Módosított javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról [valamint az 1198/2006/EK tanácsi rendelet, a 861/2006/EK tanácsi rendelet és az integrált tengerpolitikáról szóló XXX/2011/EU tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről] /* COM/2013/0245 final - 2011/0380 (COD) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE A Bizottság 2011. december 2-án elfogdta az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról [valamint az 1198/2006/EK tanácsi rendelet, a 861/2006/EK tanácsi rendelet és az integrált tengerpolitikáról szóló XXX/2011/EU tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről] szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot (ETHA). A Bizottság 2011. október 6-án előterjesztette az Európai Regionális Fejlesztési Alapra (ERFA), az Európai Szociális Alapra (ESZA), a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra (EMVA) és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra (ETHA) vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, valamint a kohéziós alapokra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló rendeletre irányuló javaslatát (COM(2011) 615 végleges). Az ETHA-ra vonatkozó eredeti rendeletjavaslatában a Bizottság az ETHA irányítási és ellenőrzési rendszerét hozzáigazította az EMVA vonatkozásában javasolt megoldásokhoz. A Bizottság ezt elsősorban azért javasolta, mivel az EMVA és az ETHA esetében az irányító hatóságok gyakran ugyanazok, és előnyükre válna, ha a szóban forgó két alapra vonatkozó rendelkezéseket sikerülne összehangolni. Az ETHA-ra vonatkozó javaslatnak a Tanács halászati munkacsoportjában való vizsgálata során több tagállamnak is fenntartásai voltak a Bizottság által javasolt irányítási, ellenőrzési és pénzügyi irányítási rendszerre való átállás tekintetében. A korábbi (2000–2006) és a jelenlegi (2007–2013) programozási időszakban az ETHA végrehajtási rendszere a kohéziós politika keretében létrehozott rendszerhez igazodott, és a tagállamok véleménye szerint a lehető legnagyobb mértékű kontinuitást kell biztosítani. A tagállamok álláspontja szerint a kialakult rendszer folytatása lehetővé tenné, hogy az EU halászati alapjainak irányításában jelenleg részt vevő nemzeti hatóságok a lehető legnagyobb mértékben felhasználhassák eddigi tapasztalataikat. Noha a tagállamok többsége jelezte, hogy előnyben részesítik az ETHA-nak a kohéziós politika végrehajtási rendszerével való összehangolását, hangsúlyozták, hogy az arányosság elvét is figyelembe kell venni (a közös rendelkezésekről szóló rendelet 4. cikkének (5) bekezdése). A halászati operatív programok méretüket tekintve – az esetek többségében – kisebbek, mint a kohéziós politika keretébe tartozó programok, ráadásul egyedi jellemzőik is vannak annak biztosítására, hogy az ETHA előmozdítsa a közös halászati politika reformját. A Tanáccsal és az Európai Parlamenttel már folyamatban lévő tárgyalások megkönnyítése végett a Bizottság a közös rendelkezésekről szóló rendeletre és az ETHA-rendeletre vonatkozó bizottsági javaslatok egyidejű módosítását javasolja annak érdekében, hogy az ETHA egyszerű és ésszerű módon illeszkedjen a kohéziós politika már meglévő szabályrendszerébe. Az ETHA végrehajtási rendszereinek a kohéziós politika vonatkozásában javasolt rendszerekkel való összehangolása fokozni fogja a különböző alapokra (ERFA, ESZA, Kohéziós Alap, ETHA) vonatkozó szabályok közötti összhangot és következetességet. Ez a törekvés a korábbi programozási időszakok során szerzett tapasztalatokra épít, és megkönnyíti az egyik programozási időszakról a másikra való zökkenőmentes áttérést. 2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI ÉS HATÁSVIZSGÁLATOK A közös rendelkezésekről szóló rendeletet és az ETHA-rendeletet módosító bizottsági javaslat előterjesztését a Tanács halászati munkacsoportjában az ETHA végrehajtási mechanizmusairól folytatott részletes megbeszélések, illetve a tagállamokkal folytatott kétoldalú megbeszélések előzték meg. Az eredeti jogalkotási javaslatokhoz hatásvizsgálat készült. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI Ez a javaslat egyidejűleg módosítja a közös rendelkezésekről szóló rendeletre és az ETHA-rendeletetre irányuló bizottsági javaslatot: • az ETHA bekerül a közös rendelkezésekről szóló rendelet vonatkozó rendelkezéseibe, amelyek eredetileg csak a kohéziós politikát érintették; a javaslat ezt úgy valósítja meg, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendeletet kiegészíti egy új 4. résszel, amely a kohéziós politikára és az ETHA-ra vonatkozik; • bizonyos rendelkezések (amelyek az EMVA végrehajtási mechanizmusainak felelnek meg vagy amelyek átfedésben vannak a közös rendelkezésekről szóló, módosított rendelet cikkeivel) törlésre kerülnek az ETHA-rendeletből, valamint – szükség esetén – az ETHA-rendelet kiegészül a közös rendelkezésekről szóló rendeletre való megfelelő hivatkozásokkal. A preambulumbekezdéseket és a fogalommeghatározásokat a javaslat összhangba hozza a rendeletek cikkeit és szerkezetét érintő módosításokkal. Az új 4. részben használt terminológia módosult annak érdekében, hogy jobban tükrözze az ETHA sajátosságait, egyes esetekben pedig a javaslat pontosítja, hogy az ETHA-ra vonatkozó specifikus szabályok kiegészítő szabályokat is tartalmazhatnak. 4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZAT A módosított javaslatnak nem lesznek költségvetési hatásai. Az új adatok és makrogazdasági előrejelzések rendelkezésre állása, valamint Horvátország csatlakozása ugyanakkor módosítják az ETHA pénzügyi keretét. Ezek a változások nem érintik a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletről és a költségvetési rendeletről jelenleg folytatott tárgyalásokat. 5. A MÓDOSÍTÁSOK ÖSSZEFOGLALÁSA Ami az ETHA-rendeletet illeti, módosul a (86), a (89), a (101), a (103) és a (104) preambulumbekezdés, valamint törlésre kerül a (91), a (93), a (94) és a (97) preambulumbekezdés. Módosulnak továbbá a következő cikkek: 3., 12., 14., 20., 24., 25., 28., 33., 37., 38., 39., 45., 46., 54., 56., 61., 62., 63., 64., 67., 75., 78., 92., 94., 95., 102., 103., 105., 108., 117., 118., 119., 120., 122., 126., 128., 129., 131., 132., 133., 134., 135., 136., 137., 138., 139., 140., 141., 142.,143., 144., 145., 146., 147., 148., 149., 150., 151., 152., 153. és 154.; törlésre kerülnek a következő cikkek: 96., 97., 98., 99., 100., 101., 104., 106., 107., 109., 110., 111., 112., 113., 114., 115., 116., 121., 123., 124., 125., 127. és 130. Ami a közös rendelkezésekről szóló rendelet illeti, módosul a (3), a (75), a (78), a (80), a (84) és a (87) preambulumbekezdés. A javaslat módosítja az 1. és a 3. cikket annak egyértelművé tétele érdekében, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendelet melyik része melyik alapra alkalmazandó (ERFA, ESZA, Kohéziós Alap, ETHA és EMVA). A rendeletjavaslat korlátozott mértékben módosítja a 2. cikk 5., 7., 25. és 26. pontjában szereplő fogalommeghatározásokat azért, hogy a harmadik részre történő hivatkozások helyett a negyedik részre való hivatkozások szerepeljenek. Módosulnak továbbá a következő rendelkezések: az 55. cikk (7) bekezdése, a 64. cikk (6) bekezdése, a 74. cikk (1) bekezdése, a 112. cikk (3) bekezdése, a 113. cikk (5) bekezdése, a 114. cikk (3) bekezdésének b) és g) pontja, a 117. cikk (4) bekezdése, a 120. cikk, a 121. cikk (1) bekezdése, a 124. cikk, a 126. cikk (4) bekezdése, a 128. cikk, a 130. cikk (1) bekezdése, a 131. cikk (1) bekezdése, a 133. cikk (1) bekezdése, a 134. cikk (1) bekezdése, a 135. cikk, a 136. cikk, a 137. cikk és a 140. cikk (1) bekezdése. 2011/0380 (COD) Módosított javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról [valamint az 1198/2006/EK tanácsi rendelet, a 861/2006/EK tanácsi rendelet és az integrált tengerpolitikáról szóló XXX/2011/EU tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről] AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 42. cikkére, 43. cikke (2) bekezdésére, 91. cikke (1) bekezdésére, 100. cikke (2) bekezdésére, 173. cikke (3) bekezdésére, 175. cikkére, 188. cikkére, 192. cikke (1) bekezdésére, 194. cikke (2) bekezdésére és 195. cikke (2) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[1], tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[2], rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) „A közös halászati politika reformja” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közlemény (a továbbiakban: KHP-közlemény) meghatározta a 2013 utáni közös halászati politika (a továbbiakban: KHP) lehetséges kihívásait, célkitűzéseit és irányvonalait. A közleményről folytatott vita fényében a KHP-t 2014. január 1-jével kezdődő hatállyal meg kell reformálni. A reformnak ki kell terjednie a KHP minden fontosabb elemére, ideértve pénzügyi vonatkozásait is. A reform célkitűzéseinek elérése érdekében indokolt hatályon kívül helyezni az Európai Halászati Alapról szóló 1198/2006/EK rendeletet[3], a közös halászati politika végrehajtására és a tengerjogra vonatkozó közösségi pénzügyi intézkedések létrehozásáról szóló 861/2006/EK rendeletet[4], a Garanciaalapot létrehozó 1290/2005/EK rendeletnek a halászati és akvakultúra-termékekre vonatkozó rendelkezéseit[5], az Azori-szigetekről, Madeiráról, a Kanári-szigetekről, valamint Franciaország tengerentúli megyéiből, Guyanából és Réunionból származó egyes halászati termékek forgalomba hozatalakor e régiók távoli fekvése miatt felmerülő többletköltségek ellentételezésére irányuló program bevezetésére vonatkozó 791/2007/EK rendeletet[6], és azokat az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról (ETHA) szóló új rendelettel kell felváltani. Felismerve, hogy az Európa óceánjaival és tengereivel kapcsolatos valamennyi kérdés összefügg egymással, az új rendeletnek támogatnia kell integrált tengerpolitikának (ITP) [az integrált tengerpolitika továbbfejlesztését támogató program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet] szerinti továbbfejlesztését is. (2) Az ETHA hatályának ki kell terjednie a KHP támogatására, így többek között a tengeri biológiai erőforrások, az édesvízi biológiai erőforrások és akvakultúra védelmére, kezelésére és kiaknázására, valamint a halászati és akvakultúra-termékek feldolgozására és értékesítésére, amennyiben ezekre a tevékenységekre a tagállamok területén vagy uniós vizeken kerül sor, ideértve – a lobogó szerinti állam elsődleges felelősségének sérelme nélkül – a harmadik országok lobogója alatt közlekedő és ott lajstromozott halászhajóknak, az uniós halászhajóknak, illetve a tagállamok állampolgárainak a tevékenységeit is, figyelemmel az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 117. cikkében foglalt rendelkezésekre. (3) Mivel a közös halászati politika sikerének feltétele egy eredményes ellenőrzési, vizsgálati és végrehajtási rendszer, továbbá a – tudományos szakvéleményezési, valamint végrehajtási és ellenőrzési célt egyaránt szolgáló – adatok megbízhatósága és hiánytalansága, az ETHA-nak támogatnia kell ezeket a szakpolitikákat. (4) Az ETHA hatályának ki kell terjednie az ITP támogatására, amely magában foglalja az óceánokkal, a tengerekkel, a tengerparti régiókkal, valamint az azokat érintő különböző uniós szakpolitikákat – nevezetesen a közös halászati politikát, a közlekedést, az ipart, a területi kohéziót, a környezetvédelmet, az energiaügyet és az idegenforgalmat – kiegészítő tengeri ágazatokkal kapcsolatos összehangolt műveletek és döntéshozatal kialakítását és végrehajtását. A különböző ágazati politikák igazgatása során biztosítani kell a koherenciát és az integrációt a Balti-tenger, az Északi-tenger, a Kelta-tenger, a Vizcayai-öböl és az ibériai partvidék, valamint a Földközi-tenger és a Fekete-tenger medencéje vonatkozásában. (5) Az Európai Tanács 2010. június 17-i következtetéseivel összhangban, amelyekben a Tanács elfogadta az Európa 2020 stratégiát, az Uniónak és a tagállamoknak – az Unió harmonikus fejlődésének előmozdítása mellett – intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést kell megvalósítaniuk. Az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek és céljainak megvalósítása érdekében összpontosítani kell az erőforrásokat, és a hatékonyságot fokozott eredményorientáltsággal kell javítani. Az integrált tengerpolitikának az új ETHA-ba való felvétele hozzájárul az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája”[7] (a továbbiakban: Európa 2020 stratégia) című, 2010. március 3-i bizottsági közleményben foglalt főbb politikai célkitűzések eléréséhez is, és összhangban van a gazdasági, társadalmi és területi kohézió javítására vonatkozóan a Szerződésben meghatározott általános célokkal. (6) Ahhoz, hogy az ETHA hozzájáruljon a KHP, az ITP és az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításához korlátozott számú alapvető prioritásra kell összpontosítani, amelyek az innováció, illetve a tudásalapú halászat és akvakultúra előmozdításával kapcsolatos, a fenntartható és erőforrás-hatékony halászat és akvakultúra előmozdítására, továbbá a part menti és szárazföldi halászközösségek növekedési és foglalkoztatási potenciáljának felszabadításával, valamint a halászati tevékenységek más tengeri gazdasági ágazatok felé történő diverzifikálásának előmozdításával a foglalkoztatás és a területi kohézió javítására irányulnak. (7) Az Uniónak az alap végrehajtásának valamennyi szakaszában törekednie kell az egyenlőtlenségek felszámolására, a férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdítására, valamint a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló bármilyen hátrányos megkülönböztetés megszüntetésére. (8) A közös halászati politika általános célkitűzése annak biztosítása, hogy a halászati és akvakultúra-tevékenységek hozzájáruljanak a hosszú távon fenntartható környezetvédelmi feltételek kialakulásához, amelyek nélkülözhetetlenek a gazdasági és társadalmi fejlődéshez. Ezen túlmenően elő kell mozdítania a termelékenység növekedését, a halászati ágazat által biztosított méltányos életszínvonalat, a piacok stabilitását, biztosítania kell az erőforrások rendelkezésre állását és azt, hogy az áruk ésszerű áron jussanak el a fogyasztókhoz. (9) Rendkívül fontos, hogy a környezetvédelmi szempontok jobban beépüljenek a KHP-ba, amelynek teljesítenie kell az Unió környezetvédelmi politikájának és az Európa 2020 stratégiának a célkitűzéseit és céljait. A KHP célja az élő tengeri biológiai erőforrások oly módon történő kiaknázása, hogy a halállományok olyan szinten álljanak helyre és maradjanak fenn, ami legkésőbb 2015-ig lehetővé teszi a legnagyobb fenntartható hozam elérését. A KHP a halászati gazdálkodás során elővigyázatos és ökoszisztéma-alapú megközelítéseket alkalmaz. Következésképpen az ETHA-nak a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2008. június 17-i 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv)[8] foglaltak szerint hozzá kell járulnia a tengeri környezet védelméhez. (10) Mivel e rendelet célkitűzéseit a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani az operatív programok keretében finanszírozandó műveletek terjedelme és hatásai, valamint a halászati és a tengeri ágazat fejlődése során felmerülő strukturális problémák és a tagállamok korlátozott pénzügyi forrásai miatt, ezek a célkitűzések a megfelelő prioritásokra irányított többéves pénzügyi támogatással uniós szinten jobban elérhetők, és az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkének (3) bekezdésében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett Szerződés 5. cikkének (4) bekezdésében foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az adott célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket. (11) A közös halászati politika és az integrált tengerpolitika kiadásainak egyetlen alapon, az ETHA-n keresztül történő finanszírozása várhatóan hozzájárul a mindkét szakpolitika egyszerűsítése és azok fokozott integrálása iránti igény kielégítéséhez. A megosztott irányításnak a közös piacszervezésre – többek között a legkülső régióknak nyújtott ellentételezésre és az ellenőrzési és adatgyűjtési tevékenységre – történő kiterjesztése még inkább elősegíti majd a Bizottság és a tagállamok adminisztratív terheinek egyszerűsítését és csökkentését, és nagyobb koherenciát és hatékonyságot tesz lehetővé a nyújtott támogatások tekintetében. (12) Az Unió költségvetésének – közvetlen irányítás vagy a tagállamokkal megosztott irányítás keretében – egyetlen alapból, az ETHA-ból kell finanszíroznia a közös halászati politika és az integrált tengerpolitika kiadásait. A tagállamokkal megosztott irányításnak nemcsak a halászat, az akvakultúra és az adott közösség szintjén irányított helyi fejlesztés támogatására irányuló intézkedésekre kell vonatkoznia, hanem a közös piacszervezésekre, valamint a legkülső régióknak nyújtott ellentételezésre és az ellenőrzési és adatgyűjtési tevékenységekre is. Közvetlen irányítást a tudományos szakvéleményezés, a regionális halászati gazdálkodási szervezetekhez való önkéntes hozzájárulások, a tanácsadó testületek és az integrált tengerpolitika végrehajtását célzó műveletek esetében kell alkalmazni. Meg kell határozni az ETHA felhasználásával finanszírozható intézkedések körét. (13) Különbséget kell tenni a megosztott irányítás, illetve a közvetlen irányítás keretében társfinanszírozott ellenőrzési és végrehajtási intézkedések kategóriái között. Elengedhetetlenül fontos a megosztott irányítás keretében történő irányítás céljára kiutalandó források korlátozása. (14) [A közös halászati politikáról szóló rendelet] (a továbbiakban: KHP-rendelet) 50. és 51. cikke értelmében az ETHA keretében uniós pénzügyi támogatás azzal a feltétellel nyújtható, hogy a tagállamok és a piaci szereplők teljesítik a közös halászati politika szabályait. E feltételesség célja, hogy tükrözze az Unió felelősségét a tekintetben, hogy a köz érdekében és az EUMSZ 3. cikkében előírtaknak megfelelően biztosítja a tengeri biológiai erőforrások KHP keretében történő megőrzését. (15) A KHP célkitűzéseinek elérését aláásná, ha az ETHA keretében nyújtott uniós pénzügyi támogatást olyan piaci szereplők kapnák, amelyek előzetesen nem felelnek meg a tengeri biológiai erőforrások megőrzésével kapcsolatos közérdekkel összefüggő követelményeknek. Ezért csak azok a piaci szereplők fogadhatók el, amelyek a támogatási kérelem benyújtása előtt meghatározott ideig nem voltak érintettek a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. szeptember 29-i 1005/2008/EK rendelet[9] 40. cikkének (3) bekezdésében meghatározottak szerinti, az IUU-hajókra vonatkozó uniós listán szereplő halászhajók üzemeltetésében, irányításában vagy tulajdonlásában, és amelyek az 1005/2008/EK rendelet 42. cikke, illetve a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK rendelet[10] 90. cikkének (1) bekezdése értelmében nem követtek el súlyos jogsértést, illetve a KHP szabályai tekintetében nem követtek el egyéb, az érintett állományok fenntarthatóságát különösen veszélyeztető és az élő tengeri biológiai erőforrások fenntartható – a célfajok populációit a legnagyobb fenntartható hozamot eredményező egyedszám feletti szintre helyreállító és azon a szinten fenntartó – kiaknázását komolyan fenyegető szabálysértést. (16) Ezenfelül a kedvezményezetteknek a támogatási kérelem benyújtását követően, a művelet végrehajtásának teljes időszaka alatt és bizonyos műveletek esetében az utolsó kifizetést követő meghatározott időtartam alatt is meg kell felelniük a tengeri biológiai erőforrások megőrzésével kapcsolatos közérdekkel összefüggő követelményeknek. A tengeri biológiai erőforrások megőrzésével kapcsolatos közérdekkel összefüggő követelményeket be nem tartó kedvezményezetteknek juttatott vagy az általuk kapott támogatás esetleg kapcsolódhat a jogsértésekhez, és ezáltal veszélyeztetheti a KHP célkitűzéseinek elérését. (17) A támogathatósági feltételek teljesítésének elmulasztása esetére megállapított következményeket abban az esetben kell alkalmazni, ha a kedvezményezettek megsértik a KHP szabályait. A nem támogatható kiadások összegének meghatározásánál figyelembe kell venni, hogy a kedvezményezett milyen mértékben sértette meg a KHP szabályait, továbbá a KHP szabályai be nem tartásából eredő gazdasági előnyt és az ETHA által a kedvezményezett gazdasági tevékenységéhez nyújtott hozzájárulás mértékét. (18) A KHP célkitűzéseinek elérését meghiúsítaná az is, ha az ETHA keretében nyújtott uniós pénzügyi támogatást olyan tagállamoknak fizetnék ki, amelyek nem teljesítik a tengeri biológiai erőforrások megőrzésével kapcsolatos közérdekkel összefüggő, a KHP szabályai szerinti kötelezettségeiket, például az adatgyűjtési és az ellenőrzési kötelezettségeket. E kötelezettségek nem teljesítésével továbbá fennáll annak a kockázata is, hogy a tagállamok nem ismerik fel a nem elfogadható kedvezményezetteket vagy a nem támogatható piaci szereplőket. (19) A nem szabályszerű kifizetések megelőzésére, valamint a tagállamok arra való ösztönzésére, hogy megfeleljenek a KHP szabályainak, illetve megköveteljék a kedvezményezettektől a megfelelést, óvintézkedésként mind a kifizetési határidő megszakítását, mind pedig a kifizetések felfüggesztését alkalmazni kell; ezek az intézkedések visszavonhatatlanok. Az arányosság elvének tiszteletben tartása érdekében a végleges és visszavonhatatlan következményekkel járó pénzügyi kiigazítások kizárólag azon műveletekhez közvetlenül kapcsolódó kiadásokra alkalmazhatók, amelyek során nem tartották be a KHP szabályait. (20) A koordináció javítása, valamint a kohéziós politika keretében támogatást nyújtó alapok – nevezetesen az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), az Európai Szociális Alap (ESZA) és a Kohéziós Alap (KA) –, a vidékfejlesztést támogató alap – nevezetesen az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) – és a tengerügyi és a halászati ágazatot támogató alap – nevezetesen az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) – végrehajtásának harmonizálása érdekében mindezekre az alapokra (a továbbiakban: KSK-alapok) a [közös rendelkezések megállapításáról szóló […/…/EU] rendelet][11] közös rendelkezéseket állapított meg. E rendeleten túlmenően az ETHA-ra a KHP és az ITP sajátosságai miatt egyedi rendelkezések vonatkoznak. (21) Figyelembe véve a jövőbeli ETHA méretét, és tekintettel az arányosság elvére, a stratégiai tervezéshez kapcsolódó rendelkezések eltérnek a [közös rendelkezésekről szóló] rendelettől, ennélfogva a programozási időszak alatt az érdekelt felekkel legalább kétszer konzultálni kell; az évenkénti konzultáció nem kötelező, mivel túlzott adminisztratív és pénzügyi terhet róna a Bizottságra és a tagállamokra. (22) Az uniós fellépésnek ki kell egészítenie a tagállami fellépést, vagy törekednie kell az ahhoz történő hozzájárulásra. Jelentős hozzáadott érték biztosítása érdekében a Bizottság és a tagállamok közötti partnerséget a különböző partnertípusok részvételét szolgáló megállapodások útján meg kell erősíteni, teljes mértékben figyelembe véve a tagállamok intézményi kompetenciáit. Különös figyelmet kell fordítani a nők és a kisebbségi csoportok megfelelő képviseletének biztosítására. Ez a partnerség kiterjed a regionális, a helyi és más állami hatóságokra, valamint más megfelelő testületekre, többek között a környezetért, valamint a férfiak és nők közötti egyenjogúság előmozdításáért felelős testületekre, továbbá a gazdasági és szociális partnerekre és más illetékes testületekre. Az érintett partnereket be kell vonni a partnerségi szerződések előkészítésébe, valamint a programozás előkészítésébe, végrehajtásába, nyomon követésébe és értékelésébe. (23) Az arányosság elve szerint a Bizottság és a tagállamok által alkalmazott eszközök az operatív programra előirányzott közkiadások teljes összegétől függően különbözőek lehetnek. Eltérhetnek egymástól különösen az operatív programok végrehajtásának értékeléséhez, ellenőrzéséhez és a vonatkozó jelentéstételhez használt eszközök. (24) A Bizottságnak a rendelkezésre álló kötelezettségvállalási előirányzatok éves bontását tárgyilagos és átlátható kritériumok felhasználásával kell megállapítania; e kritériumoknak tartalmazniuk kell az 1198/2006/EK tanácsi rendelet szerinti korábbi költségvetési juttatásokat és a 861/2006/EK tanácsi rendelet alapján korábban felhasznált összegeket. (25) A KHP összefüggésében bizonyos előzetes feltételrendszerek teljesítése kiemelkedő jelentőségű: ilyen előfeltétel különösen az akvakultúrára vonatkozó többéves nemzeti stratégiai terv benyújtása és a halászati gazdálkodásra vonatkozó adatkövetelmények teljesítéséhez, valamint az uniós ellenőrzési, vizsgálati és végrehajtási rendszer gyakorlati végrehajtásához szükséges igazgatási kapacitás bizonyított megléte. (26) Az egyszerűsítési célkitűzéssel összhangban az ETHA