ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
11.

üdvözli a központ arra irányuló fellépéseit, hogy fokozza a központ digitalizálását a belső működés és irányítás tekintetében, de az eljárások digitalizálásának felgyorsítása érdekében is; hangsúlyozza, hogy a központnak továbbra is proaktívnak kell lennie e tekintetben, hogy mindenképpen elkerülhető legyen az ügynökségek közötti digitális szakadék; felhívja azonban a figyelmet arra, hogy továbbra is minden szükséges biztonsági intézkedést meg kell tenni a feldolgozott információk online biztonságát fenyegető kockázatok elkerülése érdekében;
18.

tudomásul veszi, hogy az ügynökség elfogadta a személyek méltóságának védelmére és a zaklatás megakadályozására vonatkozó politikát; megjegyzi, hogy a személyzet egy tagjának 2018. októberi kérését követően az ügynökség 2019-ben igazgatási vizsgálatot indított, amely 2019 szeptemberében fegyelmi intézkedéssel zárult le; tudomásul veszi, hogy panaszt nyújtottak be e fegyelmi intézkedéssel szemben, és hogy az ügynökség 2020. augusztus 3-án válaszolt; megjegyzi, hogy az érintett alkalmazott bírósági keresetet nyújtott be a Törvényszékhez; felhívja az ügynökséget, hogy 2021 júniusáig számoljon be a mentesítésért felelős hatóságnak az elért haladásról és adott esetben a Törvényszék végleges határozatát követően hozott korrekciós intézkedésekről; megjegyzi, hogy a bizalmi tanácsadóktól származó adatok alapján 2019-ben kilenc zaklatási esetről számoltak be, de ezek egyike sem vezetett ahhoz, hogy az alkalmazottak hivatalos vagy nem hivatalos eljárás által támogatást kértek;
10.

megállapítja, hogy az ügynökség továbbra is szoros operatív együttműködést folytat a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségével (Europol) és más bel- és igazságügyi partnerekkel, valamint harmadik országokkal; megjegyzi, hogy az ügynökség az Európai Csalás Elleni Hivatallal és az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatalával is együttműködött folyamatban lévő ügyekben; megjegyzi, hogy az ügynökség az Europollal és az Európai Gyógyszerügynökséggel közös közbeszerzési eljárásokban is részt vett; üdvözli, hogy az ügynökség az Európai Ügyészség működésének elindulását megelőzően megkezdte az újonnan létrehozott Európai Ügyészséggel való kapcsolat megvalósítására irányuló előkészítő munkát;
8.

aggodalommal állapítja meg, hogy továbbra is fennáll a további költségnövekedés és a késedelmek kockázata az ITER projekt végrehajtása során; megjegyzi, hogy 2020 márciusáig/áprilisáig a közös vállalkozás bizonyos késedelmek ellenére képes volt tartani a különféle komponensek teljesítési határidőit az „első plazma” 2025. végi elérésére vonatkozó ütemtervnek megfelelően, azonban a Covid19-világjárvány további kockázatokat okozott, amelyek jelenleg elemzés alatt állnak és amelyek miatt bizonytalan, hogy az „első plazma” ütemterve tartható-e; felhívja a közös vállalkozást, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot az alapkoncepció 2021 novemberében esedékes frissítésének eredményéről; javasolja, hogy annak érdekében, hogy elkerülhesse a projekt várható költségének többszöri, felfelé történő felülvizsgálatát és az operatív mérföldkövek várható időpontjainak késedelmeit, valamint hogy a lehető legnagyobb mértékben biztosítsa a menetrend megbízhatóságát – figyelembe véve a világban fennálló egészségügyi helyzet következményeit is –, az ITER Szervezete tervezzen be észszerű rendkívüli tartalékot valamennyi felülvizsgált menetrend esetében; ennek kapcsán 24 hónapos, a Bizottság által javasolt költségvetés 10–20%-ának megfelelő tartalékot javasol;
53.

megállapítja, hogy 2019-ben nem nyújtottak be visszaélésről szóló új bejelentést; üdvözli, hogy 2019 végén a bizottság felmérést indított a személyzet etikai tudatosságáról, amely számos kérdést tartalmazott a személyzet visszaélés bejelentésére vonatkozó eljárásokkal kapcsolatos ismereteiről, és hogy az eredményt 2020-ban nyomon követték; megállapítja, hogy az 508/2015. sz. határozat meghatározza azokat a biztonságos csatornákat, amelyek az alkalmazottak rendelkezésére állnak arra, hogy a visszaélés bejelentését intézményen belül nyújtsák be a bizottság általuk választott bármely vezetőjének, vagy közvetlenül az Európai Csalás Elleni Hivatalnál (OLAF) nyújtsák be; megállapítja, hogy az ilyen eljárás megindítása előtt útmutatást lehet kérni az etikai és jogszabályi kérdésekben felelős személyektől;
34.

