HU    HU HU 
HU    HU  EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 30.9.2010 
SEC(2010) 1123 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA  
 
kísérődokumentum a következ őhöz: 
 
Javaslat:  
 
 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE  
 
  
az információs rendszerek elleni támadásokr ól és a 2005/222/IB tanácsi kerethatározat 
hatályon kívül helyezésér ől 
 
  
{COM(2010) 517 final} 
{SEC(2010) 1122 final} 
HU 2   HU A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA  
1. P ROBLÉMAMEGHATÁROZÁS  
Az információs rendszerek elleni támadás ok száma az információs rendszerek elleni 
támadásokról szóló kerethatározat (a további akban: a támadásokról szóló kerethatározat) 
elfogadása óta jelent ősen megn őtt. Az egyik vezet ő internetes biztonsági cég jelentése szerint 
(a nyilvánosan elérhet ő adatokkal szemben) a bizalmas információkat fenyeget ő veszélyek 
nagy mértékben fokozódtak 2008-ban, amikor is az azonosított új fenyegetések száma 
624 267-r ől 1 656 227-re emelkedett.1 Emellett számos, eddig nem tapasztalt kiterjedés ű, 
fenyegetést jelent ő támadásról számoltak be, példáu l 2007-ben Észtországban, 2008-ban 
pedig Litvániában. 2009 márciusában 103 ország kormányzatának és magánszervezetének számítógépes hálózatát támadta meg kompromittált számítógépek hálózata, amely ilyen módon kényes és bizalmas jelleg ű dokumentumokat szerzett meg.
2 Mindezt „botneteknek”, 
vagyis a fert őzött számítógépek távolból irányítható há lózatának a felhasználásával követték 
el3. Végül pedig, a világon jelenleg egyre jobban  terjeszkedik a „Conficker” (más néven 
Downup, Downadup vagy Kido) nev ű botnet, amely 2008 november e óta világszerte több 
millió számítógépet megfert őzve eddig sosem tapasztalt mértékben és körben szaporodott el 
és működik.4 
Másrészt, a tagállami, de kül önösen az Európai Unióban m űködő bűnüldöző szervek és 
igazságügyi hatóságok közötti együttm űködés hiányosságai nehezítik meg a támadások elleni 
összehangolt és hatékony válaszlé péseket. A támadásokról szóló kerethatározat végrehajtási 
jelentése szerint a tagállamok többsége létrehoz ta ugyan a támadásokról szóló kerethatározat 
11. cikkében el őírt állandó kapcsolattartó pontokat, azonb an azok reakcióképességével és a 
sürgős együttm űködési kérésekre adott válaszadási készségével kapcsolatban továbbra is 
problémák merülnek fel.5 
A kapcsolattartó pont megléte nem garantálja annak megfelel ő működését. A Bizottságnak 
címzett értesítésében számos tagállam jelezte,  hogy létrehozta ugyan a kapcsolattartó pontot, 
de a támadásokról sz óló kerethatározat el őírása ellenére az nem m űködik a nap 24 órájában. 
Ebből kifolyólag munkaid őn túl nem tud sürg ős kérésekre választ adni. A köz- és a 
magánszféra együttm űködését gyakran akadályozza, hogy a ka pcsolattartó pontok nem elég 
hatékonyak, vagy nem tudják keze lni a magánszférából érkez ő együttműködési kéréseket. 
                                                 
1 http://eval.symantec.com/mktginfo/enterprise/white_papers/b-
whitepaper_internet_security_threat_report_xiv_04-2009.en-us.pdf, 10. o. 
2 www.theglobeandmail.com/servlet/story/RTGAM.20090328.wspy 0328/BNStory/International/home?cid=al_gam_mostemail  
3 A botnet fogalma alatt rosszindulatú szoftver (számítógépes vírus) által megfert őzött számítógépek 
hálózata értend ő. A fert őzött számítógépek („zombik”) hálózatát meghatározott tevékenységek 
elvégzésére, például információs rendszerek megtámadására (számítógépes támadások) lehet használni. 
