[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 5.11.2008

COM(2008) 720 végleges

2007/0249 (COD)

Módosított javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

az Európai Elektronikus Hírközlési Piacfelügyeleti Hatóság létrehozásáról

(a Bizottság előterjesztése az EK-szerződés 250. cikkének (2) bekezdése alapján)

2007/0249 (COD)

Módosított javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

az Európai Elektronikus Hírközlési Piacfelügyeleti Hatóság létrehozásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

1. AZ ELJÁRÁS EDDIGI SZAKASZAI

A Bizottság 2007. november 13-án elfogadta és 2007. november 15-én az Európai Parlament és a Tanács elé terjesztette a végleges COM(2007) 699 javaslatot.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. május 29-én fogadta el véleményét a Bizottság javaslatáról.

A Régiók Bizottsága 2008. június 18-án hozta meg állásfoglalását a Bizottság javaslatáról.

Az Európai Parlament 2008. szeptember 24-én első olvasatban 164 módosítást fogadott el.

2. A JAVASLAT CÉLJA

Az Európai Elektronikus Hírközlési Piacfelügyeleti Hatóság létrehozására irányuló javaslat része az elektronikus hírközlést közösségi szinten szabályozó bizottsági jogszabálycsomagnak, amely egyfelől a szabályozási környezet egyszerűsítését és minőségi javítását, másfelől a belső piac kiteljesítését tűzte ki célul, arra is figyelemmel, hogy a fogyasztók egy dinamikus és országhatárokhoz egyre kevésbé kötött hírközlési piac minden előnyével élhessenek.

Ez a rendeletjavaslat független szakmai testületet kíván felállítani, amely a Bizottság és a nemzeti szabályozó hatóságok munkáját segítené az elektronikus hírközlés közösségi keretszabályozásának végrehajtása terén.

A Hatóság európai szinten járulna hozzá a szabályozó hatóságok nemzeti keretek között végzett szabályozói munkájához, különösen a következők tekintetében: a nemzeti szabályozó hatóságok együttműködési kereteinek megteremtése; a piacok meghatározásának szabályozói felügyelete; korrekciós intézkedések elemzése és végrehajtása; a transznacionális piacok meghatározása; tanácsadás a rádiófrekvenciát érintő kérdésekben; döntéshozatal a számozással kapcsolatos igazgatásban és tanácsadás a számhordozhatóságról; tanácsadás hálózat- és információbiztonsági kérdésekben, valamint általános jellegű információs és tanácsadási tevékenység az elektronikus hírközlési ágazatot érintő kérdésekben.

3. A JAVASLATMÓDOSÍTÁS CÉLJA

A javaslatmódosítás az eredeti javaslat egyes pontjainak módosítására irányul az Európai Parlament javaslatai alapján.

4. AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLTAL ELFOGADOTT MÓDOSÍTÁSOKKAL KAPCSOLATOS MEGJEGYZÉSEK

4.1. A Bizottság által elfogadott módosítások

A Bizottság elfogadhatónak tartja a következő módosításokat: 6., 8., 9., 10., 11., 14., 15., 17., 20., 21., 23., 25., 26., 27., 28., 29., 30., 31., 32., 33., 34., 35., 36., 42., 43., 44., 47., 48., 50., 54., 57., 59., 60., 62., 65., 66., 68., 69., 73., 77., 78., 79., 85., 87., 89., 91., 92., 94., 97., 98., 100., 101., 103., 104., 105., 106., 115., 117., 120., 125., 133., 136., 140., 141., 143., 144., 145., 146., 147., 149., 152., 153., 156., 163. és 166.

4.2. A Bizottság által részben elfogadott, illetve átfogalmazással elfogadható módosítások

A 12., 22., 49., 53., 61., 63., 70., 81., 83., 88., 99., 102., 107., 108., 109., 110., 111., 114., 116., 118., 119., 121., 122., 123., 124., 129., 130., 131., 159., 160., 161. és 168. módosítás.

A Bizottság alapvetően egyetért azzal, hogy az eredetileg javasolt Hatóságtól eltérő testületet kell felállítani, ezért a névváltoztatással kapcsolatban minden módosítást elfogad. A Bizottság az Európai távközlési szabályozók testületének (a „Testület”) létrehozását javasolja.

– 12. módosítás

A Bizottság tehát elfogadja az Európai távközlési szabályozók testülete nevű új szervezet felállítását, a javaslatot pedig a nemzeti szabályozó hatóságok közötti együttműködés fokozását hangsúlyozó, új elemekkel egészíti ki. A Bizottság szintén elfogadhatónak tartja a „(továbbiakban: NSZH)” kifejezés beszúrását az első mondat végére.

12. preambulumbekezdés:

„Ez szükségessé teszi a nemzeti szabályozó hatóságok európai szintű együttműködésének erősítését egy új közösségi szervezetnek, az Európai távközlési szabályozók testületének (a továbbiakban a „Testület” ) a létrehozásával. A BERT Testület a Bizottságnak és a nemzeti szabályozó hatóságoknak (a továbbiakban: NSZH) nyújtott támogatásával hatékonyan hozzájárul a belső piac kiépítésének befejezéséhez. Referenciapontként működik, és függetlensége, az általa nyújtott tanácsok és az általa terjesztett információk színvonala, eljárásainak és működési módszereinek átláthatósága, valamint a számára kijelölt feladatok ellátásában tanúsított gondossága bizalmat kelt.”

– 22. módosítás

A Bizottság elfogadhatónak tartja ezt az új preambulumbekezdést. Noha egyes piacok jellegükből adódóan nem korlátozódnak egyetlen tagállam területére, a Bizottság eddig nem állapította meg ilyen „világszintű” piac meglétét (az Európai Parlament szövegváltozatának állításával ellentétben). A Testületnek pedig inkább az egységes szabályozási megközelítés kialakításában kell szerepet vállalnia. Ezenkívül a „globális távközlési szolgáltatás (GTS)” fogalmát, amelynek meghatározása a keretszabályozás egyéb részeiben sem szerepel, a Bizottság „határokon átnyúló üzleti szolgáltatásokra” javasolja módosítani.

