HU    HU HU 
 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 2009.6.12. 
SEC(2009) 774 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
 
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
 
Javaslat: 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS  RENDELETE a bi ocid termékek 
forgalomba hozataláról és felhasználásáról 
 
{COM(2009)267} 
{SEC(2009)773}  
 
 
 
HU 2   HU BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
 
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
 
Javaslat: 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS  RENDELETE a bi ocid termékek 
forgalomba hozataláról és felhasználásáról 
A 98/8/EK irányelv (a további akban: az irányelv) célja a bi ocid termékek forgalomba 
hozatalára vonatkozó szabál yok harmonizálása az emberek, ál latok és a környezet magas 
szintű védelmének biztosítása mellett.  
Jóllehet az irányelv hatására számos nemkívánat os terméket sikerült kivonni az uniós piacról 
és sikerült rendszert vinni a csupá n tagállami szinten, így nem egyöntet űen szabályozott 
terület irányításába, az irányelv alkalmazásának els ő nyolc éve során szám os hiányosságra is 
fény derült. Ilyen például a hatóanyagokra irányuló felülvizsg álati program lassú 
előrehaladása, egyes hatóanyagok1 és termékek nagy mennyiségben történ ő kivonása, 
valamint az, hogy az új hatóanyagok kifejlesztése nem kap kell ő ösztönzést.  
Az említett fejlemények f őbb okai:  
– az irányelvben joghézagok találhatók, és az  irányelv alkalmazási köre nem elég 
egyértelm ű; 
– a dokumentációk elkészítésével kapcsolatos széles kör ű adatszolgáltatási követelmények 
magas költséggel járnak;  
– a kis kockázattal járó anyagok és az alapanyagok területén az egyszer űsített eljárások 
csekély vonzer őt képviselnek;  
– bizonytalanság tapasztalható az iránye lv, különösen az adatvédelemmel és az 
adatszolgáltatási követelmények alóli mentesség lehet őségével kapcsolatos rendelkezések 
alkalmazásával kapcsolatban; valamint  
– a hatóanyagok jóváhagyására és a termékek en gedélyezésére magas és nem egységes díjak 
szabhatók ki.  
A fentiek alapján az irányelv bizonyos re ndelkezései az eredményesség és a hatékonyság 
javítása érdekében módosításra szorulnak, hogy az emberi egészség és a környezet magas szintű védelmének fenntartása mellett mérsékelhet ők legyenek a tagállamokra és az ágazatra 
nehezedő szükségtelen terhek (2. és 5. szakpolitikai kérdéskör). Az irányelv alkalmazási 
körének kiigazítását (1. szakpoli tikai kérdéskör) ezenkívül az e gységesség és a kezelt anyagok 
                                                
 
1 A kivonás itt azt jelenti, hogy egyes vállalatok úgy döntenek, nem támogatják a felülvizsgálati program 
keretében a meglév ő hatóanyagokat vagy az általuk benyújtott információ nem elégséges. 
 
