P6_TA(2006)0079

Információs társadalom a növekedésért és a foglalkoztatásért

Az Európai Parlament állásfoglalása: európai információs társadalom a növekedésért és foglalkoztatásért (2005/2167(INI))

Az Európai Parlament,

- tekintettel az Európai Bizottságnak a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, "i2010 – Európai információs társadalom a növekedésért és foglalkoztatásért" című közleményére (COM(2005)0229) és a kapcsolódó, a kiterjesztett hatáselemzésről szóló bizottsági munkadokumentumra (SEC(2005)0717),

- tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2002. március 7-i, az elektronikus kommunikáció és a hálózati szolgáltatások közös keretéről szóló 2002/21/EK irányelvére (keretirányelv) [1],

- tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 10-i, az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló 460/2004/EK rendeletére [2],

- tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, "Elektronikus hozzáférhetőség" című közleményére (COM(2005)0425),

- tekintettel a Digitális Szakadék Fórum 2005. július 15-i, a szélessávú hozzáférésről és a gyengén ellátott területek állami támogatásáról szóló jelentésére,

- tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, "A piaci alapú európai uniós frekvenciagazdálkodásról" című közleményére (COM(2005)0400),

- tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, az "Előretekintő rádiófrekvencia-politika az Európai Unióban" című második éves jelentésről (COM(2005)0411) szóló közleményére,

- tekintettel a rádiófrekvencia-politikával foglalkozó csoport 2004. november 19-i, a rádiófrekvenciák használati jogával való másodlagos kereskedelemről szóló véleményére,

- tekintettel a 2005 március 22– 23-i brüsszeli Európai Tanács elnökségi következtetéseire,

- tekintettel az EU-nak a 2001. június 15– 16-i göteborgi Európai Tanács által elfogadott fenntartható fejlődési stratégiájára,

- tekintettel a Bizottságnak a "Környezetvédelmi megfontolások beillesztése más szakpolitikákba – a cardiffi folyamat mérlege" című munkadokumentumára (COM(2004)0394),

- tekintettel a Közlekedési-, Telekommunikációs és Energetikai Tanács 2005. december 1– 5-i 269. ülésének az i2010 stratégiáról szóló következtetéseire,

- tekintettel a tagállamok által az említett brüsszeli európai tanácsi ülés felkérésére kidolgozott, a Bizottsághoz már benyújtott 25 nemzeti reformprogramra,

- tekintettel az információs társadalomról szóló 2005. június 23-i állásfoglalására [3] valamint az európai elektronikus kommunikációra vonatkozó szabályozásról és annak piacairól szóló 2005. december 1-i állásfoglalására [4],

- tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

- tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Gazdasági és Monetáris Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A6–0036/2006),

A. mivel az EU nem képes a lisszaboni célok elérésére, ha a tagállamok nem tesznek döntő lépéseket az i2010 stratégiájának teljes körű végrehajtása érdekében,

B. mivel a 25 nemzeti reformprogram előzetes áttekintése azt mutatja, hogy a tagállamok általában véve válaszolnak a kutatás-fejlesztés és innováció kihívására, és mivel a tagállamok többsége egyúttal jó módszernek tartja az elektronikus kormányzást a közigazgatás és a közszolgáltatások hatékonyságának fejlesztésére,

C. mivel a Bizottsággal együtt, a tagállamok és az egyéb érintettek közösen felelnek az i2010 kezdeményezés sikeréért,

D. mivel a jelenlegi keret pontos és jól időzített végrehajtása fontos előfeltétel az elektronikus kommunikációs szolgáltatások nyitott, versenyképes és újító szellemű piacának kialakításához; mivel azonban a keret nemzeti jogba való átültetésére és végrehajtására alkalmazott eljárások jelentős mértékben különböznek egymástól az egyes tagállamokban,

E. mivel az EU lemaradásban van az információs és hírközlés-technológiai kutatás területén, amely területen Japán fejenkénti 350 és az USA 400 eurós befektetésével összehasonlítva mindössze 80 eurót fektet be minden lakosa után, a felzárkózás érdekében az EU-nak növelnie kell a kutatási és innovációs befektetéseit, és arra kell ösztönöznie a tagállamokat, hogy az információs és hírközlés-technológia területén növeljék kutatási és innovációs ráfordításaikat,

F. mivel a kutatás és az innováció kínálta lehetőségek teljes körű kiaknázásához szükség van arra, hogy az egyének, a közszolgáltatások és vállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások felismerjék az információs és hírközlés-technológia jelentőségét,

G. mivel az elmúlt két évben a szélessávú előfizetők száma csaknem megduplázódott, azonban távoli és vidéki régiók ellátottsága rosszabb, mivel a növekedés a sűrűn lakott területekre összpontosul,

H. mivel az információs és hírközlés-technológia előnyeit mindenki számára hozzáférhetővé kell tenni, beleértve a különböző végzettségű, társadalmi helyzetű, nemű és korú csoportokat,

I. mivel minden állampolgárnak joga van hozzáférni a szabadon elérhető, változatos és jó minőségű tartalommal rendelkező médiához,

J. mivel a Bizottságnak biztosítania kell a nemi szempontok figyelembevételét a technikai és szabályozó eszközök kidolgozásakor; mivel a Bizottságnak és a tagállamoknak konkrét lépéseket kell tenniük az információs és hírközlés-technológiához kapcsolódó műszaki területeken tanulók között a nők számának növelésére, valamint annak biztosítására, hogy a nők minden szinten hozzáférnek az információs és hírközlés-technológia területén és a médiában dolgozók számára elérhető új munkalehetőségekhez, valamint hogy kiemelt figyelmet kell fordítani a a vidéki területeken, szigeteken, hegyekben és földrajzilag elszigetelt területeken élő nők helyzetére, és más rendkívül kiszolgáltatott helyzetben lévő nőkre;

K. megjegyezvén, hogy megfelelő irányítás esetén az információs és hírközlés-technológia és az információs társadalom segíthet a társadalmi különbségek és a digitális megosztottság csökkentésében, a társadalmi és területi kohézió támogatásában,

