EURÓPAI BIZOTTSÁG Strasbourg, 2017.5.16. COM(2017) 260 final A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI TANÁCSNAK ÉS A TANÁCSNAK Tizenkettedik jelentés a migránsok EU-n belüli áthelyezéséről és áttelepítéséről



x0009





1Bevezetés Az áthelyezésről és áttelepítésről szóló tizenkettedik jelentés aktualizált képet nyújt a legutóbbi, április 12-i jelentés óta kialakult helyzetről az áthelyezési és áttelepítési program végrehajtását illetően, valamint ismerteti a fennálló hiányosságokat és a két program keretében tett kötelezettségvállalások teljesítése érdekében végrehajtandó további intézkedéseket. A program végrehajtása során mindvégig egyetlen elem maradt a siker kulcsa: az áthelyezési céltagállamok és a kedvezményezett tagállamok közötti kölcsönös együttműködés és bizalom az áthelyezésről szóló tanácsi határozatoknak való megfelelést és azok végrehajtását illetően. A havi átadások száma az áthelyezési eljárás gyakorlati alkalmazásának, valamint a tagállamok rendszeres vállalástételének kezdete óta jelentősen emelkedett. A két kedvezményezett tagállam szintén további erőfeszítésekkel igyekezett javítani a kölcsönös együttműködést és bizalmat az áthelyezés felgyorsítása érdekében. Mindezek eredményeként a tagállamok 2017 első négy hónapjában csaknem ugyanannyi áthelyezést hajtottak végre, mint a 2016. év egészében. Eddig összesen több mint 18 000 személyt helyeztek át, amiből kitűnik, hogy az áthelyezés igenis működik, ha az érintett szereplők készek az őszinte együttműködés szellemében megvalósítani a közösen kitűzött célokat. Az áthelyezés a Görögországra és az Olaszországra nehezedő nyomás enyhítése szempontjából változatlanul kulcsfontosságú intézkedés, mivel megosztja a tagállamok között az egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló kérelmezők kezelésének felelősségét. Bár az érkező migránsok száma továbbra is alacsony, Görögország még mindig nagy nyomásnak van kitéve a területén tartózkodó több mint 62 000 migráns miatt, akik közül mintegy 13 500 személy a szigeteken, mintegy 48 500 személy pedig az ország szárazföldi részén tartózkodik. Olaszországba 2017 eleje óta 45 130 migráns érkezett, ami 2016 azonos időszakához képest 40 %-os növekedést jelent. Az érkezők túlnyomó többsége azonban állampolgárság szerint nem tartozik az egyértelműen nemzetközi védelemre szorulók közé, holott a tanácsi határozatok értelmében ez az áthelyezésre való jogosultság előfeltétele. Olaszországban az állampolgárság alapján áthelyezésre jogosultak között az eritreaiak vannak legtöbben, bár az érkező eritreai állampolgárok száma 2017-ben lényegesen visszaesett: ahhoz képest, hogy 2016-ban az érkezők származási országának rangsorában Eritrea a második helyen állt (az érkezők 11,5 %-a), jelenleg az első tíz között sem szerepel, és az érkezőknek csupán 2,3 %-át adja. A nagymértékű csökkenés ellenére azon eritreai állampolgárok száma, akik 2016 során érkeztek Olaszországba és regisztrációjuk és más tagállamba történő áthelyezésük még nem történt meg, továbbra is 11 000 körül mozog. Amint az a korábbi jelentésekben is szerepelt, az Olaszországban és Görögországban tartózkodó, áthelyezésre jogosult személyek létszáma nem éri el a tanácsi határozatokban előirányzott számot. Görögországban valószínűleg stabilizálódik a regisztrált, áthelyezésre váró kérelmezők száma (27 146 személyt regisztráltak áthelyezés céljából, akik közül 12 707 főt már áthelyeztek), ugyanakkor nagyjából 12 400 személyt még nem helyeztek át. Olaszországban eddig több mint 8 300 személyt regisztráltak áthelyezés céljából, közülük 5 711-et már áthelyeztek, és további 700 