EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2020.2.26. COM(2020) 100 final A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A megerősített felügyelet aktualizálása – Görögország, 2020. február {SWD(2020) 45 final}



Háttér A görögországi gazdasági fejlemények és szakpolitikák nyomon követése számára a gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere, valamint a 472/2013/EU rendelet szerinti megerősített felügyelet szolgál keretként. A Görögország esetében alkalmazott megerősített felügyelet elismeri, hogy középtávon Görögországnak folytatnia kell az ország gazdasági és pénzügyi nehézségei forrásainak vagy potenciális forrásainak kezelését biztosítani hivatott intézkedések elfogadását, valamint a megalapozott és fenntartható gazdasági növekedést támogató strukturális reformok végrehajtását. A megerősített felügyelet átfogó keretet nyújt a gazdasági folyamatok figyelemmel kísérése és a fenntartható gazdasági fellendülés biztosításához szükséges szakpolitikák megvalósításának nyomon követése számára. Lehetővé teszi a mindenkori megelőző időszak görögországi gazdasági és pénzügyi fejleményeinek rendszeres értékelését, valamint az államadósság finanszírozási feltételeinek monitoringját és az adósságfenntarthatósági elemzés aktualizálását. A megerősített felügyelet egyúttal keretként szolgál a Görögország által az eurócsoport 2018. június 22-i ülésén az Európai Stabilitási Mechanizmus programja keretében elfogadott reformok folytatására és befejezésére, valamint a pénzügyi támogatási programok keretében elfogadott fontos reformok eredményeinek megóvására vonatkozóan tett általános kötelezettségvállalás értékeléséhez is. Ebben az összefüggésben a megerősített felügyelet módot ad annak nyomon követésére, hogy Görögország hogyan tesz eleget a program keretében hat fontos területen megkezdett kulcsfontosságú strukturális reformok végrehajtása tekintetében a 2022 közepéig ütemezett egyezményes határidőkig teljesítendő egyedi kötelezettségvállalásoknak. A szóban forgó egyedi kötezettségvállalások i. a költségvetési és a költségvetési-strukturális politikákra; ii. a szociális jólétre; iii. a pénzügyi stabilitásra; iv. a munkaerő- és a termékpiacokra; v. a privatizációra; és vi. a közigazgatás korszerűsítésére vonatkoznak. Tíz egyedi kötelezettségvállalás határideje 2019 végén volt, ezeket ez a jelentés értékeli, miközben folyamatban van a korábbi kötelezettségvállalások nyomán tett intézkedések nyomon követése is. Ez az ötödik jelentés Görögország megerősített felügyeletéről. Közzététele az európai szemeszter keretében Görögországról készült 2020. évi országjelentéssel együtt történik. A jelentés a Bizottság által az Európai Központi Bank közreműködésével 2020. január 22–24-én Athénban tett látogatás megállapításain alapul. A Nemzetközi Valutaalap az utólagos programmonitoringja keretében, az Európai Stabilitási Mechanizmus pedig korai előrejelző rendszeréhez kapcsolódóan, az Európai Bizottság és az Európai Stabilitási Mechanizmus közötti munkakapcsolatokról szóló 2018. április 27-i egyetértési megállapodással összhangban szintén részt vett a folyamatban. A reformvállalások teljesítésének általános értékelése A jelentés megállapítja, hogy Görögország jól haladt a 2019 végére vállalt egyedi reformvállalások teljesítésében. A kormány által jelenleg végrehajtott, illetve eddig bejelentett kiegészítő intézkedések végrehajtása a megerősített felügyelet keretében 2020 májusára tervezett hatodik jelentés elkészítéséig várhatóan megtörténik. Ehhez a görög hatóságok folyamatos elkötelezettségére van szükség különösen a pénzügyi ágazat területén, ahol további fontos intézkedések várnak még megvalósításra. ·A 2019 végéig teljesítendő tíz egyedi kötelezettségvállalás olyan fontos reformokat tartalmaz, amelyek célja a görög közszektor hatékonyságának növelése, a szociálpolitika eredményességének megerősítése, a privatizációs menetrend végrehajtásának folytatása, valamint az üzleti környezet minőségének további javítása. A hatóságok a legfontosabb kötelezettségvállalások egy részét vagy már teljesítették, vagy rövidesen teljesíteni fogják: ebben a körben példaként említhetők az állami bevételekkel foglalkozó független hatóság hatáskörének megerősítését célzó reformok, vagy a közszektor digitális szervezeti ábráinak összeállítása a humánerőforrás-gazdálkodási stratégia keretében. Más fontos egyedi kötelezettségvállalások esetében a projektek komplexitása vagy a korábbi csúszások miatt a teljesítési határidő kiigazításra került. Ebben a helyzetben van például a szociális szolidaritási jövedelmi rendszer munkaerőpiaci pillérének létrehozása, amely a foglalkoztatás hosszú távú és fenntartható növekedését szolgálja, valamint – az előző jelentés óta is folytatódó lendület ellenére – a privatizációs menetrend végrehajtása. Teljes áttekintést a melléklet tartalmaz. Célszerűnek tűnik, hogy azokon a területeken, amelyeken a határidőket ki kellett igazítani, tehát például az államháztartási gazdálkodás vagy a vállalkozások szabályozási terhei kapcsán a hatóságok kiegészítő intézkedéseket mutassanak be a reformok megfelelő ütemben történő folytatása érdekében. ·A folyamatos kötelezettségvállalások tekintetében a hatóságok jól haladnak a Görög Köztársaság eszköz- és részesedéskezelő társaságához kapcsolódó stratégiai terv végrehajtásával, és sikerült eredményeket elérniük az eszközfejlesztési terv több tranzakciója kapcsán is, fel kell azonban gyorsítaniuk a hátralékok felszámolására vonatkozó tervvel, valamint az egészségügyi ellátás területén fennálló clawback követelések érvényesítésével kapcsolatos kötelezettségvállalások végrehajtását. A pénzügyi szektorral összefüggő kötelezettségvállalásokat illetően sikerült bizonyos fokú előrehaladást elérni a nemteljesítő hitelek állományának felszámolása területén. Több fontos intézkedés esetében azonban a hatóságoknak egyértelműbben meg kell határozniuk a prioritásokat, és fel kell gyorsítaniuk a végrehajtást. Ebben a körben megemlítendő a háztartások fizetésképtelenségi ügyeivel kapcsolatos elmaradások felszámolása, amely jelentős késedelmet szenved, valamint az elektronikus árverések sikerességét akadályozó tényezők kezelése, amelynek kapcsán csak mérsékelt eredményeket sikerült elérni. ·A hatóságok ezzel párhuzamosan a 2020 közepére teljesítendő kötelezettségvállalások teljesítésében is folyamatosan érnek el eredményeket, ezek értékelése azonban csak az év második felében lesz esedékes. A munkavégzés az intézményekkel szoros együttműködésben folyik, és a hatóságok több esetben – például a minőségi jogalkotás, a digitális kormányzás és az oktatás területén, tágabb reformelképzeléseikhez igazodva – túllépnek az eurócsoportban vállalt kötelezettségeiken. Gazdasági és költségvetési kilátások A 2019. évben folytatódott a gazdasági fellendülés, és a gazdaság további erősödése várható. A gazdasági növekedés 2019-ben várhatóan 2,2%-ot ér el, tehát jóval meghaladja az euróövezet 1,2%-os átlagát. Ez a kedvező eredmény elsősorban a jó exportteljesítménynek tudható be: a sikeres idegenforgalmi idény lökést adott a szolgáltatásexportnak, miközben a mérsékeltebb euróövezeti növekedés ellenére az áruexport is erős maradt. A gazdasági növekedés 2020-ra várhatóan 2,4%-ra nő, részben annak köszönhetően, hogy a kedvező várakozások és a 2020-as költségvetésben végrehajtott növekedésösztönző adóátcsoportosítás hatására lendületet kap a belső kereslet. A várakozások szerint folytatódik a munkaerőpiac élénkülése, 2020-ban 15,2%-ra csökken a munkanélküliség, az infláció pedig rövid távon visszafogott marad. A kilátásokat különböző irányú kockázatok övezik. A vállalkozások és a fogyasztók várakozásait tükröző legutóbbi statisztikai kiigazítások és mutatók felfelé mutató kockázatokat jeleznek 2019-re és 2020-ra. A külgazdaság növekedésösztönző hatását illetően – a görögországi fajlagos munkaköltség lassú növekedésére is figyelemmel – továbbra is óvatosak az előrejelzések 2020-ra, a Görögország által az exportpiacokon 2019-ben és korábban elért részesedésnövekedések azonban tartósabbnak bizonyulhatnak, különösen akkor, ha termelékenységnövekedéssel párosulnak. A lefelé mutató kockázatok elsősorban a bizonytalan világpolitikai