L. mivel a digitális konvergencia fejlett szolgáltatások széles köréhez és gazdag tartalmakhoz nyújthat hozzáférést a fogyasztók számára, az egységesülő szolgáltatások versenyképes kiaknázását ösztönző biztonságos infrastruktúrát kell fejleszteni és megerősíteni, illetve kedvező és biztonságos környezetet kell kialakítani,

M. mivel az információs és hírközlés-technológia közvetlen kedvező környezeti hatásai mellett közvetett társadalmi és gazdasági következményekkel is járhat,

N. mivel a rádióspektrum számos létfontosságú szolgáltatás alapvető erőforrásai a társadalomban, és ezért a hatékony és következetes használat hozzájárulhat ahhoz, hogy az EU elérhesse a lisszaboni célokat, amennyiben biztosítja, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatások megfelelő spektrummal rendelkezzenek, és az kellő védelmet élvezzen az interferenciával szemben, mivel ez a legjobb módja a növekedés, a versenyképesség és a foglalkoztatás ösztönzésének,

O. mivel a lisszaboni célok megvalósítása egyértelmű, konkrét és egységes befektetést kíván az informatikai és kommunikációs technológiákba az EU, a tagállamok és a vállalatok részéről,

P. mivel létfontosságú, hogy a tagállamok megfelelő mértékben hozzájáruljanak egy rugalmas és az állampolgári jogokat támogató szabályozás kidolgozásához, mely jó alapot biztosít az ágazat szereplői számára az újítások piacra juttatásához,

1. úgy ítéli meg, hogy a tudáshoz való hozzáférés szabadságának és a tudás felhasználásának kell a fő kritériumokká válniuk, ily módon lehetővé téve a tudásalapú társadalom számára, hogy Lisszabon felhívásának megfelelően demokratikusan és a szükséges technológiai innováció birtokában fejlődjön;

2. úgy ítéli meg, hogy a digitális szakadék leküzdése nélkül, amely minden állampolgár számára lehetővé tenné a tudástermeléshez való hozzáférést, annak kihasználását és az abban való részvételt, az EU egészében nem tudásalapú társadalom fog kialakulni, hanem kulturális és ipari hanyatlás fog bekövetkezni;

3. felhívja a Bizottságot, hogy az állampolgárokat ne csak a digitális tartalom passzív fogyasztóinak tekintse, hanem a tudás előállítóinak is, továbbá dolgozzon ki programot és teremtsen kedvező jogi keretet annak érdekében, hogy az állampolgárokat a tudásalapú társadalom aktív résztvevőivé tegye, és ezáltal megvalósítsa a lisszaboni célokat;

4. sürgeti a Bizottságot, hogy foglaljon el konkrét, innovatív és előremutató álláspontot az információs és hírközlés-technológiával kapcsolatos jogalkotás reformja részeként, amelyet a Bizottság a közleményhez képest jóval szélesebb fogalomként kell kezelni és amelynek magában kell foglalnia a fogyasztók és felhasználók jogait is; úgy ítéli meg, hogy a Bizottság által használt fogalmak – "az információs társadalom szolgáltatásai", "média", "a média szolgáltatásai" és "audiovizuális szolgáltatások" – pontos meghatározásait minden további javaslatnak tartalmaznia kell;

5. ragaszkodik hozzá, hogy az új találmányok és a szereplők lehető legkönnyebb piacra jutásának biztosítása érdekében minden kommunikációval és informatikával kapcsolatos európai jogszabálynak a technológiai semlegességen kell alapulnia;

6. rámutat, hogy mivel az analóg rendszerről a digitálisra való áttérés kedvez a terjesztési eszközök többszörös multiplikációjának, ennek az áttérésnek összehangolt politikákkal kísérve és megfelelő jogi keretek között kell megvalósulnia, hogy megakadályozza azt az uniformizálódást, amelyet a média tömörülése eredményezhet;

7. felhívja a tagállamokat, hogy helyezzenek nagyobb hangsúlyt az információs és hírközlés-technológia használatára az állami szektor szolgáltatásaiban, úgymint az egészségügyben és az oktatásban és a kormányzatban, ahol az információs és hírközlés-technológia megkönnyítheti a jövőbeni szociális szolgáltatások iránti igények kielégítését, illetve működjenek együtt a páneurópai szolgáltatások kifejlesztése érdekében;

8. úgy véli, hogy az információs társadalomban a közszolgáltatások nyújtásának tükröznie kell az egyedi és csoportos felhasználók egyre kifinomultabb igényeit, ezért a szükségleteket ellátó szektor ilyen igényekre adott megfelelő válaszaira kell támaszkodnia az eredményes és személyre szabott szolgáltatás tervezése érdekében;

9. figyelembe véve, hogy az információs és hírközlés-technológia az egyik legfontosabb és leginkább alapvető tényező a termelékenység és a versenyképesség növelésében, felhívja a tagállamokat és a vállalkozásokat, hogy ösztönözzék az információs és hírközlés-technológiai befektetések növelését annak érdekében, hogy versenytársainkhoz képest csökkenjen a teljesítménybeli lemaradásunk;

10. elismeri, hogy az információs és hírközlés-technológia az egyik legfontosabb eszköze annak, hogy a fejlődő országokat világhatalommá lehessen változtatni;

11. aggodalommal tekint azonban arra, hogy a Bizottság a munkahely-teremtési stratégiájának meghatározását és politikájának kialakítását továbbra is kevés vagy nem megbízható statisztikai adatra alapozza; emlékeztet, hogy míg az információs és hírközlés-technológia területén folytatódik az általános növekedés, a foglalkoztatás területén a növekedés nem mindig hasonló mértékű; emlékeztet, hogy az EU-ban a foglalkoztatási arányok jelenleg hét ponttal maradnak el a lisszaboni céloktól; felhívja a Bizottságot, hogy végezzen alapos statisztikai elemzéseket a technológiai változásoknak az EU információs és hírközlés-technológia foglalkoztatási piacát érintő hatásairól;

