ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(12)

A rendőrség vagy egyéb bűnüldöző szervek által végzett tevékenységek középpontjában – elsősorban a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése és üldözése áll, ideértve az annak előzetes ismerete nélkül végzett rendőri tevékenységeket is, hogy egy adott eset bűncselekménynek minősül-e. Az ilyen tevékenységek magukban foglalhatják a hatósági jogkör kényszerintézkedések alkalmazásával történő gyakorlását is, így például a tüntetések, jelentős sportesemények és zavargások során végzett rendőrségi tevékenységet is.. Ide tartozik továbbá a rendőrségre és egyéb bűnüldöző szervekre ruházott feladatként a közrend és közbiztonság fenntartása annak érdekében, hogy adott esetben védelmet biztosítsanak a közbiztonságot és a jog által védett alapvető társadalmi érdekeket fenyegető – esetleg bűncselekmény elkövetéséhez is vezető – veszélyekkel szemben, és megelőzzék e veszélyeket. A tagállamok megbízhatják az illetékes hatóságokat olyan egyéb feladatokkal is, amelyeknek ellátása nem feltétlenül a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése és üldözése – többek között a közbiztonságot fenyegető veszélyekkel szembeni védelem és e veszélyek megelőzése – céljából történik; ebben az esetben az említett egyéb célokból történő, egyébiránt az uniós jog hatálya alá tartozó személyesadat-kezelés az (EU) 2016/… rendelet (**) hatálya alá tartozik.
(45)

Ha az adatkezelésre az adatkezelőre vonatkozó jogi kötelezettség teljesítése keretében kerül sor, vagy ha az közérdekű feladat végrehajtásához, illetve közhatalmi jogosítvány gyakorlásához szükséges, az adatkezelésnek az uniós jogban vagy valamely tagállam nemzeti jogában foglalt jogalappal kell rendelkeznie. Ez a rendelet nem követeli meg, hogy az egyes konkrét adatkezelési műveletekre külön-külön jogszabály vonatkozzon. Elegendő lehet az is, ha egyetlen jogszabály szolgál jogalapul több olyan adatkezelési művelethez is, amely az adatkezelőre vonatkozó jogi kötelezettségen alapul, illetve amelyre közérdekből végzett feladat ellátásához vagy közhatalmi jogosítvány gyakorlásához van szükség. Az adatkezelés célját is uniós vagy nemzeti jogban kell meghatározni. E rendeletnek a személyes adatok kezelésének jogszerűségére vonatkozó általános feltételeit ezen túlmenően ezek pontosíthatják, az adatkezelő megjelölésére vonatkozó pontos szabályokat, az adatkezelés tárgyát képező személyes adatok típusát, az érintetteket, azokat a szervezeteket, amelyekkel a személyes adatok közölhetők, az adatkezelés céljára vonatkozó korlátozásokat, az adattárolás időtartamát, valamint egyéb, a jogszerű és tisztességes adatkezelés biztosításához szükséges intézkedéseket is meghatározhatják. Uniós vagy nemzeti jog határozza meg továbbá, hogy a közérdekű vagy közhatalmi feladatot teljesítő adatkezelőnek közhatalmi szervnek vagy egyéb, a közjog hatálya alá tartozó természetes vagy jogi személynek, vagy ha ezt a közérdek egészségügyi célok, mint például a népegészségügyi, illetve szociális védelmi és az egészségügyi szolgálatok irányítása miatt indokolttá teszi, a magánjog hatálya alá tartozó szervnek – például szakmai egyesületnek – kell-e lennie.
(4)

Az 1380/2013/EU rendelet alapján az Atlanti-óceán több térségét illetően jelenleg is zajlik a több fajra kiterjedő új többéves tervek kidolgozása. Az említett több fajra kiterjedő új többéves tervek fel fogják váltani az 1342/2008/EK rendeletet minden érintett területen. Az 1342/2008/EK rendelet ezért már csak egy rövid ideig kerül alkalmazásra. Addig is azonban több sürgős módosítást kell végrehajtani az 1342/2008/EK a rendeleten annak érdekében, hogy a több fajra kiterjedő új többéves tervek alkalmazásáig tartó időszak is szabályozva legyen.
2.

