2009
A BIZOTTSÁG PÉNZGAZDÁLKODÁSI 
TEVÉKENYSÉGEEURÓPAI 
SZÁMVEVŐSZÉK
5. sz. különjelentés
ISSN 1831-0893
HU

A BIZOTTSÁG 
PÉNZGAZDÁLKODÁSI TEVÉKENYSÉGE5   2009.   sz. különjelentés
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK(az EK-Szerződés 248. cikke (4) bekezdésének második albekezdése alapján)
5/2009. sz. különjelentés – A Bizottság pénzgazdálkodási tevékenysége2
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK
12, rue Alcide De Gasperi
L–1615 Luxembourg
Tel.: +352 4398-45410
Fax: +352 4398-46430
E-mail:  euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
5   2009.   sz. különjelentés
Jelentős mennyiségű további információt talál az Európai Unióról az interneten.
Az információk az Europa szerveren, a következő címen állnak rendelkezésre: http://europa.eu
Katalógusinformáció a kiadvány végén található.Luxembourg: Az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatala, 2009ISBN 978-92-9207-301-5
© Európai Közösségek, 2009
A sokszorosítás a forrás megnevezésével engedélyezett.
Printed in Belgium
5/2009. sz. különjelentés – A Bizottság pénzgazdálkodási tevékenysége3
TARTALOMJEGYZÉK
Bekezdés
I–VI ÖSSZEFOGLALÁS
1–8 BEVEZETÉS
1–4  ÁLTALÁNOS TUDNIVALÓK
5–7  SZABÁLYOZÁSI KERETRENDSZER
8 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG PÉNZGAZDÁLKODÁSI TEVÉKENYSÉGE
9–12  AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE ÉS AZ ELLENŐRZÉSI MEGKÖZELÍTÉS
13–39  FŐBB ÉSZREVÉTELEK
13–20  BETARTJA-E A BIZOTTSÁG A PÉNZGAZDÁLKODÁSRA VONATKOZÓ SZABÁLYOKAT ÉS RENDELKEZÉSEKET?
13–18 PÉNZGAZDÁLKODÁS ÉS ELŐREJELZÉS
19 ELŐLEGSZÁMLÁK KEZELÉSE
20 HUMÁN ERŐFORRÁSOK – BIZALMAS MUNKAKÖRÖK
21–39   LÉTREHOZOTT-E A BIZOTTSÁG OLYAN BELSŐKONTROLL-RENDSZEREKET, AMELYEK HATÉKONY 
ÉS EREDMÉNYES PÉNZGAZDÁLKODÁST BIZTOSÍTANAK?
21–23 A BIZOTTSÁG PÉNZGAZDÁLKODÁSI TEVÉKENYSÉGEINEK ÁLTALÁNOS FELÉPÍTÉSE24–26 A PÉNZGAZDÁLKODÁSI TEVÉKENYSÉGGEL KAPCSOLATOS KOCKÁZATOK KEZELÉSE
27–29 TELJESÍTMÉNYMÉRÉS ÉS ÖSSZEHASONLÍTÓ TELJESÍTMÉNYÉRTÉKELÉS („BENCHMARKING”)
30–32 VAGYONKEZELŐI SZÁMLÁK KEZELÉSE
33–34 BÍRSÁGOK KEZELÉSE
35–38 A KIFIZETÉSI FOLYAMAT ÉS A BANKSZÁMLÁK KEZELÉSE39 HUMÁN ERŐFORRÁSOK
40–47  KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK
40–43  BETARTJA-E A BIZOTTSÁG A PÉNZGAZDÁLKODÁSRA VONATKOZÓ SZABÁLYOKAT ÉS RENDELKEZÉSEKET?
44–47   LÉTREHOZOTT-E A BIZOTTSÁG OLYAN BELSŐKONTROLL-RENDSZEREKET, AMELYEK HATÉKONY 
ÉS EREDMÉNYES PÉNZGAZDÁLKODÁST BIZTOSÍTANAK?
 A BIZOTTSÁG VÁLASZAI
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
5/2009. sz. különjelentés – A Bizottság pénzgazdálkodási tevékenysége4
ÖSSZEFOGLALÁS
I.
A Bizottságnál a pénzállomány kezelését két 
főigazgatóság, a Költségvetési Főigazgató-ság és a Gazdasági és Pénzügyi Főigazga-
tóság végzi. A Költségvetési Főigazgatóság 
a Bizottság és az Európai Fejlesztési Alap  
által kezelt teljes költségvetés pénzgazdál-
kodásáért felelős. A Gazdasági és Pénzügyi 
Főigazgatóság egyéb, nem költségvetési  
tételek kezeléséért és a közösségi pénzesz-
közök befektetéséért felelős.
II.
Az ellenőrzés fő célkitűzése az volt, hogy  
értékelje a Bizottság pénzgazdálkodásának 
minőségét, valamint különösen azt, hogy:
a Bizottság betartotta-e a pénzgazdálko- a) 
dásra vonatkozó szabályokat és rendel-
kezéseket; valamint
a Bizottság létrehozott-e olyan belső- b) 
kontroll-rendszereket, amelyek haté-kony és eredményes pénzgazdálkodást  
biztosítanak.
III.
A Számvevőszék a következő főbb pénzgaz-
dálkodási területeket vizsgálta meg:
a Bizottság pénzgazdálkodási tevékeny- a) 
ségeinek általános felépítése;
a pénzgazdálkodási tevékenységek  b) 
kockázatkezelése;
teljesítménymérés és összehasonlító tel- c) 
jesítményértékelés („benchmarking”);pénzgazdálkodási tervezés és előrejel- d) 
zés;
vagyonkezelői számlák kezelése; e) 
bírságok kezelése; f) 
a kifizetési folyamat és a bankszámlák  g) 
kezelése; valamint
humán erőforrások. h) 
IV.
A három legfőbb jogi követelmény  
a következő:
a Bizottságnak biztosítania kell, hogy  a) 
elegendő pénzeszköz álljon rendelke-
zésére a költségvetés végrehajtásával  
kapcsolatban felmerülő készpénzigé-
nyek fedezésére;
a Bizottságnak olyan készpénzgazdál- b) 
kodási rendszereket kell létrehoznia,  
amelyek lehetővé teszik pénzforgalmi  
előrejelzések készítését; továbbá
a Bizottság a saját forrás számlákon jóvá- c) 
írt összegeket olyan mértékben köteles 
lehívni, ahogy az a költségvetés végre-
hajtásával kapcsolatban felmerülő kész-
pénzigények fedezéséhez szükséges.
V.
A Számvevőszék főbb következtetései  a következők:
a Bizottság összességében eleget tett   –
a közösségi jogszabályokban előírt főbb rendelkezéseknek;
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
5/2009. sz. különjelentés – A Bizottság pénzgazdálkodási tevékenysége5
a Bizottság körültekintő készpénz- –
gaz dálkodási előrejelzési eljárásokat  vezetett be, melyek biztosítják, hogy  
a költségvetés végrehajtásával kap-
csolatban felmerülő készpénzigények  
fedezésére elegendő pénzeszköz álljon 
rendelkezésére;
a tagállamok saját forrás számlái közötti  –
forrásátcsoportosításokra irányuló  bizottsági eljárásokat nem dokumentál-ták megfelelően;
a Közösségek saját forrásaira vonatkozó  –
rendelet előírásainak eredményeként az év második felében jelentős egyenlegek 
halmozódnak fel amiatt, hogy a saját  
forrásokat a Bizottság nevében a tagál-
lamok által nyitott számlákra utalják át 
a költségvetési előirányzatok alapján;
a kifizetések teljesítésére és a bankszám- –
lákra vonatkozó, érvényben lévő belső  
ellenőrzési eljárások összességében  
hatékonyak voltak, azonban a Költség-
vetési Főigazgatóság – a Gazdasági és  
Pénzügyi Főigazgatóságtól eltérően –  nem dokumentálta a pénzgazdálkodási 
tevékenységéből eredő kockázatokat,  
és nem vezetett be olyan eljárásokat,  
amelyek a teljesítményét teljes körűen  
értékelték volna;
hiányzott a Bizottság főigazgatóságai   –
közötti koordináció egy olyan területen, 
ahol közös megközelítésre lenne szük-
ség olyan kérdésekben, mint például  
a kockázatkezelés és ellenőrzés. Emiatt 
az a helyzet állt elő, hogy az érintett  főigazgatóságok a Bizottságnak az adott 
kereskedelmi bank felé fennálló teljes  
kockázati kitettségét figyelmen kívül  
hagyva határozták meg, hogy az egyes  
kereskedelmi bankoknál mekkora legyen az ott vezetett számlák összeghatára;  
valamint
a bírságokat külön banki folyószámlá- –
kon tartják, ezért fokozott a veszteség  
kockázata.ÖSSZEFOGLALÁS
VI.
A Számvevőszék főbb ajánlásai a követke-zők:
a Bizottságnak javítania kell pénzfor- –
galmi előrejelzéseinek dokumentálását;
a Bizottságnak elemeznie kell a saját   –
forrás számlák jelenlegi rendszerének  működését annak érdekében, hogy az év 
második felében az adott számlák egyen-lege csökkenjen;
a Bizottságnak olyan eljárásokat   –
kell bevezetnie, amelyek biztosítják  
pénzgazdálkodási tevékenységeinek  összehangolását;
a Költségvetési Főigazgatóságnak javí- –
tania kell kockázatkezelési tevékeny-
ségének dokumentálását, és bővítenie  
kell a teljesítménymérés hatókörét;  
továbbá
a Bizottságnak prioritásként kell kezel- –
nie, hogy az átmenetileg beszedett bír-
ságok kezelésére optimális megoldást  
találjon.
5/2009. sz. különjelentés – A Bizottság pénzgazdálkodási tevékenysége6
BEVEZETÉS
ÁLTALÁNOS TUDNIVALÓK
 1.  Az Európai Unió költségvetése az Európai Unión belül és kívül intézkedések 
széles körére biztosít támogatást. Az Európai Bizottság a költségvetést 
saját felelősségi körében, a költségvetési rendelettel1 összhangban és 
a költségvetési előirányzatok határain belül hajtja végre. A költségve-tés végrehajtási folyamata során a Bizottság 2007-ben megközelítőleg 
1,5 millió kifizetést teljesített harmadik felek részére. A harmadik felek 
köre az uniós tisztviselőktől és nyugdíjasoktól kezdve a forrásokat  
kezelő tagállami hatóságokon át a közösségi rendszerből közvetle-nül támogatásban részesülő magánvállalatokig és magánszemélyekig terjed. 2007-ben a Bizottság által teljesített kifizetések teljes összege 
elérte a 114 milliárd eurót.
 2.  E kifizetések finanszírozásához a pénzügyi forrásoknak könnyen hoz-
záférhetőnek kell lenniük. Két fő bevételi kategória létezik: a saját források és az egyéb bevételek
2. A bevételek legjelentősebb összete-
vőit a hozzáadottérték-adó (HÉA) alapján számított, valamint a tag-
államok bruttó nemzeti jövedelmén (GNI) alapuló saját források  
jelentik. A Bizottság nevében az egyes tagállamok számlákat nyit-
nak, amelyre a saját forrású hozzájárulásaikat havonta fizetik (lásd: 
1. háttérmagyarázat ).1 Az 1995/2006/EK, Euratom 
rendelettel (HL L 390., 2006.12.30., 
1. o.) és az 1525/2007/EK, Euratom 
rendelettel (HL L 343., 2007.12.27., 9. o.) módosított, 2002. június 25-i 
1605/2002/EK, Euratom tanácsi 
rendelet az Európai Közösségek 
általános költségvetésére 
vonatkozó költségvetési 
rendeletről (HL L 248., 2002.9.16., 
1. o.). 
2 További részletekért 
tanulmányozza az Európai 
Számvevőszék 2007-es pénzügyi 
évre vonatkozó jelentésének 4. fejezetét. 
KÉSZPÉNZ ÉS KÉSZPÉNZ-EGYENÉRTÉKESEK
(millió EUR)
2007. 12. 31-i 
egyenleg2006. 12. 31-i 
egyenleg
A tagállamok államkincstárainál és 
központi bankjainál vezetett számlák11 313 11 467
Folyószámlák 956 933
Előlegszámlák 81 82
Úton lévő pénzeszközök 2 3
Rövid lejáratú betétek és egyéb 
készpénz-egyenértékesek1 367 976
Korlátozott felhasználású készpénz 
(bírságok)5 037 2 924
Készpénz és készpénz-
egyenértékesek – Garanciaalap249 440
Összesen 19 005 16 824
Forrás: Az Európai Közösségek 2007-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolója.1. TÁBLÁZAT
5/2009. sz. különjelentés – A Bizottság pénzgazdálkodási tevékenysége7
3 A Bizottságnak az 1261/2005/
EK, Euratom rendelettel (HL L 201., 
2005.8.2., 3. o.), az 1248/2006/EK, 
Euratom rendelettel (HL L 227., 
2006.8.19., 3. o.) és a 478/2007/
EK, Euratom rendelettel (HL L 111., 
2007.4.28., 13. o.) módosított, 2002. december 23-i 2342/2002/
EK, Euratom rendelete az 
Európai Közösségek általános 
költségvetésére alkalmazandó 
költségvetési rendeletről 
szóló 1605/2002/EK, Euratom 
tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok 
megállapításáról (HL L 357., 
2002.12.31., 1. o). 
