Brüsszel, 2010.3.17.

COM(2010)90 végleges

2010/0052 (NLE)

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) és az Amerikai Egyesült Államok Energiaügyi Minisztériuma (Department of the Energy of the United States of America, USDOE) közötti, a nukleáris védelem területén folytatott kutatásról és fejlesztésről szóló megállapodásnak a Bizottság által történő megkötéséről

INDOKOLÁS

A Tanács 2008. november 4-én elfogadta a Bizottságot az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) és az Amerikai Egyesült Államok Energiaügyi Minisztériuma (Department of the Energy of the United States of America, USDOE) által a nukleáris védelem területén folytatott kutatásról és fejlesztésről megkötendő megállapodás tárgyalásainak lefolytatására felhatalmazó tárgyalási irányelvekről szóló bizottsági javaslatot.[1]

A tanácsi határozat kimondja, hogy „[e]z a megállapodás módosítja az 1995. január 6-án aláírt megállapodást, és annak helyébe lép”.

Az első egyeztetésre 2008. április 21-én került sor Washington DC-ben, és a tárgyalások első fordulójára a fennálló megállapodás Irányító Bizottságának (PCG) üléséhez kapcsolódva, Lawrence Livermore-ban került sor 2009. március 10-én. A tárgyalások utolsó fordulójára 2009. november 4-én került sor Brüsszelben. A felek megállapodtak a végleges szövegben, majd azt november 23-án, hétfőn a Tanács munkacsoportja elé terjesztették.

Megállapodásuknak megfelelően a Tanácsot folyamatosan tájékoztatták, és a fordulók nyomán létrejött tervezeteket rendszeresen bemutatták a megfelelő Munkacsoportnak.

A fentiekre való figyelemmel a Bizottság felkéri a Tanácsot a megállapodás megkötését jóváhagyó mellékelt javaslat elfogadására.

2010/0052 (NLE)

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) és az Amerikai Egyesült Államok Energiaügyi Minisztériuma (Department of the Energy of the United States of America, USDOE) közötti, a nukleáris védelem területén folytatott kutatásról és fejlesztésről szóló megállapodásnak a Bizottság által történő megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 101. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

(1) Az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) és az Amerikai Egyesült Államok Energiaügyi Minisztériuma (Department of the Energy of the United States of America, USDOE) 1995. január 6-án megállapodást írt alá a nukleáris biztosítéki intézkedésekkel összefüggő kutatásról és fejlesztésről,

(2) Indokolt ezt a megállapodást módosítani oly módon, hogy kiterjedjen a nukleáris védelem minden kérdésére,

(3) A Bizottság 2008. november 4-én felhatalmazást kapott arra, hogy tárgyalásokat folytasson egy ilyen, az 1995. évi megállapodás helyébe lépő megállapodásról,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

Egyetlen cikk

Az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) és az Amerikai Egyesült Államok Energiaügyi Minisztériuma (Department of the Energy of the United States of America, USDOE) közötti, a nukleáris védelem területén folytatott kutatásról és fejlesztésről szóló megállapodásnak a Bizottság által történő megkötése jóváhagyásra kerül.

A megállapodás szövegét e határozat melléklete tartalmazza.

Kelt Brüsszelben,

a Tanács részéről

az elnök

MELLÉKLET

MEGÁLLAPODÁS

az

AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOK ENERGIAÜGYI MINISZTÉRIUMA

és az

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG

által képviselt

EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG

között a

NUKLEÁRIS BIZTOSÍTÉKI INTÉZKEDÉSEKKEL ÉS VÉDELEMMEL ÖSSZEFÜGGŐ KUTATÁSRÓL ÉS FEJLESZTÉSRŐL

Az Amerikai Egyesült Államok Energiaügyi Minisztériuma (Department of the Energy of the United States of America, USDOE) és az Európai Bizottság által képviselt Európai Atomenergia-közösség (Euratom), a továbbiakban: a felek;

elismerve az Amerikai Egyesült Államok Energiaügyi Minisztériuma és az Európai Bizottság által képviselt Európai Atomenergia-közösség között a nukleáris biztosítéki intézkedésekkel összefüggő kutatásról és fejlesztésről 1995. január 6-i megállapodás (1995. évi megállapodás) keretében folytatott együttműködést, és azzal az óhajjal, hogy az együttműködést kiterjesszék a nukleáris védelemre;

attól a kölcsönös érdektől vezérelve, hogy a nukleáris anyagokat világszerte a lehető legbiztonságosabb módon, a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló 1968. július 1-i szerződés teljes tiszteletben tartása mellett kezeljék,