A 4. cikk a következőképpen módosul: a) az (1) bekezdésben a b), a d) és a h) pontot el kell hagyni; b) a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(2) Az A. és a C. melléklet alapján a tagállamok azon vállalkozásokról szolgáltatnak adatokat: a) amelyek teljes áruszállításának volumene legalább 200 000 000 tonna-kilométer vagy legalább 500 000 tonna; b) amelyek teljes személyszállításának volumene legalább 100 000 000 utaskilométer. Az A. és a C. melléklet szerinti adatszolgáltatás az a) és a b) pontban említett küszöbértékek alatti vállalkozások esetében opcionális.”; c) a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(3) A tagállamok az L. melléklet alapján, az abban meghatározottak szerint szolgáltatják a (2) bekezdésben említett küszöbérték alatti vállalkozások összesített adatait, amennyiben ezekről nem szolgáltatnak adatot az A. és a C. melléklet alapján.”.
4.

A szöveg a következő cikkel egészül ki: „4a. cikk Kísérleti tanulmányok (1) … [e rendelet hatálybalépésétől számított 24 hónap]-ig a Bizottság a tagállamokkal együttműködésben kidolgozza a belvízi személyszállításra - beleértve a határokon átnyúló szállítási szolgáltatásokat is - vonatkozó statisztikák összeállításának megfelelő módszerét. (2) … [e rendelet hatálybalépésétől számított 36 hónap]-ig a Bizottság az e rendelet hatálya alá tartozó adatokat szolgáltató tagállamok által elkészítendő önkéntes kísérleti tanulmányokat indít a belvízi személyszállításra - beleértve a határokon átnyúló szállítási szolgáltatásokat is - vonatkozó statisztikai adatok elérhetőségéről. A kísérleti tanulmányok célja, hogy felmérjék ezen új adatgyűjtések megvalósíthatóságát, a kapcsolódó adatgyűjtések költségeit és a statisztikák minőségét. (3) … [e rendelet hatálybalépésétől számított 48 hónap]-ig a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az említett kísérleti tanulmányok eredményeiről. A Bizottság adott esetben – e jelentés eredményeitől függően – ésszerű határidőn belül jogalkotási javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendeletnek a belvízi személyszállításra - beleértve a határokon átnyúló szállítási szolgáltatásokat is - vonatkozó statisztikák tekintetében történő módosítása céljából. (4) Az Unió általános költségvetéséből – adott esetben és az uniós hozzáadott értéket figyelembe véve – hozzájárulást kell biztosítani a kísérleti tanulmányok finanszírozásához.”
10.

Az irányelv alapvető fontosságú az információk digitális elérhetőségéhez kapcsolódó szolgáltatások belső piacának javításához, mint ahogy annak biztosításához is, hogy az összes polgárt – közülük is mindenekelőtt az időseket és a fogyatékossággal élőket – teljes körűen be lehessen vonni a digitális társadalomba.
(45)

A mobilalkalmazások számos forrásból, többek között magántulajdonban lévő alkalmazásboltokból is beszerezhetők. Közszférabeli szervezetek mobilalkalmazásainak harmadik felektől való letöltése esetén a felhasználók számára a mobilalkalmazás letöltése előtt megjelenő ismertetőben az akadálymentességére vonatkozó információkat is fel kell tüntetni. Ez nem kötelezi a főbb platformszolgáltatókat az alkalmazásaik terjesztési mechanizmusának megváltoztatására, hanem a közszférabeli szervezetet kötelezi arra, hogy az az akadálymentesítési nyilatkozatot úgy tegye hozzáférhetővé, hogy az a jelenlegi, illetve a jövőbeli technológiákkal is felhasználható legyen.
14.

A három intézmény számára különös jelentőséggel bírtak a közös halászati politika reformja kapcsán bevezetett rendelkezések, így például az „átlobogózásra” vonatkozó rendelkezések. E rendeletnek biztosítania kellene, hogy azok a halászhajók, amelyek elhagyták az uniós halászflottát és amelyeket egy harmadik országban átlobogóztak, majd ezt követően később visszatérnek az uniós halászflottába, nem vettek részt jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatban, illetve nem folytattak halászati tevékenységet olyan ország lobogója alatt, amelyet a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemben nem együttműködő országként tartanak számon. A Tanács úgy vélte, hogy nem lehetnek jogosultak engedélyre azon hajók, amelyek azt követően is folytatták halászati tevékenységek végzését a harmadik ország halászflottájában, hogy az adott harmadik országot jegyzékbe vették nem fenntartható halászatot lehetővé tevő országként vagy az 1005/2008/EK tanácsi rendelet 33. cikke értelmében a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemben nem együttműködő országként, abban az esetben azonban igen, ha a harmadik országot csupán azonosították a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemben nem együttműködő országként. A Parlament fenntartásainak figyelembevétele érdekében azonban a Tanács elfogadta, hogy egy hajó akkor se lehessen jogosult engedélyre, ha hat héttel azt követően még mindig folytatja a halászati tevékenységeket a harmadik ország halászflottájában, hogy megszületett az adott harmadik országot a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemben nem együttműködő országként azonosító határozat, kivéve abban az esetben, ha a Tanács úgy döntött, hogy az adott harmadik országot nem veszi jegyzékbe ilyen országként (a tanácsi álláspont 6. cikke (2) bekezdésének d) pontja).
(10)

