Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA a rendkívüli tartalék 2014. évi igénybevételéről /* COM/2014/0328 final */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet (a továbbiakban: a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) végső megoldásként lehetővé teszi az EU-28-ak bruttó nemzeti jövedelmének legfeljebb 0,03 %-át kitevő rendkívüli tartalék igénybevételét az előre nem látható körülményekre való reagálás céljára. A többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 6. cikke alapján a többéves pénzügyi keret 2014. évre történő technikai kiigazításában[1] a rendkívüli tartalék maximális összegét 2014-re 4 026,7 millió EUR-ban határozták meg. A többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 13. cikkével összhangban, valamint a további, illetve előre nem látott kifizetési igények összes finanszírozási lehetőségének megvizsgálását követően a Bizottság javasolja a rendkívüli tartalék teljes összegének 2014-re történő igénybevételét az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetése 1a. és 1b. alfejezetének, valamint 2. és 4. fejezetének kiadásaihoz kapcsolódó kifizetési előirányzatok 135 866 millió EUR-s kifizetési felső határ feletti kiegészítése érdekében. A 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 14. pontjában rögzített azon kötelezettséget, amely szerint a Bizottság javaslatát a meglévő költségvetésen belül történő átcsoportosításra vonatkozó javaslattal együtt kell benyújtani, úgy veszi figyelembe a 3/2014 sz. költségvetés-módosítási tervezet[2], hogy javasolja a „Fenntartható halászati partnerségi megállapodásokra” fenntartott tartalékból 65,0 millió EUR átcsoportosítását, valamint a létszámtervekben az AST álláshelyek AST/SC álláshellyé történő átalakításából eredő 378 000 EUR-s megtakarítások átcsoportosítását. Erre az átcsoportosításra hivatkozva a 3/2014 sz. költségvetés-módosítási tervezet javasolja a kifizetési előirányzatok szintjének 711,4 millió EUR-val, a többéves pénzügyi keret 2014-es kifizetési felső határáig történő megemelését, valamint a kifizetési előirányzatok 4 026,7 millió EUR-val történő megemelését a rendkívüli tartaléknak a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 13. cikke szerinti igénybevétele révén. 2. AZ EURÓPAI TANÁCS 2013. FEBRUÁRI ÜLÉSÉT KÖVETŐEN FELMERÜLT, ELŐRE NEM LÁTOTT KÖRÜLMÉNYEK 2.1. BEVEZETÉS A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret felső határaira vonatkozóan az Európai Tanács szintjén 2013 februárjában politikai megállapodás született. Az Európai Parlamenttel folytatott későbbi tárgyalások során: · Megerősítették a többéves pénzügyi keretnek az Európai Tanács 2013. februári következtetéseiben rögzített felső határait, elismerve ezzel az e döntés meghozatalakor fennálló különösen nehéz helyzetet[3]. · Kibővítették a meglévő speciális eszközökre képzett tartalékok körét. · Megállapodás született új rugalmassági eszközökről, például a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalékról és a kifizetésekre vonatkozó összesített tartalékról. · Megerősítették az Európai Tanács 2013. februári ülésén már elfogadott rendkívüli tartalékot. E tekintetben érdemes felidézni a Bizottságnak az Európai Tanács 2013. februári ülése jegyzőkönyvére tett megállapítását, miszerint „… a 2014–2020-as időszakra szóló következő többéves pénzügyi keret kötelezettségvállalásai és kifizetései közötti 51,5 milliárd EUR összegű különbség még épphogy összeegyeztethető a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével, mivel az állam-, illetve kormányfők egy egyedi és a lehető legnagyobb mértékű rugalmasságot biztosító eszköz alkalmazásáról állapodtak meg annak érdekében, hogy tiszteletben tartsák az EUMSZ 323. cikkét, és lehetővé tegyék az Unió számára kötelezettségei teljesítését.” Így a 2013. februári helyzet – vagyis amikor a többéves pénzügyi keret kifizetési felső határait első alkalommal meghatározták – alapján kell értékelni azon „előre nem látott körülmények” fennállását, amelyek a további kifizetési igények fedezése érdekében igazolhatják a rendkívüli tartalék igénybevételét. 