HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 359/12

Módosítás iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2016/C 359/10)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra.

AZ OLTALOM ALATT ÁLLÓ EREDETMEGJELÖLÉSEKHEZ/OLTALOM ALATT ÁLLÓ FÖLDRAJZI JELZÉSEKHEZ KAPCSOLÓDÓ TERMÉKLEÍRÁS NEM KISEBB JELENTŐSÉGŰ MÓDOSÍTÁSÁNAK JÓVÁHAGYÁSÁRA IRÁNYULÓ KÉRELEM

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének első albekezdése szerinti módosítás jóváhagyására irányuló kérelem

„FOIN DE CRAU”

EU szám: PDO-FR-02091 – 2015.11.18.

OEM ( X ) OFJ ( )

1. Kérelmező csoportosulás és jogos érdek

Comité du Foin de Crau

Cím: 10, rue Léo Lelée 13310 Saint-Martin-de-Crau FRANCIAORSZÁG Tel. +33 490472933 Fax +33 490474209 E-mail: comite@foindecrau.com

A Comité du Foin de Crau-t a „Foin de Crau” szénát előállító termelők alkotják, ezáltal a kérelem benyújtásához jogos érdeke fűződik.

2. Tagállam vagy harmadik ország

Franciaország

3. A termékleírás módosítással (módosításokkal) érintett rovata

— ☐ A termék elnevezése — ☒ A termék leírása — ☒ Földrajzi terület — ☒ A származás igazolása — ☒ Az előállítás módja — ☐ Kapcsolat — ☒ Címkézés — ☒ Egyéb [az illetékes hatóságok és az ellenőrző szervek elérhetősége, a csoportosulás elérhetősége, ellenőrzések, kapcsolat]

4. Módosítás(ok) típusa

— ☐ Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető módosítása — ☒ Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető oly módon történő módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot

5. Módosítás(ok)

A termék leírása

A termék sajátosságainak pontosítása érdekében a termékleírás felülvizsgálatra került és kiegészült:

— ebben a rovatban a termék botanikai összetételének jellemzői kerülnek pontosításra, változtatás nélkül. Ezek korábban „Az előállítás módja” című rovatban szerepeltek; a szöveg pontosítja, hogy a „Foin de Crau” széna olyan állandó, természetes rétekről származik, ahol mintegy húsz vadon növő takarmányfaj él.

— a szöveg pontosítja, hogy a gyakorlatnak megfelelően ezt a szénát renden, napon szárítják. A gyakorlat nem változott, de ez az információ lehetővé teszi a helyi éghajlati adottságoktól nem függő csűrben való szárítás lehetőségének kizárását.

— a szöveg pontosítja, hogy a szénában eső semmilyen kárt nem tett. Ezáltal garantálható a széna minősége.

— a szöveg kiegészült a szalmaszálak többé-kevésbé szálas jellegével. A fűszálak ugyanis kaszálástól függően lehetnek kevésbé szálasak is. Ugyanígy a széna „nem dús levelű” jellege is a kaszálásoktól függ, és a fűszálak szálasságával arányosan változik. Ha az első kaszálású szálak szálasak, és nem dús levelűek, a második és főleg a harmadik kaszálásból származó széna szárai dúsabb levelűek, és kevésbé lesznek szálasak. Ezért javasolt a széna „nem dús levelű” jellegére való utalást törölni. A javasolt új megfogalmazás lehetővé teszi minden egyes nyírás jellemzőinek figyelembevételét a „Foin de Crau” széna általános és lényeges jellemzőinek módosítása nélkül.

— a „Foin de Crau” széna különlegesen magas ásványi só- és energiatartalmára való hivatkozás törlésre került, mert nem kapcsolódik hozzá megfelelő minimumérték. Másfelől, bár a felhasználók elismerik a „Foin de Crau” széna különlegesen étvágygerjesztő jellegét és jó emészthetőségét, ezeket nehéz mérni, ezért az e jellemzőkre való utalás törlésre került a termékleírásnak ebből a rovatából. Mindazonáltal a széna határozott illatához kapcsolódó „étvágygerjesztő” jellege szerepel az egységes dokumentum és a termékleírás „kapcsolat a földrajzi környezettel” rovatában.

