HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 1.6.2005 
COM(2005) 229 végleges 
  
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI 
PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI GAZDAS ÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK 
ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK 
„i2010: európai információs társadalom a növekedésért és a foglalkoztatásért” 
{SEC(2005) 717} 
 
HU 2   HU A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI 
PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI GAZDAS ÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK 
ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK 
„i2010: európai információs társadalom a növekedésért és a foglalkoztatásért” 
(EGT vonatkozású szöveg) 
TARTALOMJEGYZÉK 
1. Bevezetés................................................................................................................... ... 3 
2. Az egységes európai információs tér ........................................................................... 4 3. A kutatási ráfordítások és az innováció ....................................................................... 7 4. Társadalmi integráció, jobb közszolgáltatások és életmin őség.................................. 10 
5. Következtetés: az i2010 az új lissz aboni kormányzási ciklusban.............................. 13 
 
HU 3   HU 1. B EVEZETÉS  
A lisszaboni stratégia új kezdeteként a gazdasági növekedésre és a munkahelyekre 
összpontosító partnerség beindításakor az  Európai Tanács 2005. tavaszi ülésszaka a 
tudást és az innovációt a fenntartható növeke dés motorjaként jelölte meg, és amellett 
foglalt állást, hogy az információs és kommunikációs technológiáknak (IKT) a 
közszolgáltatásokban, a kis-  és középvállalkozásokban ( KKV) és a háztartásokban 
történő kiterjedt használatára alapozva ki kell építeni a teljes mértékben befogadó 
információs társadalmat. 
Az információs és kommunikációs technológiák jelent ősen fellendíthetik a gazdaságot 
és a foglalkoztatást. Az Európai Uni óban a GDP növekedésé nek negyede és a 
termelékenység növekedésének 40 %-a az IKT- nek tulajdonítható. Az iparilag fejlett 
országok gazdasági teljesítménye között i különbségeket leggya krabban az IKT-hez 
kapcsolódó befektetések, kutatás  és felhasználás mértékével, valamint az információs 
társadalomhoz és a médiához köt ődő iparágak versenyképességével magyarázzák.1 Az 
IKT-szolgáltatások, tudás, médium ok és tartalom egyre jelent ősebb helyet foglalnak el a 
gazdaságban és a társadalomban. 
Az elmúlt években az IKT fejl ődése felgyorsult, és mára elérte azt a küszöböt, amely 
felett az információs társadalom és a média területén már er őteljes növekedésr ől 
beszélhetünk. Mindezt a nagy sebesség ű, több eszközt összeköt ő kommunikáció 
elterjedtsége tette lehet ővé. A hagyományos tartalmak (film, videó, zene stb.) mára 
digitális formában is elérhet ők, és folyamatosan jelennek meg új, már eleve 
„digitálisnak született” szol gáltatások, mint például az interaktív szoftverek. Az 
információs társadalom és a média területén m űködő szolgáltatások, hálózatok és 
eszközök digitális konvergenciája végre mindennapjaink valóságává válik: az IKT 
intelligensebb, kisebb, biztonságosabb, gyorsabb, mindig elérhet ő és könnyebben 
használható, a tartalom formátuma pedi g egyre gyakrabban a térbeli multimédia. 
A technológiában zajló alapvet ő változások proaktív politik ai hozzáállást igényelnek. A 
digitális konvergencia a politikában is konvergenciát  tesz szükségessé, és késznek kell 
lenni arra, hogy a szabályozási keretet a kialakulófélben lév ő digitális gazdaság igényei 
szerint alakítsuk. 
A Bizottság új stratégiai keretet  javasol „i2010: európai információs társadalom 
2010”  címmel, amely átfogó politikai irán yvonalakat fektet le . Feladata el őmozdítani 
a nyitott és versenyképes di gitális gazdaság kifejl ődését, és hang súlyozni az IKT 
                                                 
1 Az információs társadalomhoz és a médiához köt ődő iparágak szolgáltatásait már a távközlési, 
médiaipari és információs technológiák konve rgenciájáról és ennek a szabályozást érint ő, az 
információs társadalom szempontjából szükséges következményeir ől szóló 1998-as zöld könyv 
[COM(97) 623.] is leírta, kés őbb pedig az újabb fejleményeket is figyelembe véve az európai 
audiovizuális politika szabályozásának jöv őjéről szóló 2003-as közlemény [COM(2003) 784.] 
aktualizálta. Ezek el őrevetítették a elektronikus kommunikációs szolgáltatások, az információs 
társadalomhoz köt ődő szolgáltatások és a m űsorszórási szolgáltatások napjainkban zajló 
konvergenciáját és az ennek eredményeképpen kialakulófélben lév ő újszer ű 
tartalomszolgáltatások megjelenését.  
 
