HU    HU HU 
 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 2009. 10. 28. 
SEC(2009) 1437 
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
  
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA  
 
 
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
 
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ  EURÓPAI PARLAMENTNEK, A 
TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A 
RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK 
 
A digitális hozadék társadalmi haszonná és  gazdasági növekedéss é való átalakítása 
 
valamint   
 
A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA 
  
A digitális hozadék elérhet ővé válásának az Európai Unióban való el ősegítéséről 
 
 
 
{COM(2009) 586 végleges} 
{C(2009) 8287 végleges} 
{SEC(2009) 1436} 
 
 
 
HU 2   HU A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
A „digitális frekvenciatöbblet ”, azaz a földi sugárzású tele víziók analógról digitális 
formátumra (digitális földfelszíni televízió-m űsorszórásra, angol nyelv ű rövidítéssel: DTT-re) 
történő átállása következtében rádióf rekvencia-tartomány szabadul fel, ami azt jelenti, hogy 
minden tagállamban jelent ős mennyiség ű, jó minőségű rádiófrekvencia válik hasznosíthatóvá. 
A digitális frekvenciatöbblettel kapcsolato s koordinált megközelítést  két fontos uniós 
szakpolitikai célhoz járulhat hozzá, jelesül: 
1. A szélessávú szolgáltatások vidéki hozzáférhet őségéhez szükséges 
rádióspektrum biztosítása  (ha a vezeték nélküli in frastruktúra az egyetlen 
működőképes megoldás) és az ilyen szolgáltatások hiányából ered ő széles sávú 
szakadék csökkentése .  
2. Ezenkívül a földfelszíni m űsorszórás jöv őbeni fejlesztéseinek el őkészítése  (pl. 
nagy felbontású televíziózás) a televízi ós átviteli infrastruktúra átlagos 
hatékonyságának növelésével. Ez a növeli a tagállamok képességét az audiovizuális 
politika terén meglév ő hatásköreik gyakorlására is. 
1. A PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA  
A tagállamok közötti megfelel ő koordináció hiányában a dig itális frekvenciatöbbletben rejl ő 
potenciális társadalmi és gazdasági el őnyök lényegesen kevésbé aknázhatók ki.  
1.1. A nemzeti megközelítések közötti követk ezetlenségek az interferencia miatt 
csökkentik a frekvenciatart omány felhasználhatóságát 
Műszakilag kevéssé hatékony ugyanazt a rádióspektrumot olyan, alapvet ően eltérő műszaki 
jellemzőkkel rendelkez ő vezeték nélküli szolgáltatásokra felhasználni, mint a hagyományos 
nagy teljesítmény ű műsorszórás és az alacsonytól közepes teljesítményig terjed ő vezeték 
nélküli szélessávú alkalmazások. Ez a kérdés ha tárokon átnyúló hatásokat is felvet, mivel a 
frekvenciatartománynak ez a rés ze olyan visszamaradó interfer enciát okoz, amely akár 100 
kilométer távolságból is érzékelhet ő. 
1.2. Uniós szint ű koordináció hiányában a tagá llamok nem tudják a digitális 
frekvenciatöbbletet a legnagyobb társadal mi és gazdasági hasznot eredményez ő 
felhasználásra fordítani 
Az interferencia negatív hatá sainak csökkentésére szolgáló koordinált uniós megközelítés 
hiányában a nemzeti frekvenciagazdálkodó ha tóságok arra kényszerülhetnek, hogy a DDT-t 
részesítsék el őnyben, míg a koordináció megvalósulása esetén más, olyan felhasználási 
formákat is engedélyezhetnének, amel yek összességükben tö bb haszonnal járnak. 
1.3. A méretgazdaságosság és a szolgáltatások páneurópai lefedettségének hiánya 
negatív hatásokkal járhat az európai gazdaságra nézve, és elriaszthatja a befektetéseket 
A digitális frekvenciatöbbletnek szinte minden potenciális felhasználási módja a kritikus 
tömeg és a méretgazdaságosság elérésén al apul. Egy Bizottsági tanulmány például azt 
állapította meg, hogy a mobiltávközlési berend ezések gyártói csak legalább 100 millió f ős 
 
