[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 15.11.2006

COM(2006)688 végleges.

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

A kéretlen levelek, a kémprogramok és a rosszindulatú szoftverek elleni küzdelemről

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

A kéretlen levelek, a kémprogramok és a rosszindulatú szoftverek elleni küzdelemről (EGT vonatkozású szöveg)

1. A KÖZLEMÉNY CÉLJA

A társadalom egyre jobban felismeri a modern elektronikus hírközlési hálózatok és szolgáltatások nélkülözhetetlen szerepét a munkahelyi és otthoni mindennapos életünkben. A szolgáltatások használatának széles körű elterjedése a technológiák megbízható, biztonságos és kiszámítható voltától függ. A biztonságos információs társadalomra vonatkozó stratégiáról szóló bizottsági közlemény[1] a rendelkezésre álló hálózatok és információk biztonságának fokozására törekszik, és arra ösztönzi a magánszektort, hogy felszámolja a hálózatokban és az informatikai rendszerekben azokat a gyenge pontokat, amelyek kihasználhatók spam és rosszindulatú szoftver terjesztésére. Az európai uniós keretszabályozás felülvizsgálatáról szóló bizottsági közlemény[2] új szabályozást javasol, amely a biztonságot és a magánélet védelmét hivatott megerősíteni az elektronikus hírközlési ágazatban.

Ez a közlemény az elektronikus levélszemét[3] és az olyan veszélyforrások alakulásával foglalkozik, mint a kémprogramok és a rosszindulatú szoftverek. Felsorolja a fenyegető jelenségek ellen eddig tett lépéseket, és többek között az alábbi további feladatokat jelöli ki:

– a közösségi jogi szabályozás megerősítése;

- a jogszabályok betartatása;

– együttműködés az egyes tagállamokon belül és azok között;

– politikai és gazdasági párbeszéd harmadik országokkal;

– iparági kezdeményezések;

– kutatási-fejlesztési tevékenységek.

2. A PROBLÉMA – A VESZÉLYFORRÁSOK VÁLTOZÉKONYSÁGA

A spam[4] az elmúlt öt év folyamán jelentősen elterjedt[5]. Iparági források szerint a kéretlen levelek napjainkban a végfelhasználóknak küldött üzenetek 50-80%-át teszik ki[6]. Bár a spamek legnagyobb része nem az Unió területéről érkezik, mára a kéretlen levelek 25%-át európai országokon keresztül továbbítják [7] . A kéretlen levelek 2005-ben a becslések szerint világszerte 39 milliárd euró költséget okoztak. A nagyobb európai gazdaságokban a spam a következő kiadásokat eredményezte: Németország – 3,5 milliárd, Egyesült Királyság – 1,9 milliárd, és Franciaország – 1,4 milliárd euro[8]. A spamelés önálló üzletágnak számít. A spamelők talált elektronikus címekből álló jegyzékeket marketingcélra adnak bérbe vagy el gazdasági társaságoknak. Különösen jövedelmező az interneten keresztül továbbított spam. Ennek oka e média hozzáférhetőségében és a tömeges üzenetküldés alacsony költségében keresendő. Ugyanakkor a spam elleni küzdelemben már szerény befektetések révén is jelentős eredmény érhető el. Hollandiában például 570 ezer eurós befektetéssel a kéretlen elektronikus levelek számát 85%-kal sikerült csökkenteni.

A kezdetben csupán bosszantó kéretlen e-mailek egyre gyakrabban merítik ki a csalás és a bűncselekmény fogalmát. Jó példa ilyen típusú spamre az adathalászó (phishing) e-mail, amelynek küldői kényes adatokat szereznek meg látszólag létező cégeket képviselő honlap-utánzatokkal, ami a személyiséggel való visszaélés és a vállalat hírneve csorbításának gyanúját veti fel. A felhasználó internetes szokásait jelentő kémprogramok e-mailben vagy szoftvereken keresztül történő terjesztése is egyre gyakrabban fordul elő. A kémprogramok személyes adatokat, például jelszót és hitelkártyaszámot is megszerezhetnek.

