A szellemi tulajdon kiemelten fontos az EU számára. Európa kiemelkedik a know-how, a kreativitás és az innováció terén. 2016-ban az EU-ban a fokozott szellemitulajdonjog-igényű iparágak termelték az uniós export 82 %-át, ami 182 milliárd EUR körüli kereskedelmi többletnek felel meg. A szabadalmak, védjegyek, szerzői jogok, formatervezési minták és földrajzi jelzések védik az uniós ipart az olyan versenytársak általi tisztességtelen másolástól, amelyek nem ruháztak be kreativitásba, kutatásba és fejlesztésbe. A szellemi tulajdon rendszere továbbá védelmet nyújt az olyan bűnszervezetek tevékenysége ellen, amelyek tiltott gyártású (és gyakran veszélyes) másolatokkal tévesztik meg a fogyasztókat és a vállalkozásokat. A hamisított áruk súlyos hatással lehetnek a fogyasztók egészségére és biztonságára, továbbá a környezetre nézve is negatív következményekkel járhatnak. A termékhamisítás és a kalózkodást globális elérésű bűnszervezetek működtetik, és ellene csak a köz-, a magán- és a civil társadalmi szektor közös erőfeszítései révén lehet küzdeni az EU-n belül, ugyanakkor a nem uniós országokkal folytatott együttműködésben.

Az EUIPO átlátható módszertant dolgozott ki a szellemi tulajdoni jogsértések mértékének és hatásának megállapítása terén, amely alapvető fontosságú feladata. Az EUIPO azt a kutatást is elvégezte, amely a fokozott szellemitulajdonjog-igényű iparágak gazdasághoz való hozzájárulására, valamint a szellemi tulajdonnak a vállalkozások teljesítményében betöltött szerepére vonatkozott. Számos egyéb téma mellet az EUIPO értékes betekintést nyújtott abba, hogy a kkv-k milyen arányban birtokolnak szellemi tulajdonjogokat, és hogy milyen nehézségekkel szembesülnek a szellemi tulajdon rendszerének teljes körű kiaknázása terén, valamint abba is, hogy mit gondolnak a fogyasztók és a fiatalok a szellemi tulajdonról, és hogyan állnak hozzá hamisított és kalóztermékekhez. Az EUIPO alapos kutatási és publikációs tevékenysége jól illeszkedik az uniós és nemzeti szintű szakpolitikai döntéshozatalba. Az EUIPO-nak a rendelet szerinti publikációi online is elérhetők. Az EUIPO-nak azonban javítania kell a jelentős méretű könyvtárához való hozzáférést. A publikáció megjelenítése és a kapcsolódó keresőfunkciók jelenlegi formájukban nem kielégítőek.

A Megfigyelőközpont létrehozásával és a rendelet elfogadásával elért eredmények az EU közreműködése nélkül nem jöhettek volna létre. Az EUIPO jelentős szakértelemmel és erőforrásokkal rendelkezik, de az a hozzájárulás is segíti munkáját, amelyet rendszeresen kap az érdekelt felektől, valamint a különböző nemzeti és uniós hatóságoktól. Ilyen mennyiségű erőforrás nem áll az egymástól függetlenség működő tagállamok rendelkezésére. A tagállamok ilyen mennyiségű adathoz maguktól nem jutnának hozzá, és főként nem lennének képesek ezeket az adatokat egyetlen, közösen elfogadott módszertan alapján összegyűjteni és kiértékelni. Az erőforrások széttagoltsága, továbbá az erők egyesítését és a bevált gyakorlatok megosztását szolgáló platform hiánya azt jelentené, hogy a nemzeti hatóságok és érdekelt felek nem rendelkeznének ennyi információval, eszközzel, adatbázissal és támogatással, mint most. Az abból adódó méretgazdaságosság, hogy az összes releváns fél az EUIPO köré szerveződik, egy sor olyan kezdeményezést tett lehetővé, amely máshogyan nem jött volna létre.

A Megfigyelőközpont képviselőinek segítségével az EUIPO a rendelet hatálya alá tartozó összes feladatot teljesíti. Átlátható és objektív módszertanokat dolgozott ki, és rendszeresen folytat értékes kutatásokat. Az EUIPO és partnerei, például az OECD és az Europol által előállított információk tényszerűnek, objektívnek, megbízhatónak és megalapozottnak minősülnek. Ennek eredményeként nem csupán a jogérvényesítési tisztviselők képzéséhez, tudatosságnövelő kezdeményezésekhez és kampányokhoz nyújt információkat, hanem a jogérvényesítési stratégiákhoz és a szellemi tulajdonnal összefüggő intézkedésekhez, például a kkv-k támogatásához is. Az EUIPO olyan eszközöket is fejlesztett, amelyek megkönnyítik a termékhamisítás és a kalózkodás elleni küzdelmet.

Az EU-ba importált hamisított termékek egyre növekvő mennyisége azt mutatja, hogy az EUIPO feladatai még inkább relevánsak, mint a rendelet elfogadásakor. Az EUIPO munkája összhangban áll az EU általános szakpolitikai célkitűzéseivel (az innováció, a jólét és a munkahelyteremtés elősegítése). A hamisított áruk bűnszervezetek által végzett illegális előállítása és terjesztése elleni küzdelem egyben a fogyasztók egészségéért és biztonságáért, továbbá a környezetvédelmi és szociális rendelkezéseknek való megfelelésért folytatott küzdelmet is jelenti. Az EUIPO munkája magas uniós hozzáadott értékű. Az erőforrások és a szakértelem egyetlen uniós szintű szervezetben történő koncentrálódása lehetőséget teremtett arra, hogy sokkal jelentősebb eredményt érjenek el, mint amit csak nemzeti szinten elérhettek volna. Az EUIPO által a rendelet értelmében végzett tevékenységeket teljes egészében az EUIPO saját bevételeiből finanszírozzák, így az nem terheli az EU általános költségvetését. A rendelkezésre álló adatok korlátain belül az értékelés azt állapította meg, hogy az EUIPO hatékonyan használta fel a rendelkezésére álló humán és pénzügyi erőforrásokat.

Az értékelés arra is rámutatott, hogy vannak még fejlesztésre szoruló területek. Az EUIPO-nak fokoznia kell a rendelet szerinti tevékenységeivel járó esetleges hatás és ár-érték arány átlátható és átfogó nyomon követésének megvalósítására irányuló törekvéseit, különös tekintettel a figyelemfelkeltő intézkedéseire. Ennek megfelelően az EUIPO éves jelentéseinek részletes áttekintést kell adniuk az elvégzett tevékenységekről és a rendelet hatálya alá tartozó területeken elért eredményekről. Az EUIPO-nak törekednie kell arra, hogy a rendelet szerinti tevékenységeinek tervezése során már egy korábbi szakaszba bevonja a nemzeti hatóságok képviselőit és az egyéb érdekelt feleket. Ez különösen igaz az EUIPO nem uniós országokban folytatott tevékenységére. Az értékelés rámutatott, hogy némi hiány mutatkozik az érdekelt feleknek az EUIPO harmadik országokban folytatott tevékenységével kapcsolatos tudatossága terén. Fontos továbbá, hogy az EUIPO-nak a rendelet szerinti intézkedéseivel kapcsolatos tervezés és kommunikáció során a szellemi tulajdonnal összefüggő tágabb uniós szakpolitikai hátteret is figyelembe vegyék. Különösen az EUIPO nem uniós országokban végrehajtott fellépéseit kell jól kommunikálni, a releváns bizottsági szakpolitikákkal összhangban. Az EUIPO értékes publikációs tevékenységéhez való hozzáférés is fejlesztésre szorul, mivel a jelenlegi rendszer nem kielégítő. Az EUIPO egyre több projekttel foglalkozik, ezért alkalmanként nem sikerül időben eredményt felmutatnia, így a kötelezettségvállalásainak teljesítése érdekében biztosítania kellene, hogy az éves munkaprogramjába tartozó projektekhez elegendő erőforrást rendeljen hozzá. Ez segíteni fogja az EUIPO-t annak elkerülésében, hogy az erőforráshiány miatt néhány elfogadott fellépése késedelmet szenvedjen. Végül a nemzeti hatóságoktól történő adatgyűjtés továbbra is nehézségekbe ütközik, az EUIPO-nak ezért továbbra is törekednie kell arra, hogy ösztönözze a nemzeti hatóságokat a rendelet által előírt releváns információk megosztására, és a lehetséges mértékben támogassa a Megfigyelőközpont tagállami képviselőinek a szóban forgó adatok nemzeti szintű gyűjtésével összefüggő munkáját.

Az értékelés általános megállapítása szerint a rendelet teljesítette célkitűzéseit. Az EUIPO-nak a Megfigyelőközpont képviselőivel és a Bizottság szervezeti egységeivel folytatott szoros együttműködése azt jelenti, hogy könnyebbé vált az uniós szerveknek, a nemzeti hatóságoknak és a jogosultaknak a szellemi tulajdon érvényesítésével összefüggő munkája.

Az EUIPO a szellemi tulajdoni jogsértésekkel kapcsolatos kiválósági központtá, a tudás, a bevált gyakorlatok fejlesztésének és megosztásának központi forrásává vált uniós és nemzetközi viszonylatban egyaránt. Az EUIPO az egész Unióban a nemzeti hatóságok és a jogosultak közötti együttműködés elősegítőjeként és előmozdítójaként működik, és jelentős mértékben járul hozzá a Bizottság szellemi tulajdonnal kapcsolatos kezdeményezéseihez az EU-ban és azon túl is.