HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja CE 75/1

10/2009/EK KÖZÖS ÁLLÁSPONT

a Tanács által 2009. január 9-én elfogadva

az Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség létrehozásáról szóló, …-i …/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2009/C 75 E/01)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

(1) A Bizottság „Európai energiapolitika” című, 2007. január 10-i közleményében kiemelte annak jelentőségét, hogy lezáruljon a villamos energia és a földgáz belső piacának létrehozása. A dokumentum e célkitűzés elérése szempontjából kulcsfontosságú intézkedésként jelölte meg a közösségi szintű szabályozási keret javítását.

(2) A 2003/796/EK bizottsági határozat (4) villamosenergia- és gázipari szabályozó hatóságok európai csoportja (ERGEG) névvel független villamosenergia- és gázügyi tanácsadó csoportot hozott létre, amelynek feladata, hogy megkönnyítse a tagállami szabályozó szervek közötti, illetve az e szervek és a Bizottság közötti konzultációt, koordinációt és együttműködést a villamos energia és a földgáz belső piacának megszilárdítása céljából. Ez a csoport a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2003. június 26-i 2003/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5), valamint a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 2003. június 26-i 2003/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) alapján kijelölt nemzeti szabályozó hatóságok képviselőiből áll.

(3) Az ERGEG a létrehozása óta kifejtett tevékenységével kedvezően hatott a villamos energia és a gáz belső piacára. Azt azonban széles körben elismerik az ágazatban, és erre maga az ERGEG is tett javaslatot, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok közötti önkéntes együttműködésnek olyan, közösségi struktúrában kell most megvalósulnia, amely világos hatáskörrel rendelkezik, és amely jogosult meghatározott esetekben egyedi szabályozó határozatokat elfogadni.

(4) A 2007. márciusi Európai Tanács felkérte a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a nemzeti szabályozók együttműködését szolgáló független mechanizmus kialakítására.

(5) A központi szerv erőforrásigényeire vonatkozó hatásvizsgálatból világossá vált, hogy egy független központi szerv hosszú távon számos előnyt nyújt más lehetőségekhez képest. Ezért létre kell hozni egy Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökséget (az Ügynökség).

(6) Az Ügynökségnek biztosítania kell, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok a szabályozási feladataikat a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, …-i 2009/…/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (7) és a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, …-i 2009/…/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (7) összhangban kellően összehangoltan lássák el, és hogy ezek szükség esetén közösségi szinten valósuljanak meg. E célból szükséges az Ügynökség függetlenségének, műszaki és szabályozói jogkörének, átláthatóságának és hatékonyságának a biztosítása.

(7) Az Ügynökségnek nyomon kell követnie a villamosenergia-átviteli és a földgázszállítási rendszerek üzemeltetőinek regionális együttműködését, valamint a villamosenergia-piaci átvitelirendszer-üzemeltetők európai hálózatára (villamosenergia-piaci ENTSO) és a gázpiaci szállításirendszer-üzemeltetők európai hálózatára (földgázpiaci ENTSO) háruló feladatok végrehajtását. Az Ügynökség részvétele kulcsfontosságú annak biztosításához, hogy a szállításirendszer-, illetve az átvitelirendszer-üzemeltetők hatékonyan és átláthatóan, a villamosenergia és a földgáz belső piacát előmozdítva működjenek együtt.

(8) Az Ügynökség fontos szerepet játszik azon kötelező erővel nem rendelkező keretjellegű iránymutatások kidolgozásában, amelyekkel az üzemi és kereskedelmi szabályzatoknak összhangban kell állniuk. Az Ügynökségnek továbbá céljával összhangban célszerű részt vennie az üzemi és kereskedelmi szabályzatok tervezetének felülvizsgálatában (mind azok kidolgozásakor, mind pedig módosításakor) – annak biztosítására, hogy ezek összhangban álljanak a kötelező erővel nem rendelkező keretjellegű iránymutatásokkal –, mielőtt javasolná a Bizottságnak azok elfogadását.

(9) Helyénvaló olyan keretet létrehozni, amelyben a nemzeti szabályozó hatóságok képesek együttműködni egymással. Ennek a keretnek elő kell segítenie a villamos energia és a földgáz belső piacára vonatkozó szabályozásnak az egész Közösségben történő egységes alkalmazását. Az egynél több tagállamot érintő helyzetek tekintetében az Ügynökséget fel kell hatalmazni arra, hogy egyedi határozatokat fogadjon el. Ez a jogkör bizonyos feltételek mellett kiterjed a műszaki kérdésekre, a két vagy több tagállamot összekötő vagy erre alkalmas villamosenergia- és földgáz-infrastruktúrák szabályozási rendszerére, és végső esetben az új villamosenergia-rendszerösszekötőknek a belső piaci szabályok alóli mentességeire, valamint az egynél több tagállam területén elhelyezkedő új földgáz-infrastruktúrára.

(10) Mivel az Ügynökség áttekintéssel bír a nemzeti szabályozó hatóságokról, a Bizottság felé tanácsadói szerepet kell betöltenie piacszabályozási kérdésekben. Továbbá elő kell írni, hogy az Ügynökség tájékoztassa a Bizottságot, ha azt tapasztalja, hogy az átvitelirendszer-, illetőleg a szállításirendszer-üzemeltetők közötti együttműködés nem hozza meg a szükséges eredményeket, vagy hogy egy nemzeti szabályozó hatóság, amelynek a határozata nem felel meg az iránymutatásoknak, nem megfelelően követi az Ügynökség véleményében foglaltakat.

(11) Az Ügynökség számára ezenfelül lehetővé kell tenni, hogy kötelező erővel nem rendelkező iránymutatások kibocsátásával segítse a szabályozó hatóságokat és a piaci szereplőket a bevált gyakorlatok megosztásában.

(12) Az Ügynökség szerkezetét hozzá kell igazítani az energiapiaci szabályozás sajátos igényeihez. Különösen teljes mértékben figyelembe kell venni a nemzeti szabályozó hatóságok konkrét szerepét és függetlenségi igényét.

(13) Az ügyvezető tanácsnak kellő felhatalmazást kell kapnia arra, hogy összeállítsa a költségvetést, ellenőrizze annak végrehajtását, belső szabályzatot dolgozzon ki, pénzügyi szabályzatot fogadjon el és kinevezze az igazgatót. Az ügyvezető tanács tagjainak – akiket a Tanács nevez ki – megújítására rotációs rendszert kell alkalmazni a tagállamok hosszú távon kiegyensúlyozott részvételének biztosítása érdekében.

(14) Az Ügynökséget kellő hatáskörrel kell felruházni, hogy szabályozási feladatait hatékonyan és mindenekelőtt függetlenül végezhesse. A szabályozó hatóságok függetlensége nemcsak a helyes irányítás alapelvei közé tartozik, hanem a piaci bizalom fenntartásához is elengedhetetlen. A vonatkozó nemzeti hatóságuk nevében eljáró tagjainak sérelme nélkül, a szabályozók tanácsának minden piaci érdektől függetlenül kell eljárnia, és nem kérhet vagy fogadhat el utasításokat egyetlen tagállam kormányától, a Bizottságtól vagy bármely köz- vagy magánjogi jogalanytól sem.

