[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 30.8.2007

COM(2007) 486 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK 2006. ÉVI HITELFELVÉTELI ÉS HITELNYÚJTÁSI TEVÉKENYSÉGÉRŐL {SEC(2007)1079}

TARTALOMJEGYZÉK

Bevezetés 3

1. KÖLCSÖNFELVÉTELI TEVÉKENYSÉG 2006-BAN 3

2. HITELNYÚJTÁS NEM TAGÁLLAMOK SZÁMÁRA 4

2.1. Áttekintés 4

2.2. A Közösség által nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás 4

2.3. EBB-kölcsönök 2006-ban a délkeleti szomszédos országok, a mediterrán térség, Ázsia és Latin-Amerika, valamint a Dél-afrikai Köztársaság részére 5

2.3.1. EBB-célkitűzések és -prioritások 5

2.3.2. Hitelnyújtási tevékenység 6

2.3.3. Garanciafedezet 7

2.3.3.1. Teljes garancia 7

2.3.3.2. Kockázatmegosztás 7

2.3.4. Az EBB együttműködése a Bizottsággal és más intézményekkel 9

2.4. A Loméi/Cotonoui Egyezmények aláírói - hitelnyújtási tevékenység 10

3. A HITELNYÚJTÁS HATÁSA A KÖLTSÉGVETÉSRE 10

3.1. Költségvetési kezességvállalások 10

3.2. Kamattámogatások 12

3.3. EBB finanszírozás EFA forrásokból 12

Bevezetés

A Tanácsnak az Európai Közösségek hiteleszközeit létrehozó határozatai előírják, hogy a Bizottság évente tájékoztassa a Tanácsot és az Európai Parlamentet az eszközök hasznosításáról.

A Közösségen kívülre irányuló hitelnyújtási tevékenységgel kapcsolatban a vonatkozó tanácsi határozatok[1] előírják a Bizottság számára, hogy éves gyakorisággal tájékoztassa a Tanácsot és a Parlamentet az Európai Beruházási Bank (EBB) által közösségi költségvetési garanciával a délkeleti szomszédos országoknak, a mediterrán országoknak, Ázsiának és Latin-Amerikának, illetve a Dél-afrikai Köztársaságnak nyújtott kölcsönök helyzetéről.

A fenti tájékoztatási követelmények teljesítése érdekében e jelentés valamennyi érintett terület esetében ismerteti a hitelnyújtási műveleteket. A hitelnyújtási tevékenységről alkotott kép teljessé tétele érdekében a jelentés rövid összefoglalást is tartalmaz a hitelnyújtási tevékenységek finanszírozása érdekében végzett hitelfelvételi tevékenységekről, a Közösség által a harmadik országoknak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról, valamint a közösségi kölcsönökhöz kapcsolódó kamattámogatásokról és garanciákról. Információt tartalmaz továbbá az Euratom hitelezési tevékenységéről is.

E jelentés táblázatai egy bizottsági munkadokumentumban kerültek közzétételre. A szövegben a táblázatokra történő utalások a munkadokumentumra vonatkoznak (a továbbiakban: melléklet)[2].

1. KÖLCSÖNFELVÉTELI TEVÉKENYSÉG 2006-BAN

A Tanács által elhatározott hitelnyújtási tevékenységek finanszírozása érdekében a Bizottság jogosult az érintett Közösség (EK, Euratom) nevében a tőkepiacon kölcsönöket felvenni[3].

Az Európai Közösségek és az EBB teljes hitelfelvétele 2006-ban 3,8%-kal, 48,1 milliárd euróra csökkent az előző évi 50 milliárd euróhoz képest (lásd a melléklet 1.1. szakaszában a táblázatot és az ábrát). Az összeg több mint 99%-át az EBB vette fel. A hitelfelvételi tevékenységek csökkenését az EBB – a hitelkifizetések valamivel lassabb üteme és pénztári likviditási megfontolások következtében – kis mértékben lecsökkent hitelfelvételi tevékenysége, valamint az Euratomra, a makroszintű pénzügyi támogatásra és a fizetésimérleg-hitelekre vonatkozó új határozatok elmaradása magyarázza.