(22a) preambulumbekezdés (új):

„A határokon átnyúló üzleti szolgáltatások kimondottan abba a körbe tartoznak, ahol szükség lehet az engedélyezési feltételek harmonizálására. Általánosan elismert tény, hogy ezek a szolgáltatások, amelyek különböző országokban, és gyakran különböző földrészeken található részlegekkel rendelkező multinacionális társaságok számára jelentenek üzleti hang- és adatszolgáltatást, természetüknél fogva átnyúlnak a nemzeti határokon, Európán belül pedig páneurópaiak. A BERT-nek Testületnek szerepet kell vállalnia a közös szabályozási megközelítés kialakítás ában annak érdekében, hogy az integrált, egységes szolgáltatások előnyei egész Európára kiterjedjenek.”

– 49. módosítás

A Bizottság elfogadhatónak tartja az új bekezdés beiktatását, amely tisztázza a Testület szerepét a nemzeti szabályozó hatóságok viszonylatában, s így javít az eredeti bizottsági javaslaton. A Bizottság a Testület szerepének meghatározásakor a szervezeti támogatásra való utalást javasolja. A „közös álláspontokat és megjegyzéseket fogad el” mondat azonban törlendő, mivel felesleges ismétlés, és a javaslat 3. cikkében már szerepel.

1. cikk, (3) bekezdés:

„A BERT Testület feladatait a nemzeti szabályozó hatóságokkal és a Bizottsággal együttműködve végzi.

A BERT Testület az információcsere és a nemzeti szabályozó hatósági döntések egységességének eszközeként működik. Szervezeti alapot támogatást biztosít a nemzeti szabályozó hatóságok döntéshozatala számára. Közös álláspontokat és megjegyzéseket fogad el. Tanácsot ad továbbá a Bizottság számára és minden, a keretirányelv és az egyedi irányelvek által rájuk bízott feladatukat képező területen segíti az nemzeti szabályozó hatóságokat.”

– 53. módosítás

A Bizottság kedvezően ítéli meg annak egyértelműsítését, hogy a Testület szerepet játszik a korrekciós intézkedések alkalmazásában jelentkező következetesség növelésében. Az általános fejlemények nyomon követése – jóllehet a rendelet 21. cikke szerinti értelemben nem kifogásolható – mégsem fogadható el, mert a végrehajtás figyelemmel kísérése bizottsági hatáskör. Ezen túlmenően a „közös álláspontok” kifejezés a közösségi jogban használatos terminus, így a „közös szemléletmódok” kifejezéssel helyettesítendő.

3. cikk, aa) pont (új):

„közös álláspontokat szemléletmódokat, iránymutatásokat és legjobb gyakorlatokat dolgoz ki a szabályozási jogorvoslatok nemzeti szintű bevezetéséhez , és nyomon követi tagállami végrehajtásukat; ”

– 61. módosítás

Ez a módosítás a Testület munkájának egy fontos aspektusára hívja fel a figyelmet a határokon átnyúló szolgáltatások vonatkozásában. A rendelkezés azonban némi módosításra szorul, mégpedig a „globális távközlési szolgáltatások” fogalmának elhagyására, amelyet a keretszabályozás nem határoz meg, és mindvégig homályos marad. Tanácsos lenne emellett a határokon átnyúló szolgáltatások biztosítását szabályozó rendelkezésekre „közös szabályok”-ként hivatkozni. Végül pedig a „közös álláspontok” kifejezés a közösségi jogban használatos terminus, így a „közös szemléletmódok” kifejezéssel helyettesítendő.

3. cikk, ia) pont (új):

„a szabályozás egységességének növelése, valamint a páneurópai közös szabályok és az egységes páneurópai piac fellendítése érdekében kidolgozza a határokon átívelő az olyan páneurópai kérdésekben alkalmazandó közös szemléletmódokat álláspontokat, mint például a globális távközlési szolgáltatások.”

– 63. módosítás

A Bizottság elfogadhatónak tartja az első mondat bizonyos módosításait, ugyanakkor túlzottnak ítéli a Bizottsággal szemben támasztott követelményt a Testülettel való konzultációra vonatkozóan. A Bizottság egyetért az utolsó mondat beiktatásával, mivel az Európai Parlamenttel való együttműködés – különösen a jogalkotási tevékenységgel összefüggésben – javíthat az eljáráson és a kérdéses törvény minőségén.

4. cikk, (2) bekezdés:

„A Bizottság a keretirányelv és az egyedi irányelvek rendelkezései összehangolt alkalmazásának elősegítése érdekében a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 19. cikke alapján kibocsátandó ajánlások vagy elfogadandó határozatok kidolgozásában is kér het i a BERT Testület segítségét . Az Európai Parlament szintén kérhet ilyen segítséget a BERT-től Testülettől , ahogyan az ésszerűen elvárható a Szerződés 193. cikkének értelmében végrehajtott bármely vizsgálattal vagy a BERT Testület feladatainak körébe tartozó jogszabályokkal kapcsolatban.”

– 70. módosítás

A Bizottság elfogadhatónak tartja ezt a módosítást, amelyet a határokon átnyúló szolgáltatások ösztönzésére vonatkozó új 3. ia) pont fényében kell értelmezni. A rendelkezés szövegét azonban módosítani kell, mert helyénvalóbb lenne a határokon átnyúló szolgáltatások biztosítását szabályozó rendelkezésekre „közös szabályok”-ként hivatkozni, illetőleg a „ globális távközlési szolgáltatókat ” „határokon átnyúló szolgáltatásokat” nyújtó szolgáltatóknak nevezni.

