C 440/107

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési terv

(2020/C 440/18)

Előadó: Tjisse STELPSTRA (NL/ECR), Drenthe tartomány kormányának tagja Referenciaszöveg: Az Európai Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A tisztább és versenyképesebb Európát szolgáló, körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési terv COM(2020) 98 final

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

A. Általános megjegyzések

Felelősségünkről

1. aggodalmát fejezi ki a Föld kizsákmányolásának jelenlegi ütemével kapcsolatban, hangsúlyozza, hogy az emberi magatartás okozza ezt a katasztrófát, és mindenki felelős érte, valamint egyetért a körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési tervvel abban, hogy a karbonsemleges , körforgásos gazdaságra való átállás az összes érdekelt fél között, minden kormányzati és társadalmi szinten együttműködést igényel;

2. hangsúlyozza, hogy sürgősen fel kell gyorsítani a regeneratív növekedési modellre való átállást, az erőforrás-fogyasztást a bolygó korlátain belül tartva és csökkentve az ökológiai lábnyomunkat;

3. üdvözli az Európai Bizottságnak a körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési tervét mint az európai zöld megállapodás stratégiai kidolgozását és a 2015-ös cselekvési terv építő jellegű folytatását;

4. sajnálattal állapítja meg, hogy a körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési tervben nagyon rövid a helyi és regionális önkormányzatok szerepéről szóló fejezet, annak ellenére, hogy – a kiemelten szükséges innováció kezdeményezésében és növelésében alapvető szereplőkként – a helyi és regionális önkormányzatok fontos szerepet játszanak a körforgásos gazdaságra való átállásban. A régiók biztosítják, hogy az emberek, a közösségek és a régiók napi tevékenységeiket a körforgásos gazdaság elveivel összhangban igazítsák ki. Az RB hangsúlyozza a munkahelyteremtés szempontjából a körforgásban rejlő lehetőségek fontosságát, valamint a másodlagos anyagok tényleges összegyűjtését, újrafeldolgozását és felhasználását szolgáló új infrastruktúrába történő beruházások támogatásának szükségességét;

5. elismerően szemléli az érdekelt felek jó meglátásokat tartalmazó számos hozzájárulását, és ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy a társaktól való tanulás és a kapacitásépítés érdekében használjanak olyan meglévő platformokat, mint a városfejlesztési menetrendhez kapcsolódó partnerségek, a körforgásos gazdaság érdekelt feleinek európai platformja, valamint a helyi és regionális önkormányzatok hálózatai;

6. üdvözli a „Körforgásos városok és régiók” kezdeményezést, amely segítséget nyújt majd az érdekelt feleknek a körforgásos gazdaság területi megoldásainak kialakításában és végrehajtásában. Az RB ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a körforgásos gazdasághoz kapcsolódó tevékenységek nem választhatók el a bolygó védelméhez kapcsolódó egyéb tevékenységektől. A körforgásos gazdaságot mint szemléletmódot be kell építeni az éghajlat- és környezetvédelmet, illetve a fenntartható fejlődést célzó városi hálózatok tevékenységeibe;

7. hangsúlyozza, hogy a körforgásos gazdaság alapelveiről jelenleg zajló vita alkalmat teremthet a hagyományos GDP-mutatókon való túllépés ( 1 ) visszatérő kérdésének határozott kezelésére, azaz a gazdasági fejlődést mérő elemektől eltérő, új elemek bevezetésére, például az inkluzív társadalom számára szolidáris rendszerek létrehozására; a bolygónk korlátainak tudomásulvételére; a javak egyenlő elosztására;

A Covid19 vonatkozásairól

8. rámutat, hogy a körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési tervet a Covid19-világjárvány idején tették közzé, amely megmutatta, mekkora az elsődleges erőforrásoktól való függésünk, ezért az RB ezt a válságot több szempontból is figyelmeztetésnek tekinti;

