3.

Az EKB általánosságban – a következő további észrevételekre is figyelemmel – támogatja a 1060/2009/EK rendelet (7) javasolt új 8a. és 8b. cikkében meghatározott átláthatósági szabályozást, amely megköveteli a strukturált pénzügyi eszközök kibocsátóitól, hogy engedjenek hozzáférést az általuk kijelölt és egyes más hitelminősítő intézeteknek szolgáltatott információkhoz. A hozzáférhetővé tételre vonatkozó ilyen követelmények bevezetésének célja a strukturált pénzügyi eszközök minősítési folyamata színvonalának és átláthatóságának a növelése, és ez egyben hozzájárulhat a hitelminősítő intézetek közötti verseny élénkítéséhez is. Továbbá az új követelmények bizonyos fokig azonosak az USA értékpapír- és tőzsdebizottsága (Securities and Exchange Commission, „SEC”) által 2010 júniusa óta alkalmazott szabályokkal (8). Az EU és az USA szabályozási kerete közötti konvergencia – amikor ez lehetséges – az egyenlő versenyfeltételek fontos vonatkozásának minősül. Az EKB azonban rá kíván mutatni az új tájékoztatási követelmények végrehajtásával kapcsolatos egyes lehetséges aggályokra. Először is, a javasolt előírások alapján az adott esetben a hitelminősítés kibocsátására kijelölt hitelminősítő intézet más jogosult hitelminősítő intézetek (nem kijelölt hitelminősítő intézetek) részéről várhatóan nagyobb versennyel szembesül. Konkrétabban: a nem kijelölt hitelminősítő intézeteknek egyszerűbb lehet nem kezdeményezett hitelminősítést kiadni, mivel hozzáférést kapnak a kibocsátó által a kijelölt hitelminősítő intézetnek nyújtott információkhoz. Azonban a nem kijelölt hitelminősítő intézetek piacra lépése tekintetében jelentős akadályokat jelenthetnek a következők: a) a kibocsátó információihoz való hozzáférésre vonatkozó jogszabályi jogosultsági követelmények; és b) a kibocsátóval fennálló hosszú távú kapcsolata eredményeként a kijelölt hitelminősítő intézet számára rendelkezésre álló, nem hivatalos ismeretek. A SEC által bevezetett átláthatósági szabályokkal kapcsolatos tapasztalatok valójában még nem erősítették meg meggyőzően, hogy az ilyen szabályoknak jelentős hatásuk lenne – különösen a nem kezdeményezett hitelminősítések számának növelésével – a hitelminősítő intézetek gyakorlatára. Másodszor, a több hitelminősítés beszerzésének lehetősége lehetővé teheti a kibocsátók számára, hogy a legkedvezőbbet válasszák („rating shopping”), amely a legvonzóbb minősítés megadásáért a hitelminősítő intézetek közötti versengéshez vezethet. Ez hátrányos hatással lehet a kiadott minősítés színvonalára. Harmadszor, magának a kibocsátónak a helyzetét szintén meg kell majd vizsgálni, figyelembe véve a következő elemeket: a) a nem kijelölt hitelminősítő intézetek információhoz való hozzáférésének lehetővé tételével kapcsolatos terhek; és b) védelem a nem kijelölt hitelminősítő intézetek által kapott információkkal való bármely eseteges visszaélésekkel szemben. Az EKB úgy érti, hogy a javasolt új 8a. és 8b. cikkben meghatározott átláthatósági előírások széles körű támogatást kaptak a rendelettervezet előkészítő munkálatai során (9). Ennélfogva az EKB csak kisebb módosításokat javasol (10). Ugyanakkor az EKB azt ajánlja, hogy az ESMA a rendelettervezet végrehajtásával kapcsolatban szorosan kövesse nyomon a fent említett területek fejleményeit azért, hogy a Bizottság a szerzett tapasztalatokra figyelemmel megfelelő kiigazításokat terjeszthessen elő (11).