Termékleírás nem kisebb jelentőségű módosításának jóváhagyására irányuló kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2021/C 446/11)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a módosítási kérelem elleni felszólalásra, amely a közzététel napjától számított három hónapon belül tehető meg.

AZ OLTALOM ALATT ÁLLÓ EREDETMEGJELÖLÉSEKHEZ/OLTALOM ALATT ÁLLÓ FÖLDRAJZI JELZÉSEKHEZ KAPCSOLÓDÓ TERMÉKLEÍRÁS NEM KISEBB JELENTŐSÉGŰ MÓDOSÍTÁSÁNAK JÓVÁHAGYÁSÁRA IRÁNYULÓ KÉRELEM

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének első albekezdése szerinti módosítás jóváhagyására irányuló kérelem

„TROTE DEL TRENTINO”

EU-szám: PGI-IT-0965-AM02 – 2020.9.18.

OFJ (X) OEM ( )

1. Kérelmező csoportosulás és jogos érdek

Consorzio di Tutela delle Trote del Trentino IGP

Cím: Via Galileo Galilei, 43 – 38015 Lavis (TN)

E-mail-cím: consorziotroteigp@legalmail.it

A Consorzio di Tutela delle Trote del Trentino IGP (a „Trote del Trentino” OFJ védelmére alakult társulás) a Ministero delle Politiche Agricole Alimentari e Forestali (Mezőgazdasági, Élelmezési és Erdészeti Minisztérium) 2013. október 14-i 12511. sz. rendelete 13. cikkének 1. bekezdése értelmében módosítás iránti kérelem benyújtására jogosult.

2. Tagállam vagy harmadik ország

Olaszország

3. A termékleírás módosítással (módosításokkal) érintett rovata

☐ A termék elnevezése

☐ A termék leírása

☐ Földrajzi terület

☐ A származás igazolása

☒ Az előállítás módja

☒ Kapcsolat

☐ Címkézés

☐ Nemzeti előírások

☒ Egyéb [Csomagolás]

4. A módosítás típusa

☒ Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető módosítása.

☐ Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető oly módon történő módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot.

5. Módosítás(ok)

Az 5. cikk (2) bekezdése – Haltenyésztés

Döntés született a haltenyésztésre szolgáló medencék kerámiával történő bélelésének engedélyezéséről, mivel az ilyen bélés tulajdonságai csak kismértékben térnek el a cementbélés jellemzőitől, és bizonyos esetekben megkönnyíthetik a medencék tisztítását. A kerámiabélés használata nem idéz elő kedvezőtlen változásokat a tenyésztési gyakorlatokat vagy a tenyésztett pisztráng érzékszervi jellemzőit illetően. Ennek megfelelően az alábbi mondat:

„A fiatal és a kifejlett egyedek tenyésztésére szolgáló medencéket teljes egészében cementből, illetve részben cementből, részben földből, vagy cement falakkal és földes padlóval, vagy üvegrost, illetve acél használatával kell megépíteni, és az oxigénpótlás hatékonyságának maximalizálása érdekében sorokban vagy párhuzamosan kell elhelyezni őket.”

a következőképpen módosul:

„A fiatal és a kifejlett egyedek tenyésztésére szolgáló medencéket teljes egészében cementből, illetve részben cementből, részben földből, vagy cement falakkal és földes padlóval, vagy üvegrost, acél vagy kerámia használatával kell megépíteni, és az oxigénpótlás maximalizálása érdekében sorokban vagy párhuzamosan kell elhelyezni őket.”

A tenyésztési területen a globális felmelegedés, valamint a hó- és esőmennyiség ebből eredő módosulása nyomán bekövetkezett jelentős változásokat követően a termékleírásban a haltenyésztéshez használt víz hőmérsékletére vonatkozóan megadott értékek már nem reprezentatívak azon tényleges fizikai környezet szempontjából, amelyben a trentinói pisztrángtenyésztő gazdaságoknak jelenleg működniük kell. Ezért 10 °C-ról 12 °C-ra kell emelni a téli hónapokban a medencékbe kerülő víz hőmérsékletére (a novembertől márciusig tartó időszak átlaghőmérsékletére) vonatkozó értéket. Ez indokolja az 5. cikk (2) bekezdésének a) pontjában szereplő azon rendelkezést, miszerint a novembertől márciusig tartó hónapokban az átlaghőmérséklet nem haladhatja meg a 12 °C-ot.