9. sürgeti az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy csökkentsék a harmadik felektől és az elsődleges erőforrásoktól való függőséget, és – különösen a ritka és kritikus erőforrások tekintetében – az erőforrás-gazdálkodás határozottabb összehangolása által erősítsék meg az ellátásbiztonságot, és azt ajánlja, hogy tegyenek lépéseket egy uniós erőforrás-politikai platform létrehozása felé;

10. üdvözli, hogy az Európai Bizottság különös figyelmet fordít a másodlagos nyersanyagok piacának – különösen az újrafeldolgozásba való beruházások által történő – fejlesztésére;

11. figyelemre méltónak tartja a lezárások pozitív környezeti mellékhatásait (nevezetesen a tisztább levegőt, valamint a vízszennyezés és a káros kibocsátások csökkenését). A polgárok, állami szereplők, vállalkozások és gazdasági szereplők által a válság kezdete óta tanúsított ellenálló képességet, kreativitást és innovációs képességet fel kell használni a termelési folyamatok mélyreható ökológiai átalakításának támogatására és annak elkerülésére, hogy a válságot követően egyfajta „felzárkózó” hatás jöjjön létre a környezetkárosodás tekintetében;

12. sürgeti az Európai Bizottságot, a tagállamokat, valamint a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy az európai helyreállítási terv beruházásait olyan módon irányítsák, hogy biztosítva legyen a hosszú távú gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi előrehaladás az erőforrás-használat csökkentésével, a veszélyes anyagok kerülésével és eltávolításával, valamint az anyagok és rendszerek körforgásosságának javításával párhuzamosan. A Next Generation EU eszköznek a szükséges finanszírozás biztosításával kell hozzájárulnia ehhez a célhoz, és olyan saját forrásokkal kell kiegészülnie, amelyek egyetlen uniós tagállamot sem hoznak hátrányos helyzetbe más országokkal szemben;

Az éghajlatváltozással kapcsolatos törekvésekről, a zöld megállapodásról és a fenntartható fejlődési célokról

13. arra kéri az Európai Bizottságot, a tagállamokat és a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy biztosítsák az európai zöld megállapodás időben történő végrehajtását, gondoskodva arról, hogy az szilárd alapként szolgáljon az uniós gazdaság újraindításához, és összeegyeztethető legyen az EU energia-, éghajlat- és környezetvédelmi célkitűzéseivel;

14. hangsúlyozza a körforgásos gazdaság elveinek kulcsfontosságú szerepét a fenntartható fejlődési célok, különösen a „Fenntartható fogyasztási és termelési minták kialakítása” elnevezésű, 12. fenntartható fejlődési cél megvalósításában. Úgy véli, hogy a körforgásos gazdaság elveinek alkalmazása segíteni fog a tág célkitűzéseket cselekvésre és a társadalom kézzelfogható átalakulására váltani;

15. hangsúlyozza, hogy a körforgásos gazdaságra való átállás nagymértékben támogatni fogja az EU-nak az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló törekvését, és sürgeti az Európai Bizottságot, hogy alakítson ki további kapcsolatokat a zöld megállapodás valamennyi terve között a sürgetően szükséges átfogó szemlélet biztosítása, valamint az összekapcsolódások szinergiáinak elősegítése érdekében a kutatásokon és mutatókon keresztül, illetve a szakpolitika-kidolgozási folyamaton belül, például a klímarendeletben; hangsúlyozza, hogy az is ugyanolyan fontos, hogy a körforgásos gazdaság politikáit olyan egyéb, környezetvédelmi kérdéseket célzó politikákkal is összekapcsolják, mint például a biodiverzitás védelme, vagy a levegő- és vízminőség. A körforgásos gazdaság elveinek alkalmazását közös kiindulópontnak kell tekinteni minden ágazatban, a mezőgazdasági és az élelmiszeripari ágazattól kezdve az építkezéseken át egészen a csúcstechnológiai megoldásokig stb.;

