Összefoglaló jelentés

1.Bevezetés

Ez a jelentés azokkal a visszajelzésekkel foglalkozik, amelyeket a polgárok és a nemzeti hatóságok, csoportok és szervezetek (a továbbiakban: érdekelt felek) adtak az élelmiszerláncban alkalmazott uniós kockázatértékelési modell átláthatóságáról és fenntarthatóságáról szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (a továbbiakban: a Bizottság javaslata) vonatkozóan. A Bizottság javaslata az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) létrehozásáról és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló 178/2002/EK rendelet módosítását célozza. A következetesség érdekében a Bizottság javaslata egyéb élelmiszerekre vonatkozó ágazati jogszabályok tekintetében is változtatásokat vezet be. A Bizottság javaslata az általános élelmiszerjog célravezetőségi vizsgálatának megállapításaira épít, és a „Tiltsák be a glifozátot, és védjék meg az embereket és a környezetet a mérgező növényvédő szerektől!” európai polgári kezdeményezésről szóló bizottsági közleményt veszi alapul.

A polgárok és az érdekelt felek 2017. december 20. és 2018. január 17. között adhattak visszajelzést a Bizottság ütemtervérevonatkozóan. 20 érdekelt fél (15 kereskedelmi és üzleti szövetség, négy nem kormányzati szervezet és egy tagállam) és egy polgár nyújtott be visszajelzést.

Ezt egy 2018. január 23-tól 2018. március 20-ig tartó nyílt nyilvános konzultáció követte, amelyen az érdekeltek és általában véve a lakosság egyaránt részt vehettek. A nyilvános konzultációra 471 résztvevőtől érkezett válasz: 318 magánszemélytől és 153 érdekelt féltől. Az érdekelt felek közül 18 az ütemtervről is visszajelzést adott.

A részt vevő érdekeltek különböző ágazatokat képviseltek: kereskedelmi és vállalkozói szövetségek (39,22 %), vállalatok és csoportok (14,38 %), nem kormányzati szervezetek (13,07 %), szakmai szövetségek (8,5 %), nemzeti/regionális hatóságok (8,5 %), kormányzati ügynökségek (5,23 %), kutatóintézetek (3,92 %), közigazgatási szervek (1,96 %), szakmai tanácsadással foglalkozó irodák (1,96 %), agytrösztök (1,31 %), ügyvédi irodák (0,65 %), uniós intézmények (0,65 %) és egyebek (0,65 %). A részt vevő polgárokat tekintetve 318 válasz a 26 tagországból érkezett, 10 válasz az Európai Szabadkereskedelmi Társulás országaiból, öt válasz pedig egyéb Unión kívüli országokból.

A polgárok az uniós élelmiszer-biztonsági értékelési rendszerrel és annak szabályozási keretével kapcsolatban értékelték, hogy azt milyen mértékben ismerik: nagyon jól (22,64 %), jól (33,65 %), eléggé (26,42 %), kevéssé (14,78 %) vagy egyáltalán nem (2,52 %) ismerik. A szervezetek saját értékelésük szerint nagyon jól (37,25 %), jól (47,06 %), eléggé (14,38 %), kevéssé (0,65 %) vagy egyáltalán nem ismerik (0,65 %) a szóban forgó rendszert és keretet.

Az érdekelt felek megbízott csoportjaival célzott konzultációkra is sor került. Az élelmiszerlánc, valamint az állat- és növényegészségügy kérdéseivel foglalkozó tanácsadó csoport egyik munkacsoporti ülésén kikérték a mezőgazdasági termelőket, a szövetkezeteket, az élelmiszeripart, a kiskereskedőket, a fogyasztókat, a szakembereket és a civil társadalmat képviselő uniós szintű érdekelt szervezetek véleményét. Emellett konzultációkra került sor az EFSA tanácsadó fórumának keretében (nemzeti élelmiszer-biztonsági hatóságok) és a Bizottság általános élelmiszerjoggal foglalkozó szakértői csoportjának keretében, valamint az ESFA Tudományos Bizottságával.