személy regisztrációja a közeljövőben esedékes. Ezen túlmenően 2017 folyamán eddig több mint 1 100 eritreai érkezett, akiket áthelyezés céljából regisztrálni kell. Az összes jogosult személy 2017 szeptemberéig történő áthelyezése tehát lehetséges és megvalósítható, és azt valamennyi tagállamnak prioritásként kell kezelnie. Az alacsonyabb számadatok ellenére a tagállamoknak korántsem szabad csökkenteniük erőfeszítéseiket, hiszen az áthelyezés jelenlegi üteme még mindig túl lassú az összes jogosult személy 2017 szeptemberéig történő áthelyezéséhez, és jelentős mértékű, folyamatos gyorsulásra van szükség – kiváltképp Görögország tekintetében – a Bizottság által a tizedik jelentésben meghatározott havi célkitűzésekkel összhangban. Az áthelyezés a tanácsi határozatok értelmében jogi kötelezettség. Egyúttal olyan közös erőfeszítés, amelynek keretében valamennyi tagállammal szemben elvárás az Olaszországból és Görögországból történő áthelyezés. Bár sok tagállam már fokozta erőfeszítéseit, sajnos több olyan tagállam is van, amely jogi kötelezettségét megszegve és az Olaszországgal, Görögországgal, valamint az áthelyezési kötelezettséget teljesítő többi tagállammal szemben fennálló kötelezettségét figyelmen kívül hagyva még mindig nem helyezett át egyetlen személyt sem A tizenegyedik jelentésben megfogalmazott ajánlások közül sok továbbra is érvényes (a két hónapos áthelyezési ciklusból adódóan), mindazonáltal a jelenlegi tizenkettedik jelentés elsősorban azokra a tagállamokra összpontosít, amelyek következetesen elutasították a tanácsi határozatok végrehajtását, és nem tettek eleget kötelezettségeiknek. Az áttelepítést illetően a 22 504 személy áttelepítésére vonatkozó, 2015. júliusi tanácsi következtetések végrehajtása továbbra is jól halad, és az elfogadott célszámnak már több mint kétharmadát áttelepítették. Ez számottevő előrelépés ahhoz képest, hogy 2014-ben és 2015-ben még csak a tagállamok egy korlátozott csoportja vett részt a nemzeti vagy többoldalú áttelepítési programokban, és jól mutatja az e területen folytatott uniós szintű megerősített együttműködés hozzáadott értékét. 2 Áthelyezés Az áthelyezés üteme – bizonyos logisztikai nehézségek ellenére is – változatlanul kedvező tendenciát mutat. Amennyiben minden áthelyezési céltagállam további erőfeszítéseket tesz, lehetséges a kitűzött célok teljesítése. A Bizottság által meghatározott célok azt hivatottak biztosítani, hogy a jelenleg Olaszország, illetve Görögország területén tartózkodó, arra jogosult személyek áthelyezése hatékonyan és időben megvalósuljon, elkerülve azokat az operatív és logisztikai szűk keresztmetszeteket, amelyek akkor alakulnának ki, ha a fennmaradó átadások többségének végrehajtása a szeptember előtti utolsó hetekre maradna. A célkitűzések teljesítése további erőfeszítéseket és rugalmasságot igényel az áthelyezési eljárás valamennyi szakaszában, a vállalástételtől kezdve egészen az áthelyezési célú átadásokig, beleértve azt is, hogy az áthelyezést követően megfelelő befogadási kapacitásnak kell rendelkezésre állnia az áthelyezési céltagállamokban. Jelenleg csaknem valamennyi tagállam részt vesz az Olaszországból és Görögországból történő áthelyezésben. A tagállamok közül csupán Magyarország, Lengyelország és Ausztria nem helyezett még át egyetlen személyt sem, ezáltal megsértve jogi kötelezettségét, noha Ausztria már bejelentette az áthelyezés közeljövőbeli megkezdésére vonatkozó szándékát. Emellett a Cseh Köztársaság 2016 májusa óta nem tett vállalást, és 2016 augusztusa óta egyetlen személyt sem helyezett át, így az eddigi összes áthelyezése a rá eső kvóta 1 %-át sem éri el.