16. utal a körforgásosság és az éghajlatvédelem közötti keresztirányú kapcsolatokra. A körforgásos gazdaságra vonatkozó átfogó megközelítés, beleértve a tervezési és visszavételi rendszereket is, jelentősen hozzájárulhat az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentéséhez;

A célkitűzésekről és a nyomon követésről

17. hangsúlyozza, hogy a bolygó korlátainak való megfelelés érdekében elengedhetetlen a növekedés és az erőforrás-használat szétválasztása, és sajnálattal állapítja meg, hogy a körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési terv nem tartalmaz a teljes erőforrás-használat csökkentésére vonatkozó célértéket. A régebbi uniós szintű intézkedések nem bizonyultak elégségesnek a természeti erőforrások és nyersanyagok teljes európai fogyasztásának csökkentésére. Észszerű lenne a GDP-től eltérő, a körforgásos gazdaság elveivel jobban összhangban lévő mutatók megállapítása a fejlődés mérésének alapjaként;

18. úgy véli, hogy a szén-dioxid-kibocsátásnak a termékek életciklusa alatti csökkentése a célkitűzések között kell, hogy szerepeljen, mivel ennek segítségével jobban át lehet tekinteni a beruházásokat és a becsült eredményeket, ami elősegíti az intézkedések fontossági sorrendjének megállapítását;

19. rámutat, hogy a kézzelfogható intézkedések kézzelfogható eredményekhez vezetnek, és sürgeti az Európai Bizottságot, hogy minden kulcsfontosságú intézkedéshez állapítson meg egy becsült eredményt és egy ambiciózus időtávot;

20. hangsúlyozza, hogy a célkitűzések meghatározásának az innováció elősegítése érdekében ambiciózusnak és progresszívnek kell lennie; ezért olyan rendszerre van szükség, amelyben ötévente az aktuálisan legjobb elérhető megoldás vagy legjobb gyakorlat határozza meg a következő öt évre a célkitűzést;

21. hangsúlyozza, hogy helyi és regionális szinten mutatókat kell kifejleszteni és alkalmazni, melyek értékelik az előrehaladást és a megoldandó kihívásokat, és segítik a helyi és regionális önkormányzatokat a körforgásos gazdasággal kapcsolatos stratégiák végrehajtásában;

A gazdasági rendszerről

22. megállapítja, hogy méltányos, ha a szennyezés, a hulladékok és a kibocsátások árát belefoglalják a nem körforgásos termékek árazásába, ami a fenntartható termelést a termelés nem körforgásos módjaival összehasonlíthatóvá és azokkal szemben versenyképessé teszi;

23. rámutat arra, hogy hasznosak az olyan jogi és gazdasági mechanizmusok, amelyek megkönnyítik a körforgásosságot elősegítő tevékenységeket és megnehezítik a körforgásosságnak nem kedvezőeket, egyúttal arra kéri az Európai Bizottságot, hogy ismertessen bevált gyakorlatokat azzal kapcsolatban, hogy a tagállamok hogyan tudnak a körforgásos gazdaság megvalósítására törekedni, továbbá közös, a tagállami határokon átnyúlóan is működő megoldásokat találni. Azon a véleményen van, hogy a körforgásosságot elősegítő tevékenységekre kivetett adók csökkentése, valamint a körforgásosságot hátráltató tevékenységekre kivetett adók növelése hasznos eszköz, és üdvözli annak elismerését, hogy a hozzáadottérték-adó (héa) hatékony eszközt jelent ennek megvalósítására. A további intézkedések során figyelembe kell venni az adópolitikai hatáskörmegosztást;

24. ennek fényében sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az adózás területén érvényesülő egyhangú szavazási eljárás korlátozza a tagállamok nagyobb rugalmasságát a héa/adókulcsok használata terén (a pusztán javítási tevékenységeken túlmenően) a termelési és fogyasztási minták valódi átalakulásának támogatása érdekében;

