HU ECB-P UBLIC  
 
 
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE 
(2011. december 14.) 
a Magyar Nemzeti Bankról 
(CON/2011/104) 
 Bevezetés és jogalap
 
2011. november 2-án a magyar Nemzetgazdasági Mi nisztérium felkérte az Európai Központi Bankot 
(„EKB”), hogy alkosson véleményt a Magyar Nemzeti Ba nkról szóló törvényt felváltó törvényjavaslatról 
(a továbbiakban: törvényjavaslat).  
Az EKB-nak a vélemény meghozatalára szolgáló hatásköre az Európai Unió m űködéséről szóló 
szerződés 127. cikkének (4) bekezdésén és a 282. cikkének (5) bekezdésén, valamint a nemzeti 
hatóságoknak az Európai Központi Bankkal a jogszabálytervezetekr ől folytatott konzultációjáról szóló, 
1998. június 29-i 98/415/EK tanácsi határozat1 2. cikke (1) bekezdésének harmadik francia bekezdésén 
alapul, mivel a törvényjavaslat a Magyar Ne mzeti Bankkal („MNB”) kapcsolatos rendelkezéseket 
tartalmaz. Az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának 17.5. cikke els ő mondatával összhangban a 
Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt. 
 1.  A törvényjavaslat célja 
A törvényjavaslat átdolgozza a Magyar Nemzeti Bankr ól („MNB”) szóló 2001. évi LVIII. törvényt (a 
továbbiakban: az MNB-törvény). A javaslat megtar tja az MNB-törvény több rendelkezését, illetve új 
rendelkezéseket is bevezet a hatályos jogi keretbe. A 2012. január 1-jén hatályba lép ő új Alaptörvény 
értelmében ez a tárgykör min ősített többséggel elfogadott törv ényben – sarkalatos törvényben – 
szabályozandó. 
A törvényjavaslat több változást fog bevezetni az MNB jogi keretébe. 1.1. Döntéshozó testületek 
A törvényjavaslat módosítja a Monetáris Tanács  2011 januárjában elfogadott kinevezési eljárását. 
Az alelnökök személyére vonatkozó, Magyarország köztársasági elnökének történ ő javaslattétel 
joga az elnökt ől a miniszterelnökhöz kerül át. A kinevezhet ő alelnökök száma háromra emelkedik, 
és a Monetáris Tanács elnökét távollétébe n annak alelnöke fogja helyettesíteni
2. A Monetáris 
                                                 
1 HL L 189., 1998.7.3., 42. o. 
2  Az elnök rendeletalkotási jogkörének kivételével, melyne k tekintetében saját maga jelölheti ki a helyettesít ő alelnököt. 
ECB-P UBLIC  
2 Tanács öt – kilenc tagból áll és elnöke az MNB elnöke. Tagjai az MNB alelnökei és más tagok, 
akiket Magyarország köztársasági elnöke nevez ki hatéves id őtartamra.  
A törvényjavaslat visszaállítja az Igazgatóság intézményét, az MNB elnökének elnökletével, és az 
alelnökökhöz kerül át a Monetáris Tanács dönt ései tekintetében a végrehajtási felel ősség. Az 
Igazgatóság további feladatai körébe tart ozik különösen az MNB pénzügyeinek, bels ő 
szervezetének és m űködésének, valamint ellen őrzési tevékenységének irányítása. Valamennyi 
MNB-feladat tekintetében a Monetáris Tanács lesz alegf őbb döntéshozó szerv.  
1.2. Monetáris politika 
Az MNB különböz ő mértékű tartalékrátát határozhat meg a pénzügyi intézmények és befektetési 
vállalkozások különböz ő típusú kötelezettségeire, egyedi eszközeire és mérlegen kívüli tételeire. 
Továbbá az intézmények által elhelyezett kötelez ő tartalékok után az MNB kamatot fizethet. A 
kamat a tartalékráta különböz ő típusú elemei szerint eltér ő mértékű lehet. 
