C 39/72

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A Párizsi Megállapodás végrehajtása regionális és helyi szinten megvalósított, innovatív és fenntartható energetikai átállás révén

(2020/C 39/16)

Előadó : Witold STĘPIEŃ (PL/EPP), Łódź vajdaság közgyűlésének tagja Referenciaszöveg : Saját kezdeményezésű vélemény

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

A Párizsi Megállapodás végrehajtása gyors, hatékony és többszintű energetikai átállás révén

1. rámutat arra, hogy az innovatív és fenntartható energetikai átállás feltétele, hogy a teljes energiarendszer – a termelés, az átvitel és a fogyasztás – mélyreható változáson menjen keresztül, amely közvetlen hatást gyakorol az infrastruktúrára, a piacra, a környezetre és a társadalomra. Az átállás lehetőséget jelent egy biztonságosabb, igazságosabb és átláthatóbb energiapiac kiépítésére, határokon átnyúló hálózatok létrehozására, a megújuló energiához való hozzáférés és a megújuló energia elosztásának javítására, az energiaszegénység felszámolására, valamint a fogyasztók és a termelő-fogyasztók jogainak védelmére az energiarendszerben;

2. elismeri az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület különjelentésének megállapításait, és teljes mértékben egyetért azzal, hogy annak érdekében, hogy a globális felmelegedést az iparosodást megelőző szinthez képest 1,5 °C-ra korlátozzuk, azonnali cselekvésre és egy fenntartható, alacsony kibocsátású energetikai rendszerre való széles körű, ágazatokon átívelő átállásra van szükség ( 1 ) . Egy ilyen mértékű átálláshoz integrált megoldásokra, valamint az összes kormányzati szint és a civil társadalom közötti szoros együttműködésre van szükség a fenntartható fejlődési céloknak és a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek elérése érdekében;

3. üdvözli, hogy az Európai Parlament ( 2 ) elismerte, hogy előretekintő megközelítésre van szükség annak érdekében, hogy az uniós polgárok számára igazságos átmenetet biztosítsanak, valamint hogy támogassák a dekarbonizáció által leginkább érintett régiókat, mivel a klímasemleges Európa felé való elmozdulás versenyképesebbé teszi a gazdaságot, védi a bolygót és javítja valamennyi polgárunk egészségét és jóllétét;

4. üdvözli az Európai Bizottság megválasztott elnöke, Ursula von der Leyen által az európai zöld megállapodásra tett javaslatot, melyben szerepel majd az első európai éghajlat-politikai jogszabály, amely a 2050-ig megvalósítandó klímasemlegességi célt törvénybe foglalja, valamint különösen az új Méltányos Átalakítási Alapot, amely a széntermelő régiókat segíti a tiszta energiára történő átállásban, ugyanakkor fellendítve az európai versenyképességet;

5. arra kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassanak egy, az energiaunió céljaival összhangban álló erős középtávú célkitűzést, amely kulcsfontosságú mérföldkő az üvegházhatású gázok kibocsátásának 2050-ig nullára történő csökkentése felé ( 3 ) , valamint hogy ambiciózusabbak legyenek az Unió nemzetileg meghatározott hozzájárulásait ( 4 ) illetően, melyek 2030-ig az egész gazdaságra kiterjedően az üvegházhatású gázok hazai kibocsátásának legalább 50 %-os csökkentését irányozzák elő az 1990-es szinthez képest, külön utalva azokra az ágazatokra, amelyek kibocsátásait még nem korlátozza az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer. Megerősíti azt a kérését, hogy ambiciózusabb, de ugyanakkor reális uniós szintű célokat tűzzenek ki az energiahatékonyság és a megújuló energiák terén – ez utóbbiak arányát 2030-ig 40 %-ra kellene növelni –, valamint széles körű támogatást biztosítsanak a további előrelépést lehetővé tevő innovatív technológiák kifejlesztéséhez;