HU 3   HU potenciális piac esetén ruháznának be a mob iltávközlési berendezések negyedik generációját 
előállító új gyártósorokba. A méretgazdaságosság ezen túlmen ően alapvet ő fontosságú a 
műsorszóráshoz szükséges berendezések és há lózatok újabb generációi nak elterjedéséhez. 
1.4. Az UHF-sáv azon részeit használó fo ntos szolgáltatások megszakadásának 
kockázata, amelyben a digitális frekvenciatöbblet is található 
A meglév ő vezeték nélküli mikrofonok és has onló alkalmazások az UHF-sáv bizonyos 
frekvenciáit (az úgynevezett „beékel ődő spektrumot” vagy „fehér te reket”) használják. Ezek a 
szolgáltatások számos ágazat, különösen a m űsorszolgáltatók és rendezvényszervez ők 
számára létfontosságúak. Uniós szint ű koordináció hiányában fe nnáll annak a kockázata, 
hogy az említett fontos felhasználási célok folyamatos m űködésének biztosítására egyszer 
csak nem marad frekvencia. Az érintett eszközök száma (4–5 millió az EU területén1) 
egyértelm űen jelzi, hogy a probléma a teljes bels ő piacra kiterjed. 
1.5. Az előnyök nagy része a harmadik or szágokkal folytatott megfelel ő koordináció 
hiányában elveszhet  
A nem EU-országokból érkez ő, határon átnyúló interferencia az EU-ban nagy földrajzi 
területeken akadályozhatja egyes szolgáltatások m űködését. Ennek következtében elmaradhat 
bizonyos szolgáltatások teljes országokra kiterjed ő bevezetése, mivel egyes régiókban nem 
biztosítható a lefedettség. A tagállamok és harmadik országok közötti, a digitális 
frekvenciatöbbletre vonatkozó tárgyalásokat az ITU-mechan izmusok szerint kétoldalúan 
folytatják. Ezek azonban a jelentés ek szerint gyakran csalódást kelt ő eredményekkel járnak. 
Egy közös megközelítés lehet ővé tenné az egész EU-ra kiterjed ő stratégia létrehozását, és 
megerősíthetné a Közösség és a tagállamok pozíc ióját a harmadik országokkal folytatott 
tárgyalások során. 
2. A SZUBSZIDIARITÁS ELEMZÉSE  
A digitális frekvenciatöbbl et felhasználásából ered ő legtöbb problémát az egyes tagállamok 
intézkedései nem tudják haté konyan megoldani, mivel a rádiójel ek akadálytalanul áthaladnak 
az országhatárokon. Ezért egy ta gállam intézkedései jelent ős hatással lehetnek más 
tagállamok érdekeire. Ezen túlmen ően az említett frekvenciatartományt használni képes 
mobilberendezések nagy száma miatt a kérdés egyértelm űen a teljes bels ő piacra vonatkozik. 
A közösségi szint ű fellépés egyértelm ű előnyökkel járna az egyes tagállamok által hozott 
intézkedésekhez képest. Az EU pot enciális hozzáadott értékének f ő vetületei a következ ők: 
• vezető szerep (a koordinált uniós fellépést a szomszédos országok az egyes tagállamok 
intézkedéseinél komolyabban vennék, ami a frekvenciatartomány szélesebb kör ű 
hozzáférhet őségét eredményezné az EU-ban); 
• a frekvenciatartomány hatékonyabb felhaszn álása és méretgazdaságosság (amennyiben 
közös hullámsáv-gazdálkodási terv készül); 
                                                 
