Brüsszel, 6.4.2005

COM(2005) 118 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

A tudás Európai Kutatási Térségének (EKT) építése a növekedés érdekében

1. A TUDÁS EURÓPAI KUTATÁSI TÉRSÉGE A NÖVEKEDÉS ÉRDEKÉBEN: AZ EU ERőSSÉGE ÉS ESÉLYE

1.1. A lisszaboni célkitűzések megvalósítása

A tudásba való befektetés a legjobb módszer Európa számára egy globalizált gazdaságban a fenntartható növekedés előmozdítására… | Az Európai Bizottság az EU számára elsőbbségi célként jelölte meg a fenntartható jólét és szolidaritás előmozdítását, az EU és a polgárok közötti közelebbi kapcsolat létrehozását és az Unió erős globális partnerré tételét. Az EU kutatáspolitikája és a kutatáspolitika végrehajtását segítő keretprogramra vonatkozó javaslat tükrözi az említett célok megvalósítása melletti elkötelezettséget. Mint a termelés és a tudás kiaknázásának mozgatórugója, a kutatás mindenek előtt a lisszaboni stratégia végrehajtásának sarokköve, amely Európát a legdinamikusabb és legversenyképesebb, a gazdasági növekedés, a foglalkoztatottság és a társadalmi kohézió fenntartására képes tudásalapú gazdaságává teszi a világon. A lisszaboni stratégia az EU programja, amelynek célja egyensúlyba hozni egyrészt a gazdasági növekedést, a versenyképességet és a foglalkoztatottságot, másrészt pedig a társadalmi és környezeti fenntarthatóságot. A lisszaboni stratégia arra irányul, hogy az európai társadalmi modell a növekvő globális verseny és az elöregedő társadalmak ellenére is fennmaradjon a jelenlegi és jövőbeli generációk számára. A lisszaboni stratégia minden eleme a tudásra épül. Ma a gazdaság és a polgárok jóléte a tudás fejlődésére, és a tudás új termékekké, eljárásokká és szolgáltatásokká való átalakítására épül. Ez különösen igaz Európa esetében, mert Európa a természeti erőforrások tekintetében nem képes felvenni a versenyt, az olcsó munkaerő tekintetében vagy a környezet rovására pedig nem kíván versenybe szállni. Európának a termelékenység, valamint a termékek és szolgáltatások hozzáadott értékének növelésével kell válaszolnia a kihívásokra. Emellett a tudás az európai életstílus fontos összetevője. A tudás támogatja a fenntartható fejlődést: az életszínvonal, az életminőség, az egészség és a környezet javítása mind nagy mértékben függ a tudás fejlődésétől és gyakorlati alkalmazásától, amelynek segítségével a társadalom meg tud felelni az előtte álló kihívásoknak. A tudásba való befektetés bizonyára a legjobb és talán az egyetlen az EU előtt álló út a gazdasági növekedés megerősítéséhez és több és jobb munkahely teremtéséhez, biztosítva mindemellett a társadalmi haladást és a környezeti fenntarthatóságot. Vagyis ezzel lehetőség nyílik az európai társadalmi modell megerősítésére. A tudás központi szerepét a Wim Kok által elnökölt, Lisszabonnal foglalkozó magas szintű munkacsoport[1] ismerte fel, és azt javasolta, hogy az EU kezelje kiemelt fontosságú célként a tudásalapú társadalom létrehozását. A lisszaboni stratégia félidős értékeléséhez benyújtott javaslataiban a Bizottság hangsúlyozta az európai növekedés mozgatórugójaként működő tudás és innováció szerepét és a növekedés érdekében a tudást mozgósító fokozott erőfeszítésekre irányuló intézkedéseket javasolt. Az Európai Parlament határozottan támogatta ezt az üzenetet a Locatelli asszony jelentése[2] alapján elkészített 2005. márciusi „Iránymutatások az Európai Unió jövőbeli kutatástámogató politikájához” című állásfoglalásában. Az EU nemrégiben a legmagasabb szinten erősítette meg újra lisszaboni célkitűzését. Az Európai Tanács 2005 márciusában tartott ülésén az európai állam- és kormányfők nyilatkozatot adtak ki arról, hogy céljuk a gazdasági növekedés potenciáljának növelése és az európai versenyképességnek mindenek előtt a tudásba, az innovációba és a humán tőkébe történő befektetéssel való megerősítése. |

1.2. A kutatás, az oktatás és az innováció tudásháromszögének működtetése

…és az EU mégis sokkal kevesebbet ruház be K+F-be mint kereskedelmi partnerei | Ahhoz, hogy igazán versenyképes tudásalapú gazdaság lehessen, Európának jobban kell megvalósítania a tudás kutatáson keresztüli létrehozását, oktatáson keresztüli terjesztését és innováción keresztüli alkalmazását. A kutatás, oktatás és innováció „tudásháromszöge” akkor működik a legjobban, ha az ezeket kísérő keretfeltételek jutalmazzák a gazdaság és a társadalom érdekében felhasználásra kerülő tudást. Ma az EU GDP-jének mindössze 1,96%-át fordítja kutatásra és fejlesztésre, míg az Egyesült Államok 2,59%-ot, Japán 3,12%-ot és Korea 2,9%-ot. Az USA-ban és az EU-ban erre a célra fordított összegek közötti különbség jelenleg 130 milliárd euró évente, ennek 80%-a a magánszférában kutatásra és fejlesztésre fordított kiadások közötti különbségnek tulajdonítható. 2002 márciusában az Európai Tanács barcelonai ülése azt a célt tűzte ki, hogy az Európában kutatásra fordított összeget az EU GDP-jének 3%-ára kell emelni, amelynek kétharmada magánbefektetésből származik. Az Európai Tanács 2005. márciusi ülése újból megerősítette ezt a célt. Ennek megvalósításához azonban a tagállamok és az EU megújult erőfeszítésére van szükség a kutatás közfinanszírozásának megerősítése, a K+F-be való magánbefektetés „keretfeltételeinek” javítása és a felfedezések és találmányok gyors kiaknázása érdekében. A lisszaboni stratégia félidős értékelésére vonatkozó javaslatainak kontextusában az Európai Bizottság bejelentette szándékát az említett célok elérését biztosító intézkedésekre vonatkozó javaslatok benyújtására: a kutatással és az innovációval kapcsolatos pénzügyi ösztönzők bevezetése, az állami támogatásokra vonatkozó szabályok felülvizsgálata a kutatás és az innováció megerősítése érdekében, a szellemi tulajdonjog rendszerek fejlesztése és kiigazítása, az európai szintű kockázati tőkebefektetési műveletek megkönnyítése és az egyetemek és az ipar közötti kapcsolatok megerősítése. Emellett az Európai Bizottság a tudásalapú gazdaság kérdését az EU legtöbb pénzügyi programjának középpontjába állította. |

