A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK,A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANKNAK,AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK, A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK ÉS AZ EURÓPAI ADATVÉDELMI BIZTOSNAK „Felelősségteljes vállalkozások” csomag /* COM/2011/0685 végleges */





A Lisszaboni Szerződés úgy rendelkezik, hogy az Európai Unió és annak belső piaca „magas versenyképességű […] szociális piacgazdaságon” alapul. E modellnek a mostani nehéz gazdasági és pénzügyi helyzetben történő megőrzése és bővítése érdekében fogadta el az EU az Európa 2020 stratégiát, amely egy intelligensebb, fenntarthatóbb és inkluzívabb növekedés feltételeinek megteremtését tűzi ki célul. Néhány ambiciózus politikai kezdeményezés e célkitűzéseket át kívánja ültetni a valóságba: – 2011. áprilisban a belső piac fellendítése érdekében az egységes piaci intézkedéscsomag[1] rá kívánt mutatni az emberi tényezőnek és a bizalomnak mint az európai gazdaság és integráció motorjának fontosságára, megerősítve a szociális megfontolásokat a vállalkozások támogatására irányuló politikák megvalósításában. Ez a vállalkozásoknak a társadalmi környezet iránti fokozottabb felelősségvállalásával jár, és kiemeli azt a különleges szerepet, amelyet a felelősségteljes és szociális vállalkozások tölthetnek be. – Ezzel párhuzamosan az „Innovatív Unió” kiemelt kezdeményezés a szociális innováció elvét igyekszik érvényre juttatni, vagyis azt, hogy az egyesületi szféra és a szociális vállalkozók a sérülékeny csoportokat és a piac, illetve a közhatalom által ki nem elégített sürgető társadalmi igényeket szolgálják kreativitásukkal. – 2010 végén a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni európai platform átfogó stratégiát javasolt a nemzeti és az európai politikák összehangolására Európa befogadóbbá tétele, valamint – a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem keretében – a „szociális gazdaságban rejlő potenciál kiaknázása” érdekében. – Az „Integrált iparpolitika a globalizáció korában” című közleményében a Bizottság megjegyezi, hogy „a rövid távú profitmaximalizálás és a fenntartható értékteremtés közötti egyensúly hosszú távon új megközelítést igényel”[2]. A növekedés és a versenyképesség a tét, azok pedig csak akkor valósulhatnak meg, ha az Unió visszanyeri a polgárok bizalmát. Ki kell aknáznunk Európa képességét az innovációra és a kreativitásra, s eközben hűeknek kell maradunk értékeinkhez: a felelősségvállalás és az átláthatóság, továbbá az igazságosság, a társadalmi befogadás és a szolidaritás elvéhez. Ez az új, inkluzív és fenntartható, a teljes foglalkoztatás felé forduló növekedés tehát mindenekelőtt az értékteremtő, átlátható és felelős módon irányított vállalkozásokon alapuló reálgazdaság megbecsülésének visszaállításával valósítható meg. Az előzőekkel összefüggésben a „Felelősségteljes vállalkozások” csomag intézkedéseket és kezdeményezéseket javasol az 500 millió európai polgár közös életének sarokkövét képező gazdasági és szociális modellünk megszilárdítása és fejlesztése céljából. E kezdeményezésen keresztül a Bizottság ösztönözést és segítséget kíván adni a vállalkozói szférát ahhoz, hogy részt vegyen azon közös erőfeszítésünkben, amely a felelősséget, a bizalmat és a társadalmi befogadást kontinensünkön egy fenntarthatóbb gazdasági modell középpontjába kívánja visszaállítani, mert társadalmi kohézió nélkül nem lehetséges fenntartható gazdasági teljesítmény. Ezzel összefüggésben a Bizottság minden támogatást megad azon vállalkozási lépéseknek és innovációs kezdeményezéseknek, amelyekkel növelhető a foglalkoztatottság aránya és a társadalmi befogadás, az európai gazdaság átfogó versenyképességének javítása mellett. A Bizottság ezáltal figyelembe veszi a szereplők által az Európai Unióban 2010 óta