2.1. Néhány tagállam továbbra sem vesz részt a vállalástételben és/vagy az áthelyezésben Jelenleg csaknem az összes tagállam mind Olaszország, mind Görögország tekintetében tevékeny szerepet vállal, és rendszeresítette a vállalástételt. Azok a tagállamok, amelyek bizonyos ideig kevésbé voltak aktívak (Bulgária, Horvátország, Ciprus, Szlovénia, Spanyolország vagy Románia), immár rendszeresen vállalásokat tesznek. Lettország bejelentette az Olaszországból történő áthelyezésre vonatkozó havi vállalástételre irányuló terveit, Svédországnak pedig eltökélt szándéka, hogy eleget tegyen kötelezettségeinek, és egyedül április folyamán 1 650 személy áthelyezésére tett vállalást (500 fő Olaszországból és 1 150 fő Görögországból). Belgium, Litvánia és Málta bejelentette, hogy a közeljövőben tovább növeli havi vállalásait. Portugália újraindította a vállalástételt, és ezzel egyidejűleg lemaradásának behozatalára törekszik. Ausztria bejelentette, hogy hamarosan megkezdi az Olaszországból történő áthelyezést, kiemelt figyelmet fordítva a kiszolgáltatott helyzetű kérelmezőkre – főként a kísérő nélküli kiskorúakra –, majd ennek nyomán konkrét vállalást tett 50 személy áthelyezésére. Következő lépésként Ausztriának mielőbb meg kell kezdenie a vállalástételt Görögország tekintetében. Egyes tagállamok nem vesznek részt a Görögországból és Olaszországból történő áthelyezésben, illetve a vállalástételben: ·Magyarország az áthelyezésről szóló tanácsi határozat elfogadása óta egyáltalán nem tett vállalást és nem hajtott végre áthelyezést. ·Lengyelország 2015 decemberében vállalást tett, majd felhagyott a részvétellel. 2016 áprilisában Lengyelország felfüggesztette a görög menekültügyi szolgálat által Lengyelországnak küldött 73 áthelyezési kérelem feldolgozását, vagyis a vállalás benyújtását követően három és fél hónappal ténylegesen befagyasztotta az áthelyezési eljárást, így egyetlen személyt sem helyezett át. Ugyanez a helyzet az Olaszországtól kapott kérelmekkel is. ·A Cseh Köztársaság 2016 májusa óta nem tett vállalást. A Cseh Köztársaság igen korlátozottan vett részt és szigorú preferenciákat alkalmazott: kizárólag személyazonosító vagy úti okmánnyal rendelkező kérelmezőket fogadott be, és minden más jelentkezőt visszautasított. A Cseh Köztársaság 2016 augusztusa óta egyetlen áthelyezést sem hajtott végre, és Görögországból összesen csupán 12 kérelmezőt, Olaszországból pedig egyet sem helyezett át (ez jogi kötelezettségének 1 %-át sem éri el). Magyarországnak és Lengyelországnak haladéktalanul be kell kapcsolódniuk a vállalástételbe és az áthelyezésbe, a Cseh Köztársaságnak pedig késedelem nélkül újra kell indítania a vállalástételt és az áthelyezést. Ezen túlmenően egyes további tagállamok, amelyek Görögországból már végrehajtottak áthelyezéseket, Olaszországból még egyetlen személyt sem helyeztek át: ·Bulgária és Szlovákia szigorú preferenciákat érvényesít (Bulgária nem fogad be eritreaiakat, míg Szlovákia csak egyedülálló anyákat gyermekeikkel, valamint úti okmánnyal rendelkező személyeket fogad be), ami Olaszország számára szinte lehetetlenné teszi a követelményeknek megfelelő kérelmezők azonosítását. Bulgáriának meg kell kezdenie az eritreaiak befogadását, Szlovákiának pedig rugalmasan kell kezelnie preferenciáit, és a lehető leghamarabb meg kell kezdenie a vállalástételt és az áthelyezést Olaszország tekintetében. ·Észtország és Írország mindeddig nem hajtott végre áthelyezést Olaszországból, mivel Olaszország igen szigorúan kezeli az áthelyezési céltagállamok által lebonyolított kiegészítő biztonsági meghallgatásokat. ·Ciprusnak – amely immár több mint három hónapja nem tett vállalást – mihamarabb meg kell kezdenie a vállalástételt és az áthelyezést Olaszország tekintetében. Az összes többi tagállamnak pedig Görögország és Olaszország tekintetében egyaránt fenn kell tartania legalább a havi erőfeszítések jelenlegi szintjét.