12. hangsúlyozza a digitális konvergencia fontosságát, és szót emel az államok gazdasági, társadalmi és kulturális fejlődését meghiúsító akadályok megszüntetéséért, amely célt az információs társadalomról szóló 2005. évi világ-csúcstalálkozó alkalmával határozták meg ( 2005. november 18-i tuniszi elkötelezettség);

13. felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a tagállamok stabilitási és konvergencia programjainak értékelése során alaposan vizsgálja meg az információs és hírközlés-technológia jelentőségét és szerepét a gazdasági növekedés és a foglalkoztatás szempontjából és a gazdasági és monetáris unió működése szempontjából;

14. emlékeztet arra, hogy az információs társadalomra vonatkozó i2010 célok, valamint a lisszaboni napirend céljai szükségessé teszik, hogy az ilyen célokat az EU 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi terve megfelelően tükrözze;

15. ismételten felhívja a figyelmet az átlátható és likvid tőkepiacok fontosságára a kis- és középvállalkozások, az induló vállalkozások és az információs és hírközlés-technológia ágazat szempontjából, mivel ezek csökkentik a kölcsönök árát; különösen támogatja a mikrohiteleket és a kockázati tőke egyéb formáit;

16. felhívja a figyelmet a vállalkozói és kockázatvállalási kultúrának az EU-ban továbbra is tapasztalható jelentős hiányára; felhív az adminisztrációs terhek megszüntetésére a kis- és középvállalkozások és a kezdő vállalkozások számára, valamint kéri a vállalkozásindítási szakasz pénzügyi megkönnyítését;

17. megerősíti az i2010 információs társadalom fontosságát a tagállamok között fennálló regionális és társadalmi egyenlőtlenségek leküzdése terén, miként azt a Bizottságnak a "Kohéziós politika a növekedés és a foglalkoztatás támogatására: közösségi stratégiai iránymutatások a 2007–2013 közötti időszakra" (COM(2005)0299) című közleménye hangsúlyozza;

1. cél: Az egységes európai információs térség

18. megjegyzi, hogy az EU növekedésének és fejlődésének szempontjából a meglévő tudás és technológia széles körű kiaknázásának biztosítása valamennyi ágazat összes tevékenységében, így a közigazgatásban, az üzleti életben, vagy az állampolgárok mindennapi életében, más szóval a mindennapok információs társadalmának megteremtésében legalább annyira fontos, mint az információs és hírközlés-technológiával kapcsolatos új tudás létrehozása;

19. hangsúlyozza, hogy az információs társadalom kialakulásának meghatározó szakaszát képezi az i2010 program, amelynek mindenki számára lehetővé kell tennie, hogy technológiával és ismeretekkel rendelkező szereplő, az interaktivitást és a hálózatok által felkínált társadalmi interakció új formáit felhasználó, valamint kritikus és választásában szabad polgár legyen; felhívja a figyelmet arra, hogy az információs társadalom megjelenése az információval és kommunikációval foglalkozókra új felelősséget ró, valamint különösen a sérülékeny rétegek számára (idősek, fogyatékossággal élők, elszigetelten vagy nehéz szociális helyzetben élő személyek stb.) jogaik gyakorlásának új módjait biztosítja, amelyeknek köszönhetően teljes haszonélvezői lehetnek az új információs és hírközlés-technológia elterjedésének; szorgalmazza a Bizottság és a tagállamok hozzájárulását ahhoz, hogy a technológia a polgárok számára hozzáférhető legyen és megfeleljen a társadalom erkölcsi elvárásainak;

20. határozottan támogatja az i2010-t mint új stratégiai eszközt az EU információs és hírközlés-technológiai kezdeményezései keretrendszerének létrehozásában; ajánlja annak szem előtt tartását, hogy az európai információs társadalom terének meghatározását nem lehet az e területen végbemenő nemzetközi fejlődéstől elszigetelten véghezvinni;

21. ragaszkodik ahhoz, hogy vegyék figyelembe az információs és hírközlés-technológia horizontális természetét, mely együttműködést és koordinációt tesz szükségessé a tagállamok részéről az Unió tevékenységei során, és megkívánja az ágazat szereplőinek támogatását az új találmányok létrehozásában és kiaknázásában;

22. ragaszkodik ahhoz, hogy az európai és a nemzeti jogalkotás támogassa a versenyt az információs és hírközlés-technológia horizontális természetének figyelembevétele érdekében, valamint törekednie kell az olyan vertikális struktúrák megjelenésének és fenntartásának az elkerülésére, amelyek károsak a versenyre és az innovációra; megjegyzi, hogy a vertikális struktúrák gátolhatják a fogyasztókat abban, hogy előnyük származzon a versenyből;

23. sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tűzzék ki célul az e területen született jogszabályok rugalmasságát, egyszerűségét, valamint azok gyors és párhuzamos végrehajtását, illetve azok gyors kiigazítását a technológiai fejlődés következtében felmerülő új igényeknek megfelelően; úgy ítéli meg, hogy a jogalkotásnak ösztönöznie kell az új tudás létrehozását és az új technológiák fejlesztését, elő kell mozdítania a tartalmak létrehozásába, valamint a berendezésekbe, a hálózatokba és hálózati szolgáltatásokba eszközölt befektetéseket az információs és hírközlés-technológia terén; a jogalkotásnak elő kell mozdítania a versenyt, az informatikai technológiák és szolgáltatások kiaknázását, valamint az információs társadalom kialakulását és végül támogatnia kell a kis- és középvállalkozásokat, hogy kulcsfontosságú szerepet tölthessenek be az ágazatban;

