[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 2009.10.16.

COM(2009)526 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

a 2007. évi mentesítő határozatok nyomon követéséről (összefoglalás) – Az Európai Parlament állásfoglalásai az EK-Szerződés 276. cikkének (3) bekezdése és az Euratom-Szerződés 180b. cikke, valamint a költségvetési rendelet 147. cikke és az EFA pénzügyi szabályzata 119. cikkének (5) bekezdése alapján{SEC(2009)1427}

TARTALOMJEGYZÉK

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK a 2007. évi mentesítő határozatok nyomon követéséről (összefoglalás) – Az Európai Parlament állásfoglalásai az EK-Szerződés 276. cikkének (3) bekezdése és az Euratom-Szerződés 180b. cikke, valamint a költségvetési rendelet 147. cikke és az EFA pénzügyi szabályzata 119. cikkének (5) bekezdése alapján {SEC(2009)xxx} 1

PREAMBULUM 3

I. – A Bizottság válaszai az Európai Parlamentnek az által az általános költségvetésre vonatkozó mentesítési állásfoglalásában foglalt kéréseire 4

a) Horizontális kérdések 4

b) Ágazati kérdések 7

c) A Számvevőszék külön jelentései 10

II. – Európai Fejlesztési Alapok 10

III. – Az egyes ügynökségeket érintő állásfoglalásokban foglalt kérések 11

PREAMBULUM

Ez a 2007. pénzügyi évre vonatkozó mentesítő határozatok[1] nyomon követéséről szóló, Európai Parlamentnek (EP) címzett bizottsági jelentés az EK-Szerződés 276. cikkének (3) bekezdése és az Euratom-Szerződés 180b. cikke, valamint a költségvetési rendelet 147. cikke és az EFA pénzügyi szabályzata 119. cikkének (5) bekezdése alapján. A fordítási és az időbeli lehetőségek adta korlátok miatt ez a jelentés az EU valamennyi hivatalos nyelvén ebben az összefoglaló formában jelenik meg. A Bizottságnak a Parlament valamennyi egyedi kérésére adott részletes válaszai egy bizottsági munkadokumentumban[2] érhetők el, amelyet angolul, franciául és németül tesznek közzé. Mindkét nyomon követési jelentés az Európai Parlament 2009. április 23-én elfogadott állásfoglalásaira vonatkozik.

Ezen összefoglaló jelentés minden fejezete[3] kereszthivatkozásokkal utal a fent említett teljes bizottsági munkadokumentum megfelelő pontjára. E hivatkozások segítségével az olvasó a munkadokumentumban könnyebben megtalál minden olyan kérést (és a Bizottság tervezett vagy már végrehajtott intézkedését), amely egy adott fejezetre vonatkozik vagy számára különösen nagy jelentőséggel bír.

Az általános költségvetésre, az EFA-ra és az ügynökségekre vonatkozó mentesítő határozatokban a Bizottság összesen 203, a Bizottsághoz intézett tett EP-kérést azonosított. Ezek közül 99 ajánlás esetében a Bizottság kész megtenni a Parlament által kért intézkedést. A Bizottság megítélése szerint 96 kérés esetében a kívánt intézkedést már megtették vagy azok folyamatban vannak, noha egyes esetekben értékelni kell majd az eredményeket. Végezetül, a Bizottság 8 kérésnek[4] nem tesz eleget a fennálló jogi kerethez, valamint intézményi előjogaihoz kapcsolódó okok miatt.

I. – A BIZOTTSÁG VÁLASZAI AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK AZ ÁLTAL AZ ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGVETÉSRE VONATKOZÓ MENTESÍTÉSI ÁLLÁSFOGLALÁSÁBAN FOGLALT KÉRÉSEIRE

AZ ALÁBBIAKBAN ÖSSZEFOGLALÁS KÖVETKEZIK AZ EURÓPAI PARLAMENT 2007. ÉVI MENTESÍTő HATÁROZATAIBAN FOGLALT SPECIFIKUS KÉRÉSEKRE ADOTT BIZOTTSÁGI VÁLASZOKRÓL. AZ ÁLLÁSFOGLALÁS MINDEN EGYES PONTJÁRA ADOTT ELSő REAKCIÓT KALLAS ALELNÖK 2009. MÁJUS 15-ÉN MEGKÜLDTE A KÖLTSÉGVETÉSI ELLENőRZő BIZOTTSÁG ELNÖKÉNEK.

