Különjelentés Az uniós intézmények és 
szervek hogyan számítják 
ki, csökkentik és 
ellentételezik  
üvegházhatásúgáz‑  
kibocsátásaikat? HU 2014  14 SZ.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2014
ISBN 978-92-872-0868-2
doi:10.2865/68153
© Európai Unió, 2014
A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.
Printed in Luxembourg
HU 2014  14 SZ.
Különjelentés Az uniós intézmények és 
szervek hogyan számítják 
ki, csökkentik és 
ellentételezik  
üvegházhatásúgáz‑  
kibocsátásaikat?
(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második 
albekezdése alapján)
02
 Tartalomjegyzék
Bekezdés
 Glosszárium
I–VII  Összefoglalás
1–7 Bevezetés
1–2 Az uniós környezetvédelmi politika magas szintű védelmet tűzött ki célul
3–4 A veszélyes éghajlatváltozás megelőzése az Európai Unió kiemelt célja
5–7 A közintézmények fontos szerepet játszanak az éghajlatváltozási célok elérésében
8–11 Az ellenőrzés hatóköre és módszere
12–101 Észrevételek
12–61 Az uniós intézmények és szervek nem rendelkeznek közös politikával az 
üvegházhatásúgáz‑kibocsátásaik nyomon követésére és visszaszorítására
12–29 Nem ismert az uniós intézmények és szervek teljes karbonlábnyoma, továbbá a hiányosan rendelkezésre 
álló információk a jelentések hitelességét fenyegető kockázatot jelentenek
30–43 Csak az ép ületek energiafogyasztására vonatkozóan áll rendelkezésre bizonyíték arról, hogy az uniós 
intézmények és szervek által összességében okozott kibocsátás csökken
44–51 Az ellenőrzött uniós intézmények és szervek több mint fele nem határozott meg számszerűsített célokat 
kibocsátásaik csökkentésére, és csak kettő rendelkezett 2020 ‑ra vonatkozó számszerűsített céllal
52–61 A fennmaradó kibocsátások ellentételezését csak korlátozott mértékben alkalmazzák, és az uniós 
intézmények és szervek nem rendelkeznek egységes megközelítéssel
62–101 Az uniós intézmények és szervek nem használják ki teljes mértékben a Bizottság által 
népszerűsített környezetvédelmi irányítási eszközöket
62–76 Az európai környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszer (EMAS) bevezetése terén elért haladás lassú
77–89 A jelenlegi szabályok szerint a zöld közbeszerzés inkább csak lehetőség mintsem kötelezettség, és csak 
kevesen alkalmazzák azt szisztematikusan
90–101 Új ép ületek és jelentős felújítási projektek esetében nem alkalmaznak szisztematikusan az 
energiahatékonysági teljesítményre vonatkozó környezetbarát építési előírásokat
03 Tartalomjegyzék
102–114 Következtetések és ajánlások
 Melléklet  – A zöld közbeszerzés értékelésére alkalmazott ellenőrzési módszer
 Az intézmények és szervek válaszai:
 – Európai Tanács és a z Európai Unió Tanácsa
 – Európai Bizottság
 – Az Európai Unió Bírósága
 – Európai Központi Bank
 – Európai Számvevőszék
 – Európai K ülügyi Szolgálat
 –  Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a z Európai Unió Régiók 
Bizottsága
 – Európai Beruházási Bank
 – Európai Rep ülésbiztonsági Ügynökség
 – Európai Környezetvédelmi Ügynökség
 – Európai Gyógyszer ügynökség
 – Belső Piaci Harmonizációs Hivatal  (védjegyek és formatervezési minták)
04
 Glosszárium
Az adatközpontok energiahatékonyságáról szóló uniós szakmai kódex : az Európai Bizottság által támogatott 
önkéntes szakmai kódex, ami az adatközpontok energiafogyasztásával és a kapcsolódó környezeti, gazdasági és 
energiaellátás‑biztonsági hatások csökkentésének szükségességével foglalkozik.
CO2‑egyenérték (CO2e): üvegházhatású gázok kibocsátásának általános mértékegysége, amely azok eltérő globális 
felmelegedési potenciálját tükrözi.
Éghajlatváltozás : az ENSZ Éghajlat‑változási Keretegyezménye alapján az éghajlat megváltozása, amely 
közvetlenül vagy közvetve olyan emberi tevékenységekkel függ össze, amelyek megváltoztatják a globális légkör 
összetételét, és amely az összehasonlítható időtartamok során megfigyelt természetes éghajlati változékonyságon 
túli járulékos változásként jelentkezik.
Ellentételezés : a szén‑dioxid‑kibocsátás ellentételezése egy olyan mechanizmus, amellyel egy egyén 
vagy szervezet saját szén‑dioxid‑kibocsátásának egészét vagy annak egy részét úgy kompenzálja, hogy 
a szén‑dioxid‑kibocsátásnak a világ más részén történő, pl. a széntüzelésű erőműveket szélerőművekkel való 
felváltása útján megvalósított csökkentéséért fizet. Az ellentételezés viszonyítási alapját az jelenti, hogy az 
ellentételezést eredményező kibocsátás‑visszaszorítási projekt hiányában mekkora lenne az elméleti kibocsátás.
EMAS : az Európai Unió önkéntes környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszere. Ez a rendszer kompatibilis az 
ISO 14001 szabvánnyal, de a követelmények terén túlmutat rajta.
Energiahatékonyság : akkor nevezünk valamit energetikai szempontból hatékonyabbnak, ha megegyező 
energiafelhasználással nagyobb teljesítményt nyújt, vagy kevesebb energiafelhasználással képes ugyanolyan 
teljesítményt nyújtani. Az energiahatékonyság javítása az energiafogyasztás csökkentésének, illetve az 
energiafogyasztás növekedési üteme visszafogásának egy módja.
Fenntartható fejlődés : az ENSZ közgyűlése által 1987 ‑ben elfogadott Brundlandt‑jelentés szerint olyan fejlődés, 
amely úgy elégíti ki a jelen szükségleteit, hogy nem veszélyezteti a jövő nemzedékeinek a saját szükségleteik 
kielégítésére való képességét.
GHG protokoll : az üvegházhatású gázok kibocsátásával kapcsolatos, a GHG Protocol Initiative által kidolgozott, 
széles körben alkalmazott önkéntes nyilvántartási és beszámolási standard. Ez a kezdeményezés a World Resources 
Institute (washingtoni székhelyű, környezetvédelemmel foglalkozó nem kormányzati szervezet) és az Üzleti 
Világtanács a Fenntartható Fejlődésért (nemzetközi vállalatok genfi székhelyű szövetsége) által összegyűjtött, 
vállalkozásokat, nem kormányzati szervezeteket, kormányokat és egyéb szereplőket magában foglaló, több érdekelt 
félből álló partnerség.
Globális felmelegedési potenciál (GWP) : egy üvegházhatású gáz hatásának meghatározására szolgáló jellemző, 
amely az adott gáznak a globális felmelegedésre egy adott időszakon keresztül gyakorolt hatását a szén‑dioxid 
hatásával hasonlítja össze.
GreenBuilding program (GBP) : az Európai Bizottság önkéntes programja az energiahatékonyság javítására 
és a megújuló energiaforrások nem lakóépületekben történő felhasználásának előmozdítására szolgáló 
költséghatékony intézkedések támogatására.
ISO 14001 : ez a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet által kidolgozott szabvány határozza meg a környezetvédelmi 
irányítási rendszerekre vonatkozó kritériumokat, és azok ennek alapján tanúsíthatók. A szabvány nem tartalmaz 
a környezetvédelmi teljesítményre vonatkozó kötelező követelményeket, hanem egy olyan keretrendszert vázol fel, 
amely alapján az adott vállalat vagy szervezet eredményes környezetvédelmi irányítási rendszert hozhat létre.
Karbonlábnyom : egy termék vagy tevékenység által közvetve vagy közvetlenül, illetve személyek és szervezetek 
tevékenységével kapcsolatban kibocsátott CO2 vagy üvegházhatású gázok teljes mennyiségének jellemzésére 
használt népszerű kifejezés. A karbonlábnyom kiszámítására nincsenek kötelező jellegű uniós szabályok.
05 Glosszárium
Kibocsátásáthelyezés : üvegházhatású gázok kibocsátásának a kötelező korlátozásokat betartani kívánó 
országokban történő csökkentésének az a része, amely más, ilyen korlátozásokat nem alkalmazó országokban 
jelenhet meg újra. Például a vállalatok a fejlett országokból a fejlődő országokba helyezhetik át a termelést 
a kibocsátáskorlátozások megkerülése céljából.
Környezetbarát közbeszerzés (GPP) : beszerzési folyamat, amelynek során a közhatóságok olyan árukat, 
szolgáltatásokat és kivitelezési munkákat igyekeznek beszerezni, amelyek életciklusuk során a másként 
beszerezhető, ugyanolyan alapfunkciójú áruknál, szolgáltatásoknál és kivitelezési munkáknál kisebb környezeti 
hatást fejtenek ki.
Környezetbarát közbeszerzési (GPP) eszköztár : az Európai Bizottság Környezetvédelmi Főigazgatósága által 
kiadott gyakorlati iránymutatás ahhoz, hogy a környezetvédelmi előírásokat a pályázati dokumentumok műszaki 
specifikációinak, illetve a kiválasztási és/vagy odaítélési kritériumok és szerződésteljesítési záradékok részeként 
alkalmazzák.
Megújuló forrásokból származó energia : a 2009/28/EK irányelv meghatározása szerint: nem fosszilis megújuló 
energiaforrásokból származó energia: szél ‑, nap ‑, légtermikus, geotermikus, hidrotermikus, valamint az óceánból 
nyert energia, vízenergia, biomassza, hulladéklerakó helyeken és szennyvíztisztító telepeken keletkező gázok és 
biogázok energiája.
Nullaközeli energiaigényű ép ület : az épületek energiahatékonyságáról szóló 2010/31/EU irányelv meghatározása 
szerinti igen nagy energiahatékonysággal rendelkező épület. A nullaközeli vagy nagyon alacsony energiaigényt 
döntően megújuló energiával kell kielégíteni, beleértve a helyszínen vagy a közelben található megújuló 
energiaforrások felhasználását.
Szén‑dioxid (CO2): természetben előforduló, valamint fosszilis tüzelőanyagok, mint pl. olaj, gáz, szén és biomassza 
elégetésekor, a földhasználat változásakor és ipari folyamatokban (pl. cementgyártás) melléktermékként keletkező 
gáz. A szén‑dioxid a fő antropogén üvegházhatású gáz, és referenciaként szolgál, amelyhez a többi üvegházhatású 
gáz hatását mérik.
Szén‑dioxid‑semlegesség : amikor egy termékhez vagy tevékenységhez kapcsolódó nettó szén‑dioxid‑kibocsátás 
az elkerülhetetlen kibocsátások ellentételezésének figyelembevételével nulla.
Szervezetek környezeti lábnyoma (OEF) módszer : az Európai Bizottság által a közintézmények életciklus‑alapú 
környezeti teljesítményének mérésére és ismertetésére ajánlott módszer. A módszer magában foglalja az 
üvegházhatású gázok kibocsátásának jelentését, de nem csak erre korlátozódik.
06 Glosszárium
Teljes munkaidős egyenérték (FTE) : a személyek számának mérésére szolgáló mértékegység, amely annak 
ellenére összehasonlíthatóvá teszi őket, hogy hetente eltérő számú munkaórát dolgoznak.
Upstream kibocsátások : a GHG protokoll szerint az upstream kibocsátások a megvásárolt vagy más módon 
beszerzett árukhoz és szolgáltatásokhoz kapcsolódó közvetett kibocsátások. Ezek a bejelentő szervezet általi 
átvételig merülnek fel, ezért „bölcsőtől a kapuig” kibocsátásként is hivatkoznak rájuk.
Üvegházhatás : az üvegházhatású gázok által a Föld felszín közeli légkörében (a troposzférában) okozott 
hőfelhalmozódás. Az üvegházhatás pontosan úgy melegíti fel bolygónk felszínét, ahogy az üvegház üvegfalai 
növelik a benti levegő hőmérsékletét. A természetes üvegházhatás nélkül a hőmérséklet fagypont alatt lenne. Az 
emberi tevékenységek azonban globális felmelegedést és éghajlatváltozást okozva nagymértékben megnövelték 
a természetes üvegházhatás intenzitását.
Üvegházhatású gázok (GHG) : például a szén‑dioxid (CO2), metán (CH4), dinitrogén‑oxid (N2O) és a fluorozott 
szénhidrogének (HFC): az ezek által elnyelt napsugárzás felelős az üvegházhatásért. Különböző globális 
felmelegedési potenciáljuk miatt az üvegházhatású gázok kibocsátását általában szén‑dioxid‑egyenértékben (CO2e) 
számítják ki és szerepeltetik a jelentésekben.
Visszaszorítás : az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére vagy elnyelésének javítására irányuló 
erőfeszítés. Idetartozik például a fosszilis tüzelőanyagok hatékonyabb felhasználása, a megújuló energiaforrásokra 
való átállás, az épületek szigetelésének javítása, valamint az olyan nyelők mint például az erdőterületek 
megnövelése a légkörben található szén‑dioxid megkötése érdekében.
07
I
Ahhoz, hogy az Európai Unió éghajlatpolitikája hiteles 
legyen, az uniós intézményeknek és szerveknek közin ‑
tézményként élen kell járniuk az üvegházhatású gázok 
kibocsátásának (karbonlábnyomuk) csökkentésére 
szolgáló szakpolitikák kidolgozásában és végrehajtá ‑
sában. 2005 ‑től az uniós intézményeknek és szervek ‑
nek sikerült megfordítaniuk az épületekhez kapcso ‑
lódó kibocsátásuk növekvő trendjét. Elszalasztották 
ugyanakkor annak lehetőségét, hogy közös politikát 
dolgozzanak ki és hajtsanak végre arra vonatkozóan, 
hogy hozzájáruljanak a kibocsátások 2020 ‑ig az 1990 ‑
es szinthez viszonyított 20% ‑os csökkentésének uniós 
céljához.
II
A 15 ellenőrzött uniós intézmény és szerv közül hat 
nem készített jelentést 2012. évi kibocsátásairól, de 
a jelentést készítő szervezetek sem hozták nyilvános ‑
ságra a teljes kibocsátásukat. Ezért nem ismerhető 
meg a teljes karbonlábnyomuk, és a hiányosan rendel ‑
kezésre álló információk a beszámolás és a kibocsátás ‑
visszaszorítási erőfeszítések hitelességét fenyegető 
kockázatot jelentenek.
III
Csak az épületek energiafogyasztása terén áll rendel ‑
kezésre bizonyíték arról, hogy az uniós intézmények és 
szervek által összességében okozott teljes kibocsátás 
csökken. A többi kibocsátással, különösen az utazással 
kapcsolatos adatok nem teszik lehetővé egyértelmű 
tendencia azonosítását.
IV
Az eddig elért átfogó csökkentés jórészt a megújuló 
forrásból származó villamos energia felhasználásának 
tudható be, ami a karbonlábnyom kiszámításánál nulla 
kibocsátásúnak minősül.V
Az uniós intézmények és szervek nem használják 
ki teljes mértékben a Bizottság által támogatott 
környezetvédelmi irányítási eszközöket. Az euró ‑
pai környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rend ‑
szer (EMAS) bevezetése terén elért haladás lassú. 
A közintézmények 2001 óta kérhetik felvételüket az 
EMAS‑jegyzékbe, és 2014 júniusában a 15 ellenőrzött 
uniós intézmény és szerv közül hetet már regisztráltak. 
A zöld közbeszerzésre inkább lehetőségként mintsem 
kötelezettségként tekintenek, és csak néhány intéz ‑
mény, illetve szerv alkalmazza azt szisztematikusan.
VI
Az üvegházhatásúgáz‑kibocsátás csökkentésére hama ‑
rosan kitűzendő, 2030 ‑ig szóló uniós cél újabb lehető ‑
séget nyújt az uniós intézmények és szervek számára 
egy közös politika kidolgozásához és végrehajtásához.
VII
A Számvevőszék azt ajánlja a Bizottságnak, hogy 
tegyen javaslatot az uniós intézmények és szer ‑
vek karbonlábnyomának csökkentésére szolgáló 
közös politikára, amelynek tartalmaznia kell egy 
2030 ‑ig szóló, számszerűsített átfogó célértéket az 
üvegházhatásúgáz‑kibocsátás csökkentésére. Az uniós 
intézmények és szervek:
a) vezessenek be harmonizált megközelítést kibocsá ‑
tásaik minden vonatkozó közvetett kibocsátással 
együtt történő bejelentésére;
b) dolgozzanak ki egységes megközelítést az elkerül ‑
hetetlen üvegházhatásúgáz‑kibocsátások önkén ‑
tes alapon történő kompenzálására;
c) teljes mértékben használják ki a Bizottság által tá ‑
mogatott környezetvédelmi irányítási eszközöket, 
különösen a zöld közbeszerzés terén.Összefoglalás
08
 Bevezetés
Az uniós 
környezetvédelmi politika 
magas szintű védelmet 
tűzött ki célul
01 
Az Európai Unió működéséről szóló 
szerződés 11. cikke úgy rendelkezik, 
hogy a környezetvédelmi követelmé ‑
nyeket – különösen a fenntartható 
fejlődés előmozdítására tekintettel – 
be kell illeszteni az uniós politikák és 
tevékenységek meghatározásába és 
végrehajtásába.
02 
A környezetvédelemre vonatkozó 
uniós politika magas szintű védelmet 
tűzött ki célul. Ez a politika az elővigyá ‑
zatosság és a megelőzés elvén alapul, 
valamint azon az elven, hogy a környe ‑
zeti károkat elsődlegesen a forrásuknál 
kell elhárítani, továbbá a „szennyező 
fizet” elven1.
A veszélyes 
éghajlatváltozás 
megelőzése az Európai 
Unió kiemelt célja
03 
Az Unió szilárdan elkötelezte magát2, 
hogy 2020 ‑ig legalább 20% ‑kal csök ‑
kenti az üvegházhatású gázok kibocsá ‑
tását 1990 ‑hez képest3.
04 
Az Európai Bizottság javaslata a 2030 ‑
ra vonatkozó üvegházhatásúgázkibo ‑
csátás‑csökkentési célt az 1990 ‑es 
kibocsátások 40% ‑ában irányozza elő 
az Unión belüli kibocsátások tekinte ‑
tében4. Az Európai Parlament legalább 
40% ‑os csökkentést kért5.A közintézmények fontos 
szerepet játszanak az 
éghajlatváltozási célok 
elérésében
05 
Az üvegházhatásúgáz‑kibocsátás 
két legnagyobb kibocsátási forrása 
Európában a tüzelőanyagok elégetésé ‑
vel történő energiatermelés és a köz ‑
lekedés6. A közigazgatás működési 
módjának megváltoztatásával minden 
szinten befolyásolni tudja az ilyen és 
más jellegű kibocsátások mértékét. 
A közbeszerzés által környezeti szem ‑
pontból fenntartható megoldásokat 
részesíthetnek előnyben a szükséges 
kivitelezési munkák, áruk és szolgálta ‑
tások beszerzése során.
06 
Ahhoz, hogy az uniós politika hi ‑
teles legyen, fontos, hogy az uniós 
intézmények, szervek, hivatalok és 
ügynökségek (a továbbiakban: uni ‑
ós intézmények és szervek) jó pél ‑
dával járjanak élen a közigazgatás 
karbonlábnyomának csökkentésére 
szolgáló stratégiák kidolgozásában és 
végrehajtásában. Az 1. háttérmagya -
rázat  további információkat tartalmaz 
a szervezetek karbonlábnyomának 
kiszámítására vonatkozóan.
07 
A Szerződésben lefektetett elveknek 
megfelelően két egymást kiegészítő 
módja van az uniós intézmények és 
szervek által kibocsátott üvegház ‑
hatású gázok környezeti hatásának 
mérséklésére:
a) elsősorban az 
üvegházhatásúgáz‑kibocsátás 
csökkentése;
b) a fennmaradó kibocsátás kompen ‑
zálása ellentételezéssel.1 Lásd: az EUMSZ 191. cikke.
2 Lásd: az Európai Tanács 
2007. március 8–9 ‑i ülésének 
elnökségi következtetései, 
32. bekezdés.
3 Az Európai Tanács felajánlotta, 
hogy a kibocsátáscsökkentési 
kötelezettségvállalást 30% ‑ra 
növeli, ha más jelentős 
gazdaságok is méltányosan 
kiveszik részüket a globális 
kibocsátáscsökkentési 
erőfeszítésekből.
4 Éghajlat ‑ és energiapolitikai 
keret a 2020–2030 ‑as 
időszakra, COM(2014) 15 final, 
2014. január 22.
5 Az Európai Parlament 2014. 
február 5 ‑i állásfoglalása az 
éghajlat ‑ és energiapolitika 
2030 ‑ra szóló keretéről 
(2013/2135(INI)).
6 Eurostat: Energia ‑, közlekedés‑  
és környezeti mutatók 
zsebkönyve, 2013 ‑as kiadás.
09 Bevezetés
Szervezetek karbonlábnyomának kiszámítása
A szén‑dioxid‑lábnyom egy szervezet tevékenységeihez kapcsolódó teljes közvetlen és közvetett 
üvegházhatásúgáz‑kibocsátás (GHG‑kibocsátás). A kibocsátások forrása például az erőművek villamosenergia ‑
termelése, fosszilis tüzelőanyagok felhasználásával végzett fűtés és szállítási tevékenységek lehetnek.
Az üvegházhatású gázok, mint például a szén‑dioxid (CO2), a metán (CH4), a dinitrogén‑oxid (N2O) és a fluoro ‑
zott szénhidrogének (HFC) eltérő globális felmelegedési potenciállal rendelkeznek. Egy tonna metán például 
25 tonna szén‑dioxidnak felel meg. Ezt figyelembe véve minden kibocsátott gáz mennyiségét szén‑dioxid ‑
egyenértékben (CO2e) határozzák meg, hogy az összes kibocsátási forrás hatását egy számszerűsített értékben 
lehessen kifejezni.
A széles körben használt GHG protokoll a kibocsátásforrások három kategóriáját („körét”) különbözteti meg. 
Az alábbi ábra a közigazgatási intézmények szempontjából leginkább releváns forrásokat mutatja be.
Eredetileg az intézmények beszámolási kötelezettsége az 1. és 2. körbe tartozó kibocsátásokra összpontosí ‑
tott. A 3. körbe tartozó kibocsátásokat azonban egyre inkább figyelembe veszik az üvegházhatású gázokhoz 
kapcsolódó kockázatok és lehetőségek átfogó kezelése érdekében.
Forrás:  Európai Számvevőszék.1. háttérmagyarázat
Üvegházhatású gázok
2. kör: közvetett kibocsátások
Villamos energia
Távfűtés és hűtés3. kör: közvetett kibocsátások
Munkába járás
Üzleti utak
Áruk és szolgáltatások
Állóeszközök1. kör: közvetlen kibocsátások
Tüzelőanyag-fogyasztás
Saját járművek
10
 Az ellenőrzés  
hatóköre és módszere
08 
Az ellenőrzés a 2012 ‑ben 500 főnél töb ‑
bet foglalkoztató összes uniós intéz ‑
ményre és szervre kiterjedt. Ezenkívül 
az ellenőrzés témaköréhez közvetlenül 
kapcsolódó speciális feladatai miatt 
az Európai Környezetvédelmi Ügy ‑
nökséget is bevontuk az ellenőrzés 
hatókörébe. Az 1. táblázat  felsorolja 
az ellenőrzés hatókörébe vont 15 uniós 
intézményt és szervet. Az ellenőrzés 
során az Európai Tanácsot és az Európai 
Unió Tanácsát (a továbbiakban: a Ta ‑
nács) egy intézményként kezeltük, 
mivel az Európai Tanács nem rendel ‑
kezik saját titkársággal, hanem ezt 
a szerepet az Európai Unió Tanácsának 
Főtitkársága látja el. Hasonlóképpen az 
Európai Gazdasági és Szociális Bizottsá ‑
got és a Régiók Bizottságát (továbbiak ‑
ban: bizottságok) is egy intézménynek 
tekintettük, mivel közös épületeket, lo ‑
gisztikai hátteret és fordítószolgálatot 
használnak, és azokat közösen kezelik. 
Az ellenőrzés külön figyelmet fordított 
az Európai Bizottságra, nem csak mére ‑
te miatt, hanem mert ez az intézmény 
rendelkezik a jogalkotási kezdeménye ‑
zésekre vonatkozó jogkörrel.
09 
A Számvevőszék ellenőrzése azt érté ‑
kelte, hogy az uniós intézmények és 
szervek rendelkeztek‑e az igazgatási 
tevékenységeik által a környezetre 
gyakorolt hatások csökkentésére 
szolgáló politikákkal, és hogy ezeket 
a politikákat hatékonyan hajtották‑e 
végre. A Számvevőszék megvizsgálta, 
hogy az uniós intézmények és szervek:
a) elvégezték‑e 
üvegházhatásúgáz‑kibocsátásaik 
kiszámítását, csökkentették‑e 
ezeket a kibocsátásokat, valamint 
ellentételezéssel kompenzálták‑e 
fennmaradó kibocsátásaikat;
b) teljes mértékben kihasználták‑e 
a Bizottság által a kibocsátások 
csökkentésének céljából népszerű ‑
sített környezetvédelmi irányítási 
eszközöket.10 
Az ellenőrzés kérdőíveken, interjúkon, 
valamint az ellenőrzött uniós intézmé ‑
nyek és szervek által közzétett vagy 
rendelkezésre bocsátott dokumentu ‑
mok és statisztikák elemzésén alapult. 
Ezenkívül a beszerzési eljárásokból 
vett minta vizsgálatára is kiterjedt.
11 
Az ellenőrzés nem a szén‑dioxid‑  
kibocsátás ellenőrzése volt, azaz 
céljai között nem szerepelt az ellen ‑
őrzött uniós intézmények és szervek 
karbonlábnyomának kiszámítása vagy 
ismételt kiszámítása, illetve a számítá ‑
sok alapjául szolgáló adatok pontos ‑
ságának ellenőrzése. Eltérő kitétel hi ‑
ányában a jelentésben idézett adatok 
a 2012. évre vonatkoznak.
11 Az ellenőrzés hatóköre és módszere 1. táblázatAz ellenőrzés hatókörébe vont 15 uniós intézmény és szerv
A létszámtervben szereplő ál -
lások száma 2012-ben (2014)Helyszínek
Európai Bizottság25 065  
(24 901 )Brüsszel, Luxembourg, Ispra, Geel, Karlsruhe, Petten, Sevilla, 
Grange, képviseletek a tagállamokban
Európai Parlament6 684  
(6 773 )Brüsszel, Luxembourg, Strasbourg, tagállami információs irodák
Európai Tanács13 153  
(3 101 )Brüsszel
Az Európai Unió Tanácsa Brüsszel, Luxembourg
Európai Beruházási Bank2 2 1853 
(2 369 )3 Luxembourg
Az Európai Unió Bírósága1 952  
(1 991 )Luxembourg
Európai Külügyi Szolgálat1 670  
(1 661 )Brüsszel4
Európai Központi Bank1 448  
(2 602 )Frankfurt am Main
Európai Gazdasági és Szociális Bizottság51 255  
(1 252 )BrüsszelAz Európai Unió Régiók Bizottsága5
Európai Számvevőszék6 887 
(882)Luxembourg
Belső Piaci Harmonizációs Hivatal775 
(861)Alicante
Európai Repülésbiztonsági Ügynökség634 
(685)Köln
Európai Gyógyszerügynökség590 
(599)London
Európai Környezetvédelmi Ügynökség136 
(135)Koppenhága
1 Az Európai Tanács titkársági feladatait az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága látja el.
2 Az EBB önkéntes alapon vett részt az ellenőrzésben.
3 Az álláshelyek száma a 2012 végén és a 2013 végén fennálló helyzetet tükrözi.
4 Székhely.
5 A bizottságok közös épületeket, logisztikai hátteret és fordítószolgálatot használnak, és azokat közösen kezelik.
6 Az Európai Számvevőszék megállapításait nem ellenőrizték külső felek.
12
 Észrevételek
Az uniós intézmények és 
szervek nem 
rendelkeznek közös 
politikával az 
üvegházhatásúgáz‑  
kibocsátásaik nyomon 
követésére és 
visszaszorítására
Nem ismert az uniós 
intézmények és szervek teljes 
karbonlábnyoma, továbbá 
a hiányosan rendelkezésre 
álló információk a jelentések 
hitelességét fenyegető 
kockázatot jelentenek
12 
A Számvevőszék véleménye szerint 
az uniós intézmények és szervek 
karbonlábnyomának méretével kap ‑
csolatos megbízható és átfogó infor ‑
mációk alapvető előfeltételei a hiteles 
és követésre érdemes példaként 
szolgáló, eredményes kibocsátás‑visz ‑
szaszorítási stratégiák kidolgozásának 
és végrehajtásának. A legtöbb uniós 
intézmény és szerv esetében jelen ‑
leg nem állnak rendelkezésre ilyen 
információk.
Nincs egységes módszer 
az uniós intézmények és 
szervek karbonlábnyomának 
kiszámítására
13 
Nincs kötelező érvényű, a közigazgatá ‑
si szervek karbonlábnyomának kiszá ‑
mítására vonatkozó uniós jogszabály. 