megosztott irányítás keretébe tartozó összes tevékenységének – többek között az ellenőrzésnek és az adatgyűjtésnek – tagállamonként egyetlen operatív program formáját kell öltenie, a tagállam nemzeti struktúrájának megfelelően. A programozási műveletnek a 2014. január 1-jétől 2020. december 31-ig tartó időszakra kell kiterjednie. Mindegyik tagállamnak egyetlen operatív programot kell készítenie. Az egyes programokban meg kell határozni az ETHA-ra vonatkozó uniós prioritásokkal kapcsolatos célok teljesítésére irányuló stratégiát és a kapcsolódó intézkedéseket. A programozásnak meg kell felelnie az uniós prioritásoknak, ugyanakkor alkalmazkodnia kell a nemzeti körülményekhez is, és ki kell egészítenie a többi uniós szakpolitikát, különösen a vidékfejlesztési politikát és a kohéziós politikát. (27) Az ETHA végrehajtásának egyszerűsítéséhez való hozzájárulás, valamint az ellenőrzési költségek és a hibaarány csökkentése érdekében a tagállamoknak a lehető legnagyobb mértékben ki kell használniuk az átalányösszegek és más egyszerűsített támogatási formák alkalmazására vonatkozóan a [közös rendelkezések megállapításáról szóló rendeletben] meghatározott lehetőséget. (28) A KHP szerinti ellenőrzési kötelezettségek végrehajtása céljából a tagállamoknak a szóban forgó szakpolitikai területtel kapcsolatosan a Bizottság által elfogadott uniós prioritásokkal összhangban kell kidolgozniuk az operatív program ellenőrzésére vonatkozó szakaszt. Az operatív programnak a növekvő ellenőrzési és végrehajtási szükségletekhez való hozzáigazítása érdekében az operatív programok ellenőrzésére vonatkozó szakasz – a KHP szerinti ellenőrzési és végrehajtási politika terén az uniós prioritásokban bekövetkező változások alapján – rendszeresen felülvizsgálható. E módosításokat a Bizottságnak jóvá kell hagynia. (29) Az ellenőrzési tevékenységeket illetően a programozás rugalmasságának megőrzése érdekében az operatív program ellenőrzésre vonatkozó szakaszát egyszerűsített eljárás keretében kell felülvizsgálni. (30) A tagállamoknak a többéves uniós programmal összhangban kell kidolgozniuk az operatív program adatgyűjtésre vonatkozó szakaszát. Az adatgyűjtési tevékenységek sajátos szükségleteihez való igazodás érdekében a tagállamoknak éves munkatervet kell kidolgozniuk, amelyet a Bizottság iránymutatása mellett évente ki kell igazítani, és amelyet a Bizottságnak jóvá kell hagynia. (31) A halászati tevékenységek versenyképességének és gazdasági teljesítményének javítása érdekében elengedhetetlen az innováció és a vállalkozói készség ösztönzése. Az ETHA-nak ezért támogatnia kell az innovatív tevékenységeket és a vállalkozásfejlesztést. (32) A humán tőkébe való beruházás szintén elengedhetetlen a halászati és a tengerügyi tevékenységek versenyképességének és gazdasági teljesítményének javításához. Az ETHA-nak ezért támogatnia kell az egész életen át tartó tanulást, a kutatók és a halászok közötti, ismeretterjesztést ösztönző együttműködést, valamint a piaci szereplők általános teljesítményének és versenyképességének javítását segítő tanácsadó szolgáltatásokat. (33) Felismerve az önfoglalkoztató halászok házastársai által a kisüzemi part menti halászatban betöltött szerep fontosságát, az ETHA-nak támogatnia kell a szakmai fejlődésüket elősegítő képzést és hálózatépítést, amely eszközt biztosít számukra hagyományos kisegítő feladataik jobb ellátásához. (34) Annak tudatában, hogy a kisüzemi part menti halászatot folytató halászok csak kismértékben vesznek részt a társadalmi párbeszédben, az ETHA-nak támogatnia kell az említett párbeszédet a megfelelő fórumokon előmozdító szervezeteket. (35) A kisüzemi part menti halászatot folytató halászok diverzifikációban rejlő lehetőségei, valamint a part menti közösségekben betöltött kulcsszerepük ismeretében az ETHA-nak azzal kell hozzájárulnia a diverzifikációhoz, hogy támogatja a vállalkozások elindítását és a hajóik utólagos felszerelésére irányuló beruházásokat, valamint a halászati tevékenységeken kívüli megfelelő területeken a szakmai készségek elsajátítására irányuló megfelelő képzést. (36) A fedélzeti egészségvédelmi és biztonsági szükségletek kezelése érdekében az ETHA-nak támogatnia kell a fedélzeti biztonságra és higiéniára irányuló beruházásokat. (37) A [KHP-rendelet] 27. cikkében említett átruházható halászati koncessziós rendszerek létrehozásának eredményeképpen és ezen új rendszerek végrehajtása terén a tagállamok támogatása érdekében az ETHA-nak támogatást kell nyújtania a kapacitásépítés és a bevált gyakorlati módszerek cseréje terén. (38) Az átruházható halászati koncessziók rendszerei bevezetésének versenyképesebbé kell tennie az ágazatot. Következésképpen igény merülhet fel a halászati tevékenységeken kívüli új szakmai lehetőségek iránt. Ezért az ETHA különösen azzal járul hozzá a halászközösségekben megvalósítandó diverzifikációhoz és munkahelyteremtéshez, hogy támogatja az új vállalkozások indítását és a tengeri tevékenységekre szánt hajóknak a kisüzemi part menti halászatot folytató halászhajók nem halászati tevékenységeihez történő átcsoportosítását. Ez utóbbi művelet helyénvalónak tűnik, mivel a kisüzemi part menti halászatot folytató halászhajók nem tartoznak az átruházható halászati koncessziók rendszereinek hatálya alá. (39) A közös halászati politika célkitűzése a halállományok fenntartható kiaknázásának biztosítása. Megállapítást nyert, hogy a túlzott kapacitás a túlhalászás egyik legfőbb kiváltó tényezője. Ezért az uniós halászflottának a rendelkezésre álló erőforrásokhoz történő igazítása kiemelkedő jelentőségű. A túlzott kapacitás állami támogatással – például a tevékenység ideiglenes beszüntetésére vagy megszüntetésére vonatkozó programokkal és selejtezési rendszerekkel – történő felszámolása eredménytelennek bizonyult. Az ETHA ezért támogatni fogja az érintett piaci szereplők túlzott kapacitásának csökkentését, valamint megnövekedett gazdasági teljesítményének és jövedelmezőségének javítását célzó, átruházható halászati koncessziós rendszerek létrehozását és irányítását. (40) Mivel a túlzott kapacitás a túlhalászás egyik legfontosabb kiváltó tényezője, intézkedéseket kell hozni annak érdekében, hogy az uniós halászflotta alkalmazkodjon a rendelkezésre álló erőforrásokhoz; ezzel összefüggésben az ETHA-nak támogatnia kell a KHP által a túlzott kapacitás csökkentése érdekében szabályozási eszközként bevezetett átruházható halászati koncessziós rendszerek létrehozását, módosítását és irányítását. (41) Rendkívül fontos, hogy a környezetvédelmi szempontok beépüljenek az ETHA-ba, és támogatást kapjon a KHP szerinti állományvédelmi intézkedések végrehajtása, figyelembe véve azonban az uniós vizek eltérő feltételeit. E célból elengedhetetlen az állományvédelmi intézkedések regionalizált megközelítésének kidolgozása. (42) Hasonlóképpen a halászat tengeri környezetre gyakorolt hatásának csökkentését az ETHA-nak különösen a környezetbarát innovációnak, valamint a szelektívebb halászeszközök és -felszerelések használatának előmozdításával, illetve a tengeri biológiai sokféleség és a tengeri ökoszisztémák és az általuk nyújtott szolgáltatások védelmét és helyreállítását célzó intézkedésekkel kell támogatnia, összhangban a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégiával. (43) A halak tengerbe való visszadobására vonatkozóan a KHP által bevezetett tilalommal összhangban az ETHA-nak támogatnia kell az olyan fedélzeti beruházásokat, amelyek célja a nem szándékosan kifogott halak legjobb felhasználása és a kifogott halak nem teljes körűen felhasznált részeinek hasznosítása. Az erőforrások szűkösségére való tekintettel és a kifogott halak értékének maximalizálása érdekében az ETHA-nak támogatnia kell a kifogott halak kereskedelmi értékének növelését célzó fedélzeti beruházásokat is. (44) A halászkikötők, a kirakodóhelyek és a menedékek fontosságának tudatában az ETHA-nak támogatnia kell a kapcsolódó beruházásokat, különösen az energiahatékonyság, a környezetvédelem, a kirakodott termék minősége, valamint a biztonsági és a munkavégzési feltételek javítása érdekében. (45) Az Unió számára létfontosságú, hogy fenntartható egyensúly alakuljon ki az édesvízi erőforrások és azok kiaknázása között; ezért a környezeti hatás megfelelő figyelembevételével, ugyanakkor a szóban forgó ágazatok gazdasági életképessége megőrzésével megfelelő rendelkezéseknek kell támogatniuk a belvízi halászatot. (46) Az európai akvakultúra fenntartható fejlődését szolgáló bizottsági stratégiával[12], a KHP célkitűzéseivel és az Európa 2020 stratégiával összhangban az ETHA-nak támogatnia kell az akvakultúra-ágazat környezetvédelmi, gazdasági és társadalmi szempontból fenntartható fejlődését. (47) Az akvakultúra hozzájárul a part menti és a vidéki régiók növekedéséhez és munkahelyeinek biztosításához. Ezért kulcsfontosságú, hogy az ETHA hozzáférhető legyen az akvakultúra-ágazati vállalkozások, különösen a kkv-k számára, és hozzájáruljon ahhoz, hogy akvakultúrával foglalkozó új gazdálkodók kerüljenek az ágazatba. Az akvakultúra-tevékenységek versenyképességének és gazdasági teljesítményének javítása érdekében elengedhetetlen az innováció és a vállalkozói készség ösztönzése. Az ETHA-nak ezért támogatnia kell az innovatív tevékenységeket és a vállalkozásfejlesztést, különösen a nem élelmiszer-termelési célú és a nyílt tengeri akvakultúrát. (48) Az akvakultúra-tevékenységekkel összefüggő új jövedelemformák már bebizonyították, hogy a vállalkozásfejlesztés tekintetében hozzáadott értéket képviselnek. Az ETHA-nak ezért támogatnia kell ezeket az akvakultúrán kívüli kiegészítő tevékenységeket, például a horgászturizmust, az oktatási vagy a környezetvédelmi tevékenységeket. (49) Az akvakultúra-ágazati vállalkozások vonatkozásában a jövedelemgyarapítás másik jelentős formája a termékek értékének oly módon történő növelése, hogy maguk a vállalkozások dolgozzák fel és forgalmazzák saját termékeiket, valamint jó piaci kilátásokkal rendelkező új fajokat telepítenek, ily módon diverzifikálva termelésüket. (50) Annak ismeretében, hogy a vizekhez és a területekhez való hozzáférés lehetőségeinek figyelembevételével szükséges meghatározni az akvakultúra-fejlesztésre legalkalmasabb területeket, az ETHA-nak támogatnia kell a nemzeti hatóságokat a nemzeti szintű stratégiai választások meghozásában. (51) A humán tőkébe való beruházás szintén elengedhetetlen az akvakultúra-tevékenységek versenyképességének és gazdasági teljesítményének javításához. Az ETHA-nak ezért támogatnia kell az egész életen át tartó tanulást és az ismeretterjesztést ösztönző hálózatépítést, valamint a piaci szereplők általános teljesítményének és versenyképességének javítását segítő tanácsadó szolgáltatásokat. (52) A környezeti szempontból fenntartható akvakultúra előmozdítása érdekében az ETHA-nak támogatnia kell a fokozottan környezetbarát akvakultúra-tevékenységeket, az akvakultúra-ágazati vállalkozások környezetbarát gazdálkodásra való áttérését, a hitelesítési rendszerek használatát, valamint az organikus akvakultúrára való áttérést. Ugyanebben a szellemben az ETHA-nak támogatnia kell különleges környezetvédelmi szolgáltatásokat nyújtó akvakultúra-ágazati vállalkozásokat is. (53) A fogyasztóvédelem jelentőségének ismeretében, az akvakultúrás tenyésztés által esetlegesen okozott közegészségügyi és állat-egészségügyi kockázat megelőzése és csökkentése érdekében az ETHA-nak megfelelő támogatást kell biztosítania a gazdálkodók számára. (54) Felismerve az akvakultúra-tevékenységekre irányuló beruházások kockázatát, az ETHA-nak azzal kell hozzájárulnia az üzlet biztonságához, hogy – különösen a természeti katasztrófák, kedvezőtlen időjárási jelenségek, hirtelen vízminőség-változás, betegségek vagy kártevők általi fertőzések, illetve a termelő létesítmények megrongálódása miatti – rendkívüli termeléskiesés esetén támogatja az állománybiztosításhoz való hozzáférést és ennélfogva a termelők jövedelmének garantálását. (55) Tekintettel arra, hogy az adott közösség szintjén irányított helyi fejlesztésre irányuló megközelítés a halászat és a vidéki térségek fejlődésének előmozdítása terén éveken át hasznosnak bizonyult azáltal, hogy teljes mértékben figyelembe vette a helyi kezdeményezésen alapuló vidékfejlesztés iránti, több ágazatban is felmerülő igényeket, a támogatást a jövőben is folytatni kell és meg kell erősíteni. (56) A halászati területeken az adott