1.Bevezetés

A 2016. évre vonatkozó 6. sz. költségvetés-módosítási tervezet az Európai Unió Szolidaritási Alapjának 31 475 125 EUR összegű kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzat formájában történő igénybevételére irányul. Az igénybevétel a Németországot sújtó árvizekhez kapcsolódik.

2.Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevétele

2016. augusztus végén a Bizottság kérelmet kapott az EUSZA-ból származó pénzügyi segítségnyújtásra vonatkozóan a németországi természeti katasztrófákkal (2016. május/júniusi árvizekkel) kapcsolatban.

A Bizottság szolgálatai az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló 2012/2002/EK tanácsi rendeletnek (a továbbiakban: a rendelet) és különösen annak 2., 3. és 4. cikkének megfelelően a kérelmet alaposan megvizsgálták.

Az értékelés főbb elemeit az alábbiakban összegezzük.

2.1.Németország – nyári árvizek

(1)2016 májusában és júniusában Rottal-Inn alsó-bajorországi járását számos rövid ideig tartó, de rendkívül heves árvíz/villámárvíz sújtotta, amelyek jelentős pusztítást végeztek a köz- és a magáninfrastruktúrában, a magánházakban és a mezőgazdaságban.

(2)Az árvíz természeti eredetű, így az EUSZA fő alkalmazási területének hatálya alá tartozik.

(3)A Németországtól kapott kérelem 2016. augusztus 19-én, a 2016. május 28-án észlelt első károkat követő 12 hetes határidőn belül érkezett a Bizottsághoz.

(4)Németország nem kérte előleg kifizetését.

(5)A német hatóságok a katasztrófa okozta teljes közvetlen kárt 1 259,005 millió EUR-ra becsülték. Ez az összeg az EUSZA igénybevétele esetén Németországra 2016-ben alkalmazandó 3 312,242 millió EUR (vagyis 2011. évi árakon 3 milliárd EUR) összegű, jelentős katasztrófára vonatkozó küszöbérték 38 %-át teszi ki.

(6)Mivel a teljes közvetlen kár nem éri el a Szolidaritási Alap igénybevétele esetén alkalmazandó, jelentős katasztrófára vonatkozó küszöbértéket, a Bizottság a rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében foglalt „regionális katasztrófára” vonatkozó kritériumok alapján bemutatta és értékelte a kérelmet. A rendelet értelmében a „regionális katasztrófa” bármely olyan természeti katasztrófa, amely egy támogatható állam NUTS 2 szintű régiójában olyan közvetlen kárt eredményez, amelynek értéke meghaladja az adott régió GDP-jének 1,5 %-át. A német kérelem egyetlen NUTS 2 szintű régióra, mégpedig a „Niederbayern (DE22)” régióra vonatkozik. A bejelentett 1 259,005 millió EUR összegű közvetlen kár a régió GDP-jének (2014. évi adatok alapján 41 522 millió EUR) 3,03 %-át teszi ki, és így meghaladja a rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében szereplő 1,5 %-os küszöbértéket. Németország kérelme ezért jogosult a Szolidaritási Alapból való hozzájárulásra.

(7)A katasztrófa hatását és következményeit illetően a katasztrófa Rottal-Inn alsó-bajorországi járását érintette a legsúlyosabban. Mindenekelőtt Simbach am Inn városa veszett oda majdnem teljes mértékben június elsején. Hozzávetőleg 430 km2 területen, mintegy 5 000 háztartást sújtott az árvíz Rottal-Inn körzetében. A kérelem benyújtása idején több mint 2 000 személy még nem tudott visszatérni otthonába, átmeneti szállást kellett keresnie. A júniusi események hatása Waldkirchen város környékét (Freyung-Grafenau járás) is érintette, ahol 90 házat öntött el a víz. A helyi kórház egyes részei is használhatatlanná váltak. Az árvizek összességében több mint 47 000 főt érintettek Alsó-Bajorországban, és hét ember életét vesztette. Az események jelentős károkat okoztak a vállalkozásokban és a mezőgazdaságban. Ezenfelül bejelentést tettek az alapvető infrastruktúrát ért súlyos károkról is: közlekedési útvonalak, például vasútvonalak, helyi és közutak váltak járhatatlanná, ami súlyos közlekedési problémákhoz vezetett. A vízellátás és szennyvízgyűjtés is megszakadt, továbbá a villamosenergia-hálózatot is kár érte. Simbach am Inn városában három hétig nem működött a települési vízellátás. A számos segélyszervezet erőfeszítésein kívül több mint 12 000 főt számláló személyzetet küldtek a helyszínre, köztük a tűzoltóság megközelítőleg 5 700 tagját és 1 000 bajor rendőrtisztet.

(8)A német hatóságok a rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti elengedhetetlen veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedések elszámolható költségeit 94,196 millió EUR-ra becsülték és intézkedéstípusokra bontották. A veszélyhelyzeti intézkedések költségeinek legnagyobb része (több mint 52,227 millió EUR) helyreállítási intézkedésekhez kapcsolódik a közlekedés területén. A költségek második legnagyobb része a tisztítási intézkedéseket érinti, 21,083 millió EUR összegben.

(9)Az érintett régió az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) (2014–2020) besorolása szerint „fejlettebb régió”. A német hatóságok nem jelezték a Bizottságnak, hogy a helyreállítási intézkedésekhez forrásokat szándékoznak átcsoportosítani az európai strukturális és beruházási alapok programjaiból.

(10)A katasztrófakockázat-megelőzésre és -kezelésre vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtása tekintetében jelenleg nincs folyamatban kötelezettségszegési eljárás. Ezen túlmenően a német kérelem részletesen leírja a hatályban lévő megelőző intézkedéseket. 2014-ben például a Bajor Belügyi, Építésügyi és Közlekedési Minisztérium valamennyi érdekelt féllel együtt – összesen 25 millió EUR értékű beruházás formájában – egyedi beruházási programot dolgozott ki az árvízvédelem céljából, amely négy évre (2015–2018) szól. A helyi árvízriasztási és igénybevételi terveket illetően a minisztérium a polgárvédelmi hatóságok és önkormányzatok számára számos információnyújtást és képzést követően árvízriasztási és igénybevételi tervek kidolgozásáról és kibővítéséről szóló iránymutatást biztosított.

(11)A kérelem benyújtásának idején nem folytattak Németország ellen kötelezettségszegési eljárást természeti katasztrófához kapcsolódó uniós jogszabályok tekintetében.

(12)A német hatóságok megerősítették, hogy az elszámolható költségeknek nincs biztosítási fedezete, az általuk már azonosított 0,131 millió EUR-t kitevő összeg kivételével.