4 A költségvetési rendelet 
61. cikke (1) bekezdésének 
f) pontja és 61. cikke (3) bekezdése. 
5 A végrehajtási szabályok 
58. cikke.  3.  Ezenkívül a Bizottság központi és kereskedelmi bankoknál nyit számlá-
kat annak érdekében, hogy kifizetéseket teljesítsen harmadik felek 
részére, valamint hogy beszedje a Közösség költségvetéséhez saját 
forrásként biztosított tagállami hozzájárulásokon felüli bevétele-
ket. A saját forrásokat tartalmazó számlákról rendszeresen utal át  
pénzeszközöket a kifizetésekre használt bankszámlákra. A Közös-
ség tevékenységei folyamatos finanszírozásának biztosítása érde-kében a kifizetési számlákon elegendő pénzösszegeket kell tartani. 
2007. december 31-én az összes számla végső egyenlege 19 milli-
árd EUR volt (lásd: 1. táblázat ).
 4.  A Bizottság rendszereket hozott létre pénzgazdálkodási műveleteinek, 
illetve konkrétabban a pénzforgalomnak (bevételek és kifizetések)  a kezelésére, bankszámlák nyitására és fenntartására, pénzforgalmi előrejelzésre és likviditáskezelésre.
SZABÁLYOZÁSI KERETRENDSZER
 5.  A költségvetési rendelet és annak végrehajtási intézkedései szerint 
a pénzállomány kezelése a számvitelért felelős tisztviselő feladatainak 
részét képezi3. Bár a rendelet nem ad átfogó meghatározást a pénz-
állomány kezelésére, illetve annak főbb alkotóelemeire vonatkozóan, 
a pénzgazdálkodásnak szokásosan részét képező konkrét feladatokat, 
például a bankszámlák kezelését, a kifizetési és egyeztetési eljáráso-
kat kellő részletességgel ismerteti.
 6.  A költségvetési rendelet kimondja, hogy a számvitelért felelős tisztviselő 
felelősségi körébe tartozik, többek között, a pénzállomány kezelése, 
és csak a számvitelért felelős tisztviselő jogosult készpénz és kész-
pénz-egyenértékesek kezelésére4. Ezenkívül a végrehajtási szabályok 
kimondják, hogy a számvitelért felelős tisztviselő köteles biztosítani, hogy megfelelő mennyiségű pénzeszköz álljon a Bizottság rendelkezé-
sére, amely fedezi a költségvetés végrehajtásából származó készpénz-igényeket, továbbá olyan pénzgazdálkodási rendszereket létrehozni, amelyek lehetővé teszik pénzforgalmi előrejelzések készítését
5.
5/2009. sz. különjelentés – A Bizottság pénzgazdálkodási tevékenysége8
 7.  A Közösségek saját forrásairól szóló rendelet6 a pénzállomány kezelésére 
vonatkozó előírásokat tartalmaz. Ezek az előírások meghatározzák azt 
a finanszírozási keretet, amelyen belül a Bizottságnak működnie kell, valamint meghatározzák a Bizottság pénzgazdálkodási célkitűzéseit. 
E jelentés összefüggésében a legfontosabb előírások az 1. háttérma-
gyarázatban  találhatók.
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG PÉNZGAZDÁLKODÁSI 
TEVÉKENYSÉGE
 8.  A Bizottság két főigazgatósága foglalkozik a pénzállomány kezelésével: 
a Költségvetési Főigazgatóság, valamint a Gazdasági és Pénzügyi  
Főigazgatóság. A Költségvetési Főigazgatóság a Bizottság által kezelt teljes költségvetés és az Európai Fejlesztési Alap pénzgazdálkodásáért 
felel. A Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság egyéb, nem költség-
vetési tételek kezeléséért felel, amelyek elsősorban a következők:  
a felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség (ESZAK), az  
Európai Közösség és az Euratom hitelei és befektetései, valamint  
a Bizottság megbízásából pénzintézetek által kezelt bizonyos pénz-
eszközök
7. Az 1. ábra  áttekintést ad a Bizottság pénzgazdálkodási  
rendszeréről, a 2. háttérmagyarázat  pedig összefoglalja annak leg-
főbb feladatait.6 A Tanács a 2028/2004/EK, Euratom 
tanácsi rendelettel (HL L 352., 
2004.11.27., 1. o.) módosított, 
2000. május 22-i 1150/2000/EK, Euratom rendelete a Közösségek 
saját forrásainak rendszeréről szóló 
94/728/EK, Euratom határozat 
végrehajtásáról (HL L 130., 2000.5.31., 
1. o). 
7 A Gazdasági és Pénzügyi 
Főigazgatóság a nem 
költségvetési tételekre vonatkozó 
pénzgazdálkodási tevékenysége 
keretében számos pénzügyi eszközt 
kezel. Ezek a felszámolás alatt álló ESZAK eszközeit és egyéb, a Bizottság 
megbízásából kezelt forrásokat 
jelentő, mintegy 2,2 milliárd euró 
kezeléséhez kapcsolódó műveleteket, 
valamint olyan banki műveleteket 
(hitelfelvételi és hitelnyújtási 
tevékenységeket) foglalnak magukban, amelyek esetében az 
EK/az Euratom/a felszámolás alatt 
álló ESZAK fennálló követeléseket 
tartalmazó hitelfelvételi/hitelnyújtási 
pozíciója 2007 végén megközelítette az 1,8 milliárd eurót. 
A SAJÁT FORRÁSOKRÓL SZÓLÓ RENDELET ELŐÍRÁSAI
A saját forrás számlákat a Bizottság nevében a tagállamok államkincstáránál vagy az általuk kije-• 
lölt testületnél kell megnyitni. A tagállamoknak forrásokat kell jóváírniuk ezeken a számlákon, 
amelyek vezetése térítésmentes8.
A költségvetés vonatkozó teljes összegeinek egytizenketted részét minden hónap első munka-• 
napján jóvá kell írni a HÉA- és a GNI-alapú forrásokat tartalmazó számlán9.
A Bizottság a számlákon jóváírt összegeket olyan mértékben kell, hogy lehívja, ahogy az a költség-• 
vetés végrehajtásával kapcsolatban felmerülő készpénzigényeinek fedezéséhez szükséges10.1. HÁTTÉRMAGYARÁZAT
8 A módosított 1150/2000/EK, Euratom rendelet 6. cikkének (1) bekezdése és 9. cikkének (1) bekezdése. 
9 A módosított 1150/2000/EK, Euratom rendelet 10. cikkének (3) bekezdése. 
10 Az 1150/2000/EK, Euratom rendelet 12. cikkének (1) bekezdése. 
5/2009. sz. különjelentés – A Bizottság pénzgazdálkodási tevékenysége9
A BIZOTTSÁG PÉNZGAZDÁLKODÁSI RENDSZERÉNEK ÁTTEKINTÉSE1. ÁBRA
Forrás: Európai Számvevőszék.
Tagállamok
Uniós intézmények
Kedvezményezettek
Szállítók
Költségvetési 
Főigazgatóság
PénzintézetekKöltségvetési rendelet
és annak végrehajtási 
szabályai
A saját forrásokra
vonatkozó rendelet
A Költségvetési Főigazgatóság belső ellenőrzési rendszere
KifizetésekBevételek
Bevételek
KifizetésekKockázatkezelés Tervezés
Előrejelzés
Kockázatkezelés Tervezés
ElőrejelzésBankszámlák
Bankszámlák 
és vagyonkezelésA Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság belső ellenőrzési rendszerePénzkezelés

5/2009. sz. különjelentés – A Bizottság pénzgazdálkodási tevékenysége10
A BIZOTTSÁG FŐBB PÉNZGAZDÁLKODÁSI FELADATAINAK ÖSSZEFOGLALÁSA
Pénzgazdálkodási tervezés és előrejelzés
Pénzforgalmi előrejelzések (bejövő és kimenő összegekre vonatkozó becslések).• 
A saját forrásokat tartalmazó számlákról (kincstári és jegybanki számlákról) történő lehívások.• 
Bevételek és kifizetések kezelése
Harmadik felek adatállományainak karbantartása és ellenőrzése.• 
Fizetési tranzakciók végrehajtása és felügyelete.• 
A bevételek egyeztetése az engedélyezésre jogosult tisztviselő által kiadott beszedési • 
utasításokkal.Bankszámlák egyeztetése.
• 
Devizaműveletek.• Bankszámlakezelés
Bankszámlák nyitása és zárása.• 
Kereskedelmi bankok kiválasztása (pályázati eljárások).• 
Banki kamatok és díjak ellenőrzése.• 
Előlegszámlák kezelése.• 
Vagyonkezelői számlák kezelése.• 
Bírságok kezelése.• 
Befektetések kezelése.• 2. HÁTTÉRMAGYARÁZAT
5/2009. sz. különjelentés – A Bizottság pénzgazdálkodási tevékenysége11
 9.  Az ellenőrzés fő célkitűzése az volt, hogy értékelje a Bizottság pénzgaz-
dálkodásának a minőségét. Erre a következő két kérdés vizsgálatával 
került sor:
Betartja-e a Bizottság a pénzgazdálkodásra vonatkozó szabályokat  –
és rendelkezéseket?
Létrehozott-e a Bizottság olyan belsőkontroll-rendszereket, ame- –
lyek hatékony és eredményes pénzgazdálkodást biztosítanak?
 10.  A Számvevőszék a második kérdés megválaszolásához kiválasztotta és 
megvizsgálta a Bizottság pénzgazdálkodásának azon főbb területeit, amelyeket a Költségvetési Főigazgatóság, valamint a Gazdasági és  Pénzügyi Főigazgatóság hajt végre. Ezek a következők voltak:
a Bizottság pénzgazdálkodási tevékenységeinek általános  a) 
felépítése;
a pénzgazdálkodási tevékenységgel kapcsolatos kockázatok  b) 
kezelése;
teljesítménymérés és összehasonlító teljesítményértékelés  c) 
(„benchmarking”);
vagyonkezelői számlák kezelése; d) 
bírságok kezelése; e) 
a kifizetési folyamat és a bankszámlák kezelése; valamint f) 
humán erőforrások. g) 
 11.  Az ellenőrzés nem terjedt ki a többi intézmény és a közösségi szervek, 
például az európai ügynökségek finanszírozásának kezelésére létreho-
zott eljárásokra, illetve a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság által 
más, nem költségvetési tételek kezelése tárgyában hozott befektetési 
döntésekre, beleértve a közösségi hitelek finanszírozására irányuló 
hitelfelvételi tevékenységeket is. A Számvevőszék éves beszámolójá-ban jelentést tesz a külső fellépésekre képzett garanciaalap Bizottság 
általi kezeléséről, valamint a felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség (ESZAK) pénzügyi műveleteire vonatkozó jogszabályok betartásáról. Az ellenőrzés a 2006-os és a 2007-es pénzügyi évre össz-pontosított, ugyanakkor a Bizottság gyakorlatában 2008 első felében bekövetkezett fejleményeket is figyelembe vette.
 12.  Az ellenőrzés a Költségvetési Főigazgatóság és a Gazdasági és Pénzügyi 
Főigazgatóság felkeresését is magába foglalta. Az ellenőrzési bizo-nyítékokat a meglévő szabályok és eljárások vizsgálata és értékelése, a dokumentumok felülvizsgálata, az ellenőrzések és a tranzakciók  
vizsgálata, valamint meghallgatások útján gyűjtötték. Összehason-
lítás céljából a Számvevőszék más közintézményeknél alkalmazott  
pénzgazdálkodási gyakorlatokat is figyelembe vett, és áttekintette a vonatkozó szakirodalmat.AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE 
ÉS AZ ELLENŐRZÉSI MEGKÖZELÍTÉS
5/2009. sz. különjelentés – A Bizottság pénzgazdálkodási tevékenysége12
BETARTJA-E A BIZOTTSÁG A PÉNZGAZDÁLKODÁSRA 
VONATKOZÓ SZABÁLYOKAT ÉS RENDELKEZÉSEKET?