(15) Amikor az Ügynökség döntéshozatali hatáskörökkel rendelkezik, az eljárás gazdaságossága okán az érdekelt felek számára lehetővé kell tenni, hogy az Ügynökségen belül működő, de annak igazgatással és piacszabályozással foglalkozó szerveitől független fellebbezési tanácshoz forduljanak jogorvoslatért. A folytonosság érdekében a fellebbezési tanács tagjainak kinevezése vagy hivataluk megújítása során lehetővé kell tenni a testület részleges megújítását.

(16) Az Ügynökséget elsősorban az Európai Unió általános költségvetéséből, díjakból és önkéntes hozzájárulásokból kell finanszírozni. Így különösen a szabályozó hatóságok által a közösségű szintű együttműködés céljára elkülönített forrásoknak ezután is az Ügynökség rendelkezésére kell állniuk. Az Európai Unió általános költségvetését terhelő összes támogatásra továbbra is a közösségi költségvetési eljárást kell alkalmazni. Ezenkívül a számlák ellenőrzését a Számvevőszéknek az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (8) 91. cikkével összhangban kell elvégeznie.

(17) Az Ügynökségnek kiváló szakembereket kell foglalkoztatnia. Az Ügynökségnek hasznosítania kell különösen a nemzeti szabályozó hatóságok, a Bizottság és a tagállamok által kirendelt munkatársak szaktudását és tapasztalatát. Az Ügynökség személyzetére a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendeletben (9) foglalt, az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata és az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételei (a továbbiakban: Személyzeti szabályzat, illetve Alkalmazási feltételek), valamint az Európai Közösségek intézményei által az említett szabályzat és feltételek alkalmazása céljából közösen elfogadott szabályok alkalmazandók. Az ügyvezető tanácsnak a Bizottsággal egyetértésben el kell fogadnia a szükséges végrehajtási intézkedéseket.

(18) Az Ügynökségnek a közösségi szerveknél tárolt iratokhoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó általános szabályokat kell alkalmaznia. Az ügyvezető tanácsnak gyakorlati intézkedéseket kell kialakítania az üzleti szempontból érzékeny adatok és a személyes adatok védelmére.

(19) A Közösség által megkötendő megállapodásokkal összhangban lehetővé kell tenni, hogy a Közösségben tagsággal nem rendelkező országok is részt vehessenek az Ügynökség munkájában.

(20) Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (10) összhangban kell elfogadni.

(21) A Bizottságot különösen fel kell hatalmazni arra, hogy elfogadja az azokban az esetekben szükséges iránymutatásokat, amelyekben az Ügynökség a határokon átnyúló infrastruktúrák hozzáférésének és üzemeltetés-biztonságának feltételeiről szóló határozathozatalra illetékes. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és e rendelet új elemekkel történő kiegészítése által annak nem alapvető fontosságú elemei módosítására irányulnak, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(22) Mivel e rendelet célját, azaz a nemzeti szabályozó hatóságok közösségi szintű együttműködését a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően e rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

Létrehozás és jogállás

1. cikk

Létrehozás

(1) Ez a rendelet létrehozza az Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökséget (az Ügynökség).

(2) Az Ügynökség célja a 2009/…/EK irányelv 34. cikkében és a 2009/…/EK irányelv 38. cikkében említett szabályozó hatóságoknak az általuk nemzeti szinten ellátott szabályozási feladatok közösségi szintű gyakorlásában való támogatása, valamint – szükség esetén – e hatóságok tevékenységének összehangolása.

(3) Végleges elhelyezéséig az Ügynökség a Bizottság helyiségeiben működik.

2. cikk

Jogállás

(1) Az Ügynökség jogi személyiséggel rendelkező közösségi szerv.

(2) Az Ügynökséget valamennyi tagállamban a nemzeti jog által a jogi személyeknek nyújtott legteljesebb jogképesség illeti meg. Az Ügynökség jogosult különösen ingó és ingatlan vagyont szerezni, illetőleg azt elidegeníteni, valamint bírósági eljárásban félként részt venni.

(3) Az Ügynökséget igazgatója képviseli.

3. cikk

Összetétel

Az Ügynökséget a következők alkotják:

a) az ügyvezető tanács, amely a 12. cikkben meghatározott feladatokat gyakorolja;

b) a szabályozók tanácsa, amely a 14. cikkben meghatározott feladatokat gyakorolja;

c) az igazgató, aki a 16. cikkben meghatározott feladatokat gyakorolja;

d) a fellebbezési tanács, amely a 18. cikkben meghatározott feladatokat gyakorolja.

4. cikk

Az Ügynökség jogi aktusainak típusai

Az Ügynökség:

a) a szállításirendszer-, illetve átvitelirendszer-üzemeltetőknek (a továbbiakban együtt: átvitelirendszer-üzemeltetők) címzett véleményeket és ajánlásokat bocsáthat ki;

b) a szabályozó hatóságoknak címzett véleményeket bocsáthat ki;

c) a Bizottságnak címzett véleményeket és ajánlásokat bocsáthat ki;

d) a 7., 8. és 9. cikkben említett konkrét esetekben egyedi határozatokat hozhat.

II. FEJEZET

Feladatok

5. cikk

Általános feladatok

Az Ügynökség – a Bizottság felkérésére vagy saját kezdeményezésére – véleményt terjeszthet a Bizottság elé minden olyan kérdésben, amely összefügg alapításának céljával.

6. cikk

Az átvitelirendszer-üzemeltetők együttműködésével összefüggő feladatok

(1) Az Ügynökség –a villamos energia határokon keresztül történő kereskedelme esetén alkalmazandó hálózati hozzáférési feltételekről szóló, …-i …/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 5. cikkének (2) bekezdésével, illetve a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről szóló, …-i …/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 5. cikkének (2) bekezdésével összhangban – véleményt terjeszt a Bizottság elé a villamosenergia-piaci ENTSO és a földgázpiaci ENTSO alapszabályának tervezetéről, tagjegyzékéről és eljárási szabályzatának tervezetéről.

(2) Az Ügynökség – az …/2009/EK rendelet 9. cikkében, illetve az …/2009/EK rendelet 9. cikkében foglaltaknak megfelelően – nyomon követi a villamosenergia-piaci ENTSO és a földgáz-piaci ENTSO feladatainak végrehajtását.

(3) Az Ügynökség véleményt terjeszthet:

a) a villamosenergia-ENTSO és a földgáz-piaci ENTSO elé – az …/2009/EK rendelet 8. cikke (2) bekezdésében, illetve az …/2009/EK rendelet 8. cikke (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – az üzemi és kereskedelmi szabályzatról; és

b) a villamosenergia-piaci ENTSO és a földgáz-piaci ENTSO elé – a …/2009/EK rendelet 9. cikke (2) bekezdése első albekezdésében, illetve a …/2009/EK rendelet 9. cikke (2) bekezdése első albekezdésében foglaltaknak megfelelően – az éves munkaprogram tervezetéről és a tíz évre szóló, nem kötelező érvényű hálózatfejlesztési terv tervezetéről.

(4) Az Ügynökség kellő indokolással ellátott véleményt, valamint ajánlásokat terjeszt a villamosenergia-piaci ENTSO és a Bizottság elé, ha úgy ítéli meg, hogy az …/2009/EK rendelet 9. cikkének (2) bekezdésének második albekezdésével és az …/2009/EK rendelet 9. cikkének (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban hozzá benyújtott éves munkaprogram tervezete vagy a tíz évre szóló, nem kötelező érvényű hálózatfejlesztési terv tervezete nem segíti elő a megkülönböztetés-mentességet, a tényleges versenyt és a piac hatékony működését, illetve a harmadik felek részére is hozzáférést biztosító, határkeresztező rendszerösszeköttetés kellő szintjét.

