HU    HU  
 EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2012.7.3.  
SWD(2012) 186 final 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
Javaslat  
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE 
 
az átruházható értékpapírokkal foglalkozó  kollektív befektetési vállalkozásokra 
(ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések 
összehangolásáról szóló 2009/65/ EK irányelvnek a letétkezel ői funkciók, javadalmazási 
politikák és szankciók tekintetében történ ő módosításáról 
{COM(2012) 350 final} 
{SWD(2012) 185 final}  
HU 2   HU BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
Javaslat  
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS  A TANÁCS IRÁNYELVE 
 
az átruházható értékpapírokk al foglalkozó kollektív be fektetési vállalkozásokra 
(ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti  és közigazgatási rendelkezések 
összehangolásáról szóló 2009/65/EK irányelvnek a letétkezel ői funkciók, javadalmazási 
politikák és szankciók tekintetében történ ő módosításáról 
HU 3   HU  
1. A  PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA  
A probléma  
1985-ös bevezetésük óta nem változtak azok az  európai jogszabályok, amelyek a kollektív 
befektetési rendszerek nevében eljáró letétkezel őkre vonatkoznak, és amelyeket az 
átruházható értékpapírokkal foglalkozó kolle ktív befektetési vá llalkozásokra (ÁÉKBV) 
vonatkozó irányelv tartalmaz. A pénzügyi vá lság, különösen pedig a 2008. december 11-én 
napvilágra került Madoff-ügy rávilágított a letétkezel ők kötelezettségeir ől és felelősségéről 
szóló ÁÉKBV-szabályok problémáira.  
Különösen a Madoff-ügy ve tette fel a letétkezel ő felelősségének a kérdését azokban az 
esetekben, amikor egy ÁÉKB V-alap vagyonának a letéti őrzését alletétkezel őre ruházzák át. 
A Madoff-ügyben a különböz ő tagállamok nemzeti bíróságai eltér ő megközelítést követtek, 
amikor arról döntöttek, hogy egy ÁÉKBV-alap els ődleges letétkezel ője felelős-e az alap azon 
eszközeinek megtérítéséért, am elyek az eszközök alletéti őrzésekor vesztek el.  
Emellett az összehangolt ÁÉKBV-keretrendszer ne m tartalmaz olyan általános alapelveket a 
javadalmazásra és a szankciókra vonatkoz óan, amelyek összhangban vannak a pénzügyi 
szolgáltatások többi területével. 
Kik a leginkább érintettek?  
A befektetési alapok ágazata az EU pénzügyi s zektorának létfontosságú eleme. Az ÁÉKBV 
mint határon átnyúló befektetési vállalkozás  sikerét az ÁÉKBV-alapokban kezelt eszközök 
gyors növekedése tette lehet ővé. Az összes kezelt eszköz (KE) értéke a 2001. végi 3.403 
milliárd euróról 2010-re 5.889 milliárd euróra n őtt. 2011 szeptemberében a KE értéke 5.515 
milliárd euró volt. Ez a fejl ődés részben az ÁÉKBV-irányelv kollektív befektetési 
rendszerekr ől szóló harmonizált szabályainak köszönhet ő, amelyek olyan európai t őkepiacot 
hoznak létre, ahol az ÁÉKBV-el őírásoknak megfelel ő befektetésialap-termékek szabadon 
mozoghatnak. Ennek megfelel ően fontos az ÁÉKBV-szabályok alakulása az olyan integrált 
piac fejlődése szempontjából, amely lehet ővé teszi az ÁÉKBV határon átnyúló értékesítését. 
A letétben őrzött eszközök elvesztése le ginkább a lakossági befektet ők célcsoportját érinti. Ha 
az elsődleges letétkezel őt nem lehet felel őssé tenni a letéti őrzés során elveszett eszközök 
megtérítéséért, akkor a veszteséget a befektet őknek kell viselniük. Átlagban az európai 
háztartások 10 %-a fektet be közvetlenül ala pokba: Németország (16 %), Olaszország (11 %), 
Ausztria (11 %), Franciaország (10 %), Spanyol ország (7 %), Egyesült Királyság (6 %).  