Az európai ombudsmannak az Európai Bizottság elnöke számára küldött levelét – amelyben az élelmiszerláncban alkalmazott uniós kockázatértékelési modell függetlenségének, átláthatóságának és az érdekelt felek érdemi bevonását lehetővé tevő jellegének biztosítására intézett felhívást – szintén figyelembe vették.

A konzultációk során kapott visszajelzéseket nem vették figyelembe, ha azok túlmutattak a Bizottság javaslatának hatályán.

2.Az ágazati tanulmányok átláthatósága

A polgárok és az érdekelt felek elismerték, hogy mennyire fontos a nyilvános hozzáférés az EFSA kockázatértékelései során használt ágazati tanulmányokhoz – az üzleti titkokhoz és egyéb bizalmas információkhoz való hozzáférés kivételével –, mivel az fontos szerepet játszik az uniós élelmiszer-biztonsági kockázatértékelésbe vetett bizalom szempontjából. A nyilvános konzultáció eredményei alapján az ilyen hozzáférést a polgárok 86,8 %-a és az érdekelt felek 88,2 %-a tekinti fontosnak vagy nagyon fontosnak. A EFSA által a tevékenységeire és hozzájárulásaira vonatkozóan nyilvánosságra hozott információkat szintén nagyon fontosnak ítélik a válaszadók.

A polgárok és az érdekelt felek megállapították, hogy az ágazati tanulmányok közzététele – beleértve a nyers/összesített adatokat, de az üzleti titkok és egyéb bizalmas információk kivételével – pozitív vagy nagyon pozitív hatást gyakorol a következőkre:

·az uniós kockázatértékelési rendszer átláthatóságának növelése: a polgároktól érkezett válaszok 87,4 %-a és az érdekelt felektől érkezett válaszok 91,5 %-a szerint,

·az uniós kockázatértékelési rendszerrel kapcsolatos fogyasztói bizalom növelése: a polgároktól érkezett válaszok 84,9 %-a és az érdekelt felektől érkezett válaszok 73,9 %-a szerint,

·a más tudományos szereplők és harmadik felek általi vizsgálat lehetővé tétele: a polgároktól érkezett válaszok 81,8 %-a és az érdekelt felektől érkezett válaszok 80,4 %-a szerint,

·a kockázatokkal kapcsolatos információk érdekelt felek közötti cseréjének javítása: a polgároktól érkezett válaszok 81,5 %-a, az érdekelt felektől érkezett válaszok 76,5 %-a szerint.

Mivel a fogyasztók általában nem rendelkeznek azokkal a tudományos ismeretekkel, amelyek lehetővé tennék számukra ezeknek a tanulmányoknak a felhasználását, a fogyasztói szervezetek felhívták a figyelmet arra, hogy a bizalom inkább egyéb tényezőktől, például a tanulmányok harmadik felek általi ellenőrzésétől függ.

Az ágazati tanulmányok nyilvánosságra hozatalának hatása, a polgári válaszok 42,1 %-a és az érdekelt felek válaszainak 21,6 %-a szerint fontos vagy nagyon fontos a versenyképesség szempontjából; a polgári válaszok 56,3 %-a és az érdekelt felek válaszainak 31,4 %-a szerint pedig pozitív vagy nagyon pozitív hatású az innováció szempontjából. Emellett a választ küldő érdekelt felek kb. 35 %-a, főképp az ágazati szervezetek úgy ítélik meg, hogy az ágazati tanulmányok nyilvánosságra hozatala negatív vagy nagyon negatív hatással van úgy a versenyképességre, mint az innováció előmozdítására. Az ágazati szervezetek véleménye szerint fennáll a kockázata annak, hogy a nyilvánosságra hozott adatokkal visszaélnek.