EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.11.15. 
SEC(2011) 1359 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
 
amely a következ ő dokumentumokat kíséri 
 
Közlemény -  Nyitott és biztonságos  Európa építése: a 2014-2020-as id őszak belügyi 
költségvetése 
 
Javaslat: Rendelet a Menekültügyi és Migrációs Alap létrehozásáról 
 
Javaslat: Rendelet a Bels ő Biztonsá gi Alap részét képez ő, a rendőrségi együttműködés, a 
bűnmegelőzés és a b űnözés elleni küzdelem, valamin t a válságkezelés pénzügyi 
támogatására szolgáló es zköz létrehozásáról 
 
Javaslat: Rendelet a Bels ő Biztonsá gi Alap részét képez ő, a külső határok és a vízumü gy 
pénzügyi támogatására szolgá ló eszköz létrehozásáról 
 
Javaslat: Rendelet a Menekültügyi és Migrációs Alapra, valamint a rend őrségi 
együttműködés, a b űnmegelőzés és a b űnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés 
pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó általános rendelkezések 
megállapításáról 
{COM(2011) 749 végleges} 
{SEC(2011) 1358 végleges}  
 
HU 2   HU 1. BEVEZETÉS  
Az elmúlt években folyamatosan n őtt a belügyi szakpolitikák jelent ősége. E politikák célja, 
hogy létrejöjjön egy olyan, bels ő határok nélküli térség, ahová az uniós polgárok és a 
harmadik országok állampolgárai beléphetne k, ott szabadon mozoghatnak, élhetnek és 
dolgozhatnak, hozzájárulva ezáltal az új elképzelések, t őke, tudás és innováció 
beáramlásához, illetve a nemzeti munkaer őpiacokon jelentkez ő hiányok betöltéséhez, annak 
biztos tudatában, hogy jogaikat  maradéktalanul tiszteletben  tartják és biztonságukról 
gondoskodnak. E cél megvalósításához elengedhetetlen az Unión kívüli államokkal és a nemzetközi szervezetekkel való együttm űködés. 
2. PROBLÉMAMEGHATÁROZÁS 
2.1. Politikai kihívások 
A következ ő többéves pénzügyi keret id őszakában (2014–2020) az Un ió fontos kihívásoknak 
néz elébe a belügy terén. A menekültügy területé n várhatóan továbbra is éreztetik hatásukat 
mindazon tényez ők – háborúk, elnyomó rendszerek, politik ai instabilitás –, amelyek sokakat 
arra késztetnek, hogy az Unióban kérjenek menedékjogot és nemzetközi védelmet. A 
menedékjogot vagy a nemzetközi védelem valamilyen formáját kér ők beáramlása jelent ős 
ingadozást mutathat, és ezen belül számos különböz ő, eltérő szükségletekkel és célokkal 
rendelkez ő csoport különíthet ő el. Az ilyen beáramlások kezelése jelent ős tagállami 
forrásokat és kapacitásokat igényel, miközben egyes tagállamokba – földrajzi helyzetükb ől 
adódóan – aránytalanul magas számban érkeznek menedékkér ők. 
A jogszer űen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok integrációja alapvet ő kihívást 
jelent az Unió számára. Az integráció elmaradása szociális nehézségekhez vezethet, amelynek költségeit végs ő soron a társadalom egésze viseli. A jobb integráció lehet ővé teszi, hogy a 
legális migránsok tevékenyebb szerepet vállalja nak a befogadó társadalomban, és hozzájárul 
ahhoz, hogy az uniós gazdaság  megoldást találjon az el őtte álló demográfiai kihívásra. A 
legális migránsok beáramlása várhatóan fokozatosan emelkedni fog, különösen ami a 
munkaerő-migrációt illeti. A harmadik országbeli állampolgárok integrác iójának igénye tehát 
várhatóan szintén egyre er ősebb lesz. 
Egyes tagállamok – fö ldrajzi helyzetükb ő
l vagy vonzó gazdasági jellemz őikből adódóan – 
aránytalan nagy számú illegális migránst kényszerülnek fogadni. Az illegális bevándorlás nem csupán a célországok közé tartozó tagállamoknak kerül sokba, hanem maguknak a 
migránsoknak is. Az újonnan beérkez ő illegális migránsok szám a várhatóan csökkenni fog, 
ám az Unióban jelenlév ő illegális migránsok létszámának számottev ő csökkenése nem 
valószínű, még akkor sem, ha lényeges el őrelépések valósulnának meg az illegális migránsok 
felderítése és kitoloncolása terén. A visszatérés  kezelése tehát várhatóan továbbra is kihívást 
jelent majd. 
Az eredményes, hatékony és megbízható határellen őrzés elengedhetetlenül szükséges az 
Unión belüli szabad mozgáshoz, valamint a bels ő biztonság fenntartásához. A tagállamok 
között nagy eltérések vannak abból a szempontból, hogy milyen hosszúságú küls ő határral, 
illetve hány és milyen jelleg ű határátkel őhellyel rendelkeznek. Emiatt egyes tagállamokra 
aránytalanul nagy rész hárul a kapcsolódó költségekb ől. Mivel az érvényes vízummal vagy 
tartózkodási engedéllyel rendelkez ő személyek szabadon mozoghatn ak a schengeni térségben, 
 
