EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2022.11.30. COM(2022) 687 final A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK a Magyarország által az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszerről szóló (EU, Euratom) 2020/2092 rendelet alapján bejelentett korrekciós intézkedésekről



(1)Ez a közlemény az Európai Bizottság 2022. szeptember 18-i, az uniós költségvetésnek a jogállamisági elvek magyarországi megsértésével szembeni védelmét szolgáló intézkedésekről szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló javaslata (a továbbiakban: a tanácsi végrehajtási határozatjavaslat) nyomán született. A közlemény biztosítja a Tanács számára az ahhoz szükséges információkat, hogy 2022. december 19. előtt meghozza az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszerről szóló, 2020. december 16-i (EU, Euratom) 2020/2092 európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: a kondicionalitási rendelet) 6. cikkének (10) bekezdése szerinti határozatot. (2)A kondicionalitási rendelet szerinti eljárás megindítására a Magyarországnak 2022. április 27-én megküldött írásbeli értesítéssel (a továbbiakban: az értesítés) került sor. Az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) 2022. szeptember 18-án a kondicionalitási rendelet 6. cikkének (9) bekezdésével összhangban elfogadta a tanácsi végrehajtási határozatjavaslatot. (3)A Bizottság a tanácsi végrehajtási határozatjavaslatban ismertette a magyar Kormány által a Bizottság megállapításaira válaszul benyújtott javasolt korrekciós intézkedések értékelését. Konkrétabban, a tanácsi végrehajtási határozatjavaslat (28) preambulumbekezdés kimondja, hogy „[m]ivel azonban a Magyarországon azonosított problémák mind a jogi keretet, mind pedig – nagymértékben – a közigazgatási gyakorlatokat érintik, annak értékelése, hogy a Magyarország által javasolt korrekciós intézkedések megfelelőek-e a releváns elvek megsértése és/vagy az Unió pénzügyi érdekeit érintő kockázatok megszüntetésére irányuló céljuk elérése érdekében, az intézkedések részleteinek, valamint a Magyarország által augusztus 22-én benyújtott releváns ütemtervekben jelzett valamennyi kulcsfontosságú végrehajtási lépés megfelelő, maradéktalan és hatékony végrehajtásának elemzésétől függ. E tekintetben Magyarországnak még kulcsfontosságú lépéseket kell tennie a javasolt korrekciós intézkedések nagy részének esetében.” A kulcsfontosságú végrehajtási lépéseket a tanácsi végrehajtási határozatjavaslat indokolásának melléklete is tartalmazza. (4)A tanácsi végrehajtási határozatjavaslat (11) és (12) preambulumbekezdése összefoglalja a Bizottságnak az értesítésben szereplő megállapításait azokról a helyzetekről, amelyek a jogállamiság elvei megsértésének minősülnek, valamint a Magyarországon előforduló, az ilyen jogsértések által érintett azon helyzetekről vagy esetekről, amelyek károsak vagy kockázatot jelenthetnek az uniós költségvetéssel való hatékony és eredményes pénzgazdálkodásra vagy az Unió pénzügyi érdekeire nézve. A megállapítások a következőkre vonatkoznak: a közbeszerzési eljárások terén súlyos rendszerszintű szabálytalanságok, hiányosságok és gyengeségek tapasztalhatók, amelyek az odaítélt közbeszerzési szerződések koncentrációjához vezetnek, a keretmegállapodások odaítélése terén súlyos hiányosságok fordulnak elő, a „közérdekű vagyonkezelő alapítványok” és az általuk kezelt jogi személyek esetében nem alkalmazna közbeszerzési és összeférhetetlenségi szabályokat, valamint nem átlátható, hogy az említett vagyonkezelő alapítványok milyen módon kezelik a forrásokat. Emellett a megállapítások a vélelmezett bűncselekmények hatékony kivizsgálásának és büntetőeljárás alá vonásának korlátait, az ügyészség szervezeti struktúrájával kapcsolatos kérdéseket, valamint a működő és hatékony korrupcióellenes keret hiányát is érintették. A Bizottság álláspontja szerint az említett problémák és azok visszatérő jellege azt mutatja, hogy a magyar hatóságok rendszerszinten képtelenek vagy nem hajlandók arra, illetve kudarcot vallanak azon a téren, hogy megakadályozzák a közbeszerzések és az összeférhetetlenségek tekintetében alkalmazandó jogot sértő döntéseket, és ezáltal megfelelően kezeljék a korrupció kockázatát. Ezek a jogállamiság elvének a megsértését jelentik, különös tekintettel a jogbiztonság elvére és a végrehajtó hatalom önkényességének tilalmára, és aggályokat vetnek fel a hatalmi ágak szétválasztásával kapcsolatban. (5)A tanácsi végrehajtási határozatjavaslat (38) preambulumbekezdésben a Bizottság úgy vélte, hogy „[a] javasolt korrekciós intézkedések együttesen elvben képesek lennének kezelni a közbeszerzési eljárások terén a rendszerszintű szabálytalanságokkal, hiányosságokkal és gyengeségekkel kapcsolatos problémákat, az összeférhetetlenségi kockázatokat és a »közérdekű vagyonkezelő alapítványokkal« kapcsolatos aggodalmakat, valamint a nyomozásokkal, a vádhatósági eljárásokkal kapcsolatos kiegészítő indokokat és a korrupcióellenes keretet, feltéve, hogy minden intézkedést megfelelően és hatékonyan hajtanak végre”. (6)A (39) preambulumbekezdés hozzátette, hogy a javasolt korrekciós intézkedésekre vonatkozó részletes végrehajtási szabályokat azonban még meg kellett határozni, nevezetesen azt, hogy az intézkedések kulcsfontosságú elemeit hogyan ültetnék át a korrekciós intézkedések végrehajtása érdekében elfogadandó tényleges jogszabályszövegekbe. A (39) preambulumbekezdés emlékeztetett továbbá arra, hogy mivel a Magyarországon azonosított problémák közül több nem csupán a jogi keret módosítását igényli, hanem hangsúlyosabban a változásoknak a gyakorlatban történő konkrét végrehajtását is, és mivel ez utóbbi esetében a konkrét eredmények eléréséhez több időre van szükség, minthogy a tanácsi végrehajtási határozatjavaslat idején – a Magyarország által augusztus 22-én benyújtott releváns ütemtervekben jelzettek szerint – még nem hajtották végre legalább néhány korrekciós intézkedés kulcsfontosságú elemeit, az uniós költségvetés tekintetében továbbra is fennállt a kockázat. Mivel a javasolt korrekciós intézkedések közül sok esetében még nem léptek hatályba az azokat végrehajtó kulcsfontosságú jogalkotási szövegek, továbbá figyelembe véve a tanácsi végrehajtási határozatjavaslat indokolásában foglalt értékelést és annak lehetőségét, hogy az intézkedéseket esetlegesen nem megfelelően hajtják végre, illetve hogy hatékonyságuk az intézkedések részletes meghatározása révén gyengülne, a Bizottság megbecsülte az uniós költségvetést érintő kockázatot és a kondicionalitási rendelet 6. cikkének (9) bekezdése értelmében intézkedéseket javasolt a Tanácsnak. (7)Ennek alapján a Bizottság a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret alá tartozó három kohéziós politikai program, nevezetesen i. a Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program Plusz; ii. az Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program Plusz; és iii. a Terület- és Településfejlesztési Operatív Program Plusz keretében a kötelezettségvállalások 65 %-ának felfüggesztését javasolta. Arra az esetre, ha ezek a programok a Tanács határozatának elfogadásáig nem kerülnek jóváhagyásra, a Bizottság egy vagy több program jóváhagyásának felfüggesztését javasolta. A Bizottság továbbá javasolta a közérdekű vagyonkezelő alapítványokkal és az általuk fenntartott jogi személyekkel a közvetlen és közvetett irányítással végrehajtott uniós programok keretében történő új jogi kötelezettségvállalások tilalmát. (8)A tanácsi végrehajtási határozatjavaslat tükrözte Magyarország azon kötelezettségvállalását, hogy 2022. november 19-ig jelentést tesz a Bizottságnak a Magyarország által benyújtott korrekciós intézkedések végrehajtásáról. A Bizottság a tanácsi végrehajtási határozatjavaslatban azt is kijelentette, hogy folyamatosan tájékoztatni fogja a Tanácsot minden olyan releváns elemről, amely érintheti az értékelését. (9)A magyar hatóságok és a Bizottság szolgálatai közötti megbeszéléseket követően a Bizottság 2022. november 19-én tájékoztatást kapott Magyarországtól a magyar Kormány által vállalt kötelezettségek végrehajtása érdekében hozott intézkedésekről. (10)A Bizottság a Magyarország általi részletesebb végrehajtás fényében megvizsgálta a korrekciós intézkedések végrehajtásának állását, és e közleményben biztosítja a Tanács számára a tanácsi végrehajtási határozatjavaslatra vonatkozó döntés meghozatalához szükséges információkat. Az e közleményben foglalt értékelést a Bizottság a magyar hatóságoktól 2022. november 19-ig, vagyis az értékelés határidejéig kapott dokumentumok alapján végezte el. A Magyarország által benyújtott korrekciós intézkedések megfelelőségének és a végrehajtásuk terén elért eredményeknek az értékelése (11)A tanácsi végrehajtási határozatjavaslat elfogadását követően a Bizottság elemezte különösen a Magyarország által benyújtott vonatkozó jogi aktusok részleteit és a kulcsfontosságú végrehajtási lépések teljesítését. Ennek alapján a Bizottság – az intézkedések 2022. november 19-ig történő végrehajtása terén elért eredményeket figyelembe véve – értékelte annak a 17 korrekciós intézkedésnek a megfelelőségét, amelyeket Magyarország a 2022. augusztus 22-i levélben nyújtott be az értesítésben szereplő bizottsági megállapítások kezelése érdekében, és amely intézkedéseket kiegészítik a 2022. szeptember 13-i levélben (a továbbiakban: a szeptemberi levél) tett további kötelezettségvállalások. A Bizottság figyelembe vette továbbá a korrekciós intézkedések végrehajtásáról Varga Judit igazságügyi miniszter által 2022. november 19-én Johannes Hahn biztosnak küldött levelet (a továbbiakban: a novemberi levél). (12)A korrekciós intézkedések a következők: I.az uniós források végrehajtásával kapcsolatos jogsértések és szabálytalanságok megelőzésének, feltárásának és kijavításának megerősítése az újonnan létrehozott Integritás Hatóság révén; II.a Korrupcióellenes Munkacsoport létrehozása; III.a korrupcióellenes keret erősítése; IV.az uniós támogatás közérdekű vagyonkezelő alapítványok általi felhasználása átláthatóságának biztosítása; V.a közhatalom gyakorlásával vagy a közvagyon kezelésével kapcsolatos kiemelt bűncselekmények esetén alkalmazandó külön eljárás bevezetése; VI.az audit- és ellenőrzési mechanizmusok megerősítése az uniós támogatás megfelelő felhasználásának biztosítása érdekében;

VII.az uniós forrásokból finanszírozott egyajánlatos közbeszerzési eljárások arányának csökkentése; VIII.a nemzeti költségvetésből finanszírozott egyajánlatos közbeszerzési eljárások arányának csökkentése; IX.jelentéstételi eszköz kialakítása az egyetlen ajánlattal lezárt közbeszerzési eljárások ellenőrzésére és bejelentésére; X.az Elektronikus Közbeszerzési Rendszer (EKR) fejlesztése az átláthatóság fokozásáért; XI.a közbeszerzések hatékonyságát és költséghatékonyságát értékelő teljesítménymérési keretrendszer kidolgozása; XII.cselekvési terv elfogadása a közbeszerzési verseny szintjének fokozása érdekében; XIII.a mikro-, kis- és középvállalkozásoknak nyújtandó, a közbeszerzési gyakorlatokról szóló képzés; XIV.támogatási rendszer kialakítása a mikro-, kis- és középvállalkozások közbeszerzésben való részvétele költségeinek megtérítésére; XV.az Arachne alkalmazása; XVI.az OLAF-fal való együttműködés megerősítése; valamint XVII.jogszabály elfogadása a közkiadások fokozott átláthatóságának biztosítása érdekében. (13)A korrekciós intézkedések közül tizenhárom 2022. november 19-ig teljesítendő kulcsfontosságú végrehajtási lépéseket határozott meg. Négy korrekciós intézkedés – mégpedig a viii. és a xii–xiv. korrekciós intézkedés – esetében a Bizottság jelezte, hogy nincsenek azonnali kulcsfontosságú végrehajtási lépések, mivel ezek hosszabb végrehajtási időszakot igényelnek. (14)A kulcsfontosságú végrehajtási lépésekben meghatározott határidők betartása érdekében Magyarország 2022. szeptember vége és október eleje között több jogalkotási aktust is elfogadott. Ugyanakkor azonban intenzív megbeszélésekre volt szükség a magyar hatóságok és a Bizottság szolgálatai között annak biztosítása érdekében, hogy ezek a jogi aktusok teljes mértékben összhangban legyenek a korrekciós intézkedésekkel és hatékonyak legyenek. A korrekciós intézkedések szövegének és szellemének korábbi betartása – biztosítva azok hatékonyságát – lehetővé tette volna, hogy a folyamat zökkenőmentesebb legyen és hogy ezt az aktualizált értékelést a Bizottság korábban be tudja nyújtani. A magyar Kormány 2022. november 15-én úgynevezett „salátatörvényt” terjesztett az Országgyűlés elé, amely a 2022. szeptember végén és október elején elfogadott jogszabályszövegek számos módosítására irányuló javaslatot tartalmazott. A salátatörvény két törvényjavaslatból áll: az egyiket (T/2033) rendes eljárással kell elfogadni, amelyre vonatkozóan a zárószavazásra 2022. november 22-én került sor, a másikat (T/2032) pedig a sarkalatos törvényekre alkalmazandó (kétharmados többséget igénylő) eljárással kell elfogadni, amelyre vonatkozóan a zárószavazást 2022. december 6-ra tűzték ki. Ennek eredményeként előfordulhat, hogy ugyanazon korrekciós intézkedés végrehajtását érintő módosítások e két külön törvényjavaslatban szerepelnek, és