B. Helyi és regionális önkormányzatok

A hatáskörökről

25. hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok sok hatásköre kapcsolódik az erőforrás-kezeléshez és a körforgásos gazdasághoz; ezért a helyi és regionális önkormányzatoknak több lehetőségük is van a körforgásos gazdaságra való átállás elősegítésére, ugyanakkor ehhez az átálláshoz sok szaktudásra és pénzügyi beruházásokra van szükség. Ezért a NextGeneration EU eszköznek és egyéb alapoknak a szükséges finanszírozás biztosításával kell hozzájárulniuk ehhez a célhoz;

26. rámutat arra, hogy egyik legfontosabb erőforrásunk, a víz háztartási és ipari felhasználása révén jelentős mennyiségű szennyvíz keletkezik, és ott, ahol ez célravezető, növelni kell a víz újrafelhasználási arányát. A szennyvíz sok értékes tápanyagot is tartalmaz, amelyeket ki lehet nyerni; ezért kijelenti, hogy a kutatáson, az innováción és a finanszírozáson kívül egyértelmű célkitűzésekre is szükség van a tápanyagok kinyerése terén;

27. hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok ismereteit és érdekeit figyelembe kell venni a hulladékkal kapcsolatos célértékek meghatározása során, különösen amennyiben a hulladékgyűjtés és -szelektálás specializáltabbá válik;

28. sürgeti az Európai Bizottságot, hogy fejlesszen ki innovatív stratégiát a különböző hulladékgyűjtési gyakorlatok kialakítására. A régióknak és városoknak együtt kell működniük ezen a téren ahelyett, hogy a különálló hulladékgyűjtő rendszerek „felülről lefelé irányuló” harmonizációját részesítenék előnyben;

29. úgy véli, hogy a köz-magán társulások kulcsfontosságúak azáltal, hogy kiterjesztik a körforgásos gazdaságot a fő gazdasági szereplőkre, és hogy a helyi és regionális önkormányzatok jelentik a megfelelő kaput a köz-magán társulások felé; sürgeti az Európai Bizottságot, hogy a programjaiban segítse elő az efféle együttműködést;

30. hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális iránymutatás és a bevált gyakorlatok előmozdítása segíti a körforgásos gazdaságra való átállás felgyorsítását, például a területrendezés, valamint az építőipar és az épületek terén;

31. sürgeti az Európai Bizottságot, hogy indítson olyan programot, amelynek keretében pontos adatokat gyűjtenek az anyagáramlásról helyi, regionális, nemzeti és európai szinten. Ennek köszönhetően az érdekelt felek többet tudhatnak meg más régiók helyzetéről és tevékenységeiről. A programnak átlátható digitális rendszerként kell működnie, és meg kell vizsgálnia a regionális, nemzeti és európai szintű helyzetet. Ezenkívül a programnak minden szinten forrásokat kell biztosítania e tevékenység fejlesztéséhez;

32. hangsúlyozza, hogy rendkívül fontosak a regionális innovációs tevékenységekre, a meglévő kapacitásokra (infrastruktúra, szakértelem) és a körforgásos gazdaságban rejlő lehetőségekre vonatkozó információk, és sajnálattal állapítja meg, hogy ezek az adatok gyakran különböző helyeken érhetők el és töredékesek, ami miatt kevésbé hasznosak a régiók számára; ezért szorgalmazza, hogy az Európai Bizottság kezdeményezze megbízható adatok gyűjtését, figyelembe véve az EU iparstratégiájának helyi és regionális szempontjait;