tartó konzultációk és nyilvános viták keretében kifejtett véleményeket, és tekintettel van az e kérdések iránt mutatkozó nagy érdeklődésre. A „Felelősségteljes vállalkozások” csomag így a következőket tartalmazza: – ez a „bevezető” közlemény, – a számviteli irányelvek felülvizsgálatára irányuló javaslat[3], – az átláthatósági irányelv felülvizsgálatára irányuló javaslat[4], – a vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló közlemény[5], – a szociális vállalkozásokért indított kezdeményezésről szóló közlemény[6]. E „csomagnak” két célkitűzése van: · Az alkotó munka és az innováció szempontjából kedvezőbb, a vállalkozói szféra bizalmát fokozó gazdasági környezetet kell létrehozni a jelenleg a kis- és középvállalkozásokra (kkv-k) nehezedő adminisztratív terhek és akadályok leépítésével, lehetővé téve e vállalkozások növekedési potenciáljának felszabadítását és megvalósulását. Ezen belül célzottabban kell majd meghatározni a vállalkozások számvitelére és tevékenységeire vonatkozó átláthatósági szabályokat. Ennek révén az igazgatási költségek mintegy 2,3 milliárd euróval csökkenhetnek. · Kifejezésre kell juttatni a Bizottság elképzelését és terveit a felelősségteljes és szociális vállalkozónak a társadalomban elfoglalandó helyét illetően. Különösen újra kell gondolni a vállalkozás helyét abban a társadalomban és környezetben, amelyben az innovációs, gazdaságilag megvalósítható és jelentős szociális hatású projektekkel rendelkező vállalkozók fejlődnek. 1. Fenntarthatóbb gazdasági környezet létrehozása, különösen a kkv-k számára A csomag két jogalkotási kezdeményezése az európai vállalkozások működésébe vetett bizalmat kívánja növelni. A számviteli irányelvek a tőkeegyesítő társaságok éves beszámolóit és összevont beszámolóit szabályozzák Európában. Csökkentik a kkv-kra nehezedő adminisztrációs terheket azáltal, hogy a kisebb társaságok számára könnyített szabályozást hoznak létre. A jelentős határokon átnyúló vetületű és számos harmadik felet érintő társaságok esetében világosabbá és összehasonlíthatóbbá teszi az éves beszámolókat. Végezetül pedig védik a felhasználókat a számukra szükséges információ megőrzésével. Az átláthatósági irányelv korszerűsítésével a Bizottság a tőzsdén jegyzett kis és közepes méretű társaságoknak a szabályozott piacokhoz való hozzáférését kívánja elősegíteni. Ily módon a negyedéves beszámoló közzétételére vonatkozó kötelezettség eltörlése várhatóan nem csupán a tőzsdén jegyzett kis és közepes méretű társaságok jegyzési költségeit fogja csökkenteni, hanem hosszú távú és középtávú befektetésre fog ösztönözni, és ezáltal elő fogja segíteni a társadalmilag felelősségteljes befektetést. A számviteli szabályokra és az átláthatóságra vonatkozó említett kezdeményezéseknek az is célja, hogy a bányászattal és az erdészettel foglalkozó vállalkozások elszámoltathatóvá tétele révén fokozza – az Európai Unión belül is – az erőforrásokban gazdag országok átláthatóságát. Az európai tőzsdéken jegyzett bányászati és erdészeti gazdasági társaságok, valamint a tőzsdén nem jegyzett nagyvállalatok jelentést fognak közzétenni az országok államkasszájába általuk befizetett összegekről, országonkénti és – amennyiben egy adott projekthez rendelt kifizetésekről van szó – projektenkénti bontásban, meghatározott lényegességi küszöbbel. E jelentéseknek köszönhetően az erőforrásokban gazdag országok civil társadalma lényegesen több információhoz fog jutni arról, hogy egészen pontosan mit fizetnek az európai cégek a befogadó államoknak az adott országok természeti kincseinek kitermelési jogáért cserébe. Megjegyzendő, hogy e javaslatok 2012-ben a nem pénzügyi információk nyilvánosságra hozatalát elősegítő jogalkotási javaslattal egészülnek ki. 2. A felelősségteljes és szociális vállalkozási tevékenység társadalombeli helyének újragondolása Ami a két