helyzettel és a szélesebb értelemben vett régió elhúzódó politikai feszültségeivel, valamint a tervezett közberuházások végrehajtásának lassulásával és azoknak a belső keresletre gyakorolt hatásával függnek össze. Az előrejelzés csak akkor érvényes, ha az ország megmarad a megerősített felügyelet keretében meghatározott reformpályán. A bankszektoron keresztüli beruházásfinanszírozás nagyban fog múlni különösen a pénzügyi ágazatban végrehajtandó, a bankok közvetítői kapacitását növelni hivatott reformok gyors végrehajtásán. A 2019-es előzetes adatok szerint Görögország túlteljesíti az elsődleges többlet vonatkozásában a GDP 3,5%-ában meghatározott célt, és ezzel immáron ötödik éve megy túl költségvetési céljain. Az elsődleges többlet 2019-ben a kiszolgáltatott helyzetű háztartásoknak kifizetett, 186 millió EUR összegű „szociális osztalék” figyelembevétele, valamint egy 200 millió EUR összegű közszolgálati kötelezettség év végén esedékes elszámolása után várhatóan mintegy 4% lesz. Ez a GDP körülbelül 1,6%-ával megegyező államháztartási többletnek felel meg, miközben az euróövezet egésze tekintetében az előrejelzés 0,8%-os GDP-arányos hiányt mutat. Az év végi kifizetéseket figyelmen kívül hagyva az előző jelentésben előre jelzett 3,8%-os GDP-arányos egyenleg a GDP 4,2%-a körül alakult volna. Az eltérés elsősorban a társadalombiztosítási járulékokból és az adókból befolyó, a vártnál nagyobb bevételnek, valamint a vártnál kisebb fogyasztási kiadásoknak tudható be. A bevételek kedvezőbb alakulása mögött részben egyszeri tényezők állnak. Az államháztartás körébe tartozó beruházások GDP-arányos értéke 1,1%-kal alacsonyabb volt az eredetileg tervezettnél, azonban az egyenlegre lényegében nem gyakorolt hatást. A közberuházásokra előirányzott költségvetés folyamatos kihasználatlanságának kezelése érdekében a hatóságok megkezdték egy, a nyomon követés javítását célzó cselekvési terv végrehajtását. A végrehajtás a tervek szerint halad, és várhatóan 2021 végére zárul le. A projekt-előkészítő eszköz létrehozásával kapcsolatos tervek még csak a kezdeti stádiumban vannak, de a várakozások szerint nagyban elő fogják segíteni a közberuházásokra előirányzott költségvetés célzottabb és nagyobb fokú kihasználását. A közberuházásokra előirányzott költségvetés nem kellő kihasználása egyre inkább aggályos, részben az értékpapírpiaci programból és a nettó pénzügyi eszközökről szóló megállapodásból származó jövedelemnek megfelelő összegeknek az elfogadott beruházásokra történő lehetséges felhasználásával kapcsolatos technikai szintű egyeztetések összefüggésében is (lásd még alább). A hatóságok elkezdték a 2020-as költségvetés végrehajtását, amely az előző jelentés értékelése szerint megfelel a GDP 3,5%-ában meghatározott költségvetési célnak, és arra számítanak, hogy tavasszal keletkezik annyi költségvetési mozgástér, hogy lehetőség lesz további intézkedések finanszírozására. A kormány az adóbázis szélesítése mellett tovább kívánja csökkenteni az egységes ingatlanadót (ENFIA), és tervezi a speciális szolidaritási adó és a társadalombiztosítási járulékok mérséklését is. Fennáll a veszélye ugyanakkor annak, hogy a társasági adó ilyen célú, 2019 júliusában bejelentett 20%-ra való fokozatos csökkentését későbbre halasztják. Ezen intézkedések értékelésére a 2020 májusáig elkészítendő középtávú költségvetési stratégia előkészítésével összefüggésben kerül majd sor, együtt egyes, a 2020-as költségvetésben szereplő, kisebb jelentőségű költségvetési intézkedések újraértékelésével. A középtávú költségvetési stratégia a tervek szerint a közeljövőben esedékes, költségvetési szempontból várhatóan semleges hatású nyugdíjreformot is figyelembe veszi majd, amelynek kidolgozása jelenleg folyik az Államtanács 2019-es ítéletének megfelelően, mint ahogy a banki kölcsönök lehívott állami garanciáinak elszámolása miatti költségeket is, amelyek öt évre elosztva a GDP 1,1%-ának felelnek meg. A gyorsuló migráció kontextusában a hatóságok felhívták a figyelmet arra, hogy a migráció miatti jelenlegi kiigazítás nem elegendő a migrációs válság teljes költségének figyelembevételére. A migráció miatti egyezményes kiigazítás lehetőséget ad arra, hogy a GDP 0,2%-ának megfelelő mértékig a hatóságok az elsődleges egyenleget az EU-források nélkül számított migrációs kiadások összegével csökkentsék, de a jelenlegi módszertan alkalmazásával az elsődleges egyenlegből ténylegesen levont összegek folyamatosan jóval elmaradnak ettől a mértéktől. A hatóságok és az európai intézmények elkezdték azoknak az akadályozó tényezőknek az értékelését, amelyek miatt a hatóságok nem képesek a kiigazítás segítségével figyelembe venni a teljes költséget; megállapításaikról a következő jelentés fog beszámolni. Görögország költségvetési és gazdasági kilátásai összességében javultak. A folyamatosan jó költségvetési teljesítmény és a növekedésbarát politika jótékony hatással volt a gazdasági környezetre, a hangulatindexek egyre közelebb kerülnek a válság előtti szintekhez. Görögország sikeresen tért vissza az államkötvénypiacokra, és történeti távlatban is alacsonynak számító hozamokat tudott elérni. Az elmúlt évben jelentősen csökkentek a hozamfelárak, és a görög gazdaság jobb kilátásai az ország hitelminősítésének fokozatos javulását eredményezték. A közép- és a hosszú távú növekedési kilátások fenntartása szempontjából rendkívül fontos a reformvállalások továbbvitele. A kedvező kilátások ellenére a görög államháztartásnak több, egyelőre nehezen számszerűsíthető költségvetési kockázattal is szembe kell néznie. Egyrészt az Államtanácsnak a korábbi nyugdíjreformokról nemrégiben hozott ítélete ellenére továbbra is számos, a nyugdíjasok visszamenőleges követeléseire vonatkozó kereset vár elbírálásra. Az Államtanács ezekről egy „próbaper” keretében fog tárgyalni, ami biztosítja, hogy a bíróságok összehangolt módon bírálják el ezeket az ügyeket. További költségvetési kockázatot jelentenek az Attikos Helios turisztikai és vendéglátóipari vállalat és az Állami Ingatlantársaság közötti jogviták. Az ügy jelenleg az Athéni Fellebbviteli Bíróság előtt van. Még további terhet jelenthetnek a költségvetés számára a National Bank of Greece (egy magántulajdonú kereskedelmi bank) kiegészítő magánnyugdíjalapjával kapcsolatos tervezett intézkedések. Ezek költségvetési hatása attól függ, hogy statisztikailag mikor történik meg a nyugdíj-kötelezettségeknek az államháztartásba való átvezetése, valamint attól, hogy a bíróságok az érintett felek összességére (az államra, a bankra és a nyugdíjasokra) kiterjedő, jelenleg folyamatban lévő két ügyben milyen ítéletet hoznak. Megkezdődtek a technikai szintű egyeztetések az értékpapírpiaci programból és a nettó pénzügyi eszközökről szóló megállapodásból származó jövedelemnek megfelelő összegeknek a bruttó finanszírozási igények csökkentésére vagy más elfogadott beruházásokra történő lehetséges felhasználásáról. Az eurócsoport 2019. decemberi megbízása nyomán a hatóságok a megerősített felügyelet keretében tett látogatáson megosztották az európai intézményekkel az értékpapírpiaci programból és a nettó pénzügyi eszközökről szóló megállapodásból származó jövedelemnek megfelelő összegek felhasználásával, valamint annak a strukturális egyenlegre gyakorolt hatásával kapcsolatos előzetes elképzeléseiket. Az európai intézmények jelenleg technikai szinten egyeztetnek a hatóságokkal, és az elért eredményeket 2020 júniusában tervezik az eurócsoport elé tárni. Általános az egyetértés abban, hogy a beruházásoknak ösztönözniük kell a növekedést. A hatóságok emellett megfontolásra javasolták egy olyan költségvetés-kiegyenlítő mechanizmus bevezetését, amely lehetővé teszi az elsődleges többletre vonatkozó célértékek korábbi túlteljesítéseinek megfelelő összegek figyelembevételét a következő évben, továbbá javasolták a 2022-ig tartó időszak tekintetében az elsődleges többletre vonatkozó célérték csökkentését. Minden olyan javaslatot, amely megváltoztatja az európai partnerekkel 2018 júniusában kötött megállapodást, az eurócsoportban kell majd megvitatni, és minden ilyen javaslatnak figyelembe kell vennie az uniós költségvetési keretnek való megfeleléssel és az adósság fenntarthatóságával kapcsolatos szempontokat.