2.2. A RENDKÍVÜLI TARTALÉK MINT VÉGSŐ MEGOLDÁS A többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerint a rendkívüli tartalék az előre nem látható körülményekre való reagálás céljára egy végső megoldásként vehető igénybe. A 3/2014 sz. költségvetés-módosítási tervezetben a Bizottság javasolja, hogy az egyéb területeken teljesítendő kifizetések megerősítése érdekében vegyék igénybe a 2014. évi kifizetési felső határ alatti 711 millió EUR összegű fel nem osztott tartalékot az átcsoportosítási lehetőségek kimerítése után[4]. A források meglévő költségvetésen belüli átcsoportosításának korlátozott lehetőségei egyértelműen nem elegendőek a fenti szakaszokban említett, előre nem látható igények teljesítéséhez. Tekintettel arra, hogy a kifizetésekre vonatkozó összesített tartalék nem alkalmazandó a 2014. évre, ezért a 2014. évi 4 026,7 millió EUR összegű teljes rendkívüli tartalék igénybevétele az egyetlen rendelkezésre álló eszköz a többéves pénzügyi keret kifizetési felső határainak első alkalommal történő megállapítása után felmerült, előre nem látott körülmények költségvetési hatásaira való reagálásra, valamint az engedélyezett kifizetési előirányzatok és az idei évben a további előre nem látott kifizetési igények közötti jelentős hiány csökkentésére. Továbbá ezen előre nem látott körülmények némelyike a 2015-ös pénzügyi év költségvetését is befolyásolja. 2.3. AZ ELŐRE NEM LÁTOTT KÖRÜLMÉNYEK KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSA 2014-BEN Ez a szakasz azokat az előre nem látott körülményeket rögzíti, amelyek az Európai Tanács 2013. februári ülése óta merültek fel, valamint ezeknek a 2014. év során a rendkívüli tartalék igénybevétele révén megoldandó, kifizetési előírásokra gyakorolt hatásának mértékét. 2.3.1. Az 1a. és az 1b. alfejezetben meghatározott programok időszak elejére történő ütemezése Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés, a Horizont 2020, az Erasmus+ és a COSME időszak elejére történő ütemezése, amelyről a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló politikai megállapodás részeként 2013 júniusában született döntés[5], 2014-ben várhatóan a kifizetési igények 627 millió EUR összeggel történő nettó emelkedését eredményezi. A Horizont 2020 esetében további 155 millió EUR összegű kifizetési előirányzatra van szükség, hogy teljesíteni lehessen a Marie Skłodowska-Curie cselekvésekre és az Európai Kutatási Tanácsra képzett kötelezettségvállalási előirányzatok időszak elejére ütemezéséből fakadó kifizetési igényeket. Az Erasmus+, illetve a COSME esetében a program időszak elejére történő ütemezése következtében 2014-ben 117 millió EUR, illetve 10 millió EUR összegű kifizetési előirányzatra van szükség. Ezek az összegek tartalmazzák az Európai Parlament és a Tanács arra irányuló határozatából fakadó többletigényeket is, hogy a Horizont 2020 és a COSME programokból költségvetési átcsoportosítások útján 2014-ben kifizetendő hozzájárulásokkal 2014-től megemeljék az Európai Beruházási Alap (EBA) tőkéjét. Az ITER program és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz energiához kapcsolódó részének ennek megfelelő későbbre ütemezése – ami teljes mértékben ellentételezi a kötelezettségvállalási előirányzatok 2014. évi emelkedését – 2014-ben várhatóan nem eredményez majd alacsonyabb összegű kifizetéseket. Az 1b. alfejezetet illetően a 2014. évi költségvetés már tartalmazza az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés időszak elejére történő ütemezését fedező 345 millió EUR összegű kifizetési előirányzat 2014-es nettó hatását. Ezért