HU 
 
 
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE 
(2010. január 18.) 
a Magyar Nemzeti Bank feladatairól, a Magyar Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének 
szervezeti felépítésér ől és jogállásáról, valamint a Pénzügyi Stabilitási Tanács megalapításáról  
(CON/2010/10) 
 Bevezetés és jogalap
 
2009. november 23-án a Magyar Pénzügyminisztériu m felkérte az Európai Központi Bankot („EKB”) 
arra, hogy alkosson véleményt egy több jogszabály (többek között a Magyar Nemzeti Bankról szóló 
törvény és a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletér ől szóló törvény) módosítására vonatkozó 
törvénytervezetr ől (a továbbiakban: törvénytervezet). 20 09. december 4-én az EKB egy kiegészít ő 
felkérést kapott a Magyar Pénzügyminisztériumtól a törvénytervezet további szakaszainak véleményezése érdekében. A jogalkotási folyamat részeként a Magyar Országgy űlés 2009. december 7-én a 
törvénytervezetet jelent ősen megváltoztató módosításokat fogado tt el, amelyeket nem küldtek meg 
véleményezésre az EKB részére. Az Országgy űlés 2009. december 14-én a módosításokkal együtt még az 
EKB-nak a törvénytervezettel kapcsolatos véleménye meghozatala el őtt elfogadta a törvénytervezetet. 
Következésképpen az EKB véleményét nem vették figyelembe a jogalkotási folyamat során. 
Az EKB-nak a vélemény meghozatalára szo lgáló hatásköre az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődés 
127. cikkének (4) bekezdésén és a 282. cikkének (5 ) bekezdésén, valamint a nemzeti hatóságoknak az 
Európai Központi Bankkal a jogszabálytervezetekr ől folytatott konzultációjáról szóló, 1998. június 29-i 
98/415/EK tanácsi határozat
1 2. cikke (1) bekezdésének harmadik és hatodik francia bekezdésén alapul, 
mivel a törvénytervezet a Magyar Nemzeti Bankkal („MNB”), valamint a pénzügyi intézmények és 
piacok stabilitását lényegesen befolyásoló szabályokka l kapcsolatos rendelkezéseket tartalmaz. Az 
Európai Központi Bank eljárási szabályzatának 17.5. cikke els ő mondatával összhangban a 
Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt. 
 1.  A törvényjavaslat célja 
1.1.  A törvényjavaslat többek között kiterjeszti az MNB feladatkörét. A Magyar Nemzeti Bankról szóló 
2001. évi LVIII törvény
2 4. § (7) bekezdése értelmében (a továbbiakban: MNB tv.), az MNB 
támogatja a pénzügyi rendszer stab ilitását, valamint a pénzügyi re ndszer prudenciális felügyeletére 
                                                 
1  HL L 189., 1998.7.3., 42. o. 
2  Kihirdetve Magyar Közlöny 2001/76 (VII. 5.) 
2 vonatkozó politika kialakítását és hatékony vitelé t. A törvénytervezet akként módosítja ezt a 
rendelkezést, hogy az MNB „támogatja a hitelintézetek  prudenciális felügyeletére és a pénzügyi 
közvetítőrendszer stabilitására vonatkozó politika haté kony kialakítását és vitelét.” Ennek 
érdekében a törvénytervezet egyebek között k itér arra is, hogy az MN B feltárja a pénzügyi 
közvetítőrendszer egészét fenyeget ő üzleti és gazdasági kockázatokat, támogatja a rendszerszint ű 
kockázatok kialakulásának megel őzését, valamint el ősegíti a már kialakult rendszerszint ű 
kockázatok csökkentését vagy megszüntetését.  
1.2. A törvénytervezet felhatalmazza az MNB elnökét, hogy egyes tevékenységek végzését, 
szolgáltatások nyújtását, ügyletek kötését, valamint termékek forgalmazását rendeletben tiltsa meg, 
korlátozza, vagy feltételekhez kösse, amennyiben azok jelent ős veszélyt jelentenek a pénzügyi 
közvetítőrendszer biztonságos m űködésére. Az elnök ezen túlmen ően a Kormánynak, a Kormány 
egy tagjának, illetve a Pénzügyi Szervezetek Álla mi Felügyelete („PSZÁF”) elnökének javaslatot 
tehet jogszabályalkotásra a pénzügyi közvetít őrendszer stabilitására vonatkozó szabályozás 
megalkotása érdekében.  