PÉNZGAZDÁLKODÁS ÉS ELŐREJELZÉS
 13.  A Bizottság pénzgazdálkodásának jellegét meghatározó három fő jogi 
rendelkezés a következő:
a Bizottságnak biztosítania kell, hogy a költségvetés végrehajtásá- a) 
val kapcsolatban felmerülő készpénzigények fedezésére elegendő pénzeszköz álljon a rendelkezésére;
a Bizottságnak olyan pénzgazdálkodási rendszereket kell lét- b) 
rehoznia, amelyek lehetővé teszik pénzforgalmi előrejelzések  készítését
11;
a Bizottság a saját forrás számlákon jóváírt összegeket olyan  c) 
mértékben köteles lehívni, ahogy az a költségvetés végrehaj-
tásával kapcsolatban felmerülő készpénzigények fedezéséhez  szükséges
12.
 14.  A Számvevőszék megvizsgálta, hogy a Bizottság érvényben lévő rend-
szerei és eljárásai, valamint a 13. bekezdés a) és c) pontjai tekinte-
tében hozott intézkedések igazodnak-e ezekhez a rendelkezésekhez. A Számvevőszék vizsgálata nem tárt fel a fent említett rendelkezések 
betartásának elmulasztására utaló jelentősebb eseteket.
 15.  A 2. bekezdésben említetteknek megfelelően a HÉA- és a GNI-alapú saját 
források a közösségi költségvetés legjelentősebb bevételi összetevői. 
Ezeket a forrásokat az egyes tagállamok által a Bizottság nevében nyi-
tott számlákon írják jóvá, a teljes költségvetés rájuk eső összege havi 
egytizenketted részének a formájában. Ezért az év első hónapjaiban, 
az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapnak szánt korai finanszíro-
zás szükségessége kivételével (lásd: 16. bekezdés), a fent említett  bizottsági számlákon a források jóváírása nem a tényleges forrás-
szükségleteken, hanem a tagállamoknak az éves költségvetésből való 
részesedésén alapul. Tekintettel arra, hogy a költségvetés egyensúly-
ban van, alacsony a kockázata annak, hogy nem áll majd a Bizottság 
rendelkezésére elegendő pénzeszköz a költségvetés végrehajtásával kapcsolatban felmerülő készpénzigények fedezésére. A Közösségek 
saját forrásainak biztosítására vonatkozó rendeletben előírt fenti  módszer, valamint a költségvetés tervezettnél alacsonyabb szinten történő végrehajtása következtében ezeken a saját forrás számlákon 
az év második felében jelentős egyenlegek halmozódnak fel (lásd:  
1. táblázat ). A költségvetési saját források módosítására csak a közös-
ségi költségvetés felülvizsgálata révén kerül sor
13. Mivel ez az eljárás FŐBB ÉSZREVÉTELEK
11 A végrehajtási szabályok 
58. cikke. 
12 Az 1150/2000/EK, Euratom 
rendelet 12. cikkének 
(1) bekezdése. 
13 A 2007. évi költségvetés 
esetében jelentős visszafizetésre került sor 2008 elején. 
5/2009. sz. különjelentés – A Bizottság pénzgazdálkodási tevékenysége13
jelentős időt vesz igénybe, a többlet pénzeszközöket nem utalják  
vissza a tagállamoknak olyan gyorsan, amennyire lehetne.
 16.  A rendelet előírja, hogy a HÉA- és a GNI-források az EMGA-kifizetések 
finanszírozásának céljára – bizonyos korlátozások mellett – az év első 
hónapjai során előzetesen lehívhatók. A Bizottság havi pénzforgalmi 
előrejelzést készít annak meghatározására, hogy a kifizetések fede-zése érdekében szükség van-e a saját források előzetes lehívására.  
A Számvevőszék megállapította, hogy az alkalmazott dokumentációs eljárást a közelmúltban nem aktualizálták, és az nem részletezi meg-felelően az említett pénzforgalmi előrejelzések készítésére alkalma-
zott módszereket. Ezenkívül a költségvetési kiadások megközelítőleg 
85%-át kitevő készpénzigényekre vonatkozó pénzügyi információkat 
csak három főigazgatóság
14 szolgáltat, melyek közül kettő ezeket az 
információkat nem hivatalosan, kizárólag a Költségvetési Főigazga-tóság mint a pénzgazdálkodásért felelős egység részére biztosítja.
 17.  A Bizottság egy másik készpénzgazdálkodási előrejelzési eljárást is beve-
zetett. Ennek fő célkitűzése annak biztosítása, hogy a kifizetések  teljesítésére minden egyes kereskedelmi banknál vezetett számlán 
elegendő forrás álljon rendelkezésre. Ez egy olyan, eredményesen  
működő automatizált eszköz, amely lehetővé teszi a Bizottság számára 
a banki egyenlegek nyomon követését és egyúttal a pénzeszközök  
rendelkezésre állásának biztosítását is
15.
 18.  Végezetül a Bizottság bevezetett egy harmadik pénzforgalmi előrejelzési 
eljárást, amelynek célja, hogy a tagállamok saját forrás számlái közötti forrásátcsoportosítás révén összhangba hozza az adott számlák egyen-legét a vonatkozó költségvetési hozzájárulásokkal. Az átutalandó  összegeket alátámasztó számítások részben a jövőbeli pénzforgalomra vonatkozó becsléseken alapulnak. A Számvevőszék megállapította, hogy az előrejelzés elkészítésének módszereit nem dokumentálták  
megfelelően, és a becslések pontosságát utólag nem ellenőrizték.  
Ez ideiglenesen hatással van az egyes tagállamok által a Bizottság  nevében nyitott számlák egyenlegeire (lásd: 2. bekezdés).14 A Mezőgazdasági és 
Vidékfejlesztési Főigazgatóság, 
a Regionális Politikai 
Főigazgatóság, valamint a Foglalkoztatási, Szociális és 
Esélyegyenlőségi Főigazgatóság. 
15 A Költségvetési Főigazgatóság 
26 tagállam 30 bankjánál vezetett, összesen 33 bankszámlát kezelt. 
5/2009. sz. különjelentés – A Bizottság pénzgazdálkodási tevékenysége14
ELŐLEGSZÁMLÁK KEZELÉSE
 19.  Előlegszámlák a bevételek beszedésére és kisebb pénzösszegek kifi-
zetésére hozhatók létre. Bizonyos helyzetekben azonban, pl. külső  
segélyezési műveleteknél, ilyen számlák a fizetési tranzakciók össze-
geinek korlátozása nélkül használhatók16. A végrehajtási szabályok-
ban, valamint a bankok kiválasztására irányuló pályázati eljárásokra 
vonatkozó belső iránymutatásokban megállapított követelményeket a Számvevőszék által vizsgált esetek többségében nem tartották be. 
Ezen túlmenően a kiválasztási eljárást a vizsgált esetek egyharmadá-ban nem dokumentálták megfelelően.
HUMÁN ERŐFORRÁSOK – BIZALMAS MUNKAKÖRÖK
 20.  A Bizottság belsőkontroll-szabványait alkalmazva a Gazdasági és Pénz-
ügyi Főigazgatóság kockázatértékelést végzett (lásd: 26. bekezdés), 
amelynek alapján 2004-ben számos munkakört bizalmasnak minősí-
tettek. Mivel ez a felsorolás meglehetősen régi, felül kell vizsgálni  
a főigazgatóság közeljövőben lezáruló kockázatértékelése kereté-ben. A Költségvetési Főigazgatóság 2008-as kockázatértékelése azt 
a következtetést vonta le, hogy a pénzgazdálkodásért felelős egy-
ségnél csak egy munkakört értékeltek bizalmasként, az egység által 
naponta feldolgozott tranzakciók jelentős mennyisége, értéke és  
jellege ellenére.
LÉTREHOZOTT-E A BIZOTTSÁG OLYAN BELSŐKONTROLL-
RENDSZEREKET, AMELYEK HATÉKONY ÉS EREDMÉNYES PÉNZGAZDÁLKODÁST BIZTOSÍTANAK?
A BIZOTTSÁG PÉNZGAZDÁLKODÁSI TEVÉKENYSÉGEINEK 
ÁLTALÁNOS FELÉPÍTÉSE
 21.  A nagy kereskedelmi szervezetek pénzgazdálkodási részlegeket hoznak 
létre, amelyek végső célja, hogy hozzájáruljanak a vállalati jövedel-
mezőség maximalizálásához, biztosítva ugyanakkor a kockázatok  
hatékony kezelését és a műveletek finanszírozásához elegendő kész-
pénzkészlet rendelkezésre állását. Ehhez hasonlóan számos közszfé-rabeli szervezet hozott létre olyan pénzgazdálkodási struktúrákat,  
amelyek célja, hogy támogatást nyújtsanak szervezeti célkitűzéseik megvalósításához
17. A szervezet jellegétől függetlenül a hatékony  
pénzgazdálkodás számottevően hozzájárul a vállalati sikerhez.16 A módosított költségvetési 
rendelet 63. cikkének 
(1) bekezdése. 
17 A közszférabeli szervezet 
jellegétől függően 
a pénzgazdálkodási struktúrák 
tevékenységek széles körét foglalhatják magukban. Az 
egyesült királyságbeli „Chartered 
Institute of Public Finance 
and Accountancy” (Hiteles 
Közpénzügyi és Könyvvizsgálói Intézet) a pénzgazdálkodást 
a következőképpen határozza 
meg: „A pénzgazdálkodás 
magában foglalja a pénzforgalom, 
a banki tevékenység, a pénz- és 
tőkepiaci tranzakciók kezelését, 
az e tevékenységekkel összefüggő kockázatok hatékony ellenőrzését, 
valamint az adott kockázatokkal 
összhangban lévő optimális 
teljesítményre való törekvést” 
(Management in the public services, 
code of practice and cross-sectoral 
guidance notes , 2001, Chartered 
Institute of Public Finance and 
Accountancy, Egyesült Királyság). 
5/2009. sz. különjelentés – A Bizottság pénzgazdálkodási tevékenysége15
 22.  A hatékony pénzgazdálkodás – a közösségi jogszabályok szabályozási kere-
tének határain belüli – megvalósítása érdekében (lásd: 7. bekezdés), 
a Bizottság a közösségi költségvetés pénzgazdálkodását a Költségve-tési Főigazgatóságra, a nem költségvetési tételek pénzgazdálkodását
18 
és a közösségi pénzeszközök befektetését a Gazdasági és Pénzügyi 
Főigazgatóságra bízta19 (lásd: 6. és 8. bekezdések). Figyelembe véve 
e két főigazgatóság szakterületeit, valamint a Bizottság éves mun-
kaprogramjában és a Közösség költségvetésének végrehajtásában  
betöltött szerepét és hatáskörét, ez a hatáskörmegosztás a pénz-ügyi műveletek napi valóságát tükrözi
20. A fent említettek ellenére 
a Számvevőszék megállapította, hogy mindkét főigazgatóság pénz-ügyi tevékenységei kezelésében és ellenőrzésében teljes mértékben függetlenül működik. Az említett hatáskörmegosztás eredményeként 
tulajdonképpen nem volt olyan egység, amely általánosan felelt volna 
a Bizottság pénzgazdálkodási műveleteiért, és nem volt koordináció 
olyan területen, ahol az olyan kérdések tekintetében, mint a kocká-zatkezelés és az ellenőrzés, közös megközelítés lenne szükséges.
 23.  A pénzeszközök kereskedelmi bankoknál vezetett számlákon tartásá-
ból keletkezett veszteségből származó kockázat kezelése érdekében 
például mind a Költségvetési Főigazgatóság, mind a Gazdasági és  Pénzügyi Főigazgatóság saját értékhatárokat állított fel az adott ban-
koknál tartható pénzeszközök maximális összegére vonatkozóan. A két 
főigazgatóság különböző módszereket alkalmazott az értékhatárok 
megállapítására, figyelmen kívül hagyva a Bizottságnak az egyes  
kereskedelmi bankokkal szembeni általános kockázati kitettségét.  Ez a pénzgazdálkodási területen a két főigazgatóság közötti kommu-
nikáció és koordináció hiányának volt betudható. A Bizottság pénz-
gazdálkodási gyakorlatának nem célja, hogy csökkentse a Bizottság 
pénzügyi veszteségeknek való általános kitettségét.
A PÉNZGAZDÁLKODÁSI TEVÉKENYSÉGGEL KAPCSOLATOS 
KOCKÁZATOK KEZELÉSE
 24.  A szervezeteknek minden jelentős üzleti folyamatra vonatkozóan kocká-
zatértékelést kell végezniük ahhoz, hogy feltárhassák és elemezhessék a célkitűzéseik megvalósítását érintő kulcsfontosságú kockázatokat. E kockázatértékelések alapján kell dönteni a feltárt kockázatok kezelése és monitorozása érdekében teendő megfelelő intézkedésekről.18 Az Európai Fejlesztési 
Alap pénzgazdálkodásának 
a kivételével, amelyet 
a Költségvetési Főigazgatóság irányít. 
19 A számvitelért felelős 
tisztviselő hozzájárulását adja 
a pénzintézeteknél történő számlanyitáshoz és -záráshoz, 
és véleményt nyilvánít 
a főigazgatóság pénzgazdálkodási 
műveleteire létrehozott belső 
szabályokról. 