— Meghatározásra kerültek a „Foin de Crau” széna kiszerelési módjai az értékesítéskor (a szénát bálába rakják), és kibővült a maximum 10 kg-os zacskókba történő csomagolással. A zacskókba csomagolt széna piaca az élelmiszer-, barkács-, kertészeti, állatfelszerelés és állateledel-áruházak és mezőgazdasági önkiszolgáló áruházak keresletét elégíti ki. A zacskók mérete az igények szerint változhat. A bálás „Foin de Crau” széna zacskókba történő csomagolása nem befolyásolja a széna minőségét és jellemzőit, amennyiben a csomagolást különös gonddal, a „Foin de Crau” széna speciális botanikai összetételének ellenőrzése és megőrzése mellett végzik. A széna minőségét biztosítja továbbá az elkészített bálák 14 %-os maximális nedvességtartalmának betartása, valamint a báláknak a betakarítás után és az értékesítés előtt minimum 60 napig történő átmeneti tárolása.

Földrajzi terület

A „Foin de Crau” széna eredetileg 1997-ben jóváhagyott földrajzi területe kibővítésre került a szénatermesztők által benyújtott egyéni kérelmek alapján az akkor már a „Foin de Crau” széna földrajzi területéhez tartozó települések új részeivel (Grans, Istres, Lamanon és Salon-de-Provence). A javaslatot megelőzően ellenőrzésre került, hogy e települések ugyanazon a földrajzi, talajtani, éghajlati és botanikai kritériumok alá esnek, mint az eredetmegjelölés többi része.

Másfelől:

— a szöveg pontosítja, hogy a „Foin de Crau” szénát Bouches-du-Rhône megyében, Crau síkságán termesztik;

— a szöveg pontosítja, hogy a széna csomagolása (bálákba, hiszen a bálázást betakarításkor már elvégzik, valamint zacskókba) a földrajzi területen történik. A széna zacskókba csomagolásának a földrajzi területen belüli elvégzésére vonatkozó indokolást a termékleírás és az egységes dokumentum tartalmazza;

— a szöveg pontosítja, hogy a földrajzi területen elhelyezkedő településekre csak részben terjed ki az oltalom, valamint azt is, hogy az Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) részlegei letétbe helyezték a termék előállítására szolgáló földrajzi terület határait megjelölő grafikus dokumentumot az érintett települések polgármesteri hivatalában. Az e települések területén fekvő, érintett zónák térképészeti meghatározása az INSPIRE-irányelv előírásainak megfelelően megtekinthető az illetékes nemzeti hatóság honlapján;

— e rovat teljes szövegében a „rét” kifejezés a megfelelőbb „parcella” kifejezésre változott. A szöveg pontosítja azoknak a parcelláknak az azonosítási módjait, amelyeken a „Foin de Crau”-t betakarítják: ez az azonosítás az INAO Nemzeti Bizottságának 1997. április 23-i ülésén meghatározott kritériumok alapján történt, és az így azonosított parcellák listája, valamint az azonosítási kritériumok megtekinthetők az INAO részlegeinél és az érdekelt csoportosulásnál.

A származás igazolása

„A földrajzi területről való származást igazoló elemek” című rovat egységesítésre került, és tartalmazza a termék és a termesztési feltételek nyomonkövethetőségére vonatkozó bejelentési és nyilvántartási kötelezettségeket.

A rovat továbbá kiegészült több, a nyilvántartásokra és nyilatkozatokra vonatkozó rendelkezéssel, melyek lehetővé teszik a termékek nyomonkövethetőségének biztosítását, valamint annak garantálását, hogy a termékek megfelelnek a termékleírásban foglalt követelményeknek.

Az előállítás módja

— A rét fenntartása: meghatározásra került a „Foin de Crau” szalmát kötelezően és többségében alkotó növényfajok listája. Ez kiegészült az e fajokat leíró latin nevekkel. Másfelől bekerült azoknak a fajoknak a listája is, amelyeknek jelenléte kizárja a megjelölés használatát, tisztázva a rétek „meghatározott botanikai összetételének egyensúlya” fogalmát, és biztosítva, hogy az ezekről a rétekről származó széna megfeleljen az eredetmegjelöléssel ellátott termék jellemzőinek.

— A rét telepítése: a „Foin de Crau” széna rétjei „természetes” jellegének biztosítása érdekében a szöveg pontosítja, hogy az új telepítésű rétről származó szénát csak az ültetvény létrehozásának évétől számított ötödik évtől kezdve lehet ellátni a „Foin de Crau” eredetmegjelöléssel.