tudomásul véve az Egyesült Nemzetek Szervezete Biztonsági Tanácsa 2004. április 28-i 1540. sz. határozatát a tömegpusztító fegyverek terjedésének megakadályozásáról;

egyetértve abban, hogy a nukleáris biztosítéki intézkedéseknek világszerte érvényesülniük kell, és a lehető legmagasabb követelményeknek kell megfelelniük;

azzal az óhajjal, hogy minden szükséges lépést megtegyenek a nukleáris tömegpusztító fegyverek és az azokkal kapcsolatos anyagok, technológiák és know-how terjedésének, valamint a nukleáris terrorizmusnak a megakadályozására;

megállapítva, hogy a felek által eddig megvalósított programok – különösen a harmadik országok világszerte történő támogatását célzó programok – koordinációját jobban össze kell hangolni a programok eredményességének növelése érdekében;

megállapítva, hogy mindkét fél tagja a Negyedik Generációs Nemzetközi Fórumnak, amelynek célja különösen a nukleáris biztonság és védelem erősítése új, proliferációálló reaktor- és üzemanyagciklus-technológiák kutatása és kifejlesztése révén;

megállapítva, hogy az USDOE új generációs biztosítéki intézkedésekre vonatkozó kezdeményezést indított Next Generation Safeguards Initiative (NGSI) elnevezéssel;

megállapítva, hogy az Euratom – a teljes üzemanyagciklus biztonságossá tétele terén régóta felhalmozott tapasztalataira támaszkodva – hozzá kíván járulni az NGSI céljaihoz;

azzal a szándékkal, hogy a tevékenységeket szorosan összehangolják a Nemzetközi Atomenergia-ügynökséggel (NAÜ); valamint

megállapítva, hogy az Európai Unió (EU) bármely olyan tagállama és az EU tagállamainak bármely olyan szervezete, amely együtt kíván működni az Amerikai Egyesült Államok Energiaügyi Minisztériumával a nukleáris védelem terén, az Euratomon keresztül hozzájárulhat ennek a megállapodásnak a megvalósításához;

megállapítva, hogy a Közösség minden tagállama alkalmaz nukleáris biztosítéki intézkedéseket mind az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés alapján, mind a Közösség, annak tagállamai és az NAÜ között létrejött biztosítéki megállapodások alapján;

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk - Célkitűzés

E megállapodás célja, hogy keretet biztosítson az USDOE és az EURATOM közötti azon együttműködésnek, amely a közös megállapodással kijelölt kutatási és fejlesztési (K+F) kérdéseket, valamint a képzést érinti a nukleáris biztosítéki intézkedések és védelem területén. A felek közötti együttműködés a kölcsönös előnyökön, az egyenlőségen és a viszonosságon alapul.

2. cikk – Együttműködési területek

A nukleáris biztosítéki intézkedésekkel és védelemmel összefüggő kutatás és fejlesztés e megállapodással érintett együttműködési területei elsősorban az alábbiakra összpontosulnak:

1. A teljes üzemanyagciklusra vagy annak egy részére vonatkozó biztosítéki intézkedési rendszerek elemzése;

2. a. Nukleáris és egyéb radioaktív anyagok mérésére szolgáló berendezések és technológiák;b. Nukleáris és egyéb radioaktív anyagok nyilvántartása és ellenőrzése;

3. Fejlettebb analitikai módszerek és módszertanok;

4. Nukleáris anyagok és nukleáris létesítmények körülzárásával és felügyeletével kapcsolatos technológiák;

5. Adatokhoz, különösen a biztosítéki intézkedésekkel kapcsolatos adatokhoz való biztonságos hozzáférés és azok biztonságos közlése;

6. Távmegfigyelési technológiák;

7. Proliferációálló és fizikai védelmet nyújtó technológiákkal és módszertanokkal kapcsolatos K+F;

8. Nukleáris biztosítéki intézkedésekkel és védelemmel összefüggő képzések;

9. A nukleáris és más radioaktív anyagokkal folytatott tiltott kereskedelem, valamint annak potenciális következményei elleni küzdelemmel kapcsolatos technológiák és módszertanok (beleértve a határok megfigyelését és a fizikai védelmet is);

10. A nukleáris kriminalisztika analitikai eszközei és módszertanai, beleértve a kriminalisztikai elemzés fizikai és kémiai módszereit és a kapcsolódó adatbázisokat;

11. Nyílt forráskódú információs eszközök;

12. Az exportellenőrzések műszaki vonatkozásai, ideértve a műszaki képzést is;

13. Vészhelyzetek kezelése;

14. A két fél által olyan harmadik országokkal és megfelelő nemzetközi szervezetekkel folytatott együttműködés összehangolása, amelyek hozzájárulhatnak a nukleáris védelem fokozásához;

15. A két fél együttműködési törekvéseinek összehangolása olyan harmadik országok viszonylatában, amelyek nemzeti biztosítéki intézkedési rendszerüket hatékonyabbá kívánják tenni, valamint a nukleáris védelemmel kapcsolatos egyéb kérdésekben;

16. A felek NAÜ-támogatási programjainak összehangolása.

A felek kölcsönös írásos megállapodásával az együttműködési területek jegyzéke kiegészíthető.

