A BIZOTTSÁG VÁLASZA AZ EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK ALÁBBI KÜLÖN JELENTÉSÉRE: „MEGBÍZHATÓAK-E A MEZŐGAZDASÁGI KIADÁSOK TAGÁLLAMI ELLENŐRZÉSE ALAPJÁN KAPOTT EREDMÉNYEK?” /* COM/2014/060 final */





A BIZOTTSÁG VÁLASZA AZ EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK ALÁBBI KÜLÖN JELENTÉSÉRE: „MEGBÍZHATÓAK-E A MEZŐGAZDASÁGI KIADÁSOK TAGÁLLAMI ELLENŐRZÉSE ALAPJÁN KAPOTT EREDMÉNYEK?” Összefoglaló Az I –IX. bekezdésre adott közös válasz: Az Európai Számvevőszék több éven át kifogásolta azt a gyakorlatot, mely szerint a Bizottság a fennmaradó hibaarány kiszámításához információforrásként a tagállamok saját kontrolljai eredményeinek statisztikáira támaszkodik. Először is, a Bizottság tudatában volt annak, hogy nem bízhat meg teljes mértékben a tagállami kontrollstatisztikákban és nem támaszkodhat kizárólagosan azokra a mezőgazdasági kiadások hibaszintjének meghatározásakor. Ez az oka annak, hogy a Bizottság több éven keresztül, egészen a 2012. évi éves tevékenységi jelentésig 25 %-os „biztonsági mozgásteret” alkalmazott a statisztikák alapján számított fennmaradó hibaarányra. A Számvevőszék ezt rendszeresen kifogásolta. Másodsorban, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság a 2012. évi éves tevékenységi jelentésében figyelembe vette a kontrollstatisztikákkal kapcsolatos aggályokat, majd a Bizottság módszertani kérdésekért felelős központi szolgálataival való konzultációt követően megváltoztatta az általa követett megközelítést. A Számvevőszék a 2012. évi éves jelentésében nem kifogásolta ezt a megközelítést, sőt, pozitívan nyilatkozott róla és javasolta, hogy az EMVA esetében is hasonló megközelítést kellene követni. Továbbá, a 2014 januárja óta hatályos, a KAP kontrolljáról, finanszírozásáról és monitoringjáról szóló új horizontális rendelet jelentősen megnöveli a tagállamokban az igazoló szervek felelősségeit a kiadások jogszerűségével és szabályszerűségével kapcsolatos véleményadásuk tekintetében, ideértve a tagállamok által lefolytatott kontrollok Bizottságnak megküldendő eredményeinek validálását. Következésképpen a Számvevőszék jelentésének tárgya egy olyan módszertan, amely megváltozott és folyamatosan fejlődik. Ezért a múltbeli elemekre való összpontosítás helyett a Bizottság inkább a jelenre és a jövőre, valamint megbízható – a Számvevőszék konstruktív inputját is felhasználó – módszertan kidolgozására összpontosítana. III. A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság a 2012. évi éves tevékenységi jelentése számára olyan módszertant dolgozott ki a fennmaradó hibaarány kiszámítására, mely figyelembe veszi a saját ellenőrzéseit és a Számvevőszék ellenőrzéseit is. Ezt a módszertant alkalmazták a 2012. pénzügyi év közvetlen kifizetéseire (a KAP kiadások kb. 70 %-a), és a 2013. pénzügyi évtől kezdődően alkalmazni fogják más KAP-kiadásokra is, különösen a vidékfejlesztésre. IV. A kontrollrendszerek kialakítására pontos uniós szabályok vonatkoznak, melyeket adott esetben bizottsági iránymutatás egészít ki. Például a kifizető ügynökségeknek a kifizetés előtt adminisztratív ellenőrzéseket kell végezniük az összes kérelem tekintetében, és a kérelmek legalább 5 %-át a helyszínen kell ellenőrizniük. A kontrollrendszerek szabályoknak való megfelelését a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság ellenőrei ellenőrzik, az uniós költségvetést fenyegető kockázatokat, melyek a kontrollrendszerekben azonosított hiányosságokból eredhetnek, pénzügyi korrekciók fedezik. A kifizető ügynökségek felelősek azért is, hogy az általuk elvégzett kontrollok eredményeit statisztikai kontrolladatokba gyűjtsék, melyeket a Bizottságnak évente kell megküldeni. Az igazoló szerveknek szisztematikusan tesztelniük kell az összegyűjtött adatok pontosságát, nevezetesen az egyes tranzakciókkal való összehasonlítással, és az adatokat véleményezniük kell. Végezetül, a 2012-es igénylési évre a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság a területalapú kifizetések tekintetében tesztelte az egyedi kontrolladatok kifizetésekhez alkalmazott IT-rendszeren (ún. CATS) keresztüli átvitelét. A teszt sikeres volt, és a kontrolladatok eme automatikus átvitelét a legtöbb KAP-intézkedésre és kifizetésre is alkalmazni fogják a 2014-es igénylési évtől kezdődően. Ezzel elkerülhetőek az egyes adatok nem megfelelő összegyűjtéséből eredő pontatlanságok a kontrollstatisztikákban. V. A Bizottság saját ellenőrzései azt jelzik, hogy néhány tagállamban a kontrollrendszerek nem felelnek meg a szabályoknak és nem tárják fel az összes hibát, melyek egyébként feltárhatók lennének. A Bizottság ezért tudatában volt annak, hogy nem bízhat meg teljes mértékben a tagállam kontrollstatisztikáiban és nem támaszkodhat kizárólagosan azokra a mezőgazdasági kiadások hibaszintjének meghatározásakor. Ez az oka annak, hogy a Bizottság több éven keresztül, egészen a 2012. évi éves tevékenységi jelentésig 25 %-os „biztonsági mozgásteret” alkalmazott a statisztikák alapján számított fennmaradó hibaarányra. A Számvevőszék ezt a módszert rendszeresen kifogásolta, de nem értékelte, hogy ez a módszer mennyiben elégtelen. A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság mindazonáltal figyelembe vette a kontrollstatisztikákkal kapcsolatos aggályokat, majd a Bizottság módszertani kérdésekért felelős központi szolgálataival való konzultációt követően megváltoztatta az általa követett megközelítést (lásd a III. bekezdésre adott választ). A Számvevőszék a 2012. évi éves jelentésében nem kifogásolta ezt a megközelítést, sőt, pozitívan nyilatkozott róla és javasolta, hogy hasonló megközelítést kellene alkalmazni a KAP más kiadási területeire is, különösen a vidékfejlesztés terén. VI. A III. bekezdésben adott válaszban ismertetett új módszer lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy kiigazítsa a tagállamok statisztikáiból származó hibaarányt azokban az esetekben, ahol a Bizottság és/vagy a Számvevőszék hiányosságokat talált a szabálytalan kiadások feltárását szolgáló rendszerekben. VII. A Bizottság annak is tudatában volt, hogy az igazoló szervek által elvégzendő feladatok köre korlátozott volt. Ez az oka annak, hogy a KAP-refom alkalmazásában a 2014-es igénylési évtől kezdődően az igazoló szerveknek mélyebbre hatóan kell eljárniuk a kifizető ügynökségek által elvégzett kontrollok megbízhatóságát illetően. VIII. Bizonyos hiányosságok ellenére a benyújtott információ monitoring célokból és a tagállamok adminisztratív és helyszíni ellenőrzései folyamán feltárt hiba jelzése szempontjából hasznosnak minősül. Amint az már fent említésre került, a Bizottság új módszert alkalmaz, hogy több adatra épülő becslést adjon a hibaszintre az egyedül a tagállamok kontrollstatisztikáira épülő becsléshez képest. IX. A Bizottság nem állítja, hogy az általa a tagállamok kontrollstatisztikára elvégzett kiigazítás statisztikailag érvényes, de úgy véli, hogy más, megbízhatóbb adatok hiányában ez a legjobb becslés. Ez a megközelítés intenzív belső vita eredménye, melyet