Ez a módosítás tehát a termékleírás 6. cikkének kiigazítását vonja maga után, nevezetesen a víz hőmérsékletére való hivatkozásban a 10 °C-os érték helyébe 12 °C lép. A módosítás a Hivatalos Lap C sorozatának 255. számában 2015. augusztus 4-én közzétett egységes dokumentum 5. pontját is érinti.

Módosultak a napi vízcserék számára és a medencék ezzel összefüggő állománysűrűségére vonatkozó számadatok. Tekintettel a felhasznált víz kiváló állapotára, a cél az volt, hogy elkerülhetők legyenek a potenciális aszályok vagy vízhiányok – beleértve az ideigleneseket is – azáltal, hogy a szabályozás a vizet naponta tíznél több alkalommal cserélő és a 40 kg/m3-es megengedett állománysűrűséget elérő létesítményeket kötelezi arra, hogy az állománysűrűséget gyorsan 30 kg/m3-re csökkentsék, amint a vízcserék száma napi 10 alá csökken. Mivel az OFJ megkülönböztető jegyeit ez nem befolyásolja kedvezőtlenül, célszerűnek tűnt a táblázatot egy további sorral kiegészíteni, amely lehetőséget biztosít a vizet naponta több mint nyolc alkalommal cserélő létesítmények üzemeltetőinek arra, hogy az állománysűrűséget legfeljebb 35 kg/m3-re emeljék. Ez meg fogja könnyíteni a potenciális vízhiányok rövid távú kezelését. Ennek megfelelően az alábbi táblázat:

„A napi vízcserék száma Maximális állománysűrűség (kg/m3) 2 –6 25 6 –10 30 10 felett 40 ”

a következőképpen módosul:

„A napi vízcserék száma Maximális állománysűrűség (kg/m3) 2 –6 25 6 –8 30 8 –10 35 10 felett 40 ”.

Az engedélyezett alapanyagok felsorolása a következőket foglalta magában: gabonafélék, szemes termények, az ezekből készült termékek és melléktermékeik, beleértve a fehérjekoncentrátumokat is; olajos magvak, az ezekből készült termékek és melléktermékeik, beleértve a fehérjekoncentrátumokat és olajokat is; hüvelyes pillangós növények magvai, az ezekből készült termékek és melléktermékeik, beleértve a fehérjekoncentrátumokat is; gumós növények lisztje, az ezekből készült termékek és melléktermékeik, beleértve a fehérjekoncentrátumokat is; halakból és/vagy rákfélékből készült termékek és melléktermékek, beleértve az olajokat is; moszatliszt és ebből nyert alapanyagok; nem kérődző állatokból származó vérből készült termékek; továbbá a nem kérődző állatokból származó feldolgozott állati fehérjék és az ilyen fehérjéket tartalmazó összetett takarmányok. A megengedett alapanyagok e felsorolásának helyébe a következő alapanyagok használatát megtiltó rendelkezés lépett:

— nyers kukoricaolaj;

— kukoricaglutén;

— mogyorópogácsa vagy -liszt;

— mustármag és az annak feldolgozásából származó fehérjetermékek;

— szezámmag és az annak feldolgozásából származó fehérjetermékek.

Ez a módosítás egyértelművé teszi bizonyos olyan alapanyagok használatának tilalmát, amelyek kedvezőtlenül befolyásolhatják a termék színét vagy ízét. A módosítás az egységes dokumentum 3.3. pontját is érinti. A termékleírásban és az egységes dokumentumban is szereplő alábbi szövegrészt:

„A »Trote del Trentino« OFJ húsa jellegzetes minőségének kiemeléséhez az alábbi alapanyagok használata engedélyezett:

1. gabonafélék, szemes termények, az ezekből készült termékek és melléktermékeik, beleértve a fehérjekoncentrátumokat is