6. minden kormányzati szint megfelelő szerepvállalását és részvételét kéri a hatékony és célirányos éghajlat- és energiapolitikai intézkedések kidolgozásában, végrehajtásában és felügyeletében. Hangsúlyozza, hogy a felelősség nagy részét a tagállamok és az EU viselik, mivel ezek határozzák meg a keretfeltételeket. Úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok vannak a legjobb helyzetben ahhoz, hogy bevonják közösségeiket, magánbefektetőket vonzzanak, valamint ambiciózus és időszerű intézkedéseket hajtsanak végre, nemcsak ügyintézőként, hanem energetikai szolgáltatóként és az energetikai szolgáltatások jelentős vásárlóiként is (pl. villamosenergia-hálózatok, fűtési szolgáltatások, tömegközlekedés, világítás). Hangsúlyozza továbbá, hogy a helyi és regionális önkormányzatok jó példával járhatnak elöl, és ösztönözhetik közösségeiket.

Tudástranszfer és a kohézió elősegítése Európa egysebességes energetikai átállásának érdekében: a széntermelő és sok szén-dioxidot kibocsátó régiók, valamint a szigetek támogatása

7. megjegyzi, hogy az éghajlatváltozás globális kihívás, és a klímasemleges gazdaság 2050-ig történő elérése érdekében az EU által tett lépéseket a harmadik országok hasonló vállalásainak kell kiegészíteniük; ennek kapcsán hangsúlyozza, hogy az EU globális versenyképességét veszélyezteti, ha a harmadik országok nem törekednek ugyanilyen ambiciózus éghajlati célok elérésére. Ezért arra kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy az éghajlatváltozást továbbra is stratégiai diplomáciai prioritásnak tekintsék a globális szinten egyenlő versenyfeltételek megteremtése érdekében;

8. hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az energetikai átállást a polgárokhoz legközelebbi szintekről irányítsák, továbbá hogy megértsék a helyi és regionális sajátosságokat, valamint a pénzügyi, történelmi, földrajzi és geopolitikai korlátokat és igényeket. Arra kéri a tagállamokat – az uniós intézmények segítségével –, hogy tanúsítsanak nagyobb szolidaritást, és dolgozzanak ki egy egysebességes, fenntartható energetikai átállást, amely ugyanakkor előmozdítja a gazdasági fejlődést és a társadalmi kohéziót Európában. Kiemelt figyelmet kell szentelni a széntermelő régióknak, a sok szén-dioxidot kibocsátó régióknak és az elnéptelenedés problémájával küzdő szigeteknek, amelyeket súlyosan érint majd az, hogy a fenti átállás munkahelyek megszűnését vonja maga után;

9. üdvözli az Európai Bizottság kezdeményezéseit, köztük a széntermelő és sok szén-dioxidot kibocsátó, átmeneti régiókra irányuló és a „Tiszta energia az EU szigeteinek” című kezdeményezést, amelyek célja azoknak a gazdaságilag és társadalmilag kiszolgáltatottabb helyzetben lévő régióknak a technikai támogatása, amelyekben – jellegzetességeik miatt – nehezebb az átállás, illetve sürgősebben meg kell tervezni annak végrehajtását;

10. rámutat arra, hogy jelenleg 12 uniós országban (beleértve az Egyesült Királyságot is) 41 NUTS II szintű széntermelő régió van, és a szénágazat a szénbányákban és széntüzelésű erőművekben mintegy 240 000 közvetlen, továbbá mintegy 215 000 közvetett munkahelyet biztosít. Emellett vannak olyan régiók, amelyek nagymértékben függnek a magas szén-dioxid-kibocsátással járó tevékenységektől, például a vasipari tevékenységektől, az acélgyártástól vagy a tőzegfeldolgozástól. Ezért arra kéri az Uniót és a tagállamokat, hogy nyújtsanak pénzügyi és technikai támogatást, amellyel biztosítani lehet az ellátás biztonságát a rendszerszintű változások által érintett régiókban, és enyhíteni lehet az átmenet kedvezőtlen társadalmi és gazdasági hatásait;