az 1a. és az 1b. alfejezet programjainak időszak elejére történő ütemezéséből fakadó összesített további kifizetési előirányzatok 2014-ben 282 millió EUR-t tesznek ki. 2.3.2. A 2013-as kohéziós politikai kifizetési kérelmek hátraléktöbblete 2013 szeptemberében, amikor a tagállamok benyújtották felülvizsgált előrejelzéseiket, a kohéziós politikai kifizetési kérelmek 2013. év végén várható hátralékát „legfeljebb 20 milliárd EUR összegre” becsülték. Ezt az összeget vették alapul a kifizetési előirányzatok szintjéről 2013 novemberében, a 2014. évi költségvetés egyeztetésekor folytatott tárgyalások során. A tényleges év végi hátralék azonban 3,4 milliárd EUR-val meghaladta a tagállamok múltbeli előrejelzésein alapuló legmagasabb összegű becslést. A kifizetési kérelmek nem várt hulláma tovább növelte a 2013. év végén fennálló hátralékot, és ezt várhatóan nem ellensúlyozza a kifizetési kérelmek 2014. évi alacsonyabb szintje. 2.3.3. A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap Az Európai Szociális Alapból (ESZA) származó, folyó áron további 1 milliárd EUR önkéntes költségvetési juttatásról a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapról szóló rendelettel összefüggésben született megállapodás[6]. Ezen felül a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapról szóló rendelet az előfinanszírozási rátát a 2014–2020 közötti időszak alatti teljes költségvetési juttatás alapján számított 11 %-ban határozza meg, míg az európai strukturális és beruházási alapok általános előfinanszírozási rátái lényegesen alacsonyabbak (2014-ben 1 %, illetve 1,5 % a pénzügyi stabilitásuk tekintetében komoly nehézségekkel küzdő tagállamok esetében). Következésképpen 2014-ben az előfinanszírozás terén 99 millió EUR összegű, előre nem látott nettó kifizetésiigény-növekedés jelentkezett. 2.3.4. A társfinanszírozási ráták megemelése a vidékfejlesztés és halászat esetében A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret új programjai esetében a közös rendelkezésekről szóló rendelet (CPR) újra bevezette az átmeneti költségvetési nehézségekkel küzdő tagállamok esetében a társfinanszírozási ráták 2016-ig 10 %-kal történő megemelését, amely kezdetben csak a 2013. december 31-ig felmerült kiadásokra vonatkozott. A megelőző programozási időszak koherens és egységes kezelésének biztosítása érdekében a tagállamoknak a 2007–2013 közötti időszak programjaira való jogosultsági időszak végéig kellene profitálniuk a társfinanszírozási ráták megemeléséből. E célból módosították az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 1083/2006/EK tanácsi rendelet 77. cikkét, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet 70. cikkének (4c) bekezdését, valamint az Európai Halászati Alapról szóló 1198/2006/EK tanácsi rendelet 77. cikkét. A kapcsolódó előre nem látott kifizetési igények 2014-ben a 2. fejezet keretében az EMVA esetében 90 millió EUR-t, az EHA esetében pedig 10 millió EUR-t tesznek ki. E megnövekedett igényeket a programok lezárásáig automatikusan ellentételezik, mivel az e tagállamokra jutó összes költségvetési juttatás összege változatlan marad. Ugyanezen okokból kifolyólag 2015-re további kifizetési igények várhatóak. 2.3.5. A társfinanszírozási ráták megemelése a kohéziós politika esetében A fenti 2.3.4. szakaszban meghatározottak szerint a közös rendelkezésekről szóló rendelet (CPR) újra bevezette az átmeneti költségvetési nehézségekkel küzdő tagállamok esetében a társfinanszírozási ráták 2016-ig történő 10 %-os megemelését, amely kezdetben csak a 2013. december 31-ig felmerült kiadásokra vonatkozott. A kapcsolódó előre nem látott kifizetési igények 2014-ben az 1b. alfejezet keretében az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), az Európai Szociális Alap (ESZA) és a Kohéziós Alap esetében 1 125 millió EUR-t tesznek ki. A 