Ezeket a „zombikat” egy másik számítógépr ől irányítani lehet, gyakran a fert őzött számítógép 
felhasználójának a tudtán kívül. Az „irányító” számítógép az „ellen őrző és irányító központ”. A 
központot kezel ő személyek b űnelkövetők, mivel információs rendszereket támadnak meg a fert őzött 
számítógépekkel. Az elkövet őket rendkívül nehéz felkutatni, mivel a botnetet alkotó, támadásokat 
elkövető számítógépek nem feltétlenül ugyanott találhatók, ahol az elkövet ő. 
4 http://www.lemonde.fr/technologies /article/2009/03/31/virus-confi cker-catastrophe-ou-poisson-d-
avril_1174916_651865.html 
5 A Bizottság jelentése a Tanácsnak az információs rendszerek elleni támadásokról szóló, 2005. február 
24-i tanácsi kerethatározat 12. cikk e alapján, COM (2008)0448 végleges. 
HU 3   HU Harmadrészt, még mindig kevés adat áll rende lkezésre a számítógépes támadásokról, illetve 
azok rend őrségi és igazságügyi következményeir ől. Nem minden tagállam gy űjti a 
számítógépes támadásokkal kapcsolatos ad atokat. Abban az esetben pedig, ha gy űjtenek 
adatokat, azokat nem lehet öss zehasonlítani a tagállamok eltér ő statisztikai módszerei miatt. 
Az információs rendszerek ellen intézett támadások áldozatai között az információs 
rendszerek lakossági felhas ználói, a kormányok, az önkormányzatok, valamint a nemzetközi 
illetve magánszervezetek egyaránt ott vannak. 
Támadásokat lehet indítani harmadik országból  az Európai Unióban ta lálható célpont ellen, 
illetve fordítva. 
2. S ZUBSZIDIARITÁS  
A számítógépes b űnözés valódi nemzetközi probléma, amely ellen ritkán lehet pusztán 
tagállami keretek között küzdeni. Általánosan elfogadott, hogy megel őzése és leküzdése 
érdekében uniós és nemzetközi intézkedésekre  van szükség. A támadások a legtöbb esetben 
átlépik az Európai Unió hatá rait. Minden tagállamra kihatn ak, emellett bizonyítható, hogy 
számos esetben az egyik tagállamból a másikba irányuló cselekményekr ől van szó. Az 
információs rendszerek gyakran egymáshoz kapcsolódnak és egymástól függenek, az 
államhatárokra való tekintet nélkül. A szakért ők ezért azon a közös állásponton vannak, hogy 
nemzetközi, illetve uniós intézkedésekre van szükség, és hogy a tagállamok önállóan nem tudják megvalósítani a számítógépes b űncselekmények elleni hatásos küzdelem célkit űzését. 
A számítógépes b űnözésnek a kizárólag tagállami szint ű megközelítése az összeurópai 
erőfeszítések elaprózódásának és hatástalansá gának kockázatát hordozza  magában. A nemzeti 
módszerek különböz őségei és a határokon át nyúló, szervezett együttm űködés hiánya 
jelentősen csökkentik a tagállami ellenintézkedések hatékonys ágát. Ez részben annak 
köszönhet ő, hogy az egyik országnak az információs re ndszerei közötti szoros kapcsolatokból 
eredő alacsony biztonsági szin tje adott esetben a többi országot is sebezhet ővé teszi. 
3. M
IK A CÉLKIT ŰZÉSEK ? 
3.1. Általános, konkrét és m űködési célkit űzések  
Az uniós fellépés átfogó célja a szervezett vagy egyéb b űnözés leküzdése és szankcionálása 
az információs rendszerek elleni nagyszabású sz ámítógépes támadások visszaszorításával, az 
Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődés 67. cikkének megfelel ően. 
A) Konkrét célkit űzés: a nagyszabású támadásokért felel ős bűnelkövetők bíróság 
elé állítása és elítélése az információ s rendszerek elleni támadásokra vonatkozó 
büntetőjogi jogszabályok közelítése által.  
