HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 81/6

Módosítás iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

2012/C 81/06

Ezzel a közzététellel az 510/2006/EK tanácsi rendelet (1) 7. cikke alapján létrejön a kérelem elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatnak e közzététel napjától számítva hat hónapon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

MÓDOSÍTÁS IRÁNTI KÉRELEM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

MÓDOSÍTÁS IRÁNTI KÉRELEM A 9. CIKK ALAPJÁN

„CECINA DE LEÓN”

EK-sz.: ES-PGI-0117-0103-04.06.2010

OFJ ( X ) OEM ( )

1. A termékleírás érintett szakaszcímei:

—  A termék elnevezése — A termék leírása —  Földrajzi terület — A származás igazolása — Az előállítás módja —  Kapcsolat — Címkézés — Nemzeti előírások —  Egyéb (kérjük, határozza meg)

2. A módosítás típusa:

—  Az egységes dokumentum vagy az összefoglaló lap módosítása — Azon bejegyzett OEM vagy OFJ leírásának módosítása, amely esetében sem az egységes dokumentumot, sem az összefoglalót nem tették közzé —  A termékleírás oly módon történő módosítása, amely nem teszi szükségessé a közzétett egységes dokumentum módosítását (az 510/2006/EK rendelet 9. cikkének (3) bekezdése) —  A termékleírás hatóságilag elrendelt, kötelező egészségügyi vagy növény-egészségügyi intézkedések miatti átmeneti módosítása (az 510/2006/EK rendelet 9. cikkének (4) bekezdése)

3. Módosítások:

3.1. A termék leírása:

Megállapítást nyert, hogy a termékleírásból hiányzik a termék általános leírása. Ennek pótlására szolgál az új, leíró jellegű első bekezdés, amely a korábban kihagyott minimális érlelési időt is meghatározza, bár ez valójában a termék előállítói szerint is mindig 7 hónap volt és az ellenőrző szerv is ezt alkalmazta. Ebben a bekezdésben szerepel az izomrészek leírása is, amelyet korábban a Címkézés című bekezdés tartalmazott.

3.2. A származás igazolása:

Ezt a bekezdést átfogalmaztuk azoknak az ellenőrzési elemeknek a világosabb meghatározása érdekében, amelyek alapján az ellenőrző szerv biztosítja az oltalom alatt álló cecinák (érlelt marhasonkák) minőségét és származását. Utalunk a feldolgozás kezdetén elhelyezett biztonsági zárjegyekről, és a „Cecina de León” minőségének egy minősítő bizottság által történő meghatározásáról is.

3.3. Az előállítás módja:

Mivel a füstölési eljárás opcionális, az erre vonatkozó minimális időtartamot kihagytuk. Hasonlóképpen, a szárítók leírásáránál mellőzzük a „természetes” kifejezést, mivel valamennyi szárító rendelkezik ugyan szabályozható ablakokkal, a homogén érlelést megfelelő klimatizáció is elősegíti.

3.4. Címkézés:

Megállapítást nyert, hogy a „Cecina de León” fogyasztóinak jelentős része a hosszabb ideig érlelt cecinát részesíti előnyben és ennek piaci felismerhetősége valódiságot igazoló garanciákat igényel. Ezért lehetőséget biztosítunk a Reserva megjelölés bevezetésére, amit azon termékek esetében lehet alkalmazni, amelyek érlelési ideje igazoltan meghaladja a 12 hónapot. Szükségtelennek ítéljük ugyanakkor az eredeti izomrészek részletezését, mivel valamennyi hasonló érzékszervi jellemzőkkel rendelkezik.

3.5. Nemzeti előírások:

Csatoljuk a közösségi nyilvántartásba történő bejegyzésre irányuló kérelmek benyújtásának szabályozásáról szóló frissített rendeletet.

A javasolt változtatásokat kérő szervezet a Consejo Regulador de la Indicación Geográfica Protegida „Cecina de León” (a „Cecina de León” oltalom alatt álló földrajzi jelzés ellenőrző szerve), a feldolgozó ágazatot képviselő szerv, amely a termékleírás módosításában ténylegesen érdekelt félnek tekintendő.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

„CECINA DE LEÓN”

EK-sz.: ES-PGI-0117-0103-04.06.2010

OFJ ( X ) OEM ( )

1. Elnevezés:

„Cecina de León”

2. Tagállam vagy harmadik ország:

Spanyolország

3. A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása:

3.1. A termék típusa:

1.2. osztály: húsipari termékek (főzött, sózott, füstölt stb.)

