A fenntartható kék gazdaság új megközelítéséről szóló 2021. évi bizottsági közlemény is konkrétan megemlíti a makroregionális stratégiák szerepét, valamint a makroregionális stratégiáknak az alapok nemzeti programozásába való beágyazására irányuló folyamatot. Ez különösen fontos az erőteljes tengeri dimenzióval rendelkező makroregionális stratégiák esetében. Ugyanez érvényes a tengeri megújuló energiára vonatkozó uniós stratégiára és a REPowerEU tervre is. A tengeri megújuló energiára vonatkozó uniós stratégia kimondja, hogy a tengeri megújuló energia nagyléptékű tervezésének és alkalmazásának sikere érdekében fokozni kell a regionális együttműködést a makroregionális stratégiák révén. A REPowerEU terv elismeri a makroregionális stratégiák szerepét a hidrogén-infrastruktúrába történő beruházások terén folytatott együttműködés előmozdításában.

Az EUSALP érdekelt felei kezdettől fogva részt vesznek, a civil társadalom pedig egyre nagyobb szerepet játszik a stratégia végrehajtásában. Számos akciócsoportban megtalálhatók a civil társadalmi szervezetek képviselői, és a civil társadalom is részt vesz a különböző akciócsoportok eseményein. A civil társadalmi szervezetek az EUSBSR-ben is szerepet játszanak. Különösen aktívak az oktatás, a kultúra, az egészségügy és a turizmus szakpolitikai területein.

A Balti-tenger Európa legszennyezettebb vizeinek egyike, „a tenger megmentése” pedig az EUSBSR egyik fő célkitűzése. A BEST (Better Efficiency for industrial Sewage Treatment – jobb hatékonyság az ipari szennyvízkezelésben) projekt az eutrofizációt és a veszélyes anyagok jelentette kockázatokat egyaránt kezelte az ipari szennyvízkezelés fejlesztése révén a balti-tengeri régióban. A Latvijas Piens tejgazdaság és sajtgyár (Lettország) esetében a szennyvíz jobb előkezelése javította a közeli települési szennyvíztisztító telep kezelési eredményeit. Doruchów település (Lengyelország) új szennyvízkezelő vezetéket épített az ipari szennyvíz számára, ami segít megelőzni az eutrofizációt.

Az EUSALP élen jár a fiatalok bevonása terén, és az első makroregionális stratégia volt, amely – 2021-ben – Ifjúsági Tanácsot hozott létre. Nem csupán a stratégia irányításába vonta be a fiatalokat, hanem a makrorégió számára fontos tevékenységek előkészítésébe és lebonyolításába is. Emellett az évenként megrendezett, „Pitch your project” (Add elő a projektedet) címet viselő verseny, az EUSALP nyári táborok programja és a jövőbeni, részvételen alapuló online platform is bevonja a fiatalokat és a meglévő ifjúsági szervezeteket.

Az EUSDR úgy határozott, hogy létrehozza a Duna Ifjúsági Tanácsot (Danube Youth Council) és az Ifjúsági Szervezetek Hálózatát (Youth Organisations’ Network – DYC). Ezek bekerülnek az EUSDR irányítási struktúrájába is, és szerepük az lesz, hogy tanácsokkal lássák el az alapvető döntéshozó szerveket minden releváns témakört illetően. Ezen túlmenően az EUSDR éves rendezvényeken, például a Young Bled Strategic Forum (fiatalok bledi stratégiai fóruma) keretében támogatja a fiatalokat.

Az EUSBSR-ben a fiatalok a balti-tengeri ifjúsági fórum (Baltic Sea Youth Forum – BSYP) keretében vesznek részt. A 2020-as balti-tengeri ifjúsági táborok tapasztalatai rávilágítanak arra, hogy szükség van a balti-tengeri ifjúsági program további intézményesítésére és a fiatalok részvételének koordinálására az EUSBSR valamennyi szakpolitikai területén. Emellett az EUSAIR kiemelt figyelmet fordít a fiatalokra, és folyamatban van egy ifjúsági tanács létrehozása is. Az EUSAIR albán elnöksége számos, az ifjúsággal kapcsolatos tevékenységre hívta fel a figyelmet a 2022-ben Tiranában tartott éves fórumon – Tirana egyben az Európa Ifjúsági Fővárosa is 2022-ben –, köztük például az 2022-es EUSAIR POPRI ifjúsági versenyre.