HU 3   HU a tagállamoknak érdekükben áll közös normáka t alkalmazni. A határátkelések száma 
várhatóan növekedni fog, és ezzel párhuzamosan  egyre nagyobb kihívást jelent majd az uniós 
határok igazgatása. 
Az Unió számára súlyos gondot jelentenek a szervezett b űnözés különböz ő formái, a 
terrorizmus és a biztonsággal kapcsolatos egyé b kockázatok (beleértve ezek értékelését és 
kezelését is). A b űnözés összesített szintje a becslések szerint változatlan marad, ám a 
bűnözés jellege várhatóan megváltozik, ahogy a b űnözők új technológiákhoz folyamodnak a 
bűncselekmények elkövetése során. A nemzetközi és a szervezett b űnözés várhatóan 
fokozódik, és jellegét nézve kifinomulta bbá és nemzetközibbé válik. Bizonyos 
bűncselekmények, így a csalás, a pé nzmosás és a számítástechnikai b űnözés esetében 
növekedés várható. Bár a tagállamok kitartó er őfeszítései és az uniós jogalkotási lépések 
valószínűleg a terrorista tevékenységek cs ökkenését eredményezik, a terrorizmus 
fenyegetésének nemzetközi jellege tová bbra is súlyos gond, és belátható id őn belül nemigen 
van esély e veszély számottev ő csökkenésére. 
A görög-török határon és a dél-me diterrán térségben az utóbbi id őben bekövetkezett 
események szintén rámutatnak, milyen fontos, hogy az Unió a migrációra vonatkozóan átfogó megközelítéssel rendelkezzen, amely kiterjed annak különböz ő aspektusaira, így a 
megerősített határigazgatásra és a schengeni igazgatásra, a megfelel őbben célzott legális 
bevándorlásra, az integrációval kapcsolatos bevá lt gyakorlatok jobb terjes ztésére, valamint a 
migráció vonatkozásában a harmadik országo kkal kialakított kapc solatok fokozottabban 
stratégiai jelleg ű megközelítésére. 
2.2. A belügyi terület jelenlegi pénzügyi eszközeivel nem kezelhet ők megfelel ően a 
jövőbeli szükségletek és prioritások 
Bár a belügyi terület jelenlegi eszközeir ől általában megállapítható, hogy megvalósítják 
céljaikat és hatékonyan m űködnek, a fent ismertetett kihívásoknak nem felelnek meg 
maradéktalanul. 
Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatás a általános program (megosztott igazgatás) 
Az Európai Menekültügyi Alap nem rendelkezik elegend ő forrással ahhoz, hogy megfelel ő 
támogatást biztosítson egy átfogó uniós lete lepítési politikához, valamint ahhoz, hogy 
ösztönözze a tagállamokat arra, hogy köteleze ttségvállalás alapján részt vegyenek a 
letelepítési m
űveletekben. A nemzetközi védelemben részesül ők Unión belüli átszállítására 
vonatkozóan („áthelyezés”) sem nem rendelkezik további pénzügyi ösztönz őkről. 
A harmadik országok állampolgá rainak beilleszkedését segít ő európai alap a nemzeti 
stratégiákhoz nyújtott támogatá s révén kezeli az in tegrációval kapcsolatos kihívásokat. A 
kapacitásépítéssel kapcsolatos igények azonba n nemzeti szinten várhatóan csökkenni fognak, 
mivel egyes integrációs kihívások regionális és  helyi szinten – azaz az egyénekhez közelebbi 
szinten – hatékonyabban kezelhet ők. Szintén hatékonyabban kell irányozni az egyedi 
intézkedéseket, illetve megcélozni a migr ánsok azon csoportjait, amelyek az általános 
eszközök útján nehezen érhet ők el. 
Az Európai Visszatérési Alap jelenleg nem nyújt támogatást a kiutasítás el őtti 
befogadás/idegenrendészeti őrizet feltételeinek biztosításáho z, illetve az illegális migráció 
csökkentését célzó általánosabb jelleg ű intézkedésekhez. 
 
HU 4   HU A Külső Határok Alapból nem nyújtható tám ogatás a szabad mozgásra vonatkozó 
(szárazföldi) ellen őrzésekkel kapcsolatos intézkedés ekhez, sem pedig az illegális 
bevándorlással, az iratkezeléssel (a tartózkodási engedélyeket nyilvántartó adatbázisokkal) és 
a hamis okmányokkal kapcsolatos kísér ő intézkedésekhez. Szintén nem támogatható az 
intézményközi együttm űködés, valamint a különböz ő bűnüldöző hatóságok közötti 
kapcsolatok kiépítése, még az Unió területén belül m űködő hatóságok esetében sem. 
Biztonság és a szabadságjogok védelme általános program (közvetlen centralizált irányítás) 
A Bűnmegelőzés és a b űnözés elleni küzdelem (ISEC) és a Terrorizmus és egyéb biztonsági 
vonatkozású veszélyek megel őzése, az azokra való felkészültség és következményeik 
kezelése (CIPS) egyedi program nem nyújt támogatást a b űnüldözést szolgáló eszközök 
teszteléséhez és hitelesítéséhez, amely tevé kenységekkel biztosítani lehet az átmenetet a 
kutatás-fejlesztés és az operatí v kivitelezés/ rendszeres alkalmazás között, sem pedig ahhoz, 
hogy a bűnüldöző hatóságok strukturális kapacitásá t olyan eszközök vásárlásával er ősítsék, 
mint az észlel ő berendezések és IT-rendszerek. Egyes tevékenységek – pl. a közös 
nyomozócsoportok – vagy pedig a nagyobb rugalmasságot igényl ő újabb politikák – pl. a 
válságkezelés – nehezen finanszírozhatóak. 
2.3. A belügyi politikák küls ő dimenziójához nem áll rendelkezésre megfelel ő 
támogatás 
A meglév ő külső támogatási programok kialakítá sa nem a belügyi politikák küls ő 
dimenziójának támogatását szolgálja, hanem f őként más célokat, különösen a b ővítést, a 
fejlesztést és a szomszédságpolitikát, els ősorban a kedvezményezett országok szükségleteinek 
kielégítését tartja szem el őtt. Bár az ilyen jelleg ű segítségnyújtást fe nn kell tartani, 
szembetűnő, hogy az Unió nem rendelkezik kell ő befolyással saját politikai prioritásainak 
előmozdításához és megvalósításához, valamint olyan közvetlen uniós érdekek 
érvényesítéséhez, mint a migrációs áramlások igazgatása és a biztonság. 
E gondot súlyosbítja az is, hogy a belügyi te rület pénzügyi programjainak jelenlegi 
generációja szintén nem foglalkozik a küls ő dimenzióval. Bár van mód arra jelenleg, hogy 
harmadik országokban folyó bizonyos tevékeny ségek pénzügyi támogatásban részesüljenek, 
különösen az EU-ban kezd ődő és a harmadik országokban fo lytatódó finanszírozás területi 
folytonosságának biztosítása érdekében, ezek a tevékenységek igen korlátozottak. Így például nem áll rendelkezésre megfelel ő finanszírozás a visszafogadási  megállapodásokra, mobilitási 
partnerségekre és regioná lis védelmi programokra irán yuló tárgyalásokhoz és ezek 
végrehajtásához, ahhoz, hogy a harmadik orszá goknak segítséget nyújtsunk határigazgatásuk 
fejlesztéséhez, és ahhoz sem, hogy együttm űködést folytassunk harmadik országokkal olyan 
területeken, mint az emberkereskedelem, kábító szer- és fegyverkereskedelem, a nemzetközi 
bűnszövetkezetek felszámolása, valamint a terrorizmus és egyéb biztonsági kockázatok 
megelőzése. 
2.4. A belügyi terület támogatásn yújtási mechanizmusainak m űködési korlátai 
A megosztott igazgatással m űködő négy alap mindegyike külön jogalappal és külön 
végrehajtási szabályokk al rendelkezik. Ez az er őfeszítések párhuzamosságához és a szabályok 
megsokszorozódásához vezet, és ennek következtében többletmunkával, az eltér ő értelmezés 
kockázatával, valamint fokozott hibakockázattal ke ll számolni. Az alapok  többéves keretet és 
éves programozást alkalmaznak, ami bonyolult, id őigényes és nehezen kezelhet ő. A 
pénzgazdálkodás, valamint az igazgatási és ellen őrzési rendszerek tekintetében az alapok 
 