2014. évi kifizetések végrehajtásának alakulása még megerősítésre vár, azonban elővigyázatossági okokból a kohéziós politika társfinanszírozási rátáinak megemeléséhez kapcsolódó további kifizetési igényeket nem tartalmazza a 2013. év végi kifizetetlen kifizetési kérelmek 2.3.2. szakaszban meghatározottak szerinti nem várt hátralékához kapcsolódó kérelem. Ugyanakkor a kifizetetlen kifizetési kérelmek hátralékának 2014. év végi mértékétől függően szükségessé válhat, hogy a Bizottság javasolja a társfinanszírozási ráták e megemelése kapcsán a rendkívüli tartalék 2015. évi kifizetésekre történő igénybevételét. 2.3.6. Közös rendelkezésekről szóló rendelet az európai strukturális és beruházási alapok esetében Az Európai Parlament és a Tanács CPR-ről folytatott tárgyalásainak eredményeképpen a kifizetési igények az Európai Tanács 2013. februári következtetéseihez képest módosultak. Az eredményességi tartalék 7 %-ról 6 %-ra történő megegyezéses csökkentése, az eredményességi tartalék szűkített alkalmazási köre[7], az éves előfinanszírozás növekedése és az eredményességi tartalék kizárása az induló és éves előfinanszírozásból a várt kifizetési profil változását és minden valószínűség szerint a 2020-ig tartó időszak során további kifizetési igényeket fog eredményezni. 2014-ben azonban a kifizetési igények kezdeti feltételezésekhez képest történő csökkenése várható, mivel az eredményességi tartalék kikerült abból, amelynek alapján az európai strukturális és beruházási alapok induló előfinanszírozásának kiszámítása történik. Ez a kifizetési igényeket 2014-ben 288 millió EUR-val csökkenti. Mindazonáltal a megfelelő előirányzatokat a 2014. évi költségvetés nem tartalmazza, és ezért ezeket nem kell levonni, mivel a 2014. évi költségvetés az előfinanszírozás számításából kizárt 7 %-os eredményességi tartalék feltételezése mellett és az operatív programok mindössze 80 %-nak elfogadását feltételezve készült. 2.3.7. Pénzügyi csomag Ukrajna számára Az Ukrajnában kibontakozó drámai eseményekre válaszul 2014. március 5-én a Bizottság bejelentett[8] egy pénzügyi csomagot, amelynek része egy 355 millió EUR összegű költségvetési támogatás formájában nyújtott államépítési szerződés is, amelyből a 250 millió EUR összegű első részlet folyósítására 2014 júniusában, a 105 millió EUR összegű második részlet folyósítására pedig 2015 közepén kerül sor. A kifizetés ilyen jellegű ütemezése sokkal gyorsabb, mint az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz keretében történő hagyományos segítségnyújtás. A Bizottság ezért 250 millió EUR összeget igényel ennek a 2014-es előre nem látott fejleménynek a fedezésére. 2.4. AZ ELŐRE NEM LÁTOTT KÖRÜLMÉNYEK KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSA 2015-BEN Ebben a szakaszban a Bizottság kizárólag az előre nem látott körülmények 2014. évi költségvetési hatásaival foglalkozik. Tájékoztatási célból ez a szakasz az előre nem látott körülmények 2015. évi azon költségvetési hatásait taglalja, amelyek tekintetében a megvalósítás szempontjából megfelelő költségvetési válaszlépésre lesz majd szükség a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletben előirányzott összes lehetséges eszköz igénybevételével, ideértve az erre az évre képzett rendkívüli tartalék esetleges igénybevételét. 2.4.1. Az 1a. és az 1b. alfejezetben meghatározott programok időszak elejére történő ütemezése A Horizont 2020, az Erasmus+ és a COSME időszak elejére történő ütemezése az 1a. alfejezet keretében 2015-ben várhatóan a kifizetési igények 143 millió EUR-val történő nettó emelkedését eredményezi. Az 1b. alfejezetet illetően az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés kiadásainak időszak elejére ütemezése, valamint az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz és az Európai területi együttműködés Kohéziós Alaphoz kapcsolódó részének ennek megfelelő későbbre ütemezése 2015-ben várhatóan a kifizetési igények 505 millió EUR-val történő nettó emelkedését eredményezi. 