B) Konkrét célkit űzés: a b űnüldöző szervek közötti, határokon átnyúló 
együttműködés javítása. 
C) Konkrét célkit űzés: hatékony megfigyelési rendszerek és adatgy űjtés 
megvalósítása.  
HU 4   HU 4. M IK A SZAKPOLITIKAI VÁLASZTÁSI LEHET ŐSÉGEK ? 
4.1. 1. választási lehet őség: a jelenlegi helyzet / új európai uniós fellépés mell őzése 
E választási lehet őség értelmében az Európai Unió nem hoz további intézkedéseket a 
számítógépes b űnözés e típusának a leküzdése érdekében. A folyamatban lév ő intézkedések, 
különösen a kritikus informatikai  infrastruktúrák védelmének er ősítésére, valamint a köz- és a 
magánszféra számítógépes b űnözés elleni együttm űködésének javítására irányuló programok 
folytatódnának. 
4.2. 2. választási lehet őség: az információs rendszerek elleni támadások 
visszaverésére irányuló er őfeszítéseknek a nem jogalkotási intézkedések 
segítségével történ ő erősítését célzó program kidolgozása  
A nem jogalkotási intézkedések a kritikus info rmatikai infrastruktúrák védelmével foglalkozó 
program mellett a határokon átnyúló b űnüldözésre, valamint a magán- és a közszféra közötti 
együttműködésre összpontosítanának, és megkönny ítenék az uniós szinten összehangolt 
további intézkedéseket. Egy nem jogalkotási java slat olyan intézkedéseket tartalmazhat, mint 
amilyen például b űnüldöző szervek kapcsolatta rtó pontjainak meglév ő, a hét minden napjának 
24 órájában m űködő hálózatának er ősítése, a magán- és a közszf éra kapcsolattartó pontjaiból 
álló uniós hálózatnak a számítógépes b űnözési szakért ők és a bűnüldöző szervek bevonásával 
történő létrehozása, valamint  a magánszféra szerepl őivel való b űnüldözési együttm űködésre 
irányuló, szolgáltatási szint ű, alapvető uniós megállapodásnak a kidolgozása. 
4.3. 3. választási lehet őség: a támadásokról szóló kereth atározat célzott frissítése az 
információs rendszerek elleni nagyszabású támadások által jelentett fenyegetés kezelése érdekében  
Ez a választási lehet őség célzott (vagyis korlátozott)  jogszabályokat vezetne be az 
információs rendszerek elleni, különösen veszélyes, nagyszabású támadások megakadályozása érdekében. Ilye n célzott jogszabály kapcsol ódna az információs rendszerek 
elleni támadások leküzdésére irá nyuló operatív, határokon átnyúló együttm űködés 
erősítéséhez, illetve a már meghatározott minimá lis szankciók növeléséhez. Ez a választási 
lehetőség a támadásokról szóló meglév ő kerethatározat frissítése lenne, és olyan, nem 
jogalkotási intézkedések egészítenék ki, mint  amilyen például a kritikus informatikai 
infrastruktúrák felkészültségének, biztonságának  és rugalmasságának a javítása, valamint a 
bűnüldöző szerveknek a hatá rokon átnyúló együttm űködését és a bevált gyakorlatok cseréjét 
szolgáló eszközök és eljárások er ősítése. 
4.4. 4. választási lehet őség: a számítógépes b űnözés elleni, átfogó, uniós jogi 
szabályozás bevezetése  
Az információs rendszerek elleni kifinomult támadások fejl ődésével szembeni gyors fellépés 
szükségességének az azonosítása felveti azt a kérdést, hogy nem volna-e helyénvaló a 
számítógépes b űnözésre vonatkozó, szélesebb kör ű, általános uniós jogsza bály bevezetése. Az 
említett jogszabály nemcsak az információs rendszerek elleni támadásokkal foglalkozna, hanem olyan kérdésekkel is, mint amilyen a pénzügyi számítógépes b űnözés, a jogsért ő 
internetes tartalmak, az el ektronikus bizonyítékok gy űjtése, tárolása és át vitele, valamint az 
alaposabb jogi szabályozás. Egy ilyen uniós  jogszabály az Európa Tanács számítógépes 
bűnözésről szóló egyezménye mellett lenne alkalm azható, és különösen az Európai Unióban 
szükségesnek ítélt új rendelkezések egészítenék ki. 
