[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 15.2.2007

COM(2007) 58 végleges

2007/0025 (CNS)

2007/0026 (CNS)

2007/0027 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS IRÁNYELVE

az egyes emberi fogyasztásra szánt, részben vagy teljesen dehidratált tartós tejekről szóló 2001/114/EK irányelv módosításáról

Javaslat

A TANÁCS RENDELETE

a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló 1255/1999/EK rendelet módosításáról

Javaslat

A TANÁCS RENDELETE

a tej- és tejtermékpiac közös szervezésének a fogyasztói tejre vonatkozó kiegészítő szabályairól szóló 2597/97/EK rendelet módosításáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKLÁS

I. Bevezetés

E javaslatcsomag a következők módosítását tartalmazza:

- a Tanács 2001/114/EK irányelve az egyes emberi fogyasztásra szánt, részben vagy teljesen dehidratált tartós tejekről,

- a Tanács 1255/1999/EK rendelete a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről, és

- a Tanács 2597/97/EK rendelete a tej- és tejtermékpiac közös szervezésének a fogyasztói tejre vonatkozó kiegészítő szabályairól.

A javasolt módosítások a tejipari ágazatra vonatkozó több szabályt is egyszerűsítenek, ami valamennyi érdekelt fél számára előnyös.

II. A Tanács 2001/114/EK irányelve

A közösségi tejipar szereplői, valamint a tejporok és a sűrített tej kivitelével foglalkozó exportőrök már régóta kérik a tejtermékek fehérjetartalmára vonatkozó közösségi szabályok módosítását. A begyűjtött tej természetes fehérjetartalmát jelenleg meg kell őrizni a tartósított tejben. Nem engedélyezett a fehérjetartalom egy adott, szabványos szintre való beállítása.

A Codex Alimentarius Bizottság azonban az általa meghatározott nemzetközi szabványban 1999 óta engedélyezi a tejszárazanyagra vonatkozóan a fehérjetartalom standardizálását.

Következésképpen azok a Közösségen kívüli versenytársak, akik e szabvány szerint termelnek, gazdasági előnyt élveznek a közösségi termelőkkel szemben. A csatolt javaslatok e helyzet módosítására irányulnak azáltal, hogy a Közösségben engedélyezik a fehérjetartalom Codex szabványokkal összhangban történő standardizálását (azaz a legkisebb fehérjetartalom zsírmentes szárazanyag-tartalomban kifejezve 34%).

Mivel a tejpor természetes fehérjetartalma 31% és 37% között mozog, a standardizálás 34%-ban történő meghatározása következtében a közösségi piacon valószínűleg jelentős fehérjemennyiségek jelennek meg. A tejfehérjék erős kereslettel jellemezhető piacának előrelátható alakulása alapján azonban nem várható, hogy a fehérjekészletek növekedése az intervenció, az export-visszatérítések és az beszerzési támogatások területén jelentős – vagy bármilyen – többletköltséggel járna a Közösség számára. A fehérjék általában véve magasabb kereskedelmi értéke és a fokozottabb világpiaci versenyképesség akár magasabb tejárat is eredményezhet, amely esetben a kereskedelmi haszon a tejtermelőknél is megjelenik.

A sovány tejpor intervenciós ára jelenleg 35,6%-os fehérjetartalmon alapszik. A közösségi standardizálás 34%-ban való meghatározásából logikusan következik, hogy az intervenciós küszöböt is e szinthez kell igazítani, így az intervenciós árat is ennek megfelelően kell meghatározni (lásd a III. a) pontot).

III. A Tanács 1255/1999/EK rendelete

a) A sovány tejpor intervenciós árának csökkentése

A sovány tejpor intervenciós árának fenti kiigazítása szigorúan matematikai jellegű, és az árcsökkentés hatályos szabályait követi olyan esetekben, amikor a sovány tejpor fehérjetartalma nem éri el a 35,6%-ban megállapított intervenciós küszöböt. Az e szintnél alacsonyabb értékeknél százalékpontonként 1,75%-os csökkentést alkalmaznak.

A 34%-ban megállapított új intervenciós küszöb tehát új intervenciós árhoz vezetne, amely a jelenlegi árhoz képest 2,8%-kal (1,6% x 1,75) alacsonyabb. Ezenfelül a sovány tejpor standardizálására vonatkozó új lehetőség miatt az intervenciós rendszerbe csak a 34%-os fehérjetartalmú sovány tejpor vehető fel. A 7. cikket ennek megfelelően módosítani kell.

b) A vajra vonatkozó intervenciós küszöb eltörlése

A vajra vonatkozó hatályos intervenciós szabályok értelmében a március 1-je és augusztus 31-e közötti időszakban az intervenciót meg kell kezdeni abban a tagállamban, ahol az átlagos piaci ár két egymást követő héten az intervenciós ár 92%-ára vagy az alá csökken. A felvásárlás felfüggesztéséről akkor határoznak egy adott tagállamra vonatkozóan, ha a vaj ára két egymást követő héten át az intervenciós ár 92%-ával egyenlő vagy annál magasabb. A tényleges, rögzített felvásárlási ár az intervenciós ár 90%-a. Ez a rendszer igazgatási szempontból nehézkes a tagállamok és a Bizottság számára, és elveszítette gyakorlati értékét.

