[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 8.9.2008

COM(2008) 536 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

A vasúti áruszállítási szolgáltatások minősége

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

A vasúti áruszállítási szolgáltatások minősége

1. A BIZOTTSÁG 2004-ES RENDELETJAVASLATA

A Bizottság 2004 márciusában elfogadta a vasúti árufuvarozási szolgáltatásokra alkalmazandó, szerződésben megállapított minőségi kötelezettségek tiszteletben nem tartásának esetén nyújtandó kártérítésről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslatot (COM(2004) 144 végleges 2004.3.3.). A Bizottságot a javaslat megtételére az árufuvarozók által nyújtott szolgáltatások rossz minősége, valamint az a felismerés késztette, hogy a színvonalat ésszerű határidőn belül javítani kell, hogy ezáltal a vasút – kielégítő fokon – megőrizhesse az Európai Unió logisztikai rendszerében betöltött helyét.

A Bizottság értékelése szerint a verseny kibontakozása túl lassú lenne ahhoz, hogy a vasúti áruszállításban kielégítő minőségjavulást idézzen elő. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy hasznos lenne, ha olyan jogszabályjavaslatot terjesztene elő, amely a vasúti üzemeltetők és az ügyfeleik közötti szerződésekben a kártérítésről szóló záradék meglétét kötelezően előírja. A Bizottság véleménye szerint ez a fajta intézkedés alkalmas lett volna arra, hogy a vasúti üzemeltetőket teljesítményük javítására ösztönözze egy olyan helyzetben, amelyet a tényleges piacnyitás akkoriban igen korlátozott volta és a hagyományos üzemeltetők még mindig túlnyomó jelenléte jellemzett.

Rendelettervezetében a Bizottság három olyan minőségi kritériumot azonosított, amelyeknek tiszteletben tartását a fuvarozók számára kötelezővé kellett tenni: a megállapodás szerinti szállítási határidő, az ügyfél tájékoztatása a szállítmánnyal való probléma esetén és bizonyos rugalmasság a szállítási rendet illetően.

Habár a jogalkotó támogatta a Bizottság célkitűzéseit, a rendelettervezetet nem tartotta helyénvalónak. Tekintettel erre az álláspontra és annak érdekében, hogy a javaslatában azonosított problémák továbbra is alapos figyelemben részesüljenek, a Bizottság vállalta, hogy jelentést készít a vasúti árufuvarozásban a szolgáltatások minősége terén elért előrehaladásról és arról, hogy hasznos lenne-e ezen a területen 2008-ban jogszabályt alkotni.

E közlemény bemutatja a vasúti fuvarozási szolgáltatások minőségével, azok utóbbi években elért fejlődésével, valamint az ágazat által megvalósított önkéntes megállapodások és intézkedések hatékonyságával kapcsolatos elemzés egyes részleteit. A közlemény végül ajánlásokat tesz az e területtel kapcsolatos közösségi intézkedésekre vonatkozóan. A közlemény nagyszámú ágazati szereplőtől (fuvaroztató ügyfelek, üzemeltetők, infrastruktúrakezelők) gyűjtött információ alapján készült, és támaszkodik az ágazati egyesületektől kapott adatokra is.

2. AZ ÁRUSZÁLLÍTÁS MINőSÉGE TERÉN JELENTKEZő SZÜKSÉGLETEK

A vasúti árufuvarozás az utóbbi években jellegzetes átalakuláson ment keresztül. E szállítási mód teljesítménye 2004 óta valójában már nem romlott, sőt 2006-ban jelentősen javult, amelynek eredményeképpen a vasúti szállítási mód részesedése az európai áruszállításon belül ebben az évben megnőtt.

Ez a tendencia azonban még visszafordíthatónak tűnik, mivel elsősorban inkább külső tényezőkön (például kőolajár-emelkedés, közúti zsúfoltság, vagy éppen a folyami hajózás szempontjából kedvezőtlen időjárási viszonyok), mintsem a vasút vonzerejének érzékelhető növekedésén alapszik. A vasútnak azonban vitathatatlan előnyei is vannak. Ezek között szerepel a kombinált szállítás növekedése és az áruszállítási távolságok meghosszabbodása az Unión belül. Az előnyök kiaknázása érdekében a vasútnak még versenyképesebbnek, azaz rugalmasabbnak, gyorsabbnak, megbízhatóbbnak és/vagy olcsóbbnak kell lennie.