Az uniós intézmények és szervek elvi ‑
leg szabadon dönthetnek arról, hogy 
beszámolnak‑e a tevékenységeik által 
okozott kibocsátásokról, és ha igen, 
hogyan végzik a kibocsátások kiszámí ‑
tását és nyomon követését.A fogadó országok azonban bizo ‑
nyos beszámolási kötelezettségeket 
támaszthatnak feléjük, például az 
épületeik energiahatékonyságával 
kapcsolatban. Ezeket a beszámolási 
kötelezettségeket azonban nem har ‑
monizálták uniós szinten.
14 
A magánszektorban kialakuló gyakor ‑
lattal7 szemben az uniós költségvetési 
rendelet8 nem írja elő a környezetvé ‑
delmi információk bevonását a IX. cím 
(„A beszámolók tartalma és a könyvve ‑
zetés”) szerint benyújtandó beszámo ‑
lók9 körébe. Erre vonatkozóan intéz ‑
ményközi megállapodások sincsenek.
15 
Az önkéntes európai környezetvédelmi 
vezetési és hitelesítési rendszerben 
(EMAS)10 részt vevő szervezeteknek 
be kell számolniuk a „kibocsátá ‑
sok” alapmutatóról, amely a CO2‑
egyenértékben kifejezett teljes éves 
üvegházhatásúgáz‑kibocsátást is 
tartalmazza. Az EMAS‑ban való 
részvételre vonatkozó felhasználói 
útmutatóról szóló bizottsági hatá ‑
rozat11 szerint azonban a kibocsá ‑
tások számszerűsítési módszerét 
még tisztázni kell. Az útmutató 
mindenesetre azt javasolja, hogy 
a szervezetek ne csak a közvetlen, 
hanem a jelentős mértékű közvetett 
üvegházhatásúgáz‑kibocsátásról 
is számoljanak be 
(lásd:  1. háttérmagyarázat ).7 A Szerződés 54. cikke 
(3) bekezdésének g) pontja 
alapján meghatározott jogi 
formájú társaságok éves 
beszámolójáról szóló, 1978. 
július 25 ‑i 78/660/EGK negyedik 
tanácsi irányelv (HL L 222., 
1978.8.14., 11. o.) úgy 
rendelkezik, hogy adott 
esetben és a vállalat fejlődésé ‑
nek, teljesítményének vagy 
helyzetének megértéséhez 
szükséges mértékben az üzleti 
beszámolónak tartalmaznia 
kell nem pénzügyi információ ‑
kat, beleértve a környezetvéde ‑
lem kérdéseire vonatkozó 
információkat is. 2013 
áprilisában a Bizottság 
jogalkotási javaslatot nyújtott 
be (COM(2013) 207 final, 2013. 
április 16.), amely a beszámolást 
kötelezővé teszi az átlagosan 
több mint 500 munkavállalót 
foglalkoztató vállalatok 
számára.
8 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2012. október 25 ‑i 
966/2012/EU, Euratom 
rendelete az Unió általános 
költségvetésére alkalmazandó 
pénzügyi szabályokról és az 
1605/2002/EK, Euratom 
tanácsi rendelet hatályon kívül 
helyezéséről (HL L 298., 
2012.10.26., 1. o.). A rendelet 
nem vonatkozik az Európai 
Központi Bankra és az Európai 
Beruházási Bankra. Az uniós 
ügynökségek pénzügyi 
szabályzattal rendelkeznek, 
amelyek az Unió általános 
költségvetésére vonatkozó 
szabályokat követik.
9 Az Európai Központi Bank éves 
beszámolójának egy fejezete 
a környezetvédelmi kérdések ‑
kel foglalkozik. Az Európai 
Beruházási Bank az EBB csoport 
éves beszámolójának részét 
képező társadalmi felelősség ‑
vállalásról szóló jelentésében 
számol be a környezetvédelmi 
kérdésekről.
10 Az EMAS‑ról bővebben lásd: 
62–76. bekezdés.
11 Lásd: az EMAS rendszerben 
való részvételhez szükséges 
lépéseket meghatározó 
felhasználói útmutatónak 
a szervezeteknek a közösségi 
környezetvédelmi vezetési és 
hitelesítési rendszerben (EMAS) 
való önkéntes részvételéről 
szóló 1221/2009/EK európai 
parlamenti és tanácsi rendelet 
értelmében történő létrehozá ‑
sáról szóló, 2013. március 4 ‑i 
2013/131/EU bizottsági 
határozat 25. és 26. oldala 
(HL L 76., 2013.3.19., 1. o.).
13 Észrevételek
16 
A Bizottság 2013. április 9 ‑én elfoga ‑
dott ajánlása12 a szervezetek környezeti 
lábnyomának meghatározására szolgá ‑
ló OEF‑módszer alkalmazását ösztönzi 
a közintézmények életciklus‑alapú kör ‑
nyezeti teljesítményének mérésére és 
ismertetésére, amely magában foglalja 
az üvegházhatásúgáz‑kibocsátások  ról 
való beszámolást. Az OEF‑módszert 
a Bizottság Közös Kutatóközpontja 
dolgozta ki, figyelembe véve a már 
meglévő és széles körben alkalmazott 
szervezeti környezeti elszámolási mód ‑
szereket és a vonatkozó iránymutatá ‑
sokat tartalmazó dokumentumokat.
17 
A Bizottság szerint az OEF‑módszer 
kidolgozását az tette szükségessé, 
hogy „jelenleg annyi módszer és kez ‑
deményezés létezik egymással pár ‑
huzamosan a környezeti teljesítmény 
értékelésére és ismertetésére, hogy 
a környezeti teljesítményre vonatkozó 
információkat egyre inkább zűrzavar 
és bizalmatlanság övezi”13. Ahogy 
a számvevőszéki ellenőrzés is rámutat, 
ez az uniós intézmények és szervek ál ‑
tal a karbonlábnyommal kapcsolatban 
végzett beszámolásra is vonatkozik.A 15 ellenőrzött uniós 
intézményből és szervből hat 
nem készített jelentést 2012 ‑es 
üvegházhatásúgáz‑kibocsátá ‑
saikról, de a jelentést készítő 
szervek sem számították ki 
és hozták nyilvánosságra 
kibocsátásuk minden elemét
18 
Az ellenőrzés a 2012 ‑es üvegházhatású 
kibocsátásokkal kapcsolatban az uniós 
intézményeknél és szerveknél kön y‑
nyen elérhető információkat vizsgálta. 
Az Európai Tanács és az Európai Unió 
Tanácsa, az Európai Számvevőszék, az 
Európai Külügyi Szolgálat, az Európai 
Repülésbiztonsági Ügynökség és az 
Európai Gyógyszerügynökség 2012 ‑
ben nem tett közzé a kibocsátásaikkal 
kapcsolatos információkat. A többi 
intézmény és szerv által közzétett 
információk hiányosak voltak.
19 
A szervezetek karbonlábnyomának 
kiszámítására vonatkozó kötelező 
érvényű szabályok hiányában az 
ellenőrzés az Európai Parlament 
karbonlábnyomra vonatkozó beszámo ‑
lóját tekintette referenciaként, annak 
széles tárgyköre miatt. A  2. táblázat  
összehasonlítja a figyelembe vett vagy 
figyelembe nem vett kibocsátásfor ‑
rásokat és a bejelentett kibocsátási 
szinteket.12 A Bizottság 2013. április 9 ‑i 
2013/179/EU ajánlása 
a termékek és a szervezetek 
életciklus‑alapú környezeti 
teljesítményének mérésére és 
ismertetésére szolgáló 
egységes módszerek 
alkalmazásáról (HL L 124., 
2013.5.4., 1. o.).
13 Lásd: a 2013/179/EU bizottsági 
ajánlás (2) 
preambulum bekezdése.
14 Észrevételek 2. táblázat
Európai ParlamentBíróságEurópai Beruházási BankEurópai Központi BankBelső Piaci Harmonizációs 
HivatalEurópai Környezetvédelmi 
ÜgynökségEurópai BizottságA bizottságok (EGSZB és RB) Európai Tanács és 
az Európai Unió TanácsaEurópai SzámvevőszékEurópai Külügyi SzolgálatEurópai Repülésbiztonsági 
ÜgynökségEurópai 
Gyógyszerügynökség
Kibocsátás 2012-ben (tonna CO 2-egyenérték) 91 893 18 801 16 441 17 793 2 145 704 42 911 1 066 n.a. n.a. n.a. n.a. n.a.
A BESZÁMOLÁS HATÓKÖRE tartalmazza 
a következő kibocsátásokat:
Épületek energiafelhasználása1 2 2x x x x x
Hűtőgázok szivárgása x x x x x x x x x x
Áruszállítás () x x x x x x x x x x x
Személyszállítás 
Munkába járás x x x x x x x x x x
Üzleti utak3 4x x x x x x
Látogatók x x x x x x x x x
Áruk és szolgáltatások beszerzése ()5 5x x x x x x x x x
Hulladék x x x x x x x x x x
Állóeszközök6
Kivitelezési munkák () x x x x x x x x x x x
Irodabútor () x x x x x x x x x x x
Informatikai berendezések () x x x x x x x x x x x
Egyéb berendezések () x x x x x x x x x x x
1 Csak a 2010–2012 közötti időszakra vonatkozó összesített adatot tettek közzé, éves adatot nem.
2 Csak az EMAS környezetvédelmi irányítási rendszer hatókörébe vont épületek.
3 Nem tartalmazza a parlamenti képviselőknek a brüsszeli és strasbourgi ülésekre való utazását.
4 Csak hivatali gépjárművek.
5 Csak papír.
6 Kivitelezési munkák vagy tartós termékek előállítása során keletkező kibocsátás.
Megjegyzés:  A kibo csátásra vonatkozó adatok nagyrészt a beszámoló uniós intézmények és szervek különböző éves környezetvédelmi jelentéseiből származnak. A Bíró ‑
ság esetében az adatok forrása az intézmény karbonlábnyomáról készített külső jelentés. 
Az EBB‑re vonatkozó adatok az intézmény karbonlábnyomáról készített 2012 ‑es jelentéséből származnak.2012 ‑re vonatkozóan bejelentett kibocsátások CO 2‑egyenértékben (csak 
a már közzétett vagy közzétételre szánt információk, az Európai Parlament 
beszámolójának tárgyköre, mint referencia alapján)
Jelmagyarázat:
 Tartalmazza
() Becslés formájában tartalmazza
 Részben tartalmazza
x Nem tartalmazza
n.a. Nem áll rendelkezésre
15 Észrevételek
20 
Amint azt a  2. táblázat  is mu ‑
tatja, az Európai Parlament éves 
összkibocsátásának bejelentése során 
a kibocsátásforrások széles körét 
figyelembe vette. Emiatt az Európai 
Parlament által bejelentett kibocsátás 
mennyisége majdnem olyan magas, 
mint az összes többi uniós intézmény 
és szerv által bejelentett kibocsátás 
összesen. Bár a kibocsátásforrások 
kategóriái elviekben átfogóak, a Parla ‑
ment úgy döntött, hogy nem számol 
be a képviselők származási országuk, 
illetve a brüsszeli és strasbourgi ülé ‑
sek között tett utazásából származó 
kibocsátásokról.
21 
A Bizottság 2013 ‑as környezetvédelmi 
nyilatkozatában a CO2‑egyenértékben 
kifejezett GHG‑kibocsátásról szóló be ‑
számoló csak az EMAS hatókörébe tar ‑
tozó brüsszeli, luxembourgi és petteni 
épületek14, valamint az e helyszíneken 
használt hivatali személygépkocsik 
energiafogyasztásából adódó kibo ‑
csátásokkal kapcsolatos információkra 
szorítkozott.
22 
Az Európai Gazdasági és Szociális Bi ‑
zottság, valamint a Régiók Bizottsága 
csak az épületek energiafogyasztásával 
kapcsolatos kibocsátásokról számolt 
be. A bizottságok kifejtették, hogy 
hajlandóak lennének fontolóra venni 
az átfogó környezeti lábnyom kiszá ‑
mítását, ha uniós szabvány szerinti, az 
OEF‑megközelítésen alapuló harmoni ‑
zált módszertan állna rendelkezésre.Három uniós intézmény és 
szerv törekedett a beszámolás 
javítására
23 
Az Európai Központi Bank beszámoló ‑
jának tárgykörét 2008 óta fokozatosan 
bővítették. Azonban a munkatársak 
munkába járása, valamint az új EKB 
irodaház építése által okozott kibocsá ‑
tások kiszámítása hiányzott.
24 
A 2012 ‑es beszámolási időszaktól kezd ‑
ve az Európai Beruházási Bank a GHG 
protokoll szerinti módszertant15 alkal ‑
mazta. A beszerzett termékek (a papír 
kivételével) előállítása által okozott 
kibocsátások, a beruházási javak (pl. 
berendezések és járművek) előállítása 
során keletkező kibocsátások nem sze ‑
repeltek a beszámolás tárgykörében.
25 
A Belső Piaci Harmonizációs Hivatal 
2013 ‑tól a beszámolási hatókör kiter ‑
jesztését tervezi egy külső tanácsadó 
által készített tanulmány alapján. 
A tanulmány hatóköre azonban nem 
terjedt ki a beszerzett árukhoz és szol ‑
gáltatásokhoz, valamint beruházási ja ‑
vakhoz kapcsolódó upstream kibocsá ‑
tásokra. Ezenkívül csak a repülőutak 
által okozott kibocsátásokra terjedt ki, 
de nem foglalta magában a más közle ‑
kedési módok használatával tett üzleti 
utakat, illetve a tagállami hatóságok 
munkatársai által az OHIM‑nál tett 
látogatásokhoz kapcsolódó utazást.14 Lásd: 6. táblázat .
15 Üzleti Világtanács 
a Fenntartható Fejlődésért / 
World Resources Institute: 
GHG Protocol Corporate 
Standard  (A GHG protokoll 
vállalati standard).
16 Észrevételek
Három uniós intézménynek, 
mivel elindították az EMAS‑hoz 
való csatlakozás folyamatát, fel 
kell kész ülnie a kibocsátásokról 
történő beszámolásra
26 
A Tanács Főtitkársága a Tanács 
karbonlábnyomának megállapítása 
érdekében egy tanulmány megrende ‑
lését tervezi. A tanulmány csak a Brüs z‑
szelben folytatott tevékenységekre fog 
kiterjedni. A tagállami képviselőknek 
az országukból a Tanács főtitkársá ‑
ga által szervezett ülésekre történő 
oda ‑ és visszautazása nem tartozik 
a tervezett tanulmány hatókörébe. 
A Luxembourgban vagy a tagállamok ‑
ban tartott tanácsi üléseket sem fogják 
figyelembe venni.
27 
A Bíróság 2010 ‑ben átfogó külső tanul ‑
mányt készíttetett karbonlábnyomáról. 
A lábnyom kiszámításának módszere 
megegyezett a Parlament esetében 
alkalmazottal. 2011 ‑ben és 2012 ‑ben 
újabb, naprakész számításokat végez ‑
tek a fő kibocsátásforrásokra vonat ‑
kozóan. Az adatokat 2014 júniusában 
tették közzé.
28 
A Számvevőszék 2013 novemberében 
szerződést kötött egy külső tanácsadó ‑
val az EMAS bevezetésére való felké ‑
szüléshez. Az ellenőrzés időpontjában 
még nem született döntés a kibo ‑
csátásokról történő beszámolással 
kapcsolatban.A Bizottság még nem döntött 
arról, hogy beszámolójában 
használni kívánja‑e 
a szervezetek környezeti 
lábnyomának meghatározására 
szolgáló OEF‑módszert
29 
Az OEF‑módszerrel kapcsolatos, a Kö ‑
zös Kutatóközpont isprai székhelyén 
készített tanulmány kimutatta, hogy 
a módszer közintézmények esetében 
is alkalmazható. A Bizottság azonban 
még nem indította el azt a folyamatot, 
amelynek célja, hogy részletesebb 
alegységenkénti OEF‑szabályokat 
(OEFSRs) alkosson a közintézmények 
számára. A Bizottság úgy véli továbbá, 
hogy a módszer esetleges széles körű 
megvalósításához további elemzésre 
van szükség, különösen az annak be ‑
vezetéséhez szükséges erőforrásokat 
illetően.
Csak az épü letek 
energiafogyasztására 
vonatkozóan áll 
rendelkezésre bizonyíték 
arról, hogy az uniós 
intézmények és szervek 
által összességében okozott 
kibocsátás csökken
30 
Az uniós intézmények és szervek 
karbonlábnyomának tényleges nagy ‑
ságával kapcsolatos átfogó és meg ‑
bízható információk hiányában nehéz 
meghatározni az üvegházhatásúgáz ‑
kibocsátás terén jelentkező általános 
tendenciákat. Ehhez az ellenőrzésnek 
bizonyos esetekben feltevésekre 
kellett támaszkodnia, melyek megala ‑
pozottak ugyan, de csak korlátozottan 
bizonyítottak.
17 Észrevételek
16 A Bizottság brüsszeli 
épületeinek teljes 
energiafogyasztása például 
2005 ‑ben 60% ‑kal haladta 
meg a 2000 ‑ben, 
a Számvevőszék számára 
nyújtott adatsor első évében 
mért értéket.
17 Az épületek teljes 
energiafogyasztására számos 
tényező van hatással, 
különösen az alábbiak: az 
épületek száma és mérete, 
használatuk intenzitása 
a használati időszakot és 
a felhasználók számát is 
beleértve, műszaki 
szempontból tekintett 
energiahatékonyságuk, az 
ingatlangazdálkodás 
hatékonysága, 
a munkavállalók viselkedése 
és az időjárás változékonysága.
18 A környezetbarát villamos 
energiának teljesítenie kell 
a származási garanciára 
vonatkozó, a megújuló 
energiaforrásból előállított 
energia támogatásáról, 
valamint a 2001/77/EK és 
a 2003/30/EK irányelv 
módosításáról és azt követő 
hatályon kívül helyezéséről 
szóló, 2009. április 23 ‑i 
2009/28/EK európai 
parlamenti és tanácsi 
irányelvben (HL L 140., 
2009.6.5., 16. o.) szereplő 
követelményeket.
19 A Bizottságnak a brüsszeli 
épületekre vonatkozó éves 
környezetvédelmi 
nyilatkozatában 
a környezetbarát villamos 
energia nem nulla 
kibocsátásúként szerepel.31 
A már meghozott vagy javasolt uniós 
határozatok 1990 ‑et tekintik referen ‑
ciaévnek (lásd: 3. és 4. bekezdés). Nem 
állnak rendelkezésre azonban 1990 ‑re 
visszamenő konkrét kibocsátási adatok 
az uniós intézményekre és szervekre 
vonatkozóan. Ezért nem lehetséges 
jelenlegi teljesítményüket összevetni 
az 1990 ‑es tényleges kibocsátásaikkal.
32 
Mindazonáltal vannak arra utaló 
bizonyítékok, hogy a teljes kibocsátás 
1990 ‑től legalább 2005 ‑ig lényegesen 
növekedett16. Ezt a növekedést az Unió 
bővítése, a már meglévő intézmények 
és szervek tevékenységének fokozó ‑
dása, illetve új intézmények és szervek 
létrehozása okozta.
33 
2006 ‑ban nagyobb szabású erőfeszíté ‑
sek kezdődtek az üvegházhatásúgáz ‑
kibocsátás visszaszorítására. A fordu ‑
lópont az épületek energiafogyasztása 
által okozott kibocsátásokra össz ‑
pontosított. Ezeknek a kibocsátások ‑
nak a nagyságrendje a fűtés, hűtés, 
világítás, főzés, elektromos és elekt ‑
ronikus eszközök, valamint az adat ‑
központok teljes energiafogyasztásá ‑
tól17, továbbá az alacsony vagy nulla 
üvegházhatásúgáz ‑kibocsátással meg ‑
termelt energia részarányától függ.A környezetbarát villamos 
energia segítette az épü letek 
energiafogyasztása miatt 
növekvő kibocsátások 
tendenciájának megfordítását...
34 
2007 ‑ben az uniós intézmények és 
szervek elkezdtek megújuló forrá ‑
sokból származó villamos energiát 
vásárolni („környezetbarát villamos 
energia”18) a saját termelésből nem 
fedezett villamosenergia‑igény kielé ‑
gítésére. Az ellenőrzött uniós intéz ‑
mények és szervek mindegyike külső 
villamosenergia‑ellátásukat jelentős 
részben vagy egészben környezetbarát 
villamos energiából fedezik.
35 
A karbonlábnyom kiszámításánál a kör ‑
nyezetbarát villamos energia általában 
nulla kibocsátásúnak tekinthető19. 
A környezetbarát villamos energiának 
az átfogó karbonlábnyom‑számításra 
gyakorolt enyhítő hatása 20% körü ‑
li, feltéve, hogy a villamos energia 
egésze megújuló forrásból származik, 
és az üvegházhatásúgáz ‑kibocsátásra 
vonatkozóan teljes körű beszámolási 
tárgykört alkalmaznak. A környezetba ‑
rát villamos energiára történő átállás 
ezért csökkenti a teljes kibocsátást, 
kivéve, ha ezzel párhuzamosan a nem 
megújuló forrásból történő teljes 
energiafogyasztás oly mértékben 
növekszik, hogy azt a környezetbarát 
villamos energia nem tudja ellensú ‑
lyozni. Erre azonban nem volt példa 
az ellenőrzött uniós intézmények és 
szervek esetében.
18 Észrevételek
…de a k ülső forrásokból 
származó környezetbarát 
villamos energia csak 
korlátozott mértékben 
alkalmas az ü vegházhatásúgáz ‑
kibocsátás csökkentésére
36 
Az uniós intézmények és szervek által 
felhasznált környezetbarát villamos 
energia túlnyomó részét több intéz ‑
ményre kiterjedő keretszerződések 
alapján külső forrásból szerzik be Brüs z‑
szelben és Luxembourgban. A külső 
forrásból származó környezetbarát vil ‑
lamos energiának azonban két jelentős 
korlátja is van az üvegházhatásúgáz ‑
kibocsátás csökkentése tekinteté ‑
ben: egyrészt jelenleg nem érhető el 
mindenki számára, másrészt pedig nem 
tekinthető az energiahatékonyság fo ‑
lyamatos javítására szolgáló eszköznek.
37 
A piacon elérhető környezetbarát 
villamos energia mennyisége jelen ‑
leg korlátozott. Ezért a környezet ‑
barát villamos energia beszerzése 
csak akkor csökkenti a globális 
üvegházhatásúgáz ‑kibocsátást, ha 
a beszerzés következtében a fosszilis 
tüzelőanyagból származó villamos 
energiát új, további megújuló for ‑
rásokból termelő létesítményekből 
származó villamos energia váltja fel. 
A környezetbarát villamos energia irán ‑
ti megnövekedett igény azonban való ‑
színűleg megnövekedett kínálatot fog 
előidézni, legalábbis hosszabb távon.
38 
A környezetbarát villamos energia 
használata egyszeri intézkedést jelent 
a kibocsátások gyors és látványos csök ‑
kentésére, de nem tekinthető a folya ‑
matos teljesítményjavítás eszközének. 
A környezetbarát villamos energiára 
történő átállással idő nyerhető az átfo ‑
gó energiaigény csökkentésére szolgá ‑
ló további intézkedések bevezetéséig.Az utazással kapcsolatban 
rendelkezésre álló adatok nem 
teszik lehetővé egyértelmű 
tendencia azonosítását
39 
Az uniós intézmények és szervek sajá ‑
tos jellegéből adódóan az utazásból 
származó kibocsátások jelentősebbek, 
mint a tagállami közigazgatási szer ‑
vek többségénél. Az utazásból eredő 
kibocsátások átfogó kiszámításához 
a következő forrásokat kell figyelembe 
venni:
a) munkába járás;
b) üzleti/hivatalos utak;
c) az intézmények és szervek által 
szervezett ülésekre és konferen ‑
ciákra érkező látogatók és külső 
résztvevők.
40 
Mindezen források figyelembevételé ‑
vel az utazáshoz kapcsolódó kibocsá ‑
tások az uniós intézmények és szervek 
beszámolójában megadandó teljes 
kibocsátás legalább felét tennék ki. Az 
utazások által okozott kibocsátásokkal 
kapcsolatos adatok többsége azon ‑
ban jelenleg kevésbé teljes körű és 
megbízható, mint az épületek ener ‑
giafogyasztására vonatkozó adatok. 
A munkába járásra vonatkozó kibocsá ‑
tások kiszámításának alapjául szolgáló 
adatok esetében például általában 
nagy a hibaarány. Csak az Európai Par ‑
lament és az Európai Beruházási Bank 
adatai tették lehetővé hosszabb távú 
tendenciák értékelését, és az ezekből 
adódó eredmények abszolút értékei 
eltérő irányokba mutatnak.
19 Észrevételek
20 Csak a Parlament által 
támogatott utazásokat vettük 
figyelembe.
21 2012 ‑ben a Parlament arról 
számolt be, hogy 
a munkatársak három fő 
helyszín közötti utazása 
a karbonlábnyom 2,5% ‑át 
tette ki. A munkatársak más 
helyszínre történő utazása 
(főként légi közlekedéssel) 
a lábnyom 6,9% ‑ának felel 
meg.
22 A „teljes munkaidős 
egyenérték” a Parlament által 
alkalmazott fogalmak szerint 
(lásd: glosszárium) nemcsak 
a parlamenti képviselőket és 
személyzetet foglalja 
magában, hanem 
a látogatókat is.
A Br üsszel, Luxembourg és Strasbourg közötti utazások által okozott kibocsátás 
csökkenése
Az Európai Parlament személyzete által a Brüsszel, Luxembourg és Strasbourg között tett utazások száma 
2012 ‑ben a 2006 ‑os szinthez képest 34% ‑kal csökkent. Ez főként annak tudható be, hogy a légi közlekedést 
nagyrészt felváltotta a vasúti közlekedés.
Millió  
kilométer2006 2012 Változás
Közút 10,4 9,3 – 10%
Vasút 3,0 7,1 + 139%
Légi közlekedés 4,8 0,5 – 90%
Összesen 18,1 16,9 – 7%
Forrás:  a Számvevőszék számítása a Parlamenttől származó adatok alapján.  
Megjegyzés:  az összesített értékek a kerekítés miatt különbözhetnek.2. háttérmagyarázat41 
Az Európai Parlament által közzétett, 
utazáshoz kapcsolódó kibocsátások 
abszolút értéküket tekintve 2012 ‑ben 
kb. 20% ‑kal magasabbak voltak, mint 
2006 ‑ban. Ez a növekedés nagyrészt 
a Parlament által fogadott brüsszeli 
és strasbourgi látogatók utazása által 
okozott kibocsátásokból adódik20, de 
abból is, hogy a munkatársak Brüsszel, 
Luxembourg és Strasbourg közötti 
utazásai terén elért megtakarításokat 
(lásd: 2. háttérmagyarázat ) megha ‑
ladta az említett három helyszínen 
kívüli üzleti utakhoz kapcsolódó 
növekedés21. Az arányokat tekintve 
azonban az utazáshoz kapcsolódó, 
teljes munkaidős egyenértékre vetített 
kibocsátást illetően a Parlament 3,3% ‑
os csökkentést ért el22.42 
Az Európai Beruházási Bank arról 
számolt be, hogy az utazáshoz kapcso ‑
lódó kibocsátások 2012 ‑ben a 2007 ‑es 
értékhez képest 6% ‑kal csökkentek. 
Az egy főre eső, utazáshoz kapcsolódó 
kibocsátások 36% ‑kal csökkentek.
20 Észrevételek
Jelentőség ük ellenére 
gyakran nem tekintik 
kibocsátásforrásnak az 
állóeszközöket, valamint az 
árukat és szolgáltatásokat
43 
Az áruk (pl. élelmiszer vagy irodai esz ‑
közök) és szolgáltatások (pl. takarítás 
vagy vendéglátás) is kibocsátással 
járnak, de ezeket – a papírhoz kapcso ‑
lódó kibocsátásokon kívül – csak ritkán 
veszik figyelembe. Ugyanez vonatkozik 
a tartós használati cikkek (pl. informa ‑
tikai eszközök) előállítására és az épü ‑
letek kivitelezésére vagy felújítására is. 
Csak az Európai Parlament számította 
ki az állóeszközöknek, áruknak és 
szolgáltatásoknak a karbonlábnyomra 
gyakorolt teljes hatását, amely nagy ‑
ságrendileg az intézmény 2012 ‑ben 
közzétett teljes kibocsátásának 30% ‑át 
tette ki. A Bíróság esetében ezek hatá ‑
sát a 2010 ‑es számok alapján becsülték 
meg.
Az ellenőrzött uniós 
intézmények és szervek több 
mint fele nem határozott 
meg számszerűsített célokat 
kibocsátásaik csökkentésére, 
és csak kettő rendelkezett 
2020 ‑ra vonatkozó 
számszerűsített céllal
44 
A Számvevőszék véleménye szerint 
fontos lenne számszerűsített csök ‑
kentési célokat meghatározni, hogy 
biztosítani lehessen a szervezetek 
környezetvédelmi irányításának 
fenntarthatóságát. Az ilyen célok 
nyilvános közzététele és elérése fontos 
az üvegházhatásúgáz ‑kibocsátás 
csökkentésére irányuló erőfeszítések 
hitelességének alátámasztásához.45 
2013 ‑ban az ellenőrzött uniós intéz ‑
mények és szervek több mint fele nem 
rendelkezett az üvegházhatásúgáz ‑
kibocsátás csökkentésére vonatkozó 
számszerűsített célokkal. Mások konk ‑
rét tevékenységekhez vagy kibocsá ‑
tásforrásokhoz kapcsolódó, illetve 
átfogó célokat határoztak meg, míg az 
Európai Parlament a kettő kombináció ‑
ját alkalmazta (lásd: 3. táblázat ).