A nagy mennyiségű kéretlen e-mail kiküldését nagyban megkönnyíti a rosszindulatú kódok, például férgek és vírusok terjedése. Ezek telepítés után átveszik az irányítást a fertőzött számítógépes rendszer felett, és a számítógépeket a spamelő kilétét elrejtő botnetté[9] alakítják. A botneteket spamelők, adathalászok és kémszoftver-forgalmazók bérlik csalás és bűncselekmény elkövetéséhez. Iparági szakértők szerint a botnetek továbbítják a megtévesztő e-mailek 50%-át[10]. A kémszoftverek és más rosszindulatú kódok, amelyek a fogyasztók és a vállalatok körében terjednek, a gazdaságot is jelentősen befolyásolják. A rosszindulatú szoftverek globális pénzügyi hatása 2005-ben közel 11 milliárd euróra tehető[11].

3. MI TÖRTÉNT EDDIG – A 2004 ÓTA MEGTETT LÉPÉSEK

Az EU 2002-ben fogadta el az Elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelvet , amely a természetes személyek beleegyezésén alapuló marketing elvének bevezetésével tiltja a kéretlen levelek küldését [12]. 2004 januárjában a Bizottság a kéretlen levelekről közleményt adott ki, amelyben az irányelvet kiegészítő lépéseket határozott meg[13]. A közlemény cselekvésre szólította fel a különféle érintetteket a tudatosság, az önszabályozási és műszaki lépések, az együttműködés és a végrehajtás terén. Harmadik országokkal tárgyalva a Bizottság egyre gyakrabban érinti a kéretlen levelek, a kémprogramok és a rosszindulatú szoftverek elleni harc témáját. Emellett a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatra vonatkozó irányelv[14] védelmet nyújt a fogyasztóknak az agresszív kereskedelmi gyakorlatokkal szemben; az ilyen gyakorlatok ellen fellépő, határokon átnyúló együttműködést pedig a fogyasztóvédelemre vonatkozó rendelet[15] szabályozza.

3.1. Tudatosságnövelő lépések

A Bizottság közleménye hozzájárult ahhoz, hogy a spam témájára országos és nemzetközi szinten világszerte felfigyeltek. Uniós szinten az Európai Unió egységes megközelítésének egyik elemeként a Biztonságosabb internet plusz program az Internet és az új internetes technológiák biztonságosabb használatára ösztönöz, főként gyermekek esetében .

A tagállamok már indítottak vagy támogattak olyan kampányokat , amelyek a spam problémáját tudatosítják a felhasználókban és megoldásokat kínálnak. Az internetes tartalomszolgáltatók általában vállalták, hogy ügyfeleiknek tanácsot és segítséget adnak a kémprogramok és a vírusok elleni védekezés mikéntjéről. A Bizottság 2004 februárjában egy, a spamről szóló OECD- munkaértekezletnek adott otthont. A Bizottság az OECD Anti-Spam Toolkit -jének (spamellenes eszköztárának) létrehozásában is tevékeny szerepet vállalt: ez az átfogó csomag a kéretlen levelek elleni küzdelemhez felhasználható szabályozási megközelítéseket, műszaki megoldásokat és iparági kezdeményezéseket tartalmaz.

Az információs társadalomról szóló ENSZ-csúcstalálkozó (WSIS)[16] leszögezte , hogy a spammel a megfelelő nemzeti és nemzetközi szinten kell foglalkozni. Az ITU 2004-ben és 2005-ben WSIS tematikus konferenciát tartott. A 2005 novemberében elfogadott tuniszi WSIS-menetrend a kéretlen levelek által okozott jelentős és súlyosbodó probléma hatékony kezelésével foglakozik[17].

3.2. Nemzetközi együttműködés

A spam határokon átnyúló problémájával már számos együttműködés és nemzetközi végrehajtási mechanizmus foglalkozik. A Bizottság felállította a spam-hatóságok kapcsolattartó hálózatát ( Contact Network of Spam Authoritites , CNSA), amely rendszeres ülésein megvitatja a legjobban bevált gyakorlatokat, és együttműködik a határokon átnyúló végrehajtás terén. A CNSA együttműködési eljárási rendet[18] dolgozott ki a spammel kapcsolatos bejelentések határokon átnyúló kezelésére.

A Bizottság szolgálatai támogatóként és megfigyelőként részt vesznek a londoni cselekvései tervben (London Action Plan, LAP), amely húsz ország végrehajtó hatóságát tömöríti, és szintén határokon átnyúló együttműködési eljárást alkalmaz. 2005 novemberében közös EU CNSA – LAP munkaértekezlet zajlott le. Az OECD 2006 áprilisában a spamellenes törvények végrehajtását célzó, határokon átnyúló együttműködésről szóló ajánlást[19] fogadott el, amely a végrehajtó hatóságokat az információk megosztására és együttműködésre ösztönzi.