A rendelkezéseket tehát – az intervenciós rendszer által képviselt érték csökkentése nélkül – egyszerűsíteni kell a 92%-os küszöb eltörlésével. Az intervenciós hivatalok március 1-jétől a vajat egyszerűen felvásárolhatják az intervenciós ár 90%-áért egészen addig, amíg el nem érik az általános közösségi felső határt. A Bizottság ezután vagy felfüggesztheti az intervenciós felvásárlást, vagy azt hagyhatja tovább folyni egy pályázati rendszeren keresztül, ahogyan azt a hatályos szabályok már előírják. A 6. cikk (1) bekezdését ennek megfelelően módosítani kell.

c) A vajra vonatkozó nemzeti minőségi osztályok eltörlése

A „nemzeti minőségi osztályok”-ra történő hivatkozást akkoriban vezették be a közösségi jogszabályokba, amikor a vajat illetően még nem létezett közösségi szabvány.

1995-ben közös minőségi követelményeket vezettek be a vajjal kapcsolatos intervencióra vonatkozóan. E követelmények túl szigorúnak és nehezen ellenőrizhetőnek bizonyultak, ezért a különféle támogatási programok keretében a vaj esetében továbbra is a nemzeti minőségi osztályokra hivatkoztak. Mivel azonban most már 27 nemzeti minőségi osztályozás létezik, nyilvánvalóan fennáll annak a veszélye, hogy a támogatások odaítélése során figyelembe vett különböző minőségi és ellenőrzési rendszerek nehézséget fognak okozni. A javaslatban ezért az áll, hogy a vaj minőségére vonatkozó nemzeti minőségi osztályokat a visszatérítés mellett exportált vaj esetében alkalmazott közösségi követelményekkel kell felváltani. E követelmények nem csak egyszerűen „könnyebben teljesíthetőek” az intervenciós követelményeknél, hanem könnyebben ellenőrizhetők is. A 6. cikk (2) és (3) bekezdését ennek megfelelően módosítani kell.

d) Egyes magántárolási támogatások eltörlése

Mivel a tejszín és a sovány tejpor magántárolására irányuló támogatásokat a piaci szereplők a gyakorlatban nem használták fel a tejpiac támogatására, a két intézkedés feleslegesnek tekinthető, és azokat törölni kell a tejre vonatkozó alaprendeletből.

e) A fegyveres erőknek nyújtott beszerzési támogatás eltörlése

Ehhez hasonlóan felesleges az az intézkedés, amely lehetőséget biztosít a fegyveres erők által vásárolt vaj támogatására (a 13. cikk (1) bekezdésének b) pontja), ezért azt törölni kell a rendeletből.

f) Átalánytámogatás bevezetése az iskolatejre vonatkozóan

A 14. cikk előírja, hogy az iskolatej-program keretében közösségi támogatást kell nyújtani. Habár e rendszer táplálkozási és promóciós szempontból is rendkívüli értéket képvisel, a tagállamok szerint végrehajtása bonyolult és nehézkes. A rendszer egyszerűsítése érdekében javasoljuk, hogy csak egy mértékű támogatás létezzen függetlenül attól, hogy a diákoknak milyen fajta tejet szállítanak. Az egységes mértékű támogatást az iskolatej-program keretében korábban átvett különféle tejmennyiségek alapján kell megállapítani. Az egyéb támogatható termékek esetében a támogatás összegét az említett egyszerűsítés fényében kell meghatározni.

g) Az importengedélyek kötelező használatának eltörlése

A 26. cikk az 1. cikkben felsorolt bármely termék Közösségbe irányuló importját importengedélyhez köti. A behozatali kontingensek tekintetében azonban a Bizottság Adóügyi és Vámuniós Főigazgatósága egy ideje figyelemmel kíséri a különböző mezőgazdasági termékek importját az érkezési sorrendben történő kiszolgálás rendszerében. A rendszer az importált mennyiségek napi szintű követésére épül, amit a tagállamokkal létesített megbízható számítógépes hálózat segít.

Az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság a jelenlegi engedélyezési rendszerhez képest pontosabb, naprakészebb és átláthatóbb információkat biztosít az érdekelt felek számára. Ezen az alapon javasoljuk, hogy azokban az esetekben, amikor a behozatali kontingenseket az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság nyomon követi, a piaci szereplőket mentesítsék az importengedély bemutatására vonatkozó kötelezettség alól.