1.3. A törvénytervezet a pénzügyminiszter, a PSZÁ F elnöke, valamint az MN B elnöke (a továbbiakban 
a három képviselt hatóság), valamint három felkért tag részvételével létrehozza a Pénzügyi Stabilitási Tanácsot („PST”). A PST elnöki tisztét  évenkénti váltásban a pénzügyminiszter, az 
MNB elnöke, valamint a PSZÁF elnöke tölti be. A törv énytervezet 44. §-a alapján a PST feladatai a 
következők: a pénzügyi piac stabilitásának folyamatos értékelése; a PSZÁF kockázati jelentésének 
megtárgyalása; javaslattétel a Kormánynak, a kormány egy tagjának vagy a PSZÁF elnökének jogszabály megalkotására; a PSZÁF éves beszámo lójának megtárgyalása; a PSZÁF minden olyan 
általános intézkedésének, rendelkezésének illetv e határozatának a megtárgyalása, amely nem 
egyedi jogalanyokra vonatkozik; véleményalkotás az MNB tv. új, tervezett 60/A. §-a alapján 
kibocsátandó rendelettervezetr ől; valamint a PSZÁF jogalkalmazó tevékenységének folyamatos 
figyelemmel kísérése. 
1.4.  A törvénytervezet továbbá megváltoztatja a PSZÁF jogállását is. A Pénzügyi Szervezetek Állami 
Felügyeletér ől szóló 2007. évi CXXXV törvény
3 (a továbbiakban: PSZÁF tv.) 1. § (1) 
bekezdésében foglaltak alapján a PSZÁF kormányhi vatal. A törvénytervezet értelmében a PSZÁF 
autonóm államigazgatási szervvé fog válni. A törvénytervezet módosítja továbbá a PSZÁF 
tevékenységi körének célját is. 
1.5. A törvénytervezet a PSZÁF új szervezeti felép ítését teremti meg. A PSZÁF tv. 11. §-a alapján a 
pénzügyi felügyeletet a Felügyeleti Tanács látja el. A törvénytervezet értelmében a Felügyeleti 
Tanács megsz űnik és a feladatai nagy részét a PSZÁF elnöke veszi át, aki ezt követ ően egy 
személyben lesz felel ős a PSZÁF irányításáért. A törvényter vezet továbbá részletesen szabályozza 
a PSZÁF elnökének kinevezésére, az alkalmazásának felté teleire, valamint a feladat- és hatáskörére 
vonatkozó rendelkezéseket.  
                                                 
3  Kihirdetve Magyar Közlöny 2007/162 (XI. 28.)  
3 2. Általános észrevételek 
Az EKB-val folytatott konzultáció megfelel ő időpontja 
2.1. Az EKB rámutat arra, hogy olyan különlegesen sürg ős esetekben, amelyek nem teszik lehet ővé a 
normál konzultációs id őtartam betartását, a konzultáló hatóság feltüntetheti a sürg ősséget a 
konzultációs kérelemben, és kérheti az EKB véleményének rövidebb határid őn belüli elfogadását. 
Ez nem érinti a konzultáló hatóság a Szerz ődés 127. cikkének (4) bekezdése és 282. cikkének (5) 
bekezdése szerinti azon kötelezettségét, hogy a nemzeti jogalkotási folyamat megfelel ő 
szakaszában konzultáljon az EKB-val az annak hat áskörébe tartozó nemzeti jogszabálytervezettel 
kapcsolatban. A 98/415/EK határozat 4. cikkének második mondata szerint az EKB-val „megfelel ő 
időpontban” kell konzultálni a jogalkotási folyamat során. Ez azt jelenti, hogy konzultációnak a 
jogalkotási folyamat egy olyan pontján kell történnie, amely elegend ő időt biztosít az EKB számára 
arra, hogy megvizsgálja a jogszabálytervezetet és elfogadja véleményét valamennyi szükséges 
nyelvi változatban, valamint amely lehet ővé teszi a nemzeti hatóságok számára az EKB 
véleményének figyelembevételét a jogszabály elfogadását megel őzően. A 98/415/EK határozat 3. 
cikkének (4) bekezdése a tagállamok kötelezettségév é teszi a jogszabálytervezet elfogadásának 
felfüggesztését is az EKB véleményének kézhezv ételéig. Mivel a törvényjavaslatot a magyar 
Országgy űlés számára egy hónappal azt megel őzően nyújtották be4, hogy az EKB kézhez vette a 
konzultációs kérelmet, az EKB-nak nem állt m ódjában elfogadni a konzultáló hatóság sürg ősség 
iránti kérelmét annak alapján, hogy a jogalkotási folyamat már el őrehaladott fázisba ért. 