a) Horizontális kérdések [5]

Megbízhatósági nyilatkozat (bizottsági munkadokumentum, 3-11. pont)

Az Európai Parlamenthez hasonlóan a Bizottság is üdvözli a Számvevőszék a 2007. évi elszámolásra vonatkozó hitelesítő záradékát. A Számvevőszék ajánlásának megfelelően tovább javítja a könyvelési adatok és az elszámolások minőségét.

A Bizottság egyetért abban, hogy az elszámolások alapjául szolgáló műveletekben észlelt magas hibaarány részben az összetett szabályoknak tudható be. Elismeri, hogy az egyszerűsítés szerepet játszik az uniós politikák végrehajtásának javításában és a hibaarányok csökkentésében, azonban rámutat, hogy a szabályok és a támogathatósági feltételek bizonyos fokú összetettsége elkerülhetetlen, mivel azok a kívánt politikai célkitűzések elérése érdekében gyakran kötöttek, és összetett törvényalkotási eljárás eredményeként kerültek meghatározásra. A 2007–2013-as jogi alapokon javított a Bizottság. A pénzügyi válság tükrében 2009 májusában a Bizottság további egyszerűsítési intézkedéseket hozott a strukturális alapok tekintetében. Így lehetőség nyílt a költségek átalányalapú, egységköltségeken alapuló és átalányösszegű bejelentésére. Az egyszerűsítés hatása várhatóan közép-, illetve hosszú távon jelentkezik majd. Ezenkívül a Bizottság jelenleg az egyszerűsítés további lehetőségeinek azonosításán dolgozik, különösen a költségvetési rendelet háromévenkénti felülvizsgálatára irányuló előkészítő munka keretében. Így összpontosíthatna a támogatásokra, különösen a támogathatósági szabályokra; az irányítási módszerekre, amelyek vonatkozó rendelkezései egyre összetettebbé válnak, és amelyek kulcsfontosságúak különösen a külső támogatások hatékonyságának és célba juttatásának javításához; valamint az ellenőrzési intézkedésekre. A támogathatósági szabályok összetettségi foka közvetlen összefüggésben áll a műveletek jogszerűségére és szabályosságára megfelelő biztosítékot nyújtó ellenőrzések intenzitásával és költségeivel. Amennyiben a támogathatósági szabályok egyszerűsítéséről határoznak és azokat hatékonyan hajtják végre (átalányösszegek és átalánydíjak fokozottabb használata, tagállami társfinanszírozás esetében a nemzeti támogathatósági szabályok elfogadása), az alapul szolgáló műveletek kevesebb hibával járnak, ami kevesebb átfogó ellenőrzés végrehajtását vonja maga után (az ellenőrzések a költségek helyett az eredményekre összpontosíthatnak), és végül csökkennek az ellenőrzések költségei. A Bizottság továbbá az elfogadható kockázat fogalmának kidolgozásán munkálkodik, amely az ellenőrzések leginkább költséghatékony intenzitási fokát igyekszik azonosítani, vagyis megfelelő egyensúlyt teremteni költségek és hasznok között (a hibaarányok csökkentése). A Bizottság tanulmányozni fogja továbbá az ágazati jogszabályok egyszerűsítésének alapelveit a – 2014-től hatályba lépő – jogalapok kidolgozásának következő fordulójára.

A költségvetés irányítása – pénzügyi korrekciók, behajtások és a kifizetések felfüggesztése (bizottsági munkadokumentum, 12-13. pont)

2008-ban változott az ABAC pénzügyi rendszer annak érdekében, hogy lehetővé váljon a behajtások konkrét hibákig vagy szabálytalanságokig történő visszakövetése. Ez lehetővé tette a Bizottság számára, hogy a 2008. évi elszámolásban teljesebb és megbízhatóbb adatokat nyújthasson be a behajtásokról. A Bizottság mindent megtesz, hogy tovább javítsa a tagállamok által a pénzügyi kiigazításaikról szolgáltatott adatok megbízhatóságát és teljességét.