AZ ÁLLAMHÁZTARTÁS FINANSZÍROZÁSA ÉS AZ ADÓSSÁG FENNTARTHATÓSÁGA A 2020. januári újabb kötvénykibocsátással Görögország megerősítette jelenlétét az államkötvénypiacokon. Görögország január végén 15 éves lejáratú kötvényeket bocsátott ki összesen 2,5 milliárd EUR névértéken. A befektetők élénk érdeklődése közepette a jegyzési igények végösszege 19 milliárd EUR közelében volt, és a vártnál alacsonyabb, 1,9%-os hozamot sikerült elérni. A jegyzésre bocsátott kötvények mintegy 84%-a külföldi befektetőkhöz, javarészt valódi befektetőkhöz került. Görögország a válság óta most először bocsátott ki nyilvánosan ilyen hosszú futamidejű államkötvényeket, és az is most fordult elő először, hogy a kibocsátott kötvények lejárati időpontja az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz keretében nyújtott kölcsönök jelenlegi halasztási időszaka utánra, azaz 2032-nél későbbre esik. Ez azt mutatja, hogy a befektetők ilyen időtávon sem számítanak nagy áthúzódó kockázatokra. A finanszírozási stratégia szerint idén további kötvénykibocsátás várható, amely az állami és a magánszektor felé fennálló adósság további előrehozott törlesztését finanszírozhatja. Az állampapírok hozamfelárai tovább csökkentek (a 10 éves lejáratú kötvények hozamfelára február közepére 140 bázispont körüli értéket ért el Németországhoz viszonyítva), miközben az ország hitelminősítése tovább javult. Görögország továbbra is jelentős készpénztartalékkal rendelkezik: 2019 végén az állam készpénztartaléka mintegy 23,5 milliárd EUR-ra volt tehető, amely az elsődleges egyenlegre vonatkozó célértékek teljesülése esetén több mint két évi finanszírozási igény kielégítésére lenne elegendő. Lépésenként aktualizálásra került az adósságfenntarthatósági elemzés. Az aktualizált makrogazdasági feltételezések és a legutóbbi kötvénykibocsátás adatai arra engednek következtetni, hogy az adósság a jövőben is csökkenő pályán lesz (nem számítva a halasztott kamatok tőkésítése miatti ugrást 2033-ban), 2040-ig azonban még a GDP 100%-a felett marad. Egy másik, a kamatlábaknak a jelenlegi modellből adódó további aktualizálását is figyelembe vevő forgatókönyv szerint az adósság 2039-ig marad a GDP 100%-a felett. Görögország bruttó GDP-arányos finanszírozási igénye az előrejelzés tárgyidőszakának végén az első forgatókönyv szerint 13,5%, a második forgatókönyv szerint 12% körül lesz. Jelenleg folyamatban van – és várhatóan a megerősített felügyeletről szóló hatodik jelentés elkészítéséig lezárul – az európai intézmények által használt adósságfenntarthatósági elemzés alapfeltételezéseinek átfogó felülvizsgálata. Adózás és államháztartási gazdálkodás Jelentős előrelépést sikerült elérni afelé, hogy a 2020-as adóévre szélesebbé váljon az egységes ingatlanadó (ENFIA) bázisa, és az övezeteken alapuló rendszer hatálya alá tartozó népesség részaránya 85%-ról 98%-ra nőjön. Várhatóan 2020 tavaszára lezárul az ingatlanok országos szintű újraértékelése, így – a vonatkozó egyedi kötelezettségvállalásnak megfelelően – 2020 nyarára megtörténhet az ingatlanadó hozzáigazítása a piaci értékekhez. A 2020-as költségvetés azt feltételezi, hogy az új értékekre való áttérés alig lesz hatással a költségvetésre, és a szóban forgó adónemből származó bevételben kismértékű, 140 millió EUR összegű növekedést fog eredményezni 2019-hez képest. Az adóbázis szélesítése lehetőséget adhat az adókulcsok és a küszöbértékek rendszerének átalakítására. Az állami bevételekkel foglalkozó független hatóság alkalmazotti létszáma nőtt ugyan 2019 folyamán, de nem érte el a 2019 végére kitűzött célt (2019 végéig teljesítendő egyedi kötelezettségvállalás, amelyet egyenértékű intézkedések váltanak ki). Az alkalmazottak létszáma 2019 folyamán az év elejei értékhez képest 264 fővel, 11 902 főre nőtt. A korábbi csúszások miatt a tényleges létszám elmaradt az eredetileg kitűzött 12 500 fős céltól. A független hatóságot irányító kormányzó megbízatásának megújítása folyamatosságot biztosít, és elősegíti, hogy a szerv hatékonyan és eredményesen működő, a bevált gyakorlati megoldásokat alkalmazó adóhatósággá váljék. A létszámcéltól való elmaradás miatt elhatározott kiegészítő intézkedések végrehajtása – különösen a humánerőforrás-reform és a hatóság elhelyezése vonatkozásában – összességében jól haladt, és 2020. április végéig további eredmények várhatók. A humánerőforrás-reform előfeltételének számító, a másodlagos besorolásokat rögzítő jogszabályt elfogadták, a következő lépés, a besorolási rendszeren alapuló javadalmazási rendszer kereteit meghatározó jogszabály elfogadása pedig legkésőbb április végén esedékes. Az informatikai rendszerrel kapcsolatban sikerült azonosítani azokat a legfontosabb területeket, amelyek kapcsán a hatóságnak 2020 áprilisáig tisztáznia kell a Digitális Kormányzás Minisztériumának érintett szervezeti egységeivel a hatásköröket és az erőforrásigények kielégítésének módját, ami előfeltétele annak, hogy 2020 közepére megszülessék a szolgáltatási szinteket meghatározó megállapodás. Végezetül részletes ütemtervet határoztak meg a hatóság egyetlen helyre költöztetéséről, amely szerint a kiszemelt épületet jelenleg használó közszervezet máshová költözik, a hatóság pedig ajánlatot kap arra, hogy legkésőbb 2020 márciusában megkötheti a bérleti szerződést. Az ütemterv szerint a hatóság 2021 áprilisáig költözhet be az épületbe. A hatóságok több fontos, a hatóság hatáskörének megerősítését célzó projekt kapcsán is jól haladnak, és folyamatban van egy ambiciózusabb csempészetellenes terv kidolgozása. Folyamatban van a végponttól végpontig terjedő beszedési rendszerrel (2021 közepéig teljesítendő egyedi kötelezettségvállalás) és a „minta-beszedőhivatallal” kapcsolatos informatikai rendszer létrehozása, miközben az elektronikus számlázás 2020-as bevezetésére vonatkozó tervek megvalósítása is halad. A hatóságok tervezik emellett az operatív koordinációs központ megerősítését is. A központot a program keretében tett egyik kötelezettségvállalás alapján hozták létre a csempészet elleni küzdelem és az érintett szolgálatok közötti koordináció érdekében, alkalmazotti létszáma azonban az elmúlt időszakban lecsökkent, miután a kirendeléseket nem hosszabbították meg. A helyzetet orvosolni hivatott elsődleges jogszabályt várhatóan rövidesen elfogadják. A hatóságok a koordináció hatékonyságának növelése érdekében azt tervezik, hogy a központ irányítóbizottságát miniszterhelyettesi szintre emelik, és munkájában a jövőben a hatóság kormányzója is részt fog venni. A központ operatív szempontból a hatóság szervezeti struktúrájában marad, hatásköre pedig összességében megerősödik. A hatóságok ismét megnyitották a kiesett személyek számára a társadalombiztosítási tartozások 120 részletben való törlesztését lehetővé tévő programot, ami aggályokat vetett fel annak a kötelezettségvállalásnak a hitelességével kapcsolatban, hogy a hatóságok a jövőben felhagynak az ad hoc módon bevezetett hosszú időtávú részletfizetési programok gyakorlatával. A hatóságok érvelése szerint sok adós indokolatlanul, az informatikai rendszer hibájából esett ki a programból. Az elfogadott jogszabályi rendelkezés azonban, amely a visszalépést 2020. május végi határidővel teszi lehetővé, aránytalanul nagyvonalúnak tűnik mind a visszalépés határideje, mind pedig a jogosultak köre tekintetében, utóbbi esetben figyelemmel arra, hogy olyan adósok visszatérését is lehetővé teszi, akik ténylegesen nem tartották be a szabályokat. Ezért üdvözlendő, hogy a hatóságok törvénymódosítási javaslatot nyújtottak be a határidő 2020. március végére való lerövidítése és a visszalépésre jogosultak körének szűkítése érdekében. A nettó hátralékállomány 2019 végén 1,2 milliárd EUR-t ért el, ami 220 millió EUR-val több volt a 2019. októberi hátralékfelszámolási tervben kitűzött