Az eszközök elvesztése miatt érin tett másik csoport az ÁÉKBV-alapkezel őké. Az 
alapkezel őnek tisztában kell lennie a letétkezel ő felelősségével a letétként kezelt eszközök 
elvesztése esetére, kü lönösen arra az esetre, ha a vesz teség akkor következik be, amikor az 
eszközök alletétkezel őnél voltak. Az alletétkezelés egyre elterjedtebb jelenség, mivel az 
ÁÉKBV kezel ői sokféle pénzügyi eszközbe (részvé ny, kötvény, hitelviszonyt megtestesít ő 
eszközök, pénzpiaci eszközök, más befektetési alapok részvényei vagy befektetési jegyei stb.) 
fektetnek be, amelyeket gyakran más tagáll amokban vagy harmadik országokban bocsátanak 
ki. Gyakorlati okokból, de néha jogszabályi el őírások miatt is, ezeket az eszközöket abban az 
HU 4   HU országban kell letétben őrizni, ahol kibocsátották őket. Ezért az alletéti őrzés jelent ős 
mértékben kihat az alapkezel ő befektetési döntéseire. 
Végül pedig érintettek a letétkezel ők és azok átruházási gyakorla ta is. Még a nagy globális 
letétkezel ők sem folytatnak önálló letétkezelési tevékenységet minden olyan jogrendszerben, 
ahol egy ÁÉKBV-kezel ő befektetési lehet őségeket kereshet. Tudomásunk szerint nincsen 
olyan bank, amely több mint 40 jogrendszerb en lenne jelen. A letétkezelést gyakran 
„kiszervezés” útján oldják meg, olyan alletétkezel ők igénybevételével, amelyek a globális 
letétkezel ő hálózatával le nem fedett területeken m űködnek. Az ilyenfajta átruházásokat 
szabályozó feltételek a letétkezel ők számára alapvet ő fontosságú kérdések.  
2. A  SZUBSZIDIARITÁS ELEMZÉSE  
Szükségesség  
A nemzeti megközelítések a letétkezel ők kötelezettségeivel és felel ősségével kapcsolatosan, 
különösen azokban az esetekben, amikor a letéti őrzést másik félre ruházzák át, egyenl őtlen 
szintű fogyasztóvédelmet eredményeztek, ami a Madoff-ügy után még nyilvánvalóbbá vált.  
Különösen eltér őek a nemzeti szabályozások a letéti őrzés átruházására vonatkozó feltételek 
tekintetében. Emellett kül önbségek vannak a letétkezel őnek azon folyamatos kötelezettségét 
illetően is, hogy figyelemmel kísérje az alletétkezel őket, és ami a legfontosabb, a letétkezel ő 
felelősségét illet ően az alletétben őrzött eszközök elvesztése esetén. Bár vannak olyan 
nemzeti bíróságok, amelyek ar ra kötelezik a letétkezel őt, hogy térítse meg az alletétben 
elveszett eszközöket, más bíróságok ezt csak abban az esetben írják el ő, ha nem teljesítették 
az elvárható gondosságra és ellen őrzésre vonatkozó kötelezettségeket. 
Hozzáadott érték  
Az ÁÉKBV-irányelvben foglalt, az átr uházásra, különösen pedig a letétkezel ők felelősségére 
vonatkozó magas szint ű elvek alkalmazásában mutatkozó különbségek aláássák a befektet ői 
bizalmat, különösen az ÁÉKBV-értékesítés hatá ron átnyúló eseteiben. Csak európai szint ű 
intézkedésekkel kezelhet ő ez a kérdés hatékonyan és vezethet ők be harmonizált el őírások 
mind a letétkezel őnek az alletétkezel ő gondos kiválasztási és ellen őrzési kötelezettségére, 
mind pedig az elveszett es zközökért viselt felel ősségére vonatkozóan.  
3. A Z UNIÓS KEZDEMÉNYEZÉS CÉLJAI  
A meglév ő „magas szint ű” ÁÉKBV-szabályok komoly eltérésekre adnak lehet őséget abban a 
tekintetben, hogy a nemzeti hatóságok hogyan értelmezzék a gondosság és a felel ősség 
fogalmát a jogszabály megsértése eset én. Részletesebb átruházási és felel ősségre vonatkozó 
szabályokra van szükség ezen eltérések cs ökkentése érdekében. Ez különösen a következ őket 
érinti: (1) az átruházások megengedett mérték e; (2) az átruházásokat szabályozó feltételek; 
valamint (3) az alkalmazandó felel ősségi rendszer arra az eset re, ha elvesznek a letéti 
őrzésben lév ő eszközök akár a letétkezel ő, akár pedig az alletétkezel ő szintjén.  