nemcsak a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságon belül, hanem a Bizottság központi szolgálataival is folytattak. A Bizottság megállapítja, hogy a Számvevőszék a 2012. évi éves jelentésében a következőt ajánlotta: „A Bizottság Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságának éves tevékenységi jelentésében alkalmazzon az EMVA-ra hasonló koncepciót, mint a termeléstől függetlenített területalapú támogatásokra, ahol a Bizottság figyelembe veszi a saját szabályszerűségi ellenőrzéseinek eredményeit az egyes kifizető ügynökségek hibaarányának értékelésekor”. X. A Bizottság egyetért a Számvevőszékkel abban, hogy szükséges javítani az adminisztratív és a helyszíni ellenőrzéseket. Ezen ellenőrzések megfelelőségét szabályszerűségi ellenőrzések keretében ellenőrzik/értékelik, a tagállamoknak javításokkal kapcsolatos ajánlásokat tesznek. A Bizottság rendszeresen tájékoztatja a tagállamokat a legáltalánosabb ellenőrzési megállapításairól annak érdekében, hogy előmozdítsa a legjobb gyakorlatokat. A Bizottság úgy véli, hogy ezt az ajánlást folyamatosan hajtja végre a lent ismertetettek szerint, és a KAP-reform keretében megerősített bizonyos eszközöket. Amikor a Bizottság és a Számvevőszék hiányosságot tár fel a tagállamokban az irányítási és kontrollrendszerekben, minden rendelkezésére álló eszközt felhasznál arra, hogy a tagállamokat a helyzet orvoslására késztesse. Ezek közé tartozik a pénzügyi korrekciókat eredményező szabályszerűségi záróelszámolási eljárás. A pénzügyi korrekciók nemcsak az EU költségvetését védik, hanem hatékony ösztönzői annak, hogy a tagállamok cselekvési terveket hajtsanak végre a hiányosságok kiküszöbölésére. A kifizetések felfüggesztését az EMVA-ra is alkalmazták, és a 2014 januárjában hatályba lépő, a KAP kontrolljáról, finanszírozásáról és monitoringjáról szóló új horizontális rendelet hatékonyabb mechanizmust tartalmaz a hiányosságot orvosló cselekvési terv végrehajtását elmulasztó tagállamot érintő kifizetések felfüggesztésére. Általában véve a területalapú támogatási programok, különösen pedig a MePaR (mezőgazdaságiparcella-azonosító rendszer) esetében folyamatosan ellenőrzéseket indítanak a hiányosságok feltárására. A Bizottság igen komolyan veszi a nem hatékony MePaR-t és a tagállamokat sürgős változtatások végrehajtására szólítja fel, melyeket a Bizottság a későbbi ellenőrzései keretében szorosan nyomon követ. Ugyanakkor az uniós költségvetést veszélyeztető bármilyen kockázatot pénzügyi korrekciók fedik le. Első francia bekezdés: Az elvégzendő kontrollokról szóló iránymutatás frissítésre kerül a KAP-reform keretében, párhuzamosan a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és a végrehajtási aktusok kidolgozásával. Az iránymutatást megvitatják és ismertetik a kifizető ügynökségekkel, melyeknek az iránymutatást alkalmazniuk kell, és az igazoló szervekkel, melyeknek ellenőrizniük kell az iránymutatás kifizető ügynökségek általi alkalmazását. A Bizottság felülvizsgálja a tagállamoknak kiadott, a statisztikák összeállítására vonatkozó iránymutatást is, különösen a különböző ágazatok közötti legjobb gyakorlatok harmonizálását célzó erőfeszítések tekintetében. Az iránymutatás különösen a statisztikák automatizálásának, valamint a KAP-reform végrehajtási szabályai kontextusában kerül felülvizsgálatra. A Bizottság a továbbiakban is felkéri a tagállamokat, hogy javítsák a megküldött adatok ellenőrzésére szolgáló belső eljárásaikat. Második francia bekezdés: A 2014 januárjában hatályba lépő, a KAP kontrolljáról, finanszírozásáról és monitoringjáról szóló új horizontális rendelet előírja az igazoló szerveknek, hogy adjanak véleményt a tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét illetően. Ez magában foglalja a reprezentatív minta újbóli kiválasztását a kifizető ügynökség által már ellenőrzött tranzakciókból és az ebből származó kontrollstatisztikák validálását, vagy a validálás elutasítását. Ez a többletmunka várhatóan javítani fogja a kifizető ügynökségek kontrolladatainak minőségét, és az igazoló szerv által adott véleménnyel együtt fokozható az adatokra alapozott megbízhatóság. Harmadik francia bekezdés: A Bizottság hangsúlyozza, hogy a statisztikák megküldésére vonatkozó különböző határidők különböző operatív okokból kerültek meghatározásra, és nem kizárólag az éves tevékenységi jelentés keretében történő jelentéstétel céljából. A Bizottság megjegyzi, hogy az adatok többszörös átvitelét és frissítését elkerülendő, optimális határidőt kell biztosítani az adatok benyújtására, mert tekintetbe kell venni, hogy az adatok összeállítása súlyos adminisztratív terhet jelent a tagállamoknak. A Bizottság 2012-ben kísérleti projektet hajtott végre a területalapú kifizetésekre vonatkozó kontrolladatok automatikus átvitelére. Az adatátvitelre 2013 júliusában került sor, az adatátvitel teljességét és minőségét vizsgáló első értékelések eredményei pozitívak. Kiigazításokra kerül sor annak érdekében, hogy az összes releváns kontrolladatot ilyen módon automatizálják. Ez csökkenti a nem megfelelő összeállítás hibájának kockázatát, és biztosítani fogja, hogy az összes tagállamban egységes módszertant alkalmaznak. A KAP kontrolljáról, finanszírozásáról és monitoringjáról szóló új horizontális rendelet rendelkezést tartalmaz, mely lehetővé teszi a Bizottságnak a tagállamoknak történő kifizetések felfüggesztését azon kontrolladatok tekintetében, amelyeket nem küldtek meg a meghatározott határidőkön belül. Végezetül, az igazoló szervek jogszerűséggel és szabályszerűséggel kapcsolatos új feladatai révén a Bizottság megalapozottabb véleményhez jut a kontrollok megbízhatóságáról és növeli a bizonyosságot a hibaarányokkal kapcsolatban. Negyedik francia bekezdés: Az új horizontális rendelet szerint az igazoló szerveknek szisztematikusan tesztelniük kell az EMGA és az EMVA tekintetében vett reprezentatív minták alapján a kifizető ügynökségek által elvégzett adminisztratív és helyszíni ellenőrzések megbízhatóságát. A Bizottság által kidolgozott iránymutatás célja biztosítani, hogy ez a munka stabil statisztikai módszer alapján történjen, hogy ennek eredményei növeljék a tranzakciók jogszerűségével és szabályszerűségével kapcsolatos bizonyosságot, és hogy érvényes becslést nyújtson a fennmaradó hibaarányról tagállamonként és alaponként. Ez lehetővé teszi, hogy a mostani helyzethez képest egyre kevesebb esetben kerüljön sor a Bizottság részéről a tagállamok által benyújtott statisztikák kiigazítására. A Bizottság eközben alkalmazni fogja a III. bekezdésre adott válaszban szereplő új megközelítést, és végre fogja hajtani a Számvevőszék 2012. évi éves jelentésében szereplő következő ajánlást: „A Bizottság Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságának éves tevékenységi jelentésében alkalmazzon az EMVA-ra hasonló koncepciót, mint a termeléstől függetlenített területalapú támogatásokra, ahol a Bizottság figyelembe veszi a saját szabályszerűségi ellenőrzéseinek eredményeit az egyes kifizető ügynökségek hibaarányának