11. megjegyzi, hogy a több mint 2 200 lakott európai szigetet – amelyek 12 millió embernek adnak otthont – különösen érinti az energetikai átállás, mivel a magas energiaárak és a fosszilis tüzelőanyagoktól való nagyfokú függőség együttes hatásával szembesülnek. Eközben a szigetek értékes tesztelési környezetet biztosíthatnak a fosszilis tüzelőanyagoktól mentes rendszerre való átállásra irányuló, fenntartható energiával kapcsolatos, méretezhető megoldások számára és a fosszilis tüzelőanyagok jelenlegi támogatásainak leépítésére;

12. támogatja regionális innovációs központok kialakítását a kutatás, a tudományos élet és az ipar összehozása céljából. Megjegyzi, hogy ezeknek a központoknak kommunikációs platformként kell működniük, amely tájékoztatja a polgárokat és a helyi közösségeket és növeli a tudatosságot körükben, és teret biztosít a regionális innovációs stratégiák interaktív megtervezéséhez és végrehajtásához;

13. mivel a tiszta energiára való átállás már 2 millió munkahelyet teremtett szerte az EU-ban, kéri, hogy az energetikai átállás keretében hozzanak létre regionális szakképzési központokat a kapacitásépítés (a digitális készségeket is beleértve) és a képzés érdekében, hogy a munkavállalókat új, fenntarthatóbb iparágakhoz szükséges képességekkel lássák el;

14. kéri továbbá, hogy helyezzenek nagyobb hangsúlyt az Erasmus és az Erasmus+ program keretében az energetikai átállásra egyfelől a tudatosság növelése érdekében, másfelől pedig azért, hogy az átállás által érintett emberek számára további lehetőségeket biztosítsanak arra, hogy csereprogramok és tudásmegosztás révén javítsák lehetőségeiket. Megismétli, hogy támogatja a decentralizált irányítás alatt álló „stratégiai partnerségeket” ( 5 ) , amelyek határokon átnyúló és transznacionális projektek révén lehetővé teszik az energetikai innovációkkal kapcsolatos legjobb gyakorlatok megosztását a helyi és regionális önkormányzatok között;

15. hangsúlyozza, hogy történelmük miatt a széntermelő és sok szén-dioxidot kibocsátó régiók elismerést érdemelnek gazdasági fejlődésük és az energiatermelésnek a civilizáció fejlődésében betöltött fontos szerepe szempontjából. Sokan közülük szakmai és kulturális szempontból is értik a változó energiatermelési modellek jelentőségét, valamint nyitottak az innovációra, csakúgy mint a gazdasági és társadalmi fejlődésre az energiaágazatban. Ezeket a hagyományokat (erőforrásokat) és lehetőségeket kellene felhasználni a regionális stratégiák kidolgozásához, beleértve a tudástranszfert és az átképzést, valamint a szakértelem és a munkaerő becsatornázását az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákba és innovációkba;

Beruházás az időtálló európai energetikai átállásba

16. megjegyzi, hogy az energetikai átállás nagyszerű lehetőséget kínál az időtálló infrastruktúrába való beruházásra és egy olyan átalakulás ösztönzésére, amely valamennyi európai polgár életminőségére nézve előnyös lenne. Ezért arra kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsanak megfelelő forrásokat, hatásköröket és támogatást a helyi és regionális önkormányzatok számára az európai energetikai átállás felgyorsítása érdekében;

17. ezzel összefüggésben üdvözli az Európai Bizottság megválasztott elnöke, Ursula von der Leyen bejelentését egy új Méltányos Átalakítási Alap létrehozásáról, és kéri, hogy annak finanszírozását szorosan kapcsolják össze a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó kohéziós politikával, hogy az érintett NUTS II szintű széntermelő régiók megerősíthessék operatív programjaikat, mivel ezek néznek szembe a legnagyobb kihívásokkal annak terén, hogy környezetbaráttá tegyék gazdaságukat és méltányos átmenetet biztosítsanak polgáraik számára. Ezt az összeget nem a 22. melléklet javasolt keretein belül kell kalkulálni, hanem kiegészítő finanszírozásként kell rendelkezésre bocsátani. Ezeket a kiegészítő forrásokat arra lehetne felhasználni, hogy az elkövetkező hét évben megerősítsék az ezekre a NUTS II régiókra vonatkozó ERFA- és ESZA-programokat, aktívan előmozdítva az uniós hozzáadott értéket;