HU 4   HU meghatározó szerepét a társadalmi integrációban és az életmin őségben. A megújított 
lisszaboni növekedési és f oglalkoztatási partnerségben kulcsszerepet játszó i2010 az 
információs társadalomra és az audovizuális médiára irányuló európai uniós 
politikák egységes kezelését célozza. 
Az információs társadalom el őtt álló kihívások átfogó elemzésére, valamint az 
érdekeltekkel a korábbi kezdeményezésekr ől és eszközökr ől2 széles körben folytatott 
konzultációra építve a Bizottság három prioritást ja vasol az információs  társadalom és a 
média területén folytatandó európai politika számára: 
i) az egységes európai információs tér  kialakítását, amely az információs 
társadalom és a média területén el őmozdítja a nyitott és versenyképes bels ő 
piacot; 
ii) az IKT-kutatásokba történ ő befektetések és az innováció  megerősítését, amely 
megalapozza a növekedést és a több és jobb munkahely megteremtését; 
iii) a befogadó európai információs társadalom  elérését, amely oly módon 
teremt alapot a növekedésnek és a foglalkoztatásnak, hogy közben kielégíti a fenntartható fejl ődés követelményeit és el őnyben részesíti a jobb 
közszolgáltatást és az életmin őséget. 
A következ ő szakaszok körvonalazzák az i2010 célkit űzéseit és központi 
tevékenységeit, amelyek teljes mértékbe n integráltak és összhangban vannak az új 
lisszaboni kormányzási ciklussal. 
2. A
Z EGYSÉGES EURÓPAI INFORMÁCIÓS TÉR  
Az információs társadalom fordulóponthoz érkezett: az elmúlt id őszakban hatalmas 
technológiai fejl ődés zajlott le, és az IKT napjai nkban lép a tömeges alkalmazás 
szakaszába, aminek eredményeképpen alapvet ően megváltozhat az, ahogyan munkánkat 
végezzük, életünket éljük és egymással ér intkezünk. A gazdag médiatartalom új, 
változatos formátumokban lesz hozzáférhet ő, és tértől és időtől függetlenül, az egyéni 
kívánalmak és szükségletek szerint személ yre szabottan lesz eljuttatható az egyes 
polgárokhoz. M űszaki szempontból a távközlési hálózatok, a médiumok, a tartalom, a 
szolgáltatások és az eszközök digitális konvergenciájával állunk szemben. A hálózatok 
fejlesztése az új tömörítési eljárásokkal karöltve új, gyorsabb terjesztési csatornák 
kialakulását és új tartalomformátumok és sz olgáltatások (hangtovábbí tás IP-n keresztül, 
webes televízió, online zene) kifejl ődését hozza magával. 
Az új tartalom létrehozása, az új szolgált atások és az új üzleti modellek gazdasági 
növekedést és új munkahelyeket eredmé nyeznek. A várakozások szerint például a 
nyugat-európai online tartalom piaca 2008-ra megháromszorozódik (miközben a 
                                                 
2 Az e-Európa kezdeményezésekr ől, valamint az európai audiovizuális politika szabályozásának 
jövőjéről szóló közlemény, COM(2003) 784. 
 
HU 5   HU fogyasztói rész tízszeresére n ő).3 Ezek az újdonságok várhatóan az EU GDP-jének már 
ma is 8 %-át kitev ő ágazat teljes egészében megsokszorozódnak. A digitális 
konvergencia hatása azonban az egész világon érezhet ő lesz, és megnövekedett, 
világméret ű verseny kialakulásához fog vezetni. Ha  Európa teljes egészében ki kívánja 
aknázni meglév ő gazdasági potenciálját, akkor proaktív politikai hozzáállás  szükséges 
a kedvező piaci fejlemények serkentése, illet őleg a tudásalapú társadalom (például az 
egész életen át tartó tanul ás, a kreativitás és az innov áció), a fogyasztóvédelem, 
valamint az egészséges és biztonságos európai információs társadalom el őmozdítása 
érdekében. 
Az egységes európai információs tér kialakítása során már a kezdetekt ől fogva négy, a 
digitális konvergenciából fakadó f ő kihívást kell megválaszolni: 
• sebesség:  gyorsabb európai széles sávú szolgá ltatások a gazdag tartalom, mint 
például a nagy felbontású mozgókép továbbításához; 
• gazdag tartalom:  nagyobb jog- és gazdasági biztons ág az új szolgáltatások és online 
tartalom bátorításához; 
• interoperabilitás:  az „egymással beszél ő viszonyban lév ő” eszközök és platformok, 
valamint a platformok között hor dozható szolgáltatások javítása; 
• biztonság:  az internet biztonságának javítása a csalókkal, a káros tartalommal és a 
technológiai meghibásodásokkal szemben, a befektet ők és a fogyasztók bizalmának 
erősítése érdekében. 
1. célkitűzés: a megfizethet ő, biztonságos, nagy sávszélesség ű kommunikációt, gazdag 
és változatos tartalmat és digitális szolgáltatásokat kínáló egységes európai 
információs tér. 
A digitális konvergencia  következetes szabályrendszert követel az információs 
társadalom és a média területén.  Ebben a körben a bels ő piacot ma számos különböz ő 
előírás szabályozza, amelyek például az audiovizuális médiára, a digitális televíziózásra, 
az online kereskedelemre, a szellemi alkot ások jogára vagy az európai tartalom 
létrehozását és terjesztését támogató intézkedésekre összpontosítanak. A szabályozás egyes elemeit (például az elektronikus kereskedelemr ől szóló irányelvet) nemrégiben 
fogadták el, és ezek már figyelembe vesz ik a digitális konvergencia szempontjait. 
Másokat, különösen a határok nélküli televíziózásról sz óló irányelvet, id őszerű volna 
felülvizsgálni. A Bizottság vállalja, hogy  megvizsgálja a digitális gazdaságot 
befolyásoló szabályokat annak érdekébe n, hogy összhatásuk koherensebb, a gazdasági 
és technológiai valóságnak megfelel őbb legyen. Konkrétabban, a Bizottság: 
                                                