célnál (folyamatos kötelezettségvállalás). A nettó hátralékállomány 2019 augusztusához képest 50 millió EUR-val csökkent. Az elmaradások mögött a legtöbb esetben a nyugdíjigények rendezésének nem kellően hatékony volta és a nettó nyugdíjhátralék-állomány pontatlan számítása húzódik meg. Az állami kormányzati szervek és az önkormányzatok esetében szintén tapasztalhatók bizonyos elmaradások a céltól. A nyugdíjhátralékok rendezését biztosítani hivatott kiegészítő intézkedések előkészítése folyamatban van, egyes ilyen intézkedéseknek pedig már megkezdődött a végrehajtása. Az intézkedések bizonyos hátralékok esetében a rendezést szabályozó jogszabályi rendelkezések elfogadására, valamint a szigorúbb nyomon követésre, a kiegészítő képzésekre és a gyakorlati tapasztalatcserére irányulnak. A hatóságok továbbra is elkötelezettek a 2019. októberi hátralékfelszámolási terv végrehajtása mellett, és arra számítanak, hogy a kitűzött célnak megfelelően 2021 közepéig sikerül rendezniük a még rendezetlen nyugdíjigényeket. A nettó állomány csökkenésével párhuzamosan folyamatosan új hátralékok is keletkeznek, ami a kifizetési lánc és a belső ellenőrzési funkciók gyengeségét jelzi. A határidőre való kifizetést lehetővé tévő kifizetési láncok kialakításával összefüggésben továbbra is aggályokat vet fel és lassítja a kifizetéseket az eredményes belső ellenőrzési mechanizmusok hiánya, különösen ott, ahol nemrégiben megszűntek a Számvevőszék előzetes auditjai. A Számvevőszék a kérdésben jelenleg széles körű, a teljes közigazgatásra kiterjedő felmérést végez, amelynek célja az eredményes belső ellenőrzési rendszerek létrehozása ez év végéig és a szükséges további iránymutatás biztosítása. Az Általános Költségvetési Hivatal vállalta, hogy megvizsgálja a Nemzetközi Valutaalap által nemrégiben megvalósított technikai támogatási projekt keretében a kifizetési lánc egyszerűsítésével kapcsolatban megfogalmazott ajánlásokat, és szükség esetén intézkedik a folyamatok javításáról. Az államháztartási kincstári számlarendszeren belül létrejött a készpénzhasználat nyomon követésének kerete, a készpénzigények előre jelzése területén pedig folyamatban van egy kísérleti projekt (mindkettő 2019 végéig teljesítendő egyedi kötelezettségvállalás). Minden fontosabb államháztartási szerv számlát nyitott a Görög Nemzeti Banknál, és ezeken fogadja az állami forrásokat, illetve támogatásokat. Egyes kisebb szervek még nem csatlakoztak a rendszerhez, de az Általános Költségvetési Hivatal nemsokára lépéseket tesz a teljes lefedettség biztosítására. A készpénzigények előre jelzése területén 2019 végén kísérleti projekt kezdődött, és a projekt eredményei alapján fogják kidolgozni az előrejelzésnek a többi szervre történő kiterjesztésére vonatkozó stratégiát, amelyet 2020 októberéig hajtanak majd végre. A projekt bonyolultsága miatt előbb egy időközi jelentés alapján március végéig értékelés készül, majd április végére készül el a kiterjesztésre vonatkozó stratégia tervezete. Az egységes számlatükör bevezetése (a központi közigazgatásban 2021 közepéig teljesítendő egyedi kötelezettségvállalás) általában véve jól halad, de továbbra is kihívásokkal terhes a teljes központi kormányzaton belüli bevezetés, ideértve a közberuházási költségvetést is. Jelentősen megerősítették a számlatükörrel kapcsolatos irányítási struktúrát, és a számlatükröt most már a közbeszerzésekre és az elektronikus számlázásra kiterjedően is hasznos közpénzkezelési eszköznek tekintik széles körben. A közberuházási költségvetés területén azonban az egységes számlatükör teljes körű bevezetése nem halad megfelelő ütemben. A hatóságok felülvizsgált terve további munkát igényel különösen az egységes számlatükörnek a költségvetés tervezésében való alkalmazásával összefüggésben, amelynek kapcsán teljes mértékben érvényesíteni kell az eredményszemléletű számvitel alapelveit. Szociális jólét A szociális helyzet továbbra is nehéz, de a gazdasági fellendülésnek és az elmúlt években bevezetett szociális jóléti reformoknak köszönhetően javulás várható. Fontos lépések történtek a szociális jóléti rendszer hatékonyságának, eredményességének és megfelelőségének javítása érdekében: bevezették a garantált minimumjövedelmet és a lakhatási támogatást. A rendelkezésre álló legutóbbi adatok szerint 2017 és 2018 viszonylatában a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitettek részaránya 34,8%-ról 31,8%-ra, a súlyos anyagi nélkülözésben élők részaránya pedig 21,1%-ról 16,7%-ra csökkent a népességen belül. Miközben a lakhatási támogatás a kiszolgáltatott helyzetű háztartások által fizetett bérleti díjakat támogatja, nincs hasonló, állandó jellegű támogatás a jelzáloghitellel terhelt lakások kiszolgáltatott helyzetű tulajdonosai számára. A jóléti rendszer hatékonyságát még tovább javíthatja a rokkantsági ellátás reformja és a helyi tömegközlekedés számára nyújtott támogatások felülvizsgálata. Előkészületben van a nyugdíjjogszabályoknak az Államtanács 2019-es határozata nyomán szükségessé vált kiigazítása. A kiigazítás keretében növelik a 30 év munkaviszony felett alkalmazott növekedési rátát, új társadalombiztosítási járulékfizetési rendszert vezetnek be az önfoglalkoztatók számára, és visszaállítják a kiegészítő nyugdíjak 2014 előtti szintjét, miután a korábbi csökkentést az Államtanács alkotmányellenesnek ítélte. A növekedési ráta emelése még nagyvonalúbbá teszi a nyugdíjrendszert a hosszú munkaviszonyt maguk mögött tudó munkavállalók számára, ami európai összehasonlításban magas átlagos helyettesítési rátát eredményez. A társadalombiztosítási járulékok esetében a hatóságok azt tervezik, hogy az önfoglalkoztatók által fizetett járulék összegét függetlenítik a bevallott jövedelemtől, és megnövelik a fizetendő minimumösszeget. Az új intézkedések várható GDP-arányos hatása 0,5% alatt van, finanszírozásukat pedig a hatóságok a 2019-ben újból bevezetett tizenharmadik havi nyugdíj költségvetésének (részbeni) átcsoportosításával kívánják biztosítani. A tizenharmadik havi nyugdíj korábbi költségvetésének fennmaradó része egészségpolitikai és szociális jóléti kiadásokat fog finanszírozni, például felhasználható lesz a szociális szolidaritási jövedelmi rendszer keretében a garantált minimumjövedelem növelésének vagy a jelzáloghitellel terhelt lakások kiszolgáltatott helyzetű tulajdonosait célzó állandó jellegű támogatás bevezetésének finanszírozására. A hatóságok cselekvési tervet dolgoztak ki annak érdekében, hogy orvosolják az egységes társadalombiztosítási alap létrehozásának csúszását (2020 közepéig teljesítendő kötelezettségvállalás). A következő hónapokban elkezdenek végrehajtani egy, az egységes társadalombiztosítási alap digitalizálására irányuló nagyszabású cselekvési tervet, amelynek célja a korábbi alapok informatikai rendszerének egyesítése és a szolgáltatások digitalizálása 2020 végén és 2021 közepén esedékes határidőkkel. Emellett a hatóságok azt is bejelentették, hogy a hatékonyság növelése érdekében a kiegészítő nyugdíjalapot beolvasztják az egységes társadalombiztosítási alapba. Újraindultak a clawback követelések érvényesítésére irányuló közigazgatási eljárások (folyamatos kötelezettségvállalás), és intézkedéseket készítenek elő a követelésekkel érintett teljes összeg lehatárolására. A gyógyszerek esetében a követelések beszedése (a 2019-ben bevezetett, 120 részletben való törlesztést lehetővé tévő program keretében) folyamatban van, a magánklinikák és más magánszolgáltatók esetében pedig rövidesen megkezdődik. Aggályos ugyanakkor a követelésekkel érintett összegek folyamatos növekedése, különösen a gyógyszerek esetében. A hatóságok azt tervezik, hogy szigorúbban érvényesítik a gyógyszer- és kezelésfelírással kapcsolatos kötelező protokollokat azzal a céllal, hogy gátat szabjanak a nem