elfogadásukra eltérő időpontokban kerül sor. E salátatörvény angol nyelvű változata csak 2022. november 18-án este érkezett meg a Bizottság szolgálataihoz. (15)A kondicionalitási rendelettel összhangban, valamint annak 4. és 6. cikke alapján a korrekciós intézkedések megfelelőségének értékeléséhez meg kell határozni, hogy az intézkedések az elfogadott formájukban és azok részletei alkalmasak-e arra, hogy véget vessenek a jogállamiság elvei releváns megsértésének és/vagy az uniós költségvetéssel való hatékony és eredményes pénzgazdálkodásra és az Unió pénzügyi érdekeire gyakorolt hatásoknak vagy kockázatoknak, és ezért azt lehessen megállapítani, hogy a rendelet alkalmazásának feltételei már nem teljesülnek. (16)Ez az értékelés nem érinti azokat az esetleges intézkedéseket, amelyeket a Bizottság a vonatkozó jogi aktusokban vagy azok végrehajtási szabályaiban bekövetkező változások, vagy a korrekciós intézkedések hatékony végrehajtásának hiánya vagy megszűnése, illetve a várt eredmények elmaradása esetén a jövőben esetlegesen meghoz. Ennek alapján a Bizottság fenntartja magának a jogot, hogy minden egyes kérdésben felülvizsgálja álláspontját, és – amennyiben a kondicionalitási rendeletben foglalt valamennyi feltétel teljesül – új eljárást indítson. (17)A novemberi levélben a magyar Kormány kötelezettséget vállalt arra, hogy negyedévente és feltétel nélkül jelentést tesz a Bizottságnak a korrekciós intézkedések végrehajtásáról 2028. december 31-ig, vagyis azon év végéig, amikor az Integritás Hatóság Igazgatóságának első hatéves megbízatása lejár. Az uniós költségvetés védelmére javasolt intézkedések sérelme nélkül a Bizottság továbbra is nyomon követi valamennyi korrekciós intézkedés megfelelő, maradéktalan és hatékony végrehajtását, beleértve a Magyarország által a korrekciós intézkedések keretében vállalt valamennyi lépés – köztük a hosszabb (vagyis 2022. november 19-ét követő) végrehajtási időszakot igénylők – végrehajtását, valamint a Magyarország által a korrekciós intézkedésekkel összefüggésben tett bármely további kötelezettségvállalás végrehajtását. I.Az uniós források végrehajtásával kapcsolatos jogsértések és szabálytalanságok megelőzésének, feltárásának és kijavításának megerősítése az újonnan létrehozott Integritás Hatóság révén (18)A magyar Kormány kötelezettséget vállalt az Integritás Hatóság létrehozására azzal a céllal, hogy erősítse az uniós pénzügyi támogatások végrehajtása során előforduló csalás, összeférhetetlenség és korrupció, valamint az azzal összefüggő egyéb jogsértések és szabálytalanságok megelőzését, feltárását és korrekcióját. E célból Magyarország kötelezettséget vállalt arra, hogy kiterjedt hatáskörrel ruházza fel az Integritás Hatóságot, valamint azt is vállalta, hogy az Integritás Hatóság Igazgatóságának kinevezésére és az Alkalmassági Bizottság részvételére vonatkozó speciális szabályokat alkalmaz. E bizottság célja annak biztosítása, hogy az Integritás Hatóság és az igazgatósági tagok teljes mértékben függetlenek legyenek. (19)Az Integritás Hatóság – egy új magyarországi szerv – létrehozása olyan horizontális intézkedés, amelynek célja, hogy orvosolja a jogállamiság elvének az Unió pénzügyi érdekeit érintő rendszerszintű megsértéseit a közbeszerzés terén. Ez a Magyarország által javasolt egyik központi korrekciós intézkedés. (20)Ezen intézkedés kulcsfontosságú végrehajtási lépései a következők voltak: i. az Integritás Hatóság létrehozásával kapcsolatos feladatokról és ütemezésről szóló kormányhatározat elfogadása 2022. szeptember 5-ig, ii. az Integritás Hatóság létrehozásáról szóló törvénytervezet benyújtása az Országgyűlésnek 2022. szeptember 30-ig, iii. az Igazgatóság kinevezése 2022. november 4-ig, valamint iv. az Integritás Hatóság tevékenységének tényleges megkezdése 2022. november 19-ével.

(21)Magyarország a következő lépéseket tette a kulcsfontosságú végrehajtási lépések megvalósítása érdekében. (22)A magyar Kormány 2022. szeptember 5-én elfogadta az európai uniós források lebonyolítását érintő jogellenességek és szabálytalanságok megelőzése, felderítése és kijavítása érdekében működő független hatóság felállításával összefüggő feladatokról szóló 1424/2022. kormányhatározatot. Ez a kormányhatározat 2022. szeptember 6-án lépett hatályba. (23)A magyar Kormány 2022. szeptember 23-án benyújtotta az Országgyűlésnek az Integritás Hatóság létrehozására irányuló törvénytervezetet. Az Országgyűlés 2022. október 4-én elfogadta az Integritás Hatóság létrehozásáról szóló törvényt (az európai uniós költségvetési források felhasználásának ellenőrzéséről szóló 2022. évi XXVII. törvény, a továbbiakban: az Integritás Hatóságról szóló törvény), amelyet 2022. október 10-én hirdettek ki és amely 2022. október 11-én lépett hatályba. A magyar hatóságok az Integritás Hatóságról szóló törvény számos módosítását megvitatták a Bizottság szolgálataival; a módosítások többségét a salátatörvény azon részében vezették be, amelyről az Országgyűlés 2022. november 22-én szavazott. Az Integritás Hatóság vagyonnyilatkozatokkal kapcsolatos hatáskörére vonatkozó módosításokat azonban a salátatörvény azon részébe illesztették be, amelyre vonatkozóan a zárószavazást 2022. december 6-ra tűzték ki. A salátatörvény Országgyűlésnek történő benyújtását követően a magyar hatóságok 2022. november 16-án megküldték a Bizottság szolgálatainak az Integritás Hatóságról szóló törvény szövegének felülvizsgált tervezetét. A módosító törvény a módosítások többsége tekintetében 2022. november 22-én elfogadásra került, és tükrözi a Bizottság által 2022. november 16-án kézhez vett jogszabályszövegben szereplő változtatásokat. A Bizottság nincs abban a helyzetben, hogy értékelhesse, hogy a vagyonnyilatkozatokra vonatkozó módosítások – amelyekről az Országgyűlés 2022. december 6-án fog szavazni –, a javaslatnak megfelelően fognak-e hatályba lépni, vagy az elfogadás időpontja előtt további módosítások kerülnek előterjesztésre. (24)Az Integritás Hatóságról szóló törvény tervezetének előkészítésével kapcsolatban a magyar Kormány kötelezettséget vállalt arra, hogy kiterjedt konzultációt folytat a nemzeti és nemzetközi érdekelt felekkel, kikéri a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) szakpolitikai tanácsát, és figyelembe veszi a kapcsolódó ajánlásokat. A Bizottsággal folytatott konzultáció mellett a magyar Kormány érdemi konzultációt folytatott az OECD-vel, amely 2022. szeptember 27-én szövegezési javaslatokat tett. November 4-én a magyar Kormány tájékoztatta az OECD-t arról, hogy az Integritás Hatóságról szóló, 2022. október 10-én kihirdetett törvényben hogyan vette figyelembe az OECD véleményét. Emellett a magyar Kormány 2022. szeptember 15-én az Európa Tanáccsal konzultált az Integritás Hatóságról szóló törvény tervezetéről. Az Európa Tanács 2022. október 13-án, az Integritás Hatóságról szóló törvény 2022. október 10-i kihirdetését követően tett észrevételeket. A magyar Kormány 2022. november 16-án válaszolt, miután a 2022. november 15-i salátatörvény részeként benyújtotta az Integritás Hatóságról szóló törvény módosításait. A magyar Kormány figyelembe vett bizonyos véleményeket, illetve szövegezési javaslatokat, többek között a Bizottság azon ajánlásait, amelyek összhangban voltak az OECD és az Európa Tanács álláspontjával. A magyar hatóságok kifejtették, hogy miért nem lehetett figyelembe venni egyes véleményeket vagy javaslatokat. Ennek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a magyar Kormány teljesítette a korrekciós intézkedésben foglalt, a konzultációs folyamatra vonatkozó kötelezettségvállalásokat. A Bizottság megjegyzi, hogy a magyar Kormány néhány ajánlást elfogadott és azok megjelentek a jogszabályszövegben, más ajánlások viszont nem. A Bizottság úgy véli, hogy az OECD-vel és az Európa Tanáccsal folytatott konzultáció – amennyiben a magyar Kormány egyes ajánlásokat figyelembe vett – hozzájárult az Integritás Hatóságról szóló törvény kialakításának javításához. (25)Ami az Integritás Hatóság Igazgatósága tagjainak kiválasztását és kinevezését illeti, a releváns magyar hatóságok az Integritás Hatóság és az igazgatósági tagok teljes függetlenségének biztosítását célzó korrekciós intézkedésben meghatározott ütemtervvel és alapvető követelményekkel összhangban jártak el. 2022. szeptember 23-án az Európai Támogatásokat Auditáló Főigazgatóság (EUTAF) főigazgatója nemzetközi nyílt pályázati felhívást tett közzé az Alkalmassági Bizottság három tagjának a korrekciós intézkedésben meghatározott kritériumok alapján történő kiválasztása céljából. Az EUTAF főigazgatója 2022. október 11-én kinevezte az Alkalmassági Bizottság három tagját. 2022. október 14-én az Alkalmassági Bizottság pályázati felhívást tett közzé 2022. október 25-i határidővel az Integritás Hatóság Igazgatóságának tagjai kiválasztására vonatkozóan a korrekciós intézkedés által meghatározott kritériumok alapján. 2022. október 28-án az Alkalmassági Bizottság közzétette az Integritás Hatóság Igazgatóságának elnöki és alelnöki tisztségére alkalmasnak talált jelöltek listáját. Ugyanezen a napon az Állami Számvevőszék elnöke közzétette az igazgatósági tagok kiválasztásához használandó értékelési lapot. 2022. november 3-án az Állami Számvevőszék elnöke jelölte a kiválasztott tagokat, akiket a köztársasági elnök 2022. november 4-én kinevezett. (26)Az Integritás Hatóság igazgatósági tagjainak kiválasztási folyamata formailag megfelelt a korrekciós intézkedés szerinti kötelezettségvállalásoknak. Mindazonáltal a Bizottság megjegyzi, hogy az Állami Számvevőszék által közzétett információk alapján az Igazgatóság második alelnökét annak ellenére nevezték ki, hogy más jelöltek több pontot kaptak a kiválasztási eljárás során. A magyar hatóságok által a Bizottság szolgálatainak nyújtott tájékoztatás szerint erre azt követően került sor, hogy a testület elnöki tisztségére jelölt személy lehetőséget kapott a második alelnöki tisztségre pályázó két jelölt meghallgatására. Ezt követően a kiválasztásra az elnökjelölttől kapott visszajelzés alapján és annak figyelembevételével került sor, hogy nagy szervezetek irányításában tapasztalattal rendelkező jelöltet kell kiválasztani. Bár ez elvben megkönnyíti egy olyan igazgatóság létrehozását, amely hatékonyan tud együttműködni, ez az eljárás azonban így a korrekciós intézkedésben nem szerepel, amely úgy rendelkezik, hogy az Igazgatóság kinevezése az Alkalmassági Bizottság által elvégzett alkalmassági vizsgálatot és az Állami Számvevőszék általi kiválasztást követően történik. E döntés tekintetében tehát az eljárás nem volt teljesen átlátható. Azt is meg kell jegyezni, hogy a rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság nem tud olyan megállapítást tenni, hogy a kinevezett pályázó teljes mértékben megfelel a korrupció elleni küzdelem és a közbeszerzés terén szerzett elegendő nemzetközi tapasztalatra vonatkozó kritériumnak, akkor sem, ha egyébként a korrekciós intézkedésekben meghatározott összes többi kritériumnak megfelel. Az Igazgatóság két másik tagja teljes mértékben megfelel a korrekciós intézkedésekben meghatározott valamennyi kritériumnak. (27)Az Integritás Hatóság elnöke arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a korrekciós intézkedésben előirányzott legalább 50 fős létszámnál nagyobb (legalább 120 fős) szervezetet tervez, ennek megfelelő költségvetéssel. Ezenfelül olyan javadalmazási csomagokat tervez a személyzet tagjai számára, amelyek lehetővé teszik magánszektorbeli szakértők bevonzását, még akkor is, ha így meghaladnák az Integritás Hatóság igazgatósági tagjainak bérszintjét. Beszámolt továbbá arról, hogy a magyar Kormány nem ellenezte ezt a kérést, jóllehet a költségvetés véglegesítésével kapcsolatos megbeszélések még folyamatban voltak. A személyzet felvétele folyamatban van, és az elnök megerősítette, hogy ő az egyetlen kinevezésre jogosult hatóság, és a kormány nem vesz részt ebben a folyamatban. Az e személyzeti és erőforrás-terveket meghatározó költségvetési határozatok még nem kerültek elfogadásra. A Bizottság úgy véli, hogy ha ez megerősítést nyer, e fejlemények hozzá fognak járulni az intézmény hatékonyságához. (28)2022. november 18-án az Integritás Hatóság Igazgatósága megtartotta az első hivatalos ülést, amelynek jegyzőkönyvét eljuttatták a Bizottság szolgálataihoz. (29)Az Integritás Hatóság hatásköreit illetően az Integritás Hatóságról szóló törvény idevágó szakaszai a korrekciós intézkedés által megkövetelt hatáskörök többségét biztosítják a Hatóság számára, beleértve a következőket: i. teljeskörűen hozzáfér a folyamatban lévő és a soron következő vagy tervezett közbeszerzési eljárásokra vonatkozó információkhoz és az összeférhetetlenségi nyilatkozatokhoz (az 5. § (5) bekezdésének a) pontja, a 8. § (1) és (2) bekezdése, a 18. § (8) bekezdése); ii. felhívhat más hatóságokat arra, hogy a nevében közigazgatási vizsgálati eljárási cselekményeket folytassanak le (az 5. § (2) bekezdésének a) pontja és a III. fejezet 7. alcíme); iii. felhívhatja a releváns hatóságokat, hogy az uniós pénzeszközök kezelésével kapcsolatos panaszok és gyanú esetén eljárást kezdeményezzenek az összeférhetetlenségi nyilatkozatok ellenőrzésére (a 