3. cikk – Az együttműködés formái

Az e megállapodás szerinti együttműködés kiterjed, de nem korlátozódik az alábbi formákra:

1. Tudósok, mérnökök és más szakemberek, kutatók és oktatók meghatározott időtartamú cseréje a felek vagy az általuk megbízott vállalkozók tevékenységeiben való részvétel céljából. A cseréknek meg kell felelniük a megállapodás 9. cikkében foglaltaknak.

2. Olyan létesítmény használata az egyik fél által, amely a másik fél tulajdonában áll, vagy ahol a másik fél által támogatott kutatási és fejlesztési tevékenységek zajlanak;

3. Tudományos és műszaki információk cseréje, ideértve a kutatás és fejlesztés eredményeit is;

4. Minták, anyagok és berendezések cseréje (pl. vizsgálatok céljára), minden esetben külön írásos megállapodás alapján;

5. Kollokviumok és meghatározott témájú egyéb találkozók tartása, ideértve a tanfolyamokat és műhelytalálkozókat is;

6. Az egyik fél szakembereinek rövid látogatásai csoportosan vagy egyénileg a másik fél létesítményeibe;

7. A 2. cikkben említett együttműködési területekkel kapcsolatos tanulmányok;

A felek kölcsönös írásos megállapodásával a jegyzék kiegészíthető további konkrét együttműködési formákkal.

4. cikk - Igazgatás

Mindkét fél megnevez egy-egy személyt, aki koordinátorként felügyeli a megállapodás végrehajtását.

1. Létrehozásra kerül továbbá egy vegyes irányítóbizottság, amely:

1. biztosítja a megállapodás megvalósításának megfelelő összehangolását;

2. értékeli a megállapodás szerinti együttműködés helyzetét;

3. kiválasztja a kiemelt együttműködési területeket a megállapodás 2. cikkében felsoroltak közül;

4. meghatározza a 2. cikkben felsorolt egyes együttműködési területeken elvégzendő konkrét feladatokat;

5. felméri az egyes területeken és feladatok terén elvégzett munkát, és dönt a további teendőkről (pl. befejezés, meghosszabbítás, törlés).

2. A vegyes irányítóbizottság társelnökei a koordinátorok; a vegyes irányítóbizottság évente ülésezik, felváltva az Európai Unióban és az Amerikai Egyesült Államokban. Tagsága a koordinátorokból és az általuk felkért projektvezetőkből áll.

3. Az együttműködési projektek meghatározására és felsorolására tevékenységi adatlapok használhatók. Új együttműködési projektek a vegyes irányítóbizottság jóváhagyásával határozhatók meg és adhatók hozzá a projektjegyzékhez. A tevékenységi adatlapokon rögzíteni kell az elvégzendő feladatokat, az ütemezést, valamint a két fél részéről érintett erőforrásokat. Minden olyan együttműködési projektet, amely a költségek megosztásával vagy szellemi tulajdon létrejöttével járhat, írásos végrehajtási megállapodásban kell rögzíteni, amelyre az ebben a megállapodásban foglaltak alkalmazandók.

4. Az e megállapodás szerinti együttműködés napi irányítását a koordinátorok által megbízott projektvezetők végzik. A projektvezetők e megállapodás 1. és 2. cikkével összhangban, a koordinátorok szakpolitikai iránymutatásait követve megállapodnak a konkrét kutatási tevékenységekben. A projektvezetők felelnek a felek közötti munkakapcsolatért.

5. cikk – Információk rendelkezésre állása és terjesztése

1. A hatályos törvényi és rendeleti rendelkezésekre, a harmadik felekkel szemben fennálló kötelezettségeikre, valamint e megállapodás rendelkezéseire is figyelemmel mindegyik fél és megbízottai vállalják, hogy a másik fél és megbízottai számára szabadon hozzáférhetővé tesznek minden rendelkezésükre álló, e megállapodás végrehajtásához szükséges információt.