4. cikk, (3) bekezdés, pa) pont (új):

„a közös páneurópai szabályok és a határokon átnyúló üzleti szolgáltatásokat biztosító szolgáltatók globális távközlési szolgáltatók számára támasztandó követelmények kidolgozásának biztosítására irányuló intézkedések.”

– 81. módosítás

A Bizottság elfogadhatónak tartja azt az elképzelést, hogy a Testület a Bizottság tanácsadója legyen és szorosan együttműködjön az RSPG-vel a rádióspektrumot illetően hatáskörébe tartozó kérdésekben. Nem tudja azonban elfogadni az RSPG és az RSC számára nyújtott tanácsadást, mivel egy tanácsadó testület vagy bizottság nem látható el szaktanácsokkal. A Bizottság elfogadhatónak ítéli a tanulmányok és felülvizsgálatok említésének mellőzését, illetve az „adott esetben” és az „…amelyekre ez kihat” pontosítások beszúrását azon az alapon, hogy az új testület korlátozott hatáskörrel rendelkezik majd a rádióspektrumot érintő kérdésekben.

10. cikk, (1) bekezdés:

„A BERT Testület kérés esetén tanácsot ad a Bizottság számára és szorosan együttműködik a rádióspektrum-politikával foglalkozó csoporttal (a továbbiakban: RSPG) vagy a rádióspektrum-bizottság (a továbbiakban: RSC) számára az adott esetnek megfelelően a BERT hatáskörébe tartozó olyan ügyekkel kapcsolatban, amelyek érintik a rádiófrekvenciák elektronikus hírközlés céljára történő közösségi használatát, vagy amelyekre ez a használat kihat . A BERT az adott esetben szorosan együttműködik az RSPG-vel és az RSC-vel. ”

– 83. módosítás

A Bizottság elfogadhatónak tartja, hogy a Testület hozzájárulhat a bizottsági jelentések elkészítéséhez, ám kifogásolja az RSPG-re és az RSC-re való utalást, mert az RSPG és az RSC nem készít jelentéseket. A „bármely más illetékes szervezet” kifejezés szintén elfogadhatatlan, mert túl általános.

10. cikk, (4) bekezdés:

„A BERT Testület adott esetben hozzájárul a Bizottságnak , az RSPG és az RSC vagy bármely más illetékes szervezet jelentéseiben az elektronikus hírközlési ágazatban és ágazatpolitikában várható frekvenciafejlesztésekről, valamint az esetleges tennivalókról és kihívásokról szóló jelentéseinek elkészítéséhez .”

– 88. módosítás

A Bizottság elfogadhatónak ítéli az első mondat első felének átfogalmazott változatát, ugyanakkor nem tartja helyénvalónak azt a javaslatból adódó helyzetet, mely szerint a Testület szaktanácsadást biztosítana egy tanácsadó szervezet (RSPG) és egy bizottság (RSC) számára. A Bizottság álláspontja szerint még pontosításra szorul, milyen hatáskörökkel rendelkezik a Testület a spektrum-/számhasználati jogok közös kiválasztási eljárásával kapcsolatban.

13. cikk, első albekezdés:

„ A Bizottság felkérheti a BERT-et Testületet, hogy terjesszen véleményt a Bizottság , az RSPG vagy az RSC elé a 2002/20/EK irányelv (engedélyezési irányelv) 6b. cikkében előírt közös kiválasztási eljárás alapján megadott rádióspektrum- és számhasználati jogok visszavonásáról.”

– 99. módosítás

A Bizottság elfogadhatónak ítéli a spektruminformációs jegyzékkezelésre való utalás törlését azon az alapon, hogy az új testület korlátozott hatáskörrel rendelkezik majd a rádióspektrumot érintő kérdésekben. A Bizottság ugyanakkor nem tartja elfogadhatónak a barangolási (roaming) adatbázis-kezelés említésének mellőzését. A barangolásról szóló rendelet a keretszabályozás része, a Testületnek pedig feladata, hogy a Bizottságot és a nemzeti szabályozó hatóságokat segítse a keretszabályozás érvényesítésében. A Testület – helyzeténél fogva – kifejezetten alkalmas ennek megvalósítására. E szövegrész elhagyása megfosztaná a Bizottságot, a nemzeti szabályozó hatóságokat és a fogyasztókat ettől a barangolásra vonatkozó keretszabályozás végrehajtásában segítséget jelentő, közvetlenül alkalmazható eszköztől.

20. cikk:

„A spektruminformációs jegyzék és a mobil barangolási (roaming) adatbázis kezelése

A Testület felelős a Közösségben való barangolás (roaming) esetében a mobiltelefon-szolgáltatást igénybe vevő ügyfelek számára nyújtott hang- és adatszolgáltatások árait tartalmazó adatbázis kezeléséért és közzétételéért, amely adott esetben tartalmazza a Közösség legkülső régióiban indított és fogadott roaming hívások költségeit is. A Testület figyelemmel kíséri, és évente jelentésben teszi közzé ezeknek az áraknak az alakulását.”

– 102. módosítás

A Bizottság elfogadhatónak ítéli az első mondat első felének átfogalmazását és az utolsó mondat beillesztését. Elfogadhatatlannak tartja azonban „az éves jelentés közzétételével együtt” szövegrész áthelyezését a mondatban, így az eredeti változat megőrzése mellett foglal állást.

21. cikk, (3) bekezdés:

„A Bizottság felkérheti a BERT-et Testületet, hogy az éves jelentés közzétételével együtt nyilvánítson véleményt azokról az intézkedésekről, amelyek alkalmasak lehetnek a fenti (1) bekezdésben foglalt kérdések elemzésekor feltárt problémák megoldására, az éves jelentés közzétételével együtt . Ezt a véleményt az Európai Parlament számára kell előterjeszteni.”

