HU    HU HU 
 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 16.7.2009 
SEC(2009) 980 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
 
a földgázellátás biztonságának meg őrzését szolgáló intézkedésekr ől szóló 2004/67/EK 
irányelv felülvizsgálata 
 
A HATÁSVIZSGÁLAT vezet ői összefoglalója  
 
{COM(2009) 363 végleges } 
{SEC(2009) 979 végleges } 
 
 
 
HU 2   HU BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
 
a földgázellátás biztonságának meg őrzését szolgáló intézkedésekr ől szóló 2004/67/EK 
irányelv felülvizsgálata 
 
A HATÁSVIZSGÁLAT vezet ői összefoglalója  
 
{COM(2009) 363 végleges } 
{SEC(2009) 979 végleges } 
 
HU 3   HU 1. A  PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA  
A Bizottság az energiapolitika második straté giai felülvizsgálatában megállapította az 
energiaellátás biztonságára vonatkozó európai uniós megközelítést és meghatározott egy 
öt pontból álló európai uniós energiabiztonsági és  szolidaritási cselekvési tervet1. A 
Tanács, a Parlament, az Európai Tanács2 és az érdekeltek3 szilárdan támogatták a 
megközelítést és a cselekvési tervet. Ez a hatá svizsgálat a cselekvési terv egyik elemével 
foglalkozik: a földgázágazaton belüli válságmegel őzésre és válságkezelésre vonatkozó 
intézkedések meger ősítésével, és ezen belül a földgázellátás biztonságának meg őrzését 
szolgáló intézkedésekr ől szóló 2004/67/EK irányelv  felülvizsgálatával. 
Az irányelv – és az azt megel őző és követ ő belső földgázpiaci irányelvek – 
alapelgondolása szerint a bels ő földgázpiacnak (a megfelel ő infrastruktúra megléte 
mellett) kell ően jól m űködőnek és rugalmasnak kell lennie ahhoz, hogy a legtöbb 
földgázellátási zavart enyhíteni tudja.  A 2004-es irányelv ugyanakkor olyan, 
válságkezel ő intézkedéseket tartalmazó, a bels ő piaccal összhangban lév ő keretrendszert 
is létrehozott, amely azon zavarokra vonatkoz ik, amelyeket a piac önmagában nem képes 
enyhíteni. A piac m űködését és a szükség esetén alkalmazható válságkezel ő 
intézkedéseket egyaránt el őtérbe helyez ő megközelítés alapvet ő eleme a földgázellátás 
biztonságára vonatkozó európai szakpolitikának.  
Az elmúlt években sok változás történt Európa földgázellátásának biztonsága 
tekintetében. Egyre nagyobb az importfügg őség, valamint az ellátás és a tranzit 
kockázatai is egyre jelent ősebbé válnak. A 2009. januári orosz–ukrán gázválság az 
európai földgázellátás példátla n, minden eddiginél nagyobb méret ű zavarát idézte el ő. 
Két hétig szünetelt az Európába érkez ő import 30 %-a. Mindez most már a 
földgázellátási zavar valóságos forgatókönyve. Az európai helyzet szintén változik: a 
nagy távolságú hálózato n keresztül történ ő földgázforgalom növekv ő fontossága miatt a 
földgázellátási válságokat Európa jelent ős része hamar érzékeli, azonban a fejl ődő belső 
földgázpiac egyre er őteljesebb eszközökkel rendelkezik  a földgázellátási zavarok 
enyhítésére. A növekv ő jelentőségű európai dimenzió megfelel ő, közösségi szint ű 
szabályozási keretet tesz szükségessé  az ellátásbiztonság tekintetében. 
Két fő kérdés merül fel. Az egyik kérdés az, hogy a bels ő földgázpiac rugalmassága kell ő 
mértékben fejl ődik-e ahhoz, hogy a 2009. januárihoz ha sonló földgázellátási zavarokat 
enyhíteni tudja. Szükség van-e korszer űsített szabványokra vagy más ösztönz ő 
intézkedésre? A másik kérdés a válságkezel ő intézkedéseket vizsgá lja a tekintetben, hogy 
hatékonyak-e abban a formában, ahogy tagállami,  regionális és uniós szinten jelenleg 
végrehajtják őket, valamint hogy milyen hatással vannak a bels ő földgázpiac 
zavarenyhít ő képességére és a szolidaritásra. Szükség van-e jobb szervezésre?  
                                                 
1 COM(2008) 781, „Az energiap olitika második stratégiai felülvizsgálata: az Európai Unió 
cselekvési terve az energiaellátás biztonsága  és az energiapolitikai szolidaritás terén”. 
2 Az Európai Parlament 2009. február 2-i állásf oglalása az energiapolitik a második stratégiai 
felülvizsgálatáról (2008/2239(INI)); az Energiaügyi Tanács 2009. február 19-i következtetései 
(6692/09); az Európai Tanács 2009. március 19-i elnökségi következtetései. 
3 Lásd a nyilvános konzultációról készült jelentést (5. melléklet). 
 