A Bizottság fokozottan támogatja a nemzetközi együttműködésre irányuló kezdeményezéseket . Az Egyesült Államok és az EU közösen megállapodtak abban, hogy a kéretlen levelek ellen közös végrehajtási kezdeményezések révén lépnek fel, és együtt keresik a jogellenes kémprogramok és rosszindulatú szoftverek elleni küzdelem eszközeit. A Bizottság a spammel foglalkozó kanadai nemzetközi együttműködési munkacsoportban is részt vesz. Fontos nemzetközi partnerekkel, így Kínával és Japánnal is zajlanak tárgyalások. Ázsiát tekintve a Bizottság együttes nyilatkozattételt kezdeményezett a nemzetközi spamellenes együttműködésről, és a dokumentumot a 2005 februárjában megrendezett, e-kereskedelemmel foglalkozó ASEM-konferencián el is fogadták[20].

Az információs társadalomról szóló világ-csúcstalálkozón 2005. novemberében elfogadott tuniszi menetrend hangsúlyozza, hogy az internetes biztonság területén szorosabb nemzetközi együttműködésre van szükség, és hogy ezzel a kérdéskörrel majd foglalkozni kell az internet szabályozását szolgáló azon továbbfejlesztett együttműködési modell keretében, amelyet a csúcstalálkozó nyomán fognak kifejleszteni[21].

3.3. Kutatás és technológiai fejlesztés

A Bizottság a hatodik kutatási és technológiafejlesztési keretprogramon belül olyan projekteket indított el, amelyek segítséget nyújtanak az érintett feleknek a spam és más rosszindulatú szoftverfajták elleni küzdelemben. A projektek[22] az általános hálózatfigyeléstől és támadásészleléstől a kifejezetten a spamet, az adathalászatot és a rosszindulatú szoftvereket észlelő szűrőket létrehozó technológiák fejlesztéséig terjednek. Az eredmények között szerepel a rosszindulatú szoftverek megfékezésével foglalkozó kutatási közösség megalakulása, és az internetes forgalmat figyelemmel kísérő európai infrastruktúra kifejlesztése. Az újonnan kezdődő fejlesztések az ismeretlen fenyegetéseket és számítógépes támadásokat érzékelő, alkalmazkodó adathalász-szűrőkre irányulnak. Az e tevékenységekre szánt pénzügyi források összege 13,5 millió euró.

3.4. Iparági lépések

A Bizottság üdvözli az iparág aktív spamellenes fellépését. A szolgáltatók általában műszaki megoldások révén, például jobb spamszűrőkkel védekeznek a kéretlen levelek ellen. Az internet-szolgáltatók technikai ügyfélszolgálatot biztosítanak, valamint a spamek, a kémprogramok és a rosszindulatú szoftverek ellen használható szoftverekkel látják el a felhasználókat. Több internet-szolgáltató szerződési feltételeiben szerepel az internetes visszaéléseket tiltó kikötés. Egy nemrég lezárult egyesült királysági polgári perben egy spamelőt szerződésszegés miatt 68,8 ezer euró megfizetésére ítéltek. Iparági csoportok az internetes adathalászat megelőzésére és a szűrési módszerek fejlesztésére legjobb gyakorlatokat határoztak meg [23].

Iparági etikai kódexet bevezető mobilszolgáltatók is fel kívánnak lépni a kéretlen levelek ellen. A GSM Szövetség 2006-ban a mobilspamre vonatkozó magatartási szabályzatot adott ki. Jelenleg bizottsági társfinanszírozás mellett működik a magán- és állami szervezetek partnerségeként létrejött Spotspam kezdeményezés, amelynek célja felépíteni egy, a spames ügyek határokon átnyúló kivizsgálását és a jogszabályok betartatását segítő adatbázist.[24]

3.5. Végrehajtási lépések

Egyértelműen eredményes a spam elleni fellépés. A Finnországban bevezetett szűrés a továbbított e-mailekben 80%-ról 30%-ra csökkentette a spam arányát. A spamelők megállítása érdekében már számos hatóság a törvény erejével lépett fel [25].