A közbeszerzésről

33. hangsúlyozza, hogy a közbeszerzés hatékony eszköz a helyi és regionális önkormányzatok számára ahhoz, hogy normákat határozzanak meg, és a piacot a fenntarthatóbb termékek és szolgáltatások irányába mozdítsák el, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a szabályok összetettsége gyakran ösztönzi a regionális és helyi önkormányzatok kockázatkerülését. Ez az eszköz lehetővé teszi, hogy a közbeszerzések a „tulajdonosi összköltség” (amely a teljes életciklus során keletkező valamennyi költséget magában foglalja, köztük a társadalmi és a környezeti költségeket is) alapján történjenek, ami kedvező hatással járhat a régió számára;

34. zöld közbeszerzési kritériumok és célok részletesebb kidolgozását szorgalmazza a jelenlegi uniós közbeszerzési irányelvekben ( 2 ) szereplő környezetvédelmi minimumkövetelmények felülvizsgálata alapján; pozitív innovációs célkitűzések kidolgozását javasolja a valódi körforgásos közbeszerzés megkönnyítése érdekében. A jogbiztonság megteremtése és a közbeszerzést végző településekre és régiókra nehezedő terhek csökkentése érdekében fontosak a megbízható és átlátható uniós tanúsítványok és címkék, különösen a környezeti fenntarthatóság tekintetében. Közbeszerzési megbízások esetében a gyártóknak be kell tudniuk számolni arról, hogy milyen erőfeszítéseket tettek annak érdekében, hogy elsősorban másodlagos nyersanyagokat használjanak fel új termékek előállításához, illetve arról, hogy ha erre nem került sor, miért nem. Ennek kapcsán hasznosak a megfelelő iránymutatások a környezetvédelmi minimumkövetelmények hatálya alá tartozó termékek újrafeldolgozott és/vagy hasznosított és/vagy melléktermék-tartalmának ellenőrzésére. Ehhez a szerződő felek körében átlátható értékelési rendszerekre és tudásgyarapításra lesz szükség;

C. Erőforrások és hulladék

A hulladékról és a „nincs hulladék” elvről

35. kijelenti, hogy sok „hulladéknak” nevezett alapvető erőforrás áll rendelkezésre Európában, és hangsúlyozza, hogy az igazi körforgásos gazdaság felé haladó úton át kell állni a hulladékmentességre törekvő szemléletre. Hangsúlyozza a nyersanyagok nyilvántartásba vételének fontosságát annak érdekében, hogy azok újrafelhasználhatóan rendelkezésre álljanak és azonosíthatók legyenek;

36. fontos elvnek tartja, hogy a körforgásos gazdaságban minden anyagot úgy tervezzenek meg, hogy azok vagy tápanyaggá váljanak a bioszféra számára, vagy új anyaggá a következő felhasználási ciklushoz;

37. hangsúlyozza az Európai Bizottságnak a hulladékkal és a támogatási alapokkal kapcsolatos uniós jogszabályok modernizálására tett javaslatát. A korszerűsítés felgyorsításának egyik kulcsa a hulladékstátusz megszűnésére és a melléktermékekre vonatkozó kritériumok új, gyorsabb és egyszerűbb jogi keretének létrehozása;

38. szorgalmazza, hogy az Európai Bizottság javasoljon célértéket az egy főre jutó abszolút hulladékkeletkezéshez és a vállalkozások és iparágak hulladékmegelőzési céljaihoz. Hangsúlyozza a csomagolásra vonatkozóan bejelentett szakpolitikai keret, valamint a komposztálható műanyagokra vonatkozóan bejelentett keret fontosságát (és hatását);

39. hangsúlyozza, hogy a „hulladéktól az anyagokig” átalakulási szakasz során a határokon átnyúló megállapodások elengedhetetlenek lehetnek a negatív környezeti hatásokkal járó rövid távú megoldások elkerüléséhez;