A visszafizetéseket, törléseket, valamint az árfolyam-ingadozásokat figyelembe véve 2006. december 31-én a fennálló kölcsönök teljes összege 248,4 milliárd euró volt, ami 0,7%-os csökkenést jelent 2005-höz képest (lásd az 1.2. táblázatot a mellékletben).

Ahogyan a kölcsönök valutánkénti megoszlásából látszik (lásd az 1.3. táblázatot a mellékletben), az összes kiutaláson belül az euróban felvett kölcsönök aránya 2006-ban változatlan, 37,9%-os szinten maradt. A Közösség más valutáiban történt kiutalások 23 %-ról 16,6 %-ra csökkentek. A Közösségen kívüli valuták teljes kölcsönfelvételen belüli aránya 39,5%-ról 45,4%-ra növekedett. Az USA-dollárban történt kiutalások aránya 27,9 %-ról 30,4 %-ra nőtt. 2006-ban swapügyletek után a kölcsönök 94,5 %-a változó kamatozású volt, szemben a 2005. évi 97,3 %-kal (a swapügylet előtti adatot lásd a melléklet 1.3. táblázatában).

2. HITELNYÚJTÁS NEM TAGÁLLAMOK SZÁMÁRA [4]

2.1. Áttekintés

A Közösséggel együttműködési szerződést kötött nem EU tagállamok pénzügyi támogatása az érintett földrajzi területtől és a kitűzött céltól függően különböző formákban történik. Általában bilaterális hitelnyújtás formájában valósul meg (makroszintű pénzügyi támogatás, vagy fizetésimérleg-támogatás), amelynek keretében a Közösség segít helyreállítani egy ország makrogazdasági egyensúlyát. A Bizottság ezeket a pénzügyi műveleteket a Tanács határozatainak megfelelően hajtja végre.

Más esetekben a hitelt az EBB saját forrásaiból nyújtja vagy az egyes projektek közvetlen finanszírozása formájában vagy bankoknak nyújtott átfogó kölcsönök révén, mely utóbbi esetben a bankok folyósítják az összegeket a kisebb léptékű helyi projektekhez. Néhány ilyen hitelt a közösségi költségvetés garanciájával nyújtanak.

Az Euratom hitelnyújtási eszköz[5] a tagállamokban és egyes nem tagállam országokban (a Cseh Köztársaság, Bulgária[6], Litvánia, Magyarország, Oroszország, Örményország, Románia[7], Szlovákia, Szlovénia, és Ukrajna) végrehajtott finanszírozási műveletekhez áll rendelkezésre.

A Közösség által végrehajtott hitelnyújtási tevékenységgel érintett földrajzi régiók felsorolását a melléklet tartalmazza (lásd 2.1. táblázat).

2.2. A Közösség által nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás

A kölcsönök formájában nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás kivételes jellegű, és a nemzetközi közösség azon – a Bretton Woods-i intézményekkel összehangolt – erőfeszítéseinek részét képezi, amelyek az egyes, átmeneti makrogazdasági nehézségekkel küzdő országok fizetési mérlegének támogatására irányulnak. A Közösség segítségnyújtása a földrajzi szempontból közeli régiókra, úgymint a Nyugat-Balkánra és a Kaukázusra összpontosul. A hitelek folyósításának feltétele, hogy a kedvezményezett országok teljesítsék a makrogazdasági stabilizáció és a strukturális reform bizonyos célkitűzéseit. Ilyen körülmények között az egy-egy évben végrehajtott műveletek száma korlátozott, és nehéz az egymást követő években nyújtott támogatásokra vonatkozóan megalapozott összehasonlításokat tenni.

Az ezen eszköz keretében folyósított támogatások és kölcsönök felsorolása a mellékletben található (lásd a 2.2. táblázatot), amelyből kiderül, hogy 2006-ban 19 millió eurót fizettek ki a makroszintű pénzügyi támogatásokról szóló meglévő határozatok keretében. 2006-ban nem hoztak új határozatokat makroszintű pénzügyi támogatásról. Ezenfelül a Bizottságnak a makroszintű pénzügyi támogatás harmadik országokban történő végrehajtásáról szóló éves jelentése is tartalmaz erre vonatkozó információt.