2. olajos magvak, és az ezekből készült termékek és melléktermékeik, beleértve a fehérjekoncentrátumokat és olajokat is

3. hüvelyes pillangós növények magvai, az ezekből készült termékek és melléktermékeik, beleértve a fehérjekoncentrátumokat is

4. gumós növények lisztje, az ezekből készült termékek és melléktermékeik, beleértve a fehérjekoncentrátumokat is

5. halakból és/vagy rákfélékből készült termékek és melléktermékek, beleértve az olajokat is

6. moszatliszt és ebből nyert alapanyagok

7. nem kérődző állatokból származó vérből készült termékek

Megengedett továbbá a nem kérődző állatokból származó feldolgozott állati fehérjék és az ilyen fehérjéket tartalmazó összetett takarmányok alkalmazása.”

az átdolgozás nyomán a következő szöveg váltotta fel:

„Ezenkívül tilos a következő alapanyagok használata:

— nyers kukoricaolaj;

— kukoricaglutén;

— mogyorópogácsa vagy -liszt;

— mustármag és az annak feldolgozásából származó fehérjetermékek;

— szezámmag és az annak feldolgozásából származó fehérjetermékek.”

A takarmánymegvonási időszak meghatározása egyértelműbbé vált, és immár nem az etetés utolsó napjára utal, hanem a hizlalás céljára szánt takarmány adagolásának felfüggesztésére. Döntés született arról is, hogy a hizlalási takarmány megvonását követő időszakban engedélyezett életfenntartó takarmány adagolása az állatok számára, feltéve, hogy a vágáskor a béltraktus üres.

A módosítás célja az állatok etetésére vonatkozó szabályok pontosítása egyfelől annak érdekében, hogy érvényesüljenek az állatjóléti szempontok, másfelől annak biztosítására, hogy ne legyen megemésztetlen anyag a béltraktusban a vágás időpontjában. Ezért szükségesnek bizonyult annak pontosítása, hogy a takarmánymegvonási időszak a hizlalás céljából adagolt takarmányra vonatkozik. Megállapítást nyert, hogy bizonyos körülmények között a hizlalási takarmány adagolása strukturális okokból egy levágásra szánt halakat tartalmazó medence egésze tekintetében több napra felfüggesztésre került, ami azt jelentette, hogy az állatok egy része 15–20 napig is takarmány nélkül maradhatott. A takarmány ilyen jelentős mértékű megvonása nem tekinthető az állatjóléti szabályokkal teljes mértékben összhangban lévőnek, ráadásul az izomtömörség csökkenéséhez és ezáltal az OFJ-vel ellátott termék sajátosságainak elvesztéséhez vezethet, különösen a nyári időszakban. Ennek megfelelően a termékleírás kiegészült egy, a hizlalási célra szánt takarmány adagolásának felfüggesztésére vonatkozó konkrét hivatkozással és azzal az előírással, hogy az állatok számára szükség esetén életfenntartó takarmány adagolható, feltéve, hogy teljesül az a követelmény, miszerint vágáskor nem lehet megemésztetlen anyag a béltraktusban.

A termékleírás következő mondata:

„A kifejlett halak feldolgozás céljából történő elszállítása előtt be kell tartani a következő, a vízhőmérséklettől függő és az etetés utolsó napját követő naptól számított takarmánymegvonási időszakokat:”

a következőképpen módosul:

„A kifejlett halak feldolgozás céljából történő elszállítása előtt be kell tartani a hizlalási takarmány adagolásának felfüggesztésére vonatkozó, a vízhőmérséklettől függő és az etetés utolsó napját követő naptól számított következő időszakokat:”,

és a szöveg a következő bekezdéssel egészült ki:

„Az állatjólét magas szintjének fenntartása érdekében a hizlalási takarmány megvonását követő időszakban engedélyezett életfenntartó takarmány adagolása az állatok számára, feltéve, hogy a vágáskor a béltraktus üres.”

