Együttes javaslat A TANÁCS HATÁROZATA Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodás által létrehozott Társulási Tanács keretében a kiemelt státuszt végrehajtó EU–Marokkó cselekvési terv (2013–2017) végrehajtására irányuló ajánlás elfogadása tekintetében képviselt uniós álláspontról /* JOIN/2013/06 final - 2013/0107 (NLE) */





INDOKOLÁS Marokkó és az Európai Unió euromediterrán társulási megállapodást kötött, amely 2000. március 1-je óta van hatályban. A megállapodás alapján az európai szomszédságpolitika (ENP) keretében 2005 júliusában mindkét fél jóváhagyta az EU–Marokkó cselekvési tervet, öt éves időtartamra. Az EU és Marokkó közötti kapcsolatok ennek keretében alakultak tovább és jelentős mértékben elmélyültek. A kiemelt státuszról szóló közös dokumentum 2008 októberében további lendületet adott e kapcsolatoknak, és a politikai kapcsolatok, a biztonság, a gazdaság, a kereskedelem terén és különböző ágazatokban, valamint a népek közötti kapcsolatok tekintetében komoly előrelépést jelentett.[1] Mivel a jelenlegi ENP cselekvési terv 2010 júliusában lejárt, a Bizottság helyénvalónak tartotta, hogy a kiemelt státuszról szóló közös dokumentum célkitűzései és kihívásai alapján tárgyalásokat folytasson egy új cselekvési tervről, majd elfogadja azt. A két fél azonban megállapodott, hogy a 2005. évi cselekvési tervet az új cselekvési terv elfogadásáig továbbra is alkalmazni kell. Az EU és Marokkó közötti kapcsolatok háttere olyan globális politikai helyzet, melyet a régióban 2011 eleje óta folyamatos változás jellemez. Az Európai Bizottság a Parlamentnek és a Tanácsnak címzett közös közleménye, amely „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” címet viseli, olyan új stratégiát vázolt fel, amelynek célja magasabb szintű differenciálás a partnerek között, hogy mindegyik partner saját törekvései, szükségletei és kapacitása, ugyanakkor a kölcsönös elszámoltathatóság, az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság univerzális értéke melletti elkötelezettsége, valamint a közösen megállapított prioritásokra vonatkozó végrehajtási kapacitása alapján is fejlessze kapcsolatait az EU-val. Ez az új cselekvési terv – a kiemelt státusz és a két fél közötti sokrétű kapcsolatok teljes körű figyelembevételével – egyértelműen meghatározza az EU–Marokkó különleges partnerség kiemelt célkitűzéseit. Az Európai Bizottság, valamint az uniós tagállamok szolgálataival szoros együttműködésben az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) tájékozódási célú megbeszéléseket folytatott Marokkóval, amelyek eredményeként megállapodás született a cselekvési terv tervezetéről, különösen a program keretében megvalósítandó kiemelt intézkedések jegyzékéről. Az EU‑Marokkó Társulási Tanács legutóbbi, 2012. április 23-i ülésén mindkét fél egyetértett abban, hogy közel állnak a megállapodás elfogadásához, amelyre végül 2012 novemberében került sor. A szakmai konzultációk befejezéséről levélváltás útján érkezett értesítés – 2012. november 28-án az EKSZ és 2013. január 10-én Marokkó részéről. A kiemelt státuszt végrehajtó új EU–Marokkó cselekvési terv (2013–2017) alapvető referenciaeszközként szolgál majd, és az elkövetkező években irányadó lesz a Marokkóval folytatott kétoldalú kapcsolataink tekintetében, így ütemtervet szolgáltat a Marokkó és az EU közötti társulás elmélyítéséhez. A többek között partnerségen, közös megegyezésen, valamint az eredményektől függő differenciáláson és egyedi igényekhez szabott segítségnyújtáson alapuló, egységes stratégiai keretet nyújtó ENP továbbra is a kapcsolatok mozgatórugója lesz. Az Európai Bizottság és az Unió külügyi- és biztonságpolitikai főképviselője (a továbbiakban: főképviselő) együttes javaslatot nyújtott be az EU–Marokkó Társulási Tanácsban a cselekvési terv végrehajtására vonatkozó ajánlás elfogadása tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspontról szóló tanácsi határozatról, amelynek a szövege a mellékletben található. Az Európai Bizottság és a főképviselő ezért felkéri a Tanácsot, hogy fogadja el a tanácsi határozatra irányuló mellékelt együttes javaslatot. 2013/0107 (NLE) Együttes javaslat A TANÁCS HATÁROZATA Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodás által létrehozott Társulási Tanács keretében a kiemelt státuszt végrehajtó EU–Marokkó cselekvési terv (2013–2017) végrehajtására irányuló ajánlás elfogadása tekintetében képviselt uniós álláspontról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodás megkötéséről szóló, 2000. január 24-i 2000/204/EK-ESZAK tanácsi és bizottsági határozatra és különösen annak 2. cikke (1) bekezdésére, tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére, tekintettel az Unió külügyi- és biztonságpolitikai főképviselője és a Bizottság együttes javaslatára, mivel: (1) 1996. február 26-én aláírták az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodást, amely 2000. március 1-jén lépett hatályba. (2) A felek szándékában áll az európai szomszédságpolitika (ENP) keretében a kiemelt státuszt végrehajtó új EU–Marokkó cselekvési terv (2013–2017) jóváhagyása, amely tükrözi a két fél közötti különleges partnerséget és hozzájárul az említett megállapodás végrehajtásához olyan konkrét intézkedések kidolgozásának és elfogadásának köszönhetően, amelyek célja az euromediterrán megállapodás célkitűzéseinek elérése, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodás által létrehozott Társulási Tanács keretében a kiemelt státuszt végrehajtó EU–Marokkó cselekvési terv (2013–2017) végrehajtására irányuló ajánlás elfogadása tekintetében képviselt uniós álláspont a Társulási Tanács e határozathoz csatolt ajánlástervezetén alapul. 2. cikk Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a Tanács részéről az elnök Tervezet AJÁNLÁS A kiemelt státuszt végrehajtó EU-Marokkó ENP cselekvési terv (2013–2017) végrehajtásáról Az EU–Marokkó Társulási Tanács, tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, és másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodásra és különösen annak 80. cikkére, mivel: (1) Az euromediterrán megállapodás 80. cikke feljogosítja Társulási Tanácsot arra, hogy megfelelő ajánlásokat tegyen a megállapodás céljainak elérésére. (2) Az euromediterrán megállapodás 90. cikke értelmében a felek meghozzák azokat az általános vagy konkrét intézkedéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy teljesíthessék a megállapodás szerinti kötelezettségeiket, és gondoskodnak arról, hogy a megállapodásban meghatározott célkitűzések teljesüljenek. (3) Az euromediterrán megállapodásban részes felek jóváhagyták a kiemelt státuszt végrehajtó EU–Marokkó ENP cselekvési tervet (2013–2017). (4) Az EU-Marokkó ENP cselekvési terv elősegíti a megállapodás végrehajtását azoknak a felek közötti közös megegyezés tárgyát képező konkrét intézkedéseknek a kidolgozása és elfogadása révén, amelyek a végrehajtáshoz gyakorlati útmutatásként szolgálnak. (5) A cselekvési terv kettős célt szolgál: egyrészt megállapítja az euromediterrán megállapodásban a felek tekintetében meghatározott kötelezettségek teljesítéséhez szükséges a konkrét lépéseket, másrészt az euromediterrán megállapodás átfogó célkitűzéseivel összhangban tágabb keretet nyújt az EU és Marokkó közötti kapcsolatok további megszilárdításához a jelentős mértékű gazdasági integráció és a politikai együttműködés elmélyítése érdekében, (6) ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ AJÁNLÁST: Egyetlen cikk A Társulási Tanács azt ajánlja a feleknek, hogy – az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság között társulást létrehozó euromediterrán megállapodás célkitűzéseinek elérése érdekében – hajtsák végre a mellékletben feltüntetett, a kiemelt státuszt végrehajtó EU–Marokkó ENP cselekvési tervet (2013–2017). Kelt, […]-án/-én. a Társulási Tanács részéről az elnök MELLÉKLET EURÓPAI SZOMSZÉDSÁGPOLITIKA A KIEMELT STÁTUSZT VÉGREHAJTÓ MAROKKÓI CSELEKVÉSI TERV (2013‑2017) TERVEZETE I. Bevezetés Az európai szomszédságpolitika (ENP) nagyra törő célokat tűz ki, amelyek a kölcsönösen elismert kapcsolatokra és a közös értékekre – a demokrácia, a jogállamiság, a jó kormányzás és az emberi jogok tiszteletben tartása – épülnek. Az ENP továbbá a piacgazdaság, a szabadkereskedelem, a fenntartható fejlődés elvein, a szegénység enyhítésén, valamint a politikai, gazdasági, szociális és intézményi reformok végrehajtásán alapul. A béke és stabilitás térségének megteremtése egyaránt az ENP részét képezi, ideértve a válságkezelést és a konfliktusmegelőzést és -megoldást a régióban. Marokkó osztja az említett értékeket és elveket, amelyek iránymutatásként szolgáltak nemzeti és nemzetközi szintű politikáinak kidolgozásához. Az 1969-ben a kereskedelmi megállapodással megkezdett Európai Unió (EU)–Marokkó partnerség az 1996-ban aláírt társulási megállapodással, majd az európai szomszédságpolitikával fordulóponthoz érkezett. Ez utóbbiak hozzájárultak a politikai, gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok megerősítéséhez, valamint a kulturális és csereprogramok jelentős mértékű fejlesztéséhez. Az említett társulási megállapodás keretében a Marokkó és az EU közötti kapcsolatok fokozatosan és jelentős mértékben elmélyültek egy tényleges EU–Marokkó partnerség irányába, amely révén Marokkó kiemelt partnerré vált. A kétoldalú kapcsolatok megerősítéséről/a kiemelt státuszról szóló közös dokumentum 2008 októberében történő elfogadása a bilaterális kapcsolatokra nézve új szakasz kezdetét jelentette. Ez a dokumentum megerősíti az EU és Marokkó közötti kiemelt partnerséget azáltal, hogy új ambiciózus célokat határoz meg a politikai, gazdasági és cserekapcsolatok elmélyítése terén. Az EU–Marokkó csúcstalálkozó, amelyre 2010 márciusában Granadában került sor, az EU–Marokkó partnerség sajátos jellegét hangsúlyozva megerősítette ezeket a célokat. Jelenleg – fennálló kapcsolataik előrehaladott szintjére alapozva – a két fél arra törekszik, hogy tovább erősítse e példaértékű és kölcsönösen előnyös partnerséget annak érdekében, hogy a politikai, gazdasági és társadalmi kihívásokkal közösen, szolidáris módon tudjanak szembenézni. A jó kormányzás és politikai és társadalmi–gazdasági reformok felé történő előrelépés a kiemelt státusz végrehajtására vonatkozó közös elveknek számítanak. Ez a partnerség erősebb elkötelezettséget követel a Marokkó által kezdeményezett jelentős reformok végrehajtása és azok megszilárdítása tekintetében – politikai szinten, elsősorban a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása, valamint gazdasági és társadalmi szinten is, különösen a humán fejlesztés terén tett kézzelfogható előrelépés érdekében. Az EU támogatásának intenzitását a Marokkó által végrehajtott reformok célkitűzéseinek és előrehaladásának, valamint az ország igényeinek és kapacitásainak függvényében fogják kiigazítani. Az EU és Marokkó továbbra is ebbe az irányba halad majd, amely összhangban áll Marokkó 2011. július 1-jén elfogadott új alkotmányával és „A demokráciáért és a közös jólétért a dél-mediterrán térséggel” partnerség keretében kidolgozott új uniós stratégiával. Az EU elismeri, hogy az Unióhoz való közeledés alapvetően befolyásolja, hogy Marokkó milyen külpolitikai irányvonalat választ. Célja, hogy optimális mértékben közeledjék az EU-hoz annak érdekében, hogy a politikai modernizációja, gazdasági nyitottsága és társadalmi kohéziója dinamikáját kísérje és megszilárdítsa. Marokkó szerint ez a legjobb mód arra, hogy előmozdítsa a közös érdeklődésre számot tartó stratégiai kérdések EU-val történő összehangolását és koordinációját. A két fél úgy véli, e folyamat eredményeit a maghrebi térség regionális integrációja tovább fokozza, és megerősíti együttműködési szándékát, hogy az integrációnak új lendületet adjon. Továbbá az Európai Unióról szóló szerződés 8. cikkével, valamint Marokkó arra irányuló célkitűzésével összhangban, hogy a kölcsönös kapcsolatokat szabályozó új megállapodást fogadjanak el, a felek megállapodnak abban, hogy továbbra is mérlegelik, milyen jelleget és formát kaphatna egy ilyen megállapodás. Az EU–Marokkó ENP cselekvési terv lehetővé tette a társulási megállapodásban meghatározott eszközök célzottabb végrehajtását, valamint támogatta Marokkó arra irányuló szándékát, hogy a marokkói gazdasági és társadalmi struktúrákat fokozottabban összehangolja az Európai Unió struktúráival. A kiemelt státuszt végrehajtó új cselekvési terv kulcsfontosságú lépés a Marokkó és az EU közötti kapcsolatok folyamatos elmélyítésében, amely a kiemelt státusz valamennyi