üdvözli a képviselők új brüsszeli és strasbourgi munkakörnyezete kialakításának sikeres befejezését 2019-ben; üdvözli, hogy Brüsszelben (képviselőnként 1 személyes iroda + 2 személyzeti iroda) és Strasbourgban (1 személyes iroda + 1 személyzeti iroda) rekordidő alatt és a tervezett határidő előtt, az ehhez rendelt beruházási költségvetésen belül elvégezték az összes képviselő irodájának felújítását, és hogy az új bútorokat, beleértve az integrált informatikai megoldásokat is, az eredetileg tervezettnél alacsonyabb költségekkel szerelték be; tudomásul veszi, hogy a képviselők és a képviselőcsoportok felülvizsgált irodafelosztási terve a rendelkezésre álló irodaterület leghatékonyabb felhasználásán alapult; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy ez az elv egyes képviselőcsoportok számára azt eredményezte, hogy képviselőik különböző épületekben és szinteken, szétszórva kerültek elhelyezésre, bármilyen logikai kapcsolat nélkül, megtörve a képviselőcsoportok egységét; sajnálatát fejezi ki amiatt is, hogy a képviselőcsoportok irodáinak felosztása arra kényszerít egyes képviselőket, hogy olyan külső épületekbe költözzenek, amelyek már nem kapcsolódnak a Parlament fő tevékenységeihez, és ezáltal a képviselők szerkezetileg elkülönülnek személyzetüktől; megjegyzi, hogy a Trèves 1 épületben a szolgáltatások nem megfelelőek, és kiemelten kell kezelni azt a kérdést, hogy megoldást találjanak a fő épületekhez való hozzákapcsolására;
2.

a számvevőszéki jelentés alapján megállapítja, hogy az együttműködő országokkal kötött, operatív tevékenységekre irányuló finanszírozási szerződések értéke 2019-ben az ügynökség költségvetésének 55%-át tette ki; megállapítja, hogy az ügynökség lépéseket tett az előzetes ellenőrzések javítása érdekében, továbbá hogy 2019-ben újra bevezette a visszatérítések utólagos ellenőrzését; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Számvevőszék szerint a felszerelésekkel kapcsolatos kiadások visszatérítése továbbra is a tényleges költségeken alapul, és mélységesen sajnálja, hogy az egységköltségen alapuló visszatérítésekre való áttérést célzó projekt még nem zárult le; kiemeli, hogy az eljárás annak ellenére nem zárult le, hogy ez egy olyan visszatérő helyzet, amellyel az előző mentesítési eljárás során is foglalkoztak; a számvevőszéki jelentés alapján mélységes aggodalommal állapítja meg, hogy az együttműködő országok nem mindig nyújtottak be számlákkal vagy más bizonyítékokkal alátámasztott költségigényléseket, amelyek megfelelően alátámasztották volna a műveletek során felmerült tényleges költségeket, és hogy az igazoló dokumentumok benyújtása késedelmet szenvedett; a számvevőszéki jelentés ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az együttműködő országok kötelessége, hogy a pontos alátámasztó bizonyítékokat időben, a költségigénylésekkel együtt nyújtsák be; az ügynökség válasza alapján tudomásul veszi, hogy az utólagos ellenőrzés során az ügynökség banki kimutatásokkal igazolta a megkérdőjelezett kiadásokat, és a kedvezményezettet értesítették arról, hogy a pro-forma számlákat már nem fogadják el igazoló dokumentumként, még akkor sem, ha az ilyen számlák megfelelnek az alkalmazandó nemzeti szabályozási keretnek; ezen túlmenően az igazoló dokumentumok késedelmes benyújtása a tisztviselők kirendelésére vonatkozó egyszerűsített támogatási rendszer végrehajtásához kapcsolódott, ezért a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosítása érdekében a 2019. évi záró kifizetési eljárást jelentősen meghosszabbították; mélységes elégedetlenségét fejezi ki amiatt, hogy az ügynökség vezetősége nem tanúsított elkötelezettséget e helyzet kezelése iránt; kéri az ügynökséget, hogy szüntesse meg a számlákkal alá nem támasztott összes fennmaradó költségtérítési igény teljesítését; sürgeti az ügynökséget, hogy haladéktalanul térjen át végre az egységköltség-alapú visszatérítésekre és maradéktalanul alkalmazza a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás összes elvét;
20.