HU 4   HU A 2009. januári földgázválság a gyakorlatban mutatta be a napjainkban tapasztalható 
földgázellátási zavarok és a válságkezelés euró pai dimenzióját. Mire az orosz készletek 
Ukrajnán keresztül ismét elérték Európát, az európai fellépések már jórészt pótolták az ellátás kimaradását. Ezzel egy id őben a válság arra is ráv ilágított, hogy továbbra is 
szükség van európai infrastrukt úra-beruházásokra (pl. tárolá s, ellenirányú áramlás, új 
rendszerösszeköt ők) annak érdekében, hogy megaka dályozható legyen a zavarok 
válságokká történ ő fejlődése, valamint hogy a további piaci integráció javítaná az ellátás 
biztonságát. Felmerült annak a kérd ése, hogy a tagállamok válságkezel ő intézkedései 
összhangban állnak-e a bels ő piaccal. A válság ennélfogva megalapozza mindkét 
beazonosított kérdést.  
A zavarok enyhítését és a válságmegel őzést szolgáló infrastruktúrák és készletek 
területén megvalósuló beruházások alacsony szintjének kockázatai mellett úgy t űnik, 
hogy szabályozási/végrehajtás i hiányosság is van. A 2004-es irányelvnek az 
ellátásbiztonsági szabványokat és a válsághe lyzetre való felkészülést meghatározó 
fogalmai a mai helyzetben már nem elegend ően pontosak és eredményesek. Ezenkívül a 
végrehajtás sem egységes Európában, ahogy azt a 2004/67/EK irányelv végrehajtásáról 
készült bizottsági jelentés is mutatja
4.  
Végső soron az európai polgárok  (akik a f őzés és fűtés – közvetlenül vagy központi 
fűtésen keresztül – vagy a földgázalapú villam osenergia-termelés miatt függnek a gáztól) 
és az ipar (pl. energiaágazat, vegyszerek, m űtrágyák) látják kárát annak, ha az európai 
földgázellátás biztonságára vonat kozó intézkedések nem megfelel őek. Míg az 
ellátásbiztonság költségei rendszerint a kapcsolódó díjakban jelennek meg, a zavarok 
hatásai ennél jellemz ően jóval nagyobb mérték űek. Jelent ős számban sz űnhetnek meg 
munkahelyek abban az esetben, ha tovább ra is fennmaradnak azok az intézkedések, 
amelyek nem elegend őek az európai földgázellátás biztonságának biztosítására. Mindez 
jelentős hatással lehet a környezetre , az éghajlatra  és a fenntartható fejl ődésre  is. A 
nem biztonságos földgázellátás el őtérbe helyezi a gyakran magasabb szén-dioxid-
kibocsátással járó kisegít ő tüzelőanyagok használatát. Az ellátásbiztonság 
megkérdőjeleződése meghiúsíthatja azt a többletet, amelyet a földgáztól várunk a nagy 
hatékonyságú, kis szén-dioxid-kibocs átású energiarendszerekre történ ő áttérés során, 
különösen egy olyan id őszakban, amikor a megújuló energiaforrások még nem 
versenyképesek.  
2. A  SZUBSZIDIARITÁS ELEMZÉSE  
Az energiaellátás biztonsá gának a Lisszaboni Szerz ődés energiára vonatkozó cikkében 
történő szerepeltetése és az energiapolitika második stratégiai felülvizsgálatának 
jóváhagyása az EU olyan szerepvállalás ának szükségességét bizonyítja, amely 
összhangban van a bels ő energiapiac növekv ő realitásával.  
A harmadik bels ő energiapiaci csomag elfogadása meg fogja er ősíteni a piacot.  A 
nemzeti piacok integrációja idején nem le sz lehetséges az ellátásbiztonságot els ősorban 
nemzeti ügynek tekinteni. Következésképpen a kapcsolódó európai uniós jogszabályok 
jogi alapjának a jöv őben figyelembe kell vennie az Európai Unióról szóló szerz ődésnek a 
belső piacra vonatkozó szabályait. Minde n javaslatnak – összhangban a bels ő energiapiac 
jogi alapjával, amelynek a javaslat biz onyíthatóan a kiterjesztése – a 95. cikken kell 
                                                 
4 2008. novemberi értékel ő jelentés a 2004/67/EK irányelv végrehajtásáról. 
 
