A Bizottságnak a 2021–2027 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslata ambiciózusabb célt tűzött ki az éghajlati szempontok összes uniós programban történő érvényesítésével és azzal kapcsolatban, hogy összességében az uniós kiadások 25 %-a támogassa az éghajlat-politikai célok elérését. A program ezen átfogó cél eléréséhez való hozzájárulása egy megfelelő bontási szintű uniós éghajlati marker rendszeren, többek között ‒ ha rendelkezésre állnak ‒ precízebb módszerek alkalmazásán keresztül követhető nyomon. A Bizottság továbbra is évente, az éves költségvetési tervezettel összefüggésben nyújtja be az információkat a kötelezettségvállalási előirányzatok tekintetében. A Bizottság arra fog törekedni, hogy a program előkészítési, végrehajtási, felülvizsgálati és értékelési folyamatai során azonosítsa a releváns tevékenységeket, hogy támogassa, hogy teljes mértékben ki lehessen használni a programban rejlő lehetőségeket az éghajlat-politikai célok elérése érdekében.

A program összhangban áll az egyéb uniós eszközökkel és kiegészíti azokat, nevezetesen a külső együttműködési eszközöket, az európai strukturális és beruházási alapokat (esb-alapok), az Európai Szociális Alap+-t (ESZA+) és az Európai Regionális Fejlesztési Alapot (ERFA). Az EU kül- és biztonságpolitikára vonatkozó, 2016. júniusi globális stratégiája és a Tanács által 2017. május 19-én elfogadott európai konszenzus a fejlesztési politikáról kiemeli, hogy az oktatás és a humán fejlődés fontos eszköz az Unión kívüli demográfiai tendenciákkal kapcsolatos aggályok kezelése szempontjából. Az oktatás, képzés és ifjúságpolitika terén végrehajtott tevékenységek a migrációval összefüggő kihívások kezeléséhez, valamint a radikalizálódás és a szélsőségesség kockázatának megelőzéséhez is rendkívül fontosak. Ezzel összefüggésben a program szinergiák kialakítására fog törekedni a Menekültügyi és Migrációs Alappal, valamint a Belső Biztonsági Alappal. Fontos lehetséges komplementaritások vannak a program és a jogérvényesülés, a jogok és értékek jövőbeni program célkitűzései és intervenciói között is. Az utóbbinak az a célja, hogy a polgárok jobban megismerjék közös történelmünket, és hogy erősödjön a demokratikus részvétel uniós szinten.

A program különösen a következőket támogatja: a) iskolák fejlesztése és a kiváló oktatás; b) a szakoktatással és szakképzéssel kapcsolatos koppenhágai folyamat; c) az EU megújított felsőoktatási programja és a bolognai folyamat; d) a felnőttkori tanulásra vonatkozó megújított európai cselekvési program; e) az EU megújított ifjúsági stratégiája és f) a sportra vonatkozó uniós munkaterv. E politikák továbbra is a programnak az egész életen át tartó tanulás integrált megközelítésén alapuló támogatásra támaszkodnak.

Az érdekelt felek azt is hangsúlyozták, hogy a jövőbeni programnak integráltnak kell maradnia és az egész életen át tartó tanulás koncepcióján kell alapulni, valamint az eljárások és folyamatok további egyszerűsítését kérték – egyrészt az online eszközök optimalizálása, másrészt a költségvetés rugalmasságának növelése révén. Ez különösen fontos kérdés, ami a program keretében a felsőoktatás terén folytatott nemzetközi tevékenységeket illeti, amelyeket a nemzeti irodák minden egyes globális régió esetében külön, túl merev módon irányítanak. Az európai strukturális és beruházási alapokkal való szinergiák megerősítését is kérték.

A 2014 és 2020 közötti időszakra szóló Erasmus+ program fent említett félidős értékelése ‒ amely a program 2014 és 2016 közötti végrehajtásával kapcsolatos előrehaladást és az elődprogramok hosszú távú hatását értékelte ‒, kimutatta, hogy a jelenlegi Erasmus+ program kivételes eredményeket ér el az oktatás, képzés, ifjúságpolitika és sport terén, és a programot nagyra értékelik az érdekelt felek és a nagyközönség is. Az értékelés kiemelte az Erasmus+ és annak elődjeinek jelentős uniós hozzáadott értékét. Azt is megállapította, hogy az értékelés tárgyát képező valamennyi korábbi program rendkívül eredményes volt, bár az Erasmus+ program egységesebb, relevánsabb és részben hatékonyabb az elődprogramoknál. Ezen túlmenően kiemelte a tanulás valamennyi aspektusát és az összes életszakaszt (az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos elképzelés) átfogó program integrált jellegének pozitív hatásait. Ezenkívül a végrehajtási módokat összességében világosnak és a célnak megfelelőnek ítélte.