közösség szintjén irányított helyi fejlesztésnek ösztönöznie kell a növekedést és a munkahelyteremtést célzó innovatív megközelítéseket, különösen azáltal, hogy növeli a halászati termékek értékét, és új gazdasági tevékenységek – többek között a tengerhez kapcsolódó („kék”) növekedés és a szélesebb értelemben vett tengeri ágazatok kínálta tevékenységek – felé diverzifikálja a helyi gazdaságot. (57) A halászati területek fenntartható fejlődésének hozzá kell járulnia a társadalmi befogadás előmozdítására, a szegénység csökkentésére és a helyi szintű innováció támogatására irányuló, az Európa 2020 stratégiában foglalt célkitűzésekhez, valamint a Lisszaboni Szerződés kiemelt prioritását jelentő területi kohézió célkitűzéséhez. (58) Az adott közösség szintjén irányított helyi fejlesztést a köz- és a magánszféra és a civil társadalom képviselőiből álló, a társadalmat megfelelően tükröző helyi partnerségeknek kell végrehajtaniuk alulról felfelé építkező megközelítés segítségével; ezek a helyi szereplők vannak a legjobb helyzetben ahhoz, hogy a helyi halászati területeik szükségleteinek kielégítése érdekében integrált, ágazatközi helyi fejlesztési stratégiákat dolgozzanak ki és hajtsanak végre; a helyi akciócsoportok reprezentativitásának biztosításához fontos, hogy a döntéshozatali testületekben egyetlen érdekcsoportnak se legyen 49 %-ot meghaladó szavazati joga. (59) A helyi partnerségek közötti hálózatépítés e megközelítés egyik alapvető jellemzője. Az említett helyi partnerségek közötti együttműködés fontos fejlesztési eszköz, amelyet az ETHA-nak hozzáférhetővé kell tennie. (60) A halászati területek ETHA-ból történő támogatását össze kell hangolni a más uniós alapok által nyújtott helyi fejlesztési támogatásokkal, és annak ki kell terjednie a helyi fejlesztési stratégiák és a helyi akciócsoportok által végzett tevékenységek előkészítésének és végrehajtásának valamennyi vetületére, valamint a helyi térség ösztönzésének és a helyi partnerség működtetésének költségeire. (61) Ahhoz, hogy a kiélezett versennyel jellemzett piacon biztosítani lehessen a halászat és az akvakultúra életképességét, rendelkezéseket kell megállapítani a [halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló .../.../EU rendelet][13] végrehajtásának támogatására, valamint a piaci szereplők által a halászati és az akvakultúra-termékek értékének maximalizálására irányuló értékesítési és feldolgozási tevékenységek támogatására. Különös figyelmet kell fordítani az ellátási lánc termelési, feldolgozási és értékesítési tevékenységeit átfogó műveletek előmozdítására. A visszadobási tilalomra vonatkozó új politikához való alkalmazkodás érdekében az ETHA-nak a nem szándékos fogások feldolgozását is támogatnia kell. (62) Kiemelten kell kezelni a termelői szervezeteket és azok szövetségeit, támogatást biztosítva számukra. A tárolási támogatáshoz nyújtott ellentételezést, valamint a termelési és értékesítési tervekre vonatkozó támogatást fokozatosan ki kell vezetni, mivel ezek a meghatározott támogatások elveszítették jelentőségüket, figyelembe véve az ilyen jellegű termékek uniós piaci struktúrájának alakulását és az erős termelői szervezetek növekvő jelentőségét. (63) Felismerve a kisüzemi part menti halászatot folytató halászokat érintő élesedő versenyt, az ETHA-nak támogatnia kell a kisüzemi part menti halászatot folytató halászok azon vállalkozó szellemű kezdeményezéseit, amelyek növelik az általuk kifogott halak értékét, különösen azáltal, hogy az általuk kifogott halakat maguk dolgozzák fel és értékesítik közvetlenül. (64) Az Európai Unió legkülső régióiban a halászati tevékenységek nehézségekkel küzdenek, különösen – az Európai Unió működéséről szóló szerződés 349. cikkében elismert kedvezőtlen adottságokból kifolyólag – egyes halászati termékek értékesítésekor felmerülő többletköltségek miatt. (65) Annak érdekében, hogy az Európai Unió legkülső régióiból származó egyes halászati termékek versenyképesek maradjanak az Európai Unió más régióiból származó hasonló termékekkel szemben, az Európai Unió 1992-ben intézkedéseket vezetett be a halászati ágazatban felmerülő kapcsolódó többletköltségek ellentételezésére. A 2007-től 2013-ig terjedő időszakra vonatkozó intézkedéseket a 791/2007/EK tanácsi rendelet[14] állapítja meg. Az egyes ilyen halászati termékek értékesítéséből adódó többletköltségek ellentételezését 2014. január 1-jétől folytatni kell. (66) Az érintett legkülső régiókban érvényesülő eltérő értékesítési feltételekre, valamint a fogásmennyiségek, az állományok és a piaci kereslet ingadozásaira való tekintettel az ellentételezésre jogosult halászati termékek, azok legnagyobb mennyiségei és az ellentételezési összegek meghatározását – a tagállamonként megszabott keret-előirányzatokon belül – az érintett tagállamokra kell hagyni. (67) A tagállamok számára engedélyezni kell, hogy az érintett halászati termékek körét és mennyiségét, valamint az ellentételezési összegeket a tagállamonként megszabott előirányzat-kereteken belül differenciáltan határozhassák meg. Ezenkívül lehetővé kell számukra azt is, hogy az ellentételezési tervüket kiigazíthassák, amennyiben azt a feltételek megváltozása indokolja. (68) A tagállamoknak olyan ellentételezési összeget kell meghatározniuk, amely lehetővé teszi a legkülső régiók kedvezőtlen adottságok folytán, különösen pedig a termékeknek az európai kontinensre történő szállítása miatt jelentkező többletköltségek megfelelő kiegyenlítését. A túlkompenzálás elkerülése érdekében az összegnek arányosnak kell lennie a támogatás által kiegyenlített többletköltségekkel, és az semmilyen körülmények között sem haladhatja meg az európai kontinensre történő szállítás költségeinek és az egyéb kapcsolódó költségek 100 %-át. Az ellentételezésnek ebből a célból figyelembe kell vennie a többletköltségeket befolyásoló más típusú állami beavatkozásokat is. (69) Rendkívül fontos, hogy a tagállamok és a piaci szereplők rendelkezzenek magas színvonalú ellenőrzések végzésére alkalmas felszerelésekkel, és ily módon biztosítsák a közös halászati politika szabályainak betartását, egyúttal gondoskodva az élő vízi erőforrások fenntartható kiaknázásáról is; az ETHA-nak ezért az 1224/2009/EK tanácsi rendelettel összhangban támogatnia kell a tagállamokat és a piaci szereplőket. A szabálykövető magatartás megteremtése révén e támogatásnak hozzá kell járulnia a fenntartható növekedéshez. (70) A tagállamok számára az uniós ellenőrzési rendszer végrehajtásával kapcsolatban felmerült kiadásokra a 861/2006/EK rendelet alapján nyújtott támogatás folyósítását az ETHA keretében folytatni kell az egyetlen alap logikáját követve. (71) Az uniós ellenőrzési és végrehajtási politika célkitűzéseivel összhangban helyénvalónak tűnik, hogy a járőrhajók, repülőgépek és helikopterek használata során egy minimális időt a halászat ellenőrzésére fordítsanak, amelyet az ETHA keretében nyújtott támogatás alapjának megállapítása érdekében pontosan meg kell határozni. (72) A tagállamok között az ellenőrzés területén folytatott együttműködés jelentőségére való tekintettel az ETHA-nak támogatást kell nyújtania erre a célra. (73) A többéves uniós programban foglaltaknak megfelelően rendelkezéseket kell megállapítani a halászati adatok gyűjtésének, kezelésének és felhasználásának támogatására, különösen a nemzeti programoknak, valamint a tudományos elemzésre szánt és a KHP végrehajtására vonatkozó adatok kezelésének és felhasználásának támogatására. A tagállamoknak a 861/2006/EK rendelet alapján a halászati adatok gyűjtésével, kezelésével és felhasználásával kapcsolatban felmerült kiadásokra nyújtott támogatás folyósítását az ETHA keretében folytatni kell az egyetlen alap logikáját követve. (74) Támogatni kell a tagállamok közötti, valamint adott esetben az ugyanazon tengeri medencén belüli adatgyűjtés céljából a harmadik országokkal, illetve a megfelelő nemzetközi tudományos testületekkel folytatott együttműködést is. (75) Az integrált tengerpolitika célkitűzése – „Az Európai Unió integrált tengerpolitikájáról” című bizottsági közleménnyel[15] összhangban – a tengerek és az óceánok fenntartható hasznosításának támogatása, valamint az óceánokat, a tengereket, a szigeteket, a tengerparti és a legkülső régiókat és a tengeri ágazatokat érintő szakpolitikákkal kapcsolatos összehangolt, koherens és átlátható döntéshozatal kialakítása. (76) Az Európai Unió integrált tengerpolitikájának végrehajtásához és továbbfejlesztéséhez – a Tanács, az Európai Parlament és a Régiók Bizottsága nyilatkozataiban[16] foglaltaknak megfelelően – tartós finanszírozásra van szükség. (77) Az ETHA-nak minden szinten támogatnia kell az integrált tengerpolitikai irányítás előmozdítását, különösen a bevált gyakorlati módszerek cseréjével, valamint a tengeri medencékhez kapcsolódó integrált stratégiák továbbfejlesztésével és végrehajtásával. E stratégiák célja, hogy az uniós pénzügyi eszközök és alapok felhasználásának maximalizálása, valamint az Unió gazdasági, társadalmi és területi kohéziójához való hozzájárulás érdekében integrált keretet hozzanak létre az európai tengeri medencékben felmerülő közös kihívások kezelésére, valamint az érdekelt felek közötti együttműködés szorosabbra fűzésére. (78) Az ETHA-nak emellett támogatnia kell a különböző ágazatokban indított, a tengereket, óceánokat és tengerparti területeket érintő kezdeményezések közötti szinergiák megteremtését célzó eszközök továbbfejlesztését is. Ez az integrált tengerfelügyelet esetében is igaz, amelynek célja, hogy az egyes ágazatok közötti, tökéletesített és biztonságos információcserék révén javítsa a tengeri helyzetismeretet. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés V. címének hatálya alá tartozó, tengerfelügyelettel kapcsolatos műveletek azonban nem finanszírozhatók az ETHA-n keresztül. (79) Az adott ágazatok által működtetett egyes információs rendszerek összekapcsolása szükségessé teheti azok saját finanszírozási mechanizmusainak koherens és a Szerződés rendelkezéseivel összhangban történő mozgósítását. A tengeri területrendezés és a part menti övezetek integrált kezelése elengedhetetlen a tengeri területek és a part menti régiók fenntartható fejlődéséhez, és mindkettő hozzájárul az ökoszisztéma-alapú gazdálkodás céljaihoz, valamint a szárazföld és a tenger közötti kapcsolatok fejlődéséhez. Ezek az eszközök fontosak a tengerpartjaink, tengereink és óceánjaink különböző hasznosításainak irányításához, fenntartható gazdasági fejlődésük lehetővé tételéhez és a határokon átnyúló beruházás ösztönzéséhez is, miközben a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv végrehajtása részletesebben meghatározza a tengeri környezetre hatást gyakorló emberi tevékenységek fenntarthatósági határait. Javítani kell továbbá a tenger világára vonatkozó ismereteket, és az óceánok és a tengerek állapotára vonatkozó adatok gyűjtésének, ingyenes megosztásának, újrafelhasználásának és terjesztésének elősegítése révén ösztönözni kell az innovációt. (80) Az ETHA-nak támogatnia kell a tengeri ágazatokon és a tengerparti régiókon belüli fenntartható gazdasági növekedést, foglalkoztatást, innovációt és versenyképességet is. Különösen fontos a feltörekvő és a leendő tengeri ágazatokban a növekedést gátló szabályozási akadályok és készségbeli hiányosságok azonosítása, valamint azon műveletek meghatározása, amelyek a tengeri és a tengerügyi alkalmazásokban rejlő üzleti lehetőségek javításához szükséges technológiai innovációra irányuló beruházás előmozdítását célozzák. (81) Az ETHA-nak ki kell egészítenie az Unió és a tagállamok által nemzeti és annál alacsonyabb szinten az óceánok, tengerek és tengerpartok védelmének és fenntartható használatának ösztönzése érdekében rendelkezésre bocsátott meglévő és jövőbeli pénzügyi eszközöket, illetve összhangban kell állnia azokkal, elősegítve az Európai Unió tagállamai és tengerparti régióik, szigeteik és legkülső régióik közötti együttműködés eredményesebbé tételét, a nemzeti és helyi projektek rangsorolásának és előrehaladásának figyelembevételével. Az Alap összekapcsolódik a tengerügyi dimenzióra esetlegesen kiterjedő egyéb uniós szakpolitikákkal, különösen az Európai Regionális Fejlesztési Alappal, a Kohéziós Alappal, az Európai Szociális Alappal, valamint a „Horizont 2020” elnevezésű kutatási és energiapolitikai programmal. (82) A KHP célkitűzéseinek globális szintű megvalósítása érdekében