1 Forrás: APWPT. 
 
HU 4   HU • a belső piacnak (tömegpiaci felhasználások – például vezeték nélküli széles sávú 
alkalmazások – megjelenése esetén az átjárhat óság és a barangolás révén is megvalósuló) 
előmozdításával járó általános el őnyök. 
3. CÉLOK  
Az első cél a digitális fr ekvenciatöbblet el őnyeinek maximális kihasználása, és elég gyors 
fellépés ahhoz, hogy elkerüljük a nemzeti átmeneti id őszakokból ered ő szétaprózódást, ami 
megakadályozhatja a jöv őbeni szolgáltatások és berendezések egységes piacának létrehozását. 
Másodszor, ez a kezdeményezés megfelel ő összhangot kíván kialakítani a nemzeti 
megközelítések között, és a hosszabb távú konvergenciát mozdítja el ő az innováció és a 
fogyasztók számára adódó hosszú távú el őnyök támogatása, az egységes piac meger ősítése és 
az EU versenyképességének növelése érdekében. 
Harmadszor, a Bizottság intézkedéseinek tám ogatniuk kell az egyes tagállamoknak a 790–862 
MHz-es részsávnak új szolgáltatások, példáu l a vezeték nélküli szélessávú alkalmazások 
céljára történ ő megnyitására vonatkozó korai er őfeszítéseit, és meg kell akadályozniuk a bels ő 
piac szétaprózódását (például azt, hogy a tagállamok más-más m űszaki vagy funkcionális 
korlátozásokat vezessenek be). 
4. SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK  
A közlemény, kiegészítve az ajánlás egyes specifikus elemeivel, négy f ő területen tesz 
javaslatokat: 
– Az analóg földfelszíni televíziós m űsorszórás fokozatos megszüntetése, mint a digitális 
frekvenciatöbblet kiaknázásának el őfeltétele; 
– A tagállami fellépés koordinációja a 790–862 Mh z-es részsávval kapc solatos következetes 
megközelítés biztosítása érdekében; 
– Közös kezdeményezések a frekvenciatartománynak az UHF-sáv (470–862 MHz) minden 
részében történ ő optimális felhasználására; 
– A 790–862 Mhz-es részsáv m űszaki harmonizációja (a rádióspektrum határozatban foglalt 
mechanizmus alapján). 
5. A HATÁSOK ÉRTÉKELÉSE  
5.1. Az analóg földfelszíni televíziós m űsorszórás televízió határid ő szerinti 
megszüntetésével kapcsolatos lehet őségek hatásai  
5.1.1.  Az Európai Unió nem tesz további lépéseket 
Tíz vagy tizenegy tagállam valószín űleg tovább folytatja az an alóg sugárzást 2012 során, 
egyesek még 2013-ig is, ami további késések kockázatát rejti magában.  
 
HU 5   HU 5.1.2.  Ajánlás a tagállamoknak az ana lóg adás 2012. január 1-ig történ ő leállításához 
szükséges lépések megtételére  
A Bizottság tanulmánya úgy becs ülte, hogy a 790–862 MHz-es részsá v az EU teljes területén 
történő elérhetővé tételében bekövetkez ő egyéves késés megakadályozása több milliárd EUR 
hasznot eredményezhet nettó jelenértékben szám olva (min. 1 milliárd EUR csak a fogyasztói 
és szállítói többletb ől, 15 éves id őtartamot tekintve2). 
Mivel a tagállamok már elkötelezték magukat a digitális televízió mellett, költséget 
mindössze az jelent, hogy az eljárásr a 10 vagy 11 tagállamban jellemz ően néhány hónappal 
előbb kell sort keríteni.  
Társadalmi költségek  is felmerülnek, különösen azon fogy asztók számára, akik továbbra is 
meglévő analóg televíziókészülékeiket szeretnék használni, és ezért el őre kell hozniuk a 
digitális-analóg átalakítók megvásárlását3. Az analóg m űsorszórás megszüntetésére 
vonatkozóan azonban a digitáli s átálláson már túl lev ő öt tagállamban (és az USA-ban) 
szerzett tapasztalatok azt muta tják, hogy ez a társadalmi hatás korlátozott, és a hátrányos 
helyzetű csoportok célzott tá mogatásával enyhíthet ő.  
5.1.3.  Az analóg m űsorszórás kötelez ő megszüntetésének el őírása 2012. január 1-ig 
(közösségi jogi intézkedés) 
A haszon és a költségek, beleértve a társadalmi hatást is, az el őző lehetőséggel (javasolt 
leállítás) megegyez őek lennének, de valószín űleg ezzel lehetne legnagyobb valószín űséggel a 
legmagasabb általános haszonszintet elérni. 
5.2. Közös kezdeményezések a frekvenciatart ománynak a teljes UHF-sávban (470-
862 MHz) történ ő optimális felhasználására; 
Ez a további spektrumkapacitás felszabadításának el ősegítésére szolgáló esetleges koordinált 
intézkedéseket jelenti, f őleg a 790 MHz alatti spektrum esetéb en, ezáltal is növe lve a digitális 
frekvenciatöbbletet. A részlete s kvantitatív ha tásokat egyel őre még nem vizsgálták meg, 
mivel ezek az intézkedések egyelőre csak olyan el őzetes javaslatok, amelyeket uniós 
szinten még meg fognak vitatni . 
5.2.1.  Az Európai Unió nem tesz további lépé seket a koordinációs tevékenységekre 
vonatkozóan 
Ennek a lehet őségnek a f ő előnye az, hogy nem merülnek fel kötelez ő jellegű 
többletköltségek a vev őkészülék, illetve az át viteli hálózatok korszer űsítésével kapcsolatban.  
5.2.2.  További koordinációs tevékenységek hatása a 790 MHz alatti részsávokban 
Néhány területet már azonosítottak, ahol tová bbi koordinációs tevékenységeket lehetne 
kifejteni:  
                                                 
