Az egészség javítására irányuló erőfeszítések hagyományosan az egyes betegségek elleni küzdelemre összpontosítottak – ezt a küzdelmet folytatni kell. Ha azonban nem foglalkozunk a rossz egészségi állapot kiváltó okaival, amelyek először is hajlamossá teszik az embereket a megbetegedésre, akkor az továbbra is a lakosság széles rétegeit fogja sújtani, különösen a legkiszolgáltatottabbakat. Ezért a stratégia újdonságként prioritásnak tekinti az egészség és a betegségek gazdasági, társadalmi és környezeti okainak kezelését – ideértve a szegénységet és a megkülönböztetést, az életkort, a táplálkozást és az egészséges étrendet, a szociális védelmet, az oktatást, az ápolás-gondozást, a vízellátást, a szennyvízelvezetést és a higiénés körülményeket, a munkahelyi egészséget – és olyan egyéb területeket, mint például az egészséges ökoszisztémák szennyezése vagy a vegyi anyagokkal és a hulladékkal való érintkezés, valamint az energiaellátás biztonságát fenyegető veszélyek. Ehhez szükség lesz „az egészségügyi szempontok érvényesítése minden szakpolitikában” integrált megközelítésére is (lásd a 3. szakaszt).

ØAz EU és tagállamai kulcsfontosságú intézkedéseinek és finanszírozási erőfeszítéseinek folytonos feltérképezése, hogy jobban át lehessen látni a folyamatban lévő fellépéseket, és eszközöket lehessen kötni a stratégia prioritásaihoz, szükség esetén mérlegelve a közös miniszteri találkozók segítségét az egészségügy, a pénzügyek, a külügyek és a fejlesztés területén.

ØA tagállamokkal folytatott, felfelé irányuló koordináció megerősítése, különösen olyan fórumokon, amelyekben nem minden tagállam vesz közvetlenül részt (pl. a G7-ek, a G20-ak és a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD)).

ØAz uniós koordináció fokozása és szövetségesek építése a nemzetközi szervezetekben való megfelelő uniós jelenlét és döntéshozatali szerep biztosítása érdekében.

ØA stratégia keretébe illeszkedő külső kommunikáció megerősítése annak érdekében, hogy az EU és tagállamai által tett erőfeszítéseket megfelelően elismerjék, az „Európa együtt” megközelítés pedig az EU hatékony egészségügyi fellépésének védjegye legyen, összhangban a Global Gateway stratégiával.

4.A kialakulóban lévő globális egészségügyi rend új többoldalú irányítása

A 2010. évi közlemény óta új globális egészségügyi rend van kialakulóban: ez egy folyamatosan változó rendszer, amely számos új érdekelt felet és kezdeményezést foglal magában, amelyek átformálják a globális egészségügyi kapcsolatokat az összetett geopolitikai környezetben. A Covid19-világjárvány próbája volt annak, hogy mi elengedhetetlen, min kell változtatni, és mi hiányzik a hatékony globális egészségügyi irányítás megvalósításához. A Bizottság vezérelveket fog követni, és ugyanerre kéri a tagállamokat is:

14. vezérelv: Egy erősebb, hatékony és elszámoltatható WHO támogatása.

Az EU27 valamennyi tagállama tagja a WHO-nak, és bár az EU hivatalosan nem WHO-tag, a WHO mindig is szilárd támogatásban részesült az EU részéről, többek között akkor is, amikor szerepe forgott kockán. A Covid19-világjárvány megmutatta, hogy a WHO a multilaterális egészségügyi rendszer nélkülözhetetlen sarokköve, ugyanakkor rávilágított bizonyos hiányosságokra is. E stratégiának meg kell céloznia a WHO vezető szerepének, eredményességének, hatékonyságának és elszámoltathatóságának további megerősítését, valamint az EU és a WHO prioritásainak összehangolását.