értékelésekor”. A Bizottság a saját ellenőrzési tevékenységeit illetően a továbbiakban is a kifizető ügynökségek szisztematikus ellenőrzéseire fog összpontosítani, kockázati alapon és a szabályszerűségi záróelszámolási eljárás keretében, biztosítandó a kontrollrendszerekben azonosított hiányosságokból eredő kockázatok kiküszöbölését. Az ellenőrzési tevékenységek emellett kiterjednek az igazoló szervek jogszerűséggel és szabályszerűséggel kapcsolatos új feladataira, technikai iránymutatás nyújtására és a bizonyosság növelése céljának elérésére. Észrevételek A 28–36. bekezdésre adott közös válasz: A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság már a 2012. évi éves tevékenységi jelentésében megállapította, hogy „...a tagállami kontrollstatisztikákat bizonyos fokú óvatossággal kell kezelni.” A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság már tett lépéseket arra, hogy kiterjessze a 2012. évi éves tevékenységi jelentésében a termeléshez nem kötődő közvetlen támogatásokra alkalmazott integrált megközelítést a KAP más területeire a 2013. évi éves tevékenységi jelentésében – vagyis a tagállamok statisztikái a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság saját ellenőrzéseinek megállapításai, valamint a Számvevőszék és az igazoló szervek megállapításai alapján kerülnek kiigazításra. 30. A Bizottság a jelenleg zajló szabályszerűségi eljárásai keretében nyomon követi az érintett kifizető ügynökségek felügyeleti és kontrollrendszereinek hatékonyságára vonatkozó számvevőszéki megállapítást. A Bizottság 2011-re vonatkozóan megállapítja, hogy az említett hibák többsége pénzügyi szempontból viszonylag jelentéktelen, és elsősorban a parcellák Számvevőszék általi újramérése során feltárt kis eltéréseket érintettek (a Számvevőszék által feltárt hibákból 42 hiba nagyon kis eltéréseket érintett a parcellák újramérése során, 24 hiba 2 % alatti volt). A számszerűsíthető hibák többsége pénzügyi szempontból 2012-ben is viszonylag jelentéktelen, és kis eltéréseket érintettek a parcellák Számvevőszék általi újramérése során (a Számvevőszék által feltárt hibákból 36 hiba 5% alatti, 23 hiba 2 % alatti volt). 32. A Bizottság a fennmaradó hibaarány kiszámításakor figyelembe veszi a tagállamok által szolgáltatott adatokat érintő hiányosságok potenciális hatását. Első francia bekezdés: A Bizottságnak követnie kell a „mezőgazdasági termelő” 73/2009/EK tanácsi rendelet 2. cikkében szereplő meghatározását. Második francia bekezdés: Míg a Bizottság nem minden esetben osztja a Számvevőszék ellenőreinek a támogatható területek pontos kijelölésével kapcsolatos véleményét, abban az esetben, ahol úgy találja, hogy a tagállam helytelenül méri fel a támogatható területeket, a kérdést záróelszámolási eljárás keretében nyomon követi. Harmadik francia bekezdés: A Számvevőszék által említett konkrét esetben az érintett kifizető ügynökség a parcellák helyettesítését „nyilvánvaló hibák” korrigálásának tekintette – ez az EU jogszabályokban/iránymutatásokban szereplő koncepció. Amint az a korábbi válaszaiban is szerepel, a Bizottság nem ért egyet a nyilvánvaló hiba koncepciójának a parcellák helytelen kijelölése esetében történő alkalmazására vonatkozó számvevőszéki véleménnyel. Negyedik francia bekezdés: A kifizető ügynökségek nem minden esetben felelősek a kifizetési jogosultságok kiszámítására vonatkozó módszer meghatározásáért. Számos esetben a jogosultságok kiszámítására vonatkozó instrukciókat a tagállam illetékes hatósága határozza meg. Ötödik francia bekezdés: Míg a Bizottság nem minden esetben osztja a Számvevőszék ellenőreinek a támogatható területek pontos kijelölésével kapcsolatos véleményét, abban az esetben, ahol úgy találja, hogy a tagállam helytelenül méri fel a támogatható területeket, a kérdést záróelszámolási eljárás keretében nyomon követi. 1. háttérmagyarázat – Helytelen adatnyilvántartás a MePaR-ban Az olasz hatóságok szerint a Lombardia-kérdés rendezése 2011 óta tart. A Bizottság ezt a szabályszerűségi záróelszámolási eljárás keretében követi nyomon. A Bizottság tisztában van a spanyolországi legelőterületek támogathatóságához kapcsolódó problémákkal. Miután a spanyol hatóságokat cselekvésre kérték fel ebben az ügyben, azok benyújtották a mezőgazdaságiparcella-azonosító rendszer (MePaR) fejlesztési tervét, amely többek között intézkedéseket tartalmaz a legelőparcellákra vonatkozó támogathatósági együttható alkalmazásának végrehajtása, valamint a MePaR helyszíni ellenőrzések eredményeivel történő rendszeres frissítése érdekében. A Bizottság továbbra is nyomon követi e terv nemzeti hatóságok általi végrehajtását. A Bizottság Magyarországon is feltárt néhány esetet, ahol a MePaR-t nem frissítették a helyszíni ellenőrzések eredményei alapján, és írásban arra kérte a magyar hatóságokat, hogy tegyenek korrekciós intézkedéseket e tekintetben. 33. A Számvevőszék által említett hiányosságokat már a korábbi években jelentették. A vonatkozó ajánlások 2010 óta megvalósítás alatt állnak a tagállamok együttműködésében, és ahol szükséges, azokat nyomon követik a szabályszerűségi eljárások keretében. 34. A Bizottság a 2011-es évre megállapítja, hogy az említett hibák többsége pénzügyi szempontból viszonylag jelentéktelen volt (a hibák fele nem éri el az 5 %-ot). 35. A Bizottság a fennmaradó hibaarány kiszámításakor figyelembe veszi a tagállamok által szolgáltatott adatokat érintő hiányosságok potenciális hatását. 3. háttérmagyarázat – Elégtelen minőségű tagállami helyszíni ellenőrzések A kérdést megvizsgálták, a következő eredménnyel: - A kifizető ügynökség – az eset újbóli értékelését követően – úgy döntött, hogy visszafizetteti a szóban forgó projektre már kifizetett támogatást. - Az ellenőrzési eljárást/ellenőrzési listákat aktualizálták annak kizárására, hogy az ellenőr figyelmét elkerülje, hogy egy mezőgazdasági építmény túlnyomó részt egy ház jellemzőivel rendelkezik; - Újból elvégezték az (utólagos) ellenőrzéseket az összes olyan projektre vonatkozóan, amelyeket a nem támogatható projektet jóváhagyó ellenőr ellenőrzött és hagyott jóvá. - Újból elvégezték az (utólagos) ellenőrzéseket az összes olyan projektre vonatkozóan, amelyek a nem támogatható projekttel hasonló jellemzőkkel rendelkeznek. - Ezen utólagos ellenőrzések keretében néhány kisebb szabálytalanságot tártak fel, melyekre vonatkozóan elindították a standard kontradiktórius eljárást, és melyek esetében várhatóan a már kifizetett támogatás egy részének visszafizettetésére kerül majd sor. - Mindazonáltal, mivel az ellenőrzések legutóbbi újbóli elvégzése csupán az új építményeket tartalmazó projekteket érintette, a meglévő épületek átépítésére vonatkozóakat viszont nem, a Bizottság felkérte az olasz hatóságokat, hogy az utóbbiakat újból ellenőrizze. Az utólagos záróellenőrzések eredményeit 2013. november 30-ig küldik meg. 4. háttérmagyarázat – Nem derítették fel a közbeszerzési szabályok megsértését Amint az a 2012. évi éves jelentésre adott válaszban szerepel, a Bizottság szolgálatai a Számvevőszék megállapításai alapján a nemzeti hatóságokkal szemben intézkedéseket fognak hozni az EU pénzügyi érdekeinek védelme és a jogtalanul kifizetett összegek visszafizettetése érdekében. A Bizottság a romániai ellenőrzései keretében is jelentős hiányosságokat talált, a záróelszámolás folyamatban van. 36. A Bizottság saját maga tárta fel ezt a hiányosságot, ezért a 2012. évi éves tevékenységi jelentésében megváltoztatta az arra vonatkozó módszerét, hogy miként szerez bizonyosságot a tagállami kontrollstatisztikákból. Ezért más ellenőrzési véleményeket is figyelembe vesz, ideértve az Európai Számvevőszék ellenőrzési bizonyítékait, így figyelembe tudja venni azokat a hibákat, amelyeket a tagállamok nem tártak fel, és ezért nem is szerepelnek a statisztikáikban. 