HU 5   HU alapulnia. Ez egy hasonló, a villamosene rgia-ágazatra vonatkozóan 2005-ben elfogadott 
eszköz jogi alapja ( 2005/89/EK irányelv). 
Önállóan egyik tagállam sem biztosíthat megfelel ő szabályozási keretet és beruházásokat 
a belső piacon a földgázellátás bizt onsága érdekében. Mindezt kizárólag egy uniós szint ű 
fellépés biztosíthatja. Önállóan egyetlen tagállam sem képes az t biztosítani, hogy 
valamennyi tagállam hatékony intézkedés eket hozzon a földgázellátásban el őálló 
válsághelyzetek kezelésére. Továbbá a tagálla mok egyedi, koordináció nélküli fellépései 
megakadályozhatják a bels ő piac további fejl ődését, hátrányosan megkülönböztet ő 
elbánáshoz vezethetnek és akár a többi tagá llam ellátásbiztonságát is veszélyeztethetik. 
3. A Z UNIÓS KEZDEMÉNYEZÉS CÉLJAI : MIK A F Ő SZAKPOLITIKAI CÉLKIT ŰZÉSEK ?  
Az általános szakpolitikai célkit űzés: Európa megfelelő szintű felkészültsége  a 
földgázellátási zavarokra. A 2009-es földg ázválság idején megmutatkozó gyengeségeket 
még idejében, egy további válság kialakulása el őtt kell kezelni.  
Ez a kezdeményezés kiegészíti a harmadik bels ő piaci csomagot, amely javítja a piac 
átláthatóságát, el ősegíti a határokon átnyúló kereskedel met és beruházásokat és lehet ővé 
teszi az EU tagállamai közti szolidaritás er ősítését.  
A két beazonosított kérdés tekintetében a konkrét/operatív célkit űzések az alábbiak: 
i. A gázellátási zavarok zömének enyhítésére  alkalmas rugalmasságot elérni a bels ő 
földgázpiacon az infrastruktúra- és föl dgázberuházásokra, valamint a piac megfelel ő 
működésére irányuló, szükséges ösztönz ő intézkedések létrehozása révén.  
ii. Hatékony közrem űködés az európai földgázellátási válsághelyzetek megoldása 
érdekében, el őre megfogalmazott és minden tagállami és uniós szint ű szereplőt magában 
foglaló vészhelyzeti tervekkel, amely alkalmas az olyan méret ű és jelent őségű ellátási 
zavarok kezelésére, mint amilyen a 2009. januári volt.  
4. S ZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK : MILYEN LEHET ŐSÉGEK MERÜLTEK FEL ÉS 
MELYEKNÉL KERÜLT SOR RÉSZLETES ÉRTÉKELÉSRE ?  
Öt lehetőség beazonosítására került sor: 
1. Az új uniós fellépés mell őzése. 
2. A 2004-es irányelv fokozottabb végrehajtása. 3. Az iparág önkéntes fellépése. 4. Új irányelv. 5. Új rendelet. Az alapforgatókönyv – az új uniós fellépés mell őzése – lehet, hogy a következ ő években 
részben teljesíti a célkit űzéseket a harmadik bels ő energiapiaci csomag, az európai 
gazdaságélénkítési terv, a fö ldgáz-, villamosenergia- és k őolajágazat területén 
megvalósuló beruházási projektek kihirdetésér ől szóló 736/96/EK tanácsi rendelet 
felülvizsgálata, a TEN-E program, a föl dgázellátás biztonságár ól szóló, jelenleg 
érvényben lév ő 2004-es irányelv, valamint a 2009. januári földgázválságot követ ő 
 