40. úgy véli, hogy ahol a régióknak vagy a városoknak lemaradást kell behozniuk, kiindulópontként a hulladéklerakók használatát mellőzve egymás infrastruktúráját kellene alapul venniük európai szinten az átalakulási szakaszban a hulladékkezelés érdekében (például meglévő hulladékégetők használata újak építése helyett), és hangsúlyozza, hogy ehhez az átalakuláshoz finanszírozás és koordináció szükséges. Ösztönözni kell a hatékony energia-visszanyerést a fémek és sók visszatartásával azokban az esetekben, amikor a hulladékot szennyeződés, anyagfáradtság és az összetett anyagok nehéz szétválasztása miatt nem lehet újrafeldolgozni;

41. felhívja a figyelmet arra, hogy a legkülső régiók hulladékgazdálkodása különösen problémás a hulladékkezelési infrastruktúra korlátai és a hulladékgyűjtés, -feldolgozás és -újrahasznosítás méretgazdaságosságának hiánya miatt. A körforgásos gazdaságra való átállás felgyorsításának (Európában) tehát közvetlenül mérhető hatást kell mutatnia. A hulladékgazdálkodás és -kezelés jelenlegi állapota ezekben a régiókban gyakorlati tesztként használható a gyorsítás tekintetében. Segíthet továbbá a meglévő eszközök értékelésében, valamint az újak bevezetésében;

42. kitart amellett, hogy a „nincs hulladék” elv érvényesítése és az elsődleges erőforrások használatának megelőzése érdekében elengedhetetlen az újrafeldolgozott anyagok használatának kötelezővé tétele; szorgalmazza, hogy az Európai Bizottság olyan feltételeket szabjon meg, amelyek szerint az új termékek jelentős részét újrafeldolgozott anyagokból kell előállítani, és ajánlja, hogy ez a kulcsfontosságú értékláncokkal szembeni megközelítés részévé váljon;

A költségek csökkentéséről, a biztonságos anyagokról és a kiterjesztett gyártói felelősségről

43. sajnálattal állapítja meg, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak gyakran kell kezelniük azon termékek negatív hatásait, amelyek elérték élettartamuk végét, és a gyártóknak nem kötelessége a visszavételük, mivel e termékek (részei) gyakran szennyezik a talajt vagy a levegőt, és a helyi és regionális önkormányzatok viselik végül az eltávolításuk költségeit;

44. hangsúlyozza, hogy kiemelten fontos e költségek megelőzése vagy kezelése közvetlenül a gyártói szinten, ezért üdvözli a körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési terv fenntartható termékpolitikára vonatkozó keretrendszerét;

45. Az RB hangsúlyozza, hogy a gyártóknak fontos szerepe van a körforgásos gazdaság felé vezető úton. Olyan termékeket kell kifejleszteniük, amelyek a lehető legkímélőbbek bolygónk számára, és amelyek előállításához a lehető legkevesebb elsődleges fosszilis anyagra van szükség. Ugyanakkor a kormányzatok is felelősséggel rendelkeznek az ösztönzés, a keretfeltételek megteremtése és a szabályozás területén;

46. kiemeli, hogy a talajszennyezés egyre nagyobb gondot jelent az EU-ban; üdvözli ezért az Európai Bizottság javaslatát a talajfedés csökkentésére, az elhagyott vagy szennyezett barnamezők rehabilitálására, valamint a kitermelt talaj biztonságos, fenntartható és körforgásos használatának fokozására irányuló kezdeményezések előmozdítására. Kéri az Európai Bizottságot, hogy ebbe a kezdeményezésbe vonja be a kitermelt talaj kötelező diagnosztizálását és nyomon követését;

47. üdvözli az Európai Bizottság kezdeményezését a „biztonságos tervezésű vegyi anyagokra” való áttéréssel kapcsolatosan, mivel a mérgező anyagok használatának megelőzése vagy korlátozása jelenti a legegyszerűbb módot az ilyen vegyi anyagok kijutásának elkerülésére, és megelőzi a helyi és regionális önkormányzatoknak a (pl. perfluor-alkil anyagokkal) szennyezett talaj tisztításával vagy áthelyezésének szabályozásával kapcsolatos jelentős költségeit, és megjegyzi, hogy a toxikus anyagok ellenőrzése nem elégséges, sokkal inkább az összetevők teljes átláthatóságára van szükség az anyagok megfelelő módon történő újrafeldolgozása vagy értéknövelő újrahasznosítása érdekében;