HU 5   HU 4.5. 5. választási lehet őség: az Európa Tanács számítógépes b űnözésről szóló 
egyezményének a frissítése  
E választási lehet őség keretében részletesen újra kellene tárgyalni a jelenlegi egyezményt, ami 
hosszadalmas folyamat lenne, és nem felelne me g a hatásvizsgálat által javasolt cselekvési 
időkeretnek. Az egyezmény újratárgyalásá ra nem mutatkozik nemzetközi szint ű hajlandóság. 
Az egyezmény frissítése mint választási lehet őség ezért nem valósíthat ó meg, mivel túllépi a 
megszabott cselekvési id őkeretet. 
5. A  HATÁSOK ELEMZÉSE  
Választási lehet őségek Gazda-
sági 
hatás Társa-
dalmi 
hatás Alapvető 
jogokra 
gyakorolt 
hatás Harmadik 
országokra 
gyakorolt 
hatás Jelentőség 
az A), B), 
C) célkitű-
zés szem-pontjából A nemzet-
közi jog-
gal való 
összhang 
1. választási lehet őség: a 
jelenlegi helyzet / új európai uniós fellépés mell őzése 0 0 0 - 
0 0 
2. választási lehet őség: az 
információs rendszerek elleni támadások visszaverésére 
irányuló er őfeszítéseknek a 
nem jogalkotási intézkedések segítségével történ ő erősítését 
célzó program kidolgozása -/+ ++ -/+  
++ A + 
B ++ 
C + -/+ 
3. választási lehet őség: a 
támadásokról szóló kerethatározat célzott frissítése az információs 
rendszerek elleni 
nagyszabású támadások jelentette fenyegetés kezelése érdekében --/++ -/+++ -/++  
+++ A +++ 
B +++ C +++ ++ 
4. választási lehet őség: a 
számítógépes b űnözés elleni, 
átfogó, uniós jogi szabályozás 
bevezetése ---/+++ +++ --/++  
++ A ++ 
B ++ C ++ -/++ 
Előnyben részesített 
választási lehet őség (2. és 3. 
választási lehet őség): a nem 
jogalkotási intézkedéseknek és a támadásokról szóló kerethatározat célzott frissítésének a kombinációja. --/+++ +++ -/++  
+++ A +++ 
B +++ 
C +++ ++ 
HU 6   HU 6. A  SZAKPOLITIKAI VÁLASZTÁSI LEHET ŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
6.1 1. választási lehet őség: a jelenlegi helyzet  
E választási lehet őség hatására a számítógépes b űnözés természetéb ől és növekedési üteméb ől 
kifolyólag az ellene folytatott harcban sebezhet őbbé válnak a magánszerepl ők, a tagállamok, 
valamint az Európai Unió egésze. A jelenleg i intézkedések fenntartásához is szükség van 
európai szint ű koordinációra. 
6.2. 2. választási lehet őség: az információs rendszerek elleni támadások 
visszaverésére irányuló er őfeszítéseknek a nem jogalkotási intézkedések 
segítségével történ ő erősítését célzó program kidolgozása  
Ez a választási lehet őség magában hordozza a nem kötelez ő jogi eszközök minden el őnyét és 
hátrányát. Pozitív vetülete, hogy lehet ővé teszi a szakpolitikai választási lehet őségeknek a 
bevált tagállami gyakorlatokkal való összevetését, ezáltal megkönnyítve a leghatékonyabb intézkedések azonosítását. 