A Bizottság továbbá ott eszközöl pénzügyi kiigazításokat, ahol ez szükséges. 2008. február 19-i, a megosztott irányítású strukturális intézkedésekre vonatkozó felügyeleti szerepének megerősítésére irányuló cselekvési tervének keretében a Bizottság lépéseket tett annak érdekében, hogy a strukturális alapok végrehajtása során tapasztalt szabálytalanságokkal feltárásukkor foglalkozzanak, valamint azonnali pénzügyi kiigazításokra kerüljön sor.

Éves ellenőrzési összefoglalók, a megosztott irányítás területén rendelkezésre álló nyilatkozatok és nemzeti irányítási nyilatkozatok (bizottsági munkadokumentum, 14-18. pont)

Az érintett főigazgatóságok éves tevékenységi jelentései tartalmazzák az éves összefoglalók értékelését, valamint azok hozzájárulását a tagállamok ellenőrzési rendszere működésének megbízhatóságához. Az éves összefoglalók hozzáadott értéket jelenthetnek, amennyiben probléma-elemzést vagy megbízhatósági nyilatkozatot tartalmaznak, bevált gyakorlatokat azonosítanak és megoldásokat javasolnak. A Bizottság továbbra is együttműködik a tagállamokkal annak érdekében, hogy utóbbiak javítsanak éves összefoglalóikon. 2007-tel ellentétben 2008-ban valamennyi tagállam eleget tett a költségvetési rendelet 53b. cikkének (3) bekezdésében az éves beszámoló benyújtására vonatkozóan előírt kötelezettségének, valamint teljesítette vagy majdnem teljesítette a minimumkövetelményeket. 2008-ra vonatkozóan a Bizottság új és pontosabb iránymutatásokat bocsátott ki a strukturális alapok intézkedéseire vonatkozó éves beszámolókkal kapcsolatosan. A Bizottság üdvözli továbbá hét tagállam azon kezdeményezését, hogy a 2008. évi éves összefoglalóikhoz – a felülvizsgált iránymutatások szerint – megbízhatósági nyilatkozatot csatolnak.

A 2008-ra vonatkozóan kapott négy nemzeti igazgatási nyilatkozattal együtt így 11 tagállam nyújtott be valamilyen nemzeti megbízhatósági nyilatkozatot. A Bizottság továbbra is támogatja azokat a tagállamokat, amelyek az uniós pénzeszközökre vonatkozóan önkéntes nemzeti nyilatkozatokat bocsátanak rendelkezésre. E célból elemzi a rendelkezésre bocsátott nyilatkozatokat annak érdekében, hogy meghatározza a forma és az alkalmazási kör legfontosabb szempontjait, amelyek hozzáadott értékkel szolgálnak.

Ellenőrzési rendszerek (bizottsági munkadokumentum, 19-33. pont)

Az elmúlt években a Bizottság – a Számvevőszék ajánlásait és a mentesítésért felelős hatóság kéréseit követve – jelentős erőfeszítéseket tett ellenőrzési rendszerei javítása érdekében. A saját ellenőrzései során vagy külső ellenőrök által feltárt hiányosságok kezelése érdekében a Bizottság elindította az egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló cselekvési tervét (2006-ban) és a Bizottság strukturális intézkedésekre vonatkozó felügyeleti szerepének megerősítésére irányuló cselekvési tervet (2008-ban). 2009 elején a Bizottság elfogadta az egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló cselekvési tervre vonatkozó hatástanulmányt (COM(2009) 43), amely az intézkedések lezárulásáról számolt be. Ezzel egy időben fogadták el a Bizottság strukturális intézkedésekre vonatkozó felügyeleti szerepének megerősítésére irányuló cselekvési tervről szóló jelentést is (COM(2009) 42). A Bizottság folyamatosan javítja saját és partnerei ellenőrzési rendszereit, amikor csak hiányosságokat tapasztal.