Ami a passzív vesztegetés és a hűtlen kezelés bűncselekményét illeti, meg kell határozni a hivatalos személy fogalmát, amely valamennyi érintett – az Unióban, a tagállamokban, vagy harmadik országokban hivatalos tisztséget betöltő – tisztviselőre kiterjed. Az uniós pénzügyi eszközök kezelésében egyre gyakrabban vesznek részt magánszemélyek is. Az uniós pénzügyi eszközöknek a vesztegetéssel és a hűtlen kezeléssel szembeni megfelelő védelme érdekében tehát a hivatalos személy fogalmának ki kell terjednie minden olyan személyre – így például az uniós pénzeszközök kezelésében részt vevő vállalkozókra – is, akik bár nem töltenek be hivatalos tisztséget, de az uniós pénzügyi eszközökkel kapcsolatban, hasonló módon, megbízás alapján közfeladatot látnak el.
28.

A Tanács egyetért azzal, hogy a 18. cikknek megfelelően részletesebbek legyenek a tagállamok közötti igazgatási együttműködés feltételei. Azzal is egyetért, hogy egyértelműen rögzíteni kell a Parlament által az együttműködés szorosságára és gyorsaságára javasolt (149. módosítás) elvet (18. cikk (2) bekezdés). A Tanács álláspontja 18. cikkének (5) bekezdése maximális határidőt (30 nap) állapít meg, amelyen belül a tagállamoknak válaszolniuk kell az indokolt megkeresésekre, de a tagállamok kölcsönösen ennél rövidebb határidőben is megállapodhatnak. A Tanács ezen túlmenően a 18. cikk (7) bekezdésével kapcsolatban úgy véli, hogy a tagállamoknak az eredeti megkeresés benyújtását követő 10 napon belül lehetőséget kell adni arra, hogy a megkereső tagállamot a megkeresés további indokolására kérjék. A megkeresett tagállamnak e tíznapos időszakon belül arra is lehetősége van, hogy tájékoztassa a megkereső tagállamot a megkereséssel kapcsolatban felmerült esetleges problémákról, hogy azokra megoldást találhassanak. A Bizottságot is fel lehet kérni megfelelő intézkedések meghozatalára. Végezetül a Tanács egyetért azzal, hogy a 18. cikk (9) bekezdése tartalmazzon rendelkezéseket az adatvédelmi szempontokkal kapcsolatban, valamint arra vonatkozóan, hogy az ilyen igazgatási együttműködést díjmentesen kell biztosítani. Az is pontosításra került, hogy a tájékoztatás iránti megkeresés nem akadályozhatja az illetékes hatóságokat abban, hogy intézkedéseket hozzanak a rendelet állítólagos megsértésének kivizsgálása és megelőzése érdekében.
11.