Azonban a megindított eljárások tényleges számát tekintve a tagállamok között jelentős eltérés tapasztalható. Egyes hatóságok száznál is több esetben indítottak sikerrel zárult, a spamelést büntető eljárást. Más tagállamokban csupán néhány ügyet vizsgáltak ki, sőt néhol egyet sem.

A legtöbb eljárás a „hagyományos ” spamelés ellen indult; más felismert fenyegetéseket alig üldöztek , noha azok jelentős veszélyforrást jelentenek.

4. HOGYAN TOVÁBB: ÚJABB FELADATOK

4.1. Lépések tagállami szinten

Ez a szakasz a kormányoknak és a nemzeti hatóságoknak kifejezetten a végrehajtásra és az együttműködésre irányuló feladataival foglalkozik

4.1.1. A siker döntő tényezői

A probléma makacs volta és változékony természete elkötelezettebb és hangsúlyosabb fellépést követel a tagállamoktól. A lépéseknek különösen a „hivatásos” spamelőket és adathalászokat, valamint a kémprogramok és a rosszindulatú szoftverek terjesztését kell célba venniük. A siker döntő tényezői a következők:

- A kormányok szilárd elkötelezettsége az internetes bűncselekmények elleni harc mellett;

- A végrehajtásért felelős szervezetek egyértelmű kijelölése;

- Megfelelő források biztosítása a végrehajtó szervezet számára.

Ezek a feltételek jelenleg nem teljesülnek minden tagállamban.

4.1.2. Nemzeti szintű együttműködés és végrehajtás

Az e-magánéletre vonatkozó irányelv és az általános adatvédelmi irányelv[26] szerint a nemzeti hatóságok az alábbi jogsértő gyakorlatok ellen jogosultak fellépni:

- kéretlen üzenetküldés (spam)[27];

- végberendezéshez való jogellenes hozzáférés; akár információ – például reklámszoftverek (adware) vagy kémszoftverek - tárolása, akár a berendezésen tárolt információ elérése céljából[28];

- végberendezés megfertőzése rosszindulatú szoftverrel, például férgekkel és vírusokkal, és a személyi számítógépek botnetté alakítása vagy más célra való felhasználása[29];

- felhasználók megtévesztése révén érzékeny adatok[30], például jelszavak és hitelkártya-adatok megszerzése ún. adathalász üzenetekkel.

Néhány ilyen tevékenység a büntetőjog, többek között az információs rendszerek elleni támadásokról szóló kerethatározat[31] hatálya alá esik Ennek értelmében a büntetési tétel felső határát a tagállamoknak legalább 3 év szabadságvesztésben, illetőleg – bűnszövetkezetben való elkövetés esetén – 5 év szabadságvesztésben kell megállapítaniuk.

Nemzeti szinten a rendelkezések végrehajtása a közigazgatási és/vagy a bűnüldözési szervek feladata lehet. A különböző hatóságok felelősségi körét és az együttműködési eljárásokat egyértelműen le kell fektetni. Ehhez az egyes tagállamokban kormányszintű döntések meghozatalára lehet szükség.

A spam és az egyéb veszélyforrások bűnügyi és közigazgatási vonatkozásainak egyre nagyobb összefonódása mindezidáig nem járt együtt a különböző szervezetek műszaki és nyomozati készségeit egyesítő tagállamközi együttműködési eljárások hasonló ütemű fejlődésével. Az együttműködési jegyzőkönyveknek olyan területeket kell lefedniük, mint az információk, a hírszerzési adatok és az elérhetőségek cseréje, a kölcsönös segítségnyújtás és az ügyek átadása.

A végrehajtó hatóságok, a hálózatszolgáltatók és az internet-szolgáltatók közötti, országos szintű szoros együttműködés az információcsere, a műszaki szakértelem az internetes bűncselekmények üldözése szempontjából is hasznos. A norvég és a holland hatóságok jelentésükben hasznosnak minősítették az ilyen jellegű, a magán- és az állami szféra közötti együttműködést.

4.1.3. Források

A bizonyítékok gyűjtéséhez, a nyomozáshoz, és a vád felállításához források szükségesek. A hatóságoknak műszaki és jogi eszközökre van szükségük, emellett a hatékony fellépéshez a jogsértők módszereit is meg kell ismerniük.