HU 6   HU vészhelyzeti tervezés re vonatkozó együttm űködés révén. Id őzítés szempontjából – mivel 
a harmadik csomag 2011-ig nem lesz teljes mértékben m űködőképes, és bármikor 
előfordulhat egy újabb zavar a földgázellátá sban – a hálózatfejlesztés tervezésére 
vonatkozó együttm űködés előzetesen megkezd ődött. Ennek ellenére vitathatatlanul 
szükség van egyértelm ű iránymutatásra és támogatásr a az EU szintjén (például az 
infrastruktúrákra vonatkozó ellátásbizt onsági szabványokról szóló megállapodás 
formájában), annak érdekében, hogy a szab ályozó hatóságok és sz állításirendszer-
üzemeltet ők tagállami, regionális és európai unió s szinten képesek legyenek megbirkózni 
az olyan nehéz kérdésekke l, hogy mely kiegészít ő beruházások bizonyulnak a 
leghasznosabbnak, és ki finanszírozza őket. A 2004-es irányelv jelenleg érvényben lév ő 
ellátásbiztonsági szabványai nem elég pontosak.  
A második lehet őség szempontjából a Bizottságnak a 2004-es irányelv végrehajtására 
vonatkozó jelentése nagyon heterogén eredményekr ől és egyenl őtlen végrehajtásról 
számol be. Ennyire pontatlan szabványok és kevéssé egyértelm ű kötelezettségek mellett 
lehetetlen a szigorú végrehajtás, ezért a Bizottság elvetette a második lehet őség (a 2004-
es irányelv fokozottabb végrehajtása) további elemzését.  
Elképzelhet ő néhány érdekelt önkéntes fellépése az ellátásbiztonság olyan vonatkozásai 
tekintetében, amelyeket az irányelv nem megfelel ő módon rendez, és néhány 
kezdeményezés már történt is e téren. Az önkéntes fellépés egyik hátránya, hogy nem lehet korlátlanul a piaci er őkre támaszkodni a földgázellátás biztonságának megteremtése 
tekintetében. A vészhelyzetekre  vonatkozó intézkedéseket nem szabad a piacra bízni. 
További hátrány, hogy nem garant álható valamennyi szerepl ő részvétele. Az 
ellátásbiztonság számos  vonatkozása kollektív er őfeszítést igényel. Az iparágnak a 
szabványok fejlesztésére vonatkoz ó bármilyen munkáját egy kötelez ő erejű eszközzé 
kellene alakítani. Ezen az alapon a Bi zottság elvetette a harmadik lehet őség további 
elemzését.  
A negyedik és az ötödik szakpolitikai lehet őség új elemeket fog bevezetni: az 
ellátásbiztonságra vonatkozó egyértelm ű
 szabványokat és annak bizonyosságát, hogy 
betartják azokat, valamint a tagállami és uniós szint ű vészhelyzeti tervek egyértelm ű 
meghatározását. E két szakpolitikai lehet őség, valamint az új uniós szint ű fellépés 
mellőzése mint lehet őség részletes elemzése az 5. és 6. pontban található.  
5. A  HATÁSOK ÉRTÉKELÉSE : MIK AZ EGYES LEHET ŐSÉGEK F ŐBB GAZDASÁGI , 
KÖRNYEZETI ÉS TÁRSADALMI HATÁSAI , KÜLÖNÖSEN A 
(SZÁMSZER ŰSÍTETT /PÉNZBEN KIFEJEZETT ) HASZON ÉS KÖLTSÉGEK 
(BELEÉRTVE A BECSÜLT ADMINISZTRATÍV TERHEKET ), VALAMINT A 
KÖZIGAZGATÁST TERHEL Ő EGYÉB MEGFELELTETÉSI ÉS VÉGREHAJTÁSI 
KÖLTSÉGEK VONATKOZÁSÁBAN ?  
A két kiválasztott szakpolitikai lehet őség gazdasági hatásait egyaránt a beruházási 
költségek és az n-1 el őírás, valamint az azt követ ő megelőzési cselekvési tervek 
végrehajtásából ered ő előnyök jellemzik. Az n-1 mutató el őzetes számításai felbecsülik 
azon infrastrukturális és ellátási ber uházások javulását, amelyekre Európában a 
földgázellátás kezelhetetlen zavarainak csökkentése érdekében szükség van. A következ ő 
grafikon az európai gazdaságélénkítési terv alapján támogatható projekteket tartalmazza, 
kivéve az ellenirányú áramlás projek tjeit (a hiányzó adatok miatt):  
 
HU 7   HU AZ N-1 MUTATÓ EL ŐZETES SZÁMÍTÁSA A TAGÁLLAMOKRA : 
 