2.4.2. A társfinanszírozási ráták megemelése a kohéziós politika esetében A fenti 2.3.4 és 2.3.5. szakaszban meghatározottak szerint a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret új programjai esetében a közös rendelkezésekről szóló rendelet (CPR) újra bevezette az átmeneti költségvetési nehézségekkel küzdő tagállamok esetében a társfinanszírozási ráták 2016-ig történő 10 %-os megemelését, ami kezdetben csak a 2013. december 31-ig felmerült kiadásokra vonatkozott. Ennek következtében a kohéziós politika esetében a társfinanszírozási ráták megemelésével 2015-ben további 375 millió EUR összegű kifizetési igények várhatók. Azonban a vidékfejlesztés és halászat esetében a társfinanszírozási ráták megemelésének költségvetési hatása várhatóan csak 2014-re korlátozódik. 2.4.3. Pénzügyi csomag Ukrajna számára A fenti 2.3.7 szakaszban meghatározottak szerint az Ukrajna számára bejelentett pénzügyi csomag második részletének folyósítása 2015 közepéig várhatóan további 105 millió EUR összegű kifizetési igényeket eredményez. 2.5. AZ ELŐRE NEM LÁTOTT KÖRÜLMÉNYEK KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSA 2014-BEN ÉS 2015-BEN: ÁTTEKINTÉS Amint azt alább az 1. sz. táblázat mutatja, a 2014. évi összes előre nem látott kifizetési igény a 2013. februári állapothoz képest 5 209 millió EUR-t tesz ki. Azonban figyelembe véve a 2014. évi költségvetés megszavazásakor ismert hatásokat és azt az értékelést, amelyet a kohéziós politikára vonatkozó társfinanszírozási ráták megemelésének hatásával kapcsolatban 2014. év végén kell elkészíteni, 2014-ben 4 027 millió EUR-ra van szükség a kapcsolódó kifizetési igények fedezetére. 1. táblázat: az Európai Tanács 2013. februári ülését követően felmerült, előre nem látott kifizetési igények A 2014. évi költségvetésben még nem szereplő, előre nem látott körülményekhez kapcsolódó további 2014. évi kifizetési igények || millió EUR Az 1a. alfejezet időszak elejére ütemezése (Horizont 2020, Erasmus+ és COSME) || 282 FEAD előfinanszírozása || 99 Előre nem látott hátraléktöbblet 2013 || 3 296 A társfinanszírozási ráták megemelése a vidékfejlesztés és halászat esetében (2. fejezet) || 100 Pénzügyi csomag Ukrajna számára || 250 A 2014. évi költségvetésben még nem szereplő, előre nem látott körülmények hatása összesen (A) || 4 027 A 2014. évi költségvetésben már szereplő, előre nem látott körülményekhez kapcsolódó további kifizetési igények || millió EUR Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés időszak elejére ütemezése || 345 Az eredményességi tartalék kezelése az európai strukturális és beruházási alapok esetében || –288 A 2014. évi költségvetésben már szereplő, előre nem látott körülmények hatása összesen (B) || 57 Várhatóan 2014 után felmerülő, előre nem látott körülményekhez kapcsolódó további kifizetési igények || millió EUR A társfinanszírozási ráták megemelése: Kohéziós politika (1b. alfejezet) || 1 125 A várhatóan 2014 után felmerülő, előre nem látott körülmények hatása összesen (C) || 1 125 A kifizetési igényeket befolyásoló, előre nem látott körülmények végösszege (D = A + B +C) || 5 209 Az 1a. és az 1b. alfejezetben meghatározott programok időszak elejére ütemezése, a társfinanszírozási ráták megemelése a kohéziós politika esetében, valamint Ukrajna pénzügyi csomagja várhatóan 2015-ben is további kifizetési igényeket eredményez az alábbi táblázatban bemutatottak szerint. A későbbiek során kezelendő, előre nem látott körülményekhez kapcsolódó 2015. évi további kifizetési igények || millió EUR Az 1a. alfejezet időszak elejére ütemezése (Horizont 2020, Erasmus+ és COSME) || 143 Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés időszak elejére ütemezése || 505 