– 107. módosítás

A Bizottság egyetért a d), e) és f) pont kihúzásával, azonban nem tudja elfogadni az igazgatási tanácsra vonatkozó szövegrész törlését. A Parlament eddigiekben képviselt szemlélete számos jogi, intézményi és költségvetési aggályt vet fel. A Parlament által elképzelt szerkezeti felépítés értelmezéséhez további pontosítás szükséges, különösen a közösségi hatáskörök védelmében és a Bizottság szerepének fenntartása érdekében, a nemzeti szabályozó hatóságok függetlenségének tiszteletben tartása mellett.

24. cikk:

„A BERT Testület testületei

A BERT-et Testületet a következők alkotják:

a) igazgatási szabályozói tanács

b) szabályozói tanács

c) ügyvezető igazgató.”

– 108. módosítás

A Bizottság az egységes „közösségi megközelítést” garantáló igazgatási tanácsra való utalás törlését elfogadhatatlannak tartja. A Testület pontos felépítését oly módon kell meghatározni, hogy az megőrizze a közösségi hatásköröket és fenntartsa a Bizottság szerepét, de egyben biztosítsa a nemzeti szabályozó hatóságok önállóságát.

25. cikk, (1) bekezdés:

„Az igazgatási szabályozói tanács tizenkét tagból áll. Hatot a Bizottság, hatot pedig a Tanács nevez ki tagállamonként egy-egy tagja van, aki a független NSZH-k vezető i vagy kijelölt magas szintű képviselő i közül , akik felelősek a szabályozási keret napi szintű alkalmazásáért a tagállam ok ban . A nemzeti szabályozó hatóságok tagállamonként egy póttagot jelölnek ki. A Bizottság a szabályozói tanács előzetes beleegyezésével az ülésen megfigyelőként vesz részt.”

– 109., 110., 111., 116., 118., 119., 122., 123. és 124. módosítás

A Bizottság nem tudja elfogadni a Parlament által felvázolt struktúrát, és különösen az igazgatási tanácsra való hivatkozás szabályozói tanáccsal való helyettesítését a 109., 110., 111., 116., 118., 119., 122., 123. és a 124. módosításban. Ennek megfelelően a szabályozói tanács kifejezést igazgatási tanácsra kell módosítani az említett 109., 110., 111., 116., 118., 119., 122., 123. és 124. módosításban.

– 114. módosítás

A Bizottság nem tudja elfogadni az igazgatási tanácsra vonatkozó szövegrész törlését. Helyénvalónak tartja ugyanakkor a szabályozói tanács szerepének erősítését az ügyvezető igazgatói státus létrehozásával.

26. cikk, (1) bekezdés:

„Az igazgatási szabályozói tanács a szabályozói tanáccsal való egyeztetést követően, amikor is annak módja nyílik a 29. cikk (2) bekezdésében említett jelöltlistát elutasítani vagy elfogadni, és arról jelöltet választani, [26. cikk (13b)] az említett rendelkezéssel összhangban kinevezi az ügyvezető igazgatót. A szabályozói tanács hoz meg minden határozatot a BERT 3. cikkben felsorolt feladatainak teljesítésével kapcsolatban.”

– 121. módosítás

A Bizottság nyugtázta, hogy a Tanács és a Parlament közös álláspontja szerint az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség független marad az új testülettől, ennek megfelelően elfogadja a hálózatbiztonsági főtisztviselőre való hivatkozás ügyvezető igazgatóra történő módosítását. A Bizottság elfogadhatatlannak tartja ugyanakkor az egységes közösségi megközelítést biztosító igazgatási tanácsra vonatkozó szövegrész törlését.

26. cikk, (8) bekezdés:

„Az igazgatási szabályozói tanács fegyelmi jogkört gyakorol az ügyvezető igazgató felett.”

– 129. és 130. módosítás

A Parlament által felvázolt struktúrát a Bizottság elfogadhatatlannak tartja. A Közösség érdekeinek védelme érdekében az igazgatási tanácsot fenn kell tartani. Következésképpen a 129. és 130. módosítás nem fogadható el, és vissza kell állítani a szabályozói tanácsra vonatkozó 27. és 28. cikket.

– 131. módosítás

A Bizottság a szöveg bizonyos részeinek módosítását javasolja annak érdekében, hogy érvényesüljön az a koncepció, mely szerint az „ügyvezető” igazgató nem fogadhat el semmilyen utasítást sem a tagállamoktól, sem állami vagy magánérdekeltségű szervezettől.

29. cikk, (1) bekezdés:

„ A BERT-et Testületet ügyvezető igazgatója vezeti, aki a szabályozói tanács felé tartozik elszámolással és annak utasításai iránymutatása szerint jár el feladatai ellátása során. Az ügyvezető igazgató más módon nem kérhet, és nem fogadhat el semmilyen utasítást sem kormánytól, sem szervezettől.”

– 132. módosítás

Helyénvaló arra a módosított eljárásra hivatkozni, melynek értelmében a szabályozói tanács véleményezheti az ügyvezető igazgatói poszt várományosait felsoroló jelöltlistát, és arról jelöltet választhat.

29. cikk, (2) bekezdés:

„Az ügyvezető igazgatót – az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások terén elért érdemei, alkalmassága és tapasztalata alapján – a 26. cikk (1) bekezdésének értelmében a szabályozói tanáccsal való egyeztetést követően az igazgatási tanács nevezi ki, a Bizottság által előterjesztett jegyzékben felsorolt legalább két jelölt közül. Kinevezése előtt az igazgatási szabályozói tanács által kiválasztott jelöltet alkalmasságával kapcsolatban az Európai Parlament és a Bizottság nem kötelező erejű véleményt nyilváníthat. E célból a jelöltet felkérhetik, hogy tegyen nyilatkozatot az Európai Parlament illetékes bizottsága előtt, és válaszoljon a képviselők által feltett kérdésekre.”