A civil társadalmi szervezetek szerepe idővel egyre fontosabbá vált. Ugyanakkor még inkább fokozni kell e szervezetek részvételét a makroregionális stratégiákban, és nagyobb általánosságban véve mozgósítani kell a helyi érdekelt feleket a közös célok érdekében. E tekintetben hasznos lehet a makrorégiók közötti intézményesített polgári párbeszéd kialakítása. Azt is meg lehetne vizsgálni, hogy a makroregionális stratégiák milyen módokon fogalmazhatnak meg ajánlásokat az Európa jövőjéről szóló konferencia alapján. Emellett az ifjúság európai évének lezárultával továbbra is hangsúlyt kell helyezni az ifjúságra, és ifjúsági tanácsokat kell létrehozni az egyes makroregionális stratégiákon belül. A makroregionális stratégiák és más regionális együttműködési hálózatok közötti kapcsolatok erősítése hozzájárulhat a szinergiák növeléséhez.

Példák projektekre és folyamatokra Az EUSAIR POPRI ifjúsági verseny egy szlovén vezetésű kezdeményezés, amelynek keretében az adriai- és jón-tengeri régió fiataljainak legjobb vállalkozói ötleteit keresik. 2021-től kezdődően a versenyen mintegy 3 500 üzleti beállítottságú fiatal vesz részt, akik alig várják, hogy kreatív és innovatív elképzeléseiket bemutathassák a zsűrinek azok megszületésétől kezdve egészen a befektetőket meggyőző prezentációig terjedően. A versenyen 14–18 éves középiskolások és 18–29 éves egyetemi hallgatók vehetnek részt.

6.Az irányítási és adminisztratív kapacitás fejlesztése

A multiregionális stratégiák vonzó lehetőséget jelentenek az együttműködésre, és továbbra is újabb országok mutatnak érdeklődést a stratégiákhoz való csatlakozás iránt. Az EUSAIR 2020. április 2-án Észak-Macedóniát, 2022. február 14-én pedig San Marinót üdvözölte mint a stratégiában részt vevő újabb országokat. Ez a stratégia jelenleg 10 országot foglal magában, amelyek közül csak négy uniós tagállam , és ezért különösen nagy hangsúlyt fektetnek a bővítésre.

Az EUSBSR 2021. február 15-én közzétett felülvizsgált cselekvési terve összehangolja a stratégiát a zöld és digitális átállással, egyszerűsített koordinációs és irányítási rendszert vezet be, és létrehoz egy balti-tengeri stratégiai pontot a kapacitásépítés és a tudásmegosztás koordinálása, valamint a kommunikációs kapacitás javítása érdekében.

Oroszország Ukrajna ellen indított háborúja több szempontból is kihatott a makroregionális stratégiákra. A makroregionális stratégiák tevékenységeiben részt vevők közül sokan most a menekülteket támogatják, és azon dolgoznak, hogy biztosítsák az ukrán állam folytonosságát. Az EUSDR ukrán elnöksége átmenetileg nem tudta ellátni feladatait, és a Duna régió elnökségi triójának fennmaradó tagjai (Szlovákia és Szlovénia) beleegyeztek abba, hogy átmenetileg besegítenek.

A politikai szintet mind a négy makroregionális stratégia esetében a külügyminiszterek, bizonyos esetekben pedig az uniós alapokért felelős miniszterek vagy hatóságok képviselik. A csatlakozásra váró országokat és a potenciális tagjelölt országokat érintő makroregionális stratégiák esetében a nemzeti IPA-koordinátorok aktívan bekapcsolódnak, és politikai és stratégiai iránymutatást nyújtanak. Az EUSALP esetében a regionális hatóságok fontos szerepet játszanak a politikai/stratégiai megbeszélések során valamennyi irányítási szinten. Az EUSAIR igazgatótanácsában országonként két nemzeti koordinátor vesz részt: egyikük a külügyminisztériumból, másikuk pedig az uniós alapokért felelős minisztériumból érkezik.