24. emlékeztet arra, hogy a Bizottság az elektronikus média infrastruktúrájára vonatkozó rendelkezések értelmezésén és az alkalmazásán keresztül köteles a média pluralizmusát biztosítani és ösztönözni; emlékeztet arra, hogy többször kérte a Bizottságot, állítsa össze a médiatulajdon összefonódásáról, valamint az információ és a pluralizmus szabadságáról szóló zöld könyvet, mivel így ösztönzést kapna az ezzel kapcsolatos kérdésekről szóló vita egy olyan időszakban, amikor a technológiák és a piac elsöprő változásokon megy keresztül; sajnálatát fejezi ki, hogy ezt a kérdést nem érinti az i2010 munkaterv; felkéri a Bizottságot, hogy az Internetre vonatkozóan dolgozzon ki egy normatív keretet, mivel az Internet a tudásalapú gazdaság alapvető mozgatórugója;

25. ragaszkodik ahhoz, hogy a jogalkotásnak a fejlődés felgyorsítására, az információs társadalom sokféleségének biztosítására és az abból származó előnyöknek az egész társadalom számára történő hasznosítására kell törekednie;

26. megjegyzi, hogy az emberek számára rendkívül fontos, hogy az általuk választott technológia segítségével mindenhol a körülményekhez képest lehető legjobb hozzáférést garantálják számukra a jó minőségű tartalmakhoz és szolgáltatásokhoz; megjegyzi továbbá, hogy a felhasználók (fogyasztók, állampolgárok) csak abban az esetben készek az új szolgáltatások és technikai eszközök elfogadására, ha úgy érzik, hogy azok használata kellőképp egyszerű és tartalmilag ésszerű;

27. emlékeztet, hogy a mindennapok hatékony információs társadalmának kialakításához a szélessávú és vezeték nélküli technológiák előmozdítására, a közös projektekbe való befektetések ösztönzésére, a szellemi tulajdonjogok védelmére és a digitális médiumok népszerűsítésére van szükség; úgy ítéli meg, hogy a felhasználóknak lehetővé kell tenni azt is, hogy e-mail címük megváltoztatása nélkül válthassanak szolgáltatót;

28. elismeri, hogy a szélessávú szolgáltatás előfeltétele a mindennapok információs társadalma kialakításának; úgy ítéli meg, hogy ennek a tagállamok és a régióik közötti konvergencia egyik határozott céljának kell lennie;

29. emlékeztet, hogy a mindennapok információs társadalmába való átmenet a fenntartható fejlődéshez is hozzájárul, amely mellett az EU elkötelezte magát; úgy véli, hogy az információs és hírközlés-technológiának csökkentenie kell a környezetre gyakorolt terheket és a természeti erőforrások használatának mértékét, valamint elő kell segítenie a társadalmi fejlődést;

30. tudomásul veszi az eszmei jogoknak, mint a kereskedelempolitika eszközének egyre jelentősebbé váló szerepét a szabadkereskedelemmel kapcsolatos kérdések összefüggésében, és intézkedések meghozatalát szorgalmazza az alkotói jogok védelme és az illegális és kalóztartalmak elleni küzdelem érdekében; úgy ítéli meg, hogy ez az egyetlen módja a tartalomfejlesztés védelmének és támogatásának; figyelmeztet, hogy az Amerikai Egyesült Államokban egyre több kísérletet tesznek a szabadalommal és a szellemi tulajdonnal kapcsolatos jogszabályoknak a kereskedelempolitika protekcionista eszközeként történő felhasználására;

31. felhívja a Bizottságot, hogy határozzon meg egyértelmű lépéseket a káros tartalmakkal szembeni védelem biztosítására, és ebben az összefüggésben mozdítsa elő többek között az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség szerepét;

32. felhívja a Bizottságot, hogy a jogszabályok felülvizsgálata során – együttműködésben egyéb szervezetekkel, például az Egészségügyi Világszervezettel – térjen ki az elővigyázatosság elvét védő intézkedésekre az egészség- és fogyasztóvédelem, valamint a környezetvédelmi kérdések terén;

33. felhívja a Bizottságot, hogy a jogszabályok felülvizsgálata során határozzon meg minőségi követelményeket, úgymint a gyermekkor védelme és a fogyasztói választás szabadsága;

34. tudomásul veszi, hogy a Bizottság a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 89/552/EGK tanácsi irányelvet módosító európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatot (COM(2005)0646) fogadott el az úgynevezett "TV határok nélkül" irányelv korszerűsítése érdekében, amely létfontosságú, mivel az EU európai információs társadalommá alakul át; hangsúlyozza, hogy az irányelvet az egymásba kapcsolódó médiavilághoz kell igazítani és hatáskörének megállapításánál ezt is figyelembe kell venni; megjegyzi, hogy ezen korszerűsítésnek – a felesleges szabályok hatályon kívül helyezésével és a mindennapok információs társadalma felé történő közelítéssel – segítenie kell az európai ipar számára kedvező környezet létrehozását; elismeri továbbá, hogy a tartalmi szabályozás és az infrastruktúra szabályozása közti kapcsolatok – melyeket az elektronikus kommunikációra vonatkozó jogi keret tartalmaz – bizonyították hasznosságukat, így ezeket a jövőben is fenn kell tartani;

35. sürgeti a Bizottságot, hogy késedelem nélkül tegyen konkrét intézkedéseket az európai tartalom létrehozásának és terjesztésének elősegítésére és támogatására; úgy ítéli meg, hogy biztosítani kell a meglévő támogató programok folytatását, az információs társadalom fejlesztésében játszott pótolhatatlan szerepüket pedig el kell ismerni; ragaszkodik ahhoz, hogy a EuroNews-hoz hasonló páneurópai információs rendszereket támogatni kell; hangsúlyozza, hogy a kulturális és nyelvi sokszínűséget tiszteletben tartó tartalom kialakítása mind a 25 tagállam területén kedvez az új kompetenciák és az új álláshelyek számára, különösen a tervezés és a kreatív alkotómunka területein, és hogy ezen új szakmáknak összehangolt szabályozó keretben kell fejlődniük, amely biztosítja számukra a gazdasági és jogi biztonságot;