A 34. cikk a következőképpen módosul: a) az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(1) A járművezetőnek – attól az időponttól kezdve, amikor a járművet átveszik – minden nap használniuk kell az adatrögzítő lapot vagy a járművezetői kártyát, amikor járművet vezetnek. Az adatrögzítő lapot vagy járművezetői kártyát nem szabad eltávolítani a napi munkaidő vége előtt, kivéve, ha az eltávolítás egyébként megengedett vagy a határátlépést követően az ország betűjele beírásához szükséges. Egyetlen adatrögzítő lap vagy járművezetői kártya sem használható azon az időtartamon túl, amelyre szól.”; b) az (5) bekezdés b) pontja a következőképpen módosul: i. a iv. alpont helyébe a következő szöveg lép: „iv. a jel alatt: megszakítás, pihenőidő, éves szabadság vagy betegszabadság,”; ii. a szöveg a következő ponttal egészül ki: „v. a »komp/vonat« jel alatt: A jelen túlmenően: a kompon vagy vonaton töltött pihenőidő az 561/2006/EK rendelet 9. cikkében előírtak szerint.”; c) a (6) bekezdés a következő ponttal egészül ki: „f) azoknak az országoknak a betűjeleit, amelyekben a napi munkaidejét megkezdi és befejezi. A járművezetőnek ezen túlmenően az adott tagállamban való első leállása megkezdésekor be kell írnia annak az országnak a betűjelét, amelybe a tagállami határ átlépését követően belép. Ezt az első leállást a határnál lévő vagy a határon való átlépést követő lehető legközelebbi megállóhelyen kell megtenni. Amennyiben valamely tagállami határ átlépése komppal vagy vonattal történik, a járművezetőnek az érkezési kikötő vagy vasútállomás szerinti ország betűjelét kell beírnia.”. d) a bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(7) A járművezetőnek be kell írnia a digitális menetíró készülékbe azoknak az országoknak a betűjeleit, amelyekben a napi munkaidejét megkezdi és befejezi. … [18 hónappal az ST 5112/20 számú dokumentumban található irányelv hatálybalépését követően]-tól/től kezdve a járművezetőnek annak az országnak a betűjelét is be kell írnia, amelybe tagállami határ átlépését követően lép be, mégpedig az adott tagállamban való első leállása megkezdésekor. Ezt az első leállást a határnál lévő vagy a határon való átlépést követő lehető legközelebbi megállóhelyen kell megtenni. Amennyiben valamely tagállami határ átlépése komppal vagy vonattal történik, a járművezetőnek az érkezési kikötő vagy vasútállomás szerinti ország betűjelét kell beírnia. A tagállamok előírhatják, hogy az adott tagállam területén belüli szállításokat végző járművezetők az ország betűjele mellett részletesebb földrajzi leírásokat is megadjanak, feltéve, hogy az adott tagállam e részletes földrajzi leírásokról még 1998. április 1. előtt értesítette a Bizottságot. A járművezetőknek nem szükséges megadniuk az első albekezdésben említett információt, ha a menetíró készülék a 8. cikknek megfelelően automatikusan rögzíti a helymeghatározási adatokat.”;
28.

A kockázatértékelő rendszer, amellett, hogy a munkaidőről szóló irányelv szerinti nemzeti szabályokra is alkalmazandóvá válik, két még fontosabb módosítás tárgyát képezi (a módosított irányelv 9. cikke): először is, a Bizottság egységes képletet vezet be a vállalkozások kockázatértékelésére, másodszor pedig az ellenőrző hatóságok az EU egészében, akár közúti ellenőrzések végzésekor is hozzáférnek majd a nemzeti kockázati besoroláshoz. Ennek megfelelően kompromisszumos megoldásként a Tanács részben elfogadta a Parlament 821., 824. és 825. módosítását.
(8)

A 2000/60/EK irányelv biztosítja a tagállamok számára az ahhoz szükséges rugalmasságot, hogy az említett irányelvben meghatározott vízminőségi célok eléréséért tett erőfeszítések támogatása érdekében a tagállamok által elfogadott intézkedéscsomagok kiegészítő intézkedéseket is tartalmazzanak. A kiegészítő intézkedéseknek a 2000/60/EK irányelv VI. mellékletének B. részében foglalt nem kimerítő jegyzéke többek között víz-újrafelhasználási intézkedéseket is tartalmaz. Ezzel összefüggésben és a tagállamok által a vízhiány vagy az aszály kezelése céljából mérlegelhető intézkedések hierarchiájának megfelelően – amely a víztakarékosságtól a vízárazási politikáig és az alternatív megoldásokig terjedő intézkedéseket ösztönöz –, továbbá megfelelően figyelembe véve a költség- és haszonvonzatokat is, a víz újrafelhasználására vonatkozóan az e rendeletben megállapított minimumkövetelményeknek minden olyan esetben alkalmazandónak kell lenniük, amikor települési szennyvíztisztító telepekről származó kezelt települési szennyvíz a 91/271/EGK irányelvvel összhangban mezőgazdasági öntözés céljára újrafelhasználásra kerül.
(5)