A soros elnökség egyre fontosabb szerepet tölt be az összes stratégiában. Ez egyaránt érinti az uniós és a harmadik országokat, tekintve, hogy a harmadik országokat is magában foglaló három makroregionális stratégia (Duna, adriai- és jón-tengeri, Alpok régió) elnökségét harmadik ország töltötte be vagy fogja betölteni. Jelenleg mind a négy makroregionális stratégiában rögzített soros elnökségi sorrend, valamint az egymást követő elnökségek trió formátuma (előd/hivatalban lévő/utód) van érvényben. Ennek szerepe megnőtt, különösen a „4 elnökségi trió csoportja” létrehozásának eredményeképp, amely rendszeresen ülésezik, minden alkalommal az évente megrendezett uniós „Makroregionális Stratégiák Hete” rendezvénnyel párhuzamosan.

A tapasztalatcsere és a bevált gyakorlatok átadásának előmozdítása érdekében a makroregionális stratégiák elnökségei a Bizottsággal együtt és az Interact program támogatásával továbbra is folytatják együttműködési hálózatok létrehozását, képzések és módszerek kidolgozását, valamint olyan eszközök kifejlesztését, amelyek arra szolgálnak, hogy a makroregionális stratégiákat beágyazzák a 2021–2027-es uniós finanszírozási programokba. Az Interact a Bizottság támogatásával folytatta a makroregionális koncepció előmozdítását és a végrehajtó szervek kapacitásának megerősítését. A tengeri aspektussal is rendelkező makroregionális stratégiák esetében alapvető fontosságú a tengeri medencékre vonatkozó stratégiákkal folytatott párbeszéd.

A makroregionális stratégiák éves fórumai fontos politikai összejövetelek, amelyeken magas szintű politikai képviselők vesznek részt. Az EUSBSR 2021. évi éves fórumát Ursula von der Leyen, az Európai Bizottság elnöke, négy miniszterelnök és az OECD főtitkára nyitotta meg. Az előnyök maradéktalan kihasználása érdekében azonban az éves fórumokat rendszeres miniszteri találkozókkal kellene összekapcsolni – makroregionális vagy tematikus szinten –, valamint a parlamenti képviselők közötti rendszeres találkozókkal minden szinten. Ezen túlmenően, bár történt előrelépés, a folytonosság biztosítása érdekében garantálni kell, hogy a makroregionális stratégiák valamely adott elnöksége által felvetett kérdéseket a következő elnökség nyomon kövesse.

A tematikus/kiemelt fontosságú/szakpolitikai irányító- vagy akciócsoportok – amelyek a makroregionális stratégiák cselekvési tervei napi végrehajtásának mozgatórugói – szerepe érzékelhetően nőtt. Mindazonáltal további munkára van szükség annak érdekében, hogy a makroregionális stratégiák végrehajtásának e kulcsszereplői egyértelmű megbízatással és hatékony döntéshozatali kapacitással rendelkezzenek, továbbá pontos elképzelésük legyen arról, hogy munkaterületeik hogyan járulnak hozzá a tágabb szakpolitikai kontextushoz, miközben stabil környezetet biztosítanak a szükséges erőforrásokhoz, technikai kapacitáshoz és készségekhez való hozzáféréssel. Meg kell találni az egyensúlyt a gyakori, célzott, koordinációra és információcserére irányuló ülések, valamint a személyes találkozók között, amelyek során hatékonyan megvalósulhat a közvetlen információcsere és az új ötletek közös kidolgozása.

Előrelépés történt a makroregionális stratégiák végrehajtását elősegítő technikai támogatási struktúrák terén. Az EUSDR keretében 2018-ban létrehozott dunai stratégiai pont sikeres és kulcsfontosságú eleme az EUSDR jól működő irányítási rendszerének. Az EUSAIR létesítménypontja az EUSAIR irányításának alapvető eleme. 2022-ben mind az EUSALP, mind pedig az EUSBSR keretében új technikai támogatási struktúrák létrehozására kerül sor. Döntő jelentősége lesz annak, hogy ezek a technikai támogatási struktúrák, amelyek hamarosan az összes makroregionális stratégiában működésbe lépnek, elegendő erőforrással rendelkezzenek a munka megfelelő elvégzéséhez és a folytonosság biztosításához.