megfelelő felírási gyakorlatnak, és – különösen a drága gyógyszerek esetében – megerősítsék a gyógyszergyártókkal szembeni áralku-pozícióikat. Az európai intézmények arra biztatják a hatóságokat, hogy fontolják meg egy kockázatmegosztási elem beépítését a clawback visszatérítések rendszerébe, és biztosítsák, hogy a kórházak költségvetése összhangban legyen a lakosság egészségügyi ellátás iránti szükségleteivel. A rendszer bejelentett átalakítása után újraindult az egészségügyi alapellátó egységek átfogó hálózatának kiépítése (2020 közepéig teljesítendő egyedi kötelezettségvállalás). Az átdolgozott stratégia szerint a megmaradó 120 helyi egészségügyi egység a jelenlegi egészségügyi központok épületeiben kezdi meg működését. Az egészségügyi alapellátó egységek hálózatának teljes kiépítését azonban több tényező is jelentősen hátráltatja: nehézséget okoz például a megfelelő számú családorvos mozgósítása, a kötelező regisztráció hiányos volta és a kapuőr szerep érvényesítése. A kitűzött határidőig, 2020 közepéig lehetetlen lesz kiterjeszteni a hálózatot a teljes lakosságra, de az új stratégia az eddigi csúszások több fontos okát orvosolja, és a hatóságok bizakodóak a tekintetben, hogy a teljes rendszert – a kapuőri és a beutalási funkciót is ideértve – 2020 végéig ki fogják tudni építeni. Kihívások övezik a központosított beszerzések részarányának 30%-ra növelésével kapcsolatos cél elérését (2020 közepéig teljesítendő egyedi kötelezettségvállalás), de a regionális szintű decentralizált beszerzés tervezett bevezetése felgyorsíthatja a folyamatot. A hatóságok benyújtották a központosított beszerzések átdolgozott stratégiáját, ezzel párhuzamosan pedig az egészségügyi beszerzéseket bonyolító új központi szervet magánjogi szervezetté alakították. Az új stratégia regionális szintű decentralizált beszerzést irányoz elő, ami leegyszerűsítheti a folyamatokat adminisztrációs szempontból, felgyorsíthatja az ajánlattételi eljárásokat, és bővítheti az igénybe vehető lehetőségek körét. A hatóságok azt tervezik, hogy az árfigyelő központ szerepének megerősítésével biztosítani fogják a nem eléggé hatékony kiadások elkerülhető eseteinek mihamarabbi orvoslását.

Folyamatban van a rokkantsági ellátások rendszerének reformja (2019 közepéig teljesítendő egyedi kötelezettségvállalás), de a folyamatot komoly, a hatóságok hibáján kívül bekövetkezett csúszások hátráltatják. A tervek szerint az új módszertant egy kísérleti projekt értékelése alapján kellett volna kidolgozni, ennek azonban még nem készült el a végleges változata. A hatóságok vállalták, hogy az értékelő jelentés tervezetében felvetett kérdések figyelembevételével 2020 áprilisáig átdolgozzák az országos bevezetés időütemezését. Emellett bejelentették, hogy a rokkantak/fogyatékosok számára nyújtott ellátásokat és szolgáltatásokat teljes egészében felülvizsgálják azzal a céllal, hogy nagyobb hangsúlyt kapjanak a természetbeni ellátások és szolgáltatások. A helyi tömegközlekedés támogatási rendszerének értékelése (2019 végéig teljesítendő egyedi kötelezettségvállalás) várhatóan 2020. április végére zárul le. A késedelem oka a sok különböző kedvezményezett (ezeket a támogatásokat tíz különböző lakosságcsoport kapja), valamint az érintett minisztériumok nagy száma. Pénzügyi politika A tőkekorlátozások 2019. szeptemberi eltörlését követően a bankszektor erősödésnek indult, de még mindig hangsúlyosan jelen vannak egyes megörökölt kockázatok és kihívások. Tovább nőtt a belföldi betétállomány, ami jótékony hatással volt a görögországi bankok likviditási helyzetére. A bankok nyereségessége a javulás jeleit mutatja, de továbbra is alacsony mértékű. A bankok megfelelnek a rájuk vonatkozó tőkekövetelményeknek, de tőkestruktúrájuk – főként a halasztott adójóváírások nagy tömege miatt – nagyban függ az államhoz kötődő eszközöktől. A 2019. év folyamán tovább bővült a nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott nettó banki hitelezés, miközben a háztartásoknak nyújtott hitelek növekedése a hitelkamatok további csökkenése mellett is megmaradt a negatív tartományban. A nemteljesítő hitelek csökkentésének üteme felgyorsult 2019-ben, de a nemteljesítő hitelek aránya még mindig nagyon magas. A nemteljesítő hitelek volumene 2019. szeptember végéig – a 2016. márciusi csúcsértékhez képest 36 milliárd EUR-val zsugorodva – 71,2 milliárd EUR-ra csökkent, ami 42,1%-os részaránynak felel meg a teljes ügyfélhitel-állományon belül. Az eddigiekben a nemteljesítő hitelek csökkentésének legfontosabb módja az értékesítés és a leírás volt, miközben a bankoknak a nemteljesítő hitelek szanálására való belső képessége még mindig nagyon szerény. A Herkules eszközvédelmi program sikeres és gyors végrehajtása felgyorsíthatja a négy rendszerszempontból jelentős bank által kezelt nemteljesítő hitelek állományának csökkentését. A program 18 hónapig tart, és az állami garancia tervezett maximális keretösszege 12 milliárd EUR. Mind a négy rendszerszempontból jelentős bank kifejezte érdeklődését a programban való részvétel iránt, és jelenleg is dolgozik a nemteljesítő hitelek csökkentésére irányuló stratégiájának aktualizálásán. Az erőfeszítések középpontjában most a program sikeres és határidőre történő végrehajtása van. A hatóságok dolgoznak a jelenlegi széttagolt fizetésképtelenségi keret reformján azzal a céllal, hogy elősegítsék a magán- és a köztartozások rövid időtávon belüli reális csökkentését, emellett pedig erőfeszítéseket tesznek a nemteljesítő hitelek szanálását biztosítani hivatott, már rendelkezésre álló eszközök alkalmazásának felgyorsítása és eredményességének javítása érdekében. Az alábbi intézkedések nyomon követése és értékelése a megerősített felügyelet keretében a bankrendszer egészséges működésének helyreállítását célzó reformok végrehajtásának folytatására és ezen belül a nemteljesítő hitelek szanálására vonatkozó folyamatos kötelezettségvállalással összefüggésben történik: ·A fizetésképtelenségi keret harmonizációja: A társaságok és a magánszemélyek fizetésképtelenségével kapcsolatos szabályozás harmonizálásának és integrálásának előkészítése jól halad, az új keretet várhatóan 2020. április végéig fogják elfogadni. Az új keret bevezetésétől függetlenül ugyanebben az időpontban szűnik meg az elsődleges lakóhelyre vonatkozó védelem. A várakozások szerint az új rendszer egyebek mellett kezeli majd a túlzott eladósodás eseteinek rendezését jelenleg nehezítő jogszabályi akadályokat és a mostani keretek eljárási komplexitását, továbbá előmozdítja a hitelezők közötti együttműködést. A hatóságok által jelenleg vizsgált megoldás azon az elképzelésen alapul, hogy a felek a kezdeti szakaszban peren kívül, elektronikus eszközök támogatásával próbáljanak megállapodásra jutni az adósság átalakításáról. Az új keret sikeres bevezetésének fontos előfeltétele a bíróságok előtt folyó fizetésképtelenségi eljárások felgyorsítása és optimalizálása. A hatóságok elkészítették a törvényjavaslat első, vázlatos tervezetét. A tervezetet az intézmények jelenleg értékelik, és a konzultációkat követően kezdődhet meg a részletesebb kidolgozás. ·A háztartások fizetésképtelenségével kapcsolatos elmaradások felszámolása: A háztartások feldolgozásra váró fizetésképtelenségi ügyeinek száma 2019. december végén 86 000 felett volt, azaz mintegy 50%-kal volt nagyobb az év végére kitűzött célnál, amely tehát minden bizonnyal nem fog teljesülni. A várakozások szerint a görög hatóságoknak 2019. december végéig kellett volna átfogó cselekvési tervet készíteniük a háztartások fizetésképtelenségével kapcsolatos elmaradások felszámolásának felgyorsításáról. A hatóságok most vállalták, hogy 2020. március végéig bemutatják a dokumentumot. A várakozások szerint a cselekvési terv különböző technikákkal kísérli majd meg reális módon