2 Az Ofcom UK hasonló feltételek mellett csak az Egyesült Királyságra vonatkozóan 100 – 400 millió 
GBP hasznot becsült. 
3 A digitális-analóg átalakítókészülékek árai a legtöbb esetben nem haladják meg az 50 EUR-t. 
 
HU 6   HU – Az átviteli tömörítésre és a min őségre vonatkozó minimális el őírások biztosítása a 
műsorszóró hálózatok esetéb en, így az új DTT-vev őkészülékek esetében is.  
– Egyfrekvenciás hálózatok (SFN-e k) szélesebb körben történ ő alkalmazása. 
– Széles frekvenciasávban hangolható rendszerek alkalmazásának el őmozdítása, lehet őség 
szerint közösségi finanszírozás segítségével. 
– A vezeték nélküli mikrofonok jelenlegi felhas ználóinak segítése az új frekvenciákra 
történő átállásban, valamint a „fehér  terek” kognitív technológiákkal4 történő 
hasznosításának megfontolása. 
– A spektrum határokon átnyúló koordinációjának  javítása mind a tagállamok, mind pedig a 
nem EU országok  között. 
Mindegyik kezdeményezéstípusnak pozitív hatása lehet, de a folyamat jelenlegi állásában 
nehéz lenne megbízható érzékenységi vizsgálatot végezni. Az egyik nega tív társadalmi hatás 
az lehet, hogy nem minden televíziónéz ő fér hozzá az új berendezésekhez, de ezt egy olyan 
időszakkal lehetne ellensúlyoz ni, amelynek során a jeleket mind a régi, mind az új 
szabványok szerint sugároznák, így téve lehet ővé az első generációs DTT-berendezések általi 
vételt. 
5.2.3.  A digitális frekvenciatöbblethez kapcsol ódó, a spektrumhaték onyság javítására 
vonatkozó kötelez ő előírások hatása 
A kötelez ő előírások általában minden egyes konkrét  intézkedés esetében további er ősítő 
hatással járnak.  
5.3. A 790–862 MHz-es részsávra vonatkozó intézkedések tagállami 
koordinációjával kapcsolatos lehet őség hatása 
5.3.1.  Az Európai Unió nem tesz további lépéseket 
Számos tagállam5 már most vagy a közeljöv őben meg tudja nyitni az említett sávot az 
elektronikus távközlési szolgáltatások el őtt. Ez a lehet őség nemzeti szint ű szabályozási 
intézkedéseket eredményezhet, azok pedig ellentétmondásba kerülhetnek más országok 
hasonló intézkedéseivel, veszél yeztetve az említett részsáv m űszaki harmonizációját az új, 
szélessávú felhasználások lehet ővé tétele céljából. 
5.3.2.  Olyan ajánlás, amely szerint a tagállamok nem hoznak olyan inté zkedéseket, amelyek 
akadályoznák a 790–862 MHz-es sávra vonat kozó uniós szinten tervezett m űszaki 
harmonizációs intézkedéseket 
A gyakorlatban ez csak azokra a tagállamokr a vonatkozna (ideiglenesen), amelyek új 
felhasználási módokat terveznek ebben a részsá vban. Ezáltal a gyakorlatban nem merülnének 
                                                 
4 A kognitív rádiótechnológiák lehet ővé teszik a rádióberendezések számára azon frekvenciák 
azonosítását és ideiglenes  felhasználását, amelyeket nem foglal le els ődleges felhasználó az adott 
pillanatban. 
5 Legalább a következ ő tagállamok tartoznak ide: Ausztria, Cseh Köztársaság, Finnország, Franciaország, 
Németország, Spanyolország, Svédország , Hollandia és az Egyesült Királyság. 
 