– 159. módosítás

A Bizottság elfogadhatónak tartja az Európai Parlament által javasolt egyszerűsítést azzal a kikötéssel, hogy vissza kell állítani az igazgatási tanácsra való hivatkozást. A Parlament által vázolt szerkezeti felépítés értelmezéséhez további pontosítás szükséges, különösen a közösségi hatáskörök védelmében és a Bizottság szerepének fenntartása érdekében, a nemzeti szabályozó hatóságok függetlenségének tiszteletben tartása mellett.

44. cikk:

„ A BERT Testület alkalmazottai, az igazgatási tanács tagjai , a szabályozói tanács tagjai és az BERT ügyvezető igazgató évente kötelezettségvállalási nyilatkozatot és érdekeltségi nyilatkozatot tesznek, amelyben nyilatkoznak a függetlenségüket esetleg befolyásoló mindenfajta közvetlen vagy közvetett érdekeltségük hiányáról. Ezeket a nyilatkozatokat írásban kell megtenni.”

– 160. módosítás

A Bizottság elfogadhatónak tartja az Európai Parlament által javasolt egyszerűsítést azzal a kikötéssel, hogy vissza kell állítani az igazgatási tanácsra való hivatkozást. A Parlament által vázolt szerkezeti felépítés értelmezéséhez további pontosítás szükséges, különösen a közösségi hatáskörök védelmében és a Bizottság szerepének fenntartása érdekében, a nemzeti szabályozó hatóságok függetlenségének tiszteletben tartása mellett.

45. cikk, (2) bekezdés:

„A Hatóság Testület gondoskodik arról, hogy a nyilvánosság és bármely érdekelt fél tárgyilagos, megbízható és könnyen hozzáférhető tájékoztatást kapjon, különösen – adott esetben – a Hatóság Testület munkájának eredményeit illetően. Nyilvánosságra hozza továbbá az igazgatási tanács tagjai, a szabályozói tanács tagjai és az ügyvezető igazgató által tett érdekeltségi nyilatkozatokat .”

– 161. módosítás

A Bizottság elfogadhatónak tartja az Európai Parlament által javasolt egyszerűsítést azzal a kikötéssel, hogy vissza kell állítani az igazgatási tanácsra való hivatkozást. A Parlament által vázolt szerkezeti felépítés értelmezéséhez további pontosítás szükséges, különösen a közösségi hatáskörök védelmében és a Bizottság szerepének fenntartása érdekében, a nemzeti szabályozó hatóságok függetlenségének tiszteletben tartása mellett.

46. cikk, (2) bekezdés:

„A BERT Testület igazgatási tanácsára, szabályozói tanácsának tagjaira, az ügyvezető igazgatóra, a külső szakértőkre és a BERT Testület alkalmazottaira feladataik megszűntét követően is vonatkoznak a Szerződés 287. cikke szerinti titoktartási előírások.”

– 168. módosítás

A cikknek minden pénzügyi forrást meg kell neveznie, ezért a Bizottság nem tudja elfogadni az „elsősorban” kifejezés használatát. A Bizottság ugyanakkor elfogadja az a) és b) pontot. A nemzeti szabályozó hatóságok pénzügyi hozzájárulása elfogadható, amennyiben az eredeti bizottsági javaslat szerint önkéntes alapon történik. A hozzájárulás kötelezővé tétele egyes nemzeti szabályozó hatóságokat ugyanis nehéz helyzetbe hozhat, ha szűkös pénzügyi forrásaik miatt nehezen tudnak hozzájárulni a Testület finanszírozásához. Ebből eredően a Bizottság nem tudja elfogadni a d) pontot, amely a kötelező nemzeti finanszírozás mértékének meghatározásához szab határidőt. A Bizottság a c) pontot elfogadhatónak tartja, azzal a megjegyzéssel, hogy a gyakorlatban ez a kötött keretszám kivitelezhetetlen lesz, mivel a Testületnek saját szükségleteihez igazodva kell személyzetet kijelölnie. Célszerűbb lenne tehát a c) pontot más bekezdésbe illeszteni.

36. cikk, (1) bekezdés:

„(1) A BERT Testület bevételei és forrásai elsősorban a következőkből állnak:

a) a költségvetési hatóság döntése értelmében és a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló intézményközi megállapodás 47. pontjával összhangban az Európai Unió általános költségvetésének (a Bizottságra vonatkozó szakasz) megfelelő fejezeteiben szereplő közösségi támogatás;

b) a tagállamok egyes nemzeti szabályozó hatóságoktól nemzeti szabályozó hatóságaitól kapott önkéntes pénzügyi hozzájárulás. Minden egyes tagállam biztosítja, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok rendelkeznek a BERT működésében való részvételhez szükséges megfelelő pénzügyi forrásokkal;

(2) c) a szakszemélyzet bizonyos hányadát – a szakszemélyzet 50%- áig – a nemzeti hatóságoktól érkező kiküldött tagállami szakértők kell, hogy adják.

d) a szabályozói tanács legkésőbb hat hónappal e rendelet hatálybalépését követően meghatározza a b) pontban említett, az egyes tagállamok által nyújtott pénzügyi hozzájárulás mértékét ;

e) a költségvetési szerkezet megfelelőségét és a tagállamok megfelelését 2014 . január 1-ig felül kell vizsgálni.”