1.3. Makroprudenciális felügyelet 
Az MNB feladata a pénzügyi közvetít őrendszer egészét fenyeget ő üzleti és gazdasági kockázatok 
feltárása, és a rendszerszint ű kockázatok kialakulásának megel őzése, valamint a már kialakult 
rendszerszint ű kockázatok csökkentésének támogatása. A Monetáris Tanács döntése alapján az 
MNB elnöke ebben a kérdéskörben rendeletet adhat ki. Egyben az MNB fogja figyelemmel kísérni 
a jelentős pénzügyi intézmények m űködését és értékelni likviditási helyzetüket. 
1.4. Változások a fizetési rendszerben 
A törvényjavaslat a fizetési rend szer tekintetében három különböz ő lehetőséget javasol, melyek 
mindegyike egy adott bázishoz köti az MNB elnöke , alelnökei, a Monetáris Tanács tagjai, az MNB 
felügyelőbizottsága elnökének és tagjainak fizetését, úg y mint a nemzetgazdasági havi átlagos 
bruttó keresethez, illetve a nemzetgazdaság pénz ügyi, biztosítási tevéke nységre vonatkozó havi 
átlagos bruttó keresethez, azzal a kitétellel,  hogy az MNB egy munkavállalójának fizetése sem 
lehet magasabb az MNB-alelnökök fizetésénél. 
1.5. Kapcsolat a Kormánnyal, a minisztériumokkal és a nyilvánossággal 
Az MNB elnöke átfogó – kérésre az Országgy űlésnek, hathavonta pedig az Országgy űlés gazdasági 
ügyekért felel ős bizottságának történ ő – beszámolási rendszer hatá lya alá kerül. Ezen túlmen ően az 
MNB-nek m űködési költségeire, valamint beruházásaira vonatkozóan részletes, el őzetes éves tervet 
kell majd készítenie. A terv teljesítésé t – az MNB által elvégzett utólagos bels ő 
teljesítményértékelési felülvi zsgálat alapján – az Országgy űlés gazdasági ügyekért felel ős állandó 
bizottsága, valamint az Állami Számvev őszék ellen őrzi. A törvényjavaslat 31. §-ának (4) 
bekezdése határozza meg az Országgy űlés gazdasági ügyekért felel ős bizottságának, valamint az 
Állami Számvev őszéknek az MNB irányítása operatív hatékonyságának ellen őrzésére vonatkozó 
jogkörét3.  
                                                 
3  Összehasonlításként lásd a KBER Alapokmányának 27.2. cikkét. 
ECB-P UBLIC  
3 Az MNB a költségvetési javaslatra vonatkozó véleményét a költségvetési ügyekért felel ős 
miniszternek fogja benyújtani. Azonb an a továbbiakban nem lesz lehet ősége arról véleményt 
nyilvánítani a Parlament illetékes Bizottsága el őtt. Ezen túlmen ően az MNB elnöke fogja 
beterjeszteni az MNB véleményét a Költségvetési Tanácshoz. 
1.6. Kapcsolat az általános költségvetéssel 
A forint és deviza kiegyenlítési tartalékok egye nlegei egymással szemben elszámolhatóak. A 
feltőkésítés szabályai az alábbiak szerint változnak. A felt őkésítésre csak akkor lesz lehet őség, ha 
az adott kiegyenlítési tartalék egyenlege negatív, és a negatív egyenleg meghaladja a felhalmozott 
eredménytartalék és a mérleg szerinti tartalék ö sszegét. A részvényes az év során bármikor – az 
MNB felhalmozott eredménytartalékától függetlenül – végezhet t őkeinjekciót a felhalmozott 
eredménytartalék javára. 
1.7. Kapcsolat a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletével 
Az MNB együtt fog m űködni a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletével (PSZÁF), többek 
között információátadásra és a jegybanki helyszíni ellen őrzés Felügyelet ellen őrzési hatáskörébe 
eső eredményeinek megosztására kiterjed ően.  
1.8. Mérleg és osztalékfizetés  
A jövőben a részvényes helyett az Igazgatóság  fogja elfogadni az MNB mérlegét, 
eredménykimutatását, illetve az osztalékfizetésr e vonatkozó határozatot, melyhez a részvényes 
tudomásul vev ő határozata szükséges. 