ösztönzőjét, mechanizmusát és eszközét mozgósítani fogja. Ez az eszköz ösztönözni fogja a jogállamiság megszilárdítása, a demokrácia és az emberi jogok, a gazdasági növekedés, a foglalkoztatás és a társadalmi kohézió, a szegénység enyhítése és a környezet védelme előmozdítására irányuló szakpolitikák és intézkedések kidolgozását és végrehajtását, ami hosszú távon hozzájárul a fenntartható fejlődés eléréséhez. Az új eszköz végrehajtása során figyelembe veszik az egyrészt a marokkói gazdaság megnyitása dinamikájának és korszerűsítésének felgyorsítása, másrészt a fenntartható társadalmi–gazdasági fejlődés szükségessége közötti egyensúlyt. Emellett mindkét fél folytatja a gazdasági integráció végrehajtását azáltal, hogy egy mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásra (ALECA) irányuló tárgyalások megnyitását kezdeményezi, amely elmélyíti a már lezárult vagy jelenleg folyamatban lévő ágazati tárgyalásokat, különösen a szolgáltatáskereskedelem és a letelepedés liberalizációja vonatkozásában, és megvizsgálja, hogyan lehetne kölcsönösen javítani a szabadkereskedelmi megállapodás keretében elfogadott, a mezőgazdasági termékeket, a feldolgozott mezőgazdasági termékeket és a halászati termékeket érintő preferenciális kereskedelmi engedményeket – tekintettel a két fél esetében fennálló körülményekre. Ez az új eszköz összefogja a korábbi cselekvési tervet és a kiemelt státuszról szóló közös dokumentumot. Magában foglalja a cselekvési tervben előirányozott, megegyezés tárgyát képező, még végrehajtásra váró reformokat és intézkedéseket, valamint a közös dokumentumban meghatározott új elemeket. Mindemellett Marokkó reformprogramjával összhangban az új eszköz tükrözi a differenciálás és az elsajátítás elveit. A kiemelt státuszról szóló ütemtervnek operatív jelleget kölcsönöz. Az új dokumentum ugyanis előirányozza, hogy a marokkói kormány egy olyan stratégiát vezessen be, amely a szabályozások összehangolására irányul és a meglévő különbségek értékelésén, a konvergenciaprioritások megállapításán és egy végrehajtási ütemterven alapul. Az EU támogatási programjai segíteni fogják a stratégiát. Az eszköz többek között a közösségi vívmányokhoz való fokozatos és több szakaszban történő közelítést irányoz elő annak érdekében, hogy a marokkói gazdaságot fokozatosan integrálja az EU belső piacához, valamint ösztönözze a kereskedelmet, a beruházásokat és a növekedést. Ennek érdekében a két fél vállalja, hogy a cselekvési tervben szereplő referenciák alapján elvégzi a marokkói jogszabályok és a közösségi vívmányok közötti különbségek szisztematikus elemzését. A konvergencia biztosítása céljából a cselekvési terv minden egyes ágazatát illetően értékelést végeznek a prioritások és a szükséges eszközök tekintetében. A jogszabályok közelítése a következő formákat öltheti: i) bizonyos ágazatokban a közösségi vívmányok fokozatos, teljes mértékű átvétele rövid, illetve hosszú távon; ii) a közösségi vívmányok egy részének átültetése; vagy iii) egy adott területen a közösségi vívmányok főbb elvei, illetve a bevált gyakorlatok átvétele. A cselekvési terv első két évének végén a marokkói kormány elfogadja az EU-val való szabályozási konvergenciáról szóló nemzeti programot, amely megállapítja a konvergencia prioritásait, mértékét és ritmusát, a 2010-ben tartott trónbeszédnek megfelelően. Az új cselekvési terv szolgál alapul az EU támogatásának előirányozásához, végrehajtásához és nyomon követéséhez, figyelembe véve a kinyilvánított igényeket és az időközi eredményeket. Ennek keretében Marokkó és az EU forrásokat bocsát rendelkezésre az elfogadott prioritások megvalósítására. Az Európai Unió részéről a támogatás főként a Marokkóval megegyezés tárgyát képező nemzeti indikatív programokon keresztül történik, amelyek meghatározzák a támogatás prioritásait és az indikatív pénzügyi keretet. E támogatást az EU által nyújtott külső támogatások végrehajtására vonatkozó szabályok és eljárások szigorú betartásával nyújtják. A Marokkó számára nyújtott uniós támogatás végrehajtása különböző eszközök révén történhet, ideértve az ENP-országokra érvényes új stratégia keretében kidolgozott eszközöket. Ezek közé tartozik a tanácsadással, technikai segítségnyújtással, a bevált gyakorlatokkal és a know-how-val kapcsolatos tapasztalatcsere, az intézmény- és kapacitásfejlesztés támogatása, az ágazati reformok támogatása, az integráció és a társadalmi és gazdasági kohézió ösztönzése, valamint a régiók közötti fejlettségbeli különbségek csökkentése és a civil társadalom támogatása. Az európai pénzügyi intézmények által nyújtott kölcsönök is központi szerepet játszanak majd az új cselekvési terv végrehajtásában. Így az EU által finanszírozott szomszédsági beruházási keret és az Euromediterrán Beruházási és Partnerségi Pénzügyi Eszköz (FEMIP) jelentős ösztönző szerepet tölt majd be az infrastruktúra kiépítéséhez, illetve a magánszektorral való együttműködéshez és annak fejlődéséhez nyújtott kölcsönök végrehajtása során. Ez többek között lehetővé teszi az Európai Beruházási Bank (EBB) alapjainak a FEMIP keretében nyújtott teljes körű mozgósítását. A felek megállapodtak továbbá abban, hogy közösen mérlegelik, hogyan lehet a leghatékonyabban felhasználni a pénzügyi együttműködés végrehajtására vonatkozó új eszközöket, például az ENP-országokra vonatkozó új stratégia által bevezetett eszközöket, és hogyan lehet Marokkót támogatni abban, hogy hozzájuthasson reformjainak folytatása, illetve az EU-hoz való közeledése során szükséges megfelelő finanszírozási eszközökhöz annak érdekében, hogy a hatékonyság, valamint Marokkó és az EU közötti integráció szintje javuljon. A cselekvési terv ötéves időszakra szól (2013–2017). Különös figyelmet fognak fordítani a cselekvési terv szerves részét képező táblázatban meghatározott, kiemelt intézkedésekre (lásd a III. mellékletet). A végrehajtás során a két fél kiigazíthatja a tervet, a marokkói kormány és/vagy az EU új prioritásainak függvényében, anélkül, hogy új cselekvési tervet kellene elfogadni. Pontos célokat kell meghatározni és megfelelő eszközöket kell rendelkezésre bocsátani ahhoz, hogy számos kulcsfontosságú ágazatban sor kerülhessen a reformok végrehajtására. A Társulási Bizottság és a társulási megállapodás alapján felállított albizottságok biztosítani fogják a cselekvési terv végrehajtásának rendszeres nyomon követését, különösen az elért előrehaladás és a kapott támogatás vonatkozásában. A felek az elért eredményekről szóló jelentéseket is kidolgozhatnak. Lehetőséget kell biztosítani a civil társadalomnak arra, hogy aktívan hozzájáruljon a nyomon követéshez. A kiemelt státusz végrehajtási folyamatának részét képező cselekvési terv fontos lépésnek számít a két fél közötti kiemelt partnerség irányába fejlődő kapcsolatok szempontjából. A kiemelt státusszal foglalkozó ad hoc munkacsoport továbbra is folytatja tanácskozásait annak érdekében, hogy meghatározzák az új partnerség jövőbeni perspektíváit, tartalmát, eszközeit és célját. II. Cselekvési terv A. EGY KÖZÖS ÉRTÉKEKEN ALAPULÓ TÉRSÉG FELÉ 1. Politikai és stratégiai párbeszéd 1.1 Együttműködés a kül- és biztonságpolitika terén A párbeszéd és az együttműködés megerősítése a kül- és biztonságpolitika terén annak érdekében, hogy biztosítsák a nemzetközi kérdésekről folytatott rendszeres konzultációt, mindkét fél érdekeinek figyelembevételét, valamint megerősítsék a biztonságot és a stabilitást, különösen a maghrebi térségben A kétoldalú politikai párbeszéd fejlesztése, amely különösen a következőkre terjed ki: · Marokkó–EU csúcstalálkozók szervezése ad hoc alapon, · találkozók szervezése Marokkó külügyminisztere és az Unió külügyi- és biztonságpolitikai főképviselője, az Európai Bizottság alelnöke között ad hoc alapon, · informális, ad hoc alapon történő találkozók szervezése Marokkó külügyminisztere és európai külügyminiszterek között, · az EU Tanácsának rendszeres üléseit kísérő találkozók Marokkó ágazati szaktárcákat képviselő miniszterei és európai miniszterek között, · ad hoc találkozók szervezése Marokkó és az EU Tanácsa bizottságainak és csoportjainak – köztük a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB), a Maghreb–Mashreq munkacsoport (MAMA), az Afrika munkacsoport (COAFR), a terrorizmus munkacsoport (COTER) és az emberi jogi munkacsoport (COHOM) magas rangú tisztviselői között, · eseti alapon az Európai Unió Tanácsa által a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) terén hozott határozatok és nyilatkozatok támogatása Marokkó részéről az EU által megállapított eljárásoknak megfelelően. Fokozottabb koordináció többoldalú fórumokon · Találkozók szervezése New Yorkban Marokkó külügyminisztere és a főképviselő között, a két fél álláspontjának nagyobb mértékű összehangolása érdekében. · Közös kezdeményezések az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa, az ENSZ Közgyűlésének harmadik bizottsága és más nemzetközi szervezetek keretében a két fél által megállapított prioritások alapján, valamint menetrend felállítása az ENSZ emberi jogi szerveinek üléseit megelőző, Genfben és New Yorkban tartandó konzultációs ülésekről. · Informális koordinációs mechanizmusok létrehozása a többoldalú egyezmények hatékonyabb végrehajtásához való hozzájárulás érdekében, · Konzultációs és koordinációs találkozók a nemzetközi, regionális és szubregionális biztonságot érintő fenyegetések elleni küzdelemre irányuló kezdeményezések tekintetében, · Egyeztetés Marokkó és az EU között az éghajlatváltozás elleni fellépésekről. Az együttműködés fokozása a konfliktusmegelőzés és a válságkezelés terén · Az együttműködés és a párbeszéd fokozása a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) terén. · Keretmegállapodás megkötésének mérlegelése az információbiztonság terén. · Keretmegállapodás megkötése az EU (polgári és katonai jellegű) válságkezelési műveleteiben való marokkói részvétel vonatkozásában. · Adott esetben részvétel az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskola (EBVF) képzési tevékenységeiben a konfliktusmegelőzés és a válságkezelés terén. · Az együttműködési lehetőségek áttekintése a béketeremtés keretében megvalósuló, konfliktus utáni helyzetek kezelése és az újjáépítés terén. · A béke és a biztonság partnerségének fejlesztése Afrikában, mindkét fél érdekeinek figyelembevételével. · Hozzájárulás konfliktusok megoldását célzó ENSZ-erőfeszítésekhez. · Aktív részvétel a regionális vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris kiválósági központok kezdeményezéseiben, amelyek célja az intézményi kapacitások megerősítése a központokat fenyegető kockázatokkal szemben, függetlenül azok bűnügyi, véletlen- vagy természetszerű jellegétől (a Marokkóban tervezett nyugat-afrikai/Atlanti-óceán parti központ titkársága). Az együttműködés elmélyítése a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozása, valamint a fegyverek és a kettős felhasználású áruk exportellenőrzése terén · Hozzájárulás a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés 2010. évi felülvizsgálati konferenciája záródokumentumának végrehajtásához. · Aktív részvétel a fegyverkereskedelmi szerződés tárgyalási folyamatában. · Szemináriumok és gyakorlatok szervezése a nukleáris terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó globális kezdeményezés (GICNT) elveinek végrehajtásáról. · A nukleáris fegyverek és azok hordozóeszközei elterjedésének megakadályozásáról szóló párbeszéd elmélyítése, amely a regionális biztonságot érintő, e fegyverek jelentette konkrét veszélyek vizsgálatára is kiterjed, különösen az alábbiak révén: – a hatályos nemzetközi kötelezettségeknek – különösen az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1540/04. és 977/2011. sz. határozatainak – végrehajtása nemzeti szinten, – a vonatkozó nemzetközi eszközökhöz való csatlakozás és azok végrehajtása nemzeti szinten – a vonatkozó nemzetközi szervezetekkel, mint például a Nemzetközi Atomenergia-ügynökséggel (NAÜ) való fokozott együttműködés alapján, – fokozott együttműködés az olyan anyagok, berendezések és know-how tiltott kereskedelmének megelőzése és leküzdése terén, amelyek szerepet játszhatnak a tömegpusztító fegyverek vagy hordozóeszközeik gyártása során, – a ballisztikus rakéták elterjedése elleni hágai magatartási kódex és az Átfogó Atomcsend Szerződés (CTBT) egyetemessé tételének és végrehajtásának előmozdítása. · Hatékony nemzeti ellenőrzési rendszer a fegyverek és kettős felhasználású termékek exportja tekintetében, amely lehetővé teszi a fegyverek és a tömegpusztító fegyverek gyártása során felhasználásra kerülő áruk exportjának és továbbításának felügyeletét, különösen az alábbiak révén: – exportellenőrzési szabályozás elfogadása, amely különösen kiterjed a fegyverek és a kettős felhasználású termékek rendeltetési helyére, valamint a követelmények be nem tartása esetén hatékony és megfelelő szankciók bevezetése, – a hatóságok és a magánszektor szereplői közötti együttműködés kialakítása annak érdekében, hogy a fegyverek, valamint a kettős felhasználású termékek exportellenőrzésével kapcsolatos követelmények köztudottak legyenek és azokat betartsák. · A kézi- és könnyűfegyverek exportellenőrzésére, valamint az átrakodás és továbbítás ellenőrzésére vonatkozó kérdésekről szóló párbeszéd fokozása, többek között regionális képzési és tájékoztató szemináriumok szervezése révén. · Együttműködés a hagyományos fegyverek tiltott kereskedelmének megelőzése és az ilyen kereskedelemmel szembeni küzdelem terén, ideértve a kézi- és könnyűfegyvereket és a kapcsolódó kereskedelem elleni küzdelmet. 