48. szorgalmazza a gyártói felelősség fontosságának és érvényesülésének előmozdítását, figyelembe véve ugyanakkor a körforgásos gazdaság különböző részterületeit. A hulladékgazdálkodási feladatok széttagoltsága például akadályozza a hulladékgazdálkodás átfogó fejlesztését. A cél olyan üzleti modellek biztosítása, amelyek során a gyártók a „biztonságos és körforgásos tervezés” következményeit is megvizsgálják;

49. kéri, hogy ne saját „visszaszolgáltatási logisztikát” alakítson ki minden egyes gyártó, mivel ez hatalmas logisztikai lábnyomot eredményezhet; ezért az anyagok/összetevők intelligens specifikációjának meghatározására van szükség, illetve okos visszutas logisztikai stratégiákra;

50. kéri, hogy az új cselekvési terv vegye figyelembe a tengeri hulladék sajátos problémáját. Tekintettel e hulladék határokon átnyúló jellegére, a közös erőforrások fenntarthatóságának biztosítása érdekében ösztönözni kellene a tengeri régiók kormányai közötti együttműködést, valamint a közös megoldások keresésére irányuló regionális és nemzetközi együttműködést;

D. A körforgásos gazdaság működővé tétele

A tudatosságról és a cselekvésről

51. hangsúlyozza, hogy a körforgásos gazdaság a fogyasztás új módját követeli meg, és hogy a tudatosság növelése elengedhetetlen; a helyi és regionális önkormányzatok közel állnak az emberekhez, ezért fontos szerepet játszanak a gondolkodásnak egy másik norma felé való elmozdításában; ezért sürgeti az Európai Bizottságot, hogy támogasson helyi és regionális szinten olyan projekteket, amelyek kézzelfogható eredményekhez vezetnek;

A készségekről és az oktatásról

52. hangsúlyozza, hogy a tudatosság növelése érdekében „az óvodától az egyetemig” és természetesen a munkahelyeken is fontos az e témával kapcsolatos oktatás; ezért a kohéziós politikai alapoknak támogatást kell nyújtaniuk ahhoz, hogy a körforgásos életmódot belefoglalják a tantervekbe az oktatás valamennyi fajtájában, ideértve a digitális oktatás eszközeit is;

53. hangsúlyozza, hogy a jól megalapozott vásárlási döntésekhez a fogyasztóknak átlátható tájékoztatásra van szükségük a termékekben található újrahasznosított anyagok arányáról;

54. hangsúlyozza a körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési tervnek a készségek és munkahelyteremtés támogatásával kapcsolatos megállapításait, ugyanakkor emlékeztet arra a kockázatra, hogy rövid távon a körforgásos gazdaságban megjelenő munkahelyek viszonylag kevés képzettséget igényelnek, közép- és hosszú távon pedig automatizáltak lesznek, és a robotizáció áldozataivá válnak. Ugyanakkor vannak lehetőségek magas képzettséget igénylő munkahelyekre is, ezért a készségfejlesztési program frissítése során kellőképpen figyelembe kell venni mindkét szempontot;

55. azt javasolja, hogy azok a régiók részesüljenek először az oktatás és a kapacitásépítés támogatásában, amelyek gyorsan átállnak a viszonylag kevés képzettséget igénylő foglalkoztatásra (részben az alacsony munkaköltségek miatt), ezáltal pedig felgyorsíthatják a magasabb képzettséget igénylő munkákra való átállást; ez elő fogja segíteni a technikai és társadalmi innovációt, valamint támogatni fogja a helyi és regionális önkormányzatokat a sokszínűbb és ellenállóbb gazdaságra való átállásban. A készségfejlesztési programnak továbbá hangsúlyt kellene fektetnie a regionális különbségekre is – különös tekintettel a kevésbé fejlett régiókra – az oktatási és készségfejlesztési stratégiák, valamint a munkaerő továbbképzésére és átképzésére irányuló programok kidolgozásakor;