 
3 Európai Információs Technológiai Figyel ő (European Information Technology Observatory , 
EITO) 2005. 
 
HU 6   HU • 2005 végéig javaslatot tesz a „határok né lküli televíziózásról” szóló irányelv 
felülvizsgálatára az audiovizuális mé diaszolgáltatásokra vonatkozó szabályok 
korszerűsítése érdekében; 
• 2007-ig áttekinti az információs társadalom és a médiaszolgáltatások területét érint ő 
közösségi jogot, és szükség szer int módosítási javaslatokat tesz. 
A felülvizsgált keretszabályozás gyors és hatékony végrehajtását kiegészítő politikák 
segítik el ő, és továbbra is rendelk ezésre áll támogatás az európai tartalom és tudás  
létrehozására és terjesztésére.4 
Az elmúlt évtized során átalakult az elektr onikus hírközlésre irá nyadó szabályozás. Az 
európai elektronikus hírközlésre vonatkoz ó, 2003 óta hatályos keretszabályozás jól 
bevált a gyakorlatban. Azokban a tagállamokba n, ahol a jogszabályokat következetesen 
és hatékonyan végrehajtották, a piac megnyílt a verseny el őtt, ami alacsonyabb árakhoz 
és új beruházásokhoz vezetett. A szabályozásna k lépést kell tartania a technológia és a 
piac fejlődésével. Ezért a keretszabályozás 2006-os felülvizsgálata során a Bizottság 
alaposan meg kívánja vizsgálni az alapelve ket és a végrehajtási módokat, különösen 
azokon a területeken, ahol valamiféle sz űk keresztmetszet hátráltatja a gyorsabb, 
innovatívabb és versenyképesebb széles sávú szolgáltatások  nyújtását. 
Az új nagy sebesség ű vezeték nélküli alkalmazások5 rádiófrekvenciákat  igényelnek. A 
szakpolitika célja ebben a tekintetben az, hogy piaci mechanizmusok segítségével 
megkönnyítse az EU-n belül a frekvenciához jutá st. Segítséget jelent ebben az analóg 
földi televíziós m űsorszórás 2012-re tervezett  leállítása. A Bizottság  azt tervezi, hogy 
2005-ben, az elektronikus hírközlésre vonatkozó ke retszabályozás 2006-os 
felülvizsgálata kapcsán egységes ke retbe foglalja javaslatait, és meghatároz egy  
stratégiát a hatékony frekvenciagazdálkodásra . 
A digitális konvergencia megköveteli az eszk özök, a platformok és a szolgáltatások 
interoperabilitását . A Bizottság minden rendelkezésre álló eszközt – a kutatást, a 
nyitott szabványok kidolgozásának el ősegítését, az érdekeltek párbeszédének 
támogatását, és szükség szerint kötelez ő érvényű eszközöket is – latba kíván vetni 
annak érdekében, hogy ösztönözze az „egym ással kommunikáló” technológiákat. A 
politikák efféle együttese alapozta meg anna k idején az európai mobiltelefónia sikerét. 
Az i2010 keretei között a Bizottság a digitális jogok hatéko ny és interoperábilis 
kezelésének átfogó rendszerét  is ki kívánja alakítani.  
A konvergáló digitális szol gáltatások széles kör ű elfogadása lehetetlen a megbízható, 
biztonságos és kiszámítható IKT  nélkül. 2006-ban a Bizotts ág javasolni fog egy, a 
biztonságos információs társadalmat célzó stratégiát , amely korszer űsíti és egységes 
rendszerbe foglalja a rendelkezésre álló eszközöket, köztük az önvédelem 
szükségességével kapcsolatos tudatosság er ősítését, a fenyegetések folyamatos 
figyelését, illet őleg a támadásokra és a rendszerhibákra való gyors és hatékony 
                                                 
4 A MEDIA, az e-Learning és az e-Content programokon, valamint utódprogramjaikon keresztül. 
5 Például a széles sávú m obilhálózatok, a vezeték nél küli helyi és nagy kiterjedés ű hálózatok 
(WiFI és WiMax) vagy a digitális televízió. 
 