 2. A stabil intézményi keretrendszer szükségessége 2.1.  Az EKB korábbi véleményei
4 több alkalommal hangsúlyozták a hiteles monetáris politika 
kulcsfontosságú szerepét az inflációs várakozások ir ányításában és az árst abilitás irányába ható, 
fenntartható konvergencia el ősegítésében. A hiteles monetáris politika a stabil intézményi 
környezetben m űködő, független központi bank meglétében gyökerezik. A Szerz ődésnek a 
központi banki függetlenségre vonatk ozó követelménye azt a nézetet tükrözi, hogy az árstabilitás 
elsődleges célját legjobban egy teljesen független, po ntosan megfogalmazott felhatalmazással bíró 
intézmény szolgálja. Els ődleges fontosságú olyan intézményi szerkezet kialakítása, amely 
elválasztja a monetáris politikát a rövi d távú politikai érdekek befolyásától.  
2.2. Az EKB megismétli az MNB-törvény gyakori módosításaival kapcsolatos korábbi észrevételeit. A 
központi banki függetlenséggel összefüggésben: a központi bankra vonatkoz ó jogi keretnek a 
központi bank m űködéséhez szilárd alapot kell biztosítania. A Monetáris Tanács tagjainak jelölési 
eljárása, illetve az MNB döntéshozó testületeinek fizetési rendszere a közelmúltban többször módosult, anélkül, hogy ezekkel a testületekkel konzultáció folyt volna vagy figyelmet fordítottak 
                                                 
4  Lásd a CON/2007/14, a CON/2008/83 és  a CON/2010/91 véleményt. Az EKB va lamennyi véleménye és jelentése 
közzétételre kerül az EKB honlap ján a www.ecb.europa.eu címen. 
ECB-P UBLIC  
4 volna az MNB m űködési szükségleteire vagy az éppen uralkodó gazdasági környezetre. Az MNB-
törvény e gyakori módosításai a jogbiztonság elvével nem egyeztethet őek össze. E módosítások 
már eddig is jelent ős hatást fejtettek ki az MNB szervezeti és irányítási stabilitására5, ahogy a 
döntéshozó testületek tagjai számának tervezett növelését ől is ez lesz várható.  
2.3. Az EKB értelmezése szerint az MNB-törvény át dolgozását az új alkotmányos keret indokolja, és 
üdvözölné az átdolgozás olyan végrehajtását, amelynek eredményeképpen létrejön a magyarországi központi banki tevéke nység hosszú távon szilárd alapja.  
2.4.  Az EKB 2006. decemberi és 2010. májusi konvergenciajelentésében szerepl ő egyes, a központi 
bankkal és a monetáris finanszírozás tilalmával  kapcsolatos kérdések továbbra sem nyertek 
rendezést. 
2.5. Az EKB értesülései szerint a törvényjav aslat Kormány elé terjesztett változata lényeges 
módosításokat tartalmaz az EKB-hoz benyújtott változathoz képest, különösen a 
makroprudenciális és a javadalmazási szakpo litikai kérdések terén. Az EKB meger ősíti azon 
álláspontját, miszerint újra konzultációt kell ve le folytatni, amennyiben az EKB-vélemény 
elfogadása el őtt a törvényjavaslat szövegének lényeges m ódosításait javasolják. Ilyen esetekben az 
EKB elvárja a konzultáló hatóságtól azt, hogy a lehet ő leghamarabb küldje meg számára a 
módosított jogszabálytervezetet annak érdekébe n, hogy a vélemény a legújabb szövegezésen 
alapulhasson. Az EKB nagyra értékelné, ha a Nemzetgazdasági Minisztérium a jöv őben 
megfelelően tiszteletben tartaná az EKB-vel szembeni konzultációs kötelezettségét.  
 3. Az EKB t őkéjének jegyzése 
A törvényjavaslat 63. §-a megtiltja, hogy az MNB – a tevékenységével összefügg ően létrehozott 
szervezetek kivételével – bármely belföldi vagy külföldi szervezetben részesedést szerezzen. Az EKB pontosítást kér abban a tekintetben, hogy ez a rende lkezés nem fogja érinteni az MNB képességét az EKB 
tőkéjéhez való hozzájárulás megfizetésére.  