56. mivel a körforgásos gazdaság integrált, ágazatközi és hosszú távú gondolkodást és cselekvést követel meg, sürgeti a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy adminisztratív és szervezeti struktúráikat igazítsák a körforgásos gazdaság előmozdításának támogatásához, például új funkciók létrehozásával a közigazgatás számára. Ilyenek lehetnek például az intelligens városokkal és a körforgásos gazdasággal foglalkozó menedzserek;

57. arra kéri az Európai Bizottságot, hogy indítson közvetlen finanszírozási programokat a helyi és regionális önkormányzatok és a kkv-k számára a körforgásos gazdaságra való átállás kezelésére irányuló erőfeszítéseikhez az oktatás, a munkaerő átképzése és továbbképzése, valamint a beruházások és a rezilienciaépítés terén;

58. megjegyzi, hogy további kutatásra és szabályozásra van szükség a fenntartható és újrafeldolgozható anyagokkal kapcsolatban. Különösen akkor, ha az újrafeldolgozás nem a termékek értékcsökkentő újrahasznosítását jelenti, az anyagok szétválasztására és újrafelhasználására vonatkozó követelmények ambiciózusabbá válnak annak érdekében, hogy az anyagokat a lehető legtöbb ciklusban fel lehessen használni. Ezért a „bölcsőtől bölcsőig” megközelítés, amely függ az alapos terméktervezéstől, támpontot ad arra nézve, hogy hogyan valósítható meg az „újrafeldolgozás az értékcsökkentő újrahasznosítás előtt” elve;

A körforgásos társadalomról

59. kitart amellett, hogy a körforgásos gazdaság célkitűzéseit a 2020-at követő kohéziós politikában és az ahhoz tartozó alapban kötelező területként kell érvényesíteni, mivel ezzel kell biztosítani a körforgásos gazdaságra való átálláshoz szükséges lendületet, kezdve a helyi és regionális szinttel;

60. támogatja és hangsúlyozza a körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési terv következtetését, mely szerint a körforgásos gazdaságra való átállás rendszerszintű, mélyreható és átalakító erejű lesz. Európa újraiparosításának a körforgásos gazdaságon kell alapulnia oly módon, hogy ezt alapelveinek és eszközeinek megvalósításán keresztül viszi előre és ösztönzi;

61. hangsúlyozza, hogy az átállásnak méltányosnak kell lennie, mivel nemcsak a gazdaságot érinti, hanem főként a társadalmat, amellyel a helyi és regionális képviselők szoros kapcsolatban állnak; ezért megállapítja, hogy a régiók és a városok jelentik a leglényegesebb léptéket a körforgásos társadalom megvalósítása felé vezető úton;

62. végezetül rámutat arra, hogy a körforgásos gazdaság platformjának és uniós szabályozási keretének létrehozása mellett az Európai Bizottságnak szigorú követelményeket kell támasztania az EU-ba irányuló behozatalra és az onnan kiinduló kivitelre vonatkozóan is, hogy a körforgásos gazdaság elvei a harmadik országokban is érvényesüljenek.

Kelt Brüsszelben, 2020. október 14-én. a Régiók Európai Bizottsága elnöke Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) The European System of National and Regional Accounts (ESA 2010): https://ec.europa.eu/eurostat/documents/3859598/5925693/KS-02-13-269-EN.PDF/44cd9d01-bc64-40e5-bd40-d17df0c69334.

(2) 2014/23/EK (HL L 94., 2014.3.28., 1. o.), 2014/24/EK (HL L 94., 2014.3.28., 65. o.) és 2014/25/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 94., 2014.3.28., 243. o.).