[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 22.08.2005

COM(2005) 382 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

az aktív és passzív választójognak a helyhatósági választásokon történő gyakorlásáról szóló 94/80/EK irányelv 12. cikkének (4) bekezdése alapján előterjesztve, az EK-Szerződés 19. cikkének (1) bekezdése szerinti eltérés nyújtásáról

A jelentés célja

A 94/80/EK tanácsi rendelet[1] részletes szabályokat állapít meg az állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok[2] aktív és passzív választójogának a helyhatósági választásokon történő gyakorlására vonatkozóan.

Az irányelv 12. cikkének (4) bekezdése szerint a Bizottság 1998. december 31-ig, azt követően pedig hatévenként jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé, amelyben megvizsgálja, hogy az érintett tagállamoknak a Szerződés 8b. cikke (1) bekezdése alapján biztosított eltérés indokai még mindig fennállnak-e, és adott esetben javaslatot tesz a megfelelő módosításokra.

AZ AKTÍV ÉS PASSZÍV VÁLASZTÓJOGNAK A HELYHATÓSÁGI VÁLASZTÁSOKON TÖRTÉNő GYAKORLÁSA

Minden uniós polgár választásra jogosult és választható a lakóhelye szerinti tagállam helyhatósági választásain ugyanolyan feltételekkel, mint az adott tagállam állampolgárai[3].

Ez azon jogok egyike, melyeket az 1992. évi Maastrichti Szerződéssel bevezetett uniós polgárság az Unió polgárainak biztosít. A lakóhely szerinti tagállam politikai életében való részvétellel kapcsolatos sajátos jogokat az Európai Közösséget létrehozó szerződés (a továbbiakban: az EK-Szerződés) 19. cikke fekteti le.

A 19. cikk (1) bekezdése szerint minden uniós polgár, akinek lakóhelye olyan tagállamban van, amelynek nem állampolgára, a lakóhelye szerinti tagállam helyhatósági választásain választójoggal rendelkezik és választható ugyanolyan feltételekkel, mint az adott tagállam állampolgárai. E jog gyakorlásának részletes szabályait a Tanács fogadja el. Ezek a szabályok eltérést állapíthatnak meg, amennyiben valamely tagállam sajátos problémái ezt indokolják.

Az aktív és passzív választójognak a helyhatósági választásokon történő gyakorlására vonatkozó részletes szabályokat 1994-ben a fent említett irányelv állapította meg. A 3. cikk szerint minden olyan személynek, aki a referencia-időpontban:

(a) a Szerződés 17. cikke szerinti uniós polgár; és

(b) nem állampolgára a lakóhelye szerinti tagállamnak, de az aktív és passzív választójog tekintetében teljesíti mindazokat a feltételeket, amelyeket az adott állam joga saját állampolgárai számára előír,

joga van arra, hogy a lakóhelye szerinti tagállamban a helyhatósági választásokon ennek az irányelvnek megfelelően választó és választható legyen.

Az irányelv általában nem teszi lehetővé, hogy a lakóhely szerinti tagállam az uniós, de nem saját állampolgárok számára az adott tagállam területén eltöltött minimális tartózkodási időtartamot írjon elő az aktív vagy passzív választójog gyakorlásához, amennyiben saját állampolgáraitól ezt nem követeli meg. Továbbá, ilyen esetben az uniós, de nem saját állampolgárokat akkor tekintik úgy, hogy a lakóhely szerinti tagállam területén való minimális tartózkodási időtartam feltételét teljesítették, ha egy másik tagállamban az ennek megfelelő időtartam alatt lakóhellyel rendelkeztek (vö. 4. cikk (1) bekezdés).