20 A Gazdasági és Pénzügyi 
Főigazgatóság a Költségvetési 
Főigazgatósághoz képest kevesebb 
nagy értékű fizetési tranzakciót 
dolgoz fel. A Gazdasági és 
Pénzügyi Főigazgatóság számára 
a kifizetések időben történő 
végrehajtása fontos kérdés. A főigazgatóságnak a befektetési 
döntéseket követően gyakran 
nagyon szoros határidőkön belül 
kell kifizetéseket teljesítenie. 
A kifizetéseket szokásosan legkésőbb két napon belül végre 
kell hajtani, és előfordul olyan 
eset is, amikor a kifizetéseket az 
utasítás kiadásának napján kell 
teljesíteni. 
5/2009. sz. különjelentés – A Bizottság pénzgazdálkodási tevékenysége16
 25.  A Költségvetési Főigazgatóság nem végzett külön kockázatértékelést 
pénzgazdálkodási műveleteihez. A 2007-ben és 2008-ban a Költség-
vetési Főigazgatóság által elvégzett általános kockázatértékelések  a pénzgazdálkodási műveletekkel kapcsolatos kockázatok közül csak 
kettőt tártak fel: a harmadik felekkel foglalkozó részlegben a nem  
kellő létszámú személyzet (lásd: 36. bekezdés), valamint az átmeneti-
leg beszedett bírságoknak a kereskedelmi bankoknál történő elhelye-
zésével kapcsolatos veszteség kockázatát (lásd: 33. bekezdés). Ennek 
ellenére a Bizottság a pénzügyi műveleteiben rejlő kockázatok átte-kintését első alkalommal közzétette az Európai Közösségek 2007-es 
éves beszámolójában
21. Ez az áttekintés tartalmazza a Bizottság napi 
műveleteinek kezeléséből adódó kockázatokat, a működési, deviza-, hitel- és kamatlábkockázatokat, valamint az átmenetileg beszedett bírságok kezeléséből eredő kockázatokat (lásd: 33. bekezdés). A Szám-vevőszék nem talált a fent említett kockázatok aktív kezelésére és  monitorozására bizonyítékot szolgáltató dokumentumokat.
 26.  Bár történt kockázatértékelés olyan pénzügyi eszközök esetében, ame-
lyeknél jelentős változások következtek be, a Gazdasági és Pénz-
ügyi Főigazgatóság legutóbbi átfogó kockázatértékelését 2004-ben 
végezte el. Ez a kockázatértékelés a központi pénzügyi és pénzpiaci műveletekre vonatkozóan tartalmazta a lehetséges kockázatok hatásá-
nak értékelését és valószínűségét. Ezenkívül 2004-ben a Gazdasági és 
Pénzügyi Főigazgatóság létrehozott egy kockázatkezelői munkakört, 
egység- és tevékenységszinten hozzájárulva a hatékony kockázat-
kezeléshez és monitoringhoz. A fent említett értékelésekben feltárt kockázatokra vonatkozóan rendszeresen készítenek kockázati jelen-
téseket, és az év során értekezleteket tartanak a kockázati kitettség 
nyomon követésére (lásd: 3. háttérmagyarázat ). A Számvevőszék  
megvizsgálta ezeket a jelentéseket és megállapította, hogy az alább 
felsorolt főbb kockázatok alakulását a főigazgatóság nyomon követte, és az egyes befektetési kategóriánként meghatározott határértékeket rendszeresen ellenőrizte, valamint szükség esetén megtette a korrek-ciós intézkedéseket:
piaci kockázat: ez az a potenciális veszteség, amely kedvezőtlen a) 
piaci mozgásokból adódhat; magában foglalja a kamatlábkocká-
zatot, amely egy adott pénzügyi eszköz által generált jövőbeli  pénzforgalomnak a piaci kamatlábak változása miatti ingadozása, 
továbbá magában foglalja a devizakockázatot, nevezetesen azt  
a kitettséget, amely abból származik, hogy a pénzügyi eszközt  
eurótól eltérő pénznemben jelölik meg;
hitelkockázat: ez egy portfolió azon potenciális veszteségét  b) 
jelenti, amely valamely ügyfél mulasztásából vagy hitelképes-ségének romlásából – mint például egy hitelminősítő intézet általi leminősítésből – származhat;
működési kockázat: ez a nem megfelelő vagy sikertelen belső eljá- c) 
rásokból, emberi erőforrásokból és rendszerekből, valamint külső eseményekből adódó veszteség kockázata.21 Az Európai Közösségek 
2007-es pénzügyi évre 
vonatkozó éves beszámolója, 
1. kötet (Összevont pénzügyi beszámolók és a költségvetés 
végrehajtásáról szóló összevont 
jelentések), 7. szakasz (Pénzügyi 
kockázatkezelés). 
5/2009. sz. különjelentés – A Bizottság pénzgazdálkodási tevékenysége17
TELJESÍTMÉNYMÉRÉS ÉS ÖSSZEHASONLÍTÓ 
TELJESÍTMÉNYÉRTÉKELÉS („BENCHMARKING”)
 27.  A vezetésnek a teljesítményt olyan rendszerek létrehozásával kell nyomon 
követnie, amelyek információt gyűjtenek a kiválasztott tevékenységek 
végrehajtásáról. Ezeknek a rendszereknek a kitűzött célokkal kapcso-
latos teljesítmény értékelése érdekében mutatókat kell használniuk22. 
Ezenkívül a „benchmarking” egy vezetési folyamat is, melynek során a szervezetek összehasonlítják saját folyamataik és teljesítményük  
különböző vonatkozásait a legjobb gyakorlattal, és korrekciós intéz-kedéseket hoznak.
 28.  A Költségvetési Főigazgatóság a pénzgazdálkodási műveleteihez kap-
csolódóan számos „magas szintű” mutatót állapított meg. Ezek  a főigazgatóság havi „tableau de bord” (eredménytábla) rendszerében szerepeltek. A mutatók a kifizetési műveletekre (naponta legalább egy lebonyolított kifizetés), a banki egyeztetési folyamatra (a 30 napnál régebbi, nem egyeztetett tételek száma), valamint a harmadik felek adatállományainak kezelésére vonatkoznak. Ezek a „magas szintű”  mutatók nem fedték le a pénzgazdálkodási tevékenység minden terü-letét, és az ellenőrzés nem talált bizonyítékot megfelelő összehason-lítási alapok (benchmark-ok) meglétére.
PÉLDA A GAZDASÁGI ÉS PÉNZÜGYI FŐIGAZGATÓSÁG 
KOCKÁZATFIGYELÉSI TEVÉKENYSÉGÉRE
Negyedéves kockázati jelentés a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság egyik egységének 
pénzügyi tevékenységeiről a 2007. december 31-én befejeződő negyedévben (szemelvények)
A másodlagos jelzáloghitel-piaci válságként is ismert pénzpiaci válság a jelentési időszakban • 
továbbra is fennállt. Az érintett operatív egység és a kockázatkezelési egység az elmúlt hóna-
pokban folytatta a másodlagos jelzáloghitel-piaci válság alakulásának szoros nyomon követését 
annak érdekében, hogy fel tudja mérni a kötvényekből és bankbetétekből álló pénzgazdálkodási 
portfólióra gyakorolt lehetséges hatását. Hitelkockázati szempontból frissített elemzés készült a kötvényállományról és a banki ügyfelekről.
A koncentrációs kockázat alakulását is figyelik. Ez egy adott országot, ágazatot, eszközt vagy 
• 
tranzakciótípust érintő kötvények vagy betétek túlságosan magas arányából adódó kockázat.A pénzügyi tranzakciók működési kockázatát szintén figyelik. Megvizsgálták a belső eljárásoknak 
• 
és egységes szabályoknak való megfelelést, és a negyedéves eredményekről jelentés és elemzés 
készült. Ez az időszakban bonyolított értékpapír-tranzakciók és betételhelyezések mintájának vizsgálatán alapult.3. HÁTTÉRMAGYARÁZAT22 Ezeket a fogalmakat 
a Bizottság 5. belső ellenőrzési 
standardja (Célkitűzések 
és teljesítménymutatók) 
dokumentálja. 
5/2009. sz. különjelentés – A Bizottság pénzgazdálkodási tevékenysége18
 29.  A Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság piaci indexet23 használ értékpa-
pírokból, valamint az Európai Szén- és Acélközösség (ESZAK) és a külső 
fellépésekre képzett garanciaalap pénzeszközeiből álló portfóliójának összehasonlító teljesítményértékelésére szánt referenciaértékként. E 
tekintetben megállapították a megengedett értéktartományt, és ami-
kor a portfólió tényleges havi teljesítménye a tartományon kívül esett, a főigazgatóság intézkedéseket tett a portfólió kiigazítására. A többi portfólió, nevezetesen a pénzpiaci termékek – például a főigazgatóság 
által kezelt betétek – teljesítményértékeléséhez alkalmazandó referen-
ciaérték ugyanakkor az ellenőrzés idején kidolgozás alatt állt.
VAGYONKEZELŐI SZÁMLÁK KEZELÉSE
 30.  Vagyonkezelői számlákat a Bizottság által kötött külön megállapodások 
alapján bizonyos uniós kiadási programokra hoztak létre, amelyek  
esetében valamely pénzintézet a Bizottság meghatalmazott képviselő-
jeként jár el. Más szóval ezek olyan számlák, amelyeket pénzeszközök 
közvetlen kezelése, valamint a Bizottság nevében kifizetések teljesí-
tése érdekében nyitnak valamely pénzintézetnél. A Bizottság ezekre a vagyonkezelői számlákra jövőbeli kifizetések fedezetének biztosí-
tása érdekében utal pénzeszközöket. Az ilyen számlákon tartott pénz-
eszközök teljes összege 2007 végén megközelítőleg 970 millió EUR 
volt
24, amelynek legnagyobb része – mintegy 900 millió EUR – rövid 
lejáratú betétnek, a fennmaradó rész pedig folyószámlának minősül 
(lásd: 1. táblázat ).
 31.  A Számvevőszék ellenőrzése rámutatott arra, hogy az ilyen vagyonkeze-
lői számlák létrehozására nincsenek egyértelmű szabályok. Ezenkívül 
nem létezik az ilyen számlák kamatozásának optimalizálására vonat-kozó határozott stratégia sem. A Számvevőszék ellenőrzése feltárta, 
hogy a pénzügyi közvetítőkkel kötött szerződéses megállapodások 
feltételei eltérőek. Ez az ilyen jellegű számlák hozamának jelentős  
ingadozását eredményezheti
25. Megjegyzendő azonban, hogy ezek az 
ingadozások részben az eltérő jogalapokkal, fizetési gyakoriságokkal és futamidőmintákkal magyarázhatók.
 32.  Az említett pénzintézeteknél tartott pénzeszközök kezelésének nincs 
átfogó felügyelete. A Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság rendel-
kezik a hatékony áttekintés biztosításához szükséges szakértelemmel és rendszerekkel. 2007 júliusában a Gazdasági és Pénzügyi Főigaz-
gatóság felajánlotta vagyonkezelési szolgáltatásait az érintett hat  
főigazgatóságnak
26. Ennek eredményeként a Gazdasági és Pénzügyi 
Főigazgatóság, valamint két főigazgatóság megállapodást írt alá.23 Az iboxx indexet a Deutsche 
Börse AG teszi közzé több 
szolgáltató árai alapján. A Gazdasági és Pénzügyi 
Főigazgatóság szerint ez piaci 
norma. 
24 Ebből az összegből 
720 millió EUR a Bizottság 
főigazgatóságai által az Európai Beruházási Bankkal (EBB) és az 
Európai Beruházási Alappal (EBA) 
kötött egyedi megállapodásokhoz 
kapcsolódik. 
25 Eltérő szabályok vonatkoznak 
például a Bizottság és az EBB 
között létrejött egyezményekben 
a kockázati tőkére és 
a kamattámogatásra létrehozott 
számlák, illetve az Euro-mediterrán 
Beruházási és Partnerségi Pénzügyi Eszközre (FEMIP) létrehozott 
számlák kamatainak számítására. 
A Számvevőszék kiszámította, hogy 
a FEMIP-számlákon 2006 végéig 
keletkezett kamat megközelítőleg 
0,8 millió euróval magasabb lett 
volna, ha a kockázati tőkére és a kamattámogatásra létrehozott 
számlák kamatozási módszerét 
alkalmazták volna. 
26 EuropeAid Együttműködési 
Hivatal, Bővítési Főigazgatóság, 
Kutatási Főigazgatóság, Regionális 
Politikai Főigazgatóság, 
Külkapcsolati Főigazgatóság és 
Fejlesztési Főigazgatóság. 