az Unió tevékeny szerepet vállal a nemzetközi szervezetek munkájában. Ezért elengedhetetlen, hogy az Unió hozzájáruljon a nyílt tengeren és a harmadik országok vizeiben található halászati erőforrások védelmének és fenntartható kiaknázásának biztosítását segítő említett szervezetek tevékenységeihez. A nemzetközi szervezetek számára a 861/2006/EK rendelet alapján nyújtott támogatás folyósítását az ETHA keretében folytatni kell az egyetlen alap logikáját követve. (83) A KHP-n belüli irányítás javítása és a tanácsadó testületek eredményes működésének biztosítása érdekében elengedhetetlen, hogy a tanácsadó testületek – a KHP-n belüli tanácsadó szerepük eredményes ellátása érdekében – elegendő és állandó pénzügyi támogatásban részesüljenek. Az egyetlen alap logikáját követve a tanácsadó testületek számára az ETHA keretében nyújtott támogatásnak fel kell váltania a regionális tanácsadó testületek számára a 861/2006/EK rendelet alapján nyújtott támogatást. (84) Az operatív program megvalósítása, valamint az egyszerű és átlátható megvalósítást szolgáló innovatív megközelítések és gyakorlati módszerek előmozdítása érdekében az ETHA-nak technikai segítségnyújtás révén előkészítő, adminisztratív és technikai támogatást kell biztosítania, továbbá támogatnia kell a tájékoztatási intézkedéseket, a hálózatépítést, az értékeléseket, az ellenőrzéseket, a tanulmányokat és a tapasztalatcserét. A technikai segítségnyújtásnak magában kell foglalnia a kapacitásépítés, az információterjesztés, a tapasztalatcsere és a helyi partnerségek közötti együttműködés támogatását célzó helyi halászati akciócsoportok európai hálózatának létrehozását is. (85) Az e rendelet alapján finanszírozott valamennyi tevékenység tekintetében – megosztott és közvetlen irányítás keretében egyaránt – biztosítani kell az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét az ezen érdekek védelmére vonatkozó jogszabályok megfelelő alkalmazásával, illetve gondoskodni kell arról, hogy a tagállamok és a Bizottság megfelelő ellenőrzéseket végezzenek. (86) A [közös rendelkezések megállapításáról szóló […/.../EU] rendeletet] és az e rendelet alapján elfogadott rendelkezéseket alkalmazni kell e rendelet megosztott irányítás keretébe tartozó rendelkezéseire. A [közös rendelkezések megállapításáról szóló […/.../EU] rendelet][17] rendelkezéseket állapít meg különösen a tagállamokkal megosztott, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, az átláthatóság és a megkülönböztetésmentesség elvén alapuló irányításra, továbbá az akkreditált szervek szerepére és a költségvetési alapelvekre vonatkozóan, amelyeket mind tiszteletben kell tartani e rendelet keretében. (87) Figyelembe véve azonban az ETHA sajátos jellegét, különösen a méretét, a finanszírozott művelettípusokat, a KHP-val való szoros kapcsolatát és egyéb kapcsolódó tényezőket, a megosztott irányításra vonatkozó közös rendelkezések némelyikét ebben a rendeletben ki kell igazítani, eltérés hatálya alá kell vonni, illetve ki kell egészíteni. Amennyiben a [közös rendelkezések megállapításáról szóló […/.../EU] rendelet] rendelkezései előírják, az ETHA-nak ki kell egészítenie és ki kell bővítenie ezeket a közös rendelkezéseket. (88) Annak tudatában, mennyire fontos tengeri biológiai erőforrások megőrzése és a halállományok – különösen a jogellenes halászattal szembeni – védelme, valamint „A közös halászati politika reformja” című zöld könyv[18] szellemét követve a KHP szabályait be nem tartó azon piaci szereplőket, amelyek súlyosan veszélyeztetik az érintett állományok fenntarthatóságát és ezért komoly veszélyt jelentenek az élő tengeri biológiai erőforrások tagállami szinten történő fenntartható – a célfajok populációit a legnagyobb fenntartható hozamot eredményező egyedszám feletti szintre helyreállító és azon a szinten fenntartó – kiaknázására, valamint a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatban érintett piaci szereplőket ki kell zárni az ETHA keretében nyújtott támogatásból. Az uniós finanszírozás a műveletek kiválasztásától a végrehajtásukig egyetlen szakaszban sem használható fel a KHP-rendelet célkitűzéseiben megfogalmazott, a tengeri biológiai erőforrások megőrzésére irányuló közérdek veszélyeztetésére. (89) A tagállamoknak megfelelő intézkedéseket kell elfogadniuk az irányítási és ellenőrzési rendszer megfelelő működésének biztosítására. E célból minden egyes operatív program esetében ki kell jelölni egy irányító hatóságot, egy kifizető ügynökséget és egy tanúsító szervet, és meg kell határozni felelősségi köreiket. E felelősségi köröknek elsősorban a hatékony és eredményes pénzügyi megvalósításhoz, az értékelés megszervezéséhez, a kiadások igazolásához, az ellenőrzéshez, valamint az uniós jognak való megfeleléshez kell kapcsolódniuk. Rendelkezni kell a Bizottság és az érintett nemzeti hatóságok közötti, a támogatás nyomon követésére irányuló rendszeres értekezletek megtartásáról. Az irányítás és ellenőrzés tekintetében részletes szabályokat kell megállapítani, amelyek a tagállamok részéről biztosítékot jelentenek arra, hogy a rendszereket létrehozták és azok megfelelően működnek. Az EHA-ra vonatkozó jelenlegi irányítási és ellenőrzési szabályokról való zökkenőmentes áttérés biztosítása és az európai strukturális és beruházási alapokra alkalmazandó szabályok harmonizációjának előmozdítása érdekében az irányítási és ellenőrzési, valamint a pénzügyi irányítási szabályokat a [közös rendelkezések megállapításáról szóló [.../.../EU] rendeletben] indokolt meghatározni. (8990) Az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedésekkel kell védeni a kiadási ciklus teljes időszakában, ideértve a szabálytalanságok megelőzését, feltárását és vizsgálatát, a kárba veszett, tévesen kifizetett vagy helytelenül felhasznált források visszatéríttetését és adott esetben a bírságokat. (91) A tagállamok által a szabálytalanságokat követően visszatéríttetett összegeknek továbbra is az érintett tagállam operatív programjainak rendelkezésére kell állniuk. A szabálytalanságok teljes egészében történő visszatéríttetésének hiányában ki kell alakítani a tagállamok pénzügyi felelősségére vonatkozó rendszert, és lehetővé kell tenni a Bizottság számára, hogy – a szabálytalanságok és az ésszerű határidőn belüli visszatéríttetés elmaradása miatt kiesett érintett összegek tagállamoknak történő felszámításával – megvédje az uniós költségvetés érdekeit. (902) A jól működő partnerség és az uniós támogatás megfelelő előmozdítása érdekében a lehető legszélesebb körű tájékoztatást és nyilvánosságot kell biztosítani. Ezért a szempontért és a Bizottságnak a meghozott intézkedésekre vonatkozó folyamatos tájékoztatásáért a támogatás irányításáért felelős hatóságok felelősek. (93) A kötelezettségvállalásokra és a kifizetésekre vonatkozó szabályokat és eljárásokat egyszerűsíteni kell oly módon, hogy biztosítsák a rendszeres pénzáramlást. Az ETHA-ból nyújtott hozzájárulás 4 %-ának megfelelő előfinanszírozás várhatóan elősegítené az operatív programok végrehajtásának felgyorsítását. (94) Az uniós források hatékony és eredményes kezelésének biztosítása céljából javítani kell a kiadások előrejelzését és végrehajtását. Ebből a célból a tagállamoknak rendszeresen el kell küldeniük a Bizottság számára az uniós források felhasználására vonatkozó előrejelzéseiket, és a pénzügyi végrehajtás bármilyen késedelmének az előlegek visszafizetését és a kötelezettségvállalások automatikus visszavonását kell eredményeznie. (915) A [KHP-rendelet] 50. és 51. cikkében említett, a KHP-vel összefüggő sajátos szükségletek kezelése, valamint a KHP szabályainak való megfeleléshez való hozzájárulás érdekében a kifizetési határidő megszakítására vonatkozó szabályokon [a közös rendelkezések megállapításáról szóló […/.../EU] rendelet] túlmenően további rendelkezéseket kell megállapítani. Ha egy tagállam vagy egy piaci szereplő nem tesz eleget a KHP szerinti kötelezettségeinek, vagy ha a Bizottság rendelkezésére álló bizonyítékok ilyen kötelezettségszegésre utalnak, óvintézkedésként a Bizottság számára lehetővé kell tenni a kifizetések megszakítását. (926) A megszakítás lehetőségén kívül, valamint a nem támogatható kiadások kifizetése nyilvánvaló kockázatának elkerülése érdekében a Bizottság számára lehetővé kell tenni a KHP-szabályok megsértéséhez kapcsolódó kifizetéseknek a [KHP-rendelet] 50. és 51. cikke szerinti felfüggesztését. (97) Az akkreditált kifizető ügynökségek és az uniós költségvetés közötti pénzügyi kapcsolat megteremtése érdekében a Bizottságnak évente kell elvégeznie az említett kifizető ügynökségek számláinak elszámolását. A számlaelszámolásról hozott határozatnak ki kell terjednie a számlák teljességére, pontosságára és valódiságára, de a kiadások uniós jogszabályoknak való megfelelőségére nem. (938) Minőségük javítása és eredményességük bizonyítása érdekében az operatív programokat nyomon kell követni és értékelésnek kell alávetni. A Bizottságnak létre kell hoznia egy közös monitoring- és értékelési keretet, amely egyebek mellett azt is biztosítja, hogy a megfelelő adatok kellő időben rendelkezésre álljanak. Ezzel összefüggésben meg kell határozni a mutatók jegyzékét, és a Bizottságnak a konkrét célkitűzésekhez kapcsolódóan értékelnie kell az ETHA hatását. (949) A program nyomon követéséért az irányító hatóságnak és az e célra létrehozott monitoringbizottságnak közösen kell felelnie. E célból meg kell határozni felelősségi köreiket. A program nyomon követésének részeként a végrehajtásról évente jelentést kell készíteni, és azt el kell juttatni a Bizottsághoz. (95100) A finanszírozási lehetőségekre és a projektkedvezményezettekre vonatkozó információk hozzáférhetőségének és átláthatóságának javítása érdekében valamennyi tagállamnak olyan egységes honlapot vagy honlap-portált kell elérhetővé tennie, amely tájékoztatást nyújt az operatív programról, beleértve az egyes operatív programok által támogatott műveletek felsorolását. Ezeknek az információknak ésszerű, közérthető és konkrét képet kell nyújtaniuk a nagyközönség és különösen az Unió adófizetői számára arról, hogy az ETHA keretében mire fordítják az uniós finanszírozást. E célkitűzésen felül a vonatkozó adatok közzétételének arra is kell szolgálnia, hogy még jobban reklámozza az uniós finanszírozásra történő pályázás lehetőségét. Az adatvédelemmel kapcsolatos alapvető jog teljes mértékű tiszteletben tartásával és a Bíróság által a Schecke egyesített ügyekben hozott ítélettel[19] összhangban azonban természetes személyek nevének közzététele nem írható elő. (96101) E rendelet egyes nem alapvető elemeinek kiegészítése és módosítása érdekében a Szerződés 290. cikke alapján a Bizottságnak felhatalmazást kell adni jogi aktusok elfogadására a következők tekintetében: az előzetes feltételrendszer arányos biztosítása érdekében a KHP-val összefüggő, adott esetben a kérelem elutasítását eredményező szabálysértések és a kérelmezési időszak meghatározására vonatkozó magatartási kódex, a hajó halászati kapacitásának növelését eredményező beruházások elkerülése érdekében a támogatható fedélzeti beruházások meghatározása, ökoinnováció esetében a nettó bevétel kiszámításának módszere, a védett tengeri területek védelméhez és helyreállításához kapcsolódó támogatható műveletek és költségek meghatározása, a nyílt tengeri és a nem élelmiszer-termelési célú akvakultúrába történő beruházások támogatható költségeinek meghatározása, a helyi fejlesztési stratégiákkal kapcsolatos cselekvési terv tartalmának meghatározása, a helyi fejlesztési stratégiákra vonatkozó előkészítő támogatás keretébe tartozó támogatható költségek meghatározása, a helyi fejlesztési stratégiákra vonatkozó működési költségek és szervezési költségek keretébe tartozó támogatható költségek meghatározása, a kifizető ügynökségek kötelezettségei, a tanúsító szervek feladatainak meghatározása, a megfelelő ellenőrzési nyomvonalakkal összefüggő eljárások leírása, a jogosulatlan kifizetések visszafizettetésével kapcsolatos tagállami kötelezettségek tisztázása, a KHP-val összefüggő olyan szabálysértések meghatározása, amelyek a kifizetések felfüggesztését vonhatják maguk után, az átalány vagy extrapolált pénzügyi kiigazítások esetében alkalmazandó kritériumok és módszerek előírása, a KHP-val összefüggő olyan szabálysértések meghatározása, amelyek pénzügyi kiigazítások alkalmazását vonhatják maguk után, valamint a monitoring- és