— Öntözés: Törlésre került az az előírás, hogy a réteket – öntözési rend szerint – márciustól októberig nyolc-tizenkét naponként több órán át öntözni kell. Az öntözést ugyanis a lehulló csapadék mennyiségétől függően kell végezni, és nem rendszeresen. Másfelől a termelő nem választhatja meg, hogy mikor kerül rá sor az öntözéskor, mivel ezt az öntözők illetékes, felhatalmazott szakszervezeti egyesülése dönti el. Megmarad a minőségi „Foin de Crau” széna előállítása szempontjából fontos gyakorlat, a réteken márciustól október végéig végezhető, gravitáción alapuló, elárasztásos öntözés.

— Trágyázás: javasolt a hektáronként 60 egységről maximum 40 egységre csökkenteni az alkalmazott nitrogéntrágya mennyiségét. Az eredetmegjelöléssel ellátott termék előállításában szerzett több éves tapasztalat azt mutatja, hogy nincs szükség hektáronként 60 egységnyi ásványi nitrogén alkalmazására.

— Módosítások: Törlésre került a hivatkozás arra, hogy a trágyázás módjait és időpontjait úgy kell kiválasztani, hogy a szénában ne lehessen trágyát találni, mivel ezek a trágyázási módok és időpontok a termékleírásban egyébként nincsenek meghatározva, így ellenőrizhetetlenek. Továbbra is megmarad azonban az a követelmény, hogy trágya nyomokban se lehessen jelen a szénában. Másfelől a szöveg pontosítja a trágyázási feltételek és a mezőgazdasági és nem mezőgazdasági eredetű szerves trágya kiszórására és a használatának ellenőrzésére vonatkozó feltételeket. A szöveg pontosítja, hogy „a megengedett szerves trágyák egyedül a komposzttrágya ill. a fermentált anyagok, a hígtrágya, a (mezőgazdasági eredetű) trágyalé, valamint a folyékony szennyvíziszap (vagy annak melléktermékei)-típusú, nem mezőgazdasági eredetű szerves trágyák, zöldhulladékok.” A szöveg pontosítja ezen felül azt is, hogy: „a nem mezőgazdasági eredetű szerves trágyák kiszórása során minden egyes tételnél (kamion, tartály, egyéb) külön megvizsgálják, hogy nincsenek-e jelen a jogszabályokban felsorolt patogén csírák, nehézfémek és szerves vegyületek nyomai. A gazdaságok takarmánytermő területein megengedett a nem mezőgazdasági eredetű szerves trágyák kiszórása, azokat azonban azonnal be kell temetni, és a különleges korlátozások (többek között az időpontok, a védett körzetek) és a mennyiségek stb. vonatkozásában be kell tartani a hatályos jogszabályokat. A terítés után legalább 8 hetes lappangási idővel kell számolni a kaszálás vagy a legeltetés megkezdéséig.” Ezeknek a rendelkezéseknek köszönhetően megelőzhető a széna szennyező anyagokkal történő szennyeződésének kockázata.

— A széna betakarítása és tárolása: módosul és kiegészül „a betakarítás három kaszálásra oszlik” kezdetű rendelkezés.

A termelők lehetőséget kapnak arra, hogy a három kaszálásból minden évben egyet kiválthassanak legeltetéssel. A „Foin de Crau” széna termesztése és az állattenyésztés (főleg juhok tenyésztése) ugyanis összefonódik. Február végén, a harmadik kaszálás után tenyésztők hagyományosan a „sarjúszéna legeltetéssel történő hasznosításá”-nak nevezett legeltetés gyakorlatát alkalmazzák, ami előnyös a crau-i rétek megújítása szempontjából. Azonban, ha az év egyes időszakaiban (Crau térségében tavasszal, az alpesi réteken nyáron) a terület zöldhozama nem éri el a szükséges mértéket, a csordák egyetlen takarmányforrását a crau-i rétek legelői adják, így ilyenkor a második vagy harmadik kaszálás helyett legeltetés történik. Ez a gyakorlat nincs befolyással a rétek növényzetének minőségére, amennyiben a kaszálás és a legeltetés között szükséges minimális időket betartják. Másfelől a szöveg pontosítja, hogy a megfelelő fűnövekedés és a keresett növényfajok optimális növekedése érdekében, az ízletességet és a széna takarmányértékét rontó túlérést megelőzve, az első kaszálást a sarjúszéna legeltetéssel történő hasznosítását követő minimum 60 nap elteltével kell elvégezni, két kaszálás között pedig negyven és hatvan nap közötti időnek kell eltelnie.