1.2 Együttműködés a polgári védelem területén · A regionális együttműködés folytatása a természeti és ember által okozott katasztrófák megelőzése, valamint az azokra való felkészülés és reagálás terén. · Operatív intézkedések kidolgozása a marokkói szervek és az Európai Bizottság szervei között az uniós polgári védelmi mechanizmus megfigyelési és tájékoztatási központjával való együttműködés tekintetében – a mechanizmus működésbe lépése során. · Az együttműködés megerősítése és diverzifikálása a polgári védelem területén, ideértve a természeti katasztrófák és technikai kockázatok megelőzését, az azokra való felkészültséget és azok kezelését, a természeti katasztrófák korai előrejelző rendszerének kialakítását, valamint a megfelelő képzési és szakosodási tevékenységeket. 1.3 Regionális együttműködés A regionális integrációs kezdeményezések és projektek végrehajtásának támogatása · Aktív szerepvállalás az Unió a Mediterrán Térségért program végrehajtása érdekében, hogy ez utóbbi globális és szolidáris partnerséggé fejlődjön. · Szerepvállalás a szubregionális szintű koordinációs és együttműködési mechanizmusok megerősítéséért az 5+5 párbeszéd és az Arab Maghreb Unió (AMU) és az EU közötti együttműködés keretében, különösen közös érdekű területeken megvalósítandó, különböző horderejű projektek fejlesztése révén. · A régión belüli integráció előmozdítása, különösen az AMU keretén belül, többek között gazdasági és kereskedelmi kérdésekben. · Az agadiri megállapodás hatékony végrehajtásának előmozdítása a mediterrán arab országok közötti gazdasági integráció fokozása érdekében. · A kétoldalú egyeztetés fokozása az Afrika–EU partnerség tekintetében. 2. A demokrácia, a jogállamiság és a kormányzás Az e fejezetben meghatározott fellépések a demokratikus alapelvek és emberi jogok tiszteletben tartására és a kormányzásra irányulnak, különösen Marokkó 2011. július 1-jén elfogadott alkotmányának végrehajtása keretében 2.1 A demokrácia, a jogállamiság és a kormányzás A demokráciát, a jogállamiságot, a hatalommegosztást és a hatalmi egyensúlyt biztosító intézmények megszilárdítása · A parlament és a kormány szerepének megerősítése. · A politikai pártok szerepének megerősítése a demokratikus pluralizmus keretében, és a politikai pártok és parlamenti frakciók közötti cserekapcsolatok elmélyítése. · A parlamenti ellenzék közreműködésének és kulcsfontosságú szerepének erősítése a parlament munkája során, és az ellenzék jogainak garantálása. · A civil társadalom szerepének megszilárdítása, különösen a civil társadalom szereplőivel és a jogszabálytervezetek tekintetében érdekelt felekkel folytatott konzultáció megerősítése, e célból konzultációs szervek létrehozása, amely elősegíti az érintettek bevonását a közpolitikák kidolgozásába, végrehajtásába és értékelésébe. · A polgárok közéletben való részvételének erősítése, különösen a petíciós jog, és a jogalkotási javaslatokra vonatkozó előterjesztési jog megvalósítása. · A választói névjegyzékbe való felvételi arány, valamint a választási konzultációkban való részvétel fokozására irányuló intézkedések megerősítése. · A jogállamiság fokozottabb demokratikus megvalósítását felügyelő közigazgatási intézkedések és szervek megszilárdítása, és különösen alkotmánybíróság felállítása. · További demokratikus választások lebonyolítása, a nemzetközi szabványokkal összhangban. · A választások független és semleges megfigyeléséről szóló törvény további végrehajtása, az érintett civil társadalmi szervezetek bevonásával. · Azon jogalkotási intézkedések további végrehajtása, amelyek célja a nők és férfiak mandátumokhoz és választási tisztségekhez való egyenlő hozzáférésének ösztönzése, valamint a nők részvételének erősítése a politikai életben. · Azon intézkedések Marokkó általi végrehajtásának ösztönzése, amelyek a külföldön lakóhellyel rendelkező marokkói állampolgárok számára lehetővé teszik, hogy gyakorolják aktív és passzív választójogukat. · A Nemzeti Emberi Jogi Tanács (CNDH) és az ombudsman cselekvési kapacitásának és függetlenségének további megerősítése. A közigazgatás korszerűsítése · A közszolgáltatásokhoz való egyenlő hozzáférésnek, az ország területe méltányos lefedettségének és a szolgáltatások folyamatosságának, illetve annak biztosítása, hogy a közszolgáltatások megfeleljenek a minőségre, átláthatóságra, elszámoltathatóságra és felelősségre vonatkozó előírásoknak. E célból olyan közszolgáltatási charta elfogadása és végrehajtása, amely a közigazgatás működése tekintetében a jó kormányzásra vonatkozó összes szabályt meghatározza. · A közigazgatást érintő reklamációk tekintetében az ügyfélfogadási, orientációs és panaszkezelési struktúrák megerősítése és képzési programok kidolgozása az ügyfélfogadó alkalmazottak részére. · A közszolgálat humánerőforrás-gazdálkodásának korszerűsítése. · A közigazgatási eljárások egyszerűsítése. · Képzés az uniós szakpolitikákról. · A nemek közötti egyenlőség és különösen a nők döntéshozó beosztásokba lépésének előmozdítása a közszolgálatban. · Együttműködés a közpolitikák értékelésének terén. 2.2 Dekoncentráció, a decentralizáció és regionalizáció A közigazgatási és költségvetési dekoncentráció és decentralizáció folyamatának megerősítése · A közigazgatási decentralizációs folyamat végrehajtása. · A helyi önkormányzatok irányítási és technikai, valamint humánerőforrás-gazdálkodási és -képzési kapacitásának megerősítése. · A helyi önkormányzatok és csoportjaik pénzgazdálkodásáról szóló törvény végrehajtása. · A helyi rendszerének egyszerűsítése és a helyi adó hozamának javítása. · A helyi önkormányzatok azon kapacitásának javítása, hogy felmérjék és teljes mértékben kihasználják pénzügyi potenciáljukat. · A marokkói és európai helyi önkormányzatok partnerségi és együttműködési kezdeményezéseinek ösztönzése. · A bővített regionalizáció folyamatának végrehajtása alapvető törvény elfogadása révén, amely meghatározza a helyi önkormányzatok működésének keretét és módját. · A regionalizáció projektjét kísérő és irányító hatóságok kapacitásának megerősítése, különösen a finanszírozás és az egyenlő közteherviselés modelljének meghatározása, a megfelelő igazgatási szervezet, a partnerségek kapacitásának fejlesztése és a szerződtetés tekintetében. · A helyi szolgáltatások szakszerűsítése és a projektfelügyelet megerősítése. · A marokkói területi egységek és a Régiók Bizottsága közötti együttműködési kezdeményezések ösztönzése. 2.3 Az igazságügyi rendszer reformja Az igazságszolgáltatás reformja és függetlenségének erősítése · A bírói hivatal függetlenségének és hatékony működésének megerősítése, valamint egy legfelsőbb igazságszolgáltatási tanács felállítása. · A bírák függetlenségét – és különösen kinevezésüket, előléptetésüket, nyugdíjazásukat és fegyelmi kötelezettségeiket – biztosító szükséges reformok végrehajtása. · A bírói státusz és hivatal, illetve a különböző jogi szakmákat szabályozó jogi keret felülvizsgálata. · Az igazságszolgáltatáshoz való egyetemes hozzáférés javítása, és amennyiben a jogszabályok előírják, a megfelelő pénzeszközökkel nem rendelkezők számára annak költségmentessége. · A tisztességes eljáráshoz való jog, az ártatlanság vélelmének elve és a hatékony jogorvoslat elvének biztosítása. · Az új büntető törvénykönyv véglegesítése, a büntetőeljárási törvénykönyv és a polgári eljárási törvénykönyv felülvizsgálata, a nemzetközi szabványokkal összhangban. · Országos bűnözési megfigyelőközpont felállítása. · Alternatív vitarendezési módszerek kialakítása, például a közvetítés, a választottbírói és békéltetési eljárás, valamint szabadságvesztés helyett büntetés-végrehajtási alternatívák alkalmazása, beleértve a vádlottak felügyeletére szolgáló rendszert. · Az igazságszolgáltatás további dekoncentrációja, az igazságszolgáltatás területi felosztásának és szervezetének felülvizsgálata. · A bírósági eljárások egyszerűsítése és javítása, beleértve az eljárások, perek hosszának lerövidítését az ítéletek ésszerű határidőn belül történő meghozatala és végrehajtása érdekében. · A fogvatartottak jogi segítségnyújtásának javítása, a jogszabályoknak megfelelően. · A bírák és egyéb jogi szakemberek képzésének elmélyítése a következő területeken: emberi jogok, nemzetközi egyezmények, a vádlottak jogai, gazdasági jog. · A családjogi bírósági részlegek megerősítése az elsőfokú bíróságok keretében, a családjogi törvény végrehajtásának elősegítése céljából. · A fiatalkorúak bíróságának bírái és a fiatalok bűnözésével foglalkozó bűnügyi rendőrtisztek testületi kapacitásának megerősítése. · A szociális infrastruktúra – a fiatalok figyelemmel kísérésével és átnevelésével megbízott szociális munkások és létesítmények – kapacitásának fejlesztése. · A fiatalkorúakra vonatkozó igazságszolgáltatás terén a nemzetközi szabványok alkalmazásának biztosítása, beleértve a fiatalkorúak igazságszolgáltatási rendszerére vonatkozó, 1985. évi ENSZ minimumszabályokat (pekingi szabályok) és a fiatalkori bűnözés megelőzésére vonatkozó 1990. évi ENSZ-iránymutatásokat (rijádi iránymutatások). A fogva tartás körülményeinek javítása · A fogvatartottak jogai teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása, fogva tartásuk valamennyi szakaszában. · A börtönigazgatóság és reintegráció főképviseletének intézményi megerősítése, különösen a képzés és a fogvatartottak jogainak védelme (a börtönkörülmények javítása céljából), a börtönök túlzsúfoltsága elleni küzdelem és a fogvatartottak társadalomba történő visszailleszkedése tekintetében. · A személyek fizikai és lelki épségének biztosítása, és annak megsértése esetén a büntetlenség elleni küzdelem fokozása, a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód és büntetés elleni nemzetközi egyezményből származó kötelezettségek keretében egyaránt. · A vezetők és a börtönőrök képzése, pedagógiai, biztonsági és emberi jogi szaktudásuk fejlesztésével. · Új oktatási központok kiépítése a büntetés-végrehajtási intézményekben. · Együttműködés a fogvatartottak rehabilitációjának javítása terén. · A fogvatartási körülmények javítása az intézmények túlzsúfoltságának enyhítése által, amely egy börtönépítési és -felújítási programnak köszönhetően valósulhat meg. · Dekoncentráció kilenc regionális igazgatóság létrehozásával a büntetés-végrehajtási intézmények decentralizált irányítása és közelsége érdekében. 