2.2. A hatáskörébe tartozó jogszabálytervezetr ől szóló vélemény kibocsátása az EKB számára lehet ővé 
teszi azt, hogy kifejtse a jogszabálytervezet érdemi részével kapcsolatos álláspontját, beleértve az 
olyan kérdéseket, mint az adott jogszabálytervezet az EKB számára fennálló jelent ősége, illetve 
annak az eurorendszerre gyakorolt lehetséges hatása.  Az EKB ezért megismétli azon álláspontját, 
amely szerint a nemzeti hatóságok különleges sürg ősség esetében sem mentesülnek az EKB-val 
folytatott konzultáció kötelezettsége, illetve az alól, hogy az EKB számára álláspontja 
figyelembevételéhez megfelel ő időt biztosítsanak a 98/415/EK tanácsi határozattal összhangban. A 
törvényjavaslat lényegét érint ő módosításokat – mint például a je len konzultáció keretébe tartozó 
rendelkezéseket – meg kell küldeni az EKB számá ra annak érdekében, hogy az a legfrissebb 
szöveg alapján bocsáthassa ki véleményét. A folyamatban lév ő konzultációra tekintettel továbbá a 
törvényjavaslat elfogadási eljárását fel ke llett volna függeszteni. Az EKB a konzultációra 
benyújtott rendelkezésekr ől elfogadott véleménye nem küszöböli ki az EKB-val folytatandó 
konzultációs kötelezettség elmulasztását. Habár a jogszabálytervezetet az Országgy űlés már 
elfogadta, az EKB észrevételei álláspontunk alap ján fontosak lehetnek az elfogadott jogszabály 
alkalmazása és értelmezése során. Az EKB nagyra értékelné, amennyiben a Pénzügyminisztérium a 
jövőben megfelel ően tiszteletben tartaná az EKB-val való konzultációs kötelezettségét a 98/415/EK 
tanácsi határozatban meghatározottakkal összhangban. 
                                                 
4   A T/10998-as számú törvényjavaslatot 2009. 10. 22-én nyújtották be az Országgy űlésnek, az arra vonatkozó konzultációs 
kérelem pedig 2009. 11. 23-án érkezett meg az EKB-ba. 
4 Az MNB-nek a pénzügyi közvetít őrendszer stabilitásához való közrem űködésével és a rendszerkockázat 
megelőzéséhez való hozzájárulásával összefügg ő új feladatai 
2.3. Az EKB értelmezésében az MNB tv. 4. § (7) bekezdése, valamint a 60/A. §-a alapján olyan új 
feladatok hárulnak az MNB-re, amelye k az MNB pénzügyi stabilitással összefügg ő feladatainak 
hatékony teljesítését, valamint a rendszerszint ű kockázatok megel őzését, azonosítását és 
megszüntetését hivatottak el ősegíteni. Az EKB üdvözli és támogatja a központi banknak a 
pénzügyi intézmények biztonságos és megbízható m űködésének el őmozdításában, valamint a 
pénzügyi rendszer mint egész stabilitásában betöltö tt szerepének a tervezett intézményi keretekben 
megnyilvánuló elismerését5. Mindezen túlmen ően, a törvénytervezetben foglalt azon hivatkozás, 
amely szerint „támogatja a felügyeleti politikák ki alakítását és vitelét” a pénzügyi stabilitásban 
betöltött feladatokkal összefüggésben ismeri el azt , hogy a felügyeleti politikák kialakítása során 
figyelembe kell venni a pénzügyi stabilitási megfontolásokat. E vona tkozásban a Pénzügyi 
Stabilitási Tanácsnak a központi bank bevonásával történ ő megalapítása lehet ővé fogja tenni, hogy 
a központi bank a saját rendszerszint ű kockázatelemzésével járuljon hozzá a PSZÁF felügyeleti 
politikájának kialakításához. 