értékelési rendszer tartalmának és felépítésének meghatározása. (97102) A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megszövegezése során a Bizottságnak gondoskodnia kell az alkalmazandó dokumentumoknak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz történő egyidejű, időszerű és megfelelő módon történő eljuttatásáról. (98103) A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy végrehajtási aktusok révén határozatot fogadjon el a következőkről: a juttatások éves bontása; az operatív programok és módosításaik jóváhagyása; a végrehajtási és ellenőrzési politika terén megállapított uniós prioritások; az adatgyűjtést szolgáló éves munkatervek jóváhagyása; a KHP-val összefüggő, a kifizetési határidő esetleges megszakítását eredményező szabálysértést igazoló bizonyíték megállapítása; a KHP-val összefüggő, a kifizetések felfüggesztését eredményező szabálysértések; a kifizetések felfüggesztése és a kifizetések felfüggesztésének feloldása; és a pénzügyi kiigazítások és a számlák elszámolása. (99104) Annak biztosítására, hogy e rendelet végrehajtása egységes feltételekkel történjen, a Bizottságot fel kell ruházni az operatív program formátumának meghatározására, az operatív program és az adatgyűjtést szolgáló éves munkaterv elfogadásával kapcsolatos eljárások kialakítására, az I. melléklet szerinti támogatásintenzitási százalékpontok konkrét alkalmazására, az azonnali kiadásigazoló nyilatkozat elküldésére rendelkezésre álló időtartam megállapítására, az irányítás és ellenőrzés tekintetében a kifizető ügynökségek kötelezettségeinek meghatározására, a tanúsító szervek bizonyos feladatainak kijelölésére, a hatékony irányítás és ellenőrzés szabályainak rögzítésére, a felfüggesztendő kifizetések meghatározására, a kifizetési határidő megszakítására vagy a kifizetések felfüggesztésére vonatkozó eljárásokra, a Bizottság által végzendő további helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó eljárás és az éves végrehajtási jelentések formátumának meghatározására, az előzetes és utólagos értékelésekbe foglalandó elemek megállapítására, valamint a közzétételi intézkedésekre vonatkozó technikai elemek kidolgozására vonatkozó végrehajtási hatáskörrel. Ezt a hatáskört a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően kell gyakorolni[20]. (100105) Tekintettel a Bizottság által a 24. cikk, a 98. cikk, a 10320. cikk és a 12043. cikk végrehajtási aktusaival elfogadandó rendelkezések eljárási jellegére, a végrehajtási aktusok elfogadása során tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni. (101106) Az 1198/2006/EK rendelettel létrehozott rendszerről az e rendelettel létrehozott rendszerre történő zökkenőmentes áttérés elősegítése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el átmeneti rendelkezések megállapítására vonatkozóan. (102107) Az e rendeletben meghatározott új támogatási rendszer az 1198/2006/EK rendelettel, a 861/2006/EK rendelettel, az integrált tengerpolitika továbbfejlesztését támogató program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelettel, a Garanciaalapot létrehozó 1290/2005/EK rendelettel, a 791/2007/EK rendelettel és az 1224/2009/EK rendelet 103. cikkével előírt rendszer helyébe lép. Ezért az említett rendeleteket és rendelkezést 2014. január 1-jétől hatályon kívül kell helyezni, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: I. CÍM CÉLKITŰZÉSEK I. FEJEZET Hatály és fogalommeghatározások 1. cikk Tárgy A rendelet a következők végrehajtásához kapcsolódó uniós pénzügyi intézkedéseket határozza meg: a) a közös halászati politika (KHP); b) a tengerjoggal kapcsolatos vonatkozó intézkedések; c) a halászati területek és a belvízi halászat fenntartható fejlesztése; d) és az integrált tengerpolitika (ITP). 2. cikk Területi hatály E rendelet kifejezetten eltérő rendelkezése hiányában ez a rendelet az Unió területén végzett műveletekre vonatkozik. 3. cikk Fogalommeghatározások (1) E rendelet alkalmazásában és a (2) bekezdés sérelme nélkül [a közös halászati politikáról szóló rendelet][21] 5. cikkében, [a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló rendelet] 5. cikkében, az 1224/2009/EK tanácsi rendelet 4. cikkében és a [közös rendelkezések megállapításáról szóló rendelet][22] 2. cikkében szereplő fogalommeghatározások alkalmazandók. (2) E rendelet alkalmazásában: 1. „közös információmegosztási környezet”: a tengeri tevékenységek helyzetismeretének javítása érdekében a különböző ágazatbeli felhasználók közötti információcseréhez kifejlesztett, decentralizált felépítésű rendszerek hálózata; 2. „ágazatközi műveletek”: olyan kezdeményezések, amelyek az Európai Unió működéséről szóló szerződésben foglaltaknak megfelelően kölcsönösen kedveznek a különböző ágazatoknak és/vagy ágazati politikáknak, és amelyek a vonatkozó szakpolitikai területekre kiterjedő intézkedésekkel nem valósíthatók meg teljes egészében; 3. „elektronikus rögzítési és jelentéstételi rendszer”: az 1224/2009/EK tanácsi rendelet 15., 24. és 63. cikkében említett elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszer; 4. „európai tengeri megfigyelési és adathálózat”: a nemzeti tengeri megfigyelési és adatprogramokat egy közös és hozzáférhető európai forrásba integráló hálózat; 5. „halászati terület”: olyan terület, amely tó- vagy tengerparttal vagy kisebb tóval vagy folyótorkolattal rendelkezik, és jelentős mértékű foglalkoztatást biztosít a halászati vagy az akvakultúra-ágazatban, és amelyet a tagállamok ilyen területként jelöltek ki; 6. „halász”: bármely olyan személy, aki működő halászhajó fedélzetén a tagállam által elismerten hivatásszerű halászatot folytat, vagy aki – hajó nélkül – a tagállam által elismert módon tengeri élőlények hivatásszerű lehalászását folytatja; 7. „integrált tengerpolitika” (ITP): olyan uniós politika, amelynek célja – koherens tengerügyi vonatkozású szakpolitikák és ez irányú nemzetközi együttműködés révén – a tagállamok, nevezetesen az Unió szigetei, part menti és legkülső régiói, valamint a tengeri ágazat fenntartható fejlődésének, gazdasági növekedésének és társadalmi kohéziójának maximalizálására irányuló, összehangolt és koherens döntéshozatal előmozdítása; 8. „integrált tengerfelügyelet”: az európai tengerek felügyeletére irányuló tevékenységek eredményességének és hatékonyságának javítását célzó, ágazatközi és határokon átnyúló információcsere és együttműködés révén megvalósuló uniós kezdeményezés; 9. „szabálytalanság”: a 2988/95/EK tanácsi rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott szabálytalanság; 10. „belvízi halászat”: a kizárólag belvizeken működő hajókkal vagy jéghalászatra használt egyéb eszközökkel, kereskedelmi célból végzett halászat; 11. „a part menti övezetek integrált kezelése”: a part menti övezetek integrált kezeléséről szóló, 2002. május 30-i 2002/413/EK európai parlamenti és tanácsi ajánlásban[23] meghatározott stratégiák és intézkedések; 12. „integrált tengerpolitikai irányítás”: az óceánokat, a tengereket és a part menti régiókat érintő összes uniós ágazati szakpolitika összehangolt irányítása; 13. „tengeri régiók”: a 2004/585/EK tanácsi határozat I. mellékletében meghatározott földrajzi területek és a regionális halászati gazdálkodási szervezetek által megállapított területek; 14. „tengeri területrendezés”: az a folyamat, amelynek során a hatóságok – ökológiai, gazdasági és társadalmi célkitűzések elérése érdekében – elemzik és meghatározzák a tengeri területeken folytatott emberi tevékenységek térbeli és időbeli elosztását; 15. „intézkedés”: műveletek sorozata; 16. „közkiadás”: a tagállamok, a regionális vagy a helyi hatóságok vagy az Európai Unió költségvetéséből műveletek finanszírozásához nyújtott bármely hozzájárulás, illetve bármely hasonló kiadás. A műveletek finanszírozásához nyújtott bármely olyan hozzájárulás, amely egy vagy több regionális vagy helyi hatóság közjogi intézményei vagy társulásai, vagy az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban eljáró közjogi intézmények költségvetéséből származik, közpénzből történő hozzájárulásnak tekintendő; 17. „tengeri medencékhez kapcsolódó stratégia”: adott földrajzi területre vonatkozó, az európai intézmények, a tagállamok, a tagállami régiók és – adott esetben – a közös tengeri medencével rendelkező harmadik országok által kialakított strukturált együttműködési keret; a stratégia figyelembe veszi a tengeri medence földrajzi, éghajlati, gazdasági és politikai sajátosságait; 18. „kisüzemi part menti halászat”: a 12 méter teljes hosszúságot el nem érő hajóról végzett, és a közösségi halászhajó-nyilvántartásról szóló, 2003. december 30-i 26/2004/EK bizottsági rendelet[24] I. mellékletének 3. táblázatában felsorolt vontatott eszközt igénybe nem vevő halászat; 19. „kizárólag belvizeken működő hajók”: belvizeken kereskedelmi halászatot folytató és az uniós halászflotta-nyilvántartásban nem szereplő hajók. II. CÍM ÁLTALÁNOS KERETRENDSZER I. FEJEZET Az Európai Tengerügyi és Halászati Alap létrehozása és célkitűzései 4. cikk Létrehozás Létrejön az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA). 5. cikk Célkitűzések Az ETHA hozzájárul az alábbi célkitűzések megvalósításához: a) a fenntartható és versenyképes halászat és akvakultúra előmozdítása; b) az integrált uniós tengerpolitika oly módon történő kidolgozásának és végrehajtásának elősegítése, hogy a szakpolitika kiegészítse a kohéziós politikát és a közös halászati politikát; c) a halászati területek kiegyensúlyozott és inkluzív területfejlesztésének előmozdítása; d) a KHP végrehajtásának előmozdítása. 6. cikk Az Unió prioritásai Az ETHA célkitűzéseinek teljesítése hozzájárul az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia megvalósításához. Ez a következő hat uniós prioritás révén történik, amelyek a közös stratégiai keret (a továbbiakban: KSK) vonatkozó tematikus célkitűzéseit fejezik ki: 1. A foglalkoztatás és a területi kohézió növelése a következő célkitűzésekkel: a) a gazdasági növekedés, a társadalmi befogadás és a munkahelyteremtés előmozdítása, valamint a munkaerő mobilitásának támogatása a halászattól és akvakultúrától függő part menti és szárazföldi halászati közösségekben; b) a halászati tevékenységek más tengeri gazdasági ágazatok felé történő diverzifikálása és a tengeri gazdasági ágazat növekedése, beleértve az éghajlatváltozás mérséklését. 2. Az innovatív, versenyképes és tudásalapú halászat előmozdítása, kiemelt figyelmet fordítva a következő területekre: a) a technológiai fejlődés, az innováció és a tudástranszfer megerősítésének támogatása; b) a halászat és különösen a kisüzemi part menti flotta versenyképességének és életképességének fokozása, valamint a biztonsági és munkakörülmények javítása; c) új szakmai készségek és az egész életen át tartó tanulás fejlesztése; d) a halászati termékek piacának jobb szervezése. 3. Az innovatív, versenyképes és tudásalapú akvakultúra előmozdítása, kiemelt figyelmet fordítva a következő területekre: a) a technológiai fejlődés, az innováció és a tudástranszfer megerősítésének támogatása; b) az akvakultúra-ágazati vállalkozások és különösen a kkv-k versenyképességének és életképességének fokozása; c) új szakmai készségek és az egész életen át tartó tanulás fejlesztése; d) az akvakultúra-termékek piacának jobb szervezése. 4. A fenntartható és erőforrás-hatékony halászat előmozdítása, kiemelt figyelmet fordítva a következő területekre: a) a halászat tengeri környezetre gyakorolt hatásának csökkentése; b) a tengeri biológiai sokféleség és a tengeri ökoszisztémák védelme és helyreállítása, beleértve az általuk nyújtott szolgáltatásokat. 5. A fenntartható és erőforrás-hatékony akvakultúra előmozdítása, kiemelt figyelmet fordítva a következő területekre: a) az akvakultúrával összefüggő ökoszisztémák állapotának javítása és az erőforrás-hatékony akvakultúra előmozdítása; b) a magas szintű környezetvédelmet biztosító akvakultúra, az állategészségügy és az állatjólét, valamint a közegészségügy és a közbiztonság előmozdítása. 