HU 7   HU válaszadást. Támogatást kap a „beépített”  biztonságra irányuló, célirányos kutatás, 
valamint a kulcsfontosságú kérdések, mi nt például a személyazonosság-kezelés 
megoldását célzó alkalmazások bevezetése. A Bizottság szükség szerint megfontolja a 
szabályozás felülvizsgálatát, különösen a magánélet védelme,  az elektronikus aláírás és 
az illegális és a káros tartalom elleni fellépés területén. 
Az egységes európai információs térr ől szóló „i2010” napirend tehát összességében a 
következő eszközök révén gyorsítja fel a digitális  konvergencia gazdas ági megtérülését: 
Az elektronikus hírközlésre vonatkozó keretszab ályozás felülvizsgálata (2006), ezen belül egy 
hatékony frekvenciagazdálkodási stratégia kidolgozása (2005) 
Az információs társadalom és a média területén nyújtott szolgáltatások egységes bels ő piaci 
környezetének kialakítása 
• az audovizuális szolgáltatások jogi szabályozásának korszer űsítésével – ezen belül els ő 
lépésként a Bizottság 2005-ben javaslatot tesz a határok nélküli televíziózásról szóló 
irányelv felülvizsgálatára 
• az információs társadalom és a média területén nyújtott szolgáltatásokat befolyásoló 
közösségi jog elemzésével és szüks ég szerint kiigazításával (2007) 
• az információs társadalom és a média területén nyújtott szolgáltatásokra irányadó, 
meglévő és korszer űsített jogszabályok gyors és hatékony alkalmazásának aktív 
ösztönzésével 
Folytatólagos támogatás az európai ta rtalom létrehozására és terjesztésére 
A biztonságos európai információs társadalomra irányuló stratégia kidolgozása és végrehajtása 
(2006) 
Az interoperabilitást célzó cselekvések kezdeményezé se és ösztönzése, különösen a digitális jogok 
kezelésének területén (2006/2007)  
3. A  KUTATÁSI RÁFORDÍTÁSOK ÉS AZ INNOVÁCIÓ  
Az IKT jelent ős mértékben hozzájárul az európa i gazdasági növekedéshez és 
foglalkoztatáshoz. Az IKT-ágazat önmaga is  fontos része a gazdaságnak, miközben az 
IKT bevezetése és körültekint ő alkalmazása az egyik le gfontosabb olyan tényez ő, amely 
meghatározza a gazdaság csaknem valamennyi ágazatában a versenyképességet, és számos fontos ágazatban t ovábbi innovációt gerjeszt. 
Kutatás és innováció:  Európa a világ IKT-eladásainak mintegy harmadával 
rendelkezik; az eladások évente 5 %-kal n őnek, miközben az újonnan kialakuló 
piacokon, mint például Indiában va gy Kínában a növekedés két számjegy ű. Európa 
világviszonylatban vezet ő helyet foglal el az elektroni kus hírközlésben : a legnagyobb 
világpiaci szerepl ők bevételeib ől 40–50 %-kal részesedik.
6 Európa er ős még például a 
nanoelektronika, a mikrorendszerek és a beágyazott rendszerek területén is.  
A kutatás és az innováci ó finanszírozása alapvet ő fontosságú ahhoz, hogy az IKT-
ágazat továbbra is hozzájáruljon a munkahelyteremtéshez és a gazdasági növekedéshez, 
                                                 
6 OECD Információs Technológiai Kitekint ő (Information Technology Outlook ), 2004. 
 
HU 8   HU rövid és hosszú távon egyaránt. Európa azonb an, amint az 1. tábláza tban is látható, 
jelentősen alulteljesít az IKT-ráfordításokban . 
1. táblázat: Ráfordítások az IKT-kutatások területén (2002)7 
Forrás: IDATE (az EU-15-re); OECD  
Európa vezet ő helyének biztosításához stratégiai  IKT-kutatások szükségesek mind az 
erősségnek számító (például nanoelektronika , beágyazott rendszerek, kommunikáció), 
mind pedig az újonnan kialakuló (például webes szolgáltatások, kognitív rendszerek) 
területeken. Célirányos kutatást kell folytatni a sz űk keresztmetszetekben, például az 
integrált megoldások, a használat könnyítése  vagy a biztonság terén. Mindez Európa 
nemzetközi versenyképességéhez is hozzájárul  a központi fontosságú területeken, mint 
például a szabványosításban vagy a K+F telepítésével kapcsolatos döntésekben. 
Európának többet kell áldoznia az IKT-kutat ásokra ahhoz, hogy elérje a Barcelonában 
kitűzött célt, a GDP 3%-ának megfelel ő K+F-ráfordítási szintet. 
Az IKT telepítése és rendszerbe állítása : A kutatás önmagában nem elegend ő. Az IKT 
előnyei a termékekbe és a szolgáltatásokba be ágyazva, valamint új üzleti modellek, 
szervezeti struktúrák és szakmai képességek alkalmazásán keresztül jelentkeznek A vállalkozások termelékenységére jótékony hatá ssal van az IKT, ugyanakkor továbbra is 
hiányzik az interoperabilitás, a megbízható ság és a biztonság, nehézségekbe ütközik az 
átszervezés és az IKT munkahe lyi bevezetése, és magasak a támogatási költségek. A 
KKV-k különösen sok nehézséggel nézn ek szembe az IKT bevezetésekor. 
Hamarosan eljön az „ elektronikus üzleti megoldások ” új korszaka, amelyet az 
integrált IKT-megoldások, a biztonságos we bes szolgáltatások és az alkalmazottak 
munkavégzési hatékonyságát növel ő „együttm űködési eszközök” jellemeznek majd. A 
közelmúlt fejleményei azt jelzik, hogy az IKT üzleti felhaszn álása az elkövetkezend ő 
években n őni fog. Ugyancsak alapvet ő fontosságú a munkavégzés i környezet átalakítása 
az IKT hatékony munkahelyi használatával,  valamint a biztonságos és min őségi munka 
rugalmas szervezésével. 
                                                