Az Ügynökség keret jellegű, kötelező erővel nem rendelkező iránymutatás-tervezetet nyújt be a Bizottságnak, ha erre az …/2009/EK rendelet 6. cikkének (2) bekezdése és az …/2009/EK rendelet 6. cikkének (2) bekezdése értelmében felkérést kap. Az Ügynökség felülvizsgálja majd újból benyújtja a keret jellegű, kötelező erővel nem rendelkező iránymutatás tervezetét a Bizottságnak, ha erre az …/2009/EK rendelet 6. cikkének (4) bekezdése és az …/2009/EK rendelet 6. cikkének (4) bekezdése értelmében felkérést kap.

Az Ügynökség a …/2009/EK rendelet 6. cikkének (7) bekezdésével és az …/2009/EK rendelet 6. cikkének (7) bekezdésével összhangban indokolással ellátott véleményt nyújt a villamosenergia-ENTSO számára az üzemi és kereskedelmi szabályzatról.

Az Ügynökség a Bizottság elé terjeszti és javasolhatja az üzemi és kereskedelmi szabályzat elfogadását a …/2009/EK rendelet 6. cikkének (9) bekezdésével és a …/2009/EK rendelet 6. cikkének (9) bekezdésével összhangban. Az Ügynökség üzemi és kereskedelmi szabályzattervezetet készít és terjeszt a Bizottság elé, ha erre az …/2009/EK rendelet 6. cikkének (10) bekezdése és az …/2009/EK rendelet 6. cikkének (10) bekezdése értelmében felkérést kap.

(5) Az Ügynökség az …/2009/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdésével és az …/2009/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdésével összhangban kellő indokolással ellátott véleményt terjeszt a Bizottság elé, ha a villamosenergia-ENTSO nem hajtotta végre az …/2009/EK rendelet 8. cikkének (2) bekezdése és az …/2009/EK rendelet 8. cikkének (2) bekezdése szerint kidolgozott üzemi és kereskedelmi szabályzatot, vagy egy olyan szabályzatot, amelyet az ezen rendeletek 6. cikke (1)–(10) bekezdésével összhangban dolgoztak ki, de amelyet a Bizottság az említett rendeletek 6. cikke (11) bekezdésének értelmében nem fogadott el.

(6) Az Ügynökség figyelemmel kíséri és elemzi az üzemi és kereskedelmi szabályzatok és a Bizottság által a …/2009/EK rendelet 6. cikk (11) bekezdésében és a …/2009/EK rendelet 6. cikk (11) bekezdésében meghatározottak szerint elfogadott iránymutatások végrehajtását, és azoknak a piaci integráció, valamint a megkülönböztetés-mentesség, a tényleges verseny és a piac hatékony működésének megkönnyítését célzó alkalmazandó szabályok harmonizációjára kifejtett hatását, és erről jelentést tesz a Bizottságnak.

(7) Az Ügynökség figyelemmel kíséri az átvitelirendszer-üzemeltetők közötti, az …/2009/EK rendelet 12. cikkében és az …/2009/EK rendelet 12. cikkében említett regionális együttműködést, és véleményei, ajánlásai és határozatai meghozatalakor kellőképpen figyelembe veszi ezen együttműködés eredményét.

7. cikk

A nemzeti szabályozó hatóságokkal összefüggő feladatok

(1) Az Ügynökség műszaki kérdésekben egyedi határozatokat fogad el, amennyiben ezekről a határozatokról a 2009/…/EK irányelv, a 2009/…/EK irányelv, az …/2009/EK rendelet vagy az …/2009/EK rendelet rendelkezik.

(2) Az Ügynökség – saját munkaprogramjával összhangban vagy a Bizottság kérésére – nem kötelező erejű iránymutatásokat fogadhat el, hogy a szabályozó hatóságokat és a piaci szereplőket segítse a bevált gyakorlat egymással való megosztásában.

(3) Az Ügynökség előmozdítja a nemzeti szabályozó hatóságok közötti és a regionális szintű szabályozó hatóságok közötti együttműködést, és véleményei, ajánlásai és határozatai meghozatalakor kellőképpen figyelembe veszi ezen együttműködés eredményét. Ha az Ügynökség úgy ítéli meg, hogy kötelező erejű szabályokat szükséges megállapítani ezen együttműködésre vonatkozóan, megfelelő ajánlásait benyújtja a Bizottságnak.

(4) Az Ügynökség – bármely szabályozó hatóság vagy a Bizottság kérésére – véleményt bocsáthat ki arról, hogy egy szabályozó hatóság a 2009/…/EK irányelv, a 2009/…/EK irányelv, az …/2009/EK rendelet, illetve az …/2009/EK rendelet szerinti iránymutatásoknak megfelelő határozatot hozott-e.

(5) Ha egy nemzeti szabályozó hatóság az Ügynökség (4) bekezdés szerinti véleményében foglaltaknak az átvételtől számított négy hónapon belül nem tesz megfelelően eleget, az Ügynökség erről értesíti a Bizottságot.

(6) Ha egy nemzeti szabályozó hatóságnak a 2009/…/EK irányelv, a 2009/…/EK irányelv, az …/2009/EK rendelet, illetve az …/2009/EK rendelet szerinti iránymutatások alkalmazása egy konkrét esetben nehézségeket okoz, az kikérheti az Ügynökség véleményét. Az Ügynökség – a Bizottsággal folytatott egyeztetést követően – az ilyen kérelem beérkezésétől számított négy hónapon belül véleményt bocsát ki.

(7) A 8. cikkel összhangban az Ügynökség határoz a két vagy több tagállamot összekötő vagy erre alkalmas villamosenergia- és gázinfrastruktúrákhoz való hozzáférésre és az üzemeltetés biztonságára vonatkozó feltételekről.

8. cikk

A határokon átnyúló infrastruktúrához való hozzáférésre és az üzemeltetés biztonságára vonatkozó feltételekkel kapcsolatos feladatok

(1) A határokon átnyúló infrastruktúrák tekintetében az Ügynökség kizárólag abban az esetben határoz a nemzeti szabályozó hatóságok hatáskörébe tartozó szabályozási kérdésekről, amelyek a hozzáférésre és az üzemeltetés biztonságára vonatkozó feltételeket is magukban foglalhatják, ha

a) az illetékes nemzeti szabályozó hatóságok nem tudtak megállapodásra jutni azon időponttól számított hat hónapon belül, amikor a kérdést a szabályozó hatóságok közül az utolsóhoz is beterjesztették; vagy

b) az illetékes nemzeti szabályozó hatóságok közösen ezt kérik.

Az illetékes nemzeti szabályozó hatóságok együttesen kérvényezhetik az a) pontban említett időszak legfeljebb hat hónappal való meghosszabbítását.

Döntésének előkészítése során az Ügynökség konzultációt folytat a nemzeti szabályozó hatóságokkal és az érintett átvitelirendszer-üzemeltetőkkel, valamint tájékoztatást kap valamennyi érintett átvitelirendszer-üzemeltető javaslatairól és észrevételeiről.