A rövid távú célokra nagyobb 
hangsúlyt fektettek…
46 
Az esetek többségében egy és három 
év közötti időtartamra vonatkozó rövid 
távú célokat tűznek ki. Az ellenőrzés 
megállapította, hogy a rövid távú 
célok hasznosak lehetnek, ha van 
lehetőség gyorsan realizálható ja ‑
vulásra, például a kibocsátásoknak 
a környezetbarát villamos energiára 
való átállással történő csökkentésére. 
A rövid távú célokhoz kapcsolódó 
főbb kockázat az, hogy nem adnak 
megfelelő időtávot olyan intézkedé ‑
sekre, amelyek több előkészületet 
igényelnek, és csak a kezdeti döntést 
követő néhány év elteltével eredmé ‑
nyeznek kibocsátáscsökkentést (főként 
az építési projektek esetén). Ezenkívül 
az ellenőrzés megállapítása szerint az 
épületek energiafogyasztásához kap ‑
csolódóan az egyik évről a következőre 
vonatkozóan meghatározott rövid távú 
célok elérését az időjárás váltakozása is 
torzíthatja.
21 Észrevételek 3. táblázatSzámszerűsített ü vegházhatásúgázkibocsátás‑csökkentési célok
Alegységenkénti 
célok
Átfogó cél
Abszolút célok
Fajlagos célok
Rövid távú célok 
(1–3  év)
Középtávú cél  
(2020)
Hosszú távú cél  
(2030)
Európai Parlament x x1x
Európai Bizottság x x x
Európai Központi Bank x x x x
A bizottságok (EGSZB és RB) x x x x
Európai Beruházási Bank x x x x
Európai Környezetvédelmi Ügynökség x x x
Európai Tanács és az Európai Unió Tanácsa x x x x x x x
Bíróság x x x x x x x
Európai Számvevőszék x x x x x x x
Európai Külügyi Szolgálat x x x x x x x
Belső Piaci Harmonizációs Hivatal x x x x x x x
Európai Repülésbiztonsági Ügynökség x x x x x x x
Európai Gyógyszerügynökség x x x x x x x
1 Meghatároztak néhány kiegészítő középtávú kibocsátáscsökkentési célt 2016 ‑ig az energiafogyasztást, a papírfelhasználást és a hulladékter ‑
melést illetően.
A számszerűsített  célok meghatározzák, hogy idővel milyen mértékű kibocsátáscsökkentést kell elérni. Négyféle számszerűsített célt külön ‑
böztethetünk meg:
 ο az alegységenkénti  célok olyan kibocsátásokra vonatkoznak, amelyeket konkrét tevékenységek okoznak (például az épületek fűtése 
és hűtése során okozott kibocsátások);
 ο az átfogó  cél az adott intézmény/szerv tevékenységei által okozott kibocsátások összességére vonatkozik;
 ο az abszolút  célok azt irányozzák elő, hogy adott tevékenységek vagy valamely adott intézmény/szerv egésze által okozott kibocsá ‑
tások csökkenjenek a kibocsátások valamely bázisévbeli mértékéhez képest;
 ο a fajlagos  célok az egy főre vagy egy négyzetméterre eső kibocsátás csökkentését irányozzák elő valamely bázisévhez képest.Jelmagyarázat:
 Igen
x Nem
47 
A csökkentési célokat vagy abszolút 
értékben (a teljes kibocsátás csök ‑
kentése) vagy fajlagos módon (az egy 
főre vagy egy négyzetméterre jutó 
kibocsátás csökkentése), illetve a kettő 
kombinációjaként határozták meg. Az 
abszolút értékben kifejezett csökken ‑
tési célok meghatározása jobban il ‑
leszkedik az uniós éghajlatpolitikához, 
mivel az a teljes kibocsátás csökkenté ‑
se mellett kötelezte el magát.Ezen túlmenően az abszolút kibo ‑
csátásra vonatkozó csökkentési célok 
teljesítése egyben azt is jelenti, hogy 
a fajlagos teljesítmény is javul, kivéve, 
ha az adott intézmény vagy szerv vis z‑
szafogja a tevékenységeit.
22 Észrevételek
…és amennyiben vannak 2020 ‑
ra vonatkozó célok, azokat 
fajlagos értékként határozták 
meg
48 
Az Európai Parlament és az Európai 
Beruházási Bank határozott meg 2020 ‑
ra vonatkozó célokat. Ezeket a célokat 
fajlagos értékként meghatározva 
tették közzé.49 
A Parlament környezetvédelmi nyilatko ‑
zatában a 2006 és 2020 közötti időszakra 
vonatkozóan a teljes munkaidős egyen ‑
értékben számolt személyi állományra 
vetített 30% ‑os kibocsátáscsökkentési 
cél szerepel. A  4. táblázat  összehason ‑
lítja a 2006 ‑os23 kibocsátásokat a 2012 ‑es 
kibocsátásokkal, mind abszolút érték ‑
ben és fajlagosan, a teljes munkaidős 
egyenértékben számolt személyi állo ‑
mányra vetítve24.23 A Parlament 2006 ‑ban 
számolt be először 
karbonlábnyomáról.
24 Nettó kibocsátás 
(a környezetbarát villamos 
energia nulla kibocsátásúnak 
tekintendő). A „teljes 
munkaidős egyenérték” 
a Parlament által alkalmazott 
fogalmak szerint (lásd: 
glosszárium) nemcsak 
a parlamenti képviselőket és 
személyzetet foglalja 
magában, hanem 
a látogatókat is.
25 Nettó kibocsátás (a 
környezetbarát villamos 
energia nulla kibocsátásúnak 
tekintendő). Meg kell jegyezni, 
hogy az EBB által közzétett 
kibocsátások nem 
hasonlíthatók össze 
a Parlament által megadott 
értékekkel, mert eltérő 
módszertani koncepción 
alapulnak.A Parlament ü vegházhatásúgáz ‑kibocsátásának abszolút 
és fajlagos csökkenése
2006 2012 Csökkenés
Teljes kibocsátás (tonna CO2-egyenérték) 100 138 91 893 - 8,2%
Munkatársankénti kibocsátás 9,37 6,89 - 26,4%
Forrás:  az Európai Beruházási Bank 2012 ‑es karbonlábnyom‑jelentése.4. táblázat 5. táblázat50 
Az EBB 2012 ‑es karbonlábnyom ‑
jelentésében megadott, az egy főre 
jutó karbonlábnyom 2020 ‑ig történő 
legalább 20% ‑os csökkentésének célját 
használták fel a 2007 ‑es referencia ‑
évhez viszonyított eredmények nyo ‑
mon követésére és közzétételére. Az 
5. táblázat  összehasonlítja a 2007 ‑es 
kibocsátásokat a 2012 ‑be n mértekkel, 
mind abszolút, mind munkatársankénti 
fajlagos értékben25.
Az EBB ü vegházhatásúgáz ‑kibocsátásának abszolút és 
fajlagos csökkenése
2007 2012 Csökkenés
Teljes kibocsátás (tonna CO2-egyenérték) 17 932 16 441 - 8,3%
Munkatársankénti kibocsátás 11,9 7, 5 - 37, 0 %
Forrás:  az Európai Beruházási Bank 2012 ‑es karbonlábnyom‑jelentése.
23 Észrevételek
Nem határoztak meg a 2020 
utáni időszakra vonatkozó 
hosszú távú célokat
51 
Az uniós intézmények és szervek 
egyike sem határozott meg 2020 ‑on 
túlmutató hosszú távú célokat. A 2030 ‑
ra vonatkozó kötelező uniós üvegház ‑
hatásúgázkibocsátás‑csökkentési 
célról szóló 2014. januári bizottsági 
javaslat (lásd: 4. bekezdés) lehető ‑
séget nyújt az uniós intézmények és 
szervek számára, hogy hosszú távú 
egységes módszert dolgozzanak ki és 
alkalmazzanak.
A fennmaradó kibocsátások 
ellentételezését csak 
korlátozott mértékben 
alkalmazzák, és az uniós 
intézmények és szervek 
nem rendelkeznek egységes 
megközelítéssel
52 
A szén‑dioxid‑kibocsátás ellentételezé ‑
se26 egy olyan mechanizmus, amellyel 
egy szervezet saját üvegházhatásúgáz ‑
kibocsátásának egészét vagy annak 
egy részét úgy kompenzálja, hogy 
a szén‑dioxid‑kibocsátásnak a világ 
más részén történő, pl. a széntüzelé ‑
sű erőműveket szélerőművekkel való 
felváltása útján megvalósított csök ‑
kentéséért fizet. A megfelelő ellen ‑
tételezésnek elismert rendszer révén 
ellenőrizhetőnek kell lennie annak ér ‑
dekében, hogy a kibocsátáscsökkentés 
teljesítse az addicionalitás (azaz ne 
tartalmazzon olyan csökkentést, ami 
egyébként is megvalósult volna) és 
állandóság kritériumait, valamint 
elkerülje a kibocsátásáthelyezést és 
a kétszeri beszámítást. Amennyiben az 
elkerülhetetlenül felmerülő kibocsá ‑
tásokat ellentételezik, a tevékenység 
szén‑dioxid‑semlegesnek minősül27.53 
Az uniós intézmények és szervek 
számára nem kötelező szén‑dioxid‑el ‑
lentételezést alkalmazni. Ennek 
ellenére több intézmény és szerv 
elkezdett ilyen rendszert használni, 
de gyakran csak korlátozott körben. 
Az ellenőrzés megállapította, hogy 
az ellentételezésért fizetett díj tonna 
CO2‑egyenértékenként 3,45–24,5  euró 
között mozog, ezáltal jóval az Európai 
Parlament és a Tanács által a tiszta 
és energiahatékony közúti járművek 
használatának előmozdításáról szóló 
irányelvben meghatározott 40  eurós 
(2007 ‑es áron számolt) felső értékhatár 
alatt van28.
Az uniós intézmények és 
szervek egy kis része önkéntes 
alapon alkalmazza az 
ellentételezést
54 
Az Európai Környezetvédelmi 
Ügynökség alkalmazta első ‑
ként az ellentételezést. 2006 ‑ban 
kibocsátáskompenzációs rendszert 
vezettek be az üzleti utakra vonatko ‑
zóan. Az EEA utazási irodája kiszámítja 
az okozott kibocsátást, és ellentétele ‑
zésként „Gold Standard” tanúsítván y‑
nyal29 rendelkező energiahatékonysági 
projekteket támogat Afrikában. 2012 ‑
ben az ellentételezés teljes költsége 
745 tonnára 11 286 euró volt, ami 
tonnánként 15,15  eurót jelent. Ezenkí ‑
vül 2010 ‑re, 2011 ‑re és 2012 ‑re vonat ‑
kozóan 2013 júliusában a fűtéshez 
kapcsolódó kibocsátások ellentétele ‑
zéséről döntöttek, és ennek keretében 
2420  euró értékben, azaz tonnánként 
10 euróval támogattak egy törökorszá ‑
gi szélerőműpark‑projektet.26 A szén‑dioxid ‑ellentételezést 
nem szabad összetéveszteni 
az Európai Unió 
kibocsátáskereskedelmi 
rendszerével (EU ETS), amely 
a nagy energiafogyasztású 
tevékenységek üvegház ‑
hatásúgáz‑ kibocsátásaira 
vonatkozó, kötelező jellegű fix 
összkvótás kereskedési 
rendszer. Lásd: az Európai 
Parlament és a Tanács 2003. 
október 13 ‑i 2003/87/EK 
irányelve az üvegházhatást 
okozó gázok kibocsátási 
egységei Közösségen belüli 
kereskedelmi rendszerének 
létrehozásáról és a 96/61/EK 
tanácsi irányelv módosításáról 
(HL L 275., 2003.10.25., 32. o.; 
magyar nyelvű különkiadás, 
15. fejezet, 7. kötet, 631. o.).
27 Az Egyesült Királyság 
Energiaügyi és 
Éghajlatváltozási 
Minisztériuma által 2011 ‑ben 
kiadott „A guide to carbon 
offsetting for the public 
sector”(Útmutató 
a szén‑dioxid‑kibocsátás 
ellentételezésére 
a közszférában) című 
dokumentum második 
változatának 11. oldalán 
található 
fogalommeghatározás szerint: 
„A szén‑dioxid‑semleges 
státusz azt jelenti, hogy – 
a kibocsátások kiszámítására 
szolgáló átlátható folyamat 
eredményeként, 
a kibocsátások csökkentésével 
és a fennmaradó kibocsátások 
ellentételezésével  – a nettó 
szén‑dioxid‑kibocsátás nulla.”
28 Lásd: a tiszta és 
energiahatékony közúti 
járművek használatának 
előmozdításáról szóló, 2009. 
április 23 ‑i 2009/33/EK európai 
parlamenti és tanácsi irányelv 
(HL L 120., 2009.5.15., 5. o.) 
melléklete (2. táblázat).
29 A kibocsátáskompenzációs 
projektekre vonatkozó, széles 
körben használt önkéntes 
„Gold Standard” tanúsítási 
szabványt 2003 ‑ban hozták 
létre nem kormányzati 
szervezetek.
24 Észrevételek
55 
A Belső Piaci Harmonizációs Hivatal 
2010 óta alkalmaz ellentételezést 
tevékenységének fokozatos szén‑di ‑
oxid‑semlegessé tétele céljából, annak 
figyelembevételével, hogy szén‑di ‑
oxid ‑kibocsátásuk beszámolási ható ‑
körét az elkövetkező években kiterjesz ‑
tik. A 2012 ‑ben közzétett 2145 tonna 
kibocsátást 52 549 euró ráfordítással, 
azaz tonnánként 24,5  euró értékben 
ellentételezték egy olyan projekt 
támogatása érdekében, amelynek célja 
a tűzifával működtetett hatékony tűz ‑
helyek terjesztése volt Nigériában.
56 
Az Európai Parlament 2012 ‑ben alkalma ‑
zott első ízben kibocsátáskompenzációt. 
A Parlament elnöksége úgy határozott, 
hogy kibocsátásainak a Parlament 
2011 ‑ben közzétett karbonlábnyomának 
mintegy 27% ‑át kitevő bizonyos kate ‑
góriái (különösen az épületek energia ‑
fogyasztása és a tisztviselők hivatali 
utazásai) esetében ellentételezést hajt 
végre. A kibocsátáskompenzációs 
egységek piaci árának csökkenése miatt 
az eredetileg kalkulált 705 000 eurós 
összeg helyett a Parlament ténylegesen 
89 558 eurót30 (tonnánként 3,45  eurót) 
fizetett egy Kínában található acélgyár ‑
tó üzemnek a „Gold Standard” tanú ‑
sítványt teljesítő energiahatékonysági 
projektje számára31.
57 
Az Európai Központi Bank ellentéte ‑
lezést alkalmazott a vasúton megtett 
üzleti utakra vonatkozóan. Ez 2012 ‑ben 
30,9 tonna CO2‑t tett ki, ami az üzleti 
utakból eredő kibocsátások csak kis 
részét jelentette. Az EKB nemzetközi 
üzleti utazási szolgáltatások beszer ‑
zésére vonatkozó 2012. decemberi 
fenntartható beszerzési iránymuta ‑
tásai32 azt javasolják, hogy a Bank 
követelményként szabja meg a sikeres 
ajánlattevő számára, hogy a hivatalos 
utak által okozott üvegházhatásúgáz ‑
kibocsátás 100% ‑át kompenzálja. Az iránymutatás azt javasolja, 
hogy a szén‑dioxid‑ellentétele ‑
zésben érintett projektek telje ‑
sítsék az addicionalitás és az ál ‑
landóság kritériumait, kerüljék el 
a kibocsátásáthelyezést és a kétszeri 
beszámítást, valamint az ellentétele ‑
zést független külső ellenőr ellenőriz ‑
ze. Az ellenőrzés idején az ajánlást 
még nem hajtották végre.
Két uniós szerv döntött az 
ellentételezés alkalmazásáról, 
de elhalasztotta vagy 
felfüggesztette a végrehajtást
58 
2007 ‑ben az Európai Beruházási 
Bank irányítóbizottsága jóváhagyta 
a Bank tevékenységének szén‑di ‑
oxid‑semlegessé tételét, és a fennma ‑
radó kibocsátás megfelelő minőségű 
kibocsátáskompenzációs egységek 
használatával történő ellentételezése 
mellett döntött, miután megfelelő 
intézkedéseket tesz azok csökkentése 
érdekében. Az ellenőrzés időpontjá ‑
ban azonban még nem hajtották végre 
a határozatot. Az EBB úgy döntött, 
hogy a végrehajtás 2014 ‑ben fog 
megkezdődni, a 2013 ‑as fennmaradó 
karbonlábnyom ellentételezésével.
59 
2008 ‑ban az Európai Repülésbiztonsá ‑
gi Ügynökség keretszerződést írt alá 
a légi közlekedésből származó kibocsá ‑
tások kibocsátáskompenzációs szolgál ‑
tatások keretében történő ellentéte ‑
lezésére. Az EASA szerint a szerződést 
2010 ‑ben az utazási költségvetés 
csökkentését követően felfüggesztet ‑
ték. 2012 ‑ben az EASA ellentételezést 
végzett a vasúton megtett üzleti utak ‑
ra vonatkozóan.30 Ez a Parlament 
költségvetésének 239. cikke 
alatt az ellentételezés céljára 
rendelkezésre álló kiadási 
összeg (950 000 euró) 
kevesebb mint 10% ‑a volt. 
A 239. cikk alatt fennmaradó 
összeget azonban nem 
használták fel további 
kibocsátáskompenzációs 
egységek vásárlására.
31 A műszaki specifikációk nem 
tartalmaztak 
a kibocsátáskompenzációs 
egységek származási 
országára vonatkozó 
követelményeket, pedig 
a Parlament külső tanácsadója 
az uniós tagállamok vagy 
a legkevésbé fejlett országok 
előnyben részesítését 
javasolta.
32 Lásd még: 88. bekezdés.
25 Észrevételek
A Bizottság nem alkalmazza az 
ellentételezést
60 
A Bizottság weboldalán33 az éghajlat ‑
politikai biztos a légi közlekedéssel 
kapcsolatban a kibocsátások önkéntes 
ellentételezésének fontolóra vételét 
tanácsolja az uniós polgárok számára 
(lásd: 3. háttérmagyarázat ).
61 
Az uniós intézmények és szervek 
többségéhez hasonlóan a Bizottság 
azonban jelenleg nem ellentételezi 
kibocsátásait, sem a biztosok, sem 
a munkatársak légi utazásaira vonat ‑
kozóan. Az intézmények és szervek 
vezetői jelenleg nem ellentételezik 
kibocsátásaikat, a következőképpen 
összegezhető érvek miatt:
a) az ellentételezést nem a saját 
kibocsátáscsökkentését kiegészítő 
megoldásként tekintik, hanem an ‑
nak alternatívájaként, ami kevésbé 
hiteles, mint a saját kibocsátások 
csökkentésére irányuló erőfeszítés. 
Ezért véleményük szerint minden 
költségvetési előirányzatot ener ‑
giahatékonysági intézkedésekre 
kellene felhasználni;b) az ellentételezést korainak tarják 
egészen addig, amíg ki nem merí ‑
tették az összes többi, a meglévő 
kibocsátások megszüntetésére 
vagy csökkentésére vonatkozó 
lehetőséget;
c) a tevékenységeknek az ellen ‑
tételezés segítségével történő 
szén‑dioxid‑semlegessé tételére 
vonatkozó politika megfelelő, és az 
összes uniós intézményt és szervet 
tekintve egységes jogi és pénzügyi 
kereteket igényelne;
d) a kibocsátáskompenzáció minősé ‑
ge nem minden esetben garantált.
A Számvevőszék véleménye szerint 
a kibocsátáscsökkentési intézkedése ‑
ket kiegészítő (és nem azokat helyette ‑
sítő), minőségi szempontból garantált 
ellentételezés megfelelő választ ad 
ezekre a kérdésekre.33 Ways you can fight climate 
change (Hogyan léphetünk fel 
az éghajlatváltozás ellen), 
2014. január ( http://ec.europa.
eu/clima/citizens/tips/
tips_04_en.htm ).
Az éghajlat‑politikai európai biztos az ellentételezés alkalmazásának fontolóra 
vételét javasolja a feltétlen ül szükséges repü lőutakkal kapcsolatban
„A légi közlekedés a szén‑dioxid‑kibocsátás leggyorsabban növekvő forrása a világon. Ha repülővel utazik, 
vegye fontolóra a szén‑dioxid‑kibocsátás ellentételezését. Az ezzel foglalkozó szervezetek kiszámítják az Ön 
által okozott kibocsátásokat, és megújuló energiaforrásokba fektetnek.”3. háttérmagyarázat
26 Észrevételek
Az uniós intézmények és 
szervek nem használják ki 
teljes mértékben 
a Bizottság által 
népszerűsített 
környezetvédelmi 
irányítási eszközöket
Az európai környezetvédelmi 
vezetési és hitelesítési 
rendszer (EMAS) bevezetése 
terén elért haladás lassú
62 
A Bizottság támogatja az uniós kör ‑
nyezetvédelmi vezetési és hitelesítési 
rendszer bevezetését a tagállamokban. 
Az EMAS célja a szervezetek környezeti 
teljesítményének folyamatos fejleszté ‑
se tevékenységeik minden, nem csak 
az üvegházhatásúgáz ‑kibocsátással 
kapcsolatos környezeti szempont ‑
jának rendszerszintű és rendszeres 
értékelésével. Mielőtt a szervezeteket 
a tagállamok illetékes hatóságai nyil ‑
vántartásba vennék, azoknak akkredi ‑
tált külső környezetvédelmi ellenőrök 
által végzett ellenőrzésen kell átes ‑
niük az EMAS‑rendeletben foglaltak 
teljesítésének ellenőrzése érdekében. 
A bejegyzés megújításához rendszeres 
további ellenőrzésekre van szükség34. 
A Bizottság szerint az EMAS „a piacon 
levő leghitelesebb és legmegbízha ‑
tóbb környezetvédelmi irányítási esz ‑
köz”35. A tanúsítási rendszerben való 
részvétel a Unión kívüli szervezetek 
számára is nyitott.63 
A szervezetek részvétele az EMAS‑ban 
önkéntes, és a résztvevők „előnyre 
tehetnek szert a hatósági ellenőrzés, 
a költségtakarékosság és a nyilvá ‑
nosságban róluk kialakuló kép ré ‑
vén, feltéve, hogy bizonyítani tudják 
környezeti teljesítményük javulá ‑
sát.”36 Az EMAS‑rendelet lehetővé 
teszi a résztvevők számára, hogy egy 
szervezetnek csak egy részét vetessék 
nyilvántartásba.
2001 óta él a közintézmények 
EMAS‑regisztrációjának 
lehetősége, és 2014 júniusában 
az ellenőrzött uniós 
intézmények és szervek köz ül 
hét volt bejegyezve
64 
Az 1993 ‑ban elfogadott első 
EMAS‑rendelet az ipari ágazatokban 
tevékenykedő vállalatokra korlátozó ‑
dott. Az EMAS‑rendelet első felülvizs ‑
gálata 2001 ‑ben (EMAS II) megnyitotta 
a lehetőséget minden gazdasági 
ágazat előtt, beleértve a köz ‑ és ma ‑
gánszféra szolgáltatási szektorát. Az 
uniós intézményeket felkérték, hogy 
törekedjenek a „rendeletben megha ‑
tározott elvek elfogadására”37. A 2009 ‑
ben elfogadott második felülvizsgált 
változat (EMAS III) vonzóbbá tette 
a rendszert a kisebb szervezetek, 
köztük a 250 ‑nél kevesebb munka ‑
társat foglalkoztató közintézmények 
számára.34 2014 januárjában több mint 
4500 szervezet és körülbelül 
7800 helyszín rendelkezett 
EMAS‑minősítéssel.
35 Lásd: „Az EMAS és az ISO 
14001: komplementaritások és 
különbségek” című EMAS 
tájékoztató adatlap 
(http://ec.europa.eu/
environment/emas/pdf/
factsheet/EMASiso14001_
high.pdf ).
36 Lásd: a szervezeteknek 
a közösségi környezetvédelmi 
vezetési és hitelesítési 
rendszerben (EMAS) való 
önkéntes részvételéről és 
a 761/2001/EK rendelet, 
a 2001/681/EK és a 2006/193/
EK bizottsági határozat 
hatályon kívül helyezéséről 
szóló, 2009. november 25 ‑i 
1221/2009/EK európai 
parlamenti és tanácsi rendelet 
(HL L 342., 2009.12.22., 1. o.) 
(8) preambulumbekezdése.
37 Lásd: a szervezeteknek 
a közösségi környezetvédelmi 
vezetési és hitelesítési rendszer ‑
ben (EMAS) való önkéntes 
részvételének lehetővé 
tételéről szóló, 2001. március 
19‑i 761/2001/EK európai 
parlamenti és tanácsi rendelet 
(HL L 114., 2001.4.24., 1. o.) 
(21) preambulumbekezdése.
27 Észrevételek
65 
2014 júniusában az ellenőrzött uni ‑
ós intézmények és szervek közül hét 
rendelkezett EMAS‑regisztrációval és 
öt másik a felkészülési szakaszban volt. 
A 6. táblázat  bemutatja a jelenlegi 
helyzetet.66 
Az EMAS‑tanúsítvánnyal rendelkező 
uniós intézmények és szervek közül 
három úgy döntött, hogy az általuk 
használt helyszíneket vagy épületeket 
csak részben vonják be a rendszer ha ‑
tóköre alá. Ezek a hatókör‑korlátozások 
a legtöbb esetben csak ideiglenesek, 
és olyan épületekre vonatkoznak, ame ‑
lyek egyelőre még nem teljesítik az 
EMAS előírásait, vagy amelyeket az el ‑
következő években kiüríteni terveznek.
Az európai környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben részt vevő 
intézmények és szervek
Intézmény/szerv EMAS -regisztrációval rendelkezik, vagy terveziAz épületek alapterületének 
lefedettsége 2013-ban
Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2005 óta 100%
Európai Bizottság 2005 óta Brüsszel 85%
Luxembourg 31%
Petten (JRC) 100%
Egyéb JRC helyszínek 0%
Kiadóhivatal (Luxembourg) 0%
Grange 0%
Végrehajtó ügynökségek 0%
Tagállami képviseletek 0%
Teljes lefedett alapterület 57%
Európai Parlament 2007 ótaHárom fő helyszín 85%
Tagállami irodák 0%
Belső Piaci Harmonizációs Hivatal 2008 óta77% 
(egy bérelt épületre nem terjed ki)
Európai Központi Bank 2010 óta100% 
(kivéve a külső adatközpontban talál -
ható területet)
Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 
2011 ótaA kizárólagosan használt öt épület 
100%-a
A Bizottsággal megosztva használt 
épület 0%-aEurópai Unió Régiók Bizottsága
Európai Tanács Előkészítés alatt, 2015-re tervezik a nyilvántartásba vételt n.a.Európai Unió Tanácsa
Európai Gyógyszerügynökség Előkészítés alatt, 2015-re tervezik a nyilvántartásba vételt n.a.
Az Európai Unió Bírósága Előkészítés alatt, 2016-ra tervezik a nyilvántartásba vételt n.a.
Európai Számvevőszék Előkészítés alatt, 2016-ra tervezik a nyilvántartásba vételt n.a.
Európai Beruházási BankFelkészülés egy környezetvédelmi irányítási rendszer bevezetésére
Nem döntöttek az EMAS mellett (az ISO 14001 használatát is fontolóra veszik)n.a.
Európai Repülésbiztonsági Ügynökség Nem döntöttek az EMAS bevezetésére történő felkészülés mellett n.a.
Európai Külügyi Szolgálat Nem döntöttek az EMAS bevezetésére történő felkészülés mellett n.a.6. táblázat
28 Észrevételek
A Bizottságnál az EMAS 
hatóköre jelenleg erősen 
korlátozott
67 
A Bizottság esetében az EMAS rend ‑
szer hatóköre a többi intézménynél 
és szervnél nagyobb mértékben van 
korlátozva. Ezt részben a Bizottság 
mérete magyarázza, különös tekintet ‑
tel a számos tagállamban fenntartott 
helyszínekre és a rendszer hatóköre 
alá bevonni tervezett épületek jelen ‑
tős számára. A késedelem azonban 
a döntési folyamat lassúságának és 
a ráfordított személyzeti erőforrások 
elégtelenségének is betudható.
68 
Miután 2005 ‑ben nyolc brüsszeli 
épületben több szervezeti egységre 
kiterjedő kísérleti EMAS projektet 
hajtott végre, a Bizottság csak 2009 
szeptemberében döntött úgy, hogy az 
EMAS‑tanúsítvány hatókörét minden 
brüsszeli és luxembourgi tevékeny ‑
ségére és épületére kiterjeszti. E cél ‑
kitűzés teljesítésére nem tűztek ki 
határidőt.
69 
2010 ‑ben a Közös Kutatóközpont öt 
helyszínének irányítási rendszere szer ‑
zett ISO 14001 tanúsítványt. Elmulasz ‑
tották azonban a lehetőséget, hogy 
ezzel egy időben az EMAS nyilvántar ‑
tásba vételt is elvégezzék38.70 
2013 novemberében a Bizottság 
vállalta, hogy az EMAS alkalmazását 
kellő időben kiterjeszti az Európai 
Unión belüli minden tevékenységére 
és helyszínére39. A határozat kifeje ‑
zetten említi a Közös Kutatóközpont 
és a grange‑i Élelmiszerügyi és Állat ‑
egészségügyi Hivatal tevékenységei ‑
nek és létesítményeinek bevonását az 
EMAS‑tanúsítvány hatókörébe. A vég ‑
rehajtó ügynökségeket és a Bizottság 
tagállamokban található képvisele ‑
teit a határozat azonban nem említi 
(több mint 35 épület mintegy 38 000 
ezer négyzetméternyi alapterülettel). 