4.3. A Bizottság által elutasított módosítások

A Bizottság nem tartja elfogadhatónak a 4., 5., 7., 13., 16., 18., 19., 24., 37., 38., 39., 40., 41., 45., 46., 51., 52., 55., 56., 58., 64., 67., 71., 72., 74., 75., 76., 80., 82., 84., 86., 90., 93., 95., 96., 112., 113., 126., 127., 128., 134., 135., 137., 138., 139., 142., 148., 150., 151., 154., 155., 157., 158., 162., 164., 165. és 167. módosítást.

5. MÓDOSÍTOTT JAVASLAT

Tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződés 250. cikkének 2. bekezdésére a Bizottság a fentiek szerint módosítja javaslatát.

MÓDOSÍTOTT PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

1. A JAVASLAT CÍME:

MÓDOSÍTOTT JAVASLAT AZ EURÓPAI ELEKTRONIKUS HÍRKÖZLÉSI PIACFELÜGYELETI HATÓSÁG LÉTREHOZÁSÁRÓL SZÓLÓ EURÓPAI PARLAMENTI ÉS TANÁCSI RENDELETRE

2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ IRÁNYÍTÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERET

Szakpolitikai terület: Információs társadalom

Tevékenység: Elektronikus hírközlési politika

3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK

3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek (korábban: BA-tételek)), beleértve a következő megnevezéseket:

A javaslat új költségvetési tételeket tartalmaz az 1. és a 2. cím, valamint a 3. cím esetében:

09.02.04.01. Európai távközlési szabályozók testülete – Támogatás az 1. és a 2. cím alapján

09.02.04.02. Európai távközlési szabályozók testülete – Támogatás a 3. cím alapján

3.2. A fellépés és a pénzügyi kihatás időtartama:

2010–2015

A 2013. utáni minden új előirányzatról a költségvetési hatóság új pénzügyi tervének függvényében kell dönteni.

3.3. Költségvetési jellemzők:

Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Csatlakozni kívánó országok hozzájárulásai | A pénzügyi terv fejezete |

09.02.04.01. | nem köt. | Diff | IGEN | IGEN | NEM | 1a. sz. |

09.02.04.02. | nem köt. | Diff | IGEN | IGEN | NEM | 1a. sz. |

4. FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE

4.1. Pénzügyi források

4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintése

millió EUR (három tizedesjegyig)

Kiadás típusa | Szakasz száma | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Összesen |

09.02.04.02. Európai távközlési szabályozók testülete – Támogatás a 3. cím alapján |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | 8.1. | a | 0,900 | 1,410 | 1,440 | 1,460 | 5,210 |

Kifizetési előirányzatok | b | 0,900 | 1,410 | 1,440 | 1,460 | 5,210 |

09.02.04.01. Európai távközlési szabályozók testülete – Támogatás az 1. és a 2. cím alapján |

Személyi és kapcsolódó kiadások (NDE) | 8.2.4. | d | 1,786 | 2,810 | 2,810 | 2,810 | 10,216 |

Igazgatási kiadások, a személyi és kapcsolódó költségek kivételével | 8.2.5. | e | 0,784 | 1,220 | 1,220 | 1,220 | 4,444 |

Összesen | 2,570 | 4,030 | 4,030 | 4,030 | 14,660 |

A fellépés indikatív összköltsége |

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | a+d+e | 3,470 | 5,440 | 5,470 | 5,490 | 19,870 |

TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | b+d+e | 3,470 | 5,440 | 5,470 | 5,490 | 19,870 |

4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőség

⎭ A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással.

♦ A javaslat miatt a pénzügyi terv vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.

♦ A javaslat miatt szükség lehet az intézményközi megállapodás[1] rendelkezéseinek alkalmazására (azaz rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a pénzügyi terv módosítására).

4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás

♦ A javaslatnak nincs kihatása a bevételre

⎭ A javaslatnak van pénzügyi kihatása. Az alábbi táblázat óvatos becslés a tagállamok jogalap szerint biztosított önkéntes hozzájárulásáról:

millió EUR (egy tizedesjegyig)

A fellépést megelőzően 2009 | A fellépés után |

Költségvetési tétel | Bevétel | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

a) Bevétel abszolút összege | 0 | 0,2 | 0,4 | 0,5 | 0,5 |

b) A bevétel változása | eltérés | 0,2 | 0,2 | 0,1 | 0 |

4.2. Teljes munkaidős egyenértékben kifejezett személyi állomány (beleértve a tisztviselőket, az ideiglenes és a külső személyi állományt) – a részleteket lásd a 8.2.1. pontnál

Éves szükséglet | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

A személyi állomány teljes létszáma | 18 | 28 | 28 | 28 |

5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK

5.1. Rövid vagy hosszú távon megvalósítandó célkitűzések

A keretirányelv és az egyedi irányelvek hatókörén belül a Testület hozzájárul az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások belső piacának jobb működéséhez, ideértve különösen a Közösség egész területére kiterjedő, határokon átívelő elektronikus hírközlést. A Testület a nemzeti szabályozó hatóságok tapasztalataira támaszkodva EU-szintű tudásközpontként működik az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások terén.

5.2. A közösségi részvételből adódó többletérték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiája

Az elektronikus hírközlési szabályozási keretrendszer következetes alkalmazása előmozdítja a versenyt és hozzájárul a versenyképesség javulásához.

A határokon átnyúló szolgáltatások fejlődését gátolhatja az eltérő nemzeti feltételeknek való megfelelés szükségessége. Egy közösségi szintű testület hozzájárulhat e gát felszámolásához és csökkentheti a vállalkozások adminisztratív terheit.

5.3. A javaslat céljai, az attól várt eredmények, valamint a kapcsolódó mutatók a tevékenységalapú irányítás keretében

A nemzeti és transznacionális piacok meghatározásával és elemzésével kapcsolatos tevékenységek tekintetében a Bizottság elé terjesztett releváns vélemények száma megfelelő mutató.