A társfinanszírozási ráták megemelése: Kohéziós politika (1b. alfejezet) || 375 Pénzügyi csomag Ukrajna számára || 105 A kifizetési igényeket befolyásoló, előre nem látott körülmények összesen || 1 128 Összefoglalásul: ebben a szakaszban a Bizottság arra tesz javaslatot, hogy a kohéziós politika keretében a 2014. évi további kifizetési előirányzatokra vonatkozó kérelmeket a 2013. év végi kifizetetlen kérelmek hátraléktöbbletének szintjére korlátozzák. A későbbiek során, a 2014. év végi kifizetetlen kérelmek hátralékának értékeléséig érkezhet kérelem a kohéziós politika társfinanszírozási rátájának 10 %-os megemelésére vonatkozóan 2014-ben. Továbbá 2015-ben várhatóan további kifizetési igények jelentkeznek a fenti 2.4. szakaszban meghatározottak szerint. Következésképpen előfordulhat, hogy a Bizottságnak a későbbiek során – a 2014. évi megvalósítás függvényében – javaslatot kell majd tennie a 2015. évi rendkívüli tartalék igénybevételére is. Tekintettel arra, hogy a Bizottság 2014-ben 65,4 millió EUR összeg átcsoportosítására tett javaslatot, az előre nem látott körülményekre való reagáláshoz szükséges, fennmaradó 2014–2015. évi további kifizetési igényeket a javaslat szerint a rendkívüli tartalék igénybevételén keresztül mobilizálják. Ezt ellentételezi majd a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret következő éveiben érvényes alacsonyabb felső kifizetési határ, a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 13. cikkének (3) bekezdésében előírtak szerint. 3. A RENDKÍVÜLI TARTALÉK ELLENTÉTELEZÉSE A TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET FELSŐ HATÁRAIVAL SZEMBEN A többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 13. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a rendkívüli tartalék igénybevételével rendelkezésre bocsátott összegeket a folyó pénzügyi évre vagy a következő pénzügyi évekre rendelkezésre álló tartalék révén teljes mértékben ellentételezni kell. A többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 13. cikkének (4) bekezdésével összhangban az ellentételezett összegeket nem lehet a továbbiakban a többéves pénzügyi kerettel összefüggésben igénybe venni, vagyis a folyó pénzügyi évre és a következő pénzügyi évekre vonatkozóan a többéves pénzügyi keretben megállapított kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok összesített felső határa nem léphető túl. Következésképpen a rendkívüli tartalék 2014-es kifizetési előirányzatokra történő igénybevételének és az ehhez kapcsolódó ellentételezésnek figyelembe kell vennie a 2014–2020 közötti évekre megállapított, folyó áron 1 023 954 millió EUR összegű (2011. évi árakon 908,4 milliárd EUR-val egyenértékű) kifizetési felső határt. Tekintettel a 2015. és 2016. évre vonatkozó bizonytalanságokra (vagyis az előző év végén fennálló kifizetetlen kifizetési kérelmek szintjére és további előre nem látható kifizetési igények felmerülésének valószínűségére) az ellentételezés ezen évek bármelyikében is meggondolatlanság lenne. 2017-ben a kifizetések felső határának szintje 2016-hoz viszonyítva nominálisan csökken. Ezen okokból javasoljuk elosztani az ellentételezést a 2018 és 2020 közötti évekre. Tekintettel a programozási időszak vége felé jelentkező fokozott kifizetési igényekre és a kifizetések felső határának 2018 és 2020 közötti növekedésére, javasoljuk az ellentételezés egyenlő éves részletekben történő megvalósítását. Ezek a kifizetések felső határa alatti összegek a vonatkozó éves költségvetésekben kifizetési előirányzatok céljára nem állnak majd rendelkezésre. 