6.

A 18. cikk a következőképpen módosul: a) a következő bekezdések kerülnek beillesztésre: „(2a) Az Eurostat részletes kereskedelmi vonatkozású információkat gyűjt és tesz közzé az élelmiszernövényekből – például a gabonafélékből és más, magas keményítőtartalmú növényekből, cukornövényekből és olajnövényekből – előállított bioüzemanyagokról. A rendelkezésre álló információknak az etanol és a biodízel szerint is bontott kereskedelmi adatoknak kell lenniük, mivel a jelenlegi adatokat összesített formában, az etanol- és biodízel-behozatalt és -kivitelt bioüzemanyagként címkéző egyetlen adatkészletben teszik közzé. A behozatali és kiviteli adatoknak tartalmazniuk kell a tagállamok által importált és felhasznált bioüzemanyagok típusait és mennyiségét. Az adatok megadják a származási országot vagy az e termékeket az Unióba exportáló országot is. A biotakarmányok és félkész termékek behozatalára és kivitelére vonatkozó adatok minőségét javítani kell úgy, hogy az Eurostat információkat gyűjt és tesz közzé a takarmányok kiviteléről, típusáról és származási országáról, ideértve a belső forgalomba hozott takarmányokat vagy a félkész termékként forgalmazott takarmányokat is. [Mód. 98] (2b) Az Eurostat részletes foglalkozási vonatkozású információkat gyűjt és tesz közzé az Unió bioüzemanyag-ágazata által teremtett közvetlen, közvetett és indukált foglalkoztatáshoz kapcsolódó számadatokról, időtartamról és bérekről. Az Európai Bizottságnak közös módszertant kell létrehoznia a munkahelyek mérésére, amely rendszerezetten értékeli és nyomon követi a foglalkoztatási szinteket a tagállamokban és uniós szinten. A foglalkoztatási számadatokat etanol és biodízel ágazatok szerint bontani kell, illetve tisztázni kell, hol helyezkedik el az adott munkahely a bioüzemanyagok ellátási láncában. Jelenleg a hivatalos statisztikák nem tartalmazzák a bioüzemanyagokkal kapcsolatos foglalkoztatási adatokat és a politikai döntéshozók rendelkezésére álló foglalkoztatási becslések az alapul szolgáló tanulmány meghatározásai vagy módszertana és az alkalmazott munkahelyszámítási megközelítés alapján változnak, illetve annak alapján, mennyire kapcsolják a tanulmányok a mezőgazdasági tevékenységet a bioüzemanyag-ágazathoz. Az információk rendelkezésre állását javítaná egy olyan hivatalos eljárás, amely megkövetelné, hogy a foglalkoztatási adatokat az alapul szolgáló adatokkal és átlátható feltételezésekkel támasszák alá.” [Mód. 99] b. a 18. cikk (4) bekezdésének első és második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép: „(4) Az Unió törekszik arra, hogy harmadik országokkal olyan két- vagy többoldalú megállapodásokat kössön, amelyek a fenntarthatósági kritériumokra vonatkozóan az ezen irányelvben foglaltaknak megfelelő rendelkezésekre kötelező kötelezettségvállalásokat tartalmaznak. A megállapodásoknak annak biztosításáról is rendelkezniük kell, hogy a harmadik országok vámeljárásai ne vezessenek csaláshoz a bioüzemanyagok és a folyékony bio-energiahordozók kivitele és behozatal során, illetve kereskedelemkönnyítő intézkedéseket is tartalmazniuk kell. Az Unió arra is törekszik, hogy olyan megállapodásokat kössön harmadik országokkal, amelyek kötelezettségvállalást tartalmaznak a 17. cikk (7) bekezdésében említett ILO-egyezmények és multilaterális környezetvédelmi megállapodások ratifikálására és végrehajtására. Amennyiben az Unió olyan megállapodásokat kötött, amelyek a 17. cikk (2)–(7) bekezdésében megállapított fenntarthatósági kritériumok hatálya alá tartozó kérdésekre vonatkozó rendelkezésekre kötelező kötelezettségvállalásokat tartalmaznak, a Bizottság dönthet úgy, hogy ezek a megállapodások bizonyítják, hogy az említett országokban termelt nyersanyagokból előállított bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók megfelelnek a szóban forgó fenntarthatósági kritériumoknak. E megállapodások megkötése során kellő figyelmet kell fordítani az olyan területek megőrzése céljából hozott intézkedésekre, amelyek kritikus helyzetben alapvető ökoszisztéma-szolgáltatásokat biztosítanak (mint