2. A felek e megállapodásnak a szellemi tulajdonról szóló melléklete (A. melléklet) rendelkezéseire is figyelemmel támogatják azon – birtokukban lévő vagy számukra hozzáférhető – információknak a lehető legszélesebb körű terjesztését, amelyeknek a továbbadására jogosultak, és amelyeket közösen fejlesztettek ki vagy e megállapodás alapján kicserélésre vagy átadásra szánnak.

3. Az „információ” kifejezésen olyan nem titkosított, a nukleáris energiával kapcsolatos szabályozási, védelmi (biztosítéki intézkedésekkel kapcsolatos), hulladékkezelési, tudományos és műszaki adatok értendők – ideértve az értékelések és kutatások eredményeivel és módszereivel kapcsolatos információkat, valamint más ismereteket is –, amelyeket e megállapodás szerint nyújtanak, hoznak létre vagy cserélnek.

4. Az ebben a megállapodásban és mellékleteiben szereplő „védett információ” kifejezés olyan, e megállapodás szerint nyújtott, létrehozott vagy cserélt információt jelent, amely üzleti titkot vagy más védett vagy érzékeny üzleti információt tartalmaz (amelyből az információ birtokosa kereskedelmi hasznot szerezhet, vagy amely kereskedelmi előnyt jelenthet számára az információt nem birtoklókkal szemben), és csak olyan információ érthető rajta:

6. amelyet a tulajdonosa bizalmasan kezelt;

7. amilyen jellegű információt a tulajdonosa szokásosan bizalmasan kezel;

8. amelyet a tulajdonosa kizárólag azzal a kikötéssel közölt más személyekkel (ideértve az információt fogadó felet is), hogy azt bizalmasan kezeljék;

9. amelyhez az információt fogadó fél nem juthat hozzá más forrásból anélkül, hogy a továbbadás korlátozva volna; és

10. amely nincs még az információt fogadó fél birtokában.

6. cikk – Felelősség kizárása

Az e megállapodás és a kapcsolódó végrehajtási intézkedések szerint az egyik fél által a másik félnek továbbított információnak a továbbító fél legjobb tudomása és meggyőződése szerint helyesnek kell lennie. Az e megállapodás szerint az egyik fél által a másik félnek továbbított berendezéseknek és anyagoknak a továbbító fél legjobb tudomása és meggyőződése szerint alkalmasaknak kell lenniük a rendeltetésük szerinti használatra. A továbbító fél nem szavatolja, hogy a továbbított információt, eszközt vagy anyagot a fogadó fél vagy bármely harmadik fél bizonyos módon fel tudja használni vagy alkalmazni tudja. A felek által közösen létrehozott információknak és a közösen kifejlesztett berendezéseknek és anyagoknak mindkét fél legjobb tudomása és meggyőződése szerint helyeseknek, illetve a rendeltetésük szerinti használatra alkalmasaknak kell lenniük. Egyik fél sem szavatolja a közösen létrehozott információk helyességét vagy azt, hogy a közösen kifejlesztett berendezéseket és anyagokat bármelyik fél vagy bármely harmadik fél bizonyos módon fel tudja használni vagy alkalmazni tudja.

7. cikk - Szellemi tulajdonhoz fűződő jogok

Az e megállapodás szerint létrehozott vagy nyújtott szellemi tulajdon védelmét és felosztását a megállapodáshoz csatolt és annak elválaszthatatlan részét képező mellékletek – a szellemi tulajdonról szóló melléklet (A. melléklet) és a technológiakezelési melléklet (B. melléklet) – szabályozzák.

8. cikk – Munkatársak cseréje

Eltérő írásos megállapodás hiányában a munkatársak e megállapodás szerinti kihelyezésére és cseréjére a következő rendelkezéseket kell alkalmazni:

1. A másik fél beleegyezésével saját költségén bármely fél megfigyelheti a másik fél által végzett vizsgálati tevékenységeket és analitikai munkákat. A megfigyelés történhet rövid látogatások vagy munkatársak kihelyezése útján, ehhez azonban minden alkalommal meg kell szerezni a fogadó fél előzetes beleegyezését.

2. Valahányszor a megállapodás alapján kihelyezés vagy munkatárscsere merül fel, mindkét fél kiválasztja a megállapodás alapján tervbe vett tevékenységek elvégzése céljából a másik félhez kihelyezendő, kellően képzett munkaerőt. Minden ilyen munkatárscserét előzetesen a felek közötti levélváltás útján kölcsönösen egyeztetni kell, és ennek során hivatkozni kell erre a megállapodásra és a megállapodásnak a szellemi tulajdonnal kapcsolatos vonatkozó rendelkezéseire.

3. Mindkét fél maga felel a munkatársainak vagy az általa megbízott vállalkozóknak járó bérezésért, biztosításért és juttatásokért.