2.3. EBB-kölcsönök 2006-ban a délkeleti szomszédos országok, a mediterrán térség, Ázsia és Latin-Amerika, valamint a Dél-afrikai Köztársaság részére

Ez a szakasz alkotja a 2000/24/EK tanácsi határozat 2. cikke szerint az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak benyújtandó 2006. évi éves jelentést.

2.3.1. EBB-célkitűzések és -prioritások

A 2000.2.1. és 2007.1.31. közötti időszakra kiterjedő EU-n kívüli EBB-finanszírozásra vonatkozó mandátum keretében végzett műveletek utolsó teljes éve 2006 volt[8]. A Bizottság és az EBB az év során részt vettek a – többek közt a Tanácsban – a külső mandátum 2007–2013 közötti időtartamra szóló megújítása céljából folytatott tárgyalásokon, amelyet végül a 2006. december 19-én elfogadott 2006/1016/EK tanácsi határozatban tettek hivatalossá[9].

Az Unión kívüli régiók vonatkozásában az EBB általános hitelnyújtási prioritása a Közösség politikai célkitűzéseinek támogatása. A regionális célok figyelembe veszik az egyes régiók egyéni jellegzetességeit és prioritásait.

A délkeleti szomszédos országok esetében 2006-ban a Bank a csatlakozó és a tagjelölt országokban is tevékenykedett (Bulgária, Románia, Horvátország, Törökország és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság) annak érdekében, hogy segítsen ezen országoknak felkészülni a csatlakozásra, különös tekintettel infrastruktúrájuknak az Unióéval történő integrációját célzó pénzügyi befektetésekre és a kkv-k támogatására. Bulgária és Románia csatlakozását követően egyetértési nyilatkozatokat írtak alá, amelyek keretet adnak a két ország beruházási programjai EBB általi támogatásának, minden kulcsfontosságú gazdasági ágazatra kiterjedően. Az EBB továbbra is támogatta a beruházásokat a többi nyugat-balkáni országban (Albánia, Bosznia és Hercegovina, Montenegró[10] és Szerbia) folyamatban lévő uniós integrációjuk elősegítése céljával. Általánosabban, az EU és az EBB a politikai és gazdasági reform elősegítésére és a társadalmi béke megteremtésére irányuló célokat támogatja a régióban.

Az EBB kiemelten kezeli a hírközlési és energiaszektorok hatékonyságának javítását, korszerűsítését és fejlesztését, különös tekintettel a közlekedési miniszterek páneurópai konferenciáján középtávú fejlesztési prioritásként meghatározott közúti és vasúti folyosókon alapuló transzeurópai hálózatokra (TENs).

Az EBB-projektekhez kapcsolódó környezetvédelmi témák, valamint a környezetvédelmi projektek, mint olyanok, elsőbbséget élveznek az érintett országok joganyagának az EU jogrendszerével történő fokozatos harmonizálása során. Az EBB ezenfelül közvetlenül, vagy átfogó hiteleszközein keresztül támogatja a magánszektorbeli fejlesztéseket (kkv-ket és más gazdasági kezdeményezéseket), elsősorban a külföldi közvetlen tőkebefektetést (FDI), különösen akkor, ha a projektek uniós partnereket is érintenek.

A Földközi-tenger térségében a Bank hiteltevékenysége főleg az euro-mediterrán beruházási hitel és partnerség (FEMIP) keretében történik, mégpedig elsősorban az euro-mediterrán partnerség keretein belül, célja a gazdasági és társadalmi modernizáció és a fokozott regionális integráció támogatása. Az euro-mediterrán beruházási hitel és partnerség tevékenysége középpontjában a magánszektor támogatása és befektetésbarát környezet létrehozása áll, főként a gazdasági fejlődést lehetővé tévő infrastruktúra finanszírozásával. Az EU prioritásaival összhangban továbbá a FEMIP támogatja a fenntartható energiafejlesztést, a versenyképességet és az ellátás biztonságát. 2006 novemberében az Ecofin-Tanács a FEMIP megerősítéséről határozott és megjelölt két különösen fontos területet: a magánszektor fejlesztését és a partnerségek megerősítését, a partnerországok nagyobb mértékű bevonása érdekében.