Az 5. cikk (4) bekezdése – Csomagolás

Az alábbi bekezdés:

„A feldolgozott termék fóliával borított polisztirol tálcákon és/vagy fóliával borított polisztirol dobozokban és/vagy vákuumtasakokban és/vagy módosított atmoszférájú csomagolásban (MAP) kerül forgalomba.”

a következőképpen módosul:

„A feldolgozott termék fóliával borított tálcákon, illetve fóliával borított és/vagy jéggel megtöltött polisztirol dobozokban, illetve fóliával borított és/vagy jéggel megtöltött műanyag dobozokban, illetve szabványos vákuumtasakokban vagy más vákuumcsomagolású tárolóedényekben, illetve módosított atmoszférájú csomagolásban (MAP) kerül forgalomba.”,

és a következő mondat:

„Az egészben és/vagy kizsigerelt formában forgalomba kerülő egyedek tömege legalább 200 g.”

kiegészítésre kerül az alábbiak szerint:

„Az egészben és/vagy kizsigerelt formában forgalomba kerülő egyedek vágás előtti tömege legalább 200 g.”

A nagykereskedők kérésének megfelelően törlésre került a szövegből a tálcák anyagára való utalás, így a termék a hatályos jogszabályokban meghatározott felhasználások céljára alkalmas bármely anyagból készült tálcákon kiszerelhető. Ezenkívül a szöveg magyarázó célú pontosításokkal is kiegészült a jég használata, az újrafelhasználható műanyag dobozok használatának a műanyagfogyasztás csökkentését szolgáló lehetősége, valamint a szabványos vákuumtasakoktól eltérő vákuumcsomagolás tekintetében. Végezetül tisztázásra került, hogy az egészben és/vagy kizsigerelve értékesített hal minimális tömege a vágás előtti tömegre vonatkozik.

Ez a módosítás az egységes dokumentum 3.5. pontját érinti.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„Trote del Trentino”

EU-szám: PGI-IT-0965-AM02 – 2020.9.18.

OEM ( ) OFJ (X)

1. Elnevezés (OEM vagy OFJ)

„Trote del Trentino”

2. Tagállam vagy harmadik ország

Olaszország

3. A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1. A termék típusa [a XI. mellékletben szereplő felsorolás alapján]

1.7. osztály: Friss hal, puhatestűek és rákfélék, valamint ezekből készült termékek

3.2. Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Trote del Trentino” oltalom alatt álló földrajzi jelzés a 4. pontban körülírt előállítási területen tenyésztett, a szivárványos pisztráng – Oncorhynchus mykiss (Walbaum) – fajhoz tartozó lazacfélék egyedeinek jelölésére használható. A pisztrángnak a forgalomba bocsátáskor az alábbi tulajdonságokkal kell rendelkeznie: a hát zöldes színű, egy-egy rózsaszín csíkkal az oldalakon; a has fehéres, a testen, valamint a hát- és farokúszón elszórtan sötét foltokkal. A testindex (condition factor) a legfeljebb 500 g-os tömegű halak esetében nem haladja meg az 1,25, az 500 g-nál nagyobb tömegű halak esetében pedig az 1,35 értéket. A hús teljes zsírtartalma nem haladja meg a 6 %-ot. A hús fehér vagy lazacrózsaszínű; tömör, puha, sovány, kellemesen lágy halízű, enyhén édesvíz-illatú, iszapos mellékíztől mentes. Csekély mértékű mellékíz megengedett, a termék geozmintartalma 0,9 μg/kg-nál alacsonyabb, és az izomtömörség legnagyobb ereje nyomás hatására 4 N vagy annál magasabb érték.

3.3. Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

A halak takarmányozása a hagyományokhoz híven, az állandósult szokások betartásával történik. Ezért a felhasznált takarmány nem tartalmazhat géntechnológiával módosított szervezetekből álló alapanyagokat.

Ezenkívül tilos a következő alapanyagok használata:

— nyers kukoricaolaj;

— kukoricaglutén;

— mogyorópogácsa vagy -liszt;

— mustármag és az annak feldolgozásából származó fehérjetermékek;

— szezámmag és az annak feldolgozásából származó fehérjetermékek.

Az adagolt takarmány összetételének a termékleírás céljaival összhangban ki kell elégítenie az állatok szükségleteit a tenyésztési ciklus különböző szakaszaiban.