Az összefoglaló jelentést az éves tevékenységi jelentésekben nyújtott biztosítékok és az abban megfogalmazott fenntartások alapján állítják össze, és az a Bizottság adott évben elért irányítási eredményeiről szól. Az összefoglaló jelentés utasítja a bizottsági szolgálatokat, hogy tegyenek lépéseket az éves tevékenységi jelentésükben megfogalmazott fenntartások okának megszüntetésére és szorosan felügyeljék az elért haladást.

A Bizottság úgy véli, hogy az elfogadható kockázattal kapcsolatos megközelítés világos képet mutathat a hibaarányok és az ellenőrzési költségek közötti megfelelő egyensúlyról, ami az uniós pénzeszközök rendezett és hatékony felügyeletét segíti elő. A Bizottság 2008 decemberében közleményt fogadott erre a kérdésre vonatkozóan (COM(2008) 866), amelyben szemléltető példaként a strukturális alapokat és vidékfejlesztést mutatta be. A Bizottság konkrét javaslatot tesz majd az elfogadható kockázatra a kutatás, az energia és a közlekedés, valamint a vidékfejlesztés terén 2010 első felében, illetve 2010 második felében a külső segély, a fejlesztés, a bővítés és az igazgatási kiadások terén.

Átláthatóság (bizottsági munkadokumentum, 34-40. pont)

A Bizottság felállította a pénzügyi átláthatósági rendszert, amely teljes, kutatható és összehasonlítható adatokat tartalmaz a központi irányítású pénzeszközök kedvezményezettjeire vonatkozóan. A megosztott irányítást illetően az Europa honlapon található egy oldal, ahonnan linkek mutatnak a tagállamok által létrehozott, az elfogadott végrehajtási szabályok és iránymutatások szerinti információkat tartalmazó nemzeti weboldalakra.

Április 22-én az EP és a Bizottság magas szintű képviselőiből álló csoport megállapodásra jutott egy közös érdekképviseleti nyilvántartás létrehozásáról.

A Bizottság úgy véli, hogy a Bizottság tagjainak szóló jelenlegi magatartási kódex már átfogó és megfelelő felelősségi és etikai szabályokat tartalmaz. Mindazonáltal, folyamatban van a meglévő keret lehetséges fejlesztésének mérlegelése.

Költségvetési rendelet (bizottsági munkadokumentum, 41. pont)

Az alkalmazandó rendelkezéseknek megfelelően a Bizottság 2010 májusáig be fogja nyújtani javaslatát a jövőbeli költségvetési rendeletre vonatkozóan. Ahogy az eddigiekben, úgy a jövőben is megvitatja és szoros együttműködésben tárgyalja majd a jövőbeli költségvetési rendeletet a Parlamenttel és a Tanáccsal. Amennyiben a Lisszaboni Szerződés addigra hatályba lép, a jövőbeli költségvetési rendeletet együttdöntési eljárásban fogadja majd el az Európai Parlament és a Tanács.

Csalás Elleni Hivatal (OLAF)(bizottsági munkadokumentum, 42-46. pont)

A hatályos rendeleteknek megfelelően az OLAF azonnali hozzáféréssel rendelkezik a Bizottság birtokában lévő valamennyi olyan információhoz – ideértve az adatbázisokban található információkat –, amely szükséges a vizsgálatok lefolytatásához.

A pénzügyi érdekek védelméről szóló egyezmény második jegyzőkönyve 2009. május 19-én lépett hatályba, és a legtöbb tagállam jóváhagyta. A jegyzőkönyv lehetővé teszi az Európai Bizottság és a tagállamok igazságügyi hatóságai közötti közvetlen együttműködést a Közösségek pénzügyi érdekeinek védelme érdekében.

A harmadik országok kedvezményezettjei tekintetében valamennyi jövőbeli szerződés előírja majd, hogy a nemzeti hatóságok kötelesek teljes mértékben együttműködni az OLAF-fal.

