A külső hitelezési megbízatás előmozdította az Unió külpolitikai napirendjét, és kellő rugalmasságról és válaszképességről tett tanúságot a geopolitikai kihívások, így például Ukrajna (ukrán válság), Egyiptom és Marokkó (arab tavasz), valamint Jordánia esetében (menekültügyi válság). A megbízatás szerepet játszott a politikai válság által sújtott országok gazdasági és ezáltal a politikai stabilizációjában is.

E jelentés Európai Parlamentnek és Tanácsnak való benyújtására az 2014. április 16-án elfogadott 466/2014/EU határozat (a továbbiakban: a határozat) 19. cikkével összhangban került sor. A 19. cikk értelmében: „A Bizottság 2016. december 31-ig az EBB-vel együttműködve félidős jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben értékeli e határozat alkalmazásának első éveit, és adott esetben javaslatot tesz annak módosítására. A félidős jelentés többek között független külső értékelésen és az EBB hozzájárulásán alapul.

2015 végére, a 2014–2020 közötti megbízatás alapján végzett 1,5 évi finanszírozási tevékenységet követően (a végrehajtási idő 21%-a telt el) a megbízatás alapján aláírt kumulatív finanszírozás elérte a 6,9 milliárd EUR-t, ami 26%-os felhasználási aránynak felel meg. A felhasználási arány a keleti szomszédos országokban már jelenleg is meghaladja a 50%-ot, ezt követi Ázsia és Latin-Amerika, valamint Dél-Afrika (41%, illetve 36%). A csatlakozás előtt álló országokban az eddigiekben megfigyelt alacsony felhasználás ciklikus tényezőknek tudható be, amelyek időközben megszűnőfélben vannak és nem tükrözik a várható igényeket. Az alacsony felhasználás a mediterrán térségben annak a ténynek tudható be, hogy a bank 2014-ben közel 1 milliárd EUR összegű műveleteket írt alá az előző megbízatás teljes körű kiaknázása érdekében. Ez 2014-ben igen kevés teret engedett a jelenlegi, 2014–2020 közötti külső hitelezési megbízatás keretében a műveletek számára, ami következésképpen drasztikusan csökkenti a külső hitelezési megbízatás arra vonatkozó kapacitását egyes régiókban, hogy segítségével reagálni lehessen az Unió prioritásaira és a potenciális új kihívásokra.

millió EUR-ban

A művelet által érintett régió Felső összeghatár Aláírt nettó összeg Aláírt nettó összeg a megbízatás felső összeghatárának %-ában Csatlakozás előtt álló országok 8 739 1 157 13% A Földközi-tenger térsége 9 606 1 656 17% Keleti szomszédos országok, Oroszország 4 831 2 571 53% Ázsia és Latin-Amerika 3 407 1 386 41% Dél-Afrika 416 150 36% Összesen 27 000 6 920 26%

Emellett 2014 márciusában az Unió pénzügyi csomag nyújtására vállalt kötelezettséget Ukrajna támogatásának céljával, és felkérte az EBB-t, hogy 3 milliárd EUR összegű beruházást eszközöljön a 2014–2016 közötti időszakban. Meg kell jegyezni, hogy 2016 végére az EBB minden valószínűség szerint teljesíteni fogja arra irányuló kötelezettségvállalását, hogy az Ukrajnában folytatott hitelezési tevékenységét három év alatt 3 milliárd EUR-val bővíti.

Az EBB előrejelzését a 27 milliárd EUR-s megbízatás felhasználásáról a különböző régiókban az 1. táblázat ismerteti. Látható, hogy az EBB azáltal, hogy ilyen arányban járul hozzá az ukrajnai hitelezéshez, az összeghatárok kidolgozásának időpontjában vártnál gyorsabban kimeríti a keleti szomszédságra vonatkozó regionális felső összeghatárt. A keleti szomszédság tekintetében meghatározott felső összeghatár elérésére már 2017 közepén sor fog kerülni, és az EBB nem lesz képes hitelezési tevékenysége fenntartására a régióban a külső hitelezési megbízatás teljes időszaka alatt. Például a jelenlegi, 1,5 milliárd EUR-s tevékenységi szint 2020-ig való folytatásához a keleti szomszédságban (elsősorban Ukrajnában) a külső hitelezési megbízatás 5,2 milliárd EUR-val történő kibővítéséhez lenne szükség. Ráadásul a keleti szomszédság országai kockázati besorolására való tekintettel az EBB saját kockázatú eszközei e régióban való igénybevételének lehetősége is korlátozott.

millió EUR-ban

Külső hitelezési megbízatások 2014

(Július óta) 2015 2016 2017 2018 2019 2020 Összesen 2014–2020 A külső hitelezési megbízatás felső összeghatára Csatlakozás előtt álló országok 200 957 1 400 1 532 1 550 1 550 1 550 8 739 8 739 Szomszédság és partnerség 1 480 2 757 3 000 2 370 1 610 1 610 1 610 14 437 14 437 A Földközi-tenger térsége 390 1 276 1 500 1 610 1 610 1 610 1 610 9 606 9 606 Keleti szomszédos országok 1 090 1 481 1 500 760 0 0 0 4 831 4 831 Ázsia és Latin-Amerika 415 971 752 590 508 171 0 3 407 3 407 Ázsia (kivéve Közép-Ázsia) 45 433 260 140 58 0 0 936 936 Közép-Ázsia 70 70 42 0 0 0 0 182 182 Latin-Amerika 300 468 450 450 450 171 0 2 289 2 289 Dél-Afrika 0 150 100 70 70 26 0 416 416 Mindösszesen 2 095 4 835 5 252 4 562 3 738 3 357 3 160 27 000 27 000

Ezen értékelés alapján a Bizottság javasolja, hogy a félidős felülvizsgálat időpontjában kerüljön sor az opcionális 3 milliárd EUR felszabadítására a regionális felső összeghatárok korábbival azonos elosztása mellett. Továbbá lényegesnek tartja a fokozott rugalmasság lehetővé tételét az egyes regionális felső összeghatárok EBB általi átcsoportosítása tekintetében (a jelenlegi 10%-os helyett 20%-os régiók közötti átcsoportosítás), de csak a megbízatás időszaka alatt felmerülő, az uniós külpolitika szempontjából kiemelten fontosnak ítélt sürgősségi és válsághelyzetek kezelése tekintetében, különösen Ukrajnában és a migrációs válaszintézkedésekhez kapcsolódó régiókban, vagy bármely küszöbön álló, a 2014–2020 közötti megbízatás hátralévő részében felmerülő egyéb kihívásokhoz kapcsolódóan. Az újraelosztást nem lehetett alkalmazni a migrációhoz kapcsolódó magánszektorbeli megbízatás céljaira biztosított 2,3 milliárd EUR-ra és a migrációs válság kezelésére irányuló közszektorbeli projektekre biztosított 1,4 milliárd EUR-ra.

3.JELENLEGI SZAKPOLITIKAI KÖRNYEZET, IDEÉRTVE AZ EBB REZILIANCIAJAVÍTÁSI KEZDEMÉNYEZÉSÉT