A rendszer tagállami képviseleteken 
történő alkalmazása lehetőséget 
nyújtana az EMAS aktív előmozdítá ‑
sára a tagállamok területén, valamint 
megfelelően bizonyíthatná, hogy 
alkalmazása a kis szervezetek számára 
is hasznos lehet40.
71 
Ugyanezek a megfontolások érvé ‑
nyesek a jelenleg az Európai Külügyi 
Szolgálat által irányított uniós külkép ‑
viseletekre (több mint 140 országban 
körülbelül 250 000 négyzetméter alap ‑
területtel). Az EKSZ még nem kötelezte 
el magát az EMAS alkalmazása mellett.38 Az EMAS az ISO 14001 minden 
előírását magában foglalja, és 
egyúttal túl is mutat azokon. 
A két rendszert egyszerre is 
lehet ellenőrizni és tanúsítani. 
Ezért az egyidejű ellenőrzés és 
tanúsítás csak korlátozott 
mértékű többletköltséggel jár.
39 A Bizottság 2013. 
november 18 ‑i C(2013) 7708 
final határozata a közösségi 
környezetvédelmi vezetési és 
hitelesítési rendszer (EMAS) 
a Bizottság szolgálatainál 
történő alkalmazásáról.
40 A Bizottság kiadott egy „EMAS 
eszköztár kisvállalkozásoknak” 
című útmutatót a kis 
szervezetek számára, és egy 
úgynevezett „Könnyített 
EMAS” elnevezésű 
szabványosított módszer 
alkalmazását javasolja.
29 Észrevételek
Az EMAS bevezetése 
költségekkel jár, de 
környezetvédelmi szempontból 
javulást és pénz ügyi 
megtakarításokat eredményez
72 
Az ellenőrzés megállapította, hogy az 
EMAS működtetése évi 50 000 és egymil ‑
lió euró közötti összeget emészt fel, az 
adott uniós intézmény vagy szerv mére ‑
tétől, valamint a rendszer teljesítményé ‑
vel kapcsolatos ambícióktól függően. 
Ez a becslés tartalmazza a személyzeti, 
valamint a tanúsításhoz és a belső 
ellenőrzéshez kapcsolódó kiadásokat, 
de nem foglalja magában az EMAS által 
szükségessé tett beruházásokat.
73 
Az EMAS bevezetésekor a szervezet 
teljesítményjavulásának első jelei már 
általában az első EMAS ‑tanúsításra való 
felkészülés időpontjában megmutat ‑
koznak. Például 2012 ‑ben mind az Euró ‑
pai Központi Bank (2010 óta rendelkezik 
EMAS regisztrációval) mind a bizottsá ‑
gok (2011 óta rendelkeznek EMAS re ‑
gisztrációval) a 2008 ‑as szinthez képest 
a villamosenergia‑fogyasztásuk körül ‑
belül 20% ‑os csökkentéséről számoltak 
be, és a folyamatos csökkenés mindkét 
esetben már 2009 ‑ben megkezdődött.
74 
Ezek a megtakarítások nemcsak 
a környezetre vannak pozitív hatással, 
hanem pénzügyi hozadékuk is van. 
Általában az EMAS‑t bevezető uniós 
intézmények és szervek nem köve ‑
tik nyomon a rendszer által realizált 
pénzügyi megtakarításokat. Az EMAS 
azonban azonnali pozitív pénzügyi ha ‑
tással jár az energiafogyasztás és más 
erőforrások felhasználásának előzetes 
beruházások nélküli csökkentése miatt, 
különösen a jobb ingatlangazdálkodás 
(pl. a fűtési időszak és az átlaghőmér ‑
séklet kiigazítása) vagy a személyzet 
magatartásában bekövetkező változá ‑
sok (pl. elektronikus eszközök kikap ‑
csolása az iroda elhagyása előtt) miatt.75 
Amennyiben beruházások szüksége ‑
sek a teljesítményjavulás eléréséhez, 
a pénzügyi megtakarítások csak ké ‑
sőbb jelentkeznek. Például a Belső Piaci 
Harmonizációs Hivatal kiértékelte az 
épület energiahatékonyságának növe ‑
lésére irányuló, a 2010–2012 ‑es időszak ‑
ban mintegy 2,5 millió euró értékben 
végrehajtott, az EMAS‑hoz kapcsolódó 
beruházásokat (napelemek, belső 
felújítás, hűtőberendezés). A Hivatal 
szerint az energiaköltségek terén várt 
megtakarítások alapján a beruházás 
körülbelül hét év alatt térül meg.
76 
A Bizottság számításai szerint mintegy 
hétmillió euró bruttó megtakarítást 
értek el 2012 ‑ben az EMAS keretében 
a brüsszeli épületei energia ‑ és vízfel ‑
használásának csökkentésére hozott 
intézkedések következtében41. 2012 ‑
ben a Bizottság brüsszeli épületeinek42 
összesített energiafogyasztása körül ‑
belül 15% ‑kal volt alacsonyabb, mint 
2005 ‑ben.
A jelenlegi szabályok szerint 
a zöld közbeszerzés inkább 
csak lehetőség mintsem 
kötelezettség, és csak 
kevesen alkalmazzák azt 
szisztematikusan
77 
A közbeszerzések környezetbaráttá 
tételéről szóló bizottsági közlemény ‑
ben43 meghatározott zöld közbeszerzés 
(GPP) egy olyan beszerzési folyamat, 
„amelynek alkalmazásakor a hatóságok 
azoknak az áruknak, szolgáltatásoknak 
és munkálatoknak a beszerzését része ‑
sítik előnyben, amelyek más, azonos 
rendeltetésű árukhoz, szolgáltatások ‑
hoz és munkálatokhoz képest kisebb 
mértékben terhelik a környezetet”.41 Az alkalmazott módszer 
szerint 2005 volt 
a referenciaév. A 2012. évi 
„virtuális fogyasztást” (az 
EMAS keretében hozott 
energia ‑ és víztakarékossági 
intézkedések nélküli 
fogyasztás) a 2005. évi 
energiafogyasztási mutató 
[kWh/m2] és a 2012 ‑es 
tényleges alapterület alapján 
számították ki. A 2012. évi 
„virtuális fogyasztást” 
összehasonlították a tényleges 
2012. évi fogyasztással. Ezután 
a „virtuális fogyasztást” 
2012 ‑es áron 
összehasonlították a 2012 ‑ben 
felmerül tényleges 
költségekkel a pénzügyi 
megtakarítások 
kiszámításához.
42 Az adatok a Bizottság által 
használt azon épületekre 
vonatkoztak, amelyek az adott 
évben a Bizottság 
ingatlanportfoliójába 
tartoztak. A számítás során 
nem vették figyelembe 
a végrehajtó ügynökségeket.
43 COM(2008) 400 végleges, 
2008. július 16.
30 Észrevételek
78 
Az uniós intézmények és szervek köz ‑
beszerzésére jelenleg vonatkozó sza ‑
bályok egyetlen kivételtől44 eltekintve 
nem tartalmaznak semmilyen előírást 
a csökkentett környezeti hatást kifejtő 
áruk, szolgáltatások és kivitelezési 
munkák beszerzésére. A zöld közbe ‑
szerzést csak lehetőségnek tekintik, és 
annak alkalmazása nem kötelező.
79 
Az Unió költségvetési rendelete nem 
tér ki a zöld közbeszerzés alkalmazásá ‑
ra45. A költségvetési rendelet alkalma ‑
zási szabályai46 lehetővé teszik környe ‑
zetvédelmi szempontok alkalmazását 
a közbeszerzésben, és szabályokat 
határoznak meg arra vonatkozóan, 
hogy e szempontokat miként lehet 
érvényesíteni a műszaki specifikációk, 
a kiválasztási és odaítélési kritériumok, 
illetve a szerződésteljesítési záradé ‑
kok terén. Az alkalmazási szabályok 
rendelkezései a közbeszerzésről szóló 
korábbi uniós irányelvhez igazodnak47.
80 
A tiszta és energiahatékony közúti 
járművek használatának előmozdításá ‑
ról szóló irányelv48 azon rendelkezéseit 
azonban, amelyek előírják a közigaz ‑
gatási szervek számára a teljes élet ‑
tartamhoz kapcsolódó energetikai és 
környezeti hatások figyelembevéte ‑
lét, nem építették be az alkalmazási 
szabályokba. Ugyanez vonatkozik az 
energiafogyasztási címkézésről szóló 
irányelvre49, amely előírta az ajánlatké ‑
rő hatóság számára, hogy törekedje ‑
nek kizárólag a legmagasabb ener ‑
giatakarékossági szintű és a legjobb 
energiahatékonysági osztályba tartozó 
termékek beszerzésére50.  Végezetül a költségvetési rendelet 
alkalmazási szabályai az energiahaté ‑
konyságról szóló irányelv51 vonatkozó 
rendelkezéseit sem veszik még figye ‑
lembe. Ennek eredményeként a zöld 
közbeszerzés területén a valamennyi 
uniós intézményre és szervre jelenleg 
érvényes jogi kötelezettségek eny ‑
hébbek, mint a tagállami hatóságokra 
vonatkozó előírások.
A Bizottság a zöld közbeszerzés 
önkéntes alapon történő 
alkalmazását támogatja
81 
A Bizottság Költségvetési Főigaz ‑
gatósága által kiadott közbeszer ‑
zési vademecum52 és a  Circular 
on the inclusion of environmental 
considerations in public contracts 
awarded by the EU Institutions  (Körlevél 
a környezetvédelmi szempontoknak 
az uniós intézmények által odaítélt 
közbeszerzési szerződésekben történő 
érvényesítéséről) című dokumentum53 
az olvasót az önkéntes alapú zöld 
közbeszerzésre vonatkozó ajánlások ‑
hoz54 és a Bizottság Környezetvédelmi 
Főigazgatósága által kiadott GPP ‑
eszköztárhoz irányítja.44 Az uniós intézmények 
esetében jelenleg egyetlen 
területen kötelező a zöld 
közbeszerzés: az Energy Star 
program hatókörébe tartozó 
energiatakarékos irodai 
berendezésekre vonatkozóan. 
Lásd: az irodai berendezésekre 
vonatkozó közösségi 
energiahatékonysági 
címkézési programról szóló, 
2008. január 15 ‑i 106/2008/EK 
európai parlamenti és tanácsi 
rendelet (HL L 39., 2008.2.13., 
1. o.) 6. cikke.
45 A költségvetési rendelet 
a „környezet”, a „fenntartható 
fejlődés” és 
a „fenntarthatóság” fogalmait 
sem tartalmazza.
46 A Bizottság 2012. október 29 ‑i 
1268/2012/EU felhatalmazáson 
alapuló rendelete az Unió 
általános költségvetésére 
alkalmazandó pénzügyi 
szabályokról szóló 966/2012/
EU, Euratom európai 
parlamenti és tanácsi rendelet 
alkalmazási szabályairól 
(HL L 362., 2012.12.31., 1. o.).
47 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2004. március 31 ‑i 
2004/18/EK irányelve az építési 
beruházásra, az 
árubeszerzésre és 
a szolgáltatásnyújtásra 
irányuló közbeszerzési 
szerződések odaítélési 
eljárásainak összehangolásáról 
(HL L 134., 2004.4.30., 114. o.).
48 A 2009/33/EK irányelv.
49 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2010. május 19 ‑i 
2010/30/EU irányelve az 
energiával kapcsolatos 
termékek energia ‑ és egyéb 
erőforrás‑fogyasztásának 
címkézéssel és szabványos 
termékismertetővel történő 
jelöléséről (HL L 153., 
2010.6.18., 1. o.).
50 A 2010/30/EU irányelv 9. cikke.
51 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2012. október 25 ‑i 
2012/27/EU irányelve az 
energiahatékonyságról és 
a 2009/125/EK és a 2010/30/EU 
irányelv módosításáról, 
valamint a 2004/8/EK és 
a 2006/32/EK irányelv 
hatályon kívül helyezéséről 
(HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).
52 2013. áprilisi változat.
31 Észrevételek
82 
A GPP ‑eszköztár a pályázati dokumen ‑
tumok műszaki specifikációinak, illetve 
a kiválasztási és/vagy odaítélési kritéri ‑
umok és szerződésteljesítési záradékok 
részeként alkalmazandó környezet ‑
védelmi előírásokra tesz javaslatot. 
A számvevőszéki ellenőrzés megkez ‑
désekor az eszköztárban található 
GPP ‑kritériumok 19 termék ‑ és szol ‑
gáltatáscsoportot fedtek le55. Minden 
termék ‑, illetve szolgáltatáscsoport 
esetében a GPP ‑kritériumok két típusa 
különböztethető meg. A Környezetvé ‑
delmi Főigazgatóság szerint:
a) az alapkritériumokat minden aján ‑
latkérő hatóság fel tudja használni, 
és azok a főbb környezeti hatá ‑
sokkal foglalkoznak. Kialakításuk 
lehetővé teszi, hogy minimális 
kiegészítő ellenőrzéssel és több ‑
letköltséggel lehessen egyszerűen 
alkalmazni a GPP‑t;
b) az alapkritériumok és átfogó krité ‑
riumok összehasonlítása másoló ‑
papír és grafikai célra szánt papír 
esetén. Ezek kiegészítő ellenőr ‑
zést igényelnek, illetve a hasonló 
rendeltetésű termékekhez képest 
többletköltséggel járnak.A legtöbb intézmény és 
szerv alkalmazta a zöld 
közbeszerzést, de nem 
szisztematikus módon
83 
Az ellenőrzés megállapította, hogy az 
Európai Környezetvédelmi Ügynökség 
és az Európai Központi Bank56 belső 
utasításokkal és szisztematikus nyo ‑
mon követéssel de facto  kötelezővé 
tette a zöld közbeszerzést a releváns 
esetekben. A Régiók Bizottsága és az 
Európai Gazdasági és Szociális Bizott ‑
ság esetében csak közös szolgálataik 
által kiírt ajánlattételi felhívások ese ‑
tében alkalmazzák kötelező jelleggel 
a zöld közbeszerzést. Az Európai 
Külügyi Szolgálat arról tájékoztatta 
a Számvevőszéket, hogy egyelőre még 
nem alkalmaz zöld közbeszerzést. 
A többi intézmény és szerv alkalmazta 
a zöld közbeszerzést, de nem sziszte ‑
matikus módon.
84 
Az ellenőrzés az uniós intézmények 
és szervek által kiírt 160 közbeszerzési 
eljárás olyan ajánlattételi dokumen ‑
tumait értékelte, amelyek relevánsak 
voltak a zöld közbeszerzés szem ‑
pontjából, és megvizsgálta, hogy az 
ajánlattételi felhívásokhoz kapcsolódó 
dokumentumokban szerepeltek‑e 
a GPP ‑eszköztár szerinti vagy más kör ‑
nyezetvédelmi kritériumok. A közbe ‑
szerzési eljárások többségét 2012 ‑ben 
indították el, illetve véglegesítették. 
A 7. táblázat  foglalja össze az eredmé ‑
nyeket, az ellenőrzési módszerrel kap ‑
csolatos részletes információk pedig 
a mellékletben  találhatók.53 2007. májusi, 2013. januárban 
aktualizált változat.
54 Európai Bizottság, Buying 
green! A handbook on green 
public procurement  (Zöld 
vásárlás – A zöld közbeszerzés 
kézikönyve), 2. kiadás, 2011. Ez 
a dokumentum a „Bizottság 
szolgálatainak szóló indikatív 
dokumentum”, ami 
„semmilyen módon nem 
tekinthető kötelezőnek az 
intézmény számára”.
55 1. Másolópapír és grafikai célra 
szánt papír; 2. tisztítószerek és 
takarítási szolgáltatások; 
3. irodai informatikai 
berendezések; 4. kivitelezési 
munkák; 5. közlekedés; 6. 
bútorok; 7. villamos energia; 
8. étkeztetési és 
vendéglátó‑ipari 
szolgáltatások; 9. textilipari 
termékek; 10. kertészeti 
termékek és szolgáltatások; 
11. ablakok, üvegezett ajtók és 
tetőablakok; 12. hőszigetelés; 
13. kemény padlóburkolatok; 
14. falazóelemek; 15. kapcsolt 
hő‑ és villamosenergia ‑
termelés; 16. útépítés és 
forgalmi jelzőtáblák; 17. utcai 
világítás és forgalmi 
jelzőlámpák; 18. mobil ‑
telefonok; 19. beltéri világítás.
56 Az EKB esetében még korai 
volt azt értékelni, hogy az 
utasításokat teljes mértékben 
betartják‑e, de egyértelmű 
volt, hogy előrelépést tettek.
32 Észrevételek
85 
Az értékelt eljárások több mint fele 
„nem környezetbarát” vagy „kismér ‑
tékben környezetbarát” minősítést 
kapott a következő okokból:
a) a pályázati dokumentumok nem 
tartalmaztak környezetvédelmi 
kritériumokat, vagy csak annyi 
volt az előírás, hogy az ajánlattevő 
a vonatkozó környezetvédelmi 
jogszabályokat teljesítse (nem 
környezetbarát);
b) egyáltalán nem (nem környezet ‑
barát) vagy csak korlátozottan 
(kis mértékben környezetbarát) 
alkalmazták a GPP ‑eszköztár által 
javasolt alapkritériumokat;
c) az odaítélési kritériumok között 
a környezetvédelmi kritériumok 
csak viszonylag alacsony súlyozás ‑
sal szerepeltek, amely következté ‑
ben az eljárás eredményére gyako ‑
rolt hatásuk csak csekély volt, ha 
azokat nem kombinálták a műszaki 
specifikációk vagy a kiválasztási 
kritériumok között szereplő kör ‑
nyezetvédelmi követelményekkel 
(kismértékben környezetbarát).A Bizottság GPP ‑kritériumai 
nem fedik le az összes releváns 
közbeszerzési ter ületet, és az 
alapkritériumok sok esetben 
nem elég ambiciózusak
86 
2008 óta a Bizottság 22 GPP ‑
kritériumcsoportot tett közzé, azok 
azonban még mindig nem terjednek ki 
minden releváns közbeszerzési terület ‑
re. A Környezetvédelmi Főigazgatóság 
2014 ‑es GPP ‑munkaprogramja57 nem 
tartalmaz az eszköztárral kapcsolatos 
iránymutatást a következő területeken: 
adatközpontok58, épületek karbantar ‑
tása és javítása, valamint üzleti utak 
(pl. környezetbarát szállodák, légi 
közlekedés, autóbérlés). A másoló ‑
papírra és grafikai célra szánt papírra 
vonatkozó meglévő kritériumok nem 
tartalmaznak a nyomtatási szolgáltatá ‑
sokra vonatkozó kritériumokat.57 A munkaprogramokat 
a Környezetvédelmi 
Főigazgatóság weboldalán 
teszi közzé: http://ec.europa.
eu/environment/gpp/
gpp_criteria_wp.htm
58 Ezzel a területtel azonban az 
adatközpontok 
energiahatékonyságáról szóló 
uniós szakmai kódex 
foglalkozik 
(lásd: 101. bekezdés).7 . táblázatKörnyezetvédelmi kritériumok alkalmazása a pályázati 
dokumentumokban
Kategória Szám Az összes %-ában
Jellegéből adódóan környezetbarát 8 5%
Nagyon környezetbarát 21 13%
Környezetbarát 32 20%
Kismértékben környezetbarát 57 36%
Nem környezetbarát 42 26%
Összes vizsgált eljárás száma 160 100%
33 Észrevételek
87 
Az ellenőrzés megállapította, hogy 
egyes esetekben a GPP alapkritériu ‑
mai kevéssé voltak ambiciózusak és 
könnyen teljesíthetőek voltak, vagy 
nem mutattak túl az alkalmazandó jog ‑
szabályok által már előírt követelmé ‑
nyeken59. Másrészről egyes engedélye ‑
zésre jogosult tisztviselők kifejtették, 
hogy azért nem használják az átfogó 
kritériumokat, mert fennáll a kocká ‑
zata, hogy nem találnának elegendő 
számú ajánlattevőt, mivel nem minden 
ajánlattevő tudja teljesíteni az átfogó 
kritériumokat.
88 
Az Európai Központi Bank főként 
a Bizottság GPP ‑ajánlásai alapján 
dolgozott ki a fenntartható közbeszer ‑
zésre vonatkozó belső iránymutatást. 
Az EKB‑iránymutatás melléklete nem 
kínál választási lehetőséget alapvető 
és ambiciózusabb kritériumok közül, 
hanem a beszerzendő termékek és 
szolgáltatások minden kategóriájához 
egységes kritériumokat javasol. Az EKB 
által alkalmazott kritériumok általában 
szigorúbbak, mint a GPP ‑eszköztárban 
található alapkritériumok, de nem érik 
el az átfogó kritériumok szintjét. Az 
informatikai berendezések esetében 
azonban az EKB kritériumai túlmutat ‑
nak az eszköztár átfogó kritériumain. 
Ezenkívül az iránymutatás olyan terü ‑
letekre is kiterjed, amelyeket a GPP ‑
eszköztár szerinti kritériumok nem 
fednek le, pl. irodaszerekre, irodai be ‑
rendezésekre és nemzetközi utazásra.Nem foglalkoznak átfogóan 
életciklusköltség‑elemzéssel
89 
A GPP ‑eszköztár jelenlegi kritériumai 
bizonyos mértékig magukban foglalják 
az életciklusköltség‑elemzést. A 2014. 
februárban elfogadott új közbeszerzési 
irányelv60 azonban szigorú követel ‑
ményeket támaszt. Az irányelv arról 
rendelkezik, hogy a termék, szolgálta ‑
tás vagy kivitelezési munka életciklusa 
során felmerült alábbi költségek részét 
vagy egészét kell releváns mértékben 
figyelembe venni:
a) az ajánlatkérő szerv vagy más 
felhasználók által viselt költsé ‑
gek, mint például a beszerzéshez 
kapcsolódó költségek, a használat 
költségei, mint például energiafo ‑
gyasztás és más források felhasz ‑
nálása, karbantartási költségek, 
valamint az életciklus végéhez 
kapcsolódó költségek, például 
elszállítási és újrahasznosítási 
költségek;
b) az adott áruhoz, szolgáltatáshoz 
vagy kivitelezési munkához annak 
életciklusa során kapcsolódó 
környezeti externáliáknak betud ‑
ható költségek, amennyiben ezek 
pénzben kifejezett értéke megha ‑
tározható és ellenőrizhető; az ilyen 
költségek magukban foglalhatják 
az üvegházhatású gázok és más 
szennyező anyagok kibocsátásá ‑
nak költségeit, valamint a klímavál ‑
tozás hatásainak csökkentésével 
kapcsolatos egyéb kiadásokat.
A GPP ‑eszköztár jelenleg nem tar ‑
talmaz ilyen átfogó életciklusköltség‑  
elemzést.59 A mobiltelefon‑töltők (külső 
tápegységek) aktív 
üzemmódban mért átlagos 
hatékonyságára vonatkozó 
GPP ‑alapkritériumok 
egyszerűen csak megismétlik 
a 2005/32/EK európai 
parlamenti és tanácsi 
irányelvnek a külső 
tápegységek üresjáratú 
üzemmódban fellépő 
elektromosáram‑fogyasztására 
és aktív üzemmódban mért 
átlagos hatékonyságára 
vonatkozó környezetbarát 
tervezési követelmények 
tekintetében történő 
végrehajtásáról szóló, 
2009. április 6 ‑i 278/2009/EK 
bizottsági rendeletben 
(HL L 93., 2009.4.7., 3. o.) 
meghatározott 
követelményeket.
60 A közbeszerzésről és 
a 2004/18/EK irányelv hatályon 
kívül helyezéséről szóló 
2014/24/EU európai 
parlamenti és tanácsi irányelv 
68. cikke 
(Életciklusköltség‑elemzés) 
(HL L 94., 2014.3.28., 65. o.).
34 Észrevételek
Új ép ületek és jelentős 
felújítási projektek 
esetében nem alkalmaznak 
szisztematikusan az 
energiahatékonysági 
teljesítményre vonatkozó 
környezetbarát építési 
előírásokat
Az elkövetkező évek 
egyik legnagyobb 
kihívása az épü letek 
energiahatékonyságának 
javítása lesz
90 
Az épületek felelősek az Unió teljes 
energiafogyasztásának 40% ‑áért. Az 
épületek energiahatékonyságának 
javítása ezért fontos eszköz az üveg ‑
házhatású gázok kibocsátásának 
csökkentésére. Az új épületek tervezési 
folyamata során vagy meglévő épüle ‑
tek jelentős felújításával lehet a leg ‑
nagyobb hatást gyakorolni a jövőbeni 
energiahatékonyságra. Ezért nagyon 
fontos, hogy az uniós intézmények 
és szervek ambiciózus célokat tűzze ‑
nek ki saját épületeikre vonatkozó ‑
an, ha valóban csökkenti szeretnék 
kibocsátásaikat.
91 
A legszigorúbb energiahatékonysági 
előírások teljesítéséhez az uniós in ‑
tézményeknek és szerveknek arra kell 
törekedniük, hogy épületeik teljesít ‑
sék a GPP ‑eszköztár építési projektre 
vonatkozó átfogó kritériumait. Ezek az 
önkéntes alapon választható kritériu ‑
mok két lehetőséget ajánlanak:
a) az épület energiahatékonyságának 
teljesítenie kell az alapul szolgáló, 
alacsony energiaigényű vagy pas z‑
szív házakra vonatkozó előírásokat;b) ennek alternatívájaként helyi meg ‑
újuló energiaforrásnak (az építési 
területen belül, pl. napelemek, 
biomasszakazán, szélturbina stb.) 
kell rendelkezésre állnia, továbbá 
az épületnek a vonatkozó tagálla ‑
mi jogszabályok által engedélye ‑
zett maximális energiaigénynél 
jelentősen alacsonyabb maximális 
energiaigénnyel kell rendelkeznie.
92 
A GPP jóval enyhébb alapkritériu ‑
mai azt javasolják, hogy a vonatkozó 
jogszabályok által engedélyezett 
maximális értéknél jelentősen ala ‑
csonyabb energiafogyasztási előírást 
határozzanak meg a teljes fogyasztás ‑
ra. A Bizottság Közös Kutatóközpontja 
által 2005 ‑ben indított, környezetbarát 
épületekre vonatkozó GreenBuilding 
programja (GBP) is ezt a megközelítést 
alkalmazza. Ez az önkéntes alapon 
működő program a nem lakóépü ‑
letek tulajdonosait célozza, arra 
ösztönözve őket, hogy az épületek 
energiahatékonyságát javító költség ‑
hatékony intézkedéseket hozzanak61. 
A „GreenBuilding partnereknek” 
a következő követelményeket kell 
teljesíteniük:
a) amennyiben ez gazdaságilag élet ‑
képes, az új épületeknek 25% ‑kal 
kevesebb primerenergia‑fogyasz ‑
tással kell rendelkezniük, mint 
a hatályban levő építési szabályok 
által előírt energiafelhasználási 
szint;
b) a meglévő épületeknek a felújítást 
követően összesen legalább 25% ‑
kal kell csökkenteniük primerener ‑
gia‑felhasználásukat, amennyiben 
ez gazdaságilag életképes.61 A programban részt vevő 
épületek száma: 936 
(2014. február 24 ‑i állapot).
35 Észrevételek
Az uniós intézményeknek 
a br üsszeli épü letekre 
vonatkozó politikája 
energiahatékonysági 
szempontból nem volt 
ambiciózus
93 
Az ellenőrzés időpontjában egyetlen 
ellenőrzött uniós intézmény sem kö ‑
vette a GPP ‑eszköztár által támogatott 
megközelítést és a GBP programot 
a brüsszeli épületekre vonatkozóan.
94 
A Bizottság Brüsszeli Infrastrukturális 
és Logisztikai Hivatala (OIB) a  Manual 
of standard building specifications  
(Épületek szabványos műszaki speci ‑
fikációinak kézikönyve) 2011. decem ‑
beri kiadását használta referenciaként 
a Bizottság szervezeti egységeinek 
otthont adó épületek műszaki teljesít ‑
ményének és jellemzőinek meghatáro ‑
zásához62. A kézikönyv szerint elegen ‑
dő volt, hogy az épületek teljesítsék 
a primerenergia‑felhasználásra vonat ‑
kozó regionális jogszabályokban meg ‑
határozott minimális követelményeket.
95 
A Bizottság 2025 ‑ig várhatóan lecse ‑
réli vagy felújítja a Brüsszelben el ‑
foglalt teljes alapterületének 50% ‑át. 
Az OIB egyelőre még nem értékelte 
az épületek energiahatékonyságáról 
szóló 2010/31/EU átdolgozott irányelv 
rendelkezéseinek az erre a projektre 
gyakorolt hatásait. Az irányelv előírja, 
hogy 2018 után a közintézmények 
tulajdonában álló vagy általuk használt 
épületeknek nullaközeli energiaigényű 
épületnek kell lenniük, és 2020 végére 
minden új épületnek teljesítenie kell 
ezt az előírást.96 
Amikor az Európai Parlament legutóbb 
2010 ‑ben áttekintette a brüsszeli 
ingatlanpiacot, a környezetvédelmi 
teljesítményre vonatkozó kiválasztási 
kritérium szerint a javasolt projektek 
esetében meg kellett adni a teljesít ‑
ménnyel kapcsolatos információkat, de 
a teljesítményre vonatkozóan nem vol ‑
tak minimumkövetelmények megha ‑
tározva. A kiválasztott „Trebel” projekt 
esetében a projektgazda kötelezett ‑
ségvállalást tett arra vonatkozóan, 
hogy az új épület teljesítménye betart ‑
ja a primerenergia‑felhasználásra vo ‑
natkozó brüsszeli jogszabályok szerinti 
megengedett maximális értéket.
