[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 2009.10.27.

COM(2009)581 végleges

2009/0172 (CNS)

Javaslat:

A TANÁCS RENDELETE

a bulgáriai Kozloduj atomerőmű 1–4-es blokkjának leszerelésével kapcsolatos közösségi pénzügyi támogatásról „Kozloduj-program”

SEC(2009)1431

INDOKOLÁS

1. Bevezetés

A nukleáris létesítmények életciklusának utolsó szakasza a létesítmények leszerelése, amely hosszú távú pénzügyi tervezést igényel. A gyakorlatban a leszerelés a nukleáris létesítmény végső leállításával kezdődik, melynek célja az, hogy felmentse a létesítményt a szabályozó hatóság általi ellenőrzés alól és feloldja azokat a sugárvédelmi megszorításokat, amelyek működése során vonatkoztak rá. A leszerelési folyamat a helyszín teljes rehabilitációjáig tart, valamint addig, amíg minden radioaktív hulladékot és kiégett fűtőelemet biztonságosan elhelyeztek. Következésképpen a leszereléshez kapcsolódó műveletek különlegesen hosszú időszakot ölelnek fel.

Egy atomerőmű eredetileg tervezett élettartamánál korábban történő végleges leállítása esetén az energiaágazat termelési kapacitáskiesésének következményeit is kezelni kell, például a termelési kapacitások szintjének fenntartásával az ellátásbiztonság garantálása érdekében, valamint a különböző ágazatok energiahatékonyságának javításával.

Az első generációs atomreaktoraik leállítására vonatkozó kötelezettségvállalásukat végrehajtó tagállamok erőfeszítéseit a Közösség szolidaritási intézkedésekkel támogatja, melyek keretében Litvánia, Szlovákia és Bulgária közösségi pénzügyi támogatásban részesül. Bulgária esetében 2009-ben véget ér a támogatás, míg Litvánia és Szlovákia részére 2013-ig folyósítanak támogatást. Az egyenlő elbánás érdekében a Bulgária számára nyújtott támogatásoknak a 2010–2013-as időszakra történő meghosszabbítása javasolt.

Bulgária 2005 (az Európai Tanács 2005. december 16-i ülése) óta kérelmez további támogatást. A Bizottsághoz 2009-ben nyújtottak be a stratégiájukat alátámasztó dokumentumot.

2. A bulgáriai helyzet

A nukleáris létesítmények biztonságos leszerelése és az ezzel kapcsolatos hulladékkezelés biztosítása érdekében alapvető fontosságú, hogy átlátható módon kezelt, megfelelő pénzügyi források álljanak rendelkezésre a tervezett felhasználás szempontjából megfelelő időben. Az Európai Unió azon tagországai, amelyek atomenergiából állítanak elő villamosenergiát, létrehozták a maguk – tagországról tagországra változó – finanszírozási rendszerét, melynek révén biztosítani tudják a nukleáris létesítmények leszerelési műveleteihez szükséges pénzalapok rendelkezésre állását.

Bulgária viszonylag rövid ideje hozott létre hasonló rendszert a jelenlegi és a múltból örökölt ilyen jellegű feladatainak teljesítésére. Más, korszerűtlen atomerőművel rendelkező új tagállamok továbbra is üzemeltetik e létesítményeket, ami lehetővé teszi számukra, hogy idővel maguk gyűjtsék össze a leszereléshez szükséges forrásokat. A bulgáriai atomerőműveket azonban előrehozott leállításra ítélték (lásd alább). Következésképpen Bulgáriának nem volt ideje elegendő hazai forrást felhalmozni ahhoz, hogy állni tudja az atomerőművek leszerelésének összes költségét.

Ez a helyzet a Közösség szolidáris fellépését igényelte: az ország a csatlakozási tárgyalások keretében kötelezettséget vállalt bizonyos atomreaktorai leállításának előrehozására, és ezt a kötelezettségvállalást a 2007. január 1-jén hatályba lépett csatlakozási okmányba is belefoglalták.

3. Az előrehozott leállításra vonatkozó kötelezettségvállalások és pénzügyi következményeik

A csatlakozási tárgyalások folyamán Bulgária kötelezettséget vállalt a kozloduji atomerőmű 1. és 2. blokkjának 2002. december 31-ig történő leállítására, valamint a 3. és 4. blokk legkésőbb 2006. december 31-ig történő leállítására (ezek mindegyike VVER 440/230 típusú reaktor). Ezeket a leállításokat és az őket követő leszerelést rögzítették a Bolgár Köztársaság és Románia csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmány (a továbbiakban: a 2005. évi csatlakozási okmány) 30. cikkében.

A 2005. évi csatlakozási okmány többek közt 210 millió EUR közösségi támogatásról rendelkezik a Kozloduj-program keretében a 2007–2009-es időszakra. Ez az összeg a PHARE előcsatlakozási támogatás zökkenőmentes folytatását biztosította, melynek keretében 2006-ig 340 millió EUR-t különítettek el Bulgária részére. A 2007–2009-es támogatást az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) által kezelt Kozloduj Nemzetközi Leszerelési Támogatási Alaphoz (KIDSF) való uniós hozzájárulásként valósítják meg, amelyhez a Közösség járul hozzá a legnagyobb mértékben.

Mára mind a 4 blokkot leállították, és mint a négy reaktorból eltávolították a fűtőelemeket. 2001-ben eredetileg „késleltetett leszerelési stratégiát” választottak. Közben egy stratégiai értékelést követően a bolgár kormány 2006-ban úgy döntött, hogy „azonnali leszerelési stratégiára” tér át. Ez megfelel a nemzetközi ajánlásoknak és lehetővé teszi a leszerelési folyamat felgyorsítását, továbbá így megtartható az erőmű személyzete által képviselt szaktudás, az eddigi alkalmazottak végezhetik a leszerelési tevékenységeket, így a bezárás szociális következményei is enyhíthetők. A leszerelési stratégia megváltozásából azonban az következik, hogy a támogatásoknak sokkal korábban kell rendelkezésre állniuk. Bulgária 2005 óta kér ilyen támogatást.