2. táblázat: a 2014. évi rendkívüli tartalék ellentételezésének elosztása millió EUR || A kifizetések felső határa || Ellentételezett összegek || A felső határ alatt felhasználható összegek 2018 || 149 074,0 || 1 342,3 || 147 731,7 2019 || 153 362,0 || 1 342,2 || 152 019,8 2020 || 156 295,0 || 1 342,2 || 154 952,8 Összesen || 458 731,0 || 4 026,7 || 454 704,3 4. KIEGÉSZÍTŐ ELEMEK A Bizottság felhívja a költségvetési hatóság két ágának figyelmét arra, hogy a határozatot legkésőbb az Európai Unió 2014. évi általános költségvetése 3. sz. költségvetés-módosításának közzétételével egy időben kell az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétenni. Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA a rendkívüli tartalék 2014. évi igénybevételéről AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra[9] és különösen annak 14. pontja második albekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően, mivel: (1) A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet[10] 13. cikke az Unió bruttó nemzeti jövedelmének legfeljebb 0,03 %-át kitevő rendkívüli tartalékot hozott létre. (2) Az említett rendelet 6. cikkének megfelelően a Bizottság kiszámította a rendkívüli tartalék 2014-re vonatkozó maximális összegét[11]. (3) Miután a többéves pénzügyi keret 2014. évi kifizetési felső határának 2013. februári, első alkalommal történő meghatározása után felmerült, előre nem látott körülményekre való reagálás minden egyéb pénzügyi lehetőségét megvizsgálták, szükségesnek látszik az Európai Unió általános költségvetésében szereplő kifizetési előirányzatoknak a kifizetési felső határ feletti kiegészítésére rendelkezésre álló rendkívüli tartalék teljes összegének a 2014-es pénzügyi évre történő igénybevétele, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk Az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének céljára igénybe kell venni a rendkívüli tartalékot a többéves pénzügyi keret kifizetési felső határa felett 4 026 700 000 EUR összegű kifizetési előirányzat biztosítására. Ezt az összeget az 1a. alfejezet (282 000 000 EUR), az 1b. alfejezet (3 394 700 000 EUR), a 2. fejezet (100 000 000 EUR), valamint a 4. fejezet (250 000 000 EUR) keretében történő kifizetések kiegészítésére kell felhasználni. 2. cikk A 2014-es pénzügyi évre vonatkozó rendkívüli tartalék révén igénybe vett 4 026 700 000 EUR összeget a tartalékkal szemben a következő évekre vonatkozó kifizetési felső határok keretében kell ellentételezni: a) 2018: 1 342 300 000 EUR b) 2019: 1 342 200 000 EUR c) 2020: 1 342 200 000 EUR 3. cikk Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni. Kelt Brüsszelben, -án/-én. Az Európai Parlament részéről A Tanács részéről Az elnök Az elnök [1] COM(2013) 928, 2013.12.20. [2] COM(2014) 329, 2014.5.28. [3] Lásd Ivalo Kalfin és Jean-Luc Dehaene európai parlamenti képviselő által készített, 2014. április 15-én elfogadott, a „Tárgyalások a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről: levonandó tanulságok és következő lépések”(2014/2005(INI) című jelentést ((P7_TA-PROV(2014)0378). [4] COM(2014) 329, 2014.5.28. [5] A 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendelet 15. cikkére vonatkozó együttes nyilatkozat (11961/13 sz. tanácsi dokumentum). [6] Az Európai Parlament és a Tanács 2014. március 11-i 223/2014/EU rendelete a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapról (HL L 72., 2014.3.12., 1. o.). [7] Megállapodás született arról, hogy nem kell visszatartani eredményességi tartalékot az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre és a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapra történő költségvetési juttatások, a kohéziós alapból az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközbe való átcsoportosítás és a Bizottság általi technikai segítségnyújtás céljára. [8] IP 14/219, 2014.3.5. [9] HL C 373., 2013.12.20., 1. o. [10] HL L 347., 2013.12.20., 884. o. [11] A Bizottság 2013. december 20-i közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek – A pénzügyi keret 2014-re vonatkozó technikai kiigazítása a GNI alakulásának megfelelően (COM(2013) 928 final).