18. kéri, hogy a költségvetésben jobban érvényesítsék az éghajlati szempontokat, emellett pedig hozzanak hatékony intézkedéseket a fosszilis tüzelőanyagok közvetlen és közvetett támogatásainak (például a repülőgép-üzemanyag adómentességének) fokozatos megszüntetése érdekében, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremtsenek a megújuló energiaforrások számára, ösztönözzék a viselkedésbeli változásokat, és megteremtsék az igazságos átmenet támogatásához szükséges forrásokat; ennek kapcsán üdvözli az Európai Bizottság megválasztott elnöke, Ursula von der Leyen által a szén-dioxid-árazásról és a határokon alkalmazott szénvámokról indított vitát;

19. hangsúlyozza, hogy az uniós alapok társfinanszírozási arányai fontos szerepet töltenek be a kis közösségek és szigetek számára a finanszírozáshoz történő hozzáférés megkönnyítésében. Kéri, hogy erősítsék meg kapacitásaikat, hogy fel lehessen használni őket az energetikai átmenet „laboratóriumaiként”, olyan innovatív megoldások és koordinált politikai intézkedések kidolgozása révén, amelyek a szakpolitikai keretekre, a szabályozási intézkedésekre, a finanszírozásra, az együttműködésre és az érdekelt felek szerepvállalására összpontosítanak;

20. üdvözli a 2021–2027-es többéves pénzügyi keretről szóló javaslatot, amely a fenntartható fejlődést állítja középpontba, és megismétli arra irányuló felhívását, hogy a költségvetés több mint 30 %-át különítsék el az éghajlat-politika általános érvényesítésére; kéri az intelligens szakosodási stratégiák kidolgozásához biztosított támogatás növelését, valamint innovatív termékek és folyamatok bevezetését az európai piacra ( 6 ) ; üdvözli azt a javaslatot, hogy az Európai horizont program keretében a kutatás a klímasemleges és intelligens városokra összpontosítson, a kutatás és az innováció EU-szerte történő fellendítésének céljából;

21. azt ajánlja, hogy a LIFE „Tiszta energiákra való átállás” alprogramjában a finanszírozási arányt a javasolt 60 %-ról 70 %-ra emeljék a nyereségorientált szervezetek esetében, illetve 100 %-ra a közigazgatási szervek és nonprofit szervezetek esetében, valamint továbbra is célozzák meg a helyi és regionális önkormányzatokat és a kisebb szervezeteket, mint például a helyi energiaügynökségeket; üdvözli az InvestEU Alap létrehozását, és javasolja e lehetőség kihasználását az energetikai átállás megkönnyítése érdekében, különösen a sérülékeny régiókban; javasolja, hogy az ilyen programokban többletpontokkal díjazzák az átmeneti régiókban megvalósított projekteket;

22. a 2020 utáni állami támogatási keretre tekintettel kéri, hogy a széntermelő régiókban, a sok szén-dioxidot kibocsátó régiókban és a szigeteken, valamint a helyi közösségekben az energetikai átállással kapcsolatos projektek esetében emeljék meg a megengedhető állami támogatás szintjét és biztosítsák a megfelelő rugalmasságot is az üzleti szektor beruházásainak ösztönzése érdekében;

23. olyan mechanizmusok létrehozását kéri, amelyek nagyobb mértékben támogatják és finanszírozzák az energetikai átállással kapcsolatos projekteket a széntermelőként vagy magas szén-dioxid-kibocsátásúként besorolt régiókban. Ennek több oka is van: 1) nem szabad megvárni, hogy az átállás visszafordíthatatlan következményekkel járjon ezekben a régiókban; 2) lehetővé kell tenni a maximális támogatások növelését minden vállalkozás számára, de különösen a nagyvállalatok számára, mivel azok helyi beruházásokat valósíthatnak meg és gazdaságélénkítő hatást fejthetnek ki; 3) más olyan intézkedéseknek is teret kell engedni, amelyekkel enyhíthetők az átállás hatásai, ilyen például az ERFA-támogatások növelése; 4) a széntermelő régiókat az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 107. cikkének (3) a) és c) pontja értelmében támogatott térségként kell meghatározni, az ilyen régiókra irányuló uniós támogatási szabályokat pedig ennek megfelelően ki kell igazítani;