36. úgy ítéli meg, hogy a spektrum bármely piacalapú megközelítésének bevezetése szükségessé tenné a szabályozók, szolgáltatók és az egyéb szereplők támogatását, továbbá figyelmeztet, hogy nem szabad engedni, hogy a rádióspektrumokkal kapcsolatos politika a piaci erők játékszerévé váljon; úgy ítéli meg azonban, hogy a spektrumot olyan szabályok szerint kell szabályozni, amelyek rugalmas és hatékony módon tartanak lépést a gyorsan változó piaci követelményekkel; javasolja, hogy mindenfajta változtatás gondos elemzésen és a jelenlegi problémák kijavításán alapuljon, figyelembe véve a tagállamok érdekeit és azt, hogy ebben a vonatkozásban mindig ügyelni kell arra, hogy biztosítsák a beavatkozástól való szabadságot; megjegyzi, hogy a 3G spektrumokról kiírt tendereken fizetett árak a harmadik generációs mobiltelefon-hálózatok bevezetésének lelassulásához vezettek, és el kell kerülni egy ilyen helyzet megismétlődését;

37. úgy ítéli meg, hogy a rádióspektrumokkal kapcsolatos politika legfontosabb kérdése a rugalmas szabályozás és a spektrumszektorok megfelelő és elégséges EU-szintű harmonizációja érdekében tett erőfeszítés; megjegyzi, hogy a rádióspektrumokkal való gazdálkodásnak az új találmányok és az ágazat szereplőinek minél könnyebb piacra jutására kell irányulnia, ideértve a régiókat is, egyúttal elő kell segítenie a közösségi médiumok kialakítását; felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő megfelelő javaslatokat e téren; megjegyzi, hogy az interferencia-szabályozóknak való megfelelés a digitális környezetben elengedhetetlen;

38. emlékeztet, hogy a hálózati biztonság fejlesztése elengedhetetlen a hálózati szolgáltatásokba, a kereskedelmi és e-kormányzati szolgáltatásokba vetett bizalom növelése szempontjából; sürgeti, hogy műszaki és jogalkotási módszerekkel, valamint az oktatás – például európai léptékű információbiztonsági stratégia megalkotása és egy minden évben ismétlődő, az állampolgárok tudatosságának növelését célzó európai információbiztonsági nap megszervezése – segítségével mozdítsák elő a hálózati biztonságot, és egyúttal gondoskodjanak arról, hogy ez a biztonság ne korlátozza a szólásszabadságot és az állampolgári jogokat; üdvözli a Bizottság azon javaslatát, mely szerint 2006-ban a biztonságos információs társadalom érdekeit szolgáló, az Internet szolgáltatásait mind a befektetők, mind a felhasználók számára megbízhatóbbá tévő stratégiát kell elindítani, amely eszközként szolgálna a csalással (vásárláskor) kapcsolatos problémák, a tiltott és káros tartalmak (kiskorúak és az emberi méltóság, valamint a magánélet védelme) és a technológiai hiányosságok (az információs és hírközlés-technológia eredményes és hatékony használatát elősegítő) kezelését;

39. emlékeztet, hogy az ipari és versenypolitikának támogatnia kell az EU innovációs iparát; megjegyzi, hogy ehhez rugalmas, ösztönzőket is tartalmazó jogszabályi alap biztosítására van szükség;

40. emlékeztet, hogy az információs és hírközlés-technológia ágazati szabályozását kezdettől fogva a piacok megnyitására adott átmeneti megoldásként alkották meg, illetve középtávon át kell térni az általános versenyszabályok kizárólagos alkalmazására;

41. figyelmeztet, hogy a szabályozás és egyéb hatósági intézkedések eredményeképp egyes technológiák nem részesülhetnek előnyben a többiek rovására; a szabályozásnak technológiai szempontból semlegesnek kell lennie;

42. hangsúlyozza a technikai feltételek megvalósításának fontosságát az információs társadalom tartalmaihoz való nem megkülönböztető hozzáférés biztosításában, valamint az Európai Unión belüli digitális szakadék elkerülésében; következésképpen ismételten szorgalmazza a nyílt, interoperábilis szabványok létrehozatalát különösen a felhasználói program interfészek (API) terén a Keretirányelv 18. cikkének megfelelően;

43. elismeri, hogy az információs és hírközlés-technológia területén fontos az egészséges kereskedelmi egyensúly olyan létfontosságú elemként, amely megerősíti az Európai Uniónak a világgazdaságban elfoglalt helyét; felkéri a Bizottságot, hogy 2006 szeptemberéig készítsen teljes és analitikus áttekintést az EU erősségeiről és gyenge pontjairól az információs és hírközlés-technológiával kapcsolatos valamennyi ágazatban;

2. cél: Innováció és kutatási ráfordítások

44. hangsúlyozza, hogy az innovatív információs és hírközlés-technológiai ipar a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés elengedhetetlen előfeltétele az EU-ban, különösen az információs és hírközlés-technológián kívül álló iparágak és szolgáltatások terén;

45. emlékeztet, hogy az információs és hírközlés-technológia már megváltoztatta a vállalkozások általános működését, és a vállalkozások hasznára válnak az olyan innovációk, mint az informatikai infrastruktúra, a szoftverfejlesztés és a webes szolgáltatás új architektúrái; sürgeti az EU-t, hogy versenyelőnyének megtartása érdekében teremtsen olyan környezetet, amely kedvez az innovációnak;

46. sürgeti a 7. kutatási és technológiafejlesztési keretprogram és a 2007–2013 közötti időszakra szóló Versenyképességi és Innovációs Keretprogram gyors elfogadását, amelyeknek egyformán megfelelő pénzügyi forrásokat kell biztosítaniuk a versenyképességet, a növekedést és a munkahelyteremtést előmozdító információs és hírközlés-technológia támogatásához; kiemeli, hogy hangsúlyt kell fektetni a vállalkozás megerősítésére, különösen a kis- és középvállalkozások esetében, elsősorban azokban az ágazatokban, amelyeknek javára válnak az új információs és hírközlés-technológiák;