3.2. A termék leírása, amelyre az 1. pontban található elnevezés vonatkozik:

A „Cecina de León” érlelt húsipari termék, amelyet a kifejlett szarvasmarha hátsó negyedéből származó izomrészekből (combhús, far, vastag dagadó és fartő) állítanak elő hét hónapot meghaladó – sózásból, pihentetésből és szárításból álló – feldolgozási idő alatt.

A „Cecina de León” jellemzői:

— Jellemző külső megjelenése: az előállítási folyamattól függően a „Cecina de León” világosbarna, barna vagy kissé sötét színű.

— A hús színe és vágási felülete: a „Cecina de León” vágási felületének – csakúgy, mint magának a húsnak – színe cseresznye és gránátvörös árnyalatok között változik, az érlelési folyamat végére elmélyül; a vágási felület enyhe márványos zsírosságot mutat, ami jellegzetes szaftosságát biztosítja.

— Súlya: az egyes érlelt darabok súlya az izmokkal: — Combhús: 4 kg. Sík oldalú, kúp alakú hústömeg, amelyet a comb mediális (középső) izmai alkotnak, konkrétan a szabóizom, a fésűs izom, a karcsúizom, a combközelítő izom, a félig hártyás izom, a négyszögű izom és a külső elfedő izom pelvisen kívüli része. — Far: 5 kg. Magából a farból és a némileg hengeres, háromszögű hasáb alakú felsálból áll. A felsál kizárólag a musculus semitendinosus-ból, a far a gluteus-biceps-ből áll. — Vastag dagadó: 3,5 kg. A négyszögű combizom alkotóelemeiből (egyenes combizom oldal, középső és mediális erekkel) álló ovális rész. — Fartő: 3 kg. A középső farizom, az accesorius és a profundus, valamint a csípő ikerizom alkotta háromszögletű rész.

— Íze és zamata: jellegzetes ízű, enyhén sós, enyhén rostos állagú hús. A füstölés hatására az érlelési folyamat alatt kialakuló jellegzetes zamat kiemeli összetett íz hatását.

3.3. Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében):

Az oltalom alatt álló „Cecina de León” előállítására használt részeknek kifejlett szarvasmarhából kell származniuk. A részek eredetét illetően nincsenek korlátozások.

3.4. Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében):

Tárgytalan.

3.5. Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell végrehajtani:

A „Cecina de León” előállítása kizárólag a meghatározott földrajzi területen folyhat és a következő műveletekből áll: A termék formázása, sózása, vizes lemosása, pihentetése, füstölése (opcionális) és szárítása.

3.6. A szeletelésre, aprításra, csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok:

Tárgytalan.

3.7. A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok:

A termékek értékesítése egészben, csomagolva vagy burkolatban, illetve darabolva vagy szeletelve vákuumcsomagolásban történik.

A fogyasztásra szánt terméket fel kell címkézni, a címkén jól láthatóan szerepelnie kell az „Indicación Geográfica Protegida” (oltalom alatt álló földrajzi jelzés) és a „Cecina de León” feliratnak. Ha a teljes előállítási folyamat legalább 12 hónapot vesz igénybe, fel lehet tüntetni a „Reserva” megjelölést.

A címkéket úgy kell elhelyezni, hogy újrafelhasználásra ne legyenek alkalmasak.

4. A földrajzi terület tömör meghatározása:

A „Cecina de León” előállításának földrajzi területe kizárólag León tartomány.

5. Kapcsolat a földrajzi területtel:

5.1. A földrajzi terület sajátosságai:

Magas átlagos fekvése miatt (a tengerszint feletti magasság az egész területen meghaladja a 700 métert) a földrajzi területet szélsőséges időjárási viszonyok jellemzik, a telek szárazak és nagyon hidegek, hosszú ideig tartó fagyokkal, ami elősegíti a termék megfelelő szárítását és érlelését.

5.2. A termék sajátosságai:

A „Cecina de León” egyedi jellege (színe, márványossága, lédússága, enyhe rostossága és főként jellegzetes íze) annak köszönhető, hogy kifejlett szarvasmarhák hátulsó negyedéből származó húsból készül és különösen annak, hogy pihentetése, füstölése és szárítása León tartomány sajátos magassági és éghajlati viszonyai között történik.

5.3. A földrajzi terület és a termék minősége vagy jellemzői (OEM esetében) közötti vagy a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője (OFJ esetében) közötti okozati kapcsolat:

A földrajzi terület természetes körülményei, különösen a telek száraz, hideg időjárása optimális érlelési feltételeket biztosít a „Cecina de León” számára.

Másrészt, amint azt a következőkben bemutatjuk, egyedi jellemzői miatt jelentős ismertségre és hírnévre tett szert.

