1.

a következő ajánlásokat intézi a Tanácshoz: a) a stratégiai partnerség épüljön be az Európai Unió és Latin-Amerika, valamint a Karib-térség (LAC) közötti kapcsolatok biregionális megközelítésébe és globális szemléletébe, amelyek az EU–LAC csúcstalálkozók keretében elfogadott biregionális stratégiai partnerség alapját képezik; b) a politikai párbeszéd stratégiai partnerségből eredő különleges mechanizmusai adjanak lendületet a regionális integráció különböző eljárásaival létrejött és az azok közötti kapcsolatoknak, a stratégiai partnerség értékei védelmének, valamint a nemzetközi kapcsolatok terén a multilateralizmus megerősítésének érdekében; c) a stratégiai partnerség adjon friss lendületet az EU és a Mercosur közötti társulási megállapodás megkötéséhez, ami a két régió közötti gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok elmélyítésére, valamint a politikai párbeszéd és együttműködés kiszélesítésére irányuló stratégiai fontosságú uniós cél; d) a stratégiai partnerség mind a Brazíliával meglévő jelenlegi együttműködési keretmegállapodás, mind a Mercosurral jelenleg hatályos együttműködési keretmegállapodás, mind pedig a Mercosurral a jövőben megkötendő társulási megállapodás tekintetében képviseljen valódi hozzáadott értéket; e) a stratégiai partnerség politikai menetrendjében külön hangsúlyt kell helyezni a globális kihívások – többek között a béke és biztonság, a demokrácia és az emberi jogok, az éghajlatváltozás, a pénzügyi válság, a biológiai sokféleség, az energiabiztonság, a fenntartható fejlődés, valamint a szegénység és kirekesztés elleni küzdelem – kezelésére irányuló közös stratégiák előmozdítására; f) az ENSZ rendszerére összpontosító tényleges multilateralizmus a leghatékonyabb módja a globális kérdések kezelésének; a partnereknek szoros együttműködés, valamint az ENSZ és más nemzetközi szervek (pl. a WTO) és fórumok (pl. a G20) ülései előtt tartott rendszeres konzultációk révén kell törekedniük arra, hogy álláspontjaikat közelítsék; g) a stratégiai partnerségnek hangsúlyoznia kell az ENSZ 2005. évi csúcstalálkozóján elfogadott, jelenleg zajló reformfolyamat – beleértve az ENSZ főbb szerveinek reformját is – végrehajtásának fontosságát; h) a partnereknek az ENSZ-ben, a regionális szervezetek szintjén és bilaterális szinten a konfliktus-megelőzési és válságkezelési képességek megerősítésére kell törekedniük, valamint össze kell hangolniuk az ENSZ békefenntartó és stabilizációs műveleteiben tett erőfeszítéseiket; i) a stratégiai partnerségnek eszközként kell szolgálnia a demokrácia és az emberi jogok, a jogállamiság és a felelősségteljes kormányzás globális szinten történő előmozdításához; a partnereknek továbbra is együtt kell működniük az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában és az ENSZ Közgyűlésének Harmadik Bizottságában az emberi jogok világszinten történő előmozdítása érdekében; j) a partnereknek tovább kell dolgozniuk a többoldalú kereskedelmi rendszer megerősítésén a WTO szintjén; a jelenlegi globális pénzügyi válságban, valamint a pénzügyek és a kereskedelem közötti szoros kapcsolatok miatt el kell kerülni a protekcionizmust; a partnereknek együtt kell működniük annak érdekében, hogy hozzájáruljanak a dohai fejlesztési menetrenddel kapcsolatos tárgyalások sikeres lezárásához; k) a stratégiai partnerséget az olyan további nemzetközi fórumokon, mint például a Világbank, a Nemzetközi Valutaalap és a G20 fel kell használni a partnerek közötti együttműködés előmozdítására annak érdekében, hogy megoldásokat találjanak a jelenlegi globális pénzügyi válságra, amely bizonyította, hogy sürgősen szükség van a nemzetközi pénzügyi struktúra reformjára; l) támogatni kell a „Többnyelvűség: európai tőke és közös