47. kéri, hogy a Bizottság és a tagállamok tegyenek konkrét lépéseket az információs és hírközlés-technológia által biztosított lehetőségek kiaknázására, lehetővé téve a munkahelyeknek az alacsonyabb bérszínvonalú országokba történő elvándorlásának megakadályozását, valamint lehetővé téve a növekedés és a foglalkoztatás legmagasabb szintjét; úgy ítéli meg, hogy létfontosságú a befektetések szintjének növelése a GDP 3 %-ában meghatározott barcelonai cél elérése érdekében, illetve hosszabb távon ennek állandó kiigazítása a globális verseny szintjeinek megfelelően;

48. úgy ítéli meg, hogy az EU gazdaságának jövője a munkaerő termelékenységének nagyobb növekedésében rejlik;

49. kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy 2006 szeptemberéig terjesszenek a Parlament elé hatáselemzést arról, hogyan befolyásolja az információs és hírközlés-technológiai iparág az erőteljesebb növekedés támogatását a különböző tagállamokban és európai régiókban;

50. megjegyzi, hogy EU-szinten sürgős intézkedéseket kell tenni a következő generációs hálózatok fejlődése előtt álló akadályok felszámolása érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy az elektronikus hírközlés keretszabályozásának soron következő felülvizsgálatakor vegye figyelembe ezt a kérdést;

51. megjegyzi, hogy az információs és hírközlés-technológia alkalmazása például a nyelvi és jóléti technológiák terén természetes megoldás a Közösség számára, és globális szinten is jelentős lehetőségeket rejt magában; sürgeti az EU-t és a tagállamokat, hogy támogassák a kutatást az említett területeken;

52. ajánlja, hogy több figyelmet fordítsanak az információs és hírközlés-technológiának a nyitott és tudásalapú társadalom létrehozásában betöltött szerepére; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az információs és hírközlés-technológia terén alakítsanak ki következetesebb stratégiát az oktatási szabványokban;

53. sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy keressenek konkrét lehetőségeket az összes jelentős szereplő (nagyvállalatok, kis- és középvállalatok, állami hatóságok és kutatóintézetek) hálózattá szervezésére, valamint lehetőségeik bővítésére a projektek kivitelezése és kiaknázása terén;

54. emlékeztet az EU kötelezettségvállalásaira a Bizottságnak a növekedésre és az új munkahelyek teremtésére vonatkozó integrált iránymutatásaiban (2005-2008) (COM(2005)0141) megfogalmazott innováció és kutatás mellett, és felhív az iránymutatásoknak a lisszaboni napirend reformja kapcsán történő konzisztens végrehajtására;

55. hisz egy egyszerűbb nemzeti adórendszerben, amely ösztönzi az információs és hírközlés-technológiába és a kutatás és fejlesztésbe való befektetéseket; e tekintetben üdvözli a Bizottság közös konszolidált vállalati adóalap kialakítására irányuló javaslatait;

3. cél: Egységes európai információs társadalom

56. sürgeti a tagállamokat, hogy nemzeti reformprogramjaik segítségével fogalmazzák meg az információs társadalom prioritásait, fokozzák az ágazatban tett erőfeszítéseiket és készítsenek éves jelentést a programok segítségével elért előrelépésekről, amelyben nemcsak az információs társadalom mutatóinak alakulásáról számolnak be részletesen, hanem a programok társadalmi és gazdasági hasznosságáról is;

57. emlékeztet, hogy az i2010 egész stratégiájának sikerét az fogja eldönteni, hogy az mennyiben jut el minden európai állampolgárhoz; úgy ítéli meg, hogy e cél megvalósításában a régiók kulcsfontosságú szerepet játszanak, és ennélfogva azokat mobilizálni, illetve továbbra is segíteni kell, hogy a digitális szakadék áthidalásával érdemi kezdeményezéseket indíthassanak a regionális konvergencia és kohézió érdekében;

58. emlékeztet, hogy a szociális biztonság, az egészségügy és a jólét az információs társadalom kialakításának kulcsfontosságú területei;

59. megjegyzi, hogy a közszolgáltatások és a közcélú műsorszolgáltatások fontos szerepet játszanak a nemzeti és szakmai tevékenységekben, mivel elősegítik a társadalmi kohéziót és az európai demokratikus diskurzust és pluralizmust; hangsúlyozza továbbá, hogy az információs és kommunikációs társadalom európai jogi keretének biztosítania kell, hogy a közcélú műsorszolgáltatások részeseivé válhassanak a technológiai és társadalmi fejlődésnek, és folytathassák társadalmi funkciójuk ellátását;

60. megjegyzi, hogy a közszolgálati műsorszolgáltatók a mindenki számára elérhető, minőségi és független információk védelmezőiként továbbra is jelentős szerepet fognak játszani a mindennapok információs társadalmában; hangsúlyozza, hogy a közszolgálati műsorszolgáltatók számára fontos hozzáférést biztosítani a jövő platformjaihoz;

61. hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a társadalmi és kulturális kiközösítés újabb formáinak elkerülése érdekében mindenki számára biztosítani kell a médiaoktatást és a média megértésével kapcsolatos készségek fejlesztését – elsősorban a képeket megjelenítő elektronikus média területén –, valamint az új interaktív és digitális technológiák terén; úgy ítéli meg, hogy a jó minőségű és széles választékot tartalmazó szabadon fogható média-univerzumhoz való egyenlő hozzáférés az európai állampolgárok egyik alapjoga; ezzel kapcsolatban kiemeli a közszolgálati műsorszórás tartalmának a társadalmi kohézió, a demokratikus vita és a pluralizmus terén Európában játszott szerepét és ragaszkodik ahhoz, hogy e feladatok elvégzését a jövőben is biztosítsák;