HU 3   HU közösségi és harmadik orszá gbeli gyártói közötti egyenl ő versenyfeltételek biztosításának 
szükségessége is indokolja. 
A hatásvizsgálat a következ ő öt, intézkedést igényl ő szakpolitikai kérdéskört vizsgálja meg: 
1. SZAKPOLITIKAI KÉRDÉSKÖR : ALKALMAZÁSI KÖR  
– Változatlan stratégia; 
– az alkalmazási kör kiterjesztése a technoló giai segédanyagokra és  az élelmiszerrel 
érintkező anyagokra; 
– az alkalmazási kör kiterjes ztése a kezelt anyagokra. 
A szakpolitikai lehet őségek egymást er ősíthetik. A vizsgálat megállapította, hogy a kezelt 
anyagok felvétele az irányelv alkalmazási körébe jelent ősen megnövelné az iparág költségeit. 
Habár nehéz számszer űsíteni az iparág egyenl ő bánásmódban részesítése, továbbá a 
környezetvédelem és az emberi egészség védelme terén megvalósuló pozitív hatásokat, azok valószínűsíthetően jelent ősek lennének. Különösen a te chnológiai segédanyagoknak az 
irányelv alkalmazási körébe történ ő felvétele valószín űleg egy olyan, két jogi keret
2 alá 
tartozó bonyolult engedélyezési eljárá shoz vezetne, amely kétszeres er őfeszítést igényelne. A 
kapcsolódó költségek valószín űleg meghaladnák azokat a kismérték ű előnyöket, amelyek a 
környezeti hatások hatékonyabb ellen őrzéséből és a fokozottabb jogbiztonságból erednének. 
2. SZAKPOLITIKAI KÉRDÉSKÖR : TERMÉKENGEDÉLYEZÉS  
– Változatlan stratégia; 
– a kölcsönös elismerés meger ősítése; 
– egyetlen tagállamban történ ő engedélyezés; 
– közösségi engedélyezés. 
Ezek a szakpolitikai lehet őségek alternatívák, de bizonyos elemeik egymással ötvözve is 
elképzelhet ők. A vizsgálat megállapította, hogy vagy a közösségi engedélyezés, vagy az 
egyetlen tagállamban történ ő engedélyezés lenne a leghatékonyabb megoldás, és hogy e 
rendszerek ösztönz ő hatással lennének az új hatóanyagoko n/kis kockázattal járó termékeken 
alapuló termékek innovációjára. Mindazonáltal , mivel a tagállamok kétségüket fejezték ki 
amiatt, hogy az engedélyezésben részt nem vev ő tagállamok szerepe mind a 
termékengedélyezés teljes mérték ű központosítása, mind az egyetlen tagállamban történ ő 
engedélyezés bevezetése esetén csökkenne, a legelfogadhatóbb megoldásnak egy olyan rendszer t űnik, amely a két rendszert kombinálva egyes termékek esetében a közösségi 
engedélyezést alkalmazná, más termékek esetében meger ősítené a kölcsönös elismerésre 
vonatkozó eljárásokat. 
3.
 SZAKPOLITIKAI KÉRDÉSKÖR : AZ ADATOK MEGOSZTÁSA  
                                                 
2 Az állati eredet ű élelmiszerek esetében alkalmazott techno lógiai segédanyagok vonatkozásában a 
853/2004/EK rendelet és a bioc id irányelv. A növényi eredet ű élelmiszerek esetében alkalmazott 
technológiai segédanyagok vonatkozásában pedig a ta gállami jogszabályok (amennyiben van ilyen) és a 
biocid irányelv. 
 
HU 4   HU – Változatlan stratégia; 
– a gerinces állatokon végzett kísérletekb ől nyert adatok kötelez ő megosztása a 
termékengedélyezés szakaszában; 
– a gerinces állatokon végzett kísérletekb ől nyert adatok kötelez ő megosztása a 
termékengedélyezés és a hatóa nyag-jóváhagyás szakaszában. 
Ezek a lehet őségek kölcsönösen kizárják egymást,  mivel ugyanazt a problémát különböz ő 
módon kezelik. A vizsgálat megállapította, hogy az utóbbi lehet őség, vagyis a 
termékengedélyezés és a hatóanyag-jóváhagyás szakaszában kötelez ő adatmegosztás 
eredményezné a legnagyobb összmegtakarítást a kérelmez ők számára, továbbá 
valószínűsíthetően a lehet ő legtöbb biztonságos term ék számára tenné lehet ővé a piacon 
maradást, és a lehet ő legtöbb állat életét mentené meg.  
4. SZAKPOLITIKAI KÉRDÉSKÖR : ADATSZOLGÁLTATÁSI KÖVETELMÉNYEK  
– Változatlan stratégia; 
– az adatszolgáltatás alóli mentességre és a re ndelkezésre álló információk felhasználására 
vonatkozó rendelkezések újraszövegezése; 
– a kis kockázattal járó anyagokra/termékekre  vonatkozó rendelkezések újrafogalmazása. 
A szakpolitikai lehet őségek egymást er ősíthetik és  a következ ő két problématípust célozzák 
meg: magas szint ű adatszolgáltatási köve telmények és az egyszer űsített eljárások csekély 
vonzereje, különösen a kis kocká zattal járó anyagok és az alap anyagok területén. A vizsgálat 
megállapította, hogy várhatóan mindegyik lehet őség esetében jelent ős mértékben 
csökkennének az iparág költségei, továbbá az utol só két opció a gerinces állatokon végzett 
kísérletek számát is jelent ősen csökkentené. A felülvizsgálat  céljainak való megfelelés 
érdekében a legjobb megoldásnak az t űnik, ha az adatszolgáltatási követelmények alóli 
mentességet kombinálják a már rendelkezésre á lló információk használatával, továbbá a kis 
kockázattal járó biocid termékek eset ében új megközelítést dolgoznak ki. 
5. SZAKPOLITIKAI KÉRDÉSKÖR : AZ IRÁNYELVBEN FOGLALT ELJÁRÁSOK VÉGREHAJTÁSA 
KAPCSÁN A TAGÁLLAMOKBAN MEGÁLLAPÍTOTT DÍJAK  
– Változatlan stratégia; 
– részben harmonizált díjazási rendszer; 
– központosított díjazási rendszer;  
– a kis- és középvállalkozásokra vonatkozó egyedi rendelkezések. 
Ezek a szakpolitikai lehet őségek alternatívák, de bizonyos elemeik egymással ötvözve is 
elképzelhet ők. A vizsgálat megállapította, hogy a rész ben harmonizált díjazási rendszer több 
új hatóanyag kifejleszté sét és több, már létez ő hatóanyag megtartását ösztönözné. Több 
terméktípus esetében továbbá csökkentené a ható anyagok felvételének költségeit. Az utolsó 
opció hatásaként kevesebbe kerülne az eljárás a kis- és középvállalkozások számára, ami 
 