97 
Az elkövetkező években a Parlament ‑
nek fel kell újítania fő brüsszeli épüle ‑
teit. Az első felújítandó épület a Paul 
Henri Spaak épület lesz. A Parlament 
adminisztrációja négy lehetőséget 
vázolt fel, ebből a legambiciózusabb 
egy nullaközeli energiaigényű épület ‑
re vonatkozik. 2012 szeptemberében 
az épületekkel, közlekedéssel és egy 
környezetbarát Parlamenttel foglalko ‑
zó munkacsoport a környezeti teljesít ‑
mény szempontjából második legjobb 
lehetőséget választotta. Az ellenőrzés 
időpontjában még nem született dön ‑
tés a Parlament Elnöksége részéről.62 A kézikönyv új és jelentős 
mértékű felújításon átesett 
épületekre vonatkozik.
36 Észrevételek
98 
A Tanács úgy véli, hogy a GBP nem 
releváns a jelenleg építés alatt álló 
Europa épület szempontjából. Az épü ‑
let jelentős, a projektbe integrálandó 
részeit 1922 és 1927 között építették, 
és műemléki védettséget élveznek. 
A Tanács szerint ez lényeges techni ‑
kai korlátnak minősül, ami az épület 
energiahatékonyságára is jelentős 
hatást gyakorolt. A Justus Lipsius 
Building épület felújításáról még nem 
született döntés. A Tanács 2015 ‑ben 
tervezi megkezdeni az épület környe ‑
zetvédelmi engedélyének megújítási 
folyamatát.
Más helyszíneken új, 
energiahatékonysági 
szempontból ambiciózus 
építési projektek indultak
99 
Az ellenőrzés megállapította, hogy 
az uniós intézmények és szervek más 
helyszínein folyó építési projektek 
ambiciózusnak minősülnek a teljesí ‑
tendő energiahatékonysági előírások 
szempontjából, ezért azok összhang ‑
ban állnak a GPP ‑eszköztár és a GBP 
által támogatott megközelítéssel. Az 
Európai Központi Bank azonban az 
egyetlen intézmény, amely a frankfurti 
Grossmarkthalle‑nál épülő új helyszíne 
kapcsán hivatalosan is a GBP nyilván ‑
tartásába vetette magát.100  
Egyes vezetők úgy vélik, hogy jobb, 
illetve elegendő a BREEAM (BRE63 
Environmental Assessment Method , 
azaz BRE környezetvédelmi érté ‑
kelési módszer) vagy más hasonló 
üzleti értékelési rendszer, mint pl. 
a DGNB64 alkalmazása. A GBP azonban 
az említett értékelési rendszereknél 
jobban összpontosít az építési projekt 
energiahatékonyságára, és a GBP‑hez 
történő csatlakozás az üzleti értéke ‑
lési rendszerekkel párhuzamosan is 
történhet.
Az ellenőrzött uniós 
intézmények és szervek 
egyike sem csatlakozott 
az adatközpontok 
energiahatékonyságáról 
szóló önkéntes uniós szakmai 
kódexhez
101  
Az adatközpontok a közigazgatási 
épületek növekvő energiaigényé ‑
nek egyik fő okai. A Bizottság 2008 
óta népszerűsíti az adatközpontok 
energiahatékonyságáról szóló uniós 
szakmai kódexet. Az önkéntes szakmai 
kódex létrehozásának célja az adat ‑
központok növekvő energiafogyasz ‑
tásának korlátozása65, valamint a kap ‑
csolódó környezetvédelmi, gazdasági 
és energiaellátás‑biztonsági hatások 
csökkentése volt. Célja az adatközpon ‑
tok üzemeltetőinek és tulajdonosainak 
ösztönzése, hogy költséghatékony mó ‑
don csökkentsék az energiafogyasz ‑
tást. A kódexhez résztvevőként és/
vagy támogatóként lehet csatlakozni. 
Az ellenőrzés időpontjában egyetlen 
uniós intézmény és szerv sem csatlako ‑
zott még a kódexhez.63 A Building Research 
Establishment (BRE) 
épületkutató intézet korábban 
az Egyesült Királyság 
kormányzati intézménye volt 
(jelenleg már 
magánszervezet), amely 
kutatást, tanácsadást és 
vizsgálatokat végez az 
építőipari és környezetvédelmi 
iparágak számára.
64 Deutsches Gütesiegel 
Nachhaltiges Bauen, DGNB 
GmbH.
65 A kódex alkalmazásában az 
„adatközpont” kifejezés olyan 
épületet, létesítményt és 
helyiséget jelent, amely 
vállalati kiszolgáló 
számítógépeket, 
a kiszolgálókhoz kapcsolódó 
távközlési berendezéseket, 
hűtőberendezéseket és 
energiaellátási 
berendezéseket tartalmaz, 
továbbá valamilyen 
adatfeldolgozási 
tevékenységet végez (pl. 
üzletviteli szempontból 
kritikus fontosságú 
nagyszámítógépes 
létesítménytől kezdve 
egészen az irodaépületekben 
található kisméretű 
szerverszobákig).
37
 Következtetések 
és ajánlások
102  
Ahhoz, hogy az Unió éghajlatváltozásra 
vonatkozó politikája hiteles legyen, az 
uniós intézményeknek és szerveknek 
példát kell mutatniuk. Élen kell járniuk 
a közintézmények karbonlábnyomának 
csökkentésére szolgáló szakpolitikák 
kidolgozásában és végrehajtásában.
103  
Az uniós intézmények és szervek nem 
rendelkeznek közös megközelítéssel 
e kihívás támasztotta feladatok teljesí ‑
téséhez. Elszalasztották a lehetőséget, 
hogy közös politikát dolgozzanak és 
hajtsanak végre arra vonatkozóan, 
hogy hozzájáruljanak annak az uniós 
célnak az eléréséhez, hogy az üvegház ‑
hatásúgáz ‑kibocsátás az 1990 ‑es szint ‑
hez képest 2020 ‑ra 20% ‑kal csökkenjen.
104  
A Bizottság nem tett javaslatot kötele ‑
ző érvényű konkrét szabályokra azzal 
kapcsolatban, hogy az uniós intézmé ‑
nyek és szervek igazgatási tevékenysé ‑
geikben az Európai Unió működéséről 
szóló szerződés 11. cikkével összhang ‑
ban vegyék figyelembe a fenntartható 
fejlődés elvét.
105  
A kibocsátások visszaszorítására irányu ‑
ló erőfeszítések konkrét eredményekkel 
jártak. 2005 ‑től az uniós intézmények ‑
nek és szerveknek sikerült megfordítani ‑
uk az épületekhez kapcsolódó kibo ‑
csátásuk növekvő trendjét. A kötelező 
érvényű szabályok hiánya miatt azon ‑
ban a cselekvés esetenként késedelmet 
szenvedett, csak korlátozott mértékű 
volt, illetve elmaradt.
106  
Az Unió által az üvegházhatású gázok 
kibocsátására vonatkozóan 2030 ‑ra 
kitűzött csökkentési cél új lehetőséget 
nyújt az uniós intézmények és szervek 
számára egy közös politika kidolgozásá ‑
hoz és végrehajtásához.Ajánlás az ü vegházhatású 
gázok kibocsátásának 
csökkentésére szolgáló 
közös szakpolitika 
kidolgozására
1.  A Bizottság tegyen javaslatot az 
uniós intézmények és szervek igaz ‑
gatási tevékenységei által okozott 
karbonlábnyom csökkentésére 
szolgáló közös szakpolitikára. Ez 
a politika:
a)  tartalmazzon számszerűsített át ‑
fogó célt az üvegházhatású gázok 
kibocsátásának 2030 ‑ig történő 
csökkentésére, és lehetőség szerint 
ötéves időközi mérföldköveket is;
b)  álljon összhangban a nemzetközi 
éghajlat‑változási tárgyalásokon 
képviselt uniós állásponttal, ezért 
a célértéket abszolút értékben vett 
csökkentésként kell meghatározni.
107  
A 15 ellenőrzött uniós intézmény és 
szerv nem rendelkezik közös meg ‑
közelítéssel az üvegházhatásúgáz ‑
kibocsátásuk figyelemmel kísérésére. 
Közülük 6 nem számolt be kibocsátá ‑
sairól, de a jelentést készítő szervek 
sem hozták nyilvánosságra a teljes 
kibocsátásukat. Ebből következően 
nem ismert az uniós intézmények és 
szervek teljes karbonlábnyoma, to ‑
vábbá a hiányosan rendelkezésre álló 
információk ronthatják a jelentések és 
a kibocsátás‑visszaszorítási erőfeszíté ‑
sek hitelességét.
38 Következtetések és ajánlások
108  
Csak az épületek energiafogyasztása 
terén áll rendelkezésre bizonyíték 
arról, hogy az uniós intézmények és 
szervek által összességében okozott 
teljes kibocsátás csökken. Az utazással 
kapcsolatban rendelkezésre álló ada ‑
tok nem teszik lehetővé egyértelmű 
tendencia azonosítását. A beszerzett 
termékek, szolgáltatások és kivitelezési 
munkák által okozott ún. upstream 
kibocsátásokat gyakran nem veszik 
figyelembe.
109  
Az eddig elért csökkentés jórészt 
a megújuló erőforrásokból származó 
villamos energia felhasználásának 
tudható be, ami a karbonlábnyom 
kiszámításánál általában nulla kibocsá ‑
tásúnak minősül.
Ajánlás a kibocsátások 
harmonizált kiszámítására 
és a harmonizált 
beszámolásra
2.  Az uniós intézmények és szervek ve ‑
zessenek be harmonizált módszert 
az üvegházhatású gázok közvetlen 
és közvetett kibocsátásának ki ‑
számítására és az ehhez kapcso ‑
lódó beszámolásra vonatkozóan. 
A beszámolásnak:
a) ki kell terjednie a releváns közve ‑
tett kibocsátásokra is, figyelem ‑
be véve a szervezet környezeti 
lábnyomának meghatározására 
szolgáló bizottsági módszer terén 
bekövetkező fejleményeket;
b) lehetővé kell tennie a csökkentési 
célok elérésében történő előreha ‑
ladás mérését a különböző uniós 
intézmények és szervek esetében.110  
A fennmaradó kibocsátások önkéntes 
ellentételezését csak korlátozott mér ‑
tékben alkalmazzák, az uniós intéz ‑
mények és szervek nem rendelkeznek 
egységes megközelítéssel a kérdéssel 
kapcsolatban.
Ajánlások az önkéntes 
ellentételezésre vonatkozó 
egységes módszerre
3.  Az EMAS révén az uniós intézmé ‑
nyek és szervek dolgozzanak ki 
közös megközelítést a fennmaradó 
üvegházhatásúgáz ‑kibocsátások 
önkéntes alapon történő kompenzá ‑
ciójára vonatkozóan.
4.  Amennyiben ellentételezést alkal ‑
maznak, annak megfelelő minőségű ‑
nek és elismert tanúsítási rendszer 
keretében ellenőrzöttnek kell lennie.
5.  Az ellentételezésnek olyan projek ‑
tekre kell irányulnia, amelyek nem 
csak a kibocsátások csökkentéséhez 
járulnak hozzá, hanem a fenntart ‑
ható fejlődéshez is, és előnyökkel 
járnak a projekt által érintett helyi 
lakosság számára.
111 
Az uniós intézmények és szervek nem 
használják ki teljes mértékben a Bizott ‑
ság által támogatott környezetvédelmi 
irányítási eszközöket. Ez rontja mind 
az intézmények és szervek, mind az 
említett eszközök hitelességét.
39 Következtetések és ajánlások
112  
Az európai környezetvédelmi vezetési 
és hitelesítési rendszer bevezetése 
terén elért haladás lassú. A közintéz ‑
mények 2001 óta kérhetik felvételüket 
az EMAS‑jegyzékbe, és 2014 júniusá ‑
ban a 15 ellenőrzött uniós intézmény 
és szerv közül hetet már regiszt ‑
ráltak. A Bizottság által bevezetett 
EMAS rendszer hatóköre jelentősen 
korlátozott.
113  
A zöld közbeszerzésre a jelenlegi uniós 
pénzügyi szabályok inkább lehető ‑
ségként mintsem kötelezettségként 
tekintenek, és csak néhány uniós 
intézmény, illetve szerv alkalmazza azt 
szisztematikusan. A Számvevőszék 160 
vonatkozó közbeszerzési eljárás vizs ‑
gálata alapján megállapította, hogy 
azok több mint fele nem tartalmazott 
környezetvédelmi kritériumokat, vagy 
csak olyan gyenge kritériumokat alkal ‑
mazott, amelyek valószínűsíthetően 
nem befolyásolták az eljárás eredmé ‑
nyét. Új épületek és jelentős felújítási 
projektek esetében nem alkalmazzák 
szisztematikusan a Bizottság önkéntes 
GreenBuilding előírásait.114  
Az ellenőrzés időpontjában az uniós 
intézmények és szervek egyike sem 
csatlakozott az adatközpontok ener ‑
giahatékonyságáról szóló önkéntes 
uniós szakmai kódexhez.
Ajánlások az EMAS és 
a zöld közbeszerzés teljes 
körű bevezetésére
6.  Minden uniós intézmény és szerv 
csatlakozzon az Európai környezet ‑
védelmi vezetési és hitelesítési 
EMAS rendszerhez, és fokozatosan 
csökkentsék az annak hatókörére 
vonatkozó esetleges korlátozásokat. 
Ezenkívül vegyék fontolóra, hogy 
csatlakozzanak az adatközpontok 
energiahatékonyságáról szóló uniós 
szakmai kódexhez is.
7.  Az uniós intézmények és szervek 
alkalmazzák a zöld közbeszerzést, 
amennyiben erre lehetőségük van. 
Az uniós intézményekre és szervekre 
vonatkozó pénzügyi, illetve a köz ‑
beszerzési szabályoknak megfelelő 
eszközöket kell nyújtaniuk ahhoz, 
hogy az intézmények hozzá tudja ‑
nak járulni a környezet védelmé ‑
hez és a fenntartható fejlődéshez, 
miközben arról is gondoskodniuk 
kell, hogy az intézmények a lehető 
leggazdaságosabb szerződéseket 
köthessék.
Ezt a jelentést a Milan Martin CVIKL számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara 
fogadta el 2014. június 24‑i luxembourgi ülésén.
 a Számvevőszék nevében
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA  
 elnök
40
 Melléklet
A zöld közbeszerzés értékelésére alkalmazott ellenőrzési módszer
Az ellenőrzés 160, a 60 000 eurós küszöbértéket meghaladó közbeszerzési eljárás olyan ajánlattételi dokumen ‑
tumait értékelte, amelyek relevánsak voltak a zöld közbeszerzés szempontjából, és megvizsgálta, hogy az aján ‑
lattételi felhívásokhoz kapcsolódó dokumentumokban szerepeltek‑e környezetvédelmi kritériumok. A kapott 
ajánlatok és az eljárásokhoz kapcsolódó odaítélési határozatok vizsgálatára nem került sor.
A pályázati dokumentumok értékelésének kritériumai
A zöld közbeszerzés (GPP) a Bizottság meghatározása szerint egy olyan beszerzési folyamat „amelynek alkalma ‑
zásakor a hatóságok azoknak az áruknak, szolgáltatásoknak és munkálatoknak a beszerzését részesítik előnyben, 
amelyek más, azonos rendeltetésű árukhoz, szolgáltatásokhoz és munkálatokhoz képest kisebb mértékben terhe ‑
lik a környezetet”1.
A Bizottság iránymutatást tett közzé a GPP‑re vonatkozóan2, és egy eszköztárat dolgozott ki az ajánlattételi felhí ‑
vások előkészítéséhez, amely az ellenőrzés időpontjában 19 különböző termék ‑ és szolgáltatáscsoportra terjedt 
ki3. Minden termék ‑, illetve szolgáltatáscsoport esetében a kritériumok két típusa különböztethető meg: alapvető 
(„alapkritériumok”) és ambiciózusabb („átfogó”) kritériumok. A Környezetvédelmi Főigazgatóság szerint:
a) az alapkritériumokat  minden ajánlatkérő hatóság fel tudja használni, és azok a főbb környezeti hatásokkal 
foglalkoznak. Kialakításuk lehetővé teszi, hogy minimális kiegészítő ellenőrzéssel és többletköltséggel lehessen 
egyszerűen alkalmazni a GPP‑t;
b) az alapkritériumok  és átfogó kritériumok összehasonlítása másolópapír és grafikai célra szánt papír esetén. Ezek 
kiegészítő ellenőrzést igényelnek, illetve a hasonló rendeltetésű termékekhez képest többletköltséggel járnak.
Az alapkritériumok és átfogó kritériumok összehasonlítása másolópapír és grafikai célra szánt papír esetén
100%-ban visszanyert rostból készült újrahasznosított papír beszerzése
Alapkritériumok Átfogó kritériumok
A papírnak 100%-ban visszanyert rostból kell készülnie. 
A visszanyert papírrostok egyaránt tartalmaznak fogyasztói felhasználás 
után visszanyert rostokat és a fogyasztói felhasználást megelőző, papírgyári 
selejtből származó rostokat. A fogyasztói felhasználás után visszanyert 
rostok származhatnak fogyasztóktól, irodákból, nyomdákból, könyvkötésze -
tekből vagy hasonló üzemekből.A papírnak 100%-ban visszanyert rostból kell készülnie, amelyből minimum 
65%-ot tesznek ki a fogyasztói felhasználás után visszanyert rostok. 
A visszanyert papírrostok egyaránt tartalmaznak fogyasztói felhasználás 
után visszanyert rostokat és a fogyasztói felhasználást megelőző, papírgyári 
selejtből származó rostokat. A fogyasztói felhasználás után visszanyert 
rostok származhatnak fogyasztóktól, irodákból, nyomdákból, könyvkötésze -
tekből vagy hasonló üzemekből.
A papírnak legalább elemi klórtól mentesnek kell lennie (ECF). Teljesen 
klórmentes (TCF) papír is elfogadható.Az uniós ökocímke vagy más, közvetlenül a papírgyártáshoz (és nem az 
üzem irányítási gyakorlatához) kapcsolódó I. típusú tagállami ökocímke 
környezetvédelmi kritériumainak teljesítése. A kritériumokra vonatkozó 
teljes dokumentáció a következő címen található:
• Uniós ökocímke: http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/product/
pg_copyingpaper_en.htm  
Forrás:  Copying & graphic pape r ‑ Green Public procurement (GPP) Product  Sheet (Másolópapír és grafikai célra szánt papír – zöld közbeszerzési 
(GPP) termékadatlap), Európai Bizottság, GPP oktatási eszköztár – 3. modul: Beszerzési ajánlások, Brüsszel, 2008. 
(http: //ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/toolkit/paper_GPP_product_sheet.pdf ).
1 COM(2008) 400 végleges, 4. o.
2 Buying  green! A handbook on green public procurement  (Zöld vásárlás – A zöld közbeszerzés kézikönyve), 2. kiadás, 2011.
3 1. Más olópapír és grafikai célra szánt papír; 2. tisztítószerek és takarítási szolgáltatások; 3. irodai informatikai berendezések; 4. kivitelezési munkák; 5. 
közlekedés; 6. bútorok; 7. villamos energia; 8. étkeztetési és vendéglátó‑ipari szolgáltatások; 9. textilipari termékek; 10. kertészeti termékek és 
szolgáltatások; 11. ablakok, üvegezett ajtók és tetőablakok; 12. hőszigetelés; 13. kemény padlóburkolatok; 14. falazóelemek; 15. kapcsolt hő ‑ és 
villamosenergia‑termelés; 16. útépítés és forgalmi jelzőtáblák; 17. utcai világítás és forgalmi jelzőlámpák; 18. mobiltelefonok; 19. beltéri világítás.Melléklet
41 Melléklet
Amennyiben erre lehetőség volt, az ellenőrzés az eszköztár ajánlásaival vetette össze a pályázati dokumen ‑
tumokat. Ha az eszköztár nem fedte le az adott területet, az ellenőrző csoport más, hasonló termék ‑, illetve 
szolgáltatáscsoport kritériumait vette alapul. Példák: Az eszköztár nem tartalmazott a fénymásolókra vonatkozó 
kritériumokat, de az eszköztár hasonló informatikai berendezésekre vonatkozó kritériumai alkalmazhatók voltak; 
az eszköztár a bérelt vagy lízingelt épületekre vonatkozó kritériumokat sem tartalmazott, de a kivitelezési mun ‑
kákra vonatkozó termékadatlap egyes kritériumai alkalmazhatók voltak.
Az eljárások osztályozására szolgáló öt kategória
A vizsgált eljárások osztályozására az alábbi öt kategóriát alkalmaztuk:
Nem környezetbarát
A pályázati dokumentumok nem hivatkoztak környezetvédelmi szempontokra, vagy a követelmények nem 
befolyásolták a beszerzés során alkalmazott módszert. Példák: utalás az intézmény általános környezetvédelmi 
politikájára vagy annak beidézése a dokumentumban, illetve a vonatkozó környezetvédelmi jogszabályoknak 
való megfelelés előírása.
Kismértékben környezetbarát
a) Ha az eszköztárban rendelkezésre állnak kritériumok:  az alapkritériumok csak részben teljesülnek. Amennyi ‑
ben az eljárás környezetvédelmi hangsúlya az odaítélési kritériumokon van, a környezetvédelmi kritériumok 
aránya a teljes súlyozáson belül (ár és minőség) 10% alatti.
b) Ha az eszköztárban nem állnak rendelkezésre kritériumok:  a pályázati dokumentumok tartalmaznak környezet ‑
védelmi rendelkezéseket, de ezek csak a megkötendő szerződés másodlagos paraméterei. Amennyiben az 
eljárás környezetvédelmi hangsúlya az odaítélési kritériumokon van, a környezetvédelmi kritériumok aránya 
a teljes súlyozáson belül (ár és minőség) 10% alatti.
Környezetbarát
a) Ha az eszköztárban rendelkezésre állnak kritériumok:  teljes mértékben vagy nagymértékben teljesülnek az 
alapkritériumok, illetve részben teljesülnek az átfogó kritériumok. Amennyiben az eljárás környezetvédelmi 
hangsúlya az odaítélési kritériumokon van, a környezetvédelmi kritériumok aránya a teljes súlyozáson belül 
(ár és minőség) legalább 10%.
b) Ha az eszköztárban nem állnak rendelkezésre kritériumok:  a pályázati dokumentumok jelentős környezetvé ‑
delmi rendelkezéseket tartalmaznak, amelyek a beszerzendő áruk, szolgáltatások vagy kivitelezési munkák 
elsődleges funkcióira vonatkoznak. Amennyiben az eljárás környezetvédelmi hangsúlya az odaítélési kritériu ‑
mokon van, a környezetvédelmi kritériumok aránya a teljes súlyozáson belül legalább 10%.Melléklet
42 Melléklet
Nagyon környezetbarát
a) Ha az eszköztárban rendelkezésre állnak kritériumok:  teljes mértékben vagy nagymértékben teljesülnek az át ‑
fogó kritériumok. A kiválasztási kritériumok között környezetvédelmi kritériumok szerepelnek, magas szintű 
környezetvédelmi előírásokat határoznak meg a műszaki specifikációk között, illetve az odaítélési kritériu ‑
mok között nagy hangsúlyt kapnak a környezetvédelmi megfontolások (legalább 25%‑ os súlyozás).
b) Ha az eszköztárban nem állnak rendelkezésre kritériumok:  a pályázati dokumentumok nagyrészt a követendő 
környezetvédelmi gyakorlaton alapulnak. A kiválasztási kritériumok között környezetvédelmi kritériumok 
szerepelnek, magas szintű környezetvédelmi előírásokat határoznak meg a műszaki specifikációk között, 
illetve az odaítélési kritériumok között nagy hangsúlyt kapnak a környezetvédelmi megfontolások (legalább 
25%‑ os súlyozás).
Jellegéből adódóan környezetbarát
Ebben az esetben a beszerzendő áruk, szolgáltatások vagy kivitelezési munkák elsődleges funkciója környe ‑
zetbarát, például környezetbarát tetőszerkezet építése vagy a környezetvédelmi teljesítmény javítását célzó 
tanácsadási szolgáltatások igénybevétele.
A kiválasztott minta
Az ellenőrzött uniós intézmények és szervek mindegyikét érintően összesen 160 közbeszerzési eljárást vizsgál ‑
tunk, az Európai Külügyi Szolgálat kivételével4.
A minta 2012. január és 2013. február között indított, illetve véglegesített eljárásokat tartalmazott. Néhány, az 
említett időszak előtt vagy után indított eljárást is vizsgáltunk, hogy átfogóbb képet kapjunk, különösen a ki ‑
sebb, kevesebb közbeszerzést bonyolító uniós intézmények és szervek tekintetében.
4 Az EKSZ arról tájékoztatta a Számvevőszéket, hogy nem alkalmazzák a Bizottság által népszerűsített zöld közbeszerzési eljárásokat.Melléklet
43
Európai Bizottság
Összefoglaló
I
Az Európai Unió nemzetközi szinten élen jár a pro ‑
aktív éghajlat‑politika kidolgozása és végrehajtása 
terén. A Bizottság szerint az uniós intézmények és 
szervek karbonlábnyomának csökkentésére az EMAS 
a megfelelő szakpolitikai eszköz. Emellett számos 
példát találhatunk arra, hogy a kibocsátások 20% ‑
os, 2020 ‑ig való csökkentése céljából végrehajtott 
szakpolitikák a közigazgatásban, vagyis az uniós 
intézmények és alkalmazottak tekintetében is érvé ‑
nyesülnek. Ez a 2030 ‑ig elérendő új célok (így az 
üvegházhatásúgáz‑kibocsátás javasolt 40% ‑os csök ‑
kentése) esetében is így lesz.
A Bizottság saját tevékenységekre vonatkozó kör ‑
nyezetvédelmi politikája prioritásként többek között 
a szennyezés megelőzésére, a természeti erőforrások 
hatékonyságára, a CO2‑kibocsátás csökkentésére, 
a keletkező hulladékmennyiség csökkentésére, az 
újrahasznosítás ösztönzésére, az ajánlati felhívások 
környezetvédelmi feltételekkel való kiegészítésére, 
a környezetvédelmi jogszabályok betartására, alkal ‑
mazottai és a vele kapcsolatban álló felek környezet ‑
tudatosabb magatartására összpontosít.
A Bizottság stratégiája ezért arra irányul, hogy az 
EMAS környezetvédelmi vezetési rendszer révén csök ‑
kentse működési és igazgatási tevékenységeinek valós 
környezeti hatását.
A Bizottság az EMAS révén e hatás valós csökkentését 
kívánja elérni, nem pedig a CO2‑kibocsátás csökkenté ‑
sét (és különösen nem ellentételezését).
A Bizottság mérete és szervezeti felépítése miatt az 
EMAS rendszert először csupán néhány brüsszeli 
bizottsági épületben vezettük be, majd hatókörét 
fokozatosan kiterjesztettük. 2013 ‑ban az EMAS‑jegyzék 
az összes helyszín tekintetében az alkalmazottak 89% ‑
át és az irodafelület 57% ‑át fedte le.Európai Tanács és az Európai 
Unió Tanácsa
Tudatában lévén a környezetvédelmi kérdések egyre 
nagyobb jelentőségének a Tanács Főtitkársága több 
éve dolgozik azon, hogy javítsa tevékenységeinek 
környezeti teljesítményét. A Főtitkárság tisztában van 
azzal, hogy az eredményes környezetvédelmi irányítás 
elvei milyen kedvező hatást gyakorolhatnak a társada ‑
lom fenntartható fejlődésére, ezért igyekszik érvényre 
juttatni őket mindennapi működése során. Környezet ‑
védelmi irányítási programot dolgoz ki annak érde ‑
kében, hogy lehetővé váljon az 1221/2009/EK európai 
parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott 
közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési 
rendszer (EMAS) megvalósítása.
A Főtitkárság megjegyzi végül, hogy környezetvé ‑
delmi irányítási programjának célkitűzései összhang ‑
ban vannak a Számvevőszék által megfogalmazott 
ajánlásokkal. Az ellenőrzött uniós 
intézmények és szervek 
válaszai
Az ellenőrzött uniós intézmények és szervek válaszai 44
VII
A Bizottság részben elfogadja ezt az ajánlást. 
A Bizottság szerint az uniós intézmények és szervek 
karbonlábnyomának csökkentésére az EMAS a meg ‑
felelő szakpolitikai eszköz. A Bizottság ezért ezt az 
ajánlást az EMAS bevezetésének folytatásával kívánja 
teljesíteni.
Egy 2030 ‑ra vonatkozó, átfogó 
GHG‑kibocsátáscsökkentési célszám előírásával 
ugyanakkor figyelmen kívül hagynánk a tágabb szem ‑
pontokat, például az uniós intézmények és szervek 
költséghatékonyságát és sajátosságait.