Az irányelv 12. cikke szerinti eltérések

Az irányelv lehetővé teszi az általános szabályoktól való eltérést. A eltérésnek a tagállam sajátos problémái miatt indokoltnak kell lennie. A 12. cikk (1) bekezdése szerint, ha valamely tagállamban azoknak a választójogi korhatárt elért uniós polgároknak a számaránya, akik ebben a tagállamban rendelkeznek lakóhellyel, de ennek nem állampolgárai, 1996. január 1-jén meghaladja az ott lakóhellyel rendelkező választójogi korhatárt elért összes uniós polgár 20%-át, ezen irányelvtől eltérve a tagállam:

(a) az aktív választójogot a 3. cikkben említett aktív választójoggal rendelkező személyek azon körére korlátozhatja, akik legalább már meghatározott ideje lakóhellyel rendelkeznek ebben a tagállamban; ez az időtartam nem haladhatja meg a helyhatósági képviselő-testület hivatali idejét;

(b) a passzív választójogot a 3. cikkben említett aktív választójoggal rendelkező személyek azon körére korlátozhatja, akik legalább már meghatározott ideje lakóhellyel rendelkeznek ebben a tagállamban; ez az időtartam nem haladhatja meg a helyhatósági képviselő-testület hivatali idejének kétszeresét; és

(c) megfelelő intézkedéseket hozhat a jelöltlisták összetételével kapcsolatban, különösen annak érdekében, hogy ezzel is megkönnyítse azon uniós polgárok integrációját, akik más tagállamok állampolgárai.

A 12. cikk (2) bekezdése szerint a Belga Királyság ezen irányelv rendelkezéseitől eltérve a 12. cikk (1) bekezdésének a) pontját korlátozott számú helyhatósági egységre alkalmazhatja, amelyek listáját legalább egy évvel azon helyhatósági választások előtt közzéteszi, amelyek vonatkozásában az eltérést igénybe kívánja venni.

Az irányelv 12. cikkének (3) bekezdése szerint, ha 1996. január 1-jén egy adott tagállam jogszabályai szerint egy másik tagállam ott lakó állampolgárai az adott állam nemzeti parlamenti választásain választójoggal rendelkeznek ugyanazon feltételekkel, mint a saját állampolgár választópolgárok, akkor az elsőként említett tagállam ezen irányelv rendelkezéseitől eltérve tartózkodhat a 6–11. cikk alkalmazásától az ilyen állampolgárok vonatkozásában.

AZ ALKALMAZOTT ELTÉRÉS

Luxemburg az egyetlen olyan tagállam, mely igénybe vette a 12. cikk (1) bekezdése szerinti eltérést. Luxemburg az aktív választójogot az uniós, de nem saját állampolgárok azon körére korlátozza, akik Luxemburg területén rendelkeznek bejegyzett állandó lakóhellyel, és ott a nyilvántartásba vélt megelőzően legalább öt éven keresztül lakóhellyel rendelkeztek.[4] A passzív választójog vonatkozásában Luxemburg az uniós, de nem saját állampolgároktól megköveteli, hogy a kérelem benyújtása előtt szintén legalább öt éven keresztül lakóhellyel rendelkezzenek a területén.[5]

A helyhatósági képviselő-testület tagjait hat éves időtartamra választják.[6] Így az aktív választójog vonatkozásában megkövetelt minimális tartózkodási időtartam rövidebb, mint amennyi időre a helyhatósági képviselőtestületet választják, így összhangban van az irányelvvel. Ugyanez vonatkozik a passzív választójog esetén megkövetelt minimális tartózkodási időtartamra: ez is rövidebb ugyanis, mint „a helyhatósági képviselő-testület hivatali idejének kétszerese”.

A 12. cikk (2) bekezdése tekintetében Belgium nem közölt listát azon helyhatósági egységekről, amelyek vonatkozásában az eltérést igénybe kívánná venni.

AZ ELTÉRÉSNYÚJTÁS KÖRÜLMÉNYEINEK ÉRTÉKELÉSE

A 12. cikk (1) bekezdése értelmében az eltérés nyújtásának feltétele, hogy „valamely tagállamban azoknak a választójogi korhatárt elért uniós polgároknak a számaránya, akik ebben a tagállamban rendelkeznek lakóhellyel, de ennek nem állampolgárai, [...] meghaladja az ott lakóhellyel rendelkező választójogi korhatárt elért összes uniós polgár 20%-át”.