38. A Bizottság jelenleg a kontrollstatisztikák átvitelének automatizálásán dolgozik (2012 júliusában sikeres kísérleti projektet hajtott végre), és ezzel összefüggésben részletesebb iránymutatást és eljárásokat dolgoz ki mind belső használatra, mind a tagállamok számára. Lásd még a 39 – 41. bekezdésre adott választ. 39. A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság nem határozott meg pontos határidőt a statisztikai jelentések összeállítására, mert az aktualizált statisztikákat inkább a következő évben várja. Ugyanakkor a Vidékfejlesztési Bizottság folyamatosan emlékezteti a tagállamokat arra, hogy e statisztikák benyújtása fontos. Ettől függetlenül valószínűleg bevezetésre kerül egy „közbenső” határidő. A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság a statisztikák teljességét az igazoló szervek éves jelentése alapján ellenőrzi, melyet vizsgálatnak vet alá, és későbbi szabályszerűségi záróelszámolási eljárásokat eredményezhet. Helyes az a megállapítás, hogy az adatok nem teljesek, és a hibaarány kiszámítása csupán azon kiadások alapján történik, amelyekre rendelkezésre állnak kontrollstatisztikák. A Bizottság számításai szerint ugyanakkor a 2010-es igénylési év tekintetében a közvetlen támogatások összegének csupán kb. 0,6 %-át fizették ki a 2011. június 30-i határidőt követően, és ezért valószínűleg nem szerepeltek a kontrollstatisztikákban. Következésképpen az a hatás, amelyet ez a 0,6 % a kontrollstatisztikák pontosságára – és ezen keresztül a hibaarány kiszámítására – gyakorol, igen csekély. 5. háttérmagyarázat – Hiányos vagy pontatlan adatok az egyes ellenőrzött kifizető ügynökségek jelentéseiben Lásd a 92. bekezdésre adott választ. 40. Amint azt a Számvevőszék említi, a jelenlegi iránymutatás nem tartalmazza a statisztikák újbóli benyújtását. Ugyanakkor a statisztikák tagállam általi benyújtása és azok Bizottság általi, éves tevékenységi jelentésekben történő felhasználása közötti időszakban az utóbbi ellenőrzi a statisztikák következetességét és hitelességét, és szükség esetén kapcsolatba lép a tagállamokkal a lehetséges rendellenességek ellenőrzésére. Napra késszé tett adatokra a Vidékfejlesztési Bizottságban is szükség van, és adott esetben az ellenőrző látogatások és kétoldalú találkozók során is. Továbbá, a statisztikák szisztematikus naprakésszé tételének megkövetelése nemcsak a tagállamokra nézve jelentene további adminisztratív terhet, hanem a Bizottságra is, mivel újból el kellene végeznie az ellenőrzéseit, és a módosított adatokat be kellene vezetnie a fennmaradó hibaarány összetett számítási alapjába. Túl korlátozottak a lehetőségek a felülvizsgált adatok beérkeztetésére, ellenőrzésére és feldolgozására ahhoz, hogy azokat bele lehessen foglalni a főigazgató éves tevékenységi jelentésébe. A Bizottság hangsúlyozza, hogy a kontrollstatisztikák és az azokból származtatott hibaarány nem a tagállam éves beszámolója, és azokat nem kell ugyanolyan pontossággal meghatározni. Ezeket inkább annak jelzésére használják, hogy hol van a hiba, és még jóval az előtt, hogy a Bizottság bevezette a hibaarány kiigazítását szolgáló új módszerét, tekintetükben jelentős mérlegelési jogkörrel élt, mely tükrözte annak valószínűségét, hogy a hibaarányt a valósnál alacsonyabbra becsülték. Végezetül, kísérleti projektet hajtottak végre a területalapú támogatások 2012-es igénylési évre vonatkozó statisztikáinak automatizálása tekintetében. Ez a munka már 2011-ben megkezdődött a technikai követelmények tagállamoknak való előzetes megküldésével, a 2012-es igénylési évre vonatkozó adatok 2013. július 15-ig átvitelre és automatikus feldolgozásra kerültek a Bizottság adatbázisában. A Bizottság első minőségértékelései pozitív eredményt mutattak. Az összes szükséges felülvizsgálat elvégzését követően kezdetét veszi az automatizálás kiterjesztése a KAP további fő kiadási területeire, és várhatóan a 2014-es igénylési évre válik működőképessé. A Bizottság ezzel összefüggésben részletesebb iránymutatást és eljárásokat dolgoz ki mind belső használatra, mind a tagállamok számára. 41. A Bizottság ügyel arra, hogy ne növelje túlságosan a tagállamokra nehezedő adminisztratív terhet. A kontrollstatisztikák átvitelének automatizálása ugyanakkor várhatóan javítani fogja az elvégzett ellenőrzések visszakövethetőségét. Közös válasz a 42–46. bekezdésre: A Bizottság tudatában van annak, hogy néhány kifizető ügynökségnél javítani kell a kontrolladatok összeállítását és ellenőrzését. Valóban, a Bizottság a saját ellenőrzéseinek többségében a statisztikai jelentések egyedi kontrolladatokkal való összeegyeztetését teszteli, és ennek során gyakran észlel ellentmondásokat. A Bizottság emiatt automatikus eljárást kezdeményezett, mely lehetővé teszi a kifizető ügynökségeknek, hogy kontrolladataikat a kifizetésekhez használt rendszeren keresztül nyújtsák be. A kísérleti projekt – mely a 2012-es igénylési év területalapú kifizetéseire terjedt ki valamennyi tagállamban (2013. július 15-i közlemény) – sikeres volt és a módszert kiterjesztik más KAP-intézkedésekre. Az ilyen automatizálás csökkenti az adminisztratív terhet és kiküszöböli az összeállítással kapcsolatos valamennyi hibát. 44. Negyedik francia bekezdés: A korábbi évekkel kapcsolatos további információ figyelembe vétele a valósnál magasabb hibaszintet eredményezne. Még ha az adatokat nem a megfelelő táblázatban jelzik is, az nem érintené a vidékfejlesztés egészére vonatkozó, fennmaradó hibaarányt. Ezért megállapítható, hogy az említett két hiba egyike sem eredményezett a valósnál alacsonyabb hibaszintet. 