elkötelezettség” című, 2008. szeptember 18-i bizottsági közleményben (COM(2008)0566) megfogalmazott véleményt, amely hangsúlyozza, hogy „a többnyelvűség külső dimenziója” a mai globalizált világban stratégiai értéket képvisel az EU számára; ki kell jelenteni, hogy az „néhány európai nyelvet a különböző kontinenseken sok olyan országban is beszélnek, amely nem tagja az Uniónak”, illetve hogy mindez „fontos összeköttetést jelent a népek és nemzetek között” és „értékes üzleti kommunikációs eszköz” különösen „olyan feltörekvő piacok, mint Brazília” esetében, valamint jelentős értéket képvisel az együttműködés és a fejlesztés tekintetében is; m) a partnereknek közösen kell dolgozniuk a béke és biztonság területén az egész világot érintő, legsürgetőbb problémák kezelésén, többek között olyan kérdésekkel összefüggésben, mint a leszerelés, a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozása és a fegyverzetellenőrzés, különösen a nukleáris, vegyi és biológiai fegyverek, továbbá ezek hordozóeszközeinek ellenőrzése, a korrupció, a nemzetközi szervezett bűnözés és különösen a kábítószer-kereskedelem, a pénzmosás, a kézi lőfegyverek, könnyű fegyverek és lőszerek kereskedelme, az emberkereskedelem és a terrorizmus; a partnerek teljes mértékben kötelezzék el magukat az EU–LAC kábítószerekkel kapcsolatos mechanizmusa mellett; n) az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti stratégiai partnerségnek a jogerős ítéletek kölcsönös elismerésén kell alapulnia; o) a partnereknek szorosan együtt kell működniük a millenniumi fejlesztési célok előmozdításában és végrehajtásában a szegénység, valamint a gazdasági és társadalmi egyenlőtlenségek világszinten való kezelése érdekében; meg kell erősíteniük az együttműködést a fejlesztési támogatás terén, beleértve a háromoldalú együttműködést is, és hasonlóképpen együtt kell működniük a nemzetközi terrorizmus, a kábítószer-kereskedelem és a bűnözés elleni küzdelemben; p) üdvözölni kell a Brazília által a millenniumi fejlesztési célok teljesítésére tett erőfeszítéseket, és gratulálni az olyan területeken elért kedvező fejleményekhez, mint a szegénység enyhítése, a gyermekek alultápláltságának csökkentése és az alapfokú oktatás; hangsúlyozni kell, hogy Brazíliának továbbra is jelentős erőfeszítéseket kell tennie annak érdekében, hogy valamennyi millenniumi fejlesztési célt elérje 2015-re, például biztosítania kell az alapfokú oktatás megfelelő minőségét mind a lányok, mind a fiúk számára, és tovább kell csökkentenie az öt évnél fiatalabb gyermekek halálozási rátáját; rá kell mutatni, hogy a nemek közötti egyenlőség előmozdítása alapvető emberi jog és a millenniumi fejlesztési célok elérésének eszköze, és annak az EU–Brazília stratégiai partnerség részét kell képeznie; q) ki kell jelenteni, hogy a gazdasági fejlődés és a vagyonfelhalmozás ellenére Brazíliában még mindig nagy számban élnek szegények; hangsúlyt kell helyezni arra, hogy a brazil kormányt támogatnia kell a legszegényebb régiókban és a társadalom legszegényebb rétegei tekintetében a szegénység megoldására tett erőfeszítései terén, figyelembe véve, hogy a legszegényebb brazilok 65 %-a fekete vagy vegyes etnikumú, míg a legjobb helyzetben élők 86 %-a fehér; r) a stratégiai partnerségnek magában kell foglalnia egy fórumot, amely a vitára, valamint a partnerek társadalmi és regionális kohézióval kapcsolatos legjobb gyakorlatainak cseréjére szolgál. e tekintetben el kell ismerni a brazíliai „Bolsa Família” program révén az országban a szegénység csökkentése és az emberi fejlődési mutatók javulása terén elért igen pozitív hatást; s) a migrációval kapcsolatban széleskörű párbeszédet kell indítani, amelynek során kiemelten kell kezelni az olyan kérdéseket, mint a