A Bulgáriának nyújtott támogatást eddig a csatlakozási szerződés szabályozta. A pénzügyi keretről folytatott tárgyalások idején Bulgária még nem volt az EU tagállama. Az azonnali leszerelés végrehajtására vonatkozó bolgár stratégiai döntést elég későn hozták meg. Ezért a 2007–2013-as pénzügyi keret nem rendelkezik Bulgária támogatásának meghosszabbításáról. 2005-ben Bulgária további támogatást kért a Tanács ülésén. Úgy döntöttek, hogy ezt a kérdést a pénzügyi keret felülvizsgálata alkalmával fogják tárgyalni. Alapvetően fontos azonban, hogy a támogatás folyamatosan, kellően hosszú ideig rendelkezésre álljon annak érdekében, hogy ne kockáztassuk a létesítményhez fűződő szakértelem elvesztését, és ne kerüljön veszélybe a leszerelés biztonsága.

A közösségi támogatás az atomerőművek leszereléséhez nyújt segítséget, és ehhez kapcsolódóan a leszerelésből származó hulladék és a kiégett fűtőelemek kezelésére és biztonságos tárolására irányuló projektekhez is. A közösségi támogatás az energiaágazatban az erőművek előrehozott leállításából származó következmények enyhítésére hozott intézkedésekre is kiterjed. Ilyen lehet például a termelési kapacitások helyettesítése, az ellátásbiztonsággal kapcsolatos intézkedések, illetve számos ágazat energiahatékonyságának növelése a közszférában és a magánszektorban egyaránt.

4. A közösségi támogatás aktuális állapota

2008 végéig a KIDSF-hez történő hozzájárulásról szóló megállapodások összesen 525 millió EUR-t tettek ki, amelyből 490 millió EUR az EU-tól származik. 2009-re vonatkozóan az EU további 77,5 millió EUR-val járul hozzá a KIDSF-hez. A jelenlegi hozzájárulásokból 513 millió EUR-t kötött le az EBRD támogatási megállapodások formájában. Leszerelési projektekre összesen 253 millió EUR-t kötöttek le, ebből 76 millió EUR-t hulladékkezelési projektekre, 259 millió EUR-t pedig energiaprojektekre költöttek. 2009 végéig jelenleg még 89,5 millió EUR fennmaradó forrás áll rendelkezésre a KIDSF támogatási megállapodásaihoz. A KIDSF-hez befolyt tényleges kifizetések összege 383 millió EUR.

A 2009-ig megvalósított támogatást főként a leszerelést előkészítő munkálatokra fordították. Megfelelő előrelépés történt a közösségi források felhasználásában. A leszerelés terén eddig elért eredmények a jelenleg végrehajtás alatt álló legfontosabb globális projektek felsorolásával foglalhatók össze:

- a kiégett fűtőelemek tárolása,

- laborleltár és az 1–4-es blokkokkal kapcsolatban végzett mérések teljes radiológiai jegyzéke,

- az infrastruktúra lebontásával kapcsolatos előkészületek, köztük a helyszín elkerítése, biztonsági intézkedések és a radioaktív anyagokhoz való hozzáférés ellenőrzése,

- hulladékkezelés és -előkészítés,

- bontási eszközök, fragmentációs és sugármentesítő berendezések,

- helyszíni tárolók hasadóanyagok, enyhén radioaktív hulladékok és hagyományos hulladékok részére,

- helyszíni hulladékszállítás és feldolgozó berendezések,

- a hulladékkezelési projektek környezeti hatásvizsgálata;

- átfogó kibocsátásmérések,

- a leszerelési tevékenységek biztonsági elemzéséről készült jelentések,

- projektmenedzsment.

A leállítás hatásait enyhíteni hivatott energiaügyi intézkedések a 2009-ig tartó időszakban olyan prioritásokra koncentráltak, amelyek főként az ipari és lakossági energiahatékonyság javítására, valamint a megújuló energiaforrások használatának fokozásához nyújtott segítségre irányultak. A vonatkozó projekteket gyorsan elindították, ami lényeges energiamegtakarítást és CO2-kibocsátáscsökkentést eredményezett. 2008 júniusáig a kibocsátáscsökkenés évente 1,2 millió tonna CO2-nek felelt meg, a villamosenergia-megtakarítás pedig éves szinten 1,5 millió MWH volt, amely 242 MW létesítményi kapacitással egyenlő.

5. A pénzügyi támogatás meghosszabbítása

E javaslat fő célja, hogy meghosszabbítsa a Bulgáriának nyújtott támogatást a kozloduji atomerőmű 1–4. blokkjának biztonságos karbantartásához és leszereléséhez. Ezen belül konkrét célkitűzés, hogy előrelépés történjen a jóváhagyott leszerelési terv végrehajtásában. Ide tartozik a biztonságos karbantartás, az atomerőmű (1–4. blokkjának) tényleges fizikai leállítása és szétszerelése, valamint a hulladék kezelése. A támogatás emellett hozzájárul az előrehozott leállítás társadalmi-gazdasági hatásainak enyhítéséhez azáltal, hogy folyamatos munkát biztosít a bezárt atomerőmű alkalmazottainak. Ez amiatt fontos, hogy a leállítást követően is megfelelően magas biztonsági szintet lehessen fenntartani. A nukleáris kérdésektől eltérő támogatási ablaknak ellátásbiztonságot kell garantálnia a leállítást követően, valamint a leállított kapacitásokat pótlandó, elegendő helyettesítő kapacitást kell biztosítania.