Ázsiában és Latin-Amerikában a Bank folytatja a mind az EU, mind az érintett országok számára fontos projektek finanszírozását, az EU támogatókkal társfinanszírozásban részt vesz a technológiatranszferekben, az energiaszektorban és a környezetvédelemben történő együttműködés érdekében. Az EBB a 2004. decemberi szökőár-katasztrófát követő újraépítési erőfeszítéseket is támogatta. Ebben az összefüggésben az Ázsiára és Latin-Amerikára vonatkozó mandátum földrajzi hatályát a Maldív-szigetekre is kiterjesztették.

A Dél-afrikai Köztársaságban a Bank megbízása szerint a közérdekű infrastruktúra-projektekre és a magánszektor – többek között a kkv-k – támogatására összpontosított. A Bank műveleteinek továbbra is ki kell egészíteniük a közösségi támogatási politikákat, programokat és eszközöket Dél-Afrikában, amelynek elsődleges célkitűzése a szegénység és az egyenlőtlenség csökkentése.

Az érintett régiókban az EBB 2002 óta vállalt tevékenységének összefoglalását a melléklet 2.3.1. táblázata tartalmazza.

2.3.2. Hitelnyújtási tevékenység

Az országonkénti és szektoronkénti megoszlást a melléklet tartalmazza (lásd a 2.3.2. a)–e) pontokat).

2.3.3. Garanciafedezet

2.3.3.1. Teljes garancia

A módosított 2000/24/EK tanácsi határozat 65 %-os közösségi garanciafedezetet nyújt a teljes mandátumra. Ez azt jelenti, hogy a közösségi garancia az aláírt kölcsönök teljes összegének 65 %-ára korlátozott, de ezen az aggregált felső határon belül az egyes kölcsönöknél felmerülő mulasztások valójában 100 %-ig fedezve vannak.

2.3.3.2. Kockázatmegosztás

A közösségi garancia az általános mandátumok keretében minden hitelkockázatra kiterjed, kivéve a kockázatmegosztási megállapodások esetében, amikor a közösségi garancia csak specifikus politikai kockázatokra terjed ki, míg a nem politikai jellegű kockázatokat az EBB viseli és enyhíti. A módosított 2000/24/EK határozat felszólítja az EBB-t, hogy a határozat szerinti hitelnyújtások 30 %-ánál alkalmazzon kockázatmegosztási megállapodásokat (szemben az első általános mandátum szerinti 25 %-kal)[11].

2006 végén a Bank a 30 %-os kockázatmegosztási célhoz képest a mandátum szerinti hitelnyújtások 18 %-ánál ért el kockázatmegosztást. Nem szabad elfelejteni azonban, hogy az Unió és az EBB közti tényleges kockázatmegosztás teljes körű vizsgálata során figyelembe kell venni az EBB saját forrásaiból, közösségi garanciafedezet nélkül az előcsatlakozási és a mediterrán partnerségi hiteleszköz keretében nyújtott hiteleket, valamint a Bank Igazgatótanácsának a 18. cikk szerinti külön felhatalmazása alapján történt egyéni hitelnyújtásokat. Bár ezek ezen jelentés hatályán kívül esnek, megjegyzendő, hogy az új tagállamokban a legtöbb csatlakozás előtti hitelnyújtási műveletet az előcsatlakozási eszköz keretében hajtották végre. Ha az előcsatlakozási eszközök keretében aláírt kölcsönöket is bevonnánk az átfogó kockázatmegosztási arányba, akkor az 18 %-ról 50 % körüli értékre növekedne.

Regionális szinten elérték a kockázatmegosztási célt, Ázsiában és Latin-Amerikában túl is lépték, ahol a kölcsönök 72 %-át a kockázatmegosztási rendszer keretében írták alá. Ilyen szintű kockázatmegosztás az Ázsiára és Latin-Amerikára vonatkozó mandátum különleges jellege miatt volt lehetséges, valamint az ebben a régióban történő EBB-hitelnyújtás stratégiai célkitűzései miatt, amelyek az európai magánkezdeményezések (külföldi közvetlen tőkebefektetés, technológia- és szakismeret-transzfer) támogatására helyezték a fő hangsúlyt.