 4. A mérleg megállapítása és döntés az osztalékfizetésr ől 
Az EKB tudomásul veszi e funkcióknak a részvényesr ől az Igazgatóságra történ ő telepítését. A 
részvényes törvényjavaslat 43. §-ának  (2) bekezdése szerinti tudomásul vev ő határozata azonban 
kétségeknek enged teret abban a vonatkozásban, hogy  az eredményfelosztásról szóló döntéshez továbbra 
is a részvényes határozatára lesz-e szükség
6. Ezért a rendelkezés – a törvényjavaslat 49. §-ának (4) 
bekezdésével és 64. §-ával együttesen – pontosításra szorul.  
 
                                                 
5  Lásd a CON/2007/14 és CON/2008/83 véleményeket. 
6  Lásd még az EKB 2010. májusi  konvergenciajelen tését, 249. o. 
ECB-P UBLIC  
5 5. A Monetáris Tanács tagjainak száma és a döntéshozatal 
5.1. Az MNB döntéshozó testületei összetételének állandó változtatására figyelemmel a Monetáris 
Tanács tagjai számának növelése (az al elnökök számának növelésére vonatkozó lehet őséggel 
együtt) - annak megfelel ő indokolásának hiányában, hogy az MNB intézményi keretrendszere 
valójában módosításra szorul - aggályokat kelt a bban a tekintetben, hogy mindez felhasználható 
lehet a döntéshozatal központi banki függetlenség kárára történ ő befolyásolásához.  
5.2. A törvényjavaslat összeférhetetlenségi szab ályaiban meghatározott munkavállalói jogviszonyok 
kivételével a Monetáris Tanács tagjai a monetári s tanácsi tagságuk mellett egyéb munkaviszonyban 
is állhatnak. A törvényjavaslat szerint 2012. január 1-jét ől a Monetáris Tanács tárgyal és dönt az 
MNB feladataival kapcsolatos azon kérdésekr ől is, amelyekr ől korábban nem volt hatásköre 
dönteni. A döntéshozatali folyamat zökken őmentes átvételének és az MNB zavartalan 
működésének biztosítása érdekében az EKB üdvözöl né az azzal kapcsolatos módosítások oly 
módon való végrehajtását, amely bi ztosítaná a döntéshozatal zökken őmentes átadását a Monetáris 
Tanács részére. Egy átmeneti id őszak bevezetése megfelel ő lenne erre a célra. 
 6. Az MNB elnökének beszámolási kötelezettségei 
Az MNB elnökét az Országgy űlés vagy az Országgy űlés gazdasági kérdésekkel foglalkozó bizottságának 
elnöke kérésére rendkívüli beszámolási kötelezettség fogja terhelni. A nemzeti központi bankok („NKB-
k”) és harmadik felek közötti párbeszéd az alábbi esetekben még akkor is összhangban van a központi 
banki függetlenség követelményével, ha az információadás és véleménycsere jogszabályi 
kötelezettségeken alapul, feltéve hogy: 
i. az nem eredményez beavatkozást az NKB-k döntés hozó szervei tagjainak függetlenségébe;  
ii. a központi bank elnökének az EKB Á ltalános Tanácsa tagjának min őségében fennálló különleges 
státuszát teljes mértékben tiszteletben tartják; és  
iii. betartják a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Ba nk Alapokmányából (a 
továbbiakban: a KBER Alapokmánya) fakadó titoktartási  követelményeket
7.  
Az EKB értelmezése szerint az ily en beszámolás tiszteletben tartja a központi banki függetlenség 
konvergenciajelentésben meghatározott korlátait, és az MNB tevékenységére és monetáris politikájára 
fog vonatkozni. Az EKB ajánlja, hogy a beszámolás ha tóköre ebben az értelemben kerüljön pontosításra.  
Nem egyértelm ű azon kötelezettség célja, hogy az Igazgatóság üléseinek napirendjét meg kell küldeni a 
kormánynak8. A kormány képvisel ője szavazati jog nélkül a Monetáris Tanács, és nem az Igazgatóság 
ülésein vesz részt. Ezt a kötelezettséget egyértelm űvé kell tenni, megel őzendő azon benyomást 
kialakulását, hogy a kormány aktívan részt v esz az Igazgatóság döntéshozó tevékenységében. 