Ahogy korábban említettük, nem különítettek el forrásokat a későbbi leszerelésre azt megelőzően, hogy Bulgária átvette volna az atomerőművet. A csatlakozási szerződésben rögzített előrehozott leállítás miatt Bulgária nem tudta felhalmozni a szükséges forrásokat. A leszerelési program hatékonyságát és eredményességét növelő stratégiaváltás miatt arra van szükség, hogy a források 2009 után is megszakítás nélkül rendelkezésre álljanak.

A pénzügyi támogatás folyamatossága elengedhetetlen a szükséges biztonsági szint fenntartásához. A szükséges szakértelem elvesztésével sérülhet a biztonság: nemzetközi szinten bevált gyakorlat, hogy a leszereléshez elsősorban az atomerőmű saját személyzetét alkalmazzák. Ez egyértelműen veszélybe kerül, ha a következő években nem állnak majd rendelkezésre források e szakértelem megtartásához és a leszerelési munkálatok folytatásához.

Bulgária kiváló eredményeket ért el a leszerelési alapok felhasználása terén 2009-ig. A fent említett célkitűzések teljesítése érdekében, valamint az előző időszak során nyújtott támogatás értékelése alapján becsült felvevőképességet figyelembe véve összesen további 300 millió EUR összegű közösségi támogatás tenné lehetővé Bulgária számára azt, hogy folytassa a leszerelést és enyhítse az előrehozott leállítás következményeit. A pénzügyi támogatás meghosszabbításának természetesen mind a négy blokk azonnali leállítása a feltétele.

E rendeletjavaslat célja az, hogy meghatározza a 2010. január 1-je és 2013. december 31-e között folyósítandó közösségi támogatások nyújtását lehetővé tevő jogi keretet.

5.1. A pénzügyi támogatás hatálya

A Bizottsághoz 2009-ben nyújtottak be a stratégiájukat alátámasztó dokumentumot . A dokumentumot a Bizottság szolgálatai alapos elemzésnek vetették alá.

5.1.1. Leszerelés:

A Bulgáriának folyósított közösségi támogatás meghosszabbításának legfontosabb célkitűzése a leszerelés kell, hogy legyen. A leszerelés előkészítő munkálatai jól haladnak a 2009-ig rendelkezésre álló közösségi alapok felhasználásával. Az előkészítő szakasz befejezése és a tényleges leszerelési műveletek megkezdése érdekében további pénzügyi támogatásra van szükség a 2010–2013-as időszakban, figyelembe véve e tevékenységek időtartamát.

A leszerelés megszakítás nélküli folytatása fontos a jóváhagyott biztonsági szint garantálása, az erőműben jelenleg rendelkezésre álló szakértelem megtartása és annak elkerülése érdekében, hogy társadalmi-gazdasági problémák merüljenek fel a munkanélküliség növekedése miatt. (Jelenleg 715 főt foglalkoztatnak a leszerelési munkálatoknál.)

A pénzügyi támogatás meghosszabbítása garantálja majd, hogy a leszerelés biztonságos keretek között folytatódhasson. A támogatást a következő tételekre nyújtják:

1. Projektmenedzsment, mérnöki és technikai segítség a leszerelési program végrehajtásának támogatásához.

2. Az kozloduji erőmű 715 szakértője fizetésének biztosítása, akik az 1–4. blokkok leszerelésén dolgoznak (működtetés, karbantartás, technikai támogatás, projektmenedzsment). Az erőmű alkalmazottjainak aktív bevonásával kevesebb külső szervezet igénybevételére van szükség, ami nagyban hozzájárul a leszerelés költségeinek csökkentéséhez.

3. Hozzájárulás a radioaktív hulladék végleges elhelyezését szolgáló nemzeti létesítmény felépítéséhez, amely alapvető fontosságú a leszerelési program végrehajtása szempontjából.

4. A helyszíni infrastruktúra és a lebontott hulladék kezelése, beleértve a már a pályázati eljárás szakaszában tartó projekteknek nyújtandó kiegészítő juttatásokat is.

5.1.2. Enyhítő intézkedések az energiaágazatban

Figyelembe véve a fejleményeket és a valós szükségleteket, az atomenergia-ágazaton kívüli prioritások fókuszát át kell helyezni annak érdekében, hogy előrehaladást lehessen elérni a következő kulcsterületeken: az energiaellátás biztonsága és megbízhatósága, az energiafogyasztás diverzifikációja, energiahatékonyság és a szén-dioxid-kibocsátás csökkentése.

E prioritások teljesítéséhez – melyek az előrehozott leállítás következményeit hivatottak enyhíteni – komoly erőfeszítésre van szükség, hogy végrehajthatóak legyenek a szükséges átalakítások és energiahatékonysági intézkedések, valamint az energiaágazat modernizációja és diverzifikációja. Az új európai energiapolitika kialakítását követően 2008 novemberében megfogalmazott bolgár energiastratégia tükrözi ezeket a prioritásokat.

6. Végrehajtás

A 2007–2013-as pénzügyi keret 06 05 05 különleges költségvetési tételét a nemzetközi leszereléstámogatási programok finanszírozására hozták létre és használták fel, köztük Bulgária 2009-ig történő támogatására. A 2010–2013-as időszakban Bulgáriának nyújtandó pénzügyi támogatást is e költségvetési tételből kell finanszírozni. Ennek megfelelően további 300 millió EUR-t kell a 06 05 05 költségvetési tétel rendelkezésére bocsátani.

A közösségi pénzügyi támogatások jelenlegi végrehajtási útvonalának megtartása azt eredményezné, hogy pótlólagos közösségi hozzájárulás folyna be az EBRD által kezelt KIDSF-be.