4. Mindegyik fél maga viseli a fogadó félhez kihelyezett munkatársai utazási és megélhetési költségeit.

5. A felek a kölcsönös megelégedettséget és a viszonosságot szem előtt tartva segítenek megfelelő szállást biztosítani a másik fél hozzájuk kihelyezett munkatársainak vagy megbízott vállalkozóinak (és azok családjának).

6. A fogadó fél minden szükséges segítséget megad a másik fél munkatársainak vagy megbízott vállalkozóinak (és azok családjának) az adminisztratív ügyintézéshez, így például az utazás megszervezéséhez és a munkavállalási engedély megszerzéséhez.

7. Mindegyik fél munkatársaira és vállalkozóira a fogadó létesítményben hatályos általános és különös munkavégzési szabályok és biztonsági előírások alkalmazandók.

9. cikk – Berendezések

Eltérő írásos megállapodás hiányában a felek által e megállapodás szerint egymás rendelkezésére bocsátott berendezésekre az alábbi rendelkezések vonatkoznak:

1. A küldő fél a lehető leghamarabb eljuttatja a másik félhez az átadandó berendezések részletes jegyzékét, a kapcsolódó specifikációkat, valamint a műszaki és tájékoztató dokumentációt.

2. A küldő fél által biztosított berendezések, alkatrészek és dokumentáció a küldő fél tulajdonában maradnak, és azokat a kölcsönös megegyezés szerinti tevékenység elvégzését követően vissza kell juttatni a küldő félnek.

3. A fogadó létesítmény biztosítja a berendezés elhelyezéséhez szükséges helyiségeket és védelmet, valamint adott esetben a felek előzetes megállapodása szerinti műszaki igényeknek megfelelő elektromos áramot, vizet és gázt.

4. A küldő fél vagy megbízottja(i) felel(nek) a berendezésnek a küldő fél országában, illetve – az Euratom esetében – létesítményében lévő eredeti helyéről a fogadó fél országába, illetve – az Euratom esetében – létesítményébe történő belépés helyéig történő szállítása költségeiért, biztonságáért és biztosításáért. Ha a küldő fél a berendezés visszajuttatására tart igényt, a küldő fél felel a berendezésnek a fogadó fél országába, illetve – az Euratom esetében – létesítményébe történő belépés eredeti helyétől a küldő fél országában, illetve – az Euratom esetében – létesítményében lévő végső rendeltetési helyig történő szállítása költségeiért, biztonságáért és biztosításáért.

5. A fogadó fél, vagy megbízottja(i) felel(nek) a berendezésnek a fogadó fél országába, illetve – az Euratom esetében – létesítményébe történő belépés helyétől a fogadó fél országában, illetve – az Euratom esetében – létesítményében lévő végső rendeltetési helyig történő szállítása költségeiért, biztonságáért és biztosításáért. Ha a küldő fél a berendezés visszajuttatására tart igényt, a fogadó fél felel a berendezésnek a fogadó fél országában, illetve – az Euratom esetében – létesítményében lévő végső rendeltetési helyétől a fogadó fél országába, illetve – az Euratom esetében – létesítményébe történő belépés eredeti helyéig történő szállítása költségeiért, biztonságáért és biztosításáért.

6. A küldő fél által a kölcsönös megállapodás szerinti tevékenységek elvégzése céljából biztosított berendezések tudományos, nem kereskedelmi jellegű eszköznek minősülnek, és a fogadó fél törekszik azok vámmentes belépésének biztosítására.

10. cikk – Minták és anyagok

Eltérő írásos megállapodás hiányában minták és anyagok e megállapodás szerinti szállítására és felhasználására az alábbi rendelkezések vonatkoznak:

1. Ha a felek a szállítást megelőzően másként nem állapodnak meg, a küldő fél által a fogadó fél rendelkezésére bocsátott minták és anyagok kísérletek, vizsgálatok és kiértékelés céljára szolgálnak, és nem küldendők vissza a küldő félnek.

2. Ha valamely fél mintát vagy anyagot kér a másik féltől, a kérő fél viseli a mintának vagy anyagnak a küldő féltől a rendeltetési helyig történő szállításával kapcsolatos összes költséget.

