(1)2015. február elejétől kiterjedt áradások sújtották Görögországot az Evrosz és Adrasz szélesebb térégében, Kelet-Makedónia és Trákia régióban. Ezek károkat okoztak az alapvető infrastruktúrában, középületekben, magánházakban, vállalkozásokban és a mezőgazdaságban.

(2)Ugyanebben az időszakban hasonló katasztrófa sújtotta Közép- és Nyugat-Görögország jelentős részét (így az epiruszi, nyugat-görögországi, közép-görögországi és thesszáliai régiót), és még nagyobb károkat okozott mint Kelet-Makedóniában.

(3)Görögország 2015. április 23-án – a 2015. február 4-én (Evrosz) és február 1-jén (középső és nyugati régiók) regisztrált első károktól számított 12 hetes határidőn belül – két, pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmet nyújtott be. A kérelmeket a rendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerinti „regionális katasztrófa” címén nyújtották be. A katasztrófa összességében az alábbi öt NUTS II régiót érintette: A Kelet-Makedónia és Trákia régió (az Evrosz áradása), valamint Epirusz, Nyugat-Görögország, Közép-Görögország és Thesszália régiók (a közép- és nyugat-görögországi áradás esetében).

(4)A Bizottság vizsgálata azonban arra derített fényt, hogy a görögországi események (és a jelentős bulgáriai katasztrófa) összefüggenek, és ugyanabból a meteorológiai jelenségből erednek. A Bizottság ezért úgy döntött, hogy a görög ügyeket a rendelet 2. cikkének (3) bekezdésébe foglaltak szerinti egységes regionális katasztrófaként kezeli. A katasztrófa természeti eredetű, így az EUSZA alkalmazási területének hatálya alá tartozik.

(5)A két kérelem összevonásának nincs hatása az EUSZA pénzügyi hozzájárulásának összegére, ugyanakkor jelentősen csökkenti Görögországnak a végrehajtásból és a jelentéstételből eredő adminisztratív terheit.

(6)Görögország kérelmeinek benyújtáskor kérte az EUSZA megelőlegezett hozzájárulásainak előzetes kifizetését. A kérelmek előzetes értékelését követően, és mielőtt döntést hozott volna azok összevonásáról, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a rendelet 4a. cikkében foglalt feltételek minkét ügyben teljesülnek.

(7)A görög hatóságok becslése szerint az áradások által okozott, összesített teljes közvetlen kár 395,878 millió EUR (132,454 millió EUR az Evrosz esetében, plusz 263,424 millió EUR Közép- és Nyugat-Görögország esetében). Ez az összeg a Görögország 2015-ben alkalmazandó „jelentős katasztrófa” küszöbérték (1 091,315 millió EUR) 36 %-ának (vagyis a 2013-as adatokon alapuló GNI 0,6 %-ának) felel meg, tehát nem minősül „jelentős katasztrófának”. A teljes közvetlen kár ugyanakkor az öt érintett NUTS II régióban a GDP súlyozott átlaga 4,78 %-ának felel meg, tehát messze meghaladja a rendeletbe foglalt – a regionális katasztrófának minősítéshez szükséges – küszöbértéket, azaz a regionális súlyozott GDP 1,5 %-át.

(8)A teljes közvetlen kár képezi az alapját az Alapból származó pénzügyi hozzájárulási összeg meghatározásának. A pénzügyi hozzájárulás csak a rendelet 3. cikkében meghatározott, elengedhetetlen veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedésekre fordítható.

(9)A C(2015) 4180 bizottsági határozat 331 135 EUR összegű előleget nyújtott az Evrosz esetében; a C(2015) 4181 bizottsági határozat pedig 658 560 EUR összeget Közép- és Nyugat Görögország esetében. Ez mindkét esetben az Alapból származó megelőlegezett pénzügyi hozzájárulás 10 %-ának felel meg.

(10)Ami a katasztrófák hatását és következményeit illeti, az Evrosz medencéjének áradása különösen a mezőgazdasági ágazatot érintette. Mintegy 17 500 hektárnyi terület került víz alá. A mezőgazdasági üzemi infrastruktúra, a raktárak és a termés elpusztult. 150 km közút megrongálódott vagy megsemmisült. 17 településen károsodott a vízellátási és csatornázási infrastruktúra. Az áradások középületekben (iskolák, tornatermek, könyvtárak) is károkat okoztak. Görögország nyugati, középső és északi részén Epirusz, Aitoloakarnania, Evrytania, Fthiotida, Thesszália és a Peloponnészosz térségét heves esőzések és viharok sújtották, s hegyekben erős havazás következett be, és ezt a szárazföldi és tengeri területeken egyaránt viharos erejű déli szél kísérte. A katasztrófa következtében áramkimaradásokra került sor, a folyók kiöntöttek a medrükből, és a hatalmas földcsuszamlások több hegyi települést elzártak a külvilágtól, és a lakosokat ki kellett menekíteni. A katasztrófa következtében megsérült az epiruszi úthálózat több mint 60 %-a. A mezőgazdaság is károsodott, mivel a termőterületeken elpusztult a termés. Boltok, magánházak, üzletek, állattenyésztő telepek és gazdaságok károsodtak. A görög kulturális örökség egyes értékei is veszélybe kerültek. Például az Arachthos folyó lezúduló árja Tzoumerkában elsodorta Plaka történelmi hídját.