1.3. Az EU pénzügyi instrumentumainak mozgósítása a növekedést szolgáló tudás érdekében

Az EU több programja is hozzájárul a tudás növekedés érdekében történő mozgósításához, de a kutatási program az EU tudással kapcsolatos politikájának sarokköve. | Az EU új, legnagyobb részében a lisszaboni menetrend alapján kidolgozott 2007-2013 közötti időszakra szóló, az Európai Bizottság által javasolt pénzügyi terve növeli a tudás és az innováció szerepét a jövőbeli EU-költségvetésben. A finanszírozási eszközök széles körét kell mozgósítani a tudásalapú gazdaság koherens megvalósításához. A legfontosabbak a következők: A strukturális és a kohéziós alapok, a tudáskapacitás megerősítése érdekében az egész Európai Unióban, a hátrányos helyzetű régiók kutatási és fejlesztési kapacitásának kiterjesztésével és az innováción keresztül annak biztosításával, hogy a kutatási eredményeket megtestesítő oktatás és modern infrastruktúra minden régióra kiterjedjen. Az EU regionális politikáinak három új célkitűzése (konvergencia, regionális versenyképesség és európai területi együttműködés) között a kutatás és fejlesztés, az innováció és a tudásalapú gazdaságra való átállás kiemelt fontosságú helyet kap; A versenyképességi és innovációs keretprogram, az európai innovációs kapacitás megerősítése érdekében, az innovációval foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott támogatással, innovációs hálózatokkal, az eredmények terjesztésével, technológiaátadással és a technológiai innováció kockázati tőkebefektetéssel történő finanszírozásával; Az oktatási és képzési programok új generációja, a tudás európai előállítására, elsajátítására és kiaknázására való kapacitás növelése érdekében, az élethosszig tartó tanulásra és képzésre – különösen az egyetemi oktatásra és a kutatóképzésre – irányuló integrált fellépéssel. Transzeurópai hálózatok, a K+F-ből és az innovációból származó és azokat támogató fejlett infrastruktúrák és rendszerek páneurópai szintű alkalmazása érdekében (például Galileo). Az új európai mezőgazdasági alap a vidékfejlesztésért, amelynek kiemelt fontosságú területei közé tartozik a mezőgazdasági és erdészeti szektor megnövelt versenyképessége, a fenntartható tájgazdálkodás, a vidéki gazdaság változatossá tétele és az életminőség a vidéki területeken. A „tudásháromszög” kutatási oldalán a tudásalapú gazdaság kialakulásának támogatására és az EU globális szinten versenyképessé tételére a központi fellépés az EU 2007 és 2013 közötti költségvetésének kutatási és fejlesztési tételét végrehajtó új hetedik kutatási keretprogram. |

- 2. A HETEDIK KUTATÁSI KERETPROGRAM:4 CÉLKITűZÉS

Az EU négy fő kutatási célkitűzése széleskörű társadalmi konzultáció eredménye: | Az európai kutatáspolitika jövőjéről szóló 2004. júniusi bizottsági közlemény[3] az európai szinten megvalósított önálló, széleskörű kutatási szükségleteket és kutatási kategóriákat felölelő kutatáspolitika felé tett elmozdulást jelentett. A Bizottság bizonyos irányok figyelembevételén alapuló megközelítést javasolt: a jelentős közpolitikákkal kapcsolatos témákra vonatkozó, együttműködésen alapuló transznacionális projektek támogatásának konszolidációja; hosszabbtávú köz- és magánszféra közötti partnerségek indítása az iparorientált technológiai fejlesztések támogatása érdekében; az EU által nyújtott alapkutatási támogatások megerősítése; a magas európai hozzáadott értéket nyújtó területeken új tevékenységek megvalósítása, mint például olyan új kutatási infrastruktúrák kidolgozása, amelyek túlterjednek egyetlen tagállam hatáskörén. Ezt a megközelítést széles körben megvitatták a Tanácsban, az Európai Parlamentben, a Régiók Bizottságában és a Gazdasági és Szociális Bizottságban. Ezen kívül széleskörű konzultációt folytattak a tudományos közösséggel, az iparral és más érintettekkel. Ezek alapján a Bizottság új kutatási keretprogramot javasol négy célkitűzéssel, mindegyik esetében a hozzá tartozó programmal. A négy program a következő. |

2.1. Együttműködés

együtt dolgozva vezető szerephez jutni a kulcsfontosságú tudományos és technológiai területeken; | A kulcsfontosságú tudományos és technológiai területeken vezető szerephez jutás érdekében az egyetemek, az ipar, a kutatóközpontok és a hatóságok közötti együttműködés támogatása az Európai Unió területén és a világ többi részén. A hetedik keretprogram teljes költségvetésének több mint felével ez a program kiterjed a transznacionális együttműködésben megvalósított kutatási tevékenységek teljes skálájára az együttműködésen alapuló projektektől és hálózatoktól a nemzeti kutatási programok koordinálásáig. Minden tematikus területen rugalmasan fogják használni a programokat és a finanszírozási rendszereket olyan módon, amely a legjobban elősegíti a téma célkitűzéseinek megvalósítását. Az összes téma egy programba szervezése meg fogja könnyíteni a témákon átívelő közös megközelítések kidolgozását a közös érdekű kihívások megválaszolása érdekében, elősegítve így a multidiszciplinaritást. A közösségi finanszírozásnak a kutatásra fordított közcélú kiadásokra gyakorolt katalizátor-hatását megerősítik a fokozott ERANET fellépések, amelyek közös nemzeti programokon keresztül adott területeken fellendítik a kutatást. Az EU és harmadik országok közötti nemzetközi együttműködés fontos dimenziója ennek a cselekvésnek: az adott témától függően egyedi programokat indítanak el EU-n kívüli országokkal vagy országcsoportokkal, amennyiben ez mindkét fél érdekét szolgálja. |