A Bulgária számára 2010 és 2013 között nyújtandó kiegészítő támogatások végrehajtásának részletes eljárási szabályait a Litvánia és Szlovákia részére nyújtott támogatás eljárásaiéhoz fogják igazítani. A Bizottság végrehatási szabályokról szóló határozatát (C(2007)5538) ennek megfelelően módosítani fogják.

A jelenlegi támogatáshoz hasonlóan a kiegészítő támogatást is a finanszírozásról szóló éves bizottsági határozaton keresztül fogják lekötni, amely rögzíti az éves hozzájárulás összegét, valamint azon alapok felhasználásának célkitűzéseit, amelyeket a finanszírozásról szóló bizottsági határozathoz csatolt, évente frissített összefoglaló programozási dokumentum részletez.

7. Jogalap

Bulgária esetében a 2005. évi csatlakozási okmány 30. cikke csak a 2007–2009-es időszakra utal. Az okmány nem szolgáltat speciális jogalapot Bulgária számára a 2009-et követő folytatólagos támogatáshoz, mint ahogy azt Litvánia esetében tette. A csatlakozási szerződés és a csatlakozási okmány 30. cikke ezért nem szolgáltat megfelelő jogalapot további támogatások nyújtásához 2009-et követően. Ennélfogva az Euratom-szerződés 203. cikke biztosítja a megfelelő jogalapot. Ugyanezt a jogalapot használták a Szlovák Köztársaságnak a jelenlegi pénzügyi keretből nyújtott pótlólagos közösségi támogatáshoz. Az említett cikk a következőképpen rendelkezik: „Ha a Közösség fellépése bizonyul szükségesnek ahhoz, hogy a Közösség valamely célkitűzése megvalósuljon, és e szerződés nem biztosítja a szükséges hatáskört, a Tanács a Bizottság javaslata alapján és a Közgyűléssel folytatott konzultációt követően egyhangúlag meghozza a megfelelő rendelkezéseket”.

8. Következtetés

A Bulgáriával folytatott csatlakozási tárgyalások során nagyon fontos kérdés volt az előrehozott leállítási kötelezettségvállalások hatálya alá eső nukleáris létesítmények leszerelésének finanszírozása. Bulgária beleegyezett abba, hogy leállítja a kozloduji erőmű négy blokkját. Az Európai Unió a maga részéről azzal fejezte ki szolidaritását, hogy pénzügyi segítséget irányozott elő a leszerelési folyamat támogatására. Az Unió a 2007–2009 közötti időszakra már eleget tett vállalt kötelezettségeinek. Ugyanakkor a tényleges szükségletek és a kozloduji blokkok előrehozott leállításának következményei nemrégiben rávilágítottak annak szükségességére, hogy Bulgáriát támogató eszközt hozzanak létre a jelenlegi pénzügyi keret hátralévő része, vagyis a 2010–2013-as időszak vonatkozásában. Bulgária 2005 óta kérelmezi a támogatás meghosszabbítását.

Figyelemmel a fentiekben foglaltakra, a Bizottság javasolja a Tanácsnak, hogy fogadja el a mellékelt rendelettervezetet.

2009/0172 (CNS)

Javaslat:

A TANÁCS RENDELETE

a bulgáriai Kozloduj atomerőmű 1–4-es blokkjának leszerelésével kapcsolatos közösségi pénzügyi támogatásról „Kozloduj-program”

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 203. cikkére,

tekintettel Bulgária további támogatásra vonatkozó kérelmére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére,

mivel:

(1) Bulgária kötelezettséget vállalt arra, hogy 2002. december 31-ig, illetve 2006. december 31-ig leállítja a kozloduji atomerőmű 1. és 2., illetve 3. és 4. blokkját, valamint ezt követően leszereli ezeket a blokkokat. Az Európai Unió kifejezte arra vonatkozó szándékát, hogy 2009-ig további pénzügyi támogatást folyósít a Phare program alapján nyújtott előcsatlakozási támogatás folytatásaként, támogatva Bulgáriának az atomerőmű leszerelésére irányuló erőfeszítéseit.

(2) A Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló 2005. évi szerződés, és különösen a Bolgár Köztársaság és Románia csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmány 30. cikke Bulgáriának a kozloduji atomerőmű 3. és 4. blokkjának leállítása vonatkozásában tett kötelezettségvállalására való tekintettel támogatási programot hozott létre (a továbbiakban: a Kozloduj-program), amely 210 millió EUR költségvetéssel rendelkezik a 2007–2009-es időszakban.

(3) Évek óta léteznek az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) által kezelt nemzetközi leszereléstámogatási alapok. Az Európai Unió adja a legnagyobb hozzájárulást ezekhez az alapokhoz.

(4) Az Unió elismeri a Bulgária által tett erőfeszítéseket és megállapítja, hogy az ország megfelelő haladást ért el a 2009-ig rendelkezésre álló közösségi alapok felhasználása terén a Kozloduj-program leszerelést előkészítő szakaszában, valamint elismeri, hogy 2009-et követően további pénzügyi támogatásra van szükség a tényleges leszerelési műveletek folytatása érdekében.

(5) Ugyanilyen fontos, hogy a kozloduji atomerőmű saját erőforrásait használják fel, mivel így rendelkezésre fog állni a szükséges szakértelem, ugyanakkor enyhébbek lesznek az előrehozott leállítás társadalmi és gazdasági következményei amiatt, hogy a bezárt atomerőmű személyzetét megszakítás nélkül foglalkoztatják. A szükséges biztonsági színvonal fenntartásához ezért fontos a folytatólagos pénzügyi támogatás.