(2) A határokon átnyúló infrastruktúrákhoz való hozzáférésre vonatkozó feltételek kiterjednek az alábbiakra:

a) a kapacitáselosztásra vonatkozó eljárás;

b) az elosztásra vonatkozó időkeretek;

c) a szűk keresztmetszetek kezeléséből származó bevételek elosztása;

d) az infrastruktúra használóira kivetett díjak az …/2009/EK rendelet 17. cikke (1) bekezdésének d) pontjában és a 2009/…/EK irányelv 35. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említettek szerint.

(3) Amennyiben egy ügyet az (1) bekezdésnek megfelelően az Ügynökség elé terjesztettek, az Ügynökség

a) az előterjesztés napjától számított 6 hónapon belül meghozza határozatát;

b) szükség esetén ideiglenes határozatot hozhat az ellátás biztonságának vagy az adott infrastruktúra vonatkozásában az üzemeltetés biztonságának szavatolása érdekében.

(4) A Bizottság iránymutatásokat fogadhat el arra vonatkozóan, hogy az Ügynökség mely esetekben illetékes a határokon átnyúló infrastruktúrák vonatkozásában a hozzáférés és az üzemeltetés-biztonság feltételeiről határozatot hozni. Ezeket az intézkedéseket, amelyek a rendelet kiegészítése által annak nem alapvető fontosságú elemei módosítására irányulnak. az e rendelet 31. cikke (2) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

9. cikk

Egyéb feladatok

(1) Az Ügynökség végső esetben az …/2009/EK rendelet 17. cikkének (5) bekezdése alapján mentesítésről határozhat. Az Ügynökség továbbá a 2009/…/EK irányelv 35. cikkének (4) bekezdése alapján is adhat mentesítést, ha az érintett infrastruktúra egynél több tagállam területén található.

(2) Az Ügynökség a Bizottság kérésére az …/2009/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja vagy az …/2009/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján véleményt ad a nemzeti szabályozó hatóságok tanúsításra vonatkozó határozatairól.

10. cikk

Konzultációk

Feladatainak végrehajtása során – különösen az átviteli rendszer-üzemeltetőket érintő feladatok esetében – az Ügynökség átfogó, korai, nyílt és átlátható konzultációt folytat a piaci szereplőkkel, az átvitelirendszer-üzemeltetőkkel, a fogyasztókkal, a végfelhasználókkal és – megfelelő esetben – a versenyhatóságokkal, azok hatáskörének sérelme nélkül.

III. FEJEZET

Szervezeti felépítés

11. cikk

Az ügyvezető tanács

(1) Az ügyvezető tanács hat tagból áll. Valamennyi tag rendelkezik egy póttaggal. A Bizottság egy tagot és póttagot, a Tanács öt tagot és azok póttagjait nevez ki. A tagok megbízatása négy évre szól, és egyszer megújítható. Az első hivatali idő esetében a tagok és póttagjaik felének hivatali ideje hat év.

(2) Az ügyvezető tanács saját tagjai közül elnököt és alelnököt nevez ki. Az alelnök hivatalból helyettesíti az elnököt, ha az akadályoztatva van feladatai ellátásában. Az elnök és az alelnök megbízatása két évre szól, és egyszer megújítható. Az elnök és az alelnök megbízatása azonban minden esetben véget ér az ügyvezető tanácsban betöltött tagság megszűnésével.

(3) Az ügyvezető tanács üléseit az elnök hívja össze. A szabályozók tanácsának elnöke vagy az e tanács által kijelölt személy és az Ügynökség igazgatója részt vesznek az üléseken, kivéve ha az igazgatót illetően az ügyvezető tanács másképpen határoz. Az ügyvezető tanács évente legalább kétszer rendes ülést tart. Ezenkívül elnöke kezdeményezésére, a Bizottság kérésére vagy saját tagjai legalább egyharmadának kérésére is összeül. Az ügyvezető tanács bárkit felkérhet, akinek a véleménye érdeklődésre tarthat számot, hogy ülésein megfigyelőként részt vegyen. Az ügyvezető tanács tagjai – az eljárási szabályzatra is figyelemmel – tanácsadók és szakértők segítségét is igénybe vehetik. Az ügyvezető tanács titkársági feladatait az Ügynökség látja el.

(4) Az ügyvezető tanács a jelen levő tagok kétharmados többségével határoz.

(5) Minden tag egy szavazattal rendelkezik. Az ügyvezető tanács eljárási szabályzata részletesebben meghatározza:

a) a szavazás rendjét, így különösen azt, hogy egy tag milyen feltételek alapján járhat el egy másik tag nevében, valamint azt, hogy adott esetben milyen szabályok vonatkoznak a határozatképességre;

b) az ügyvezető tanács Tanács által kinevezett tagjainak utánpótlásával kapcsolatos rotáció rendjét, a tagállamok kiegyensúlyozott részvételének hosszú távon történő biztosítása érdekében.

(6) Az ügyvezető tanács tagja nem lehet a szabályozók tanácsának tagja is.

(7) Az ügyvezető tanács tagjai függetlenül, a közérdeknek megfelelően járnak el. E célból valamennyien kötelezettségvállalási és érdekeltségi nyilatkozatot tesznek, amelyben vagy kijelentik, hogy nincsenek olyan érdekeltségeik, amelyekről feltételezhető, hogy veszélyeztethetik függetlenségüket, vagy megnevezik azokat a közvetlen vagy közvetett érdekeltségeiket, amelyekről feltételezhető, hogy veszélyeztethetik függetlenségüket. A nyilatkozatokat évente írásos formában közzé kell tenni.

12. cikk

Az ügyvezető tanács feladatai

(1) Az ügyvezető tanács a szabályozók tanácsával folytatott egyeztetést, valamint azt követően, hogy a 14. cikk (2) bekezdésének megfelelően megszerezte az említett tanács kedvező véleményét, a 15. cikk (2) bekezdésével összhangban kinevezi az igazgatót.

(2) Az ügyvezető tanács a 13. cikk (1) bekezdésével összhangban hivatalosan kijelöli a szabályozók tanácsának tagjait.

(3) Az ügyvezető tanács a 17. cikk (1) bekezdésével összhangban hivatalosan kijelöli a fellebbezési tanács tagjait.

(4) Az ügyvezető tanács biztosítja, hogy az Ügynökség e rendeletnek megfelelően teljesítse küldetését és végezze feladatait.

(5) Az ügyvezető tanács minden évben szeptember 30. előtt, a Bizottsággal folytatott konzultációt követően és – a 14. cikk (3) bekezdésével összhangban – a szabályozók tanácsának előzetes jóváhagyásával elfogadja az Ügynökség következő évi munkaprogramját, és azt eljuttatja az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz és a Bizottsághoz. A munkaprogramot az éves költségvetési eljárás sérelme nélkül kell elfogadni, és közzé kell tenni.

(6) Az ügyvezető tanács többéves programot fogad el, amelyet szükség esetén felülvizsgál. Ezt a felülvizsgálatot egy független külső szakértő által az ügyvezető tanács megbízásából készített értékelő jelentés alapján kell elvégezni. Ezeket a dokumentumokat közzé kell tenni.

(7) Az ügyvezető tanács a 20–23. cikkel összhangban gyakorolja költségvetési hatáskörét.