A kockázatmegosztási műveletek Délkelet-Európában és a Földközi-tenger térségében is a megbízás szerinti hiteltevékenység 11 %-át tették ki. Az érintett országok programozási eljárásaival összhangban az EBB által megbízás keretében finanszírozott legtöbb projekt a közszektorban zajlik, és így kívül esik a kockázatmegosztás hatályán. A mediterrán régióban ezenfelül a magánszektor támogatói nehezen férnek hozzá a külső bankokhoz (európaiakhoz is), amelyek hajlandóak olyan garanciát nyújtani, amely az EBB számára is elfogadható a jelenlegi iránymutatásai szerint.

A Dél-afrikai Köztársaságban a kölcsönök 10 %-a kockázatmegosztással valósult meg.

A mandátum szerinti kockázatmegosztás regionális lebontásának összefoglalását az alábbi táblázat tartalmazza, míg a mellékletben található 2.3.6–2.3.9. táblázatokban a 2006-ban aláírt egyéni kockázatmegosztási kölcsönök szerepelnek.

Második általános mandátum (a 2000.2.1. és 2007.1.31. közötti időszakra vonatkozó 2000/24/EK tanácsi határozat)

millió EUR

Mandátum felső határai, második általános mandátum | Az aláírt kölcsönök összege 2006.12.31-én | A kockázatmegosztással aláírt kölcsönök száma | A kockázatmegosztással aláírt kölcsönök összege | Az elért kockázatmegosztási arány (a mandátum felső határához képest) | Az elért kockázatmegosztási arány (az aláírt kölcsönökhöz képest) |

Délkeleti szomszédos országok | 9 185 | 9 142 | 33 | 1 003 | 11% | 11% |

A Földközi-tenger térsége | 6 520 | 7 177([12]) | 13 | 807 | 12% | 11% |

Ázsia és Latin-Amerika | 2 480 | 2 425 | 38 | 1 756 | 71% | 72% |

Dél-afrikai Köztársaság | 825 | 837([13]) | 2 | 80 | 10% | 10% |

ÖSSZESEN | 19 010 | 19 581([14]) | 86 | 3 646 | 19% | 18% |

Az első általános mandátum keretében az összes hitelnyújtás kockázatmegosztása 24 %-os volt a 25 %-os célhoz képest. A hitelnyújtást a regionális felső határokra vonatkoztatva Ázsia és Latin-Amerika esetében a szint 81 % volt, a Közép- és Kelet-európai országok esetében 26 % és a mediterrán térségnél 3 %.

Első általános mandátum (az 1997.1.31. és 2000.1.31. közötti időszakra vonatkozó 97/256/EK tanácsi határozat)

millió EUR

Mandátum felső határai, első általános mandátum | Az aláírt kölcsönök összege 2006.12.31-én | A kockázatmegosztással aláírt kölcsönök száma | A kockázatmegosztással aláírt kölcsönök összege | Az elért kockázatmegosztási arány (a mandátum felső határához képest) | Az elért kockázatmegosztási arány (az aláírt kölcsönökhöz képest) |

Kelet- és Közép-európai országok | 3 520 | 3 446 | 21 | 896 | 25% | 26% |

A Földközi-tenger térsége | 2 310 | 2 310 | 5 | 71 | 3% | 3% |

Ázsia és Latin-Amerika | 900 | 900 | 17 | 730 | 81% | 81% |

Dél-afrikai Köztársaság | 375 | 375 | 0 | 0 | 0% | 0% |

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság | 150 | 150 | 0 | 0 | 0% | 0% |

ÖSSZESEN | 7 255 | 7 180 | 43 | 1 697 | 24% | 24% |

2.3.4. Az EBB együttműködése a Bizottsággal és más intézményekkel

A Bank és a Bizottság szorosan együttműködnek az EBB olyan projektjeinek előkészítése és társfinanszírozása érdekében, amelyhez az uniós költségvetés hozzájárul. 2006-ban az EBB hitelnyújtását továbbra is kiegészítette kamattámogatás (négy új környezetvédelmi kölcsön a mediterrán térségben), technikai segítségnyújtás (12,3 millió euro támogatás főként megvalósíthatósági tanulmányok, kapacitásépítés, projektirányítás vagy -értékelés finanszírozására) valamint a strukturális és kohéziós alapok (különösen a PHARE és az ISPA).

