal, hogy betéti kártyára teljesített közvetlen készpénzátutalásokat biztosít a családok számára. 2017. március végéig a szükséghelyzeti szociális védőháló több mint 600 000 menekültnek nyújtott támogatást Törökországban. A jelen beszámolási időszakban a Bizottság új átutalási értékről és célszempontokról állapodott meg, amelyek értelmében a támogatásra jogosult családok mostantól fejenként havi 120 török lírát és negyedévenként további kiegészítést kapnak. Ennek köszönhetően több kezdeményezett juthat majd támogatáshoz rövidebb időn belül. A 2017 júniusától hatályos módosításokkal a Bizottság a támogatás jelenlegi célcsoportját 1,3 millió menekültre kívánja bővíteni. 2017 májusában folyósították az oktatási célú feltételes készpénzátutalás első kifizetéseit a menekült családoknak. A program a szükséghelyzeti szociális hálóra épül, és készpénzátutalásokat biztosít a kiszolgáltatott családok számára a menekült gyermekek beiskolázási arányának és rendszeres iskolalátogatásának előmozdítása érdekében. Az oktatási célú feltételes készpénzátutalás végrehajtása az ENSZ Gyermekalappal kötött 34 millió EUR-s megállapodáson keresztül történik, ami azt jelenti, hogy a szükséghelyzetben lévők oktatására irányuló eddigi legnagyobb bizottsági programról van szó. A Bizottság várakozásai szerint a program első évében 230 000 gyermek fog közvetlenül részesülni az oktatási célú készpénzátutalás előnyeiből. A Bizottság újabb szerződéseket írt alá a partnerekkel a védelem és az egészségügyi ellátás területén. A védelemmel kapcsolatos szerződések kiterjednek a legkiszolgáltatottabb helyzetű – köztük a fogyatékossággal élő – menekültek támogatására, a védelmi szolgáltatások menekültekhez való eljuttatására és a menekültek törökországi integrációjának elősegítésére is. Az egészségügyi projektek célja a konfliktus által érintett menekülteknek szóló célzott szolgáltatásokhoz való hozzáférés javítása, életmentő egészségügyi ellátás, fizikai rehabilitáció és mentális egészség(ügyi ellátás) biztosítása, valamint segítségnyújtás és védelem biztosítása a kiszolgáltatott helyzetű menekültek– köztük a nemi alapú erőszak áldozatai – számára. A legutóbbi – az Egészségügyi Világszervezettel 2017. május 3-án aláírt– szerződés a szíriai egészségügyi személyzet képzését támogatja a török egészségügyi rendszerbe történő integrációjuk előmozdítása céljából. 2017. május 3-án a Bizottság közzétette a Törökországra vonatkozó 2017. évi humanitárius végrehajtási tervet, amely meghatározza a 714 millió EUR összegű humanitárius segítségnyújtás végrehajtásának prioritásait. A humanitárius végrehajtási terv keretében a Bizottság továbbra is támogatást nyújt a Törökországban tartózkodó legkiszolgáltatottabb menekültek egy csoportjának, és segítségükre van abban, hogy kormányzati szolgáltatásokhoz jussanak, főként a szükséghelyzeti szociális védőhálón keresztül, és elsősorban az alapvető szükségletek, az egészségügy, az oktatás és a védelem területén. A hangsúlyt változatlanul a táborokon kívül élő menekültekre helyezik, akik a Törökországban tartózkodó menekültek túlnyomó többségét és egyben a legkiszolgáltatottabb csoportot képezik. Nem humanitárius segítségnyújtás Az eszköz nem humanitárius ágán belül eddig 1,577 milliárd EUR-t különítettek el. A szerződésben lekötött összeg 979 millió EUR-ra nőtt, a végrehajtó partnereknek folyósított összeg pedig elérte a 348 millió EUR-t.