                                                 
7 Lásd a 2010. májusi konvergenciajelentést, 19. o. 
8  Lásd a törvényjavaslat 34. §-ának (1) bekezdését. 
ECB-P UBLIC  
6 7.  Az MNB szerepe a makroprudenciális felügyeletben  
7.1.  Az EKB üdvözli az MNB új makroprudenciális megbízatását, amely a rendszerszint ű kockázatok 
feltárásáról, megel őzéséről és mérséklésér ől szól, és amelynek alapján felel őssé válik a 
magyarországi makroprudenciális politikáért.  A központi bankok esetében a hivatalos 
makroprudenciális megbízatás lehet ősége eleve testhez álló, te kintve a pénzügyi stabilitás 
előmozdításával kapcsolatos, hagyományos köz ponti banki feladatokka l esetlegesen fennálló 
szinergiákat. Ezen túlmen ően a függetlenség is – a közpon ti banki tevékenység sarkalatos 
elemeként – a makroprudenciális felügyelet szükséges el őfeltétele. Mindazonáltal a 
törvényjavaslatnak biztosítania kell, hogy az MNB makroprudenciális megbízatása ne zavarja 
monetáris politikai megbízatásának (külö nösen az árstabilitás fenntartásának els ődleges 
célkitűzésének) maradéktalan teljesítését, valamint hogy nem korlátozza az eurorendszer 
hozzájárulását a pénzügyi rendszer stabilitásához (a Szerz ődés 127. cikkének (5) bekezdése). 
7.2. Az MNB-nek rendelkeznie kell a rábízott fe ladatok hatékony ellátásá hoz szükséges eszközökkel és 
hatáskörökkel. Ezzel kapcsolatban az EKB megjeg yzi, hogy a törvényjavaslatban említett egyetlen 
ilyen eszköz az MNB elnökének rendeletalkotási jogköre a „kizárólag törvényben vagy kormányrendeletben nem szabályozott terü leten a rendszerkockázatok felépülésének 
megakadályozása vagy a kockázatok csökkentése érdekében”. 
7.3. Az EKB szintén megjegyzi, hogy mivel az általános szabályok megengedik az MNB számára a 
központi banki információs rendszeren belüli adatgy űjtést, a törvényjavaslat ezen rendelkezései 
lehetővé teszik az MNB számára a kifejezetten a makroprudenciális megbízatásával kapcsolatos 
adatgyűjtést. E tekintetben dönt ő fontosságú az, hogy az MNB – az új makroprudenciális 
megbízatásának való megfelelés érdekében – id őben megkapjon minden szükséges adatot és 
információt (beleértve a felügyelt intézményekre vo natkozó külön információkat is), és hogy joga 
legyen a mikroprudenciális felügyeletet ellátó szervvel együttm űködésben meghatározni azokat a 
pénzügyi struktúrákat és intézményeket, amelyek rendszerszint ű jelentőséggel bírnak. 
 8. Változások a fizetési rendszerben – pénzügyi és személyi függetlenség 8.1. Az EKB 2008. és 2010. évi konvergenciajelen tése és több, a személyzeti kérdésekben való 
függetlenségr ől szóló EKB-vélemény
9
 is hangsúlyozta, hogy a tagállamok nem csorbíthatják az 
NKB-nak a Szerz ődéssel, a KBER Alapokmányával és a tagállami jogszabályokkal ráruházott 
feladatai független ellátá sához szükséges, képesített személy zet alkalmazására és megtartására 
fennálló képességét. Az NKB továbbá nem hozható olyan helyzetbe, amelyben semmilyen vagy 
csak korlátozott befolyással bír a munkavállalói fölött, vagy amelyben az adott tagállam 
kormányzatának módjában áll az NKB munkavá llalói kérdésekkel kapc solatos politikájának 
befolyásolása. 
                                                 
9  A CON/2008/9, CON/2009/45, CON/2009/47, CON/2010/ 42, CON/2010/51 és CON/2010/56 EKB-vélemény. 
Valamennyi EKB-vélemény elérhet ő az EKB internetes oldalá n a www.ecb.europa.eu címen. 