5/2009. sz. különjelentés – A Bizottság pénzgazdálkodási tevékenysége19
FIZETÉSI FOLYAMATOKRA VONATKOZÓ NÉHÁNY 
STATISZTIKAI ADAT
2007 2006
A Költségvetési Főigazgatóság által 
feldolgozott kifi  zetések száma1 570 576 1 508 983
A Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság 
által feldolgozott kifi  zetések száma1 485 1 577
Bankszámla-adatállományok validációja 71 879 60 637
Bankszámla-adatállományok módosítása 31 703 18 227
Harmadik felek adatállományainak 
validációja56 864 14 551
Harmadik felek adatállományainak 
módosítása17 598 18 796
Forrás:  Európai Számvevőszék, a Bizottság által szolgáltatott adatok alapján.2. TÁBLÁZATBÍRSÁGOK KEZELÉSE
 33.  A Bizottság a versenyszabályok tagállamok vagy vállalatok általi meg-
sértéséért bírságokat vet ki. Folyamatban lévő peres ügyek esetén  
a Bizottságnak fizetett bírságokat átmenetileg kereskedelmi bankok-nál vezetett külön betéti számlákon tartják, amelyek nem használ-hatók egyetlen más közösségi tevékenység finanszírozására sem
27. 
A zárolt készpénzként tartott bírságok mennyisége a 2006. decem-
ber 31-i 2,9 milliárd euróról 2007. december 31-re 5 milliárd euróra emelkedett.
 34.  Bár összeállítottak és jelenleg is követnek néhány nem hivatalos iránymu-
tatást, a szóban forgó bírságok kezelésére vonatkozóan nem jött létre egyértelmű politika. Ezekben az iránymutatásokban a Költségvetési 
Főigazgatóság a kockázati kitettséget egy egyedi Moody’s minimum-, 
illetve azzal egyenértékű egyéb minősítés előírásával, valamint az  
egyes kereskedelmi bankokkal szemben fennálló kitettségének a kor-
látozásával kezeli (lásd: 23. bekezdés). A fentiek ellenére továbbra is 
hatékonyan kell foglalkozni az ilyen jelentős pénzösszegek kereske-delmi bankoknál elkülönített folyószámlákon tartásának kockázatával. 
Az ellenőrzés idején a Költségvetési Főigazgatóság és a Gazdasági és 
Pénzügyi Főigazgatóság éppen optimális megoldást keresett ezek-
nek a jelentős pénzeszközöknek a kezelésére, a veszteség kockáza-
tának minimálisra csökkentésére, ugyanakkor tisztességes hozamra 
törekedve.27 A következő hat banknál vezetik 
ezeket a számlákat: Fortis, BBVA, 
ING Belgium, KBC, ING NL és 
Citibank. 
5/2009. sz. különjelentés – A Bizottság pénzgazdálkodási tevékenysége20
A KIFIZETÉSI FOLYAMAT ÉS A BANKSZÁMLÁK KEZELÉSE
 35.  Évente a két főigazgatóság számottevő mennyiségű pénzügyi tranz-
akciót hajt végre és dolgoz fel (lásd: 2. táblázat ). A Számvevőszék  
megvizsgálta a kifizetések teljesítési folyamata – például a feladatok elkülönítése, harmadik felek jóváhagyása, hozzáférési jogok és kivé-teles esetek bejelentése – tekintetében az érintett egységek által  
alkalmazott kulcsfontosságú belső kontrollmechanizmusokat. Jelen-
tősebb hiányosságokat nem állapított meg. A belső kontrollok összes-ségében hatékonyan működtek a Költségvetési Főigazgatóságnál és 
a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóságnál is.
 36.  A kifizetések feldolgozása előtt a Bizottság számítógépes számviteli rend-
szerében létre kell hozni a harmadik félre vonatkozó adatállományt, amely tartalmazza a kedvezményezett banki adatait és a személy-azonosságára vonatkozó információkat. 2006-ban jelentős, megkö-zelítőleg négy–hat hetes késéssel dolgozták fel a harmadik felek  adatállományainak létrehozására és módosítására irányuló kéréseket. Ezt a Költségvetési Főigazgatóság 2007-ben az érintett egységnél  a dolgozók létszámának növelésével oldotta meg.
 37.  A Bizottság a következők biztosításának érdekében is létrehozott  
eljárásokat:
a kereskedelmi bankok által a Bizottság számláin feldolgozott  a) 
tranzakciókat rendszeresen egyeztessék a Bizottság számviteli  rendszerében lévő megfelelő tételekkel, az esetleges eltérések  azonosítása és rendezése érdekében;
a banki kamatokat és díjakat rendszeresen ellenőrizzék a befolyt b) 
és kifizetett összegek pontosságának biztosítása érdekében;
a devizaműveleteket pontosan dolgozzák fel c) 
28.
 38.  A Számvevőszék megvizsgálta a fenti eljárások végrehajtását. Számottevő 
hiányosságokat nem állapított meg, az érvényben lévő eljárások meg-
felelőek voltak, és összességében hatékonyan működtek a Költségve-
tési Főigazgatóságnál és a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóságnál is. 
Mindazonáltal a Költségvetési Főigazgatóság csak 2008 februárjában fogadott el devizapolitikát.28 Példák devizaügyletekre: 
i) eurótól eltérő pénznemben 
vezetnek bankszámlákat 
ugyanezen pénznemben kifejezett 
kifizetések teljesítésére, és 
a szükségletektől függően ezekre 
a számlákra eurószámlákról utalnak át pénzeszközöket, 
valamint ii) a tagállamok által 
eurótól eltérő pénznemben 
befizetett saját forrásokat 
a pénzügyi szükségletektől 
függően euróra váltják át. 
5/2009. sz. különjelentés – A Bizottság pénzgazdálkodási tevékenysége21
HUMÁN ERŐFORRÁSOK
 39.  A Költségvetési Főigazgatóság és a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság 
is standard bizottsági eljárásokat alkalmaz a humánerőforrás-gaz-
dálkodás területén. Ezek az eljárások a pénzgazdálkodásban érintett dolgozók felvételére, értékelésére és szakmai mobilitására irányulnak. A Számvevőszék ellenőrzése megerősítette, hogy megfelelő mun-
kaköri leírásokat dolgoztak ki, és az alkalmazott személyzet meg-
felelő képesítéssel, valamint a beosztásához kapcsolódó feladatok  szempontjából releváns, elegendő korábbi tapasztalattal rendelkezik. 
A Költségvetési Főigazgatóság pénzgazdálkodásért felelős egysége 
kis létszámú és igen tapasztalt személyzettel működik. A személyzet 
alacsony fluktuációja az elmúlt években viszonylag stabil munkakör-
nyezetet teremtett. Abban az esetben azonban, ha a személyzet kulcs-fontosságú tagjai rövid felmondási idő mellett távoznak, az eljárások egy részénél fennálló dokumentálási hiányosságokat is figyelembe véve (lásd: 16. és 18. bekezdés) ez az üzletmenet folytonossága szem-
pontjából jelentős kockázatot von maga után, amely potenciálisan 
befolyásolhatja a Bizottság pénzügyi tevékenységeinek kezelését és 
ellenőrzését.
5/2009. sz. különjelentés – A Bizottság pénzgazdálkodási tevékenysége22
KÖVETKEZTETÉSEK 
ÉS AJÁNLÁSOK
BETARTJA-E A BIZOTTSÁG A PÉNZGAZDÁLKODÁSRA 
VONATKOZÓ SZABÁLYOKAT ÉS RENDELKEZÉSEKET?
 40.  A Bizottság összességében betartotta a Közösségek saját forrásaira vonat-
kozó rendeletben és a költségvetési rendelet végrehajtási szabályai-ban előírt főbb jogi rendelkezéseket (lásd: 13. és 14. bekezdés).
 41.  A Bizottság megbízható és hatékony készpénz-gazdálkodási előrejelzési 
eljárásokat hozott létre, amelyek biztosítják, hogy elegendő pénzesz-
köz álljon rendelkezésére a költségvetés végrehajtásával kapcsolatban 
felmerülő készpénzigények fedezésére (17. bekezdés).
 42.  A Közösségek saját forrásaira vonatkozó rendelet azon követelményének, 
miszerint a saját forrásokat a tagállamok által a Bizottság nevében 
nyitott számlákra kell a költségvetési előirányzatok alapján átutalni, 
egyik következményeként az év második felében jelentős egyenlegek 
halmozódnak fel. Mivel a költségvetés-módosítási eljárás jelentős időt vesz igénybe, a többlet pénzeszközöket nem utalják vissza a tagál-
lamoknak olyan gyorsan, amennyire lehetne (15. bekezdés).
 43.  Azoknak a bizottsági eljárásoknak az alkalmazását, amelyek:
a tagállamok saját forrás számlái közötti forrásátcsoportosításo- a) 
kat, valamint
a kifizetések fedezése érdekében az év első hónapjaiban a saját b) 
források előzetes lehívása szükségességének meghatározását  célozták,
  nem dokumentálták megfelelően, és nem aktualizálták a közelmúltban. 
A tagállamok saját forrás számlái közötti forrásátcsoportosításokhoz használt becslések pontosságát a későbbiekben nem ellenőrizték  (15–18. bekezdés).
AJÁNLÁSOK
A Bizottságnak elemeznie kell a saját forrás számlák jelenlegi rend- • 
szerének működését annak érdekében, hogy az év második felében 
csökkenjen ezeknek a számláknak az egyenlege.
A Bizottságnak javítania kell pénzforgalmi előrejelzési tevékeny- • 
ségének dokumentálását, valamint ellenőriznie kell a tagállamok 
saját forrás számlái közötti forrásátcsoportosításokra vonatkozó  
becslések pontosságát.
5/2009. sz. különjelentés – A Bizottság pénzgazdálkodási tevékenysége23
LÉTREHOZOTT-E A BIZOTTSÁG OLYAN BELSŐKONTROLL-
RENDSZEREKET, AMELYEK HATÉKONY ÉS EREDMÉNYES 
PÉNZGAZDÁLKODÁST BIZTOSÍTANAK?
 44.  A kifizetések végrehajtására és a bankszámlákra vonatkozóan érvény-
ben lévő belső ellenőrzési eljárások összességében hatékonyak vol-tak. A Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóságtól eltérően azonban  a Költségvetési Főigazgatóságnál nem álltak rendelkezésre a pénz-
gazdálkodási tevékenységekből eredő kockázatok aktív kezelését és monitorozását bizonyító dokumentumok, és nem hoztak létre olyan 
eljárásokat, amelyek segítségével a főigazgatóság teljesítményét min-
den szempontból értékelni lehetne (24–29. és 35–38. bekezdés).
 45.  A pénzgazdálkodási műveleteknek a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgató-
ság és a Költségvetési Főigazgatóság közötti megosztására vonatkozó 
bizottsági döntés következtében nem volt olyan egység, amely tel-
jes körű felelősséggel tartozott volna a Bizottság pénzgazdálkodási 
tevékenységéért. A Bizottság két főigazgatósága között hiányzott  
a koordináció egy olyan területen, ahol közös megközelítésre lenne szükség olyan kérdésekben, mint például a kockázatkezelés és ellen-
őrzés. Emiatt az a helyzet állt elő, hogy az érintett főigazgatóságok 
anélkül határozták meg az egyes kereskedelmi bankoknál vezetett  
számlákra vonatkozó összeghatárokat, hogy a Bizottságnak az adott 
kereskedelmi bank felé fennálló teljes kockázati kitettségét figye-
lembe vették volna (21–23. bekezdés).
 46.  A vagyonkezelői számlák létrehozására nem állapítottak meg egyértelmű 
szabályokat, és nem végezték el a pénzintézeteknél tartott valamennyi 
pénzeszköz teljes körű felülvizsgálatát sem. A keletkezett kamat opti-malizálását következésképp nem biztosították (30–32. bekezdés).
 47.  Az átmenetileg beszedett, kereskedelmi banki folyószámlákon tartott 
bírságok értéke az elmúlt években több mint a duplájára, 5 milliárd euróra nőtt. Ez a megközelítés a Bizottságot banki csőd esetén veszte-ség kockázatának teszi ki. Az említett összegek tartásához kapcsolódó kockázatok jobb kezelésére irányuló optimális módszert nem hoztak létre (33. és 34. bekezdés).
5/2009. sz. különjelentés – A Bizottság pénzgazdálkodási tevékenysége24
AJÁNLÁSOK
A Bizottságnak eljárásokat kell bevezetnie pénzgazdálkodási tevé- • 
kenységeinek javítására, és fokoznia kell az érintett két főigazga-
tóság közötti koordinációt.
A pénzgazdálkodás területén a Költségvetési Főigazgatóságnak  • 
javítania kell kockázatkezelési tevékenységének dokumentálását, 
és bővítenie kell a teljesítménymérés hatókörét.
A vagyonkezelői számlák nyitására és a Bizottság ilyen számlákon • 
tartott pénzeszközeinek kezelésére egységes politikát és megfelelő 
iránymutatásokat kell bevezetni.