HU 5   HU bizonyos tekintetben hasonlóa k más közös igazgatás alá tartozó alapokhoz, különösen a 
strukturális alapokhoz, más tekintetben viszont eltér őek, ami zavaróan hat. 
A közvetlen igazgatás alapján (az ISEC és a CIPS program keretében) nyújtott támogatások 
összege rendszerint alacsony, ami nem teszi lehet ővé stratégiai alkalmazásukat, és gondot 
jelent, hogy nem használják fel az összes rend elkezésre álló forrást. A támogathatósági 
szabályok bonyolultsága miatt a végs ő kedvezményezettek által benyújtott költségtérítési 
igényekben viszonylag magas az álta lános hibaarány, ami fokozott el őzetes és utólagos 
ellenőrzést tesz szükségessé, és ez jelent ős adminisztratív munkaterh ekkel jár. A támogatás 
igénylésének folyamata szintén túl hosszú, így b űnüldöző hatóságok a jelentkez ő 
fenyegetésekre reagálva nem kezdhetnek gyorsan a m űveletekbe. 
A dél-mediterrán térségben nemrég lezajlott es emények rámutattak, milyen fontos az, hogy az 
Unió a válsághelyzetekre gyorsan és hatékonyan tudjon  reagálni. A jelenl egi veszélyhelyzet- 
reagálási mechanizmus csak a menekültüggyel kapcsolatos válságokra vonatkozik, és nem 
reagál gyorsan és hatékonyan a válsághelyzetekre.  Emellett a rendelkezésre álló finanszírozás 
is korlátozott. 
3. A SZUBSZIDIARITÁS ELEMZÉSE  
3.1. Az Unió fellépési joga 
Az Unió belügyi területre vonatkozó fellépési joga els ősorban az Európai Unió m űködéséről 
szóló szerz ődés (EUMSZ) V. címéb ől ered, különösen pedig az EUMSZ: 77. cikkének (2) 
bekezdéséb ől, 78. cikkének (2) bekezdéséb ől, 79. cikkének (2) és (4) bekezdéséb ől), 82. 
cikkének (1) bekezdéséb ől, 84. cikkéb ől, valamint 87. cikkének (2) bekezdéséb ől. A harmadik 
országokkal és a nemzetközi szervezetekkel való együttm űködésre az EUMSZ 212. cikkének 
(3) bekezdése vonatkozik. 
3.2. Szubszidiaritás 
Az Unió számára a belügyek területén jelentkez ő kihívásokat a tagállamok önállóan eljárva 
nem tudják kezelni. A migrációs áramlások kezelése, az Unió küls ő határainak igazgatása és 
az Unió biztonsága jelent ős tagállami forrásokat és kap acitásokat igényel. Az uniós 
finanszírozás olyan mechanizmus, amely érvény esíti a szolidaritás és a tagállamok közötti 
méltányos felel ősségmegosztás elvének pénzügyi vona tkozásait; ennek híján néhány 
tagállamnak egyedül kellene viselnie a hosszú határszakaszokból vagy a migrációs 
hullámokból ered ő aránytalan terheket. A források eg yesítésével járó továbbfejlesztett 
operatív együttm űködés méretgazdaságosságot és sziner giát hoz létre, így hatékonyabban 
használhatók fel a közpénzek, és meger ősödik a tagállamok közötti szolidaritás és kölcsönös 
bizalom. Az uniós finanszírozás emellett biztosít hatja azt a befolyást, amelynek segítségével 
meggyőzhetők a harmadik országok, hogy együttm űködjenek az Unióval olyan kérdésekkel 
kapcsolatban, amelyek f őként az Unió és a tagállamok számára bírnak jelent őséggel. 
4. CÉLOK  
"Az Európa 2020 stratégia költségvetése” cím ű közlemény1 bejelentette két alap létrehozását: 
                                                 
1 COM(2011) 500 végleges, I. és II. rész, 2011. június 29. 
 
HU 6   HU Alap Célkitűzés Költségvetés, 
2011-es árakon 
(millió EUR)  
Menekültügyi és Migrációs Alap
 A menekültügyhöz és a migrációhoz, a harmadik országok állampolgárainak integrációjához és a visszatéréshez 
kapcsolódó intézkedések támogatása.
 3,433 millió EUR  
Belső Biztonsági Alap  A külső határokkal és a bels ő biztonsággal kapcsolatos 
kezdeményezések pénzügyi támogatása.  4,113 millió EUR  
Az alapok általános és konkrét céljai a következ ők: 
Általános célok  Konkrét célok  
Az Unióba irányuló legális migráció megkönnyítése a tagállamok 
gazdasági és társadalmi szükségleteivel összhangban, valamint a jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok 
integrációjának támogatása.
 