2.2. Ötletek

az európai tudásbázis kiválóságának megerősítése a kutatók közötti versengés európai szintű előmozdításával; | Az európai kutatás kreativitásának és kiválóságának az európai szinten egymással versenyben álló, egyedülálló kutatócsoportok által végzett „felderítő kutatás” finanszírozásán keresztül történő ösztönzése érdekében. Annak érdekében, hogy a kutatás új lendületet kapjon a versenyen és a legkiválóbb szellemi tőke odavonzásán keresztül a kiválóságra helyezett hangsúllyal, egy Európai Kutatási Tanácsot hoznak létre a kutatóközösségek által javasolt projektek finanszírozására az összes tudományos és technológiai területen, beleértve a műszaki tudományokat, a társadalomtudományokat, a gazdaságtudományt és a bölcsészettudományokat. A projekteket szakértői vizsgálat után fogják kiválasztani kizárólag a tudományos kiválóság alapján. Az Európai Kutatási Tanács önállóan jár el a tudományos közösség javaslata alapján a Bizottság által kinevezett, különböző területeken tevékenykedő kiváló tudósok gyűlésének irányítása alatt. Az Európai Kutatási Tanácsnak az Európai Közösség keretén belül történő létrehozása nyújtja a legjobb garanciát a tanács függetlenségére. |

2.3. Munkaerő

kutatóink karrier-kilátásainak és mobilitásának javítása; | Az európai kutatás munkaerő-potenciáljának fejlesztése és megerősítése a képzés, a mobilitás és az európai kutatói karrierek fejlesztésének támogatásával. Ez a program meg fogja erősíteni a meglévő, kutatókat támogató „Marie Curie” cselekvéseket, nagyobb hangsúlyt fektetve a képesség- és pályafutás-fejlesztésre, az egyetemek és az ipar közötti mobilitás növelésére és a nemzeti rendszerekkel kialakított kapcsolatok erősítésére. |

2.4. Kapacitások

valamint az EU kutatási kapacitásának fejlesztése és teljes körű kiaknázása nagyszabású infrastruktúrákkal, regionális együttműködéssel és innovatív kis- és középvállalkozásokkal. | Az európai kutatási és innovációs kapacitás javítása A kutatási infrastruktúrák optimális felhasználásának és fejlesztésének biztosítása; a regionális kutatásorientált csoportosulások támogatása; az EU konvergencia régióiban és legkülső régióiban meglévő teljes kutatási potenciál kiaknázása; a kis- és középvállalkozások javára folytatott kutatás támogatása; a tudomány és a társadalom egymáshoz közelebb hozása; és egy nemzetközi tudományos és technológiai együttműködési politika kidolgozása és koordinálása. Ezek a programok kombinált hatásukon keresztül lehetővé teszik különböző területeken az európai kiválósági központok kialakulását és megerősödését. |

3. FOLYTONOSSÁG, ÚJ LENDÜLET LISSZABONNAK

Az új program az Európai Kutatási Térség megvalósításában elért sikerekre épít, | A korábbi program szükségszerű folytonosságát fenntartva és tovább építve a helyes gyakorlatra az új hetedik keretprogram nem „csak egy másik keretprogram lesz”. Tartalmában, felépítésében, végrehajtási módjaiban és irányítási eszközeiben úgy tervezték meg, hogy jelentősen járuljon hozzá az újraindított Lisszaboni stratégiához. |

3.1. A hangsúlyt az „eszközök” helyett a kutatási témákra kell helyezni

további teret engedve és biztonságot nyújtva a jelenlegi kutatási területeknek. | A hatodik keretprogramot úgy tervezték meg, hogy járuljon hozzá az Európai Kutatási Térség létrehozásához. A program nagy hangsúlyt fektetett olyan új eszközök létrehozására, amelyek strukturálják a kutatási erőfeszítéseket és segítik elkerülni a széttagolódást. A források kritikus tömegének létrehozásához és a felaprózódás elkerülése érdekében a hatodik keretprogram szigorúan csak bizonyos témákra és témakörökre koncentrált. A hetedik keretprogram továbbra is támogatni fogja az EU kutatáspolitikájának lényegét jelentő Európai Kutatási Térség létrehozását. De határozottan olyan területekhez tartozó kutatási témákra helyezi a hangsúlyt, amelyeken az EU-nak meg kellene erősítenie és jobban ki kellene használnia a tudásbázisát, fejlesztenie kellene technológiai vezető szerepét és láthatóbbá kellene tennie a kutatás területén megvalósított cselekvéseit. A kiválasztott témák sokban megegyeznek a hatodik keretprogram témáival és megfelelnek a tudás azon területeinek, amelyeken az utóbbi időben jelentős haladást értek el, ígéretes tudományos és technológiai területek nyílnak meg és az EU kihívást jelentő társadalmi, gazdasági és ipari kérdésekkel néz szembe. A mindenek feletti cél a fenntartható fejlődéshez való hozzájárulás mind az EU-ban, mind pedig globális szinten. A hatodik keretprogramban már szereplő témák, mint az egészség, a biotechnológia, az információtechnológia, a nanotechnológia, a szállítás, az energia és a környezet, egy új témával egészülnek ki: biztonsággal kapcsolatos kutatás és űrkutatás, annak tükrözése érdekében, hogy az EU az utóbbi időben folyamatosan növekvő jelentőséget tulajdonított ezeknek a területeknek[4]. Minden témán belül elegendő rugalmasságot hagynak majd az esetlegesen felmerülő új tudományos, ipari vagy politikai jelentőségű témakörök beillesztésére. A több témát is érintő kiemelt tudományos területek esetében a Bizottság biztosítja a koordinált, horizontális integrációt többek között a megfelelő belső koordinációs struktúrákkal. Az egyik ilyen kiemelt terület a tengerrel kapcsolatos tudomány és technológia. |