(8) Az ügyvezető tanács, miután ehhez megszerezte a Bizottság beleegyezését, határoz arról, hogy elfogad-e hagyatékot, adományt vagy más közösségi forrásból származó támogatást vagy a tagállamoktól vagy szabályozó hatóságaiktól származó bármely önkéntes hozzájárulást. Az ügyvezető tanács által a 23. cikk (5) bekezdése alapján kiadott véleménynek kifejezetten részleteznie kell az e bekezdésben felsorolt finanszírozási forrásokat.

(9) Az ügyvezető tanács a szabályozók tanácsával konzultálva fegyelmi jogkört gyakorol az igazgató felett.

(10) Az ügyvezető tanács szükség esetén a 27. cikk (2) bekezdése szerint megállapítja az Ügynökség személyzeti politikáját.

(11) Az ügyvezető tanács a 29. cikkel összhangban elfogadja az Ügynökség irataihoz való hozzáférésre vonatkozó külön rendelkezéseket.

(12) Az ügyvezető tanács elfogadja és közzéteszi, majd az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Számvevőszéknek és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak június 15-ig továbbítja a 16. cikk (8) bekezdésében említett éves jelentést az Ügynökség tevékenységéről. Az éves jelentésben a szabályozók tanácsa által jóváhagyott külön szakaszban kell kitérni az Ügynökség tárgyévi szabályozási tevékenységeire.

(13) Az ügyvezető tanács elfogadja és közzéteszi saját eljárási szabályzatát.

13. cikk

A szabályozók tanácsa

(1) A szabályozók tanácsa az alábbiakból áll:

a) a 2009/…/EK irányelv 34. cikke (1) bekezdésében és a 2009/…/EK irányelv 38. cikke (1) bekezdésében említett szabályozó hatóságok vezető beosztású képviselői, valamint e hatóságok meglévő vezetői személyi állományából kinevezett, tagállamonként egy-egy póttag;

b) a Bizottság egy szavazati joggal nem rendelkező képviselője.

(2) A szabályozók tanácsa saját tagjai közül elnököt és alelnököt választ. Az alelnök helyettesíti az elnököt, ha az akadályoztatva van feladatai ellátásában. Az elnök és az alelnök megbízatása két és fél évre szól, és megújítható. Az elnök és az alelnök megbízatása azonban minden esetben véget ér a szabályozók tanácsában betöltött tagság megszűnésével.

(3) A szabályozók tanácsa a jelen lévő tagjainak kétharmados többségével dönt. Minden tag, illetve helyettes tag egy szavazattal rendelkezik.

(4) A szabályozók tanácsa elfogadja és közzéteszi eljárási szabályzatát. Az eljárási szabályzat részletesebben meghatározza a szavazás rendjét, így különösen azt, hogy egy tag milyen feltételek szerint járhat el egy másik tag nevében, valamint azt, hogy adott esetben milyen szabályok vonatkoznak a határozatképességre. Az eljárási szabályzat a regionális együttműködési kezdeményezések keretében felmerülő kérdések vizsgálatára különleges munkamódszereket irányozhat elő.

(5) Az e rendelettel ráruházott feladatok ellátásában és a szabályozó hatóságuk nevében eljáró tagjainak sérelme nélkül a szabályozók tanácsa függetlenül jár el, így nem kérhet és nem fogadhat el utasítást sem tagállami kormánytól, sem a Bizottságtól, sem köz- vagy magánjogi jogalanytól.

(6) A szabályozók tanácsának titkársági feladatait az Ügynökség látja el.

14. cikk

A szabályozók tanácsának feladatai

(1) A szabályozók tanácsa az 5., 6., 7., 8. és 9. cikkben említett, elfogadás céljából megfontolás tárgyát képező véleményekről, ajánlásokról és határozatokról szóló véleményt terjeszt az igazgató elé. A szabályozók tanácsa ezenkívül – hatáskörén belül – iránymutatást ad az igazgatónak az igazgatói feladatok végrehajtásához.

(2) A szabályozók tanácsa véleményt nyilvánít az ügyvezető tanácsnak a 12. cikk (1) bekezdésével és a 15. cikk (2) bekezdésével összhangban az igazgatóvá kinevezendő jelöltről. A szabályozók tanácsa ezt a határozatot tagjainak háromnegyedes többségével hozza meg.

(3) A szabályozók tanácsa – összhangban a 12. cikk (5) bekezdésével és a 16. cikk (6) bekezdésével és igazodva a 22. cikk (1) bekezdése szerint megállapított előzetes költségvetés-tervezethez – jóváhagyja és szeptember 1-je előtt elfogadásra az ügyvezető tanács elé terjeszti az Ügynökség következő évi munkaprogramját.

(4) A szabályozók tanácsa jóváhagyja az éves jelentés szabályozási tevékenységekről szóló, a 12. cikk (12) bekezdésében és a 16. cikk (8) bekezdésében előírt külön szakaszát.

15. cikk

Az igazgató

(1) Az Ügynökséget az igazgató vezeti, aki a 14. cikk (1) bekezdésének második mondatában említett iránymutatással és – ahol azt e rendelet előírja – a szabályozók tanácsának véleményével összhangban jár el. Az igazgató – az ügyvezető tanácsnak, illetve a szabályozók tanácsának az igazgató feladataival kapcsolatos szerepének sérelme nélkül – nem kérhet és nem fogadhat el semmilyen utasítást semmilyen kormánytól, sem a Bizottságtól, sem bármely köz- vagy magánjogi jogalanytól.

(2) Az igazgatót – érdemei, alkalmassága és tapasztalata alapján – a szabályozók tanácsának kedvező véleményét követően az ügyvezető tanács nevezi ki, a Bizottság által nyilvános pályázati felhívás nyomán előterjesztett jegyzékben felsorolt legalább három jelölt közül. Kinevezése előtt az ügyvezető tanács által kiválasztott jelölt felkérhető, hogy tegyen nyilatkozatot az Európai Parlament illetékes bizottsága előtt, és válaszoljon az annak tagjai által feltett kérdésekre.

(3) Az igazgató megbízatása öt évre szól. A megbízatás leteltét megelőző kilenc hónap folyamán a Bizottság értékelést készít, amely különösen az alábbiakkal foglalkozik:

a) az igazgató teljesítménye;

b) az elkövetkező években az Ügynökségre váró feladatok és követelmények.

A b) pontban foglaltakra vonatkozó értékelést független külső szakértő segítségével kell elvégezni.

(4) Az ügyvezető tanács – a Bizottság javaslatára, az értékelés, valamint a szabályozók tanácsának ezen értékelésre vonatkozó véleményének figyelembevételével és kizárólag akkor, ha ezt az Ügynökségre váró feladatok és követelmények indokolják – az igazgató megbízatását egyszeri alkalommal, legfeljebb további három évre megújíthatja.

(5) Ha az ügyvezető tanácsnak szándékában áll megújítani az igazgató megbízatását, erről tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet. Legfeljebb egy hónappal megbízatásának megújítása előtt az igazgató felkérhető, hogy tegyen nyilatkozatot az Európai Parlament illetékes bizottsága előtt, és annak tagjai jelenlétében válaszoljon a feltett kérdésekre.

(6) Ha megbízatását nem újították meg, az igazgató mindaddig hivatalban marad, amíg utódját ki nem nevezik.

(7) Az igazgató csak az ügyvezető tanács által hozott határozat útján, a szabályozók tanácsa kedvező véleményének megszerzését követően menthető fel tisztségéből. Az ügyvezető tanács ezt a határozatot tagjainak háromnegyedes többségével hozza meg.