A Bizottságnak kiemelt kérdésként eredményre kell jutnia az átme- • 
netileg beszedett bírságok kezelésének optimális megoldására való 
törekvésében.
  Ezt a jelentést a Számvevőszék a 2009. április 30-i ülésén, Luxembourgban 
fogadta el.
A Számvevőszék nevében
A Számvevőszék  nevében
Vítor Manuel da Silva Caldeira
elnök
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
5/2009. sz. különjelentés – A Bizottság pénzgazdálkodási tevékenysége25
A BIZOTTSÁG VÁLASZAI
ÖSSZEFOGLALÁS
V.
Harmadik francia bekezdés
A tagállamok saját forrás számlái közötti  
átutalásokra irányuló eljárást hivatalosan  dokumentálják, és lépésről lépésre részletes utasításokkal látják el.
Negyedik francia bekezdés
A Bizottság köteles betartani a Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló határo-zat végrehajtásáról szóló tanácsi rendelet  rendelkezéseit, amelyek értelmében a tag-államok a saját forrásokat a Bizottság nevé-ben megnyitott számlán, tizenkét egyenlő  részben írják jóvá. Lásd még a Bizottság  15. pontra adott válaszát.
Ötödik francia bekezdés
A Bizottság éves beszámolójának részét  
képező, a pénzgazdálkodási műveletek koc-kázatairól szóló áttekintés (Költségvetési  
Főigazgatóság) világos és átfogó összefog-
lalást nyújt a fennálló kockázatokról, ezek  
kezeléséről és az ellenőrzésükre, minimalizá-
lásukra vagy semlegesítésükre tett intézke-
désekről. Az áttekintés ezenkívül hivatkozik 
az operatív és pénzügyi kockázatok ellenőr-zését vagy leküzdését célzó intézkedéseket 
magukban foglaló eljárásokra is. Ezeknek  a már jelenleg is alkalmazott eljárásoknak  a kereszthivatkozásait a jövőben a Költség-
vetési Főigazgatóság egyetlen hivatalos  dokumentumban foglalja majd össze.
A Költségvetési Főigazgatóság pénztári  
műveletei szempontjából a Főigazgatóság  eredménytáblájában („tableau de bord”)  található mutatók a legfontosabbak, ame-lyek kiválóan jelzik a Főigazgatóság telje-
sítményét. Ezeket a mutatókat rendszeresen 
nyomon követik, és a teljesítményt ezek  
alapján mérik. Gyenge teljesítmény esetén 
megfelelő korrekciós intézkedésekre kerül  
sor.
Lásd még a Bizottság 25. és 28. bekezdésre 
adott válaszát.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
5/2009. sz. különjelentés – A Bizottság pénzgazdálkodási tevékenysége26
Hatodik francia bekezdés
A Bizottság meg fogja erősíteni a különböző 
pénzgazdálkodási tevékenységekre irányuló átfogó felügyeletet. A két érintett főigaz-
gatóság feladatkörei a kiterjedt koordiná-
ció szükségességének elkerülése érdekében elkülönülnek egymástól.
A kockázatok csökkentésére alkalmazott  
módszerek azért különböznek egymástól,  mert az elvégzett feladatok is eltérő jel-
legűek. Másképpen kell mérlegelni a napi  
pénzmozgásokhoz használt, de hosszú távon 
jelentős pénzeszközöket általában nem tar-
talmazó nostro  számlák értékhatárait, mint 
azokét a számlákét, amelyeken hosszabb  időre helyeznek el pénzt.
Lásd még a Bizottság 22. és 23. pontra adott 
válaszait.
Hetedik francia bekezdés
2008-ban felülvizsgálták az átmenetileg  
beszedett pénzbírságok kezelésére jelenleg 
alkalmazott rendszert, elsősorban a bizton-
ság fokozása érdekében. Ezzel kapcsolatban 
a Költségvetési Főigazgatóság 2009 elején  bizottsági határozatjavaslatot terjesztett  
elő.
VI.
Első francia bekezdésA Bizottság 2008 végén – a kapcsolódó  
beszámolási eszközök felülvizsgálata során – átdolgozta a pénzforgalmi beszámoláshoz  
és előrejelzéshez alkalmazott eljárásait. Az 
eljárás aktualizált változatát, amely részlete-
sebben kidolgozott előrejelzési részt tartal-maz, 2009. március végétől fogadják el.Második francia bekezdés
A saját forrás számlák jelenlegi rendszere,  
amely elsősorban a saját források jóváírá -sára szolgál, kapcsolódik a 2000/597/EK,  
Euratom tanácsi határozat és annak vég-
rehajtó jogi aktusa, az 1150/2000/EK taná-csi rendelet által létrehozott saját források rendszeréhez, amely jogi aktusokat a Bizott-
ság köteles végrehajtani. A Tanács 2007-
ben fogadta el a saját forrásokról szóló új  2007/436/EK, Eur atom határozatot, majd  
nemrégiben felülvizsgálta az 1150/2000/EK 
tanácsi rendeletet
1, ám egyik esetben sem  
vezetett be jelentős változtatásokat a saját 
források elszámolásának és kifizetésének  rendszerében. Ez arra enged következtetni, hogy a Tanács elégedett a jelenlegi rendszer működésével.
Harmadik francia bekezdés
A két főigazgatóság a jövőben rendszere-
sebben ülésezik, és megosztja egymással  a kockázatokkal kapcsolatos információ-
kat, illetve kicseréli egymással a bizottsági 
szintű pénzgazdálkodási és eszközkezelési  
tevékenységekkel kapcsolatban szerzett  
tapasztalatokat és bevált eljárásokat.
Negyedik francia bekezdés
A Bizottság éves beszámolójának részét  képező, a pénzgazdálkodási műveletek koc-kázatairól szóló áttekintés (Költségvetési  
Főigazgatóság) világos és átfogó összefog-
lalást nyújt a fennálló kockázatokról, ezek  kezeléséről és az ellenőrzésükre, minimalizá-
lásukra vagy semlegesítésükre tett intézke-
désekről. Az áttekintés ezenkívül hivatkozik 
az operatív és pénzügyi kockázatok ellenőr-zését vagy leküzdését célzó intézkedéseket magukban foglaló eljárásokra is. Ezeknek  a már jelenleg is alkalmazott eljárásoknak  
a kereszthivatkozásait a jövőben a Költség-
vetési Főigazgatóság egyetlen hivatalos  
dokumentumban foglalja majd össze.
1 105/2009/EK tanácsi rendelet, HL L 36., 2009.2.5., 1. o.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
5/2009. sz. különjelentés – A Bizottság pénzgazdálkodási tevékenysége27
A Költségvetési Főigazgatóság pénztári  
műveletei szempontjából a Főigazgatóság  
eredménytáblájában („tableau de bord”)  található mutatók a legfontosabbak, ame-lyek kiválóan jelzik a Főigazgatóság telje-
sítményét. Ezeket a mutatókat rendszeresen 
nyomon követik, és a teljesítményt ezek  alapján mérik. Gyenge teljesítmény esetén 
megfelelő korrekciós intézkedésekre kerül  
sor.
Ötödik francia bekezdés
Az átmenetileg beszedett pénzbírságok  
kezelésére alkalmazott jelenlegi rendszerben 
a Bizottság különböző intézkedésekkel biz-
tosítja a kockázatok minimalizálását: ilyenek 
a kereskedelmi bankok esetében támasztott 
minimális hitelminősítési követelmények,  
a kitettség bankonkénti korlátozása, a min-denkori azonnali pénzeszköz-átcsoportosítás 
lehetősége. A helyzet ellenőrzését és felül-
vizsgálatát rendszeresen, a jelenlegi pénz-
ügyi helyzetben pedig naponta biztosítják.
2008-ban felülvizsgálták az átmenetileg  
beszedett pénzbírságok kezelésére jelenleg alkalmazott rendszert, elsősorban a bizton-ság fokozása érdekében. Ezzel kapcsolatban a Költségvetési Főigazgatóság 2009 elején  bizottsági határozatjavaslatot terjesztett  
elő.BEVEZETÉS
3.A bankszámlák 2007. december 31-i 19 mil-
liárd EUR-s egyenlegében szerepelt 5,9 mil-
liárd EUR
2, amelyet a következő év első  
munkanapján visszatérítettek a tagálla-moknak, valamint szerepeltek rajta további, az ideiglenesen befizetett versenypolitikai 
bírságokból (5,0 milliárd EUR
3), a célhoz  
kötött bevételekből (3,4 milliárd EUR4) és  
egyéb, a tagállamoknak vissza nem térít-
hető forrásokból (1,6 milliárd EUR) szár-
mazó jóváírások. A fennmaradó összegből  
1,2 milliárd EUR-t5 visszatartottak a 2008-ra 
áthozott kifizetési előirányzatok fedezésére, 
1,5 milliárd EUR-t6 pedig a 2008-ra fizetendő 
összegek csökkentése útján visszafizettek  
a tagállamoknak.
5. 
A Bizottság véleménye szerint a pénztár-kezelés költségvetési rendeletben szereplő 
definíciója a rendes költségvetési készpénz-
kezelésre irányul, és nem tartozik a körébe 
az eszközkezelés, amellyel külön keretben  
foglalkoznak.
8.
A költségvetésen kívüli tevékenységekről  szóló vonatkozó bizottsági határozat sze-rint a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság 
„felelős a Közösségek hitelfelvevői/hitelezői 
műveleteiért, a pénzeszközök befektetésé-vel kapcsolatos tevékenységekért és a költ-
ségvetésen kívüli pénzállomány kezeléséért 
[...]”. Az uniós költségvetés végrehajtásához 
kapcsolódó pénztári és kifizetési művelete-kért a Költségvetési Főigazgatóság pénztári csoportja felelős.
2 A Közösségek 2007. évi konszolidált beszámolójának 
2.11.1. megjegyzése.
3 A Közösségek 2007. évi konszolidált beszámolójának 
2.11.2. megjegyzése.
4 A 2007. évi beszámoló 1. kötete II. része 7. táblázatának 9. 
oszlopa.
5 A 2007. évi beszámoló 1. kötete II. része 7. táblázatának 7. 
és 8. oszlopa.
6 A 2007. évi beszámoló 1. kötete II. részének 1. táblázata.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
5/2009. sz. különjelentés – A Bizottság pénzgazdálkodási tevékenysége28
A bizottsági határozat szerint különbséget 
kell tenni a Költségvetési Főigazgatóság  hatáskörébe tartozó pénztári (és kifizetési) 
funkciók, valamint a Gazdasági és Pénzügyi 
Főigazgatóság hatáskörébe tartozó eszköz-
kezelési funkciók között. Ezek a funkciók  egyértelműen vagy az egyik, vagy a másik  központi szolgálat hatáskörébe tartoznak.
FŐBB ÉSZREVÉTELEK
15.
A Bizottság köteles betartani a Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló határo-
zat végrehajtásáról szóló tanácsi rendelet  
rendelkezéseit, amelyek értelmében a tag-
államok a saját forrásokat a Bizottság nevé-
ben megnyitott számlán, tizenkét egyenlő  
részben írják jóvá. Ugyanakkor a Bizottság  
2005 óta minden október végén előzetes  költségvetés-módosítási tervezetet terjeszt 
a költségvetési hatóság elé, amelyben aktu-
alizálja a költségvetésben szereplő bevé-
teli és kiadási előrejelzéseket. Ez a tervezet 
többnyire év végi többletet jelez, ezért  a tagállamok saját forrásokhoz történő hoz-zájárulásait csökkentik. A Bizottság által  folytatott helyes költségvetési gazdálko-
dást a Számvevőszék is elismeri: a 2007. évre 
vonatkozó számvevőszéki éves jelentés (3.4. 
pont) megállapítja, hogy a kifizetési előirány-
zatok csökkentése helyes költségvetési gaz-dálkodásra utal: a Bizottság képes reagálni 
a változásokra és csökkenti a költségvetési 
többletet, lehetővé téve a saját források tag-
államokhoz történő visszatérítését.16.
A Bizottság (Költségvetési Főigazgatóság)  
hatékony pénzforgalmi előrejelzést végez.  A költségvetési rendelet végrehajtási sza-
bályainak 58. cikkében szereplő célkitűzését 
mindig megvalósítja, és soha nem fordul elő, 
hogy a téves előrejelzésekből kifolyólag túl kevés pénzeszköz állna rendelkezésre.
A Bizottság 2008 végén – a kapcsolódó  
beszámolási eszközök felülvizsgálata során – 
átdolgozta a pénzforgalmi beszámolásra és 
előrejelzésre vonatkozó eljárásait. Az eljárás 
aktualizált változatát, amely részletesebben 
kidolgozott előrejelzési részt tartalmaz,  2009. március végétől fogadják el.
18.