2.2. Az áthelyezés felgyorsításához szükséges intézkedések A migránsok áthelyezési célú azonosítása és regisztrálása: Olaszországnak többet kell tennie az áthelyezés felgyorsításáért Amint az már a korábbi jelentésből is kiderült, Görögország befejezte mindazok regisztrálását („nemzetközi védelem iránti kérelem benyújtása”), akik részt vettek az előzetes regisztrációs programban, az áthelyezésre jogosult személyeket is beleértve. A május 12-i adatok szerint összesen 27 146 személy nyújtott be kérelmet az áthelyezési program keretében; 12 707 személyt már áthelyeztek, ugyanakkor 12 385-en még áthelyezésre várnak. 2017. szeptember 26-ig még regisztrálhatók áthelyezést kérelmező újabb személyek, és egyeseket kizárhatnak az áthelyezési programból, mindazonáltal az áthelyezés céljából regisztrált személyek teljes száma várhatóan változatlan marad. Olaszország eddig körülbelül 8 300 személyt regisztrált áthelyezés céljából, akik közül 5 711 áthelyezése már megvalósult. Az olasz hatóságok szerint további 700 kérelmező esetében folyamatban van a regisztráció. Ezen túlmenően 2017-ben több mint 1 100 eritreai állampolgár érkezett Olaszországba, akiket áthelyezés céljából regisztrálni kell. Ugyanakkor egyedül 2016 folyamán mintegy 20 700 eritreai állampolgár érkezett Olaszországba. Feltétlenül gondoskodni kell arról, hogy az uniós fogadóállomásokon vagy az egyéb partraszállási kikötőkön keresztül Olaszországba érkezett és érkező, áthelyezésre jogosult valamennyi migránst időben regisztrálják áthelyezés céljából. Olaszországnak ezért sürgősen és folyamatosan fel kell gyorsítania az azonosítási és regisztrációs eljárást az áthelyezésre jogosult összes személy tekintetében. Ehhez Olaszországnak – szükség esetén az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO) támogatásával – növelnie kell a questurák (rendőrkapitányságok) meglévő regisztrációs kapacitásait, valamint az áthelyezési kérelmeket és az átvétel iránti kérelmeket feldolgozó személyzet létszámát és kapacitását a dublini egységen belül. Emellett maradéktalanul ki kell használnia területi közigazgatását és a meglévő EASO-csapatokat is az eredeti áthelyezési központokon kívül tartózkodó, áthelyezésre jogosult migránsok kiterjedtebb bevonása, tájékoztatása és áthelyezési célú regisztrálása érdekében. E célból az áthelyezési programmal kapcsolatos figyelemfelkeltő és tájékoztató kampányokat kell indítani a questurák és a befogadóállomások szintjén. Szintén meghatározó, hogy az uniós fogadóállomásokon vagy az egyéb partraszállási kikötőkön keresztül Olaszországba érkező, áthelyezésre jogosult valamennyi személyt rendezett módon a kijelölt áthelyezési központokba irányítsák, az olasz ütemtervben előirányzottakkal összhangban. A jelenlegi gyakorlat szerint az áthelyezésre jogosult migránsok Olaszország egész területén elszórtan helyezkednek el, a kijelölt áthelyezési központok kihasználtsága pedig gyakran alacsony, mivel nagyrészt állampolgárság szerint áthelyezésre nem jogosult migránsok tartózkodnak ezekben a létesítményekben. Ez megnehezíti az áthelyezési célú regisztrálást, és logisztikai problémákat okoz az áthelyezési eljárás utolsó szakaszaiban, különös tekintettel az átadás előtti alapos orvosi vizsgálat biztosítására. Olaszország az utóbbi időben erőfeszítéseket tett annak érdekében, hogy az áthelyezési eljárás utolsó szakaszait néhány kijelölt állomáson központosítsa, és az áthelyezést kérelmezőket az indulás előtt 10 nappal a Rómában vagy a Róma közelében működő befogadóállomásokra helyezze át. Ez üdvözlendő fejlemény, ugyanakkor ezt a gyakorlatot meg kell szilárdítani, és tágabb értelemben az áthelyezést kérelmezők fokozottan központosított elhelyezésével kell kiegészíteni. Olaszország ez irányú törekvéseinek támogatása érdekében a Bizottság a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapból nemrégiben 15,33 millió EUR szükséghelyzeti támogatást ítélt oda szállás, élelem, egészségügyi ellátás, valamint nyelvi és kulturális közvetítés biztosítása céljából. A támogatás egyúttal a programban való részvételre