A Testület egyéb feladatai tekintetében (tanácsadás határokon átnyúló jogvitákban, információgyűjtés és -csere, tanácsadás szabályozási kérdésekben, barangolási (roaming) adatbázis kezelése) az intézkedések hatékonysága közvetlenül tapasztalható lesz e szolgáltatások igénybe vétele és minősége alapján.

5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)

⎭ Centralizált irányítás

♦ közvetlenül a Bizottság által

♦ közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:

♦ végrehajtó ügynökségek

⎭ a Közösségek által létrehozott, a költségvetési rendelet 185. cikkében említettek szerinti szervek

♦ tagállami közintézmények/közfeladatot ellátó szervek

♦ Megosztott vagy decentralizált irányítás

♦ a tagállamokkal

♦ harmadik országokkal

♦ Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg)

6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS

6.1. Felügyeleti rendszer

A Testület munkáját évente ellenőrzik és értékelik az (előző évre vonatkozó) általános éves jelentésben és a (következő évre vonatkozó) munkaprogramban. E két dokumentumot a Testület igazgatási tanácsa fogadja el. A munkaprogramot továbbítja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak, az éves jelentést pedig az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, valamint a Számvevőszéknek.

6.2. Értékelés

6.2.1. Előzetes értékelés

A Bizottság hatáselemzése, amely e javaslatot kíséri, tartalmazza az ex ante értékelést a Testület létrehozásával kapcsolatos igényekről/problémákról, a célkitűzésekről, politikai cselekvési lehetőségekről (beleértve a kapcsolódó kockázatokat is) és a gazdasági és társadalmi hatásokról, továbbá a felügyeleti eszközökről. A hatásvizsgálat III. melléklete emellett tartalmazza a Testületre vonatkozó költség-haszon elemzést is[2].

A költség-haszon elemzés kimutatja, hogy óvatos becslésekkel élve azokon a szakpolitikai területeken, amelyekre a Testület tevékenysége kiterjedne, a Testületnek megvan az esélye arra, hogy az általa elért összesített gazdasági haszon mintegy 10–30-szorosával meghaladja költségvetési kiadásait (azaz nagyságrendileg az elért haszon mintegy 250–800 millió EUR lenne). A páneurópai piacok növekedését előrejelző derűlátóbb prognózisok megvalósulása esetén ez a haszon akár 550–1400 millió EUR is lehet.

Ez a haszon elsősorban a szabályozási kockázatnak a Testület hozzájárulása következtében bekövetkező mérséklődéséből ered. A szabályozási kockázat akár kis mértékű (10% körüli) EU-szintű csökkenése az ágazat számára a tőkeköltség csökkenésében nyilvánul meg. Ha az ilyen típusú jelentősebb projektek megvalósítása akár csak egy évvel is előre hozható, a gazdasági haszon több százmillió EUR lenne.

Ezenfelül léteznek egyéb lényeges minőségi jellegű megfontolások is, amelyek a Testület létrehozása mellett szólnak, ezek azonban nem számszerűsíthetők, illetve nem fejezhetők ki pénzben egy költség-haszon elemzés céljára. Hosszú távon a különféle új technológiai platformok közti verseny lehetővé tétele valószínűleg a Testület létrehozásából eredő egyik legfontosabb gazdasági haszon.

A Testület ugyanakkor jelentős mértékben hozzájárulhat a K+F projektekkel kapcsolatos szabályozási kockázatok mérsékléséhez, mely által várhatóan erősödik a K+F befektetési hajlandóság, és ezáltal a Testület hozzájárul a tényleges és a társadalmilag kívánatos befektetési volumen közti szakadék piaci szempontból hatékony módon történő áthidalásához.

A legtöbb fent említett előny nem érhető el a tagállamok közt az Európai szabályozók csoportja (ERG) képviselte laza együttműködés jelenlegi – vagy akár megerősített – szintjén (melynek, mint alternatív lehetőségnek az elemzésére sor került a hatásvizsgálatban). Az ERG szakértői értékelése – anélkül, hogy a szervezetnek bármiféle vétójoga lenne– nem tekinthető a Testületéhez hasonló, hiteles mechanizmusnak az európai szabályozási hibák kockázatának mérséklése, illetve a szabályozási hatáskörök tisztázatlan volta miatt érzett piaci bizonytalanság csökkentése szempontjából.

Így a lehetséges előnyök és a kapcsolódó költségek legóvatosabb becslése esetén is a Testület létrehozása költséghatékony, és az EU költségvetése szempontjából minden tekintetben alátámasztható és indokolt megoldás.

6.2.2. A későbbi értékelések feltételei és gyakorisága

A Testületnek az azt létrehozó rendelet értelmében minden évben általános jelentést kell készítenie az előző évben végzett tevékenységeiről, amelyet el kell juttatnia az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, valamint a Számvevőszéknek. E jelentés részletesen beszámol a Testület által végrehajtott konkrét intézkedésekről, és javaslatot ad a rendelet javasolt módosításának értelmében tett intézkedések értékeléséről.

A javasolt rendelet végrehajtásának független külső értékelését a Testület tényleges működésének kezdetétől számított öt év elteltével kell elvégezni. A működés megkezdésének időszakára vonatkozó első értékelést követően a Testület tevékenységét legalább öt éves gyakorisággal kell értékelni.

7. Csalás elleni intézkedések

Az 1073/1999/EK rendelet előírásai megkötés nélkül alkalmazandók a Testületre csalás, vesztegetés és egyéb jogellenes cselekmények elleni fellépés céljából. A Testület csatlakozik az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) belső vizsgálatairól szóló, 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz, és haladéktalanul meghozni a Testület összes alkalmazottjára vonatkozó megfelelő rendelkezéseket.

8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE

Becslések szerint a Testület személyzeti létszáma – teljes működésekor – 28 teljes munkaidős egyenértékre növekedhet. Az első évben 3,5 millió EUR a becsült éves költségvetés, amely 2 év elteltével 5,5 millió EUR-ra nő.