3.2. Megfelelni az ipar szükségleteinek

És a versenyképességgel való kapcsolat erősítése, a technológiai platformok kutatási menetrendjeire való építéssel, és a versenyképességgel és innovációval kapcsolatos új programmal közös erőfeszítésekkel. | Az európai vállalkozások versenyképességének biztosításához elengedhetetlen a kutatási befektetések fellendítése és az ipar technológia tartalmának növelése. Európai szinten a kutatási keretprogram hozzájárul e célok eléréséhez az ipari szempontból jelentős K+F projektek finanszírozásával és az egyetemek és a vállalatok tehetséges szakembereinek közös munkára bíztatásával. A hetedik keretprogramot úgy tervezték meg, hogy jobban megfeleljen az ipar szükségleteinek. Ha az ipar szempontjából lényeges, a munkaprogramok meghatározása az ipar által vezetett technológiai platformok kidolgozott stratégiai kutatási menetrendjeire épül. A kutatási kihívások európai dimenzióját bemutató stratégiai kutatási menetrendek befolyásolják a nemzeti kutatási programokat is. Ezen túlmenően az új innovációk piaci potenciáljának folyamatos figyelembe vételével segítenek a kutatási eredmények kereskedelmi forgalomba hozatalának területén Európában tapasztalható gyengeség leküzdésében. Az egyetemek és kutatóközpontok által a kis- és középvállalkozásoknak végzett kutatás támogatása érdekében indított programokat jelentősen fokozzák. A kutatási keretprogram és a versenyképességi és innovációs keretprogram egymás mellett és jelentős átfedéssel működik a lisszaboni célok támogatása érdekében. A versenyképességi és innovációs keretprogram például olyan hálózatokat támogat, amelyek segítik a kis- és középvállalkozások részvételét a kutatási keretprogramban, valamint finanszíroz egy vállalkozási innovációs támogatási rendszert és egy új magas növekedési és innovatív KKV-támogatási programot, amelynek célja a kis- és középvállalkozásokat a kutatási eredmények kiaknázásában megakadályozó részvénypiaci kapitalizációs rés csökkentése. Széleskörű ipari és technológiai kutatási kezdeményezések indulnak európai szinten az EU számára különleges jelentőséggel bíró területeken (lásd lent). Ezen túlmenően bátorítani fogják az ipar részvételét az összes finanszírozási rendszerben és különös figyelmet fordítanak az ipar arra vonatkozó bátorítására, hogy aktívabban járuljon hozzá a kiválósági hálózatokhoz. |

3.3. A nemzeti és a magánszférából származó erőfeszítésekkel meglévő kapcsolatok megerősítése

Támogatni fogja a köz- és a magánszféra technológiai kezdeményezéseit az olyan különösen fontos területeken, mint az innovációs orvostudomány vagy a légiforgalmi szolgáltatás, és például a metrológiára és a biotechnológiára fókuszálja a nemzeti erőfeszítéseket, a területeket pedig olyan világos kritériumok alapján kell kiválogatni, mint a hozzáadott érték, a húzó hatás és a magas szintű magán elkötelezettség. | A lisszaboni menetrend központi eleme az EU szintű és a nemzeti szintű politikák és programok közötti kapcsolat és koherenica erősítése. A hetedik keretprogramban ezt különösen a több forrásból finanszírozott nagyszabású kezdeményezések különböző típusainak bevezetésével valósítják meg: „Közös technológiai kezdeményezések” a jelentős európai közérdeket képviselő, az iparral – különösen az európai technológiai platformokkal – folytatott párbeszéd alapján kiválasztott területeken. Az ilyen technológiai kezdeményezések teljes mértékben az együttműködési program tematikus területeihez kötődnek. Ebben a szakaszban az innovációs orvostudomány, a nanoelektronika, a beágyazott rendszerek, a repülés, a légiforgalmi szolgáltatás, a hidrogén és üzemanyagcellák, valamint a környezetvédelmi és biztonsági globális monitoring területén terveznek közös technológiai kezdeményezéseket, amelyek közös vállalkozás formájában is megvalósulhatnak. Az Euratom program keretében például a nukleáris hulladékok területén meg lehet vizsgálni a közös vállalkozások létrehozásának lehetőségét. Egyéb lehetséges témákat a későbbiekben jelölnek meg a technológiai platformok munkája eredményeként például az energia területén. A nemzeti kutatási programok közös végrehajtása a Szerződés 169. cikke alapján. Ezzel a lehetőséggel eddig egy alkalommal éltek egy a HIV, a malária és a tuberkulózis elleni oltóanyag és terápia kifejlesztését célzó klinikai kutatásra irányuló közös programon keresztül. Egy sor olyan témával kapcsolatos kezdeményezés, mint például a metrológia, a biotechnológia, a társadalomtudományok vagy a vízzel kapcsolatos kutatás jelenleg vizsgálat alatt van. Az ilyen nagyszabású koordinációs kezdeményezések az együttműködési programba tartozó témák stratégiáinak is megfelelnek. Új, európai érdekű infrastruktúrák, amelyek európai szinten nyújtanak szolgáltatást a tudományos közösségnek és az iparnak. A transzeurópai hálózatokhoz használt mechanizmushoz hasonló mechanizmust fognak kiépíteni az Európai Stratégiai Fórum a Kutatási Infrastruktúrákért munkája alapján. A strukturális alapokkal való szoros együttműködésre fognak törekedni. E kezdeményezéseknek három közös jellemzője van: Az ezekkel kapcsolatos határozatokat közvetlenül a Tanács és a Parlament (vagy a Tanács a Parlamenttel folytatott konzultációt követően), a Szerződés 166. cikkének (3) bekezdésével[5], 169. cikkével[6] vagy 171. cikkével[7] összhangban, az Európai Bizottság javaslata alapján fogja meghozni; Különösen az olyan „változó geometriájú” kezdeményezésekhez való alkalmasság, amelyek a leginkább érdekelt országokat egyesítik; Végrehajtás olyan pénzügyi tervek segítségével, amelyek változó arányban kombinálnak többféle forrást és finanszírozási módot: magán finanszírozás; nemzeti finanszírozás; támogatás a keretprogramból; más EU-s forrásokból, például a strukturális alapokból és az Európai Beruházási Bankból (EBB) származó finanszírozás. A Bizottság az iparral, a tudományos közösséggel és a hatóságokkal szoros együttműködésben jelenleg méri fel, hogy mely területek a legmegfelelőbbek ehhez a három cselekvési kategóriához. A pontos témákat kétféle kritérium alapján fogják meghatározni. Az általános kritériumok között szerepel az európai szinten végrehajtott program hozzáadott értéke, illetve ha a kitűzött célok elérése lehetetlen a hetedik keretprogram „hagyományos” finanszírozási rendszerében. A különleges kritériumok között szerepel a legmagasabb szintű ipari kötelezettségvállalás és a nemzeti és magán finanszírozásra gyakorolt húzóerő a közös technológiai kezdeményezések esetében. A hetedik keretprogram részét képezi továbbá egy „Kockázat-megosztási pénzügyi mechanizmus”, melynek célja a kutatásra fordított magánbefektetés megerősítése a nagy európai kutatási programok számára az Európai Beruházási Bank kölcsöneihez való hozzájutás megkönnyítésével. Ez a mechanizmus szélesebb körű hitelnyújtást tesz lehetővé a kutatási és fejlesztési programok számára (közös technológiai kezdeményezések, nagy együttműködésen alapuló projektek és új kutatási infrastruktúrák). |