Jelentésében a külső fél összefoglalta az Erasmus+ program 2014‒2016-os, valamint az elődprogramok 2007‒2013-as végrehajtásának értékelésével kapcsolatos megállapításokat. Az elemzés a program minden részére kiterjedt: az oktatásra, képzésre, az ifjúságpolitikára és a sportra, valamint a Jean Monnet akcióra és a diákhitelgarancia-eszközre. Az összes finanszírozott tevékenységtípust is felölelte. Ezen túlmenően koncentrált értékelést adott az eTwinning Plus eszközről, amelyet jelenleg tesztelnek a program keretében.

Ez a javaslat a 2020 utáni időszakra szóló többéves pénzügyi keret átfogó célkitűzéseinek egyikével összhangban a kedvezményezettek és a végrehajtó szervek terheinek csökkentését tűzi ki célul. A szabályokat és eljárásokat, úgymint a támogatásra jogosult pályázatok kiválasztását, a jelentéstételt, a nyomon követést és a kontrollt lehetőség szerint összehangolják az összes finanszírozási eszköz esetében közös szabályokkal és eljárásokkal, és amennyire lehetséges, a költségvetési rendelet közös horizontális szabályait alkalmazzák. A kiválasztásra vonatkozó közös mutatók és kritériumok egyszerűsítése és észszerűsítése a közvetlenül a kedvezményezetteket és nemzeti irodákat érintő terhek csökkentését is elő fogja segíteni. Ezen túlmenően a kedvezményezettek adminisztratív terhei a fejlett online eszközök teljes mértékű kihasználása révén is csökkenni fognak.

(6)A 2014 és 2020 közötti időszakra szóló Erasmus+ program félidős értékeléséről készült jelentés megerősítette, hogy az egyetlen oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozása lényegesen egyszerűsítette a programot, emellett jelentős mértékben racionalizálta azt, és szinergiákat hozott létre az irányításában, ugyanakkor további változtatásokra van szükség, hogy még inkább állandósuljon a 2014‒2020-as program hatékonyságnövekedése. A félidős értékeléssel és a jövőbeni programmal kapcsolatos konzultációk során a tagállamok és az érdekelt felek nyomatékosan követelték a folytonosságot a program hatálya, struktúrája és végrehajtási mechanizmusai tekintetében, ugyanakkor számos fejlesztést igényeltek, például azt, hogy a program legyen inkluzívabb. Ezenkívül teljes támogatásukat fejezték ki azzal kapcsolatban, hogy a program integrált maradjon, és alapjául továbbra is az egész életen át tartó tanulás paradigmája szolgáljon. Az Európai Parlament az Erasmus+ végrehajtásáról szóló, 2017. február 2-i állásfoglalásában üdvözölte a program integrált struktúráját és felhívta a Bizottságot, hogy teljes mértékben aknázza ki a program egész életen át tartó tanulási dimenziójában rejlő lehetőségeket az ágazatközi együttműködésnek a jövőbeni program keretében történő elősegítése és ösztönzése révén. A tagállamok és az érdekelt felek azt is hangsúlyozták, hogy meg kell őrizni a program erőteljesen nemzetközi dimenzióját, és azt ki kell terjeszteni az oktatás és képzés más területeire is.

(7)Az uniós finanszírozással kapcsolatban az értékek és mobilitás tekintetében folytatott nyilvános konzultáció megerősítette ezeket az alapvető megállapításokat és hangsúlyozta, hogy a jövőbeni programot inkluzívabbá kell tenni, és továbbra is meg kell határozni az oktatási és képzési rendszerekre vonatkozó prioritásokat, továbbá meg kell szilárdítani az európai identitás, az aktív polgári szerepvállalás és a demokratikus életben való részvétel erősítésére vonatkozó prioritásokat.