18. § (2) bekezdése, a 24. § (1) bekezdése, a 25. § (1) bekezdése); iv. kezdeményezhet egyes vagyonnyilatkozatok ellenőrzésére irányuló eljárásokat (az 5. § (6) bekezdése, (6) bekezdésének a) pontja és (7) bekezdése); v. ajánlást adhat az ajánlatkérők számára, hogy egy meghatározott eljárásban vagy az eljárások egy meghatározott kategóriájában egy bizonyos közbeszerzési eljárást alkalmazzanak (a 15. § (1) bekezdésének a)–e) pontja); vi. csalás, korrupció, összeférhetetlenség vagy egyéb súlyos jogsértés vagy szabálytalanság gyanúja esetén utasíthatja az érintett ajánlatkérőt a közbeszerzési eljárás felfüggesztésére (a 21. §); vii. ajánlást adhat az ajánlatkérők számára a gazdasági szereplők közbeszerzésből való kizárásának okaival kapcsolatban (a 15. § (1) bekezdésének e) pontja és a 16. §); viii. a közbeszerzésről szóló 2015. évi CXLIII. törvény alapján a közbeszerzési szabályokat sértő magatartás vagy mulasztás miatt kezdeményezheti a Közbeszerzési Döntőbizottság eljárását (a 15. § (4) bekezdése); ix. bírósági felülvizsgálatot kérhet minden olyan közbeszerzési eljárásra vonatkozó hatósági határozat tekintetében, amely uniós támogatást érint és bírósági felülvizsgálat tárgyát képezheti (a 15. § (4) bekezdése); x. ajánlásokat és megállapításokat tartalmazó éves integritási jelentést ad ki, amelyre a magyar Kormány köteles válaszolni az Integritás Hatóságnak, és ki kell fejtenie, hogy hogyan fogja kezelni a jelentés megállapításait (az I. fejezet 5. és 6. alcíme, a 74. §). (30)A Bizottság megjegyzi, hogy az Integritás Hatóságról szóló törvénynek az Integritás Hatóság feladatellátására vonatkozó 3. §-ának utolsó mondata kimondja, hogy „[e]gy projekt kivonása az európai uniós finanszírozásból nem érinti a Hatóság hatásköreit, amennyiben a csalás, összeférhetetlenség, korrupció és egyéb jogsértés vagy szabálytalanság érinti az európai uniós költségvetéssel való hatékony és eredményes pénzgazdálkodást vagy az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelmét, vagy ennek komoly kockázata felmerül”. Értelmezésétől függően ez a rendelkezés önmagában nem feltétlenül fosztja meg az Integritás Hatóságot hatásköreitől abban az esetben, ha egy projektet kivonnak az uniós finanszírozásból. Amennyiben az Integritás Hatóság továbbra is értékelheti a csalásra, az összeférhetetlenségre, a korrupcióra és az egyéb szabálytalanságokra, valamint azoknak az uniós költségvetéssel való kapcsolatára vonatkozó mögöttes kérdéseket, a rendelkezést lehet úgy érteni, hogy még az említett projektek is az Integritás Hatóság ellenőrzése alatt maradnak. E rendelkezés értelmezése és alkalmazása azonban a magyar hatóságok döntéseitől függ majd, és az is lehetséges, hogy ezt a rendelkezést olyan módon értelmezik, amely lehetővé teszi, hogy az Integritás Hatóságot megfosszák hatásköreitől, amint megkezdi bizonyos közbeszerzési eljárások vizsgálatát. Ez a rendelkezés ezért felhasználható arra, hogy az Integritás Hatóságot hatástalanná tegye és képtelenné arra, hogy véget vessen azoknak a strukturális problémáknak, amelyek miatt a Bizottság megindította a kondicionalitási rendelet szerinti eljárást. A jogbiztonság és az Integritás Hatóság hatékonysága azt követelte volna meg, hogy a vonatkozó rendelkezések szövege kifejezetten kimondja, hogy az Integritás Hatóság hatáskörei egy adott projekt uniós finanszírozásból való kivonását követően is fennmaradnak, kivétel és korlátozás nélkül. (31)A Bizottság üdvözli az Integritás Hatóságról szóló törvény 27/A. §-át. E rendelkezés értelmében az Integritás Hatóság az v. korrekciós intézkedés eredményeként bevezetett új eljárásnak megfelelően felülbírálati indítványt vagy ismételt felülbírálati indítványt nyújthat be az ügyészség vagy a nyomozó hatóságok feljelentést elutasító vagy eljárás megszüntető határozataival szemben. Ez a rendelkezés hozzájárulna mind az v. korrekciós intézkedés, mind az Integritás Hatóságra vonatkozó korrekciós intézkedés hatékonyabbá tételéhez. Az Integritás Hatóság első kézből származó információkkal és bizonyítékokkal rendelkezne a büntetőeljárások szempontjából esetlegesen releváns helyzetekre vonatkozóan. Rendelkezésre tudná bocsátani az annak biztosításához szükséges információkat, hogy az v. korrekciós intézkedés szerinti új eljárás hatálya alá tartozó bűncselekményekkel kapcsolatos nyomozás vagy vádhatósági eljárás szabályszerűen folytatódjon. Amint azonban az alábbiakban kifejtésre kerül, a közhatalom gyakorlásával vagy a közvagyon kezelésével kapcsolatos kiemelt bűncselekmények esetén alkalmazandó külön eljárás bevezetéséhez kapcsolódó korrekciós intézkedés részletei is bizonyos hiányosságokat mutatnak. (32)A Bizottság azt is megjegyzi, hogy mivel az Integritás Hatóságnak a legtöbb esetben felhatalmazása lesz arra, hogy ajánlásokat adjon ki az ajánlatkérőknek, amennyiben ezeket az ajánlásokat nem követik, és ez jogellenes helyzethez vezet, elengedhetetlen, hogy a jogszerűség biztosítása és az Unió pénzügyi érdekei megsértésének hatékony megelőzése érdekében az Integritás Hatóság gyors és hatékony bírósági eljárást kezdeményezhessen. Ez alapvető fontosságú annak biztosításához, hogy az Integritás Hatóság képes legyen orvosolni azokat a strukturális jogsértéseket, amelyek miatt a Bizottság megindította a kondicionalitási rendelet szerinti eljárást. A 15. § (4) bekezdése utal arra a lehetőségre, hogy az Integritás Hatóság „a feladat- és hatáskörrel rendelkező szerv vagy bíróság eljárását kezdeményezheti, így különösen közbeszerzési jogsértés esetén [...] kezdeményezheti a Közbeszerzési Döntőbizottság eljárását”, és ideiglenes intézkedések meghozatalát is indítványozhatja. A 27. § (1) bekezdése lehetővé teszi az Integritás Hatóság számára, hogy közigazgatási bíróság előtt megtámadja a Közbeszerzési Döntőbizottság (a továbbiakban: KDB) vagy más hatóság uniós forrásokat érintő közbeszerzésre vonatkozó határozatait, beleértve az ideiglenes intézkedés kérelmezésének lehetőségét is. (33)A Bizottság megjegyzi, hogy az Integritás Hatóság kezdeményezheti a KDB eljárását, és hogy az alkalmazandó szabályok értelmében az ilyen eljárás időtartama egy konkrét és korlátozott kivétellel legfeljebb 25 nap lehet. Az Integritás Hatóság a felülbírálati eljárás befejezését követően haladéktalanul kérheti a KDB határozatának felülvizsgálatát a hatáskörrel rendelkező bíróságtól. Néhány fontos szempont azonban nincs egyértelműen megfogalmazva az Integritás Hatóságról szóló törvényben: mégpedig az, hogy a közbeszerzési eljárást fel kell függeszteni a KDB eljárásának időtartama alatt, valamint bírósági felülvizsgálat kérhető, ha a KDB határozathozatali határideje anélkül jár le, hogy a KDB határozatot hozott volna. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy az Integritás Hatóságnak nincs lehetősége arra, hogy közvetlenül a bíróságokhoz forduljon, ami egyes esetekben hatékonyabb lehetne. Következésképpen kétségek merülnek fel az olyan ügyek bírósági felülvizsgálatának hatékonyságával kapcsolatban, amelyekben az ajánlatkérő nem követi az Integritás Hatóság ajánlását. (34)Fontos megjegyezni, hogy ami az Integritás Hatóságnak a vagyonnyilatkozatok ellenőrzésével kapcsolatos, a 2022. december 6-án elfogadandó módosításokban foglalt hatásköreit illeti, az 5. szakasz (6), (6a) és (7) bekezdése olyan rendszert határoz meg, amelynek révén: i. egyes magánszemélyek nyilvános vagyonnyilatkozatai esetében az Integritás Hatóság jogosult lenne „vagyonnyilatkozati vizsgálati eljárást” lefolytatni, amely nem került meghatározásra. Ennek eredménye alapján a Hatóság vagyonnyilatkozattal kapcsolatos eljárást kezdeményezhet az illetékes szervnél, amelynek tájékoztatnia kell az Integritás Hatóságot az eljárás eredményéről; ii. egyéb személyek nyilvános vagyonnyilatkozatai esetében az Integritás Hatóság a vagyonnyilatkozatokkal kapcsolatban csak ellenőrzési eljárást indítványozhat az azok ellenőrzésével megbízott illetékes szervnél, amelynek tájékoztatnia kell az Integritás Hatóságot az eljárás eredményéről; valamint iii. az olyan magánszemélyek (nem nyilvános) vagyonnyilatkozatai esetében, akik az uniós forrásokkal kapcsolatos tanácsadói, döntéshozatali vagy ellenőrzési hatásköreik alapján kötelesek vagyonnyilatkozatot tenni, az Integritás Hatóság ellenőrzési eljárást indítványozhat az illetékes szervnél, és tájékoztatást kaphat annak eredményéről és a vagyonosodási vizsgálat kezdeményezéséről. (35)Amint azt a Bizottság szolgálatai a 2022. november 18-i észrevételeikben kifejtették a magyar hatóságoknak, egy ilyen rendszer nincs teljes mértékben összhangban azzal a korrekciós intézkedéssel, amellyel a magyar Kormány kötelezettséget vállalt arra, hogy a 2018. évi CXXV. törvény 183. §-a alapján benyújtott vagyonnyilatkozatok (vagyis az országgyűlési képviselői megbízatással nem rendelkező politikai felsővezetők: miniszterelnök, miniszter, a miniszterelnök politikai igazgatója, államtitkár vagyonnyilatkozatai) ellenőrzésével kapcsolatos hatásköröket az Integritás Hatóságra ruházza. E kötelezettségvállalás értelmében az Integritás Hatóságnak kell lennie az egyetlen olyan szervnek, amely hatáskörrel rendelkezik az ilyen vagyonnyilatkozatok közvetlen ellenőrzésére. Úgy tűnik továbbá, hogy ez a rendszer nem felel meg a szeptemberi levélben foglalt további kötelezettségvállalásnak sem, amelynek értelmében az Integritás Hatóság rendelkezne hatáskörrel valamennyi magas kockázatú tisztviselő nyilvános vagyonnyilatkozatának ellenőrzésére, és a nyilatkozatokban szereplő információk valóságtartalmának ellenőrzése céljából hozzáféréssel rendelkezne a releváns adatbázisokhoz és nyilvántartásokhoz. Ez a rendszer az Integritás Hatóság hatáskörét arra a jogra korlátozza, hogy más szerveket felkérjen a vagyonnyilatkozatok ellenőrzésére és hogy az ilyen ellenőrzések eredményeiről tájékoztatást kapjon. Ezenkívül azon személyek köre, akiknek vonatkozásában az Integritás Hatóság hatáskörrel rendelkezik, nem terjed ki minden olyan tisztviselőre, aki a „magas kockázatú” tisztviselő fogalmába tartozna. A nem nyilvános vagyonnyilatkozatok ellenőrzésére irányuló eljárás az uniós forrásokkal kapcsolatos tanácsadásért, azok kezeléséért vagy ellenőrzéséért felelős személyekre korlátozódik, a magyar Kormány kötelezettségvállalásai azonban nem írnak elő ilyen elhatárolást. (36)Ami az Integritás Hatóság igazgatósági tagjainak felmentésére vonatkozó eljárást illeti, a Bizottság örömmel nyugtázza, hogy Magyarország beleegyezett abba, hogy visszavonja az eredetileg javasolt felmentési eljárást, és a bíróságra ruházza a felmentésről szóló határozat meghozatalára vonatkozó hatáskört. A Bizottság azonban megjegyzi, hogy az eljárás rövid: a kérelem benyújtása és az elsőfokú bírósági határozat meghozatala között csupán harminc nap telhet el. Ez a határidő megnehezítené, hogy a felmentési eljárásban érintett igazgatósági tag hatékonyan meg tudja szervezni védelmét, az illetékes bíróság pedig biztosítani tudja a kérelmek megküldését az ellenérdekű feleknek, a tárgyalások megtartását, valamint a védelemhez való jog és az eljárási jogok védelmét. Ezenkívül az Integritás Hatóságról szóló törvény nem egyértelmű abban a tekintetben, hogy a fellebbezés milyen hatást gyakorol az érintett tag helyzetére, és különösen, hogy a fellebbezésnek lenne-e halasztó hatálya. Mivel úgy tűnik, hogy az elsőfokú ítélet a rövid eljárást követően azonnali felmentéshez vezet, a fellebbezés hatékonysága korlátozottnak tűnik. A felmentési eljárás egészének felépítése nem védi kellőképpen az Integritás Hatóság tagjait az indokolatlan befolyásolástól, és alááshatja az Integritás Hatóság függetlenségét. (37)A Bizottság ezért megállapítja, hogy az Integritás Hatóságra vonatkozó szabályozási keret, ahogyan az Integritás Hatóságról szóló törvényben meghatározásra került, nem teljesíti maradéktalanul a korrekciós intézkedés keretében tett kötelezettségvállalásokat, és ezért nem tekinthető teljes mértékben hatékonynak és megfelelőnek a kondicionalitási rendelet szerint. A korrekciós intézkedéssel kapcsolatos gyengeségek, kockázatok és hiányosságok, amelyek veszélyeztetik az Integritás Hatóság hatékonyságát és függetlenségét, valamint a Bizottság megállapításainak kezelésére való képességét, a következők: i. olyan egyértelmű szabály hiánya, amely kimondja, hogy az Integritás Hatóság azt követően is megtartja hatáskörét, hogy egy projektet kivontak az uniós finanszírozásból; ii. az Integritás Hatóság ajánlásait nem követő ajánlatkérők határozatainak bírósági felülvizsgálatára irányuló rendszer gyengeségei; iii. a felmentésre irányuló eljárás gyengeségei; iv. közvetlen hatáskör helyett az Integritás Hatóság felügyeleti hatásköre a nyilatkozattevők különböző csoportjaival kapcsolatban, valamint a kormánytagok vagyonnyilatkozatainak ellenőrzése nem lett az Integritás Hatóság hatáskörébe utalva; v. az Integritás Hatóság vagyonnyilatkozatokra vonatkozó korlátozott ellenőrzési hatásköre abból eredően, hogy nem az összes „magas kockázatú tisztviselő” tartozik a hatáskörébe; vi. az Integritás Hatóság Igazgatóságának egyik tagjaként olyan pályázó kinevezése, aki korlátozott nemzetközi tapasztalattal rendelkezik, ami veszélyeztetheti a szerv hatékony működését.