(11)A görög hatóságok a rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti elengedhetetlen veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedések elszámolható költségeit 308,445 millió EUR-ra becsülték és intézkedéstípusokra bontották. A költségek legnagyobb része a közlekedési ágazatot érinti, több mint 196 millió EUR összegben. A költségek második legnagyobb része a megelőző infrastruktúra biztosítását érinti, 83 millió EUR összegben.

(12)Az érintett régiók az európai strukturális és beruházási alapok (2014–2020) szerint a „kevésbé fejlett régiók”. A görög hatóságok nem jelezték a Bizottságnak, hogy forrásokat szándékoznak átcsoportosítani az európai strukturális és beruházási alapok programjaiból a helyreállítási intézkedésekhez.

(13)A katasztrófakockázat-megelőzésre és -kezelésre vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtása tekintetében jelenleg nincs folyamatban kötelezettségszegési eljárás. A frissített, előzetes árvízkockázat-értékelési jelentést 2012 novemberében nyújtották be a Bizottsághoz. Ezen túlmenően a 2014–2020-as nemzeti stratégiai referenciakeretbe illeszkedő, az Európai Regionális Fejlesztési Alapból és a Kohéziós Alapból finanszírozott „Infrastruktúra, Közlekedés, Környezetvédelem és Fenntartható Fejlődés” operatív program 5. tematikus célkitűzése arra irányul, hogy reagáljanak az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatására, alkalmazkodjanak a száraz és forró időjárás új körülményeihez és az esetleges, szélsőséges időjárási jelenségekhez, például az áradásokhoz.

(14)A kérelem benyújtása idején nem folytattak Görögország ellen kötelezettségszegési eljárást a természeti katasztrófához kapcsolódó uniós jogszabályok tekintetében.

(15)A görög hatóságok megerősítették, hogy az elszámolható költségeknek nincs biztosítási fedezete.

3.FINANSZÍROZÁS

A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet és különösen annak 10. cikke, a pénzügyi keret megfelelő fejezeteinek felső határát túllépve évi – 2011. évi árakon – 500 millió EUR-s felső határig engedélyezi az Európai Unió Szolidaritási Alapjának (a továbbiakban: az Alap) igénybevételét. Az Alapból való részesedés részletes feltételeit az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2012/2002/EK tanácsi rendelet tartalmazza, amelyet a 2014. május 15-i 661/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosított. A támogatásnyújtás módozatait az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás (a továbbiakban: intézményközi megállapodás) és különösen annak 11. pontja tárgyalja.

Mivel az Alap létrehozásának meghatározó oka a szolidaritás, a Bizottság azt az álláspontot képviseli, hogy az Alap támogatásait progresszív alapon kell nyújtani. Ez azt jelenti, hogy a korábbi gyakorlatnak megfelelően az Alap igénybevételére szolgáló „jelentős kár” küszöbértékét (azaz a 2011-es árakon számított GNI 0,6 %-a, illetve 3 milliárd EUR közül az alacsonyabbik értéket) túllépő kárrész támogatási intenzitása nagyobb, mint a küszöbérték alatti kárrészé. A jelentős katasztrófák esetén odaítélt segély meghatározásához eddig az Alap igénybevételére szabott küszöb alatt a teljes közvetlen kár 2,5 %-át, a küszöb feletti részre pedig a teljes közvetlen kár 6 %-át használták. A regionális katasztrófák és a „szomszédos országokra” vonatkozó rendelkezés alapján elfogadott arány 2,5 %.

A hozzájárulás nem haladhatja meg a támogatható műveletek becsült összes költségét. A Szolidaritási Alapból nyújtandó támogatás kiszámításának módszerét a Szolidaritási Alapról szóló 2002–2003-as éves jelentésben határozták meg; e módszert a Tanács és az Európai Parlament elfogadta.

A Bulgária és Görögország által benyújtott kérelmek alapján az alapból nyújtandó támogatás az okozott összes kárra vonatkozó becslés alapján a következő: