A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK

a Görögországnak a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint Görögországnak a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról szóló, 2010/320/EU tanácsi határozat nyomon követéséről (2011. június)

Bevezetés

Ez a negyedéves közlemény értékeli a Görögország által a 2010/320/EU tanácsi határozatnak[1] való megfelelés céljából végrehajtott és tervezett intézkedéseket. A 2010 végéig megtett intézkedéseket a 2011. február 24-i közlemény[2] értékelte. A közlemény az EKB-val együttműködve készített, csatolt bizottsági szolgálati jelentéssel[3] együtt hozzájárul ahhoz az értékeléshez is, amely a gazdaság- és pénzügypolitikáról szóló tájékoztató és a Görögország és más euróövezeti tagállamok között létrejött kölcsönmegállapodás keretében kötött, az egyedi gazdaságpolitikai feltételekről szóló egyetértési megállapodás[4] betartását vizsgálja.

Ez az értékelés a Görögország által a Tanácsnak és a Bizottságnak benyújtott jelentésen[5] és azon a látogatáson alapul, amelyet az Európai Bizottság képviselői az IMF-fel és az EKB-val együttműködve hajtottak végre az euróövezeti tagállamok által és az IMF készenléti megállapodása keretében nyújtott kétoldalú kölcsönök révén finanszírozott gazdasági kiigazítási programmal összefüggésben.

A TANÁCS 2010. MÁJUS 10-I HATÁROZATA

A Tanács 2010. május 10-én az EUMSZ 126. cikke (9) bekezdésének és 136. cikkének megfelelően elfogadta a Görögországnak a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint a túlzott hiány helyzetének 2014-ig történő orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról szóló 2010/320/EU határozatot.

Miután az államháztartási hiány 2009 végén 36 306 millió EUR volt, a tanácsi határozat előírta Görögország számára, hogy fogadjon el számos konkrét intézkedést, amelyek célja, hogy az államháztartási hiány ne haladja meg a következő felső határértékeket:

- 2010-ben 18 508 millió EUR (a GDP-re vonatkozó legújabb adatok alapján a GDP 8,0 %-a);

- 2011-ben 17 065 millió EUR (a legutóbbi előrejelzések alapján a GDP 7,6 %-a);

- 2012-ben 14 916 millió EUR (a GDP 6,5 %-a);

- 2013-ban 11 399 millió EUR (a GDP 4,8 %-a) és

- 2014-ben 6 385 millió EUR (a GDP 2,6 %-a)[6].

A határozat egyértelművé teszi, hogy a felső határértékek betartására irányuló erőfeszítések között a privatizációs bevételeket nem veszik figyelembe.

A határozat azt is előírja, hogy a konszolidált bruttó államadósság éves növekedése ne haladja meg:

- 2010-ben a 34 058 millió EUR-t;

- 2011-ben a 17 365 millió EUR-t;

- 2012-ben a 15 016 millió EUR-t;

- 2013-ban a 11 599 millió EUR-t és

- 2014-ben a 7 885 millió EUR-t[7].

A határozatot 2010. szeptember 7-én a 2010/486/EU határozattal[8], 2010. december 20-án a 2011/57/EU határozattal[9] és 2011. március 7-én a 2011/257/EU határozattal[10] módosították. Az államháztartási hiányra és az adósságszint éves változására vonatkozó, fent említett felső határértékek változatlanok maradtak.

A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA

2010

Az államháztartási hiányra vonatkozóan megállapított, ESA-alapú felső határt 2010-ben nem tartották be. Míg a 2010. évi hiányra vonatkozóan a tanácsi határozatban előírt felső határérték 18 508 millió EUR (a GDP 8 százaléka) volt, a tényleges hiány elérte a 24 193 millió EUR-t (a GDP 10,5 %-a). Az előző negyedéves közleményekben már számítottak a költségvetési céltól való bizonyos mértékű eltérésre, amely részben az állami vállalatok átsorolásának következménye (a GDP 0,8 %-a). Mindazonáltal az Eurostat által validált tényleges hiány[11] szintén meghaladta a Bizottság 2011. februári becslését, körülbelül a GDP 1 százalékával[12]. A korábbi becsléstől való eltérés bevételkieséssel, a társadalombiztosítás alapok vártnál rosszabb egyenlegével, és a kifizetési hátralékok korábbi becslésekhez képest jelentősebb felhalmozódásával magyarázható.

Az államadósságnak a GDP-hez viszonyított aránya 2010 végén elérte a 328 588 millió EUR-t, ez a GDP 142,8 százaléka. Az adósság 2009-hez képest 29 882 millió EUR-val növekedett, így a Tanács által meghatározott felső határ alatt marad.

2011 első negyedéve

2011 első negyedévében betartották az elsődleges állami kiadásokra vonatkozó negyedéves teljesítménykritériumot, amelyet a gazdaság- és pénzügypolitikáról szóló tájékoztatóban és az egyetértési megállapodásban határoztak meg. Az eredmény a 15 milliárd EUR-t kitevő felső határérték tiszteletben tartásával 13,5 milliárd EUR lett. Meg kell jegyezni, hogy az előző negyedévekhez képest, amikor az elsődleges állami kiadásokra vonatkozó plafont készpénzalapon határozták meg, a mostani adatok tartalmazzák az állami hátralékok állományában bekövetkezett változást. A rendelkezésre álló információk alapján 2011 első negyedévében az állami hátralékok összege meghaladja az 1,1 milliárd EUR-t (a 2010 végi 0,9 milliárd EUR-hoz képest)[13].

Ugyanebben az időszakban a (módosított) elsődleges államháztartási hiány a 2 milliárd EUR-ban meghatározott plafon betartásával 806 millió EUR volt. Ennél a kritériumnál is most először vették figyelembe a felhalmozódott hátralékokat.

Az 1. és a 2. táblázat részletes információt tartalmaz a költségvetés 2011. január és március közötti végrehajtásáról és tartalmaz néhány adatot 2011 májusára vonatkozóan is.

1. táblázat: A költségvetés végrehajtása (2011. január–március)

2010 | 2011 |

Készpénzalapon (millió EUR) | jan.–márc. | %-os változás jan. és márc. között | A költségvetés alakulása %-ban |

Teljes bevétel | 12 362 | 11 732 | -5,1 | 8,5 |

Bevételek a visszatérítések előtt | 13 141 | 11 931 | -9,2 | 5,6 |

Adó-visszatérítések | 1 057 | 825 | -21,9 | -23,7 |

Tőkebevétel | 275 | 609 | 121,5 | 27,7 |

NATO-költségek | 3 | 17 |

Teljes kiadás | 16 732 | 16 435 | -1,8 | 6,6 |

Elsődleges kiadások | 12 373 | 12 086 | -2,3 | 1,9 |

Kórházak korábbi adósságai | - | 375 |

Katonai kifizetések és NATO | - | 50 |

Lehívott garanciák (államháztartáson kívüli) | 46 | 10 | -78,3 | 0,0 |

Kamatok | 2 797 | 3 237 | 15,7 | 20,4 |

Tőkekiadások | 1 516 | 677 | -55,3 | 0,6 |

Az állami költségvetés egyenlege | -4 370 | -4 703 | 7,6 | -3,9 |

Hátralékok változása | - | 263 | - | - |

Elsődleges állami kiadások | 13 935 | 13 461 | -3,4 | - |

Helyi önkormányzatok egyenlege (*) | - | 191 | - | - |

Társadalombiztosítás egyenlege (*) | - | 605 | - | - |

Egyéb | - | -9 | - | - |

Az államháztartás (módosított) egyenlege | - | -4 179 | - | - |

Az államháztartás (módosított) elsődleges egyenlege (**) | - | -806 | - | - |

Forrás: Költségvetési Hivatal, a görög pénzügyminisztérium és saját számítások. (*) A Görög Nemzeti Bank banki statisztikái alapján. (**) Az állami tulajdonú vállalatok és a legtöbb költségvetésen kívüli alap kivételével. |

2. táblázat: A költségvetés végrehajtása (2011. január-május)

2010 | 2011 |

Készpénzalapon (millió EUR) | jan.–május | %-os változás jan.–május | A költségvetés alakulása %-ban |

Teljes bevétel | 20 069 | 19 019 | -5,2 | 8,5 |

Bevételek a visszatérítések előtt | 21 508 | 20574 | -4,3 | 5,6 |

Adó-visszatérítések | 1 751 | 2 234 | 27,6 | -23,7 |

Tőkebevétel | 309 | 661 | 113,9 | 27,7 |

NATO-költségek | 3 | 18 |

Teljes kiadás | 29 169 | 29 293 | 0,4 | 6,6 |

Elsődleges kiadások | 20 418 | 21 292 | 4,3 | 1,9 |

Kórházak korábbi adósságai | - | 375 | - |

Katonai kifizetések és NATO | 68 | 66 | - |

Lehívott garanciák (államháztartáson kívüli) | 56 | 15 | -73,2 | 0,0 |

Kamatok | 5 397 | 5 844 | 8,3 | 20,4 |

Tőkekiadások | 3 230 | 1 701 | -47,3 | 0,6 |

Az állami költségvetés egyenlege | - 9 100 | -10 274 | 12,9 | -3,9 |

Elsődleges állami kiadások | 23 772 | 23 449 | -1,4 |

Forrás: Költségvetési Hivatal, a görög pénzügyminisztérium és saját számítások |

4. Kilátások 2011-re és a 2012–14 közötti időszakra

A Bizottság, az IMF és az EKB képviselői által a gazdasági kiigazítási programmal összefüggésben végrehajtott negyedik felülvizsgálati látogatás (2010. május) keretében tett előrejelzések szerint a 2011. évi hiány – további intézkedések elfogadása nélkül – meg fogja haladni a GDP 10 százalékát. Ez a GDP közel 3 százalékát kitevő költségvetési rést jelent, a hiányra vonatkozóan a GDP 7,5 %-ában meghatározott felső határon felül[14]. Jelentős a költségvetési rés 2012-től 2014-ig is: 2012-ben 5 százalék, 2013-ban 7 százalék, 2014-ben pedig közel 10 százalék.

A költségvetési rés főként a bevételek jelentős visszaesésének, a várt adóbevételek elmaradásának, a 2011. évi költségvetésben szereplő fiskális intézkedések késedelmes végrehajtásának, valamint a tervezettnél rosszabb 2010. évi fiskális eredmények bázishatásának a következménye. Emellett nem kerül sor néhány, a Bizottsággal korábban egyeztetett és a 2011. évi költségvetésbe belefoglalt intézkedés végrehajtására (például a fűtőolaj és a közlekedési célú gázolaj adóztatásának kiegyenlítésére). Úgy tűnik, hogy a recesszió az eddig előre jelzettnél mélyebb és hosszabb. A gazdasági tevékenység 2010-ben 4,5 százalékkal esett vissza, ez valamivel több a program kidolgozásakor és a későbbi felülvizsgálatok során előre jelzettnél. A bizottsági szolgálatok 2011-re vonatkozó jelenlegi előrejelzése szerint a reál-GDP a programban eredetileg becsült 2,5 %-hoz képest 2011-ben 3,8 százalékkal csökken.

A görögországi egységes költségvetési törvény szerint a kormánynak a 2012–2015 közötti időszakra vonatkozóan középtávú költségvetési stratégiát kell készítenie. E stratégia keretében a görög kormány a hiány 2011–2015 közötti időszakban történő csökkentése céljából kiegészítő költségvetési intézkedések elfogadását jelentette be. Ezek az intézkedések különböző mértékű végrehajtási kockázatokkal jellemezhetők. 2011-ben és 2012-ben a kockázat viszonylag alacsony, mivel az adóelőírások betartásának javulásából eredő bevételeket nem vették figyelembe és a konszolidáció jelentős része (2011-ben 3,1 milliárd EUR) az adóalapok szélesítéséből és az adókulcsok növeléséből, valamint a közszféra béreinek és a szociális kiadásoknak a csökkentéséből (2011-ben 3,4 milliárd EUR-t kitevő kiadáscsökkentés) ered.

A 2011. évi kiegészítő intézkedések, amelyek célja a hiányra vonatkozó felső határ betartása, és a 2015-ig meghatározott középtávú költségvetési stratégia a tervek szerint az alábbiakat tartalmazza (ahogy korábban is, a görög kormány kész arra, hogy egyeztessen a Bizottsággal, az EKB-val és az IMF-fel, ha ezen intézkedések módosítására lenne szükség):

- a bérek csökkentése 2011-ben legalább 770 millió EUR-val, majd további 600 millió EUR-val 2012-ben, 448 millió EUR-val 2013-ban, 306 millió EUR-val 2014-ben és 71 millió EUR-val 2015-ben, azáltal, hogy a megállapított szabályt (5 megüresedett álláshelyre 1 új munkavállaló felvétele) meghaladó leépítéseket valósítanak meg (2011-ben 10 helyre vetítve egy felvétel); valamint az alábbiak révén: a közalkalmazottak heti munkaidejének növelése 37,5 óráról 40 órára, és a túlóra után fizetendő pótlék csökkentése; a javadalmazásban részesülő bizottságok és tanácsok számának csökkentése; egyéb további kompenzációk, juttatások és prémiumok csökkentése; a szerződésesek létszámának csökkentése (2011-ben 50 százalékkal, 2012-ben és később további 10 százalékkal); az automatikus előmenetel átmeneti befagyasztása; új bértábla bevezetése; a részmunkaidős foglalkoztatás és a fizetés nélküli szabadság bevezetése a közszférában; a katonai és rendőrakadémiára felvettek számának csökkentése, a felesleges munkaerő áthelyezése tartalékba, átlagosan az alapfizetés 60 %mának megfelelő fizetéssel, és a termelékenységi támogatás 50 %mos csökkentése.

- az állam működési kiadásainak visszafogása 2011-ben legalább 190 millió EUR-val, majd további 92 millió EUR-val 2012-ben, 161 millió EUR-val 2013-ban, 323 millió EUR-val 2014-ben, 2015-ben pedig 370 millió EUR-val, az alábbiak révén: az e-közbeszerzés megvalósítása valamennyi közbeszerzés esetében; az energiaköltségek racionalizálása a közszolgáltatásoknál; az állami ingatlanok hatékonyabb kihasználása révén a bérleti költségek csökkentése; valamennyi telekommunikációs költség csökkentése, az újságok ingyenes terjesztésének megszüntetése; az operatív kiadások általános csökkentése a rendes költségvetésben; teljesítménymutatók alkalmazása az állami kiadások terén, miután egy évig teljes mértékben működött az államháztartási kiadásokra vonatkozó MIS.

- a költségvetési körön kívül eső alapok költségeinek és a más intézményekhez irányuló transzfereknek a visszafogása, legalább 540 millió EUR-val 2011-ben, majd további 150 millió EUR-val 2012-ben, 200 millió EUR-val 2013-ban, 200 millió EUR-val 2014-ben, 2015-ben pedig 150 millió EUR-val, az alábbiak révén: az állami szektor által támogatott valamennyi intézmény megbízásának, működőképességének és kiadásainak vizsgálata, összevonásuk és bezárásuk; az oktatási intézmények (iskolák, felsőoktatási intézmények) összevonása, bezárása, a számukra nyújtott támogatások csökkentése; az államháztartáson kívül eső intézmények állami támogatásának csökkentése és az intézmények bezárására, összevonására és méretcsökkentésére irányuló cselekvési terv.

- Legalább 414 millió EUR-t kitevő megtakarítás az állami tulajdonú vállalatoknál 2012-ben, majd 2013-ban további 329 millió EUR, 2014-ben 297 millió EUR, 2015-ben pedig 274 millió EUR, a következők révén: az OSE, az OASA és más vállalatok bevételének növelése, szerkezetátalakítási tervek végrehajtása, és a Hellenic Defence Systems, a Hellenic Aeronautical Industry és a Hellenic Horse Racing Corporation privatizálása; az alaptevékenységhez nem kapcsolódó vállalati eszközök értékesítése; személyzeti kiadások csökkentése; a vállalatok operatív kiadásainak csökkentése, vállalkozások egyesítése és bezárása.

- a védelemhez kapcsolódó operatív kiadások visszafogása 2013-ban legalább 133 millió EUR-val, majd további 133 millió EUR-val 2014-ben és 134 millió EUR-val 2015-ben, a katonai felszerelések beszerzésének 2010–2015 közötti 830 millió EUR-val történő csökkentésén felül.

- az egészségügyi és gyógyszerkiadások csökkentése legalább 310 millió EUR-val 2011-ben, majd 2012-ben további 697 millió EUR-val, 2013-ban 349 millió EUR-val, 2014-ben 303 millió EUR-val, 2015-ben pedig 463 millió EUR-val, a következők révén: egy új, úgynevezett „egészségtérkép” bevezetése és a kórházi költségek ehhez kapcsolódó csökkentése; a kórházakon kívüli, felügyelt intézmények megbízásának és költségeinek felülvizsgálata; központi beszerzési rendszer megvalósítása; Az ún. case-mixing (betegadatok osztályozása) révén az egy esetre jutó átlagköltség csökkentése; a biztosítással nem rendelkezők számára nyújtott szolgáltatások szűkítése (ún. kapuőri funkció – a jogosultság ellenőrzése); térítési díj felszámítása a külföldi állampolgároknak nyújtott szolgáltatások után; az egészségügyi alapellátást biztosító nemzeti szervezet (EOPI) működése; a kézzel írt receptek IKA általi beszkennelése; a vény nélkül vásárolható gyógyszerek listájának kibővítése; új gyógyszerárak; a magán egészségbiztosítók által fizetendő szolgáltatási díjak meghatározása a társadalombiztosítási rendszerben, és az elektronikus gyógyszerfelírás teljes megvalósítása.

- A szociális ellátások csökkentése 2011-ben legalább 1 188 millió EUR-val, majd 2012-ben további 1 230 millió EUR-val, 2013-ban 1025 millió EUR-val, 2014-ben 1 010 millió EUR-val, 2015-ben pedig 700 millió EUR-val, a következők révén: a kiegészítő nyugdíjak rendszerének kiigazítása és ezt követően 2015-ben történő befagyasztása; az alapnyugdíjak befagyasztása; a rokkantsági nyugdíjak rendszerének reformja; a nyugdíjasok összeszámlálása és az adatok keresztellenőrzése, a társadalombiztosítási szám és a nyugdíjak felső határának teljes körű alkalmazása; a nyugdíjjogosultsági kritériumok racionalizálása (EKAS); az OEE-OEK és az OAED ellátásainak és kedvezményezettjeinek racionalizálása; a nyugdíjba vonuláskor fizetett átalányösszeg csökkentése; személyes adatok keresztellenőrzése az OAED-rendszerhez való csatlakozásra jogosult munkavállalókra vonatkozó felső határértékek bevezetésekor; az OGA által fizetett alapnyugdíj és más nyugdíjalapok alsó nyugdíjküszöbének csökkentése, valamint az állandó lakhelyen alapuló kritériumok szigorítása; az adatok keresztellenőrzése révén a szociális ellátásokhoz kapcsolódó kiadások csökkentése; az egészségügyi ellátások egységes szabályozása valamennyi társadalombiztosítási alap esetében; egységes szerződések a magánkórházakkal és egészségügyi központokkal a pénzbeli és természetbeni szociális ellátás felülvizsgálata és végső soron a kevésbé hatékony megszüntetése; a havi 1700 EUR-nál magasabb nyugdíjjal rendelkező nyugdíjasok esetében a fizetendő különjárulék (3863/2010 számú törvény) növelése; az 1700 EUR-nál magasabb havi nyugdíjjal rendelkező, 60 évesnél fiatalabb nyugdíjasok esetében a fizetendő speciális társadalombiztosítási járulék növelése; speciális többszintű járulék bevezetése a havi 300 EUR-t meghaladó kiegészítő nyugdíjakra, és a NAT (tengerészek nyugdíjalapja), valamint az OTA nyugdíjalapnak juttatott transzferek visszafogása, továbbá a nyugdíjak ennek megfelelő csökkentése.

- egyéb kiadások csökkentése 2011-ben legalább 150 millió EUR-val, majd további 250 millió EUR-val 2012-ben, 2013-ban 175 millió EUR-val, 2014-ben 170 millió EUR-val, 2015-ben pedig 160 millió EUR-val, az állami támogatásban részesülő helyi önkormányzatok költségeinek visszafogása révén.

- az állami beruházási költségvetés (hazai finanszírozású állami beruházások és beruházásokhoz kapcsolódó támogatások) kiadásainak és a nemzeti stratégiai referenciakerethez kapcsolódó adminisztratív költségeknek a csökkentése 2011-ben 950 millió EUR-val, ebből 350 millió EUR tartós csökkentés, majd 2012-ben további 154 millió EUR-val (adminisztratív költségek).

- Az adóbevételek növelése 2011-ben legalább 2017 millió EUR-val, majd további 3 678 millió EUR-val 2012-ben, 156 millió EUR-val 2013-ban, 2014-ben pedig 685 millió EUR-val, a következők révén: az éttermekben és bárokban alkalmazandó héakulcs 13 százalékról 23 százalékra való emelése 2011 szeptemberétől; az ingatlanadók növelése ; a jövedelemadó-mentességi küszöb csökkentése 8 000 EUR-ra és progresszív szolidaritási járulék bevezetése; a vélelmezett jövedelemre épülő adózás fokozása és illeték kivetése az önfoglalkoztatókra; az adómentességek/adóval kapcsolatos kiadások korlátozása; a dohányáruk utáni adózás módosítása, a jövedékiadó-fizetés felgyorsítása és az adószerkezet módosítása révén; jövedéki adó kivetése az üdítőitalokra; jövedéki adó kivetése a földgázra és a cseppfolyósított gázra; a fűtőolaj adókedvezményének megszüntetése (a vállalkozások esetében 2011 októberétől, a háztartások esetében progresszíven 2011 októberétől 2013 októberéig); a gépjárműadó növelése; gépjárművekre, motorkerékpárokra és medencékre kivetett válságadó; az engedély nélkül épített épületekre kivetett bírság növelése és a tervezés során elkövetett szabálysértések rendezése; a magántulajdonban levő hajók és jachtok megadóztatása; a nagy értékű ingatlanokra kivetett különilleték; külön illeték kivetése a dohányzást engedélyező helyekre.

- Az adózási morál javítása révén a bevételek növelése 2013-ban legalább 878 millió EUR-val, majd 2014-ben további 975 millió EUR-val, 2015-ben pedig 1147 millió EUR-val.

- a társadalombiztosítási járulékok növelése 2011-ben legalább 629 millió EUR-val, majd további 259 millió EUR-val 2012-ben, 714 millió EUR-val 2013-ban, 1 139 millió EUR-val 2014-ben, 2015-ben pedig 504 millió EUR-val, a következők révén: az egységes bér- és járulékfizetési módszer teljes körű bevezetése; az OGA és az ETAA kedvezményezettjei esetében a járulékok mértékének növelése; szolidaritási alap létrehozása az OAEE kedvezményezettjei számára; a munkanélküliségi járulék kiigazítása a magánszektorbeli munkavállalók esetében; munkanélküliségi járulék bevezetése az önfoglalkoztatók esetében; és a közalkalmazottak által fizetendő munkanélküliségi járulék bevezetése, ideértve az állami vállalatok, a helyi önkormányzatok és más állami intézmények alkalmazottait.

- a helyi önkormányzatok bevételének növelése 2012-ben legalább 105 millió EUR-val, 2013-ban további 170 millió EUR-val, majd 2014-ben 130 millió EUR-val, és 2015-ben 145 millió EUR-val, az alábbiak révén: az úthasználati díjakból, egyéb illetékekből és jogokból befolyó bevételek növelése, valamint a helyi közigazgatások egyesítéséből eredő bevételek; és a helyi adók befizetésének javítása a helyiadó-igazolás bemutatására vonatkozó követelmény bevezetése.

5. Előrelépés a strukturális reformok terén

A strukturális költségvetési reformok terén előrelépés történt, bár néhány esetben a tervezettnél lassabban. Az adóigazgatás reformja felgyorsult, számos intézkedés van folyamatban. A kormány által eddig tett intézkedések főként az adóigazgatás és -ellenőrzés hatékonyságának javítására irányuló jogszabályokra terjedtek ki, hatékony projektirányítási megállapodások bevezetésével és az adóelkerülés elleni stratégia végrehajtásával, az adózási fegyelem helyreállítása és az adózási morál javítása céljából. A parlament által 2011 márciusában elfogadott megfelelő törvény az adóelkerülés elleni hároméves átfogóbb stratégia része.

Folyamatban van a költségvetési intézmények reformja, a Parlamenti Költségvetési Hivatal felállításával, vezetőjének kinevezésével és a személyzet kiválasztásával, valamint a Költségvetési Hivatal átszervezésével. Előrelépés történt a költségvetési adatok időben történő benyújtásának biztosítása terén is, bár a minőség és az adatok terjedelme tekintetében még van tennivaló. A költségvetés kiadási oldalának gazdálkodásával kapcsolatban is fejlesztésre van szükség, különösen az egyes minisztériumok és a nem állami intézmények kötelezettségvállalásainak nyilvántartása terén. Miközben megkezdődött a hátralékokkal kapcsolatos adatok közzététele, az adatok minőségének és körének javítására van szükség.

Előrehaladást értek el az egészségügyi reform terén – az első reformcsomagot 2011. február közepén fogadták el és végrehajtása jelenleg folyik, ideértve az ESY.NET adatbázis működését, ami biztosítja, hogy a legtöbb kórház bevételi/kiadási adatai rendelkezésre álljanak. Mindazonáltal számos, a költségvetéssel kapcsolatos strukturális intézkedés késedelmet szenved, köztük a közszféra bérrendszerének egyszerűsítése és a központi kifizetési hatóság (SPA) teljes körű működése. A központi közigazgatás és a szociális programok funkcionális felülvizsgálatának előkészítése némi késedelemmel bár, de szintén előrehaladt.

6. Privatizáció

Fontos lépésekről született megegyezés a privatizációs program megerősítése és felgyorsítása érdekében. Görögország kormánya rendelkezik az egyik legjelentősebb eszközportfólióval Európában. Ez a portfólió tőzsdén jegyzett és nem jegyzett társaságokat, koncessziókat és ingatlanokat: épületeket és forgalomképes földterületeket tartalmaz. Ennek a vagyonnak a legnagyobb részéből nem származik számottevő bevétel; a veszteséget termelő állami vállalatok költségeit az adófizetőknek kell fedezniük. Ennek a vagyonnak a privatizálása ezért – jövőbeli bevételkiesés formájában – csak csekély mértékben terheli, ha egyáltalán, az államháztartás mérlegét és ténylegesen költségcsökkentő hatással járhat. Ugyanakkor a privatizáció előmozdítja a gazdasági tevékenységet és a külföldi közvetlen beruházásokat. A kormány meghatározta a privatizáció tárgyát képező fő eszközelemeket (további munkára van szükség a privatizálandó ingatlanportfólió megállapításához) és döntöttek a privatizáció ideiglenes ütemtervéről. Az eljárás felgyorsítása és a folyamat visszafordíthatatlanságának biztosítása érdekében létrehozzák a megfelelő irányító testületet: hamarosan felállítanak egy privatizációs ügynökséget, amelyet független szakmai bizottság irányít. A Bizottság és az eurócsoport jogosult egy-egy megfigyelőt kinevezni a bizottság mellé.

A költségvetési konszolidációs és a privatizációs tervek betartása hozzájárul az államadósság/GDP-arány fenntartható pályára állításához. Bár Görögországnak költségvetési megszorítások közepette kell kitartania és az adósságarány csökkentése több évre elhúzódik, az adósság/GDP-arány csökkenése a várakozások szerint hozzájárul majd a görög gazdaságba vetett piaci bizalom erősödéséhez.

7. KÖVETKEZTETÉS

Az államháztartási hiányra vonatkozóan a tanácsi határozatban megállapított ESA 95 alapú felső határt 2010-ben nem tartották be, 2009-hez képest azonban majdnem 5 százalékponttal esett a hiány aránya 2010-ben. Az államadósság aránya a GDP 127,1 százalékáról (2009 vége) 2010-ben 142,8 százalékra emelkedett.

A hiányra vonatkozó felső határ betartásához 2011-ben további intézkedésekre van szükség. A kormány ezért számos tartós intézkedést dolgozott ki, amelyek révén a következő években csökkenthető a hiány. A középtávú költségvetési stratégia keretében a GDP körülbelül 10 százalékának megfelelő tartós költségvetési konszolidációs intézkedést állapítottak meg, biztosítandó a hiánycélok 2014-ig történő elérését, valamint a GDP-arányos adósságráta fenntarthatóan csökkenő pályára állítását. A felgyorsított privatizációs terv a várakozásoknak megfelelően öt év alatt GDP-arányosan közel 20 százalékponttal csökkenti az államadósság arányát.

Mindent egybevetve, a 2010-es költségvetési csúszások ellenére Görögország megteszi a szükséges intézkedéseket az előírt szakpolitikák végrehajtása érdekében, és azért, hogy a megfelelő pályán maradjon a túlzott hiánynak a tanácsi határozatban előírt 2014-es határidőig történő megszüntetése céljából.

I. MELLÉKLET: A TANÁCSI HATÁROZAT ÁLTAL ELŐÍRT, 2011. MÁRCIUS VÉGÉIG ELFOGADANDÓ INTÉZKEDÉSEK

Intézkedések (a tanácsi határozat 2. cikkének (4) bekezdésében előírtaknak megfelelően) | Előrelépés |

„Görögország 2011. március végéig elfogadja az alábbi intézkedéseket: |

a) (hatályát vesztette) | -- |

b) a nyugdíjkiadásokat érintő hosszú távú, a 2060-ig tartó időszakra vonatkozó átfogó előrejelzések közzététele a jogszabályok 2010. júliusi reformjában meghatározottak szerint. Az előrejelzéseknek a nemzeti pénztárfelügyelet által gyűjtött és elemzett átfogó adatok alapján ki kell terjedniük a kiegészítő nyugdíjrendszerekre is. A Gazdaságpolitikai Bizottság végzi el az előrejelzések szakértői értékelését és érvényesítését; | Részben teljesítve. A nemzeti pénztárfelügyelet által benyújtott hosszú távú előrejelzések a négy legnagyobb nyugdíjalapra vonatkoznak, ezek kiadásai 2009-ben a GDP 9,4 %-át, vagy az összes nyugdíjkiadás 2/3-át tették ki, Görögországban az aktív biztosított összlakosság 93 százaléka és az összes nyugdíjas 93 százaléka e négy alaphoz tartozik. A rendelkezésre álló előrejelzések nem terjednek ki az összes kiegészítő nyugdíjalapra, a nyugdíjszerű szociális ellátásokat folyósító alapokra, néhány állami vállalati alapra és a tengerészek nyugdíjalapjára. |

c) a kormány kiegyenlíti a 2010-ben felhalmozódott hátralékokat és csökkenti az előző évi hátralékokat; | Nincs teljesítve. A szállítóknak kifizetendő kormányzati kiadások és a késedelmes tételek 2011 első negyedévében növekedtek. A görög pénzügyminisztérium által benyújtott adatok szerint az állam hátraléka március végén 1,1 milliárd EUR-t tett ki; ez legalább 263 millió EUR összegű növekedés december végéhez képest. Más kormányzati szinteken, így a helyi önkormányzatoknál vagy a kórházaknál is vannak hátralékok, ezeket a negyedéves teljesítménykritériumban még nem vették figyelembe. A kormányzat egészét tekintve a hátralékok 2011. március végén 6 milliárd EUR-t tettek ki. |

d) egy középtávú költségvetési stratégiai terv, amely legalább a GDP 8 %-át kitevő tartós költségvetési konszolidációs intézkedéseket tartalmaz (amelyek közül néhányat 2010 májusában már meghatároztak), továbbá egy rendkívüli tartalékalap létrehozása, amely biztosítja a hiánycélok elérését 2014-ig, valamint a GDP-arányos adósságráta fenntartható csökkenő pályára állítását. A stratégiai tervet március vége előtt teszik közzé nyilvános konzultáció céljából. A középtávú stratégiai terv különösen az alábbiakat tartalmazza: prudens makrogazdasági előrejelzések; alapvető bevétel- és kiadási előrejelzések az államháztartásra és a kormányzat más szervezeteire vonatkozóan; az állandó költségvetési intézkedések, időzítésük és számszerű hatásaik leírása; minisztériumok esetében felső kiadási határértékek és más kormányzati szervek esetében költségvetési célok egészen 2014-ig; az intézkedések hatásait figyelembe vevő államháztartási költségvetési előrejelzések a hiány- és adósságcélokkal összhangban; hosszabb távú, prudens makrogazdasági előrejelzéseken alapuló adósság-előrejelzések, 2014-től stabil elsődleges többletek; és privatizációs tervek. A középtávú stratégiai terv szorosan kapcsolódik a folyamatban levő egészségügyi és nyugdíjreformhoz, valamint a konkrét ágazati tervekhez. Az ágazati tervek (amelyek tervezete március végéig készül el) különösen a következőkre terjednek ki: adópolitikai reformok; állami tulajdonú társaságok: költségvetési körön kívül eső alapok (a közszféra jogi személyiséggel rendelkező szervezetei és elkülönített számlák); a közszféra bérei; valamint a közigazgatás; szociális kiadások; állami beruházások és katonai kiadások. Minden ágazati tervet minisztériumközi munkacsoportok fognak irányítani; | Még nincs teljesítve. A tervek szerint a középtávú költségvetési stratégiát 2011. június végén fogadják el. |

e) az adókijátszás elleni, számszerűsített teljesítménymutatókat tartalmazó terv kidolgozása, amelynek végrehajtása számon kérhető az adóigazgatástól; az adóhatósági jogviták rendezésének és a bírósági fellebbezési eljárásoknak az egyszerűsítését célzó jogszabályok és az adótisztviselők kötelességszegésének, korrupciójának és gyenge teljesítményének jobb kezeléséhez szükséges törvények és eljárások kidolgozása, ideértve a kötelességszegés esetén folytatandó büntetőeljárást; valamint az adókijátszás elleni öt munkacsoport havi jelentéseinek közzététele az előrehaladást mérő mutatókkal együtt; | Részben teljesítve. A törvény parlament által elfogadott végleges szövege jelentősen módosult a bizottsági szolgálatokkal korábban megvitatott tervezethez képest. Kimaradt a törvényből a korábbi tervezet néhány eleme, például a közvetett auditmódszerek. |

f) részletes cselekvési terv kidolgozása, amely tartalmazza az egyszerűsített javadalmazási rendszer kialakításának befejezésére és végrehajtására vonatkozó ütemtervet; középtávú emberierőforrás-gazdálkodási terv elkészítése a 2013-ig terjedő időszakra vonatkozóan az 5 megüresedett álláshelyre vetítve csak 1 új munkavállaló felvételét lehetővé tevő szabállyal összhangban, valamint a képzett személyzet kiemelt területekre való áthelyezésére vonatkozó tervek meghatározásával; valamint havi adatok közzététele a kormányzati szerveken belüli személycserékről (új belépők, kilépők és szervezetek közötti áthelyezések); | Részben teljesítve. Készült egy jelentés a közalkalmazottakról és a közszféra béreiről. Azonban ez a jelentés nem tartalmazza a szakpolitikai lehetőségek ütemtervét a bértáblák egyszerűsítéséhez. |

g) az egészségügyi ellátási rendszer és az oktatás 2010-ben indított átfogó reformjának végrehajtása, amelynek célja a közegészségügyi kiadásoknak legfeljebb a GDP 6 százalékán tartása; a gyógyszerekre fordított kiadásoknak a 2010. évi szinthez képest legalább 2 milliárd EUR-t kitevő csökkenését eredményező intézkedések, amelyekből legalább 1 milliárd EUR-nak megfelelőt 2011-ben kell realizálni; a kórházak számviteli és számlázási rendszerének fejlesztése, a következőkkel: az eredményszemléletű kettős könyvelési rendszer teljes bevezetése valamennyi kórházban; az egészségügyi felszerelések egységes kódrendszerének és közös nyilvántartásának használata; az egészségügyi felszerelések állományának és állományváltozásának kiszámítása valamennyi kórházban az egészségügyi felszerelések egységes kódrendszerének használatával; és a kezelési költségek időben történő (két hónapot meg nem haladó) kiszámlázása a görög társadalombiztosítási alapoknak, más tagállami és magán-egészségbiztosítóknak, valamint annak biztosítása, hogy 2011 végére az állami kórházak által használt gyógyszerek mennyiségének legalább 50 %-át generikus és lejárt szabadalmú gyógyszerek jelentsék, kötelezve valamennyi állami kórházat a hatóanyag-alapú gyógyszerbeszerzésre; | Részben teljesítve. A kormány elfogadta az egészségügyi rendszer strukturális változásairól szóló 3918/2011 számú törvényt és egyéb rendelkezéseket, amelyek számos módosítást vezetnek be a rendszer irányításában és egyes szolgáltatások beszerzésében és nyújtásában (pl. közbeszerzési rendszer), valamint szabályozásában (pl. gyógyszertárak). A törvény összevonja a négy legnagyobb alap (IKA-ETAM, OGA, OPAD és OAEE) egészségbiztosítási feladatait is, és létrehozza a nemzeti egészségügyi szolgáltató szervezetet (EOPYY), amelynek feladata egészségügyi szolgáltatások nyújtása az említett alapok által biztosítottak számára. 2011 februárjában körülbelül 20 kórháznak nem volt megfelelő/modern IKT-rendszere. A többi kórház számára az egészségügyi minisztérium létrehozta az ESY.net online platformot, amely rendszerbe integrálja az összes kórháztól származó (pénzügyi, adminisztratív és tevékenységre vonatkozó) információkat. Az adatokat havonta gyűjtik és elküldik az egészségügyi minisztériumnak és a pénzügyminisztériumnak. 132 kórház áttért a havi kiadások és bevételek eredményszemléletű kettős könyvelésére. 119 kórház elkészítette mérlegét a 2009. évre, 121 2010-re, de néhány kórház még nem készült el ezzel. Februárban az EKEVYL és az EPI létrehozta az egészségügyi felszerelések egységes kódrendszerét, amelyet a nemzeti egészségügyi szolgáltató szervezethez tartozó kórházaknak a kórházak igényeit ellenőrző online platformmal együtt használniuk kell. Jelenleg zajlik az IKT-rendszerek korszerűsítésének folyamata egy teljesen integrált és automatizált rendszer létrehozása céljából. 2010 decemberében körlevélben kértek negyedéves jelentést (2010. október–december) valamennyi kórháztól a gyógyszerköltségekről, ideértve a generikus gyógyszerek volumenét és költségét is. Egy másik körlevél célja, hogy az egészségügyi szolgáltató szervezethez tartozó kórházakban 2011-re 50 százalékra növekedjen a generikus gyógyszerek aránya. Ez az arány jelenleg 12,4 százalék. |