 
7 Az EU-25-re vonatkozóan hasonló adatok 2005 végére lesznek hozzáférhet ők. 
8 Az IKT-kutatások finanszírozása: összehasonlító tanulmány ” Investment in ICT Research, 
Comparative Study ”, IDATE, 2002. IKT K+F8 
 EU-15  
 USA 
 Japán  
 
A magánszféra ráfordításai  23 mrd €  
 83 mrd €  
 40 mrd €  
 
A közszféra ráfordításai  8 mrd €  
 20 mrd €  
 11 mrd €  
 
Lakosságszám  383 millió  
 296 millió  
 127 millió  
 
Ráfordítások / lakosságszám  80 € 350€ 400€. 
ICT K+F az összes K+F %-ában  18% 34% 35% 
 
HU 9   HU 2. célkitűzés: világszínvonalú kutatás és inno váció az IKT területén, felzárkózás 
Európa vezet ő versenytársaihoz. 
A lisszaboni stratégia hangsúlyozza a kutatás és az innováció finanszírozásának szerepét 
a gazdasági növekedésben és a foglalkoztatásb an. Ha Európa sikere s is a feltalálásban, 
az innováció gyakran elmarad. Az i2010 ezért aktívan keresi a kutatási eredmények 
és a gazdasági megtérülés között torn yosuló akadályok leküzdésének lehet őségeit.  
A Bizottság nemrégiben indított útjára két, Európa IKT-pozícióját er ősítő nagyobb 
javaslatot: a hetedik kutatási keretprogr amot („kutatási keretprogram”) és a 
versenyképességi és innovációs programot (VIP).9 A kutatási keretprogramra vonatkozó 
bizottsági javaslat az IKT-kutatások el őirányzatának lényeges  megnövelését kívánja 
elérni. Ha a magán- és a közszféra kutatási ráfordításainak növelésév el párosul, akkor ez 
hozzájárulhat az IKT területén a vezet ő gazdasági hatalmakkal szemben fennálló 
lemaradás csökkentéséhez. 
A Bizottság bátorítani kívánja a technol ógiai haladás innovatív alkalmazásokra és 
szolgáltatásokra váltását mind a köz-, mind a magánszférában. Támogatja a nagy 
kockázattal járó, kreatív tevékenységeket, va lamint az ipar és a kutatás know-how-ját, 
kapacitásait és pénzügyi er őforrásait a stratégiai kutatási prioritások szerint mozgósító 
állami-magán partnerségekben10 rejlő lehetőségeket.11 A Bizottság stratégiai kutatásait 
elsősorban azokon a területeken kívánja folyta tni, ahol a legna gyobb európai hozzáadott 
érték érhet ő el és ahol a legnagyobb a gazdaság i növekedésre és a foglalkoztatásra 
gyakorolt hatás. A kutatási keretprogram technológiai pillérei  a következ ők: 
• a tudás, a tartalom és a kreativitás technol ógiái – ideértve a kognitív, a szimulációs és 
a vizualizációs technológiákat is; 
• a fejlett és nyitott kommunikációs hálózatok; 
• a biztonságos és megbízható szoftverek; 
• a beágyazott rendszerek; 
• a nanoelektronika. 
A Bizottság kutatási és telepí tési eszközeinek összehangolás át segíti, ha a legfontosabb 
szűk keresztmetszetekre  összpontosít, mint példáu l az interoperabilitásra, a 
biztonságra és a megbízhatóságra, a személy azonosság kezelésére, a jogok kezelésére és 
az egyszer ű használhatóságra. A kutatási és te lepítési eszközök összehangolásának 
célja, hogy bemutathatók legyenek a technológiai és szervezeti megoldások azokon a 
                                                 
9 A kutatási keretprogram évi 1800 millió eurós keretet irányoz el ő az IKT számára. A VIP-en 
belül az IKT-politika támogatásának programja 800 m illió eurós keretet java sol a 2007 és 2013 
közötti id őszakra az IKT bevezetésére és használatára. 
10 Ideértve az európai technológi ai platformokat és a közös tech nológiai kezdeményezéseket is. 
11 A nanoelektronikai kutatásokat a Bizottság a kutatási keretprogramra irányuló javaslatnak 
megfelelően, az európai nanoelektronikai technológiai platform célkit űzéseivel és stratégiai 
kutatási menetrendjével összhangban kívánja támogatni és összehangolni. 
 