A Bizottság jelenleg felülvizsgálja fegyelmi gyakorlatát annak érdekében, hogy meggyorsítsa azt, például az OLAF és a Bizottság Vizsgálati és Fegyelmi Hivatala (IDOC) közötti szorosabb együttműködés által.

b) Ágazati kérdések

Saját források (bizottsági munkadokumentum, 47. pont)

A Bizottság teljesítette a kért intézkedést és a Közösségek saját forrásainak kiszámításához felhasználta a FISIM-et tartalmazó GNI-adatokat. A Bizottság a pénzügyi közvetítési szolgáltatások közvetett módon mért díjának (FISIM) az Európai Közösségek költségvetése és saját forrásai céljaira felhasznált bruttó nemzeti jövedelem (GNI) megállapításához történő felosztásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslata (2009. május 26-án jóváhagyott COM(2009) 238 végleges dokumentum) rendelkezik a FISIM 2005. január 1-jéig történő visszamenő hatályú felosztásáról a saját források céljaira felhasznált GNI-hez.

Mezőgazdaság és természeti erőforrások (bizottsági munkadokumentum, 48-53. pont)

A KAP állapotfelméréséről szóló egyezmény tovább egyszerűsíti az egységes támogatási rendszert (ideértve a jogosultság-típusok csökkentését, a jogosultságok összevonásának lehetőségét) és jobban függetleníti a támogatások kifizetését a termeléstől (így például a szántóföldi növények, vetőmagok, komlók, állatok után járó prémium esetében). Az igazgatás szempontjából a kifizetések és a támogatások további szétválasztása jobb ellenőrizhetőséget jelent, valamint azt, hogy nincs szükség az egyedi ágazati kritériumok ellenőrzésére, hanem elegendő az egységes támogatási rendszer általános szabályainak ellenőrzése (így nem szükséges annak ellenőrzése, hogy egy adott növényt valóban megtermeltek-e).

A Bizottság továbbra is szorosan figyelemmel kíséri az integrált kezelési és ellenőrzési rendszer (IACS) alkalmazását Görögországban. Görögország teljesítette cselekvési tervét és létrehozta az új, operatív mezőgazdasági parcella-azonosító rendszerét (LPIS). A 2009-es kérelmezési eljárás során alkalmazzák majd a görög hatóságok először az új rendszert.

A legtöbb hibát felhalmozó vidékfejlesztési kiadások tekintetében 2007-től kezdve – az 1290/2005/EK tanácsi rendeletnek megfelelően – összehangolták az újonnan létrehozott Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) kifizetési irányítási és ellenőrzési rendszerét az EMGA garanciarendszerével. Ezáltal a jövőben az EMGA-rendszer széles körben elismert előnyei a vidékfejlesztési kiadásokra is érvényesek lesznek. A tagállamok kötelesek továbbá biztosítani a támogathatósági szabályok tiszteletben tartását, valamint, hogy valamennyi vidékfejlesztési intézkedés hitelesíthető és ellenőrizhető legyen. A Bizottság kiegészítő iránymutatást is nyújtott a tagállamoknak az agrár-környezetvédelmi intézkedések végrehajtása terén.

Halászati támogatások (bizottsági munkadokumentum, 54-57. pont)

A Közös Halászati Politika (KHP) 2002-es reformja már jelentős előrelépést tett a fenntarthatóság felé, különösen azáltal, hogy a környezetvédelmi szempontokat igyekezett jobban integrálni a halászati irányításba, és megszüntetett néhány, a többletkapacitást közvetlenül előidéző pénzügyi támogatási formát. A 2009 áprilisában kiadott KHP reformjáról szóló zöld könyv – jelenleg is tartó – nyilvános konzultációt indított, amely a KHP célkitűzéseinek ellentmondó halászati közfinanszírozás kérdésére összpontosít.

Kohézió (bizottsági munkadokumentum, 58-70. pont)

A Bizottság cselekvési tervének valamennyi folyamatban lévő intézkedését beépítette a 2009–2011-es ellenőrzési stratégiájába azzal a céllal, hogy megerősítse a Bizottság strukturális intézkedésekre (így a nemzeti korrekciós cselekvési tervek kiegészítésére, eljárások felfüggesztésére és javítására) vonatkozó felügyeleti szerepét. A végrehajtási jelentésben (COM(2009) 42) a Bizottság bemutatta, hogy a cselekvési terv tényleges eredményeket hozott, és elkötelezte magát, hogy 2010 elején jelentést nyújt be a cselekvési terv kezdeti hatására vonatkozóan.