jogosultaknak szóló, áthelyezéssel kapcsolatos tájékoztatás javításához is hozzájárul majd. Éppen ezért most elengedhetetlen biztosítani valamennyi jogosult személy áthelyezési célú regisztrálását, majd hatékony és gyors áthelyezését. A megfeleltetési eljárás: a tagállamok jó irányba haladnak, de még többet kell tenni, különös tekintettel a kiszolgáltatott helyzetű kérelmezőkre Az EASO megfeleltetési eszköze május 23-án lép működésbe Görögországban, és azáltal járul majd hozzá a megfeleltetési eljárás hatékonyabbá tételéhez, hogy nagyszámú ügyet fog feldolgozni, és gyorsan azonosítani fogja azokat a kérelmezőket, akik áthelyezhetők valamely konkrét tagállamba. Mindazonáltal, amint az előző jelentésben is említésre került, az eszköz hatékonyságának előfeltétele, hogy a tagállamok által megadott preferenciák kellőképpen rugalmasak legyenek. Emellett a Bizottság bizonyos tagállamokat a havi vállalásaik növelésére ösztönöz, hogy a vállalások mennyisége elegendő legyen a megfeleltetési eljáráshoz (amelynek keretében Olaszország és Görögország az egyéni kérelmezőket konkrét tagállamokhoz rendeli hozzá). Ebben az összefüggésben Belgiumnak (bejelentésének megfelelően), valamint Spanyolországnak és Horvátországnak lényegesen növelnie kell havi vállalásait Olaszország és Görögország tekintetében, Németországnak, Romániának és Szlovákiának pedig Görögország tekintetében, továbbá Franciaországnak lényegesen növelnie kell vállalásait Olaszország tekintetében, és havi rendszerességgel kell vállalásokat tennie, míg Görögország tekintetében fenn kell tartania havi erőfeszítéseinek jelenlegi mértékét.

Valamennyi tagállamnak tartózkodnia kell attól, hogy preferenciáiból kizárja a kiszolgáltatott kérelmezőket, hiszen e személyek áthelyezése prioritásként kezelendő. Ebből a szempontból nagyon is üdvözlendő, hogy egyes tagállamok – például Spanyolország – kiemelt figyelmet fordítanak a különösen kiszolgáltatott helyzetű kérelmezőkre. Szintén elengedhetetlen, hogy a tagállamok megteremtsék a különösen kiszolgáltatott kérelmezők befogadásához szükséges kapacitásokat. Valamennyi tagállamnak készen kell állnia a migránsok bármely kategóriájának (nagycsaládok, egyedülálló férfiak) és a kvótájuknak megfelelő mennyiségű kiszolgáltatott kérelmező fogadására, beleértve a kísérő nélküli kiskorúakat és a súlyos egészségügyi problémával küzdő személyeket is. Az áthelyezési céltagállamok válaszadási idejének csökkentése A tagállamok további erőfeszítéseket tettek annak érdekében, hogy összességében csökkentsék az áthelyezési kérelmekkel kapcsolatos válaszadási időt. Ennek ellenére bizonyos késedelmek még mindig megfigyelhetők, különös tekintettel az egyes tagállamok és társult országok (Belgium, Németország, Litvánia, Románia, Spanyolország és Svájc) korábbi vállalásai nyomán függőben lévő válaszokra (amely esetekben a válaszadás az áthelyezési eljárási szabályzatokban meghatározott 10 munkanap helyett több mint egy hónapba telik). A Bizottság összességében arra ösztönzi a tagállamokat, hogy bővítsék tovább az áthelyezési kérelmek feldolgozására vonatkozó kapacitásukat, és biztosítsák az áthelyezési eljárási szabályzatokban megállapított 10 munkanapos határidőn belüli válaszadást. Az operatív akadályok leküzdése Görögországban 4 000, Olaszországban pedig 1 388 személy vár átadásra, vagyis az előző beszámolási időszakhoz képest mérséklődött az átadások terén tapasztalt késedelem, ám még így is ez jelenti az áthelyezési eljárás legfőbb szűk keresztmetszetét. A korlátozott befogadási kapacitással rendelkező tagállamok (Írország, Finnország és Portugália) lépéseket tettek a nehézségek áthidalása érdekében. Ugyancsak előrelépés történt a tájékoztatás és a kulturális orientáció mennyiségét és minőségét illetően. Az előző jelentésben kiemelt bevált gyakorlatokon túlmenően a Nemzetközi Migrációs Szervezet (IOM) speciális képzést szervezett a Görögországban tevékenykedő összekötő tisztviselők számára az általuk biztosított kulturális orientáció javítása céljából. A sikerre való tekintettel az IOM Olaszországban is meg fogja