A következő cselekvési irányvonalak kerülnek előtérbe:

ØA teljes jogú WHO-tagság felé vezető első lépésként hivatalos uniós megfigyelői státusz kérelmezése teljes körű részvételi joggal.

ØHozzájárulás a WHO finanszírozásának fenntarthatóbbá tételéhez 2030–2031-ig, összhangban a 75. Egészségügyi Világközgyűlés határozataival.

ØA WHO reformjának előmozdítása az irányítás, a hatékonyság, az elszámoltathatóság és a szabályok végrehajtásának megerősítése érdekében, a tagok által vezérelt jellegének megfelelően.

ØA WHO globális jelentőségű területeken betöltött normatív szerepére való összpontosítás megerősítése, kezdve a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok megerősítésével és a világjárványokról szóló jövőbeli szerződéssel 2024-ig, valamint más területek feltérképezése, ideértve például az egészségügyi adatok irányítását és a munkaerőt.

ØA WHO-val történő központi és regionális európai szintű együttműködés fokozása a fent említett feltérképezési mechanizmusok felhasználásával, az EU és a WHO prioritásainak jobb összehangolása érdekében. Ezek a közös célok fogják vezérelni az EU WHO-hoz való jelentős mértékű önkéntes hozzájárulását. 2020-ban és 2021-ben a Bizottság önkéntes hozzájárulása összességében a negyedik legnagyobb volt, az EU és tagállamai pedig a WHO költségvetésének több mint 20 %-át adták, ami a legnagyobb hozzájárulást jelenti.

15. vezérelv: Az új globális egészségügyi irányítás vezérlése a hiányosságok pótlásával és a fellépések koherenciájának biztosításával.

Amint azt a Covid19-világjárvány is megmutatta, a globális egészségügyi irányítást (az e területen működő intézmények, szereplők, szabályok és finanszírozási ágak halmazát) meg kell erősíteni annak biztosítása érdekében, hogy i. rendelkezésre álljanak az egészségügyi kihívások kezeléséhez szükséges mechanizmusok; valamint hogy ii. kellően össze legyen hangolva a globális egészségügy területén tevékenykedő sokféle szerv, elkerülendő a párhuzamosságokat és a széttagoltságot, amely megnehezíti az egészségügyi kihívásokra való eredményes és hatékony reagálást.

Rövid távon az ENSZ rendszere, a G7-ek, a G20-ak és az OECD fontos lendületet adtak a globális fellépéshez. Jó példa erre a G7-ek világjárványokra való felkészültségről szóló paktuma, amely egy kórokozókat felügyelő globális hálózat hiányában arra törekszik, hogy összekapcsolja a meglévő részleges hálózatokat. További jó példa a G20-ak által létrehozott világjárvány-alap, amely globális, regionális és nemzeti szinten pótolja az azonnali finanszírozási hiányokat.

Hosszabb távon a szilárd globális egészségügyi irányításhoz pótolni kell a meglévő hiányosságokat és gondoskodni kell a koherenciáról. A világjárványokról szóló szerződésre való törekvés mellett (lásd a 2.3. szakaszt) a következő cselekvési irányvonalak kerülnek előtérbe:

ØA G20-ak közös egészségügyi és finanszírozási munkacsoportjának munkájára építve folyamatos együttműködésre és szinergiákra való törekvés az egészségügyi és pénzügyi pályák között, az egészségügyi és a pénzügyi politikák közötti állandó megállapodással a globális egészséget és a világgazdaságot fenyegető veszélyek hatékony kezelése érdekében. Ez a megállapodás értékelné a globális egészségügyi veszélyek és sebezhetőségek gazdasági hatásait, és meghatározná, mit kellene tenniük a kormányoknak ahhoz, hogy jobban fel legyenek készülve egy esetleges válságra. Emellett azt követően, hogy a WHO pandémiás vészhelyzetet hirdet, mozgósítaná a szükséges pénzügyi forrásokat, hogy ezáltal az országok jobban tudják kezelni az abból eredő gazdasági és társadalmi hatásokat.