24. ismételten kéri a bürokrácia csökkentését és a helyi és regionális önkormányzatok projektjeinek előkészítésével és a kapacitásépítéssel kapcsolatos mechanizmusok egyszerűsítését; ismételten kéri, hogy továbbra is testreszabott technikai segítségnyújtást valósítsanak meg a városok és régiók támogatására az ambiciózus projektekbe való beruházások biztosítása érdekében, mind az Európai Beruházási Bank JASPERS és ELENA programjaiban való részvétel, mind pedig a bankképes projektek – köztük a kisebb léptékű projektek – fejlesztése érdekében; ennek kapcsán várakozással tekint az Európai Bizottság megválasztott elnöke, Ursula von der Leyen által beharangozott, Európa Klímabankjáról szóló javaslatok elé;

25. a tiszta energiára való átállás hatékonyságának növelése érdekében több szinergiát szorgalmaz a különböző uniós, nemzeti és regionális szintű finanszírozási források között, valamint erősebb szinergiákat az állami és magánfinanszírozás között;

26. támogatja egy, a széntermelő és a sok szén-dioxidot kibocsátó régiókra irányuló pénzügyi eszköz kidolgozását, amely pénzügyi és technikai segítséget nyújt a projektfejlesztés nagyon korai szakaszától. Azt ajánlja, hogy az újonnan kidolgozott regionális stratégiákat kapcsolják össze a fosszilis tüzelőanyagoktól és a nem fenntartható gyakorlatoktól való eltávolodást célzó átfogó tervekkel, ugyanakkor teremtsenek lehetőségeket a magas színvonalú foglalkoztatásra;

Stratégiai innovációösztönzés és technológiaalkalmazás

27. rámutat arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok már jelenleg is a társadalmi, kormányzati és technológiai innováció előmozdítóiként és katalizátoraiként működnek azáltal, hogy szervezeti és intézményi platformokat biztosítanak az érdekelt felek számára az olyan stratégiák kialakításához és fejlesztéséhez, amelyek a méltányos, fenntartható és innovatív energetikai átállást célozzák;

28. rámutat, hogy a költséghatékony, éghajlatsemleges Európa megvalósítására irányuló technikai megoldások széles köre már most is elérhető a piacon, valamint hogy a jelenlegi technológiákkal a szén-dioxid-kibocsátás akár 86 %-kal is csökkenthető ( 7 ) egy összekapcsolt energetikai rendszer keretében;

29. hangsúlyozza, hogy ösztönözni kell az olyan innovatív energiatárolási megoldások kifejlesztését, amelyek nem ritka vagy földrajzilag erősen koncentráltan előforduló nyersanyagoktól függnek; előrelépéseket kell elérni a szén-dioxid-leválasztással, -felhasználással és -tárolással kapcsolatos technológiák és kereskedelmi eljárások terén is az olyan ipari folyamatok kapcsán, amelyeknél a jelenlegi ismereteinkkel nem lehetséges a teljes dekarbonizáció (pl. ilyen az integrált vaskohászat);

30. kiemeli, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák gyors megvalósításának fő akadályai a pénzügyi és emberi erőforrások hiányával, a meglévő politikákkal, rendeletekkel és a fosszilis tüzelőanyagokon alapuló értékláncoktól továbbra is függő szervezeti struktúrákkal, valamint a társadalmi-kulturális tényezőkkel, például a társadalmi elfogadottság hiányával függnek össze, aminek hátterében főként az áll, hogy a széntermelő régiókban az átállás munkahelyek megszűnésével és népességcsökkenéssel járhat. Ezért egyetért azzal, hogy az innovációnak konkrét helyi összefüggésekből kell kiindulnia, és azonnal kezelnie kell az általános rendszerre és közösségre gyakorolt hatást, illetve szembe kell szállnia a társadalmi elfogadottság hiányához vezető folyamatokkal;