A Bizottság ellenőrzési tevékenysége átfogó kockázatelemzésen alapul, amelyet rendszeresen frissítenek. A frissítéskor több tényezőt is figyelembe vesznek, így a korábbi ellenőrzések eredményeit és a pénzügyi kiigazítások mértékét, amely a kockázatosabb területeken és programok esetében szigorúbb ellenőrzési tevékenységhez vezet. Óvatosan kell azonban bánni ezekkel az információkkal, különösen mivel az egyes tagállamok esetében a pénzügyi kiigazítások mértéke nem utal a felmerülő kockázat mértékére.

A Bizottság tovább folytatta a 2007–2013-as szabályok egyszerűsítésére irányuló munkáját, különösen a szabálytalanságok jelentési rendszerére, valamint a költségek átalányalapú, egységköltségeken alapuló és átalányösszegű bejelentésének lehetőségére vonatkozóan.

Belső politikák, kutatással együtt (bizottsági munkadokumentum, 1. és 71-91. pont)

A kutatás terén a Bizottság megalkotta a 6. kutatási keretprogram (KP6) többéves ellenőrzési stratégiáját, amely azon hibák feltárásán és korrigálásán alapul, melyeket a kifizetések előtti ügyirat-ellenőrzések nem tudtak azonosítani. A hibák feltárását és korrigálását az utólagos ellenőrzések számának jelentős növelésével és a túlfizetett összegek behajtásával érik el, ami az elmúlt évek során hozzájárult a hibaarányok csökkenéséhez.

A 7. keretprogram (KP7) további javulásokat és számos fontos egyszerűsítést eredményezett. A résztvevői garanciaalap bevezetésének fontos szerepe volt az előzetes pénzügyi ellenőrzések számának és a védőintézkedések használatának a csökkentésében; a szerződéses partnerek KP6-ban lefektetett kollektív pénzügyi felelősségének helyébe lép. A KP7-ben való részvételre vonatkozó szabályok (31. cikk) rendelkeznek arról, hogy mindaddig fel lehet számítani átlagköltségeket, amíg azok nem térnek el jelentősen a tényleges költségektől.

A résztvevők számára kialakított egységes regisztrációs pont elkerülhetővé teszi, hogy a kedvezményezettekhez ismételt kéréseket intézzenek, és valamennyi támogatás-kezelési rendszerben javítja az adatok minőségét és koherenciáját. Az elektronikus hetedik keretprogram kezdeményezés keretében további javulásokat fognak elérni a teljes mértékig elektronikus adatcsererendszereknek a pályázat- és támogatáskezelés egész láncában történő fokozatos bevezetésével.

Az Európai Parlamentnek a belső politikák körébe tartozó egyedi szakpolitikák területére vonatkozó kéréseire adott részletes bizottsági választ a mellékelt munkadokumentum tartalmazza.

Külső fellépések, NGO-k és fejlesztés (bizottsági munkadokumentum, 2. és 92-111. pont)

A Bizottság intézkedéseket tett a végrehajtó szervezetek szintjén történő ellenőrzések megerősítésére, így új, szabvány feladatmeghatározást dolgozott ki az ellenőrzésekhez, és nyomon követésükre vezetői információs rendszert (CRIS Audit) alakított ki. A Bizottság várakozásai szerint, és mivel csak nemrég vezették be őket, ezen intézkedések teljes haszna csak a jövőben mutatkozik meg világosabban. A Bizottság további erőfeszítéseket tesz majd rendszerei – a Számvevőszék ajánlásait összhangban további javításáért. A Bizottság azt tervezi, hogy intézkedéseket vezet be a védőintézkedések megerősítésére, mint például a végrehajtó szervezeteknek az uniós pénzeszközök jobb kezeléséhez és az uniós szabályoknak való megfeleléshez nyújtott segítséget célzó iránymutatás kidolgozása.