h) az állami vállalatok pazarlásának és rossz gazdálkodásának megakadályozása és legalább 800 millió EUR megtakarítás elérése érdekében a jogszabály az alábbiakat tartalmazza: az állami vállalatoknál az elsődleges javadalmazás csökkentése vállalati szinten legalább 10 %-kal, a másodlagos javadalmazás korlátozása az elsődleges javadalmazás 10 %-ára, a bruttó jövedelem felső határának meghatározása havi 4 000 EUR-ban (évente 12 kifizetés); a városi tömegközlekedési díjak legalább 30 %-kal történő emelése; az állami vállalatok operatív kiadásait 15–25 %-kal csökkentő intézkedések bevezetése; és az OASA szerkezetátalakításáról szóló jogszabály; | Teljesítve. 2011. február 22-én elfogadták az OASA szerkezetátalakításáról szóló 3920/2011 számú törvényt. |

i) új szabályozási keret kidolgozása a regionális repülőterek koncessziós megállapodásai megkötésének megkönnyítéséhez; | Teljesítve. 2011. február 16-án elfogadták a 3913/2011 számú törvényt. |

j) független oktatáspolitikai munkacsoport létrehozása a közoktatás (általános iskolai, középiskolai és felsőoktatás) hatékonyságának növelése céljával és az erőforrások hatékonyabb felhasználása érdekében; | Teljesítve. |

k) a központi közbeszerzési hatóság létrehozásáról szóló törvény elfogadása a cselekvési tervvel összhangban; és az elektronikus közbeszerzési platform kifejlesztése és köztes mérföldkövek meghatározása a cselekvési tervel összhangban, többek között az alábbiakra vonatkozóan: kísérleti verzió tesztelése, minden funkció rendelkezésre állása minden szerződés esetében, valamint az e-beszerzési rendszer kötelező használatának bevezetése az árubeszerzési, szolgáltatási és építési szerződésekre vonatkozóan; | Folyamatban. A központi közbeszerzési hatóság létrehozásáról szóló törvénytervezet összhangban van a Bizottság és Görögország által 2010 szeptemberében egyeztetett cselekvési tervvel. Még nem írták alá az e-közbeszerzési platform létrehozásáról szóló szerződést. |

l) a szakminisztériumokban és főbb kormányzati szerveknél kinevezendő, a hatékony és eredményes pénzügyi ellenőrzést biztosító, számvitelért felelős tisztviselők képzettségét és felelősségeit meghatározó jogszabály: a számvitelért felelős tisztviselők kinevezése; és a teljes államháztartásra (a legkisebb szervek kivételével) kiterjedő, a kötelezettségvállalásokat tartalmazó és működési nyilvántartások létrehozásának felgyorsítása.” | Részben teljesítve. Kinevezték a számvitelért felelős tisztviselőket, de azok még nem kezdték meg teljes körű tevékenységüket. A kötelezettségvállalásokat tartalmazó nyilvántartás még nem minden kormányzati intézménynél működik. |

[1] HL L 145., 2010.6.11., 6. o.

[2] COM(2011) 85 végleges.

[3] „Görögország gazdasági kiigazítási programja – negyedik felülvizsgálat”, European Economy–Occasional Paper, (2011). Felhívjuk az olvasó figyelmét, hogy ez a dokumentum tartalmazza a makrogazdasági, pénzügyi, költségvetési és strukturális reformok alakulásának részletesebb értékelését.

[4] A gazdaság- és pénzügypolitikáról szóló tájékoztató és az egyedi gazdaságpolitikai feltételekről szóló egyetértési megállapodás, május 3., aktualizálva 2011. február 23-én.

[5] Görögország gazdasági kiigazítási programja – a Tanács határozatával összhangban benyújtott jelentés (2011. május) . A dokumentumot 2011. június 17-én nyújtotta be a görög kormány. A jelentés elérhető a következő címen: http://ec.europa.eu/economy_finance/eu/countries/greece_en.htm.

[6] A hiány/GDP arányok indikatívak. A tanácsi határozatban a hiányra vonatkozó GDP-arányos adatok a májusi nominális GDP adatainak figyelembevételével készültek: 2010 és 2014 között GDP-arányosan 8,0, 7,6, 6,5, 4,9 és 2,6 százalékos felső határnak felel meg az adósságarány tekintetében.

[7] A 2010. évi adósság 2011 áprilisában módosított adatait és a nominális GDP-re vonatkozó legutóbbi előrejelzéseket figyelembe véve ez 2010 és 2014 között GDP-arányosan 143, 154, 158, 159 és 157 százalékos felső határnak felel meg az adósságarány tekintetében.

[8] HL L 241., 2010.9.14., 12. o.

[9] HL L 26., 2011.1.29., 15. o.

[10] HL L 110., 2011.4.29., 26. o.

[11] Eurostat News Release, 2011. április 26-i 60/2011 szám.

[12] „Görögország gazdasági kiigazítási programja – harmadik felülvizsgálat”, European Economy–Occasional Paper, 77. (2011. február).

[13] Más kormányzati szinteken, így a helyi önkormányzatoknál vagy a kórházaknál is vannak hátralékok, ezeket a negyedéves teljesítménykritériumban még nem vették figyelembe.

[14] A bizottsági szolgálatok már a kiigazítási program előző felülvizsgálatakor legalább a GDP 0,75 %-át kitevő költségvetési rést állapítottak meg.