üdvözli a 2019-ben megtartott, „A helyes magatartás szabályai” című képzést, amelyen 63 alkalmazott vett részt; megállapítja, hogy az említett képzést azért szervezték meg, hogy az újonnan érkezőket és az egyéb alkalmazottakat tájékoztassák a személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek szerinti kötelezettségeikről; elégedetten veszi tudomásul, hogy a tanfolyamok olyan témákat ölelnek fel, mint például a zaklatás, a visszaélések bejelentése, az összeférhetetlenség megelőzése és más etikai kérdések; üdvözli, hogy a visszaélések bejelentése és az összeférhetetlenség is bekerült a pénzügyi képzés tartalmába; ösztönzi a Bíróságot, hogy ezt a képzést továbbra is rendszeresen tartsa meg az újonnan érkezők számára, és rendszeres időközönként a személyzet többi tagja számára is; felkéri a Bíróságot, hogy mozdítsa elő más, hasonló jellegű képzések szervezését;
22.

megjegyzi, hogy a szellemitulajdon-jogok kérdésével foglalkozni kell minden olyan szerződésben, amely konkrét következményt vagy eredményt vár el a teljesítés során; emlékeztet arra, hogy a szellemitulajdon-jogok rendeltetése nemcsak az egyes alkotók jogainak védelme, hanem egyúttal részletek rendelkezésre bocsátása arra vonatkozóan is, hogy e jogok felhasználása a jövőben miként történik majd; megjegyzi, hogy mivel a tevékenységek finanszírozásában közalapok is részt vesznek, ezért az eredményeknek átláthatóknak és a nyilvánosság számára hozzáférhetőknek kell lenniük, valamint sajátságos követelményeknek (adott esetben az interoperabilitás kritériumának) is meg kell felelniük; felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki jogi keretet a szellemi tulajdonjogok és a piacon történő érvényesítésük tekintetében, amely keret lefedi többek között a különleges követelményeket és a nyereségfelosztást is;
2.

sürgeti a központot, hogy fogadjon el fenntartható üzleti modellt a „Study on the Translation Centre as the Linguistic Shared Service Provider for the EU Agencies and Bodies” (Tanulmány az uniós ügynökségek és szervek közös nyelvi szolgáltatójáról, a Fordítóközpontról) című külső tanulmány alapján kidolgozott kétéves átalakítási tervvel összhangban; megjegyzi, hogy a központ 2018-as költségvetési évre vonatkozó mentesítést követő jelentése szerint az átalakítási terv és az annak alapjául szolgáló projektek végrehajtását 2019-ben nyomon követték, és arról jelentést tettek; ösztönzi a központot, hogy maradéktalanul hajtsa végre azokat a fellépéseket, melyek segítenek az új üzleti modellt hozzáigazítani a technológiai fejlődéshez;
17.

emlékeztet, hogy a pályázati feltételeknek túl kell mutatniuk a legjobb ár elvén, és magukban kell foglalniuk a környezeti, társadalmi és nemi szempontokat is részletező mutatókat; üdvözli a zöld közbeszerzéssel foglalkozó ügyfélszolgálat megbízatásának kiterjesztését a társadalmi és nemi szempontokra is, és felszólít arra, hogy a 15 000 EUR-t meghaladó közbeszerzések esetében kötelező legyen konzultálni a zöld közbeszerzéssel foglalkozó ügyfélszolgálattal; elvárja, hogy az Elnökség 2022-ig fogadjon el egy fenntarthatósági jelentéstételi rendszert, például a Global Reporting Initiative kezdeményezést és annak Embedding Gender in Sustainability Reporting [A nemek kérdésének beépítése a fenntarthatósági jelentéstételbe] című kiterjesztését;
5.