A szíriai válság kezelésére szolgáló uniós regionális alap (a továbbiakban: Madad alap) keretében 2017. március 31-én egy további szerződést írtak alá 33 millió EUR értékben. E projekt keretében, amelyet a dán Vöröskereszt és a török Vörös Félhold Társaság közösen hajt végre, különböző városokban összesen tíz közösségi központot hoznak létre, amelyek több mint 200 000 szíriai menekült gyermek helyzetét javítják. Emellett a tervek szerint 2017. június 13-án további három cselekvési dokumentumot (azaz a Madad alapból nyújtandó támogatásra irányuló pályázatot) fognak elfogadás céljából a Madad alap irányító testülete elé terjeszteni, amelyek több mint 120 millió EUR értékű programokat irányoznak elő. A javasolt projektek célja az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés javítása a szíriai menekültek számára, továbbá a szíriai menekültek és a befogadó közösségek rezilienciájának és a nem szíriai menekültek életkészségeinek megerősítése. A 2016 júliusában elfogadott, 1,4 milliárd EUR költségvetésű célzott intézkedés keretében finanszírozott tevékenységek ugyancsak számottevő helyi hatást fejtenek ki. 2017. május 23-án Kilisben felavatták a migránsok első egészségügyi klinikáját, amely segíteni fog megbirkózni a helyi egészségügyi rendszerre nehezedő többletteherrel. A második klinika a tervek szerint júliusban fogja megnyitni kapuit Ankarában, összesen pedig 220 ilyen egészségügyi központ kialakítása van tervbe véve. Az oktatás terén 23 tartományban összesen 5 500 török nyelvet oktató tanárt alkalmaznak, akik segítenek a menekülteknek a nyelvtanulásban és a beilleszkedésben. A felzárkóztató kurzusokon részt vevő diákok száma csaknem eléri a 44 000-et, több mint 33 000 diákot kiválasztottak iskolába való áthelyezés céljából, és a diákoknak majdnem 500 iskolai tanácsadó és konzulens tanár nyújt segítséget. Az eszköz szintén támogatja az oktatás színvonalának javítására irányuló török kormányzati erőfeszítéseket: körülbelül 20 000 szíriai önkéntes tanár vett részt a jobb oktatási módszerekre vonatkozó képzésben, közülük 18 000-en sikeres írásbeli vizsgát tettek és hivatalos oklevelet kaptak. A szíriai gyermekek különleges igényeire való tekintettel több mint 7 500 lány és fiú kap pszichoszociális támogatást, és 20 tartományban csaknem 5 000 serdülő és fiatal vette igénybe az ifjúsági vezetők által nyújtott kölcsönös támogatást. Az eszköz emellett elősegítette több mint 310 000 szíriai gyermek beiskolázását, 280 egyetemi hallgató támogatását, az egyetemi hallgatói korosztályba tartozó 120 fiatal számára az angol nyelv tanulását, valamint 70 hallgató számára a továbbképzési és felsőoktatási lehetőségekkel kapcsolatos tanácsadást. Az irányítóbizottság legutóbbi ülésén megbeszéltek értelmében a 2016. júliusi célzott intézkedés módosulni fog, és teljes költségvetése 10 millió EUR-val bővül. Ez a török hatóságokkal való szoros együttműködés keretében valósul meg, a 2016. júniusi igényfelmérés alapján, amely egyértelműen tükrözi az eszköz gyors, hatékony és eredményes mozgósításának szükségességét. A visszatelepülők vártnál alacsonyabb számára való tekintettel a visszatérésre vonatkozó célzott intézkedést ugyancsak módosítják, ezáltal javítva a török migrációkezelési főigazgatóságnak a migránsok és visszatelepülők kezelésére, fogadására és befogadására vonatkozó kapacitását, különösen az emberi erőforrások és az infrastruktúra területén. A projekt eddig fedezte a szíriai és nem szíriai személyek visszatérése kapcsán felmerült költségeket, és finanszírozta a migrációkezelési főigazgatóság által beszerzett logisztikai berendezéseket, valamint