Az együttműködés hagyományos formáin túl az Európai Bizottság felkérte az EBB-t, hogy biztosítson tanácsadói szolgáltatásokat a kockázati tőkeeszközhöz nyújtott támogatásának végrehajtásával összefüggésben Dél-Afrikában. Az EBB szerepe az, hogy tanácsot adjon a Bizottságnak az eszköz kialakításához és létrehozásához, majd részt vegyen a beruházási javaslatok technikai értékelésében és jóváhagyásában anélkül, hogy ő maga érintett lenne az eszközök pénzügyi irányításában. A Földközi-tenger térségében a saját forrásokból nyújtott EBB-hiteleken túl a FEMIP magántőke rendelkezésre bocsátásával is foglalkozik, amit uniós költségvetésből finanszíroznak.

2006-ban egyetértési nyilatkozatot írt alá az Európai Bizottság, az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) és az EBB, hogy megerősítsék a három intézmény együttműködését Kelet-Európában, Dél-Kaukázusban, Oroszországban és Közép-Ázsiában. E fokozott együttműködés célja, hogy összegyűjtsék az egyes résztvevők szakértelmét, kapacitását és komparatív előnyeit az európai szomszédságpolitika, az EU-Oroszország stratégiai partnerség és az EBB és EBRD mandátumainak sikeres végrehajtása érdekében, az érintett partnerországok javára.

Általánosabban, az EBB- és az uniós költségvetési finanszírozást európai kétoldalú ügynökségekkel ( Agence Française de Développement, KfW Development Bank és az európai fejlesztési pénzügyi intézetek) és más nemzetközi pénzintézetekkel koordinálják, ha csak lehet. Aktívan alkalmazzák a társfinanszírozást, amely az EBB által támogatott projektek szokásos jellemzőjévé vált. A szélesebb körű ágazati és politikai kérdésekre szakosodott intézményekkel tett együttes fellépés sok esetben biztosítja az ágazati reformok hatékonyságát és fokozza az olyan beruházási projektek életképességét, amelyek befejezésük után valószínűleg egy jobb szabályozási kereten belül működhetnek. 2006-ban a délkeleti szomszédos országokra vonatkozó mandátum keretében nyújtott EBB-hitelek 80 %-át multilaterális, bilaterális és nemzeti intézmények társfinanszírozták. A mediterrán térségben az EBB hitelnyújtás 60 %-át a társfinanszírozott projektek tették ki. Az EBB által Délkelet-Európában és a Földközi-tenger térségében finanszírozott projektek társfinanszírozási hozzájárulásait a mellékletben a 2.3.3. és a 2.3.4. táblázat tartalmazza.

Ázsiában és Latin-Amerikában a Bank folytatta a mind a Közösség, mind a projekt megvalósítási helye szerinti ország számára fontos projektek finanszírozását. A nemzetközi pénzintézetekkel való társfinanszírozást a mellékletben a 2.3.5. táblázat mutatja be, míg a 2006-ban aláírt egyéni kölcsönöket érintő közös érdekeket a melléklet 2.3.5.a) táblázata tartalmazza.

2.4. A Loméi/Cotonoui Egyezmények aláírói - hitelnyújtási tevékenység

Az AKCS/TOT-országokba[15] irányuló EBB-hitelnyújtás teljes összege 2006-ban elérte a 745 millió eurót, amelyből 167 millió euro a Bank saját forrásaiból származott, 578 millió eurót pedig az Európai Fejlesztési Alap (EFA)[16] finanszírozott. Bár ezek a műveletek nem tartoznak e jelentés[17] körébe, regionális és ágazati megoszlásukat tartalmazza a melléklet 2.4. táblázata.

3. A HITELNYÚJTÁS HATÁSA A KÖLTSÉGVETÉSRE

A hitelnyújtási tevékenység hatást fejt ki az Unió költségvetésére, amikor közösségi garanciával, kamattámogatással, vagy más, a kölcsönadó számára a kockázatviseléshez hasonló különleges feltételekkel társul.

3.1. Költségvetési kezességvállalások

2004. december 22-én a Tanács határozatot hozott a 2000/24/EK határozatnak az Európai Unió bővítésére és az európai szomszédságpolitikára figyelemmel történő módosításáról (2005/47/EK tanácsi határozat[18]).