3. Mindegyik fél haladéktalanul közli a másik féllel az e megállapodás szerint egymásnak átadott minták és anyagok vizsgálatából és teszteléséből származó összes információt. Az 5. cikk (4) bekezdésében meghatározott védett információk, amelyeket a megállapodást megelőzően vagy annak hatályán kívül hoztak létre, akkor is védett információk maradnak, ha azokat a minták és anyagok vizsgálati eredményei vagy teszteredményei magukban foglalják. Az információk védettségét érvényesítő fél az ilyen információkat a vizsgálat vagy teszt összes eredményének megismerése után haladéktalanul köteles védett információként megjelölni, és erről azonnal értesíteni a másik felet. Minden védett minősítésű információt az A. melléklet III. szakaszában foglaltak szerint kell ellenőrizni. A felek továbbá egyetértenek és megállapodnak abban, hogy a másik félnek mintákat vagy anyagokat adó fél részleges vagy teljes jegyzéket is átadhat a minták vagy anyagok vizsgálatából vagy teszteléséből várt, az 5. cikk (4) bekezdése értelmében védettnek minősülő információk típusáról, és minden ilyen védett információt az A. melléklet III. szakaszában foglaltak szerint kell ellenőrizni.

11. cikk – Alkalmazandó jog

Mindegyik fél a rá vonatkozó hatályos jogi szabályozásnak megfelelően végzi el az ebben a megállapodásban szereplő tevékenységeket.

12. cikk – Viták rendezése

1. Az e megállapodás szerinti tevékenységekkel kapcsolatos kérdéseket és vitákat a felek tárgyalásos úton rendezik.

2. A megállapodás szerinti tevékenységekből eredő károk megtérítése a felek hatályos jogi szabályozásának megfelelően történik.

13. cikk - Költségek

Kifejezett eltérő írásos megállapodás hiányában a megállapodás szerinti együttműködésből eredő költségeket az a fél viseli, amelynél azok felmerülnek. A felek egyetértenek abban, hogy az ebben a megállapodásban szereplő tevékenységeknek a felek általi elvégzése adott esetben a finanszírozási forrásoknak a megfelelő hatóság által történő odaítélésétől függ.

14. cikk – További személyek és szervezetek

A felek kölcsönös megállapodás alapján felkérhetnek személyeket és szervezeteket a közszférából és a magánszférából arra, hogy – hacsak egyik vagy mindkét fél nem kívánja finanszírozni a részvételt – saját költségükön vegyenek részt a megállapodásban szereplő együttműködési tevékenységekben.

15. cikk – Hatálybalépés, módosítás és megszűnés

1. Ez a megállapodás az aláírásakor lép hatályba, öt éven keresztül marad hatályban, és automatikusan mindig újabb ötéves időtartamra megújul, kivéve, ha az egyik fél az első ötéves vagy bármely későbbi ötéves időszak vége előtt három hónappal írásban értesíti a másik felet felmondási szándékáról. Ez a megállapodás a felek kölcsönös írásos hozzájárulásával módosítható.

2. Ez a megállapodás hatályon kívül helyezi az 1995. évi megállapodást.

KELT […-ban/-ben], két példányban, 2010. […] […] napján.

az AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOK az EURÓPAI ATOMENERGIA-

ENERGIAÜGYI MINISZTÉRIUMA részéről KÖZÖSSÉG részéről:

A. melléklet

Szellemi tulajdonhoz fűződő jogok

A megállapodás 7. cikkének megfelelően ez a melléklet tárgyalja a jogok, előnyök és jogdíjak védelmét, valamint felosztását a felek között.

I. Tulajdonjog, jogok felosztása és gyakorlása

1. Ez a melléklet – a felek vagy megbízottaik kifejezett külön megállapodása hiányában – az e megállapodás alapján végzett valamennyi együttműködési tevékenységre alkalmazandó. A felek biztosítják a megállapodás és a vonatkozó végrehajtási intézkedések szerint létrehozott vagy átadott szellemi tulajdon megfelelő szintű, hatásos védelmét. A feleknek kellő időben védelmet kell szerezniük ezen szellemi tulajdonnak.

2. E megállapodás alkalmazásában a „szellemi tulajdon” kifejezés jelentése megegyezik a Szellemi Tulajdon Világszervezetének létrehozásáról szóló, 1967. július 14-i stockholmi egyezmény 2. cikkében szereplő meghatározással, és a felek megállapodása szerint magában foglalhat más tárgykört is.

3. A felek kölcsönösen biztosítják, hogy a másik fél hozzájusson az e melléklet szerint neki járó szellemi tulajdonjogokhoz, úgy, hogy szerződés útján vagy szükség esetén más jogi úton megszerzi ezeket a jogokat a saját résztvevőitől. Ez a melléklet másképp nem módosítja vagy sérti a jogoknak valamely fél és annak állampolgárai közötti, az adott fél jogi szabályozásából és joggyakorlatából következő felosztását.