A szöveg javasolja továbbá – eltérő rendelkezés hiányában – a különböző kaszálások elvégzésére eredetileg előírt május 31-i, július 25-i és szeptember 30-i határidők törlését. A széna minősége ugyanis mindenekelőtt a fű érettségétől függ, amit pedig a növekedési idő határoz meg. Következésképpen fontos betartani az egyes kaszálások valamint a kaszálások és a legeltetés(ek) között meghatározott időszakokat. A lekaszált fű szárítására vonatkozólag a szöveg pontosítja, hogy a hagyományos helyi gyakorlat alapján a szárítást a renden végzik. Tehát a csűrben szárítás nem megengedett. A természetes környezet éghajlati viszonyai (napsütés és szél) elősegítik a természetes száradást.

Törlendő az a rendelkezés, hogy az első és harmadik kaszálásból származó széna öt napnál tovább, a második kaszálásból származó pedig három napnál tovább nem maradhat a renden, mert ezek a határidők túl önkényesek. A széna renden szárításának optimális időtartama erősen függ az éghajlati viszonyoktól, a termelőknek a szakértelmükre támaszkodva kell meghatározniuk.

Az egyértelműség kedvéért a szöveg pontosítja, hogy a renden szárítást követően a szénát bálákba kötik. Bevezetésre kerülnek a bálázásra vonatkozó rendelkezések: a termék megfelelő azonosítása érdekében a bálát egy fehér és egy piros szálból álló, kétszínű zsineggel kell átkötni, és a széna minőségének megóvása érdekében a szénát még a bálázás napján teherautóra is kell rakodni, hogy az éjszaka folyamán a bálák ne szívhassák fel a talaj nedvességtartalmát, kivéve erős misztrál szél (száraz, erős északi/északnyugati szél) esetén, amikor is egy éjszakára a bálák kint maradhatnak a mezőn.

A tárolással kapcsolatos feltételekre vonatkozólag az egyértelműség kedvéért az a rendelkezés, hogy „a hangárban tárolt szénát a hangár padlózatától és falaitól szigeteléssel kell elválasztani”, a következőre módosul: „a szénát hangárban úgy kell tárolni, hogy a talaj és a falak nedvességtartalmával semmilyen módon ne kerülhessen érintkezésbe”, mivel a hangár falai és padlózata nem feltétlenül készült szigetelő anyagokból. Ez a rendelkezés kiegészítésre került továbbá azzal, hogy ez nem vonatkozik az ún. „mezőről” vagy a „szekérről” történő eladásokra, ami a renden történő bálázást követően végzett, igen gyors értékesítést jelent.

Zöldhozam

A széna maximális teljes hozama hektáronként 11 tonna nagyságrendben került meghatározásra, a megfigyelt hozamszint fenntartása, a termék minőségének megőrzése és a nyomonkövethetőségi és mennyiségi ellenőrzések megkönnyítése végett. Ez a hozam ugyanis a „Foin de Crau” széna egyik jellemzője, hiszen a más földrajzi eredetű réteken megfigyelt hozamszintek általában ennél magasabbak. A hozam korlátozása lehetővé teszi továbbá az előírt nitrogéntrágya-mennyiség betartását, mivel a túlzott használat módosíthatja a széna növénytani jellemzőit. A szöveg pontosítja azt is, hogy ez a hozam az eredetmegjelöléssel ellátni kívánt szénát termesztő gazdaság azonosított parcellájának összességére van kiszámolva.

A széna kiszerelése: ahogy a termék leírásával és kiszerelési módjaival kapcsolatban fentebb már jeleztük, a „Foin de Crau” széna eredetmegjelöléssel ellátva zacskókba csomagolva is árusítható. Az így piacra dobott széna minőségének, az így csomagolt termék stabilitásának, az állagromlás vagy az erjedés elkerülésének biztosítása érdekében a zacskókba csomagolásra vonatkozóan egyedi feltételek kerültek meghatározásra, a zacskóba csomagolt szénának elég száraznak kell lennie, és az érlelés időszakán túl kell esnie a becsomagolásig. Tehát az elkészült széna nedvességtartalma nem lehet magasabb 14 %-nál, és be kell tartani azt a szabályt, hogy a betakarítás után minimum 60 napig tárolni kell a terméket. Ezen felül a szöveg pontosítja, hogy ahhoz, hogy garantálni tudják a termék jellemzőinek hosszú távú megőrzését, „a zacskókat nedvességtől és napfénytől védett helyen kell tárolni. A zacskóba csomagolástól számított 6 hónapos tárolási időszakon túl a szénás zacskókat nem lehet többé »Foin de Crau« oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel forgalomba bocsátani.” Másfelől annak érdekében, hogy biztosított legyen a termék nyomonkövethetősége a végső fogyasztóig, javasolt, hogy a zacskókat úgy zárják le, hogy azokat ne lehessen a csomagolás megsértése nélkül kinyitni.