A közös európai menekültügyi rendszer végrehajtásának támogatása.  
Az illegális migráció csökkentése és az önkéntes visszatérés 
előmozdítása  Az Unióba irányuló migrációs 
áramlások hatékony kezelésének javítása azokon a területeken, ahol az 
uniós fellépés hozzáadott értéket 
jelent, különösen a szolidaritás, a felelősségmegosztás és a harmadik 
országokkal való együttm űködés 
révén.
 
Az uniós migrációs politika küls ő aspektusainak támogatása.  
Az Unió küls ő határainak meger ősítése 
Az Unió küls ő határain keresztüli mobilitás el ősegítése  
A szervezett b űnözés, a terrorizmus és a biztonsággal összefügg ő 
egyéb fenyegetések kockázatán ak csökkentése, valamint ezek 
felderítésének és sikeres büntet őeljárás alá vonásának javítása.  Az Unió bels ő biztonságának er ősítése 
a külső határok igazgatása és a 
bűnüldözés által, többek között 
azoknak a felkészültségi és reagálási 
tevékenységeknek a meger ősítése 
révén, amelyek uniós pénzügyi forrásból támogathatók 
legmegfelel őbb módon, különösen a 
nemzetközi együttm űködés, a 
méretgazdaságosság, a köz- és 
magánszféra közötti partnerség, 
valamint a harmadik országokkal való együttműködés révén.
 Az Unió bels ő biztonsági politikájának küls ő aspektusaihoz nyújtott 
támogatás.  
E konkrét szakpolitikai célok megvalósítása során kell ő figyelmet kell fordítani az 
egyszerűsítés általános horizontális cé ljára, különösen pedig a jöv őbeli alapok 
rugalmasságára, a válsághelyzetekben nyújthat ó finanszírozás gyors felszabadítására, 
valamint az adminisztratív munkaterhek csökkentésére. 
5. VÁLASZTÁSI LEHET ŐSÉGEK  
A. kérdés – Finanszí rozási prioritások 
A.1. lehet őség – A 2013. évinek megfelel ő támogatáselosztás folytatása (status quo)  
A.2. lehet őség – A 2007 és 2013 közötti id őszak támogatáselosztásának átlaga  
 
HU 7   HU A.3. lehet őség – A két alapon belül a küls ő dimenzióra irányuló elem bevezetése olyan, 
harmadik országokban sorra kerül ő vagy azokkal kapcsolatos fellépések támogatására, 
amelyek els ősorban uniós érdekeket és célokat szol gálnak, közvetlen hatást fejtenek ki az 
Unióban és annak tagállamaiban, valamint biztos ítják az Unió területén belül végrehajtott 
tevékenységekkel való folytonosságot. E fi nanszírozás nem irányul olyan fellépések 
támogatására, amelyek a fejlesztéssel kapcsola tosak, és adott esetben kiegészíti az EU küls ő 
segítségnyújtási eszközein keresztül nyújto tt pénzügyi támogatást. A finanszírozás 
csökkentése valamennyi szakpolitikai területen, ám jelent ősebb mértékben azokon a 
területeken, ahol a küls ő dimenzióval kapcsolatos kiegészít ő tevékenységek ho zzáadott értéke 
és hatása várhatóan számottev őbb. 
B. kérdés – Megosztott igazgatás 
B.1. lehet őség – Uniós stratégiai iránymutatásokba n rögzített, átfogóan meghatározott 
politikai prioritásoknak megfelel ően kialakított közös többéves  keret, amely éves nemzeti 
programokkal egészül ki (status quo).  
B.2. lehet őség – Csupán többéves programozás, mint a strukturális alapok esetében.  
B.3. lehet őség – Az egyes tagállamokkal magas beosztású tisztségvisel ők szintjén folytatandó 
belügyi politikai párbeszéd, amely a belügyi célokra és a belügyek területére irányuló 
finanszírozásra összpontos ul, hogy segítséget nyújtson a tagállamoknak az uniós 
prioritásoknak megfelel ő többéves nemzeti program juk kialakításához és nyomon 
követéséhez.  
C. kérdés – Centralizált igazgatás (közvetlen és közvetett) 
C.1. lehet őség – Támogatásokat és bes zerzést együttesen alkalmazó megoldás végrehajtása a 
határokon átnyúló projektekhe z és nem állami szerepl őknek nyújtott pénzügyi támogatás 
biztosítása, politikai ind íttatású tevékenységek el őmozdítása és szolgáltatások beszerzése 
érdekében (status quo).  
C.2. lehet őség – Kizárólag a centralizált igazgatású beszerzés alkalmazása, a támogatások 
megszüntetése.  
C.3. lehet őség – Továbbfejlesztett és diverzifikált centralizált igazgatás a nemzetközi 
szervezetekkel kötött hozzájárulási megállapodás ok, a civil társadalommal való partnerségi 
keretmegállapodások, valamint egyes konkrét feladatoknak a meglév ő ügynökségekre való 
átruházása révén (közvetett igazgatás). Ajánla ttételi felhívások keretében korlátozott számban 
továbbra is nyújtanánk támogatá st. A beszerzés fennmaradna.  
D. kérdés – Vészhelyzet- reagálási mechanizmus 
D.1. lehet őség – A jelenlegi vészhelyzet-reagálási mechanizmus megosztott igazgatással a 
menekültügy területén, amely a migrációval kapc solatos egyéb válságok ra vagy a biztonsági 
válságokra nem terjed ki (status quo). 
D.2. lehet őség – A jelenlegi vészhelyzet-reagálási mechanizmus továbbfejlesztése azáltal, 
hogy centralizált igazg atás alá vonjuk és kiterjesztj ük a migrációval kapcsolatos egyéb 
válságokra és a biztonsági válságokra. A vészhelyzeti intézkedések id őtartama a jelenlegi hat 
hónapról tizennyolc hónapra emelkedne, és az ille tékes biztos felhatalmazást kapna arra, hogy 
a vészhelyzet jelentkezés ekor napokon belül jóváhagyja a vész helyzeti intézkedések kiadásait.  
 