Az MNB monetáris politikájával való kapcsolat  
2.4. Az EKB értelmezésében a PST felállításával a törv énytervezet nem hoz létre egy, a felügyeletért 
felelős, a PSZÁF szervezeti keretein belül autonóm módon m űködő szervet. A törvénytervezet 44. 
§-a értelmében a PST titkárságát a PSZÁF fogja bi ztosítani. Bár a törvénytervezet szerint a PST 
„támogatja” a PSZÁF-ot (amely megfogalmazás lá tszólag arra utal, hogy a PST-nek alárendelt 
szerep jut a PSZÁF feladatai teljesítésében), az EKB bízik abban, hogy a PST egy olyan elkülönült 
szerv lesz, amely számára a PSZÁF nyújt admini sztratív és logisztikai támogatást. A PST 
megalakulásával összefüggésben az MNB-nek egyes feladatokkal történ ő felruházása üdvözlend ő, 
mivel az er ősíti az MNB hozzájárulását a pénzügyi st abilitáshoz. Ezeknek az új feladatoknak a 
pénzügyi stabilitáshoz akként kell hozzájárulni uk, hogy ne veszélyeztessék az MNB monetáris 
politikájának irányítását. 
2.5.  A törvénytervezet alapján a PST értékeln i fogja a pénzügyi piacok (beleértve a pénzpiac) 
stabilitását. Hangsúlyozzuk, hogy az MNB a céljai me gvalósítása érdekében a monetáris politikája 
végrehajtása révén a pénzpiac kulcsfontosságú szerepl ője. A monetáris politikai döntések 
végrehajtása ennél fogva a központi bank kizáróla gos hatásköre, ezt minden körülmények között 
fenn kell tartani. Ennél fogva elvárt az, hogy a pénzpiac értékelése során teljes mértékben 
tiszteletben tartják az MNB-nek a monetáris politik a feletti kizárólagos hatáskörét. Emellett a PST 
egyetlen ajánlása sem lehet ellentétes az MNB m onetáris politikai döntéseinek végrehajtásával. Az 
egyértelm űség kedvéért javasolható annak hangsúlyo zása, hogy a törvénytervezetben az MNB-re 
ruházott új feladatok nem fognak hatást gyakor olni annak monetáris politikája gyakorlására. 
                                                 
5  Lásd pl. a CON/2004/16 vé lemény 5. bekezdését. 
5 2.6. A fenti megfontolások figyelembe vételéve l a PST feladatait pontosabba n kellene meghatározni 
annak biztosítása érdekében, hogy a koordinációs  folyamat hatékonyságát ne befolyásolja a PST és 
a három képviselt hatóság szerepében, feladatában és hatáskörében rejl ő bizonytalanság. 
Az MNB másodlagos jogalkotási jogkörének kiterje sztése, és az MNB-nek a PST-vel való kapcsolata 
2.7. A törvénytervezet új 60/A. §-a felhatal mazza az MNB elnökét, hogy egyes tevékenységek 
végzését, szolgáltatások nyújtását, ügyletek kötését, valamint termékek forgalmazását rendeletben 
tiltsa meg, korlátozza, vagy kösse felté telekhez, amennyiben azok jelent ős veszélyt jelentenek a 
pénzügyi közvetít őrendszer biztonságos m űködésére. A törvénytervezet alapján az elnöknek 
tájékoztatnia kell a PST-t, és ki kell kérnie  véleményét az ilyen rendeletek kibocsátását 
megelőzően. A törvénytervezet egyéb rendelkezéseive l ellentétben a 60/A. § (6) bekezdésében 
foglaltak nem határoznak meg id őbeli korlátot a PST véleményének kibocsátására. A rendelet 
kibocsátásával egyidej űleg az elnök ezen túlmen ően javaslatot tehet a Kormánynak, a Kormány 
egy tagjának, illetve a PSZÁF elnökének jogszabályalkotásra a pénzügyi közvetít őrendszer 
stabilitására vonatkozó szabályozás megalkotása érdekében. Az elnök ezen új jogköre hasznos lehet annak érdekében, hogy az MNB magasabb színvonalon láthassa el a pénzügyi stabilitással 
kapcsolatos feladatait. Az MNB ezen új jogkörét  az MNB tv. 28. § (1) bekezdésében foglaltak 
támasztják alá, amelyek megteremtik az MNB ha táskörét a pénzügyi stabilitást veszélyeztet ő 
tevékenységekre, illetve egyes, az ilyen tevékenységeket végz ő személyekre vonatkozó megfelel ő 
adatok gy űjtésére. 