62. szorgalmazza az interoperabilitás és a legjobb gyakorlatok kérdésének hangsúlyozását az elektronikus közszolgáltatások terén, tekintettel az állampolgárokra, vállalatokra, az adózásra, az egészségügyre, a biztosítási fedezetre és a nyugdíjakra és azzal a kiemelkedő céllal, hogy elősegítsék az állampolgároknak a tagállamokban való szabad és akadálymentes mozgását, letelepedését és foglalkoztatását;

63. sürgeti a nemzeti kormányokat, hogy hajtsák végre az i2010 kezdeményezéseket és programokat közigazgatási reformjaik keretében annak érdekében, hogy kis- és középvállalkozásaiknak és polgáraiknak jobb, hatékonyabb és könnyebben hozzáférhető szolgáltatásokat nyújtsanak;

64. emlékeztet az információs és hírközlés-technológiában rejlő lehetőségekre, de egyúttal azokra az intézményes változtatásokra is, amelyeket ezek a technológiák kívánnak az európai polgároknak a döntéshozatali folyamatban való elektronikus részvételével megvalósuló elektronikus demokrácia támogatása érdekében, és szorgalmazza a szükséges támogatási intézkedések meghozatalát;

65. emlékeztet, hogy a részvétel ösztönzése során azokra a képességekre is hangsúlyt kell fektetni, amelyekre az európaiaknak az információs társadalom működtetéséhez szükségük van; kéri, hogy kezdeményezzenek az információs és hírközlés-technológiai képességek fejlesztésére irányuló tevékenységeket, és szorgalmazza az állampolgári tudatosságnak a hagyományos csatornákon keresztül történő növelését is az információs és hírközlés-technológia által kínált új lehetőségekkel kapcsolatosban, vázolva az online adminisztráció előnyeit, ezáltal ösztönözve az új szolgáltatások kihasználását;

66. megjegyzi, hogy az EU lakosságának több mint a fele nem részesül teljes mértékben az információs és hírközlés-technológia nyújtotta előnyökből; kitart amellett, hogy az információs és hírközlés-technológia a humántőkébe való befektetést is jelenti a kreativitás előmozdítása érdekében az oktatásra és a kultúrára fordított nagyobb összegek révén; üdvözli a Bizottság arra irányuló kezdeményezését, hogy az oktatás és különböző képzési programok révén támogassa a digitális képzettséget, és ezáltal hozzáférhetőbbé tegye az információs és hírközlés-technológia termékeket és szolgáltatásokat;

67. hangsúlyozza az információs és hírközlés-technológiára szakosodott képzések alapvető szerepét, úgy az oktatási intézményekben, mint az egész életen át tartó tanulás keretében különösen a nők esetében, hogy tájékoztatást kapjanak és képesek legyenek a korszerű eszközök használatára szakmai és személyes igényeiknek megfelelően;

68. megjegyzi, hogy az európai lakosság elöregedése miatt szükség van arra, hogy figyelmet fordítsanak a termékek megtervezésére, különös tekintettel az univerzális tervezés elvére ("design for all"), és leginkább a megfelelő technológiai, szolgáltatási és környezeti megoldások terén; kéri, hogy kiemelten vegyék figyelembe a speciális csoportok, például az idősek és a fogyatékkal élők igényeit; felhívja a Bizottságot, hogy e célból használja fel az elkövetkező integrációs stratégiáját;

69. kéri, hogy a tagállamok hozzanak további intézkedéseket az elektronikus kormányzati szolgáltatások helytől, időtől és anyagi helyzettől független elérhetőségének biztosítására;

70. emlékeztet, hogy az EU minden polgárának joga van az alapvető adatokhoz való hozzáféréshez; sürgeti a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel a 2008-ra tervezett, az elektronikus integrációra vonatkozó kezdeményezését, amely választ fog adni az elektronikus műveltség, az öregedés, az elektronikus hozzáférés, a földrajzi egyenetlenségek és a mindenki számára biztosított szociális szolgáltatások kihívásaira; sürgeti a Bizottságot, hogy késedelem nélkül készítsen javaslatot az állampolgárok digitális kori alapjogi chartájáról; sürgeti a tagállamokat, hogy biztosítsák, hogy akarata ellenére egyetlen állampolgárt vagy fogyasztót se zárhassanak ki a mindennapok információs társadalmának alapvető szolgáltatásaiból;

71. javasolja, hogy az információs társadalomban a jó kormányzás elérésének és minden európai ember teljes állampolgárságának biztosítása érdekében, az európai közigazgatási szervek fokozatosan fogadjanak el egy chartát az e-jogokról, mint az elvek és iránymutatások egy olyan gyűjteményét, amely meghatározza azt a keretet, amely szerint valamennyi polgár élvezheti ezeket a jogokat; javasolja, hogy ezeket az elveket végrehajtási programok és tevékenységek formájában konkretizálják országos és regionális szinten, a digitális kor versenyképes és hozzáértő társadalmának létrejötte és a társadalmi és területi kohézió biztosítása érdekében; emlékeztet arra, hogy az átlátható, különböző típusú és kimerítő információkhoz, valamint a magas minőségű szolgáltatásokhoz való igazságos és nem megkülönböztető hozzáférés biztos környezetben bármilyen nyílt és interoperábilis szabványok alapján működő telekommunikációs szolgáltatáson vagy platformon keresztül – az Internettől a mobiltelefonokig – az információs társadalom korában az aktív állampolgárság érvényesítéséhez tartozó egyik alapvető jog, amelyet be kell építeni az e-jogok chartájába; úgy ítéli meg, hogy a chartának tartalmaznia kellene minden állampolgár számára azokat a jogokat, melyek lehetővé teszik, hogy képesek legyenek megérteni a közigazgatás hivatalait, és velük interaktív kapcsolatba tudjanak lépni, és ennek következményeképpen egyenlő eséllyel részt vehessenek a politikai döntéshozatalban és a politikát alakító folyamatokban; véleménye szerint a közszolgáltatások racionalizálása, átalakítása, átláthatósága és a közszolgáltatásokhoz való hozzáférés alapvető feltételei a résztvevő állampolgárság kialakulásának;