HU 8   HU D.3. lehet őség – A D.2. lehet őség szerinti mechanizmus kiterjesztése a migráció területére, 
ám a bels ő biztonság területére nem. Ez utóbbi az Eu rópai Unió Szolidarit ási Alapja hatálya 
alá kerülne.  
6. HATÁSVIZSGÁLAT  
A. kérdés – Finanszí rozási prioritások 
A.1. lehet őség – a 2013. évivel egyez ő támogatáselosztás (status quo): A tagállamok 
menekültügyi rendszerei nehezebben tudják majd megfelel ő módon kezelni az összetett és 
ingadozó migrációs áramlásokat. Egyes tagállamok a menekültek és menedékkér ők fogadása 
miatt aránytalan költségek viselésére kénys zerülnek. Nem lennének elégséges források a 
letelepítési m űveletekhez, valamint az azon tagállamoknak nyújtandó további támogatáshoz, 
amelyek menekültügyi rendszerére különös nyomá s nehezedik. A tagállamok folytatnák a 
nemzeti/regionális integrációs stratégi ák kialakítását, illetve a már meglév ő stratégiák 
megerősítését. Ez javítaná a harmadik országok állampolgárainak inte grációját, és így 
kedvező hatást gyakorolna a társadalmi kohézióra és az uniós gazdaságra, ám a 
kapacitásépítéshez nyújtott finanszírozás hozzáadott értéke id ővel valószín űleg csökkenne. A 
visszatérés kezelését lehet ővé tevő kapacitások fejlesztése tovább folyna, de további 
támogatás jutna az idegenrendészeti őrizettel/befogadással kapcsolatos kapacitásokra. Bár a 
tagállamok megfelel őbb eszközeik lennének bizonyos számú illegális migráns visszatérésének 
biztosításához, a további/ folyamatos kapacitásépítés hozzáadott értéke id ővel valószín űleg 
csökkenne. Az uniós költségvetésb ől származó rendszeres támogatásban részesülnének azon 
tagállamok er őfeszítései, amelyek az egész Unió nevében és érdekében végeznek 
határellen őrzési feladatokat, így a szolidaritás és a felel ősségmegosztás elve kézzelfogható 
formában érvényesülne. Az új technológiák alkalmazása javítaná a határok biztonságát és kedvező gazdasági hatásokkal járna, mivel el őmozdítaná az innovációt, valamint 
megkönnyítené a jóhiszem ű utazók számára a be-és kiutazást az Unióba, illetve az Unióból 
Hatékonyságjavulást tenne lehet ővé, hogy következetesebben lehetne uniós finanszírozást 
nyújtani a vízumügyekben való konzuli együttm űködéshez és egyes határ menti térségekre 
vonatkozó kishatárforgalmi megállapodá sok támogatásához, és ez kedvez ően hatna az uniós 
gazdaságra. Az EUROSUR létrehozásával sz intén csökkenne az illegális migráció, a 
határokon átnyúló b űnözés, valamint az tengerbe vesz ő migránsok száma. A bels ő biztonság 
területének f ő prioritásaihoz megfelel
ő finanszírozás állna rendelkezésre. Ennek köszönhet ően 
várhatóan hosszú távon javulna az uniós biztonság, bár továbbra is nehéz lenne finanszírozást 
nyújtani a közös nyomozócsoportok tevékeny ségeihez vagy újabb politikákhoz, így a 
sürgősségi segítséghez és a válságkezeléshez, amelyek esetében a rugalmasság 
elengedhetetlen. A belügyi politikák küls ő dimenziójának kezelése megoldatlan maradna, és 
ez a korábban már kifejtett következményekkel járna. 
A.2. lehet őség – A 2007 és 2013 közötti id őszak támogatáselosztásának átlaga: Javulna a 
menekültügy színvonala, valamint a tagállamok képesek lennének kezelni az összetett és ingadozó migrációs áramlásokat, és meg tudn ának birkózni a menekültügyi rendszerükre 
nehezedő aránytalan nyomással. Nem lenne azonban elegend ő támogatás uniós letelepedési 
rendszer létrehozására, illetve arra, hogy ösztönz ők segítsék el ő a tagállamok részvételét a 
nemzetközi védelemben részesül ők Unión belüli átszállításában. A jogszer űen tartózkodó 
harmadik országbeli állampolgárok integrációja  tekintetében hasonló hatások várhatók, mint 
az A.1. lehet őség alkalmazása esetén.  Az illegális migránsok visszatéréséhez nyújtott uniós 
támogatás csökken ő mértéke miatt a visszatérések száma valószín űleg alacsonyabb lenne, és 
növekedne az Unióban maradó illegális migrán sok száma. A tagállamok kétoldalú alapon 
 