31. kéri az új és innovatív technológiák és üzleti modellek kidolgozását és megvalósítását érintő szabályozási akadályok további adminisztratív egyszerűsítését és csökkentését;

32. felszólít az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer integritásának és működésének javítására, valamint a sérülékeny régiók és csoportok megbízható és megfizethető, fenntartható energiaellátás révén történő támogatására;

Az összetett kihívások közös megoldásokat igényelnek: a Párizsi Megállapodás teljesítését célzó hozzájárulások lehetővé tétele minden szinten

33. hangsúlyozza, hogy minden szereplőt – a polgárokat, az ipart, a magánszektort – be kell vonni ebbe a folyamatba, különösen a vonakodó résztvevőket, rávilágítva az energetikai átállással járó valamennyi előnyre: jobb levegőminőség, zöld területek, biológiai sokféleség, olcsóbb energia stb.;

34. üdvözli a „Tiszta energia mindenkinek” csomag ( 8 ) elfogadását, és hangsúlyozza a hatékony lakossági részvétel és a regionális együttműködés fontosságát a nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek ( 9 ) kidolgozásában és végrehajtásában. Arra kéri a tagállamokat, hogy alakítsák ki a helyi és regionális önkormányzatokkal és más érdekelt felekkel az energetikai átállás terén folytatott többszintű, állandó jellegű párbeszédet ( 10 ) , és erősítsék meg a politikai és technikai döntéshozatal szisztematikus horizontális és vertikális koordinációját. Nagyon fontos ugyanis ez a helyi és regionális önkormányzatokkal és az energiaügynökségekkel folytatott párbeszéd, mivel ezek a szereplők átfogó helyi ismeretekkel rendelkeznek;

35. hangsúlyozza, hogy sürgősen teljes mértékben ki kell használni a nemzetileg meghatározott hozzájárulások és a helyi/regionális szinten meghatározott vállalások közötti kiegészítő jelleget azáltal, hogy támogatják az önkéntes helyi és regionális integrált terveket ( 11 ) , összehangolják a jelentéstételi követelményeket és maximalizálják a hatásokat az ágazatok ( 12 ) és a kormányzati szintek között;

36. kiemeli, hogy Európa-szerte több mint 9 000 helyi és regionális önkormányzat kötelezte el magát az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére és az éghajlatváltozás kezelésére irányuló ambiciózus célok mellett azáltal, hogy részt vesz az olyan kezdeményezésekben, mint a Polgármesterek Szövetsége, valamint olyan stratégiákat és cselekvési terveket dolgoz ki, amelyek közvetlen választ adnak közösségeik szükségleteire és a fenntartható jövővel kapcsolatos elképzeléseikre;

Az emberközpontú energetikai átállás kialakítása

37. elismeri, hogy a polgárok és az energiaközösségek eddig soha nem látott lehetőségekkel rendelkeznek arra, hogy „termelő-fogyasztókká” (aktív piaci szereplőkké) váljanak, és üdvözli a helyi energiaközösségek formális létrehozását a tiszta energiára vonatkozó csomag keretében, valamint kéri a jogok és kötelezettségek egyértelmű meghatározását és a nemzeti szintű támogatásra vonatkozó követelményeket az ilyen struktúrák lehetőségeinek teljeskörű kihasználása érdekében;

38. megismétli, hogy annak érdekében, hogy a fogyasztók függetlenebbé váljanak és felelősséget vállaljanak saját energiafogyasztásukért, olyan intelligens hálózatokat és mérőórákat kell bevezetni (feltéve, ha ez a végfelhasználó gazdasági érdekeinek megfelel), amelyek megfizethetők, költséghatékonyak, hatékonyak, csalás elleni erős védelemmel rendelkeznek, egyszerűen használhatók, biztonságosak, valamint alkalmazkodnak a fogyasztók szükségleteihez és az információkra, energiafogyasztásukra és számláik csökkentésére vonatkozó elvárásaikhoz;