HU 10   HU területeken, ahol az európai uniós szint ű fellépés segíthet a méretgazdaságosság 
kihasználásában és a befektet ők bátorításában. 
A Bizottság az IKT-ra irá nyuló európai kutatási és i nnovációs befektetéseket kiegészítő 
eszközök  révén is kívánja bátorítani. A Bizo ttság a nemzeti és az európai szint ű 
tevékenységek egymásra találásának el ősegítésével és a megosztott infrastruktúrák, 
mint például a GÉANT kapcsán szerzett tapa sztalatok terjesztésével támogatja az IKT-
ra irányuló kutatási prog ramok stratégiai együttm űködését. Folyamatosan figyelemmel 
kíséri továbbá a köz- és a magánszféra kiad ásainak hatékonyságát. Emellett az oktatási 
és a képzési politikákat is támogatja a nnak érdekében, hogy Európa szert tegyen 
mindarra a tudásra, amely az IKT-vel kapcsolatos kutatás,  innováció és felhasználás 
során szükséges. 
Az IKT piaci befogadásának  támogatására a Bizottság egységes politikát kíván 
javasolni az elektronikus üz letvitel területén, különös figyelemmel a KKV-kre. Ezt 
kiegészíti majd a strukturális  és a vidékfejlesztési ala pok keretében nyújtott támogatás. 
Az i2010-ben a kutatási és innovációs ráfo rdítások növelésére vona tkozó elképzelés 
indításaképpen tehát ö sszességében a Bizottság: 
Javasolja az IKT-kutatás közösségi támogatásának 80 %-os növelését 2010-ig, és felkéri a 
tagállamokat, hogy ugyanígy cselekedjenek 
A stratégiai IKT-kutatás prioritá sait a kutatási keretprogram kö zponti technológiai pilléreinek 
megfelelően határozza meg (2007) 
Kutatási és telepítési kezdeményezéseket tesz a technológiai és szervezeti megoldásokat igényl ő 
fontosabb sz űk keresztmetszetek kiküszöbölésére (2006) 
Olyan kiegészít ő intézkedéseket határoz meg, amelyek bá torítják a magánszféra befektetéseit az 
IKT-kutatásba és innovációba (2006) 
Konkrét javaslatokat fogalmaz meg  a mindenki számára hozzáférhet ő információs társadalom 
tárgyában a 2007 és 2013 közötti id őszakra szóló közösségi kohéziós stratégiai 
iránymutatásokban 
Olyan, az elektronikus üzletvitelre vonatkozó po litikákat határoz meg, a melyek leküzdik az IKT 
bevezetése el őtt álló technológiai, szervezeti és jogi akadályokat, különös tekintettel a KKV-k 
helyzetére 
Eszközöket dolgoz ki olyan új munkavé gzési rendszerek támogatására, amelyek el ősegítik a 
vállalkozásokban az innovációt és a szaktudásra vonatkozó új követelményekhez való alkalmazkodást
 
4. T ÁRSADALMI INTEGRÁCIÓ , JOBB KÖZSZOLGÁLTATÁSOK ÉS ÉLETMIN ŐSÉG 
Az IKT használatának terjedésével párhu zamosan növekszik a társadalomra gyakorolt 
hatás is. Az i2010 ezt háromféleképpen veszi figyelembe: gondoskodik arról, hogy az 
IKT valamennyi polgár javát szolgálja ; igyekszik jobbá, költséghatékonyabbá és 
hozzáférhet őbbé tenni a közszolgáltatásokat ; és javítja az életminőséget .  
 
HU 11   HU Az IKT-t egyre szélesebb körben használják, és el őnyeit egyre többen élvezik. 
Ugyanakkor napjainkban az EU lakosságának több mint fele nem részesülhet teljes 
mértékben ezekb ől az előnyökből, vagy éppen teljes mértékben el van vágva t őlük. 
Gazdasági, társadalmi, etikai és politik a szempontból egyaránt roppant fontos, 
hogy – különösen az elmaradottabb rég iókban – az IK T-termékek és 
szolgáltatások hozzáférhet őbbé tételével erősödjék a társadalmi, gazdasági és területi 
kohézió. Az i2010 fokozottan figyelmet ford ít a teljes részvételre és az emberek 
alapvető digitális tudásána k kialakítására. 
A közszolgáltatások  jelentős szerepet játszanak Európa gazdaságában. A közbeszerzés 
például a GDP 16 %-ának felel meg. Nagy kihívás, hogy ezek a szolgáltatások jobbak, 
hozzáférhet őbbek és költséghatékonyabbak legyenek . Az IKT-alapú 
közszolgáltatások terjedésével máris jelent ős előrelépésről beszélhetünk. Sikerként 
könyvelhetjük el például, hogy az in ternetes adóbevallás lehet ősége évente több millió 
órányi megtakarítást jelent. Van azonban még b őven tennivaló a gazdasági hatás és a 
társadalmi elfogadottság er ősítése érdekében. 
Az IKT nagyban hozzájárulhat az életminőség javításához. Polgártársaink egészségét az 
IKT az IKT-alapú orvosi és jóléti szolgáltat ásokon keresztül javíthatja. Az Európa el őtt 
álló demográfiai kihívások fényében az IKT segíthet a közegészségügyi és népjóléti 
rendszerek hatékonyabbá és eredményesebbé téte lében. Az IKT-nek fontos szerep juthat 
Európa kulturális sokszín űségének meger ősítésében is azzal, hogy örökségünket és 
kulturális alkotásainkat több pol gár számára teszi elérhet ővé. Az IKT a környezeti 
fenntarthatóságnak is eszköze például a foly amatos figyelésben, a katasztrófahelyzetek 
kezelésében vagy a tiszt a, alacsony energiaigény ű és hatékony gyártási 
folyamatokban.12 Az IKT segíthet a közlekedés biztonságosabbá, tisztábbá és 
energiafelhasználási szempont ból hatékonyabbá tételében is. 
3. célkitűzés: a befogadó, min őségi közszolgáltatásokat nyújtó és az életmin őséget 
előmozdító információs társadalom.  
A digitális konvergencia új kihívásokat rejt magában az elektronikus rendszerek és a 
társadalmi integráció viszonyát tekintve. A Bizottság ezért átfogó koncepciót kíván 
alkalmazni. 2005-ben az elektroni kus szolgáltatások hozzáférhet őségének kérdését 
kutatási és ösztönz ő intézkedések együttesével kezeli,  és célja, hogy az IKT-rendszerek 
több ember számára legyenek könnyebben hozzáférhet ők. Iránymutatást ad a széles 
sávú szolgáltatások földrajzi hatókörének b ővítésére az alacsony szinten kiszolgált 
területeken, és felülvizsgálja 2005-ben az e gyetemes szolgáltatási irányelv alkalmazási 
körét, 2006-ban pedig a teljes irányelvet. 2006- ban a Bizottság azt is megvizsgálja, 
mennyiben járul hozzá az IKT és  a digitális írástudás az „O ktatás és képzés 2010” 
kezdeményezésben megjelölt, az alapvet ő képességekre vonatkozó célkit űzésekhez. 
A Bizottság emellett azt is  tervezi, hogy 2008-ban java slatot dolgoz ki egy európai 
kezdeményezésre az elektronikus társadalmi integráció ( e-Inclusion ) területén , 
amely olyan kérdésekkel fogl alkozik, mint az esélyegyenl őség, az IKT-re vonatkozó 
tudás és a regionális választóvonalak. Az el őkészítés az aktív figyelemmel kísérésre, a 
                                                 