HU 7   HU fel költségek, és az er őfeszítések a harmonizált m űszaki feltételekkel ka pcsolatos gyors és 
stabil konszenzus kialakításának el ősegítésére összpontosítanának. 
5.4. A 790–862 MHz-es részsáv m űszaki harmonizációjára vonatkozó lehet őségek 
hatása 
A Bizottság tanulmányának egyik f ő következtetése az, hogy ha minden tagállam 
következetes felhasználási feltételek melle tt fogadná el a 790–862 MHz-es részsáv 
elektronikus távközlési szolgáltatások céljára történ ő elkülönítését, az így keletkez ő 
„magánérték-többlet”6 legalább 17 milliárd EUR, illetve a legkedvez őbb feltételek teljesülése 
esetén akár 44 milliárd EUR is lehetne, a különböz ő szolgáltatások iránti feltételezett 
kereslettől függően7.  
A szélessávú szolgáltatásokhoz történ ő szélesebb kör ű hozzáférés és a szolgáltatások 
páneurópai átjárhat óságának lehet ősége jelent ős társadalmi haszonnál jár. 
A műsorszórási szolgáltatásokra vonatkozóan nem várható általános negatív eloszlási hatás, 
mivel a 790–862 MHz-es sáv m űsorszórási kapacitásának kiesés ét a hálózat újratervezése, 
illetve az átviteli technológia fejl ődése ellensúlyozza. A járulékos költségek az egyes 
tagállamokban a részsávban található DTT-adók számától függ (eloszlási hatás). A közösségi 
fellépésnek azonban inkább el ősegítenie, semmint bonyolítania kell a m űsorsugárzó hálózatok 
újratervezését.  
5.4.1.  (Nem kötelez ő) iránymutatások a 790–862 MHz részsáv harmonizációjára 
A kapcsolódó költségek várhatóan igen szeré nyek lesznek, de nem fogják lényegesen növelni 
a harmonizációból ered ő fő előnyök elérésének valószín űségét. 
5.4.2.  A 790–862 MHz-es részsáv m űszaki paramétereit meghatároz ó bizottsági határozat 
Az előbbiekben, az 5.4. pontban említett bizottsági tanulmány értékelése szerint ez a 
szakpolitikai lehet őség eredményezné a várható haszon jelent ős részét, mivel a nagyobb fokú 
harmonizáció méretgazdaságosságot eredményez és el ősegíti az átjárhatóságot. Ez pedig 
hozzá fog járulni az EU fontos társadalmi célkit űzéseinek, köztük „a mindenki számára 
elérhető szélessávú hozzáférésnek” a megvalósításához.  
5.4.3.  A 790–862 MHz-es részsáv m űszaki paramétereit és az ugyanezen hullámsávon 
történő (nagy teljesítmény ű) sugárzás megszüntetésének kötelez ő határidejét 
meghatározó bizottsági határozat 
Ez a lehet őség biztosítaná az elérhet ő legnagyobb hasznot, mivel me gszüntetné az érdekelt 
felek előtt fennálló bizonytalanság okat. Egy ilyen határozat azonban a – különösen a 
műsorszóró szolgáltatásokra gyakoro lt – lehetséges hatásai miatt az Európai Parlament és a 
Tanács  egyetértését is igényli. 
                                                 
6 A fogyasztóknál és a gyártóknál megjelen ő többletérték. 
7 Nettó jelenérték 15 éves id őtartam során, az uniós koordináció nélküli helyzethez képest. 
 