Ez a választási lehet őség azonban kevésbé hatékony a célkit űzések elérésének tekintetében. 
6.3. 3. választási lehet őség: a támadásokról szóló kereth atározat célzott frissítése az 
információs rendszerek elleni nagyszabású támadások által jelentett fenyegetés kezelése érdekében  
Ez a választási lehet őség időszerű és célirányos választ kínál az azonosított problémákra. 
Foglalkozik az említett b űncselekményeket elkövet ők bíróság elé állításának hatékonyságával 
kapcsolatos büntet őjogi kérdésekkel is. Továbbá a sürg ős együttm űködési kérések esetén 
történő azonnali nemzetközi segítségnyújtásra szolgá ló mechanizmus bevezetésével javítja a 
nemzetközi együttm űködést, valamint kísér ő intézkedésekkel, például szakért ői találkozókkal 
támogatja a magánszektorral való együttm űködést. Ez a választási lehet őség emellett számos 
súlyosító körülményt is bevezet, mint amilyen például a támadások nagyszabású jellege, valamint az elkövet ő valódi személyazonosságának eltit kolása és a személyazonosság jogos 
tulajdonosának okozott kár a támadások végrehajtása során. 
Az irányelv végül nyomon követé si kötelezettséget vezet be a probléma nagyságának a 
felmérése érdekében. 
6.4. 4. választási lehet őség: a számítógépes b űnözés elleni, átfogó, uniós jogi 
szabályozás bevezetése  
Ennek a választási lehet őségnek a 3. választási lehet őséghez hasonlóan az a hozzáadott értéke, 
hogy kötelez ő erejű rendelkezéseket vezet be, ezért teljes kör ű végrehajtásával nagyobb 
hatékonyságot lehet elérni. Várhatóan maxi malizálja mind a jogalkotási, mind a nem 
jogalkotási eszközök pozitív hatását nemcsak a nagyszabású támadások, hanem a 
számítógépes b űncselekmények szélesebb köre esetében is. Ezenkívül foglalkozna a 
büntetőjogi kerettel is, emellett pedig javítaná a b űnüldöző szervek határokon átnyúló 
együttműködését. Ez a holisztikus megközelítés a jelenlegi szakaszban  nem tükrözi az 
érintettek közötti egyetértést, bár végrehajtása a többi választási lehet őséghez képest egy 
lépéssel el őbbre vinné a számítógépes b űnözés elleni küzdelmet. 
HU 7   HU 7. E LŐNYBEN RÉSZESÍTETT SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉG 
A gazdaságra, a társadalomra és az alapvet ő jogokra gyakorolt hatás elemzését követ ően a 2. 
és a 3. választási lehet őség kínálja a legjobb megoldásokat a probléma kezelésére, szem el őtt 
tartva az azonosított célkit űzések elérését is. 
Mindent összevetve, az el őnyben részesített választási lehet őség a 2. és a 3. szakpolitikai 
választási lehet őség kombinációja lenne, mivel az említett lehet őségek kiegészítik egymást, és 
ezért a célkit űzések megvalósításának a legjobb módj át kínálják mind tartalmilag, mind 
időben. 
8. N YOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
Az irányelv hatálybalépését követ ő 2 éven belül végrehajtási jelentést kell közzétenni. A 
jelentésnek figyelembe kell vennie az irá nyelv pontos tagállami végrehajtását. 
Továbbá rendszeres értékeléseket kell készíten i annak felmérése célj ából, hogy az irányelv 
hogyan és milyen mértékben járult hozzá a célkit űzés eléréséhez. Az els ő értékelést az 
irányelv hatálybalépését követ ő 5 éven belül kell elkészíteni, azután pedig a Bizottság 
ötévente a végrehajtással kapcsolato s információkat tartalmazó értékel ő jelentéseket tesz 
közzé. A Bizottság az értékelések következtetése i és ajánlásai alapján mérlegeli az irányelv 
további módosításának vagy más módon történ ő továbbfejlesztésének a lehet őségét.