IV. A TANÁCS 2597/97/EK RENDELETE

E rendelet jelenleg előírja, hogy a Közösségben a fogyasztói tej mindössze három kategóriája termelhető és hozható forgalomba:

- fölözött tej zsírtartalma 0,5% vagy annál kevesebb)

- félzsíros tej (zsírtartalma 1,5 és 1,8% között)

- teljes tej (zsírtartalma 3,5% vagy annál több)

A fenti kategóriák tekintetében azonban a korábbiakban sok eltérést fogadtak el a különféle csatlakozási szerződésekkel összefüggésben. Ezen eltérések mindegyike 2009-ben lejár, kivéve az Észtországra vonatkozót, amely 2007 áprilisában jár le. Észtország hivatalosan kérte a számára megítélt eltérés meghosszabbítását; az egyenlő bánásmódra figyelemmel javasoljuk, hogy egy külön javaslattal helyt adjanak a kérelemnek az eltérés 2009-ig történő meghosszabbításával.

Ezenfelül a Közösségben már évek hosszú sora óta tapasztalható az az egyértelmű és állandó tendencia, hogy növekszik a kisebb zsírtartalmú tejtermékek fogyasztása, különösen a fogyasztói tej esetében.

Annak érdekében, hogy megfelelően reagáljunk a táplálkozási szokások változásaira, illetve hogy eleget tegyünk a piacon keresett mezőgazdasági termékek termelésének ösztönzésével kapcsolatos általános célkitűzésnek, javasoljuk a fogyasztói tej piacának liberalizálását oly módon, hogy megengedett legyen a fenti három kategóriától eltérő zsírtartalmú tej közösségi termelése és forgalomba hozatala, amennyiben a címkén egyértelműen és könnyen olvasható formában feltüntetik a zsírtartalmat.

E liberalizáció feleslegessé tenne egyes, korábban említett eltéréseket, miközben fokozná az átláthatóságot és a tagállamok közötti kereskedelmet.

V. PÉNZÜGYI KÖVETKEZMÉNYEK

A tartósított tej standardizálása és a sovány tejpor intervenciós árának 2,8%-os csökkentése előreláthatóan a sovány tejpor termelésének kismértékű emelkedéséhez vezet, miközben a standardizálásból származó fehérjék többletmennyiségét felveszi a sajt és a friss tejtermékek fokozott termelése. Ez a mennyiségnövekedés e termékek előállításánál magasabb zsírfelhasználást eredményezne, valamint ennek megfelelően alacsonyabb vajtermelést és vajexportot. A standardizálás tehát mindent összevetve költségvetési megtakarításhoz vezetne.

Az alaprendelet (1255/1999/EK rendelet) javasolt módosításai – a sovány tejpor intervenciós árával kapcsolatos módosítás kivételével – technikai jellegűek vagy felesleges intézkedések eltörlésére irányulnak, ezért nem vezetnek költségvetési megtakarításhoz vagy kiadáshoz. Az iskolatej tekintetében az egységes mértékű támogatás bevezetése nem változtatja meg a program összesített pénzügyi keretét.

Végezetül a fogyasztói tejre vonatkozó rendelet (2597/97/EK rendelet) piacliberalizációs szempontú módosítása a becslések szerint nem eredményez változást az alacsonyabb zsírtartalmú fogyasztói tej fogyasztására való átállás ütemében. Mivel az átlagos zsírtartalommal kapcsolatos tendencia feltehetően nem fog változni, a hatályos szabályozáshoz képest nem lesz költségvetési kihatás.

2007/0025 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS IRÁNYELVE

az egyes emberi fogyasztásra szánt, részben vagy teljesen dehidratált tartós tejekről szóló 2001/114/EK irányelv módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[1],

tekintettel az Európai Parlament véleményére[2],

mivel:

1. A nemzetközi kereskedelem harmonizációja iránt mutatkozó egyre nagyobb igény miatt rendelkezni kell a sovány tejpor, a teljes tejpor és a sűrített tejpor fehérjetartalmának standardizálásáról, amelynek legkisebb tartalmát zsírmentes szárazanyag-tartalomban kifejezve 34%-ban kell meghatározni.

2. A standardizálás lehetővé tétele mellett meg kell határozni a nyersanyagokat, valamint a fehérjeszint beállításához használt nyersanyagok összetételét.

3. A 2001/114/EK tanácsi irányelvet[3] ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2001/114/EK irányelv melléklete ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2008. január 1-ig megfeleljenek. A tagállamok haladéktalanul továbbítják a Bizottsághoz e rendelkezések szövegét, valamint az említett rendelkezések és ezen irányelv közötti megfelelési táblázatot.