6. A KHP végrehajtásának előmozdítása a következők révén: a) tudományos ismeretek rendelkezésre bocsátása és adatgyűjtés; b) az ellenőrzés és a végrehajtás támogatása, az intézményi kapacitás javítása és hatékony közigazgatás. II. FEJEZET Megosztott és közvetlen irányítás 7. cikk Megosztott és közvetlen irányítás (1) Az V. címben meghatározott intézkedéseket és a 92. cikk szerinti technikai segítségnyújtást az ETHA a tagállamok és az Unió közötti megosztott irányítás elvével összhangban, valamint [a közös rendelkezések megállapításáról szóló […/…/EU] rendeletben][25] megállapított közös szabályok alapján finanszírozza. (2) A 92. cikk szerinti technikai segítségnyújtás kivételével a VI. címben meghatározott intézkedéseket az ETHA a közvetlen irányítás elvével összhangban finanszírozza. III. FEJEZET A megosztott irányítás keretébe tartozó támogatásra vonatkozó általános elvek 8. cikk Állami támogatás (1) E cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül a tagállamok által a halászati és akvakultúra-ágazatban működő vállalkozások számára nyújtott támogatásokra a Szerződés 107., 108. és 109. cikkét kell alkalmazni. (2) A Szerződés 107., 108. és 109. cikkei azonban nem alkalmazandók a tagállamok által e rendelet értelmében és e rendelettel összhangban, a Szerződés 42. cikkének értelmében teljesített kifizetésekre. (3) A pénzügyi hozzájárulások vonatkozásában a (2) bekezdéssel összhangban e rendelet rendelkezésein túlmenő, közpénzből történő finanszírozást megállapító nemzeti rendelkezéseket egyetemesen az (1) bekezdés alapján kell kezelni. 9. cikk Partnerség A [közös rendelkezések megállapításáról szóló […/…/EU] rendelet] 5. cikkének (4) bekezdésétől eltérve a Bizottság a programozási időszak során legalább kétszer konzultációt folytat az uniós szintű partnereket képviselő szervezetekkel az ETHA-ból nyújtandó támogatás végrehajtásáról. 10. cikk Koordináció A [közös rendelkezések megállapításáról szóló […/…/EU] rendelet] 4. cikkében kimondott általános elveken túlmenően a Bizottság és a tagállamok biztosítják az ETHA-ból, valamint más uniós szakpolitikákból és pénzügyi eszközökből – többek között [a környezetvédelemmel és az éghajlatváltozással összefüggő fellépés keretprogramjának (LIFE keretprogram) létrehozásáról szóló] […/…/EK] rendelet[26] alapján – nyújtandó támogatás és az Unió külső fellépésének keretébe tartozó támogatások koordinálását és komplementaritását. Az ETHA-ból és a LIFE keretprogramból nyújtott támogatás koordinálását különösen a LIFE keretprogramból támogatott integrált projekteket kiegészítő tevékenységek finanszírozásának előmozdításával, valamint a LIFE keretprogram alapján érvényesített megoldások, módszerek és megközelítések alkalmazásának előmozdításával kell megvalósítani. 11. cikk Előzetes feltételrendszer Az e rendelet III. mellékletében meghatározott előzetes feltételrendszer alkalmazandó az ETHA-ra. IV. FEJEZET A kérelmek elfogadhatósága és a támogatható műveletek 12. cikk A kérelmek elfogadhatósága (1) A következő piaci szereplők által benyújtott kérelmek meghatározott ideig nem fogadhatók el az ETHA-ból nyújtandó támogatáshoz: a) azok a piaci szereplők, amelyek az 1005/2008/EK rendelet 42. cikke vagy az 1224/2009/EK rendelet 90. cikkének (1) bekezdése szerinti súlyos jogsértést követtek el; b) azok a piaci szereplők, amelyek az 1005/2008/EK rendelet 40. cikkének (3) bekezdésében meghatározottak szerint az Unió IUU-hajókra vonatkozó listáján szereplő halászhajók üzemeltetésében, irányításában vagy tulajdonlásában érintettek; c) azon piaci szereplők, amelyek a KHP összefüggésében az érintett állományok fenntarthatóságát súlyosan veszélyeztető szabálysértést követtek el. (2) Az EHA-val vagy az ETHA-val összefüggésben szabálytalanságot elkövető piaci szereplők által benyújtott kérelmek meghatározott ideig nem fogadhatók el. (3) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 12750. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a következőkre vonatkozóan: a) az (1) és (2) bekezdésben említett időszakok meghatározása, amelyeknek arányosnak kell lenniük a jogsértés vagy szabálysértés súlyosságával vagy ismétlődésével; b) az (1) bekezdésben említett időszak megfelelő kezdő és záró időpontja; c) az (1) bekezdés c) pontjában említettek szerint azon szabálysértések meghatározása, amelyek súlyosan veszélyeztetik az érintett állományok fenntarthatóságát. (4) A tagállamok előírják, hogy az ETHA keretében kérelmet benyújtó piaci szereplőknek egy aláírt nyilatkozatot kell benyújtaniuk az irányító hatósághoz, amelyben megerősítik, hogy tiszteletben tartják az (1) bekezdésben felsorolt kritériumokat, valamint azt, hogy nem követtek el az EHA-val vagy az ETHA-val összefüggő, a (2) bekezdésben említett szabálytalanságot. A tagállamok a művelet jóváhagyása előtt ellenőrzik a nyilatkozat helytállóságát. (5) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a felhatalmazásról szóló 12750. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a szabálysértésekre vonatkozó, tagállamok közötti információcsere-rendszer létrehozásával kapcsolatban. 13. cikk Nem támogatható műveletek A következő műveletek nem támogathatók az ETHA keretében: a) a hajó halászati kapacitását növelő műveletek; b) új halászhajók építése, halászhajók leszerelése vagy behozatala; c) a halászati tevékenységek ideiglenes beszüntetése; d) kísérleti halászat; e) üzleti tevékenység tulajdonjogának átadása; f) közvetlen újratelepítés, kivéve, ha azt valamely uniós jogi aktus állományvédelmi intézkedésként kifejezetten előírja, illetve kísérleti újratelepítés esetén. III. CÍM PÉNZÜGYI KERET 14. cikk A költségvetés végrehajtása (1) Az ETHA céljára az V. cím alapján elkülönített uniós költségvetés végrehajtása a [közös rendelkezések megállapításáról szóló […/…/EU] rendelet] 4. cikke szerinti megosztott irányítás keretében történik. (2) Az ETHA céljára a VI. cím alapján elkülönített uniós költségvetést közvetlenül a Bizottság hajtja végre az [új költségvetési rendelet] 55. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően. (3) A Bizottság a közvetlen irányítás keretébe tartozó költségvetési kötelezettségvállalás egészét vagy egy részét az [új költségvetési rendeletnek] és e rendelet 12447. cikkének megfelelően törli. (4) A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét az [új költségvetési rendelet] 27. és 50. cikkével összhangban kell alkalmazni. 15. cikk A megosztott irányítás keretébe tartozó költségvetési források (1) A 2014–2020 közötti időszak vonatkozásában az ETHA-ból finanszírozandó kötelezettségvállalások tekintetében rendelkezésre álló, megosztott irányítás keretébe tartozó források összege – a II. mellékletben feltüntetett éves bontásnak megfelelően – jelenlegi árakon 5 520 000 000 EUR. (2) Az (1) bekezdésben említett forrásokból 4 535 000 000 EUR-t kell elkülöníteni az V. cím I., II. és III. fejezete értelmében a halászat, az akvakultúra és a halászati területek fenntartható fejlesztése céljára. (3) Az (1) bekezdésben említett forrásokból 477 000 000 EUR-t kell elkülöníteni a 78. cikk szerinti ellenőrzési és végrehajtási intézkedésekre. (4) Az (1) bekezdésben említett forrásokból 358 000 000 EUR-t kell elkülöníteni a 79. cikk szerinti adatgyűjtési intézkedésekre. (5) Az V. cím V. fejezete értelmében a legkülső régióknak nyújtott ellentételezésre elkülönített források éves szinten nem haladják meg: – a 4 300 000 EUR-t az Azori-szigetek és Madeira esetében; – az 5 800 000 EUR-t a Kanári-szigetek esetében; – a 4 900 000 EUR-t Francia Guyana és Réunion esetében. (6) Az (1) bekezdésben említett forrásokból 45 000 000 EUR-t 2014-től 2018-ig bezárólag a 72. cikk szerinti tárolási támogatásra kell elkülöníteni. 16. cikk A közvetlen irányítás keretébe tartozó költségvetési források Az ETHA-ból 1 047 000 000 EUR-t a közvetlen irányítás keretébe tartozó intézkedésekre kell elkülöníteni a VI. cím I. és II. fejezetében foglaltak szerint. Ez az összeg a 91. cikk keretében nyújtott technikai segítségnyújtást is magában foglalja. 17. cikk A megosztott irányításra vonatkozó pénzügyi elosztás (1) A 15. cikk (2)–(6) bekezdésében említett tagállami kötelezettségvállalások céljára rendelkezésre álló források meghatározása a II. mellékletben szereplő táblázatban előírtak szerint a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozóan az alábbi objektív kritériumok alapján történik: a) az V. cím tekintetében: i. a halászati és akvakultúra-ágazatbeli foglalkoztatás szintje, ii. a halászati és akvakultúra-ágazatbeli termelés szintje, valamint iii. a kisüzemi part menti halászatra szánt flotta halászflottán belüli részaránya; b) a 78. és a 79. cikk tekintetében: i. az érintett tagállam ellenőrzési feladatainak hatóköre, amelynek közelítő meghatározása a nemzeti halászflotta mérete, a kirakodott fogások mennyisége, valamint a harmadik országokból történő behozatal értéke alapján történik, ii. a tagállam ellenőrzési feladatainak kiterjedéséhez mérten rendelkezésre álló erőforrások; ebben az esetben a rendelkezésre álló eszközök közelítő meghatározása a tengeren végzett ellenőrzések és a kirakodási vizsgálatok száma alapján történik; iii. az érintett tagállam adatgyűjtési feladatainak hatóköre, amelynek közelítő meghatározása a nemzeti halászflotta mérete, a kirakodott fogások mennyisége, a tudományos monitoringtevékenység mennyisége, valamint azon felmérések száma alapján történik, amelyekben az adott tagállam részt vesz, és iv. a tagállam feladatainak kiterjedéséhez mérten rendelkezésre álló erőforrások; ebben az esetben a rendelkezésre álló eszközök közelítő meghatározása a tengeren tartózkodó megfigyelők száma, valamint az adatgyűjtési célú nemzeti mintavételi program végrehajtásához szükséges emberi erőforrások és technikai eszközök mennyisége alapján történik. c) Minden intézkedés tekintetében az 1198/2006/EK tanácsi rendelet szerinti korábbi költségvetési juttatások és a 861/2006/EK tanácsi rendelet alapján korábban felhasznált összegek. (2) A Bizottság végrehajtási aktus révén határozatot fogad el a globális források tagállamok szerinti éves bontásban történő megállapításáról. IV. CÍM PROGRAMOZÁS I. FEJEZET A megosztott irányítás keretében finanszírozott intézkedésekhez kapcsolódó programozás 18. cikk Az operatív programok előkészítése (1) Minden tagállam egyetlen operatív programot dolgoz ki az ETHA segítségével társfinanszírozandó uniós prioritások végrehajtására. (2) Az operatív programot a tagállam hozza létre a [közös rendelkezések megállapításáról szóló […/…/EU] rendelet] 5. cikkében említett partnerekkel folytatott szoros együttműködést követően. A partnerekkel az előkészítő dokumentumok tárgyában folytatott konzultációt úgy kell megszervezni, hogy a partnerek azokat megvizsgálhassák. (3) Az operatív programnak a 20. cikk (1) bekezdése n) pontjában említett szakasza tekintetében a Bizottság végrehajtási aktusok útján legkésőbb 2013. május 31-ig elfogadja a végrehajtási és ellenőrzési politikára vonatkozó uniós prioritásokat. (4) Az operatív programnak a 20. cikk (1) bekezdése o) pontjában említett, [a közös halászati politikáról szóló rendelet] 37. cikkének (5) bekezdésében említett többéves program 2014-re vonatkozó részéhez kapcsolódó szakaszát legkésőbb 2013. október 31-ig kell megküldeni. 19. cikk Az operatív programra vonatkozó irányadó elvek Az operatív program előkészítése során a tagállamok a következő irányadó elveket veszik figyelembe: a) a programban szerepeljenek a megfelelő – az előzetes értékelésből, valamint az erősségekre, a gyengeségekre, a lehetőségekre és a veszélyekre vonatkozó elemzésből (a továbbiakban: SWOT-elemzés) logikusan következő – intézkedések kombinációi minden egyes uniós prioritással kapcsolatban; b) a programnak részét képezze az innovációra és az éghajlatváltozás mérséklésére, illetve az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló célravezető megközelítés; c) helyezzék kilátásba a program végrehajtásának egyszerűsítését és megkönnyítését célzó megfelelő intézkedések megtételét; d) adott esetben az e rendelet 6. cikkének (3) és (5) bekezdésében az ETHA-ra vonatkozóan említett uniós prioritások szerinti intézkedések legyenek összhangban [a közös halászati politikáról szóló rendelet] 43. cikkében említett akvakultúra-ágazati többéves nemzeti stratégiai tervvel. 