39. arra ösztönzi az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy teljes mértékben használják ki a termelő-fogyasztók által történő decentralizált termelés lehetőségeit azáltal, hogy elősegítik az energiahálózatok kialakulását és garantálják a szabályozási biztonságot a kis léptékű és a nagy méretű energetikai beruházások számára is, és növelik a digitális átviteli és elosztó rendszerekhez, szolgáltatásokhoz és platformokhoz való hozzáférést a fogyasztók számára;

40. hangsúlyozza, hogy egyértelmű piaci szabályokra, stabil politikákra, egyszerűsített és rugalmas adminisztratív eljárásokra és célzott pénzügyi támogatási rendszerekre van szükség az energetikai átállás felgyorsítása érdekében;

A szinergiák erősítése az ágazatok közötti rendszerszintű váltás érdekében

41. 2 -kibocsátás 36 %-áért, és amelynek közel 75 %-át nem tekintik energiahatékonynak elismeri, hogy a hőenergia-ágazat az ágazatok összekapcsolásának alapvető eleme és a legköltséghatékonyabb megoldás, amely lehetővé teszi az ingadozó teljesítményű megújuló energia akár 87 %-os vagy annál nagyobb arányának integrációját, a már rendelkezésre álló technológiákkal, biztosítva a rugalmasságot és az átfogó, integrált, fenntartható energiarendszer stabilitását ( 13 ) . Megjegyzi, hogy a villamosenergia-termelésen belül jelenleg olyan extrém energiaveszteségek vannak, mint a többlethő, amely elméletileg képes lenne Európa teljes épületállományának ellátására ( 14 ) , amely közvetlenül felelős a CO-kibocsátás 36 %-áért, és amelynek közel 75 %-át nem tekintik energiahatékonynak ( 15 )

42. hangsúlyozza, hogy a fenntartható energetikai átállásnak az energiarendszer egészét figyelembe kell vennie, az összekapcsolt termeléssel, ellátással, elosztással és fogyasztással együtt; teljes mértékben támogatja a hatékonyság elsődleges fontosságát és az elkötelezettséget a megújuló energiákra irányuló 32 %-os jelenlegi célkitűzés 2030-ig 40 %-ra való emelése mellett, az emberi tevékenység által generált globális felmelegedés ütemének csökkentése és a klímasemlegesség 2050-ig történő elérése érdekében, és felszólít egy olyan integrált és ágazatokon átnyúló energiapiac létrehozására, ahol biztosítható az energiaveszteség szabályozása és a hatékony megújulóenergia-ellátás;

43. felhívja a figyelmet azokra a kihívásokra, amelyek a legkülső régiók számára a fenntartható energetikai átmenet megvalósítása során merülnek fel. Ennek kapcsán arra kéri az Európai Bizottságot, hogy ismerje el az ilyen régiók természetéből adódó feltételességet és fogadjon el olyan jogszabályokat, amelyek legalábbis a többi európai régióval azonos feltételeket biztosítanak számukra;

44. kiemeli, hogy az energetikai átállás lehetőséget kínál egy biztonságosabb és időtálló energiarendszer kialakítására az energiahatékonyság növelése és a fogyasztás csökkentése, a megújuló energiaforrások arányának növelése, valamint az ellátási zavarok gyors kezelését célzó infrastruktúra és európai összeköttetések kiépítése révén. Ezért támogatja a városi és a vidéki területek közötti szinergiák kialakítását, hogy a megújulóenergia-termeléssel és az energiapazarlás kezelésével kapcsolatos lehetőségeiket optimalizált, kevesebb energiaveszteséggel járó és ellenállóbb energetikai infrastruktúrák keretében kombinálják;