2.8. Konvergenciajelentéseiben
6 (legutóbb a 2008. májusi konv ergenciajelentésében) az EKB 
megerősítette, hogy: „Amennyiben valamely NKB alapokmánya az NKB számára olyan kifejezett 
kötelezettséget határoz meg, hogy a döntés meghozatala el őtt harmadik felekkel konzultálnia kell, 
az e formális mechanizmus kereté ben biztosítja e harmadik felek számára, hogy a végleges döntést 
befolyásolják, és ezért az nem egyeztethet ő össze a Szerz ődéssel és az Alapokmánnyal. 
Ugyanakkor az NKB-k és harmadik felek közötti párbeszéd az alábbi esetekben még akkor is 
összhangban van a központi banki függetlenség követelményével, ha az információadás és 
véleménycsere jogszabályi kötelezettségeken alapul: 
– ez nem eredményez beavatkozást az NKB-k döntéshozó szervei tagjainak 
függetlenségébe; 
– az elnök különleges státusát az EKB Általános Tanácsa tagjának min őségében teljes 
mértékben tiszteletben tartják, és 
– betartják az Alapokmányból fakadó titoktartási követelményeket.” 
Bár az EKB üdvözli a tényt, hogy az MNB tv. új 60/A. §-a meger ősíti az MNB függetlenségét 
annak kimondásával, hogy az ex ante  konzultációs kötelezettség „semmilyen formában nem 
eredményezhet beavatkozást az MNB döntéshozó szer vei tagjainak függetlenségébe, valamint nem 
                                                 
6   Elérhet ő az EKB honlapján: www.ecb.europa.eu 
6 eredményezheti az MNB döntése késleltetését vagy befolyásolását”, a gyakorlatban a PST-vel való 
olyan előzetes konzultációs kötelezettség, amely nem határozza meg a vélemény kibocsátásának 
határidejét, lehet ővé teszi a PST számára az MNB döntéseinek befolyásolását és késleltetését. Ezért 
a törvényjavaslatnak létre kellene hoznia az együttm űködés és a párbeszéd egy olyan 
keretrendszerét, amely egyértelm ű eljárási szabályokon alapszik, beleértve a PST számára a 
véleménye kibocsátására nyitva álló határid őt, biztosítva azt, hogy az MNB függetlensége nem 
sérül és döntéseit nem késleltetik.  
2.9. Ahogyan azt az EKB CON/2009/88 véleménye is hangsúlyozza, az EKB elvárja, hogy az MNB a 
28. és 29. §-okban foglalt új feladatai és a 44. § alapján a PST-t támogató  tevékenységei teljes 
mértékben megfeleljenek a Szerz ődés rendelkezéseinek. Különösen elvárt az, hogy az MNB-nek a 
törvényjavaslatban foglalt új feladata i nem befolyásolják az MNB intézményi, m űködési és 
pénzügyi függetlenségét, sem pedig a Kö zponti Bankok Európai Rendszerének a Szerz ődés és a 
Központi Bankok Európai Rendszere valamint az Európai Központi Bank Alapokmánya szerinti 
feladatai ellátását. Hasonlóképpen szintén elvárt annak biztosítása, hogy az MNB új feladatai (mint 
például a PST tevékenységeihez való hozzájárulás)  teljes mértékben megfeleljenek a monetáris 
finanszírozás tilalmának, amelyet a Szerz ődés 123. cikkének (1) bekezdése határoz meg a 
Szerződés 104. cikkében és a 104b. cikke (1) bekezdésében7 említett tilalmak alkalmazásához 
szükséges fogalmak meghatározásáról szóló, 1993.  december 13-i 3603/93/EK tanácsi rendelettel 
együtt. Ezzel kapcsolatban az MNB-nek a PST tám ogatására irányuló új feladatai és tevékenységei 
nem eredményezhetik sem közvetve, sem közvetlenül azt, hogy az MNB bármilyen formában folyószámlahitelt vagy bármely más hitelt nyújtson.  