Az „Értekezés a mezőgazdaságról” 55. fejezetében Lucio Junio Moderato Columela (Kr. e. 4. sz.) már említést tesz a cecináról.

A „Cecina de León” és a sózott húsok kiemelkedő helyet foglalnak el Gabriel Alonso de Herrera a „Tratado de Agricultura General” (Általános értekezés a mezőgazdaságról) című művében is, melynek XL. fejezetében jelzi, hogy a „Cecina de León” többféle húsból, így a szarvasmarha húsából is előállítható.

Rendkívüli irodalmi és magyarázó értékű a 17. sz. elején készült „La pícara Justina” (A pajkos Justina). A regény központi figurája, Justina, csakúgy, mint a cselekmény és a válságos pillanatok nagyrészt mind León tartományhoz és annak fővárosához köthetők. Justina szüleinek Mansilla de las Mulas-ban van fogadójuk, fuvarosok és utazók pihenőhelye. A felszolgált ételek közül természetesen nem hiányozhat a marhából készült „Cecina de León”, amely előkelő helyet foglal el a többi húsétel és a hurkák és kolbászok között. „La pícara Justina” hű képet ad León korabeli társadalmáról.

„Fray Gerundio de Campazas” (A campazas-i Gerundio testvér) című művében Isla atya akkor említi először a „Cecina de León”-t, amikor Antón Zotes-t bemutatva kitér ennek az egyedülálló személyiségnek asztalára kerülő változatos, jófajta ételekre is: „Anyámasszony katonája. Cecina és felezett kenyér a hétköznapokon, édességnek hagyma vagy póré; ünnepnapokon marhahús és kolbász. Szokásosan szalonna ebédre és vacsorára …” Félix María de Samaniego (1745–1801) szintén említi a cecinát: „Ott aztán mind az öt érzék kedvét lelhette, a falakat és a mennyezetet ezernyi egérnek való nyalánkság díszítette: kolbászok, sonkák és cecinák. Ez kész varázslat! Örömükben sonkáról sonkára, sajtról sajtra ugráltak …”

Történelmi levéltár, León, 1835–1839: Ezekben az években León város öt év alatt 4 800, egy átlagos év alatt 972 arroba (1 arroba = 11,5 kg) cecinát fogyasztott; a Madoz szótárban található statisztika szerint az egy lakosra eső éves fogyasztás becslését „a 0,137 arroba fejenkénti éves fogyasztás mennyiségének” megállapítása alapján végezték. A Madoz szótár dokumentum értékű közlése alapján tudni lehet, hogy a termék megkülönböztetést élvezett a többi friss hússal szemben. Ugyanakkor utal a falvakból származó cecina kereskedelmi szempontú szerepére a városban.

Az 1815-ben született költő és író, Enrique Gil y Carrasco nagyszámú riportban és cikkben mutatja be León tartomány szokásait. A „Legeltető pásztor” címen közölt egyik cikkében leírja a pásztorok búcsúját a családjuktól, mielőtt a juhokkal a hágókon át útra kelnek – „másnapra elkészül a pásztor tarisznyája, amit teleraknak cecinával és sonkával …”

A leóni vásárokon és piacokon árult marhahúsból készült cecináról így írnak: „León állatban meglehetősen gazdag tartomány. Nagyszámú szarvasmarha legel a leóni mezőn a földeken végzett munka után, mivel öszvéreket csak a déli területen dolgoztatnak a földművesek; a szarvasmarha húsa León, Valladolid és Palencia tartományok piacain kerül értékesítésre. A „Cecina de León” készítésére szánt teheneket és borjúkat Santos, San Adrés de León és San Martín de Mansilla vásárain árusítják”.

Luis Alonso Luengo Ensenada márki azon forrásaiból idéz „León lakosai, származásuk és szokásaik” című könyvében, amelyek tartalmazzák az egyes leóni településekre engedélyezett fuvarosok, szekerek és öszvérek számát és e foglalkozás egyéb jellemző adatait. „Tökéletesen működő rendszer volt. Az egyes utak a fuvaros településéről indultak, onnan tartottak Coruña, Madrid és más spanyol helységek felé úgy, hogy városról városra haladva hoztak, vittek és hagytak ott mindenféle árut, köztük a marhahúsból készült cecinát is”.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére:

(510/2006/EK rendelet 5. cikk (7) bekezdés)

http://www.itacyl.es/opencms_wf/opencms/system/modules/es.jcyl.ita.extranet/elements/galleries/galeria_downloads/calidad/pliegos_IGP/IGP_Cecina_de_Leon.pdf

(1) HL L 93., 2006.3.31., 12. o.