lerövidíteni a kérelem benyújtása és a bírósági tárgyalás közötti időtartamot, és megkönnyíti a benyújtott bizonyítékok befogadhatóságának ellenőrzését. Ezzel kapcsolatban érdemes megjegyezni, hogy a hatóságok jogalkotási javaslatot terjesztettek elő a háztartások fizetésképtelenségi ügyeit tárgyaló törvényszéki bírák továbbképzésének biztosításáról. ·A lehívott állami garanciákkal kapcsolatos elmaradások felszámolása: A hatóságok fokozták erőfeszítéseiket, és vállalták, hogy felgyorsítják a lehívott állami garanciákkal kapcsolatos, még mindig jelentős elmaradások felszámolását célzó cselekvési terv végrehajtását. Az aktualizált terv értelmében a vállalkozásoknak nyújtott kölcsönökkel összefüggésben eddig lehívott garanciákat 2022 végéig, a természetes személyeknek nyújtott kölcsönökkel összefüggőeket pedig 2023 végéig maradéktalanul feldolgozzák. Az igények kifizetése az igények teljes körű vizsgálatának lezárása után haladéktalanul megkezdődik, kivéve azokat az eseteket, i. amikor az adott követelés kapcsán per indult, ekkor ugyanis a kifizetés a per lezárultáig nem teljesíthető; illetve ii. amikor a hitelezőnek további dokumentumokat kell benyújtania. Ezekben az esetekben a kifizetésekre várhatóan az igény feldolgozását követő egy éven belül sor kerül, 2025 végéig pedig megtörténik az összes követelés rendezése. A tervezett felszámolási folyamatnak az állami költségvetést terhelő költségét a középtávú költségvetési stratégia 2020. évi aktualizálása várhatóan már tartalmazni fogja. A cselekvési terv eredményességét növelné és az állam által a pénzügyi rendszer felé teljesítendő jövőbeli kifizetések kapcsán pozitív üzenetet sugározna, ha már 2020-ban jelentős összegekben kerülne sor kifizetésekre, az év közepén már lennének látható jelei a folyamatnak, és további vizsgálatok indulnának azzal kapcsolatban, hogyan lehetne a jelenleg 2024-re ütemezett garanciákat már 2023-ban feldolgozni. ·Az elsődleges lakóhelyre vonatkozó védelem: Az elsődleges lakóhely védelmét biztosítani hivatott rendszer, amely állami támogatással segíti az adósokat a lakáscélú jelzáloghitelek törlesztésének megkezdésében, nincs eléggé kihasználva, és a hatóságok megerősítették elhatározásukat, hogy a rendszert 2020. április végén megszüntetik. ·Elektronikus árverések: Mindeddig nem került sor annak átfogó elemzésére, milyen tényezők akadályozzák sok esetben az elektronikus árverések sikeres lebonyolítását, és a kérdéssel kapcsolatban jogszabályi kiigazítás sem történt. A hatóságok tudatában vannak a bankok által a birtokukban lévő biztosítékok likviddé tétele érdekében folytatott elektronikus árverések gyakori sikertelenségét előidéző tényezők létezésének, és elkötelezettek amellett, hogy intézkedéseket hozzanak az eljárási visszaélések megelőzésére, mindenekelőtt egy olyan eljárási mechanizmus kidolgozásával, amely hatékonyan kezeli az árkiigazítási igényeket. ·További kezdeményezések: Az európai intézmények üdvözlik, hogy a hatóságok visszaállították a kölcsönleírás kedvező adóügyi elbírálásának 2018 végén megszüntetett rendszerét, tekintettel arra, hogy ez ösztönzőleg hat az adósságok átalakítására. A hatóságok lezárták a bírósági eljárások hatékonyságának növelése és a polgári jogi ügyekben eljáró bíróságok előtti ügyek feldolgozásának felgyorsítása érdekében megreformált polgári eljárásjogi kódex végrehajtásának értékelését, és várhatóan 2020. július közepéig véglegesítik továbbfejlesztési javaslataikat, ideértve az esetleges jogalkotási javaslatokat is. A Görög Pénzügyi Stabilitási Alap folytatta a négy rendszerszempontból jelentős bankban meglévő részvényesi jogainak gyakorlását. Az utóbbi időszakban az Alap a bankok irányítására, üzleti modelljük értékelésére és saját exitstratégiájának további végrehajtására összpontosított. Továbbra is folyamatban vannak az egyeztetések az Alap és a Pénzügyminisztérium között a hatóságoknak a leválasztási folyamat záró szakaszában való esetleges részvételéről, valamint az Alap irányító testületeinek és munkatársainak védelméről. A bankszektor egészséges működésének visszaállítására irányuló folyamat szempontjából kulcsfontosságú az Alap függetlenségének megőrzése. MUNKAERŐ- ÉS TERMÉKPIACOK, VERSENYKÉPESSÉG A hatóságok jelenleg dolgoznak egy új nemzeti növekedési stratégián. Az új stratégia egy magas szintű szakértői csoport ajánlásai alapján készül, és várhatóan 2020 közepén válik hozzáférhetővé. A tervek szerint olyan átfogó és teljesíthető középtávú reformprioritásokat jelöl majd ki, amelyek biztosítják az export és a beruházások fellendítését. A hatóságok emellett folytatják a 2019 októberében elfogadott gazdaságfejlesztési törvény másodlagos jogszabályainak kidolgozását, ami előfeltétele az új keret teljes körű alkalmazásának. A hatóságok vállalták, hogy a minimálbér éves kiigazításakor tiszteletben tartják a versenyképesség szempontjait, miközben figyelembe veszik a vásárlóerő megőrzését előíró görög jogszabályi követelményt is. Egy, az Európai Bizottság által szervezett és a Világbank által megvalósított technikai támogatási projekt segítségével folyamatban van a legutóbbi minimálbér-emelésre és az ifjúsági részminimálbér 2019. februári eltörlésére vonatkozó utólagos értékelés előkészítése. Az utólagos értékelésből, a szociális partnerekkel folytatott konzultációkból és egy független szakértői bizottság ajánlásaiból kiindulva a kormány várhatóan 2020 júniusában határozza meg a minimálbér új mértékét. A döntésnek a jogi keretszabályozás szerint a gazdasági fundamentumokon és a szociális partnerekkel folytatott valódi konzultáción kell alapulnia. A hatóságok befejezték a be nem jelentett munkavégzés elleni küzdelemre vonatkozó 2017–2019. évi cselekvési terv végrehajtását (2019 végéig teljesítendő egyedi kötelezettségvállalás), jelenleg pedig az utólagos intézkedések meghatározásán dolgoznak. Az előző cselekvési terv integrált megközelítést követett a be nem jelentett munkavégzés területén, és olyan intézkedéseket foglalt magában, mint a különböző intézmények közötti együttműködés megerősítése és a be nem jelentett munkavégzés eseteinek észlelésével kapcsolatos képesség javítása. A hatóságok jelenleg a cselekvési tervhez kapcsolódó utólagos intézkedések meghatározásán dolgoznak. A hatóságok cselekvési tervet dolgoztak ki az aktív munkaerőpiaci intézkedések új alkalmazási módjának országos kiterjesztéséről, és ezzel előreléptek a szociális szolidaritási jövedelmi rendszer kiépítése felé (2019 végéig teljesítendő egyedi kötelezettségvállalás). Az átdolgozott cselekvési terv stratégiai jelentőséget tulajdonít a foglalkoztatás hosszú távú és fenntartható növekedésének, és ennek jegyében integrált és célzott megközelítést alkalmaz. Egy kezdeti kísérleti projektet követően az új alkalmazási modellt az országos bevezetés előkészítéseképpen első lépésben három további régióra terjesztik ki. A hatóságok ambiciózus átfogó oktatási reformba kezdtek. A reform túlmutat az eurócsoportban vállalt kötelezettségeken, és makrogazdasági, illetve szociálpolitikai szempontból is releváns, tekintettel arra, hogy foglalkozik a strukturális munkaerőhiány kezelésével, javítja a növekedés feltételeit, segít visszaszorítani a szegénységet, és javítja a szociális helyzetet. A reformok a strukturális munkaerőhiány megszüntetése érdekében olyan kihívásokra összpontosítanak, mint a közoktatás minőségének javítása, a szakképzés továbbfejlesztése és a felsőoktatási intézmények minőségének javítása. Az új felsőoktatási törvény továbbfejleszti a felsőoktatási intézmények értékelését és akkreditációját, és az egyetemek finanszírozását a teljesítményhez köti, miközben a kötelező oktatás területén is várhatóak változtatások, például az iskolába kerülés előtt teljesítendő kétéves kötelező előkészítő program bevezetésével.