- 3.4. Az EU-ban rejlő potenciál teljes körű kiaknázása

A kibővült Unió teljes kutatási potenciáljának kihasználása érdekében, különleges támogatást kapnak a régiók, a kis- és középvállalkozások és a „tudomány a társadalomban”. | A tudásalapú gazdaság és társadalom megvalósítása szempontjából kulcsfontosságú az európai kutatási kiválóság erősítése, valamint az egész EU-ban meglévő és eddig kiaknázatlan jelentős kutatási potenciál jobb felhasználása. Az EU konvergencia régiói és legkülső régiói kutatócsoportjaiban meglévő potenciál felszabadításához és fejlesztéséhez és a nemzetközi szintű versengéshez erre a célra kidolgozott cselekvések segítik a más EU országok kutatóinak toborzását, a kutatási és irányítási személyzet kirendelését, az értékelési programok megszervezését és a kutatási berendezések beszerzését és kifejlesztését. Ezek a cselekvések segítséget nyújtanak a konvergencia régiókban az olyan már meglévő és a kialakulóban lévő kiválósági központok kutatási potenciáljának erősítéséhez szükséges tényezők, illetve az erre alkalmas lehetőségek azonosításában, amelyekhez a strukturális alapok hozzá tudnak járulni. Az európai régiók kutatási potenciáljának erősítéséhez egész Európában támogatást kap az egyetemeket, kutatóközpontokat, vállalkozásokat és regionális hatóságokat egyesítő regionális „kutatásorientált csoportosulások” kifejlesztése. A hetedik keretprogram, és különösen annak „kapacitásokra” vonatkozó programja, valamint az EU regionális politikája közötti együttműködést meg kell erősíteni. A Bizottság feladata olyan kohézióval kapcsolatos közösségi stratégiai iránymutatásokat javasolni, amelyek meghatározzák, hogy az EU-szintű prioritásokat hogyan kell figyelembe venniük a strukturális alap programjainak irányításáért felelős nemzeti és regionális hatóságoknak. A kutatás és a fejlesztés (az innováció és az oktatás mellett) kiemelt fontosságú témák a strukturális alapok minden célkitűzésében és ebből következően az iránymutatások lehetőséget nyújtanak az irányító hatóságok arra való erőteljes bíztatására, hogy folytassák az EU kutatási politikáját kiegészítő beruházásokat. Széles körű erőfeszítést tesznek annak ösztönzésére, hogy a tudományos és technológiai törekvések harmonikusabb módon illeszkedjenek bele az európai társadalom szerkezetébe és hozzájáruljanak egy demokratikus és gyarapodó tudásalapú társadalom felépítéséhez. A tudásalapú gazdaság felépítéséhez széleskörű társadalmi támogatásra van szükség. Az EU tevékenysége többek között arra irányul, hogy koherens politikákat és a kutatás és a fejlesztés területén felelősségteljes kormányzási modelleket dolgozzon ki, valamint, hogy javítsa és szélesítse a tudománnyal és technológiával kapcsolatos párbeszédet. Különös figyelmet fordítanak arra, hogy a fiatalabb generációk és a nők számára is vonzóvá tegyék a tudományos és technológiai pályát, valamint arra, hogy a nemek kérdését a kutatásban is figyelembe vegyék. Kiterjedése miatt és mivel egy jövőorientált pozitív célt képvisel, az EU kutatási tevékenysége különösen jó csatorna, amelyen keresztül a polgárok újra kapcsolatba kerülhetnek az Unióval. |

3.5. A finanszírozási eszközök racionalizálása

A végrehajtás - racionálisabb; - és inkább kutatás, mint eszköz orientált lesz; | A hatodik keretprogram új finanszírozási eszközöket vezetett be az EU kutatás finanszírozásának az európai kutatási tevékenységekre gyakorolt hatása növelése érdekében, illetve az Európai Kutatási Térség kialakításának elősegítésére. Ennek az innovációnak a pozitív eredményei, valamint az a tény, hogy kívánatos elkerülni az EU kutatásfinanszírozási módjainak gyakori változtatását, mind abba az irányba mutatnak, hogy fenn kell tartani a finanszírozás formáinak folytonosságát és meg kell erősíteni strukturáló hatásukat. Ugyanakkor a hatodik keretprogram során nyert tapasztalatok azt mutatják, hogy intézkedéseket lehetne és kellene tenni nem csak a rendszerek gyakorlati végrehajtásának javítására, hanem a megjelenésük és felépítésük javítására is. A Ramon Marimon által elnökölt testület javaslatai és az Erkki Ormala által elnökölt testületnek a keretprogramra vonatkozóan kiadott ötéves értékelése alapján egy olyan új megközelítést dolgoztak ki, amely lehetővé teszi az EU kutatási politikája politikai célkitűzéseinek könnyebb, hatékonyabb és rugalmasabb megvalósítását. A különböző kategóriákba tartozó cselekvések támogatására kevesebb és egyszerűbb „finanszírozási rendszereket” fognak használni, önmagukban vagy más rendszerekkel kombinálva, rugalmasabban és nagyobb szabadságot engedve. Az „eszközökbe” zárás helyett a kutatási célok és a kutatási politika célkitűzései – beleértve a kutatási erőfeszítések strukturálására irányuló célkitűzéseket – világosan és határozottan meghatározásra kerülnek a munkaprogramokban. Minden olyan témakörrel kapcsolatban, amelyre javaslatokat várnak a tudományos célok, a tevékenységi kör és az elvárt eredmények meghatározásra kerülnek. A munkaprogramok meghatározhatják továbbá a használandó finanszírozási rendszert és megjelölhetik a rendelkezésre álló költségvetést. |

3.6. „A bürokratikus szellem eltávolítása”: a programok működésének egyszerűsítése és jobb ár-érték arány megvalósítása