HU 8   HU 6. A LEHETŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
6.1. Az analóg adás határid őre történ ő megszüntetésére vonatkozó lehet őségek 
összehasonlítása 
Egy kötelez ő jellegű közösségi intézkedést valószín űleg számos tagállam ellenezne fontos 
közérdekű szempontokra hivatkozva. 
Ezért az „Ajánlás” kibocsátására vonatkozó lehet őség (5.1.2. pont) t űnik a legcélszer űbbnek. 
Ez hozzájárulhat a korábbi politik ai kötelezettsé gvállalások meger ősítéséhez, ez pedig pozitív 
„pszichológiai” hatást gyakorolna az  érdekelt felekre. Ha ez a lehet őség a 790–862 MHz-es 
részsáv az Unió területén történ ő felszabadítását néhány hónappa l felgyorsítja, az a korábban 
már leírt lényeges el őnyöket eredményezi, valamint csökkenti a m űsorszórók párhuzamos 
műsorszórásból (ugyanazon programok analóg és digitális formában egyaránt történ ő 
sugárzása) ered ő költségeit. 
6.2. A frekvenciatartománynak az UHF-sávban (470–862 MHz) történ ő optimális 
felhasználására vonatkozó lehet őségek összehasonlítása 
A „további koordinációs tevékenységek” lehet ősége megnyitja az utat a hosszú távú további 
digitális frekvenciatöbblet el őtt, de nem eredményez lényeges költségeket. Ez indokolt és 
arányos lehet őségnek tűnik, mivel jelenleg egyetlen vizsgált intézkedés sem támasztja alá az 
uniós szint ű kötelező jellegű megközelítés egyértelm ű előnyét. 
6.3. A 790–862 MHz-es részsávra vonatkozó tagállami intézkedések 
koordinációjával kapcsolatos lehet őségek összehasonlítása 
Az említett részsávra vonatkozóan jelenleg nemzeti szabályozási intézkedést fontolgató 
tagállamokra egyre nagyobb nyomás nehezedik  az intézkedések meghozatalával 
kapcsolatban, ezért ha nem biztosítunk sürg ősen a koordinált megközelítésre vonatkozó 
közösségi mintát, azzal a bels ő piaci széttöredezettség kialakul ását és az egyébként elérhet ő 
méretgazdaságosság elveszítését kockázta tjuk. Ezért a javasolt ajánlás (5.3.2. pont) t űnik a 
legelőnyösebb megoldásnak. 
6.4. A 790-862 MHz-es részsáv m űszaki harmonizációjára vonatkozó lehet őségek 
összehasonlítása 
Míg a 790-862 MHz-es részsáv fels zabadítására vonatkozó határid ő hiányában ez a lehet őség 
(5.4.2. pont) a végrehajtási arány és a be vezetés tagállamonkén ti eltérései miatt 
bizonytalansághoz vezethet az EU egységes piacán, fontos figyelembe venni a tagállamok 
érzékenységét, amely f őként a m űsorszórásra vonatkozó átmeneti id őszakok és a leállítás 
eltérő ütemezéséb ől adódik.  
Következésképpen az a jelenlegi legjobb, az arányosság követelményét is teljesít ő lehetőség 
annak előírása, hogy minden tagállam ugyanazon m űszaki feltételeket alkalmazza a 790–862 
MHz-es részsávnak a jelenlegi m űsorszórási rendeltetését ől eltérő felhasználási célra történ ő 
módosításához, és azt az ajánlást tess zük, hogy az odaítélést technológia- és 
szolgáltatássemleges je lleggel, egységes m űszaki feltételek és hullámsáv-gazdálkodási terv 
alapján végezzék.  
Amennyiben a Bizottság határid őt állapítana meg, az intézked ést nem biztos, hogy minden 
tagállam támogatná. A kiválasztott lehet őség azt jelen ti, hogy lehet ővé válik a tagállamok 
 
HU 9   HU számára a spektrum vezeték nélküli szélessáv céljára történ ő felhasználására vonatkozó 
intézkedések módjának és id őzítésének megválasztása, de  a döntés meghozatala után 
alkalmazandó m űszaki feltételek egyértelm űek és koordinálnak lesznek, ezáltal is 
kiküszöbölve a szétaprózódás kockázatát. 
7. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS  
A felügyeletet és az értékelést javasolt az érintett területeken meghatározott operatív 
célkitűzésekre alapozni, különösen az al ábbiakra való tekintettel: 
• A tagállamok által hozott intézkedések id őzítése az analóg televízi ós sugárzás 2012. január 
1-ig történ ő teljes megszüntetésének  biztosítása érdekében; 
• Előrehaladás a 790–862 MHz-es részsáv harmonizált m űszaki feltételek mellett, 
elektronikus távközlési célokra történ ő felszabadítása terén; 
• Előrehaladás az átviteli hálózatoknak a „m aga nemében legjobb” technológiára történ ő 
átállítása terén. 
A Bizottság munkáját megfelel ő tanácsadó bizottságok segítik.