20. cikk Az operatív program tartalma (1) A [közös rendelkezések megállapításáról szóló […/…/EU] rendelet] 24. cikkében említett elemeken túlmenően az operatív programnak tartalmaznia kell a következőket is: a) [a közös rendelkezések megállapításáról szóló […/…/EU] rendelet] 48. cikkében említett előzetes értékelés; b) SWOT-elemzés formájában történő helyzetelemzés, valamint azoknak az igényeknek a feltárása, amelyekkel foglalkozni kell a program hatálya alá tartozó földrajzi területen; Az elemzésnek az uniós prioritásokra kell épülnie. Az éghajlatváltozás mérséklésével és az ahhoz való alkalmazkodással, valamint az innováció előmozdításával kapcsolatos konkrét igényeket az uniós prioritásokon keresztül kell értékelni annak érdekében, hogy e két területen megfelelő megoldásokat lehessen találni az egyes prioritások szintjén; a támogatásra jogosult szakpolitikai területek helyzetének összegzése azok erősségei és gyengeségei tekintetében; c) annak bizonyítása, hogy a program részeként az innovációra, a környezetre, többek között a Natura 2000 területek sajátos igényeire és az éghajlatváltozás mérséklésére, illetve az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló célravezető megközelítést alkalmaznak; d) az előzetes feltételrendszer és adott esetben a [közös rendelkezések megállapításáról szóló […/…/EU] rendelet] 17. cikkének (4) bekezdésében említett intézkedések, valamint a [közös rendelkezések megállapításáról szóló […/…/EU] rendelet] 19. cikke alkalmazásában megállapított mérföldkövek értékelése; e) a kiválasztott intézkedések uniós prioritások szerinti felsorolása; f) a projektkiválasztási kritériumok ismertetése; g) az V. cím III. fejezete szerinti helyi fejlesztési stratégiákra vonatkozó kiválasztási kritériumok ismertetése; h) a közösen végrehajtható, és ennélfogva a 95. cikk (3) bekezdése szerint magasabb támogatási intenzitásra jogosult, az V. cím III. fejezete szerinti műveletek egyértelmű megjelölése; i) a monitoring- és értékelési követelményekhez kapcsolódó igények elemzése és [a közös rendelkezések megállapításáról szóló […/…/EU] rendelet] 49. cikkében említett értékelési terv. A tagállamok gondoskodnak az azonosított igények kielégítéséhez szükséges erőforrásokról és kapacitásépítő tevékenységekről; j) [a közös rendelkezések megállapításáról szóló […/…/EU] rendelet] 18. és 20. cikkének figyelembevételével és a 17. cikk (3) bekezdésében említett bizottsági határozattal összhangban kialakítandó, a következőket tartalmazó finanszírozási terv: i. az ETHA egyes évekre tervezett teljes hozzájárulását feltüntető táblázat; ii. a 6. cikkben foglalt uniós prioritások szerinti célkitűzések, illetve a technikai segítségnyújtás céljára az ETHA-ból nyújtandó forrásokat és a társfinanszírozás alkalmazandó mértékét tartalmazó táblázat. Adott esetben ez a táblázat külön-külön tünteti fel az ETHA-forrásokat és azon társfinanszírozások mértékét, amelyeket – a 94. cikk (1) bekezdésében foglalt általános szabálytól eltérve – a 72. cikkben, a 73. cikkben, a 78. cikk (2) bekezdésének a)–d) és f)–j) pontjában, a 78. cikk (2) bekezdésének e) pontjában, valamint a 79. cikkben említett támogatásra kell alkalmazni; k) arra vonatkozó információ, hogy a program hogyan egészíti ki a más KSK-alapokból vagy a LIFE keretprogramból finanszírozott intézkedéseket; l) a program végrehajtására vonatkozó intézkedések, beleértve a következőket: i. a [közös rendelkezések megállapításáról szóló […/…/EU] rendelet] 113107. cikkében említett valamennyi hatóságnak a tagállam által történő kijelölése és – tájékoztatási céllal – az irányítási és ellenőrzési rendszer összefoglaló leírása; ii. a monitoring- és az értékelési eljárások, valamint a monitoringbizottság összetételének ismertetése; iii. a 12043. cikkel összhangban a program közismertté tételét biztosító rendelkezések; m) a [közös rendelkezések megállapításáról szóló […/…/EU] rendelet] 5. cikkében említett partnerek kijelölése és a partnerekkel folytatott konzultáció eredményei; n) a 6. cikk (6) bekezdésében említett, ellenőrzés révén megvalósuló fokozottabb szabálykövetés célkitűzése érdekében és a 18. cikk (3) bekezdésével összhangban: i. az ellenőrzési, vizsgálati és végrehajtási rendszert végrehajtó szervek felsorolása, valamint a halászati ellenőrzési, vizsgálati és végrehajtási célra rendelkezésre álló emberi és pénzügyi erőforrásaik, a halászati ellenőrzési, vizsgálati és végrehajtási célra rendelkezésre álló berendezéseik – különösen hajóik, repülőgépeik és helikoptereik számának – rövid ismertetése; ii. a 11033. cikkel összhangban meghatározandó közös mutatók alkalmazásával végrehajtandó ellenőrzési intézkedések általános célkitűzései; iii. a 6. cikkben foglalt uniós prioritásokkal összhangban elérendő konkrét célkitűzések, részletezve, hogy az egyes kiadási kategóriák hány tételét vásárolják meg a teljes programozási időszak során; o) a 6. cikk (6) bekezdésében és a 18. cikk (4) bekezdésében említett, a fenntartható halászati gazdálkodásra vonatkozó adatgyűjtés célkitűzéséhez és [a közös halászati politikáról szóló rendelet] 37. cikkének (5) bekezdésében említett többéves uniós programmal összhangban: i. a következők lehetővé tétele érdekében végrehajtandó adatgyűjtési tevékenységek ismertetése: – a halászati ágazat értékelése (biológiai, gazdasági és transzverzális változók, valamint tengeren végzett kutatási felmérések), – az akvakultúra- és a feldolgozóipari ágazat gazdasági helyzetének értékelése, – a halászati ágazat ökoszisztémára gyakorolt hatásainak értékelése; ii. az adattárolási módszerek, az adatkezelés és az adatfelhasználás ismertetése, iii. annak bizonyítása, hogy az összegyűjtött adatok hatékony és eredményes pénzügyi és adminisztratív kezelése teljesíthető. Az operatív program e szakaszát a 23. cikk egészíti ki. (2) Az operatív programnak tartalmaznia kell a 97103. cikkel összhangban a [közös rendelkezések megállapításáról szóló […/…/EU] rendelet] 57. cikkében említett egyszerűsített költségek, a többletköltségek, illetve a kiesett jövedelem kiszámítására vonatkozó módszereket, vagy a 38. cikk (1) bekezdése szerint kifejtett egyes tevékenységekhez meghatározott, releváns kritériumokkal összhangban az ellentételezés kiszámítására szolgáló módszert. (3) Ezenfelül az operatív program tartalmazza az esélyegyenlőség előmozdítása, valamint a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló bármilyen hátrányos megkülönböztetés megakadályozása érdekében tett konkrét intézkedések leírását, beleértve a nemek közötti esélyegyenlőség érvényesülésének érdekében az operatív program szintjén és műveleti szinten tett intézkedéseket. (4) A Bizottság végrehajtási aktusok révén szabályokat állapít meg az (1), (2) és (3) bekezdésben leírt elemek bemutatására vonatkozóan. A végrehajtási aktusok elfogadása a 12851. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően történik. 21. cikk Az operatív program jóváhagyása (1) A [közös rendelkezések megállapításáról szóló […/…/EU] rendelet] 25. cikkének rendelkezésein felül a Bizottság az előzetes értékelés figyelembevételével értékeli az operatív programok e rendelettel való összhangját, valamint az ETHA-val kapcsolatban a 6. cikkben említett uniós prioritásokhoz való tényleges hozzájárulásukat. (2) A Bizottság az operatív programot végrehajtási aktus útján hagyja jóvá. 22. cikk Az operatív program módosítása (1) A Bizottság az operatív program módosítását végrehajtási aktus útján hagyja jóvá. (2) Az ellenőrzési tevékenységek növekvő műszaki igényeihez való alkalmazkodás érdekében az operatív programnak a 20. cikk (1) bekezdése n) pontjában említett szakasza elsőként 2015. január 1-jei hatállyal kétévente módosítható. E célból a Bizottság végrehajtási aktus útján a 18. cikk (3) bekezdésében említett végrehajtási és ellenőrzési politikára vonatkozó uniós prioritások változásait és az előnyben részesítendő vonatkozó támogatható műveleteket részletező határozatot fogad el. Az e bekezdés második albekezdésében említett határozattal megállapított új prioritások figyelembevételével a tagállamok az érintett végrehajtás évét megelőző év október 31-ig benyújtják a Bizottságnak az operatív program módosítását. (3) Az arányosság elvével összhangban a (2) bekezdésben említett programmódosításokra a 24. cikkel összhangban elfogadott egyszerűsített eljárás alkalmazandó. 23. cikk Az adatgyűjtési célt szolgáló éves munkaterv (1) A 20. cikk (1) bekezdése o) pontjának végrehajtása céljából a tagállamok minden év október 31-ig éves munkatervet nyújtanak be a Bizottságnak. Az éves munkatervek tartalmazzák az adatok gyűjtése és elemzése, valamint a hitelességük és a pontosságuk felmérése során alkalmazott eljárások és módszerek leírását. (2) A tagállamok az egyes évekre vonatkozó munkaterveket elektronikus úton küldik meg. (3) A Bizottság az egyes évekre vonatkozó munkaterveket minden év december 31-ig végrehajtási aktus révén hagyja jóvá. (4) A 2014-re vonatkozó tevékenységeket tartalmazó, első éves munkatervet legkésőbb 2013. október 31-ig kell benyújtani a Bizottsághoz. 24. cikk Eljárási szabályok és határidők (1) A Bizottság végrehajtási aktusok útján eljárási szabályokat, formátumot és határidőket fogadhat el a következők tekintetében: – az operatív programok jóváhagyása; – az operatív programok módosítására irányuló javaslatok benyújtása és jóváhagyása, beleértve a módosítások hatálybalépését és a módosítási javaslatok benyújtásának a programozási időszak alatti gyakoriságát; – a 22. cikk (2) bekezdésében említett módosítási javaslatok benyújtása és jóváhagyása; – az adatgyűjtési célt szolgáló éves munkatervek benyújtása. Az eljárásokat és a határidőket egyszerűsíteni kell az operatív programok következőket érintő módosításai esetén: a) pénzeszközök átcsoportosítása az uniós prioritások között; b) intézkedések vagy művelettípusok bevezetése vagy visszavonása; c) az intézkedések részleteit érintő változások, beleértve a támogathatósági feltételek változásait is; d) a 22. cikk (2) bekezdésében említett módosítások, valamint a programnak a 20. cikk (1) bekezdése n) pontjában említett szakaszát érintő további módosítások. Az a) és a b) pontban említett módosításokra akkor alkalmazható az említett egyszerűsített eljárás, ha azok nem haladják meg az uniós prioritásra elkülönített összeg 5 %-át és az egyes intézkedésekre előirányzott összeg 10 %-át. (2) A végrehajtási aktusok elfogadása a 12851. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően történik. II. FEJEZET A közvetlen irányítás keretében finanszírozott intézkedésekhez kapcsolódó programozás 25. cikk Éves munkaprogram (1) A VI. cím I. és II. fejezete, valamint a 92. cikk végrehajtása érdekében az e fejezetekben meghatározott célkitűzésekkel összhangban a Bizottság végrehajtási aktusok útján éves munkaprogramot fogad el. Az ilyen végrehajtási aktusokat a 12851. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. (2) Az éves munkaprogram meghatározza a kitűzött célokat, a várható eredményeket, a végrehajtás módszerét és annak végleges összegét. Tartalmazza továbbá a finanszírozandó tevékenységek leírását, az egyes tevékenységekre előirányzott összegek feltüntetését, egy indikatív végrehajtási ütemtervet, valamint a tevékenységek végrehajtásával kapcsolatos tájékoztatást. A munkaprogram a támogatások tekintetében tartalmazza a prioritásokat, a legfontosabb értékelési kritériumokat és a társfinanszírozás maximális arányát. V. CÍM A MEGOSZTOTT IRÁNYÍTÁS KERETÉBEN FINANSZÍROZOTT INTÉZKEDÉSEK I. FEJEZET A halászat fenntartható fejlesztése 26. cikk Konkrét célkitűzések Az e fejezet alapján nyújtott támogatásnak hozzá kell járulnia a 6. cikk (2) és (4) bekezdésében megállapított uniós prioritások megvalósításához. 27. cikk Általános feltételek (1) Az e rendelet 32. cikke (1) bekezdésének b) pontja, 36. cikke, 39. cikke (1) bekezdésének a) pontja vagy 40. cikkének (2) bekezdése alapján támogatásban részesülő halászhajó-tulajdonos a kedvezményezettnek történő tényleges kifizetés időpontját követő legalább 5 évig nem adhatja át a hajót az Unión kívüli harmadik országnak. (2) E fejezet kifejezett rendelkezésének hiányában a működési költségek nem jogosultak támogatásra. 28. cikk Innováció (1) A halászati innováció ösztönzése érdekében az ETHA-ból támogathatók új vagy a legkorszerűbb technológiához képest jelentősen tökéletesített termékek, új vagy hatékonyabb eljárások, új vagy tökéletesített irányítási és szervezési rendszerek kifejlesztését vagy bevezetését célzó projektek. (2) Az e cikk alapján finanszírozott műveleteket a tagállam által elismert tudományos vagy műszaki testülettel együttműködésben kell végrehajtani, amely hitelesíti e műveletek eredményeit. (3) Az e cikk alapján finanszírozott műveletek eredményeit a tagállamok a 12043. cikk szerint megfelelő módon nyilvánosságra hozzák. 29. cikk Tanácsadási szolgáltatások (1) A piaci szereplők általános teljesítményén