A Bizottság emellett alapos, szükség esetén a felme ‑
rülő költségeket és hasznokat teljes körűen érté ‑
kelő hatásvizsgálatok elvégzésével folytatni fogja 
a GHG‑kibocsátás költséghatékony és – amennyire 
lehet  – holisztikus módon történő csökkentésére 
szolgáló megfelelő szakpolitikák kidolgozását, aminek 
során a 2030 ‑as célokat is figyelembe veszi.
A jelenlegi szakpolitika alapelve, hogy 
a kibocsátáscsökkentést a lehető legkevesebb költ ‑
séggel kell megvalósítani, ezért a kötelező csökkentési 
célszámokat nem szervezeti, hanem európai és tagál ‑
lami szinten rögzítjük. Ezzel megőrizzük a rugalmassá ‑
got a célszámok optimális úton történő eléréséhez.
Az uniós jogszabályok nem írnak elő konkrét közigaz ‑
gatási kibocsátáscsökkentési célszámokat, e szinten 
mégis lehetséges további intézkedéseket hozni, 
többek között az EMAS bevezetésének folytatásá ‑
val, ami az uniós intézmények és szervek igazgatási 
karbonlábnyomának csökkentésére szolgáló közös 
szakpolitikának tekinthető.
VII a)
A Bizottság a szervezet környezeti lábnyomának meg ‑
határozására szolgáló módszer közigazgatási változa ‑
tának sikeres kidolgozását feltételül szabva elfogadja 
az ajánlást. A Bizottság emellett úgy ítéli meg, hogy 
az EMAS bevezetésével megfelelő módot teremtett 
a legjelentősebb közvetlen és közvetett környezeti 
hatások – köztük a Bizottság általi GHG‑kibocsátás – 
azonosítására, mérésére és jelentésére.A Bizottság a rendszert a jelenlegi költségvetési 
helyzetben a rendelkezésre álló erőforrások felhasz ‑
nálásával progresszív módon bővíti. Vezető szerepe 
megnyilvánul például abban, hogy a GIME (Groupe 
inter‑institutionnel de management environnemental, 
intézményközi környezetvédelmi irányítási csoport) 
elnöki tisztjének betöltésével az EMAS alkalmazására 
ösztönzi a többi intézményt és szervet.
II
A Bizottság folyamatosan bővíti az EMAS és a kibo ‑
csátásról szóló EMAS‑jelentések hatókörét. Az 
EMAS‑hatókör nagy léptékű növelése egyértelműen 
jelzi a Bizottság elkötelezettségét az általa okozott 
környezeti hatások csökkentése mellett. A teljes körű 
jelentéstétel az EMAS teljes körű bevezetése után is 
a Bizottság célja marad.
IV
A Bizottság 2005 óta Brüsszelben az egy négyzetmé ‑
terre eső szén‑dioxid‑kibocsátás jelentős csökkentését 
érte el (2005 és 2012 között – 46,2% az EMAS hatókö ‑
rébe tartozó irodaépületekben); ezen adat kiszámítá ‑
sakor nem feltételezte, hogy a megújuló forrásokból 
előállított villamos energiához kötődő kibocsátás 
értéke nulla.
V
A Bizottságnál az EMAS bevezetése és folyamatos 
bővítése a szabályozási követelményeket és a költség ‑
vetési korlátokat figyelembe véve jól halad. Emellett 
az EMAS bővítése a nagyságrend, a földrajzi eloszlás 
és a szervezeti minta vonatkozásában jelentősnek 
tekinthető.
A környezetvédelmi kritériumok közbeszerzésbe való 
beemelése a Bizottság környezetvédelmi politikájának 
egyik célkitűzése.
VI
A Bizottság folytatni kívánja az EMAS bevezetését, 
ami az uniós intézmények és szervek igazgatási 
karbonlábnyomának csökkentésére szolgáló közös 
szakpolitikának tekinthető.
Az ellenőrzött uniós intézmények és szervek válaszai 45
Bevezetés
01
A fenntartható fejlődés a klasszikus definíció szerint 
olyan fejlődés, amely a jelen szükségleteit anélkül 
elégíti ki, hogy veszélyeztetné a jövő generációk 
szükségletkielégítési képességét. Következésképpen 
magában foglalja a „korlátozások” fogalmát is, annak 
biztosítása érdekében, hogy a környezet a jelen és 
a jövő szükségleteit is kielégíthesse.
04
Az Európai Unió nemzetközi szinten élen jár a proaktív 
éghajlat‑politika kidolgozása és végrehajtása terén. 
Számos példát találhatunk arra, hogy a kibocsátások 
20% ‑os, 2020 ‑ig való csökkentése céljából végre ‑
hajtott szakpolitikák a közigazgatásban, vagyis az 
uniós intézmények és alkalmazottak tekintetében is 
érvényesülnek. Ez a 2030 ‑ig elérendő új célok (így az 
üvegházhatásúgáz‑kibocsátás javasolt 40% ‑os csök ‑
kentése) esetében is így lesz.
06
A Bizottság folytatni kívánja az éghajlat‑politikával és 
annak végrehajtásával kapcsolatos proaktív megkö ‑
zelítését, és folytatni fogja a GHG‑kibocsátás költség ‑
hatékony és – amennyire lehet – holisztikus módon 
történő csökkentésére szolgáló megfelelő szakpoliti ‑
kák kidolgozását. Az uniós jogszabályok nem írnak elő 
konkrét közigazgatási kibocsátáscsökkentési célszá ‑
mokat, e szinten mégis lehetséges további intézke ‑
déseket hozni, többek között az EMAS bevezetésének 
folytatásával. Az EMAS‑hatókör nagyléptékű növelése 
egyértelműen jelzi a Bizottság elkötelezettségét az 
általa okozott környezeti hatások csökkentése mellett.
07
A Bizottság a meglévő szakpolitikák – köztük az 
EMAS – révén továbbra is a kibocsátások valós csök ‑
kentésére fog törekedni, noha megfontol más lehető ‑
ségeket, például az ellentételezést is.
E megfontolások során ügyelni kell arra is, hogy az 
alkalmazott megoldás:
i. ne ösztönözzön a valós kibocsátáscsökkentés 
mellőzésére;VII b)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást, de felhívja 
a figyelmet az önkéntességre, és arra, hogy az ilyen 
ellentételezés helyénvalóságának megítélése az egyes 
uniós intézmények és szervek autonómiájába tartozik.
A Bizottság emellett a meglévő szakpolitikák – köz ‑
tük az EMAS – révén továbbra is a kibocsátások valós 
csökkentésére fog törekedni.
Ügyelni kell arra is, hogy a közös megközelítés:
i. ne ösztönözzön a valós kibocsátáscsökkentés 
mellőzésére;
ii. vegye figyelembe a meglévő mechanizmusokat, 
például a kibocsátáskereskedelmet; és
iii. legyen tekintettel a beszámolási rendszerek, to ‑
vábbá a kellően magas színvonalú ellentételezési 
rendszerek elérhetőségére. Alkalmazásához érté ‑
kelni kell, hogy milyen mértékben igényel uniós 
erőforrásokat és közpénzeket.
VII c)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást, és teljes mérték ‑
ben támogatja az EMAS népszerűsítését. A hatóköri 
korlátozások az EMAS részét képezik, betartásukkal 
a szervezetek a legjelentősebb környezetvédelmi 
szempontokra tudnak összpontosítani.
A Bizottság meg fogja fontolni az adatközpontok 
energiahatékonyságára vonatkozó európai kódex 
aláírását, miután megvizsgálta, hogy az összeegyez ‑
tethető‑e a pénzügyi kerettel, különösen az igazgatási 
előirányzatokkal.
A költségvetési rendeletnek és alkalmazási szabályai ‑
nak jelenlegi felülvizsgálata keretet biztosít a zöld köz ‑
beszerzés és különösen a 2014/24/EU irányelv szerinti 
életciklusköltség‑elemzés további előmozdítására.
A Bizottság a zöld közbeszerzés kapcsán további 
útmutatókat fog kidolgozni, és azokat a GIME ülésein 
népszerűsíteni fogja.
Az ellenőrzött uniós intézmények és szervek válaszai 46
21
A tárgykörbe tartozó tevékenységi kör bővítése 
már a 2014. évi EMAS cselekvési tervben is szerepel, 
megvalósítása teljesebbé teszi a 2013. évi jelentést, és 
egyéb eredményekkel is jár.
29
A Bizottság által ajánlott OEF‑módszer jelenleg még 
a 2016 végéig tartó átfogó kísérleti szakaszban van.
A kísérleti szakasz céljai közé tartozik többek között 
azon technikai követelmények meghatározása, ame ‑
lyek kulcsfontosságúak a módszernek a Bizottsághoz 
hasonló felépítésű közigazgatási intézményekben 
való széles körű alkalmazásához. A kísérleti szakasz 
eredményei emellett várhatóan az OEF‑módszer 
felülvizsgálatához és javításához vezetnek majd. 
E folyamat során a Bizottság azon ágazatok ágazati 
OEF‑szabályainak kidolgozását helyezte előtérbe, 
amelyek környezeti hatásai arányukban a legnagyob ‑
bak. A közigazgatási szektor nem tartozik ezek közé. 
A Bizottság a kísérleti szakasz eredményeinek áttekin ‑
tése után – a felülvizsgált OEF‑módszer rendelkezésre 
állásával – meg fogja fontolni egy nemzetközi kísérleti 
szakasz indításának lehetőségét is annak érdekében, 
hogy kidolgozza a Bizottság vagy hasonló közigazga ‑
tási szervek környezeti lábnyomának számítására és 
jelentésére vonatkozó konkrét ágazati szabályokat.
31
Az 1990. év kibocsátási adatai a szervezetek többsége 
esetében nem ismertek. A jelenlegi kibocsátási tel ‑
jesítménynek az 1990. évihez viszonyított értékelése 
becslések útján történik.
35
A Bizottság szerint előfordulhat, hogy a környezet ‑
barát villamos energiával kapcsolatos kibocsátás 
nullának tekintésével téves képet kapunk az energia ‑
fogyasztás valós csökkenéséről (vagy növekedéséről).
37
Környezetbarát villamos energia vásárlásával 
az intézmények a megújulóenergia‑termelő 
létesítményekbe való beruházásra ösztönzik 
a villamosenergia‑termelőket.ii. vegye figyelembe a meglévő mechanizmusokat, 
például a kibocsátáskereskedelmet; és
iii. legyen tekintettel a beszámolási rendszerek, to ‑
vábbá a kellően magas színvonalú ellentételezési 
rendszerek elérhetőségére. Alkalmazásához érté ‑
kelni kell, hogy milyen mértékben igényel uniós 
erőforrásokat és közpénzeket.
Észrevételek
12
A karbonlábnyommal kapcsolatos megbízható és 
átfogó információk nem előfeltételei a kibocsátás‑vis z‑
szaszorítási stratégiák kidolgozásának és végrehajtá ‑
sának. A Bizottság által alkalmazott kibocsátás‑vissza ‑
szorítási stratégiák csökkentő hatása világosan látható.
16
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy 2013. április 9 ‑i aján ‑
lásával összhangban népszerűsíteni kellene a szer ‑
vezetek életciklus‑alapú környezeti teljesítményének 
mérésére és ismertetésére szolgáló közös (OEF ‑) mód ‑
szer alkalmazását, többek között az EMAS‑jegyzékben 
szereplő szervezetek között. A Bizottság a kísérleti 
szakasz eredményeinek áttekintése után – a felülvizs ‑
gált OEF‑módszer rendelkezésre állásával – meg fogja 
fontolni egy nemzetközi kísérleti szakasz indításának 
lehetőségét is annak érdekében, hogy kidolgozza 
a Bizottság vagy hasonló közigazgatási szervek 
környezeti lábnyomának számítására és jelentésére 
vonatkozó konkrét ágazati szabályokat.
18
A GHG‑kibocsátásról nem minden tekintetben beszá ‑
moló uniós intézmények és szervek említése kapcsán 
meg kell jegyezni, hogy az EMAS‑rendelet értelmében 
a szervezeteknek annyiban kell beszámolniuk kibo ‑
csátásukról, amennyiben ez szükséges és lényeges. 
A szervezetek közvetlen vagy közvetett kibocsátá ‑
sukról részlegesen is beszámolhatnak, többek között 
attól is függően, hogy milyen szinten vesznek részt 
az EMAS‑ban. Ha a szervezetek egyáltalán nem, vagy 
nem mindegyik EMAS‑alapmutatóról számolnak be, 
azt meg kell indokolniuk.
Az ellenőrzött uniós intézmények és szervek válaszai 47
Az uniós jogszabályok nem írnak elő konkrét közigaz ‑
gatási kibocsátáscsökkentési célszámokat, e szinten 
mégis lehetséges további intézkedéseket hozni, töb ‑
bek között az EMAS bevezetésének folytatásával.
52
A lehetséges kibocsátáskompenzációs egységek köre 
igen tág és igen egyenetlen színvonalú.
Az uniós éghajlatvédelmi jogszabályoknak való megfe ‑
lelés kapcsán már kidolgoztak ellentételezésre vonat ‑
kozó szabályokat, amelyekre az egységesség érdekében 
az uniós intézmények általi ellentételezés kapcsán is 
tekintettel kell lenni. E szabályok egyaránt vonatkoznak 
a saját tevékenységhez viszonyított nagyságrendre és 
a megfelelő minőségűnek tartott típusokra. Alapvetően 
ügyelni kell annak biztosítására, hogy az ellentétele ‑
zésre használt intézkedések kiegészítő jellegűek legye ‑
nek, megbízható monitoring, beszámolás és ellenőrzés 
útján kizárják a csalás lehetőségét, számviteli szabályaik 
pedig lehetővé tegyék a kettős számbavétel elkerülését.
A Bizottság a meglévő szakpolitikák – köztük az 
EMAS – révén továbbra is a kibocsátások valós csök ‑
kentésére fogja helyezni a hangsúlyt, noha megfontol 
más lehetőségeket, például az ellentételezést is.
E megfontolások során ügyelni kell arra is, hogy az 
alkalmazott megoldás:
i. ne ösztönözzön a valós kibocsátáscsökkentés 
mellőzésére;
ii. vegye figyelembe a meglévő mechanizmusokat, 
például a kibocsátáskereskedelmet; és
iii. legyen tekintettel a beszámolási rendszerek, to ‑
vábbá a kellően magas színvonalú ellentételezési 
rendszerek elérhetőségére. Alkalmazásához érté ‑
kelni kell, hogy milyen mértékben igényel uniós 
erőforrásokat és közpénzeket.
61 – Utolsó francia bekezdés
A Bizottság a meglévő szakpolitikák – köztük az 
EMAS – révén továbbra is a kibocsátások valós csök ‑
kentésére fog törekedni, noha megfontolja az ajánlást 
az uniós intézmények általi ellentételezéssel kapcsola ‑
tos közös megközelítés kidolgozására.
Szem előtt kell tartani, hogy az Európai Gazda ‑
sági Térségen belüli légi forgalomból származó 39 c)
A legtöbb látogató és külső résztvevő az utazás ‑
sal kapcsolatos kibocsátását saját szervezeténél is 
jelentheti, ami e kibocsátás kettős számbavételéhez 
vezethet.
44
Az uniós jogszabályok nem írnak elő konkrét közigaz ‑
gatási kibocsátáscsökkentési célszámokat, e szinten 
mégis lehetséges további intézkedéseket hozni, töb ‑
bek között az EMAS bevezetésének folytatásával.
A jelenlegi szakpolitika alapelve, hogy 
a kibocsátáscsökkentést a lehető legkevesebb költ ‑
séggel kell megvalósítani, ezért a kötelező csökkentési 
célszámokat nem szervezeti, hanem európai és tagál ‑
lami szinten rögzítjük. Ezzel megőrizzük a rugalmassá ‑
got a célszámok optimális úton történő eléréséhez.
46
Az EMAS irányító bizottságának 2014. januári ülésén 
a Bizottság úgy határozott, hogy a már létező éves 
célszámok mellett hosszú távú célszámokat is bevezet. 
Ezzel nagyobb segítséget kívánt adni szolgálatainak 
az éves célszámok és intézkedések meghatározásához.
47
A Bizottság létszámának csökkenésére (a jelenlegi 
pénzügyi keretben – 5%) és az EMAS hatókörének 
folyamatos bővülésére tekintettel a beszámolás 
továbbra is egyaránt tartalmazni fogja az abszolút és 
a relatív értékeket.
51
A Bizottság alapos, szükség esetén a felmerülő költsé ‑
geket és hasznokat teljes körűen értékelő hatásvizs ‑
gálatok elvégzésével folytatni fogja a GHG‑kibocsátás 
költséghatékony és – amennyire lehet – holisztikus 
módon történő csökkentésére szolgáló megfelelő 
szakpolitikák kidolgozását, aminek során a 2030 ‑as 
célokat is figyelembe veszi.
A jelenlegi szakpolitika alapelve, hogy 
a kibocsátáscsökkentést a lehető legkevesebb költ ‑
séggel kell megvalósítani, ezért a csökkentési célszá ‑
mokat nem szervezeti, hanem európai és tagállami 
szinten rögzítjük. Ezzel megőrizzük a rugalmasságot 
a célszámok optimális úton történő eléréséhez.
Az ellenőrzött uniós intézmények és szervek válaszai 48
A Bizottság tagállamokban található képviseletei az 
összes bizottsági épület alapterületének mintegy 
2%‑át teszik ki, néhányukat más intézmény üzemelteti.
76
Ki kell hangsúlyozni, hogy a Bizottság brüsszeli épüle ‑
tei kapcsán 2012 és 2015 között megvalósított 15% ‑os 
energiamegtakarítást úgy sikerült elérni, hogy közben 
a Bizottság személyzete a bővítéssel összefüggésben 
25% ‑kal nőtt.
79
A költségvetési rendelet és alkalmazási szabályai 
ugyanazon elveket írják elő, mint az említett irány ‑
elvek, így az uniós szabályok összhangban vannak 
a tagállamokban alkalmazottakkal.
A költségvetési rendeletnek és alkalmazási szabá ‑
lyainak a jóváhagyási eljárás alatt álló új rendel ‑
kezések révén még inkább elő kell mozdítaniuk 
a környezetvédelmi megfontolások alkalma ‑
zását, ideértve a 2014/24/EU irányelv szerinti 
életciklusköltség‑elemzés odaítélési módszerként való 
alkalmazását is.
80
A költségvetési rendelet és alkalmazási szabályai 
horizontális rendeletként nem sorolnak fel szakpoliti ‑
kai területekre vonatkozó ágazati kötelezettségeket, 
hanem általános szabályokat tartalmaznak a költség ‑
vetés végrehajtására.
A költségvetési rendeletnek és alkalmazási sza ‑
bályainak a jóváhagyási eljárás alatt álló új ren ‑
delkezések révén elő kell irányozniuk, hogy az 
életciklusköltség‑elemzés lehetőleg uniós szinten 
elfogadott módszereket alkalmazzon. E lehetőség 
figyelembevételére az EMAS‑ért felelős szakpolitikai 
szolgálatoknak kell ügyelniük.
81
A Bizottság a zöld közbeszerzés előmozdításához 
megfelelőnek tartja a vademecum és az egyedi irány ‑
mutatás önkéntes alapon történő használatát, amen y‑
nyiben az együtt jár a tagállamok számára referencia ‑
ként szolgáló bevált gyakorlatok terjesztésével.CO2‑kibocsátás 2012 (Horvátország tekintetében 
2014. január 1.) óta az uniós kibocsátáskereskedelmi 
rendszer hatályába tartozik.  Az ilyen kibocsátások 
tekintetében tehát a légitársaságoknak kibocsátási 
egységeket kell beszerezniük és felhasználniuk. Az 
EGT‑n belüli légiforgalmi árak ekképpen az uniós 
kibocsátáskereskedelmi egységek árfolyamától függe ‑
nek, ami az ellentételezéssel egyenértékű megoldás ‑
nak tekinthető.
Lásd az 52. bekezdéshez fűzött megjegyzést.
65
A Bizottság rá kíván mutatni, hogy a  6. táblázat  nem 
a négyzetméterekben kifejezett lefedettséget adja 
meg, hanem csupán az épületek alapterületének szá ‑
zalékos lefedettségi arányát.
67
Az EMAS‑követelmények teljesítéséhez szükséges 
erőfeszítést nem szabad alábecsülni. A Bizottság 
messze a legnagyobb intézmény, ugyanakkor politiká ‑
jával egyértelműen elkötelezte magát amellett, hogy 
az EMAS‑t a rendelkezésre álló költségvetés keretein 
belül minden tevékenységére és épületére kiterjessze 
(lásd a C(2013) 7708 határozatot).
68
Az EMAS Brüsszelre és Luxembourgra való kiterjesz ‑
tése rögtön a 2009. évi határozat meghozatala után 
elkezdődött: 2010 ‑ben minden brüsszeli, 2012 ‑ben 
pedig minden luxembourgi tevékenységet nyilvántar ‑
tásba vettek. Az épületek teljes körű nyilvántartásba 
vételére először 2015 ‑ben Brüsszelben fog sor kerülni, 
majd progresszív módon a többi helyszínen.
69
A Közös Kutatóközpont öt intézetének ISO 14001 
szerinti tanúsíttatására vonatkozó döntés még azelőtt 
született, hogy a Bizottság 2009 ‑ben elhatározta 
volna az EMAS kibővítését. E helyszínek EMAS szerinti 
nyilvántartásba vétele folyamatban van.
70
A Bizottság úgy döntött, hogy az EMAS bővítését 
felsővezetői szinten, az EMAS irányító bizottsága kere ‑
tében kell felügyelni. A bővítés progresszív módon, 
a legjelentősebb helyszíneket előre véve zajlik. 
Az ellenőrzött uniós intézmények és szervek válaszai 49
87
A kritériumok aktualizálása igen erőforrás‑igényes 
folyamat. A Bizottság a hiányosságok megszüntetését 
és a termékcsoportok felülvizsgálatát a rendelkezésre 
álló erőforrások keretén belül el kívánja végezni. 
A mobiltelefonokra vonatkozó kritériumot levettük 
a honlapról, mivel már valóban nem ambiciózus, és 
a GPP tanácsadó csoport sem rendelt hozzá magas 
prioritást.
89
Az életciklusköltség‑elemzés (LCC) nem minden ter ‑
mékcsoport esetében alkalmazható ésszerűen. Ha az 
ajánlatkérők például környezetbarát papírt kívánnak 
beszerezni, elég annak feltüntetése, hogy a papírnak 
„újrahasznosítottnak” vagy „fenntartható forrásból 
származónak” kell lennie, mivel e termékcsoport kap ‑
csán az ajánlatkérőnek nincsenek karbantartási vagy 
üzemeltetési költségei.
A Bizottság dolgozik az irányelvnek a költségvetési 
rendeletbe való átültetésén. Mindazonáltal az LCC 
alkalmazását nem teszi kötelezővé.
89 – Utolsó francia bekezdés
A Bizottság jelenleg vizsgálja az LCC‑re vonatkozó 
iránymutatás lehetőségeit.
90
A Bizottság célszámokat határozott meg az épületek 
energiafelhasználását illetően, és az EMAS rendszer ‑
ben eredményeket is ér el. Brüsszelben például, ahol 
az energiahatékonyságról szóló 2012/27/EU irányelv 
végrehajtása 0,13% ‑os éves energiamegtakarítást 
eredményez, a Bizottság 1% ‑os, vagyis nyolcszoros 
megtakarítást irányzott elő.
1 The uptake of green public procurement in the EU ‑27 (Zöld 
közbeszerzés az EU ‑27‑ben), Centre of Euro pean Policy Studies 
http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/CEPS‑CoE‑GPP%20
MAIN%20REPORT.pdf
2 A Tanács 2008. szeptember 22 ‑i következtetései http://register.
consilium.europa.eu/doc/srv? l=EN& f=ST%2013067%202008%20 INIT84
Noha számos folyamat még nem teljesen környezet ‑
barát, az esetek többségében lényegében megvalósul 
egyfajta zöld közbeszerzés. A szerződéseknek csupán 
mintegy negyede nem tartalmaz zöld kritériumo ‑
kat. Ezzel az intézmények jobban teljesítenek, mint 
általában az európai közigazgatások. Egy vonatkozó 
tanulmány1 uniós szintű felmérése szerint 2009–2010 ‑
ben a közigazgatások átlagosan 54% ‑a alkalmazott 
zöld kritériumokat legutóbbi, 10 kiemelt termékcso ‑
portot érintő közbeszerzései során (építőipar, villamos 
energia, takarítás, textíliák, élelmiszerek és vendéglá ‑
tás, bútorok, irodai IT‑berendezések, papír, kertészeti 
termékek és eszközök, szállítás).
85
„Környezetvédelmi szemléletű közbeszerzés” című 
közleményében (lásd a 43. lábjegyzetet) a Bizottság 
javasolta, hogy hogy 2010 ‑re az összes pályázati 
eljárás 50% ‑a legyen „zöld”, abban az értelem ‑
ben, hogy teljesítse a jóváhagyott és egységes 
GPP‑alapkritériumokat. E célszám a környezetbarát 
szerződések számának (illetve értékének) az összes 
szerződés számához (illetve értékéhez) viszonyított 
arányát mutatja meg azon ágazatokban, amelyek 
tekintetében egységes GPP‑kritériumokat határoztak 
meg. Ezt a célszámot a Tanács is jóváhagyta2.
Mivel a Számvevőszék olyan termékcsoportokat is 
vizsgált, amelyek tekintetében nem léteznek uniós 
GPP‑kritériumok, a GPP‑célszámok elérését értékelő 
módszertan nem teljesen összeegyeztethető.
86
A Környezetvédelmi Főigazgatóság 2012/2013 ‑ban az 
informális GPP tanácsadó csoportban részt vevő tag ‑
államokkal közösen meghatározta a GPP‑kritériumok 
kidolgozásával kapcsolatos igényeket és azok rang ‑
sorát. Az adatközpontok magas prioritást kaptak, így 
hamarosan döntés születik arról, hogy ki kell‑e dol ‑
gozni a vonatkozó kritériumokat. Az épület‑karbantar ‑
tás várhatóan helyet fog kapni a hamarosan elkészülő 
irodaépületi kritériumok között. Az üzleti utakhoz nem 
rendeltünk különösebb prioritást.
Az ellenőrzött uniós intézmények és szervek válaszai 50
101
Az adatközpontokra vonatkozó magatartási kódex 
követelményeinek betartása a Bizottság épületei 
kapcsán igen komoly terhet róna a költségvetésre. 
Az alkalmazásáról szóló döntés esetén az épületek 
komoly felújítására lenne szükség, illetve a Bizottság 
épületeinek kora miatt egyes követelmények nem 
is teljesíthetők. Az adatközpontok belső felépítése 
mindazonáltal tiszteletben tartja a magatartási kódex 
ajánlásait.
A Bizottság a saját adatközpontjai mellett Luxem ‑
bourgban és Brüsszelben is bérel adatközpont‑létesít ‑
ményeket. Ez utóbbiak tulajdonosai aláírták a maga ‑
tartási kódexet.
A Bizottság jelenleg vizsgálja adatközpont‑politikáját, 
kitérve az adatfelhők használatára is.
Következtetések és ajánlások
102
Az Európai Unió nemzetközi szinten élen jár a pro ‑
aktív éghajlat‑politika kidolgozása és végrehaj ‑
tása terén, és ez a 2030 ‑ig elérendő új célok és az 
üvegházhatásúgáz‑kibocsátás javasolt 40% ‑os csök ‑
kentése esetében is így lesz.
103
A Bizottság szerint az uniós intézmények és szervek 
karbonlábnyomának csökkentésére az EMAS a megfe ‑
lelő szakpolitikai eszköz.
Emellett számos példát találhatunk arra, hogy a kibo ‑
csátások 20% ‑os, 2020 ‑ig való csökkentése céljából 
végrehajtott szakpolitikák a közigazgatásban, vagyis 
az uniós intézmények és alkalmazottak tekintetében is 
érvényesülnek. Ez a 2030 ‑ig elérendő új célok (így az 
üvegházhatásúgáz‑kibocsátás javasolt 40% ‑os csök ‑
kentése) esetében is így lesz.93
Az említett program még folyamatban van, ugyan ‑
akkor a brüsszeli és a luxembourgi infrastrukturális és 
logisztikai hivatal (OIB és OIL), valamint a JRC prioritá ‑
sai megfelelnek az alkalmazandó nemzeti vagy regi ‑
onális normáknak. Ez nem zárja ki annak lehetőségét, 
hogy a Bizottság egyes újabb keletű épületprojektjei, 
különösen a JRC isprai telephelyén, megfeleljenek 
a GBP program követelményeinek. Az OIB a jövőben 
fog csatlakozni a programhoz, amint annak számára is 
lesz hozzáadott értéke.
94
A Manual of standard building specifications  (Épületek 
szabványos műszaki specifikációinak kézikönyve) 
a passzív épületek teljesítményszintjének elérését 
célozza, és a következő minimális projektkövetelmé ‑
nyeket írja elő: 
 – 2010/31/EU irányelv az épületek 
energiahatékonyságáról, 
 – regionális jogi minimumkövetelmények.
A kézikönyv az energiahatékonysági megoldásoknak 
és a megújuló energia bevezetésének az értékelése 
céljából energetikai ellenőrzések és/vagy tanulmá ‑
nyok végzését is előírja.
95
A Bizottság az energiahatékonyságról szóló 2012/27/
EU irányelv követelményeinek (4. és 5. cikkének) 
teljesítésére irányuló erőfeszítései révén elkötelezett 
példát mutat a közintézmények számára, az OIB pedig 
elvégezte az irányelv épületekre gyakorolt hatásának 
értékelését.