Az egyes térségek esetében a hitelek felső határai a következők (millió euróban):

Délkeleti szomszédos országok | 9 185 |

Mediterrán országok | 6 520 |

Latin-Amerika és Ázsia | 2 480 |

Dél-afrikai Köztársaság | 825 |

Törökország (vámunió speciális cselekvési program) Általános felső határ | 450 19 460 |

A közösségi garancia korlátja a nyitott hitelek aggregált összegének 65 %-a, plusz a kapcsolódó összegek (az első általános mandátum szerinti 70 %-hoz képest). Továbbá 2004. december 22-én a Tanács határozatot hozott közösségi garancia megadásáról az Európai Beruházási Bank számára az Oroszországban, Ukrajnában, Moldovában és Belaruszban megvalósuló bizonyos típusú projektekhez nyújtott hitelekkel kapcsolatos veszteségekre (2005/48/EK tanácsi határozat[19]). A megnyitott hitelek általános felső határa 500 millió euro és az EBB kivételes, 100%-os közösségi garanciafedezetet élvez.

A garantált hitelnyújtási időszak 2007. január 31-én lejár, de automatikusan meghosszabbodik hat hónappal, ha eddig az időpontig nem érik el a hitelnyújtás felső határait. A Bank várhatóan két projekt szerződéseit fogja aláírni 230 millió euro összértékben a mandátum lejárta előtt.

2006 során (a második mandátum hetedik éve) az EBB összesen 2 805 millió euro értékben írt alá kölcsönmegállapodásokat, így a mandátum alatti összes hitelnyújtás 18 280 millió euro, ami a felső határ 96 %-ának felel meg.

A garanciákkal kapcsolatos helyzet részletes bemutatását az általános költségvetésből nyújtott garanciákról szóló féléves bizottsági jelentés tartalmazza[20].

2006. december 19-én a Tanács határozatot hozott közösségi garancia nyújtásáról az EBB számára a Közösségen kívüli projektekhez adott hitelek és hitelgaranciák veszteségeinek fedezésére (2006/1016/EK tanácsi határozat[21]). A közösségi garancia a kifizetett hitelek és nyújtott garanciák aggregált összegének 65 %-ára korlátozott, mínusz a visszatérített összegek, plusz minden kapcsolódó összeg. Az ezen mandátum keretében végrehajtott EBB finanszírozási műveletek maximális felső határa 27 800 millió euro a 2007–2013 időszakra, amely egy 25 800 millió eurós alapvető felső határból és egy 2 000 millió eurós opcionális mandátumból áll, mely utóbbi aktiválásáról a Tanács dönt a 2010-ben esedékes időközi felülvizsgálat eredményeire alapozva.

A különböző regionális felső határok (indikatív részleges felső határok dőlt betűvel ) a következők (millió euróban):

Csatlakozás előtt álló országok | 8 700 |

A szomszédsági és partnerségi programban résztvevő országok | 12 400 |

A Földközi-tenger térsége | 8 700 |

Kelet-Európa, Dél-Kaukázus és Oroszország | 3 700 |

Ázsia és Latin-Amerika | 3 800 |

Latin-Amerika | 2 800 |

Ázsia | 1 000 |

Dél-afrikai Köztársaság | 900 |

Alapvető felső határ | 25 800 |

Opcionális mandátum | 2 000 |

3.2. Kamattámogatások

Mind az Unión belül, mind azon kívül egy sor közösségi program keretében sor került kamattámogatásra. A legtöbb ilyen program már kifutott, és a továbbiakban nincs hatással a költségvetési kiadásokra. A mellékletben a 2.5. táblázat felsorolja a még folyamatban lévő programokat, valamint a vizsgálat tárgyát képező években fizetett kamattámogatás összegét.

3.3. EBB finanszírozás EFA forrásokból

A Loméi Egyezmények és a Cotonou-i Megállapodás értelmében az EBB az EFA forrásaiból finanszírozott pénzügyi műveleteket végez az AKCS-országokban[22]. A műveletek lebontását a melléklet tartalmazza (lásd a 2.4. szakaszt).