4. A szellemi tulajdonnal kapcsolatos vitákat az érintett részt vevő intézmények, vagy szükség esetén a felek és megbízottaik közötti tárgyalások útján kell rendezni. A felek kölcsönös megegyezése alapján a vitát – kötelező erejű ítélet végett – választottbíróság elé lehet vinni, a nemzetközi jog vonatkozó előírásaival összhangban. Eltérő megállapodás hiányában az Egyesült Nemzetek Nemzetközi Kereskedelmi Jogi Bizottságának (UNCITRAL) választottbírósági szabályzata az irányadó.

5. E megállapodás megszüntetése vagy hatályának lejárta nem befolyásolja az e melléklet szerinti jogokat és kötelezettségeket.

6. A közös kutatásból, azaz a mindkét fél támogatásával, együttműködésben folytatott kutatásból származó, a felek által előzetesen meghatározott terjedelmű és közösen létrehozott szellemi tulajdon a felek közös tulajdonába kerül, kivéve, ha arról másként állapodnak meg. Szintén közös tulajdonba kerül az a szellemi tulajdon, amelynek létrehozásában mindkét fél részt vett, és amelynek jellemzői a vonatkozó szellemi tulajdonhoz fűződő jogok kérelmezése, megszerzése és/vagy hatályban tartása tekintetében nem választhatók szét. Ebben az esetben a felek egy társtulajdonosi megállapodásban – e melléklet rendelkezéseivel összhangban – maguk között megállapodnak az adott szellemi tulajdon tulajdonjogának felosztásáról és gyakorlásáról. Ez a társtulajdonosi megállapodás elkészíthető a B. mellékletben előírt technológiakezelési terv részeként, vagy külön dokumentumként. A tervnek ki kell terjednie az elsősorban a tanulmányaik vagy képzésük részeként odalátogató kutatók (azaz vendégkutatók) kezelésére is.

7. Ha valamely fél megállapítása szerint egy adott projekt várhatóan olyan szellemi tulajdon létrejöttéhez fog vezetni, vagy már olyan szellemi tulajdon létrejöttéhez vezetett, amelyet a másik fél jogi szabályozása nem véd, a felek haladéktalanul egyeztetnek az adott szellemi tulajdonhoz fűződő jogok felosztásáról. Ha az egyeztetések megkezdésétől számított három hónapon belül a felek nem jutnak megállapodásra, az adott projektben végzett együttműködést bármely fél kérésére be kell szüntetni.

II. Tudományos irodalom

A melléklet III. szakaszának a nem nyilvános információk kezelésére vonatkozó rendelkezéseire is figyelemmel az alábbi eljárásokat kell alkalmazni:

1. Mindkét felet nem kizárólagos, visszavonhatatlan, jogdíjmentes engedély illeti meg minden országban arra, hogy lefordítson, sokszorosítson és nyilvánosan terjesszen olyan információkat, amelyek tudományos és szakmai folyóiratban, cikkben, jelentésben, könyvben vagy más tájékoztatási eszköz révén hozzáférhetők, és amelyek közvetlenül az e megállapodás keretében végzett közös kutatásból származnak.

2. Az e rendelkezés szerint létrejött, szerzői jogi oltalom alatt álló művek nyilvánosan terjesztett példányainak mindegyikén fel kell tüntetni a mű szerzőinek nevét, kivéve akkor, ha valamelyik szerző kifejezetten kéri neve elhagyását. Ezenkívül minden példányon jól láthatóan fel kell tüntetni, hogy a mű a felek közös támogatásával jött létre.

III. Védett információk

A. Dokumentum jellegű védett információk

1. Mindegyik fél vagy megbízottja a lehető leghamarabb meghatározza, hogy mely információkat kíván e megállapodás kapcsán a nyilvánosság elől elzárni, többek között az alábbi szempontok alapján:

11. az információ titkossága, abban az értelemben, hogy egészét vagy részeinek elrendezését vagy kapcsolódását tekintve az információ nem közismert és jogszerűen nem lehet könnyen hozzáférni;

12. az információnak az a tényleges vagy potenciális kereskedelmi értéke, amely titkosságából ered;

13. az információt jogszerűen kezelő személy a körülmények alapján alaposnak tűnő indokkal lépéseket tett az információ titkosságának megőrzéséért;

14. A felek vagy megbízottaik bizonyos esetekben megállapodhatnak, hogy eltérő rendelkezés hiányában az e megállapodás szerinti közös kutatások során átadott, cserélt vagy létrehozott információk sem részben, sem egészükben nem hozhatók nyilvánosságra.

2. Mindkét szerződő fél biztosítja, hogy az e megállapodás szerinti védett információt és annak megkülönböztetett jellegét a másik fél könnyen felismerhesse, például megfelelő jelölés vagy korlátozó felirat révén. Ez az említett információ bármilyen – teljes vagy részleges – másolatára is vonatkozik.

