Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE a mézről szóló 2001/110/EK tanácsi irányelv módosításáról /* COM/2012/0530 final - 2012/0260 (COD) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE A mézről szóló 2001/110/EK irányelv[1] módosítására irányuló javaslat célja a következő: a) a Bizottság meglévő végrehajtási hatásköreinek hozzáigazítása az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) rendelkezéseihez; és b) a virágpor mint a méz egyik alkotóeleme – nem pedig összetevője – jogi státuszának egyértelmű tisztázása, összefüggésben a Bíróság C-442/09. sz. ügyben hozott ítéletével[2] és a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK rendeletnek[3] a géntechnológiával módosított virágport tartalmazó mézre való alkalmazásának sérelme nélkül. A javaslat okai és céljai a) A javaslat célja a Bizottság 2001/110/EK irányelvben meghatározott végrehajtási hatásköreinek hozzáigazítása az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 290. és 291. cikke által a felhatalmazáson alapuló és a végrehajtási hatáskörök tekintetében bevezetett különbségtételhez, valamint további felhatalmazáson alapuló hatásköröknek a Bizottságra ruházása. A Szerződés különbséget tesz a Bizottságra ruházott hatáskörök között aszerint, hogy azok az EUMSZ 290. cikkének (1) bekezdése szerint a jogalkotási aktusok egyes nem alapvető rendelkezéseit kiegészítő vagy módosító, általános hatályú, nem jogalkotási aktusok (felhatalmazáson alapuló jogi aktusok) elfogadására, vagy pedig az EUMSZ 291. cikkének (2) bekezdésében meghatározott, kötelező erejű uniós jogi aktusok (végrehajtási aktusok) végrehajtására vonatkozó egységes feltételek elfogadására vonatkoznak-e. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok esetében a jogalkotó felhatalmazza a Bizottságot, hogy kvázi jogalkotási intézkedéseket fogadjon el. A végrehajtási aktusok esetében ettől lényegesen eltérő körülmények állnak fenn. Az Európai Unió kötelező erejű jogi aktusainak végrehajtásáért ugyanis mindenekelőtt a tagállamok felelnek. Mindazonáltal – amennyiben a jogalkotási aktus alkalmazása egységes végrehajtási feltételeket tesz szükségessé – a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy ezeket az aktusokat elfogadja. A 2001/110/EK irányelvnek a Szerződés új rendelkezéseihez való igazítása ezt a különbségtételt veszi figyelembe. Emellett – továbbra is a Bizottságra ruházott hatásköröknek a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követő felülvizsgálata összefüggésében – az említett irányelv rendelkezéseinek vizsgálatára is sor került annak megállapítása érdekében, hogy szükséges-e további hatásköröket ruházni a Bizottságra a Szerződésben foglalt új osztályozás szerint. b) A Bíróság a Bayerischer Verwaltungsgerichtshof által az EUMSZ 234. cikke alapján benyújtott, előzetes döntéshozatal iránti kérelme nyomán (C-442/09. sz. ügy) hozott döntésében a virágport a méz összetevőjeként említi – az élelmiszerek címkézésére, kiszerelésére és reklámozására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2000. március 20-i 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[4] 6. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerint. A Bíróság e következtetése a benyújtott tényállás értékelésén alapult, amely szerint a virágpor jelenlétét a mézben elsősorban magának a méhésznek a fizikai tevékenysége: a méz begyűjtése céljából végzett centrifugálás eredményezi. A virágpor azonban a kaptárba csakis a méhek tevékenysége nyomán kerülhet be. A virágpor valójában tehát attól függetlenül is megtalálható a mézben, hogy a méhész centrifugálással nyeri-e ki a mézet. Ezért a 2001/110/EK irányelvben szükséges annak tisztázása, hogy a virágpor a méznek természetes alkotóeleme, nem pedig összetevője. Ez a pontosítás ugyanakkor nem akadályozza meg, hogy a géntechnológiával módosított pollent tartalmazó mézre az 1829/2003/EK rendeletet[5] alkalmazzák, és nem érinti különösen a Bíróság azon megállapítását sem. hogy a géntechnológiával módosított pollent tartalmazó mézet csak akkor szabad forgalomba hozni, ha azt a rendeletnek megfelelően engedélyeztették. E megfontolások nyomán készült el a 2001/110/EK irányelvet módosító javaslattervezet Háttér-információk Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. és 291. cikke különbséget tesz kétféle bizottsági jogi aktus között: · Az EUMSZ 290. cikke lehetővé teszi, hogy a jogalkotó felhatalmazást adjon „a Bizottság részére olyan általános hatályú nem jogalkotási aktusok elfogadására, amelyek a jogalkotási aktusok egyes nem alapvető rendelkezéseit kiegészítik, illetve módosítják”. A Bizottság által ily módon elfogadott jogi aktusokat a Szerződés által használt terminológia „felhatalmazáson alapuló jogi aktusként” említi (290. cikk (3) bekezdés). · Az EUMSZ 291. cikke lehetővé teszi, hogy a „tagállamok nemzeti jogukban elfogadják a kötelező erejű uniós jogi aktusok végrehajtásához szükséges intézkedéseket”. Ha az ilyen jogi aktusok végrehajtásának egységes feltételek szerint kell történnie, a Bizottságra végrehajtási hatásköröket ruháznak. A Bizottság által ily módon elfogadott jogi aktusokat a Szerződés által használt terminológia „végrehajtási aktusként” említi (291. cikk (4) bekezdés). A 2001/110/EK tanácsi irányelv nem állapítja meg világosan, hogy a mézben található virágpor a 2000/13/EK irányelv 6. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerinti összetevő-e, vagy sem. E pontosítás hiányában a Bíróság a C-442-09 ügyben olyan döntést hozott, amelyben – a benyújtott tények értékelése alapján – úgy ítéli meg, hogy a virágpor a méz „összetevője” a 2000/13/EK irányelv 6. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében (az ítélet 79. pontja). E döntésből többek között az következik, hogy a 2000/13/EK irányelvben megállapított, összetevőkkel kapcsolatos címkézési szabályok alkalmazandók, nevezetesen az a kötelezettség, hogy a termék címkéjén az összetevők listáját fel kell tüntetni (3. cikk (1) bekezdés 1. és 2 pont). Tekintettel arra, hogy a virágpor természetes módon van jelen a mézben, és a kaptárba a méhek tevékenységének eredményeként, a méhésztől függetlenül jut be, világosan meg kell említeni a 2001/110/EK irányelvben, hogy a virágpor a méznek nem a 2000/13/EK irányelv 6. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerinti összetevője, hanem annak alkotóeleme. Az a tény, hogy a méz a mézelő méhek által termelt természetes anyag, amelyhez élelmiszer-összetevő nem adható, a méz szabványkódexében[6] is szerepel. Ez a módosítás nem változtat a Bíróságnak a C-554/09 ügyben hozott azon következtetésén, hogy a géntechnológiával módosított virágport tartalmazó méz az 1829/2003/EK rendelet hatálya alá tartozik A 2001/110/EK irányelv módosítása után a géntechnológiával módosított virágport tartalmazó méz mint „GMO-kból előállított élelmiszer” továbbra is az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének c) pontja hatálya alá tartozik majd. Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen A hozzáigazítási folyamatra az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. és 291. cikkét kell alkalmazni. A 2000/13/EK irányelv 6. cikke (4) bekezdésének a) pontja az „összetevő” fogalmát így határozza meg: „minden anyag, beleértve az adalékanyagokat és az enzimeket is, amelyet élelmiszer előállításánál vagy elkészítésénél használnak fel, és a késztermékben még jelen van, akár módosult formában is”. Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Tárgytalan. 2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI A Bizottság végrehajtási hatásköreinek az EUMSZ rendelkezéseihez való hozzáigazítása tekintetében nem volt szükség az érdekelt felekkel folytatott konzultációra, külső szakértőkre, sem pedig hatásvizsgálatra, mivel a javaslat a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével közvetlenül kapcsolatos intézményközi kérdés. A mézben jelen lévő virágpor természetére vonatkozóan az ítélet előtt uralkodó általános értelmezés a fent említett okokból az volt, hogy a virágpor a méz alkotóeleme, nem pedig a 2000/13/EK irányelv 6. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerinti összetevője. Ennek eredményeként úgy ítélték meg, hogy a 2000/13/EK irányelvben meghatározott, az összetevőkre alkalmazandó címkézési szabályokat a mézre nem kell alkalmazni. A mézről szóló irányelv javasolt módosításának célja annak tisztázása, hogy a virágpor a méznek nem összetevője; ezért a 2000/13/EK irányelvben előírt címkézési szabályok alkalmazása tekintetében az lesz a hatása, hogy visszatér az ítélet előtti állapot, az 1829/2003/EK rendeletnek a géntechnikailag módosított virágport tartalmazó mézre való alkalmazásának sérelme nélkül. Az érdekelt felekre ennek tehát várhatóan nem lesz jelentős hatása és ezért hatásvizsgálatra nem került sor. A Bizottság konzultációkat folytatott a tagállamokkal, különösen az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság (SCFCAH) keretében, az érdekelt felekkel (köztük a méhészegyesületekkel és nem kormányzati szervezetekkel), különösen a élelmiszerlánccal, állat- és növény-egészségügyi kérdésekkel foglalkozó tanácsadó csoport keretében, a méhészettel foglalkozó tanácsadó csoporttal, valamint harmadik országokkal a bírósági döntés után erre a célra szervezett külön találkozókon, valamint a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) különböző fórumainak keretében. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI A javaslat összefoglalása A 2001/110/EK tekintetében a Bizottságra ruházandó felhatalmazáson alapuló és végrehajtási hatáskörök azonosítása, valamint az ezeknek megfelelő jogi aktus elfogadásához szükséges eljárás rögzítése az EUMSZ 209. és 291. cikkének hatályba lépése által meghatározott új jogi környezetben. Annak tisztázása, hogy a mézben lévő virágpor annak nem összetevője a 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 6. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerinti értelemben. Jogalap Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikke. A szubszidiaritás elve A javaslat az EU és a tagállamok közötti megosztott hatáskörbe tartozik. A javasolt módosítás technikai jellegéből adódóan (a Bizottság végrehajtási hatásköreire vonatkozó szabályokhoz való igazítás és a virágpor jogi státuszának tisztázása) a javaslat nem változtatja meg az EU és a tagállamok közötti, a módosított jogszabályok által megállapított hatáskörmegosztást, és ezért megfelel a szubszidiaritás elvének. Az arányosság elve A javaslat célja, hogy módosítsa az uniós jogszabályokat, megállapítsa, hogy a virágpor a méznek nem összetevője, hanem alkotórésze, annak érdekében, hogy a jogszabályok megfelelően tükrözzék a virágpor mézben való jelenlétének természetes eredetét. Ebben az összefüggésben a javaslat a mézről szóló irányelvbe technikai jellegű, korlátozott mértékű módosítást vezet be, amely nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. Az uniós jogszabály módosításán kívül más lehetőség nem létezik a fent említett cél elérésére, mivel a Bíróság olyan döntést hozott, amely a meglévő uniós jogszabályokat értelmezi. Emellett a meglévő bizottsági végrehajtási hatásköröknek a 2001/110/EK irányelvben történő hozzáigazítása az EUMSZ-ben meghatározott rendelkezésekhez a Lisszaboni Szerződés elfogadásából következik, ezért megfelel az arányosság elvének. 2012/0260 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE a mézről szóló 2001/110/EK tanácsi irányelv módosításáról AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[7], a rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) A Bíróság 2011. szeptember 6-án a C-442/09. sz. ügyben hozott ítélete[8] nyomán a mézben található virágport az élelmiszerek címkézésére, kiszerelésére és reklámozására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2000. március 20-i 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[9] szerinti összetevőnek kell tekinteni. A Bíróság ítélete a beterjesztett tényekre támaszkodva azon a megítélésen alapult, hogy a mézben található virágpor jelenlétét elsősorban a méhész által a méz begyűjtése érdekében végzett centrifugálás eredményezi. A virágpor azonban kizárólag a méhek tevékenysége eredményeként jut be a kaptárba, és természetesen van jelen a mézben, tekintet nélkül arra, hogy a méhész centrifugálással nyeri-e ki a mézet vagy sem. Ezért a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek[10] a mézben található, géntechnológiával módosított virágporra való alkalmazásának sérelme nélkül tisztázni kell, hogy a virágpor a méznek – amely természetes anyag és nincsenek összetevői – alkotóeleme, nem pedig a 2000/13/EK irányelv értelmében vett összetevője. Ezért a mézről szóló, 2001. december 20-i 2001/110/EK tanácsi irányelvet[11] ennek megfelelően módosítani kell. (2) A 2001/110/EK irányelv hatáskörrel ruházza fel a Bizottságot bizonyos rendelkezéseinek végrehajtására. A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének következtében e hatásköröket hozzá kell igazítani az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: Szerződés) 290. cikkéhez. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésekor és megszövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy a vonatkozó dokumentumok az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz egyidejűleg, kellő időben és megfelelően eljussanak. (3) E rendelkezés egységes betartásának biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el olyan módszerek meghatározása céljából, amelyek lehetővé teszik annak vizsgálatát, hogy a méz megfelel-e a 2001/110/EK irányelv rendelkezéseinek. (4) A 2001/110/EK irányelv mellékletei technikai elemeket tartalmaznak, amelyeket esetleg ki kell igazítani vagy frissíteni kell, hogy tekintetbe vegyék a vonatkozó nemzetközi szabványokban végbement változásokat. Az irányelv nem ruház a Bizottságra megfelelő hatásköröket ahhoz, hogy gyorsan kiigazítsa vagy frissítse az említett mellékleteket a vonatkozó nemzetközi szabványokban végbement változások figyelembe vétele érdekében. Ezért a 2001/110/EK irányelv következetes alkalmazása érdekében a Bizottságra kell ruházni azt a hatáskört is, amelynek értelmében az irányelv mellékleteit nemcsak a technikai fejlődés figyelembe vétele, hanem a nemzetközi szabványokban bekövetkezett változások figyelembe vétele érdekében