Ráadásul a „Foin de Crau” széna zacskóba csomagolását az ágazati szereplők az eredetmegjelölés földrajzi területén végzik. E kötelezettség célja kettős: a minőség megőrzése és a „Foin de Crau” eredetmegjelölés földrajzi eredetének garantálása. A minőség esetében a termék jellemzőinek, különösen botanikai összetételének megőrzése a cél. Ugyanis, mivel a zacskóba csomagolás árukezelést igényel (a bálát körbevevő azonosító zsineg eltávolítása, a bála felbontása), ez azzal a kockázattal jár, hogy egyes fajok (a szénabála kibontásakor és a légfúvó hatására a legkönnyebb növényfajták, mint pl. a here, porrá zúzódhatnak, és kiszóródhatnak) kirostálódnak, és megváltoznak a szénát alkotó szárak jellemzői (túl sok por jelenléte). Az elkészült termék megfelelő voltának ellenőrzéséhez, különösen a jellemző növényfajok jelenlétének megállapításához az ágazati szereplők szakértelmére kell támaszkodni. A termék földrajzi eredetére vonatkozó garancia szempontjából ez a feltétel csökkenti annak a kockázatát, hogy a terméket más földrajzi eredetű szénákkal helyettesítik vagy összekeverik, aminek pedig növelhetné az esélyét a zacskóba csomagoláshoz szükséges árumozgatás.

Címkézés

Az eredetmegjelölés sajátos címkefeliratai összhangba kerültek az 1151/2012/EU rendelet rendelkezéseivel, és pontosításra kerültek a zacskós du „Foin de Crau” széna értékesítéshez használt új csomagolás esetére. A „Foin de Crau” eredetmegjelölésű termék címkéjén kötelezően feltüntetendő az Európai Unió OEM szimbóluma, valamint az oltalom alatt álló eredetmegjelölés felirat.

Egyéb

— A nemzeti jogszabályok és rendelkezések változásaira figyelemmel a „Nemzeti előírások” című pont kiegészült egy táblázattal, amelyben feltüntetésre kerültek a főbb ellenőrizendő tételek, ezek referenciaértéke és az alkalmazandó értékelési módszerek.

— „Az ellenőrző szervekre tett hivatkozások” és „A tagállam illetékes szerve” és a csoportosulás elérhetősége rovatok: frissítésre került a hivatalos ellenőrző szervek neve és elérhetősége, valamint a csoportosulás elérhetősége.

— A származás igazolása: az eredetmegjelölés történetéhez kapcsolódó rovatból törölt elemeket részben áthelyezték a „Kapcsolat a földrajzi területtel” című rovatba.

— Kapcsolat: az alapok módosítása nélkül a szöveg kifejti, hogy a „Foin de Crau” széna termesztése és az állattenyésztés szorosan összekapcsolódik, mivel lehetőség van két-három kaszálás közben igény szerint egy vagy két legeltetés bevezetésére is, anélkül, hogy ettől megváltozna a „Foin de Crau” minősége vagy jellemzői.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„FOIN DE CRAU”

EU szám: PDO-FR-02091 – 2015.11.18.

OEM ( X ) OFJ ( )

1. Elnevezés

„Foin de Crau”

2. Tagállam vagy harmadik ország

Franciaország

3. A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1. A termék típusa

2.9. osztály: Széna

3.2. Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Foin de Crau” széna olyan állandó, természetes rétekről származik, ahol mintegy húsz vadon növő takarmányfaj (pázsitfűfélék, hüvelyesek, fészkesvirágzatúak és egyebek) él. Többségében franciaperje (Arrhenatherum elatius P. Beauv. ex J. Presl & C. Presl), csomós ebír (Dactylis glomerata L.), vörös here (Trifolium pratense L.) és fehér here (Trifolium repens L.) alkotja.