A jövőbeli (akár új épületekkel, akár felújításokkal kap ‑
csolatos) projektek pénzügyi tervezésekor azonban 
mindig tekintettel kell lenni a 2014–2020 közötti több ‑
éves pénzügyi keret éves költségvetési előirányzataira.
100
A Bizottság a megközelítését nem korlátozza az épü ‑
letek energiahatékonyságára, és úgy ítéli meg, hogy 
a BREEAM vagy más hasonló üzleti értékelési rendszer 
átfogóbb, illetve jobban megfeleltethető a szak ‑
politikának és a tevékenységek globális környezeti 
hatásainak.  
Az ellenőrzött uniós intézmények és szervek válaszai 51
Az uniós jogszabályok nem írnak elő konkrét közigaz ‑
gatási kibocsátáscsökkentési célszámokat, e szinten 
mégis lehetséges további intézkedéseket hozni, 
többek között az EMAS bevezetésének folytatásá ‑
val, ami az uniós intézmények és szervek igazgatási 
karbonlábnyomának csökkentésére szolgáló közös 
szakpolitikának tekinthető.
Közös válasz az 1. ajánlás a) és b) pontjára  
A Bizottság nem fogadja el az ajánlás ezen részét, 
mivel az figyelmen kívül hagyja a tágabb szemponto ‑
kat, például az uniós intézmények és szervek költség ‑
hatékonyságát és sajátosságait. Egy ilyen megközelítés 
alkalmazásához bizonyítani kell annak előnyeit.
107
A Bizottság az EMAS keretében fokozni kívánja 
GHG‑kibocsátásának felügyeletét.
108
A Bizottság az erőfeszítéseit saját épületei energia ‑
fogyasztására összpontosította, mivel ez volt 
a GHG‑kibocsátások legnagyobbnak számító területe, 
ahol a beruházások legjobb megtérülése volt várható. 
A Bizottság jelenleg foglalkozik az utazás területével, 
amely a kibocsátó második számú forrása.
109
A Bizottság a megújuló forrásokból származó brüsszeli 
energiafogyasztásához kötődő kibocsátás kiszámítása 
kapcsán eddig sosem alkalmazta a zéró kibocsátást 
feltételező megközelítést. Az EMAS hatókörébe tar ‑
tozó irodaépületek energiafogyasztása 2005 és 2012 
között 40,5% ‑kal csökkent (Brüsszel, kWh/m2).104
A bizottsági szakpolitika célja a GHG‑kibocsátás 
költséghatékony és – amennyire lehet – holisztikus 
módon történő csökkentése, különösen az energia ‑
ügyi és éghajlat‑változási csomag útján. Az uniós 
intézmények igazgatási tevékenységéből eredő 
kibocsátások csekély aránya miatt a Bizottság nem 
tartotta célszerűnek, hogy kötelező szabályokat írjon 
elő e tevékenységi kör tekintetében. E kibocsátásokra 
azonban természetesen alkalmazandók az uniós vagy 
nemzeti szinten előírt csökkentési célszámok.
105
Semmi nem utal arra, hogy az uniós intézményekre és 
szervekre előírt kötelező szabályok jobb eredmények ‑
hez vezettek volna.
106
A Bizottság folytatni kívánja az EMAS bevezetését, 
ami az uniós intézmények és szervek igazgatási 
karbonlábnyomának csökkentésére szolgáló közös 
szakpolitikának tekinthető.
Ajánlás az ü vegházhatású gázok 
kibocsátásának csökkentésére szolgáló 
közös szakpolitika kidolgozására
1. 
A Bizottság részben elfogadja ezt az ajánlást. 
A Bizottság szerint az uniós intézmények és szervek 
karbonlábnyomának csökkentésére az EMAS a meg ‑
felelő szakpolitikai eszköz. A Bizottság ezért ezt az 
ajánlást az EMAS bevezetésének folytatásával kívánja 
teljesíteni.
A Bizottság emellett alapos, szükség esetén a felme ‑
rülő költségeket és hasznokat teljes körűen érté ‑
kelő hatásvizsgálatok elvégzésével folytatni fogja 
a GHG‑kibocsátás költséghatékony és – amennyire 
lehet  – holisztikus módon történő csökkentésére 
szolgáló megfelelő szakpolitikák kidolgozását, aminek 
során a 2030 ‑as célokat is figyelembe veszi.
A jelenlegi szakpolitika alapelve, hogy 
a kibocsátáscsökkentést a lehető legkevesebb költ ‑
séggel kell megvalósítani, ezért a kötelező csökkentési 
célszámokat nem szervezeti, hanem európai és tagál ‑
lami szinten rögzítjük. Ezzel megőrizzük a rugalmassá ‑
got a célszámok optimális úton történő eléréséhez.
Az ellenőrzött uniós intézmények és szervek válaszai 52
Ajánlás az önkéntes ellentételezésre 
vonatkozó egységes módszerre
3. 
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást, de felhívja 
a figyelmet az önkéntességre, és arra, hogy az ilyen 
ellentételezés helyénvalóságának megítélése az egyes 
uniós intézmények és szervek autonómiájába tartozik.
Emellett az uniós éghajlat‑politika és szabályozás 
a kibocsátások ellentételezése kapcsán valóban nem 
irányoz elő kötelező rendszereket. A Bizottság a meg ‑
lévő szakpolitikák – köztük az EMAS – révén továbbra 
is a kibocsátások valós csökkentésére fog törekedni.
Ügyelni kell arra is, hogy a kibocsátások ellentételezé ‑
sére vonatkozó közös megközelítés:
i. ne ösztönözzön a valós kibocsátáscsökkentés 
mellőzésére;
ii. vegye figyelembe a meglévő mechanizmusokat, 
például a kibocsátáskereskedelmet; és
iii. legyen tekintettel a beszámolási rendszerek, to ‑
vábbá a kellően magas színvonalú ellentételezési 
rendszerek elérhetőségére. Alkalmazásához érté ‑
kelni kell, hogy milyen mértékben igényel uniós 
erőforrásokat és közpénzeket.
4. 
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást. A lehetséges 
kibocsátáskompenzációs egységek köre igen tág és 
igen egyenetlen színvonalú.
Az uniós éghajlatvédelmi jogszabályoknak való 
megfelelés kapcsán már kidolgoztak ellentételezésre 
vonatkozó szabályokat, amelyekre az egységesség 
érdekében az uniós intézmények általi ellentételezés 
kapcsán is tekintettel kell lenni. E szabályok egyaránt 
vonatkoznak a saját tevékenységhez viszonyított 
nagyságrendre és a megfelelő minőségűnek tartott 
típusokra. Alapvetően ügyelni kell annak biztosítá ‑
sára, hogy az ellentételezésre használt intézkedések 
kiegészítő jellegűek legyenek, megbízható monitor ‑
ing, beszámolás és ellenőrzés útján kizárják a csalás 
lehetőségét, számviteli szabályaik pedig lehetővé 
tegyék a kettős számbavétel elkerülését.
A Bizottság a meglévő szakpolitikák – köztük az 
EMAS – révén továbbra is a kibocsátások valós csök ‑
kentésére fogja helyezni a hangsúlyt, noha megfontol 
más lehetőségeket, például az ellentételezést is.Ajánlás a kibocsátások harmonizált 
kiszámítására és a harmonizált 
beszámolásra
2. 
A Bizottság az OEF‑módszer közigazgatási változatá ‑
nak sikeres kidolgozását feltételül szabva elfogadja 
az ajánlást. Úgy ítéli meg, hogy az EMAS bevezeté ‑
sével megfelelő módot teremtett az általa okozott 
legjelentősebb közvetlen és közvetett környezeti 
hatások – köztük a GHG‑kibocsátás – azonosítá ‑
sára, mérésére és jelentésére. Az EMAS és a további 
intézményközi együttműködés révén az intézmények 
képesek lesznek harmonizált megközelítést alkalmazni 
GHG‑kibocsátásuk számítására.
a) 
A Bizottság által ajánlott OEF‑módszer jelenleg még 
a 2016 végéig tartó átfogó kísérleti szakaszban van. 
A kísérleti szakasz céljai közé tartozik többek között 
azon technikai követelmények meghatározása, ame ‑
lyek kulcsfontosságúak a módszernek a Bizottsághoz 
hasonló összetett közigazgatási intézményekben 
való széles körű alkalmazásához. A kísérleti szakasz 
eredményei emellett várhatóan az OEF‑módszer 
felülvizsgálatához és javításához vezetnek majd. 
E folyamat során a Bizottság azon ágazatok ágazati 
OEF‑szabályainak kidolgozását helyezte előtérbe, 
amelyek környezeti hatásai arányukban a legnagyob ‑
bak. A közigazgatási szektor nyilvánvalóan nem tarto ‑
zik ezek közé. A Bizottság a kísérleti szakasz eredmé ‑
nyeinek áttekintése után – a felülvizsgált OEF‑módszer 
rendelkezésre állásával – meg fogja fontolni egy 
nemzetközi kísérleti szakasz indításának lehetőségét 
is annak érdekében, hogy kidolgozza a Bizottság vagy 
hasonló közigazgatási szervek környezeti lábnyomá ‑
nak számítására és jelentésére vonatkozó konkrét 
ágazati szabályokat.
110
Az uniós éghajlat‑politika és szabályozás a kibocsátá ‑
sok ellentételezése kapcsán valóban nem irányoz elő 
kötelező rendszereket. A Bizottság a meglévő szakpo ‑
litikák – köztük az EMAS – révén továbbra is a kibocsá ‑
tások valós csökkentésére törekszik.
Az ellenőrzött uniós intézmények és szervek válaszai 53
114
A Bizottság tovább fogja vizsgálni, hogy az adat ‑
központok energiahatékonyságára vonatkozó 
európai kódexben való részvétel összeegyeztethe ‑
tő‑e a pénzügyi kerettel, különösen az igazgatási 
előirányzatokkal.
Ajánlások az EMAS és a zöld 
közbeszerzés teljes körű bevezetésére
6. 
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást, és teljes mérték ‑
ben támogatja az EMAS népszerűsítését. A hatóköri 
korlátozások az EMAS részét képezik, betartásukkal 
a szervezetek a legjelentősebb környezetvédelmi 
szempontokra tudnak összpontosítani.
A Bizottság meg fogja fontolni az adatközpontok 
energiahatékonyságára vonatkozó európai kódex 
aláírását, miután megvizsgálta, hogy az összeegyez ‑
tethető‑e a pénzügyi kerettel, különösen az igazgatási 
előirányzatokkal.
7. 
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást. A költségvetési 
rendeletnek és alkalmazási szabályainak jelenlegi 
felülvizsgálata keretet biztosít a zöld közbeszer ‑
zés és különösen a 2014/24/EU irányelv szerinti 
életciklusköltség‑elemzés további előmozdítására.
A Bizottság a zöld közbeszerzés kapcsán további 
útmutatókat fog kidolgozni, és azokat a GIME ülésein 
népszerűsíteni fogja.5. 
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást, de megjegyzi, 
hogy a helyi lakosság érdeke csupán egy azon ténye ‑
zők közül, amelyeket figyelembe kell venni az ellenté ‑
telezés színvonalának megítélésekor.
111
A Bizottság osztja a Számvevőszék azon észrevételét, 
miszerint az intézményeknek be kellene vezetniük az 
EMAS rendszert, és/vagy ügyelniük kellene a rendszer 
jobb kihasználására.
112
Az EMAS hatásos és igényes vezetési eszköz, gyors 
bevezetését azonban a legtöbb uniós intézmény 
esetében költségvetési korlátok akadályozzák. A ható ‑
köri korlátozások az EMAS részét képezik. Az EMAS‑t 
költséghatékony és – amennyire lehet – holisztikus 
módon kell végrehajtani.
113
Noha számos folyamat még nem teljesen környezet ‑
barát, az esetek többségében lényegében megvalósul 
egyfajta zöld közbeszerzés. A szerződéseknek csupán 
mintegy negyede nem tartalmaz zöld kritériumo ‑
kat. Ezzel az intézmények jobban teljesítenek, mint 
általában az európai közigazgatások. Egy vonatkozó 
tanulmány (lásd a Bizottság válaszának 1. lábjegy ‑
zetét) uniós szintű felmérése szerint 2009–2010 ‑ben 
a közigazgatások átlagosan 54% ‑a alkalmazott zöld 
kritériumokat legutóbbi, 10 kiemelt termékcsopor ‑
tot érintő közbeszerzései során (építőipar, villamos 
energia, takarítás, textíliák, élelmiszerek és vendéglá ‑
tás, bútorok, irodai IT‑berendezések, papír, kertészeti 
termékek és eszközök, szállítás).
Új épületek és/vagy jelentős felújítási projektek ese ‑
tében a Bizottság általában az energiahatékonyságon 
túlmutató BREEAM kiválósági standardot alkalmazza.
Az ellenőrzött uniós intézmények és szervek válaszai 54
Így korrektebb módon értékelhető az eddig elért 
haladás jelentősége, amely többek közt az alábbiakat 
foglalja magában:
 – az EMAS‑projekt megkezdése;
 – az üvegházhatást okozó gázoknak a Bíróság 
tevékenységei által 2010 ‑ben okozott kibo ‑
csátásait érintő, nagymértékben kimerítő 
diagnosztika elkészítése, és e Bilan Carbone 
(károsanyag‑kibocsátásra vonatkozó kimutatás) 
kulcsfontosságú ágazatcsoportjainak a 2011 ‑es 
és 2012 ‑es évre vonatkozó naprakésszé tétele;
 – 2010 óta az üvegházhatást okozó gázok ki ‑
bocsátásának jelentős mértékű csökkentése 
számos javítási tevékenység végrehajtásának 
köszönhetően;
 – a környezeti szempontoknak az ajánla ‑
ti felhívások keretében történő fokozott 
figyelembe  vétele;
 – A BREEAM standard alkalmazása a Bíróság épü ‑
leteinek 5. bővítésére vonatkozó projekt során.
A Bíróság Bilan Carbone‑jának kimerítő 
jellege és a karbonlábnyomának 
jelentős mértékű javulása (12 –61)
A Bíróság igazgatása – arra törekedve, hogy az üveg ‑
házhatást okozó gázok általa történő kibocsátása 
céljából konkrét intézkedéseket tegyen – 2010 ‑től lét ‑
rehozta az üvegházhatást okozó gázoknak a Bíróság 
tevékenységei által okozott kibocsátására vonatkozó 
első diagnosztikát, és e Bilan Carbone kulcsfontosságú 
ágazatcsoportjait 2013 ‑ban naprakésszé tette a 2011 ‑
es és 2012 ‑es évre vonatkozóan.
Ennek keretében fontos hangsúlyozni, hogy a Bíróság 
a diagnosztika tárgykörét igen kimerítően határozta 
meg, és az „Utazások” ágazatcsoport nem csak a lakó ‑
hely és a munkahely közötti utazást, hanem a szak ‑
mai utakat és a látogatók útjait is magában foglalja. 
Ezenfelül a Bíróság karbonábnyomának javítására 
vonatkozó erőfeszítések nem korlátozódnak kizárólag 
az „Energia” egyetlen szempontjára.Az Európai Unió Bírósága
Bevezetés (01–11)
A Bíróság igazgatása – amint az éves jelentések, illetve 
minden más különös jelentés esetében is rendszerint 
teszi – igen nagy figyelemmel fogadja a Számvevőszék 
észrevételeit, és minden alkalommal erőfeszítéseket 
tesz annak érdekében, hogy megtegye az esetlegesen 
megfogalmazott ajánlások végrehajtásához szükséges 
intézkedéseket.
Amint a jelen különjelentés is mutatja, a Bíróság nagy 
jelentőséget tulajdonít a környezetvédelemnek, és 
határozottan elkötelezte magát e területen, többek 
között az EMAS ( Eco Management and Audit Scheme) 
(környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszer) 
teljes és strukturált kerete alapján, azon humán ‑ és 
pénzügyi erőforrásokat érintő korlátozások ellenére, 
amelyeket az utóbbi években bevezettek. Ez az elkö ‑
telezettség egyébként – amint azt az üvegházhatást 
okozó gázok kibocsátása területén elért csökkentés 
mutatja – már érzékelhető eredményeket hozott.
A következő válaszok így alapvetően hasznos ponto ‑
sításokat kívánnak nyújtani a Számvevőszék bizonyos 
észrevételei és ajánlásai tekintetében.
Észrevételek (12–101)
Általánosságban a különböző európai intézmények 
által a környezetvédelmi politika területén elért 
haladást is azon források mércéje szerint érdemes 
megítélni, amelyeket azok erre a célra fordíthattak. 
Célszerű tehát hangsúlyozni, hogy a Bíróság azon 
erőfeszítései és cselekedetei, amelyeket a jelen külön ‑
jelentés említ, az eszközöknek a lehető legtakaré ‑
kosabb felhasználása mellett kerültek végrehajtásra 
(különösen ideértve a költségvetési hatóság által 
engedélyezett egyetlen új, 2012 ‑ben rendelkezésre 
álló poszt létrehozását).
Az ellenőrzött uniós intézmények és szervek válaszai 55
Az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására vonat ‑
kozó ellentételezési rendszer végrehajtásának hiá ‑
nyára vonatkozóan a Bíróság igazgatása úgy véli, hogy 
az ilyen ellentételezési projektek finanszírozása csak 
akkor vehető tervbe, ha a kibocsátások megszünteté ‑
sére és csökkentésére vonatkozó valamennyi előzetes 
létező lehetőséget kimerítették, különösen az intéz ‑
ményen belüli valamennyi szereplő erőteljes mobilizá ‑
lásának megőrzése, és az e területen szükséges kezde ‑
ményezések nagyobb mértékű ösztönzése érdekében. 
Ezenfelül a Bíróság igazgatásának az a véleménye, 
hogy az ilyen ellentételezési projektek finanszírozá ‑
sához előzetesen közös intézményközi megközelítés 
elfogadása szükséges, különösen a megfelelő költség ‑
vetési keret meghatározását, a támogatható projektek 
típusait és kritériumait, valamint az ennek szentelhető 
költségvetési keretösszeget érintően.
A Bíróság határozott elkötelezettsége 
az EMAS‑projekt végrehajtását illetően 
(62–75)
Hangsúlyozni kell, hogy az EMAS‑projeknek a Bíró ‑
ságon történő végrehajtását 2012 ‑ben az aktivitás 
nagymértékű fokozódása jellemezte, különösen az 
EMAS‑koordinátor kinevezésével.
Először is a Bíróság igazgatása többek között hang ‑
súlyt helyezett a környezetvédelmi kérdésekkel 
kapcsolatban a Bíróság szolgálataival és személyzeté ‑
vel szemben folytatott rendszeres kommunikációs és 
tudatosítási tevékenységek fontosságára.
Ezt követően kétszintű működési struktúra került 
bevezetésre az EMAS‑projekt tartós irányítása céljából.
2013 ‑ban kerettanulmány készült az EMAS‑projektre 
vonatkozó megvalósítási menetrendnek az intézmé ‑
nyen belüli elkészítése céljából. E tanulmánynak az 
intézmény helyiségeinek az EMAS‑rendelet követel ‑
ményei tekintetében, környezetvédelmi szempontból 
történő értékelésén túl azon szakaszok meghatáro ‑
zása volt a fő célja, amelyek az EMAS‑regisztrációhoz 
szükségesek, amelyet a javasolt naptár szerint 2016 ‑
ban kell megszerezni.Az egymást követően elvégzett diagnosztikák objek ‑
tív módon lehetővé tették annak megállapítását, hogy 
2010 óta a Bíróság kibocsátásai különösen a következő 
ágazatokban csökkentek:
 – 2011 és 2012 között az üvegházhatást okozó 
gázoknak a „Látogatók utazásai” ágazatból szár ‑
mazó kibocsátásai 14% ‑kal csökkentek;
 – 2010 és 2011 között, valamint 2011 és 2012 
között az üvegházhatást okozó gázoknak az 
elektromos áram használatához kapcsolódó 
kibocsátásai 98% ‑kal, illetve 6% ‑kal csökkentek;
 – 2011 és 2013 között a hulladékkezelés költségei 
25% ‑kal csökkentek, és a háztartási hulladék 
mennyisége ugyanezen időszak során 10% ‑kal 
csökkent.
Az ilyen csökkenések különösen a következő projektek 
eredményei:
 – egy zöld energiára vonatkozó szerződés megkö ‑
tése az elektromosáram‑szolgáltatóval;
 – az épületek szigetelésének javítását lehetővé 
tevő intézkedések bevezetése;
 – bizonyos épületek energetikai jellemzőinek 
optimalizálása;
 – az organikus hulladék csökkentése és a szelektív 
hulladékgyűjtés javítása.
Ezenfelül a „lakóhely és a munkahely” közötti utazás ‑
hoz és a „hűtőközegek szivárgásához” kapcsolódó 
kibocsátások pontosabb becslése lehetővé tette 
a Bilan carbone e két ágazatcsoportjához tartozó 
adatok minőségének a javítását, ily módon csökkentve 
az ilyen ágazatcsoportokra jellemző bizonytalanság 
szintjét.
Az átláthatóság érdekében a Bíróság Bilan 
Carbone‑jára vonatkozó jelentéseket közzétették 
a Curia internetes oldalon, és így az az uniós polgárok 
rendelkezésére áll.
Az ellenőrzött uniós intézmények és szervek válaszai 56
A BREEAM standard relevanciája 
a Bíróság ingatlanállománya 
környezetre gyakorolt hatásainak 
a nagyobb mértékű csökkentése 
tekintetében (90 –101)
A Bíróság igazgatása annak érdekében, hogy az ingat ‑
lanállományának a környezetre gyakorolt hatásait 
a minimumra csökkentse, a Bíróság épületeinek ötödik 
bővítésére vonatkozó projekt keretében a BREEAM 
standardot részesítette előnyben a Számvevőszék 
által referenciaként említett GBP standardhoz képest. 
A BREEAM standard ugyanis nem korlátozódik az 
„energiatakarékosság” egyetlen szempontjára, hanem 
más, legalább ugyanolyan fontosságú szempontokat 
is tartalmaz (mint például a vízfogyasztás, a hulladék ‑
kezelés és a tartós mobilitás), ami bizonyosan az oka 
annak, hogy az uniós intézmények körében ezt a stan ‑
dardot alkalmazzák a legszélesebb körben.
Következtetések és ajánlások (102 –114)
A Bíróság összességében kedvezően fogadja a Szám ‑
vevőszék által a jelen jelentésben tett észrevételeket 
és ajánlásokat.
A Bíróság a Számvevőszék következtetéseivel egyet ‑
értve elismeri az EMAS‑rendszerhez való csatlakozás 
fontosságát, és 2012 óta aktívan elkötelezte magát 
eziránt, különösen az EMAS‑koordinátornak a költ ‑
ségvetési hatóság által engedélyezett poszt által 
lehetővé tett kinevezésével. A Bíróság az eszközökkel 
való, a jelenlegi költségvetési válság kontextusá ‑
ban rá háruló takarékosság ellenére célul tűzi ki az 
EMAS‑regisztráció 2016 ‑ban történő megszerzését.
A Bíróság ezzel egyidejűleg folytatni kívánja a Bilane 
Carbon‑jának a javítását és a környezeti kritériumok 
azon közbeszerzési szerződésekben történő alkalma ‑
zásának az elősegítését, amelyek a vonatkozó rende ‑
leti rendelkezések értelmében a hatáskörébe tar ‑
toznak. Ezenfelül a Bíróság épületeinek a következő, 
ötödik bővítése teljes mértékben hozzá fog járulni 
a Bíróság ingatlanállománya környezetre gyakorolt 
hatásainak a csökkentéséhez a BREEAM követelmény 
e területen való legnagyobb mértékű tiszteletben 
tartásának köszönhetően.Ami a környezetvédelmi célokat és különösen az 
üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának a csök ‑
kentését illeti, a Bíróság igazgatása inkább a viszony ‑
lagos célkitűzések meghatározását részesíti előnyben 
(például az épületek területéhez és/vagy a létszámhoz 
viszonyítva), melyek az EMAS‑rendeletben (1221/2009/
EK rendelet) ismertetett mutatók segítségével mér ‑
hetők. A Számvevőszék által javasolt, abszolút jellegű, 
számszerűsített célkitűzések ugyanis csak abban az 
esetben relevánsak, ha az alapjukat képező adatok 
kellően szilárdak, és ha a választott mutatók változásai 
időbeli szempontból koherens információval szolgál ‑
hatnak. Ugyanakkor bár a kellőképpen megbízható, 
számszerűsített mutató meghatározásához szükséges 
feltételek jelenleg nem teljesülnek, a közeljövőben az 
EMAS‑projekt előrehaladása keretében valószínűleg 
teljesülni fognak.
A környezeti kritériumok közbeszerzési 
szerződésekbe való beintegrálásának 
támogatása (zöld közbeszerzések) 
(77–89)
A Bíróság igazgatása osztja a Számvevőszék azon 
törekvését, amely szerint támogatni kell a környe ‑
zeti kritériumoknak a közbeszerzési szerződésekbe 
való beintegrálását, és ily módon hozzá kell járulni 
a tartósabb fejlődéshez, különösen a Bizottság által 
közreadott „Green Public Procurement toolkit” hasz ‑
nálatával. Ez az oka annak, hogy a Bíróságnak a közbe ‑
szerzésekre vonatkozó vademecuma külön bekezdést 
tartalmaz az ökológiai közbeszerzésekre vonatko ‑
zóan, amely egyébiránt közvetlen linket tartalmaz az 
Európai Bizottság vonatkozó információihoz. A Bíróság 
igazgatásának álláspontja szerint azonban az egyes 
intézmények engedélyezésre jogosult szolgálatainak 
kellően tág mérlegelési mozgásteret kell megőrizniük 
a környezeti kritériumokat érintően annak érdekében, 
hogy a különböző értékelési kritériumokat a kezdemé ‑
nyezett ajánlati felhívás sajátosságainak függvényé ‑
ben megfelelő módon mérlegelhessék.
Az ellenőrzött uniós intézmények és szervek válaszai 57
Európai Központi Bank
Az Európai Központi Bank (EKB) elismeréssel konsta ‑
tálja az Európai Számvevőszék vizsgálatát arról, hogy 
az uniós intézmények és szervek miként számítják ki, 
csökkentik és ellentételezik az üvegházhatásúgáz ‑
kibocsátást, továbbá üdvözli az erről szóló számve ‑
vőszéki különjelentést. Az EKB komoly jelentőséget 
tulajdonít a fenntartható szakpolitikáknak, és meg ‑
győződése, hogy közös erőfeszítéssel meg lehet 
birkózni a gazdaságunk és természetes környezetünk 
támasztotta aktuális kihívásokkal. Éppen ezért külö ‑
nösen hálás a Számvevőszék általános észrevételeiért 
az abban rejlő lehetőségekről, ha az uniós intézmé ‑
nyek közös megközelítés kialakításával járulnak hozzá 
a szén ‑dioxid‑kibocsátás csökkentésének, mint hosszú 
távú uniós célkitűzésnek az eléréséhez.
Ezzel összefüggésben az EKB emlékeztet, hogy az 
EKB által a karbonlábnyomának csökkentésére hozott 
intézkedésekről szóló, 2014. április 28 ‑i számvevőszéki 
jelentés elismerte, hogy az intézmény lépéseket tett 
az adminisztratív tevékenységéből adódó negatív kör ‑
nyezeti hatások redukálására. Az EKB erre a jelentésre 
már reagált, az alábbiakban pedig a különjelentés 
észrevételeihez és ajánlásaihoz fűzött megjegyzései 
olvashatók.
08 – 1. táblázat
Az EKB teljes munkaidőre átszámított maximális dol ‑
gozói állománya elsősorban az egységes felügyeleti 
mechanizmus létrehozása miatt emelkedett a 2012 ‑es 
1448,5 ‑ről 2014 ‑ben 2602 ‑re.
23
Ami a munkatársak munkába járása által okozott kibo ‑
csátást illeti, az EKB‑ban most folyik annak a számítási 
módszertannak a kidolgozása, amely lehetővé teszi, 
hogy a karbonlábnyomról szóló következő jelentésbe 
már ez a tényező is bekerüljön.Végezetül a Bíróság különösen támogatja a Számvevő ‑
szék azon ajánlásait, amelyek az ellenőrzött területen 
a megközelítések nagyobb mértékű harmonizálását 
és a megerősített intézményközi együttműködést 
ösztönzik, melyek többek között a Bizottság által 
előterjesztett vagy előterjesztendő kezdeményezések ‑
nek köszönhetően valósulnak meg. Ennek keretében 
a Bíróság igazgatása felkészült arra, hogy részt vegyen 
a legjobb közös megközelítések meghatározásához 
szükséges munkában.
Az ellenőrzött uniós intézmények és szervek válaszai 58
Európai Számvevőszék
Az Európai Számvevőszék Főtitkársága üdvözli a szám ‑
vevőszéki észrevételeket, és nagyra értékeli a Számve ‑
vőszék javításra irányuló ajánlásait.
2. ajánlás
A Főtitkárság elfogadja az ajánlást, és be fogja 
vezeti a Számvevőszék közvetlen és közvetett 
GHG‑kibocsátásainak mérését és jelentését, 
továbbá csökkentési célokat fog meghatározni. 
A karbonlábnyommal kapcsolatos feladatok és 
a GHG‑módszertan végrehajtása a folyamatban levő 
EMAS‑projektet követően a környezetvédelmi prog ‑
ram prioritást élvező céljai lesznek.
3–5. ajánlás
A Főtitkárság elfogadja az ajánlásokat, és a Számve ‑
vőszék fennmaradó GHG‑kibocsátásainak kompenzá ‑
lására szolgáló politikát fog meghatározni, valamint 
megfelelő ellentételezési eljárást fog bevezetni. 