ECB-P UBLIC  
7 8.2. Az MNB munkavállalókkal kapcsolatos kérdésekben fennálló autonómiájának a Szerz ődés 130. 
cikke szerinti központi banki függetlenség elvével összhangban történ ő védelme érdekében a 
magyar hatóságoknak kötelességük annak bizt osítása, hogy az MNB munkavállalóinak 
javadalmazására vonatkozó jogszabályok bá rmely módosításáról az MNB-vel szoros 
együttműködésben szülessen döntés, kell ően figyelembe véve az MNB véleményét arról, hogy 
ezen jogszabálymódosítások milyen hatást gyakorolna k a feladatainak ellátására való folyamatos 
képességére10. Az EKB megjegyzi, hogy az MNB döntéshozó testületeinek fizetésére vonatkozó 
jogszabályok közelmúltbeli módosításait anélkül hajto tták végre, hogy figyelembe vették volna az 
MNB pénzügyi függetlenségének a korábbi vé leményekben hangsúlyozott fenti vonatkozásait11.  
8.3. Erre tekintettel a központi banki függetle nség alapelvének biztosítás érdekében az MNB-t 
ténylegesen be kell vonni a törvényjavaslat  releváns részeinek megszövegezésébe. 
 9. A monetáris finanszírozás tilalma 9.1.  A törvényjavaslat célja a monetáris finan szírozás tilalmáról szóló uniós rendelkezések pontos 
átvétele. El őírja, hogy a Szerz ődés 123. cikke –  a Szerz ődés 104. cikkében és a 104b. cikke (1) 
bekezdésében említett tilalmak alkalmazásához sz ükséges fogalmak meghatározásáról szóló, 1993. 
december 13-i 3603/93/EK tanácsi rendeletre fi gyelemmel – irányadó a közszektor MNB általi 
finanszírozására
12. Az EKB értelmezése szerint ez az általános rendelkezés annak kinyilvánítására 
törekszik, hogy az MNB-re vonatkozik a Szerz ődés 123. cikke és a 3603/93/EK rendelet, ezzel 
megoldva az EKB konvergenciajelentésében a mone táris finanszírozás tilalmával kapcsolatos 
néhány hiányosságot13. Az EKB üdvözli ezeket a módosításokat. Mindazonáltal általánosságban 
szükségtelen a nemzeti jogszabályokban a Szerz ődés 123. cikkére és a 3603/93/EK rendeletre való 
hivatkozás, mivel mindkett ő közvetlenül alkalmazandó. Ha a nemzeti jogszabályi rendelkezések – 
ennek ellenére – hivat koznak azokra, a monetáris finanszírozás tilalmának alkalmazási körét ezzel 
nem változtathatják meg14. Ennélfogva a törvényjavaslat 15. §-a megfogalmazásának biztosítania 
kell, hogy a közszektor finanszírozása a Szerz ődés 123. cikke és a 3603/93/EK rendelet szerint 
főszabályként tilos legyen.  
9.2.  A törvényjavaslat15 hivatkozik az állam megbízottjaként végzend ő tevékenységekre. A KBER 
Alapokmányának 21.2. cikke szerint a nemzeti közpon ti bankok eljárhatnak fi skális megbízottként. 
Meg kell felelniük ugyanakkor a monetáris fina nszírozás tilalmának: ezek a szolgáltatások nem 
valósíthatják meg a közszektor harmadik szemé lyek felé fennálló kötelezettségeinek központi 
banki finanszírozását, illet őleg a közszektor 3603/93/EK rendeletb en megszorítóan meghatározott 
                                                 
10  Lásd például a CON/2010/42 EKB-vélemény  4.3. pontját és a CON/2010/56 véleményt. 
11  Lásd a CON/2010/56 és CON/2010/91 véleményt.  
12  Lásd a törvényjavaslat 15. §-át. 
13  Lásd pl. az EKB 2010. májusi konvergenciajelentését, 249-250. o. 
14  Lásd az EKB 2010. májusi konvergenciajelentését, 24. o. 
15  Lásd különösen a törvényjavaslat 17. és 18. §-át. 
ECB-P UBLIC  
8 kivételeken túlterjeszked ő hitelezését. Mindezekre figyelemmel az EKB-nak meggy őződése, hogy 
az MNB-re a törvényjavaslat értelmében bízott feladatok ellátása a monetáris finanszírozás 
Szerződés 123. cikkében és a 3603/93/EK rendeletben  meghatározott tilalmával összhangban fog 
történni. 