például a vízgyűjtővédelem, az eróziógátlás), a talaj, a víz és a levegő védelme, a talajhasználat közvetett megváltoztatása, a leromlott állapotú földterületek helyreállítása, valamint a vízhiánnyal küzdő területeken a túlzott vízfogyasztás elkerülése tekintetében, továbbá a 17. cikk (7) bekezdésének második albekezdésében említett problémákra. [Mód. 100] A Bizottság határozhat úgy határoz arról , hogy a biomasszatermékek termelésével kapcsolatban szabványokat megállapító önkéntes nemzeti vagy nemzetközi rendszerek pontos adatokkal szolgálnak-e a 17. cikk (2) bekezdésének céljaira, vagy hogy ezek használatával bizonyítható-e, hogy a bioüzemanyagok vagy folyékony bio-energiahordozók szállítmányai megfelelnek a 17. cikk (3)–(5) (3)–(5a) bekezdésében meghatározott fenntarthatósági kritériumoknak , valamint hogy az anyagokat nem módosították-e szándékosan úgy, hogy a 3. cikk (4) bekezdése e) pontjának i–iii. alpontja hatálya alá tartozzanak. A Bizottság határozhat úgy, hogy az említett rendszerek pontos adatokkal szolgálnak a kritikus helyzetben alapvető ökoszisztéma-szolgáltatásokat (mint például a vízgyűjtővédelem és az eróziógátlás) biztosító területek megőrzése, a talaj, a víz és a levegő védelme, a degradálódott földterületek helyreállítása, valamint a vízhiánnyal küzdő területeken a túlzott vízfogyasztás elkerülése érdekében foganatosított intézkedésekkel kapcsolatos tájékoztatás céljára, és a 17. cikk (7) bekezdésének második albekezdésében említett kérdések kapcsán. A Bizottság a 17. cikk (3) bekezdése b) pontjának ii. alpontja alkalmazásában elismerheti a nemzetközi megállapodások által elismert vagy kormányközi szervezetek illetve a Természetvédelmi Világszövetség (IUCN) jegyzékeiben szereplő ritka vagy veszélyeztetett ökoszisztémák vagy fajok védelmére kijelölt területeket. [Mód. 101] „A Bizottság és a tagállamok biztosítják a bioüzemanyagokra és folyékony bio-energiahordozókra vonatkozó fenntarthatósági kritériumoknak való megfelelőséget garantáló vizsgálati rendszerek kölcsönös elismerését, amennyiben ezeket az érintett rendszereket ezen irányelvvel összhangban fogadták el.” [Mód.102] c) a következő bekezdésekkel egészül ki: „(9a) A Bizottság [ezen irányelv hatálybalépését követő] három éven belül jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben felülvizsgálja azon önkéntes rendszerek működését, amelyekre vonatkozóan a (4) bekezdésben határozatot fogadtak el, és azonosítja a bevált gyakorlatokat. A jelentés a legjobb elérhető információkon alapul, beleértve az érdekelt felekkel folytatott konzultációból származó információkat is, továbbá a rendszer alkalmazása során szerzett gyakorlati információkon alapul. A jelentés figyelembe veszi az idevágó nemzetközileg elismert szabványok és iránymutatások fejlődését, ideértve a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet és az ISEAL Alliance által kidolgozottakat is. Az egyes rendszerekkel kapcsolatban a jelentés elemzi többek között a következőket: — az ellenőrzések függetlensége, módja és gyakorisága; — elérhetőség és a nem megfelelőség azonosítására és kezelésére szolgáló módszerek alkalmazásában szerzett tapasztalatok; — átláthatóság, különösen a rendszer hozzáférhetőségével kapcsolatban, az alapanyagok származási országainak és régióinak hivatalos nyelvein elkészült fordítások elérhetősége, a tanúsított üzemeltetők és a kapcsolódó tanúsítványok listájának hozzáférhetősége, az ellenőrzési jelentések hozzáférhetősége; — az érdekelt felek bevonása, különös tekintettel az őslakos és helyi közösségekkel a rendszer kidolgozása és felülvizsgálata, valamint az ellenőrzések során folytatott konzultációra; — a rendszer általános megbízhatósága, különösen az ellenőrök és a rendszer megfelelő szerveinek akkreditálására, képesítésére és függetlenségére vonatkozó szabályok fényében; — a rendszer piaci aktualizálása. A Bizottság, amennyiben a jelentés fényében az helyénvaló, javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a 18. cikk (5) bekezdésében felsorolt kritériumok módosítására.” [Mód. 103]