HU 9   HU közvetlenül együttm űködhetnének a hasonló kihívásokkal szembesül ő országokkal vagy 
harmadik országokkal, hogy bizonyos f okig befolyásolni lehessen a jöv őbeli migránsok 
számát, ami a migrációs áramlatokat más ta gállamok felé terelheti. A gyakran a 
feketegazdaságban dolgozó illegális bevándorlók helyzete várhatólag rosszabbodna. A küls ő 
határok igazgatásához rendelkezé sre álló finanszírozás alacso nyabb szintje szükségessé tenné, 
hogy az általános kapacitásépítési er őfeszítések helyett konkrét projektekre helyez ődjön a 
hangsúly, így például az EUROSU R megvalósítására és/vagy új IT-rendszerek kialakítására. 
Ez lehetővé tenné a határok jelenlegi biztonsági szintjének fenntartását, ám nem lenne 
elegendő ahhoz, hogy a „közszolgáltatásként” értelmezett határellen őrzés fogalmát 
alátámassza. A b űnüldöző hatóságok közötti gyakorlati együttm űködés meger ősítését szolgáló 
pénzügyi támogatás magasabb szintjének köszönhet ően a tagállamok eredményesebben 
tudnának fellépni a súlyos és szervezett b űncselekmények számos formájával szemben. A 
belügy küls ő dimenziójának kezelése jórészt megolda tlan maradna. Az Unió így nem lenne 
képes fokozni a harmadik országokra annak érde kében gyakorolt befolyását, hogy az Unió és 
tagállamai számára jelent őséggel bíró, ám a harmadik országok számára esetleg nem kiemelt 
fontosságú ügyekben (visszafogadás, illegá lis migráció, a határigazgatás meger ősítése stb.) 
együttműködésre ösztönözze őket. 
A.3. lehet őség – A támogatáselosztás átalakítása, küls ő dimenzióra irányuló elem 
alkalmazásával: A menekültügyi normák javulnának, az Unió és a tagállamok képesek 
lennének kezelni az összetett és ingadozó migr ációs áramlásokat, meg tudnának birkózni a 
menekültügyi rendszerükre nehezed ő aránytalan nyomással, uniós letelepítési rendszert 
hozhatnák létre, valam it további pénzügyi ösztönz őket biztosíthatná nak a nemzetközi 
védelemben részesül ők Unión belüli átadásához. Regi onális védelmi programok enyhítenék 
az érintett országokra nehezed ő terheket, és az Unió és a tagállamok méltányosan osztoznának 
azon a feladaton, hogy tartós megoldásokat találjanak a nemzetközi menekültvédelmi 
rendszeren belül. A harmadik ors zágbeli állampolgárok helyi szint ű integrációjának 
előmozdítására kialakított, és f őként a helyi vagy regionális hatóságok és nem állami 
szereplők által végrehajtott célzottabb stratégiák  támogatása irányába való elmozdulás 
várhatólag kedvez ő hatást gyakorol általába n a társadalmi kohézióra és az uniós gazdaságra, 
valamint különösen a harmadik országbeli  állampolgárok foglalkoztatási lehet őségeire.  A 
mobilitási partnerségek végr ehajtásához nyújtott átfogóbb támogatás, valamint az Unió 
nemzetközi szervezetekkel való közrem űködésének és együttm űködésének meger ősítése 
hozzájárulna a m űködési szinergiák maximalizálás ához és nagyobb eredményességhez 
vezetne. A visszatérési m űveleteken belül a támogato tt önkéntes visszatérés, a 
visszailleszkedési intézkedések, vala mint a tagállamok idegenrendészeti őrizettel kapcsolatos 
kapacitásainak el őtérbe helyezése számottev ően javítja majd a tagállami ügyintézés 
minőségét, lehet ővé teszi a tagállamok számára, hogy megfelel ő eszközökkel valódi 
ösztönzőket nyújtsanak valamennyi potenciális hazatelepül ő hazatelepüléséhez, és 
garantálják, hogy maradéktalanul érvényesüljön az a két egymástól elvála szthatatlan alapelv, 
miszerint az uniós normáknak megfelel ően elsőbbséget élvez az önkéntes  visszatérés, illetve 
valamennyi hazatelepül őt humánus és tisztességes bánásmód illet meg.  A visszafogadási 
megállapodások végrehajtásához nyújtott támogatás jelent ős mértékben hozzájárulna az 
illegális migrációval szembeni küzdelemhez. Az uniós letelepítési  rendszer, a regionális 
védelmi programok, a mobilitási partnerségek és a visszafogadási megállapodások együttes hatásaként kisebb mértékben lehet szükség a váratlanul fellép ő migrációs nyomásokhoz 
nyújtandó sürg ősségi finanszírozásra, a szárm azási országokban és a tagállamokban 
biztosítandó nemzetközi védelemre, valamint csökkenhet az Unió terüle tére való jogellenes 
belépések el őfordulása és a visszatérési m űveletek finanszírozásának szükségessége. A küls ő 
határokra gyakorolt hatás várh atólag megegyezik az 1. lehet őségnél leírtakkal, ám a küls ő 
 
HU 10   HU dimenzióra vonatkozó elem révé n a Frontex és a harmadik or szágok közötti hatékonyabb 
határigazgatási együttm űködés valószín űleg növeli az illegális migránsok felderítésének 
arányát, vagy megakadályozza az Unióba való belépésüket. A bels ő biztonság területének f ő 
prioritásai megvalósulnának, hosszú távon ja vítva ezáltal az Unió  biztonságát. A bels ő 
biztonsági politikák küls ő dimenziójához biztosított támogatás el ősegítené a harmadik 
országokból származó biztonsági fenyegeté sek jobb megértését. Ez – az ezekkel az 
országokkal más területeken, pl. a mi grációkezelés terén folytatott együttm űködéssel 
kiegészülve – javítaná a terro rizmussal vagy a nemzetközi b űnözéssel kapcsolatos potenciális 
fenyegetések megel őzését és észlelését célzó beavatkozások eredményességét. 
B. kérdés – Megosztott igazgatás 
B.1. lehet őség – Status quo A többéves kereten belüli éves programozás fenntartása lehet ővé 
tenné olyan fellépések kiválasztását és végr ehajtását, amelyek jobban összhangban vannak a 
kialakuló uniós prioritásokkal. Bár az éves programok számának 392-re való, mintegy ötven 
százalékos csökkentése el őrelépést jelent, a rendszer  továbbra is bonyolult, id őigényes és 
nehezen kezelhet ő lenne, komoly adminisztratív munkate rhekkel. Emellett a programlezárási 
eljárás nem lenne összeegyeztethet ő a költségvetési rendelet felülvizsgált változatában 
előirányzott eljárással. 
B.2. lehet őség – Többéves programozás: Összesen mintegy 56 kezelend ő többéves program 
esetén mind a Bizottságra, mind a tagállamok ra háruló adminisztratív terhek jelent ősen 
csökkennének. A programozás összhangba kerülne egyéb megosztott igazgatású eszközökkel, 
így valamennyi érdekelt fél számára egységesebbé és egyértelm űbbé válna. Bár nagyobb fokú 
rugalmasságot nyújtana, a többéves programozás nem kezeli kielégít ő módon a belügyi terület 
sajátosságait. 
B.3. lehet őség – Többéves programozás politikai párbeszéddel: Összesen mintegy 56 
kezelendő többéves program esetén jelent ősen csökkennének mind a Bizottságra, mind a 
tagállamokra háruló adminisztratív te rhek. A magas beosztású tisztségvisel ők szintjén folyó 
politikai párbeszéd eredményközpontúbb megközelítéshez vezetne. Az egyszer űsítés és az 
eredményközpontú programozás miatt a lehet őség jelent ős előrelépés a status quóhoz képest. 
C. kérdés – Centralizált igazgatás (közvetlen és közvetett) 
C.1. lehet őség – Status quo: Jelentős összegek kiadására kerülne sor centralizált igazgatás 
keretében, különösen a bels ő biztonság területén. A szabályok egyszer űsítése és az eljárások 
korszerűsítésére irányuló er őfeszítések híján a Bizottság és a végs ő kedvezményezettek 
adminisztratív terhei egya ránt növekednének, és enne k következtében várhatóan n őne a hibák 
kockázata. 
C.2. lehet őség – Csak beszerzés: Nem lenne szükség forrásokra a támogatások 
végrehajtásának kezeléséhez. Ugyanakkor nem lenne mód támogatni a szakpolitikai célok 
által vezérelt innovatív fellépéseket, élénkíteni a határokon átnyúló együttm űködést, vagy 
támogatni és meger ősíteni a civil társadalmat. Nem javulna az Unió képessége arra, hogy 
válságok esetén gyorsan és hatékonyan reagáljon. 
C.3. lehet őség – Továbbfejlesztett és diverz ifikált centralizált igazgatás: A szakpolitikai 
célok által vezérelt fellépések tám ogatására a terület legmegfelel őbb szerepl ői által 
hatékonyabban és eredményesebben végrehajtott támogatások állnak majd rendelkezésre. Bár 
ez eleinte az adminisztratív terhek mérsékelt növekedéséhez vezethet, hosszú távon javítja a 
 