8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségei

Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig)

09.02.04.02. Európai távközlési szabályozók testülete – Támogatás a 3. cím alapján | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | ÖSSZESEN |

MŰKÖDÉSI CÉLKITŰZÉS: a belső piac megszilárdítása |

Gazdasági szabályozás, piacelemzés, együttműködés, irányadó gyakorlat és technikai szaktudás | 0,900 | 1,410 | 1,440 | 1,460 | 5,210 |

ÖSSZKÖLTSÉG | 0,900 | 1,410 | 1,440 | 1,460 | 5,210 |

A működési kiadások fedezetére a Testület költségvetésébe befizetett közösségi támogatás szolgál.

8.2. A Testület igazgatási költségei

Az igazgatási kiadásokat a Testület költségvetése fedezi, amelyet a Bizottság által a Testület költségvetésébe befizetett közösségi támogatás finanszíroz (09.02.04.01. Európai távközlési szabályozók testülete – Támogatás az 1. és a 2. cím alapján).

8.2.1. Személyi állomány létszáma és típusa

A táblázat a Testületnél alkalmazott munkatársak számát és álláshelyének típusát mutatja.

Álláshely típusa | A fellépés kezelésére a meglévő és/vagy pótlólagos állományból kirendelendő létszám (álláshelyek száma/teljes munkaidős egyenérték) |

2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

Ideiglenes alkalmazottak | AD | 7 | 11 | 11 | 11 |

AST | 3 | 5 | 5 | 5 |

Külső munkatársak | CA | 2 | 2 | 2 | 2 |

END | 6 | 10 | 10 | 10 |

ÖSSZESEN | 18 | 28 | 28 | 28 |

8.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírása

A Testület feladatait végrehajtó alkalmazottak beosztása – a már teljesen működőképes Testület esetében – az alábbi táblázatban található. A szerződéses alkalmazottak (CA) és a kihelyezett nemzeti szakértők (END) megadott álláshelyeit a Testület munkamennyiségének növekedése függvényében a tényleges szükségleteknek megfelelően kell betöltetni. Ha az összes END álláshely betöltésére szükség van, a személyzet legfeljebb 20 AD-besorolású, teljes munkaidős munkatársból (és az igazgatóból) állhat, a létszámnak legfeljebb a felét pedig a nemzeti hatóságoktól érkező kiküldött tagállami szakértők kell, hogy adják.

AD | AST | END | Szerződéses | Összesen |

Igazgató | 1 | 1 | 1 | - | 3 |

Működés: Gazdasági szabályozás, piacelemzés, együttműködés, irányadó gyakorlat és technikai szaktudás | 9 | 3 | 9 | 2 | 23 |

Igazgatás és kiszolgáló személyzet | 1 | 1 | - | - | 2 |

Összesen | 11 | 5 | 10 | 2 | 28 |

8.2.3. A Személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó személyi állomány eredete

A Testület létrehozása nincs hatással a Bizottsági álláshelyekre (személyzeti szabályzat hatálya alá eső személyi állományra) (lásd még az alábbi 8.3. pontot).

♦ Az n. évre vonatkozó éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már hozzárendelt álláshelyek

♦ A következő éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárásának a keretében igénylendő álláshelyek

♦ Az érintett szolgálat állományán belül átcsoportosítandó álláshelyek (belső átcsoportosítás)

♦ Az n. évben szükséges, de az éves politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben nem előirányozott álláshelyek

8.2.4. A személyi állomány pénzügyi költségei és kapcsolódó költségek

millió EUR (három tizedesjegyig)

A személyi állomány típusa | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

Ideiglenes alkalmazottak | 1,220 | 1,952 | 1,952 | 1,952 |

Külső munkatársak (END, szerződéses munkatársak stb.) | 0,566 | 0,858 | 0,858 | 0,858 |

A személyi állomány összes költsége és kapcsolódó költségek | 1,786 | 2,810 | 2,810 | 2,810 |

Az átlagos éves költség várhatóan 122 000 EUR lesz az ideiglenes alkalmazottak esetében, 73 000 EUR az END és 64 000 EUR az egyéb alkalmazottak esetében.

8.2.5. Egyéb igazgatási kiadások

Az alábbi táblázat azokat az igazgatási kiadásokat mutatja lebontva, amelyeket a Testület költségvetésébe fizetett közösségi támogatás fedez (költségvetési tétel: 09.02.04.01. Európai távközlési szabályozók testülete – Támogatás az 1. és a 2. cím alapján).

millió euróban (3 tizedesjegyig)

2010 | 2011 | 2012 | 2013 | ÖSSZESEN |

Infrastruktúra (épületek és kapcsolódó költségek), berendezések, fogyóeszközök, hírközlés, IT stb. | 0,290 | 0,450 | 0,450 | 0,450 | 1,640 |

Kiküldetések és ülések | 0,214 | 0,336 | 0,336 | 0,336 | 1,222 |

Adminisztratív szolgáltatások (fordítás, tanulmányok készítése, konzultáció stb.) | 0,280 | 0,434 | 0,434 | 0,434 | 1,582 |

Egyéb igazgatási kiadások összesen | 0,784 | 1,220 | 1,220 | 1,220 | 4,444 |

8.3. A Bizottság igazgatási költségei

A Bizottságnak a Testület ellenőrzésével és irányításával kapcsolatos többi feladata nem igényel további álláshelyeket és kiadásokat azokon az erőforrásokon felül, amelyeket már az ERG-vel való egyeztetéshez rendeltek. Az illetékes főigazgatóság szükség esetén ideiglenesen átcsoportosíthatja a meglévő erőforrásokat.

[1] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.

[2] SEC(2007) 1472