II.Korrupcióellenes Munkacsoport (38)A magyar Kormány vállalta, hogy a következő feladatok végrehajtására 2022. december 1-jéig létrehozza a Korrupcióellenes Munkacsoportot (a továbbiakban: az új Korrupcióellenes Munkacsoport): i. a meglévő korrupcióellenes intézkedések vizsgálata, és javaslatok kidolgozása a korrupciós gyakorlatok felderítésének, kivizsgálásának, vádhatósági eljárás alá vonásának és szankcionálásának javítására; ii. javaslatok előterjesztése a korrupció megelőzésének és felderítésének javítását célzó intézkedésekre; iii. éves jelentés készítése, amely elemzi a korrupció és a korrupt gyakorlatok kockázatait és tendenciáit, hatékony ellenintézkedéseket és bevált gyakorlatokat javasol, és felméri azok hatékony végrehajtását. (39)A Korrupcióellenes Munkacsoportra vonatkozó szabályozási keret az Integritás Hatóságot létrehozó törvény részét képezi majd (lásd a fent ismertetett i. korrekciós intézkedést), és az Integritás Hatóság elnöke jár el a Munkacsoport elnökeként. A korrekciós intézkedés további kulcsfontosságú eleme a korrupció elleni küzdelem területén tevékenykedő, a kormánytól, a hatóságoktól, a politikai pártoktól és üzleti érdekektől független nem kormányzati szereplők teljes körű, strukturált és hatékony részvétele a Munkacsoportban, a kormányzati képviselők mellett. Ennek biztosítania kell a kormányzati és nem kormányzati oldal közötti paritást a tagok száma és a szavazati jog tekintetében. A szabályozásnak emellett rendelkeznie kell a magyar Kormány által a Korrupcióellenes Munkacsoport jelentései és ajánlásai tekintetében végzendő utókövetésről is. Az új Korrupcióellenes Munkacsoportnak 2022. december 15. előtt meg kell tartania első ülését. Első, a 2022. évre vonatkozó jelentését 2023. március 15-ig kell elfogadnia és megküldenie a Kormánynak. (40)Ezen intézkedés kulcsfontosságú végrehajtási lépései voltak i. az 1337/2022. (VII. 15.) Korm. határozatot hatályon kívül helyező kormányhatározat 2022. szeptember 5-ig történő elfogadása, amelynek alapján az előbbi által létrehozott Korrupcióellenes Munkacsoport megszűnik, valamint ii. az Integritás Hatóság létrehozásáról szóló törvénytervezet 2022. szeptember 30-ig történő benyújtása az Országgyűléshez, amely meghatározza az új Korrupcióellenes Munkacsoport szabályozási keretét. (41)Magyarország a következő intézkedéseket hozta a kulcsfontosságú végrehajtási lépések végrehajtása érdekében. (42)A magyar Kormány 2022. szeptember 5-én az európai uniós források lebonyolítását érintő jogellenességek és szabálytalanságok megelőzése, felderítése és kijavítása érdekében működő független hatóság felállításával összefüggő feladatokról szóló 1424/2022. (IX.5.) Korm. határozat elfogadásával hatályon kívül helyezte a Korrupcióellenes Munkacsoportról szóló 1337/2022. (VII. 15.) Korm. határozatot. Ebben a kormányhatározatban a Kormány kötelezettséget vállalt egy új Korrupcióellenes Munkacsoport 2022. december 1-jéig történő létrehozására olyan módon, hogy abban kormányzati és nem kormányzati szereplők létszám és szavazati jog tekintetében paritásos alapon vesznek részt, és annak működéséhez az Integritás Hatóság nyújt adminisztratív támogatást. Az 1424/2022. (VII. 15.) Korm. határozat 2022. szeptember 6-án lépett hatályba. (43)A magyar Kormány 2022. szeptember 23-án benyújtotta az Országgyűlésnek az Integritás Hatóság létrehozására irányuló törvénytervezetet. 2022. október 4-én az Országgyűlés elfogadta az Integritás Hatóságot létrehozó törvényt, amely egyúttal létrehozta a Korrupcióellenes Munkacsoportot is. Az Integritás Hatóságot létrehozó törvényt 2022. október 10-én hirdették ki, és az 2022. október 11-én hatályba lépett. A magyar Kormány 2022. november 15-én az Integritás Hatóságra vonatkozó törvénymódosítást terjesztett az Országgyűlés elé a salátatörvény részeként. A salátatörvény Országgyűlésnek történő benyújtását követően a magyar hatóságok a novemberi levél mellékleteként megküldték a Bizottság szolgálatainak a módosított jogszabályszöveg-tervezetet. A módosító törvény, amely 2022. november 22-én elfogadásra került, tükrözi a Bizottság által 2022. november 19-én megkapott jogszabályszövegben szereplő változtatásokat. (44)E törvény tervezetének előkészítése során a magyar Kormány kötelezettséget vállalt arra, hogy kiterjedt konzultációt folytat a nemzeti és nemzetközi érdekelt felekkel, kikéri a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) szakpolitikai tanácsát, és figyelembe veszi a kapcsolódó ajánlásokat. A Bizottsággal folytatott konzultáció mellett a magyar Kormány érdemi konzultációt folytatott az OECD-vel és az Európa Tanáccsal. A Kormány tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy miként kezelte a szervezet véleményét és/vagy szövegezési javaslatait a (24) pontban leírtak szerint. Ennek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a magyar Kormány teljesítette a korrekciós intézkedésben foglalt vonatkozó kötelezettségvállalásokat. Az OECD-vel és az Európa Tanáccsal folytatott konzultáció hozzájárult az új Korrupcióellenes Munkacsoport létrehozására vonatkozó szabályozási keret javításához, mivel néhány ajánlást a Kormány elfogadott és belefoglalt a jogszabályszövegbe. Mindazonáltal a Bizottság megjegyzi, hogy a jogszabályszövegek nem foglalkoztak bizonyos aggályokkal, például azzal, hogy – bár Magyarország is elismerte – fennáll a veszélye a már meglévő tevékenységekkel való átfedéseknek, vagy azzal, hogy hiányoznak a Munkacsoport munkájának előkészítéséhez szükséges információk más intézményektől való bekérésére vagy megszerzésére szolgáló eszközök. (45)Az Integritás Hatóságot létrehozó törvény második része határozza meg az új Korrupcióellenes Munkacsoportra vonatkozó szabályozási keretet. Meghatározza az új Korrupcióellenes Munkacsoport feladatait (50. §), kifejezetten megemlítve a vonatkozó uniós rendelkezésekben meghatározott összeférhetetlenségi helyzeteket, előírva, hogy azokat az új Korrupcióellenes Munkacsoport a korrekciós intézkedéssel összhangban figyelembe veszi. A Korrupcióellenes Munkacsoport elnöke az Integritás Hatóság elnöke (59. §). A törvény meghatározza továbbá az új Korrupcióellenes Munkacsoport éves jelentéseinek és ajánlásainak utókövetésére vonatkozó folyamatot, amelynek során a magyar Kormány két hónapon belül megvitatja a jelentést és az abban foglalt javaslatokat. Ha a Kormány úgy dönt, hogy valamely javaslatot nem hajtja végre, a döntésének részletes indokolását a döntés meghozatalától számított egy hónapon belül megküldi a Korrupcióellenes Munkacsoport elnöke részére (52. §). A törvény meghatározza a Korrupcióellenes Munkacsoport tagjaira (54. §) és szavazásaira (61. §) vonatkozó szabályokat. A korrekciós intézkedéssel összhangban a nem kormányzati tagok száma az új Korrupcióellenes Munkacsoport tagjainak 50 %-a, az elnök nélkül számolva. Ha az 50 %-os képviselet nem érhető el, e tagok szavazatainak értékét úgy kell módosítani, hogy az az elnök szavazata nélkül számított szavazatok 50 %-át tegye ki. A nem kormányzati szereplőket képviselő tagokat nyílt, átlátható, megkülönböztetésmentes pályázati eljárásban, a szakértelemhez és érdemekhez kapcsolódó tárgyilagos kritériumok alapján kell kiválasztani. Az Alkalmassági Bizottságot a 11. pontban említettek szerint kell bevonni (57. §). A Korrupcióellenes Munkacsoport nem kormányzati szereplőket képviselő tagjai jogosultak árnyékjelentést készíteni, amelyet nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni a Munkacsoport honlapján, a munkacsoport jelentésével azonos helyen (53. §). Végezetül a törvény negyedik része előírja, hogy az új Korrupcióellenes Munkacsoportot 2022. december 1-jéig kell létrehozni, és annak első ülését 2022. december 15-ig kell megtartani. A Munkacsoport a 2022. évre vonatkozó első jelentését 2023. március 15-éig fogadja el és küldi meg a kormánynak (77 §). (46)A Bizottság megállapítja, hogy Magyarország teljesítette a kulcsfontosságú végrehajtási lépéseket. Az új Korrupcióellenes Munkacsoportnak az Integritási Hatóságot létrehozó törvényben meghatározott szabályozási kerete teljesíti a korrekciós intézkedésben meghatározott kötelezettségvállalásokat. (47)A Bizottság megjegyzi, hogy 2022. november 11-én nyílt pályázati felhívást tettek közzé az új Korrupcióellenes Munkacsoport nem kormányzati szereplőit képviselő tagok kiválasztására, és a jelentkezés határideje 2022. november 24. volt. III.A korrupcióellenes keret erősítése (48)A magyar Kormány vállalta, hogy 2022. szeptember 30-ig csalás elleni és korrupció elleni stratégiát fogad el, amelyek meghatározzák az uniós pénzügyi támogatások végrehajtásában részt vevő szereplők feladatait a csalás, összeférhetetlenség és korrupció megelőzésére, felderítésére és korrekciójára vonatkozóan. Vállalta, hogy a stratégiák magukban foglalják a csalással, az összeférhetetlenséggel és a korrupcióval kapcsolatos főbb kockázatok, tényezők és gyakorlatok elemzését. A magyar Kormány vállalta továbbá, hogy 2023. június 30-ig új Nemzeti Korrupcióellenes Stratégiát és Cselekvési Tervet fogad el. Különös figyelmet kell fordítani a magas szinten elkövetett korrupció elleni küzdelem intézményi és jogszabályi keretének megerősítésére azáltal, hogy növelni kell az állami hatóságok tevékenységének átláthatóságát, ideértve a legfelsőbb politikai szintet. Magyarország vállalta továbbá, hogy 2023. június 30-ig teljes körűen végrehajtja a 2020–2022 közötti időszakra szóló Nemzeti Korrupcióellenes Stratégia valamennyi intézkedését. (49)Az Integritás Hatóság létrehozásához hasonlóan ez a korrekciós intézkedés is horizontális és rendszerszintű jelleggel kívánja biztosítani a korrupció elleni küzdelmet és a politikai szféra átláthatóságát. Ez az egyik legfontosabb korrekciós intézkedés, amelyet Magyarország az uniós költségvetés védelmét szolgáló feltételrendszerről szóló rendelet szerinti eljárás keretében javasolt. (50)Szeptemberi levelében a magyar Kormány további kötelezettségvállalásokat tett a vagyonnyilatkozatok személyi és tárgyi hatályára vonatkozóan is. Ezzel összefüggésben Magyarország kötelezettséget vállalt arra, hogy (2022. november 1-jétől hatályba léptetendő) jogszabálytervezetet terjeszt az Országgyűlés elé, amely kiterjeszti a vagyonnyilatkozati rendszer személyi hatályát i. a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 183. és 184. §-a szerinti politikai felsővezetői feladatokkal megbízott személyekre és az érintett személlyel közös háztartásban élő hozzátartozókra, valamint ii. az országgyűlési képviselőkre és az érintett személlyel közös háztartásban élő hozzátartozókra. Magyarország kötelezettséget vállalt arra is, hogy a tárgyi hatályt nemcsak a jövedelmekre, hanem a vagyoni eszközökre is kiterjeszti. (51)Emellett szeptemberi levelében Magyarország vállalta, hogy 2023. március 31-ig létrehozza a vagyonnyilatkozatok ingyenesen és regisztráció nélkül hozzáférhető és kereshető digitális adatbázisát. Végezetül kötelezettséget vállat arra, hogy az Integritás Hatóság feladata lesz a vagyonnyilatkozati rendszer szabályozási keretének és működésének – többek között hatályának és ellenőrzési folyamatainak – felülvizsgálata, amelyről 2023. december 31-ig jelentést kell készíteni. (52)Az intézkedés kulcsfontosságú végrehajtási lépései a következők voltak: i. az uniós támogatás végrehajtásában részt vevő szervezetek feladatait meghatározó csalás elleni és korrupció elleni stratégia 2022. szeptember 30-ig történő elfogadása, valamint ii. jogszabálytervezet benyújtása az Országgyűlésnek, amely a vagyonnyilatkozatok személyi és tárgyi hatályának 2022. november 1-jével történő kiterjesztéséről is rendelkezik.