A hatályos jogszabályokban meghatározott, az állatok takarmányozásában való felhasználásra szánt adalékanyagok mindegyike megengedett. A hal húsára jellemző szín kialakulását elsősorban az asztaxantin nevű karotinoid pigment és/vagy természetes eredetű karotinoidok alkalmazásával lehet elősegíteni.

3.4. Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A tenyésztés szakaszainak – beleértve a hallárvák, a fiatal egyedek és a kifejlett pisztrángok nevelését – és a vágásnak a 4. pontban körülírt földrajzi területen kell végbemenniük.

3.5. A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A feldolgozott termék fóliával borított tálcákon, illetve fóliával borított és/vagy jéggel megtöltött polisztirol dobozokban, illetve fóliával borított és/vagy jéggel megtöltött műanyag dobozokban, illetve szabványos vákuumtasakokban vagy más vákuumcsomagolású tárolóedényekben, illetve módosított atmoszférájú csomagolásban (MAP) kerül forgalomba.

A pisztrángok friss termékként, a terméktípustól függően egészben, kizsigerelve, filézve és/vagy szeletelve kerülnek forgalomba. Az egészben és/vagy kizsigerelt formában forgalomba kerülő egyedek vágás előtti tömege legalább 200 g. A filézett és/vagy szeletelt formában forgalmazott termék tömege legalább 90 g.

3.6. A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

Minden egyes csomagolási egységen/tárolóedényen világos, eltávolíthatatlan és minden más felirattól jól megkülönböztethető betűkkel fel kell tüntetni az „Indicazione Geografica Protetta” [Oltalom alatt álló földrajzi jelzés] szöveget vagy az „IGP” [OFJ] rövidítést.

Utóbbit le kell fordítani annak az országnak a nyelvére, ahol a termék forgalomba kerül. Tilos bárminemű, nem kifejezetten előírt minősítés használata.

Minden egyes csomagolási egység/tárolóedény címkéjén vagy magán a csomagolóanyagon jól látható módon fel kell tüntetni az alábbi logót. A logó a szürke különböző árnyalataival is feltüntethető.

Ezenkívül az európai uniós OFJ-szimbólumnak is szerepelnie kell a címkén vagy az egyes csomagolási egységeken. A termék címkéjén, illetve valamely más, megfelelő jelölésen fel kell tüntetni a termelő és/vagy a gyártási tétel azonosító számát vagy hivatkozási kódját.

4. A földrajzi terület tömör meghatározása

A „Trote del Trentino” OFJ előállítási területe Trento Önálló Tartomány egész közigazgatási területére, valamint Brescia tartomány Bagolino településére terjed ki. A körülírt terület magában foglalja a Trento régiójában (azaz Trentinóban) található fontosabb folyókat, valamint ezek oldalágait és mellékvölgyeit.

5. Kapcsolat a földrajzi területtel

A terület több jegesedési és olvadási eróziós ciklus hordalékának egymásra rakódása nyomán alakult ki. Morfológiai szempontból lényegében hegyvidék, a geológiai szubsztrátumba többé-kevésbé mélyen bevájt völgyekkel, amelyek egyben a terület vízgyűjtő medencéi is. A „Trote del Trentino” előállítási területe az alpesi területekre jellemző éghajlattal rendelkezik, ezért gyakori a csapadék, a téli hónapokban nem ritka a hó, és nyáron is hűvös az időjárás. Az itt található állandó hómezőkről és gleccserekből származik a pisztráng tenyésztése során használt összes víz. A meghatározott földrajzi terület más területen nem reprodukálható éghajlati és hidrogeológiai adottságai biztosítják tehát a „Trote del Trentino” azon sajátos jellemzőit, amelyek kiemelik azt a hasonló termékek sorából. A trentinói források vize kémiai összetételét tekintve az európai átlaghoz képest kevesebb nyomelemet (magnéziumot, nátriumot, káliumot) tartalmaz, ennélfogva az itteni vizek kiválóan alkalmasak pisztrángtenyésztésre. A trentinói pisztrángtenyésztő telepeket tápláló vízfolyások kiváló biológiai minőségűek, kiterjesztett biotikus mutatójuk értéke 8 fölött van, ami I. vagy II. minőségi osztálynak felel meg.