(8)A „Modern költségvetés a polgárainak védelmet, biztonságot és lehetőségeket nyújtó Unió számára – A 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret” című, 2018. május 2-án elfogadott közleményében a Bizottság azt szorgalmazta, hogy a következő pénzügyi keretben nagyobb hangsúlyt kell fektetni az ifjúsági ügyekre, különösen a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló Erasmus+ program ‒ az Unió egyik leglátványosabb sikertörténete ‒ méretének több mint kétszeresére növelése révén. Az új programnak az inkluzivitásra kell helyeznie a hangsúlyt, valamint arra, hogy minél több olyan fiatalt érjen el, akik kevesebb lehetőséggel rendelkeznek, mint társaik. Ezáltal több fiatal számára válhat lehetővé, hogy tanulás vagy munka céljából más országba költözzön.

(9)Ezzel összefüggésben létre kell hozni az 1288/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott, a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló Erasmus+ program oktatással, képzéssel, ifjúsággal és sporttal kapcsolatos utódprogramját (a továbbiakban: program). Meg kell őrizni a 2014‒2020-as program integrált jellegét, amely a tanulás valamennyi aspektusára kiterjed (formális, nem formális és informális, az összes életszakaszt átfogó tanulás), hogy ezzel ösztönözhetők legyenek a rugalmas tanulási pályák, melyek lehetővé teszik az egyén számára a 21. századi kihívásoknak való megfeleléshez szükséges képességek fejlesztését.

(10)A programot fel kell ruházni a megfelelő eszközökkel, hogy még nagyobb mértékben hozzá tudjon járulni az Unió szakpolitikai célkitűzéseinek és prioritásainak megvalósításához az oktatás, képzés, ifjúságpolitika és sport terén. Az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos egységes megközelítés központi jelentőségű abból a szempontból, hogy az emberek alkalmazkodni tudjanak az életük során bekövetkező különböző változásokhoz. Az említett megközelítés előmozdítása érdekében a következő programnak is szoros kapcsolatot kell fenntartania az oktatással, képzéssel, ifjúsággal és sporttal kapcsolatos uniós szakpolitikai együttműködésre vonatkozó átfogó stratégiai kerettel, többek között az iskolákra, a felsőoktatásra, a szakképzésre és a felnőttkori tanulásra vonatkozó szakpolitikai menetrendekkel, ugyanakkor meg kell erősíteni a szinergiákat és újakat kell létrehozni más kapcsolódó uniós programokkal és szakpolitikai területekkel.

(11)A program az európai oktatási térség létrehozásának kulcsfontosságú eleme. A programot fel kell ruházni a megfelelő eszközökkel, hogy hozzá tudjon járulni az oktatási és képzési együttműködésre vonatkozó stratégiai keret utódjához és az európai készségfejlesztési programhoz, mivel ezek mindegyike stratégiai jelentőséget tulajdonít a készségeknek és képességeknek a munkahelyek, a növekedés és a versenyképesség fenntartása szempontjából. Ezenkívül támogatnia kell a tagállamokat a polgári szerepvállalásnak, valamint közös értékeinknek: a szabadságnak, a toleranciának és a megkülönböztetésmentességnek az oktatás által történő előmozdításáról szóló párizsi nyilatkozat céljainak elérésében.

(12)A programnak összhangban kell lennie az EU új ifjúsági stratégiájával, az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés 2019 és 2027 közötti időszakra vonatkozó keretével, amely „A fiatalok bevonása, összekapcsolása és érvényesülésük elősegítése: az EU új ifjúsági stratégiája” című, 2018. május 22-i bizottsági közleményen alapul.

(13)A programnak figyelembe kell vennie a sportra vonatkozó uniós munkatervet, amely a sport terén folytatott uniós együttműködés kerete a […] évekre. Biztosítani kell az uniós munkaterv, valamint a program keretében a sport területén támogatott tevékenységek közötti összhangot és kiegészítő jelleget. Különös hangsúlyt kell helyezni a szabadidősportokra, figyelembe véve, hogy a sport fontos szerepet játszik a testmozgás és az egészséges életmód, a társadalmi befogadás és az egyenlőség előmozdításában. A programnak hozzá kell járulnia a közös európai értékek előmozdításához a sport, a jó kormányzás és a sport tisztasága, valamint a sport területén, illetve a sport által biztosított oktatás, képzés és készségszerzés révén.