HU 11   HU legfontosabb érdekeltek közötti kapcsolatoka t és csökkenti az általános munkaterhet. Az 
adminisztratív terhek csökkenéséhez vezet az  is, hogy korlátozott számban lehet majd nyílt 
ajánlattételi felhívásokhoz folyamodni. Várhatóa n javulna a szinergia és  a koherencia azáltal, 
hogy egyes feladatokat a belügyek terüle tén –akár harmadik országokban – m űködő 
ügynökségekre ruháznának át. 
D. kérdés – Vészhelyzet- reagálási mechanizmus 
D.1. lehet őség – Status quo: Az Unió nem lenne képes gyorsan és hatékonyan reagálni a 
menekültüggyel kapcsolatos válságokra, illetv e nem tudna reagálni  a migrációval vagy a 
biztonsággal kapcsolatos egyéb válságokra. 
D.2. lehet őség – A mechanizmus továbbfejleszté se és a migrációval, valamint a 
biztonsággal kapcsolatos egyéb válságokra való kiterjesztése: Az Unió gyorsan és 
hatékonyan tudna reagálni a (m enekültügy területén kívül es ő) migrációs válságokra és a 
biztonsági válságokra. A beavatkozások ha tékonyabbak lennének, mivel mód lenne a 
vészhelyzeti finanszírozás juttatás akor kiválasztani a legmegfelel őbb partnert, gyorsabban 
lehetne folyósítani a vészhelyzeti finanszíro zást, valamint meg lehetne hosszabbítani a 
vészhelyzeti intézkedések id őtartamát, hogy teljesebb kör űen lehessen kezelni  a vészhelyzeti 
beavatkozásokból származó tartós abban fennálló szükségleteket. 
D.3. lehet őség – A mechanizmus továbbfejlesztése és a migrációval kapcsolatos egyéb 
válságokra való kiterjesztése, a biztonság területének az Európai Unió Szolidaritási 
Alapja hatálya alá való helyezése: A hatások a D.2. lehet őségnél ismertetettekkel 
megegyez őek lennének. Nem valószín ű, hogy az adminisztratív munkateher tekintetében 
jelentős megtakarítást eredményezne az, ha az ember által okozott biztonsági válságok az 
Európai Unió Szolidaritási Alapjának ha tálya alá kerülnének, és elképzelhet ő, hogy az 
Európai Unió Szolidaritási Alapjának f ő célja háttérbe szorulna , amit a Tanács minden 
bizonnyal nem látna szívesen. 
7. A LEHETŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
7.1. A lehetőségek összehasonlító elemzése 
A. kérdés – Finanszí rozási prioritások 
Az A.1. és az A.2. lehet őség nem tartalmaz külön finanszírozási elemet a belügyi politikák 
külső dimenziójához.  Bár e politikák „bels ő” vonatkozásaira így több finanszírozás áll 
rendelkezésre, ez az összeg nem feltétlenül azon a területen kerü l kiadásra, ahol a legnagyobb 
hatást gyakorolhatná. Ezzel szemben ha az A.3. lehet őséget követve mindkét alap a küls ő 
dimenziót szolgáló számottev ő nagyságrend ű finanszírozási elemmel egészülne ki, az jelent ős 
„megelőző” hatást gyakorolna valamennyi belügyi pol itika területére, és ezáltal csökkentheti 
az ezeknek a politikáknak a bels ő vonatkozásaihoz szükséges finanszírozás általános szintjét.  
Emellett megfelel őbb védelmet biztosít az uniós érdeke k számára az Unión kívül, különösen 
az Unióban kezd ődő és harmadik országokban folytatódó  fellépések támogatása révén. Ez 
nem csupán a migrációs áramlások következményeinek, valamint a szervezett b űnözés és a 
terrorizmus kezelését teszi lehet ővé az Unió számára, hanem a harmadik országokban 
megvalósuló megel őző intézkedéseket is célozza. Az ilyen fellépés kedvez ő hatásai közé 
tartozhat a menedékre vagy a nemzetközi vé delem egyéb formáira szoruló személyek, 
valamint az Unió küls ő határain átlép ő illegális migránsok számának csökkenése, valamint a 
 