Így tehát meg kell vizsgálni, hogy azoknak a választójogi korhatárt elért uniós polgároknak a számaránya, akik Luxemburgban rendelkeznek lakóhellyel, de ennek nem állampolgárai, meghaladja-e a Luxemburgban lakóhellyel rendelkező választójogi korhatárt elért összes uniós polgár 20%-át.

A 12. cikk (4) bekezdésének második mondata értelmében azoknak a tagállamoknak, amelyek az (1) bekezdés szerinti eltéréssel élnek, közölniük kell a Bizottsággal az ennek alátámasztásául szolgáló minden szükséges információt. A Bizottság a luxemburgi hatóságoktól a következő legfrissebb információk közlését kérte[7]:

- azoknak a választójogi korhatárt elért uniós polgároknak a száma, akik Luxemburgban rendelkeznek lakóhellyel, de ennek nem állampolgárai, és

- a Luxemburgban lakóhellyel rendelkező választójogi korhatárt elért összes uniós polgár száma.

A luxemburgi hatóságok által közölt adatok szerint azon uniós polgároknak a száma, akik Luxemburgban rendelkeznek lakóhellyel, de ennek nem állampolgárai, 133 831 volt. A Luxemburgban lakóhellyel rendelkező választójogi korhatárt elért összes uniós polgár száma 356 274 volt.

Ebből következően a választójogi korhatárt elért uniós polgároknak a számaránya, akik Luxemburgban rendelkeznek lakóhellyel, de ennek nem állampolgárai, az ott lakóhellyel rendelkező választójogi korhatárt elért összes uniós polgár 37,6%-a volt. Ez az arány egyértelműen magasabb, mint az irányelvben megállapított 20%-os küszöb.

Ami a Szerződés 19. cikkének (1) bekezdése, valamint az irányelv 12. cikkének (2) bekezdése szerinti eltérést illeti, a Belgiumban fennálló helyzet – noha előbbi még egyszer sem kívánt eltérést igénybe venni –, mely azon tényből adódóan sajátos jellemzőkkel és egyensúllyal bír, hogy az alkotmány három hivatalos nyelvről, valamint régiókra és közösségekre való területi felosztásról rendelkezik, nem változott.

KÖVETKEZTETÉSEK

A Bizottság megállapítja, hogy Luxemburg vonatkozásában a Szerződés 19. cikkének (1) bekezdése, valamint az irányelv 12. cikkének (1) bekezdése szerinti eltérés nyújtását indokoló feltételek még mindig alkalmazandók, mivel az eltérés indokául szolgáló körülmények még mindig fennállnak.

A Bizottság megállapítja, hogy Belgium vonatkozásában a Szerződés 19. cikkének (1) bekezdése, valamint az irányelv 12. cikkének (2) bekezdése szerinti eltérés nyújtását indokoló feltételek még mindig alkalmazandók, mivel az eltérés indokául szolgáló körülmények még mindig fennállnak.

Következésképpen a Bizottság nem tartja szükségesnek, hogy javaslatot tegyen módosításokra.

[1] Az 1996. május 13-i 96/30/EK tanácsi irányelv (HL L 122., 1996.5.22., 14. o.) által módosított, valamint a 2003. április 16-i csatlakozási okmány (HL L 236., 2003.9.23., 334. o.) által kiigazított, az állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok aktív és passzív választójogának a helyhatósági választásokon történő gyakorlására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1994. december 19-i 94/80/EK tanácsi rendelet (HL L 368., 1994.12.31., 38. o.), a továbbiakban: az irányelv.

[2] A továbbiakban: uniós, de nem saját állampolgárok.

[3] Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 40. cikke (HL C 364., 2000.12.18., 1. o.).

[4] A választójogról szóló, 2003. február 18-i törvény 2. cikke.

[5] A választójogról szóló, 2003. február 18-i törvény 192. cikke.

[6] A választójogról szóló, 2003. február 18-i törvény 186. cikke.

[7] 2004. augusztus 30-i levél.