Amikor a tagállamok elfogadják az említett rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

3. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

4. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben,-án/-én

a Tanács részéről

az elnök

MELLÉKLET

A 2001/114/EK irányelv I. melléklete a következőképpen módosul:

1. Az 1. pontban („Részben dehidratált tej”) az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Cukrozott vagy cukrozatlan, tejből, teljesen vagy részben fölözött tejből vagy e termékek keverékéből részleges vízelvonással előállított folyékony termék, amely készülhet tejszín, teljesen dehidratált tej vagy mindkettő hozzáadásával; a teljesen dehidratált tej hozzáadása a késztermékben nem haladhatja meg a tejszárazanyag-tartalom 25%-át.”

2. A 2. pontban („Teljesen dehidratált tej”) az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

A késztermékben legfeljebb 5 tömegszázalék víztartalmú, tejből, teljesen vagy részben fölözött tejből, tejszínből vagy e termékek keverékéből vízelvonással előállított szilárd termék.

3. A 3. pont („Kezelések”) a következőképpen módosul:

a) A b). alpontban a bevezető szöveg helyébe a következő lép:

„Az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet* sérelme nélkül az (1) és (2) bekezdésben említett termékek tartósítása a következő módokon történik:

* HL L 139., 2004.4.30., 55. o. Helyesbítés: HL L 226., 2004.6.25., 22. o.”

b) A szöveg a következő c) ponttal egészül ki:

„A tej fehérjetartalma – az e melléklet 1. és 2. pontjában szereplő összetételi követelményeknek való megfelelés érdekében – tejalkotórészek hozzáadásával és/vagy kivonásával beállítható a 34%-os legkisebb tartalomhoz (zsírmentes szárazanyag-tartalomban kifejezve) oly módon, hogy ne változzon a tej tejsavófehérje–kazein aránya.”

4. A 4. pont („Engedélyezett adalékanyagok”) helyébe a következő szöveg lép:

„4. Engedélyezett adalékanyagok és nyersanyagok

a) a 2. cikk értelmében engedélyezett a 90/496/EGK irányelvnek megfelelően vitaminokat hozzáadni az e mellékletben említett termékekhez;

b) A 3. pont c) alpontjában említett fehérjetartalom-beállítás céljára az alábbi engedélyezett nyersanyagok használhatók:

i. retentátum (tejkoncentrátum)

A retentátum a tej, a részben fölözött vagy fölözött tej ultraszűrésével a tejfehérje sűrítéséből nyert termék;

ii. tejpermeátum

A permeátum a tejfehérje és a tejzsír ultraszűréssel való eltávolításával tejből, részben fölözött vagy fölözött tejből nyert termék; valamint

iii. laktóz

A laktóz a tej természetes alkotórésze, amelyet rendszerint a szárazanyagra vonatkoztatva legalább 99,0% m/m vízmenteslaktóz-tartalmú tejsavóból állítanak elő. Ez lehet vízmentes vagy tartalmazhat egy molekula kristályvizet, illetve lehet a két forma keveréke.”

2007/0026 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS RENDELETE

a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló 1255/1999/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[4],

tekintettel az Európai Parlament véleményére[5],

mivel:

4. Az 1255/1999/EK tanácsi rendelet[6] 7. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az intervencióban felvásárolt sovány tejpor fehérjetartalma a zsírmentes szárazanyagban legalább 35,6 tömegszázalék legyen. Miután a Közösség engedélyezte, hogy egyes dehidratált tartós tejtermékek fehérjetartalmát 34%-on standardizálják, az intervenciós készletek megfelelő kezelése érdekében az intervenciós minőséget is ezen a szinten kell rögzíteni. A sovány tejpor intervenciós árát – amelyet az említett rendelet 4. cikkének (1) bekezdése állapít meg – módosítani kell a fehérjetartalomra vonatkozó új szabvány figyelembevétele érdekében.

5. Az 1255/1999/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdése rendelkezik arról, hogy az intervenciós hivatalok felvásárolják a vajat, amennyiben annak piaci ára két hétnél hosszabb ideig az intervenciós ár 92%-ánál alacsonyabb szinten van. E rendszer működtetése igazgatási szempontból nehézkes. Az intervenciós rendszer legutóbbi módosításai tükrében, illetve a rendszer egyszerűsítése érdekében a küszöböt el kell törölni.

6. Az 1255/1999/EK rendelet 6. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a vaj magántárolására irányuló támogatások csak a nemzeti minőségi osztályok szerint osztályozott vajra nyújthatók. A tagállamonként eltérő minőségi osztályok alkalmazása a támogatás tekintetében más-más bánásmódot eredményez. Az egyenlő bánásmód és a magántárolási támogatás igazgatásának egyszerűsítése érdekében a nemzeti kritériumokat az egyéb piactámogatási intézkedéseknél alkalmazott közösségi kritériumokkal kell felváltani.