9.3. Az EKB értelmezése szerint a törvényjavaslat  hivatkozik az országos betétbiztosítási rendszer 
MNB általi esetleges finanszírozására. A betétbiztosítási rendszerek központi banki finanszírozásának összeegyeztethet ő formái a következ ők: a) napközbeni hitel az ilyen hitel 
központi bank általi nyújtására vonat kozó általános szabályoknak megfelel ően, és b) rövid távú 
vészhelyzeti likviditási finanszírozás az EKB konvergenciajelentéseiben meghatározott szigorú 
feltételekkel, azaz ha a finanszírozás rövid távú, sürg ős helyzeteket kezel, a rendszer stabilitása 
veszélyben forog és a döntés az NKB mérlegelésére va n bízva. Ezeket a feltételeket a nemzeti 
jogban is fel kell sorolni azokban az esetekben, ha a betétbiztosítási rendszer vészhelyzeti 
finanszírozására a nemzeti jogrendszer lehet őséget ad. A törvényjavaslat 13. §-a utal annak 
lehetőségére, hogy az MNB az Országos Betétbiztosítási Alapnak sürg ős, rendkívüli, a pénzügyi 
rendszer egészének stabilitását és a pénzfo rgalom zavartalans ágát veszélyeztet ő esetben a 
monetáris finanszírozás tilalmának betartásával hite lt nyújthat, amelynek lejárata legfeljebb három 
hónap lehet. Az EKB értelmezése szerint e felté telek célja a monetáris finanszírozás tilalma 
betartásának biztosítása. E tekintetben különösen  azt a feltételt kell kifejezetten felvenni a 
törvényjavaslatba, hogy a hitelnyú jtás kizárólag az MNB mérlegelését ől függ. Az MNB-nek az 
ilyen hitel nyújtásának mérlegelésekor biztosíta nia kell, hogy ezzel ténylegesen ne vegyen át 
állami feladatot. Az EKB megjegyzi továbbá, hogy a monetáris finanszírozási megfelelés kérdése szigorúbb ellen őrzést igényelhet olyan körülmények között, amikor a hitelt másfél hónapnál 
hosszabb id őre nyújtják. Ezen túlmen ően hasznos lehet annak pontos  meghatározása, hogy ilyen 
hitelek csak megfelel ő fedezettel nyújthatóak, ezzel bevezet ve egy további bi ztosítékot, melynek 
funkciója azon lehet őség minimumra szorítása, hogy az MNB veszteséget szenvedjen. 
 10. Központi banki információs rendszer A törvényjavaslat
16 jelzi, hogy az MNB a Központi Statisztik ai Hivatal („KSH”) kérése nélkül is 
automatikusan köteles rendszeresen továbbítani a KSH-nak minden, a statisztikai információs 
rendszerében elérhet ő egyedi adatot. Ezt a szabályt pontosa bban kell megfogalmazni annak egyértelm űvé 
tétele érdekében, hogy az MNB csak a KSH kérésére lesz köteles egyedi adatok átadására. Az EKB tisztában van azzal, hogy a két intézmény közötti adat csere bevett gyakorlata több éven át megfelel ően 
működött, és azt már a jelenleg hatályos MNB-törvény is szabályozza.  
Az adatok személyes jellegt ől történő megfosztásának kódképzési rendszere pontosítást igényel. A 
törvényjavaslat 21. §-ának (6) és (13) bekezd ése ellentmondó rendelkezéseket tartalmaz az anonim 
                                                 
16  Lásd a törvényjavaslat 21. §-ának (3) bekezdését. 
ECB-P UBLIC  
9 adatok kezeléséhez használt kapcsolati kódok helyr eállíthatatlan megszüntetésének határidejére 
vonatkozóan.  
 11. A Szerz ődésekkel és a KBER Alapokmányával való összeegyeztethet őség 
11.1.  Személyi függetlenség - bírósági felülvizsgálathoz való jog 
A törvényjavaslat 46. §-ának (12) bekezd ése szerint a Monetáris Tanács tagja a Munka 
Törvénykönyve szabályai szerint munkaügyi bírósághoz  fordulhat. A törvényjavaslat 47. §-ának 
(5) bekezdése az MNB elnöke vonatkozásában ugyan így rendelkezik. Az EKB üdvözölné annak 
pontosítását, hogy a munkaügyi bíróság törvényjav aslat értelmében fenná lló joghatósága nem 
érinti az Európai Unió Bíróságának a KBER Al apokmánya 14.2. cikke értelmében fennálló 
joghatóságát.  