(8) Az Európai Parlament és a Tanács felszólíthatja az igazgatót, hogy feladatai ellátásáról nyújtson be jelentést.

16. cikk

Az igazgató feladatai

(1) Az igazgató felel az Ügynökség képviseletéért, és az ő feladata annak igazgatása.

(2) Az igazgató előkészíti az ügyvezető tanács tevékenységét. Az igazgató részt vesz – szavazati jog nélkül – az ügyvezető tanács munkájában.

(3) Az igazgató elfogadja és közzéteszi az 5., 6., 7., 8. és 9. cikkben említett – a szabályozók tanácsa által kedvező véleménnyel ellátott – véleményeket, ajánlásokat és határozatokat.

(4) Az igazgató felel azért, hogy a szabályozók tanácsa iránymutatásával, az ügyvezető tanács adminisztratív ellenőrzése alatt megvalósuljon az Ügynökség éves munkaprogramja.

(5) Az igazgató megfelelő intézkedésekkel – különösen belső ügyviteli utasítások elfogadásával és közlemények közzétételével – gondoskodik arról, hogy az Ügynökség e rendelettel összhangban működjék.

(6) Az igazgató minden évben elkészíti, majd az adott év június 30-ig a szabályozók tanácsa és a Bizottság elé terjeszti az Ügynökség következő évi munkaprogramjának tervezetét.

(7) Az igazgató a 22. cikk (1) bekezdésének értelmében elkészíti az Ügynökség előzetes költségvetési tervezetet, és a 23. cikk értelmében végrehajtja az Ügynökség költségvetését.

(8) Az igazgató minden évben elkészíti az éves jelentés tervezetét, külön szakaszban kitérve az Ügynökség szabályozási tevékenységeire, illetve a pénzügyi és az igazgatási kérdésekre.

(9) Az Ügynökség személyzete tekintetében az igazgató gyakorolja a 27. cikk (3) bekezdése szerinti hatáskört.

17. cikk

A fellebbezési tanács

(1) A fellebbezési tanács hat tagból és hat póttagból áll, akiket a nemzeti szabályozó hatóságoknál, a versenyhatóságoknál vagy más nemzeti vagy közösségi intézményeknél vezető beosztást betöltő vagy betöltött, az energiaágazatban kellő tapasztalattal rendelkező munkatársak közül kell kiválasztani. A fellebbezési tanács kijelöli elnökét. A fellebbezési tanács határozatainak meghozatalához hat tagjának négyfős minősített többsége szükséges. A fellebbezési tanács szükség szerint ülésezik.

(2) A fellebbezési tanács tagjait – a Bizottság javaslatára, nyilvános pályázati felhívást követően, a szabályozók tanácsával folytatott egyeztetést követően – az ügyvezető tanács nevezi ki.

(3) A fellebbezési tanács tagjainak megbízatása öt évre szól. Ez a megbízatás megújítható. A fellebbezési tanács tagjai függetlenül hozzák meg döntéseiket. Semmilyen utasítás nem kötheti őket. A fellebbezési tanács tagjai az Ügynökségben, annak ügyvezető tanácsában vagy a szabályozók tanácsában más feladatot nem láthatnak el. A fellebbezési tanács tagja megbízatásának ideje alatt e tisztségéből nem menthető fel, kivéve akkor, ha súlyos hivatali mulasztást követett el, és az ügyvezető tanács – miután egyeztetett a szabályozók tanácsával – ilyen értelmű határozatot hoz.

(4) Nem vehet részt a fellebbezési eljárásban a fellebbezési tanács olyan tagja, akinek bármely személyes érdeke fűződik az eljáráshoz, aki korábban az eljárás egyik felének képviseletét ellátta, illetve aki részt vett a fellebbezés alatt álló határozat meghozatalában.

(5) A fellebbezési tanács minden tagja köteles értesíteni a fellebbezési tanácsot, ha valamely tagtársáról – a (4) bekezdésben említett okok egyike vagy bármely más ok miatt – úgy véli, hogy nem helyénvaló részt vennie egy adott fellebbezési eljárásban. A fellebbezési eljárás feleinek bármelyike a (4) bekezdésben említett bármely indokra hivatkozva, illetve elfogultság gyanúja esetén a fellebbezési tanács bármely tagja ellen kifogással élhet. A tagok állampolgársága nem szolgálhat kifogás alapjául, továbbá nincs helye kifogásnak a fellebbezési eljárás olyan fele részéről, aki a kifogást megalapozó tény ismeretében további, a fellebbezési tanács összetételének kifogásolásától eltérő, eljárási cselekményt tett.

(6) A fellebbezési tanács a (4) és az (5) bekezdésben meghatározott esetekben teendő intézkedésről az érintett tag részvétele nélkül határoz. A szóban forgó határozat meghozatala céljából a fellebbezési tanács az érintett tag helyett annak póttagja részvételével ülésezik, kivéve akkor, ha a póttag is hasonló helyzetben van. Ez esetben az elnök a rendelkezésre álló póttagok közül jelöl ki helyettest.

(7) A fellebbezési tanács tagjai függetlenül, a közérdeknek megfelelően járnak el. E célból kötelezettségvállalási és érdekeltségi nyilatkozatot tesznek, amelyben vagy kijelentik, hogy nincsenek olyan érdekeltségeik, amelyekről feltételezhető, hogy veszélyeztethetik függetlenségüket, vagy megnevezik azokat a közvetlen vagy közvetett érdekeltségeiket, amelyekről feltételezhető, hogy veszélyeztethetik függetlenségüket. A nyilatkozatokat évente írásos formában közzé kell tenni.

18. cikk

Fellebbezés

(1) Bármely természetes vagy jogi személy – a nemzeti szabályozó hatóságokat is ideértve – fellebbezhet a 7., a 8. és/vagy a 9. cikk szerinti olyan határozat ellen, amelynek ő a címzettje, vagy amely, noha alakilag más személynek van címezve, őt közvetlenül és egyénileg érinti.

(2) A fellebbezést indokolásával együtt írásban kell eljuttatni az Ügynökséghez, attól számított két hónapon belül, hogy az érintett személyt értesítették a szóban forgó határozatról, vagy – ha erre nem került sor – attól számítva, hogy az Ügynökség közzétette a határozatot. A fellebbezési tanács a benyújtástól számítva két hónapon belül határoz a fellebbezésről.

(3) Az (1) bekezdés szerint benyújtott fellebbezés nincs felfüggesztő hatállyal. A fellebbezési tanács azonban felfüggesztheti a kifogásolt határozat alkalmazását, ha megítélése szerint a körülmények ezt megkövetelik.

(4) Ha a fellebbezés elfogadható, a fellebbezési tanács megvizsgálja, hogy megalapozott-e. A fellebbezési tanács a feleket felkérheti – valahányszor a fellebbezési eljáráshoz szükséges, hogy az általa kibocsátott értesítésekről vagy a fellebbezési eljárás többi fele által tett nyilatkozatokról meghatározott határidőn belül nyújtsák be észrevételeiket. A fellebbezési eljárásban a felek jogosultak álláspontjukat szóban előadni.

(5) A fellebbezési tanács e cikk alkalmazása során az Ügynökség valamennyi hatáskörét gyakorolhatja, vagy az Ügynökség illetékes testületéhez utalhatja az ügyet. Ez utóbbira nézve a fellebbezési tanács határozata kötelező.