(14)A programnak hozzá kell járulnia az Unió innovációs kapacitásának erősítéséhez, különösen a mobilitási és együttműködési tevékenységek támogatásával, amelyek elősegítik a képességek fejlesztését a progresszív tanulmányi vagy tudományterületeken, úgymint a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika, az éghajlatváltozás, a környezetvédelem, a tiszta energia, a mesterséges intelligencia, a robotika, az adatelemzés és a művészetek/formatervezés, hogy az emberek fejleszthessék a jövőhöz szükséges ismereteiket, készségeiket és képességeiket.

(15)A Horizont Európa programmal való szinergiák célja annak biztosítása, hogy a program és a Horizont Európa program egyesített forrásait az európai felsőoktatási intézmények megerősítésére és modernizációjára szolgáló tevékenységek támogatására használják fel. A Horizont Európa adott esetben kiegészíti majd a program által az európai egyetemek hálózatának létrehozására vonatkozó kezdeményezéshez, különösen annak kutatási dimenziójához nyújtott támogatást az új közös és integrált, hosszú távú és tartós oktatási, kutatási és innovációs stratégiák kidolgozása részeként. A Horizont Európa programmal való szinergiák hozzá fognak járulni a felsőoktatási intézményekben folyó oktatás és kutatás integrációjának előmozdításához.

(16)A programnak inkluzívabbá kell válnia azáltal, hogy többek között a tanulási célú mobilitás rugalmasabb formái révén több olyan embert ér el, akik kevesebb lehetőséggel rendelkeznek; inkluzívabbá kell válnia továbbá a kisebb szervezetek, különösen az újonnan pályázók és a közösségi alapú helyi szervezetek részvételének előmozdítása által, amelyek közvetlenül a hátrányos helyzetű tanulókkal foglalkoznak, életkortól függetlenül. Támogatni kell a virtuális formátumokat, úgymint a virtuális együttműködést, a vegyes és a virtuális mobilitást, hogy több résztvevőt lehessen elérni, különösen a kevesebb lehetőséggel rendelkezők közül és azok köréből, akik számára a lakóhelyüktől eltérő országba való költözés fizikai szempontból akadályt jelentene.

(17)A Bizottság „Az európai identitás megerősítése az oktatás és a kultúra révén” című közleményében kiemelte, hogy az oktatás, a kultúra és a sport meghatározó szerepet játszik az aktív polgári szerepvállalás és a közös értékek érvényre juttatásában a legfiatalabb nemzedékek körében. Európa és demokratikus társadalmaink jövője szempontjából rendkívül fontos az európai identitástudat erősítése és az egyének demokratikus folyamatokban történő aktív szerepvállalásának ösztönzése. A külföldi tanulás, képzés és munkavállalás, illetve az ifjúsági és sporttevékenységekben külföldön való részvétel hozzájárul a maga sokféleségében megnyilvánuló európai identitás és a kulturális közösséghez való tartozás érzésének erősítéséhez, valamint az aktív polgári szerepvállalás előmozdításához minden korosztályban. A mobilitási tevékenységekben résztvevőknek saját helyi közösségük aktív tagjává kell válniuk, valamint a fogadó ország helyi közösségeibe is be kell illeszkedniük, hogy megoszthassák tapasztalataikat. Támogatni kell az oktatásban, képzésben és az ifjúságban megnyilvánuló kreativitás valamennyi aspektusának megerősítésével és az egyéni kulcskompetenciák fejlesztésével kapcsolatos tevékenységeket.

(18)Meg kell erősíteni a program nemzetközi dimenzióját, hogy több lehetőséget biztosítson a mobilitásra, együttműködésre és a programhoz nem társult harmadik országokkal való szakpolitikai párbeszédre. Az elődprogramok keretében az oktatás, képzés és ifjúságügy terén végrehajtott felsőoktatási és ifjúsági tevékenységek sikere alapján a nemzetközi mobilitási tevékenységeket más területekre is ki kell terjeszteni, például a szakképzésen belül.

(19)A 2014‒2020-as program három fejezetből ‒ oktatás és képzés, ifjúság és sport ‒ álló, három fő intézkedés köré szerveződő alapvető struktúrája sikeresnek bizonyult és meg kell tartani. A program által támogatott tevékenységek egyszerűsítése és racionalizálása érdekében hasznos változtatásokat kell bevezetni.