A Bizottság rámutat, hogy a pénzforgalmi  
előrejelzés hivatalosan dokumentált, közzé-
tett folyamat, amelyet lépésről lépésre uta-
sításokkal látnak el. Ami a becsléseket illeti, az eljárás során a lehető legnagyobb pontos-
sággal készített becsléseket alkalmaznak, és 
a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jelenlegi  
eljárások nem befolyásolják jelentősen sem 
az általános pénztári műveleteket, sem az  alkalmazandó rendelet betartását.
19.
A számlavezető bankokat a Bizottság minden 
esetben nyilvános ajánlattételi felhívás útján 
választja ki. Valamennyi számlavezető bank 
az EU területén található, feladatuk a Bizott-ság központi szolgálatai által engedélyezett 
kifizetések végrehajtása.
Szinte lehetetlen, és semmiképpen sem cél-
szerű ugyanazt a folyószámla-nyitási eljárást 
alkalmazni mintegy 150, az előlegek kifize-
tésében érintett országban. Ezeket a számlá-kat kisebb összegek folyósítására használják, 
a számlák egyenlege nagyon alacsony, és  
a számlákat rendszeresen feltöltik, de csak 
a tényleges kifizetések erejéig.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
5/2009. sz. különjelentés – A Bizottság pénzgazdálkodási tevékenysége29
Lehetőség szerint – a helyi banki környe-
zettől függően – a számlavezető bankot az előlegszámla-tulajdonos ellenőrzése mellett 
végrehajtott helyi banki vizsgálat alapján  
választják ki.
A Bizottság lépéseket fog tenni a Számvevő-
szék észrevételei nyomán, és az egyes kivá-
lasztási eljárásokat egyenként, pontosabban fogja dokumentálni.
20.
A Költségvetési Főigazgatóság érintett egy-
ségén belül a pénzgazdálkodási és a banki egyeztetési feladatok megfelelően elha-
tárolódnak egymástól, amint ez az egység  
szervezeti felépítésén is látszik. A C01. egy-
ségben három csoportvezető dolgozik:
egyikük az egyeztetéssel és az előleg- –
számlákkal;egy másik a pénzállománnyal; –
egy harmadik pedig a harmadik felek   –
ügyirataival foglalkozik.
A felhatalmazást a számvitelért felelős  
tisztviselő mindig írásban adja, és azokat  folyamatosan aktualizálja. A felhatalmazás-ban szerepel az átruházott feladat részletes 
megnevezése.
A felhatalmazás során figyelembe veszik az 
egyes személyek munkaköri leírását és az  egység feladatait. A feladatok közötti elha-
tárolódást a szervezeti ábra is tükrözi.
A fő ellenőrzési eszköz maga az informatikai 
rendszer, amely biztosítja a feladatok elhatá-
rolódását (a kifizetési folyamat és az egyez-
tetés között) és az ellenőrzések elvégzését.
Az egység kockázatkezelést és hatékony fel-
ügyeleti intézkedéseket alkalmaz.A fentiek alapján megállapítható, hogy ele-
gendő a pénzgazdálkodásért felelős egy-ségvezetőt bizalmas munkakört betöltő  
személynek minősíteni.
21.
A nagy közszférabeli szervezetek (például  
a tagállamok) szintén elkülönült szerveket  
tartanak fenn az adósság- és eszközállo-mány, illetve a költségvetési bevételek és  
kifizetések kezelésére. A Bizottság ugyan-
így hatékony feladatmegosztást alakított ki 
a Költségvetési Főigazgatóság és a Gazda-
sági és Pénzügyi Főigazgatóság között.
22.
A Költségvetési Főigazgatóságnál, illetve  
a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóságnál 
végzett pénztári feladatok eltérnek egy-
mástól (költségvetési kifizetések, illetve  
költségvetésen kívüli eszközkezelés és hitel-felvétel), így a feladatok különböző jellege 
miatt különböző kockázatkezelési és ellenőr-
zési megközelítés alkalmazása indokolt.
23.
A kockázatok csökkentésére alkalmazott  módszerek azért különböznek egymástól,  mert az elvégzett feladatok is eltérő jel-
legűek. Másképpen kell mérlegelni a napi  
pénzmozgásokhoz használt, de hosszú távon 
jelentős pénzeszközöket általában nem tar-
talmazó nostro  számlák értékhatárait, mint 
azokét a számlákét, amelyeken hosszabb  
időre helyeznek el pénzt.
Ezenkívül az átmenetileg beszedett pénz-
bírságok jóváírására használt számlák kivé-
telével (ezzel kapcsolatban lásd a Bizottság 
34. pontra adott válaszát) a Költségvetési  Főigazgatóság egyes kereskedelmi bankok  
folyószámláin tartott pénzeszközei olyan  
alacsony összegűek, hogy ez még akkor  
sem járna gyakorlati kockázatnövekedéssel, 
ha a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság 
ugyanazon bankokat használná.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
5/2009. sz. különjelentés – A Bizottság pénzgazdálkodási tevékenysége30
25.
A pénzgazdálkodási műveletek kockázatai-
ról szóló bizottsági áttekintés (Költségvetési Főigazgatóság), amelyre a Számvevőszék  
észrevételében hivatkozik, világos és átfogó 
összefoglalást nyújt a fennálló kockázatok-
ról, ezek kezeléséről és az ellenőrzésükre,  minimalizálásukra vagy semlegesítésükre  tett intézkedésekről. Az áttekintés ezenkívül hivatkozik az operatív és pénzügyi kockáza-
tok ellenőrzését vagy leküzdését célzó intéz-
kedéseket magukban foglaló eljárásokra is. 
Ezeknek a már jelenleg is alkalmazott eljá-
rásoknak a kereszthivatkozásait a jövőben  
a Költségvetési Főigazgatóság egyetlen  hivatalos dokumentumban foglalja majd  
össze.
26.
2004-ben a Gazdasági és Pénzügyi Főigaz-
gatóság valamennyi tevékenységi terüle-
tén kockázatértékelésre került sor. Azon  tevékenységek esetében, amelyeknél nagy  
változások történtek, azóta további kocká-
zatértékeléseket végeztek. Tekintettel arra, 
hogy a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgató-
ság tevékenységei viszonylag állandóak, ez a kockázatkezelési folyamat megfelelőnek  tekinthető. 2008 végén ismét teljes körű  kockázatértékelésre került sor a Gazdasági 
és Pénzügyi Főigazgatóság valamennyi tevé-
kenysége tekintetében.
A jelentősebb pénzügyi kockázatokat az  
egész év folyamán figyelemmel kísérik. Lásd 
a Számvevőszék 3. háttérmagyarázatban sze-
replő állításait.
28.
A Költségvetési Főigazgatóság pénztári  
műveletei szempontjából a Főigazgatóság  eredménytáblájában („tableau de bord”)  
található mutatók a legfontosabbak, ame-
lyek kiválóan jelzik a Főigazgatóság telje-
sítményét. Ezeket a mutatókat rendszeresen 
nyomon követik, és a teljesítményt ezek  
alapján mérik. Gyenge teljesítmény esetén 
megfelelő korrekciós intézkedésekre kerül  sor.
A pénztári csoport minden egyes tagja szá-
mára konkrét célkitűzéseket határoznak meg 
a teljesítmény értékeléséhez. A célkitűzé-sek többsége valamilyen teljesítménymu-tató formáját ölti. Ezek alapján a vezetőség 
objektíven értékelheti/mérheti az egyes  munkatársak egyedi teljesítményét, illetve 
a pénztár összesített teljesítményét.
29.
A többi portfólió esetében jelenleg folyik  
a teljesítménymérő referenciaértékek meg-
állapításának előkészítése. 2009 elején  a módszer már kidolgozásra került, de az  
informatikai végrehajtás még kísérleti stá-
diumban van.
30.
Az említett, az engedélyezésre jogosult  
tisztviselők által az egyes költségvetési  
programok végrehajtásával kapcsolatos  
követelmények teljesítésére nyitott vagyon-
kezelői számlák jellege más, mint a számvi-
telért felelős tisztviselők által a végrehajtási 
szabályok 59. cikke szerint a pénztárkeze-lési követelmények teljesítésére nyitott  
bankszámláké.
Amint a Számvevőszék is rámutatott,  
a vagyonkezelői számlákat olyan konkrét  megállapodások esetében nyitják bizonyos programok céljaira, amikor a megállapodás értelmében a pénzügyi szervezet a Bizott-
ság pénzügyi közvetítőjeként lép fel (például 
a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság és  
a pénzügyi szervezetek közötti vagyonkeze-
lői megállapodások).
A pénzügyi szervezeteknek – például  
az Európai Beruházási Banknak (EBB) és  
a Kreditanstalt für Wiederaufbaunak (KFW) – 
eszközölt kifizetések nem tekinthetők min-
dig automatikusan vagyonkezelői ügyletnek, 
és nem kezelhetők mindig akként. A pénz-ügyi szervezetek felléphetnek projektkoor-
dinátorként, kedvezményezettként vagy egy 
vagyonkezelői alap további donoraként is;  
ilyenkor a kapcsolódó kifizetéseket szokás  
szerint előfinanszírozásnak kell tekinteni.  
A kifizetések megfelelő besorolásához tehát 
az alapul szolgáló szerződések részletes vizs-gálatára van szükség.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
5/2009. sz. különjelentés – A Bizottság pénzgazdálkodási tevékenysége31
31-32.
A Számvevőszék megjegyzése nyomán a Költ-
ségvetési Főigazgatóság 2007-ben két leltárt készített (2007.9.30. és 2007.12.31.) annak  
biztosítására, hogy a pénzügyi szervezetek 
birtokában lévő pénzügyi eszközök hiányta-
lanul szerepeljenek az éves beszámolóban. E két felkérésre valamennyi főigazgató vála-szolt, és a válaszokat összevetették a 2007. évi éves beszámolóval.
A leltár ma már a szabványosított éves zárási 
eljárás része.
A helyzet további javítása érdekében  
a Bizottság javaslatot tett és megállapodott 
a Számvevőszékkel abban, hogy a 2008. évi 
zárástól kezdve hivatalos körlevélben for-
dulnak az érintett pénzügyi szervezetekhez 
az érintett vagyonkezelői számlákkal kap-
csolatos pontos, hiánytalan és szabványos  
információk összeggyűjtése céljából.
Amint azt már a 30. pontra adott válaszban 
említettük, a vagyonkezelői számlák jellege 
más, mint a számvitelért felelős bizottsági  
tisztviselők által a végrehajtási szabályok 59. cikke szerint nyitott számláké. Az utóbbiak esetében már jelenleg is egységes az alkal-mazott gyakorlat. A vagyonkezelői számlák 
esetében a Bizottság tovább fogja vizsgálni 
a helyzetet annak érdekében, hogy válaszol-
jon a Számvevőszék észrevételeire.
34.
Az átmenetileg beszedett pénzbírságok  
kezelésére alkalmazott jelenlegi rendszer  
egyértelműen meghatározott, és egy 1999. 
évi bizottsági határozaton alapul. A határo-
zathoz igazított vonatkozó iránymutatás az 
e célra igénybe vett bankokkal kötött szer-ződések szabványos és szerves része.2008-ban felülvizsgálták az átmenetileg  
beszedett pénzbírságok kezelésére jelenleg alkalmazott rendszert, elsősorban a bizton-
ság fokozása érdekében. Ezzel kapcsolatban 
a Költségvetési Főigazgatóság 2009 elején  
bizottsági határozatjavaslatot terjesztett  elő.
39.
A Bizottság rámutat, hogy először is vala-
mennyi pénztári művelet jelentős aspek-
tusait hivatalosan dokumentálják, és sok  
esetben lépésről lépésre részletes munka-
utasításokkal látják el.
Ezenkívül a Költségvetési Főigazgatóság  
pénztári csoportjában valamennyi kulcs-
fontosságú feladat ellátójának van egy vagy 
két helyettese a műveletek folyamatosságá-
nak biztosítása érdekben arra az esetre, ha 
a szóban forgó személy akár tervezett, akár váratlan módon távol lenne.
A Bizottság ezért úgy gondolja, hogy ameny-
nyiben a személyzet valamelyik fontos tagja 
rövid időn belül elhagyja a csoportot, az  üzletmenet folytonosságát csak igen ala-csony kockázat fenyegeti.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
5/2009. sz. különjelentés – A Bizottság pénzgazdálkodási tevékenysége32
KÖVETKEZTETÉSEK 
ÉS AJÁNLÁSOK
42.