Fontos eszközt jelenthetnek a bejelentéseket fogadó on-line mechanizmusok, kiegészítve a bejelentett szabálytalanságok naplózására és elemzésére szolgáló kapcsolódó rendszerekkel. A tapasztalatok azt mutatják, hogy már szerény befektetéssel is jelentős eredmény érhető el. A holland spamek visszaszorítását a holland OPTA hatóság ötfős, teljes munkaidőben kizárólag a spam ellen küzdő csapata érte el 570 ezer euro értékű berendezésen dolgozva. E befektetésre alapozva a hollandok a spamellenes küzdelemben szerzett tapasztalatokat jelenleg más problémás területeken használják ki.

4.1.4. Határokon átnyúló együttműködés

A spam világszerte problémát jelent. A nemzeti hatóságoknak gyakran más országokra kell majd hagyatkozniuk a spamelők elleni küzdelemben, és ugyanígy más országok is felkérhetik őket vizsgálatok lefolytatására.

Bár a tagállamok vonakodva szánják véges nemzeti forrásaikat mások problémáinak kivizsgálására, mégis fontos felismerni, hogy a spamellenes küzdelemben a határokon átnyúló együttműködés elengedhetetlen. A közelmúltban osztrák és holland spamellenes hatóságok működtek együtt egy nagyszabású spamműveletben.

Eddig 21 európai hatóság hagyta jóvá a CNSA együttműködési eljárását[32] a bejelentések határokon átnyúló kezeléséről; javasoljuk, hogy a többi hatóság a következő pár hónapban tegye meg ugyanezt a lépést. A tagállamoknak és az illetékes hatóságoknak különösen a következő eszközök használatát ajánlatos tevékenyen ösztönözniük:

- a közös CNSA-LAP pro forma dokumentumok;

- az OECD ajánlása és eszközkészlete a spamellenes lépések végrehajtásáról.

4.1.5 Javasolt intézkedések

A tagállamokat és az illetékes szerveket felkérjük, hogy:

- egyértelműen határozzák meg a spam elleni küzdelemben részt vevő egyes nemzeti szervezetek felelősségi körét;

- gondoskodjanak az illetékes szervezetek közötti hatékony együttműködésről;

- országos szinten vonják be a piaci szereplőket, hasznosítva szakértelmüket és értesüléseiket;

- biztosítsák, hogy a végrehajtáshoz megfelelő források állnak rendelkezésre;

- vegyenek részt a nemzetközi együttműködési eljárásokban, és teljesítsék a határokon átnyúló segítségnyújtás iránti kéréseket.

4.2. Lépések iparági szinten

Ebben a részben azokat az intézkedéseket tekintjük át, amelyeket az iparág tehet a fogyasztók bizalmának fokozása és a megtévesztő e-mailek küldésének visszaszorítása érdekében.

4.2.1. Szoftverek átadása és telepítése

A kémszoftverek komolyan veszélyeztetik a felhasználó magánéletét. Az interneten kínált szoftverek gyakori eszközzé váltak arra, hogy a felhasználó végberendezéséhez kémprogramokat juttassanak el és azokat ott telepítsék. A kémszoftver más adathordozóról, például CD-ROM-ról telepítendő programokban is rejtőzhet. A nem kívánt kémprogramok a fogyasztó által megvett szoftverrel együtt települhetnek.

Az alábbiakban leírt konkrét lépésekkel megakadályozható, hogy a kémszoftver elérje a végfelhasználót.

4.2.2. A fogyasztó tájékoztatása

A szoftvertelepítés kiegészítő programok telepítését is magában foglalhatja. Amennyiben a hozzáadott szoftverek kémprogramként működve a végfelhasználó szokásait figyelik (például marketing célból), akkor személyes adatok kezelésére kerül sor, ami a felhasználó tájékozott beleegyezése nélkül jogellenes. Gyakori, hogy az ilyen szoftverek telepítéséhez vagy egyáltalán nem kérik a felhasználó beleegyezését, vagy a terjedelmes végfelhasználói licencszerződés legvégén elrejtett apró betűs részben teszik ezt meg.

Ezért kívánatos, hogy a szoftvertermékeket kínáló vállalatok az ajánlatra vonatkozó összes feltételt egyértelműen és jól láthatóan feltüntessék, főként akkor, ha a szoftvercsomagban személyes adatokat kezelő eszköz is található.