legális és illegális migráció, továbbá a migránsok emberi jogainak védelme és a visszafogadások megkönnyítése; t) a partnereknek együtt kell működniük annak érdekében, hogy előmozdítsák a nemzetközi fórumokon egy globális és átfogó, a 2012 utáni időszakra vonatkozó éghajlatváltozási megállapodás 2009-ben történő megkötéséről folytatott tárgyalásokat, amelynek különösen a megosztott, de differenciált felelősségek elvén kell alapulnia; u) a partnereknek a biológiai sokféleségről szóló egyezmény végrehajtásában és a biológiai sokféleség vonatkozásában 2010-re elérendő cél megvalósításában is szorosan együtt kell működniük; v) a partnereknek meg kell erősíteniük a valamennyi erdőtípus – beleértve az Amazonas esőerdőt is – megőrzésére és fenntartható kezelésére irányuló nemzetközi együttműködést; ki kell cserélniük a fenntartható erdőgazdálkodással és az erdőjog végrehajtásával kapcsolatos legjobb gyakorlatokat; w) a partnereknek alacsony szénfelhasználású energiaelőállító technológiákat kell kifejleszteniük, és biztosítaniuk kell a megújuló energiák fenntartható előállítását és felhasználását, beleértve a fenntartható bioüzemanyagokét, amelyek nem érintik az élelmezési célú növények termesztését és a biológiai sokféleséget; általános energiaforrás-összetételükben növelniük kell a megújuló energiák százalékos arányát, elő kell mozdítaniuk az energiahatékonyságot és az energiához való hozzáférést, és fokozottabb energiabiztonságot kell teremteniük; x) a partnereknek meg kell erősíteniük a nukleáris kutatások terén az együttműködést, amelynek révén Brazília részt vehet a termonukleáris energiatermelésre irányuló ITER projektben (nemzetközi kísérleti termonukleáris reaktor); y) mivel a gyógyászati termékekhez és a közgyógyellátáshoz való hozzáférés elsőbbséget élvező célok, támogatni kell Brazília olcsó gyógyszerekkel folytatott AIDS-ellenes küzdelmét, és az EU-nak folytatnia kell a vizsgálatot a szegényeket sújtó elhanyagolt járványos betegségek kezelésére előírt gyógyszerek kötelező engedélyeztetése tekintetében; z) a fejlesztési együttműködési eszköz (6) (DCI) keretében Brazília számára rendelkezésre álló összeget olyan intézkedésekre kell fordítani, amelyek támogatják Brazíliát a szegénység elleni küzdelemben és a millenniumi fejlesztési célok elérésében, továbbá egyéb olyan intézkedésekre, amelyek tényleges fejlesztési támogatásnak tekinthetők, például a környezetvédelmi ágazatban; aa) meg kell erősíteni a jelenlegi párbeszédeket, és új ágazati párbeszédeket kell indítani, nevezetesen a környezettel és a fenntartható fejlődéssel, az energiával, a közlekedéssel, az élelmiszerbiztonsággal, a tudománnyal és technológiával, az információs társadalommal, a foglalkoztatással és a társadalmi kérdésekkel, a pénzügyekkel és a makroökonómiával, a regionális fejlesztéssel, a kultúrával és az oktatással kapcsolatban; ab) a stratégiai partnerségnek ösztönöznie kell a civil társadalmi szervezetek, a vállalkozások és a szociális partnerek fórumai közötti kapcsolatokat, továbbá elő kell mozdítania az oktatási és kulturális szinten megvalósuló cseréket; ac) az EU és Brazília közötti politikai partnerséget, a kölcsönös megismerést és egymás megértését, valamint a csereprogramokat elősegítő fellépéseket a fejlesztési együttműködési eszköztől eltérő, egyéb eszközből kell finanszírozni. ad) a stratégiai partnerségnek rendszeres strukturált párbeszéd megteremtését kell biztosítania a brazil nemzeti kongresszus és az Európai Parlament képviselői között; ae) rendelkezni kell arról, hogy az Európai Unió intézményei és Brazília kormánya rendszeresen és részletesen tájékoztassák az Európai Parlamentet és az EU–Latin-Amerika Parlamenti Közgyűlést a stratégiai partnerség helyzetéről;