ismételni a képzést. A tagállamok többsége mostanra az EASO rendelkezésére bocsátotta a megfelelő tájékoztató anyagokat, amelyeket az EASO jelenleg vizsgál, hogy szükség esetén javaslatot tegyen továbbfejlesztésükre. Az EASO továbbá véglegesítette az áthelyezésről szóló új tájékoztató füzetet, amely a kérelmezők jogaira és kötelezettségeire egyaránt nagy hangsúlyt fektet. Az új tájékoztató füzet széles körű terjesztéséhez az EASO-nak a tagállamok segítségére lesz szüksége, hogy az információs anyagok a görögországi, illetve olaszországi uniós fogadóállomásokon és befogadóállomásokon kívül az áthelyezési céltagállamok területén is elérhetővé váljanak. Az EASO a Portugáliába történő áthelyezést bemutató videót is véglegesítette, amely elsősorban az eritreaiaknak szól. Bizonyos áthelyezési céltagállamok és társult országok (különösen Észtország, Írország és Svájc) kiegészítő biztonsági ellenőrzéseket, köztük meghallgatásokat is végeznek, ami továbbra is kihívásokkal jár. Görögország és Olaszország az áthelyezési kérelem elküldését megelőzően köteles elvégezni a kérelmezők szükséges biztonsági ellenőrzését, amihez az uniós ügynökségek nyújtanak segítséget. Azoknak a tagállamoknak, amelyek szisztematikusan kiegészítő biztonsági ellenőrzéseket kívánnak végezni, rugalmas hozzáállást kell tanúsítaniuk, és kölcsönösen elfogadható megoldást kell találniuk Görögországgal és Olaszországgal az ilyen ellenőrzések lebonyolítását illetően, hogy azok ne lassítsák az áthelyezési eljárást. A megoldások egyúttal megerősítik a kölcsönös együttműködést, és az Olaszországból és Görögországból a többi tagállamba irányuló áthelyezés ütemét is fokozzák. A kiegészítő biztonsági ellenőrzéseket – köztük a biztonsági meghallgatásokat – az áthelyezési eljárási szabályzatokban megállapított 10 munkanapon belül kell lebonyolítani. Ennek fényében a Bizottság azt szorgalmazza, hogy a tagállamok a Hollandia, Franciaország és Görögország közötti jó együttműködés példáját követve biztosítsák az áthelyezések előírt időkereten belüli végrehajtását. E tekintetben fontos mozzanat annak biztosítása, hogy a lehető leghamarabb rendelkezésre álljon a meghallgatások lebonyolításához szükséges megfelelő kapacitás. Ezen túlmenően áprilisban a légi járatok 70 %-a a hónap utolsó hetében indult. Már a korábbi jelentés is rámutatott, hogy kívánatos lenne, hogy az áthelyezési célállamok rugalmasabbak legyenek és szorosabban összehangolják tevékenységüket az elfogadó válaszok küldésétől a légi járatok megszervezéséig. A Bizottság május 19-én Athénban találkozót szervez, hogy elősegítse az IOM és a görög hatóságok számára az ilyen logisztikai és koordinációs kihívások leküzdését.

2.3. Kísérő nélküli kiskorúak áthelyezése: eredmények Görögországban, első lépések Olaszországban A migráns gyermekek védelméről szóló, 2017. április 12-i közleményben – amely meghatározza a migráns gyermekek védelmének megerősítése érdekében sürgősen végrehajtandó intézkedéseket – a Bizottság nyomatékosította, hogy a tagállamoknak feltétlenül fokozniuk kell áthelyezési vállalásaikat, különösen a kísérő nélküli és szüleiktől elválasztott gyermekeket illetően. A Görögországban tartózkodó, áthelyezésre jogosult 576 kísérő nélküli kiskorú közül május 15-ig 359-et helyeztek át. A legutóbbi jelentés óta több tagállam kínált fel férőhelyeket a kiszolgáltatott kérelmezők e kategóriája számára. A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy folytassák a regisztrált, szüleiktől elválasztott kiskorúak áthelyezéséhez szükséges férőhelyek rendelkezésre bocsátását, és Finnország példáját követve a lehető legrugalmasabban járjanak el a házas kiskorúak áthelyezését illetően. Ebben az összefüggésben a tagállamoknak meg kell vizsgálniuk, miként segíthető elő a házas kiskorúak áthelyezése, mindenkor szem előtt tartva a gyermek mindenek felett álló érdekeit. Az előző jelentésben megfogalmazott ajánlásokkal összhangban Németország immár rugalmasabban kezeli a távolabbi családi kapcsolatokat alátámasztó bizonyítékokat, különösen a szüleiktől elválasztott gyermekek esetében.