Az ENSZ-en keresztüli, partnerországokkal folytatott bizottsági együttműködésre, valamint az EBB-n és a fejlesztési bankokon keresztül nyújtott támogatásokra vonatkozó legújabb értékelések szerint ezek hozzáadott értéket és kézzel fogható eredményeket biztosítanak, különösen a nagyobb vagyonkezelő alapok esetében. Emellett az ilyen kezdeményezésekben való részvétel lehetővé tette a Bizottság számára, hogy olyan, politikailag érzékeny területeken is fellépjen, ahol különben lehetetlen lett volna támogatást nyújtani. A végrehajtás során a Bizottság ki tudta aknázni többoldalú partnerei helyszíni jelenlétét és szaktudását. A Bizottság továbbra is együttműködik az ENSZ-szel a helyszíni ellenőrzések teljesítményének javítása, valamint az ENSZ által irányított tevékenységekhez való közösségi hozzájárulások átláthatóságának és láthatóságának fokozása érdekében. A FAFA – 2009 áprilisában tartott – 6. éves munkacsoport-ülésén megállapodtak a helyszíni ellenőrzések feladatmeghatározásában, amelyet az elmúlt évben tesztjeleggel már sikerrel alkalmaztak.

2008 óta – a pénzügyi rendelet 30. cikke (3) bekezdésének megfelelően – a Bizottság a külső fellépésekre irányuló támogatások valamennyi kedvezményezettjének nevét közzéteszi. Ez a lista átfogó jellegű, és ezért nem korlátozódik az NGO-kra, amely egy általánosan elfogadott meghatározás nélküli gyűjtőfogalom. A támogatások szerződéses vonatkozásait illetően a Bizottság a nem állami szereplők közösségi támogathatóságát saját nemzeti jogi kereteik alapján határozza meg.

A külső kapcsolatokra, a humanitárius segélyre és a fejlesztési politikára vonatkozó kérésekre adott bizottsági választ a mellékelt munkadokumentum tartalmazza a külső fellépésekről és az Európai Fejlesztési Alapokról szóló részben.

Előcsatlakozási stratégia (bizottsági munkadokumentum, 112-120. pont)

Románia és Bulgária 2007. január 1-jei uniós csatlakozásakor, azzal egyidejűleg lépett hatályba az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus, amelynek célja, hogy támogassa, a korrupció és – Bulgária estében – a szervezett bűnözés elleni küzdelem, valamint az igazságügyi reform terén fennálló hiányosságok orvoslását, valamint időszakos jelentések formájában figyelemmel kísérje az e téren elért fejlődést. A legfrissebb jelentéseket 2009. július 22-én fogadta el a Bizottság és benyújtotta azokat az Európai Parlamentnek (COM(2009) 401 végleges és COM(2009) 402 végleges).

A tagjelölt és a lehetséges tagjelölt országok esetében valamennyi csatlakozási és/vagy európai partnerség fő prioritása a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem. A Bizottság az előcsatlakozási támogatási eszközre (IPA) irányuló végrehajtási stratégiájának is szerves részévé tette ezt: az IPA valamennyi többéves indikatív tervezési dokumentuma tartalmazza a korrupció elleni küzdelem prioritást. A Bizottság az OLAF-fal együttműködve további kezdeményezéseket fog javasolni és előkészíteni.

Igazgatási kiadások (bizottsági munkadokumentum, 121-126. pont)

Az Európai Parlamentnek az Európai Iskolákra, az alkalmazottakkal kapcsolatos kérdésekre és a Közösség ingatlanjaira vonatkozó kéréseire adott részletes bizottsági választ a mellékelt munkadokumentum tartalmazza. A Bizottság az ingatlanok programozására vonatkozó információkat – ideértve az elkövetkező évek irodahelyiség-szükségleteit is – elérhetővé tette a 2008., 2009. és 2010. évi előzetes költségvetési tervezetekben, valamint a 2009-re vonatkozó átcsoportosításokról[6] szóló tárgyalások során.

Nyomon követő intézkedések a mentesítés fényében (bizottsági munkadokumentum, 127. pont)

A Bizottság a mentesítési állásfoglalásban foglalt valamennyi kérést nyomon követi, kivéve, ha azok nincsenek összhangban a meglévő jogi kerettel vagy intézményi előjogaival. Az EK-Szerződés 276. cikkének (3) bekezdése és a költségvetési rendelet 147. cikke szerint a Bizottság évente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek a Parlament mentesítő határozataiban foglalt észrevételek és megjegyzések fényében tett intézkedésekről.

c) A Számvevőszék külön jelentései

Mentesítési állásfoglalásaiban az Európai Parlament a Számvevőszék által 2007-ben és 2008-ban közzétett külön jelentéseket érintő kéréseket is megfogalmazott a Bizottság felé. Az ezekre a kérésekre adott bizottsági választ a mellékelt munkadokumentum tartalmazza (128-169. pont).