2017-ben az Egészségügyi Világszervezet (WHO) Európai Regionális Irodája részletesen felülvizsgálta a 98/83/EK irányelvben meghatározott paraméterek és parametrikus értékek listáját annak megállapítása érdekében, hogy a műszaki és tudományos fejlődés fényében szükség van-e az említett lista kiigazítására. E felülvizsgálat eredményei alapján az enterális kórokozókat és a Legionella-t ellenőrzés alatt kell tartani, továbbá hat kémiai paramétert vagy paramétercsoportot fel kell venni e listába. A hat új paraméter vagy paramétercsoport közül négy esetében a közelmúlt egyéb tudományos szakvéleményei alapján és az elővigyázatosság elvének megfelelően a WHO által javasoltnál szigorúbb, de teljesíthető parametrikus értékeket kell megállapítani. Az új paraméterek egyike vonatkozásában csökkenteni kell a reprezentatív anyagok számát és ki kell igazítani az értéket. A krómra vonatkozó érték továbbra is WHO-felülvizsgálat alatt marad, és ezért 15 éves átmeneti időszakot kell engedélyezni a szigorúbb értékek alkalmazása előtt. A WHO továbbá három reprezentatív hormonháztartást zavaró vegyület tekintetében ajánlotta referenciaérték megállapítását adott esetben a hormonháztartást zavaró vegyületek fellelhetősége és kezelése hatékonyságának értékelése érdekében, amelyek a következők: biszfenol-A: 0,1 μg/l, nonil-fenol: 0,3 μg/l és béta-ösztradiol: 1 ng/l. Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 2015. évi véleménye alapján azonban úgy határoztak, hogy e három vegyület közül az egyiket – a biszfenol-A-t – fel kell venni 2,5 μg/l egészségügyi parametrikus értékkel ebbe az irányelvbe. A nonil-fenolt és a béta-ösztradiolt pedig fel kell venni a Bizottság által ezen irányelv alapján összeállítandó megfigyelési listába.
7.

A CÍMZETT RÉSZÉRE AZ IRAT ÁTVÉTELÉNEK MEGTAGADÁSÁHOZ VALÓ JOGÁRÓL ADANDÓ TÁJÉKOZTATÁS NYELVE Az (EU) 2020/… rendelet 12. cikke (2) bekezdésének alkalmazása céljából kérjük, adja meg, hogy az átvevő tagállam nyelvén kívül az alábbi nyelvek közül melyiken kell tájékoztatást nyújtani: 7.1. Az áttevő tagállam hivatalos nyelve vagy hivatalos nyelveinek egyike (3): BG ☐, ES ☐, CZ ☐, DE ☐, ET ☐, EL ☐, EN ☐, FR ☐, GA ☐, HR ☐, IT ☐, LV ☐, LT ☐, HU ☐, MT ☐, NL ☐, PL ☐, PT ☐, RO ☐, SK ☐, SL ☐, FI ☐, SV ☐ 7.2. Más tagállam olyan hivatalos nyelve, amelyet a címzett megérthet: BG ☐, ES ☐, CZ ☐, DE ☐, ET ☐, EL ☐, EN ☐, FR ☐, GA ☐, HR ☐, IT ☐, LV ☐, LT ☐, HU ☐, MT ☐, NL ☐, PL ☐, PT ☐, RO ☐, SK ☐, SL ☐, FI ☐, SV ☐
(50)

A technikai vizsgálati kritériumok kidolgozásakor különösen fontos, hogy a Bizottság megfelelő konzultációkat folytasson, összhangban a minőségi jogalkotási programmal. A technikai vizsgálati kritériumok megállapítására és naprakésszé tételére irányuló folyamatba be kell vonni az érdekelt feleket, és annak a releváns területeken bizonyítható tudással és tapasztalattal rendelkező szakértők tanácsaira kell építenie. Ennek érdekében a Bizottságnak létre kell hoznia egy fenntartható finanszírozással foglalkozó platformot (a továbbiakban: a platform). A platformnak a köz- és a magánszektort egyaránt képviselő szakemberekből kell állnia. A közszektor szakértői közé be kell vonni az Európai Környezetvédelmi Ügynökségnek, az EFH-knak, az Európai Beruházási Banknak és az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének a képviselőit. A magánszektor szakértői közé be kell vonni a releváns iparágakat képviselő pénzügyi és nem pénzügyi piaci szereplők és üzleti szektorok képviselőit, valamint beszámolási és jelentéstételi szakértelemmel rendelkező személyeket. A platformban helyet kell kapniuk a civil társadalmat képviselő szakértőknek is, beleértve a környezetvédelmi, szociális, munkaügyi és irányítási kérdésekkel kapcsolatos területek szakértőit. A pénzügyi piaci szereplőket ösztönözni kell arra, hogy tájékoztassák a Bizottságot, ha úgy vélik, hogy egy olyan gazdasági tevékenységnek, amely nem felel meg a technikai vizsgálati kritériumoknak, vagy amely számára még nem állapítottak meg ilyen kritériumokat, környezeti szempontból fenntarthatónak kell minősülnie annak érdekében, hogy segítsék a Bizottságot a technikai vizsgálati kritériumok kiegészítése vagy naprakésszé tétele megfelelőségének értékelésében.
9.