Az önszabályzás és a termék megjelölését szolgáló egyfajta „ellenőrzőjegy” szintén eszközként szolgálhat a megbízható és a nem megbízható vállalatok megkülönböztetésére. Az etikai kódexek, amelyek a személyes adatok felhasználására vonatkozó feltételekről tájékoztatják a felhasználót, jóváhagyásra beterjeszthetők a 29. cikk alapján létrehozott adatvédelmi munkacsoporthoz.

4.2.3 Szerződési feltételek a beszállítói láncon belül

A vállalatok gyakran nem tudják, hogy termékeik és szolgáltatásaik reklámja műszaki szempontból milyen módon jut el a közönséghez. Jogszerű szoftverhez is társulhat olyan kémszoftver, amelyet érzékeny adatok, például hitelkártya-adatok, bizalmas dokumentumok, stb. elérésére használnak.

A termékeket hirdető és/vagy forgalmazó vállalatoknak meg kell győződniük arról, hogy szerződéses partnereik tevékenysége jogszerű. A vállalatnak tisztában kell lennie a szerződésen alapuló kapcsolatrendszerrel, oda kell figyelnie a jogszabályok betartására, és a lánc bármely pontján tapasztalható szabálytalanságnak szerződésbontáshoz kell vezetnie, hogy a szabálytalanságot elkövető társasággal minden további kapcsolat azonnal felszámolható legyen.

4.2.4 . Biztonsági intézkedések a szolgáltatók részéről

Egy 2006-os ENISA felmérés [33] alátámasztja , hogy a szolgáltatók általában már tettek lépéseket a spam megállítására. Azonban a jelentés arról is beszámol, hogy a szolgáltatók tevékenyebben hozzájárulhatnának a hálózat általános biztonságához, és javasolja, hogy a szolgáltatók nagyobb hangsúlyt fektessenek a hálózatukat elhagyó e-mailek szűrésére ( kimeneti szűrés ). A Bizottság a javaslat alkalmazására ösztönzi a szolgáltatókat.

A 29. cikk alapján létrehozott adatvédelmi munkacsoport az e-mail szűrési szolgáltatások magánélet-védelmi vonatkozásairól szóló véleményt[34] fogadott el, amely útmutatással szolgál az e-mailes kommunikáció bizalmas jellegével, konkrétabban a vírusok, a spam, és az illegális tartalmak internetes kommunikációból történő kiszűrésével kapcsolatban.

4.2.5. Javasolt intézkedések

A Bizottság felkéri:

- a vállalatokat, hogy a szoftveralkalmazások vásárlóinak az adatvédelmi jogszabály feltételeivel összhangban lévő információkat biztosítsanak.

- a vállalatokat, hogy szerződéseikben tiltsák meg a szoftverek reklámokban történő törvénytelen felhasználását, kísérjék figyelemmel, hogyan érik el a felhasználókat a reklámok, és járjanak a szabálytalanságok végére.

- az e-mail szolgáltatókat, hogy az e-mailek szűrésre vonatkozó ajánlással és útmutatóval összhangban álló szűrési politikát alkalmazzanak.

4.3. Európai szintű koordináció

A Bizottság nemzetközi fórumokon, kétoldalú találkozókon, és amennyiben lehetséges, harmadik országokkal megkötött szerződéseken keresztül továbbra is foglalkozik a spammel, illetve a kémprogramokat és a rosszindulatú szoftvereket érintő kérdésekkel, valamint ezentúl is ösztönzi az érdekelt felek, többek között a tagállamok, az illetékes hatóságok és az iparág közötti együttműködést. A Bizottság a jogszabályalkotás és kutatás területén kezdeményezésekkel áll elő annak érdekében, hogy újabb lendületet adjon az információs társadalmat aláaknázó szabálytalanságok elleni harcnak. A Bizottság jelenleg a számítógépes bűnözés elleni küzdelem koherens politikájának továbbfejlesztésén dolgozik. E politikát egy közleményben hozza nyilvánosságra, amelynek elfogadását 2007 elejére tervezi.

4.3.1. A szabályozási keret áttekintése

Az elektronikus hírközlési szolgáltatásokra vonatkozó szabályzási keretről szóló bizottsági közlemény[35] a szabályok szigorítását javasolja a magánélet védelme és a biztonság területén. A javaslat szerint a hálózatszolgáltatók kötelesek lennének:

- értesíteni a tagállam illetékes hatóságát a biztonság bármely olyan megsértéséről, amely személyes adatok elvesztését és/vagy a folyamatos szolgáltatás megszakadását eredményezték.