Általános cél  
Az átláthatóság és a védelem növelése minden ÁÉKBV-befektet ő számára. 
HU 5   HU Konkrét célok  
A befektet ővédelemre vonatkozó el őírások legyenek egységesek: a letétkezel ők, akikre 
egységes prudenciális és t őkeelőírások vonatkoznak, biztosítsanak azonos szint ű védelmet a 
letéti őrzésben lév ő eszközökre, függetlenül attól, hogy melyik országban van a bejegyzett 
székhelyük.  
A letétkezel ők elleni jogorvoslati lehet őségek pénzügyi eszközök elve sztése esetén legyenek 
egységesek és hatékonyak: a gondosságra és a felel ősségre vonatkozó egységes el őírásoknak 
biztosítaniuk kell a hosszadalmas pereskedés és a letétkezel ő bejegyzett székhelyéb ől adódó 
ítélkezési eltérések elkerülését.  
Jogbiztonság a letétkezel ők letéti őrzéssel és átruházással kapcsolatos kötelezettségeit 
illetően: lehetővé kell tenni, hogy az ágazat egységes követelményrendszert fogadjon el, és 
végre kell hajtani a szükséges intézkedéseket a letétkezel ők szervezeti struktúrájában / üzleti 
modelljében.  
Operatív célok  
Ezek a következ ők: 
(1) a letétkezel ők működési engedélyének kiadására vona tkozó kritériumok harmonizálása;  
(2) egységes szabályok bevezetése a letéti őrzés átruházására vonatkozóan;  
(3) a letétkezel ők egységes felel ősségi szintjének bevezetése a letéti őrzés során elveszett 
eszközök tekintetében; valamint 
(4) egységes felel ősségi szint bevezetése azokra az esetekre, amikor a veszteség az 
alletétkezel ő szintjén következik be.  
A befektet ői bizalom és az átláthatóság növelésének célkit űzésével összhangban, a 
javadalmazással és a szankciókkal kapcsolatos többi operatív célkit űzés a következ ő: 
szabályok bevezetése annak biztosítására, hogy  a javadalmazás ne növelje a kockázatokat, 
garantálva, hogy a javadalmazási gya korlatok átláthatóak és hely esek legyenek; illetve egy 
egységes ÁÉKBV-szankciórendszer bevezetése.  
4. S ZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK  
A letétkezel ők feladataira és felel ősségére vonatkozó alapvet ő forgatókönyv a meglév ő 
ÁÉKBV-keretrendszer. Az ÁÉKB V-szabályok általános alapel vei változatlanok maradnának, 
így a nemzeti hatóságok továbbra is jelent ős mérlegelési szabadságot élveznének a 
kötelezettségek és a felel ősség szintjének megállapításában, és az ő feladatuk lenne a 
befektetővédelem és a befektet ői bizalom fenntartása, kül önösen azokban az esetekben, 
amikor határon átnyúló befektetéseket vége znek olyan alapokkal, amelyek székhelye más 
tagállamokban található.  
Ebből kiindulva a hatásvizsgálat négy különböz ő lehetőséget vesz számba a három 
alapkérdéssel kapcsolato san: (1) ÁÉKBV letétkezel ői tevékenységre való jogosultság; (2) 
milyen feltételek vonatkoznak a letéti őrzés átruházására; valamint (3) a letétkezel ő 
HU 6   HU felelősségének mértéke, különösen a letéti őrzés során elveszte tt pénzügyi eszközök 
megtérítését illet ően.  
A letétkezel ői tevékenységre való jogosultságot illet ően három lehet őség merült fel, melyek 
megítélés szerint elegend ő garanciát tudnak nyújtani a letétkezel ői tevékenység folytatásához 
szükséges prudenciális szabályozás és t őkekövetelmények tekintetéb en, hogy eleget tudjanak 
tenni az eszközök letéti őrzésével járó feladatoknak, és bi ztosítsák az eszközök megtérítését, 
ha a letéti őrzés során elvesznének.  
A letéti őrzés átruházásának kérdésében három lehet őséget vizsgáltak meg: (1) az alapeset; 
(2) gondossági és prudenciális követelmények be vezetése átruházás esetére, ami különleges 
szabályokat is jelent olyan átruházás esetében , ahol a fogadó felek harmadik országbeli, a 
szabályozásnak nem megfelel ő letétkezel ők, valamint (3) egységes gondossági és prudenciális 
követelmények el őírása mindenfajta átruházásra.  