2016 folyamán minden korábbinál több, összesen 25 772 kísérő nélküli kiskorú érkezett Olaszországba (a 28 129 kiskorú 91,6 %-a), akik közül 3 806 eritreai, 218 szíriai, 394 iraki és 13 jemeni állampolgárságú (tehát állampolgárság szerint áthelyezésre jogosult). 2017-ben május 11-ig további 5 602 kísérő nélküli kiskorú érkezett Olaszországba, akik közül mintegy 250-en állampolgárság szerint áthelyezésre jogosultak. A beszámolási időszak folyamán első ízben került sor kísérő nélküli kiskorúak áthelyezésére Olaszországból. Április és május során két kísérő nélküli kiskorút helyeztek át Hollandiába, és több további kérelem elbírálása jelenleg is folyamatban van. A siker érdekében az olasz hatóságoknak mind nemzeti, mind helyi szinten folytatniuk kell az aktív intézményközi együttműködést, továbbá az Olaszországban működő bizottsági csapatnak, az EASO-nak és az IOM-nak továbbra is biztosítania kell a segítségnyújtást. Olaszországnak az első ilyen áthelyezések tapasztalatából merítve most egységesítenie kell az eljárásokat, hogy teljeskörűen lehetővé váljon a kísérő nélküli kiskorúak áthelyezése – egyebek mellett elő kell mozdítania az érkező kísérő nélküli kiskorúak gyámjainak gyors kijelölését, hogy ezek a gyermekek megfelelő támogatást kapjanak a nemzetközi védelem iránti esetleges kérelem benyújtásához, illetve adott esetben az áthelyezési programban való részvételhez. A gyámok gyors kijelölése és az áthelyezés prioritásként való kezelése a migráns gyermekek védelméről szóló közlemény értelmében sürgősen végrehajtandó intézkedésnek minősül. Az áthelyezéssel kapcsolatos megfelelő tájékoztatás meghatározó jelentőséggel bír, és azt mindenkor biztosítani kell valamennyi kísérő nélküli kiskorú számára a partraszállási pontokon és a befogadóállomásokon egyaránt. Az egyes áthelyezésre jogosult gyermekek mindenek felett álló érdekének mérlegelésekor a gyámoknak mindig meg kell fontolniuk az áthelyezés lehetőségét. Az eljárások megkönnyítése érdekében – amint arra már a korábbi jelentések is rámutattak – Olaszországnak érdemes lenne megfontolnia egy vagy több, kifejezetten a kísérő nélküli kiskorúak számára fenntartott áthelyezési létesítmény kijelölését. Az EASO segítséget biztosíthat ehhez információnyújtás, a kérelmek regisztrálása és a gyermek mindenek felett álló érdekének értékelése révén. A tagállamoknak a maguk részéről vállalásaikban továbbra is férőhelyeket kell rendelkezésre bocsátaniuk a kísérő nélküli kiskorúak számára, valamint konkrét tájékoztatást kell nyújtaniuk az olasz hatóságoknak a befogadási terveikről. 3Áttelepítés Az Eurostat által nemrégiben közzétett adatok szerint az uniós tagállamok 2016-ban 14 205 menekültet telepítettek át a nemzeti és a többoldalú programok keretében. Ez jelentős előrelépés a 2015-ben áttelepített 8 155, illetve a 2014-ben áttelepített 6 550 főhöz képest. Az áttelepítések számának növekedése egybeesik az uniós szintű áttelepítési program végrehajtásának első évfordulójával, és jól szemlélteti az áttelepítés terén folytatott uniós szintű megerősített együttműködésben és koordinációban rejlő lehetőségeket. A 2015. július 20-i következtetések végrehajtása továbbra is jól halad előre, és az elfogadott 22 504 áttelepítésnek immár több mint kétharmada megvalósult. 2016. április 10. óta 671 főt telepítettek át a program keretében, elsősorban Törökországból, emellett pedig Jordániából és Libanonból. 