(53)Magyarország a következő intézkedéseket hozta a kulcsfontosságú végrehajtási lépések végrehajtása érdekében. (54)A magyar Kormány 2022. szeptember 30-án elfogadta a 2021–2027-es programozási időszakra és a helyreállítási és rezilienciaépítési terv végrehajtására vonatkozó csalás és korrupció elleni stratégiát (1470/2022. Korm. határozat). A stratégiát ezt követően módosították, majd 2022. november 15-én új változatban fogadták el és tették közzé (1540/2022. Korm. határozat). A stratégia elnevezése „Az Európai Unióból származó forrásokra vonatkozó csalás és korrupció elleni stratégiá”-ra változott. A stratégia átfogó, mivel kiterjed az uniós költségvetésből a 2014–2020-as és a 2021–2027-es programozási időszakban nyújtott pénzügyi támogatás végrehajtására, különös tekintettel a kohéziós politikai alapokra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközre. A stratégia az Európai Mezőgazdasági Garanciaalappal kapcsolatos tevékenységekre is vonatkozik, de e tekintetben kevesebb részletet tartalmaz. A stratégia általánosságban meghatározza az uniós pénzügyi támogatás végrehajtásában részt vevő szervezeteknek a csalás, az összeférhetetlenség és a korrupció megelőzésével, feltárásával és korrekciójával kapcsolatos feladatait (III. fejezet: Helyzetelemzés, és különösen 3.2. A csalás elleni küzdelem intézményi környezete). A stratégia tartalmazza továbbá az uniós támogatások tekintetében a csalás, az összeférhetetlenség és a korrupció fő magyarországi kockázatainak, tényezőinek és gyakorlatainak értékelését (3.3. fejezet – Csalásra és korrupcióra vonatkozó adatok Magyarországon és 5.1.3. Csalások elkerülése érdekében végzett kockázatelemzés és kockázatkezelés). A stratégia V. fejezete általánosságban ismerteti a tervezett intézkedéseket, amelyek részletesebb felsorolását a cselekvési terv tartalmazza (a stratégia 3. melléklete). Az egyik intézkedés a csalásra, az összeférhetetlenségre és a korrupcióra vonatkozó éves kockázatelemzés elkészítése. A cselekvési terv számos intézkedése más korrekciós intézkedések keretében tett kötelezettségvállalásokból ered, ideértve a stratégia felülvizsgálatát a nemzeti korrupcióellenes stratégia 2023. június 30-ig történő kidolgozásával párhuzamosan. Magyarország éves jelentést készít és tesz közzé a stratégia végrehajtásáról. (55)A magyar Kormány 2022. szeptember 27-én törvénytervezetet nyújtott be az Országgyűlésnek azzal a céllal, hogy kiterjessze a vagyonnyilatkozatok jelenlegi rendszerének személyi és tárgyi hatályát. E törvénytervezet előkészítése során a magyar Kormány a korrekciós intézkedés előírásának megfelelően konzultált a Bizottsággal. Az Országgyűlés 2022. október 25-én elfogadta az európai uniós költségvetési források felhasználásának ellenőrzésével összefüggő egyes, vagyonnyilatkozattal kapcsolatos törvények módosításáról szóló 2022. évi XXXI. törvényt, amelyet 2022. október 26-án hirdettek ki (a továbbiakban: a vagyonnyilatkozatokról szóló törvény). A vagyonnyilatkozatokról szóló törvény 2022. november 1-jén lépett hatályba, bizonyos kivételekkel. A magyar Kormány 2022. november 15-én a salátatörvény részeként e törvény módosításáról szóló törvényjavaslatot terjesztett az Országgyűlés elé. A salátatörvény Országgyűlésnek történő benyújtását követően Magyarország 2022. november 16-án megküldte a Bizottság szolgálatainak a jogszabályszöveg módosításait; a jogszabályszöveg egységes szerkezetbe foglalt változatát a novemberi levéllel nyújtották be. A jelenlegi értékelés az utóbbi szövegen alapul, bár azt még nem fogadták el. A módosító törvény elfogadására a tervek szerint 2022. december 6-án kerül sor. (56)A korrekciós intézkedéssel összhangban a vagyonnyilatkozatokról szóló törvény kiterjeszti a vagyonnyilatkozatok személyi hatályát a politikai felsővezetői feladatokkal megbízott személyekre és az országgyűlési képviselőkre, valamint az ezekkel közös háztartásban élő hozzátartozókra. A törvény kiterjeszti továbbá a vagyonnyilatkozatok tárgyi hatályát az összes releváns vagyoni eszközre (a vagyonnyilatkozatokról szóló törvény I. melléklete). (57)Ez utóbbit illetően a Bizottság megjegyzi, hogy a vagyonnyilatkozatokról szóló törvény I. mellékletének A. része kivételt ír elő a nyilatkozatot adó, valamint a vele közös háztartásban élő házastársa vagy élettársa és gyermeke(i) kizárólagos használatára fenntartott ingatlanok tekintetében. Az I. melléklet továbbá egyértelművé teszi, hogy ennek alapján legfeljebb egy ingatlan feltüntetése, azaz bejelentése mellőzhető. A Bizottság sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy ez a kivétel nem kizárólag az elsődleges lakóhelyül szolgáló ingatlanra vonatkozik, ami azzal a következménnyel jár, hogy felhasználható luxusingatlanok elrejtésére. Magyarország több, államtitkári szintű kommunikációban jelezte, hogy ezzel a kérdéssel foglalkozik majd a jogszabályszöveg, de ez a mai napig nem valósult meg. Emellett annak ellenére, hogy a magyar fél magyarázataiban megerősítette, hogy a bejelentési kötelezettségek nem Magyarország joghatósága alá tartozó ingatlanokat is magukban foglalnának, a vonatkozó jogszabály szövegezése ezt nem tükrözi. Ezek a hiányosságok alááshatják a vagyonnyilatkozatok rendszerének hatékonyságát. (58)A Bizottság ugyanakkor nyugtázza, hogy a vagyonnyilatkozatokról szóló törvényben meghatározott rendelkezéseknek megfelelően a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettséget alkalmazó valamennyi releváns törvény módosítástervezete szerint a 2022. november 1-jei (és nem a 2022. december 31-i) állapot szerint kell vagyonnyilatkozatot tenni 2023. január 31-ig. Ez biztosítani fogja, hogy az új szabályok a 2022. november 1. és 2022. december 31. között bekövetkező változásokra is kiterjedjenek. A vonatkozó jogszabályszöveg azonban nem nyújt kellő egyértelműséget és jogbiztonságot, mivel nem írja elő kifejezetten, hogy a 2022. november–december időszakra vonatkozóan 2024-ben kell a vagyonnyilatkozatokat benyújtani, amelyek így kivételesen 14 hónapos időszakot fednének le (azaz 2022 novemberétől 2023 decemberéig). (59) Végezetül a Bizottság megjegyzi, hogy a szabályozási keret még nem tükrözi a magyar Kormány azon kötelezettségvállalását, hogy 2023. március 31-ig létrehozza az elektronikusan, digitális formátumban benyújtott, díjmentesen és regisztrációs kötelezettség nélkül kereshető nyilvános adatbázisban tárolt vagyonnyilatkozatok rendszerét. Magyarország szerint a rendszer szabályait később, 2023. március 31-ig dolgozzák ki és fogadják el. A Bizottság sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a vagyonnyilatkozatokról szóló törvény nem tartalmaz kifejezett hivatkozást erre a nyilvános adatbázisra. Ezek a hiányosságok ugyancsak alááshatják a vagyonnyilatkozati rendszer hatékonyságát. (60)Ami a vagyonnyilatkozati kötelezettségek megszegésére vonatkozó szankciórendszer bevezetését illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy az (54) pontban említett, az Európai Unióból származó forrásokra vonatkozó csalás és korrupció elleni stratégia (amelyet az 1540/2022. Korm. határozat fogadott el) utal arra az egyedi kötelezettségvállalásra, hogy az új nemzeti korrupcióellenes stratégiát 2022-t követően kísérő cselekvési tervben konkrét intézkedéseket kell meghatározni a vagyonnyilatkozatokkal kapcsolatos közigazgatási és büntetőjogi szankciók hatékony, arányos és visszatartó erejű rendszerének legkésőbb 2023. október 1-jéig történő kidolgozására, a korrekciós intézkedéssel összhangban. (61)A magyar Kormány 2022. szeptember 23-án nyújtotta be az Országgyűlésnek az Integritás Hatóság létrehozására irányuló törvénytervezetet. Az Országgyűlés 2022. október 4-én elfogadta a törvényt, amelyet 2022. október 10-én hirdettek ki, és amely 2022. október 11-én lépett hatályba (lásd a fent ismertetett i. korrekciós intézkedést). A törvény 75. §-a szerint az Integritás Hatóság 2023. december 31-ig eseti jelentést készít, amelyben áttekinti a magyar vagyonnyilatkozat-rendszer szabályozási kereteit és működését, ideértve annak hatályát és ellenőrzési folyamatát is. (62) A csalás elleni és a korrupció elleni stratégia tekintetében a Bizottság megállapítja, hogy Magyarország megtette a kulcsfontosságú végrehajtási lépéseket, bár a 2022. szeptember 30-i határidő helyett 2022. november 15-én fogadta el kormányhatározattal a felülvizsgált stratégiát. A Bizottság megállapítja, hogy a stratégia eleget tesz a korrekciós intézkedésben meghatározott kötelezettségvállalásoknak. Ami a 2022 utáni időszakra vonatkozó jövőbeli nemzeti korrupcióellenes stratégiát kísérő cselekvési tervet illeti, amely a hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók kidolgozására irányuló konkrét intézkedések meghatározására vonatkozó kötelezettségvállalás végrehajtásáról rendelkezik, a Bizottság fenntartja magának a jogot, hogy 2023-ban és azt követően értékelje annak átültetését és végrehajtását. Magyarország ezzel összefüggésben vállalta, hogy 2023. január 31-ig konzultál a Bizottsággal a nemzeti korrupcióellenes stratégia tervezetéről. A Bizottság emlékeztet továbbá a magyar Kormány azon kötelezettségvállalására, hogy negyedévente jelentést tesz a Bizottságnak a korrekciós intézkedések végrehajtásáról, amint azt a (17) pont is említi. (63)Ami a vagyonnyilatkozatokat illeti, a Bizottság megállapítja, hogy az e nyilatkozatokra vonatkozó, a vagyonyilatkozatokról szóló törvényben meghatározott, 2022. november 1-jétől alkalmazandó szabályozási keret nem teljesíti maradéktalanul a vagyonnyilatkozati rendszerre vonatkozóan a szeptemberi levélben meghatározott kötelezettségvállalásokat, mivel a keret nem tartalmaz egy fontos vagyoni kategóriát, amint azt az (57) pont említi. A Bizottság úgy véli, hogy az említett pontban felvetett problémák joghézagot jelentenek a törvényben, és alááshatják a korrekciós intézkedés hatékonyságát. (64)Ezen okok miatt a Bizottság megállapítja, hogy a vonatkozó jogszabályszövegek nem biztosítják teljes mértékben a korrekciós intézkedés megfelelőségét, tekintettel a fenti (57)–(59) pontban említett hiányosságokra és kockázatokra. IV.Az uniós támogatás közérdekű vagyonkezelő alapítványok általi felhasználása átláthatóságának biztosítása (65)A magyar Kormány vállalta, hogy 2022. szeptember 30-ig módosító jogi aktust fogad el annak biztosítása érdekében, hogy a közbeszerzési szabályok általánosan alkalmazandók legyenek a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványokra és az általuk létrehozott vagy fenntartott jogi személyekre. Kötelezettséget vállalt arra is, hogy ugyanezen időpontig módosító jogi aktust fogad el a költségvetési rendelet 61. cikkének való teljes körű megfelelés biztosítása, valamint az előírásoknak és gyakorlatoknak az összeférhetetlenségek költségvetési rendelet szerinti elkerüléséről és kezeléséről szóló bizottsági iránymutatással való összehangolása érdekében. Ez javítaná és egyértelműbbé tenné a közérdekű vagyonkezelő alapítványokra és legfőbb szerveik tagjaira vonatkozó általános összeférhetetlenségi szabályokat. (66)Ezen intézkedés esetében a kulcsfontosságú végrehajtási lépés a fent említett két jogi aktus 2022. szeptember 30-ig történő elfogadása volt. (67)Magyarország a következő intézkedéseket hozta a kulcsfontosságú végrehajtási lépés végrehajtása érdekében. (68)Az Országgyűlés 2022. október 4-én elfogadta az európai uniós költségvetési források felhasználásának ellenőrzésével összefüggő egyes, a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványokat, a Nemzeti Adó- és Vámhivatalt, valamint az Európai Csalásellenes Hivatal ellenőrzéseit érintő törvények módosításáról szóló 2022. évi XXIX. törvényt. A törvényt 2022. október 10-én hirdették ki. A törvény közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványokra vonatkozó rendelkezései 2022. október 13-án léptek hatályba. (69)A korrekciós intézkedéssel összhangban a 2022. évi XXIX. törvény módosította a közbeszerzésről szóló 2015. évi CXLIII. törvényt és a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványokról szóló 2021. évi IX. törvényt. A közbeszerzésről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 5. §-ának (1) bekezdése új f) ponttal egészült ki, amely kimondja, hogy a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványok és az általuk létesített vagy fenntartott jogi személyek kötelesek az említett törvény alapján közbeszerzési eljárásokat