A rendelet egyértelmű jogi keretet határoz meg, amely tartalmazza a tagállamok és a tárhelyszolgáltatók feladatait annak érdekében, hogy kezelni lehessen a tárhelyszolgáltatásokkal az online terrorista tartalmak terjesztése céljából történő visszaélést, garantálva a digitális egységes piac zavartalan működését, ugyanakkor biztosítva az online környezetben a bizalmat és a biztonságot. A rendelet célja annak tisztázása is, hogy milyen felelőssége van a tárhelyszolgáltatóknak a szolgáltatásaik biztonságának garantálásával, valamint az online terrorista tartalmakkal szembeni gyors és hatékony fellépéssel, azok azonosításával, eltávolításával vagy hozzáférhetetlenné tételével kapcsolatban. Új és hatékony operatív eszközt hoz létre a terrorista tartalmak eltávolítására azáltal, hogy lehetővé teszi határokon átnyúló hatályú eltávolítási végzések kibocsátását. A rendelet másik célja olyan biztosítékok fenntartása, amelyek garantálják az alapvető jogok védelmét, beleértve a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságát a nyitott és demokratikus társadalomban, valamint a vállalkozás szabadságát is. A rendelet előírja, hogy a terrorista tartalmakat az eltávolítási végzés kézhezvételétől számított legfeljebb egy órán belül el kell távolítani, és meghatározza az online platformok felelősségét az ilyen tartalmak eltávolításának biztosítása terén. A hatékony jogorvoslathoz való jog által biztosított bírósági jogorvoslati lehetőségek mellett a rendelet számos biztosítékot és panasztételi mechanizmust vezet be.
(58)

A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (22) és (23) bekezdése alapján az alapot egyedi monitoring követelményeknek megfelelően gyűjtött információk alapján értékelni kell, ugyanakkor el kell kerülni a különösen a tagállamokra nehezedő adminisztratív terhet és a túlszabályozást. E követelményeknek adott esetben mérhető mutatókat is magukban kell foglalniuk, amelyek alapján értékelhetők az alap gyakorlatban kifejtett hatásai. A Bizottságnak – többek között e rendelet megfelelő módosításaira vonatkozó javaslatok előterjesztése céljából – legkésőbb négy évvel az alap végrehajtási időszakának kezdetét követően el kell végeznie az időközi értékelést. A Bizottságnak az alap végrehajtási időszakának végén pedig végső értékelést kell készítenie, amelyben a pénzügyi tevékenységeket a pénzügyi megvalósítás eredményeinek, valamint – az adott időpontban lehetséges mértékben – a végrehajtás eredményeinek és az alap hatásainak szempontjából kell vizsgálnia. Azzal összefüggésben a végső értékelő jelentésnek azt is segítenie kell meghatározni, hogy az Unió a védelmi termékek és technológiák fejlesztése terén mely területeken függ harmadik országoktól. A végső jelentésben a kkv-knak és a közepes piaci tőkeértékű vállalatoknak az alapból támogatásban részesülő projektekben való, határokon átnyúló részvételét, valamint a kkv-knak és a közepes piaci tőkeértékű vállalatoknak a globális értékláncban való részvételét is elemezni kell, továbbá azt is, hogy az alap miként járul hozzá a CDP-ben azonosított hiányosságok kezeléséhez; emellett pedig a jelentésnek a címzettek származási országára, az egyes tevékenységekben részt vevő tagállamok és társult országok számára, és a keletkezett szellemitulajdon-jogok felosztására vonatkozóan is információkat kell tartalmaznia. A Bizottság javaslatot tehet e rendelet módosítására is az alap végrehajtása során bekövetkező esetleges fejleményekre adott válaszként.