7. Az 1255/1999/EK rendelet 6. cikkének (3) bekezdésével összhangban a tejszín magántárolására irányuló támogatást piactámogató intézkedésként kell nyújtani. Hasonlóképpen, az említett rendelet 7. cikkének (3) bekezdése értelmében nyújtható támogatás a sovány tejpor magántárolására. Mivel e két támogatási intézkedést a gyakorlatban régóta nem alkalmazzák – még a tejzsír- és fehérjepiacok komoly kiegyensúlyozatlansága esetén sem –, feleslegesnek tekinthetők, és el kell őket törölni.

8. Az 1255/1999/EK rendelet 13. cikke (1) bekezdésének b) pontja rendelkezik arról a lehetőségről, hogy a fegyveres erők csökkentett áron vásárolhassanak vajat. Az említett rendelkezést azonban 1989 óta nem alkalmazták, így e támogatási program felesleges.

9. Az 1255/1999/EK rendelet 14. cikke meghatározza az oktatási intézmények tanulóinak biztosított tej támogatási mértékét, és rendelkezik egyéb támogatható termékek támogatási mértékének kiigazításáról. Az iskolatej-program egyszerűsítése érdekében, és egyúttal követve korunk egészségügyi és táplálkozási tendenciáit, a tej valamennyi kategóriájára átalánytámogatást kell megállapítani.

10. Az iskolatej-program keretében megállapított támogatási összegek minden évben júliustól a következő júniusig alkalmazandók, noha egyes tagállamokban a tanév július végén ér véget. A program végrehajtásában komoly nehézséget okoz az a tény, hogy egy adott tanítási éven belül két különböző támogatási mértéket kell alkalmazni. E helyzet elkerülésére a támogatás összegét augusztustól júliusig volna célszerű alkalmazni. Következésképpen a 2006/2007. tanévre jelenleg alkalmazandó támogatási összegek hatályát 2007. július 31-ig meg kell hosszabbítani.

11. Az 1255/1999/EK rendelet 26. cikke az említett rendelet 1. cikkében felsorolt bármely termék Közösségbe irányuló importját importengedélyhez köti. Az engedélyeken kívül ma már egyéb ellenőrzési rendszerek is rendelkezésre állnak, amelyek pontosabb, naprakészebb és átláthatóbb információkat biztosítanak. A tejtermékek importjára vonatkozóan adott esetben ilyen rendszerek is alkalmazhatók. Az importengedély kérelmezését tehát nem szükséges kötelezővé tenni, de a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy szükség esetén engedélyezési rendszert vezessen be.

12. A 1255/1999/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1255/1999/EK rendelet a következőképpen módosul:

(1) A 4. cikk (1) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b) sovány tejporra: 169,80 2007. szeptember 1-jétől”;

(2) A 6. cikk a következőképpen módosul:

a) az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1) Az intervenciós hivatalok a vajat minden év március 1-je és augusztus 31-e közötti időszakban – a (2) bekezdésben foglaltak szerint – az intervenciós ár 90%-áért vásárolják fel a későbbiekben meghatározandó előírások alapján.

Amennyiben a fenti időszakban intervencióra felkínált mennyiségek 2008-ban és azt követően meghaladják a 30 000 tonnát, a Bizottság felfüggesztheti az intervenciós felvásárlást.

Ilyen esetekben az intervenciós hivatalok folyamatos pályázati eljárás keretében felvásárlást végezhetnek a későbbiekben meghatározandó előírások alapján.”;

b) a (2) bekezdés második albekezdését el kell hagyni;

c) a (3) bekezdés a következőképpen módosul:

i. Az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Magántárolási támogatás nyújtható a következőkre:

- sózatlan vaj, amely a Közösség területén lévő, jóváhagyott vállalkozásban tejszínből vagy tejből készült, és amelynek minimális vajzsírtartalma 82 tömegszázalék, maximális zsírmentes tejszárazanyag-tartalma 2 tömegszázalék, maximális víztartalma pedig 16 tömegszázalék;

- sózott vaj, amely a Közösség területén lévő, jóváhagyott vállalkozásban tejszínből vagy tejből készült, és amelynek minimális vajzsírtartalma 80 tömegszázalék, maximális zsírmentes tejszárazanyag-tartalma 2 tömegszázalék, maximális víztartalma 16 tömegszázalék, maximális sótartalma pedig 2 tömegszázalék.”;

ii. a második albekezdést el kell hagyni.

(3) A 7. cikk a következőképpen módosul:

a) az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1) Az egyes tagállamok által kijelölt intervenciós hivatalok a későbbiekben meghatározandó feltételek alapján intervenciós áron vásárolják fel a Közösség területén levő jóváhagyott vállalkozásban tehéntejből porlasztásos eljárással előállított kiváló minőségű sovány tejport, amelyet a március 1-jétől augusztus 31-ig tartó időszak alatt felajánlanak számukra, és amely:

- fehérjetartalma a zsírmentes szárazanyagban legalább 34 tömegszázalék,

- megfelel a meghatározandó tartósítási követelményeknek,

- megfelel a legkisebb mennyiségre és a csomagolásra vonatkozóan meghatározandó feltételeknek.