lefolytatni. Összeférhetetlenségi szabályokkal egészült ki továbbá a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványokról szóló 2021. évi IX. törvény 15. §-ának (3) bekezdése. Ez a bekezdés a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványok és az általuk létesített vagy fenntartott jogi személyek tekintetében, ideértve ezek legfőbb szervének és felügyelőbizottságának elnökeit és tagjait, valamint mindezek foglalkoztatottjait, most már kifejezetten megemlíti a családi, érzelmi okokat, politikai vagy nemzeti hovatartozást vagy bármely egyéb közvetlen vagy közvetett személyes érdeket mint összeférhetetlenségi szempontot. A törvény továbbá módosította más jogszabályok rendelkezéseit, összhangban a 2021. évi IX. törvény 15. §-ának (3) bekezdésében foglalt módosítással. (70)A Bizottság ugyanakkor megjegyzi, hogy a magas rangú tisztviselőket, köztük az Országgyűlés és a magyar autonóm szervek politikai felsővezetőit nem zárták ki a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványok legfelsőbb szerveiben való tagságból, szemben a Magyarországgal folytatott eszmecserék során a Bizottság által megfogalmazott kéréssel. Ehelyett a Bizottság 2022. szeptember 18-i tanácsi végrehajtási határozatjavaslata óta, és annak ellenére, hogy ezt az aggályt a Bizottság következetesen felvetette a jogállamiságról szóló éves jelentéseiben, Magyarország 2022. november 1-jétől újra bevezette azt a lehetőséget (az általános tilalom alóli kivétel révén), hogy a politikai felsővezetők más javadalmazással járó állást is betölthessenek. Ez a kivétel olyan helyzetet teremt, amelyben politikai felsővezetők részt vehetnek közpénzek olyan szervezetek részére történő kifizetésével kapcsolatos döntéshozatalban, amelyben ők maguk is foglalkoztatottak, és kulcsfontosságú döntéshozatali hatáskörökkel rendelkeznek . Következésképpen annak ellenére, hogy Magyarország kezelte a 2022. szeptember 18-i tanácsi végrehajtási határozatjavaslatban felvetett aggályokat, a 2022. november 1-jén bevezetett kivétel mégis elégtelenné teszi a korrekciós intézkedés végrehajtását. V.A közhatalom gyakorlásával vagy a közvagyon kezelésével kapcsolatos kiemelt bűncselekmények esetén alkalmazandó külön eljárás bevezetése

(71)A magyar Kormány kötelezettséget vállalt arra, hogy módosítja a büntetőeljárásról szóló törvényt a közhatalom gyakorlásával vagy közbeszerzések irányításával összefüggő kiemelt bűncselekményekre alkalmazandó új eljárás létrehozása céljából. A korrekciós intézkedés szerint az új eljárásnak elő kell írnia az ügyészség vagy a nyomozó hatóság feljelentés elutasítására vagy büntetőeljárás megszüntetésére (vagyis a nyomozás vádemelés nélküli lezárására) irányuló határozatainak bírói felülbírálatát az (EU) 2017/1371 irányelv 4. cikkének (2) bekezdésében és az Egyesült Nemzetek Szervezete Korrupció elleni Egyezményének III. fejezetében meghatározott korrupció és korrupciós gyakorlatok tekintetében. Az új eljárásnak felhatalmazást kell adnia a nyomozási bírónak a büntetőeljárás megindításának vagy folytatásának elrendelésére. A hatóságok kivételével bármely természetes és jogi személy nyújthat be indítványt az eljárás keretében, ami megteremtheti a bíróság előtti vádemelés lehetőségét is. A magyar Kormány annak biztosítására is kötelezettséget vállalt, hogy az új eljárás 2023. január 1-jétől alkalmazandó lesz. Vállalta, hogy 2022. december 31-ig további ilyen célú álláshelyeket biztosít az ügyészség és a nyomozó hatóság feljelentés elutasítására vagy büntetőeljárás megszüntetésére irányuló határozatainak bírói felülbírálatáért felelős bíróság számára. (72)A szeptemberi levél arra vonatkozó kötelezettségvállalást tartalmazott, hogy a bírói felülbírálatról szóló törvényben a Budai Központi Kerületi Bíróságot jelölik meg az ilyen határozatok felülbírálatára és a büntetőeljárás megindításának vagy folytatásának elrendelésére Magyarország területén kizárólagos illetékességgel rendelkező bíróságként. Megerősítette továbbá, hogy minden magyarországi bíróságnak – az e korrekciós intézkedésen alapló eljárás keretében a nyomozási bírónak is – meg kell felelnie a függetlenség, a pártatlanság és a törvény általi létrehozottság követelményének az Európai Unióról szóló szerződés 19. cikke (1) bekezdésével és a vonatkozó uniós vívmányokkal összhangban. (73)Ez a korrekciós intézkedés olyan horizontális intézkedés, amelynek célja a magyarországi ügyészségi eljárás hatékonyságával kapcsolatos strukturális problémák orvoslása, valamint annak szavatolása, hogy az EUMSZ 325. cikkének megfelelően hathatós és elrettentő hatású intézkedéseket hozzanak az Unió pénzügyi érdekeinek biztosítása érdekében. (74)Ezen intézkedés kulcsfontosságú végrehajtási lépései a következők voltak: i. (a felülbírálati eljárás alkalmazásához szükséges) végrehajtási rendeletek szövegtervezetének véglegesítése és az új törvény 2022. október 31-i hatálybalépését követően azok azonnali elfogadása, valamint ii. a büntetőeljárásról szóló törvényt módosító új törvény (a Kormány által kezdeményezett) előzetes alkotmánybírósági vizsgálatát követően a törvény hatálybalépése 2022. november 15-ig. (75)Az Országgyűlés 2022. október 3-án elfogadta a büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvény módosításáról szóló törvény (a továbbiakban: a bírói felülbírálatról szóló törvény) első változatát; ezek a rendelkezések 2022. november 15-én hatályba léptek. A magyar hatóságok 2022. november 14-én ismertették a Bizottság szolgálataival a bírói felülbírálatról szóló törvény felülvizsgált változatát; ugyanez a változat szerepelt a 2022. november 15-i salátatörvényben is, amelyet 2022. november 22-én terveztek elfogadni. A módosító törvény, amely 2022. november 22-én elfogadásra került, tükrözi a Bizottság által 2022. november 14-én megkapott jogszabályszövegben szereplő változtatásokat. A magyar Alkotmánybíróság a bírói felülbírálatról szóló törvény előzetes vizsgálatáról szóló határozatában megállapította, hogy a bírói felülbírálatról szóló törvény nem sérti az Alaptörvény 29. cikk (1) bekezdésében megfogalmazott, az ügyészséget megillető vádmonopólium elvét. (76)Magyarország 2022. október 11-én benyújtotta a Bizottsághoz i. a nyomozás és az előkészítő eljárás részletes szabályairól szóló 100/2018. (VI. 8.) Korm. rendelet módosításáról szóló kormányrendelet tervezetét, valamint ii. az egyes büntetőeljárási cselekményekre és a büntetőeljárásban részt vevő személyekre vonatkozó szabályokról szóló 12/2018. (VI. 12.) IM rendelet módosításáról szóló igazságügyi miniszteri rendelet tervezetét. Ezek a rendelettervezetek – a kulcsfontosságú végrehajtási lépésekben meghatározottaknak megfelelően – a felülbírálati eljárás alkalmazásához szükséges végrehajtási rendeletek (a továbbiakban: végrehajtási rendeletek) tervezetei. A magyar Kormány a novemberi levélben nyújtotta be a Bizottsághoz e végrehajtási rendeletek legutóbbi szövegtervezetét, amelyek a tervek szerint 2023. január 1-jén lépnek hatályba. (77)A bírói felülbírálatról szóló törvény a büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvény releváns módosításainak bevezetésével eleget tesz a korrekciós intézkedésekben javasolt legtöbb kötelezettségvállalásnak. Először is, a korrekciós intézkedés keretében tett javaslatoknak megfelelően az új eljárás a releváns bűncselekményekre vonatkozik (817/A. §. (1)). Lehetővé teszi természetes és jogi személyek számára, hogy felülbírálati indítványt terjesszenek elő (817/C. §.), valamint bizonyos feltételek teljesülése esetén lehetővé teszi vádindítvány benyújtását (817/H. §.). A Budai Központi Kerületi Bíróság az új felülbírálati eljárásban kizárólagos illetékességgel rendelkezik (817/E. § (1)). (78)A Bizottság üdvözli továbbá a bírói felülbírálatról szóló törvény első változatának az Országgyűlés általi elfogadását követően bevezetett egyes rendelkezéseket, mivel azok a korrekciós intézkedés hatékonyságához hivatottak hozzájárulni. E rendelkezések értelmében az Integritás Hatóság (lásd a fenti i. korrekciós intézkedést), amely elvileg alapos ismeretekkel fog rendelkezni az új eljárások hatálya alá tartozó bűncselekményekkel kapcsolatos nyomozás és vádhatósági eljárás szempontjából releváns kérdésekről, szintén benyújthat felülbírálati indítványt és ismételt felülbírálati indítványt (817/C. §. (7), 817/H. §. (3)). Az Integritás Hatóság állami szervként vádindítványt nem nyújthat be, hogy ne sérüljön az a magyar alkotmányos elv, hogy a közvád monopóliuma az ügyészség számára van fenntartva. Az Integritás Hatóság által előterjesztett felülbírálati indítványt követően azonban bármely természetes vagy jogi személy benyújthat majd vádindítványt (817/I. §.). (79)Emellett az új eljárás szerint lehetőség van ismételt felülbírálati indítvány előterjesztésére (az Integritás Hatóság számára is) abban az esetben, ha – akár az első felülbírálati indítványt követően – az ügyészség vagy a nyomozó hatóság ismét úgy dönt, hogy elutasítja a feljelentést vagy megszünteti a büntetőeljárást (817/H. §.) Ez a lehetőség kizárólag az ügyben korábban felülbírálati indítványt előterjesztő személyt illeti meg. A Bizottság üdvözli továbbá a 817/V. §-ból azon rendelkezés törlését, amely lehetővé tette volna, hogy a legfőbb ügyész rendkívüli jogorvoslattal éljen az eljárás során hozott határozatokkal szemben. (80)Más kötelezettségvállalások ugyanakkor nem kerültek megfelelően átültetésre a bírósági felülbírálatról szóló törvénybe és a végrehajtási rendeletekbe. Konkrétan: i. az a kötelezettségvállalás, hogy 2022. december 31-ig elegendő emberi, infrastrukturális és egyéb erőforrást biztosítanak a Budai Központi Kerületi Bíróságon (beleértve ebből a célból legalább két további bírói és legalább két további bírósági titkári álláshely létesítését) az eljárás megfelelő működésének biztosításához, valamint ii. az a kötelezettségvállalás, mely szerint legkésőbb 2023. december 31-ig sor kerül az eljárás működésének felülvizsgálatára, és szükség esetén legkésőbb 2024. június 30-ig a jogszabályi keretre vonatkozó módosításokat fogadnak el a Bizottsággal folytatott konzultációt követően. (81)Ami az első kötelezettségvállalást illeti, a magyar hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy ezeket az intézkedéseket nem a magyar Kormánynak, hanem a bíróságok igazgatásáért felelős igazságszolgáltatási szervnek kell meghoznia. A Bizottság nem kapott tájékoztatást e kötelezettségvállalás konkrét végrehajtásáról. A második kötelezettségvállalást illetően a Bizottság nem kapott tájékoztatást olyan konkrét rendelkezésről, amely az eljárás felülvizsgálatára, és szükség esetén annak módosítására vonatkozó kötelezettséget állapítana meg. Ezek az elemek még az új jogszabály hatálybalépését követően is érdemben teljesíthetők, tehát jelenleg nem zárják ki a korrekciós intézkedés hatékony végrehajtásának a lehetőségét. A Bizottság ezért továbbra is figyeli majd ezeket a kérdéseket, és Magyarországnak a fenti (17) pontban említett negyedéves jelentései vagy bármely más módon beszerezhető információ alapján szorosan nyomon követi a helyzetet. Ha az említett elemeket nem teljesítik 2023. január 1-jéig, amikor az új eljárás alkalmazandóvá válik, az alááshatja az eljárás hatékonyságát. (82)A Bizottság megállapítja ugyanakkor, hogy egyes rendelkezések olyan mérlegelési mozgásteret építenek be az eljárásba, amely a felülbírálati indítványt (vagy ismételt felülbírálati indítványt) vagy a vádindítványt követő új eljárás kimenetelének befolyásolására is felhasználható, ami veszélyezteti a korrekciós intézkedés hatékonyságát. (83)Mindenekelőtt, az alkalmazandó szabályok nem határozzák meg egyértelműen a felülbírálati indítvány nyomán az ügyész határozatát hatályon kívül helyező bírósági határozat jogkövetkezményeit az ügyész vonatkozásában. A 817/G. §. (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy „[a] nyomozás megindulása vagy az eljárás folytatása esetén az ügyészség vagy a nyomozó hatóság a bírósági határozat indokolásában meghatározottak alapulvételével, felderítetlenség esetén az ott meghatározott hiányosságok kiküszöbölésére törekedve folytatja az eljárást” (utólagos kiemelés). A rendelkezés szövegének megfogalmazása arra enged következtetni, hogy az ügyész bizonyos mérlegelési mozgástérrel rendelkezik, és jogilag nem köteles a bírósági határozatnak teljes mértékben megfelelő határozatot hozni, hanem csupán alapul veheti azt vagy pusztán „törekszik” a felülvizsgáló bíróság által megállapított jogsértések kiküszöbölésére. A Bizottság szigorúbb megfogalmazást javasolt, amely szerint az ügyész köteles lenne „a bíróság határozatának indokolását teljes mértékben tiszteletben tartó” határozatot hozni, és „az ott meghatározott hiányosságokat kiküszöbölni”. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az alkalmazandó szabály révén az ügyész számára biztosított mérlegelési jogkör gyengíti e korrekciós intézkedés hatékonyságát és ezáltal a megfelelőségét, mivel nincs rá garancia, hogy a bírói felülbírálat keretében hozott határozatokat az azok nyomán tett helyes ügyészi intézkedések követik majd. (84)Ezenfelül abban az esetben, ha vádindítvány benyújtásának van helye, a bírói felülbírálatról szóló törvény (817/O. §. és 817/P. §.) értelmében az elsőfokú bíróság ülés tartása és bizonyítási eljárás lefolytatása nélkül megvizsgálja a vádindítvány megalapozottságát. Ez a vizsgálat a formai kritériumok előzetes vizsgálatát egészíti ki, amelyet az új eljárás vezet be. (85)A Bizottság megjegyzi, hogy az elsőfokú bíróságnak a vád megalapozottságára irányuló ilyenfajta vizsgálata nem létezik sem az általános szabályok alapján (ahol az ügyész nyújtja be a vádiratot), sem pedig a pótmagánvádas eljárás keretében (ahol a sértett nyújtja be a vádindítványt). A Bizottság álláspontja szerint ez a vizsgálat tulajdonképpen az elsőfokú bíróság általi előzetes szűrést eredményez, ami azzal a kockázattal jár, hogy az elsőfokú bíróság a bizonyítási eljárást lefolytatását megelőzően állást foglal az ügy érdemében. Az ilyen szűrésnek az a veszélye, hogy az ügyre vonatkozó bizonyítékok felkutatásának és vizsgálatának lehetősége nélkül megelőzi vagy megakadályozza az érdemi határozathozatalt. Emellett a gyakorlatban a Központi Kerületi Bíróság Nyomozási Bírói Csoportja által elvégzett értékelést is felülbírálhatja: ha azután, hogy a nyomozási bíró hatályon kívül helyezte a feljelentést elutasító vagy az eljárást megszüntető eredeti határozatot, és az eljárás a nyomozási bíró döntésének figyelembevétele nélkül, ismét megszüntetésre kerül, akkor az elsőfokú bíróság vizsgálatának következtében előfordulhat, hogy a nyomozási bíró megállapításai anélkül maradtak figyelmen kívül, hogy az elsőfokú bíróság bármely további bizonyítékot megvizsgált volna. Ezen okokból, és a nyomozási bírónak a tárgyalást megelőző szakaszban betöltött alapvető szerepére figyelemmel az elsőfokú bíróság által végzett e további szűrés szükségtelen, és aláássa a korrekciós intézkedés hatékonyságát. (86)Továbbá a Bizottság szolgálatainak rendelkezésére bocsátott jogszabályszöveg záró rendelkezése nem egyértelműen határozza meg ezeknek az új szabályoknak az időbeli hatályát. A szöveg ugyanis nem mondja ki egyértelműen, hogy az új eljárás a 2023. január 1-jét követően tett azon feljelentésekre is alkalmazandó lesz, amelyek olyan bűncselekményekre vonatkoznak – az elévült bűncselekmények kivételével –, amelyeket az állítások szerint ezen időpontot megelőzően követtek el (lásd: 876/C. §. (2)). Konkrétan, a szöveg nem tisztázza, hogy (egy állítólagos, el nem évült bűncselekmény tárgyában) a feljelentést elutasító vagy az eljárást megszüntető, 2023. január 1-jét megelőzően hozott határozat létezése nem szünteti meg a nyomozó hatóság és az ügyészség azon kötelezettségét, hogy a büntetőeljárásról szóló törvény 379. §-a szerint új határozatot hozzon, amely az új eljárás alapján (ismételt) felülbírálati indítvány tárgyát képezheti. Továbbá a szöveg nem rendelkezik arról, hogy az új eljárás alkalmazható azokra 2023. január 1-jét megelőzően tett feljelentésekre is, amelyekre vonatkozóan a nyomozó hatóság vagy az ügyészség még nem hozott határozatot. (87)Ennek alapján a Bizottság megállapítja, hogy a közhatalom gyakorlásával vagy a közvagyon kezelésével kapcsolatos kiemelt bűncselekmények esetén alkalmazandó külön eljárás bevezetésére irányuló – a büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvény módosításaiba foglalt – szabályozási keret nem teljesíti a korrekciós intézkedés által meghatározott kötelezettségvállalásokat, és olyan szabályokat tartalmaz, amelyek aláássák annak hatékonyságát. Amint a tanácsi végrehajtási határozatjavaslat indokolásában kifejtésre került ((96) pont), az intézkedés hatékonyságának biztosítása érdekében Magyarországnak a kötelezettségvállalásait részletes szabályokba foglalva, pontosan meg kellett határoznia. A Magyarország által a kötelezettségvállalásainak konkretizálása gyanánt elfogadott jogi szabályozás a jelenlegi állapotában nem teszi lehetővé a Bizottság számára annak megállapítását, hogy ez a korrekciós intézkedés eredményesen kezeli a nyomozások, vádhatósági eljárások és szankcionálás nem megfelelő hatékonyságával kapcsolatos problémákat. Következtetésképpen a korrekciós intézkedés abban a formában, ahogy végrehajtásra került, nem megfelelő ahhoz, hogy kielégítően kezelje a Bizottság kondicionalitási rendelet szerinti megállapításait. VI.Az audit- és ellenőrzési mechanizmusok megerősítése az uniós támogatás megfelelő felhasználásának biztosítása érdekében

(88)A magyar Kormány vállalta, hogy 2022. augusztus 31-ig létrehoz egy munkacsoportot, hogy a megfelelő rendelkezéseket beépítsék az uniós támogatások végrehajtásáról szóló, vonatkozó kormányrendeletekbe. E rendelkezések célja, hogy megerősítsék a költségvetési rendelet 61. cikkében foglalt fogalommeghatározás szerinti összeférhetetlenségek hatékonyabb megelőzését, feltárását és korrekcióját szolgáló szabályokat és eljárásokat. E rendelkezéseknek hatékony ellenőrzési mechanizmust kell tartalmazniuk az összeférhetetlenségi nyilatkozatok érvényessége felett. A rendelkezéseknek továbbá arra kell irányulniuk, hogy növeljék az irányító hatóságok és a közreműködő szervek, valamint a Magyarország Helyreállítási és Rezilienciaépítési Tervének végrehajtásával foglalkozó nemzeti hatóság eljárási kapacitásait a megerősített kockázatkezelés, valamint a csalás, a korrupció és a kettős finanszírozás megelőzése, felderítése és korrekciója érdekében. A magyar Kormány arra is kötelezettséget vállalt, hogy létrehozza az összeférhetetlenségi nyilatkozatok és az érdekeltségi nyilatkozatok érvényességének rendszeres ellenőrzéséért felelős Belső Ellenőrzési és Integritási Főigazgatóságot (a továbbiakban: BEIF). Vállalta, hogy megfelelő garanciákat (pl. a magas rangú tisztviselők jelölése, az igazgatói mandátum hosszának meghatározása az elbocsátás lehetősége nélkül) biztosít a Főigazgatóság függetlenségének szavatolására, továbbá hogy megállapítja a nyilatkozatok érvényességének rendszeres ellenőrzésére vonatkozó szabályokat. A magyar Kormány kötelezettséget vállalt arra is, hogy biztosítja az EUTAF számára a szükséges pénzügyi és emberi erőforrásokat, az uniós támogatások hatékony és eredményes felhasználásának garantálása, az EUTAF függetlenségének megóvása, valamint annak lehetővé tétele érdekében, hogy az EUTAF ellássa a jelenlegi feladatait és azokat a további feladatokat is, amelyeket több korrekciós intézkedés a feladatkörébe utalt. (89)Ezen intézkedés kulcsfontosságú végrehajtási lépései a következők voltak: i. a munkacsoport 2022. augusztus 31-ig történő felállítása, ii. a BEIF 2022. szeptember 30-ig történő létrehozása a Miniszterelnökség alatt, valamint iii. a vonatkozó kormányrendeletek módosításainak elfogadása 2022. szeptember 30-ig. (90)Magyarország a következő lépéseket tette a vonatkozó kulcsfontosságú végrehajtási lépések végrehajtása érdekében. (91)A korrekciós intézkedésnek megfelelően a vonatkozó határidőn belül létrehozta a munkacsoportot a Miniszterelnökség uniós források kezeléséért, ellenőrzéséért és auditjáért, valamint az EUTAF-ért felelős szolgálatainak részvételével. A munkacsoport első alkalommal 2022. szeptember 8-án találkozott a Bizottság szolgálataival, és 2022. november elejéig hetente átlagosan két találkozóra került sor. (92)A magyar Kormány 2022. szeptember 30-án elfogadta a következőket: i. a 2014–2020 programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet és a 2021–2027 programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 256/2021. (V. 18.) Korm. rendelet módosításáról szóló 374/2022. (IX. 30.) Korm. Rendelet, valamint ii. a Magyarország Helyreállítási és Ellenállóképességi Terve végrehajtásának alapvető szabályairól és felelős intézményeiről szóló 373/2022. (IX. 30.) Korm. Rendelet. A kormányrendeletek ugyanazon a napon hatályba léptek egyes – kiváltképpen az összeférhetetlenségi nyilatkozatokkal kapcsolatos – rendelkezések kivételével. (93)A magyar Kormány 2022. november 15-én elfogadta a 373/2022. (IX. 30.) Korm. Rendeletet, a 256/2021. (V. 18.) Korm. Rendeletet és a 272/2014. (XI. 5.) Korm. Rendeletet módosító 463/2022. (XI. 15.) Korm. Rendelet, amely november 15-re előrehozta az említett összeférhetetlenségi rendelkezések hatálybalépését. Végül az Országgyűlés 2022. október 4-én elfogadta az európai uniós költségvetési források felhasználásának ellenőrzésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2022. évi XXVIII. törvényt, amelyet 2022. október 10-én hirdettek ki és 2022 október 13-án lépett hatályba. A törvény az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter munkaszervezetében (vagyis a Miniszterelnökségen) létrehozta a BEIF-t. A magyar Kormány 2022. november 15-én a salátatörvény részeként e törvény módosításáról szóló törvényjavaslatot terjesztett az Országgyűlés elé. A salátatörvény Országgyűlésnek történő benyújtását követően a magyar hatóságok a novemberi levél mellékleteként megküldték a Bizottság szolgálatainak a módosított jogszabályszöveg tervezetét. A módosító törvény, amely 2022. november 22-én elfogadásra került, tükrözi a Bizottság által november 19-én megkapott jogszabályszövegben szereplő változtatásokat. 2022. szeptember 30-án kinevezték a BEIF (2022. október 1-jétől 2022. december 31-ig tartó időszakra) megbízott igazgatóját. (94)A korrekciós intézkedésnek megfelelően, a 373/2022. (IX. 30.) Korm. Rendeletet, a módosító 374/2022. (IX. 30.) Korm. Rendelet, valamint a 463/2022. (XI. 15.) Korm. Rendelet olyan rendelkezéseket vezet be, amelyek célja az összeférhetetlenségi esetek hatékonyabb megelőzését, felderítését és korrekcióját szolgáló szabályok és eljárások megerősítése, összhangban a költségvetési rendelet 61. cikkével, valamint az összeférhetetlenségek költségvetési rendelet szerinti elkerüléséről és kezeléséről szóló bizottsági iránymutatással. Az új rendelkezések kiterjednek az összeférhetetlenség látszatának fogalmára, valamint hatékony ellenőrzési mechanizmust biztosítanak az összeférhetetlenségi nyilatkozatok érvényessége felett. A módosított kormányrendeletek szerint a nemzeti hatóságok érintett alkalmazottai a jogviszony létesítésekor vagy az intézményrendszer valamely szereplőjével kapcsolatos tevékenység megkezdését megelőzően általános összeférhetetlenségi nyilatkozatot és érdekeltségi nyilatkozatot tesznek. Emellett bármely eljárási cselekmény megkezdését megelőzően összeférhetetlenségi nyilatkozatot is tesznek. A végső kedvezményezettek, a szállítók, az alvállalkozók és a projekt előkészítésében és megvalósításában részt vevők összeférhetetlenségi nyilatkozatot tesznek a bizottsági iránymutatás szerinti esetekben. Az új rendelkezések értelmében a BEIF – saját munkatársai és az audit hatóság munkatársai által tett nyilatkozatok kivételével (amelyeket helyette az Integritás Hatóság ellenőriz) – két évre szóló ellenőrzési terv alapján mintavételesen ellenőrzi a nyilatkozatok valóságtartalmát, évente az összeférhetetlenségi nyilatkozat benyújtására kötelezettek számának legalább 5 %-ára kiterjedően, valamint ellenőrzi az összeférhetetlenség bármely gyanúját, amelyet bejelentettek a részére. Az összes szereplő összeférhetetlenségi nyilatkozatok benyújtására vonatkozó kötelezettsége és azoknak a BEIF által elvégzendő ellenőrzése 2022. november 15. óta alkalmazandó. (95)A módosított kormányrendeletek előírják, hogy biztosítani kell az érzékeny pozíciókban dolgozó, különösen szabálytalanságok kezelésével, ellenőrzésekkel és kockázatértékeléssel foglalkozó alkalmazottak rendszeres és hatékony felügyeletét, és rendszeres rotációját. Ezt egy külön módszertan keretében tovább fogják fejleszteni. A Bizottság nyomon követi majd e kötelezettségvállalás gyakorlati végrehajtását. Ezenfelül a megfelelő adatgyűjtés