2.4 Az emberi jogok és alapvető szabadságok előmozdítása és védelme Az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartásának, előmozdításának és védelmének biztosítása, a nemzetközi szabványokkal összhangban · A marokkói jogszabályok további harmonizációja a nemzetközi emberi jogi szabványokkal. · A megfelelően megerősített és kihirdetett nemzetközi egyezmények elsőbbsége a nemzeti joggal szemben, valamint a nemzeti jogszabályok harmonizációja annak érdekében, hogy összhangban legyenek az említett egyezményekkel (lásd az Alkotmány preambulumát). · A nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezmény (CEDAW) fakultatív jegyzőkönyve átültetési és végrehajtási folyamatának lezárása. · A Faji Megkülönböztetés Megszüntetésének Bizottsága (CERD) 77. ülésén Genfben 2010 augusztusában kibocsátott ajánlások végrehajtása, Marokkó rendszeres jelentésének vizsgálatát követően. · A panasztételi eljárás tekintetében a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányához csatolt 1. fakultatív jegyzőkönyvhöz, a CEDAW fakultatív jegyzőkönyvéhez és a kínzás elleni egyezmény fakultatív jegyzőkönyvéhez való csatlakozás céljából Marokkó csatlakozási eszközeinek letétbe helyezése az Egyesült Nemzeteknél. · A minden egyénnek az erőszakos eltüntetéssel szembeni védelméről szóló nemzetközi egyezmény megerősítése. · Az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa egyetemes időszakos felülvizsgálati mechanizmusa által elfogadott ajánlások további végrehajtása Marokkó részéről. · Azon lehetőség mérlegelése, hogy Marokkó állandó meghívást kapjon az ENSZ különleges eljárásaihoz. · A Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumának megerősítéséről szóló konzultációk folytatása. · Az élethez való jog fokozottabb jogi védelme, a halálbüntetésre vonatkozó de facto moratórium fenntartása, a halálbüntetés eltörlése érdekében a büntető törvénykönyv rendelkezéseinek felülvizsgálatával, valamint a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányához csatolt 2. fakultatív jegyzőkönyv megerősítésével kapcsolatos párbeszéd folytatása. · Az Igazság és Megbékélés Bizottság valamennyi ajánlásának további végrehajtása, különösen a büntetlenség elleni küzdelemre vonatkozó nemzeti stratégia végrehajtása. · A demokráciával és az emberi jogokkal kapcsolatos nemzeti cselekvési terv elfogadása és végrehajtása. · A rasszizmus és az idegengyűlölet leküzdésével kapcsolatos párbeszéd és együttműködés fokozása. · Az amazigh – az arab nyelvvel egyenértékű – hivatalos nyelvvé nyilvánításáról szóló alapvető törvény elfogadása és végrehajtása. · A marokkói nemzet különböző etnikai részei kulturális jogainak előmozdítására és védelmére vonatkozó erőfeszítések megerősítése (különösen amelyeket az audiovizuális területen már megkezdtek) és a Marokkóban beszélt dialektusok védelmének biztosítása: e célból a marokkói nyelv és kultúra nemzeti tanácsának felállítása. · A szabad vallásgyakorlás biztosítása. · A hátrányos megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelem ösztönzése a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 26. cikke értelmében. 2.5 A véleménynyilvánítás szabadsága, az audiovizuális területet is beleértve, az egyesülés és a gyülekezés szabadsága Az alapvető szabadságok tiszteletben tartásának biztosítása a nemzetközi szabványokkal összhangban · A véleménynyilvánítás szabadságára vonatkozó biztosítékok megerősítése, a nemzetközi szabványokkal összhangban. · Új sajtótörvény elfogadása, a nemzetközi emberi jogi szabványokkal összhangban, valamint az újságírók etikai kódexének kidolgozásához nyújtott támogatás és annak mérlegelése, hogy az újságírók szabadságának megvonására vonatkozó intézkedéseket csökkentsék és eltöröljék, valamint biztosítsák az újságírók munkája során felhasznált források védelmét. · A sajtó önszabályozásának hatékony megvalósítása, a demokrácia, az etikai és magatartási kódexek szigorú tiszteletben tartásának biztosításával, a nemzetközi szabványokkal összhangban. · Országos sajtótanács felállítása. · A médiapluralizmus és a médiák (különösen pénzügyi) függetlenségét elősegítő reformok végrehajtása, többek között a média és a hirdetések ágazatainak piaci liberalizációja révén. · Az Audiovizuális Kommunikáció Legfelsőbb Hatósága szerepének megerősítése az audiovizuális ágazat további liberalizációja, a médiapluralizmus ösztönzése, valamint a pluralista vélemény- és gondolatnyilvánítás tekintetében. · A külső (a szolgáltatók pluralizmusa) és belső (a tartalom pluralizmusa) audiovizuális pluralizmus megszilárdítása annak érdekében, hogy biztosítsák a sokszínű tartalom előállításához szükséges forrásokat, és különösen egy professzionális és hatékony audiovizuális tájékoztatási rendszer kialakítása. · Jogszabályi intézkedések elfogadása és végrehajtása a közigazgatás, a megválasztott intézmények és a közfeladatot ellátó szervek információihoz való hozzáférés joga tekintetében. · A sajtóbűncselekmények tekintetében az igazságügyi hatóságok bevonását megelőző, előzetes közvetítési mechanizmusok bevezetése. · A meglévő jogszabályok hatékony alkalmazása az egyesülés joga tekintetében, valamint a közigazgatási határozatokkal vagy mulasztással szembeni jogorvoslati eszközök megerősítése. · Az utcai demonstrációkról és nyilvános gyülekezésekről szóló törvény módosítása annak érdekében, hogy a közrend tiszteletben tartása és az alapvető jogok és szabadságok védelme összeegyeztethető legyen. · Alapvető törvény elfogadása és végrehajtása – a szociális partnerekkel egyeztetve – a sztrájkhoz való jog gyakorlásának szabályairól. 2.6 A nők jogainak előmozdítása A nők polgári, politikai, gazdasági és szociális jogainak előmozdítása, valamint a nemek közötti egyenlőség megvalósítása minden területen · A CEDAW és az egyenlő jogok és szabadságok elvének végrehajtása a polgári, politikai, gazdasági, szociális, kulturális, oktatási és környezetvédelmi területeken. · Törekvés a nők és férfiak közötti egyenlőség megvalósítására, az esélyegyenlőségért felelős hatóság felállítására és a megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemre. · A nemek közötti egyenlőségről szóló menetrend (2011–2015) kormányzati cselekvési tervként történő végrehajtása a közpolitikákban a nemek közötti egyenlőség kialakítása céljából. · A nők társadalomban betöltött szerepéről szóló, 2009 novemberében Marrakeshben tartott euromediterrán találkozó következtetéseinek végrehajtása. · A nők jogainak védelmét és előmozdítását szolgáló mechanizmusok és struktúrák végrehajtása és megerősítése. · A családjogi törvény érdekelt felek általi alkalmazásának megerősítésére vonatkozó mechanizmusok és eszközök további kialakítása, a bíráknak a családjogi törvény elveivel és céljaival kapcsolatos tájékoztatására és képzésére irányuló erőfeszítések folytatása, valamint a családjogi bíróságok megfelelő humán és anyagi erőforrásokkal való megerősítése. · Családi szolidaritási alap felállítása és működtetése. · A nőkkel szembeni erőszak elleni küzdelemre vonatkozó jogszabályi keret véglegesítése (a büntetőjogi reform és a nők elleni erőszakról szóló törvény elfogadása keretében). · A munka törvénykönyvében előírt esélyegyenlőségi intézkedések alkalmazásának megerősítése. 2.7 A gyermekek és a veszélyeztetett személyek, különösen a fogyatékkal élők jogainak előmozdítása A gyermekek és a fogyatékkal élők jogai védelmének biztosítása a nemzetközi szabványokkal összhangban · Azon ellenőrzési mechanizmusok megerősítése, amelyek a 15 év alatti gyermekek általi munkavégzés – a munka törvénykönyvében foglalt – tilalmának hatékony alkalmazására vonatkoznak, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) 182. és 138. sz. egyezményeivel összhangban. · A háztartási alkalmazottak foglalkoztatási és munkafeltételeiről szóló törvény elfogadása és végrehajtása. · A hátrányos helyzetűek egészségügyi rendszerének (RAMED) általános alkalmazása. · A fogyatékkal élők jogairól szóló törvény elfogadása és végrehajtása. · A családok és a gyermekek konzultatív tanácsa, valamint az ifjúsági és civil társadalmi konzultatív tanács felállítása. 2.8 Együttműködés Marokkó, az Európai Unió és az Európa Tanács között Együttműködés kialakítása Marokkó és az Európa Tanács között, különösen az Európa Tanács szakterületei tekintetében, valamint szinergiák feltérképezése az említett együttműködés és a Marokkó–EU partnerség keretében folytatott kezdeményezések között. · Együttműködés kezdeményezése Marokkó emberi jogi biztosa és az Európa Tanács emberi jogi biztosa között az emberi jogok előmozdítása terén. · Marokkó fokozatos csatlakozása az Európa Tanács alapvető jogok védelmére vonatkozó azon egyezményeihez, amelyek nyitva állnak a nem Európa Tanács tagországok számára, az Európa Tanács csatlakozási eljárásaival összhangban, különösen a következő egyezmények tekintetében: – a számítástechnikai bűnözésről szóló egyezmény, valamint az ahhoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyv, – az emberkereskedelem elleni fellépésről szóló egyezmény, – a gyermekek jogainak gyakorlásáról szóló egyezmény, – a gyermekek szexuális kizsákmányolással és szexuális zaklatással szembeni védelméről szóló egyezmény, – a pénzmosásról, a bűncselekményből származó jövedelmek felkutatásáról, lefoglalásáról és elkobzásáról, valamint a terrorizmus finanszírozásáról szóló egyezmény, – a korrupció elleni küzdelemről szóló egyezmények, valamint az azokhoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyv, – a terrorizmus megelőzéséről szóló egyezmény, – a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezmény és az ahhoz csatolt második kiegészítő jegyzőkönyv, – a kínzás és más kegyetlen, embertelen, vagy megalázó bánásmód és büntetés megelőzéséről szóló egyezmény, – egyezmény az egyének védelméről a személyes adatok gépi feldolgozása során, – az audiovizuális kommunikációval kapcsolatos egyezmények, valamint annak támogatása, hogy Marokkó csatlakozzon az Európai Audiovizuális Megfigyelő Intézethez. · A háromoldalú együttműködési program végrehajtása. · Az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése által adott „partner a demokráciáért” státusz további végrehajtása. · A Marokkó területi egységei és az Európa Tanács Helyi és Regionális Hatóságok Kongresszusa közötti együttműködési kezdeményezések ösztönzése. · Az Európa Tanács Joggal a Demokráciáért Bizottsága („Velencei Bizottság”) – amelynek Marokkó 2007 óta tagja – szakértelmének hasznosítása Marokkó részéről. · Az emberi jogokkal kapcsolatos marokkói jogszabályok összehangolása az Európa Tanács vonatkozó jogi keretével. 2.9 A korrupció elleni küzdelem Együttműködés a korrupció elleni küzdelem terén · A korrupció megelőzésére és a korrupció elleni küzdelemre vonatkozó ENSZ egyezmény és más vonatkozó eszközök végrehajtása. · Az OECD-vel való további együttműködés a korrupció megelőzése és a korrupció elleni küzdelem terén. · A korrupció megelőzésére és a korrupció elleni küzdelemre vonatkozó marokkói jogszabályok további naprakésszé tétele és harmonizációja. · A korrupció megelőzésére és a korrupció elleni küzdelemre vonatkozó nemzeti stratégia cselekvési tervének végrehajtása. · A korrupció megelőzését és a korrupció elleni küzdelmet szolgáló szakpolitikák objektív értékelésére vonatkozó állami kapacitások megerősítése. · A korrupciós kockázat feltérképezése kettős – regionális és ágazati – megközelítés alapján. · A közigazgatási eljárások átláthatóságának, egyszerűsítésének és dematerializációjának fokozása, valamint az e-kormányzati célkitűzések végrehajtása. · A vizsgálati, ellenőrzési, nyomonkövetési és elszámoltatási intézmények megerősítése, többek között a célból, hogy biztosítsák az intézmények döntéseinek átláthatóságát és az intézményközi kapcsolatok és koordináció kiépítését. · Az etikai és átláthatósági szabályok megerősítése az államháztartás/közpénzek kezelése, a közszolgáltatások átruházott irányítása, a közbeszerzés és annak végrehajtása során. · A feddhetetlenség biztosításért és a korrupció elleni küzdelemért felelős nemzeti hivatal felállítása és szerepének, függetlenségének és kapacitásainak megszilárdítása. · A civil társadalom részvételének növelése a korrupció megelőzése terén. · Korrupcióellenes jogi segítségnyújtási központok létrehozásának elősegítése. · A pénzügyi közigazgatási bíróságok – köztük a Számvevőszék – megerősítése. · A korrupció áldozatai és tanúi védelméről szóló törvény alkalmazása. A „Közös értékeken alapuló térség felé” című szakasz valamennyi célkitűzésének közös megvalósítása érdekében Marokkó folytatja arra irányuló erőfeszítéseit, hogy valamennyi érintett fél és nemzeti részes fél figyelmét felkelti az Európa Tanács emberi jogokról szóló európai egyezményében, az Európai Unió Alapjogi Chartájában, az Európa Tanács részleges megállapodásaiban, valamint a vonatkozó uniós irányelvekben meghatározott elvek és értékek alkalmazása iránt. Az e vonatkozásban figyelembe veendő európai jogszabályok indikatív listája e dokumentum mellékletében található (lásd az I. mellékletet). A tudatosság növelésére irányuló erőfeszítés a nemzeti jogalkotót is érinti, és ennek megfelelően figyelembe kell vennie ezen értékeket és elveket a nemzeti jogszabályok megalkotása során. 3. Együttműködés az igazságügy és a biztonság területén 3.1 Igazságügyi együttműködés polgári és büntetőügyekben Jogszabályok elfogadása az államok közötti igazságügyi együttműködés terén · A legfontosabb nemzetközi egyezmények végrehajtása, például: – a polgári és kereskedelmi ügyekben keletkezett bírósági és bíróságon kívüli iratok külföldön történő kézbesítéséről szóló, 1965. évi hágai egyezmény, – a polgári és kereskedelmi ügyekben külföldön történő bizonyításfelvételről szóló, 1970. évi hágai egyezmény, – a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi hágai egyezmény, – a szülői felelősséggel és a gyermekek védelmét szolgáló intézkedésekkel kapcsolatos együttműködésről, valamint az ilyen ügyekre irányadó joghatóságról, alkalmazandó jogról, elismerésről és végrehajtásról szóló, 1996. évi hágai egyezmény. · A gyermekek nemzetközi védelmével és a családjogi kérdésekkel kapcsolatos párbeszéd ösztönzése, Marokkó részvétele a határokon átnyúló családjogi kérdésekről szóló igazságügyi konferencián, a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia által indított „máltai folyamat” keretében. · Gyakorlati megoldások a gyermekfelügyelettel és különösen a gyermekrablással kapcsolatos konfliktusok megelőzésére, kezelésére és megoldására. · Együttműködési megállapodás megkötése Marokkó és az Európai Igazságügyi Együttműködési Egység (EUROJUST) között, figyelembe véve a személyes adatok védelmére vonatkozó követelményeket. 3.2 Rendőrségi együttműködés A Marokkó és a tagállamok rendőri szervei közötti együttműködés további fejlesztése · A rendőrségi együttműködés elősegítése a bevált gyakorlatok megosztása terén. · Stratégiai együttműködési megállapodás megkötése az illetékes marokkói hatóságok és az Európai Rendőrségi Hivatal (EUROPOL) között. · Együttműködési megállapodás megkötése Marokkó és az Európai Rendőrakadémia (CEPOL) között, valamint Marokkó részvétele a CEPOL képzési programjaiban. · A bűnözés elleni küzdelemre szakosodott felsőoktatási intézmény létrehozása. 3.3 Együttműködés a terrorizmus elleni küzdelem terén A terrorizmus megelőzésére és a terrorizmus elleni küzdelemre irányuló együttműködés további fejlesztése és megerősítése · Az együttműködés fokozása a terrorizmus megelőzése és a terrorizmus elleni küzdelem terén, a megelőzés, a hírszerzés, valamint az igazságügyi és rendőrségi együttműködés vonatkozásában. · Az 1373/01., 1988/11. és 1989/11. sz. ENSZ BT-határozatok további végrehajtása és valamennyi vonatkozó nemzetközi egyezmény és jegyzőkönyv megerősítése. · Az együttműködés folytatása a terrorizmus-munkacsoport (COTER) keretében. · A terrorizmusellenes jogszabályok végrehajtása – ideértve a terrorizmus megelőzésére és a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó jogszabályokat – az emberi jogok tiszteletben tartásának biztosításával. 3.4 Együttműködés a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén A szervezett bűnözés elleni küzdelemre vonatkozó nemzetközi eszközök megerősítése és végrehajtása · Az Egyesült Nemzetek keretében létrejött, a nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezmény, valamint a migránsok szárazföldön, légi úton és tengeren történő csempészete elleni jegyzőkönyv, a tűzfegyverek, részeik, alkotóelemeik és a lőszerek tiltott gyártásáról és kereskedelméről szóló kiegészítő jegyzőkönyv, és az emberkereskedelem, különösen a nőkkel és gyermekekkel való kereskedelem megelőzéséről, visszaszorításáról és büntetéséről szóló kiegészítő jegyzőkönyv végrehajtása. · Jogszabályok kidolgozása a vonatkozó nemzetközi szabványokkal és jogi eszközökkel összhangban. · Jogszabályok kidolgozása az emberkereskedelem megelőzéséről, az emberkereskedelem elleni küzdelemről, a nemzetközi szabványokkal és eszközökkel összhangban. · A legkiszolgáltatottabb helyzetben lévő csoportokra (nők és gyermekek) irányuló kezdeményezések fokozása. · Képzés nyújtása a szervezett bűnözés megelőzésével és az ellene folytatott küzdelemmel kapcsolatos mechanizmusokról, beleértve az emberkereskedelmet, valamint annak áldozatainak azonosítását, védelmét és segítését. · A bűncselekmények jellegének, az embercsempészet módszereinek, valamint az emberkereskedelem és a kizsákmányolás típusainak elemzésére szolgáló eszközök kifejlesztése. · Az információk és bevált gyakorlatok cseréje a számítástechnikai bűnözés megelőzése és az ellene folytatott küzdelem terén. Módszerek kidolgozása az emberkereskedelem elleni küzdelem terén · A toborzókra, a migránsokat szállító és elrejtő személyekre, a kizsákmányolókra, más közvetítőkre, az érintettekre és a migrációból hasznot húzókra vonatkozó átfogó stratégia megerősítése. · Speciális képzések indítása a bírák, a rendőrség és a határőrségi alkalmazottak részére. 3.5 A kábítószerek terjedése és a kábítószer-kereskedelem megelőzése és az ellene folytatott küzdelem A kábítószer-kereskedelem elleni küzdelem – nevezetesen a kábítószerek továbbítása és exportja, valamint a kábítószer-függőség elleni küzdelem – fokozása a megelőzés révén, különösen a nemzeti kábítószer-ellenes stratégia különböző elemeinek végrehajtása keretében · A nemzeti kábítószer-ellenes stratégia megerősítése, beleértve a kábítószerek iránti kereslet és a kínálat csökkentésére, a megelőzésre és a régiók fejlesztésére irányuló intézkedéseket. · A kábítószerek terjedésének megelőzésével és a kábítószer-ellenes küzdelemmel kapcsolatos párbeszéd folytatása. · A Kábítószer és Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjával (EMCDDA) közös együttműködési intézkedések kezdeményezése, különösen a kábítószer és kábítószer-függőség nemzeti megfigyelőközpontjának műveletei tekintetében. · Az ellátásról és a kezelésről szóló speciális képzések indítása a törvényt alkalmazó ügynökségek és alkalmazottak (különösen a rendőrség) számára. · A nemzeti kábítószer-ellenes bizottság kapacitásainak fokozása. · Együttműködés a cannabis termesztésének megszüntetésére irányuló folyamat folytatása, valamint alternatív fejlesztési programok végrehajtása keretében. · A kábítószer-függőség megelőzésére, a kábítószerfüggők kezelésére és rehabilitációjára irányuló programok kidolgozása Marokkó részéről, többek között az Európa Tanács illetékes szerveivel való együttműködés keretében. · A kábítószer-függők egészségügyi és szociális ellátását biztosító speciális struktúrák megerősítése. · Együttműködés a vegyi prekurzorok és a kábítószerek előállítására használt más anyagok eltulajdonítására vonatkozó szabványok kidolgozása céljából. 3.6 A pénzmosás és a gazdasági és pénzügyi bűncselekmények A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni erőfeszítések és együttműködés megerősítése · A társulási megállapodás 61. cikkének végrehajtása. · A jogszabályokról, a gyakorlatokról, az európai tipológiákról és a nemzetközi eszközökről (különösen a Pénzügyi Akció Munkacsoport ajánlásai a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozásának megakadályozása és az ellene folytatott küzdelem terén) szóló információk cseréje. · A jogszabályi és szabályozási keret fejlesztésének folytatása a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozásának megakadályozása és az ellene folytatott küzdelem terén a Pénzügyi Akció Munkacsoport elveivel és ajánlásaival összhangban. · A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozásának megakadályozása és az ellene folytatott küzdelem nemzeti rendszerének megerősítése. · Az információcsere megerősítése a pénzügyi hírszerző egységek „Financial Intelligence Unit (FIU)” európai rendszerei és a marokkói rendszer között, nevezetesen az Egmont-csoport keretében. · Képzési program kidolgozása a bírák, ügyészek és a rendőri erők, valamint egyéb a kérdésben érintett igazgatási szervek számára. · A marokkói pénzügyi hírszerző egység kapacitásainak megerősítése, valamint megelőző szerepének megszilárdítása. · Felvilágosító kampányok folytatása az adóalanyok számára. · Az adóalanyok ellenőrzésére és felügyeletére vonatkozó eljárások kidolgozása. 3.7 Határigazgatás, a személyek mobilitása és a migrációs politika, a nemzetközi védelem és menekültügy Párbeszéd folytatása a migrációról, a mobilitásról és a biztonságról, amelynek célja: · a jogszerű migráció jobb szervezése, · a migráció fejlődésre gyakorolt pozitív hatásának maximalizálása, · az illegális migráció és az emberkereskedelem elleni hatékony küzdelem, beleértve a visszafogadás területén folyatott együttműködést és a jobb határellenőrzést, · a nemzetközi védelem elősegítése és a menekültügyi politika megerősítése, · a migránsok jogainak előmozdítása és tisztelete, beleértve az Európai Unióban tartózkodó marokkói állampolgárokat, valamint a Marokkóban tartózkodó harmadik országbeli állampolgárokat, · az Európai Unióba visszatérő marokkói legális migránsok integrációja, valamint a származási országukba visszatérő marokkóiak társadalmi és munkaerő-piaci visszailleszkedése érdekében tett kezdeményezések elősegítése. A párbeszéd célja egy mobilitási partnerség megkötése, amelynek keretében a felek a migrációval, mobilitással és biztonsággal kapcsolatos számos kezdeményezésről megállapodnak és azokat végrehajtják. A párbeszéd folyamán azonosított intézkedések magukban foglalnák többek között a migráció legális csatornáihoz való fokozott hozzáférést, a vízumkönnyítést (többek között az Uniós Vízumkódexben rejlő lehetőségek kiaknázásával), a származási országba történő visszafogadást, valamint az önkéntes visszatérés esetén a társadalmi és munkaerő-piaci visszailleszkedést. A mobilitási partnerség célja, hogy – a migrációval és a mobilitással kapcsolatos általános megközelítéssel, valamint Marokkó migrációs politikájával összhangban – politikai párbeszéden és együttműködésen alapuló, hosszú távú együttműködési keretet biztosítson, amely a Marokkó és az EU között fennálló kapcsolatokra épülve idővel tovább fog fejlődni. A nemzetközi védelem és a menekültügyi politika fejlődése a következők révén: · A marokkói jogszabályi és intézményi keretek megerősítése a menedékjog területén a nemzetközi normákkal és a marokkói alkotmány rendelkezéseivel összhangban. · Az 1951. évi genfi egyezményben és 1967. évi jegyzőkönyvében foglalt elvek megvalósításának folytatása, különösen az alábbiak tekintetében: a nemzetközi védelemre szoruló migránsok azonosításának módja, a visszaküldés tilalma elvének alkalmazása, a menekültstátusz megszerzésének következményei. · A migráció területét érintő közpolitikák megerősítése, figyelembe véve a nemzetközi védelemre vonatkozó igényeket, valamint annak szükségességét, hogy tartós védelmi megoldásokat kínáljanak a menekültek számára, lehetővé téve integrációjukat is. · Az együttműködés folytatása az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságával (UNHCR) marokkói megbízatásának végrehajtása keretében, valamint a menekültügyi eljárások egészének kezeléséért felelős nemzeti szervezetek kialakítása. 3.8 A személyes adatok védelme A személyes adatok védelme magas szintjének biztosítása az információs társadalom alkalmazásainak fejlesztése, a nyilvános adatbázisok és az elektronikus adatcsere keretében · Az együttműködés fokozása a személyes adatok védelmének ellenőrzéséért felelős nemzeti bizottság és a személyes adatok védelmének ellenőrzéséért felelős hasonló európai szervek között. · A személyes adatok védelme az elektronikus kereskedelem során (elektronikus aláírás, a domainnevek kezelése). 4. A népek közötti közeledés 4.1 Parlamenti együttműködés · Az EU–Marokkó parlamenti vegyes bizottság tevékenységének erősítése. · A Parlament technikai, szervezeti és jogalkotói kapacitásának megerősítése. · Együttműködés a marokkói parlament és az Európai Parlament között a Marokkó és az EU közötti partnerség megerősítése érdekében, nevezetesen a jelen cselekvési terv végrehajtásával. 4.2 Az információcsere és konzultáció hálózatainak ösztönzése a civil társadalom szereplői között és új szereplők bevonása · A szervezeti és igazgatási kapacitások erősítése és a marokkói civil társadalom egyesületeinek támogatása. · A marokkói és európai NGO-k közötti kapcsolatok ösztönzése. · A civil társadalom, különösen az egyesületek és az ifjúsági központok hozzáférésének megkönnyítése az új információs és kommunikációs technológiákhoz. · A regionális fejlesztési ügynökségek szerepének erősítése az együttműködési programok végrehajtásában, valamint a tapasztalatcsere és a civil társadalom szereplői kapacitásainak fejlesztése terén. · Megerősített párbeszéd megteremtése az EU (beleértve az Európai Unió Alapjogi Ügynökségét) és Marokkóban az Emberi Jogok Nemzeti Bizottsága között. 4.3 A kapcsolatok strukturálása a marokkói területi egységek és az EU, így a Régiók Bizottsága között · A marokkói és európai helyhatóságok közötti kapcsolatok erősítése a Helyi és Regionális Önkormányzatok Euromediterrán Közgyűlése (ARLEM) keretében. · Együttműködési projektek helyhatóságok általi kidolgozásának elősegítése, nevezetesen a fejlesztési ügynökségek révén. · A többszintű kormányzás, valamint a különböző intézményi szintek együttműködésének előmozdítása. · A helyhatóságok megerősítése, valamint modernizációs és képzési programok létrehozása a helyi és regionális önkormányzatok számára. 4.4 Együttműködés a marokkói gazdasági és szociális tanács, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság között A kapcsolatok erősítése és strukturált együttműködés előmozdítása a marokkói gazdasági és szociális tanács, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság között · Strukturált együttműködés és rendszeres párbeszéd megteremtése a két intézmény között. · A szociális párbeszéd előmozdítása a szociális partnerek és a marokkói civil társadalmi szervezetek között, valamint az uniós szervezetekkel. · Információcsere, kiadványok és adatbázisok, amelyek hozzájárulnak a tevékenységek tökéletesítéséhez és a két intézmény keretében folytatott megbeszélések gazdagításához. · Közös érdekű kérdésekről szóló közös konferenciák megtartása. 4.5 Együttműködés az Ombudsmanok Hivatala és az európai ombudsman között Strukturált együttműködés és rendszeres párbeszéd megteremtése a két intézmény között · A szakértelem erősítése a közvetítés területén. · A tárgyalások alatti egyezményre vonatkozó cselekvési program kidolgozása, amely a következőkre terjed ki: – Mechanizmusok az állampolgárok közigazgatással szembeni jogainak erősítésére – Mechanizmusok a közszféra erkölcsének javítására – Mechanizmusok az emberi jogok kultúrájának és a jó közigazgatás elveinek terjesztésére · A két intézmény tevékenységeinek összehangolása nemzetközi szervezetek keretében. 4.6 Kulturális együttműködés · Az UNESCO kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló 2005. évi egyezménye ratifikációs folyamatának lezárása és végrehajtása. · A kulturális együttműködés fokozása a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítása érdekében. · A nemzetközi fórumok, mint az UNESCO keretében folytatott munka a kulturális sokszínűség előmozdítása és védelme érdekében. · A történelmi és kulturális örökség megőrzésének és értékei kiemelésének területén folytatott párbeszéd és együttműködés és a kulturális iparágak fejlesztésének előmozdítása. · Marokkó részvételének intenzívebbé tétele a mediterrán térség kulturális együttműködési programjaiban (Euromed Heritage és Euromed Audiovisuel), bevonva azokba az érintett marokkói intézményeket, mint az audiovizuális hírközlésért felelős főhatóság (HACA), az Amazigh Kultúra Királyi Intézete (IRCAM), valamint a külföldi marokkói közösség tanácsa (CCME) stb. · A kulturális ágazat (állami és magán) igazgatásának korszerűsítése és fejlesztése. · Marokkó szerepének növelése a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítása terén a kulturális iparágak erősítése révén, az olyan audiovizuális tartalmak gyártásának és terjesztésének fokozása érdekében, amelyek különösen tükrözik az Európai Unióval közös értékeket és célokat. · Együttműködés az Európa Tanács Észak-Dél Központjával. · Együttműködés a marokkói Civilizációk Szövetségéért Nemzeti Terv átdolgozása vonatkozásában. B. KÖZÖS GAZDASÁGI TÉRSÉG FELÉ 5. Gazdasági és szociális reformok 5.1 Makrogazdasági keret A makrogazdasági teljesítmény javítása, valamint a növekedés, foglalkoztatás és fejlődés előmozdítása érdekében tett előrelépés megszilárdítása · A stabil makrogazdasági keret megszilárdításának folytatása, beleértve a folyó fizetési mérleg fenntartható helyzete és a külkereskedelem fejlesztése által. · Prudens költségvetési politika folytatása a középtávú költségvetési konszolidáció céljából az államháztartás stabilitásának és fenntarthatóságának biztosítása érdekében. · Az államadósság csökkentésére irányuló politika folytatása. · A központ bank műveleti képességeinek erősítése a bankrendszer felügyeletére és az infláció kezelésére vonatkozó politika végrehajtásában. · A pénzügyi irányítás rendszerének erősítése, különösen a szakértelem cseréje révén. · A gazdasági növekedés forrásainak diverzifikálása. · A közigazgatási reform folytatása. · Az energia és bizonyos élelmiszerek ártámogatására vonatkozó rendszer megreformálására irányuló erőfeszítések folytatása annak érdekében, hogy az csökkentse a költségvetési terheket és biztosítsa az államháztartás fenntarthatóságát annak köszönhetően, hogy az jól célzottan az alacsony jövedelműek javára történik. 5.2 Adópolitika A nemzetközi és európai normáknak megfelelő adópolitika és adóügyi igazgatás kialakításának folytatása Az államháztartási bevételek szintjének biztosítása és az adórendszer méltányosságának növelése · Az eltérési rendszerek konszolidációjának folytatása és új mentességek létrehozásának korlátozása. · Az adóalap kiszélesítése. · A HÉA reformjának folytatása egyszerűsítve és javítva ennek az adónak a gazdasági semlegességét. · A jövedelemadó reformjának folytatása. · Az adózási morál javítása és a feketegazdaság fokozatos adóztatás alá vonása. Az adóügyi igazgatás korszerűsítése. · Az Adóügyi Igazgatóság által nyújtott szolgáltatások számítógépesítésének folytatása. · Az adórendszer egyszerűsítésének folytatása, különösen az adóbevallások határidejének, valamint a jogorvoslatok vagy szankciók határidejének harmonizációja. · Az adóellenőrzés eredményességének és hatékonyságának javítása, különösen az olyan új megközelítésekre alapozva, mint a kockázat és a megcélzott kör összekapcsolásának megközelítése és az adóügyi igazgatóság megismertetése az auditellenőrzés automatikus programozás módszerével. · A belső ellenőrzési rendszerek javítása : döntések nyomon követhetősége ; az irányításra vonatkozó belső eljárások; az irányítás auditja és kontrollja ; a teljesítménymutatók nyomon követésének eszköze ; eredménytábla stb. · Általánosságban a szolgáltatás minőségének, különösen pedig a ügyfélszolgálat javítása. Az adóügyi együttműködés és a fokozatos konvergencia az európai rendszer felé a társasági adózás területén · A felelős adóügyi irányítás elveinek végrehajtásáról szóló párbeszéd folytatása és elmélyítése, beleértve az Európai Unió társasági adózásra vonatkozó magatartási kódexét. · Az Euromediterrán Vállalkozások Chartájának végrehajtása abban az adózási dimenziójában, amely a beruházásoknak kedvez. · Az adóügyi főigazgatóság munkatársainak képzése. 5.3 Közpénzek kezelése és ennek ellenőrzése A közkiadások programozásának, igazgatásának, végrehajtásának és kontrolljának szabályozására vonatkozó átláthatóság, hatékonyság és eredményesség növelése A közpénzekkel való ésszerű gazdálkodás megvalósításának folytatása · A költségvetésről szóló, előkészítés alatt álló új alapvető törvény elfogadása, amely a következő elveket hozza létre : – több évre szóló programozás, – teljesítményközpontú irányítás, – a költségvetés átláthatósága a programokra összpontosító költségvetési szerkezet átdolgozásával, – költségvetési fenntarthatóság új szabályok bevezetésével, – a Parlament nagyobb és egyértelműbb szerepe a költségvetési eljárásban. Az állami számviteli rendszer modernizációjának folytatása, fokozatosan bevezetve az eredményszemléletű rendszert. · A közkiadások kezelésére szolgáló információs rendszer teljes körű kiépítése. · A közigazgatás, különösen a decentralizált közigazgatási szervek és a költségvetési gazdálkodásért felelős szervezetek kapacitásainak megerősítése. · A helyi közpénzek kezelésére szolgáló rendszer korszerűsítése. A közkiadások belső kontrollrendszerének korszerűsítése · A közkiadások szabályszerűségének és teljesítményének auditjáért és kontrolljáért felelős igazgatási kapacitások (Általános Pénzügyi Felügyelet/IGF, Minisztériumok Felügyelete/IGM, a Helyhatóságok Felügyelete/IGAT) megerősítésének folytatása. · A nemzetközi normákhoz és módszertanhoz (Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége/IFAC, Belső Ellenőrök Intézete/IIA, Legfőbb Ellenőrző Intézmények Nemzetközi Szervezete/INTOSAI), valamint az állami bevételek és kiadások kontrollja és auditja terén az Európai Unió bevált gyakorlataihoz való fokozatos közelítés folytatása. · A vezetés (engedélyezésre jogosult tisztviselők), ellenőrök és a számvitelért felelős tisztviselők felelősségéről szóló jogszabályok végrehajtása. · Az állami vállalatok állami pénzügyi kontrolljával kapcsolatos jogszabályok hatékonyabb végrehajtására vonatkozó kapacitások megerősítése. · Tapasztalatcsere az államháztartás kontrolljáért és auditjáért felelős marokkói intézmények és a megfelelő európai intézmények között. A közkiadások külső kontrollrendszerének megerősítése · A nemzeti számvevőszék kapacitásainak megerősítése. · A marokkói számvevőszék és az uniós tagállamok külső ellenőrzésért felelős intézményei közötti tapasztalatcsere. · A költségvetési demokrácia megerősítése a parlament hatásköreinek és elemzőkapacitásának megerősítésével az éves költségvetési törvények elfogadása és végrehajtása szakaszaiban. 5.4 A marokkói gazdaság versenyképességét célzó strukturális reformok Strukturális reform és előrehaladás egy működő és versenyképes piacgazdaság felé · A reformok folytatása az üzleti környezet javítása érdekében, beleértve a Befektetési Chartáról és a fizikai infrastruktúrákról szóló folyamatban lévő munkát, a beruházások támogatása, a versenyképesség növelése és a foglalkoztatás fejlesztése érdekében. · Gyors információs és konzultációs mechanizmus megteremtése a kereskedelemre és a beruházásokra hatást gyakorló intézkedések területén. · Az integrált ipari platformok és kereskedelmi tevékenységi területek programtervének végrehajtása az ipari kibontakozás nemzeti paktuma, valamint a kereskedelemre és forgalmazásra vonatkozó Rawaj terv keretében. · A rendelkezésre bocsátható ipari és kereskedelmi területek kínálatának javítása. · Az olyan intézkedések végrehajtásának folytatása, amelyek célja a termelékenység növelése és a munkaerő képzése a növekedő, különösen az ipari fejlődés nemzeti paktumában tervbe vett gazdasági szektorokban (aeronautika, autógyártás, elektronika, offshore kihelyezés, agrár-élelmiszeripar és textilipar). · A stratégiai és kereskedelmi tanulmányok kidolgozása, amelyek lehetővé teszik az ipari ágazatok és új üzleti tevékenységi területek fejlődését. 5.5 Foglalkoztatás (beleértve az alapvető szociális jogokat és az alapvető munkaügyi normákat) és szociálpolitika A párbeszéd és együttműködés erősítése a foglalkoztatás, a szociálpolitika és a nemek közötti egyenlőség területén A nemek közötti egyenlőség előmozdítása · A nemek közötti egyenlőség aktív előmozdítása minden szinten (foglalkoztatás, oktatás, képzés, vállalkozás és döntéshozatal). · Az esélyegyenlőség politika és a nemi sztereotípiák elleni küzdelem politikájának folytatása. · A várandós nők munkahelyi védelmének megerősítése. Az alapvető szociális jogok és az alapvető munkaügyi normák megerősítése · Kedvező feltételek megteremtése az egyesülési szabadság és a szervezkedési jog védelméről szóló 87. sz. ILO-egyezmény ratifikációjához. · A 29., 87., 98., 100., 105., 111., 138. és a 182. sz. ILO-egyezmények jogi rendelkezéseinek végrehajtása és tényleges alkalmazása ellenőrzésének megerősítése. · A munkaügyi jogszabályok rendelkezéseinek alkalmazására vonatkozó ellenőrzési mechanizmusok megerősítése, beleértve a gyermekmunkát szabályozó rendelkezéseket. · A sztrájkjog gyakorlására vonatkozó alapvető törvény elfogadását célzó tárgyalások folytatása a gazdasági és szociális partnerekkel. · A szociális párbeszéd megfelelő és független struktúráinak megerősítése (kétoldalú és háromoldalú), beleértve a szociális partnerek kapacitásait. · A vállalati társadalmi felelősségvállalás és az ENSZ globális megállapodását, az ILO multinacionális vállalatokról és szociálpolitikáról szóló háromoldalú nyilatkozatát, valamint az OECD-nek a területtel kapcsolatos gyakorlatait tiszteletben tartó üzleti gyakorlatok kialakításának előmozdítása. · A munkahelyi egészség, higiéné és a biztonság javítására és felügyeletére szolgáló rendszer erősítése, beleértve a témával kapcsolatos képzéseket, az elővigyázatosság elvének intézményesítése, a veszélyes és mérgező anyagok kezelésével kapcsolatos foglalkozási kockázatok megelőzése, valamint a bevált gyakorlatok és elemzések cseréje ezen a területen a balesetek és foglalkozási megbetegedések csökkentése érdekében. · A nemzeti jogszabályok közelítése az alábbiakra vonatkozó európai irányelvekbe foglalt általános elvekhez: a foglalkozási kockázatok megelőzése, a biztonság és az egészség védelme, a kockázatok és balesetek tényezőinek kiküszöbölése, tájékoztatás, konzultáció, a munkavállalók és képviselőik kiegyensúlyozott részvétele és képzése[2], valamint azok alkalmazásának a munkakörülményekkel foglalkozó nemzeti intézmény általi figyelemmel kísérése. · A munkahelyi balesetekkel kapcsolatos valamennyi statisztika rögzítésére, valamint átlátható és koherens kezelésére vonatkozó módszerek erősítése. A foglalkoztatással, a foglalkoztathatósággal és a méltányos munkával kapcsolatos politikák végrehajtása a foglalkoztatás fejlesztése és a munkanélküliség elleni küzdelem érdekében. A produktív és méltányos foglalkoztatáshoz való hozzáférés elősegítése a formális gazdaság keretében · A foglalkoztatással, a foglalkoztathatósággal és a méltányos munkával kapcsolatos politikák fejlesztése Marokkóban, figyelembe véve az európai foglalkoztatási stratégia iránymutatásait, valamint a 2008 novemberében Marrakeshben a foglalkoztatásról szóló euromediterrán miniszteri konferencián meghatározott cselekvési keretet, a társadalmi igazságosság és méltányosság elveivel összhangban, különösen: – a lakosság munkaerő-piaci részvételének növelése a formális termelő ágazatban, a nők részvételének és a független munkavállalók arányának növelése az aktív foglalkoztatott népesség körében , – a szakmai képzések fejlesztése (nevezetesen a tanulószerződéses gyakorlati képzés és duális képzés) különösen a fiatalok javára a foglalkoztathatóságuk javítása érdekében , – a képesítések jobb hozzáigazítása a munkaerő-piaci igényekhez, különösen a fiatalok és nők integrációjának megkönnyítése a termelékeny és hivatalosan bejelentett foglalkoztatás területén, – a munkahelyteremtés előmozdítását célzó intézkedések értékelésére és ellenőrzésére vonatkozó rendszer végrehajtása, annak érdekében, hogy növeljék azok hatékonyságát, valamint hogy az említett intézkedések jobban megfeleljenek a munkaerőpiaci igényeknek. a marokkói Országos Foglalkoztatási és Szakképzési Hivatal (ANAPEC) kapacitásainak erősítése, – a méltányos munka integrált programjának végrehajtása, miután Marokkó és az ILO elfogadta azt, valamint célkitűzéseinek és mutatóinak nyomon követése. A szociális védelemmel és a társadalmi befogadással kapcsolatos politikákra vonatkozó általános rendszer elfogadásának és alkalmazásának előmozdítása · A munkahely elvesztésekor folyósítandó járadék rendszerének elfogadása és végrehajtása. · Az abszolút vagy relatív szegénységben vagy kiszolgáltatott helyzetben lévő népesség arányának tartós csökkentése iránti erőfeszítés folytatása. · A társadalmi kirekesztés szintjének csökkentését célzó erőfeszítések folytatása (pl. a nyomornegyedekben lakó népesség százalékos aránya). · A szegénység csökkentésére és a társadalmi kohézió javítására irányuló marokkói célkitűzések megvalósítása érdekében folytatott együttműködés folytatása. · Az aktív társadalmi befogadás biztosítása mindenki számára, ösztönözve a munkaerő-piaci részvételt, különösen a lakosság legkiszolgáltatottabb helyzetben lévő csoportjai számára. · Konkrét adminisztratív és szabályozó intézkedések bevezetése a fogyatékos személyek társadalmi-munkaügyi integrációja érdekében. · A kötelező betegségbiztosítás kiterjesztése valamennyi társadalmi-foglalkozási kategóriára (különösen az önálló vállalkozók, a szellemi szabadfoglalkozásúak és a hallgatók esetében). · A bevált gyakorlatok cseréje a szociális védelem lefedettségének kiterjesztése és szintjének növelése érdekében, különösen a lakosság legszegényebb rétegeire vonatkozóan. · A szociális védelmi rendszer pénzügyi fenntarthatóságának garantálása. Az egészségügyi ellátás vagy betegbiztosítás kiterjesztése a lakosság egészére (különösképpen a szociálisan hátrányos helyzetű állampolgárokra) a színvonalas egészségügyi alapellátás tekintetében · A háztartások átlagos közvetlen kiadásainak csökkentése (a betegek által viselt költségek), különösen a lakosság szociálisan leghátrányosabb helyzetű csoportjai számára. · A betegbiztosítási vagy egészségügyi ellátási rendszerek közül valamely által ténylegesen lefedett lakosság arányának növelése. Konvergencia: A reformok megvalósítása érdekében az Európai Unió segítséget nyújt Marokkónak ahhoz, hogy a szabályozási konvergencia területén figyelembe vegye a munkahelyi biztonságra és egészségre (a munkahelyi kockázatok megelőzésével kapcsolatos új jogszabályi és szabályozói keret kialakítása), a nemek közötti esélyegyenlőségre, a megkülönböztetés elleni védelemre, a munkajogra vonatkozó uniós irányelveket, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartáját. 5.6 Regionális és helyi fejlesztés · A fejlesztési folyamat megerősítése helyi szinten: – a helyi, különösen a vidéki közigazgatás intézményi és pénzügyi forrásainak megerősítése („Communes 2015”), – a települési fejlesztési tervek általános alkalmazásának biztosítása (kidolgozás, elfogadás, rendszeres felülvizsgálat), – a települések közötti együttműködés elősegítése, – a helyi közigazgatás modernizációja az informatizálás révén, az eljárások számítógépesítése, valamint az állampolgároknak nyújtott szolgáltatások minőségének javítása, – a helyhatóságok, a magánszektor és a nem kormányzati szervezetek közötti partnerségek megerősítése a helyi és regionális jellegű infrastruktúrák és létesítmények megvalósítása és irányítása érdekében, – a helyhatóságok adópotenciáljának mobilizálása. · A régiók közötti és a vidéki/városi területek közötti különbségek csökkentésének felgyorsítása: – a regionális fejlesztési és a különleges területekre (pl.: hegyvidéki övezetek) összpontosító politikák meghatározása és végrehajtása, – a regionális fejlesztési tervek kidolgozása és végrehajtása a 16 régióban, – az alapvető szociális és gazdasági infrastruktúrákhoz való hozzáférés területén lévő különbségek csökkentése, – a regionális és helyi fejlődés szereplői kapacitásainak megerősítése, – az euromediterrán vállalkozási charta végrehajtásának következő közös értékelése (Marokkó, Bizottság) során, valamint a rendelkezésre álló források függvényében, annak felmérése, hogy a chartát az egész országban ismerik és figyelembe veszik-e, beleértve a gazdasági fejlesztési központokon kívüli területeket, és milyen hatást fejt ki a különböző régiókban és a végső kedvezményezettek száma tekintetében, – az együttműködés fokozása Marokkó és az EU között a regionális és határokon átnyúló programokon keresztül, azzal a céllal, hogy csökkentsék a kiegyensúlyozatlanságot a régiók fejlődésében és növeljék azok jólétét. 5.7 Befektetés az emberekbe · Törekvés a Nemzeti Humánfejlesztési Kezdeményezés (INDH) projektjeinek hatékonyságának javítására. · Az INDH-projektek monitoringjának és értékelésének erősítése. · Mikroprojektek támogatása, amelyek munkahelyeket teremtenek és állandó jövedelmet generálnak. · A nők, fiatalok és különleges szükségletekkel rendelkező személyek részvételének erősítése az INDH irányítószerveiben 5.8 Fenntartható fejlődés · A környezetvédelemről és fenntartható fejlődésről szóló nemzeti charta fenntartható fejlődésre vonatkozó elemeinek végrehajtása a kerettörvény véglegesítése révén. · A stratégiai tervezésre vonatkozó struktúrák és eljárások kialakításának folytatása a fenntartható fejlődés területén, valamint a különböző szereplők közötti koordináció biztosítása. 6. Kereskedelem, piac és a szabályozás reformja 6.1 Marokkó és az EU jogi keretének közelítése a következő területeken · Mechanizmus kialakítása a marokkói jogszabályok és az uniós vívmányok közötti különbségek azonosítására a nemzeti konvergencia program kialakításának megkönnyítése érdekében. · A szabályozás közelítése tekintetében kiemelt jelentőségű ágazatok, valamint a szükséges nemzeti források és végrehajtási ütemezés meghatározása. 6.2 Kereskedelemi kapcsolatok, beleértve a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás megkötését Az Euromed ütemterv ajánlásainak és a kiemelt státuszról szóló közös dokumentumnak megfelelően a két fél tárgyalásokat kezd először egy mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás megkötése érdekében, amely idővel egy Közös Gazdasági Térség létrehozásához vezet. A társulási megállapodás II. címében (az áruk szabad mozgása) vállalt kötelezettségek végrehajtása · Az EU-Marokkó társulási megállapodás kereskedelmi fejezetére vonatkozó kérdések végrehajtásának nyomon követése, különösen az áruk exportjára és az importjára vonatkozó valamennyi vámjellegű és nem vámjellegű korlátozás kölcsönös megszüntetése érdekében. · Az árukereskedelem liberalizációjának elmélyítése és folytatása az ágazati politikákkal összhangban. · A mezőgazdasági termékek, a feldolgozott mezőgazdasági termékek, halak és halászati termékek kereskedelmének liberalizálásáról szóló megállapodás végrehajtása és nyomon követése. · Személyi állomány képzése és az igazgatási kapacitás erősítése a nemzetközi kereskedelem területén. Az euromediterrán szabadkereskedelmi térség létrehozásához való hozzájárulás · A szabadkereskedelmi megállapodások végrehajtásának folytatása a mediterrán partnerekkel regionális, régióközi és kétoldalú szinteken. · A kereskedelmi viták rendezésének mechanizmusáról szóló megállapodás alkalmazása és végrehajtása, beleértve a nemzetközi kereskedelemben jártas marokkói választott bírák képzésének támogatását, hogy részt vehessenek a vitarendezési eljárásokban. · Az agadiri megállapodás végrehajtásának nyomon követése a megállapodás által jelenleg lefedett valamennyi területen; a területek számának kiterjesztésére való törekvés, mint például a szolgáltatások és a beruházások belefoglalása, valamint az agadiri megállapodás a térség más országaira történő kiterjesztésének bátorítása. · Az euromediterrán partnerségek erősítésére irányuló kezdeményezések végrehajtása és nevezetesen euromediterrán mechanizmus létrehozása a kereskedelem és beruházás megkönnyítésére, amelynek egyik komponense egy korai információs és konzultációs mechanizmus a kereskedelemre és beruházásokra hatást gyakorló intézkedésekre vonatkozóan. · Az együttműködés és párbeszéd erősítése a piacvédelmi eszközök meghatározásában és használatában. · A szolgáltatások kereskedelmének liberalizációjáról és a letelepedés jogáról szóló folyamatban lévő kétoldalú tárgyalások folytatása. Szabadkereskedelmi megállapodás megkötése · Tárgyalások megkezdése szabadkereskedelmi megállapodás megkötése céljából Marokkó és az EU között, amely hozzájárul piacaik fokozatos integrációjához. · A szabadkereskedelmi megállapodásról szóló tárgyalások a következő ágazatokra terjednek ki (nem teljes lista, figyelembe véve a kiemelt ágazatoknak a jogszabályok közelítése keretében történő kiválasztását): – az ipari termékekre vonatkozó műszaki szabályok, szabványok és megfelelőségértékelés, – közbeszerzések, – tőkemozgások és kifizetések, – a szellemi tulajdonjog védelme, – egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések, – versenypolitika, – vámügyek és a kereskedelmi eljárások egyszerűsítése, – a piacvédelmi eszközökről szóló párbeszéd, – a szolgáltatások kereskedelmének további liberalizációja és a befektetések védelme, – kereskedelem és fenntartható fejlődés, – a szabadkereskedelmi megállapodás keretében a mezőgazdasági termékekre, a feldolgozott mezőgazdasági termékekre, valamint a halászati termékekre vonatkozóan megítélt preferenciális vámengedmények javításával kapcsolatos lehetőségek vizsgálata, figyelembe véve a mezőgazdasági politikát, valamint mindkét fél érintett termékeinek érzékenységét és sajátosságait. 6.3 Az ipari termékek piacra jutásának megkönnyítése 6.3.1 Az ipari termékek szabad mozgása (uniós harmonizált területeken) Az ipari termékek piacra jutásának megkönnyítése. Az ipari termékekre vonatkozó marokkói jogszabályok nemzetközi és európai jogszabályokkal és gyakorlatokkal való harmonizációjának folytatása. · A kiemelt státusz keretében, az alkalmazandó jogszabályok uniós vívmányokkal történő összehangolásának folytatása, valamint annak végrehajtása az infrastruktúra minőségének javítása révén. · A jogszabályok közelítésének folytatása a szabványok, a műszaki szabályok és a megfelelőségértékelés területén, az európai jogi kerettel való fokozatos harmonizáció érdekében horizontális szinten és a kiemelt ágazatokban. · A szabványosításért (IMANOR), akkreditációért (COMAC), a megfelelőségértékelésért, a metrológiáért és a piacfelügyeletért felelős intézmények erősítése, nevezetesen az információk és szakértelem cseréje révén és azoknak az európai és nemzetközi struktúrákba való integrációja révén, beleértve a csatlakozást az európai akkreditálási együttműködésről szóló megállapodáshoz. · Az ipari termékek megfelelőségértékeléséről és elfogadásáról szóló megállapodás megkötése a közös érdekű ágazatokban, amelyekben a jogszabályok és a szabványok azonosak, mint az EU-ban. 6.3.2 A korlátozások megszüntetése (az uniós szinten nem harmonizált területek) Az áruk mozgásának megkönnyítése és az igazgatási együttműködés javítása · A diszkriminatív intézkedések további megelőzésének és annak a lehetőségnek biztosítása, hogy az érdekelt felek felvethetik az azonosított problémákat. · A kereskedelem technikai akadályairól szóló megállapodás keretében létrehozott központi kapcsolattartó pont és információs pont megerősítése az információátadásnak és az együttműködésnek megkönnyítése érdekében, az EU és Marokkó között, valamint a gazdasági szereplőkkel. · A termékek címkézésére, összetételére, gyártására és leírására vonatkozó marokkói jogszabályok elemzésének folytatása az Európai Unióban meglévő általános elvekhez való közelítés érdekében. · A nem vámjellegű akadályok azonosítása és vizsgálata, valamint azok megszüntetésének elősegítése a kereskedelmi eljárások egyszerűsítésére vonatkozó euromediterrán mechanizmuson keresztül. 6.4 Egészségügyi és növény-egészségügyi kérdések Az állat-és növény-egészségügy javítása és az élelmiszer-ipari termékek és a takarmányok egészségbiztonságának biztosítása, valamint a Marokkó és az EU közötti kereskedelem megkönnyítése · Az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések alkalmazásáról szóló WTO-megállapodás (SPS) végrehajtásának, valamint az Állat-egészségügyi Világszervezet, a Nemzetközi Növényvédelmi Egyezmény és az Élelmezési Kódex (Codex Alimentarius) nemzetközi szabványai végrehajtásának folytatása. · A szabályok frissítése az állat-egészségügy, a növény-egészségügy és az élelmiszer és takarmánybiztonság, valamint az állatjólét területén annak érdekében, hogy a védelem szintjét az uniós szabályokhoz közelítsék, beleértve az élő állatok, élelmiszerek, takarmány, halászati termékek stb. higiéniára, azonosításra és nyomonkövethetőségre vonatkozó szabályait. Különösen: – az Európai Unió által 2007-2009-ben finanszírozott ikerintézményi programok keretében kidolgozott és validált törvények és rendeletek elfogadása, – az élelmiszerbiztonságról szóló 28-07 sz. törvény végrehajtási jogszabályainak elfogadása. · Az agrár-élelmiszeripar, beleértve a halászati ágazatokat fejlesztésének ösztönzése, a higiéniai és egészségügyi normák alapján a 28-07 sz. törvénnyel összhangban. · Együttműködés a peszticidek engedélyezésének, az élelmiszerekben és takarmányokban a szermaradványok és szennyező anyagok ellenőrzésének, valamint a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezetek bevezetése elleni védelem területén. · Együttműködés a nemzeti élelmiszerbiztonsági hivatallal (ONSSA) a következők céljából: – a járványos állatbetegségek megelőzésének és felszámolásának javítása, – az új szabályozás végrehajtása az élelmiszer-biztonság területén (28-07 sz. törvény), – a határokon az ellenőrző állomások megfelelőségének biztosítása, – a laboratóriumok fejlesztése tervezett akkreditációjuk céljából. · Az együttműködés folytatása a nemzeti élelmiszerbiztonsági hivatallal, különösen annak céljából, hogy létrehozzanak egy regionalizációs rendszert az állat-egészségügy területén, hogy megkönnyítsék Marokkó kivitelét a Marokkó és az Európai Unió közötti szabad árukereskedelmi megállapodás keretében. · Az együttműködés folytatása az egészségügyi riasztás területén és uniós szabályok szerinti részvétel az élelmiszer- és takarmánybiztonsági riasztási rendszerben. · Marokkó további részvétele a TRACES-rendszerben (Trade Control and Expert System, kereskedelmi ellenőrző és szakértői rendszer). · Együttműködés a nemzeti élelmiszerbiztonsági hivatallal, amelynek célja, hogy létrehozza az agrár-élelmiszeripari létesítmények jóváhagyási rendszerét (állati eredetű élelmiszerek). A rendszer alkalmazásakor a következőket kell figyelembe venni: a) a fogyasztók egészségvédelmének garantálása Marokkóban, b) szolgáljon eszközként az átláthatóság, a kiszámíthatóság, valamint az ellenőrzések iránti bizalom növelése, csakúgy mint a kereskedelem elősegítése érdekében, c) Alapuljon az exportáló országok hivatalos vizsgálati és tanúsítási rendszereinek hatékonyságára vonatkozó értékelésen (inkább, mint konkrét termékeken vagy létesítményeken), az irányelveknek és a nemzetközi normákba foglalt elveknek, valamint különösképpen a Codex Alimentarius CAC/GL 26-1997 normájának megfelelően, d) a nemzeti élelmiszerbiztonsági hivatal forrásainak felhasználása hatékonyságának és eredményességének biztosítása. Konvergencia: E célkitűzés megvalósítása érdekében Marokkó prioritásokat állít fel és szükséges jogszabályokat és rendeleteket fogad el (például az élelmiszer-biztonságra vonatkozó 28-07 sz. törvény végrehajtási jogszabályait, valamint az Európai Unió által 2007‑2009-ben finanszírozott ikerintézményi projekt keretében kidolgozott és validált szövegtervezeteket. Marokkó figyelembe veszi a szabályozási konvergencia területén, az EU támogatásával, a vonatkozó uniós jogszabályokat az állat-és növény-egészségügy területén. 6.5 Mezőgazdaság és halászat Mezőgazdaság Az agrárszektor modernizációja és kapacitásainak erősítése a kereskedelem liberalizációja keretében, valamint a Zöld Marokkó Terv perspektíváival összhangban: · A „szolidáris mezőgazdaság” (a Zöld Marokkó Terv II. pillére), különösen a nehéz és kiszolgáltatott helyzetben lévő régiók kistermelők fejlesztése. A következő kiemelt intézkedések típusai javasoltak a partnerségi programok megerősítésére: – a mediterrán fakultúrák termesztésének előmozdítása a hegyvidéki övezetekben, azzal a céllal, hogy csökkentsék a szegénységet, – a hagyományos helyi termékek fejlesztése a mindkét fél számára előnyös termékekre összpontosítva, – a gazdasági környezet javítása az mezőgazdaságban, nevezetesen a következő területeken: a gépesítés, a marketing, a szolgáltatások a kistermelők számára, a technológia innovációja, a kutatás a termelékenység és a minőség javítása érdekében stb., – a minőségi termelés fejlesztése, beleértve a biotermékeket, – együttműködés a földrajzi árujelzők területén, – a természeti erőforrások és biodiverzitás megőrzése. · A minőségi termelésnek és az árukereskedelem megerősítésének előmozdítása az élelmiszer-ellátási lánc révén. · A marokkói és az európai mezőgazdasági termelők szakmai szervezetei közötti partnerségek létrehozásának megkönnyítése, erősítése és ösztönzése. · Tárgyalások megkezdése a földrajzi árujelzések oltalmáról szóló kétoldalú megállapodás megkötéséről a mezőgazdasági, agráripari és halászati kereskedelem liberalizációjáról szóló megállapodás hatályba lépését követő három hónapon belül. · Marokkó támogatása, hogy rövid távon teljesítse az agrár- és vidékfejlesztésre vonatkozó új európai szomszédsági program (ENPARD) kísérleti projektjeiben való részvétel feltételeit és közép távon lehetővé tegye a részvételét az ENPARD kezdeményezés több évre szóló fejlesztésében. A nem egészségügyi megfelelőség szabályozása és szabványosítása, valamint a mezőgazdasági és halászati termékek helyes gyakorlatairól szóló szabályzat · A jogszabályok közelítése a nem egészségügyi megfelelés szabványosítása és a mezőgazdasági és halászati termékek helyes gyakorlatairól szóló szabályzat területén az európai jogi kerettel való fokozatos harmonizáció céljából. · A mezőgazdasági és halászati termékek fent említett szempontokért felelős intézményeinek erősítése és felügyelete (az exportellenőrzés és -koordináció független hivatala/EACCE, a nemzeti élelmiszerbiztonsági hivatal (ONSSA) és egyebek), nevezetesen az információcsere, valamint az európai és nemzetközi struktúrákba való integrációjuk révén. · A nem egészségügyi megfelelőség szabályozásának és szabványainak alkalmazása területével foglalkozó személyi állomány készségeinek fejlesztése. A kereskedelem megkönnyítése a mezőgazdasági és halászati termékek nem vámjellegű akadályainak megszüntetése révén · Az élelmiszerek címkézésére, összetételére, gyártására, kiszerelésére, valamint a mezőgazdasági és halászati termékek leírására vonatkozó marokkói jogszabályok naprakésszé tétele. · Az EU-ban meglévő általános elvek közelítése a húst tartalmazó, zsírtartalmú termékek címkézésére vonatkozóan stb. A Zöld Marokkó Terv jogszabályi közelítése végrehajtásának javítása a konvergencia célkitűzéseivel összhangban · A mezőgazdasági ágazati politika kapacitásainak erősítése: az EU belső és külső szabályozási keretének, nevezetesen a mezőgazdasági termékek piacaival kapcsolatos közös szervezeteinek, valamint a közös agrárpolitika különböző mechanizmusainak a bemutatása. · A termékek és piacok stratégiai monitoringjának javítása, a mezőgazdaság modernizációjára vonatkozó új politika támogatásához. Halászat A halászati gazdálkodási keret végrehajtása a Halieutis-stratégia tartalmával és célkitűzéseivel és az európai halászati politika halászati erőforrások megőrzésére és fenntartható kiaknázására, valamint közös érdekű területekre vonatkozó rendelkezéseivel összhangban · Az erőforrások fenntarthatóságának biztosítása (A Halieutis terv 1. célkitűzése): – a tudományos kutatás erősítése, – a halászati gazdálkodási rendszer kiterjesztése a teljes kifogható mennyiség (TAC) révén, – a flotta modernizációja és a halászati erőfeszítések kiigazítása, – a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászati tevékenység elleni küzdelem folytatása, – az akvakultúra fejlesztésének ösztönzése. · A termelés optimalizálása (a Halieutis terv 2. célkitűzése): – a kikötői infrastruktúra és a halászati rakodóhelyek modernizációja, – a kikötői területek hatékony igazgatásának biztosítása. · A halászati termékek árazásának és értékesítési feltételeinek javítása (a Halieutis terv 2. és 3. célkitűzése): – a gyártók minőségi nyersanyagokhoz való hozzáférésének megkönnyítése, – az ipari termelés diverzifikációjának, valamint a legígéretesebb piacok felé terelésének ösztönzése, – a belső piac strukturálása és dinamizálása, – a halászati termékek kereskedelmének megkönnyítése a szabadkereskedelmi övezet megteremtése érdekében. · Az átfogó kérdések integrálása: – állami irányítás: a szakmai egyesületek konzultatív szerepének erősítése és az élelmiszer-ellátási lánc különböző szegmensei közötti párbeszéd bátorítása, – jogi keret: egységes szerkezetbe foglalás, pontosítás és naprakésszé tétel, – kontroll és felügyelet: az eszközök erősítése az ágazat egészében, – minőség és higiénia: az eszközök és jogi keretek végrehajtása, amelyek lehetővé teszik a nyomonkövethetőséget az élelmiszer-ellátási lánc egésze mentén (kapcsolat az 5.4. ponttal), – humánerőforrás és foglalkoztatás: a halászati ágazat foglalkoztatási megfigyelőközpontjának létrehozása (munkafeltételek, a női szakemberek státuszának javítása, a gazdasági környezethez való alkalmazkodással kapcsolatos intézkedések), – versenyklaszterek létrehozása. Konvergencia: E célkitűzések megvalósítása érdekében Marokkó figyelembe veszi, az Európai Unió támogatásával, a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló rendeletet (2371/2002/EK tanácsi rendelet és a kapcsolódó jogi aktusok), csakúgy mint a közös halászati politika specifikus rendelkezéseit a közös érdekű területeken, azaz: – a környezeti dimenzió integrálása, – kontroll, nyomon követés és felügyelet, – a kutatás támogatása. A Halieutis stratégia végrehajtása a szabályozási konvergencia célkitűzéseivel összhangban, főleg a halászati erőforrások fenntarthatóságára összpontosítva · Megfelelő új jogi keret elfogadása és végrehajtása a nemzeti jogszabályokba integrálva a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemről szóló hatályos uniós jogszabályokat, nevezetesen a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló, 2008. szeptember 29-i 1005/2008/EK rendeletet. · A halászati tevékenység, valamint a halászati termékek legális kereskedelmének nyomon követésére és kontrolljára vonatkozó kapacitások fejlesztése az ágazat egészében. Ezek a kapacitások a következőkre vonatkoznak: – az új feladatra megfelelően képzett humánerőforrás, – az elektronikus adatkezelést lehetővé tévő eszközök, amelyek összeegyeztethetőek a marokkói halászati termékek fő célpontjának számító Európai Unió szabványaival, – a halászhajók helyzetének műholdas nyomkövetővel való követése. · A tengeri környezet megőrzéséről és e terület környezetszennyezésének megelőzésről szóló jogi keret elfogadása és végrehajtása. · A Nemzeti Halászati Kutatási Intézet megfelelő felszerelésekkel és eszközökkel való ellátása a kutatáshoz és nyomon követéshez.