Az intervenciós ár a sovány tejpor gyártásának napján érvényes ár, és az intervenciós hivatal által kijelölt tárolóba beszállított sovány tejporra vonatkozik. A szállítási költségeket később meghatározandó feltételek mellett az intervenciós hivatal átalányáron fedezi, ha a sovány tejport olyan tárolóba szállították, amely korábbi tárolási helyétől számítva a későbbiekben meghatározandó távolságnál messzebb van.

A sovány tejport csak a későbbiekben meghatározandó feltételeknek megfelelő tárolókban lehet tárolni.”

b) a (3) bekezdést el kell hagyni.

(4) A 10. cikkben az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a) az e fejezet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok;”.

(5) A 13. cikk (1) bekezdésének a) pontját el kell hagyni.

(6) A 14. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(3) A közösségi támogatás a következőképpen alakul:

- a teljes tej 100 kilogrammjaként 18,61 EUR a 2006. július 1-jétől 2007. július 31-ig terjedő időszakra,

- valamennyi tej 100 kilogrammjaként 16,11 EUR 2007. augusztus 1-jétől kezdődően.

Egyéb támogatásra jogosult tejtermékek esetében a támogatások összegét az érintett termék tejalkotórészeinek figyelembevételével kell meghatározni.”

(7) A 26. cikk a következőképpen módosul:

a) az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1) Az 1. cikkben felsorolt egy vagy több terméknek a Közösségbe irányuló behozatala vagy az onnan való kivitele behozatali, illetve kiviteli engedély bemutatásához köthető.”

b) a (3) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a) A kiviteliengedély-köteles termékek jegyzéke és a behozatali eljárás azokban az esetekben, amikor nincs szükség behozatali engedélyre;”.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Rendelkezéseit 2007. július 1-jétől kell alkalmazni. Az 1. cikk (1) és (2) bekezdését, (3) bekezdésének a) pontját és (4) bekezdését azonban 2007. szeptember 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben,-án/-én

a Tanács részéről

az elnök

2007/0027 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS RENDELETE

a tej- és tejtermékpiac közös szervezésének a fogyasztói tejre vonatkozó kiegészítő szabályairól szóló 2597/97/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[7],

tekintettel az Európai Parlament véleményére[8],

mivel:

13. A 2597/97/EK rendelet[9] 3. cikke megállapítja a fogyasztói tejnek tekintendő termékek jegyzékét, különös tekintettel azok zsírtartalmára.

14. A legutóbbi csatlakozások alkalmával a csatlakozás előtti nemzeti szabályokról a közösségi szabályokra való átállás megkönnyítése érdekében több ideiglenes eltérést fogadtak el.

15. A különböző tagállamokban tapasztalható különféle fogyasztói magatartásra és az érvényességi idejük végéhez közeledő eltérésekre figyelemmel indokoltnak tűnik engedélyezni az olyan termékek fogyasztói tejként való forgalomba hozatalát, amelyek zsírtartalma eltér a három megállapított kategóriától.

16. Annak érdekében, hogy a fogyasztók könnyebben el tudjanak igazodni, az ilyen termékeket nem teljes tejként, félzsíros tejként vagy fölözött tejként kell forgalomba hozni, hanem zsírtartalmukat százalékban világosan fel kell tüntetni a csomagoláson.

17. A 2597/97/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2597/97/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdése a következő második albekezdéssel egészül ki:

„Az első albekezdés b), c) és d) pontjában megállapított, a zsírtartalomra vonatkozó követelményeknek nem megfelelő hőkezelt tej tekinthető fogyasztói tejnek, amennyiben zsírtartalmát világosan és könnyen olvasható formában feltüntetik a csomagoláson a »zsírtartalma …%« formában”. Az ilyen típusú tej nem nevezhető teljes tejnek, félzsíros tejnek vagy fölözött tejnek. A tagállamok engedélyezhetik termelőiknek, hogy a zsírtartalmat a »zsírtartalma …% + 0,2%« formában tüntessék fel.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Rendelkezéseit 2007. július 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben,-án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS |

1. | KÖLTSÉGVETÉSI MEGNEVEZÉS: 05 02 12 | ELŐIRÁNYZATOK (2007. évi módosító indítvány): 587 000 000 EUR |

2. | CÍM: – a Tanács irányelve az egyes emberi fogyasztásra szánt, részben vagy teljesen dehidratált tartós tejekről szóló 2001/114/EK irányelv módosításáról, – a Tanács rendelete a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló 1255/1999/EK rendelet módosításáról, – a Tanács rendelete a tej- és tejtermékpiac közös szervezésének a fogyasztói tejre vonatkozó kiegészítő szabályairól szóló 2597/97/EK rendelet módosításáról. |