A „Foin de Crau” szénát renden szárítják, a napon. Eső nem tett benne kárt. Jellegzetes megjelenését a többé-kevésbé vastag szárú, zöld színű, virág-illatanyagokat is tartalmazó, erősen illatos szálaknak köszönheti.

A „Foin de Crau” széna bálázva vagy (maximum 10 kg-os) zacskóban kiszerelve kerül értékesítésre.

3.3. Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

—

3.4. Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A széna termesztésétől a szárításáig az összes műveletet a meghatározott földrajzi területen végzik.

3.5. A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A gyakorlatnak megfelelően a szénát a kaszálás és a renden történő szárítás után bálákba rakják és átkötik a „Foin de Crau”-t azonosító piros-fehér zsineggel.

A zacskóba csomagolásra szánt széna megengedett maximális nedvességtartalma 14 %-os, a betakarítás után minimum 60 napig tárolt bálákból származik.

A zacskókat úgy zárják le, hogy azokat ne lehessen a csomagolás megsértése nélkül kinyitni.

A zacskókat nedvességtől és napfénytől védve tárolják. A zacskóba csomagolástól számított 6 hónapos tárolási időszakon túl a szénás zacskókat nem lehet többé „Foin de Crau” oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel forgalomba bocsátani.

A bálák zacskóba csomagolását a földrajzi területen belül végzik. Ezt a „Foin de Crau” OEM minőségének és földrajzi eredetének megőrzése: a termék jellemzőinek megóvása és a 3.2. pontban meghatározott növényfajok jelenlétének megőrzése teszi indokolttá. Ugyanis, mivel a zacskóba csomagolás árukezelést igényel (a bálát körbevevő és azonosító zsineg eltávolítása, a bála felbontása), ez azzal a kockázattal jár, hogy egyes fajok (a szénabála kibontásakor és a légfúvó hatására a legkönnyebb növényfajták, mint pl. a here, porrá zúzódhatnak, és kiszóródhatnak) kirostálódnak, és megváltoznak a szénát alkotó fűszálak jellemzői (túl sok por jelenléte). Ellenőrizni kell a zacskóba csomagolt széna nedvességtartalmát valamint a széna betakarítás utáni minimális tárolási idejét is. E feltételek a széna érésének és így a termék tárolásához szükséges optimális körülmények biztosításához szükségesek.

Az elkészült termék megfelelő voltának ellenőrzéséhez, különösen a jellemző növényfajok jelenlétének megállapításához a termék jellemzőit és sajátosságait alaposan ismerő ágazati szereplők szakértelmére kell támaszkodni.

A termék földrajzi eredetére vonatkozó garancia szempontjából ez a feltétel csökkenti annak a kockázatát, hogy a terméket más földrajzi eredetű szénákkal helyettesítik vagy összekeverik, aminek pedig növelhetné az esélyét a zacskóba csomagoláshoz szükséges árumozgatás (a bálát körbevevő és azonosító zsineg eltávolítása, a bála felbontása).

3.6. A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A „Foin de Crau” szénabálák fehér és egy piros szálból álló, kétszínű zsineggel átkötve kerülnek értékesítésre.

Minden forgalmazott szénabála-tételt egy kísérő lappal kell ellátni, melyen fel van tüntetve:

— a „Foin de Crau” eredetmegjelölés neve, amit az „oltalom alatt álló eredetmegjelölés” felirat követ;

— az Európai Unió OEM szimbóluma;

— a bálakészítő azonosító száma;

— a lap száma;

— a kaszálás éve és száma.

A zacskók címkéje a következőket tartalmazza:

— a „Foin de Crau” eredetmegjelölés neve, amit az „oltalom alatt álló eredetmegjelölés” felirat követ;

— az Európai Unió OEM szimbóluma;

A „Foin de Crau” eredetmegjelölés nevét, majd utána az „oltalom alatt álló eredetmegjelölés” feliratot kötelező feltüntetni a kísérő dokumentumokon és a számlákon is.

4. A földrajzi terület tömör meghatározása

A „Foin de Crau” szénát Crau síkságán (Bouches-du-Rhône megyében) termesztik. A Crau síkság a Durance folyó régi, kavicsos deltáján helyezkedik el, melyet Északról az Alpilles-hegység, Keletről Salon-de-Provence város dombjai valamint a Berre-tó, Nyugatról pedig a Nagy-Rhône határolnak.