Ha valamely fél olyan információ birtokába jut, amely e megállapodás értelmében védett, annak megkülönböztetett jellegére tekintettel kell lennie. Ezek a korlátozások automatikusan megszűnnek azzal, ha az információt annak tulajdonosa korlátozás nélkül nyilvánosságra hozza.

3. Az e megállapodás alkalmazása során átadott védett információt a fogadó fél továbbadhatja az általa alkalmazott személyeknek, beleértve az általa megbízott vállalkozókat és a fogadó fél azon érintett szervezeti egységeit is, amelyek a folyamatban lévő közös kutatás meghatározott céljai érdekében való munkavégzésre felhatalmazást kaptak, a szükséges mérték elvét követve, és azzal a feltétellel, hogy az összes ilyen módon továbbadott védett információ az egyes felek törvényi és rendeleti rendelkezéseinek megfelelő védelemben részesül, és védett volta a fentiek értelmében könnyen megállapítható.

4. A felek megfelelő jelzési eljárásokat alkalmaznak a dokumentum jellegű védett információk megjelölésére.

B. Nem dokumentum jellegű védett információk

A megállapodás alapján szervezett kollokviumokon és más találkozókon átadott nem dokumentum jellegű védett információkat és egyéb, bizalmas vagy megkülönböztetetten kezelt információkat, illetőleg a személyzet bevonásából, a létesítmények használatából vagy a közös projektekből származó információkat a felek és megbízottaik ugyanazon elvek szerint kezelik, mint amelyeket a megállapodás a dokumentum jellegű információkra ír elő, feltéve hogy az ilyen védett vagy egyéb, bizalmas vagy megkülönböztetett információt fogadó felet legkésőbb az információ átadásakor írásban tájékoztatták az átadott információ bizalmas jellegéről.

C. Ellenőrzés

Mindkét fél igyekszik elérni, hogy az e megállapodás alapján birtokába jutott védett információkat az itt leírtak szerint ellenőrzése alatt tartsa. Ha valamelyik fél arra a megállapításra jut, hogy nem lesz képes eleget tenni a fenti A. és B. pont terjesztést tiltó rendelkezéseinek, vagy ezt okkal valószínűsíti, erről azonnal értesítenie kell a másik felet. Ezután a felek konzultálnak, hogy megfelelő intézkedéseket dolgozzanak ki.

IV. Egyéb megfontolások

Amennyiben a megállapodás szerinti együttműködési tevékenységek során olyan számítógépes kódok kerülnek átadásra vagy jönnek létre, amelyeket kellő időben védett információnak minősítenek, mindegyik fél a hatályos törvényi és rendeleti rendelkezéseinek és igazgatási eljárásainak megfelelően biztosítja e kódok védelmét.

B. melléklet

Technológiakezelési terv

1. A felek ésszerű időn belül értesítik egymást minden olyan szellemi tulajdonhoz fűződő jogról, amely e megállapodás (vagy a vonatkozó végrehajtási intézkedések) alkalmazásából származik.

2. Az egyes felek által a megállapodás szerinti együttműködés keretében létrehozott szellemi tulajdon az adott fél tulajdonába kerül. A másik fél nem kizárólagos, visszavonhatatlan, jogdíjmentes engedéllyel rendelkezik, hogy ezt a megállapodás alkalmazása során keletkező szellemi tulajdont kizárólag kutatási és fejlesztési célra felhasználja.

3. A kutatás során közösen létrehozott, a fenti A. melléklet I.6. pontjának megfelelő szellemi tulajdon esetében mindegyik fél jogosult az arra vonatkozó jogokat és előnyöket a saját területén megszerezni. Minden más területen a felek a jogokat közösen hasznosítják.

4. A közös kutatás során létrehozott szellemi tulajdonra vonatkozóan a felek megállapodhatnak a jogoknak a 3. bekezdéstől eltérő felosztásában és hasznosításában is.

5. Mindegyik félnek kellő időben védelmet kell szereznie azon szellemi tulajdonnak, amelynek kapcsolódó jogai és előnyei a technológiakezelési terv értelmében őt illetik meg.

6. Az (A. melléklet I.6. pontjában definiált) vendégkutatók a fogadó intézmény politikájával összhangban szellemi tulajdonhoz fűződő jogokat és részesedést kaphatnak a fogadó intézmény által az említett szellemi tulajdonnal kapcsolatos jogok használatának engedélyezéséből szerzett jogdíjakból.

[1] COM(2008) 507 végleges, 2008. 08. 04.