A Bizottság köteles betartani a Közösségek 
saját forrásainak rendszeréről szóló határo-
zat végrehajtásáról szóló tanácsi rendelet  rendelkezéseit, amelyek értelmében a tag-államok a saját forrásokat a Bizottság nevé-ben megnyitott számlán, tizenkét egyenlő  
részben írják jóvá. Ugyanakkor a Bizottság  
2005 óta minden október végén előzetes  
költségvetés-módosítási tervezetet ter-
jeszt a költségvetési hatóság elé, amelyben 
aktualizálja a költségvetésben szereplő  bevételi és kiadási előrejelzéseket. Ez a ter-
vezet többnyire év végi többletet jelez,  
ezért a tagállamok saját forrásokhoz tör-
ténő hozzájárulásait csökkentik. A Bizott-
ság által folytatott helyes költségvetési  
gazdálkodást a Számvevőszék is elismeri:  
a 2007. évi számvevőszéki éves jelentés  (3.4. pont) megállapítja, hogy a kifizetési  
előirányzatok csökkentése helyes költség-
vetési gazdálkodásra enged következtetni: 
a Bizottság képes reagálni a változásokra, és 
csökkenti a költségvetési többletet, lehetővé téve a saját források tagállamokhoz történő visszatérítését.
43.
A Számvevőszék a) pontban megfogalma-
zott észrevételével kapcsolatban a Bizottság 
rámutat, hogy a Számvevőszék által említett eljárást (a tagállamok saját forrás számlái  
közötti átutalás) hivatalosan dokumentálják, 
és lépésről lépésre részletes utasításokkal  
látják el.
A Számvevőszék b) pontban szereplő észre-
vételével kapcsolatban a Bizottság rámutat, hogy a saját források előzetes lehívásához  
használt pénzforgalmi előrejelzés folyama-
tát és annak alkalmazását szintén dokumen-
tálják. Ez a hivatalos alapja annak, amikor  
a tagállamoktól a saját források előzetes  befizetését kérik.A Bizottság 2008 végén – a kapcsolódó  
beszámolási eszközök felülvizsgálata során – 
átdolgozta a pénzforgalmi beszámolásra és előrejelzésre vonatkozó eljárásait. Az eljá-rás aktualizált és egységesített változatát,  amely részletesebben kidolgozott előrejel-
zési részt tartalmaz, 2009. március végétől 
fogadják el.
Ami a becsléseket illeti, a tagállamok saját 
forrás számlái közötti pénzeszköz-átutalá-sok során a lehető legnagyobb pontosság-
gal készített becsléseket alkalmaznak, és  
a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jelenlegi  
eljárások nem befolyásolják jelentősen sem 
az általános pénztári műveleteket, sem az  
alkalmazandó rendelet betartását.
Ajánlások
Első francia bekezdés
Az elsősorban a saját források jóváírására  
szolgáló saját forrás számlák jelenlegi rend-
szere kapcsolódik a 2000/597/EK, Euratom  tanácsi határozat és annak végrehajtó jogi aktusa, az 1150/2000/EK tanácsi rendelet  által létrehozott saját források rendszeré-
hez, amely jogi aktusokat a Bizottság köte-
les végrehajtani. A Tanács 2007-ben fogadta 
el a saját forrásokról szóló új 2007/436/EK, 
Eur atom határozatot, majd nemrégiben  felülvizsgálta az 1150/2000/EK tanácsi ren-
deletet
7, ám egyik esetben sem vezetett be 
jelentős változtatásokat a saját források  
elszámolásának és kifizetésének rendsze-
rében. Ez arra enged következtetni, hogy  
a Tanács elégedett a jelenlegi rendszer  
működésével.
7 105/2009/EK tanácsi rendelet, HL L 36., 2009.2.5., 1. o.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
5/2009. sz. különjelentés – A Bizottság pénzgazdálkodási tevékenysége33
Második francia bekezdés
A Bizottság törekedni fog az ezen a terüle-
ten végzett dokumentáció tökéletesítésére. A Bizottság 2008 végén – a kapcsolódó  
beszámolási eszközök felülvizsgálata során – 
átdolgozta a pénzforgalmi beszámolásra és 
előrejelzésre vonatkozó eljárásait. Az eljárás aktualizált változatát, amely részletesebben kidolgozott előrejelzési részt tartalmaz,  2009. március végétől fogadják el. Ugyan-
akkor a Bizottság úgy véli, hogy a becslések 
pontosságának ellenőrzése nem fog lényegi 
hatással járni.
44.
A Bizottság éves beszámolójának részét  
képező, a pénzgazdálkodási műveletek koc-
kázatairól szóló áttekintés (Költségvetési  
Főigazgatóság) világos és átfogó összefog-
lalást nyújt a fennálló kockázatokról, ezek  
kezeléséről és az ellenőrzésükre, minimalizá-
lásukra vagy semlegesítésükre tett intézke-désekről. Az áttekintés ezenkívül hivatkozik 
az operatív és pénzügyi kockázatok ellenőr-
zését vagy leküzdését célzó intézkedéseket 
magukban foglaló eljárásokra is.
Ezeknek a jelenleg is alkalmazott eljárások-
nak a kereszthivatkozásait a jövőben a Költ-ségvetési Főigazgatóság egyetlen hivatalos dokumentumban foglalja majd össze.
A Költségvetési Főigazgatóság pénztári  
műveletei szempontjából a Főigazgatóság  eredménytáblájában („tableau de bord”)  
található mutatók a legfontosabbak, ame-
lyek kiválóan jelzik a Főigazgatóság telje-
sítményét. Ezeket a mutatókat rendszeresen 
nyomon követik, és a teljesítményt ezek  
alapján mérik. Gyenge teljesítmény esetén 
megfelelő korrekciós intézkedésekre kerül  sor.45.
A bizottsági határozat szerint különbséget kell tenni a Költségvetési Főigazgatóság  
hatáskörébe tartozó pénztári (és kifizetési) 
funkciók, valamint a Gazdasági és Pénzügyi 
Főigazgatóság hatáskörébe tartozó eszköz-kezelési funkciók között. Ezek a funkciók  egyértelműen vagy az egyik, vagy a másik  központi szolgálat hatáskörébe tartoz-
nak. Lásd még a Bizottság 23. pontra adott 
válaszát.
46. 
Mivel a vagyonkezelői számlákon tartott  pénzeszközök célja igen különböző, ami  
különböző pénzforgalmi mintákat és idő-
tartamokat jelent, operatív szinten még az 
egyazon pénzügyi intézménynél lévő pénz-
eszközök kamatát is igen nehéz optimali-
zálni. Lásd még a 31. és 32. pontra adott  
választ.
47. 
2008-ban felülvizsgálták az átmenetileg  
beszedett pénzbírságok kezelésére jelenleg 
alkalmazott rendszert, elsősorban a bizton-ság fokozása érdekében. Ezzel kapcsolatban a Költségvetési Főigazgatóság 2009 elején  bizottsági határozatjavaslatot terjesztett  
elő. Lásd még a Bizottság 34. pontra adott 
válaszát.
Ajánlások
Eelső francia bekezdés
A Bizottság javítani fogja a különböző pénz-
gazdálkodási tevékenységek áttekintését.  
A két érintett főigazgatóság feladatkörei  
a kiterjedt koordináció szükségességének  
elkerülése érdekében elkülönülnek egymás-
tól. A két főigazgatóság a jövőben rendsze-resebben ülésezik, és megosztja egymással 
a kockázatokkal kapcsolatos információkat, 
illetve kicseréli egymással a bizottsági szintű 
pénzgazdálkodási és eszközkezelési tevé-
kenységekkel kapcsolatban szerzett tapasz-
talatokat és bevált eljárásokat.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
5/2009. sz. különjelentés – A Bizottság pénzgazdálkodási tevékenysége34
Második francia bekezdés
A Bizottság éves beszámolójának részét  képező, a pénzgazdálkodási műveletek koc-
kázatairól szóló áttekintés (Költségvetési  
Főigazgatóság) világos és átfogó összefog-lalást nyújt a fennálló kockázatokról, ezek  kezeléséről és az ellenőrzésükre, minimalizá-
lásukra vagy semlegesítésükre tett intézke-
désekről. Az áttekintés ezenkívül hivatkozik az operatív és pénzügyi kockázatok ellenőr-
zését vagy leküzdését célzó intézkedéseket 
magukban foglaló eljárásokra is.
Ezeknek a már jelenleg is alkalmazott eljá-
rásoknak a kereszthivatkozásait a jövőben  
a Költségvetési Főigazgatóság egyetlen  
hivatalos dokumentumban foglalja majd  
össze.
A Költségvetési Főigazgatóság pénztári  
műveletei szempontjából a Főigazgatóság  eredménytáblájában ( „tableau de bord” ) 
található mutatók a legfontosabbak, ame-
lyek kiválóan jelzik a Főigazgatóság telje-
sítményét. Ezeket a mutatókat rendszeresen 
nyomon követik, és a teljesítményt ezek  alapján mérik. Gyenge teljesítmény esetén 
megfelelő korrekciós intézkedésekre kerül  sor.
Negyedik francia bekezdés
2008-ban felülvizsgálták az átmenetileg  
beszedett pénzbírságok kezelésére alkalma-zott jelenlegi rendszert, elsősorban a bizton-
ság fokozása érdekében. Ezzel kapcsolatban 
a Költségvetési Főigazgatóság 2009 elején  
bizottsági határozatjavaslatot terjesztett  elő. Lásd még a Bizottság 34. pontra adott válaszát.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
5/2009. sz. különjelentés – A Bizottság pénzgazdálkodási tevékenysége35
Európai Számvevőszék
5/2009. sz. különjelentés
A Bizottság pénzgazdálkodási tevékenysége
Luxembourg: Az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatala 2009 – 34 oldal – 21 x 29,7 cmISBN 978-92-9207-301-5

Hogyan lehet hozzájutni az EU kiadványaihoz?
Térítés ellenében hozzáférhető kiadványok:
• az EU-könyvesbolt (EU Bookshop) útján (http://bookshop.europa.eu);• könyvkereskedőjétől a könyv címe, kiadója és/vagy ISBN száma alapján;•  közvetlenül értékesítési ügynökeinktől. Elérhetőségeik megtalálhatóak 
a http://bookshop.europa.eu honlapon, vagy lekérdezhetőek a +352 2929-42758 faxszámra küldött üzeneten keresztül.
Ingyenes kiadványok:• az EU-könyvesbolt útján (http://bookshop.europa.eu);•  az Európai Bizottság képviseleteitől és küldöttségeitől. Elérhetőségeik 
megtalálhatóak a http://ec.europa.eu honlapon, vagy lekérdezhetőek a +352 2929-42758 faxszámra küldött üzeneten keresztül.
EBBEN A KÜLÖNJELENTÉSÉBEN A SZÁMVEVŐSZÉK A BIZOTTSÁGI 
PÉNZGAZDÁLKODÁS MINŐSÉGÉRE IRÁNYULÓ ELLENŐRZÉSE KERETÉBEN ÉRTÉKELTE, HOGY A BIZOTTSÁG MEGFELELT-E A VONATKOZÓ 
SZABÁLYOKNAK ÉS ELŐÍRÁSOKNAK, ILLETVE HOGY OLYAN  
BELSŐKONTROLL-RENDSZEREKET ALAKÍTOTT-E KI, AMELYEK HATÉKONY ÉS EREDMÉNYES PÉNZGAZDÁLKODÁST BIZTOSÍTANAK. A SZÁMVEVŐSZÉK MEGÁLLAPÍTOTTA, HOGY A BIZOTTSÁG ÖSSZESSÉGÉBEN ELEGET TETT AZ ALKALMAZANDÓ KÖZÖSSÉGI JOGSZABÁLYOKNAK, KÖRÜLTEKINTŐ KÉSZPÉNZ-GAZDÁLKODÁSI ELŐREJELZÉSI ELJÁRÁSOKAT VEZETETT BE, ÉS A BELSŐKONTROLL-ELJÁRÁSAI ÁLTALÁBAN EREDMÉNYESEK VOLTAK. A SZÁMVEVŐSZÉK AZONBAN ÚGY TALÁLTA, HOGY – TÖBBEK KÖZÖTT A KOCKÁZATKEZELÉS ÉS A KONTROLLOK TERÜLETÉN – HIÁNYOS VOLT A KOORDINÁCIÓ AZ ILLETÉKES BIZOTTSÁGI FŐIGAZGATÓSÁGOK KÖZÖTT. 
EMIATT AZ A HELYZET ÁLLT ELŐ, HOGY A BIZOTTSÁG NEM VETTE KELLŐEN 
FIGYELEMBE AZ EGYES KERESKEDELMI BANKOK FELÉ FENNÁLLÓ TELJES KOCKÁZATI KITETTSÉGÉT. EZENFELÜL A SZÁMVEVŐSZÉK ÚGY ÍTÉLI MEG, 
HOGY A FELTÉTELESEN BESZEDETT BÍRSÁGOK ESETÉBEN, AMELYEKET 
KÜLÖN BANKI FOLYÓSZÁMLÁKON TARTANAK, FOKOZOTT A VESZTESÉG 
KOCKÁZATA.
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉKQJ-AB-09-005-HU-C
ISBN 978-92-9207-301-5