biztosítására vonatkozó kötelezettségvállalásnak és az Arachne kockázatkezelő rendszerre vonatkozó korrekciós intézkedésnek megfelelően (lásd alább a részletesebb értékelést), a módosított kormányrendeletek olyan rendelkezéseket tartalmaznak, amelyek biztosítják az adatoknak az Arachne kockázatkezelő rendszer részére történő megküldését, mellékleteikben pedig megadják az Arachne kockázatkezelő rendszer részére küldendő releváns adatmezőket. A módosított kormányrendeletek előírják továbbá az Arachne kockázatkezelő rendszer minden funkciójának következetes, rendszeres és kiterjedt alkalmazását és figyelembevételét az uniós finanszírozással kapcsolatos döntések előkészítése és meghozatala során. (96)Az Integritás Hatóságról szóló, 2022. október 10-én elfogadott és 2022. október 11-én hatályba lépett törvénynek a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény módosításáról szóló 81. §-a úgy rendelkezik, hogy az ajánlattevők nem vehetnek részt közbeszerzési eljárásokban, amennyiben az adott közbeszerzési eljárás tekintetében releváns összeférhetetlenségi helyzetben vannak. (97)A korrekciós intézkedésnek megfelelően a BEIF-ről szóló jogszabály releváns garanciákkal (pl. a felementési eljárás tekintetében) övezi a BEIF teljes mértékben független szerepét. Hangsúlyozza továbbá annak az uniós költségvetés pénzeszközeinek felhasználásában érintett szereplőkkel kapcsolatos hatáskörét (a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 29/B. §-ának (3) bekezdése). Ezenfelül a vonatkozó jogszabály egyértelműen leszögezi, hogy az igazgató a feladatait minden más intézmény, szerv, politikai párt, társaság, egyesület, jogi vagy természetes személy általi befolyásolástól mentesen köteles ellátni (29/B. §. (5) bekezdés). A BEIF alkalmazottainak kiválasztása az Integritás Hatóság által jóváhagyott objektív szempontrendszer alapján történik. A Hatóság ellenőrzi az Igazgatóság kormánytisztviselőinek és munkavállalóinak kiválasztását (29/B. §. (6) bekezdés). Továbbá a Hatóság ellenőrzi az Igazgatóság működését, valamint az ügyrend és az irányelvek betartását (29/B. §. (9) bekezdés). A Hatóság hatáskörébe tartozik majd, hogy ellenőrizze a BEIF igazgatója és munkavállalói összeférhetetlenségi nyilatkozatainak és érdekeltségi nyilatkozatainak tartalmát (29/B. §. (9c) bekezdés). Súlyos vagy visszatérő megfelelési problémák esetén az Integritás Hatóság jogosult a BEIF ellenőrzésére (29/B. §. (9) bekezdés). A törvény előírja, hogy a BEIF az Integritás Hatóság kérésére köteles teljes körű hozzáférést biztosítani a Hatóság részére az Igazgatóság által kezelt bármely összeférhetetlenségi nyilatkozathoz és érdekeltségi nyilatkozathoz. A BEIF-nek emellett át kell adnia az Igazgatóság által kezelt valamennyi, a Hatóság jogkörének gyakorlásához szükséges iratot ((29/B. §. (9b) bekezdés b) pont). Az igazgató részletes éves jelentésben tájékoztatja az Integritás Hatóságot az Igazgatóság tevékenységéről, különösen az elvégzett ellenőrzések eredményeiről, a megtett intézkedésekről, a beérkezett bejelentések számáról és a kivizsgált esetekről (((29/B. §. (10) bekezdés). Végezetül a Bizottság üdvözli, hogy Magyarország elfogadta, hogy hamis vagy hibásan kitöltött nyilatkozatok esetén az Integritás Hatóság nem köteles bizonyítani a nyilatkozattevő szándékát. Ezt a salátatörvény részeként 2022. november 22-én elfogadott módosítások is megerősítették. (98)A magyar Kormány 2022. november 15-én a salátatörvény részeként az Országgyűlés elé terjesztette az EUTAF jogállásának módosításáról szóló törvényjavaslatot. Az Országgyűlés 2022. november 22-én elfogadta a törvényjavaslatot. Az EUTAF a jelenlegi jogállása szerinti, az államháztartásért felelős miniszter irányítása alá tartozó központi hivatalként működő központi költségvetési szervből 2023. január 1-jével autonóm államigazgatási szervvé alakul át (1. § (1) bekezdés és 35. §. (1) bekezdés). Az EUTAF költségvetése a központi költségvetés szerkezeti rendjében önálló fejezet. Az EUTAF-nak a saját költségvetésére vonatkozó javaslatát a Kormány változtatás nélkül terjeszti a központi költségvetésről, illetve az annak végrehajtásáról szóló törvényjavaslat részeként az Országgyűlés elé. Az EUTAF költségvetése kizárólag a Főigazgatóság hozzájárulásával módosítható, ha a módosítás megfelelően és nyilvánosan indokolt és nem veszélyezteti a Főigazgatóság feladatainak eredményes és időben való ellátását (2. §.) A főigazgató és a főigazgató-helyettes keresete a nemzetgazdasági havi átlagos bruttó kereset 8,4-szerese, illetve 7,4-szerese (30. §.). A főigazgató dönt a Főigazgatóság illetménypolitikai alapelveiről és a Főigazgatóság foglalkoztatottjainak béren kívüli juttatásairól (31. §). Az EUTAF funkcionális és szakmai függetlenségét fenn fogják tartani. Az EUTAF személyzete továbbra sem kérhet vagy fogadhat el utasításokat az EUTAF ellenőrzési munkájával kapcsolatban. A Bizottság üdvözli az EUTAF-ra irányadó szabályozási keret fenti változtatásait, amely hatékonyan végrehajtja a Magyarország szeptemberi levelében benyújtott kötelezettségvállalásokban foglaltakat. (99)A Bizottság megállapítja, hogy Magyarország megtette a kulcsfontosságú végrehajtási lépést, és hogy a vonatkozó jogszabályszövegek eleget tesznek a korrekciós intézkedésben meghatározott kötelezettségvállalásoknak. VII.Az uniós forrásokból finanszírozott egyajánlatos közbeszerzési eljárások arányának csökkentése (100)A magyar Kormány vállalta, hogy 2022. december 31-re a 2022-es évben egy ajánlattal lezárt, uniós költségvetésből finanszírozott közbeszerzési eljárások egységes piaci eredménytábla módszertanának megfelelően számított arányát 15 % alá csökkenti. Kötelezettséget vállalt arra, hogy feltétel nélkül teljesíti ezt a célt, és időbeli korlátozás nélkül fenntartja azt. A magyar Kormány kötelezettséget vállalt arra is, hogy amennyiben az egyajánlatos eljárások száma bármely naptári évben meghaladná a 15 %-ot, akkor négy hónapon belül további intézkedéseket tesz annak érdekében, hogy előmozdítsa az egyajánlatos közbeszerzések arányának a 15 %-os küszöbérték alá történő csökkentését. A magyar Kormány vállalta, hogy ilyen esetben erről értesíti az Integritás Hatóságot és a Bizottságot. (101)Az intézkedés kulcsfontosságú végrehajtási lépése az EUTAF által az egységes piaci eredménytábla módszertanának való megfelelésre (és adott esetben a Bizottság és a nyilvánosság felé történő minden egyes adatszolgáltatásra) vonatkozóan 2022. szeptember 30-ig elvégzett első ellenőrzés volt. (102)2022. október 7-én a magyar hatóságok megküldték a Bizottság szolgálatai számára az EUTAF által az egyajánlatos eljárásokra vonatkozó módszertan megfelelőségéről kiadott ellenőrzési jelentést. A Bizottság szolgálatainak észrevételeit követően az EUTAF módosította jelentését, és 2022. november 3-án felülvizsgált végleges ellenőrzési jelentést adott ki. Az ellenőrzés megállapította, hogy az alkalmazott módszertan megfelelő volt és összhangban állt az egységes piaci eredménytábla módszertanával, egy pontot kivéve, amelyre vonatkozóan az EUTAF ajánlást fogalmazott meg. A Bizottság nyomon fogja követni az EUTAF ajánlásának megvalósítását a magyar Kormány által a fenti (17) pont szerint nyújtandó jelentéstétel keretében. (103)A Bizottság megállapítja, hogy Magyarország megtette a kulcsfontosságú végrehajtási lépést, és az EUTAF ellenőrzési jelentéséből kellően megbizonyosodott arról, hogy az alkalmazott módszertan összhangban van az egységes piaci eredménytábla által használt módszertannal, amint azt a korrekciós intézkedés megköveteli. Ez az értékelés nem érinti a fenti (100) ponttal összhangban meghatározott 15 %-os küszöbérték elérését. A Bizottság nyomon fogja követni e korrekciós intézkedés végrehajtását a magyar Kormány által a fenti (17) pont szerint nyújtandó jelentéstétel keretében.

VIII.A nemzeti költségvetésből finanszírozott egyajánlatos közbeszerzési eljárások arányának csökkentése (104)Az előző (vii.) korrekciós intézkedéshez hasonlóan a magyar Kormány vállalta, hogy 2024. december 31-re az egy naptári éven belül egy ajánlattal lezárt, nemzeti költségvetésből finanszírozott közbeszerzési eljárások egységes piaci eredménytábla módszertanának megfelelően számított arányát három lépésben 15 % alá csökkenti. Kötelezettséget vállalt arra, hogy feltétel nélkül teljesíti ezt a célt, és időbeli korlátozás nélkül fenntartja azt. A magyar Kormány kötelezettséget vállalt arra is, hogy amennyiben az egyajánlatos eljárások száma bármely naptári évben meghaladná a 15 %-ot, akkor négy hónapon belül további intézkedéseket javasol annak érdekében, hogy előmozdítsa az egyajánlatos közbeszerzések arányának a 15 %-os küszöbérték alá történő csökkentését. A magyar Kormány vállalta, hogy ilyen esetben erről értesíti az Integritás Hatóságot és a Bizottságot. (105)A tanácsi végrehajtási határozatjavaslat indokolásának mellékletével összhangban e korrekciós intézkedésre vonatkozóan nem határoztak meg azonnali kulcsfontosságú végrehajtási lépéseket. A Bizottság nyomon fogja követni e korrekciós intézkedés végrehajtását a magyar Kormány által a fenti (17) pont szerint nyújtandó jelentéstétel keretében. IX.Jelentéstételi eszköz kialakítása az egyetlen ajánlattal lezárt közbeszerzési eljárások ellenőrzésére és bejelentésére (106)Hasonlóan az egyajánlatos közbeszerzési eljárások arányának csökkentéséhez kapcsolódó korrekciós intézkedésekhez (vii. és viii. intézkedés), a magyar Kormány vállalta, hogy 2022. szeptember 30-ig kialakít egy új nyomonkövetési és jelentéstételi eszközt az egyetlen ajánlatot eredményező, nemzeti forrásokból, uniós támogatásból vagy mindkettőből finanszírozott közbeszerzési eljárások arányának mérésére. Kötelezettséget vállalt arra, hogy ezt az eszközt határozatlan ideig fenntartja. A magyar Kormány azt is vállalta, hogy a közbeszerzésért felelős minisztérium az egyajánlatos eljárásokra vonatkozó jelentéstételi eszközzel összegyűjtött információk alapján évente írásos jelentést készít, amelyet minden év február 15-ig közzé kell tennie az Elektronikus Közbeszerzési Rendszer (EKR) honlapján. (107)Az intézkedés kulcsfontosságú végrehajtási lépései a következők voltak: i. az EKR adatain alapuló új nyomonkövetési és jelentéstételi eszköz 2022. szeptember 30-ig történő kialakítása, valamint ii. az EUTAF által 2022. szeptember 30-ig elvégzett ellenőrzés révén annak megerősítése, hogy az eszköz teljes mértékben működőképes és ténylegesen működik. (108)2022. október 7-én a magyar hatóságok megküldték a Bizottság szolgálatai számára az EUTAF által az egyajánlatos eljárásokra vonatkozó nyomonkövetési és jelentéstételi eszközről kiadott ellenőrzési jelentést. A Bizottság szolgálatainak észrevételeit követően az EUTAF 2022. november 3-án felülvizsgált végleges ellenőrzési jelentést adott ki. A jelentés megállapítja, hogy az egyajánlatos eljárásokra vonatkozó jelentéstételi eszközt létrehozták, az működőképes, ténylegesen működik és képes nyomon követni az egyajánlatos közbeszerzési eljárások arányát. A jelentés szerint elvben megállapítható az EKR adataival való összhang. A korrekciós intézkedéssel összhangban a jelentéstételi eszközt 2022. december 31-ig tovább kell fejleszteni, hogy földrajzi paraméterekre vonatkozó adatokat is tartalmazzon. Az első jelentést 2023. február 15-ig kell közzétenni. (109)A Bizottság megállapítja, hogy Magyarország megtette a kulcsfontosságú végrehajtási lépéseket, és hogy az egyajánlatos eljárásokra vonatkozó jelentéstételi eszközt kialakították. Az EUTAF jelentése megerősítette az eszköz működőképességét és tényleges működését, amint azt a korrekciós intézkedés megköveteli. Ez az értékelés nem érinti a további fejlesztéseket és az első jelentés közzétételét, amely alátámasztja a korrekciós intézkedés gyakorlati megvalósulását, amihez a korrekciós intézkedésnek megfelelően hosszabb végrehajtási határidőre van szükség. X.Az Elektronikus Közbeszerzési Rendszer (EKR) fejlesztése az átláthatóság fokozásáért (110)A magyar Kormány kötelezettséget vállalt arra, hogy létrehoz és közzétesz egy olyan adatbázist az EKR honlapján, amely strukturált formában tartalmazza az összes, közbeszerzési eljárásból származó, szerződés odaítéléséről szóló tájékoztatóra vonatkozó információt, beleértve a vállalati azonosító számokat, valamint minden egyes konzorciumi tag és alvállalkozó nevét. Ezt az adatbázist rendszeresen (legalább negyedévente)