6. háttérmagyarázat – Az elvégzett helyszíni ellenőrzések számának vagy jellegének pontatlan meghatározása A lengyel példában elvégezték az ellenőrzéseket, a kifizető ügynökség azonosította és teljes mértékben rögzítette a hibát, de tévedésből annak egy részét helyszíni ellenőrzés helyett adminisztratív ellenőrzésnek sorolta be. 7. háttérmagyarázat – A feltárt és a Bizottságnak benyújtott jelentésben szereplő hibaarányokra jelentős hatást gyakorló hibák Második bekezdés: A bolgár példában a kifizető ügynökség jelentése hibás volt, a valósnál magasabb hibaarányt tüntetett fel. Közös válasz a 47 – 50. bekezdésre: Az igazoló szervek által elvégzett ellenőrzések száma megfelel a Bizottság által az ezen hatóságoktól az iránymutatásában kért minta nagyságának. A Bizottság ugyanakkor több éven át úgy vélte, hogy javítani kell a tagállami ellenőrzések minőségén, az ellenőrzésekről való jelentéstételük módján, és az igazoló szervek nyújtotta bizonyosságon. A Bizottság 2009 végén lehetővé tette az igazoló szerveknek a bizonyosság növelését célzó eljárás önkéntes alkalmazását, melynek keretében újból reprezentatív mintát kellett venniük a kifizető ügynökség által elvégzett helyszíni ellenőrzésekből. Ezzel a lehetőséggel csak néhány kifizető ügynökség élt, az eredmények vegyesek voltak. A KAP-reformmal összefüggésben politikai megállapodás született a KAP kontrolljáról, finanszírozásáról és monitoringjáról szóló új horizontális rendelet egy rendelkezéséről, mely szerint az igazoló szerveknek véleményt kell adniuk a kiadások alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Ebbe beletartozik a teljes folyamatot lefedő felülvizsgálat és reprezentatív minta újbóli kiválasztása a tranzakciókból (alaponként 60–170 tranzakció, számos tényezőtől, pl. a sokaság nagyságától függően). A Bizottság ezért úgy véli, hogy a megállapításokat tartalmazzák a már elindított jogalkotási kezdeményezései, melyeket 2014 elején fogadnak el. 8. háttérmagyarázat – Az igazoló szervek hiányosságai: ellenőrzéseik nem terjedtek ki az unió valamennyi finanszírozási előírására Az Európai Számvevőszék megállapításai figyelembe vételre kerülnek az igazoló csoport kockázatelemzésében. 51. Ahol az szükséges volt, ajánlásokat tettek az érintett igazoló szerveknek arra vonatkozóan, hogy a jövőben javítsanak a munkájuk minőségén. A megállapításokat és az ajánlásokat megosztották, és valamennyi igazoló szerv rendelkezésére bocsátották a 2012 szeptemberében megrendezett szakértői csoporttalálkozó keretében. Néhány igazoló szerv kellőképpen tisztában van az elvégzendő ellenőrzésekről és azok céljairól, míg mások néhány esetben nem végzik elég alaposan a tesztjeiket, és inkább megmaradnak a formális értékelések szintjén. A Bizottság úgy véli, hogy a legtöbb megállapítás kis jelentőséggel bír, és nem kérdőjelezik meg a Bizottság által az éves tevékenységi jelentésben e tekintetben levonható bizonyosságot. Az 52–54. bekezdésre adott közös válasz: Szabályként a Bizottság folytatni fogja az igazoló szervek munkájának felülvizsgálatát a pénzügyi záróelszámolással kapcsolatos dokumentumok elemzése, valamint az igazoló szerveknél tett ellenőrző látogatások révén. A „Bizonyosság növelését" célzó eljárás önkéntes alkalmazásából levont tanulságok fényében felülvizsgálatra kerül az igazoló szervekre vonatkozó iránymutatás az igazoló szervek kiadások jogszerűségével és szabályszerűségével kapcsolatos új felelősségének belefoglalása céljából. Az 56–57. bekezdésre adott közös válasz: A Bizottság egyetért a Számvevőszékkel, hogy az igazoló szervek által jelenleg ellenőrzött minta túl kicsi. Ezért az igazoló szervek jogszerűséggel és szabályszerűséggel kapcsolatos véleményét alátámasztó új feladataira vonatkozó iránymutatás-tervezet statisztikailag érvényes modellt határoz meg a feladatok elvégzésére, és kiterjesztették az igazoló hatóságok által elvégzendő munka jellege szerint annak biztosítása érdekében, hogy minden egyes kiválasztott tranzakcióra a teljes folyamatot lefedő tesztet végezzenek el. További cél, hogy a jövőben szorosabb felügyeletet gyakoroljanak az igazoló szervek munkája felett. 58. A Bizottság úgy véli, hogy információs rendszere megfelelően szolgálják céljait. Különösen a tagállamoktól származó információ szolgálja az operatív és az ellenőrzési szolgálatok igényeit. A jogszabályokban előírt határidők nem változnak és azok betartandók. 59. A Bizottság az adminisztratív és helyszíni ellenőrzések eredményeit az n. igénylési évre vonatkozóan gyűjti össze, melyre a mezőgazdasági termelőknek az n. év decemberétől az n+1. év júniusáig teljesítenek kifizetéseket, melyeket a Bizottságnak az n+1. év júliusában jelentenek. Az n+1. pénzügyi évre vonatkozó éves tevékenységi jelentés az n+2. év márciusában készül el. A Bizottság megállapítja, hogy a statisztikákat a tagállami végrehajtás monitoringja helyett inkább többek között annak ellenőrzésére használja fel, hogy a kontrollok száma megfelel-e a jogszabályban előírt követelményeknek. A statisztikákat másfelől a tagállamok irányítási eszközként használják fel. Ezek hasznos információforrások azokra a hibákra vonatkozóan, amelyeket egy adott évben korrigálni kell. 60. Közvetlen kifizetések esetében az n. igénylési évre vonatkozó kifizetési időszak n. év október 15-től az n+1. év június 30-ig tart (a kifizetési időszak ezért az n+1. pénzügyi évbe esik, mely az n+2. év márciusában elkészítendő, az n+1. évi éves tevékenységi jelentés tárgyát képezi). A kontrollstatisztikákat ezért egészen addig nem lehet megküldeni, amíg fel nem dolgozták az igénylési évet. Míg e dátum után is teljesítenek néhány kifizetést, ezek száma rendes esetben viszonylag kicsi és pénzügyi hatásuk csekély. A KAP-reform jogszabálytervezete javasolja az EMGA-IIER sokaságra vonatkozó kifizetési időszak és határidő hozzáigazítását az EMVA-IIER sokaságra vonatkozóhoz. Ennek egyik oka, hogy jobban össze kívánják kapcsolni az igénylési évet a pénzügyi végrehajtással. A július 15-i határidő lehetővé teszi a tagállamoknak, hogy a soron következő igénylési év előtt megtegyék a szükséges kiigazításokat. 61. Az elvégzendő kontrollokra vonatkozó statisztikák megküldésének határidejét a vonatkozó uniós jogszabályok határozzák meg. Nem mindig lehetséges időben megszerezni az éves tevékenységi jelentésben közzéteendő, naprakész statisztikákat. 62. A Bizottság megjegyzi, hogy csak azok a statisztikák tekinthetők „nem teljes mértékben relevánsnak”, amelyek EMVA-nem-IIER sokaságra vonatkozó statisztikák, és amelyek esetében az időszak, amelyre vonatkozóan a statisztikákat benyújtották, nem egyezik meg teljes mértékben az éves tevékenységi jelentésben szereplő pénzügyi évvel. 63. A Számvevőszék által említett adatokat elektronikusan közvetlenül a CATS adatbázisba küldték meg 2013 júliusában egy kísérleti projekt keretében. A területalapú közvetlen támogatásokra vonatkozó összes adatot így küldték meg, ezáltal kibővült a Bizottság ellenőrzések elvégzésére vonatkozó mozgástere. Ugyanakkor megemlítendő, hogy a tagállamoknak a statisztikák alapjául szolgáló tranzakciókra vonatkozó formális pénzügyi nyilatkozatait (ideértve a Számvevőszék által említett „X-táblázatokat”) az n+1. év februárjában küldik meg – vagyis csupán 4 hónappal a szóban forgó pénzügyi év vége után. Összevetve az éves nyilatkozatok időzítését az n+1. év március végéig aláírandó főigazgatói éves tevékenységi jelentés időzítésével, látható, hogy lehetetlen elvégezni az X-táblázatok adatainak alapos összevetését az előző év júliusában megküldött statisztikákkal. Közös válasz a 66–68. bekezdésre: A Bizottság úgy véli, hogy nem lehetséges szisztematikusan ellenőrizni a statisztikákban szereplő összes adatot a tagállamokban elvégzett szabályszerűségi