12 Az i2010 ezeket a lehet őségeket a környezettechnológiai ak ciótervvel közösen aknázza ki. 
 
HU 12   HU digitális írástudásra és a hozzáférhet ő technológiai megoldásokra irányuló kutatáshoz 
kapcsolódó cselekvéseken keresztül történi k. Minden mozgósítható eszközt latba kell 
vetni, többek között a strukturális alapokr a vonatkozó stratégiai iránymutatásokba 
történő beépítést, a vidékfejleszté si alapokat, a nemzeti támogatást, a szabályozás révén 
történő beavatkozást és a kutatást is. 
A Bizottságnak szándékában áll el őmozdítani az átláthatóbb, hozzáférhet őbb és 
költséghatékonyabb IKT-alapú közszolgáltatásokat , nem utolsósorban saját e-
Commission projektjén keresztül. Számos kihívás azonban továbbra is megválaszolásra 
vár. Műszaki szempontból szükség  van közös illeszt őfelületekre, a re ndszerek közötti 
hordozhatóságra és hitelesítési rendszerekre . A szükséges szervezeti változások között 
szerepelnek az új gyakorlati eljárások, az új képességek és a megváltozott szabályok. 
Ezeket a kérdésköröket leghatékonyabba n integrált módon lehet kezelni, olyan 
kezdeményezéseken keresztül, mint az egészségügy, illet őleg a közbeszerzés területén 
nemrégiben beindított e-Health és e-Procurem ent cselekvési terv. A Bizottság javaslatot 
készít a kormányzást érint ő e-Government cselekvési tervre , valamint az IKT-alapú 
közszolgáltatásokra vonatkozó st ratégiai iránymutatásokra is. A Bizottság ezeket az 
erőfeszítéseket korlátozott számú, kivételes felkészültség ű demonstrátor bevonásával, a 
műszaki, jogi és szervezeti megoldások tesztelése révén támogatja. E projektek 
prioritásait és tárgykö rét a tagállamokkal együttm űködve kell meghatározni. 
Az IKT-nek az életminőségre  gyakorolt alapvet ő hatásáról gyakran megfeledkeznek, 
ezért az ilyen alkalmazások csupán korlátozott mérték űek. A tudatosság növelése 
érdekében a Bizottság „ zászlóshajóként” m űködő IKT-kezdeményezések  beindítását 
javasolja néhány, fontosnak számító társad almi kihívással összefüggésben. A kezdeti 
szakaszban három prioritás: az öreged ő társadalom igényei, a biztonságos és tiszta 
közlekedés és a kulturális sokszín űség kap figyelmet. Az els ő kezdeményezés az 
öregedő társadalomban az emberekkel való tör ődéssel  foglalkozik, és a jólét, a 
független életvitel és az egészség kérdéseire összpontosít. A második az intelligens, 
biztonságosabb és tisztább gépkocsiról  szól, és a növekv ő közúthasználat miatti 
környezeti és biztonsági kérdések körül szervez ődik. A harmadik a digitális 
könyvtárakat , ezen belül pedig a multimédiás információforrások könnyebb és 
érdekesebb használatát célozza, és Európa gazdag örökségére építve a kulturális és 
nyelvi szempontból változatos környezete t az új technológiai  eredményekkel és 
üzletviteli megoldásokkal ötvözi. 
 
HU 13   HU Az i2010 társadalmi vonulatában te hát összességében a Bizottság: 
Politikai iránymutatást ad az elektronikus szolgáltatások hozzáférhet őségére és a széles sávú 
szolgáltatások hatókörére (2005) 
Javaslatot tesz az e-Inclusio n európai kezdeményezésre (2008) 
Javaslatot készít az e-Government cselekvési t ervre, valamint az IKT-alapú közszolgáltatásokra 
vonatkozó stratégiai iránymutatásra (2006) 
Demonstrációs projekteket kezdeményez a közs zolgáltatások internet re vitelét szolgáló m űszaki, 
jogi és szervezeti megoldások m űködés közbeni tesztelésére (2007) 
Útjára indít három, az életmin őséggel összefügg ő „zászlóshajó”-kezdeményezést az IKT 
területén, kezdet i lépésként (2007)  
5. K ÖVETKEZTETÉS : AZ I2010  AZ ÚJ LISSZABONI KORMÁNYZÁSI CIKLUSBAN  
Az Európai Unió a gazdasági növekedés és a foglalkoztatás érdekében kialakítandó 
partnerség hangsúlyozásával újraind ította a lisszaboni stratégiát. Az i2010  hozzájárul 
ahhoz, hogy Európát a tudásalapú termékek  és szolgáltatások tekintetében történ ő 
beruházás és innováció szempontjából vonzóbbá tegye. Az egyes szerepl ők más-más 
szerepet játszanak, ki-ki a maga felel ősségi körén belül: 
• Az Európai Bizottság  a Közösség lisszaboni programján, különösen pedig az i2010 
kezdeményezésen keresztül: 
– javaslatokat dolgoz ki az elek tronikus hírközlés, az információs társadalom és a 
média területén nyújtott szolgáltatásoka t szabályozó keretrendszer korszer űsítésére a 
belső piacban rejl ő lehetőségek minél teljesebb kiaknázása érdekében; 
– a közösségi pénzügyi eszközök révén fokozza a stratégiai kutatásra jutó 
ráfordításokat, és küzd az IKT széles kör ű elterjedését gátló sz űk keresztmetszetek 
felszámolásáért; 
– támogatja a (mindenki számára hasznos) elektronikus szolgáltatások és az 
életminőség kérdéseivel foglalkozó politikai törekvéseket. 
• A tagállamok  a 2005. október közepéig elfogadandó nemzeti reformprogramokon 
keresztül meghatározzák az információs társadalom prioritásait , összhangban a 
növekedésre és új munkahelyek teremtésér e vonatkozó integrált iránymutatásokkal, 
amelyek hangsúlyozzák az IKT terjedése, az IKT-infrastruktúra és az IKT-nek a 
foglalkoztatásban és az oktatásban betöltö tt szerepe fontosságát. Ezek a programok 
segítik a tagállamokat: 
– a digitális konvergenciával kapcsolatos új  szabályozási keretek gyors és alapos 
átültetésében, különös hangsúllyal  a nyitott versenypiacokra; 
– az IKT-kutatások nemzeti szint ű finanszírozásának növelésében; 
 
HU 14   HU – a korszerű, interoperábilis IKT-alapú köz szolgáltatások ki alakításában; 
– az IKT-ra irányuló innováció el őmozdítása érdekében jelent ős vásárlóerejük latba 
vetésében; 
– az információs társadalom nemzeti szint ű fejlesztése során ambiciózus célok 
kitűzésében. 
• A többi érdekelt tekintetében kívánatos,  hogy az innovatív, tudásalapú társadalom 
támogatása érdekében nyitott, konstruktív párbeszédben vegyenek részt. Különösen 
fontos, hogy az ipari partnerek célul t űzzék ki az IKT-re irányuló kutatás és az IKT-
technológiák finanszírozás ának növelését, és ennek során konstruktív er őfeszítéseket 
tegyenek azokon a területeke n, amelyek kritikus sz űk keresztmetszetei a digitális 
gazdaság kifejl ődésének. 
Kívánatos, hogy a tagállamok a nemzeti refo rmprogramok végrehajtási jelentésében, az 
új lisszaboni kormányzás i ciklusnak megfelel ően évente jelentést tegyenek az elért 
eredményekr ől. Az előrehaladás értékelését a Bizo ttság a lisszaboni éves id őközi 
jelentésben végzi el. 
A Bizottság ezzel egy id őben, a koordináció nyílt módszere szerint eljárva szélesíti és 
erősíti az érdekeltekkel való párbeszédet és a tagállamokkal folytatott együttm űködést a 
fenti kérdéskörök kezelése érdekében.13 A Bizottság például az id őközi jelentéseken 
keresztül el ősegítheti a bevált gyakorlati megoldá sok cseréjét, és folyamatosan 
figyelemmel kísérheti a széles sávú, az elek tronikus üzletviteli és  az elektronikus 
kormányzási szolgáltatások bev ezetését, az IKT-kutatások fi nanszírozását, a társadalmi 
és a gazdasági egyenl őtlenségeket és a digitális írást udást. Mindez a tagállamok számára 
a nemzeti reformprogram végrehajtási jelent éseit meghaladóan nem jár új jelentéstételi 
kötelezettséggel.  
Az i2010 kezdeményezés révén a Bizottság új , integrált politikai megközelítési módot 
indít útjára az informáci ós társadalom területén. Az újra indított lisszaboni stratégia új 
kormányzási ciklusával teljes mértékben ö sszhangban az i2010 hozzájárul a lisszaboni 
folyamat központi célkit űzéséhez: a folyamatos növekedéshez és a foglalkoztatás 
bővüléséhez. 
                                                 
13 Közös munkával a növekedésért és a munkahelyekért: az átdolgozott lisszaboni stratégia 
végrehajtásának következ ő lépései, SEC(2005) 622.