A „Trote del Trentino” OFJ elismerésére irányuló kérelmet az a tény indokolja, hogy a szóban forgó termék a rendkívül alacsony testindex, illetőleg a csekély zsírtartalom révén kiemelkedik a termékkategória termékei közül. Ezenkívül a szóban forgó halak húsa tömör, puha és sovány; további jellemzői a lágy halíz, valamint az enyhe édesvíz-illat, ugyanakkor mentes a tenyésztett pisztráng esetében gyakran érezhető iszapos mellékíztől.

A „Trote del Trentino” különleges minőségét főként a tenyésztéshez használt, a terület állandó hómezőiről és gleccsereiből nagy mennyiségben ideérkező víz jellemzőinek köszönheti; e víz oxigénháztartása kiváló, kémiai, fizikai, biológiai összetétele jó, hőmérséklete alacsony, november és március között általában 12 °C alatt marad.

A hideg, kevés táplálékot tartalmazó vízben az állomány növekedése lassú, ami egyfelől a hozam csökkenését vonja maga után, másfelől viszont javítja a halak húsának minőségi jellemzőit, például alacsony testindexet és zsírtartalmat biztosít. A trentinói pisztrángtenyészetek többségében – a bőven rendelkezésre álló vízkészletet és a terület lejtős voltát kiaknázva – az egyes halnevelő medencéket szinteltolással alakították ki, ami lehetővé teszi a víz oxigéntartalmának természetes úton történő pótlását. A jó vízminőség gátolja az algák és a nemkívánatos mikroorganizmusok elterjedését; ezek metabolitjai felelősek a túlzott mennyiségű geozmin okozta kellemetlen ízek, többek között az iszapos mellékíz kialakulásáért.

A területnek a haltenyészetek irányításában megnyilvánuló emberi gondoskodással kiegészülő éghajlati sajátosságaiból kifolyólag a „Trote del Trentino” szorosan kötődik az előállítás földrajzi területéhez.

A „Trote Del Trentino” tenyésztése igen nagy múltra tekint vissza, és az idők során megszilárdult, régóta ápolt hagyományokban gyökerezik. A halnevelő medencékben történő tenyésztést a XIX. században kezdték meg, amikor 1879-ben, a haltenyésztés gyakorlatának elterjesztése és a nyilvános vízkészlet pisztránglárvákkal történő újratelepítése céljából Torboléban mesterséges haltelep épült. Ezt követően 1891-ben Predazzóban, 1902-ben Giustinóban és 1926-ban Tionéban létrehozták az első magán haltelepeket, amelyek száma a második világháborút követően ütemesen nőtt. Az évek során e haltelepek mindegyike külön tenyészállományt tartott fenn, amelyet időről időre más halgazdaságokból származó vagy vadon élő állatok új törzseinek egyedeivel frissítettek fel, és ily módon biztosították a tenyésztett termék sajátos jellemzőinek a későbbi generációk számára történő továbbadását.

A hagyomány elterjedésével, 1975-ben megalakult az Associazione dei Troticoltori Trentini [azaz a Trentinói Pisztrángtenyésztők Társasága], amely a pisztrángtenyésztésnek az előállítási területen való fellendítésében oly mértékű szerepet vállalt, hogy a „Trote del Trentino” elnevezés használata mára mind a beszélt nyelvben, mind pedig a kereskedelemben elterjedt, ami különböző számlák, címkék és reklámanyagok tartalmából egyértelműen kiderül.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

A termékleírás egységes szerkezetbe foglalt szövege megtekinthető az alábbi honlapon:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335”

vagy

közvetlenül a Mezőgazdasági, Élelmezési és Erdészeti Minisztérium honlapján (www.politicheagricole.it), (a képernyő felső részén jobbra) a „Qualità” („Minőség”) menüpont alatt a (képernyő bal oldalán található) „Prodotti DOP, IGP e STG” („OEM, OFJ és HKT termékek”) menüpontra, végül a „Disciplinari di produzione all’esame dell’UE” („Az uniós vizsgálatnak alávetett termékleírások”) pontra kattintva.

(1) HL L 343., 2012.12.14., 1. o.