11.2.  Intézményi függetlenség 
A törvényjavaslat 1. §-a meghatározza, hogy az MNB és testületei tagjai feladataik végrehajtása és 
kötelességeik teljesítése során függetlenek, nem ké rhetnek és nem fogadhatnak el utasításokat a 
kormánytól, az Európai Központi Bank kivé telével az Európai Unió intézményeit ől, szerveit ől és 
hivatalaitól, a tagállamok kormányaitól vagy bármilyen más szervezett ől, illetve politikai párttól. A 
Szerződés 130. cikke és a KBER Alapokmány 7. ci kke szerinti központi banki függetlenség teljes 
tiszteletben tartása megköveteli, hogy tiltott le gyen a központi banknak vagy bármely döntéshozó 
szervének kormányzati utasítások adása, illetve az MNB döntéshozó szervei tagjainak feladataik 
ellátása során történ ő befolyásolása. Ezt a törv ényjavaslatban egyértelm űvé kell tenni. 
 12.  Az elnök Költségvetési Tanács tagjaként betöltött szerepe Az EKB megítélése szerint a törv ényjavaslat az MNB elnökének a Kö ltségvetési Tanács tagjaként 
betöltött szerepére vonatkozó rendelkezései nem egyeztethet ők össze a Költségvetési Tanács 
működéséről szóló rendelkezésekkel
17. A törvényjavaslat szerint az MNB elnöke képviseli az MNB-t a 
Költségvetési Tanácsban a központi költségvetés tervezet ével kapcsolatban, míg a Költségvetési Tanács 
működéséről szóló szabályok szerint el kell választani az MNB elnökének ebben a min őségében, illetve a 
Költségvetési Tanács tagjaként betöltött feladata it. A törvényjavaslat ez ért módosításra szorul a 
Költségvetési Tanács m űködéséről szóló jogszabályi rendelkezésekke l való összegyeztethetetlenség 
elkerülése érdekében.  
 13. Az MNB eurorendszerbe történ ő jogi integrációja 
Magyarország derogációval rendelkezik, és ezért alkalmazkodnia kell a Szerz ődés 109. cikke minden 
illeszkedési követelményéhez. A magyar hatóságo knak meg kellene ragadniuk az átdolgozás kínálta 
                                                 
17  A takarékos állami gazdálkodá sról és a költségvetési felel ősségről szóló, 2008. évi LXXV. törvény.  
ECB-P UBLIC  
10 lehetőséget az annak biztosításához szükséges módos ítások végrehajtásához, hogy az MNB az euro 
bevezetésekor az eurorendszerbe teljes mértékben in tegrálódjon. A törvényjavaslatot módosítani kell a 
Szerződés 127. cikke (1) bekezdésének való megfelelés érdekében, azt tükrözend ő, hogy a központi bank 
másodlagos célkit űzése az Unió általános gazdaságpolitikái nak támogatása, és kötelezettsége az 
eurorendszer NKB-m űveletekre vonatkozó pénzügyi adatszolgá ltatási rendszerének való megfelelés. 
Hasonlóképpen szükséges lenne az EKB következ ő területeken fennálló ha tásköreinek kifejezett 
elismerése: monetáris politika, monetári s politikai eszközök, statisztikai adatgy űjtés, devizatartalékok 
kezelése, pénzforgalmi rendszerek, bankjegykibo csátás, nemzetközi intézményekkel való együttm űködés 
a KBER Alapokmányának 6. cikke értelmében, sza nkciókiszabás, árfolyampolitika meghatározása és az 
MNB könyvvizsgálóinak jelölése, ideértve az Eur ópai Unió Tanácsának e tekintetben fennálló 
hatásköreit.. 
 Ezt a véleményt közzéteszik az EKB honlapján.    Kelt Frankfurt am Mainban, 2011. december 14-én. 
 
[aláírás] 
 
az EKB elnöke 
Mario DRAGHI