- értesíteni ügyfeleiket a biztonság bármely olyan megsértéséről, amely a személyes ügyféladatok elvesztéséhez, módosításához, eléréséhez vagy megsemmisüléséhez vezetett.

A nemzeti szabályozó hatóságok kötelezhetnék a szolgáltatókat megfelelő biztonsági intézkedések bevezetésére, és a jogsértések esetén várható konkrét jóvátétel vagy kiszabott bírság nagyságrendjét meghatározó új szabályokat alkothatna.

4.3.2. Az ENISA szerepe

A javaslatok között az ENISA biztonsági ügyekben betöltött tanácsadói szerepének elismerésére vonatkozó rendelkezés is megtalálható. Az ENISA-nak szánt feladatokat a biztonsági stratégiáról szóló bizottsági közleményben[36] vázolták, a feladatok közé tartozik többek között:

.

- megbízható partnerség kialakítása a tagállamokkal és az érintett felekkel annak érdekében, hogy megfelelő keretet dolgozzanak ki a biztonsági problémákról és a fogyasztói bizalom szintjéről tájékoztató adatok összegyűjtéséhez .

.

Az ENISA a keretet szorosan összehangolja az Eurostattal, tekintettel az információs társadalomról szóló statisztikai adatokra és az i2010 teljesítményértékelési keretre[37]

.

- az elektronikus hálózatokat jelenleg és a jövőben veszélyeztető támadások hatékony kivédését segítő európai információ-megosztási és figyelmeztető rendszer megvalósíthatóságának megvizsgálása.

4.3.3. Kutatás és fejlesztés

A hamarosan elinduló FP7 program a politikai kezdeményezésekkel szoros együttműködésben az informatikai szolgáltatások és rendszerek biztonságát garantáló tudásanyag és a technológia folyamatos fejlesztését tűzte ki célul. A rosszindulatú szoftverekkel kapcsolatos munka a tervek szerint a rejtett botnetekre és vírusokra, valamint a mobil- és hangszolgáltatások elleni támadásokra is kiterjed.

4.3.4. Nemzetközi együttműködés

Mivel az internet globális hálózat, ezért a spam, valamint a kémprogramok és a rosszindulatú szoftverek elleni harc mellett az egész világnak el kell köteleznie magát. A Bizottság ezért meg kívánja erősíteni az e veszélyekről és a hozzájuk kapcsolódó bűncselekményekről harmadik országokkal folytatott párbeszédet és együttműködést. Ennek érdekében a Bizottság biztosítani kívánja, hogy az Unió és a harmadik országok között megállapodások szülessenek a spamről, a kémprogramokról és a rosszindulatú szoftverekről, valamint hogy a leginkább érintett harmadik országok szilárdan elkötelezzék magukat, hogy az EU tagállamaival együttműködésben hatásosabban fellépnek a fenyegetésekkel szemben. A Bizottság emellett szorosan nyomon követi a közösen elfogadott célok megvalósítását.

4.3.5. Javasolt intézkedések

A Bizottság:

- továbbra is arra törekszik, hogy felhívja a figyelmet a problémára, és ösztönzi az érdekelt felek közötti együttműködést;

- a harmadik országokkal továbbra is olyan megállapodások megkötésére törekszik, amelyekben szerepel a spam, a kémprogramok és a rosszindulatú szoftverek elleni küzdelem;

- 2007 elejére új jogszabályjavaslatok beterjesztését tervezi, amelyek a kommunikációs szektorban megerősítik a magánélet védelmére és a biztonságra vonatkozó szabályokat, valamint a számítógépes bűnözésre vonatkozó politikát kíván kialakítani;

- biztonsági kérdésekben kikéri az ENISA szakvéleményét;

- támogatja a saját hetedik keretprogramja keretében zajló kutatást és fejlesztést.

5. KÖVETKEZTETÉS

A többek között a spam, a kémprogramok és a rosszindulatú szoftverek jelentette fenyegetés aláássa az információs társadalomba vetett bizalmat és a hálózat biztonságát, valamint pénzügyi szempontból is jelentős hatást fejt ki. Bár egyes tagállamok már tettek lépéseket e területen, az EU egészét tekintve nem történt elegendő előrelépés a probléma kezelésében . Közvetítői szerepét kihasználva a Bizottság arra törekszik, hogy felhívja a figyelmet a veszélyforrások elleni küzdelem mellett vállalt szilárdabb politikai elkötelezettség szükségességére.