7.Megfelelőbb hozzáférés a finanszírozáshoz és beágyazás

A makroregionális stratégiákat lefedő négy Interreg transznacionális program fontos katalizáló szerepet töltött be a stratégiák támogatásában, és ez a 2021–2027-es programozási időszakban is folytatódik, többek között az új Interreg rendeletben foglalt rendelkezéseknek köszönhetően. Ezek az Interreg programok azonban nem rendelkeznek sem a szükséges erőforrásokkal (nagyon korlátozott a költségvetésük), sem a megfelelő tematikus lefedettséggel ahhoz, hogy foglalkozni tudjanak a makroregionális stratégiák valamennyi célkitűzésével és prioritásával.

A jelentéstételi időszakban mind a négy makroregionális stratégiában felgyorsult az a folyamat, amely arra irányul, hogy a 2021–2027-es nemzeti/regionális uniós finanszírozási programokat összehangolják a makroregionális stratégiák vonatkozó prioritásaival (beágyazás). Az EUSDR tekintetében 2015 óta működik az Európai Szociális Alap (ESZA) irányító hatóságainak hálózata. 2021-ben létrehozták az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA)/a Kohéziós Alap (KA) irányító hatóságainak új hálózatait, valamint az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA)/Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz (NDICI) programozási hatóságainak hálózatát. Az EUSDR felülvizsgált cselekvési terve alapján öt olyan terület került meghatározásra, amelyek vonatkozásában tematikus munkaértekezletekre kerül sor 2022-ben. Iránymutatásokat tartalmazó dokumentumok készültek, nevezetesen a horvát, a szlovák és az ukrán elnökség alatt, továbbá a dunai stratégiai pont elkészítette az EUSDR beágyazási eszközét .

2021-ben az EUSALP keretében három, pénzügyi párbeszédre irányuló hálózatot hoztak létre (az energetikai átalakulás, különösen pedig a hidrogéntechnológia, a fenntartható mobilitás és a digitális technológia tekintetében) az EUSALP keretében végzett tevékenységek és a rendelkezésre álló finanszírozás közötti kapcsolat elősegítése érdekében. Az EUSAIR keretében zajló európai területi együttműködési programok akciócsoportjaiba való beágyazás terén végzett munka eredményes. Ezt a munkát ki kell terjeszteni a kohéziós politika és az IPA III programok beépítésére. Ennek eredményeként létre kell hozni az irányító hatóságok és a nemzeti IPA-koordinátorok hálózatát, amely együttműködne a fogalmak és hivatkozások meghatározása, a pályázati felhívások előkészítése, a kedvezményezettek tájékoztatása, valamint az EUSAIR előre meghatározott kiemelt projektjeihez hozzájáruló közös vagy párhuzamos projektek végrehajtásának támogatása terén. Az EUSBSR esetében már léteznek az irányító hatóságok hálózatai az ESF, az ERDF, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alap (ETHAA) vonatkozásában. Amint az új technikai támogatási struktúrák teljes mértékben működőképessé válnak, rendszerszemléletűbb megközelítés várható a beágyazás tekintetében mind az EUSALP, mind pedig az EUSBSR keretében.

Mivel a makroregionális stratégiák – a tengeri medencékre vonatkozó stratégiákhoz hasonlóan – nem rendelkeznek saját forrásokkal, azok végrehajtása az egyéb eszközökkel való szinergiákon és a különböző forrásokból származó finanszírozások egyesítésén múlik. Következésképpen a makroregionális stratégiák sikere vagy kudarca végeredményben attól függ, hogy képesek-e biztosítani az uniós, nemzeti, regionális és egyéb köz- és magánforrások összehangolását a stratégia prioritásaival, valamint finanszírozni a makroregionális stratégiák tevékenységeit, illetve támogatni a makroregionális stratégiákat.