(20)A programnak meg kell erősítenie a meglévő, tanulási célú mobilitási lehetőségeket, különösen azokon a területeken, ahol a legnagyobb hatékonyságnövelés érhető el, hogy a program még szélesebb célközönséghez juthasson el, és kielégíthesse a lehetőségeket jóval meghaladó igényeket. Ez elsősorban a felsőoktatásban tanuló diákoknak, iskolai tanulóknak és szakképzésben résztvevőknek szóló mobilitási tevékenységek növelésével és előmozdításával érhető el. Az alacsony iskolai végzettségű felnőtt tanulók mobilitását be kell építeni az együttműködési partnerségekbe. A több fiatal bevonása érdekében bővíteni kell a nem formális tanulási tevékenységekben részt vevő fiataloknak szóló mobilitási lehetőségeket is. A multiplikátorhatásra való tekintettel meg kell erősíteni az oktatás, képzés, ifjúságügy és sport terén dolgozók mobilitását is. A programnak – a valódi európai oktatási térség jövőképével összhangban – a folyamatok (úgymint az európai diákigazolvány) digitalizálásának támogatásával is ösztönöznie kell a mobilitást és a csereprogramokat, valamint elő kell mozdítania a diákok oktatási és kulturális tevékenységekben való részvételét. Ez a kezdeményezés fontos lépés lehet ahhoz, hogy a mobilitás mindenki számára valósággá váljon először is azáltal, hogy a felsőoktatási intézmények a hallgatói mobilitás színvonalának további növelése mellett több cserediákot küldhessenek és fogadhassanak, valamint annak lehetővé tétele által, hogy a diákok már a külföldi intézménybe való érkezés előtt hozzáférhessenek különböző szolgáltatásokhoz (könyvtár, közlekedés, szállás).

(21)A programnak – többek között az ifjúsági részvételt előmozdító projektek támogatása révén – ösztönöznie kell a fiatalok európai demokratikus életben való részvételét, hogy megtanulják a civil társadalomban való részvételt, bővítve a közös európai értékekkel, köztük az alapvető jogokkal kapcsolatos ismereteket, kapcsolatot teremtve a fiatalok és a helyi, nemzeti és uniós szintű döntéshozók között, valamint elősegítve az európai integrációs folyamatot.

(22)A programnak több lehetőséget kell kínálnia a fiatalok számára, hogy külföldi tanulási tapasztalatok segítségével fedezzék fel Európát. A tizennyolc évesek ‒ különösen a kevesebb lehetőséggel rendelkezők ‒ számára lehetőséget kell biztosítani, hogy egy rövid informális oktatási tevékenység keretében egyénileg vagy csoportosan utazzák be első alkalommal Európát, aminek révén erősödhet bennük az Európai Unióhoz tartozás érzése, és felfedezhetik a kontinens kulturális sokféleségét. A programnak meg kell határoznia a résztvevők eléréséért és kiválasztásáért felelős szerveket, továbbá támogatnia kell a tapasztalatszerzés tanulási dimenzióját gazdagító tevékenységeket.

(23)A programnak a nyelvtanulást is elő kell mozdítania, különösen az online eszközök szélesebb körű használata révén, mivel az e-tanulás a hozzáférés és a rugalmasság tekintetében további előnyöket biztosít a nyelvtanuláshoz.

(24)A programnak támogatnia kell azokat az intézkedéseket, amelyek az oktatással, képzéssel, a fiatalokkal és a sporttal foglalkozó intézmények és szervezetek közötti együttműködést ösztönzik, elismerve, hogy ezen intézkedések alapvető szerepet töltenek be abban, hogy felvértezzék az embereket a változó világhoz való alkalmazkodáshoz szükséges ismeretekkel, készségekkel és kompetenciákkal, és kiteljesítsék innovációs, kreativitási és vállalkozói lehetőségeinket, különösen a digitális gazdaságon belül.

(25)Az Európai Tanács a 2017. december 14-i következtetéseiben felkérte a tagállamokat, a Tanácsot és a Bizottságot, hogy folytassák a több kezdeményezést érintő munkát, hogy új szintre emeljék az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködést, többek között a különféle uniós egyetemek alulról felfelé építkező hálózataiból álló „Európai egyetemek” 2024-ig történő létrehozásának előmozdításával. A programnak támogatnia kell a hálózat európai egyetemeit.