(6) Az Unió elismeri, hogy a pénzügyi támogatásra az energiaágazat enyhítő intézkedéseinek továbbvitele érdekében is szükség van, tekintve az atomerőmű blokkjainak leállítása miatti kapacitáskiesés mértékét, valamint a régió ellátásbiztonságára gyakorolt hatást.

(7) Következésképpen az Európai Unió általános költségvetéséből 300 millió EUR-t kell rendelkezésre bocsátani a kozloduji atomerőmű leszerelésének finanszírozásához a 2010–2013-as időszakban.

(8) Az Európai Unió általános költségvetésének leszerelésre elkülönített előirányzatai nem vezethetnek a verseny torzulásához a villamosenergia-szolgáltató vállalkozások vonatkozásában az Unió energiapiacán. A közösségi vívmányokkal összhangban ezeket az előirányzatokat kell felhasználni a kieső termelési kapacitásokat kompenzáló intézkedések finanszírozására is.

(9) A pénzügyi támogatást továbbra is az EBRD által kezelt Kozloduj Nemzetközi Leszerelési Támogatási Alaphoz való közösségi hozzájárulás formájában kell rendelkezésre bocsátani.

(10) Az EBRD feladatai közé tartozik az atomerőművek leszerelésére irányuló programoknak juttatott közpénzek kezelése, valamint e programok pénzügyi irányításának felügyelete a közpénzek felhasználásának optimalizálása érdekében. Az EBRD ezenfelül ellátja mindazokat a költségvetési feladatokat, melyeket a Bizottság a költségvetési rendelet 53d. cikkének rendelkezéseivel összhangban ráruház.

(11) A lehető legnagyobb hatékonyság érdekében az elérhető legjobb műszaki szakértői hátteret kell igénybe venni a kozloduji atomerőmű leszereléséhez, kellő figyelmet fordítva a leállítandó blokkok természetére és technológiai jellemzőire.

(12) Az kozloduji atomerőmű leszerelését a környezetvédelem terén hatályos jogszabályokkal és különösen az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 1985. június 27-i 85/337/EGK tanácsi irányelvvel[1] összhangban kell megvalósítani.

(13) Az Európai Közösséget létrehozó szerződés által meghatározott költségvetési hatóság hatáskörének sérelme nélkül e rendeletnek tartalmaznia kell az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás[2] 38. pontja szerinti pénzügyi referenciaösszeget a Kozloduj-program teljes időtartamára.

(14) Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedések elfogadásában a Bizottságot a Tanács 549/2007/Euratom rendelete[3] 8. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott bizottság segíti.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

E rendelet létrehozza a kozloduji atomerőmű 1–4. blokkjának leszereléséhez és a leállítás bulgáriai következményeinek kezelésére irányuló közösségi pénzügyi hozzájárulás végrehajtásának részletes szabályait rögzítő programot (a továbbiakban: Kozloduj-program).

2. cikk

A Kozloduj-programnak nyújtott közösségi hozzájárulás a következők pénzügyi támogatására terjed ki: a kozloduji atomerőmű leszereléséhez kapcsolódó intézkedések, a közösségi vívmányokkal összhangban álló környezeti rehabilitációt célzó intézkedések és a kozloduji atomerőmű négy reaktora által biztosított termelési kapacitás helyettesítéséhez szükséges hagyományos villamosenergia-termelési kapacitások modernizációját célzó intézkedések, valamint egyéb, az erőmű leállításáról és leszereléséről szóló határozat következményeként meghozandó intézkedések, amelyek hozzájárulnak a szükséges szerkezetátalakításhoz, környezeti rehabilitációhoz, és az energiatermelési, -szállítási és -elosztási ágazatok modernizációjához, valamint az energiaellátás biztonságának megerősítéséhez és az energiahatékonyság javításához Bulgáriában.

3. cikk

1 . A Kozloduj-program végrehajtásához szükséges pénzügyi referenciaösszeg a 2010. január 1-jétől 2013. december 31-ig tartó időszakra 300 millió EUR.

2. Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóság a pénzügyi keret határain belül engedélyezi.

3. A 2010. január 1. és 2013. december 31. közötti időszak folyamán lehetőség van a Kozloduj-programnak nyújtott támogatási előirányzatok összegének korrekciójára, figyelemmel a program végrehajtásában tapasztalt előrehaladásra és annak biztosítása érdekében, hogy a források programozása és elosztása a tényleges fizetési szükségleteken és felvevőképességen alapuljon.

4. cikk

Mint ahogy a csatlakozási okmányban meghatározottak szerint eddig is, a hozzájárulás összege egyes intézkedések esetében elérheti a teljes ráfordítások 100 %-át. Törekedni kell egyfelől az előcsatlakozási támogatás és a 2007–2009 közötti időszakban Bulgária leszerelési erőfeszítéseivel kapcsolatban nyújtott támogatás keretében kialakított társfinanszírozási gyakorlat folytatására, másfelől adott esetben egyéb források társfinanszírozásba történő bevonására.

5. cikk

1. A Kozloduj-program intézkedései számára nyújtott pénzügyi támogatást az EBRD által kezelt Kozloduj Nemzetközi Leszerelési Támogatási Alaphoz való közösségi hozzájárulás formájában kell rendelkezésre bocsátani, a költségvetési rendelet 53d. cikkével összhangban.

2. A Kozloduj-program keretében hozott intézkedéseket a 8. cikk (2) bekezdésének megfelelően kell jóváhagyni.

6. cikk

1. A Bizottságnak joga van akár közvetlenül saját alkalmazottai útján, akár bármely általa kiválasztott, erre szakosodott külső szervezet útján pénzügyi ellenőrzést folytatni a támogatás felhasználásával kapcsolatosan. E pénzügyi ellenőrzésekre a Közösség és az EBRD közötti, a Kozloduj Nemzetközi Leszerelési Támogatási Alapnak nyújtott közösségi támogatásról szóló megállapodás teljes időtartama alatt, valamint a támogatás utolsó részletének kifizetését követő öt éven belül kerülhet sor. A pénzügyi ellenőrzés eredményei adott esetben ahhoz vezethetnek, hogy a Bizottság a támogatás visszafizetésére vonatkozó határozatot hoz.