hangsúlyozza, hogy továbbra is jelentős mértékben növelni kell a kutatásba, fejlesztésbe és innovációba történő beruházásokat annak érdekében, hogy az EU vezető szerepet tölthessen be az európai zöld megállapodás és a digitális átállás megvalósításában; e tekintetben hangsúlyozza a Horizont Európa különleges érdemeit, beleértve az Európai Kutatási Tanács tevékenységét is; alapvető fontosságúnak tartja, hogy a kkv-k, az induló innovatív vállalkozások és az egyetemek megfelelő, testre szabott támogatást kapjanak a kutatás és az innováció terén, hogy aktívan részt vehessenek az e hatalmas kihívásoknak való megfelelésben; rámutat a tudományos élet és az ipar közötti együttműködés előmozdításának fontosságára; hangsúlyozza, hogy a Covid19-világjárvány egyértelműen megmutatta a gyógyszeripari termékekkel és oltóanyagokkal kapcsolatos európai kutatás jelentőségét az EU egészségügyi válság esetén való ellenálló képességének erősítésében;
74.

hangsúlyozza, hogy a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága által tett észrevételek, az OLAF jelentése és az EGSZB tanácsadó bizottságának a tagok magatartásával kapcsolatos megfontolásai alapján az EGSZB az etikai kerettel foglalkozó közös belső munkacsoportot hozott létre, amelynek feladata, hogy felülvizsgálja a jelenlegi keret esetleges hiányosságait azzal a céllal, hogy javaslatokat fogalmazzon meg annak javítására; megjegyzi, hogy a tanácsadó bizottságnak lehetősége van arra is, hogy kapcsolatot tartson a közös belső munkacsoporttal az EGSZB-n belüli általános etikai keret koherenciájának biztosítása és a lehetséges szinergiák feltárása érdekében; megjegyzi, hogy a tagok magatartásával foglalkozó tanácsadó bizottságból etikai bizottság lett, és hogy kiegészült a tartalék tagok kinevezésére vonatkozó rendelkezéssel, valamint annak lehetőségével, hogy valamely tagja lemondjon, illetve elmozdításra kerüljön, amennyiben bűnösnek találják a magatartási kódex megsértésében; üdvözli, hogy az EGSZB most már kifejezett vizsgálati hatáskörrel rendelkezik küldetése teljesítése érdekében, és külső szakértőktől is kérhet tanácsot; határozottan javasolja, hogy az etikai bizottság az opcionális konzultáció helyett alkalmazzon állandó konzultációt az EGSZB jogi szolgálatával, különösen egy nyomozás megindításakor; megjegyzi, hogy az EGSZB etikai és feddhetetlenségi keretelveit is korszerűsítette az erősebb etikai keretrendszerre vonatkozó cselekvési terv elfogadásával, amely 2021. január 7-én lépett hatályba; megalapozott és megbízható intézkedéseket vár el az áldozatok védelmével, a velük szembeni megtorlás tilalmával és támogatásukkal kapcsolatban;
támogatja a szakértői értékelés következtetéseit, hogy rendszeresen frissíteni kell az érdekeltségi nyilatkozatokat, ami növelné azok megbízhatóságát; ismét aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az érdekeltségekre vonatkozó nyilatkozatok önbevallási jellegűek, és a jelenlegi jogi keretek között sem a Számvevőszék, sem annak etikai bizottsága nem rendelkezik vizsgálati hatáskörrel a bejelentett adatok valódiságának és teljességének ellenőrzésére; felhívja a Számvevőszéket, hogy biztosítsa, hogy a számvevőszéki tagok az összeférhetetlenség hiányára vonatkozó nyilatkozatok helyett érdekeltségi nyilatkozatokat nyújtsanak be; hangsúlyozza, hogy a jelenlegi eljárásokat – többek között az etikai bizottság eljárásait is – meg kell erősíteni, hogy ne álljon fenn összeférhetetlenség; egyetért azzal, hogy az etikai bizottság döntő szerepet játszik, amennyiben a Számvevőszék elnöke és tagjai tanácsot kérhetnek tőle minden etikai kérdésben és a magatartási kódex értelmezése kapcsán; megjegyzi továbbá, hogy a bizottságot megbízták a tagok által vállalt külső tevékenységek jóváhagyásával, ideértve azokat a korábbi tagokat is, akik a Számvevőszék elhagyását követő két évben tevékenységet kívánnak folytatni, ez azonban önmagában nem tekinthető hatékony eszköznek az összeférhetetlenség elkerülésének biztosításához, amint azt a múlt évi mentesítési állásfoglalás is hangsúlyozta; üdvözli a Számvevőszék tagjaira és korábbi tagjaira vonatkozó felülvizsgált magatartási kódex ( 5 ) elfogadását, és különösen az érdekeltségi nyilatkozatok tekintetében előírt szélesebb körű tájékoztatási kötelezettséget és az etikai bizottság fokozottabb szerepét; megjegyzi, hogy a Számvevőszék éves jelentést fog közzétenni magatartási kódexének alkalmazásáról; megjegyzi továbbá, hogy a Számvevőszék jelenleg vizsgálja a személyzetére vonatkozó etikai keretet.
20.

aggódik a Számvevőszék azon megállapítása miatt, hogy – a korábbi évekhez hasonlóan – az általa talált hibák gyakorisága (ideértve az olyan végleges kifizetési kérelmekben talált hibákat is, amelyeknél korábban történt előzetes külső ellenőrzés és költségvizsgálat) azt mutatja, hogy hiányosságok jellemzik az ellenőrzéseket; aggodalommal jegyzi meg, hogy ez nemcsak az ellenőrzések hatékonysága, hanem az irányítási és ellenőrzési rendszer hatékonysága szempontjából is problémát jelent, mivel az elvégzett ellenőrzések nem előzték meg és nem korrigálták a hibát; ismételten hangot ad azon elvárásának, hogy az ellenőrzési rendszer szigorúbb legyen és felhívja a DG INTPA-t, hogy továbbra is tegyen erőfeszítéseket ellenőrzési rendszere eredményességének és hatékonyságának javítására azáltal, hogy fő teljesítménymutatókat állapít meg mindkét esetben, reális és nagyratörő célokat tűzve ki, valamint nyomon követve és javítva ellenőrzési rendszerét; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy hozzon létre egy, az EFA által finanszírozott projektekre vonatkozóan országonkénti platformot, amely a végső kedvezményezettekre, az általános és egyedi projektcélokra és mindenekelőtt azok gyakorlati eredményeire összpontosít a fejlesztési mutatók kívánt növelése tekintetében;
25.

sajnálja, hogy az igazgatótanács nem minden tagjának önéletrajzát tették közzé az ügynökség honlapján; ismételten felhívja a hatóságot, hogy tegye közzé az igazgatótanács valamennyi tagjának önéletrajzát, és számoljon be a mentesítésért felelős hatóságnak az e tekintetben hozott intézkedésekről; megállapítja, hogy az igazgatótanács titkársága és a belső ellenőrzési koordinátor is emlékezteti és sürgeti az igazgatótanács tagjait, hogy nyújtsák be a hiányzó dokumentumokat, és hogy az igazgatótanács érdekeltségi nyilatkozatait az ügynökség dokumentumkezelő rendszerében tárolják;
12.

elégedetten veszi tudomásul azt az emelkedő tendenciát, hogy a vezetői tisztséget betöltő nők aránya 30,3% volt (vagyis 81 tisztséget töltöttek be), a 2018. évi 27,1%-hoz és a 2017. évi 24,5%-hoz képest; tudomásul veszi továbbá, hogy a küldöttségvezetői tisztséget betöltő nők aránya a 2015. évi 19,5%-ról 2019-ben 27,7%-ra (azaz a 137 tisztségből 38-ra) nőtt; megismétli, hogy támogatja az EKSZ-t abban, hogy továbbra is működjön együtt a tagállamokkal a női jelöltek számának növelése érdekében; megjegyzi, hogy összességében a nők az EKSZ személyzetének 47,7%-át tették ki; emlékeztet arra, hogy a nemek közötti egyensúlyt az EU különleges képviselői esetében is figyelembe kell venni, tekintve, hogy nyolc uniós különleges képviselő közül csak kettő nő;
21.

a 2018. évi számvevőszéki jelentés alapján emlékeztet, hogy az ügynökség akkor még nem vezette be a Bizottság által elindított valamennyi eszközt, amelyek célja az volt, hogy egységes megoldást vezessenek be a közbeszerzési eljárásokban (e-közbeszerzés) részt vevő harmadik felekkel folytatott elektronikus információcsere tekintetében; elégedetten állapítja meg, hogy az ügynökség 2018-ban bevezette az e-számlázást és az e-pályáztatást, és 2019-ben bevezette az e-benyújtást is, így teljes körűen megvalósította az e-közbeszerzést;
12.