[1] A 98/348/EK és a 98/729/EK tanácsi határozattal módosított, az 1997.2.1. és 2000.1.31. közötti időszakra kiterjedő 97/256/EK tanácsi határozat (a továbbiakban: első általános mandátum) és a 2000/688/EK, 2000/788/EK, 2001/778/EK, 2005/47/EK és 2006/174/EK tanácsi határozattal módosított, a 2000.2.1 és 2007.1.31. közötti időszakra kiterjedő 2000/24/EK tanácsi határozat (a továbbiakban: második általános mandátum). Az 1999/786/EK tanácsi határozat (Törökországi földrengés utáni újjáépítési és rehabilitációs akció – TERRA)) az általános mandátumok kiterjesztése. Továbbá a 2001/777/EK tanácsi határozat az Északi Dimenzió keretében, Oroszország balti-tengeri medencéjében kijelölt környezeti projektekhez egy speciális hitelakciót hozott létre. Végül, a 2005/48/EK tanácsi határozat az Oroszországban és a nyugati Új Független Államokban (Ukrajnában, Moldovában és Belaruszban) megvalósuló bizonyos típusú projektekhez külön mandátumot hozott létre.

[2] SEC(2007)1079.

[3] Mivel az ESZAK-Szerződés 2002-ben lejárt, az ESZAK részéről nem történt újabb hitelfelvétel.

[4] 2006-ban a Közösségek részéről a tagállamok részére nem történt hitelnyújtási tevékenység. Mivel Bulgária és Románia uniós csatlakozására 2007. január 1-jén került sor, ettől a naptól kezdve az ezen országoknak közösségi garanciával nyújtott hitelek nem minősülnek külső tevékenységnek.

[5] A 94/179/Euratom tanácsi határozattal módosított 77/270/Euratom tanácsi határozat. Az Euratom hitelnyújtás finanszírozásához felvehető kölcsön felső határát eredetileg a 77/271/Euratom tanácsi határozat rögzítette. Ezt követően az említett határozat különböző módosításai megemelték, a legutóbbi (a 90/212/Euratom tanácsi határozat) 1000 millió ECU-vel megemelte 4000 millió ECU-re.

[6] Tagállam 2007. január 1-jétől.

[7] Tagállam 2007. január 1-jétől.

[8] Az EBB afrikai, karibi és csendes-óceáni régiókban végzett műveleteire nem terjed ki ez a jelentés, mivel azokat a 2000-ben aláírt, 20 évre szóló cotonoui partnerségi megállapodás keretében hajtják végre.

[9] HL L 414., 2006.12.30., 95. o.

[10] Az ebben a jelentésben szereplő adatok a Szerbia és Montenegróval, mint államközösséggel aláírt kölcsönökre vonatkoznak, azaz a Montenegrói Köztársaság függetlenné válását követően létrehozott új jogi keret hatálybalépése előtti időszakra.

[11] A Tanács 2000/24/EK határozata felszólítja a Bankot, hogy „törekedjen a Határozat szerinti hitelnyújtásainak 30 %-a mértékében a kereskedelmi kockázat fedezetére nem kormányzati kezességvállalásokat találni, amennyire lehetséges egyéni regionális kötelezettség alapján. Ez a százalékos arány növekedhet, amennyiben lehetséges, és amennyire ezt a piac lehetővé teszi”.

[12] A törlések nélküli összes aláírás a mediterrán térségben: 6 427 millió euro

[13] A törlések nélküli összes aláírás a Dél-afrikai Köztársaságban: 764 millió euro

[14] A törlések levonása előtti összes aláírás: 19,58 milliárd euro.

A törlések nélküli összes aláírás: 18,28 milliárd euro.

[15] Afrikai, karibi, csendes-óceáni / tengerentúli országok és területek

[16] A beruházási eszköz forrásai felhasználhatók többek között rendes kölcsönökre, feltételes, alárendelt vagy osztalékra jogosító kölcsönökre, részvényre átváltható kötvényekre, garanciákra és tőkerészesedésekre.

[17] Az EBB 2006-os éves jelentése a cotonoui AKCS-EU partnerségi megállapodás beruházási hiteleszközéről http://ww.eib.org

[18] HL L 21, 2005.1.25., 9. o.

[19] HL L 21., 2005.1.25., 11. o.

[20] COM(2007) 66 és SEC(2007) 241.

[21] HL L 414., 2006.12.30., 95. o.

[22] Ezek a műveletek nem tartoznak a jelentés körébe.