HU 5   HU elősegítené piacon maradásukat. A teljes mé rtékben központosított díjazási rendszer 
kérdéseket vetne fel a szubszidiaritás elve szempontjából, mivel a díjak mértékének meghatározása tagállami helyett köz össégi hatáskörbe kerülne át. 
Ö
SSZKÖLTSÉG ÉS ÁLTALÁNOS EL ŐNYÖK  
A biocidokat szabályozó jelenl egi jogi keretben a hatóanya gok értékelésére és a biocid 
termékek engedélyezésére el őírt rendelkezéseknek való megfelelés rendkívül magas 
költségeket jelentene az ágazat számára. A hatá svizsgálat keretében bemutatott szakpolitikai 
lehetőségek összköltségét és általános el őnyeit ennek fényében kell vizsgálni.  
A hatásvizsgálat kimutatta, hogy az összes  preferált lehet őség összköltsége  az ágazat 
számára 10 éves távlatban 193,6 és 706 millió EUR között3 lenne. A költségek forrása az 
irányelv alkalmazási körének  a kezelt anyagokra történ ő kibővítése, amely költségek 
magukban foglalják az I. mellékl et további ható anyagokkal történ ő kiegészítéséve l, a további 
termékek engedélyezésével, valamint a kezelt anyagok címkézésével járó költségeket. 
Az összes preferált lehet őség alapján az ágazatban elérhet ő összes megtakarítás 10 éves 
távlatban  akár 2,7–5,7 milliárd EUR4 lehet. A 6. szakaszban (A lehet őségek 
összehasonlítása) részletesen bemutatott okokból azonban a való ságban várhatóan nem 
érvényesülne ilyen mérték ű megtakarítás. A tényleges megtakarítások várhatóan inkább a 
megjelölt tartomány alsó értéke közelében  lennének, azonban még így is határozottan 
felülmúlnák az összes ráfordítást. 
A hatásvizsgálat kimutatta, hogy az alkalmazási kör kezelt anyagokra történ ő kiterjesztése 
jelentős pozitív hatással lenne a környezet és az emberi egészség védelmére, még ha az 
előnyök nehezen számszer űsíthetők is. A többi szakpolitikai lehet őség alapján a környezet és 
az emberi egészség jelenlegi magas szint ű védelmének fenntartására van lehet őség. 
A társadalmi hatások vizsgálata alapján a foglalkoztatásban nem lehet jelent ős változással 
számolni. Ugyanakkor az egyes szakpolitikai lehet őségek, különösen a 
termékengedélyezésben java solt változások, a kötelez ő adatmegosztás, az adatszolgáltatás 
alóli mentességre vonatkozó rendelkezések fino modása és a kis kockázattal járó biocid 
termékek kezelésének új rendszere kedvez ően hathat a foglalkoztatásra. 
                                                 
3 Nettó jelenértéken 162,2 és 591,6 millió EUR között. 
4 Nettó jelenértéken 2,3–4,8 milliárd EUR.