A „Foin de Crau” eredetmegjelölés földrajzi területe a Bouches-du-Rhône megye következő településeitől közrefogott zóna: Arles, Aureille, Eyguières, Fos-sur-Mer, Grans, Istres, Lamanon, Miramas, Mouriès, Saint-Martin de Crau, Salon de Provence.

5. Kapcsolat a földrajzi területtel

A Crau vidékét egy Bouches-du-Rhône megyében elterülő, több mint 51 000 hektáros háromszög alkotja. Északnyugaton Arles, északkeleten Lamanon, délen Istres és Fos-sur-Mer között fekszik. Északról a Baux mocsarak, a Malacarcia-fal és az Alpilles-hegység, keletről Salon-de-Provence miocénhegyei, Grans, Miramas, Istres és Fos-sur-Mer, nyugatról pedig a Nagy-Rhône bal partjának mocsarai határolják. A Crau vidékét a hegyipatakszerű Durance régi medre alkotja, és görgetett kavicsokkal borított, sivatagszerű lapály jellegű táj képét mutatja.

Talaja néhány centimétertől egy méteres mélységig elhelyezkedő üledékes kőzetet fedő, kavicsos vörös vagy barna talaj. Ezek a talajok iszapból, agyagból és nagy részben kisebb-nagyobb kavicsokból tevődnek össze. Felszínük kissé kilúgozott, kalciumban nagyon szegény. A crau-i kavicsréteg talajvízének utánpótlása nagyrészt (70 %-ban) a rétek locsolásából biztosított.

A mediterrán éghajlatot enyhe telek, száraz, forró nyarak, erős szelek jellemzik, és áprilistól októberig gyakorlatilag nincs semmilyen csapadék. Erős szelek fújnak, különösen a misztrál ilyen. A napsütéses órák száma meglehetősen magas. Jelentős a párolgás.

A „Foin de Crau” széna termesztése, az állattenyésztés és az öntözés szorosan összekapcsolódik. Az öntözés XVI. századtól tartó fejlődésének köszönhető az, hogy a Crau vidékét állandó természetes rétek borítják. 1554 és 1559 között Adam de Craponne csatornát épített, amely a Durance vizét elvezette Salon, Eyguières és Istres településeihez. Csak a serre-ponçon-i víztározó és a durance-i vízerőművek 1955. januártól kezdődő megépítésével nyílt mód arra, hogy szabályozni lehessen a Durance alsó szakaszának és a Crau-síkság összes csatornájának vízellátását. Azóta a Crau vízellátása szabályos.

1890-ben Eugène RISLER, párizsi professzor, az Institut National Agronomique igazgatója, „Géologie agricole” (Megzőgazdasági geológia) című művében (Párizs, Berger-Levrault és Cie, Mezőgazdasági Könyvtár) ezt írta: „e két csatorna (Craponne et Alpines) létrehozásának jelentős következményei voltak. Lehetővé tették, hogy közel 20 000 hektárral bővüljön a megművelt terület. Az egymást követő feltöltésekkel létrehozott öntözött területeket gyönyörű rétek borítják, melyekről könnyedén betakarítható hektáronként 10 000–11 000 kg száraz széna is. Az itt megtermett, Provence-ban nagyra becsült, illatos szénát adó réteket 3-szor is le lehet kaszálni, s ezt kiegészíti még egy hasznosítási lehetőség, a téli birkalegeltetés”.

A vízgazdálkodás már több évszázada szövetkezetbe tömörülésre készteti a gazdákat. A rétek öntözése gravitáción alapuló, több órás elárasztásos öntözéssel történik, leggyakrabban a csatornaőrök („eygadiers”) ellenőrzése alatt álló öntözési rend szerint.

A crau-i rétek botanikai egyensúlyának fenntartásához fontos a megfelelő, korlátozott nitrogén-műtrágyázás. A túl sok nitrogénbevitel ugyanis elősegítheti bizonyos pázsitfűfélék növekedését, a franciaperje hátrányára.

A levágott széna természetes módon szárad meg a mezőn, a napon, néhány nap alatt, az időjárástól függően (napsütéses órák száma, szél).