3. | JOGALAP: Az EK-Szerződés 37. cikke |

4. | CÉLKITŰZÉSEK: A javasolt módosítások több szabályt egyszerűsíteni fognak a tejipari ágazatban. |

5. | PÉNZÜGYI KIHATÁSOK | 12 HÓNAPOS IDŐSZAK (millió EUR) | FOLYÓ PÉNZÜGYI ÉV, 2007 (millió EUR) | KÖVETKEZő PÉNZÜGYI ÉV, 2008 (millió EUR) |

5.0 | KIADÁSOK – AZ EK-KÖLTSÉGVETÉS TERHÉRE (VISSZATÉRÍTÉSEK / BEAVATKOZÁSOK) – NEMZETI HATÓSÁGOK – EGYÉB | – | – | –16,1 |

5.1 | BEVÉTELEK – AZ EK SAJÁT FORRÁSAI (LEFÖLÖZÉSEK / VÁMOK) – NEMZETI SZINTŰ BEVÉTELEK | – | – | – |

2009 | 2010 | 2011 | 2012 |

5.0.1 | KIADÁSI ELŐIRÁNYZAT | –22,4 | –19,5 | –21,2 | –19,6 |

5.1.1 | BEVÉTELI ELŐIRÁNYZAT | – | – | – | – |

5.2 | SZÁMÍTÁS MÓDJA: Lásd az I. és a II. mellékletet. |

6.0 | FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS VONATKOZÓ ALCÍMÉBEN SZEREPLŐ ELŐIRÁNYZATOKBÓL? | IGEN NEM |

6.1 | FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS ALCÍMEI KÖZÖTTI ÁTCSOPORTOSÍTÁSSAL? | IGEN NEM |

6.2 | SZÜKSÉG LESZ-E PÓTKÖLTSÉGVETÉSRE? | IGEN NEM |

6.3 | SZÜKSÉG LESZ-E ELŐIRÁNYZATOK BEVEZETÉSÉRE A JÖVŐBENI KÖLTSÉGVETÉSEKBE? | IGEN NEM |

ÉSZREVÉTELEK: A javaslat nincs hatással az igazgatási kiadásokra. |

I. MELLÉKLET : A JAVASLATOK PÉNZÜGYI KIHATÁSÁNAK SZÁMÍTÁSA ( millió EUR-ban )

Költségvetési év | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

A. Költségvetési hatással nem járó egyszerűsítési intézkedések és technikai kiigazítások: |

– az intervenciós vaj esetében a küszöb eltörlése(1), | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

– a tejszín esetében a magántárolási támogatás eltörlése, |

– a sovány tejpor (ST) esetében a magántárolási támogatás eltörlése, |

– a vaj esetében a nemzeti minőségi osztály, mint a közösségi támogatás odaítélésére vonatkozó kritérium eltörlése, |

– a fegyveres erők esetében annak a lehetőségnek a megszüntetése, hogy a vajat csökkentett áron vásárolják meg, |

– az iskolatejre nyújtott támogatást a tanév egészében azonos szinten kell rögzíteni, |

– a behozatali engedélyek használata csak akkor kötelező, ha azokra igazgatási célokból van szükség. |

B. Azon intézkedések, amelyek költségvetési kihatással járhatnak: |

1. A fehérjetartalom 34%-os szinten történő standardizálása (lásd a II. mellékletet) A standardizálásnak a tejtermékek piacára gyakorolt lehetséges hatását a Mezőgazdasági Főigazgatóság középtávú előrejelzési modellje segítségével elemezték(2). A modelleredmények azt mutatják, hogy a standardizálás növelni fogja a tejtermékek gyártásához rendelkezésre álló fehérjék mennyiségét. Ezen fehérjék nagy része a sajt és a friss tejtermékek előállításában kerül felhasználásra, a sovány tejpor gyártásában pedig a fehérjefelhasználás csekély mértékben növekszik. Ezenfelül a sajt és a friss tejtermékek előállításának növekedésével a termelésben több zsír kerül felhasználásra, ami csökkenti a vaj termelését és kivitelét, és ezáltal a vaj kivitelével összefüggő kiadások csökkenéséhez vezet. A sovány tejpor intervenciós ára 2008-tól kezdődően 2,8%-kal mérséklődik. | –16,1 | –22,4 | –19,5 | –21,2 | –19,6 | –18,5 |

2. Átalány alkalmazása az iskolatejjel kapcsolatos számításoknál A javasolt intézkedés a változatlan, teljes költségvetési kereten belül marad. | – | – | – | – | – | – |

3. A fogyasztói tejre vonatkozó rendelet egyszerűsítése A becslések szerint a fogyasztói tej termelési és forgalomba hozatali módjának liberalizálása nem eredményez változást az alacsonyabb zsírtartalmú fogyasztói tej fogyasztására való átállás ütemében. | – | – | – | – | – | – |