II. – Európai Fejlesztési Alapok

A költségvetési támogatási programok tekintetében a Bizottság határozott erőfeszítéseket tesz a támogathatóság elemzésének javításáért, valamint a finanszírozási megállapodások és a kifizetési határozatok egyértelműbbé tételéért. A 2008-ban jóváhagyott valamennyi költségvetési támogatási programmal kapcsolatos információ összefoglalása megtalálható a 2008. évi éves cselekvési programokban[7].

A költségevetési támogatások kezelésének nagyobb átláthatósága iránti igény kielégítése érdekében a Bizottság mélyebbre hatóan foglalkozik majd a költségevetési támogatásokhoz kapcsolódó kérdésekkel az Európai Közösség fejlesztéspolitikájáról és a külső segítségnyújtás végrehajtásáról szóló éves jelentéseiben.

A EuropeAid jelenlegi ellenőrzési stratégiájának fontos részét képezik az előzetes ellenőrzések azzal a céllal, hogy az ezen ellenőrzések során feltárt hibákat azonnal, az utolsó kifizetések jóváhagyása előtt korrigálni lehessen. Az előzetes ellenőrzések közé tartoznak a független szakértő által – szükség esetén és megfelelő módon –, a szerződés/művelet típusától függően végzett ellenőrzések és egyedi műszaki tanúsítás, amely a végrehajtó szervezetek szintjén az ellenőrzések nagy gyakoriságát eredményezi, nevezetesen az utolsó kifizetést megelőzően.

Az EFA-val kapcsolatos valamennyi kérésre vonatkozó részletesebb információkat a mellékelt munkadokumentum tartalmazza (170-183. pont).

III. – Az egyes ügynökségeket érintő állásfoglalásokban foglalt kérések

Amint arról a 2009. március 10-i közös nyilatkozat rendelkezik, a szabályozási ügynökségekkel foglalkozó intézményközi munkacsoport a résztvevő intézmények által felvetett kulcsfontosságú kérdésekkel foglalkozik majd, ideértve az ügynökségek szerepét és helyét az uniós intézményi térképen, ezen ügynökségek létrehozását, struktúráját és működését, valamint a finanszírozási, költségvetési, felügyeleti és irányítási kérdéseket is. Technikai szinten azonosították az egyes kérdések listáját és megegyeztek arról. A csoport jelenleg is folytatja munkáját és a Bizottság ezen megbeszélések eredményétől függően megteszi a szükséges intézkedéseket.

Az Európai Parlamentnek a szabályozási ügynökségeket érintő egyéb általános kérdéseire és az egyes ügynökségekre vonatkozó kéréseire adott bizottsági választ a mellékelt munkadokumentum tartalmazza (184-203. pont).

* * *

[1] A 2007. évi általános költségvetésre vonatkozó mentesítés, 2007. évi mentesítés: EFA, 2007. évi mentesítés: ügynökségek.

[2] Bizottsági munkadokumentum; a 2007. évi mentesítő határozatok nyomon követéséről szóló, az Európai Parlamentnek címzett bizottsági jelentés melléklete.

[3] Ez az összefoglaló jelentés és a teljes munkadokumentum egyaránt a lehető legszorosabban követi az Európai Parlament felkéréseit tartalmazó állásfoglalások struktúráját.

[4] Lásd a 7., 73., 93., 126., 134., 135., 167. és 182. felkérést.

[5] Az Európai Parlament által a következtetéseiben felvetett kérdésekre adott válaszok az alábbiakban, a megfelelő pontok alatt találhatók.

[6] DEC5 és DEC24 sz. átcsoportosítás.

[7] Lásd: http://ec.europa.eu/europeaid/work/ap/aap/2008_en.htm