egy 750 férőhelyes idegenrendészeti fogda építési munkálatait. A Bizottság a szociális-gazdasági támogatás és a települési infrastruktúra területén a török hatóságokkal szorosan együttműködve további fellépések előkészítésén is dolgozik, amelyeket előreláthatólag a nyári szünet előtt aláírnak, végrehajtásuk pedig a nemzetközi pénzügyi szervezetek feladata lesz. Fő kihívások és következő lépések ·Mielőbbi szerződéskötés a célzott intézkedések keretében fennmaradó valamennyi fellépés tekintetében, valamint e fellépések hatékony végrehajtása a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban. ·A 2017. évi humanitárius végrehajtási terv keretébe tartozó szerződések mielőbbi megkötése. ·Az oktatásra, az egészségügyre, a települési infrastruktúrára, a szociális-gazdasági támogatásra és a visszatérésre vonatkozó célzott intézkedések módosításainak elfogadása a nyári szünet előtt. 8.A vámunió továbbfejlesztése Az előző jelentés óta a Tanács tevékeny munkát végzett a korszerűsített kétoldalú kereskedelmi keretről szóló, Törökországgal folytatandó tárgyalások megindítására irányuló bizottsági javaslattal kapcsolatban . A Bizottság felkéri a Tanácsot e munka mielőbbi befejezésére, hogy megkezdődhessenek a tárgyalások erről a fontos megállapodásról, amelynek valamennyi tagállam tekintetében történő alkalmazása eddig még kiaknázatlan lehetőségekkel gazdagítaná az EU és Törökország közötti kereskedelmi és gazdasági kapcsolatokat. 9.Csatlakozási folyamat A csatlakozási tárgyalások keretében eddig 16 fejezet megnyitására került sor, és ezekből egyet ideiglenesen lezártak. Amint arról a korábbi jelentések is beszámoltak, a hatályos rendelkezésekkel kapcsolatos tagállami álláspontoktól függetlenül már benyújtották a Tanácsnak az energia (15. fejezet), az oktatás és kultúra (26. fejezet), valamint a kül-, biztonság- és védelmi politika (31. fejezet) területére vonatkozó előkészítő dokumentumokat. Az igazságszolgáltatás és alapvető jogok, valamint a jogérvényesülés, szabadság és biztonság (23. és 24. fejezet) jelentette kulcsterületeken folytatódik a szakmai szintű munka.

Az EU a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető szabadságok – köztük a véleménynyilvánítás szabadsága – tiszteletben tartása tekintetében a legmagasabb szintű normák érvényesítését várja el Törökországtól. 10.Humanitárius körülmények Szírián belül A Szírián belüli humanitárius helyzet továbbra is súlyos aggodalomra ad okot: a belső menekültek száma 6,3 millióra tehető, közülük sokan ráadásul többszörös belső menekültnek számítanak, 13,5 millió személy pedig sürgős segítségre szorul. Az ENSZ 2017. évi felhívásában nagyjából 3 milliárd eurónyi összeget határozott meg a Szírián belüli segítségnyújtásra, aminek eddig 20 %-a teljesült. A brüsszeli konferencián a nemzetközi közösség minden eddigit felülmúló, 5,6 milliárd EUR összegű humanitárius és nem humanitárius finanszírozást mozgósított egyedül a 2017. évre a Szíriában és a szomszédos befogadó országokban tartózkodó szíriaiak szükségleteinek kielégítése céljából, és ezen felül további 3,5 milliárd EUR-t a 2018–2020 közötti időszakra. A segélyek célba juttatásához kapcsolódó fő kihívások egyike változatlanul a hozzáférés, amit Szíria-szerte a folyamatos harcok és a konfliktusban érintett valamennyi fél által alkalmazott korlátozások hátráltatnak. Ez állandó kihívások elé állítja a humanitárius segélyek eljuttatását a nehezen elérhető területen tartózkodó, becslések szerint 3,9 millió személy, valamint az ostrom alatt álló területeken tartózkodó csaknem 625 000 személy számára. Északkelet-Szíria kurdok által ellenőrzött