 
0%50%100%150%200%250%300%
DK GR DE BE SK AT PL NL LV CZ EE ES IT HU FR UK RO SE LU PT BG SI LT IE FI EUN-1
Normal EERP
 
A legtöbb tagállamban a f ő infrastruktúra – az „n-1”-ben szerepl ő „1” – a külföldr ől 
importált földgáz f ő szállítóvezetéke. Az Egyesült Királyság, Hollandia és Dánia 
esetében ez a f ő termelőlétesítményt jelenti, Spanyolors zágban és Portugáliában pedig a 
fő LNG-terminált. Sok földgázt importáló or szágban fontos szempont a tárolás, de a f ő 
importvezetéknek általában nagyobb a kapacitása, mint a f ő tárolólétesítménynek.  
Az előzetes számítás alapján kilenc tagállam nem teljesíti a javasolt n-1 el őírást. E 
tagállamok helyzete különböz ő és különböz ő ellátásbiztonsági intézkedéseket hozhatnak. 
Könnyen fel lehet becsülni a szükséges infras trukturális fejlesztéseket. Ha nem is az 
összes, de a legtöbb szükséges infrastruktúra-projekt szerepel az európai gazdaságélénkítési terv keretében tá mogatható projektek közt. Az európai 
gazdaságélénkítési terv összesen 1 440 millió  EUR-val támogatja két éven keresztül a 
földgázinfrastruktúra-projek teket, a támogatható projektköltségek maximum 50 %-ának 
erejéig. Így az n-1 el őírás Európa-szerte történ ő alkalmazása nagyságrendileg néhány 
milliárd EUR érték ű beruházási költséget vonhat maga után. Ha azonban a projektek 
megvalósítása már megkezd ődött az európai gazdaságélénk ítési terv keretében, az n-1 
előírás európai alkalmazásából ered ő többlet beruházási költség ennél kevesebb is lehet.  
A beruházást ösztönz ő intézkedések meger ősítése, az ellátásbiztonsággal kapcsolatos 
kötelezettségekre vonatkozó egyenl ő feltételek megteremtése, és azon válsághelyzetek 
egyértelm ű lehatárolása, amelyek esetében a nem piaci alapú eszközök is m űködésbe 
léptethetők, pozitív kölcsönhatást eredményeznének a bels ő piac tekintetében. Az 
infrastrukturális fejlesztések – mint  például a rugalmasabb rendszerösszeköt ők – javítják 
a belső piacon belüli kereskedelmi lehet őségeket, likviditást és árképzést, valamint az 
ellátás biztonságát.  
 
HU 8   HU A vállalkozásokat és hatóságokat terhel ő adminisztratív költségek mindkét kiválasztott 
szakpolitikai lehet őség esetében csekélyek lennének a beruházási és egyéb költségekhez 
képest.  Az a tény, hogy az iparban jelent ős a földgázfelhasználás, egybe n azt is felveti, hogy az 
ellátás biztonságába vetett bizalom bárm ilyen fokú gyengülése kö zvetlenül vezethet 
munkahelyek megsz űnéséhez. Az EU földgázfelhasználásának 25 %-a az iparban 
történik (m űtrágyák, egyéb vegyszerek stb.).  
A környezetvédelem szempontjából a föl dgázellátás biztonságára vonatkozó, nem 
megfelelő rendelkezések bátorítani  fogják a helyettesít ő tüzelőanyagok eseti használatát. 
A villamosenergia-termelés területén a megújul ó energiaforrások vers enyképessé válását, 
a szükséges hálózati fejlesztések megvalósulá sát, valamint a szén-dioxid-kivonás és 
-megkötés kereskedelmi elérhet őségét megel őző időszakban mindez a széntüzelés ű 
termelésbe történ ő nagyobb mérték ű invesztíciót és a magas szén-dioxid-kibocsátású 
technológiák fenntartását idézheti el ő.  
6. A
 LEHET ŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA : MELYIK A LEGJOBB MEGOLDÁS , ÉS 
MILYEN KRITÉRIUMOK /INDOKOK ALAPJÁN ?  
Az alapforgatókönyv és a két kivá lasztott szakpolitikai lehet őség hatásait az alábbiak 
szerint lehet összehasonlítani:  
Szak-
politikai lehetőség Eredményes-e a 
célkitűzések 
teljesítésében Hatékonyság Koherencia 
Az új 
uniós fellépés mellőzése Részben teljesítheti a 
célkitűzéseket a 
harmadik bels ő 
energiapiaci csomagon, az európai gazdaságélénkítési terven és a TEN-E programon keresztül, valamint annak felismerése révén, hogy szükség van hatékony együttműködésre a 
válságok idején. Ugyanakkor id őzítési 
problémát jelent, hogy a harmadik csomag 2011-ig nem lesz teljes mértékben működőképes. Továbbá 
az infrastruktúrára vonatkozó egyértelm ű 
ellátásbiztonsági szabványok hiánya megnehezítheti a szállításirendszer-A harmadik csomag 
végrehajtása valószínűleg 
támogatást igényel: nevezetesen a földgázellátási zavarok EU-szint ű 
értékelése és a szabályozó hatóságoknak nyújtott gyakorlati útmutatás tekintetében; a 2004-es irányelv jelenleg érvényben lévő ellátásbiztonsági 
szabványai nem elég pontosak. Nem releváns 
 