A PST létrehozása és szerepe 2.10. Az EKB véleménye szerint az újonnan létrehoz ott PST hozzá fog járulni a három képviselt hatóság 
közötti együttm űködés és információcsere el őmozdításához, valamint a pénzügyi piac 
stabilitásához, létrehozva ezáltal egy olyan fó rumot, amelyben a pénzügyi szabályozásban 
kulcsfontosságú szerepet játszó, három képviselt hatóság koordinált cselekvést kezdeményezhet 
pénzügyi válság esetében. 
2.11. A nemzeti pénzügyi stabilitási bizottságok létrehozása er ősíti a nemzeti központi bankoknak és 
felügyelő hatóságoknak az Európai Rendszerkockázati Test ület („ESRB”) részére nyújtott elemzési 
támogatását. Az ezen bizottságok által végzett feladatok kiegészítik az ESRB tevékenységeit, ezért 
különösen fontosak a megfelel ő szinergiák kidolgozásához. Szükséges elkerülni mindazonáltal azt, 
hogy az ilyen nemzeti bizottságokat az ESRB feladata ival és hatáskörével esetlegesen ellentétes 
olyan feladatokkal és hatáskörrel ruházzák fel, amelyek alááshatják az újonnan létrehozott európai 
makroprudenciális felügyel ő testület hatékonyságát. E bizottságok jogi keretrendszerének továbbá 
megfelelően tükröznie kell a központi bankok szerepét, az nem akadályozhatja a központi bankok 
elnökeinek függetlenségét, illetve nem befolyásolha tja hátrányosan az ESRB tagjaiként nyújtott 
                                                 
7   HL L 332., 1993. 12.31., 1. o. 
7 hozzájárulásuk min őségét és pártatlanságát. Végezetül, az EU szintjén a makroprudenciális 
felügyeleti megoldások hatékonysága biztosít ásának fontosságára tekintettel, alapvet ő fontosságú 
az ESBR azon képességének meg őrzése, hogy feladatait függetle nül végezze, valamint annak 
biztosítása, hogy az ESRB figyelmeztetéseinek és ajánlásainak továbbítása hivatalos és hatékony csatornán keresztül történjen.  
2.12. Az EKB szintén emlékezteti a konzultáló hatóságot a határokon átnyúló pénzügyi stabilitással 
kapcsolatban a pénzügyi felügyel ő hatóságok, központi bankok és az Európai Unió 
pénzügyminisztériumai közötti együttm űködésről szóló egyetértési nyilatkozatra, amely 2008. 
június 1-jén lépett hatályba . Az egyetértési nyilatkozat olyan nemzeti munkacsoportok 
létrehozásáról szól, amelyek valamennyi tagá llamban a pénzügyi felügyeleti hatóságokból, a 
központi bankokból, valamint a pénzügyminiszterekb ől állnak, illetve amelyek célkit űzése a 
nyugalmi id őszakban való fokozott felkészültség, valamint  a krízishelyzetek kezelése és feloldása. 
A PSZÁF intézményi keretrendszerének változásai  2.13. Az EKB korábbi véleményeiben
8 kifejtett állásponttal összhangban, illetve a felügyeleti 
kérdésekben való döntéshozatal tekintetében az Európai Unióban széles körben elterjedt gyakorlat 
alapján jobb megoldásnak t űnne, ha a PSZÁF döntéshozó testülete egy, a kollegialitás alapján 
eljáró formális tanács, nem pedig az egy személyben eljáró elnök lenne. 
2.14. A független pénzügyi felügyel ő hatóságon alapuló felügyeleti modelleket elfogadó számos 
tagállamban a központi bank vagy  tagokat delegál a felügyel ő hatóság döntéshozó testületébe, vagy 
intézményi szerepet játszik a tagok kinev ezésében illetve felmentésében. Egyes esetekben a 
központi bankok és a felügyel ő hatóságok döntéshozó testületei között kereszttagság is 
megfigyelhet ő. Egy ilyen megközelítés meg őrizné a Magyarországon m űködő hitelintézetek 
felügyeletére vonatkozó, fennálló intézményi keretrendszer bizonyos el őnyeit, valamint gyakorlati 
megoldást biztosítana az MNB és a PSZÁF közötti információcserére. 