[pic]

Forrás: Eurostat

A minőség fogalmát kétféleképpen lehet értelmezni: kapcsolódhat az ajánlott és a nyújtott szolgáltatás színvonalához, illetve a szerződéses kötelezettségek tiszteletben tartásához. A Bizottság rendelettervezete egyrészt a rugalmasságon és az ügyfél tájékoztatásán, másrészt a pontosság tiszteletben tartásán keresztül egyértelműen a minőség e két vonatkozását kívánta megragadni.

A vasút ipari ügyfeleinek elvárásai azonban az igényelt szolgáltatások más vonatkozásaira is kiterjedhetnek: a szolgáltatás rendelkezésre állására, biztonságosságára és megbízhatóságára. Az egyes szempontok – a pontossággal, a tájékoztatással és a rugalmassággal együtt – kisebb vagy nagyobb jelentősségűek az ügyfél számára a szállított termék természetétől és a szállításhoz kapcsolódó érdekektől függően. Összességében véve a vasúti árufuvarozás jelenlegi vagy jövőbeli ügyfeleinek elégedettsége feltételezi, hogy a szolgáltatást a szállított áruk természete szerint különféle minőségben nyújtják. Ezért nehéznek tűnik a minőségi kritériumokat az összes ügyfél szempontjából érvényesen rangsorolni.

3. A VASÚTI ÁRUFUVAROZÁSBAN ELÉRT EREDMÉNYEK

a) Minőségi elemek

Közösségi szinten a vasúti fuvarozás belföldi és nemzetközi piacainak verseny előtt való megnyitása viszonylag újkeletű. A nemzetközi szolgáltatások piaca 2003. január 15. óta, a belföldi szolgáltatások piaca pedig 2007. január 1. óta ugyanis csak fokozatosan nyílik meg. Számos tagállam e határidőknek elébe vágva már több éve megnyitotta piacait.

E piacok verseny előtti megnyitása mind az EU-12-ben, mind az EU-15-ben a legfőbb ösztönző erő arra, hogy a hagyományos vasúti árufuvarozók tevékenységüket átszervezzék, és teljesítményüket javítsák. A korábbi piacnyitás gyakran jár azzal az eredménnyel, hogy a hagyományos vasúti üzemeltető átszervezése előrehaladottabb állapotban van.

A vasúti árufuvarozási piac több piaci szegmensre oszlik, amelyek szükségletei eltérőek lehetnek. Ez utóbbiak között gyakran megkülönböztetik az acélipari, a vegyipari, az autóipari, a papíripari, az agrár-élelmiszeripari, a nyersanyagipari és az intermodális szállítást. Számos vasúti áruszállító hajtott végre reformokat, amelyek célja ezen piaci szegmensek szükségleteinek jobb megismerése, és e szükségletekhez jobban igazodó szolgáltatási kínálat létrehozása volt (a nagy vasúti üzemeltetők szolgáltatási kínálata ma már az elkülönített kocsiktól a konténeres, illetve egész vonatokat hosszabb-rövidebb időre lefoglaló szállításig terjed).

Új ügyfélszolgálati eszközöket és intézkedéseket vezettek be, amelyekre példa különösen a piaci szegmensekre, illetve a nagy ügyfelekre specializálódó kereskedelmi egységek felállítása, és az ügyfelekkel való kapcsolattartás megkönnyítését és folyamatosságát szolgáló informatikai eszközök használata. Általánosságban véve az ügyfelek tájékoztatása és a vasúti árufuvarozók kereskedelmi válaszkészsége több éve folyamatosan javul.

Ezzel párhuzamosan a hagyományos vasúti üzemeltetők vállalták működésük átszervezését. E tekintetben is az egyes tagállamok előrehaladása között igen nagy eltérések vannak, és a verseny alakulása e fejlődésben meghatározó szerepet játszik, hiszen ösztönzően hat az üzemszervezés és az üzemeltetők költségeinek racionalizálására, az új üzemeltetési módszerek és módok kialakulására, az üzemeltetők kínálatának gazdagítására, illetve az új, hatékonyabb eszközök bevezetésére.

E haladás ellenére az ügyfelek vasúti szállításról alkotott értékítélete a vasúti szolgáltatások minőségét illetően ellentmondásosnak tűnik. A vasúti szolgáltatások minősége még mindig alatta marad annak a minőségnek, amit ma a közúti ágazat képes nyújtani, különösen a piacnak azokban a szegmenseiben, ahol a vasút a priori előnyökkel rendelkezik a közúttal szemben.

b) Minőségellenőrzés és a minőségre vonatkozó záradékok

A minőségellenőrzés területén számos eredmény mutatható fel. Első lépésként az UIC[1], a CER[2] és a CIT[3] által 2003 júliusában aláírt kartában (lásd az 1. mellékletet), valamint az egyrészről az UIC/CER, másrészről a FIATA[4]/CLECAT[5] által 2005 áprilisában tett, a hagyományos és a kombinált nemzetközi szállítás minőségéről szóló közös nyilatkozatban, továbbá az UIC/FIATA/CIT által 2006 októberében kiadott, a hagyományos nemzetközi szállítás bizonyos szegmenseinek minőségére vonatkozó egyezmények kidolgozásáról és végrehajtásáról szóló iránymutatásokban az ágazat kollektív kötelezettséget vállalt arra, hogy a szállítás minőségét javítani fogja.

Másodsorban számos hagyományos üzemeltető elkötelezte magát az általa nyújtott szolgáltatás minőségének tanúsítását előíró üzleti politika mellett (lásd a II. mellékletet), amellyel ügyfeleik számára egyrészt a teljesítményük javítására, másrészt a kiegészítő garanciák nyújtására irányuló szándékukat demonstrálják. E kezdeményezések célja nem annyira a jogilag kötelező záradékok szerződésekben való megjelenésének szorgalmazása, mint inkább az üzemeltetők bátorítása volt arra, hogy önkéntes alapon nyújtsanak jobbat mind a szolgáltatás színvonalát illetően, mind pedig az ügyfelekre fordított figyelem tekintetében.

A szerződések és minőségre vonatkozó záradékok kialakulását tekintve úgy tűnik, hogy az ilyen típusú záradékok jelenléte az elmúlt 4 évben jelentősen megnövekedett, különösen a kombinált szállítás piacán. Mindazonáltal úgy tűnik, hogy a záradékot tartalmazó szerződések aránya az összes szerződéshez képest az utóbbi időben állandósult. Egyébként az új piaci szereplők tevékenységének és piaci részesedésének jelentősebbé válása a minőségre vonatkozó záradékok fejlődésére nézve kedvező tényezőnek tekinthető, mivel úgy tűnik, hogy leginkább ezekre az üzemeltetőkre jellemző, hogy – adott esetben a szolgáltatásért kiszámlázott összeg emelése ellenében – a szerződésekben e záradékokat elfogadják.

Minőségi záradékot tartalmazó szerződések részaránya

[pic]Forrás: CER

c) A minőség javítására vonatkozó mennyiségi elemek

Az ágazat különféle kezdeményezéseinek (lásd a 3.b. fejezetet) nincs nyilvánvaló hatása. A fuvarozók által a szolgáltatás minőségéről szolgáltatott információk legjobb esetben is szórványosak, és nem eléggé reprezentatívak ahhoz, hogy lehetővé tegyék a megvalósított önkéntes kezdeményezések hatásának szilárd alapon nyugvó értékelését.

A legszélesebb körben ismert információk a vonatok pontosságára vonatkoznak. Az e vonatkozásban kis számban rendelkezésre álló adatok eltérő tendenciákat mutatnak. Az UIRR[6] által közzétett adatok alapján (lásd a III. mellékletet) a kombinált nemzetközi áruszállító vonatok pontossága igen rossz, és az utóbbi években tovább romlott: kimutatása szerint a határidőket az esetek kevesebb mint 60%-ában sikerült betartani (53% 2006-ban, és néhány százalékponttal több 2007-ben).

A CER által közzétett statisztikák alapján (lásd a IV. mellékletet) az áruszállító vonatok pontossága összességében véve enyhe javulást mutat. Az üzemeltetők egyesülései szerint Ausztriában, Dániában, Finnországban, Hollandiában, Svédországban és Spanyolországban az áruszállító vonatok pontossági aránya a belföldi szállításban állítólag 90% fölött van, és – szintén a belföldi szállításban – legalább 80% a tagállamok többségében.

Azon túlmenően, hogy egy vonat pontossága az ügyfelek által elvárt minőségnek csak egyik összetevője, helyénvaló megállapítani a következőket:

- az információkhoz való hozzáférés és azok megbízhatósága korlátozott marad,

- a belföldi szállítás pontossági szintjei jók. Úgy tűnik viszont, hogy e szintek rosszak, sőt igen rosszak a nemzetközi szállítás esetében, amely az Unió vasúti fuvarozási forgalmának 50%-át teszi ki, és amely ugyanakkor az elkövetkező évek legnagyobb növekedési lehetőségét hordozza magában (nevezetesen a szállítókonténerek volumenének növekedése miatt).

- Mindent összevéve úgy tűnik, hogy történt előrelépés, de nem elegendő mértékben.

4. AZ INFRASTRUKTÚRÁHOZ ÉS A KAPCSOLÓDÓ SZOLGÁLTATÁSOKHOZ FűZőDő ÉRDEKEK

Ez az értékelés eddig az üzemeltetők tevékenységére, továbbá a tevékenységeik átszervezésében, a minőségirányításban és az ügyfeleikkel való kapcsolatukban elért előrehaladásukra irányult. Az áruszállító vonatok késésének, illetve általában véve a szerződésben foglalt kötelezettségek nem teljesítésének okait nem mindig könnyű azonosítani. Az ERFA[7] szerint az esetek legalább 60%-ában a szolgáltatás rossz minőségért a felelősség nem az üzemeltetőt terheli. A rossz minőség oka néha az ügyfélnél, gyakran az infrastruktúrakezelőnél és/vagy a kapcsolódó szolgáltatásokban (terminálok, rendező pályaudvarok) keresendő.

E tekintetben az infrastruktúrához és a szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint az utóbbiak által nyújtott szolgáltatások minősége nem összevethető az Unió egész területén. A tagállamok vasúti infrastruktúrakezelési és beruházási politikái igen nagymértékben eltérnek egymástól. Az azonban bizonyos, hogy a különböző, tág értelemben vett infrastruktúrakezelőknek e területen több előrehaladást kell elérniük. Mindenekelőtt a vasúti forgalom irányítása terén kell javulást elérni annak érdekében, hogy a váratlan események által a vonatok teljesítményére gyakorolt hatás a minimálisra csökkenjen. Ennek feltétele nevezetesen az új, innovatív technológiák fokozottabb alkalmazása és az infrastruktúra karbantartásának javítása. Különösen a nemzetközi szolgáltatások esetében további feltétel a tagállami infrastruktúrakezelők közötti együttműködés erősítése és a technikai, valamint az adminisztratív átjárhatóság sokkal gyorsabb fejlesztése. Végül az infrastruktúra teljesítményének javítására néha az egyetlen megoldási lehetőséget az új infrastruktúrákba való beruházások jelentik.

Végezetül helyénvaló rámutatni, hogy ez az elemzés legalább annyira vonatkozik a szűk értelemben vett vasúti infrastruktúrára, mint a többi, kapcsolódó szolgáltatásra, amelyek a vasúti árufuvarozási lánc alapvető elemét képezik, és amelyek néha nincsenek abban a helyzetben, hogy megfelelő szintű szolgáltatást nyújtsanak a vasúti üzemeltetők számára.

5. AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG IRÁNYMUTATÁSAI ÉS JAVASLATAI

Az előző fejezetekben bemutatottak alapján elmondható, hogy az ágazat, és elsősorban az üzemeltetők (úgy az új, mint a hagyományos üzemeltetők) valóban értek el haladást, és jelentős erőfeszítéseket tettek a szolgáltatás minőségének javítására. Ez utóbbi azonban továbbra is alatta marad az ügyfelek által megkívánt színvonalnak. Az ágazati kezdeményezések tehát eddig nem bizonyultak elegendőnek, még akkor sem, ha az üzemeltetők teljesítménye nem az egyetlen, a vasúti árufuvarozás minőségi színvonalát befolyásoló tényező, hiszen a vasút működési folyamatában az infrastruktúrakapacitás és a kapcsolódó szolgáltatások szintén fontos szerepet játszanak.

E megállapításra, valamint az üzemeltetők, az infrastruktúrakezelők és az ügyfelek szerződéses viszonyaiban minden jogszabályi kötelezettséget határozottan elutasító jogalkotói és ágazati álláspontra tekintettel, a Bizottság helyénvalónak látja a vasúti árufuvarozási szolgáltatásokra alkalmazandó, szerződésben megállapított minőségi kötelezettségek tiszteletben tartásának elmulasztása esetén nyújtandó kártérítésekről szóló javaslat visszavonását. A javaslatában felvetett problémákra válaszul, amelyekre az ágazat önkéntes alapon nem talált kielégítő megoldást, a Bizottság folytatja, és adott esetben megerősíti a versenyt fejlesztő fellépését, valamint arra irányuló kezdeményezéseit, hogy az árufuvarozás minőségi infrastruktúrával és kapcsolódó szolgáltatásokkal rendelkezzék, miközben fenntartja annak lehetőségét, hogy – amennyiben a vasúti áruszállítás fejlődése megköveteli – új javaslatot terjeszt elő.

a) A versenyt fejlesztő fellépések folytatása és megerősítése

A verseny fejlődése a szolgáltatásminőség javításának alapvető eleme. Márpedig a Bizottság rendelettervezetében feltárta, hogy a versenyfeltételek kialakulása túlságosan lassú ütemben folyik. Annak érdekében, hogy a vasúti ágazatban megvalósuló verseny serkentése céljából közösségi szinten elfogadott főbb iránymutatások tényleges végrehajtását felgyorsítsa, a Bizottság a következő fellépésekre fog összpontosítani:

- az első és második vasúti csomagban[8] előírt versenyszabályok tényleges alkalmazása,

- az első vasúti csomag átdolgozása.

A vasúti vállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás[9] végrehajtásának nyomonkövetése szintén fontos tényező lesz a vasúti szállítási piac működésének javításában.

b) Az infrastruktúra fejlesztését és az átjárhatóság kialakítását elősegítő fellépések folytatása és megerősítése

Annak érdekében, hogy a vasúti árufuvarozók részére az infrastruktúra és a kapcsolódó szolgáltatások a jövőben megfelelő minőségben és mennyiségben álljanak rendelkezésre a Bizottság mélyrehatóbb intézkedéseket fog tenni, hogy segítse az infrastruktúrahasználat optimalizálását, az infrastruktúrakezelők közötti együttműködést és a vasúti infrastruktúrába való beruházást. A Bizottság továbbra is figyelmet fog szentelni az utasszállító és áruszállító vonatokat vegyítő kombinált forgalom kiegyensúlyozott és hatékony irányításának. Az iránymutatások alkalmazása különösen a következő kezdeményezések keretébe fog beilleszkedni:

- az árufuvarozást előnyben részesítő vasúti hálózat kialakítása[10],

- az ERTMS[11] kiépítésének, valamint az „árufuvarozásra alkalmazott telematikára” vonatkozó átjárhatósági műszaki előírás (TAF ÁME)[12] alkalmazásának népszerűsítése és segítése,

- az infrastruktúrairányítás legjobban bevált gyakorlatainak a népszerűsítése például a többéves szerződésekről szóló közleményben[13] található elveknek a lehető legszélesebb körben való terjesztése és alkalmazása révén,

- a TEN-T program[14], különösen az európai koordinátorok munkája,

- a Marco Polo program folytatása, amely különösen a logisztikai hálózatok integrációját támogatja.

c) Az információ átláthatóságának növelését és a vasúti rendszer teljesítményösztönzését segítő fellépések folytatása és megerősítése

Annak érdekében, hogy a vasúti árufuvarozás által teljesített szolgáltatás minőségével kapcsolatos átláthatóság növekedjen, és hogy az ágazat egészét (különösen az infrastruktúrakezelőket és üzemeltetőket) arra ösztönözze, hogy még hatékonyabb szolgáltatást nyújtson, a Bizottság továbbra is bátorítani és ellenőrizni fogja a következőket:

- teljesítményösztönző rendszer létrehozása[15],

- a vasúti árufuvarozás teljesítménymérési eszközeinek kifejlesztése[16],

- minőségi mutatók közzététele.

MELLÉKLETEK

I. melléklet: Az UIC, CER és CIT minőségi kartája

II. melléklet: A legfontosabb vasúti üzemeltetők minőségi tanúsítványai (forrás: CER)

III. melléklet: A nemzetközi kombinált áruszállító vonatok pontossága (forrás: UIRR)

IV. melléklet: Az áruszállító vonatok pontossága (forrás:CER)

I. MELLÉKLET: AZ UIC, CER ÉS CIT MINőSÉGI KARTÁJA

[pic]

[pic]

[pic]

II. MELLÉKLET: A LEGFONTOSABB VASÚTI ÜZEMELTETőK MINőSÉGI TANÚSÍTVÁNYAI

(FORRÁS: CER)

ISO 9001 | SQAS[17] | ISO 14001[18] | OHSAS 18001[19] | VDA 6.2[20] |

BDZ | (X)[21] |

BLS CARGO | X |

CFL CARGO | (X) |

CFR MARFA | X | (X) |

GREEN CARGO | X | X | (X) |

GYSEV | X |

MAV CARGO | X | X |

PKP CARGO | X | X | (X) |

RCA | X | (X) | (X) | X | X |

RAILION DEUTSCHLAND | X | X | X |

RAILION NEDERLAND | X | X |

RENFE | X | X |

SBB CARGO | X | X | (X) | (X) |

SZ | X | X |

SNCB | X | X | X |

SNCF FRET | X | X |

TRENITALIA LOGISTICA | X | X | X |

VR | X | X |

ZSSK CARGO | X | (X) | (X) |

III. MELLÉKLET: A NEMZETKÖZI KOMBINÁLT ÁRUSZÁLLÍTÓ VONATOK PONTOSSÁGA – 2006

(FORRÁS: UIRR)

[pic]

IV. MELLÉKLET AZ ÁRUSZÁLLÍTÓ VONATOK PONTOSSÁGA

(Forrás: CER)

Ausztria

Az osztrák Rail Cargo pontossága 2006-ban

[pic]

Belgium

A B-Cargo pontossága 2005–2007-ben

[pic]

Dánia

A Railion Denmark pontossága 2006-ban

[pic]

Finnország

A VR pontossága 2003–2007-ben

[pic] Hollandia

Pontosság Hollandiában 2004–2005-ben

[pic]

Svédország

A GreenCargo pontossága 2001–2007-ben

[pic] Spanyolország

[pic]

[1] Union Internationale des Chemins de fer (Nemzetközi Vasúti Egyesület ).

[2] Communauté Européenne du Rail (Európai Vasúti Közösség).

[3] Comité International des Transports ferroviaires (A Vasúti Szállítás Nemzetközi Bizottsága).

[4] Fédération Internationale des Associations de Transitaires et Assimilés (A Vasúti Teherszállítók és Fuvarozók Egyesületeinek Nemzetközi Szövetsége).

[5] Association Européenne des Chargeurs, du Transport, de la Logistique (Az Európai Fuvaroztatók, Fuvarozók és Logisztikusok Egyesülése).

[6] Union Internationale des Sociétés de Transport Combiné Rail-Route (Kombinált Vasúti- Közúti Szállítási Társaságok Nemzetközi Egyesülete ).

[7] Association Européenne du Fret Ferroviaire (Európai Vasúti Fuvarozási Egyesülés).

[8] Az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az első vasúti csomag végrehajtásáról szóló bizottsági jelentés (COM(2006) 189 végleges, 2006.5.3.) nyomonkövetése.

[9] Közösségi iránymutatás a vasúti vállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokról, SEC(2008) 512, 2008.4.30.

[10] A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek az árufuvarozást előnyben részesítő vasúti hálózat kialakításáról, COM(2007) 608 végleges, 2007.10.18.

[11] Európai vasúti jelzőrendszer.

[12] A Bizottság 62/2006/EK rendelete (2005. december 23.) a transzeurópai hagyományos vasúti rendszer fuvarozási szolgáltatások telematikai alkalmazásai alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásról.

[13] A Bizottság Közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a vasúti infrastruktúra minőségét szolgáló többéves szerződésekről, COM(2008) 54 végleges, 2008.2.6.

[14] Transzeurópai közlekedési hálózat.

[15] A vasúti infrastruktúrakapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról és a biztonsági tanúsítványról szóló, 2001. február 26-i 2001/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv „teljesítményösztönző rendszer” című 11. cikke.

[16] Lásd „Az árufuvarozást előnyben részesítő vasúti hálózat kialakítása” című, a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez beterjesztett bizottság közlemény 2.3. pontját, COM(2007) 608 végleges, 2007.10.18.

[17] Minőség- és bizonságtanúsítási rendszer.

[18] A környezetvédelmi minőség tanúsítására szolgáló eljárás.

[19] A munkahelyi egészségre és bizonságra vonatkozó eljárások tanúsítása.

[20] Az autóiparra vonatkozó külön tanúsítás.

[21] Készülőben.