HU 12   HU határokon átnyúló b űnözés, így az emberkereskedelem, valamint a kábítószer- és 
fegyverkereskedelem visszaesése. A harmad ik országokkal való fokozott együttm űködés a 
legális/munkavállalási célú bevá ndorlás jobb irányítását, és ezáltal az Unióban jelentkez ő 
munkaerőhiány megfelel őbb kezelését is lehet ővé teszi.  
B. kérdés – Megosztott igazgatás 
A B.1. lehet őség (status quo) igen kedvez őtlenül befolyásolná az adminisztratív 
munkaterheket és nem felelne meg a tagállamok egyszer űsítésre irányuló követeléseinek.  A 
B.2. lehet őség értelmében javasolt átállás a többéves programozásra jelent ős előrelépést 
jelentene a fennálló helyzethez képest, mivel csökkentené a Bizottság és a tagállamok által 
igazgatott programok számát.  Továbbá a megosztott igazgatá s alá tartozó egyéb uniós 
eszközökkel való összehangolás valamennyi ér dekelt fél számára nagyobb fokú egységességet 
és egyértelm űséget eredményezne. Bár a B.2. lehet őség nagyobb rugalmasságot nyújt, nem 
oldaná meg azt a belügyi területre jellemz ő igényt, hogy állandóan reagálni kell a 
tagállamokban és a harmadik orszá gokban folyó változásokra. A B.3. lehet őségben javasolt 
politikai párbeszéd megoldást nyújtana erre  az igényre, és eredményközpontúbb megosztott 
igazgatást tenne lehet ővé. Várhatóan a programozás rugalmasabb megközelítését és 
valamennyi érdekelt fél munkaterheinek csökkenését is eredményezné az els ő két évet 
követően, amely során a régi és az új es zközök között még átfedések lennének. 
C. kérdés – Centralizált igazgatás (közvetlen és közvetett) 
A centralizált igazgatás végrehajtásával kapcsolatban mérlegelt három lehet őség közül a C.1. 
lehetőség (status quo) a legkevésbé vonzó, mivel nem vagy alig ad lehet őséget az 
adminisztratív munkaterhek egyszer űsítésére vagy csökkentésére . E tekintetben a C.2. 
lehetőség (kizárólag beszerzés) jelent ős előrelépést jelentene, bár teljesen kizárná a 
szakpolitikai célok által vezérelt fellépések el őmozdításának, a nemzetközi együttm űködés 
élénkítésének és a civil társadalom tá mogatásokon keresztüli segítésének lehet őségét. Azáltal, 
hogy lehet ővé tesz partnerségi keretmegállapodásokat, hozzájárulási megállapodásokat, 
közvetett igazgatást, valamint a legmegfelel őbb szerepl ők általi nyílt ajánlattételi felhívás 
korlátozott számú alkalmazását, a C.3. megoldá s célzottabb, diverzif ikáltabb és kevésbé 
erőforrás-igényes centralizált igazgatást eredményezne. 
D. kérdés – Vészhelyzet- reagálási mechanizmus 
A D.1. lehet őség (status quo) nyilvánvalóan nem fe lel meg annak az igénynek, hogy az 
Uniónak gyorsan és hatékonyan tudjon reagálni a migráció és a biztonság terén jelentkez ő 
válságokra. Bár a D.3. lehet őség a D.1. lehet őséghez képest el őrelépést jelent, mivel a 
migráció terén a centralizált igazgatás alá tartozó finanszírozás gyorsabb folyósítását 
irányozza el ő, az Európai Unió Szolidaritási Alapjának kiterjesztése a biztonság területén 
jelentkező válságokra valószín űleg a tagállamok ellenállásáb a ütközne, mivel háttérbe 
szoríthatja ennek az eszköznek a f ő célját. A D.2. a jelenlegi helyzethez képest szintén 
jelentős előrelépést jelentene, mivel lehet ővé tenné migrációs vészhelyzetek esetén a 
finanszírozás gyors folyósítá sát, és emellett a Bels ő Biztonsági Alapon be lül külön reagálási 
mechanizmust hozna létre.  
7.2. A javasolt megoldás és szervezési szempontok 
A javasolt megoldás az A.3., a B.3., a C.3 és a D.2. lehet őség kombinációja.  A belügyi 
területre irányuló támogatásnyújtás f ő igazgatási módszere a megosztott igazgatás lesz, bár a 
 
HU 13   HU határokon átnyúló fellépések, az innovatív projektek, a ci vil társadalomnak nyújtott 
támogatás, az IT-rendszerek, a tanulmányok, rendezvények és a küls ő dimenzióval rendelkez ő 
és/vagy az uniós források gyors mozgósítását igényl ő fellépések esetében fenntartjuk és 
továbbfejlesztjük a centralizált igazgatást . Az ügynökségek lesznek megbízva bizonyos 
operatív feladatok elvégzésév el feladatkörükön belül és m unkaprogramjukkal összhangban. 
A javasolt megoldás végrehajtása teljes mérték ben megfelel majd annak a döntésnek, hogy a 
pénzügyi eszközök számát kett őre kell csökkenteni, átláthatóbbá téve ezáltal a belügyi terület 
finanszírozását, és egyszer űbbé téve olyan fellépések finans zírozását, amelyek jelenleg a 
különböző alapok határmezsgyéjén állnak. A belügyek finanszírozásának jöv őbeli 
szerkezetének másik f ő jellemzője, hogy mindkét alapra vonatkoz ó horizontális eszköz jön 
létre, amely a programozásra, a jelentés tételre, a pénzgazd álkodásra és az ellen őrzésre 
vonatkozó valamennyi szabályt tartalmazza majd. Ez két határozott el őnnyel jár: egyrészt 
elkerüli az ismétl ődést, és jelent ősen csökkenti a két alapra vonatkozó (és egyébként 
egymással megegyez ő, párhuzamos) rendelkezések számát, másrészt pedig egyszer űsítést és 
következetességet biztosít, mivel valame nnyi kedvezményezettre azonos szabályok 
vonatkoznak majd, függetlenül attól, melyik al apból származik a finanszírozás, és így az 
érintettek számára egyszer űbb lesz az alapok megértése és az azokhoz való hozzáférés. 
8. NYOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
Mindkét alapra vonatkozóa n rendelkezni kell id őközi értékelésr ől és utólagos értékelésr ől Az 
időközi értékelés id őzítése a lehet ő legnagyobb rugalmasság garant álása érdekében nem lesz 
előre rögzítve. Az el őrehaladás nyomon követése, valamint  a belügyek területére irányuló 
uniós kiadások eredményeinek és hatásainak mé rése érdekében mutatók kialakítására kerül 
sor belügyi finanszírozás teljesítményének a rá fordítás, az eredmények és ahol lehetséges, a 
hatások tekintetében va ló nyomon követésére.