Ö S S Z E S E N | –16,1 | –22,4 | –19,5 | –21,2 | –19,6 | –18,5 |

(1) A küszöb eltörlése az intervenciós vajjal összefüggésben nem vezet magasabb kiadásokhoz annak ellenére, hogy a rendszer az intervenciót lehetővé teszi olyan országokban működő piaci szereplők számára is, ahol az átlagos piaci ár meghaladja az intervenciós ár 92%-át. Az intervenciós ár 90%-áért felvásárolt mennyiséget már most 30 000 tonnára korlátozzák, és nem várható, hogy az intervencióra felkínált mennyiség növekedne a küszöb eltörlése után. Amennyiben intervenciós ajánlatokat tesznek az olyan országokban működő piaci szereplők, ahol az átlagos piaci ár meghaladja az intervenciós ár 92%-át, a 30 000 tonnás felső határt előbb érik el. Ezenfelül napjainkban az olyan országokból származó piaci szereplők, ahol nincs intervenció, tehetnek ajánlatot olyan tagállamban, ahol van. (2) A szimuláció alapforgatókönyve a piaci egyensúlyról szóló, 2006 júliusi „Prospects for Agriculture markets and Income in the European Union 2006–2013” (Mezőgazdasági Főigazgatóság) című dokumentumon alapul. |

II. MELLÉKLET : A FEHÉRJESTANDARDIZÁLÁS EXPORT-VISSZATÉRÍTÉSEKRE GYAKOROLT PÉNZÜGYI HATÁSÁNAK SZÁMÍTÁSA

2008-os költségvetés | 2009-es költségvetés | 2010-es költségvetés | 2011-es költségvetés | 2012-es költségvetés | 2013-as költségvetés |

VAJ exportja |

eredeti mennyiségek | 1 000 t | a | 236 | 260 | 257 | 254 | 244 | 226 |

javasolt mennyiségek | 1 000 t | b | 228 | 248 | 244 | 241 | 231 | 213 |

mennyiségi eltérés | 1 000 t | c = b – a | –8 | –12 | –13 | –13 | –13 | –13 |

eredeti visszatérítés | EUR / t | d | 1 030 | 1 020 | 980 | 970 | 910 | 870 |

javaslat szerinti visszatérítés | EUR / t | e | 1 010 | 1 010 | 980 | 960 | 900 | 860 |

visszatérítési eltérés | EUR / t | f = e – d | –20 | –10 | 0 | –10 | –10 | –10 |

hatás kisebb mennyiségek esetén | millió EUR | g = c * d /1000 | –8,2 | –12,2 | –12,7 | –12,6 | –11,8 | –11,3 |

hatás a javaslatból következő mennyiségek esetén | millió EUR | h= b * f /1000 | –4,6 | –2,5 | 0,0 | –2,4 | –2,3 | –2,1 |

ÖSSZESEN | millió EUR | i = g + h | –12,8 | –14,7 | –12,7 | –15,0 | –14,1 | –13,4 |

ST exportja |

eredeti mennyiségek | 1 000 t | a | 110 | 100 | 91 | 85 | 80 | 77 |

javasolt mennyiségek | 1 000 t | b | 113 | 94 | 85 | 79 | 74 | 71 |

mennyiség eltérés | 1 000 t | c = b – a | 3 | –6 | –6 | –6 | –6 | –6 |

eredeti visszatérítés | EUR / t | d | 400 | 340 | 280 | 240 | 170 | 140 |

javaslat szerinti visszatérítés | EUR / t | e | 360 | 280 | 220 | 180 | 110 | 80 |

visszatérítési eltérés | EUR / t | f = e – d | –40 | –60 | –60 | –60 | –60 | –60 |

hatás – eredeti mennyiségek esetén | millió EUR | g = a * f /1000 | –4,4 | –6,0 | –5,5 | –5,1 | –4,8 | –4,6 |

hatás – kiegészítő mennyiségek esetén | millió EUR | h = c * e /1000 | 1,1 | –1,7 | –1,3 | –1,1 | –0,7 | –0,5 |

ÖSSZESEN | millió EUR | i = g + h | –3,3 | –7,7 | –6,8 | –6,2 | –5,5 | –5,1 |

HATÁS VAJ + ST összesen | –16,1 | –22,4 | –19,5 | –21,2 | –19,6 | –18,5 |

[1] HL C …, …, …. o.

[2] HL C …, …, …. o.

[3] HL L 15., 2002.1.17.., 19. o. A 2003. évi csatlakozási okmánnyal módosított irányelv.

[4] HL C …, …, …. o.

[5] HL C …, …, …. o.

[6] HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb az 1913/2005/EK rendelettel (HL L 307., 2005.11.25., 2. o.) módosított rendelet.

[7] HL C …, …, …. o.

[8] HL C …, …, …. o.

[9] HL L 351., 1997.12.23., 13. o. A 1602/1999/EK rendelettel (HL L 189., 1999.7.22., 43. o.) módosított rendelet.