- a kutatók és az újítók érdekében megvalósított gyökeres EGYSZERŰSÍTÉSSEL. | Az elkerülhetetlen egyszerűsítés volt az egyetlen állandóan visszatérő üzenet az EU kutatási politikájának jövőjével kapcsolatos konzultációk során. Az EU által a kutatás területén megvalósított tevékenység alkalmazási területének, kiterjedésének és volumenének megnöveléséhez elengedhetetlen feltétel a keretprogram működésének lényeges egyszerűsítése és racionalizálása. Ezt a következők segítségével érik el: Az adminisztratív és pénzügyi szabályok és eljárások jelentette terhek enyhítése, a részvevőkhöz intézett kérelmek számának korlátozása, valamint a papírmunka mennyiség és a projektek beindításához szükséges idő csökkentése. Az általános megközelítést a kutatók iránti bizalom jellemzi. A különleges intézkedések között szerepel a konzorciumoknak biztosított nagyobb autonómia, a Bizottság ellenőrzési szerepének egyszerűsítése és az előzetes ellenőrzés helyett az eredmények utólagos ellenőrzésére koncentrálása, valamint a tájékoztatási és jelentési kérelmek csökkentése. Továbbá: elektronikus regisztráció annak elkerülése érdekében, hogy a részvevőknek ugyanazt az információt egy alkalomnál többször kelljen benyújtaniuk; a kétlépcsős javaslatbenyújtási eljárás kiterjesztett használata; és a konzultációs eljárás racionalizálása és lerövidítése a nemzeti képviselőkből álló bizottságok munkájának az összes munkaprogram vizsgálatára és jóváhagyására koncentrálásával; A finanszírozás pénzügyi rendszerének és részletes szabályainak javítása a pénzügyi hozzájárulás kiszámításának és kifizetésének valamint a pénzfelhasználás ellenőrzésének egyszerűbb rendszerével; a Közösség pénzügyi hozzájárulása formáinak racionalizálása és egyszerűsítése; a támogatható költségek meghatározása és az egyes tevékenységekre jutó támogatási arány egyszerűsítése. E célból, egyéb intézkedések mellett és amennyiben lehetséges, javasolt az átalányfinanszírozás használatának kiterjesztése és a költségjelentési modellek eltávolítása; A keretprogrammal kapcsolatos minden dokumentum megjelenésének és nyelvezetének egyszerűsítése (határozatok, szakmai mellékletek, munkaprogramok, ajánlattételi felhívások, szerződések, stb.) és a kommunikáció javítása minden szinten. Annak biztosítása érdekében, hogy az intézkedések megfeleljenek a részvevők szükségleteinek és elérjék a kívánt célt, a Bizottság folyamatosan tesztelni fogja az egyszerűsítés érdekében hozott intézkedéseket és meghallgatja a kis kutatóegységek, azaz a kisvállalkozások és az egyetemi kutatócsoportok véleményét. Ez utóbbiak érdekét szolgálja ugyanis a legjobban az egyszerűsítés, valamint azoknak a csoportoknak az érdekét, amelyek ez idáig nem voltak jelen, azaz a nemrégiben alapított egyetemek kutatói a hátrányos helyzetű régiókból és az új tagállamokból. A keretprogram végrehajtásának a kutatók érdekében történő egyszerűsítése együtt kell, hogy járjon a számukra a bizalom, a felvállalt felelősség és az elszámoltathatóság alapján biztosított fokozott autonómiával és rugalmassággal. Minél jobban megvan az erre irányuló akarat az EU összes intézményében, annál nagyobb lépéseket lehet tenni az egyszerűsítés irányába. Az egyszerűsítési intézkedések összhangban vannak az EU általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet rendelkezéseivel. A Bizottság rövidesen javaslatokat terjeszt elő a költségvetési rendelet felülvizsgálatával kapcsolatban. |

- 3.7. A keretprogram irányításának optimalizálása

A megkétszerezett költségvetést ugyanakkora létszámú bizottsági alkalmazott irányítja munkájukat külső menedzsment segíti a hatékony irányításnak és a kutatásra fordított pénz maximálisan értékké alakulásának biztosítását az igazgatási kiadásoknak a kutatási költségvetés 6%-a alatt tartásával valósítva meg. | Az új és ambiciózus keretprogram elindítása, amely új programokat vezet be, illetve megerősíti a már létezőket, lehetőséget nyújt a keretprogram irányítása eddigi módszereinek felülvizsgálatára. A keretprogram irányítása három alapelvre épül: Működési hatékonyság (költséghatékonyság); A Bizottság szolgálatainak a politika lényegi feladataira koncentrálása; A felelősségi körök világos kijelölése és felosztása. Az Európai Bizottság szolgálatai a korábbi keretprogramok során mindig képesek voltak teljes mértékben és hatékonyan lényeges költségvetés növelést végrehajtani. Nyomós okai vannak annak, hogy a Bizottság továbbra is részt vegyen a kutatási programok irányításában, többek között mert egyedülálló tapasztalattal rendelkezik ezen a téren és behatóan ismeri az európai kutatási környezetet, rendkívül hasznos visszajelzéssel tud szolgálni az EU kutatáspolitikáját irányító döntéshozóknak, ezen kívül pedig a tagállamok ebbe a formulába vetett bizalma, amely kizárja a tagállamoknak az arányos visszaosztásra irányuló törekvéseit. Ugyanakkor változtatásokat lehet és kell véghezvinni a hetedik keretprogramban. A Bizottság kétszer akkora K+F költségvetést fog irányítani, de az alkalmazottak száma nem nő. A Bizottság azt javasolja, hogy az összes logisztikai és adminisztratív feladatot, azaz a politikával nem kapcsolatos feladatot a szolgálatokon kívül végeztessék el. Következésképpen a jelenleg a Bizottság által végzett tevékenységek egy része a Bizottság felelőssége alatt működő külső struktúrákba helyeződik át, különösen azok a feladatok, amelyek nagy számú kisebb műveletet igényelnek, de nem szolgáltatnak fontos visszajelzést a programok és politikák alakítása szempontjából. E megközelítés alapján a hetedik keretprogram költségvetésének jelentős, sok igazgatási tranzakciót jelentő részét egy végrehajtó hivatal[8] irányítja, különösen a Marie Curie cselekvések, a KKV-knak nyújtott támogatás, valamint az egyéb K+F projektekkel kapcsolatos igazgatási feladatok esetében, beleértve az együttműködésen alapuló kutatási projekteket is. E megközelítést a kiváló tudósokból álló testület irányítása alatt működő Európai Kutatási Tanács (EKT) tevékenységeinek végrehajtása esetében is alkalmazni fogják. Így biztosítható a zökkenőmentes indulás és az EKT olyan mértékű autonómiát és láthatóságot, valamint elszámoltathatóságot és átláthatóságot valósíthat meg, amely hitelességét is megalapozza. Amint az Európai Kutatási Tanács bizonyította értékét, valamint annak fényében, hogy milyen lehetőségek kínálkoznak az EKT hatásának erősítésére – például a nemzeti finanszírozás mobilizálásával – a Bizottság javasolhatja az EKT jogi szempontból független struktúrává alakítását például a Szerződés 171. cikke alapján. A nagyszabású kezdeményezések (különösen a Szerződés 169. és 171. cikkei alapján), valamint az EU nemzeti programok koordinációjához vagy megnyitásához való hozzájárulása esetében a résztvevők és az érintettek maguk biztosítják a kiosztott pénzalap irányítását. A fenti intézkedések az egyszerűsítés mellett lehetővé teszik a Bizottság számára az igazgatási kiadásoknak a hatodik keretprogramhoz megállapított kutatási költségvetés 6%-a alatt tartását. Az intézkedések ezen kívül a legjobb garanciát nyújtják a keretprogram hatékony végrehajtására, megfelelően figyelembe véve az átláthatóságot és az elszámoltathatóságot. A hetedik keretprogram első évei során szerzett tapasztalat fényében ezt a megközelítést fokozatosan ki lehet terjeszteni vagy felül lehet vizsgálni. |