72. hangsúlyozza, hogy a mai társadalmakban a média az azt radikálisan átalakító rendkívüli technikai fejlődés következményeképpen meghatározó módon képes a polgárok gondolkodását és viselkedését befolyásolni, ezért minden egyes országban szervesen kapcsolódik a demokrácia működéséhez, valamint hangsúlyozza, hogy az elektronikus információhoz való hozzáférés szükségszerűen következik az emberi jogokból; felkéri a Bizottságot, hogy tartsa tiszteletben az audiovizuális modell eme alapvető értékeit az i2010 kezdeményezés keretében és biztosítsa, hogy megfelelő módon tartsák számon a gazdasági és kulturális javakat egyaránt felölelő audiovizuális média különleges szerepét a kulturális sokszínűség támogatásában;

73. hangsúlyozza a magánélet védelme és az információbiztonság fontosságát a mindennapok információs társadalmában; emlékeztet, hogy a jogalkotásnak garantálnia kell az állampolgárok és a vállalkozások digitális tartalmakba és kommunikációba vetett bizalmát;

74. hangsúlyozza annak gazdasági és társadalmi fontosságát, hogy a vidéki térségek digitális elszigeteltsége megszűnjön, és kiemeli, hogy e térségeknek megvan a lehetőségük hozzájárulni a regionális, nemzeti és európai anyagi gyarapodáshoz; ezért úgy ítéli meg, hogy minden térség számára alapvető, hogy az információs és hírközlés-technológiai innováció hatványozott növekedésének ne szenvedő alanya, hanem kedvezményezettje legyen;

75. úgy ítéli meg, hogy az Európa Tanács 1466/2000. számú ajánlásában foglaltakkal összhangban a médiaoktatásnak a polgárok részére a legfiatalabb kortól kezdve olyan tudást vagy szükséges eszközt kell biztosítania, amely segíti őket az egyre nagyobb mennyiségű információ és kommunikáció kritikus feldolgozásában és saját hasznukra fordításában; felhívja a figyelmet továbbá arra, hogy ezen a tanulási folyamaton keresztül a polgár képes lesz az üzeneteket feldolgozni és a kommunikációt legjobban szolgáló médiát kiválasztani, vagyis képes lesz az információhoz és a kifejezés szabadságához való jogát teljes mértékben érvényre juttatni;

76. felszólítja a Bizottságot, hogy kutatási forrásait fordítsa az információs társadalomnak az európai társadalomra és kultúrára gyakorolt hatásának értékelésére;

77. szorgalmazza, hogy egy olyan korszakban, amikor a politikai döntésekben, ideértve az EU-ban hozott döntéseket is, szerepet játszik a konvergencia, a mobilitás és az interaktivitás – legyen szó akár az új médiumok szolgáltatásait és tartalmait irányító keretszabályozásról, akár az infrastrukturális intézkedésekről vagy a versenyjogról és a támogatásokról –, teljes mértékben tartsák tiszteletben az Európai Unió alapjogi chartáját, valamint az UNESCO 2005. október 20-i, a sokszínűség kulturális kifejezése védelméről és támogatásáról szóló egyezményét, amely nemcsak kötelezi a tagállamokat a kulturális sokszínűség védelmére és a multikultúra támogatására, hanem nagy értéknek tekinti az audiovizuális média kettős természetét, azt hogy egyszerre képvisel gazdasági és kulturális értékeket; emlékeztet rá, hogy az információs társadalom és a megfelelően irányított információs és hírközlés-technológia rendkívül pozitív eszköz lehet a kulturális sokszínűség és a többnyelvűség megerősítésében és védelmében;

78. úgy ítéli meg, hogy az Unió jövőjéről szóló jelenleg folyó vita kiváló alkalom arra, hogy megvitassák az intézményekkel kapcsolatos kérdéseket az európai intézményi modell megszilárdítása és pontosítása érdekében és különösen arra, hogy az intézmények és mindenekelőtt a Bizottság kimutassa érdeklődését a demokrácia tágabb kérdései és a polgárok aggodalmai iránt; üdvözli, hogy a mérlegelési időszak az európai intézmények számára lehetőséget kínál olyan jogalkotásra, amely tekintetbe veszi és a politikákban visszatükrözi a nyilvánosságot foglalkoztató tágabb kérdéseket;

79. úgy ítéli meg, hogy az információs és hírközlés-technológia nemi esélyegyenlőségi vonatkozásaira helyezett hangsúly alapvető fontosságú a digitális forradalom nemek közötti egyenlőségre tett kedvezőtlen hatásainak, illetve a meglevő egyenlőtlenségek és hátrányos megkülönböztetések állandósulásának megakadályozása érdekében; megállapítja, hogy megfelelően figyelmet kell szentelni a digitális megosztottság sokféle szempontjainak különösen a nemi vonatkozásúnak, amelyet alá kell vetni a jövőbeni elektronikus integrációra irányuló európai kezdeményezés különleges intézkedésének; úgy véli, hogy az új technológiák használatának hiányából fakadó társadalmi kirekesztés

80. felhívja a Bizottságot, hogy végezze el az információs társadalomhoz kapcsolódó közösségi vívmányok elemzését, különös tekintettel a nemek szempontjára; felhívja a Bizottságot, hogy alakítson ki párbeszédet a média piac főbb szereplőivel a médiában kidolgozandó "Nemek közötti esélyegyenlőségi szabályzat" érdekében; kéri a Bizottságot, hogy fordítson kiemelt figyelmet az új kommunikációs és információs technológiák nő- és gyermekcsempészetben való jogellenes alkalmazása kapcsán és támogassa az e probléma elleni küzdelem érdekében szükséges valamennyi jogi és technológiai kezdeményezést;

*

* *

81. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak.

[1] HL L 108., 2002.4.24., 33. o.

[2] HL L 77., 2004.3.13., 1. o.

[3] Elfogadott szövegek, P6_TA(2005)0467.

[4] Elfogadott szövegek, P6_TA(2005)0260.

--------------------------------------------------