2017. május 12-ig összesen 16 163 személyt telepítettek át 21 célországba (Belgium, Cseh Köztársaság, Dánia, Németország, Észtország, Franciaország, Izland, Írország, Olaszország, Lettország, Liechtenstein, Litvánia, Hollandia, Norvégia, Ausztria, Portugália, Spanyolország, Finnország, Svédország, Svájc és az Egyesült Királyság). Hét tagállam (Észtország, Finnország, Németország, Írország, Hollandia, Svédország és az Egyesült Királyság), valamint három társult ország (Izland, Liechtenstein és Svájc) már eleget tett vállalásainak. Noha az előző évekhez képest több tagállam vesz részt az áttelepítésben, tíz tagállam még mindig nem hajtott végre áttelepítést a program keretében. Egyre aggályosabbá válik, hogy azok a tagállamok, ahol a ténylegesen végrehajtott áthelyezések jelentősen elmaradnak a kötelezettségektől, valóban képesek lesznek-e teljesíteni kötelezettségeiket. A 2015. július 20-i következtetések végrehajtását szolgáló áttelepítési programban részt vevő államok többsége jelezte, hogy áttelepítési erőfeszítései elsősorban – bár nem kizárólag – a Jordániában, Libanonban és Törökországban tartózkodó szíriaiakra irányultak. Ez a 2016. március 18-i EU–Törökország nyilatkozat keretében tett, a szíriaiak Törökországból történő áttelepítésére irányuló tagállami erőfeszítéseket is magában foglalja. 2016. április 4. óta 5 695 szíriait telepítettek át Törökországból az EU–Törökország nyilatkozat áttelepítési részének keretében. A legutóbbi beszámolási időszak óta 1 077 szíriait telepítettek át e mechanizmus keretében, és a fennmaradó vállalások száma jelenleg 25 040. Az EU–Törökország nyilatkozat keretében végrehajtott áttelepítések eddig a következő országokba irányultak: Ausztria, Belgium, Észtország, Franciaország, Németország, Olaszország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Hollandia, Portugália, Spanyolország, Finnország és Svédország. Ezen túlmenően Norvégia 2016. április 4. óta 521 szíriait telepített át Törökországból. Az EU–Törökország nyilatkozat keretében áttelepítéseket végrehajtó tagállamok jól haladnak az újabb műveletek előkészítésével, az áttelepítésre jelölt személyek meghallgatását célzó törökországi missziókat is beleértve. Ausztria immár megkezdte az áttelepítést a program keretében, Románia pedig jelenleg készíti elő az első áttelepítéseket. A közelmúltban horvátországi szakértők megfigyelőként részt vettek az Ankarában végrehajtott belga ellenőrző misszióban. Ez jó példája a tapasztalt és az új áttelepítési céltagállamok közötti együttműködésnek, amelyet a Bizottság is ösztönöz, és amelyet további helyszíneken is érdemes megismételni. Ugyanakkor olyan tagállamok is vannak, amelyek már 2016 nyarán megkapták az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatalától (UNHCR) a vonatkozó aktákat, ám azóta sem hajtottak végre intézkedéseket (Bulgária és a Cseh Köztársaság). Ezen túlmenően bizonyos tagállamok eddig egyáltalán nem kapcsolódtak be a Törökországból való áttelepítésbe, és nem is hoztak ennek érdekében kielégítő intézkedéseket (Ciprus, Dánia, Görögország, Magyarország, Írország, Málta, Lengyelország, Szlovákia, Szlovénia és az Egyesült Királyság). A Bizottság arra ösztönzi ezeket a tagállamokat, hogy járuljanak hozzá az EU–Törökország nyilatkozat végrehajtásához. Az EU–Törökország nyilatkozat keretében történő áttelepítés támogatása és a folyamatban lévő műveletekkel kapcsolatos egyeztetés érdekében az Ankarában működő uniós követség továbbra is heti szintű találkozókat tart a török migrációkezelési igazgatósággal. Az uniós küldöttség ugyancsak hetente ülésezik a tagállamokkal, valamint az UNHCR-rel és az IOM-mal, hogy megvitassák az operatív fejleményeket, nyomon kövessék az előrelépéseket és azonosítsák a szűk keresztmetszeteket.