Végrehajtási eszközökkel kell fellépni azok ellen, akik tudatosan megszegik a törvényeket. A végrehajtási intézkedések mellett az iparágnak is további lépéseket kell tennie. Az egyes országokban a kormányon belül, illetve a kormány és az iparág közötti szinten egyaránt együttműködésre van szükség. A Bizottság fokozni fogja a harmadik országokkal zajló párbeszédet és együttműködést, emellett megvizsgálja új jogszabályjavaslatok beterjesztésének lehetőségét, és a magánélet védelmére és a biztonságra irányuló kutatásokat indít az elektronikus hírközlési szolgáltatások területén .

A közleményben leírt lépések integrált, és amennyiben lehetséges, egyidejű alkalmazása hozzájárulhat az információs társadalom jelentette előnyöket és a gazdaságot jelenleg veszélyeztető fenyegetések visszaszorításához.A Bizottság figyelemmel kíséri a lépések végrehajtását és 2008-ig megállapítja, hogy van-e szükség további intézkedésekre.

[1] COM(2006) 251 végleges.

[2] COM(2006) 334 végleges.

[3] COM(2004) 28 végleges

[4] A spam olyan üzenet, amelyet kereskedelmi céllal, kéretlenül küldenek, például elektronikus levél formájában. A kéretlen e-mail ugyanakkor rosszindulatú szoftvert vagy kémprogramot is tartalmazhat.

[5] 2001-ben a kéretlen levelek a világ email-forgalmának 7%-át tették ki.

[6] Symantec 54%; Messagelabs 68,6 MAAWG 80-85.

[7] 2006. első negyedév (Sophos): Ázsia 42,8%, Észak-Amerika 25,6%, Európa 25,0%, Dél-Amerika 5,1%, Ausztrália és Ázsia 0,8% Afrika 0,6%, egyéb 0,1%.

[8] Ferris felmérés, 2005

[9] A botnet olyan kompromittált számítógépek hálózatát jelenti, amelyeket a spamelők egy rejtett szoftver segítségével a felhasználó tudomásán kívül levelezési szerverekké alakítanak, majd csoportos e-mailek továbbítására használnak.

[10] A botnetek által leginkább fertőzött országok a Symantec szerint az alábbiak (2005. 3-4. negyedévi adat): USA 26 %, Egyesült Királyság 22%, Kína 9%, Franciaország, Dél-Korea, Kanada 4%, Tajvan, Spanyolország, Németország 3%, Japán 2%.

[11] Computer Economics: the 2005 Malware Report [2005. évi jelentés a rosszindulatú szoftverekről].

[12] 2002/58/EK irányelv 13. cikke

[13] Supra 3.

[14] 2005/29/EK irányelv 1, mellékletének 26. pontja

[15] 2006/2004/EK rendelet

[16] WSIS, Genf, 2003. december

[17] Tuniszi menetrend, 41. bekezdés

[18] http://europa.eu.int/information_society/policy/ecomm/doc/todays_framework/privacy_protection/spam/cooperation_procedure_cnsa_final_version_20041201.pdf

[19] http://www.oecd-antispam.org/

[20] http://www.asemec-london.org/

[21] Tuniszi menetrend, 39-47. bekezdés. http://www.itu.int/wsis/docs2/tunis/off/6rev1.doc

[22] www.diadem http://cordis.europa.eu/fp6/projects.htm#search

[23] http://www.maawg.org/home/

[24] http://www.spotspam.net

[25] A CNSA felmérése szerint a 18 válaszadó tagszervezet közül 2003 és 2006 között 15 indított már eljárást.

[26] 95/46/EK irányelv.

[27] e-magánélet irányelv 13. cikke

[28] e-magánélet irányelv 5. cikkének (3) bekezdése

[29] Supra 28.

[30] Általános adatvédelmi irányelv 6. cikkének a) pontja

[31] A Tanács 2005/222/IB kerethatározata.

[32] Supra 18.

[33] http://www.enisa.eu.int/doc/pdf/deliverables/enisa_security_spam.pdf

[34] A 118-as munkacsoport 2006 februárjában elfogadott véleménye.

[35] http://europa.eu.int/information_society/policy/ecomm/tomorrow/index_en.htm

[36] Supra 1.

[37] I2010 magas szintű munkacsoport 2006. április 20-i teljesítményértékelési kerete.