ellenőrzések keretében. A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság becslése szerint a tagállamok évente több mint 900 000 kontrollt végeznek, ezek alátámasztják a kontrollstatisztikákat és ezért lehetetlen volna elvégezni az ellenőrzéseket a Számvevőszék által kért mértékben. Az ellenőrzések az alapvető kockázatokra terjednek ki. Míg e tekintetben sor kerül ellenőrzésekre, azokat nem lehetséges kiterjeszteni a statisztikákban feltárt összes kérdésre. A kontrollstatisztikák ellenőrzése nem központi eleme a szabályszerűségi ellenőrzéseknek, melyek inkább az irányítási és kontrollrendszerek működésére összpontosítanak. Továbbá, a szóban forgó évet érintő ellenőrzések nagy részét az éves tevékenységi jelentés elkészítése után végzik el. Az uniós jogszabályokban előírt határidőktől és az ellenőrzési eljárástól függően, nem mindig lehetséges időben megszerezni az éves tevékenységi jelentésben közzéteendő, naprakész statisztikákat. Az elemek széles köre, melyeket a Bizottság ellenőreinek a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságban már vizsgálniuk vagy ellenőrizniük kell, a rendelkezésre álló erőforrásokat tekintve lehetetlenné teszi a Számvevőszék javaslatának követését anélkül, hogy az negatívan befolyásolná a főtevékenységet. Mindazonáltal, az igazoló szerveknek fokozottan figyelembe kell venniük a statisztikai jelentéseket a jogszerűségre és szabályszerűségre vonatkozó véleményadással összefüggésben elvégzendő munkájuk során. 69. Amint az már fentebb ismertetésre került, a szabályszerűségi záróelszámolási eljárásnak nem elsődleges célja a tagállami kontrollstatisztikák ellenőrzése. A hangsúly inkább az irányítási és kontrollrendszereik ellenőrzésén –, valamint a Számvevőszék saját DAS megállapításainak nyomon követésén, és az uniós költségvetést veszélyeztető kockázatok korrigálásán van. 70. A Bizottság mindig is tudatában volt annak, hogy a tagállamok szabálytalan kifizetésekre vonatkozó becslései nem teljesen megbízhatóak. Ez az oka annak, hogy más bizonyítékokat is figyelembe vesznek a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság főigazgatójának éves megbízhatósági nyilatkozatának alátámasztásához. 71. A Bizottság egyetért azzal, hogy a Számvevőszék által említett minták nem elég reprezentatívak, az alkalmazott gyakorlatok a legtöbb esetben a valósnál magasabb fennmaradó hibaarányt eredményeztek. 72. A 2013 utáni évekre szóló, igazoló szervekre vonatkozó iránymutatás-tervezet az ellenőrzések megbízhatóságát alátámasztó, statisztikailag érvényes modellt javasol, és ajánlja, hogy a modellt a kifizető ügynökségek is használják. A megbízhatóság nem kizárólag a rendszerellenőrzés eredményeiből származik, hanem egy jóval megbízhatóbb, lényegi megközelítésből (és ahol lehetséges, kettős célt szolgáló tesztből). A 73–78. bekezdésre adott közös válasz: A Számvevőszék bírálta a Bizottságot, hogy azokat az adatokat használja, amelyeket a tagállamok az általuk elvégzett kontrollokra vonatkozóan nyújtottak be. Következésképpen a Bizottság kiigazította a megközelítését és ezekre az adatokra vonatkozóan saját véleményt alakított ki bizonyos olyan elemek (pl. az uniós és/vagy nemzeti jogszabályok hibás értelmezése vagy alkalmazása, hiányos kontrollok) értékelése céljából, amelyek azt jelenthetik, hogy a statisztikák nem nyújtanak teljes képet. A Bizottság központi szolgálatai jóváhagyták ezt a megközelítést és megfelelő eszköznek tekintik a tagállamok által megosztott irányítás keretében elvégzett munkából származó bizonyosság növelésére. A felülvizsgált módszertan szerint a Számvevőszék ellenőrzéseiből, az igazoló szervek megállapításaiból és a Bizottság saját ellenőrzéseiből származó információt a kifizető hatóságok helyzetét vizsgáló összefoglaló értékelés tartalmazza, és figyelembe veszik a tagállami és az EU-27 szintjén történő aggregáláskor. Amint az már a Számvevőszék 2012. évi éves jelentésére adott válaszban szerepelt, az új integrált megközelítést, melyet 2012-re kizárólag a termeléshez nem kötődő közvetlen támogatásokra alkalmaztak, továbbfejlesztik, és a lehető legnagyobb mértékben kiterjesztik más KAP-intézkedésekre a 2013-as évre, különösen a vidékfejlesztésre. Ennek révén a Bizottság meg fog felelni a Számvevőszék 2012. évi éves jelentésében tett ajánlásnak, mely szerint: „A Bizottság Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságának éves tevékenységi jelentésében alkalmazzon az EMVA-ra hasonló koncepciót, mint a termeléstől függetlenített területalapú támogatásokra, ahol a Bizottság figyelembe veszi a saját szabályszerűségi ellenőrzéseinek eredményeit az egyes kifizető ügynökségek hibaarányának értékelésekor”. 78. Amint az már a 2012. évi éves jelentésre adott válaszban szerepelt, az új integrált megközelítést, melyet 2012-re a termeléshez nem kötődő közvetlen támogatásokra alkalmaztak, továbbfejlesztik, és a lehető legnagyobb mértékben kiterjesztik más KAP-intézkedésekre a 2013-as évre. Az előbbiek révén a Bizottság úgy véli, hogy alkalmazni fogja a Számvevőszék 2012. évi éves jelentésében tett következő ajánlását: „A Bizottság Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságának éves tevékenységi jelentésében alkalmazzon az EMVA-ra hasonló koncepciót, mint a termeléstől függetlenített területalapú támogatásokra, ahol a Bizottság figyelembe veszi a saját szabályszerűségi ellenőrzéseinek eredményeit az egyes kifizető ügynökségek hibaarányának értékelésekor”. A 79–81. bekezdésre adott közös válasz: A Bizottság egyetért azzal, hogy a két intézmény által becsült hibaszint nem hasonlítható össze. A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság által az EMGA tekintetében 2012-ben becsült fennmaradó hibaarány a Számvevőszék által becsült hiba felső és alsó határa közé esik. 82. A két intézmény eltérő módszertant alkalmaz a hibaarány kiszámítására. Mivel a Bizottságnak az egyes kifizető ügynökségek szintjén van szüksége információra, erre a célra saját módszertant dolgozott ki. 83. Amint azt a Számvevőszék a 76. bekezdésben megemlíti, a Bizottság által a 2012. évi éves tevékenységi jelentésében a termeléshez nem kötődő közvetlen támogatásokat érintően tett kiigazítások jelentősen megnövelték a becsült fennmaradó hibaarányt, amiről a Bizottság úgy véli, hogy megfelelően figyelembe veszi a tagállami kontrollstatisztikák hiányosságait. A Bizottság megállapítja, hogy a Számvevőszék a 2012. évi éves jelentésében ajánlotta, hogy ezt a megközelítést ki kellene terjeszteni az összes mezőgazdasági kiadásra. 84. A megbízhatósággal kapcsolatos kérdések ellenére a Bizottság úgy véli, hogy a tagállamok által elvégzett több mint 900 000 ellenőrzésnek értékes eredményei vannak, és ez a munka nem hagyható egyszerűen figyelmen kívül. Lásd még a 82. bekezdésre adott választ. 