Az intézményi hiányosságok hátráltatták a gazdasági diplomácia és a kereskedelmi eljárások egyszerűsítése területén folyó munkát, amely pedig a várakozások szerint elősegítené Görögország exportteljesítményének javulását. A Külügyminisztérium hatás- és feladatkörét a gazdasági diplomáciával összefüggésben kiterjesztő jogszabály elfogadása késedelmet szenvedett, de várhatóan 2020 márciusában lezárul, miközben maga a stratégia 2020 áprilisáig készül el. Az egységes hatóság szilárd jogi megalapozása és az intézményközi struktúrák kiigazítása előfeltétele annak, hogy a hatóságok kihasználhassák a területen meglévő szinergiákat és az érintett szakpolitikák koherenciájában rejlő lehetőségeket. A főként a hatóságok hibáján kívül bekövetkezett csúszások ellenére a beruházások engedélyezésével kapcsolatos munka javarészt a megfelelő mederben zajlik, és a hatóságok továbbra is készek a vállalt határidőn belül befejezni a reformokat. A hatóságok megnövelték a reform koordinálását végző szolgálat adminisztratív kapacitását, és a fennmaradó munkához az Európai Bizottságon keresztül további technikai támogatást is szereztek. Az informatikai rendszer beszerzésére irányuló szerződés aláírása, amely az első lépése volt az informatikai rendszer teljes kiépítésének (2019 végéig teljesítendő egyedi kötelezettségvállalás), késedelmet szenvedett amiatt, hogy az ajánlattételi eljárásban a hatóságok hibáján kívül komplikációk léptek fel. A helyszíni ellenőrzéseket szabályozó kerettörvény végrehajtásával kapcsolatos munka (2020 közepéig teljesítendő egyedi kötelezettségvállalás) kisebb csúszásokkal ugyan, de tovább halad. Emellett a hatóságok a kisebb csúszások ellenére továbbra is arra törekednek, hogy az engedélyezési eljárások egyszerűsítését a gazdaság fennmaradó ágazataiban is határidőre elvégezzék (2020 közepéig teljesítendő egyedi kötelezettségvállalás). A hatóságok 2020 közepéig, tehát jóval az egyedi kötelezettségvállalás 2021 közepén esedékes határideje előtt be kívánják fejezni a környezetterhelési osztályozás felülvizsgálatát, emellett pedig további intézkedések előkészítésén is dolgoznak a környezetvédelmi engedélyezés és ellenőrzés szabályozásával kapcsolatban. A hatóságok szerződést kötöttek egy műszaki tanácsadó céggel a környezetterhelési osztályozás és a környezetvédelmi osztályozási rendszer összhangjának megteremtésében való segítségnyújtásról, és ennek alapján 2020 közepéig ki kívánják hirdetni a szükséges másodlagos jogszabályokat. Az engedélyezési keret továbbfejlesztésével összefüggésben a közeljövőben várható még a környezetvédelmi engedélyek megújítására és módosítására szolgáló eljárás egyszerűsítése, a környezetvédelmi értékelést végző külső szakemberek tanúsításának szabályozása, a helyszíni ellenőrzések igazgatási keretének átszervezése, valamint a külső helyszíni ellenőrök tanúsításának szabályozása. Ez utóbbi fontos lépés lesz a jogérvényesítési keret jelenlegi hiányosságainak kiküszöbölése szempontjából. Emellett a hatóságok felülvizsgálják a korábbi kormányzat által kiadott jogszabályokat abból a szempontból, hogy tartalmaznak-e eltéréseket a beruházásengedélyezés reformjának alapelveitől, és azt tervezik, hogy a szükségesnek mutatkozó jogalkotási munkát 2020 szeptemberéig elvégzik. A reform folytatásának biztosítéka, hogy a reformot koordináló szolgálat továbbra is elkötelezett amellett, hogy a jövőbeni jogszabályok felett ellenőrzést gyakoroljon, és az ezzel kapcsolatos hatásköre is bővült. Az ingatlan-nyilvántartással kapcsolatos projekt összességében jól halad, de a határidőket a korábbi csúszások miatt ki kellett igazítani. Javarészt sikerült orvosolni a késedelmes ingatlannyilatkozatok problémáját, amely a korábbiakban lassította a kataszteri jogcímek feltérképezésének folyamatát, és a legtöbb régióban elkezdődhet a feltérképezés második szakasza. Mindazonáltal a korábbi csúszások miatt indokoltnak bizonyult felülvizsgálni az ingatlan-nyilvántartással kapcsolatos projekt eredeti ütemtervét, és új, hiteles határidőket és részhatáridőket kitűzni. Ennek nyomán a kataszteri jogcímek feltérképezésének véghatárideje 2021 közepéről 2022 májusára került át, és módosultak a közbenső határidők is. Összességében a projekt lendületesen halad, és a hatóságok egyértelműen magukénak tekintik a feladatot, ami jó alap a projekt sikeres teljesítéséhez. Intézményi szempontból a telekkönyvi hivatal teljes felállításának (2020 közepéig teljesítendő egyedi kötelezettségvállalás) felgyorsítása érdekében a hatóságok azt tervezik, hogy haladéktalanul megnyitják országszerte a regionális hivatalokat, és felhatalmazzák őket a tervezett helyi fiókhivatalok felállítására. A görögországi energiapiacokkal kapcsolatos kötelezettségvállalások teljesítése tovább folytatódott egyfelől a barnaszén teljes kiiktatásáig tartó időszak vonatkozásában felmerült versenyjogi aggályokat eloszlatni hivatott átdolgozott javaslatok előzetes benyújtásával, másfelől pedig az átfogó energia- és éghajlat-politikai stratégia meghatározásával. Ez előrelépés az Állami Energiatársaságnak a barnaszén-tüzelésű erőművek üzemeltetése terén élvezett privilegizált helyzete miatti versenyjogi aggályok eloszlatása, végső soron pedig a Bizottság határozatában és a Bíróság ítéleteiben foglaltak teljesítése felé. A nagykereskedelmi piac régóta fennálló torzulásainak kezelése (ideértve a most már a 2019 végéig teljesítendő egyedi kötelezettségvállalásra is kiterjedő trösztellenes kötelezettségvállalás további energiaágazatbeli intézkedésekre való kiterjesztésével megvalósított korrekciót is) fokozni fogja a versenyt a görögországi villamosenergia-piacon, előkészíti a terepet a további beruházások számára, és segíti az országot az energiaágazat reformjában. Ebben az összefüggésben érdemes megjegyezni, hogy Görögország több más tagállamot megelőzve 2019 decemberében elfogadta az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról szóló (EU) 2018/1999 rendeletben előírt nemzeti energia- és klímatervét. A terv felvázolja Görögország 2030-ig szóló energiapolitikai stratégiáját, amelynek alapja a barnaszén-tüzelésű erőművek korai leállítása, és ambiciózus célokat tűz ki a megújuló energiaforrásokból termelt energia szerepének növelése, az energiahatékonyság fokozása és a szén-dioxid-kibocsátás csökkentése terén. Az átállással kapcsolatban jelentkező társadalmi kihívások kezelése szempontjából hasznos lehet a Bizottsággal való szoros együttműködés, egyebek mellett a zöld megállapodáshoz kapcsolódó beruházási terv és a méltányos átállási mechanizmus keretei között is. A villamosenergia-piac célmodelljének megvalósítása (2020 közepére átütemezett egyedi kötelezettségvállalás) javarészt az eredeti ütemterv szerint halad. A legutóbbi jelentés óta Görögország több tekintetben előrelépett, egyebek mellett megtörtént az azonnali piacokon végzett elszámolások szabálykönyvének jóváhagyása. Szinte minden fennmaradó technikai szabályt benyújtottak jóváhagyásra a szabályozó hatósághoz. Folytatódott az előkészítő munka annak biztosítására, hogy a helyi piacot az azonnali piac éles működésének megkezdése után indokolatlan késedelem nélkül összekapcsolják a bulgáriai és az olaszországi piacokkal. A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG ESZKÖZ- ÉS RÉSZESEDÉSKEZELŐ TÁRSASÁGA A Görög Köztársaság eszköz- és részesedéskezelő társasága az eurócsoportban tett kötelezettségvállalások legfontosabb célterületein tovább folytatta munkáját. A megerősített felügyelet keretében 2019 novemberében készített negyedik jelentés óta sikerült előrelépni az állami tulajdonú vállalatok irányításának javításában, ideértve az irányító