A felelősség kérdésében a hatásvizsgálat során négy lehet őséget vizsgáltak meg: (1) a 
felelősség korlátozása „indokolatlan mulasztás” es etére (az alapeset); (2) szigorú felel ősség 
bevezetése, amely lehet őséget ad a mentesítésre átruházás esetén; (3) szigorú felel ősség 
bevezetése, amely alól csak akkor adható mentesítés, ha kötelez ő átruházásra került sor egy 
harmadik országbeli letétkezel ő javára; és (4) szigorú felel ősség bevezetése, amely alól nem 
adható mentesítés átruházás esetén sem.  
Ami a javadalmazást  illeti, az alapesetet összevetették azzal a lehet őséggel, amely szerint az 
ÁÉKBV alapkezel ő társaságok rendelkezzenek a java dalmazásra vonatkozó általános 
elvekkel, valamint azzal a lehet őséggel, amely szerint részletes javadalmazási politikákat kell 
alkalmazni, társítva ezt a ténylegesen kifi zetett javadalmazások éves jelentésben történ ő 
nyilvánosságra hozatalával.  
Ami a közigazgatási szankciókat  illeti, az alapesetet összevetették a szankciók általános 
harmonizálásának megközelítésével az e te rületre vonatkozó bizo ttsági politikáknak 
megfelelően, valamint a közigazgatási szankció k további harmonizálásának a lehet őségével.  
5. H ATÁSVIZSGÁLAT  
A letétkezel ői alkalmasságot illet ően a hatásvizsgálat megállapítja, hogy mind a 
hitelintézetek, mind a s zabályozott befektetési vállalkozások megfelel ő garanciát tudnak 
nyújtani az ÁÉKBV letétkezel ői tevékenység folytatásához szükséges prudenciális 
szabályozás, t őkekövetelmények és hatékony felügyelet tekintetében. Mivel szinte minden 
tagállamban a legtöbb ÁÉKBV már most is hitelintézet vagy szabályozott befektetési 
vállalkozás, a kiigazítás költségeit meglehet ősen alacsonyra becsüli k. A kiválasztott lehet őség 
csak az engedéllyel nem rendelkez ő szolgáltatók sz űk körét érintené. Ezekben az esetekben 
indokolható a befektetési vállalkozás m űködési engedélyének megszerzéséhez kapcsolódó 
költség, figyelembe véve a letétkezel ői felelősség esetén elérhet ő előnyöket.  
Az átruházás esetében a hatásvizsgálat megállapítja, hogy az átruházást magas szint ű 
minőségi követelményekhez kell kötni az alletétkezel ő kiválasztása és folyamatos nyomon 
követése tekintetében. Ezek et a feladatokat az els ődleges letétkezel őnek kell ellátnia. 
Harmadik országok esetében az átruházást a szabályoknak meg nem felel ő letétkezel ők 
számára csak annyiban kell engedélyezni, amennyibe n a helyi letéti kezelést jogszabály írja 
elő, és amennyiben a befektet ők megfelel ő tájékoztatást kapnak arról, hogy bizonyos 
jogrendszerekben el őírhatják a befektetések helyi letéti őrzését. Elvetették azt a lehet őséget, 
HU 7   HU hogy harmadik felek részére történ ő átruházást ne engedélyezzenek a szabályoknak meg nem 
felelő letétkezel ők esetében, mivel ez korlátozná az ÁÉKBV-alapok befektetési lehet őségeit. 
Emellett a szabályoknak meg nem felel ő harmadik felek részére történ ő átruházás kockázatát 
elhanyagolhatónak ítélték, figyelembe véve  azt, hogy jelenleg az ÁÉKBV-alapok els ősorban 
konzervatív befektetési stratégiákat követnek. A befektetési stratégi ák alakulásától függ ően 
azonban elképzelhet ő, hogy ezt a választást felü l kell majd vizsgálni.  
Ami a felel ősséget  illeti, a hatásvizsgálat megállapítja, hogy a „szigorú felel ősségi” előírás, 
amely alapján a letétkezel őnek a mulasztástól vagy gondatla nságtól függetlenül meg kell 
térítenie a letétbe helyezett eszközök elvesztését, egyrészt a befektet ők védelmének magas 
szintjéhez vezet, másrészt egységes el őírásokat biztosít az egész Unióban. Bár er ős érvek 
szólnak amellett, hogy „kimetsszék” azokat a veszteségeket, amelyek egy harmadik 
országbeli letétkezel őre történő átruházás esetén merülnek fel, a hatásvizsgálat megállapítja, 
hogy az alapok lakossági orientációjának fényében nem célszer ű ilyen „kimetszést” 
alkalmazni.  