Ezekre az intézkedésekre közvetlenül a 2. ajánlásban 
leírt intézkedések befejezése után fog sor kerülni.
6. ajánlás
A Főtitkárság elfogadja az ajánlást, és a Számvevőszék 
kezdeményezni fogja az európai környezetvédelmi 
vezetési és hitelesítési rendszerben történő bejegyzést. 
Az EMAS‑típusú környezetvédelmi irányítási rendszer 
végrehajtása jelenleg is folyamatban van. A kezdeti 
környezetvédelmi felülvizsgálat és annak ellenőrzése, 
hogy a Számvevőszék épületei teljesítik‑e a vonatkozó 
előírásokat, 2014. április 10 ‑én kezdődött el.
A Főtitkárság támogatja az adatközpontok energia ‑
hatékonyságáról szóló önkéntes uniós szakmai kódex 
általános elveit és céljait az európai adatközpontok 
energiafogyasztának csökkentése, ezáltal a kibocsá ‑
tások csökkentése, valamint a globális felmelegedés 
visszaszorítása és pénzügyi megtakarítások realizálása 
érdekében. Ezért a Főtitkárság a következmények és 
kockázatok költség‑haszon elemzése után fontolóra 
veszi a kódexhez történő csatlakozást. A Számvevő ‑
szék szolgálatai már eddig is számos bevált gyakorla ‑
tot alkalmaznak például a virtualizáció és az informati ‑
kai eszközök környezetbarát beszerzése terén.83 és 88
Az EKB értékeli a Számvevőszék megállapítását, misze ‑
rint az intézmény minden releváns területen belső 
utasításokon és szisztematikus ellenőrzésen keresz ‑
tül de facto  kötelezővé tette a zöld közbeszerzést, 
továbbá, hogy tervei szerint éves környezetvédelmi 
jelentésében a jövőben a fenntartható közbeszerzési 
iránymutatás végrehajtása során elért eredményekről 
is beszámol.
1–7. ajánlás
Az EKB üdvözli és támogatja a Számvevőszék ajánlá ‑
sait az üvegházhatású gázok kibocsátásának csök ‑
kentését szolgáló közös szakpolitikák kidolgozásáról, 
a kibocsátás kiszámításának harmonizálásáról és 
a harmonizált beszámolásról, valamint a fennmaradó 
kibocsátás ellentételezéséről. Az EKB messzemenően 
támogatja az adatközpontok energiahatékonyságá ‑
ról szóló, önkéntes alapú, uniós szakmai kódex azon 
célkitűzését, hogy „az európai adatközpontok ener ‑
giafelhasználásának csökkentése által csökkentsék 
a kibocsátást, korlátozzák a globális felmelegedést és 
pénzt takarítsanak meg”, és fontolóra veszi, hogy tag 
státusért folyamodjon.
Az ellenőrzött uniós intézmények és szervek válaszai 59
Európai K ülügyi Szolgálat
A 2011. január 1 ‑jén létrehozott EKSZ alkalmazottainak 
többségét egy új, az energiafogyasztás és a környezet ‑
védelem szempontjából is megfelelő modern épület ‑
ben helyezte el. Az EKSZ továbbá három régi épületet 
örökölt a Tanácstól. Ezek bérbeadási szerződése 
2018 ‑ban jár le, ezért az EKSZ jelenleg vizsgálja, hogy 
hogyan tudná növelni az említett épületek hatékony ‑
ságát, valamint hogy milyen alternatívát kínál a brüs z‑
szeli ingatlanpiac.
Miután az EKSZ brüsszeli vagyonkezelő részlege 
szolgáltatási szintre vonatkozó megállapodást kötött 
a Brüsszeli Infrastrukturális és Logisztikai Hivatallal 
(OIB), az EKSZ elvárja, hogy az OIB a létesítménygaz ‑
dálkodási szolgáltatások terén bevált gyakorlatokat 
alkalmazza.
2012 ‑ben az EKSZ aláírt egy szerződést a székhelyek 
épületeinek zöld energiából származó nagyfeszült ‑
ségű árammal való ellátásáról (Contract EEAS ‑106‑
DIVA4 ‑SUP‑DIR). A szerződés 100% ‑ban környezetba ‑
rát villamos áramot (LGO) biztosít az EKSZ számára, 
valamint eleget tesz a szövetségi és regionális szintű 
ellátási engedélyeknek is.
Az EMAS rendszerben való önkéntes részvételt 
tekintve, az EKSZ‑t érdekli és szeretne többet 
megtudni e program irányításáról, illetve ennek 
forrássemleges alapon történő megvalósításáról. 
Hasonlóképpen, az EKSZ nyitott arra, hogy – amennyi ‑
ben megvalósítható – bevezesse a zöld közbeszerzés 
alapelvét (ez azonban sajnos nem mindig lehetséges 
az Unió harmadik országokban működő küldöttségei 
esetében).
Mindazonáltal vannak jó példáink a küldöttsé ‑
gekkel kapcsolatban: jelenleg tanulmányozzák, 
illetve kivitelezik a napelemek felszerelését a kam ‑
bodzsai, zöld‑foki‑szigeteki, szamoai és koszovói 
küldöttségeken.  7. ajánlás
A Főtitkárság elfogadja az ajánlást, és szisztematiku ‑
sabban fogja a jövőben alkalmazni a környezetbarát 
közbeszerzést úgy, hogy a GPP‑t integrálja a Szám ‑
vevőszék környezetvédelmi irányítási rendszerébe – 
különösen belső eljárások kidolgozásával és rendszer ‑
szintű nyomon követéssel.
Az ellenőrzött uniós intézmények és szervek válaszai 60
Európai Gazdasági és  
Szociális Bizottság és az Euró ‑
pai Unió Régiók Bizottsága
65 – 6. táblázat
A két bizottság hat épületéből öt az EMAS hatóköré ‑
nek szerves részét képezi. A hatodik épület a tulajdo ‑
nos Európai Bizottsággal közösen használt. Így ez az 
épület nem tartozott a bizottságok környezetvédelmi 
irányítási rendszerének hatálya alá, jóllehet az épület ‑
ben dolgozó bizottsági személyzetnek alkalmaznia 
kell a vonatkozó EMAS‑eljárásokat.
A két bizottság jelenleg azt fontolgatja, hogy ezt az 
épületet is az eljárások hatálya alá vonja.
72
Az EGSZB és az RB úgy ítéli meg, hogy valamennyi jogi 
kötelezettséget (beruházások) és EMAS‑hoz kapcso ‑
lódó fontos ellenőrzést figyelembe kell venni.
83
2014 ‑ben a két bizottság úgy döntött, hogy a jövőben 
minden igazgatóságuk köteles konzultálni az EMAS 
csapatával a zöld közbeszerzésről, amennyiben a szer ‑
ződés értéke meghaladja a 60 000 eurót.
91
Az EGSZB és az RB egyetért azzal, hogy az uniós intéz ‑
ményeknek és szerveknek törekedniük kellene arra, 
hogy az épületek megfeleljenek a  zöld közbeszerzési 
mutató (GPP  Toolkit) kialakítása átfogó kritériumainak.
Brüsszel városi térségében azonban, ahol a bizott ‑
sági épületek találhatók, korlátozottak a lehetőségek 
a helyi megújuló energiaforrások épületeken belüli 
használatára. Ezért a két bizottság nem tudja meg ‑
valósítani az épületekre nézve a  zöld közbeszerzési 
mutatóhoz  kapcsolódó b) opciót.Megkértük a Burundiban, Nigerben és Mexikóban 
folyamatban lévő építési projektekért felelős építé ‑
szeket, hogy fejlesszenek ki környezetvédelmi meg ‑
oldásokat az üvegházhatású gázok kibocsátásának 
csökkentése céljából, továbbá szenteljenek több 
figyelmet a környezeti szempontoknak (pl. fenntart ‑
ható alapanyagok, bioklimatikus megoldások, alterna ‑
tív energiaforrások használata stb.). Az egyéb ingatlan ‑
piacok esetében ez a kérdés több problémát vet fel.
Az EKSZ elkötelezett az üvegházhatású gázok kibo ‑
csátásának csökkentése mellett, szem előtt tartva 
a működését befolyásoló operatív korlátokat.
Az ellenőrzött uniós intézmények és szervek válaszai 61
3. ajánlás
Az EGSZB és az RB egyetért azzal az ajánlással, hogy 
az uniós intézmények és szervek közös megközelítést 
dolgozzanak ki erre a témára.
Az ellensúlyozásra fordított kiadásokra azonban csak 
akkor kerülhet sor, miután a két bizottság környezeti 
hatásainak csökkentésére minden lehetséges beruhá ‑
zást megtettek.
111
A bizottságok hangsúlyozni kívánják, hogy teljes mér ‑
tékben kihasználják az Európai Bizottság által támoga ‑
tott környezetvédelmi irányítási eszközöket.
114
Lásd a 101. bekezdésre adott választ.
6. ajánlás
Lásd a 65. és a 101. bekezdésre adott választ.
7. ajánlás
Az EGSZB és az RB egyetért az ajánlással. 2014 ‑ben 
a két bizottság úgy döntött, hogy minden igazgatóság 
köteles konzultálni az EMAS csapatával a zöld közbe ‑
szerzésről, amennyiben a szerződés értéke megha ‑
ladja a 60 000 eurót.Még ha a bizottságok jelentősen növelnék is az épüle ‑
teiken található napelemek számát, ez a teljes villa ‑
mosenergia‑fogyasztás nagyon kis százalékát tenné ki. 
A két bizottság jelenleg egy kapcsolt energiatermelő 
létesítmény lehetőségét vizsgálja a környezeti terhelés 
csökkentése érdekében.
101
Az EGSZB és az RB elemezték a magatartási kódexet, 
és megjegyzik, hogy az elsősorban a 2011 után létre ‑
hozott adatközpontokra összpontosít, míg a bizottsági 
adatközpontok 2004 ‑ből származnak.
A magatartási kódex aláírása szükségtelen terhet róna 
a két bizottságra, mivel már megvalósította a kódex 
által javasolt „informatikai eszközök és szolgáltatások” 
sok jó gyakorlatát.
105
Annak ellenére, hogy nincsenek az összes intézmény 
számára kötelező szabályok, a két bizottság kézzelfog ‑
ható eredményeket ért el kibocsátáscsökkentésében 
az EMAS segítségével:
2013 ‑ban az egy főre jutó földgáz‑fogyasztás 51% ‑kal, 
az egy főre jutó villamosenergia‑fogyasztás pedig 
21% ‑kal volt alacsonyabb, mint 2008 ‑ban.
109
A bizottságok szeretnék hangsúlyozni, hogy nemcsak 
zöld energiát vásárolnak, hanem a műszaki beruhá ‑
zásoknak köszönhetően energiafogyasztásukat is 
sikerült csökkenteni (lásd még a 105. bekezdést).
2. ajánlás
Az EGSZB és az RB egyetért az ajánlással. Amint 
sor kerül a szabvány harmonizálására, a két 
bizottság megkezdi közvetlen és közvetett 
üvegházhatásúgáz‑kibocsátása kiszámítását és egy 
konkrét cselekvési terv kidolgozását. Mindaddig, amíg 
nincs összehangolt módszertan a karbonábnyom 
kiszámítására, a bizottságok a szén‑dioxid‑kibocsátás 
hatásainak mérséklésébe fektetik erőforrásaikat.
Az ellenőrzött uniós intézmények és szervek válaszai 62
1. ajánlás
Az EBB üdvözölné az ajánlásban javasolt közös poli ‑
tikát, amelynek célja az EU intézményei és testületei 
részéről hagyott karbonlábnyom csökkentése.
2. ajánlás
Az EU intézményei és testületei részéről közvetlenül és 
közvetve kibocsátott üvegházhatású gázok mennyisé ‑
gének összehangolt módszerekkel végzett kiszámítá ‑
sát és jelentését az EBB örömmel fogadná.
3–5. ajánlás
A 2013 évi állapot szerint az EBB maradék szén ‑
dioxid‑kibocsátását a REDD+ projekttel létrehozott 
szén ‑dioxid‑kreditekkel ellensúlyozza, amelyek ‑
nek érvényesítését az arany fokozatú Ellenőrzött 
Karbonszabványok (Verified Carbon Standard, VCS) 
szerint az Éghajlati, Közösségi és Biodiverzitási Szö ‑
vetség (Climate, Community and Biodiversity Alliance, 
CCBA) végzi, amely nem csupán a kibocsátások 
csökkentéséhez járul hozzá, hanem az érintett helyi 
lakosság javát szolgáló fenntartható fejlődéshez is.
6. ajánlás
Az EBB tudomásul veszi az ESZSZ ajánlását, amelyet 
a Környezetgazdálkodási Rendszer kivitelezése során – 
fokozottan figyelembe vesz majd.
1 Az erdőirtások  és erdőpusztulás miatti károsanyag‑kibocsátás 
csökkentését (Reducing Emissions from Deforestation 
and Degradation, REDD) az Egyesült Nemzetek Szervezete 
indítványozta annak érdekében, hogy megakadályozza a világ 
erdeinek pusztulását. A „REDD+”, az erdőirtás elkerülésén 
túl, a társadalom fejlődését kedvezően befolyásoló egyéb 
tevékenységek között, már a vadvilág szerepének megőrzését, 
a közösségfejlesztést és munkahelyteremtést, valamint az erdők 
szén ‑dioxid‑készleteinek növelését is célul tűzi ki.Európai Beruházási Bank
Általános megjegyzés
Az Európai Beruházási Bank (EBB) köszönettel vette az 
Európai Számvevőszék (ESZSZ) felkérését arra, hogy az 
EBB önkéntes alapon vegyen részt a „Hogyan számít ‑
ják ki, csökkentik és ellensúlyozzák az EU intézményei 
saját kibocsátásukat az üvegházhatású gázok tekinte ‑
tében” elnevezésű vizsgálatban.
Az Európai Unió bankjaként az EBB tevékenységei 
során a társadalmi felelősségvállalást mindig köz ‑
ponti kérdésként kezelte, a környezetvédelmi hatások 
feltárásában és kezelésében komoly tapasztalattal 
rendelkezik. Az EBB nagyra értékeli a Számvevőszék 
megállapításait, amelyek a Bank kiváló teljesítményét 
tükrözik, és az alábbiakban örömmel fűzi további 
megjegyzéseit az előzetes észrevételekhez:
19 és 24 
Az EBB állandó figyelemmel követi az üvegházhatású 
gázokat kibocsátó készletek forrásait, valamint szük ‑
ség szerint és az ésszerűségnek megfelelően igazít 
a jelentés hatályán.
42 
Az EBB a közlekedés egy főre jutó kibocsátását 2007 ‑
ben 11,0 tCO2e értékről 2012 ‑ig 36% ‑kal, 7.10 tCO2e 
értékre csökkentette.
45, 48 és 50 
Az EBB véleménye szerint jobban tükrözhetők az ope ‑
ratív tényezők – így pl. az üzleti volumenek és a mun ‑
kavállalók számának  – a szén ‑dioxid‑kibocsátásra 
gyakorolt hatásai, ha a szén ‑dioxid‑kibocsátást egy 
főre jutó adatok formájában is közöljük a jelentésben. 
58 
A szén ‑dioxid‑kibocsátás csökkentése érdekében vég ‑
rehajtott hosszú távú intézkedések után, amelyeknek 
nagy része már életbe lépett, az EBB úgy határozott, 
hogy a maradék szén ‑dioxid‑kibocsátásokat a 2013. 
évi kibocsátásoktól kezdve ellensúlyozza, illetve ellen ‑
tételezi, így a REDD+1 projektet választotta ki a kom ‑
penzáció alapjául.
Az ellenőrzött uniós intézmények és szervek válaszai 63
18 és 19
A Project GREEN keresi azokat a lehetőségeket, ame ‑
lyeken keresztül az EASA környezetvédelmi teljesít ‑
ménye mérhetővé és jelenthetővé tehető, beleértve 
a 2014 ‑es és azon túli kibocsátási értékeket a 2013 ‑as 
év alapul vételével. A kibocsátás mérésével és jelenté ‑
sével kapcsolatos legjobb módszer kidolgozása érde ‑
kében figyelembe fogja venni az Európai Parlament 
karbonlábnyomával foglalkozó jelentését.
45
Valószínűleg a 2013 ‑as évet kiindulópontnak tekintve 
a Project GREEN az EASA GHG‑kibocsátásának csök ‑
kentésére vonatkozóan célokat fog megfogalmazni.
59
A szén ‑dioxid és egyéb üvegházhatású gázok kibo ‑
csátásának ellentételezésével kapcsolatban az EASA 
2012 ‑ben a vasúti szolgálati utak esetén bevezette az 
ellentételezést. Ezen túl a Project GREEN támogatja 
a környezetbarát utazási módokat, a munkába járás, 
a szolgálati és látogató utak esetén. A költségvetés 
korlátainak figyelembevétele mellett fontolóra veszi 
a szolgálati légi utazások ellentételezését.
65
A Project GREEN át fogja tekinteni az EMAS kiválasz ‑
tott elemeinek lépésről‑lépésre történő bevezethe ‑
tőségét, figyelembe véve a 2016 ‑os új székhelyre 
költözést. Az EASA az EMAS‑nál kevésbé hivatalos 
keretek között is keresni fogja a környezetvédelmi fej ‑
lesztéseiből származó eredményeik elismertetésének 
lehetőségeit.
1. ajánlás
Az EASA nyitott egy, az üvegházhatásúgáz‑ 
kibocsátások csökkentését célzó közös szakpolitika 
iránt. A politikának figyelembe kell vennie az uniós 
intézmények és szervek tevékenységeinek sokszínűsé ‑
gét. A közös politika előkészítése során a Bizottságnak 
az uniós intézményekkel és szervekkel konzultációt 
kell folytatnia, és a bevezetés költségeit részben vagy 
egészben magára kell vállalnia. A Project GREEN 
várhatóan célokat fog kijelölni a GHG ‑kibocsátás 
csökkentésére.Európai Rep ülésbiztonsági 
Ügynökség
Az EASA teljes körűen elismeri annak fontosságát, 
hogy minimálisra csökkentse tevékenységeinek 
a környezetre és az üvegházhatásúgáz‑kibocsátásra 
(GHG‑kibocsátás) gyakorolt hatását. Szabályozó ható ‑
ságként a környezet védelme a polgári légiközlekedés 
terén a jogilag meghatározott feladatai közé tartozik.
A 2003 ‑as létrehozása óta eltelt időszakban az 
EASA nem volt abban a helyzetben, hogy az 
üvegházhatásúgáz‑kibocsátások csökkentését célzó 
széles körű intézkedések mellett elköteleződhessen. 
Az EASA mostanra a fejlődésének egy stabil szaka ‑
szába lépett, és több nemrég meghozott vezetői 
döntés lehetővé teszi, hogy a jövőben a figyelmét erre 
a témára összpontosítsa:
1. a Project GREEN vállalati környezetvédelmi kez ‑
deményezés elindítása 2014‑ben az ügyvezető 
igazgató támogatásával;
2. az EASA egy új, egybérlős központi székhelyre 
átköltözése 2016‑ban további lehetőségeket te ‑
remt az EASA karbonlábnyomának csökkentésére; 
valamint
3. a kulcsfontosságú operatív tevékenységek össze ‑
vonása (például beszerzés, üzleti utak és konfe ‑
renciák szervezése), amelyek a Project GREEN‑ben 
mind szerepet kapnak.
A Project GREEN célul tűzi ki, hogy felhívja a figyelmet 
az EASA környezetvédelem iránti felelősségvállalására, 
és a gondos szomszéddá válás iránti elköteleződésére. 
A projekt közvetlen céljai az alábbiak:
1. a tevékenységei a természetre gyakorolt hatásá ‑
nak figyelembevételével az EASA környezetvédel ‑
mi szakpolitikájának meghatározása;
2. a környezetvédelmi kulcsmutatószámok és prog ‑
resszív célok kijelölése;
3. zöld beszerzési folyamatok kialakítása; valamint
4. a helyi közösségek bevonása a zöld projektekbe.
Az ellenőrzött uniós intézmények és szervek válaszai 64
7. ajánlás
Az EASA üdvözli a „zöld közbeszerzésre” irányuló 
pénzügyi és/vagy közbeszerzési szabályok módosítá ‑
sára vonatkozó javaslatot. A Project GREEN támogatja 
a standard „zöldbarát” eljárások kifejlesztését az EASA 
beszerzési folyamatai során, és kidolgozásukat köve ‑
tően figyelemmel kíséri azok megvalósítását. Ahol erre 
lehetőség nyílik, a zöld közbeszerzés eszközkészleté ‑
nek eljárásai felhasználásra és integrálásra kerülnek 
a specifikációkban (technikai, kiválasztási/odaítélési 
kritériumok).2. ajánlás
A Project GREEN az EASA tevékenységei tükrében át 
fogja tekinteni a Bizottság OEF ‑módszerének legjobb 
bevezetési módozatait.
3–5. ajánlás
Az EASA üdvözli az intézményekkel és szervekkel 
megvalósuló közös, önkéntes ellentételezés megkö ‑
zelítésére vonatkozó munka lehetőségét, amely az 
elismert programok nyilvántartásán alapulva magas 
minőségű ellentételezéseket céloz meg.
Az EASA figyelembe veszi, hogy az ellentételezésre 
vonatkozó közös megközelítés fejlesztésének hozzá 
kell járulnia nemcsak a kibocsátás csökkentéséhez, 
hanem a projekt által érintett helyi lakosok javát célzó 
fenntartható fejlődéshez is. Az erőforrások optimális 
elosztása biztosítható, amennyiben az ellentételezési 
modell uniós intézményi szinten, az összes uniós ügy ‑
nökség és szerv számára hozzáférhető módon valósul 
meg.
6. ajánlás
A Project GREEN át fogja tekinteni az EMAS kiválasz ‑
tott elemeinek lépésről‑lépésre történő bevezethe ‑
tőségét, figyelembe véve a 2016 ‑os új székhelyre 
költözést. Az EASA az EMAS‑nál kevésbé hivatalos 
keretek között is keresni fogja a környezetvédelmi 
fejlesztéseiből származó eredményei elismertetésének 
lehetőségeit.
A Project GREEN fontolóra veszi az EASA‑nak az 
adatközpontok energiahatékonyságáról szóló uniós 
szakmai kódexbe történő regisztrálásának előnyeit, 
kiemelten annak figyelembevételével, hogy 2016 ‑ban 
új telephelyre költözik.
Említést érdemel, hogy a Project GREEN‑nel az EASA 
gondos szomszédként kíván eljárni a helyi közösség ‑
gel megvalósuló együttműködései során.
Az ellenőrzött uniós intézmények és szervek válaszai 65
Európai 
Gyógyszer ügynökség
12–13
Az Európai Gyógyszerügynökség megtette a kezdeti 
lépéseket karbonlábnyomának csökkentésére, ame ‑
lyek közül a legfontosabb, hogy megújuló forrásokból 
előállított villamos energiát vásárol. Az Ügynökség 
szén‑dioxid‑kibocsátásának legfőbb forrása a villamos 
energia volt, így annak 100% ‑ban megújuló energia ‑
forrásokból történő beszerzésével a kibocsátás nullára 
csökkent.
Továbbá az Ügynökségnél nem folyik semmiféle 
egyéb, tüzelőanyag‑fogyasztással járó tevékenység, és 
nincsenek saját gépjárművei sem.
Annak érdekében, hogy még felkészültebb legyen 
a karbonlábnyom mérésére vonatkozó harmonizált 
megközelítés bevezetésére, az Ügynökség nyomon 
követi az üzleti utakból, illetve – amennyiben az 
utat az Ügynökség szervezi – a látogatók Ügynök ‑
séghez való utazásából származó kibocsátásokat 
is. Az Ügynökség az autó nélküli munkába járást is 
támogatja azon döntésével, hogy 2015 ‑től nem bérel 
parkolóhelyeket, és további előkészületként bevezeti 
a környezetvédelmi kritériumokat az EMA beszerzési 
iránymutatásaiban.
18
Az EMA környezetvédelmi stratégiájának 2013. decem ‑
beri elfogadását követően – amelyben az Ügynökség 
kötelezettséget vállal az Egyesült Királyság klímaválto ‑
zásról szóló 2008. évi törvényének (UK Climate Change 
Act 2008), valamint a 2013 júniusában az Egyesült 
Királyságban elfogadott környezetvédelmi adat ‑
szolgáltatási iránymutatásoknak (UK Environmental 
Reporting Guidelines) a betartására – az Európai 
Gyógyszerügynökség a környezetvédelmi információ ‑
kat is belefoglalja jövőbeni éves jelentéseibe.
19
Amíg a környezetvédelmi információk szolgáltatására 
vonatkozóan nincs harmonizált utasítás, az Európai 
Gyógyszerügynökség belefoglalhatja a vonatkozó fő 
teljesítménymutatók szűkebb körét az energiafelhasz ‑
náláshoz, a szállításhoz és a hulladékhoz kapcsolódó 
nem pénzügyi információkba.Európai Környezetvédelmi 
Ügynökség
19 – 2. táblázat
A korábbi évekhez hasonlóan az EEA 2012 ‑ben is csak 
megújuló forrásokból származó villamos energiát 
vásárolt. A Kongens Nytorv 6. szám alatti főépületünk 
fűtésével kapcsolatos kibocsátás 2012 ‑ben 71 tonna 
CO2‑t tett ki. Ezt a kibocsátást a 2010. és 2011. évi, 
fűtéssel kapcsolatos kibocsátásokkal együtt ellentéte ‑
leztük (lásd a jelentés 54. bekezdését).
Ajánlások
Az EEA teljes mértékben egyetért a Számvevőszék 
ajánlásaival.
Az ellenőrzött uniós intézmények és szervek válaszai 66
Belső Piaci Harmonizációs 
Hivatal (védjegyek és forma ‑
tervezési minták)
A „Hogyan számolják ki, csökkentik és ellentételezik az 
uniós intézmények és szervek az általuk kibocsátott üveg ‑
házhatású gázokat?”  (How do the EU institutions and 
bodies calculate, reduce and offset their greenhouse 
gas emissions?) című ellenőrzés megállapításai tekin ‑
tetében, a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (BPHH) 
ezen megállapítások tartalmának az illetékes szolgá ‑
latai által elvégzett elemzése alapján kijelenti, hogy 
a megállapítások nem teszik szükségessé részéről az 
észrevételezést.
A kifejezetten a BPHH‑t érintő megállapítások reálisan 
tükrözik a BPHH‑nak az ellenőrzés ideje alatt érvény ‑
ben lévő környezetkezelési gyakorlatát.
A valamennyi elemzett intézményre és ügynökségre 
vonatkozó általános megállapítások megfelelnek az 
ellenőrzésben szereplő objektív adatoknak.
Az ellenőrzésből levont következtetések és javaslatok 
megalapozottak és indokoltak, előre mutatnak, és 
ezért erősítik az Európai Unió környezetvédelmi politi ‑
kájának hitelességét.45
Az üvegházhatásúgáz‑kibocsátási célok meghatáro ‑
zása részét fogja képezni annak a cselekvési tervnek, 
amelyet az EMA a környezetvédelmi irányítási rend ‑
szer részeként fog kidolgozni.
65
Környezetvédelmi kötelezettségvállalásainak része ‑
ként az EMA bevezette a környezetvédelmi felülvizs ‑
gálatot. Ezt követi a későbbiekben a környezetvédelmi 
politika, illetve egy környezetvédelmi irányítási rend ‑
szer létrehozása. Az uniós környezetvédelmi vezetési 
és hitelesítési rendszerhez (EMAS) való végleges 
csatlakozás 2015 folyamán várható.
99–100
Az Európai Gyógyszerügynökség felhívta a bérbeadó 
figyelmét az uniós „Green Building Certification” tanú ‑
sítványra, és úgy értesült, hogy a bérbeadó lépéseket 
tett a programhoz való csatlakozás érdekében.
101
Az Ügynökség felkészült az adatközpontok energia ‑
hatékonyságáról szóló uniós szakmai kódexhez való 
csatlakozásra.
HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?
Ingyenes kiadványok:
•  egy példány: az EU Bookshopból ( http://bookshop.europa.eu),
•  több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:  
az Európai Unió képviseletein keresztül ( http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),  
nem uniós országokban a küldöttségektől ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),  
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül ( http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm) vagy  
a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész területéről) (*).
(*)  A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül, telefonfülkékből és hotelekből 
a számot csak díjfizetés ellenében lehet hívni).
Megvásárolható kiadványok:• az EU Bookshopból ( http://bookshop.europa.eu).
Előfizetéses kiadványok:•  az Európai Unió Kiadóhivatalának forgalmazó partnereitől 
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_hu.htm).
QJ‑AB‑14‑014‑HU‑C ISSN 1831 ‑0893
Az Európai Unió éghajlatpolitikája 
csak akkor lehet hiteles, ha az uniós 
intézmények és szervek is élen járnak a 
saját üvegházhatásúgáz-kibocsátásuk 
csökkentésére szolgáló szakpolitikák 
kidolgozásában és végrehajtásában. 
Különjelentésünk azt vizsgálja, hogy 
igazgatási tevékenységeik környezetre 
gyakorolt hatásának csökkentésével miként 
járulnak hozzá az uniós intézmények és 
szervek annak az uniós célnak az eléréséhez, 
hogy az üvegházhatásúgáz-kibocsátás az 
1990-es szinthez képest 2020-ra legalább 
20%-kal csökkenjen. 
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK