Az Európai Tanács most megbízta az EU-t, hogy tegyen többet ezen a területen, és alaposabban vizsgálja meg a többek között a kulturális és kreatív ágazatok fejlesztésének jogi és pénzügyi keretfeltételeit, valamint a kulturális ágazat szakembereinek mobilitását célzó lehetséges intézkedéseket2.

A kultúra területén az uniós szintű fellépés jogalapja az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikke és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 167. cikke. A tagállamok kizárólagos hatáskörrel rendelkeznek a kulturális politika terén, az Unió szerepe pedig az együttműködés ösztönzése, valamint a tagállami fellépések támogatása és kiegészítése. Az uniós szakpolitikai együttműködés jelentős lendületet kapott a Tanács által elfogadott, „Európai kulturális program a globalizálódó világban” című 2007. évi bizottsági közlemény nyomán. Politikai állásfoglalásain és kísérleti projektjein keresztül az Európai Parlament is támogatta ezt a menetrendet.

Egy súlyos pénzügyi válságból kilábalva Európa növekvő társadalmi egyenlőtlenségekkel, sokszínű populációkkal, populizmussal, radikalizálódással és terrorista fenyegetésekkel szembesül. Az új technológiák és a digitális kommunikáció átalakítja a társadalmakat, megváltoztatja az életstílust, a fogyasztási szokásokat és a gazdasági értékláncokon belüli erőviszonyokat. Ebben a változó helyzetben a kultúra szerepe fontosabb, mint valaha. Egy 2017-es Eurobarométer felmérés szerint a válaszadók 53 %-a úgy véli, hogy a közös értékeket tekintve a tagállamok közel állnak egymáshoz, 40 %-uk szerint viszont távol. A kultúra segíthet áthidalni ezt a megosztottságot, mivel a közösség érzésének kialakításában a leginkább szerepet játszó tényező . Az Eurostat adatai azonban azt mutatják, hogy az európaiak több mint egyharmada egyáltalán nem vesz részt kulturális tevékenységekben . Ezért egyértelmű, hogy a kulturális részvétel és az európai polgárok közötti összefogás tovább növelhető, hogy megtapasztalhassuk, mi az, ami összeköt bennünket és mi az, ami elválaszt. A piac széttagoltsága, a finanszírozáshoz való elégtelen hozzáférés és a bizonytalan szerződési feltételek ugyanakkor továbbra is akadályozzák a kulturális és kreatív ágazatokat, és leszorítják az ágazatban tevékenykedők jövedelmét.

Európa gazdag kulturális öröksége, valamint dinamikus kulturális és kreatív ágazatai erősítik az európai identitást, ami az összetartozás érzését eredményezi. A kultúra elősegíti az aktív polgári szerepvállalást, és előmozdítja a közös értékeket, a befogadást és a kultúrák közötti párbeszédet úgy Európában, mint szerte a világban. Összefogja az embereket, köztük az újonnan érkezett menekülteket és más migránsokat is, és segít abban, hogy a közösség részeseinek érezzük magunkat. A kulturális és kreatív ágazatok is rendelkeznek azzal a potenciállal, hogy javítsák az életkörülményeket, átalakítsák a közösségeket, munkahelyeket teremtsenek, serkentsék a növekedést, és más gazdasági ágazatokra is átgyűrűzzön hatásuk.

A Római Szerződések 60. évfordulója alkalmából a 27 tagállam és az uniós intézmények vezetői kijelentették, hogy olyan Uniót szeretnének, „melyben a polgárok számára a kulturális és társadalmi fejlődés, valamint a gazdasági növekedés egyre bővülő lehetőségei állnak rendelkezésre. [..] egy, a kulturális örökségünket megőrző és a kultúrák sokféleségét előmozdító Uniót ”. Ez a 2017. novemberi Göteborgi Csúcstalálkozón is újból elhangzott, és az Európai Tanács is megerősítette 2017 decemberében , kiemelve, hogy a kulturális örökség 2018-as európai éve meghatározó lehetőséget kínál a kulturális örökség társadalmi és gazdasági jelentőségének tudatosabbá tételére.

A közösség megújulását tekintve a kultúrának átalakító ereje van. Az Európa Kulturális Fővárosa eseménysorozat 30 éves sikertörténete is ezt bizonyítja, melynek keretében az európai strukturális és beruházási alapokból finanszírozott kulturális infrastrukturális projektek valósulnak meg. Az európai év rávilágít arra, hogy miként járul hozzá a kulturális örökség az európai társadalmak és gazdaságok fejlődéséhez. Épített környezetünk alakításánál új, adaptív megközelítést alkalmazunk, amely a kultúrában gyökerezik .

A kulturális részvétel javítja az egészséget és a jólétet is. A közelmúltban megkérdezett európaiak 71 %-a egyetért azzal, hogy „az Európa kulturális örökségéhez kapcsolódó helyek közelében élők életminősége javulhat” . Egy kutatás is megerősíti továbbá, hogy a kulturális javakhoz való hozzáférés a jó mentális közérzet második legfontosabb meghatározója, amelyet csak az egészség előz meg.

A kulturális részvételnek azonban továbbra is társadalmi és pénzügyi akadályai vannak annak ellenére, hogy a kulturális szervezetek erőfeszítéseket tettek a kulturális fogyasztás és a népesség-összetétel változásához való alkalmazkodás érdekében. Ezért a Bizottság egy új, a kulturális alkotóképesség vezérelvén alapuló megközelítést javasol. Ez azt jelenti, hogy minőségi kulturális tevékenységek széles körét kell elérhetővé tenni, jobb lehetőségeket kínálva mindenki számára a részvételre és alkotásra, és erősíteni kell a kultúra és az oktatás, a szociális ügyek, a várospolitika, a kutatás és az innováció közötti kapcsolatokat.

A részvétel növelése érdekében az európai művészeti alkotások és az európai kulturális és kreatív ágazatok szakembereinek szabadabb áramlására van szükség. Megbízható adatokra építve az EU továbbra is szakpolitikai támogatást és finanszírozást fog nyújtani, azonban a tagállamoknak többet kell tenniük az olyan adminisztratív akadályok felszámolása érdekében, mint például a művészek és művészeti szakemberek kettős adóztatásának a kockázata.

A Bizottság: ·támogatja a kultúrának a különböző területekre, többek között az egészségre és a jólétre gyakorolt hatása vizsgálatára irányuló kutatást (2018) ·a kultúrán keresztüli társadalmi befogadást célzó konkrét intézkedéseket dolgoz ki a Kreatív Európa és az Erasmus + program révén, valamint meghatározza a Kreatív Európa programban való részvétel kiválasztási szempontjait a nemek közötti esélyegyenlőség ösztönzése érdekében(2019) ·elindítja a „Kulturális és kreatív terek és városok” projektet a Kreatív Európa program keretében a kulturális részvétel, valamint a társadalmi- és a városrehabilitáció előmozdítása érdekében (2018) ·mobilitási programot javasol a kulturális és kreatív ágazatokban tevékenykedő szakemberek számára a Kreatív Európa program keretében (2018–2019) A Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy: ·többek között a következő kulturális munkaterv révén tegyenek érdemi előrelépéseket a mobilitás adminisztratív és adóügyi akadályainak felszámolására

4.2. Gazdasági dimenzió – a kultúrán alapuló kreativitás támogatása az oktatás és az innováció terén, valamint a munkahelyteremtés és a növekedés biztosítás érdekében

·a művészet, a kultúra és a kreatív gondolkodás támogatása a formális és a nem formális oktatás és képzés valamennyi szintjén és az egész életen át tartó tanulás során

·kulturális és kreatív ágazatok szempontjából kedvező ökoszisztémák ösztönzése, a finanszírozáshoz és az innovációs kapacitáshoz való hozzáférés elősegítése, valamint a szerzők és alkotók méltányos díjazásának és az ágazatközi együttműködésnek az előmozdítása

·a kulturális és kreatív ágazatok által megkívánt készségek – köztük a digitális, a vállalkozói, a hagyományos és a speciális készségek – előmozdítása

A kultúra és a kreativitás a gazdaság fontos értékei. A kultúra közvetlenül hozzájárul a munkahelyteremtéshez, a növekedéshez és a külkereskedelemhez. Az uniós kulturális foglalkoztatás 2011 és 2016 között folyamatosan nőtt, elérve a 8,4 millió főt. A kulturális javak kereskedelmi többlete 8,7 milliárd EUR, a kulturális és kreatív ágazatok pedig becslések szerint 4,2 %-kal járulnak hozzá az EU bruttó hazai termékéhez . Az innovatív gazdasági ágazatok számára is elengedhetetlen a kreativitás versenyelőnyük fenntartásához. A városi és vidéki közösségek egyre inkább támaszkodnak a kultúrára annak érdekében, hogy vonzóbbá váljanak a munkáltatók, a diákok és a turisták számára.

A kultúra, a művészetek, a kreativitás és a kreatív ágazatok kölcsönösen függenek egymástól. A kulturális és kreatív ágazatokra jellemző készségeknek a más ágazatokban szükséges készségekkel történő ötvözése innovatív megoldások létrejöttét segíti elő, többek között az információs és kommunikációs technológiák, az idegenforgalom, a feldolgozóipar, a szolgáltatások és a közszektor területén. Ennek az átalakító erőnek a kiaknázása érdekében a Bizottság azt javasolja, hogy három konkrét ökoszisztémára összpontosítsanak: az oktatás és képzés, a városok és régiók, valamint maguk a kulturális és kreatív ágazatok, hogy támogató környezetet teremtsenek a kultúrán alapuló innováció számára.

Oktatás és képzés: Egyértelmű kapcsolat áll fenn az oktatás szintje és a kultúrában való részvétel között. Az európai szinten elismert nyolc kulcskompetencia egyikének számító kulturális tudatosság és kifejezőkészség előmozdítását célzó ágazatközi intézkedést az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó, felülvizsgált kulcskompetencia-keretrendszer összefüggésében fogják feltérképezni . Egyetértés van abban is, hogy szükség van az olyan átruházható kompetenciákra és készségekre, amelyek ösztönzik a kreativitást és a kritikai gondolkodást. A Bizottság támogatta a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetnek (OECD) a kreatív és kritikai gondolkodás tanításának, tanulásának és értékelésnek mikéntjére vonatkozó munkáját , amely jelenleg a 2021. évi PISA-felmérés (Nemzetközi tanulói teljesítménymérés) innovatív területe. A kreatív és kritikai gondolkodást az oktatás és képzés valamennyi szintjére kiterjesztve előtérbe kell helyezni, összhangban a STEM (science, technology, engineering and maths – a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika) alapú megközelítésről a művészeteket (arts) is magában foglaló STEAM alapú megközelítésre való áttéréssel.

Városok és régiók: A kulturális és kreatív ágazatok hatalmas kapacitással rendelkeznek a kísérletezés, a tendenciák előrejelzése, valamint a társadalmi és gazdasági innováció modelljeinek feltérképezése szempontjából. A városok és régiók egymás természetes partnerei : a kultúrán alapuló fejlesztés élén a nagyobb helyi önállóságnak, a tehetséges egyénekre gyakorolt vonzerőnek, valamint a lakosság szükségleteihez és potenciáljához való közelségüknek köszönhetően. A kultúra és az idegenforgalom a gazdasági tevékenység erőteljes mozgatórugója. A Bizottság Közös Kutatóközpontja által kifejlesztett Kulturális és Kreatív Városok Figyelője rámutatott arra, hogy a kultúrába befektető városok más, hasonló városokhoz képest jelentős előnyökre tehetnek szert . A vidéki térségekben a kulturális és természeti örökség helyreállítása és korszerűsítése hozzájárul a növekedési potenciál és a fenntarthatóság javításához. A kulturális és természeti eszközök integrált kezelése arra ösztönzi az embereket, hogy felfedezzék azokat és elköteleződjenek mellettük.

Tervezésre szükség van ugyan, de az innovációt alulról felfelé irányuló folyamatok, kreatív központok és inkubátorok által is lehetővé kell tenni, amelyek révén a szabadfoglalkozásúak és a kreatív ágazatban tevékenykedők egymás mellett dolgoznak és alkotnak. A kreatív ágazatokban működő vállalkozások klaszterei is mutatják, hogy magas foglalkoztatási növekedést képesek elérni, és az 1 300 regionális intelligens szakosodási prioritás mintegy 6 %-a a kultúrához kapcsolódik. A regionális és európai területi együttműködés előmozdítja a növekedést és munkahelyeket teremt, továbbá népszerűsíti Európát mint céltérséget, többek között a makrorégiókra kiterjedő kulturális útvonalak révén. Az innovációvezérelt területi fejlődés kultúrájának erősítése érdekében e tapasztalatokra is lehet építeni.

Kulturális és kreatív ágazatok: Ahhoz, hogy a kulturális és kreatív vállalkozások és szakemberek a rendelkezésre álló lehetőségek kiaknázásával hozzájáruljanak a növekedéshez és a munkahelyteremtéshez, kedvező, az alábbiakat biztosító keretfeltételekre van szükség: egy olyan szabályozási környezet, amely jutalmazza a munkahelyteremtést, a finanszírozáshoz való jobb hozzáférés, lehetőségek a növekedésre és a nemzetközivé válásra, valamint speciális készségek biztosítása.

A kulturális foglalkoztatás sok európai polgár, különösen a fiatalok számára fontos lehetőséget jelent a munkaerőpiacra való bejutás szempontjából (Lettországban, Romániában, Cipruson, Bulgáriában, Észtországban és Spanyolországban a 15–29 évesek foglalkoztatási aránya a kultúra területén magasabb, mint a gazdaság egészében). A projektalapú, atipikus és részmunkaidős foglalkoztatás azonban problematikus lehet. A szabályozási keret annak érdekében történő kiigazítása, hogy az időszakos és egyre mobilisabbá váló munkavállalók is megfelelő szociális védelemben részesüljenek, jelentős politikai kihívást jelent. A szerzők és alkotók méltányos díjazásával kapcsolatos célkitűzés elérésével a Bizottság a digitális egységes piaci stratégia keretében foglalkozik.

A finanszírozáshoz való hozzáférés továbbra is komoly problémát jelent a túlnyomórészt kis- és középvállalkozásokból és mikrovállalkozásokból álló ágazat számára. A Kreatív Európa program keretében rendelkezésre álló kulturális és kreatív ágazatok garanciaeszköze ígéretesen indult, és a jövőben megerősítésre kerül. A Bizottság további eszközök felhasználásának a lehetőségét is vizsgálja, köztük a közösségi finanszírozást , valamint a szponzorálás, az alapítványok és a köz- és magánszféra közötti partnerségek révén történő magánfinanszírozást.

A kulturális és kreatív ágazatokban tevékenykedő szakembereknek a digitális, hagyományos, transzverzális és speciális készségek széles skálájával kell rendelkezniük. Az új menetrend a folyamatban lévő, különösen a vállalkozói és az örökséghez kapcsolódó készségeket érintő szakpolitikai munkára épül.

Az új menetrend prioritásként kezeli az uniós együttműködés ágazatközi megközelítését, mivel a digitalizálásnak és a közös alkotásnak köszönhetően egyre inkább eltűnnek a művészet és a gazdaság közötti határok. Ezt a legkiforrottabb ágazatok konkrét kezdeményezései egészítik ki, melyek célja, az európai kulturális kifejezések sokszínűségének hatékonyabb előmozdítása.