HU 9   HU üzemeltet ők és a 
szabályozó hatóságok hálózatfejlesztési munkáját. 
Az irányelv felülvizsgálata  Igen Összpontosított, 
lehatárolt beruházási költségeket jelentene, valamint a piaci szereplők ugyancsak 
összpontosított és egyenlő feltételek 
melletti intézkedéseit; 
csökkentené az 
ellátásbiztonsági beruházások terén a piaci szerepl őket 
visszatartó er őket, és 
ezáltal csökkentené a lakosságra és a hatóságokra nehezed ő 
terheket; adminisztratív terheket róna a hatóságokra a válságkezel ő 
intézkedések tekintetében.  Pozitív hatással lenne a bels ő 
energiapiac fejl ődésére és 
működésére; a környezetre 
azáltal, hogy csökkentené a magas kibocsátású helyettesít ő tüzelőanyagok 
előre nem tervezett 
használatát; a 
versenyképességre; a földgázt 
felhasználó ágazatbeli munkahelyekre és a háztartásokra.  
Új rendelet  Igen Az irányelv 
felülvizsgálatához képest az alábbi előnyei lennének: 
hamarabb működőképessé 
válhatna (bármikor bekövetkezhet egy komolyabb földgázellátási zavar); közvetlenebb hatása lenne a piaci szereplők 
intézkedéseire és beruházásaira; egyértelm űen 
kötelezővé téve az 
együttműködést, 
hatékonyabb lenne a 
válsághelyzetekben 
történő 
együttműködésre Teljesítése esetén a hatóságok 
és piaci szerepl ők 
közvetlenebb szerepvállalását idézné elő a földgázellátás 
biztonságának európai szintjén, hamarabb felálló rendszerekkel. A költségek nem térnének el jelent ősen az 
irányelv felülvizsgálata esetén felmerül ő költségekt ől. 
 
HU 10   HU vonatkozó pontos 
intézkedések meghatározásában; hasonló adminisztratív terheket róna a hatóságokra a válságkezelési intézkedések tekintetében.  
 
Mindkét kiválasztott szakpolitikai lehet őség hasonló gazdasági, társadalmi és környezeti 
hatásokat vetít el őre az új uniós fellépés mell őzésének lehet őségéhez képest. A két 
lehetőség közötti legnagyobb különb séget megvalósításuk sebessége és eredményessége 
jelenti. A rendelet belá thatóan nagyobb valószín űséggel lesz eredményes (a felel ősségek 
egyértelm ű maghatározása a piaci szerepl ők számára), tisztességes (egyenl ő feltételek az 
ellátásbiztonsági kötelezettségek tekintetében), valamint hamarabb lehet hatályos és működőképes.  
7. N
YOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS : MILYEN MÓDON LEHET MEGHATÁROZNI A 
TÉNYLEGES KÖLTSÉGEKET ÉS HASZNOT , VALAMINT A KÍVÁNT HATÁSOK 
ELÉRÉSÉT ? 
A belső energiapiac számára rendelkezésre áll e gy jelentési és nyomonkövetési rendszer. 
Ezenkívül a gázkoordinációs csopo rt feladatkörét ki lehetne b ővíteni a rendszeres 
nyomon követéssel és értékeléssel, amely a ta gállamok által készített kockázatértékelés 
tervezett felülvizsgálatán alapulna. Az ellátásbiztonsággal kapcsolatos kockázatokról készült értékeléseket EU-szint ű elemzésekkel kell alátámasztani.