2.15. A fentiekre tekintettel az EKB üdvözölné ol yan rendelkezések beillesztését a törvényjavaslatba, 
amelyek létrehoznának egy, a kollegialitás alapján m űködő döntéshozó testületet a PSZÁF 
egyedüli szerveként azzal, hogy az MNB megfelel ő számban delegál képvisel őket az ilyen 
kollegiális testületbe az üléseken való teljes kör ű részvételi és szavazati joggal, illetve a PSZÁF 
rendelkezésére álló valamennyi információról való  tájékoztatásra való jogosultsággal. Az MNB 
képviselőinek a PSZÁF kollegiális testületébe való felvételekor megfelel ően figyelemmel kell lenni 
az MNB munkavállalói és vezet ő testületei tagjai függetlenségének meg őrzésére.9 
2.16. A törvényjavaslat nem rendelkezik a jelenlegi felügyel ő testület, azaz a PSZÁF Felügyeleti 
Tanácsa feladatainak az elnök részére való átadásár ól. Az EKB felhívja a konzultáló hatóság 
figyelmét arra, hogy biztosítani szükség es a PSZÁF feladatai ellátásának zökken őmentes 
folytatását a PSZÁF Felügyeleti Tanácsa jogköreinek és feladatainak az elnök részére történ ő 
                                                 
8   Lásd a CON/2006/15 vélemény 3.2.3 és 3.2.4 bekezdéseit 
9  Lásd a 7-es számú lábjegyzetet 
8 átadásának szabályozásával. A felügyel ő testületek m űködésének politikai befolyástól való 
függetlensége a pénzügyi piacok felügyeletének egy alapvet ő fontosságú és nemzetközileg 
elfogadott sztenderdje. Az ilyen sztenderdek kül önösen a PSZÁF Felügyel eti Tanácsa jelenlegi 
elnökének felmentésére irányuló e ljárások tekintetében alkalmazandók. A törvényjavaslat 72. § (2) 
bekezdése rendelkezik a PSZÁF Felügyeleti Tanácsa jelenlegi elnökének státuszáról. Az EKB üdvözli a törvényjavaslatnak azon rendelkezését, amely értelmében a PSZÁF Felügyeleti Tanácsának jelenlegi elnöke a kinevezési id ő végéig hivatalában marad.  Az EKB végezetül kiemeli 
a jogbiztonság fontosságát is. A PSZÁF feladatait és szervezetét szabályozó törvényt az elmúlt 
években számos alkalommal módosították, pedi g egy ilyen, a PSZÁF szervezetét szabályozó 
alapvető norma esetében lényeges az, hogy egyértelm ű és konzisztens útmutatásként tudjon 
szolgálni. A PSZÁF szervezetére vonatkozó túlságo san gyakori módosítások hátráltathatják e 
funkció betöltését. 
2.17. Az EKB támogatja azt az alapvet ő elvet, hogy a pénzügyi szabályozók között szoros kapcsolatnak 
kell fennállnia annak érde kében, hogy feladataikat  hatékonyan tudják ellá tni. Az EKB ezért üdvözli 
a PSZÁF feladatai között szerepl ő utalást az MNB-vel a rendszerszint ű kockázat megel őzése 
érdekében történ ő együttműködésre. A magyar hatóságok szintén megfontolhatják intézkedések 
elfogadását az MNB és a PSZÁF közötti információ csere további javítására annak érdekében, hogy 
figyelemmel legyenek a PSZÁF-nak a rendszerszint ű kockázatok megel őzése érdekében az MNB-
vel történ ő együttműködési kötelezettségére.  
 3. Különös megjegyzések 
Fogalommeghatározások A törvényjavaslat 28. §-a alapján az MNB f ontos szerepet tölt be a pénzügyi közvetít őrendszer 
stabilitására vonatkozó politika hatékony kialakításában és vitelében. Az EKB a jogbiztonság érdekében 
javasolja a „pénzügyi közvetít őrendszer” fogalmának meghatározását.  
 Ezt a véleményt közzéteszik az EKB honlapján.   Kelt Frankfurt am Mainban, 2010. január 18-án. 
[aláírás] 
 
az EKB elnöke 
Jean-Claude TRICHET