(6) A fellebbezési tanács elfogadja és közzéteszi saját eljárási szabályzatát.

(7) A fellebbezési tanács által hozott határozatokat az Ügynökség közzéteszi.

19. cikk

Kereset benyújtása az Elsőfokú Bírósághoz és a Bírósághoz

(1) A fellebbezési tanács határozatai, illetve – ha a fellebbezési tanács nem jogosult jogorvoslatot gyakorolni – az Ügynökség határozatai a Szerződés 230. cikkével összhangban indított keresettel megtámadhatók az Elsőfokú Bíróság vagy a Bíróság előtt.

(2) Abban az esetben, ha az Ügynökség elmulasztja a döntéshozatalt, a Szerződés 232. cikkével összhangban mulasztás miatti kereset indítható az Elsőfokú Bíróságnál vagy a Bíróságnál.

(3) Az Ügynökség köteles meghozni az Elsőfokú Bíróság, illetve a Bíróság ítéletének végrehajtásához szükséges intézkedéseket.

IV. FEJEZET

Pénzügyi rendelkezések

20. cikk

Az Ügynökség költségvetése

(1) Az Ügynökség bevételei különösen a következőkből állnak:

a) az Európai Közösségek általános költségvetésében (a Bizottságra vonatkozó szakaszban) előirányzott közösségi támogatás;

b) a 21. cikk értelmében az Ügynökségnek fizetett díjak;

c) a tagállamok vagy szabályozó hatóságaik bármely önkéntes hozzájárulása, a 12. cikk (8) bekezdésében említetteknek megfelelően;

d) a 12. cikk (8) bekezdésében említettek szerinti bármely hagyaték, adomány vagy támogatás.

(2) Az ügynökség kiadásai személyzeti, igazgatási, infrastrukturális és működési költségekből állnak.

(3) A bevételeknek és kiadásoknak egyensúlyban kell lenniük.

(4) Az Ügynökség összes bevételéről és kiadásáról pénzügyi évenként előrejelzést kell készíteni, majd a becsült összegeket a költségvetésében fel kell tüntetni; a pénzügyi év azonos a naptári évvel.

21. cikk

Díjak

(1) A 9. cikk (1) bekezdése szerinti mentesítő határozat kérelmezéséért az Ügynökség díjat számít fel.

(2) Az (1) bekezdésben említett díj mértékét a Bizottság állapítja meg.

22. cikk

A költségvetés megállapítása

(1) Az igazgató minden évben február 15-ig elkészíti, és az előzetes munkaköri jegyzékkel együtt továbbítja az ügyvezető tanácshoz a következő pénzügyi év előirányzott működési kiadásait és munkaprogramját magában foglaló előzetes költségvetési tervezetet. Az igazgató által készített előzetes költségvetési tervezet alapján az ügyvezető tanács minden évben előirányzatot készít az Ügynökség következő pénzügyi évre várható bevételeiről és kiadásairól. Ezt a – létszámtervet is magában foglaló – előirányzatot az ügyviteli tanács március 31-ig a Bizottság elé terjeszti. Az igazgató által készített tervezetet még az előirányzat elfogadása előtt a szabályozási tanács elé kell terjeszteni esetleges véleményezésre.

(2) A Bizottság az előirányzatot az Európai Közösségek általános költségvetésének előzetes tervezetével együtt eljuttatja az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz (a továbbiakban: költségvetési hatóság).

(3) Az előirányzat alapján a Bizottság az Európai Unió általános költségvetésének előzetes tervezetében feltünteti a létszámtervre való tekintettel szükségesnek ítélt előrejelzéseket, valamint azon támogatás összegét, amely a Szerződés 272. cikkével összhangban az Európai Unió általános költségvetést terheli.

(4) A költségvetési hatóság elfogadja az Ügynökség létszámtervét.

(5) Az Ügynökség költségvetését az ügyvezető tanács állítja össze. Véglegesnek attól fogva tekintendő, hogy az Európai Unió általános költségvetését véglegesen elfogadták. A költségvetést szükség esetén eszerint ki kell igazítani.

(6) Az ügyvezető tanács haladéktalanul értesíti a költségvetési hatóságot, ha olyan projekt megvalósítása áll szándékában, amely jelentős pénzügyi kihatással van költségvetésének finanszírozására, különösen pedig akkor, ha ingatlannal – például épületek bérbe vagy tulajdonba vételével – kapcsolatos projektről van szó. Minderről tájékoztatja a Bizottságot. Ha a költségvetési hatóság bármely ága véleményt kíván kibocsátani, az ingatlanprojektről szóló tájékoztatás átvételétől számítva két héten belül értesíti az Ügynökséget erről a szándékáról. Válasz hiányában az Ügynökség lebonyolíthatja a tervezett ügyletet.

23. cikk

A költségvetés végrehajtása és ellenőrzése

(1) Az igazgató ellátja az engedélyezésre jogosult tisztviselő feladatait, és végrehajtja az Ügynökség költségvetését.

(2) Az Ügynökség számvitelért felelős tisztviselője minden pénzügyi év lezárulta után március 1-jéig megküldi a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének és a Számvevőszéknek az előzetes beszámolót, valamint az adott pénzügyi év költségvetési és pénzügyi gazdálkodásáról szóló jelentést. Az Ügynökség számvitelért felelős tisztviselője a következő év március 31-ig megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak is a költségvetési és a pénzügyi gazdálkodásról szóló jelentést. A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője ezután az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (11) (a továbbiakban a költségvetési rendelet), 128. cikkével összhangban konszolidálja az intézmények és a decentralizált szervezetek előzetes beszámolóját.

(3) A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője minden pénzügyi év lezárulta után március 31-ig megküldi a Számvevőszéknek az Ügynökség előzetes beszámolóját, valamint az adott pénzügyi év költségvetési és pénzügyi gazdálkodásáról szóló jelentést. A pénzügyi év költségvetési és pénzügyi gazdálkodására vonatkozó jelentést az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz is el kell juttatni.

(4) Az igazgató, miután beérkeztek hozzá az Ügynökség előzetes beszámolójára vonatkozó, a Számvevőszék által a költségvetési rendelet 129. cikkében foglaltakkal összhangban tett észrevételek, saját hatáskörében összeállítja, majd véleményezésre az ügyvezető tanács elé terjeszti az Ügynökség végleges beszámolóját.

(5) Az ügyvezető tanács véleményt nyilvánít az Ügynökség végleges beszámolójáról.

(6) Az igazgató a pénzügyi év lezárulta után július 1-jéig eljuttatja a szóban forgó végleges beszámolót, valamint az ügyvezető tanács véleményét az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Bizottsághoz és a Bírósághoz.

(7) A végleges beszámolót közzé kell tenni.

(8) Az igazgató október 15-ig választ küld a Számvevőszéknek annak észrevételeire. E válaszról másolatot küld az ügyvezető tanácsnak és a Bizottságnak.

(9) Az igazgató az Európai Parlamentnek – ez utóbbi kérésére, összhangban a költségvetési rendelet 146. cikkének (3) bekezdésében foglaltakkal – minden olyan tájékoztatást megad, amely szükséges a szóban forgó pénzügyi évre vonatkozó mentesítési eljárás zavartalan alkalmazásához.