6. A  MEGTARTOTT LEHET ŐSÉGEK ÖSSZEFOGLALÁSA  
Az előnyben részesített lehet őség az ÁÉKBV-letétkezel ővé válásra való jogosultság  
korlátozása vagy a hitelintézetek re, vagy a szabályozott befekt etési vállalkozásokra. Az 
átruházásra  az alletétkezel ő kiválasztása, kijelölése és  tevékenységének nyomon követése 
során alkalmazandó gondossági szabályokat kell ér vényesíteni. Abban a ritka esetben, amikor 
egy ÁÉKBV befektetési stratégiája részek ént olyan országokban kibocsátott pénzügyi 
eszközökbe fektetnek be, ahol el őírás a helyi letétkezel ő, viszont nem m űködik olyan 
letétkezel ő, amely meg tudna felelni a fenti átr uházási követelményeknek, szigorú feltételek 
mellett célszer ű engedélyezni az átruházást.  
A lakossági befektet ők profiljával összhangban a letétb e helyezett eszköz ök elvesztéséért 
viselt felel ősségnek  egységes uniós követelményeke n kell alapulnia, amelyek el őírják az 
elveszett eszközöknek az els ődleges letétkezel ő költségén történ ő megtérítését. Az els ődleges 
letétkezel ő semmilyen esetben ne mentesülhessen a felel ősség alól, még azokban az esetekben 
sem, amikor a helyi letétkezelés kötelez ő egy harmadik országban.  
A javadalmazást  illetően a megközelítés az ABA-kezel őkre elfogadott megközelítést követi. 
Ez kiküszöböli a szabályozási arbitrázst az ÁÉKBV és az alternatív befektetési alapok kezel ői 
között. A szankciókkal  kapcsolatosan az ezen a területen alkalmazott általános bizottsági 
politikát kell követni.  
7. F IGYELEMMEL KÍSÉRÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
A figyelemmel kísérés és értékelés két szinten történik. Az els ő szinten a Bizottság 
gondoskodik arról, hogy a megreformált szabál yokat helyesen vezessék be. A másodikon a 
Bizottság három évvel az irányelv teljes kör ű bevezetésének határideje után gazdasági 
értékelést készít arról, hogy az új  szabályok növelték-e a befektet ők védelmét, javították-e a 
javadalmazás átláthatóságát és er ősítették-e a befektet ői bizalmat, amely ahhoz szükséges, 
hogy az ÁÉKBV mint lakossági márkanév  továbbra is életképes maradjon.  
A gazdasági elemzést a 3. pontban meghatározott célkit űzések alapján kell elvégezni.  
HU 8   HU Az értékelést a Bizottság szolgálatai fogják elvégezni az EÉPH-val együttm űködésben, 
és/vagy olyan küls ő tanulmányok segítségével, amelyek ahhoz szükségesek, hogy fel lehessen 
becsülni az átruházás és a letétkezel őkre vonatkozó felel ősségi programok 
megváltoztatásának hatásait.  
Valószínűleg további tényfeltárásra lesz szükség  az összes érintett részvételével a 
módosítások hatásainak kiértékeléséhez, és ami ennél is fontosabb, alapvet ő adatok 
összegyűjtéséhez arról, hogy milyen hatást gyakoro lt néhány javasolt intézkedés a letétkezel ői 
ágazatra.  
A felülvizsgálatnak különösen a rra kell majd figyelmet fordíta nia, mennyire realizálódtak a 
letétkezel őkre vonatkozó, egyértelm űbb és nagyobb mértékben harmonizált felel ősségi 
rendszerb ől fakadó elvárt költségmegtakarítások; m ilyen lehetséges hatásai vannak az új 
átruházási és felel ősségi szabályoknak a letétkezel ők működési költségeire; annak 
értékelésére, hogy milyen mértékben történte k átruházások a szabályoknak meg nem felel ő 
harmadik országbeli letétkezel őkre, és mekkora volt ezek hatása; illetve annak a 
felbecsülésére, hogy milyen  hatást gyakoroltak a m űködési többletköltségek az ÁÉKBV-
alapok költségeire és a befektet őknek fizetett hozamokra.