testületek felülvizsgálatát és a javadalmazási politikát is. Emellett a társaság egyre inkább az állami tulajdonú vállalatok működésének javítására összpontosít. Kulcsfontosságú kihívás lesz ebben a vonatkozásban a Görög Posta működése és pénzügyei kapcsán felmerült súlyos aggályok eredményes eloszlatása, valamint a szerkezetátalakítási terv végrehajtásának – az állami támogatásokra vonatkozó európai uniós kerettel összhangban történő – finanszírozása érdekében a hatóságokkal folytatandó együttműködés. A hatóságok erős elkötelezettséget mutatnak a kérdés iránt, és támogatják a társaság fontos törekvéseit. Időközben megkezdődött valamennyi vállalatnál a hatóságok és a társaság közötti együttműködés mechanizmusának alkalmazása, nyolc vállalat esetében véglegesítették és benyújtották a Kabinetbizottsághoz a megbízatásokat, és folyamatban van a miniszteri iránymutatás aktualizálása. A társaság folytatja stratégiai tervének végrehajtását (folyamatos kötelezettségvállalás), és nyomon követi a leányvállalatai számára meghatározott fő teljesítménymutatókat. Továbbra is fontos kihívást jelent az Állami Ingatlantársaság ingatlanportfóliójában rejlő lehetőségek teljes kihasználása, miközben várhatóan hamarosan befejeződik a további ingatlanok átvételét előkészítő átvilágítás. Az Olimpiai Atlétikai Központ átvétele (2018 végéig teljesítendő egyedi kötelezettségvállalás) az ingatlan sajátos helyzetéből fakadó, elkerülhetetlen gyakorlati problémák miatt további késedelmet szenved. A hatóságok fenntartották a privatizációs folyamat lendületét, ahogyan azt több ügylet jó előrehaladása is jelzi. Nagyon fontos volna tovább folytatni az erőfeszítéseket annak érdekében, hogy a projektek meghozzák a várt eredményeket. Ahogyan arról már a korábbi jelentések is beszámoltak, az alábbi kiemelt projektek tekintetében tapasztalt változások és késedelmek javarészt a hatóságok hibáján kívül következtek be. Összességében a hatóságok folyamatosan érnek el eredményeket az eszközfejlesztési terv végrehajtásában (folyamatos kötelezettségvállalás). Kiemelést érdemelnek a következő projektek: ·Ellinikon (2018 végéig teljesítendő egyedi kötelezettségvállalás): Miközben a kaszinó üzemeltetésére vonatkozó engedély odaítélésére irányuló ajánlattételi eljárást a kormány akaratától független tényezők késleltethetik, a hatóságok erőfeszítéseket tesznek az ügylet többi előfeltételének biztosítására. Elfogadták a városi parkról, valamint az építési övezetekről és a városrendezési övezetekről szóló másodlagos jogszabályokat, megállapodást értek el minden érintett féllel a terület felosztásáról, közben pedig lépéseket tesznek a még meglévő köz- és magánszektorbeli területhasználók áthelyezésével, valamint az épületek legalizálásával, illetve bontásával kapcsolatban még megoldásra váró néhány kérdés rendezése érdekében. ·Álimoszi sportkikötő (2019 közepéig teljesítendő egyedi kötelezettségvállalás): A Számvevőszék 2019. június 26-án jóváhagyta az ajánlattételi eljárást. Az ügylet pénzügyi lezárásának csúszása elsősorban az ügylet finanszírozásában részt vevő bankok által végzett átvilágítás időigénye miatt következett be. ·Hellenic Petroleum (2019 közepéig teljesítendő egyedi kötelezettségvállalás): A többségi részvénycsomag tervezett értékesítésének meghiúsulása után elkerülhetetlen, hogy a pénzügyi zárás jelentős késedelmeket szenvedjen. A felülvizsgált struktúrát és időütemezést annak alapján kell meghatározni, hogy kereskedelmi és stratégiai szempontból mi képezi Görögország számára a legnagyobb értéket. A hatóságok még nem döntöttek a követendő stratégiáról. Az előzetes időütemezés 2020 márciusára várható. ·Az Athéni Nemzetközi Repülőtér 30%-os tulajdoni hányadának értékesítése (2019 végéig teljesítendő egyedi kötelezettségvállalás): Az ajánlattételi eljárás jól halad. A Görög Köztársaság Eszközfejlesztési Alapjának (TAIPED) igazgatótanácsa 2020. január 31-én úgy döntött, hogy a kötelező érvényű ajánlattétel szakaszában kilenc befektető vehet részt, és ezzel tulajdonképpen megindította ezt az eljárási szakaszt. Az ügylet pénzügyi lezárása az év végére várható. ·Állami Gázipari Társaság (2019 végéig teljesítendő egyedi kötelezettségvállalás): A vállalat részleges szétválásához és az Eszközfejlesztési Alap teljes (65%-os) tulajdoni hányadának értékesítéséhez szükséges jogszabályokat 2019 novemberében fogadták el. A DEPA Infrastructure esetében a nemzetközi ajánlattételi eljárás 2019. december 9-én indult meg, az eljárásban az Alap és a Hellenic Petroleum együtt kínálja eladásra részvényeit (a DEPA Infrastructure részvénytőkéjének 100%-át). A DEPA Commercial 65%-os tulajdoni hányadának értékesítésére irányuló nemzetközi ajánlattételi eljárás 2020. január 23-án indult vette kezdetét. ·Egnatia (2019 végéig teljesítendő egyedi kötelezettségvállalás): Az Egnatia autópálya hosszú távú koncesszióba adásának folyamatát többszöri csúszás és más problémák akadályozták, mintha senki sem tekintené magáénak a projektet. A hatóságok hangsúlyozták, hogy szilárdan eltökéltek az ügylet végrehajtása iránt. A megerősített felügyelet keretében készített legutóbbi jelentés óta három frontális fizetőkapu kezdte meg működését, és a hatóságok olyan részletes ütemtervet adtak át az intézményeknek, amely 2020. májusi véghatáridővel ismerteti a még végrehajtásra váró intézkedések időütemezését. Megkezdődött az ütemterv végrehajtása, és a továbbiakban kulcsfontosságú lesz, hogy a hatóságok az eddigi eredményekre építve már jóval a kötelező érvényű ajánlatok benyújtására meghatározott határidő, 2020. június 26. előtt megtegyenek minden szükséges lépést. ·Regionális kikötők (2019 végéig teljesítendő egyedi kötelezettségvállalás): A hatóságok bizakodóak azzal kapcsolatban, hogy a privatizáció keretében lehetőséget biztosítanak az ügyleti struktúra megválasztására (alkoncesszió, sajáttőke-értékesítés) és ezen keresztül az adott kikötő szempontjából legmegfelelőbb privatizációs ügylet lebonyolítására. A szükséges törvénymódosítást a Parlament február 12-én elfogadta, az Eszközkezelő Alap pedig négy kikötő esetében megkezdte a sajáttőke-értékesítéshez szükséges külső tanácsadók felkérését. KÖZIGAZGATÁS A hatóságok lépéseket tesznek a digitális kormányzás kialakítása felé, amely EU-viszonylatban a legkevésbé előrehaladottak közé tartozik. Az eddigi csúszások ellenére 2020 márciusára várhatóan elkészül a közigazgatásban végrehajtandó projekteket, valamint a digitális teljesítmény általános javításához szükséges intézkedéseket meghatározó úgynevezett „digitális Biblia”. Az elképzelések eredményes valóra váltásához nélkülözhetetlen lesz a feladatok és a felelősségek egyértelmű lehatárolása. Több fontos projekt is halad a maga útján, például az elektronikus szolgáltatások egységes platformjának létrehozása (gov.gr), a közigazgatás informatikai rendszerei közötti műszaki átjárhatóság javítása, valamint a polgárokat is érintő eljárások egyszerűsítése és számítógépesítése. Emellett Görögország prioritásként kezeli egyes további, a vállalkozások számára terhet jelentő eljárások egyszerűsítését is. A közigazgatásban létrehozott állandó titkári álláshelyek betöltése folyamatban van, az igazgatók kiválasztása pedig újraindult. A hatóságok szerint az állandó titkárok kinevezése 2020 márciusára, az igazgatói álláshelyek betöltése pedig 2020 augusztusára lezárul. A jövőre nézve kulcsfontosságú lesz annak biztosítása, hogy az igazgatók és a főosztályvezetők kinevezésére irányadó jogszabályok tervezett módosítása nyomán érintetlenül maradjon a köztisztviselők és a közalkalmazottak kiválasztása területén működő legfelsőbb tanács (ASEP) jelenlegi hatásköre.