Ezután a szénát helyben bálázzák, és – a „rétről” (vagy ún. „szekérről”) történő eladást kivéve – a betakarítás napján vagy másnapján fedél alá hordják tárolásra, hogy megvédjék az esőtől és a nedvességtől. Ezek a tárolási feltételek lehetővé teszik a széna megfelelő erjedését (érését) is.

A Crau-síkságon a legeltető állattenyésztés hagyományos gyakorlat, mely adott esetben az Alpokban folytatott nyári vándorlegeltetéssel kombinálódik. Az állatok (juh, szarvasmarha, ló) biztosítják a harmadik szénakaszálás után a sarjúszéna legeltetéssel történő hasznosítását. Az állatok a Crau rétjeit február végén hagyják el. Takarmányhiány esetén, amikor fűhiány alakul ki a Crau „szyeppéin”, a legelőterületeken vagy a tavaszi füvekben, az öntözött rétek legeltetése az egyetlen megoldás a csorda táplálására. Ilyenkor a termelők az első kaszálást legeltetéssel helyettesíthetik. Ha a havasi legelőkön takarmányhiány van, és a birkák szeptember elején lejönnek a hegyi legelőkről, az évnek ebben a szakaszában a Crau rétjeinek legelői jelentik az egyetlen takarmányforrást számukra, akkor a termelők a harmadik szénakaszálást a legeltetéssel helyettesítik. Így a „Foin de Crau” széna előállítása az igények szerint egy vagy két legeltetéssel megszakított két-három szénakaszálás alkalmával is megtörténhet, anélkül, hogy ez rontana a széna botanikai összetételén, amennyiben a kaszálás és a legeltetés között minimális időszakok kikötésre kerülnek.

A „Foin de Crau” széna a botanikai összetételének sajátosságában különbözik más földrajzi eredetű szénáktól. Átlagban mintegy húszféle, vadon növő takarmány fajból (pázsitfűfélék, hüvelyesek, fészkesvirágzatúak és egyebek) áll, és a franciaperje (Arrhenatherum elatius P. Beauv. ex J. Presl & C. Presl), csomós ebír (Dactylis glomerata L.), vörös here (Trifolium pratense L.) és fehér here (Trifolium repens L.) rendszeres jelenléte jellemzi. A termék természetes módon, napon szárított széna. Híres kellemes illatáról, és erős étvágygerjesztő hatással bír. A „Foin de Crau” széna első osztályú élelemforrás a versenylovak, a tejelő tehenek, birkák és kecskék számára; ismert róla, hogy elősegíti a zsírban gazdag tej termelését.

A „Foin de Crau” széna jó minőségét számos, egymásra is ható tényező adja: ilyenek a természetes környezet (éghajlat, talaj), és az emberi tényezők (öntözés, termelési technikák, a csordák szerepe, a betakarítási és tartósítási módok). A Durance vizével történő öntözés lehetővé tette, hogy a Crau síkságot a lehető legnagyobb mértékben megműveljék. Ez a vízutánpótlás az áprilistól októberig tartó száraz időszakban szükséges. A gravitáción alapuló, elárasztásos öntözés lehetővé teszi a szükséges tápanyagok kijuttatását a rétekre, kalciummal tölti fel a talajt, és az iszaplerakódásnak köszönhetően befedi a kavicsos talajt.

A mediterrán éghajlatra jellemző időjárást gyakran elsöpri a misztrál szél. Az áprilistól októberig jellemző, gyakorlatilag csapadék nélküli időjárás megkönnyíti a kaszálást, és ez a szárító szél lecsökkenti a széna száradási idejét, ami csökkenti annak a lehetőségét, hogy az ultraibolya sugárzás tönkre tegye a szénában lévő tápanyagokat.

A fű növekedési ciklusa szerint a csordák február végén elhagyják Crau rétjeit, így az első kaszálásig ki tud nőni a fű. Ez a legeltetés előnyös a rétek fenntartása szempontjából.

A Crau természetes, állandó rétjei egyedi flórájának egyensúlya az egymásra ható, hagyományos módszerek: az öntözés, a trágyázás, valamint a kaszálás és legeltetés összekapcsolása segítségével teremthető meg és tartható fenn. A széna minőségének megóvását a széna nedvességtől védett helyre történő gyors behordásának és az értékesítésig védett helyen történő tárolásának gyakorlata biztosítja.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-a8a6d6ad-8ae0-488f-be94-22573ca44ae8/telechargement

(1) HL L 343., 2012.12.14., 1. o.