is kiigazíthatja vagy frissítheti. (5) Az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[12] elfogadását követően, amely uniós és nemzeti szinten egyaránt az élelmiszer és takarmány termelésének, feldolgozásának és forgalmazásának minden szakaszára vonatkozik, az élelmiszerekre vonatkozó általános uniós rendelkezések a 2001/110/EK irányelv hatálya alá tartozó termékekre közvetlenül alkalmazandók. Következésképpen már nem indokolt, hogy a szóban forgó irányelvnek az élelmiszerekre vonatkozó általános uniós rendelkezésekhez való hozzáigazításához szükséges hatáskörökkel a Bizottság rendelkezzen. Ezért a szóban forgó hatásköröket a Bizottságra ruházó rendelkezéseket el kell hagyni. (6) Ezért – a műszaki fejlődés és szükség esetén a nemzetközi szabványokban bekövetkezett változások figyelembe vétele érdekében – a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikke szerint a 2001/110/EK irányelv mellékleteiben a termékleírásokhoz és -meghatározásokhoz kapcsolódó technikai jellemzőket kiigazítsa vagy frissítse. (7) A 2001/110/EK irányelvet ennek megfelelően módosítani kell. (8) Mivel a Szerződéshez való hozzáigazításhoz kapcsolódó módosítások csak a Bizottság hatáskörét érintik, azokat a tagállamoknak nem kell átültetniük, ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET: 1. cikk A 2001/110/EK irányelv a következőképpen módosul: (1) A 2. cikk a következő ponttal egészül ki: "5. A pollen, amely a méz természetes alkotóeleme, nem tekinthető az ezen irányelv I. mellékletében meghatározott termék összetevőjének a 2000/12/EK irányelv 6. cikkének (4) bekezdése értelmében”. (2) A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép: „4. cikk A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 6a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el olyan módszerek meghatározása céljából, amelyek segítségével lehetővé válik annak vizsgálata, hogy a méz megfelel-e ezen irányelv rendelkezéseinek. E módszerek elfogadásáig a tagállamok – amikor csak lehetséges – nemzetközileg elfogadott, megalapozott módszerekkel (mint pl. a Codex Alimentarius által jóváhagyott módszerek) megvizsgálják ezen irányelv rendelkezéseinek betartását.” (3) A 6. cikk helyébe a következő szöveg lép: „6. cikk A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 6a. cikknek megfelelően az I. mellékletben található termékmegnevezésekkel, termékleírásokkal és -meghatározásokkal, valamint a II. mellékletben található, a méz összetételére vonatkozó ismérvekkel kapcsolatos technikai jellemzők módosítása céljából, a technikai fejlődés és adott esetben a vonatkozó nemzetközi szabványokban bekövetkezett fejlemények figyelembe vétele érdekében. 6a cikk 1. Az ezen irányelvben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottságnak adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg. 2. A Bizottságnak a 4. és 6. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására adott felhatalmazás határozatlan időre szól, (…)-tól/-től kezdődő hatállyal. (E módosító jogszabály hatálybalépésének dátumát a Kiadóhivatal tölti ki.) 3. A 4. és 6. cikkben említett felhatalmazást az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. 4. A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot. 5. A 4. és 6. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.” (4) Az 7. cikket el kell hagyni. 2. cikk (1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az 1. cikk (1) bekezdésének legkésőbb [date]..-ig megfeleljenek. A tagállamok e rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottságnak. Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg. (2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv 1. cikkének (1) bekezdése által szabályozott területen fogadnak el. 3. cikk Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. 4. cikk Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei. Kelt Brüsszelben, Az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök az elnök [1] HL L 10., 2002.1.12., 47. o. [2] C-442/09. sz. ügy: A Bíróság (nagytanács) 2011. szeptember 6-i ítélete (a Bayerischer Verwaltungsgerichtshof (Németország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Karl Heinz Bablok és társai kontra Freistaat Bayern, HL C 311., 2011.10.22., 7.o. [3] HL L 268., 2003.10.18., 1. o. [4] HL L 109., 2000.5.6., 29. o. [5] A 2001/110/EK irányelv módosítása után a géntechnológiával módosított virágport tartalmazó méz mint „GMO-kból előállított élelmiszer” továbbra is az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének c) pontja hatálya alá tartozik majd. [6] CODEX STAN 12-1981. [7] HL C […]., […], […]. o. [8] HL C 311., 2011.10.22., 7. o. [9] HL L 109., 2000.5.6., 29. o. [10] HL L 268., 2003.10.18., 1. o. [11] HL L 10., 2002.1.12., 47. o. [12] HL L 31., 01.02.2002, 1. o.