- 4. AZ EU TÖREKVÉSEINEK MEGFELELő KUTATÁSI KÖLTSÉGVETÉS

Az EU kutatási költségvetésének megduplázása nem lehetőség, hanem szükségszerűség: | A hetedik keretprogram költségvetéséről szóló határozat egyben a hitelesség tesztje is lesz, amely megmutatja, hogy az EU mennyire gondolja komolyan a lisszaboni törekvéseknek a félidős értékeléssel összhangban történő megvalósítását. Emlékeztetve az új pénzügyi tervről szóló 2004. februári és júliusi közleményeire[9] a Bizottság javasolja az EU kutatási költségvetésének megduplázását. A javaslat a következő alaposan megfontolt érvek alapján született: |

4.1. A keretprogramok kibővített, széles körűen támogatott alkalmazási köréhez a finanszírozás megduplázása szükséges

- az Európában meglévő hatalmas tudományos potenciálnak és igénynek való megfeleléshez; | Az EU kutatás finanszírozásában jelentős növekedésre van szükség a meglévő, már elismert hatással és hozzáadott értékkel bíró programok megerősítése melletti nélkülözhetetlen új kezdeményezések elindításához. Ezt nem költségnek kell tekinteni, hanem az Európa jövőjébe történő lehető legjobb befektetésnek. Bizonyos ideig a keretprogramokra túl sok volt a jelentkező és szükségtelenül nagy számú, igen jó minőségű projektet kellett elutasítani csupán forráshiány miatt. Ha meg kívánjuk állítani a kutatási potenciál e jelentős elvesztését újra kell méretezni a finanszírozási kereteket. Ugyanakkor nyomós érvek szólnak a keretprogram alkalmazási körének a kulcsfontosságú vagy egyre növekvő jelentőségű területek jobb kezelése érdekében történő szélesítése mellett. |

4.2. A keretprogram finanszírozásának növelése húzóerőként hat a nemzeti és magánbefektetésekre

- a 3%-os célkitűzés teljesítéséhez; - a megduplázás magánbefektetésekre gyakorolt jelentős húzóerejének kihasználásához; | Az EU tagállamainak megnövelt erőfeszítéseivel párhuzamosan a hetedik keretprogramban nyújtható finanszírozás megduplázása kettős szerepet játszik a Barcelonában meghatározott célkitűzés teljesítésében, amely szerint a GDP 3%-át kell kutatásra és fejlesztésre fordítani. Határozott üzenetet fogalmaz meg az egész Európában jelentősen növekedő állami és magán K+F befektetések fontosságával kapcsolatban a lisszaboni és barcelonai célkitűzésekkel összhangban. A keretprogram költségvetésének megduplázása a teljes K+F-re fordított közkiadásokat az EU25-ben a GDP 0,96%-ra, azaz az 1%-os célhoz közel, emeli és erős nyomást gyakorol a tagállamokra erőfeszítéseik új életre keltésére sarkallva őket. Továbbá jelentős húzóerőt fejt ki a kutatásra és fejlesztésre fordított magánbefektetésekre. Minden egyes közpénzből K+F-re fordított euró 93 eurocent üzleti eredetű K+F befektetést eredményez. Ez a beáramoltató hatás tipikusan nagyobb az EU, mint a nemzeti finanszírozás esetében, a nagyobb gazdasági megsokszorozó hatás miatt, amely pedig az EU által támogatott projektek transznacionális együttműködésen alapuló jellegéből, a fontos ipari szereplők bevonásával elért kereskedelmi kockázat csökkentésből, és annak biztosításából ered, hogy az eredmények és a megoldások az egész EU-ban alkalmazhatók. A megduplázás fellendíti az üzleti élet abba vetett bizalmát, hogy Európa teljesíti a kötelezettségvállalásait és vonzó jövőt kínál. |

4.3. A K+F-re fordított befektetések megduplázása lehetőséget nyújt az EU-nak arra, hogy megfeleljen a tudományos és technológiai kihívásoknak

- a globális kihívásoknak való megfeleléshez; | A kutatás költségei folyamatosan emelkednek különösen a drága berendezések és infrastruktúrák egyre intenzívebb használata miatt. Ebből következően a korábbi keretprogramok által megvalósított hatáshoz mérhető hatás eléréséhez megnövelt támogatásra van szükség. Új tudományterületek alakulnak ki és ezeket is támogatni kell a keretprogramból. E tudományterületeken hosszú távon nagy gazdasági előnyök rejlenek, ám nagy kockázatot jelentő, magas költségekkel járó kutatásra van szükség és csak annak van értelme, ha az említett kockázatokat és eredményeket EU-szinten megosztják. Egy tagállam sem képes egyedül megvalósítani a hidrogénen alapuló gazdaságot vagy valósággá változtatni a nukleáris fúziót. |

4.4. Az EU beavatkozása központi szerepet játszik az EU kutatási rendszerének hatásosabbá és hatékonyabbá tételében

- a kutatási erőfeszítések és beruházások felaprózódásának elkerüléséhez; | Annak a ténynek köszönhetően, hogy az EU-szintű beavatkozás nagy hozzáadott értéket jelent és tiszteletben tartja a szubszidiaritás elvét, gyakran ez lehet a közpénzek kutatásra költésének hatékonyabb és hatásosabb módja. Az európai kutatásfinanszírozás lehetővé teszi a források kritikus tömegének összegyűjtését, a tudás és a létesítmények több ország közötti megosztását, az eredmények EU-szerte történő terjesztésének ösztönzését, és hatékonyabb mechanizmust kínál az Európa egészét érintő politikai kihívásokkal kapcsolatos kutatás megvalósítására (például az éghajlatváltozás vagy az élelmiszerbiztonság). Több EU-szintű kutatás az erősebb koordinációnak köszönhetően az erőfeszítések kisebb felaprózódását, az eredmények jobb terjesztését és a verseny miatt több kiválóságot eredményez. Az EU-ban a közpénzekből K+F-re fordított kiadások 94%-áról nemzeti szinten döntenek, míg ezzel szemben az USA-ban a K+F közfinanszírozásának legnagyobb részéről szövetségi szinten határoznak. |