87. Mivel a Számvevőszék, ahogy az már bemutatásra került, a Bizottság által meghatározott és a tagállamokkal közölt módszertől eltérő módon értékelheti a hibák mennyiségi hatását, a Számvevőszék által becsült hibaarány mindig magasabb lesz. Ez nem jelenti azt, hogy a Bizottságnak, mely a Bíróság ellenőrzése alatt a jogszabályok végrehajtásáért felelős intézmény, hozzá kellene igazítania a hiba súlyosságáról alkotott véleményét a Számvevőszék véleményéhez. A korrekció összegének meghatározásakor a Bizottság figyelembe veszi az arányosság elvét, a szabálytalanság típusát és mértékét, és a talált hiányosságok pénzügyi hatásait. A tisztán formai hibák nem minden esetben veszélyeztetik a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást. 88. Amint az a 2011. és 2012. évi éves jelentésekre adott válaszában is szerepel, a Bizottság véleménye szerint a kölcsönös megfeleltetési követelmények betartása nem jelent támogathatósági feltételt a KAP-kifizetéseket illetően, és ezért ezeknek a követelményeknek a kontrolljai nem érintik az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét. A kölcsönös megfeleltetés egy olyan mechanizmus, amely szankcionálja a mezőgazdasági termelőket, ha nem tartják be azokat a szabályokat, amelyek általában a KAP részét nem képező más szakpolitikákból erednek, és az összes uniós polgárra a KAP-tól függetlenül alkalmazandók. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a kölcsönös megfeleltetési követelmények megszegésére kivetett szankciókat nem kellene figyelembe venni a KAP-ra vonatkozó hibaarányok kiszámításakor. KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK 90. A Bizottság hangsúlyozni kívánja, hogy a 2012. évi éves tevékenységi jelentése tekintetében jelentősen megváltoztatta a tagállami statisztikák kezelését. A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság 2011-ig 25 %-os biztonsági mozgástérrel ellensúlyozta a tagállami statisztikák hiányosságát, azonban a Számvevőszék bírálata szerint ez a megközelítés nem megbízható. A Bizottság ezért a 2012. évi éves tevékenységi jelentésében további értékelésnek vetette alá a statisztikákat, melynek során felhasználta az igazoló szervektől, a Bizottság saját ellenőrzéseiből és a Számvevőszék ellenőrzéseibeől rendelkezésére álló információkat. Ahol eltérés volt az ellenőrző hatóságok által és a tagállami kontrollstatisztikákból jelzett hibaszint között, kiigazításra került sor, mely tükrözi a Bizottság által reálisabbnak vélt hibaszintet. A Számvevőszék a 2012. évi éves jelentésében tett ajánlását követően ezt a megközelítést alkalmazzák a 2013. évi éves tevékenységi jelentésre más kiadási területekre, különösen a vidékfejlesztésre. 91. A Bizottság a fennmaradó hibaarány kiszámításakor figyelembe veszi a tagállamok által szolgáltatott adatokat érintő hiányosságok potenciális hatását. 1. ajánlás A Bizottság egyetért a Számvevőszékkel abban, hogy szükséges javítani az adminisztratív ellenőrzéseket és a helyszíni ellenőrzéseket. Ezen ellenőrzések megfelelőségét szabályszerűségi ellenőrzések keretében ellenőrzik/értékelik, a tagállamoknak javításokkal kapcsolatos ajánlásokat tesznek. A Bizottság rendszeresen tájékoztatja a tagállamokat a legáltalánosabb ellenőrzési megállapításairól annak érdekében, hogy előmozdítsa a legjobb gyakorlatokat. A Bizottság ezt az ajánlást folyamatosan hajtja végre a lent ismertetettek szerint, és a KAP reform keretében megerősített bizonyos eszközöket. Első francia bekezdés: Amikor a Bizottság és a Számvevőszék hiányosságot tár fel a tagállamokban az irányítási és kontrollrendszerekben, minden rendelkezésére álló eszközt felhasznál arra, hogy a tagállamokat a helyzet orvoslására késztesse. Ezek közé tartozik – a nemcsak az EU költségvetését védő, hanem a tagállamok számára hatékony ösztönzőt jelentő – pénzügyi korrekciókat eredményező szabályszerűségi záróelszámolási eljárás, a tagállamokat érintő követelmény, hogy a hiányosságok kiküszöbölésére cselekvési terveket hajtsanak végre, és az EMVA tekintetében a kifizetések felfüggesztése. A 2014 januárjában hatályba lépő, a KAP kontrolljáról, finanszírozásáról és monitoringjáról szóló új horizontális rendelet hatékonyabb mechanizmust tartalmaz a hiányosságot orvosló cselekvési terv végrehajtását elmulasztó tagállamot érintő kifizetések felfüggesztésére. Második és harmadik francia bekezdés: Általában véve a területalapú támogatási programok, különösen pedig a MePaR esetében folyamatosan ellenőrzéseket indítanak a hiányosságok feltárására. A Bizottság igen komolyan veszi a nem hatékony MePaR-t és a tagállamokat sürgős változtatások végrehajtására szólítja fel, melyeket a Bizottság a későbbi elllenőrzései keretében szorosan nyomon követ. A Bizottság 2012-ben a tagállamok bevonásával projektet indított a vidékfejlesztés területén jelentkező hibák fő okainak azonosítására. Az összes tagállamot felkérték, hogy dolgozzanak ki cselekvési terveket a hibaarányok csökkentésére. A tagállamok által elvégzett kontrollok minőségének javítása a terv integráns része. A 92. és 93. bekezdésre adott közös válasz. A 2014 januárjában hatályba lépő, a KAP kontrolljáról, finanszírozásáról és monitoringjáról szóló új horizontális rendelet előírja az igazoló szerveknek, hogy adjanak véleményt a tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét illetően. Ez magában foglalja a kifizető ügynökség által már ellenőrzött tranzakciókból reprezentatív minta újbóli kiválasztását és az ebből származó kontrollstatisztikák validálását, vagy annak elutasítását. Ez a többletmunka várhatóan javítani fogja a kifizető ügynökségek statisztikáinak minőségét. A tagállamoknak mindazonáltal további ellenőrzéseket kell végezniük a továbbított adatokra vonatkozóan. Fontos lépésre került sor 2012 nyarán a 2012-es igénylési év közvetlen kifizetéseire vonatkozó kontrollstatisztikák tekintetében: a statisztikákat a tagállamok továbbították és vitték be közvetlenül a Bizottság CATS adatbázisába, e projekt első értékeléseinek eredményei igen pozitívak voltak. A teljes felülvizsgálatot, és a szükséges kiigazításokat követően az automatikus átvitelt a KAP más fontos kiadási területeire is kiterjesztik. 2. ajánlás A Bizottság felülvizsgálja a tagállamoknak a statisztikák összeállítására vonatkozó iránymutatást, különösen a különböző ágazatok közötti legjobb gyakorlatok harmonizálását célzó erőfeszítések tekintetében. Az iránymutatások különösen a statisztikák automatizálásának, valamint a KAP-reform végrehajtási szabályainak kontextusában kerülnek felülvizsgálatra. Második bekezdés: Az ajánlás ezen részének a tagállamok a címzettjei. A Bizottság a továbbiakban is felkéri a tagállamokat, hogy javítsák a megküldött kontrolladatok ellenőrzésére és összeállítására szolgáló belső eljárásaikat. 94. Az igazoló szervek az uniós szabályokban előírt ellenőrzéseket végzik, ezek korlátozott számú tranzakciókra terjednek ki. A 2014 elején elfogadásra kerülő, a KAP kontrolljáról, finanszírozásáról és monitoringjáról szóló új horizontális rendelet előírja az igazoló szerveknek, hogy jóval több és mélyrehatóbb ellenőrzést végezzenek annak érdekében, hogy véleményt adhassanak a kiadások jogszerűségéről és szabályszerűségéről. 