emlékeztet arra, hogy a közlekedési ágazat dekarbonizációja küszöbön álló fejlemény; megjegyzi, hogy a digitális és zöld átállás a munkaerőpiacra is hatással lesz, és várhatóan jelentős átalakulásokat fog eredményezni a gépjárműiparban; ezzel összefüggésben megismétli, hogy az Uniónak fontos szerepet kell játszania az európai zöld megállapodással összhangban az igazságos átalakuláshoz szükséges képesítések biztosításában; határozottan támogatja, hogy a 2021 és 2027 közötti időszakban az EGAA továbbra is tanúsítson szolidaritást az érintett személyekkel, és a hangsúly továbbra is a szerkezetátalakítás munkavállalókra gyakorolt hatásán legyen, továbbá felszólít arra, hogy a jövőbeli kérelmek esetén maximalizálják a szakpolitikai koherenciát; úgy véli, hogy különös figyelmet kell fordítani a szakmai tanulmányokra, többek között a szakképzésre és az úgynevezett duális szakképzési rendszer előmozdítására, amely hatékonynak bizonyult számos tagállamban;
17.

megjegyzi, hogy a hatóság különböző intézkedéseket vezetett be a személyzetre, a látogatókra és az igazgatótanács tagjaira vonatkozóan a Covid19-vírus terjedésének lassítása és az ügymenet-folytonosság biztosítása érdekében, és megjegyzi, hogy a hatóság valamennyi alkalmazottja, irányító testülete és munkacsoportja továbbra is távmunkában dolgozik, kihasználva a már meglévő automatikus munkafolyamatokat; megjegyzi, hogy a hatóság mintegy 1 000 000 EUR összegű költségvetési megtakarításról számolt be, elsősorban a személyzet utazásainak felfüggesztése és a személyzet, az igazgatótanács és a felügyeleti tanács kizárólag távoli részvétellel tartott ülései miatt;
18.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az INTPA főigazgatóság 2020-as fő teljesítménymutatókról szóló éves tevékenységi jelentésében szereplő pozitív elemzés ellenére (14 fő teljesítménymutató eredménye jobb, mint 2019-ben) a korábbi évekhez hasonlóan a Számvevőszék azt állapította meg, hogy az azonosított hibák gyakorisága – többek között az előzetes külső ellenőrzések és kiadásellenőrzések tárgyát képező végső kérelmekben található hibák – továbbra is hiányosságokat jelez ezen ellenőrzések terén; ismételten hangot ad azon elvárásának, hogy az ellenőrzési rendszer szigorúbb legyen és felhívja az INTPA főigazgatóságot, hogy továbbra is tegyen erőfeszítéseket ellenőrzési rendszere eredményességének és hatékonyságának javítására azáltal, hogy fő teljesítménymutatókat állapít meg mindkét esetben, reális és nagyratörő célokat tűzve ki, valamint nyomon követve és javítva ellenőrzési rendszerét; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy hozzon létre olyan platformot, amely országonkénti bontásban mutatja az EFA által finanszírozott projekteket, és amely az ilyen projektek keretében forrásokban részesülő végső kedvezményezettekre, az általános és egyedi projektcélokra és mindenekelőtt a projektek gyakorlati eredményeire összpontosít a fejlesztési mutatók kívánt növelése tekintetében; úgy véli, hogy egy ilyen integrált, interoperábilis információs és nyomonkövetési platform kialakítása növelné az ellenőrzés megbízhatóságát, és hozzájárulna az uniós fejlesztési támogatás eredményességének és láthatóságának javításához; e tekintetben felkéri a Bizottságot, hogy vegye fontolóra a kedvezményezett országokkal való párbeszéd megkezdését is egy egységes kockázatértékelési eszköz jövőbeni lehetséges alkalmazásáról;
12.

a számvevőszéki jelentés alapján megállapítja, hogy a BEREC Hivatal azelőtt fejezett be egy közbeszerzési eljárást és írt alá szerződést, hogy értékelte volna az összes beérkezett ajánlatot; megállapítja, hogy a BEREC Hivatal félretett egy olyan személy által benyújtott ajánlatot, aki potenciális összeférhetetlenséget jelentett be, és nem értékelte ezt az ajánlatot; megjegyzi, hogy az eljárásról szóló értékelő jelentés nem fejtette ki, hogyan döntötte el a BEREC Hivatal, hogy a beérkezett ajánlatok megfelelnek-e a jogosultsági feltételeknek; megállapítja, hogy e tekintetben a Számvevőszék szabálytalannak ítélte a szerződést; a BEREC Hivatal a 2019. évi mentesítésben szereplő észrevételekre adott válasza alapján megállapítja, hogy a szóban forgó közbeszerzési eljárásra akkor került sor, amikor a BEREC Hivatal a decentralizált közbeszerzési modellt alkalmazta, míg 2019. július 1-jétől központosított közbeszerzési eljárást vezettek be; felhívja a BEREC Hivatalt, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot az üggyel kapcsolatos fejleményekről;