2. A Bizottság tagjai valamint a Bizottság által megbízott külső személyek számára megfelelő hozzáférést kell biztosítani különösen a kedvezményezett irodáihoz, valamint a pénzügyi ellenőrzés végrehajtásához szükséges valamennyi információhoz, beleértve az elektronikus formában tárolt adatokat is.

A Számvevőszék ugyanazokkal a jogokkal rendelkezik, mint a Bizottság, különösen a hozzáférés tekintetében.

Ezenfelül az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek a csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelme érdekében az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) is végezhet helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat a Kozloduj-program keretében, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel[4] összhangban.

3. Az e rendelet alapján finanszírozott közösségi fellépésekre vonatkozólag az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet[5] 1. cikkének (2) bekezdésében említett szabálytalanság fogalma e rendelet alkalmazásában: a közösségi jog valamely rendelkezésének vagy valamely szerződésben vállalt kötelezettségnek egy gazdasági szereplő általi, annak cselekménye vagy mulasztása útján történő megsértése, amelynek eredményeként az Európai Unió általános költségvetése, az Unió által kezelt költségvetések vagy az Unió megbízásából más nemzetközi szervezetek által kezelt költségvetések indokolatlan kiadási tételek miatt kárt szenvednek vagy szenvednének.

4. A Közösség és az EBRD közötti, a közösségi forrásoknak a Kozloduj Nemzetközi Leszerelési Támogatási Alap rendelkezésére bocsátásáról szóló megállapodások megfelelő intézkedéseket határoznak meg a közösségi érdekeknek a csalással, korrupcióval és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmével, valamint a Bizottság, az OLAF és a Számvevőszék általi helyszíni ellenőrzések lehetővé tételével kapcsolatban.

7. cikk

A Bizottság gondoskodik e rendelet végrehajtásáról, amelyről rendszeresen jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A Bizottság a 3. cikk (3) bekezdésével összhangban elvégzi a program félidős értékelését.

8. cikk

1. A Bizottság munkáját az 549/2007/Euratom tanácsi rendelet 8. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott bizottság segíti.

2. Amennyiben erre a bekezdésre utalás történik, az 549/2007/Euratom rendelet 8. cikkének (2) bekezdésében rögzített eljárás alkalmazandó.

9. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben,

a Tanács részéről

Andris PIEBALGS a Bizottság tagja

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

1. A JAVASLAT CÍME:

A bulgáriai Kozloduj atomerőmű leszerelésére irányuló „Kozloduj-program”

2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ IRÁNYÍTÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERET

Érintett szakpolitikai terület(ek) és a kapcsolódó tevékenység(ek):

Energiaügy és közlekedés

06 05 Atomenergia

3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK

3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek [korábban: BA-tételek]), beleértve a következő megnevezéseket:

06 05 05 Nukleáris biztonság – Átmeneti intézkedések (leszerelés)

3.2. A fellépés és a pénzügyi hatás időtartama:

2010–2013.

3.3. Költségvetési jellemzők (a táblázat szükség szerint további sorokkal bővíthető):

Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Csatlakozni kívánó országok hozzájárulásai | A pénzügyi keret fejezete |

060505 | nem kötelező | diff.[6] | NEM | NEM | NEM | 1a. |

4. FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE

4.1. Pénzügyi források

4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintése

millió EUR (három tizedesjegyig)

A személyi állomány teljes létszáma | 2.5 | 2.5 | 2.5 | 2.5 | 0 | 0 |

5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK

A javaslat hátterét az indokolásban kell részletesen ismertetni. A pénzügyi kimutatás e szakaszának a következő kiegészítő információkat kell tartalmaznia:

5.1. Rövid vagy hosszú távon megvalósítandó célkitűzések

A csatlakozási tárgyalások folyamán Bulgária kötelezettséget vállalt a kozloduji atomerőmű 1. és 2. blokkjának 2002-ben, 3. és 4. blokkjának pedig legkésőbb 2006. december 31-ig történő leállítására. A leállításra vonatkozó kötelezettségvállalásokat belefoglalták a Bolgár Köztársaság és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozásának feltételeiről szóló okmányhoz csatolt jegyzőkönyvbe.

Emlékeztetni kell arra, hogy a támogatás egyaránt kiterjed a leszerelési folyamatra és annak nem nukleáris vonatkozású következményeire.

A Phare program keretében finanszírozott (az EDF/Framatome konzorcium által készített és más nemzetközi tanulmányok által megerősített) tanulmány becslései szerint a (VVER 440/230 típusú) kozloduji atomerőmű 1–4. blokkjának leszerelési költségei (2000-es árakon) mintegy 710 millió EUR-t tesznek ki. Ez az összeg valamennyi műveletet magában foglalja, köztük a hulladékkezelést is, de a kiégett fűtőelemek végleges elhelyezését nem. A bolgár hatóságok által kalkulált összegek mindig magasabbak voltak. A fentiekhez hozzá kell adni a leszerelésből származó, nem nukleáris kérdésekkel kapcsolatos költségeket (például a termelési kapacitások helyettesítését és az ellátásbiztonsággal kapcsolatos intézkedéseket).

Mivel a létesítmények leszereléséhez jelentős forrásokra van szükség, az Európai Unió azt is felismerte, hogy a következő pénzügyi keret által lefedett időszakra úgy lehet megfelelő általános előirányzatokat meghatározni, ha a források programozása tényleges kifizetési szükségleteken és valós felvevőképességen alapul.