45. hangsúlyozza a körforgásos gazdaság mint a fenntartható energetikai átállás szerves részének fontosságát, amely életciklus-alapú koncepciót alkalmaz az infrastruktúrák, termékek és szolgáltatások iránti kereslet és kínálat terén. A közbeszerzés nagy lehetőségeket kínál az éghajlatvédelemre. Ezt az EU és a tagállamok részéről a környezetbarát tervezésre vonatkozó előírásokkal, szabványokkal és az életciklusadatokra vonatkozó információs rendszerekkel kell támogatni. Az RB hangsúlyozza, hogy az innovációs közbeszerzés stratégiai eszközt jelent ennek az integrált megközelítésnek a támogatásához, amelyben a helyi és regionális önkormányzatok alapvető szerepet játszhatnak a több ágazatra kiterjedő végrehajtás és a növekedés biztosításában;

46. hangsúlyozza, hogy a többszintű átmenet elérése érdekében a helyi és regionális önkormányzatok mind a régiókban, mind pedig a településeken energetikai vezetőket nevezhetnének ki az éghajlat- és energiapolitika különböző szinteken történő koordinálására;

47. arra ösztönzi tagjait, hogy hozzanak létre egy közös munkacsoportot, amely összehozná a széntermelő és a sok szén-dioxidot kibocsátó régiók képviselőit, valamint a szakértőket és az érdekelt feleket azért, hogy konkrét javaslatokon dolgozzanak az innovatív és fenntartható energetikai átállásra vonatkozóan, valamint megosszák egymással az Unió-szerte bevált gyakorlatokat.

Kelt Brüsszelben, 2019. október 9-én. a Régiók Európai Bizottsága elnöke Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) A Párizsi Megállapodás célkitűzéseivel összhangban álló globális forgatókönyv szerint 2050-re a villamosenergia-termelés 70–85 %-ának megújuló energiaforrásokból kellene származnia. Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) 2017-ben közzétett statisztikái szerint az energiaellátási ágazat járul hozzá legnagyobb mértékben (28 %) az EU közvetlen üvegházhatásúgáz-kibocsátásaihoz.

(2) Az Európai Parlament 2019. március 14-i állásfoglalása az éghajlatváltozásról: európai hosszú távú stratégiai jövőkép egy virágzó, modern, versenyképes és klímasemleges gazdaságról a Párizsi Megállapodással összhangban (2019/2582(RSP)).

(3) COM(2018) 773 final.

(4) A nemzetileg meghatározott hozzájárulásokban az EU és tagállamai elkötelezték magukat, hogy 2030-ra teljesítik a hazai üvegházhatásúgáz-kibocsátások 1990-es szinthez viszonyított, legalább 40 %-os csökkentésére irányuló célkitűzést.

(5) CDR 3950/2018 (HL C 168., 2019.5.16., 49. o.).

(6) COM(2018) 374 final.

(7) A HRE 2050-es forgatókönyve 1990-hez képest: Quantifying the Impact of Low-carbon Heating and Cooling Roadmaps (angol nyelven).

(8) A „Tiszta energia mindenkinek” csomag 2030-ra elérendő célokat határoz meg: a megújuló energiaforrások legalább 32 %-os részarányának elérésére vonatkozó, kötelező jellegű célt, valamint a legalább 32,5 %-os energiahatékonysági célt, amely 2023-ban felfelé módosítható.

(9) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1999 rendelete (HL L 328., 2018.12.21., 1. o.).

(10) CDR 830/2017 (HL C 342., 2017.10.12., 111. o.).

(11) Mint a Polgármesterek Szövetsége keretében a fenntartható energiára és éghajlatváltozás elleni fellépésre irányuló cselekvési tervek (SECAP).

(12) Ideértve a villamos energiát, a fűtést és hűtést, a közlekedést, a hulladékot, a mezőgazdaságot és azok alágazatait.

(13) A HRE 2050-es forgatókönyve 1990-hez képest: Quantifying the Impact of Low-carbon Heating and Cooling Roadmaps (angol nyelven).

(14) Az energiarendszer átalakításával kapcsolatos iránymutatások. The Energy Union Perspective (angol nyelven)

(15) EASME, High energy performing buildings – Support for innovation and market uptake under Horizon 2020 energy efficiency.