(10) Az Európai Parlament – a Tanács minősített többséggel hozott ajánlása alapján – legkésőbb az N+2-ik év május 15-ig mentesíti az igazgatót az N-ik pénzügyi év költségvetésének végrehajtására vonatkozóan.

24. cikk

Pénzügyi szabályok

Az Ügynökségre vonatkozó pénzügyi szabályokat a Bizottsággal folytatott konzultációt követően az ügyvezető tanács fogadja el. A szóban forgó szabályok eltérhetnek a 2343/2002/EK, Euratom rendelettől, ha az Ügynökség sajátos működési igényei úgy kívánják, ehhez azonban a Bizottság előzetes hozzájárulására van szükség.

25. cikk

Csalás elleni intézkedések

(1) Az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) előírásai megszorítás nélkül alkalmazandók az Ügynökségre csalás, vesztegetés és egyéb jogellenes tevékenységek elleni fellépés céljából.

(2) Az Ügynökség köteles csatlakozni az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) belső vizsgálatairól szóló, az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága között létrejött, 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz (13), és haladéktalanul meghozni az Ügynökség egész személyzetére vonatkozó megfelelő rendelkezéseket.

(3) A finanszírozási határozatokban és a megállapodásokban, valamint a belőlük következő végrehajtási aktusokban kifejezetten ki kell kötni, hogy a Számvevőszék és az OLAF szükség esetén helyszíni ellenőrzésnek vetheti alá az Ügynökség által kifizetett pénzösszegek kedvezményezettjeit, valamint a személyzet azon tagjait, akik az említett pénzösszegek allokációjáért felelnek.

V. FEJEZET

Általános rendelkezések

26. cikk

Kiváltságok és mentességek

Az Ügynökségre alkalmazni kell az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvet.

27. cikk

Személyzet

(1) Az Ügynökség személyzetére – ideértve annak igazgatóját is – a Személyzeti szabályzat, az Alkalmazási Feltételek, valamint az Európai Közösségek intézményei által az említett szabályzat, illetve feltételek alkalmazása céljából közösen elfogadott szabályok alkalmazandók.

(2) Az ügyvezető tanács – a Bizottsággal egyetértésben, a Személyzeti szabályzat 110. cikkében foglaltaknak megfelelően – elfogadja a szükséges végrehajtási intézkedéseket.

(3) Személyzete tekintetében az Ügynökség gyakorolja a Személyzeti szabályzat által a kinevezésre jogosult hatóságra ruházott hatáskört, valamint az Alkalmazási Feltételek által a szerződéskötésre jogosult hatóságra ruházott hatáskört.

(4) Az ügyvezető tanács elfogadhat olyan rendelkezéseket, amelyek lehetővé teszik, hogy kirendelt tagállami szakértőket alkalmazzanak az Ügynökségnél.

28. cikk

Az Ügynökség felelőssége

(1) Szerződésen kívüli felelősség alapján az Ügynökség – a tagállamok jogában meglévő közös általános jogelveknek megfelelően – megtéríti az általa okozott, illetve az alkalmazottai által feladataik ellátása során okozott összes kárt. Az ilyen károk megtérítésével kapcsolatos jogviták az Európai Közösségek Bíróságának joghatósága alá tartoznak.

(2) Az Ügynökség személyzetének az Ügynökséggel szembeni személyes pénzügyi és fegyelmi felelőssége tekintetében az Ügynökség személyzetére alkalmazandó vonatkozó rendelkezések az irányadók.

29. cikk

A dokumentumokhoz való hozzáférés

(1) Az Ügynökségnél tárolt dokumentumokra az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK rendeletet (14) kell alkalmazni.

(2) Az ügyvezető tanács …-ig (15) gyakorlati intézkedéseket fogad el az 1049/2001/EK rendelet alkalmazására.

(3) Az Ügynökség által az 1049/2001/EK rendelet 8. cikke értelmében hozott határozatok tárgyában panasz nyújtható be az ombudsmanhoz vagy eljárás indítható a Bíróság előtt, a Szerződés 195., illetve 230. cikkében megállapított feltételekkel összhangban.

30. cikk

Harmadik országok részvétele

(1) Az Ügynökség készen áll az olyan harmadik országokkal való együttműködésre, amelyek olyan megállapodásokat kötöttek a Közösséggel, amelyek révén a közösségi jogot elfogadták és alkalmazzák az energia, valamint adott esetben a környezetvédelem és a versenyképesség területén.

(2) E megállapodások vonatkozó rendelkezései alapján az adott országra nézve rögzíteni kell különösen az Ügynökség munkájában való részvétel jellegét, tárgyát és eljárási vonatkozásait, kitérve a pénzügyi hozzájárulásokat és a személyzetet érintő kérdésekre is.

31. cikk

A bizottság

(1) A Bizottság munkáját bizottság segíti.

(2) Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését, valamint 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel az említett határozat 8. cikkének rendelkezéseire.

32. cikk

A nyelvhasználat szabályozása

(1) Az Ügynökségre alkalmazni kell az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló, 1958. április 15-i 1. tanácsi rendelet (16) rendelkezéseit.

(2) Az Ügynökség belső nyelvhasználati szabályairól az ügyvezető tanács határoz.

(3) Az Ügynökség működéséhez szükséges fordítási szolgáltatásokat az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja teljesíti.

VI. FEJEZET

Záró rendelkezések

33. cikk

Értékelés

(1) A Bizottság független külső szakértő segítségével értékeli az Ügynökség tevékenységét. Az értékelés az Ügynökség eredményeire és munkamódszereire terjed ki, az e rendeletben és az éves munkaprogramokban meghatározott célkitűzéseivel, megbízatásával és feladataival összehasonlításban.

(2) A szabályozók tanácsa megkapja az értékelés eredményeit, és javaslatokat tesz az e rendeletre, az ügynökségre és annak munkagyakorlatára vonatkozó módosításokkal kapcsolatban a Bizottság részére, amely azokat saját véleményével és a megfelelő javaslatokkal együtt továbbíthatja az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz.

(3) A Bizottság az első igazgató hivatalba lépésétől számítva négy éven belül az Európai Parlament és a Tanács elé terjeszti első értékelő jelentését. A Bizottság ezután legalább ötévente újabb értékelő jelentést terjeszt elő.

34. cikk

Hatálybalépés és átmeneti intézkedések

(1) Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

(2) Az 5., 6., 7., 8., 9. és 10. cikket …-tól/-től (17) kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, az Európai Parlament részéről az elnök … a Tanács részéről az elnök …

(1) HL C 211., 2008.8.19., 23. o.

(2) HL C 172., 2008.7.5., 55. o.

(3) Az Európai Parlament 2008. június 18-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), a Tanács 2009. január 9-i közös álláspontja és az Európai Parlament …-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

(4) HL L 296., 2003.11.14., 34. o.

(5) HL L 176., 2003.7.15., 37. o.

(6) HL L 176., 2003.7.15., 57. o.

(7) HL L …

(8) HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

(9) HL L 56., 1968.3.4., 1. o.

(10) HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

(11) HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

(12) HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

(13) HL L 136., 1999.5.31., 15. o.

(14) HL L 145., 2001.5.31., 43. o.

(15) E rendelet hatálybalépésétől számított hat hónapnak megfelelő dátum.

(16) HL 17., 1958.10.6., 385. o.

(17) E rendelet hatálybalépésének időpontjától számított 18 hónapnak megfelelő dátum.