5.2. A közösségi részvételből adódó többletérték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiája

Az Európai Unió bővítéséről folytatott eszmecserék során nagyon fontos kérdés volt az előrehozott leállítási kötelezettségvállalások hatálya alá eső nukleáris létesítmények leszerelésének finanszírozása. Az érintett államok beleegyeztek bizonyos reaktorok leállításába. Az Európai Unió a maga részéről azzal fejezte ki szolidaritását, hogy pénzügyi segítséget irányozott elő a leszerelési folyamat támogatására. Az EU a 2007–2009 közötti időszakra már eleget tett vállalt kötelezettségeinek. Most az ahhoz szükséges eszközök végrehajtására van szükség, amelyeken keresztül a pénzügyi kereten belül lehetővé válik a 2010–13-as időszakra vonatkozó kötelezettségeinek teljesítése.

5.3. A javaslat céljai, az attól várt eredmények, valamint a kapcsolódó mutatók a tevékenységalapú irányítás keretében

Célkitűzés:

A kozloduji atomerőmű (1–4. blokkja) leszerelésének, valamint a leállításból következő energiaügyi intézkedések finanszírozása

A Kozloduj-program számára elkülönített forrásokat a csatlakozási szerződéshez csatolt jegyzőkönyv 30. cikkének (2) bekezdésében említett különböző intézkedések finanszírozására fogják felhasználni.

A tényleges leszerelési munka fog prioritást élvezni annak érdekében, hogy biztosítható legyen a nukleáris biztonság magas szintje. Prioritást fognak élvezni továbbá a hagyományos energiatermelési kapacitások modernizálására irányuló intézkedések, az energiabiztonság növelése a transzeurópai hálózatokhoz való kapcsolódás révén, valamint azok az intézkedések, amelyek az atomerőmű személyzetét segítik az erőmű magas szintű működési biztonságának fenntartásában a leállítás előkészítése és a reaktorok leszerelése során.

Eredmények:

Az 1–4. reaktorok leállítása és az erőmű leszerelésének megkezdése.

Mutató:

Az ellenőrzési mutatók különösen a következőkkel lesznek kapcsolatosak:

- Az érintett reaktorok tényleges leállítása a tervezett határidőn belül: a Kozloduj 1 és 2-é 2002. december 31-ig, a Kozloduj 3 és 4-é pedig 2006. december 31-ig.

- Az előrehaladási jelentéseken alapuló éves finanszírozási tervek rendelkezésre állása.

- Támogatási megállapodások kidolgozása az EBRD-vel.

- Költségbecslést is tartalmazó, részletes megállapodások kidolgozása

- Rendszeres jelentések

- A leszerelés megkezdése a nemzeti leszerelési stratégiával összhangban.

5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)

Jelölje meg a fellépés végrehajtásához választott módszert (módszereket)[12].

( Centralizált irányítás

( közvetlenül a Bizottság által

( közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:

( végrehajtó ügynökségek,

( a Közösségek által létrehozott, a költségvetési rendelet 185. cikkében említettek szerinti szervek

( tagállami közintézmények/közfeladatot ellátó szervek

( Megosztott vagy decentralizált irányítás

( a tagállamokkal

( harmadik országokkal

( Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg)

Megjegyzések: A források az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) által kezelt nemzetközi leszerelési támogatási alaphoz való közösségi hozzájárulásként bocsáthatók rendelkezésre.

6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS

6.1. Felügyeleti rendszer

Évente két alkalommal

6.2. Értékelés

6.2.1. Előzetes értékelés

Az előzetes értékelésre saját források felhasználásával került sor.

6.2.2. Időközi/utólagos értékelés nyomán hozott intézkedések (hasonló, korábbi tapasztalatok tanulsága)

Az Ignalina- és a Bohunice-program időközi értékelését követően stratégiát állítottak össze a leállítási programok végrehajtásához.

6.2.3. A jövőbeni értékelések feltételei és gyakorisága

Félidős időközi értékelés és utólagos értékelés.

7. CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEK

A Bizottság közvetlenül, saját személyzetével, vagy az általa választott, erre képesített külső szervvel ellenőriztetheti a támogatás felhasználását. E pénzügyi ellenőrzésekre a szerződés teljes időtartama alatt, valamint a támogatás utolsó részletének kifizetését követő öt évben kerülhet sor. Az ellenőrzések eredménye alapján a Bizottság adott esetben a támogatás visszatérítéséről határozhat.

Biztosítani kell a Bizottság alkalmazottai és a Bizottság által felhatalmazott külső személyek számára a kedvezményezett irodahelységeibe való akadálytalan bejutást és az akadálytalan hozzáférést mindazokhoz az információkhoz – beleértve az elektronikus formában tároltakat is –, amelyek a könyvvizsgálat lefolytatásához szükségesek.

A Számvevőszék ugyanazokkal a jogokkal – köztük hozzáférési joggal – rendelkezik, mint a Bizottság.

Ezenfelül az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek a csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelme érdekében a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel[13] összhangban az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) is végezhet helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat e program keretében.

Az e rendelet alapján finanszírozott közösségi fellépésekre vonatkozólag a 2988/95/EK, Euratom rendelet 1. cikke (2) bekezdésében említett szabálytalanság fogalma e rendelet alkalmazásában: a közösségi jog valamely rendelkezésének vagy valamely szerződésben vállalt kötelezettségnek egy gazdasági szereplő általi, annak cselekménye vagy mulasztása útján történő megsértése, amelynek eredményeként a Közösségek általános költségvetése vagy a Közösségek által kezelt költségvetések vagy a Közösségek megbízásából más nemzetközi szervezetek által kezelt költségvetések indokolatlan kiadási tételek miatt kárt szenvednek vagy szenvednének.