4.5. A nagyobb hetedik keretprogram új erőt ad a lisszaboni stratégiának

- és a növekedés és a munkahelyteremtés fellendítéséhez. | Az EU kutatási költségvetésének megduplázása egyértelműen pozitív hatást gyakorol az egész EU gazdasági növekedésére. A javasolt hetedik keretprogram hatásának értékelésére használt gazdasági modellek[10] azt mutatják, hogy a költségvetés megduplázása minden évben kiegészítő növekedést fog generálni, és a GDP szintjének várt növekedésében 0,5% és 1% közötti értékeket eredményez 2030-ra (jóval meghaladva ezzel a keretprogram finanszírozásának normális körülmények közötti mérsékelt növekedésétől várható értékeket). E modellek alapján majdnem 1 millió új munkahely jönne létre ugyanebben az időszakban és növekedne az EU versenyképessége: 2030-ra az EU exportja körülbelül 0,6%-kal növekedne, míg az import 0,3%-kal csökkenne, amely jóval magasabb azoknál az értékeknél, amelyek akkor várhatók, ha nem következik be változás a keretprogramban. Társadalmi hatásait tekintve a megerősített keretprogram további lökést ad az olyan területeknek, mint az egészség, a biztonság, az emberi erőforrás valorizálása és a magas szintű tudással rendelkező munkavállalók európai munkaerőpiacának megteremtése. Környezeti hatásai pedig hozzájárulnak a természeti erőforrás-gazdálkodás javításához, a minden szempontból előnyös technológiák kidolgozásához és a környezet jobb megértéséhez és a hatékonyabb környezettel kapcsolatos előrejelzésekhez. |

5. A „LISSZABONI CÉLKITűZÉSEKHEZ” VALÓ FELZÁRKÓZÁS

A lisszaboni célkitűzés megvalósítása nehezen képzelhető el „befektetés/növekedés fokozó” gyökeres EU-szintű kiadás növelés nélkül. Ehhez pedig szükség van a teljesen megvalósított Európai Kutatási Térségen belül egy jó európai kutatási, technológiai és innovációs politika kidolgozására. A hetedik keretprogramot úgy dolgozták ki, hogy az európai tudásalapú gazdaság gerincévé válhasson. A program első alkalommal tervez hét éves periódusra, amely új kilátásokat és erőt ad, különösen az új pénzügyi tervben szereplő összes növekedést támogató programmal meglévő összehangolása és szoros kapcsolatai miatt. Külső értékelés alapján a Bizottság félidőben javasolhat módosításokat a keretprogramhoz és felülvizsgálhatja a program irányításával kapcsolatos rendelkezéseket. A hosszabb időtartam és a félidős felülvizsgálat lehetőségének kombinációja egyszerre biztosít folytonosságot és rugalmasságot. Köszönhetően annak, hogy elegendő forrás áll rendelkezésre, illetve annak, hogy végrehajtása egyszerűbbé és kutatóbarátabbá vált, a hetedik keretprogram kulcsfontosságú szerepet játszik a tudás Európai Kutatási Térségének (EKT) a növekedés érdekében történő építésében. |

Az Európai Közösség (EK) hetedik keretprogramja (Teljes összeg maximuma[11] (millió euró) megoszlás és előirányzott lebontás, 2007-2013) |

- | Témák | Egészségügy | Biotechnológia, élelmiszer, mezőgazdaság | Információs társadalom | Nanotechnológia, anyagok, termelés | Energetika | Környezetvédelem | Szállítás/közlekedés | Társadalmi-gazdasági kutatás | Biztonság és űrkutatás | | | EGYÜTTMŰKÖDÉS |Minden finanszírozási rendszer felhasználásával, beleértve a nemzetközi együttműködést |8 317 |2 455 |12 670 |4 832 |2 931 |2 535 |5 940 |792 |3 960 | 44 432 | | ÖTLETEK | | | | Európai | Kutatási | Tanács | | 11 862 | | MUNKAERŐ | | | | Marie | Curie | Cselekvések | | 7 129 | | | Kutatási infrastruktúrák | | | | | | | | | | 3 961 | | | Kutatás a KKV-k érdekében | | | | | | | | | | 1 901 | | | A Tudás Régiói | | | | | | | | | | 158 | | KAPACITÁSOK | Kutatási potenciál | | | | | | | | | | 554 | | | Tudomány a társadalomban | | | | | | | | | | 554 | | | Nemzetközi együttműködés | | | | | | | | | | 358 | | KKK | | | | Közös | Kutatóközpont | | | | | | 1 817 | | EK ÖSSZESEN | | | | | | | | | | Összesen | 72 726 | | EURATOM (2007-2011)[12]

| | | | | | | | | | | 3.092 | |

[1] „A kihívással szemben: A lisszaboni stratégia a növekedésért és a foglalkoztatottságért” 2004. november.

[2] P6_TA-PROV(2005)0077.

[3] COM(2004) 353, 2004.6.16.

[4] Ezeken a területeken különleges végrehajtási szabályokra lehet szükség.

[5] „A keretprogram végrehajtása az egyes tevékenységeken belül kialakított egyedi programok útján történik. (…)”

[6] „A keretprogram végrehajtása során a Közösség az érintett tagállamokkal egyetértésben részvételt irányozhat elő a több tagállam által indított kutatási és fejlesztési programokban, beleértve az e programok végrehajtására kialakított struktúrákban való részvételt is.”

[7] „A Közösség közös vállalkozásokat vagy egyéb olyan struktúrákat hozhat létre, amelyek a közösségi kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs programok helyes végrehajtásához szükségesek.”

[8] A végrehajtó hivatalok olyan irányítási struktúrák, amelyekre a Bizottság saját felelősségi körében a közösségi programok irányításával kapcsolatos feladatokat bízhat. A végrehajtó hivatalok alapokmányát a Tanács 2003. december 19-i 58/2003/EK rendelete határozza meg.

[9] COM (2004) 101, 2004.2.26. és COM (2004) 487, 2004.7.14.

[10] SEC(2005) 430 Hatásvizsgálat és előzetes értékelés a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek benyújtott, a hetedik keretprogramra vonatkozó határozatokkal kapcsolatos javaslathoz.

[11] Minden összeg folyó áron, a 2004-es fix árak alapján számolva szerepel.

[12] Az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) hetedik keretprogramja a nukleáris kutatás és képzési tevékenységek támogatására (2007-2011), beleértve a fúziós energiával kapcsolatos kutatást, az atommaghasadást, a sugárzásvédelmet, illetve a KKK nukleáris energiával kapcsolatos tevékenységeit. A teljes költségvetés 3,092 millió euró öt évre, amiből a KKK költségvetése 539 millió euró.