térségeiben is jellemző, hogy a helyi hatóságok késedelmesen hagyják jóvá a segítségnyújtást, Északnyugat-Szíriában pedig a beszámolók szerint egyre komolyabb akadályokba ütközik a határon átnyúló tevékenységet folytató törökországi partnerek számára biztosítandó humanitárius hozzáférés. A nem állami fegyveres ellenzéki csoportok és az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa által terroristának minősített csoportok egyre nagyobb követeléseket támasztanak a nem kormányzati szervezetekkel szemben, amelyek közül néhány kénytelen volt leépíteni vagy ideiglenesen felfüggeszteni műveleteit. 2017 áprilisában és májusában az Egyesült Nemzetek segélyszállítmányait az ostrom alatt álló területeken tartózkodó rászorulók mindössze 10 %-ához tudták eljuttatni. Ennek tükrében a határon átnyúló segítségnyújtás jelentősége egyre fokozódik. A határon átnyúlóan célba juttatott segélyek többsége Törökországból és Jordániából érkezik, amely országok továbbra is konstruktív módon megkönnyítik a hozzáférést az összes lehetséges útvonalon. Az EU egy humanitárius partnerszervezeten keresztül támogatja a Törökországból induló és Észak-Szíriába irányuló, határon átnyúló életmentő műveleteket, hogy a leginkább rászoruló csoportok élelemhez, vízhez, menedékhez, egészségügyi ellátáshoz és védelemhez jussanak. A szűnni nem akaró erőszakra és a roppant humanitárius szükségletekre tekintettel az EU továbbra is arra ösztönöz minden felet, hogy tartsák tiszteletben a nemzetközi humanitárius jog alapján rájuk háruló kötelezettségeket, és minden lehetséges belépési pontból – köztük Törökországból és Jordániából – kiindulóan gondoskodjanak arról, hogy a polgári lakosság védelme kiemelt fontosságot élvezzen. Ez a Szírián belüli deeszkalációs zónákkal kapcsolatos elképzelésre is vonatkozik, amelyről a 2016. december 30-án elfogadott tűzszünetet garantáló három fél, vagyis Törökország, Irán és Oroszország állapodott meg azzal a céllal, hogy a polgári lakosság védelme érdekében ellenségeskedéstől mentes övezeteket hozzanak létre. Az EU üdvözli az erre irányuló törekvéseket, amennyiben biztosított a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartása. 11.Következtetés Az EU–Törökország nyilatkozat újabb konkrét eredményeket hozott. A szabálytalan és veszélyes átkelések nagymértékű csökkenésének tendenciája, valamint az égei-tengeri halálesetek számának jelentős visszaesése, csakúgy mint a törökországi menekülteket támogató eszköz keretében megvalósuló, a Törökországban tartózkodó szíriai menekülteket és befogadó közösségeket támogató projektek gyakorlati hatása mostanra megszilárdult. Mindazonáltal az Európába irányuló migrációra kényszerítő tényezők – az átkelések alacsony szintjének állandósulása ellenére – változatlanul fennállnak. Az EU–Törökország nyilatkozat továbbra is kulcsfontosságú szerepet tölt be annak biztosításában, hogy a Földközi-tenger keleti térségében kialakult migrációs kihívást az EU és Törökország közösen és hatékonyan kezelje, amint azt Juncker elnök, Tusk elnök és Erdoğan elnök is hangsúlyozták május 25-i találkozójuk alkalmával. További erőfeszítésekre van szükség az EU–Törökország nyilatkozat maradéktalan és megszakítás nélküli végrehajtása érdekében, ami valamennyi fél változatlan politikai elkötelezettségén alapul. Az EU-nak és Törökországnak egyaránt törekednie kell az eszköz keretében megvalósítandó projektekkel kapcsolatos szerződéskötés, illetve a projektvégrehajtás ütemének fokozására, hogy felgyorsuljon a Törökországban tartózkodó szíriai menekültek és az őket befogadó közösségek számára nyújtott konkrét támogatás megvalósítása.