A Közösség és az Európai Újjáépítési és Beruházási Bank közötti, a közösségi forrásoknak a nemzetközi leszerelési támogatási alap rendelkezésére bocsátásáról szóló megállapodás tartalmazza a megfelelő rendelkezéseket a közösségi érdekeknek a csalással, korrupcióval és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmével, valamint a Bizottság, az OLAF és a Számvevőszék által kezdeményezett helyszíni ellenőrzések lehetővé tételével kapcsolatosan.

8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE

8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségei

Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig)

n. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. év |

Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak[15] (XX 01 01.) | A*/AD | 2 | 2 | 2 | 2 | 0 | 0 |

B*, C*/AST | 0.5 | 0.5 | 0.5 | 0.5 | 0 | 0 |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott állomány[16] |

A(z) XX 01 04/05. jogcímcsoportból finanszírozott egyéb állomány[17] |

ÖSSZESEN | 2.5 | 2.5 | 2.5 | 2.5 | 0 | 0 |

8.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírása

Éves programozás

Rendszeres ellenőrzés

8.2.3. A Személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó személyi állomány eredete

(Több eredethely megjelölése esetén kérjük az álláshelyek számát minden eredethelyre vonatkozóan megadni).

( A felváltandó vagy meghosszabbítandó program irányításához jelenleg hozzárendelt álláshelyek

( Az n. évre vonatkozó éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már hozzárendelt álláshelyek

( A következő éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárásának a keretében igénylendő álláshelyek

( Az érintett szolgálat állományán belül átcsoportosítandó álláshelyek (belső átcsoportosítás)

( Az n. évben szükséges, de az éves politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben nem előirányozott álláshelyek

8.2.4. A referenciaösszegbe beletartozó egyéb igazgatási kiadások (XX 01 04/05. – Igazgatási kiadások)

millió EUR (három tizedesjegyig)

Költségvetési tétel (szám és megnevezés) | n. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. év és később | ÖSSZESEN |

1. Technikai és igazgatási segítségnyújtás (beleértve a kapcsolódó személyi költségeket) |

Végrehajtó ügynökségek[18] |

Egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtás |

- belső |

- külső |

Technikai és igazgatási segítségnyújtás összesen |

8.2.5. A referenciaösszegbe bele nem tartozó személyi és kapcsolódó költségek

millió EUR (három tizedesjegyig)

A személyi állomány típusa | n. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. év és később |

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (XX 01 01.) | 0.305 | 0.305 | 0.305 | 0.305 | 0 | 0 |

A(z) XX 01 02 jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) (nevezze meg a költségvetési tételt) |

A (referenciaösszegbe bele NEM tartozó) személyi és kapcsolódó költségek összesen | 0.305 | 0.305 | 0.305 | 0.305 | 0 | 0 |

Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak

Adott esetben hivatkozni kell a 8.2.1. pontra.

2,5 fte * 122 000 = 305 000 (fte = Teljes munkaidős egyenértékben kifejezett személyi állomány)

Számítás – A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány

Adott esetben hivatkozni kell a 8.2.1. pontra.

8.2.6. A referenciaösszegbe bele nem tartozó egyéb igazgatási kiadások

millió EUR (három tizedesjegyig)

n. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. év és később | ÖSSZESEN |

XX 01 02 11 01. – Kiküldetések | 0.0144 | 0.0144 | 0.0144 | 0.0144 | 0 | 0 | 0.058 |

XX 01 02 11 02 – Ülések és konferenciák |

XX 01 02 11 03 - Bizottságok[19] |

XX 01 02 11 04. – Tanulmányok és konzultációk |

XX 01 02 11 05 – Információs rendszerek |

2. Egyéb irányítási kiadások összesen (XX 01 02 11.) |

3. Egyéb igazgatási jellegű kiadások (kiadások (a költségvetési tétel megadása mellett) |

A (referenciaösszegbe bele NEM tartozó) személyi és kapcsolódó költségeken kívüli igazgatási kiadások összesen | 0.0144 | 0.0144 | 0.0144 | 0.0144 | 0 | 0 | 0.058 |

Számítás – A referenciaösszegbe bele nem tartozó egyéb igazgatási kiadások

Évente 4 kiküldetés 2 fő számára (kiküldetésenként 1 000 EUR)

Évente 2 kiküldetés az EBRD-hez 4 fő számára (kiküldetésenként 800 EUR)

Összesen: 14 400 EUR.

[1] HL L 175., 1985.7.5., 40. o.

[2] HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

[3] HL L 131., 2007.5.23., 1. o.

[4] HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

[5] HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

[6] Differenciált előirányzatok.

[7] Olyan kiadások, amelyek nem tartoznak az érintett xx cím xx 01 alcíme alá.

[8] A(z) xx cím xx 01 04. jogcímcsoportja alá tartozó kiadások.

[9] A(z) xx 01 alcím alá tartozó, a(z) xx 01 04. vagy xx 01 05. jogcímcsoportokon kívüli kiadások.

[10] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.

[11] Szükség esetén, azaz ha a fellépés időtartama hat évnél hosszabb, a táblázat további oszlopokkal bővíthető.

[12] Több módszer feltüntetése esetén kérjük, adja meg e pont „Megjegyzések” rovatában a további részleteket.

[13] HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

[14] Az 5.3. szakaszban leírtak szerint.

[15] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.

[16] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.

[17] Amelynek költségét tartalmazza a referenciaösszeg.

[18] Hivatkozni kell az érintett végrehajtó ügynökség(ek)re vonatkozó pénzügyi kimutatásra.

[19] Nevezze meg a bizottság típusát és azt a csoportot, amelyhez a bizottság tartozik.