közleményt illeti, azok egymást kiegészítik, és a Bizottság munkájának, valamint az előzőleg elvégzett jelentős konzultáció- és vitaszervezési munkának az együttes eredményei. A vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló közlemény olyan stratégiát tartalmaz, amely valamennyi vállalkozásnak lehetővé teszi, hogy részvényesi és társadalmi értékteremtő képességének megvalósításával fokozottabban részt vegyen az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításában A közlemény a vállalati társadalmi felelősségvállalásnak olyan korszerűsített meghatározására tesz javaslatot, amely összhangban áll a nemzetközileg elismert elvekkel és iránymutatásokkal. A szöveg feltárja azokat az eszközöket, amelyekkel a közpolitikák (beruházások, közbeszerzések, nem pénzügyi információk átláthatósága) keretében és a magánszféra szereplői (fogyasztók, befektetők) körében jobban megismertethetők és elismertethetők a vállalkozások felelősségteljes gyakorlatai. Ezenkívül gondoskodik a nemzetközileg elismert elvek és iránymutatások alkalmazásának nyomon követéséről, és lehetséges megoldásokat ajánl a vállalkozásokra és az emberi jogokra vonatkozó ENSZ-alapelvek érvényesítésére. A közlemény a vállalati társadalmi felelősségvállalást illetően valódi stratégiák kidolgozását szorgalmazza a tagállamoknál, vitát indít a társadalmi kihívásokról (demográfiai változások, egészségügy, munkahelyi közérzet, helyi fejlesztés), és emlékeztet a vállalati társadalmi felelősségvállalás jelentőségére az oktatásban. A szociális vállalkozásokért indított kezdeményezés egy adott vállalkozástípussal foglalkozik, amely elsődleges feladatának azt tekinti, hogy nyereségtermelő gazdasági tevékenysége folytatása közben az általános érdeket szolgálja szociális, társadalmi és környezetvédelmi szempontból egyaránt. Ezek a vállalkozások – amelyek az európai gazdaság jelentős és egyre növekvő részét képviselik, és azon belül a szociális gazdaság megerősödéséhez is hozzájárulnak – már most valamennyi tagállamban jelen vannak. A szociális innovációban és a változtatásban gyakran elől járó vállalkozások különböző szerveződési modelleket alkalmaznak – akár tőkeegyesítő társaságként, akár szövetkezeti, biztosító egyesületi, egyesületi vagy alapítványi formában működve –, és közös jellemzőjük az, hogy a megszerzett nyereséget (vagy legalábbis annak jelentős részét) szociális céljaik megvalósítására fordítják. Noha e vállalkozások részt vesznek a polgári és közösségi kezdeményezésekben, melyek segítségével a szereplők között új érintkezési felületeket és kapcsolatokat hoznak létre, a nagyközönség, a politika és a befektetők nem látja és nem ismeri el őket kellőképpen. Ez a közlemény tehát azt a célt szolgálja, hogy kedvező környezet alakuljon ki a szociális vállalkozások számára, s ezáltal ösztönzésben részesüljön a gazdaságilag működőképes, jelentős szociális hatású innovatív kezdeményezések kifejlesztése az egységes piacon belül. A közlemény megvizsgálja, hogy vajon minden olyan területen, ahol európai politikákat dolgoztak, illetve fejlesztettek ki, az ilyen típusú vállalkozások működési módját, sajátosságait és célkitűzéseit megfelelő módon figyelembe veszik-e. Ezért a szöveg intézkedéseket határoz meg a szociális vállalkozások (magán és állami forrásból való) finanszírozáshoz jutásának megkönnyítésére, átláthatóságuk és elismertségük fokozására, valamint kedvezőbb szabályozási környezet létrehozására mind a társasági jog, mind pedig a közbeszerzések, illetve az állami támogatások szempontjából. [1] „Egységes piaci intézkedéscsomag – Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez”, COM(2011) 206 végleges, 2011. április 13. [2] COM (2010) 614 végleges/2, 2010. november 17. [3] COM(2011) 684 végleges. [4] COM(2011) 683 végleges. [5] COM(2011) 681 végleges. [6] COM(2011) 682 végleges.