3. ajánlás Első bekezdés: A Bizottság úgy véli, hogy az ajánlást figyelembe veszi a 2014 januárjától hatályos, a KAP kontrolljáról, finanszírozásáról és monitoringjáról szóló új horizontális rendelet, mely előírja az igazoló szerveknek, hogy adjanak véleményt a tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Ez magában foglalja reprezentatív minta újbóli kiválasztását a kifizető ügynökség által már ellenőrzött tranzakciókból és az ebből származó kontrollstatisztikák validálását, vagy a validálás elutasítását. A részletes iránymutatás kellően ismerteti, hogy ezt a munkát hogyan kell elvégezni. Első francia bekezdés: Az iránymutatás javasolja a kifizető ügynökség által elvégzett ellenőrzésekből reprezentatív minta újbóli kiválasztását az igazoló szerv által. Második francia bekezdés: A Bizottság már a 2014-es igénylési évre is javasolta az ellenőrzések újbóli elvégzését. Harmadik francia bekezdés: Ez a többletmunka várhatóan javítani fogja a kifizető ügynökségek statisztikáinak minőségét, és az igazoló szerv véleményével együtt fokozható az adatokra alapozott megbízhatóság. 95. Lásd az 58–68. bekezdésre adott válaszokat. Optimális határidőt kell biztosítani az adatok benyújtására, mert tekintetbe kell venni, hogy az adatok összeállítása súlyos adminisztratív terhet jelent a tagállamoknak, elkerülendő az adatok többszörös átvitelét és frissítését. 96. A dokumentumalapú felülvizsgálatok hatóköre korlátozott, és nem céljuk minden egyes adat ellenőrzése. Az ilyen munka nem végezhető el arányos erőfeszítéssel (a statisztikák kb. 900 000 elvégzett helyszíni ellenőrzés alapján készülnek el). 97. Lásd a 66 – 69. bekezdésre adott választ. 4. ajánlás A Bizottság hangsúlyozza, hogy a statisztikák megküldésére vonatkozó különböző határidők különböző operatív okokból kerültek meghatározásra, és nem kizárólag az éves tevékenységi jelentés keretében történő jelentéstétel céljából. A Bizottság megjegyzi, hogy az adatok többszörös átvitelét és frissítését elkerülendő, optimális határidőt kell biztosítani az adatok benyújtására, mert tekintetbe kell venni, hogy az adatok összeállítása súlyos adminisztratív terhet jelent a tagállamoknak. A Bizottság felülvizsgálta a statisztikák kellő időben való beérkezését. A Bizottság 2012-ben kísérleti projektet indított a közvetlen kifizetésekre vonatkozó kontrollstatisztikák automatikus átvitelére. Az adatátvitelre 2013 júliusában került sor, az adatátvitel teljességét és minőségét vizsgáló első értékelések eredményei pozitívak. Sor kerül a szükséges kiigazításokra annak érdekében, hogy az összes releváns statisztikát ilyen módon automatizálják. Ez csökkenti az adatszolgáltatási hibák kockázatát, és biztosítani fogja, hogy az összes tagállamban egységes módszertant alkalmaznak. Továbbá, a KAP kontrolljáról, finanszírozásáról és monitoringjáról szóló új horizontális rendeletre vonatkozó politikai megállapodás új rendelkezést tartalmaz, mely lehetővé teszi a Bizottságnak a tagállamoknak történő kifizetések felfüggesztését azon statisztikák tekintetében, amelyeket nem küldtek meg a meghatározott határidőkön belül. Az európai jogalkotó egyértelműen a bizonyosságot növelő, meglévő elemek KAP-refommal összefüggésben történő további javítása mellett foglalt állást, és a Bizottságnak ennek megfelelően nem áll szándékában, hogy teljes ellenőrzést hajtson végre a kontrollstatisztikák alapjául szolgáló adatokat illetően, ami aláásná a megosztott irányítás elvét is. Míg a kontrollstatisztikák ellenőrzése terén végeznek bizonyos munkákat, a szabályszerűségi záróelszámolási eljárásnak nem ez az elsődleges célja. A hangsúly inkább az irányítási és kontrollrendszereik ellenőrzésén –, valamint a Számvevőszék saját DAS megállapításainak nyomon követésén van. Az elemek széles köre, melyeket a Bizottság ellenőreinek a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságban már vizsgálniuk vagy ellenőrizniük kell, a rendelkezésre álló erőforrásokat tekintve lehetetlenné teszi a Számvevőszék javaslatának követését anélkül, hogy az negatívan befolyásolná a főtevékenységet, ideértve az EU pénzügyi érdekeinek védelmében beszedett pénzügyi korrekciók szintjének negatív befolyásolását. Az alapul szolgáló adatokat a Bizottság ellenőrzései keretében ellenőrzik abból a célból, hogy kezeljék a bizonyos elemekkel kapcsolatos aggályokat, és az adatokat a helyszínen ellenőrizendő tranzakciók mintájának előkészítéséhez is felhasználják. Továbbá, az igazoló szerveknek fokozottan figyelembe kell venniük a statisztikai jelentéseket a jogszerűségre és szabályszerűségre vonatkozó véleményadással összefüggésben elvégzendő munkájuk során. Közös válasz a 98–99. bekezdésre: A termeléshez nem kötődő közvetlen támogatásokat (a KAP-kiadások 65 %-a) illetően a Bizottság a 2012. évi éves tevékenységi jelentésére vonatkozóan 69. bekezdésre adott válaszában említett új megközelítést fogadott el. A Bizottság összefoglaló jelentése szerint a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság a KAP más kiadási területeire is kiterjeszti a megközelítést a 2013. évi éves tevékenységi jelentésében. Ezt a kiterjesztést a Számvevőszék is javasolja a 2012. évi éves jelentésében. A Bizottság nem állítja, hogy a tagállamok kontrollstatisztikáinak általa elvégzett kiigazítása statisztikailag érvényes, de úgy véli, hogy más, megbízhatóbb adatok hiányában ez a legjobb becslés. A Bizottság fennmaradó hibaarányra vonatkozó becslése nem csak a tagállamok kontrollstatisztikáira épül, hanem figyelembe vesz szakmai véleményen alapuló más vonatkozó információt is, nevezetesen a Bizottság és a Számvevőszék saját ellenőrzési eredményeit és az igazoló szervek megállapításait. 5. ajánlás Második bekezdés: A 2014-es igénylési évtől az igazoló szerveknek szisztematikusan tesztelniük kell az EMGA és az EMVA tekintetében vett reprezentatív minták alapján a kifizető ügynökségek által elvégzett adminisztratív és helyszíni ellenőrzések megbízhatóságát. A Bizottság által kidolgozott iránymutatás célja biztosítani, hogy ez a munka stabil statisztikai módszer alapján történjen, hogy ennek eredményei növeljék a tranzakciók jogszerűségével és szabályszerűségével kapcsolatos bizonyosságot, és hogy érvényes becslést nyújtson a fennmaradó hibaarányról tagállamonként és alaponként. A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság növelni fogja az igazoló szervek felett gyakorolt ellenőrzését, hogy bizonyosságot szerezzen a jogszerűséggel és a szabályszerűséggel kapcsolatos új munkájuk megbízhatóságáról. Ez lehetővé teszi, hogy a mostani helyzethez képest egyre kevesebb esetben kerüljön sor a tagállamok által benyújtott statisztikák Bizottság általi kiigazítására. Eközben a szükséges stabilitás érdekében a Bizottság alkalmazni fogja a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság 2012. évi éves tevékenységi jelentésében szereplő, a termeléshez nem kötődő közvetlen támogatásokra alkalmazott felülvizsgált integrált megközelítést, és kiterjeszti azt más KAP-intézkedésekre, különösen a vidékfejlesztésre, a Számvevőszék 2012. évi éves jelentésében szereplő ajánlásnak megfelelően.