A költségvetési fegyelem biztosításával egyidejűleg a pénzügyi keretnek eléggé rugalmasnak is kell lennie, hogy hatékony forrásallokációt tegyen lehetővé, valamint biztosítsa azt, hogy előre nem látható körülmények és veszélyhelyzetek esetén az Unió gyorsan tudjon reagálni.

A Bizottság ezzel a javaslattal együtt az Unió sajátforrás-rendszerének reformjára irányuló jogalkotási csomagot is benyújt, amely magában foglalja az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatot is, többek között a saját források éves lehívására vonatkozó felső határ megemelését a kifizetések tekintetében a GNI 1,29 %-ára, a kötelezettségvállalások tekintetében pedig a GNI 1,35 %-ára. Ez az emelés tükrözi az Európai Fejlesztési Alapnak az uniós költségvetésbe való integrálásával és az új prioritások finanszírozásával összefüggő, megnövekedett kifizetési igényeket, ugyanakkor elegendő biztonsági mozgásteret nyújt annak biztosítására, hogy az Unió minden körülmények között képes legyen teljesíteni pénzügyi kötelezettségeit.

A többéves pénzügyi keret felső határainak kiigazítására más körülmények miatt is sor kerülhet. Ez a helyzet például akkor, amikor új szabályok vagy megosztott irányítás alá tartozó programok elhúzódó elfogadása esetén a kötelezettségvállalásokat újra beállítják a költségvetésbe, vagy amikor az allokációs módszerrel kapcsolatos legfrissebb statisztikákhoz igazítják a kohéziós politika keretösszegeit. Ugyanez a helyzet, amikor a gondos gazdasági irányítást, illetve a tagállamokban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok esetén az uniós költségvetés védelmét az alapok eredményességéhez kapcsoló specifikus alap-jogiaktusok értelmében felfüggesztési intézkedéseket hoznak, majd ezen intézkedések megszüntetésének következményeként lehetővé teszik az előirányzatok újbóli beállítását a költségvetésbe.

b)a Bizottság javasolja, hogy emeljék meg az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapra, az Európai Unió Szolidaritási Alapjára, a sürgősségisegély-tartalékra és a Rugalmassági Eszközre minden egyes évben rendelkezésre álló maximális összegeket. Végezetül a Rugalmassági Eszköz tekintetében lehetővé kell tenni, hogy felhasználhassa a sürgősségisegély-tartalék éves összegének felhasználatlan részét, ahogy az Európai Unió Szolidaritási Alapja és az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap esetében már most is történik.

a)az olyan speciális eszközök alkalmazási körét, mint például az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap és a sürgősségisegély-tartalék, felülvizsgálják és adott esetben kibővítik (például azért, hogy a sürgősségisegély-tartalékot az Unión belüli veszélyhelyzetek esetében is aktiválni lehessen), valamint ezekre vonatkozóan észszerűsített igénybevételi eljárásokat vezetnek be;

3.Azokra a speciális eszközökre tekintettel, amelyek lehetővé teszik, hogy a költségvetésbe a többéves pénzügyi keretben rögzített felső határokat meghaladóan állítsanak be előirányzatokat, egyértelművé kell tenni, hogy ez az igénybe vett kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokra egyaránt vonatkozik. Ezen túlmenően:

1.A kiadási felső határok maximális kihasználása a fejezetek és az évek közötti specifikus és maximális rugalmasság révén: a rendelkezésre álló mozgásterek megfelelő szinten tartása mellett a Bizottság javasolja a hatályos keretben bevezetett, a kifizetésekre vonatkozó összesített tartalék mechanizmusainak maradéktalan kiaknázását. A Bizottság új elemként javasolja a meglévő, kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalék méretének növelését és alkalmazási körének kiterjesztését, hogy egy olyan uniós tartalék jöjjön létre, amelyet a korábbi pénzügyi év kötelezettségvállalásaira vonatkozó felső határok alatt rendelkezésre álló mozgásterekből, valamint olyan forrásokból finanszíroznak, amelyekre az uniós költségvetésben kötelezettséget vállaltak, de az uniós programok végrehajtása során végül nem kerültek felhasználásra és ezért a kötelezettségvállalást visszavonták. A rendkívüli tartalék továbbra is végső eszközként vehető igénybe.

A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret félidős értékelése/felülvizsgálata keretében 2016-ban ezért részletesen megvizsgálták a „rugalmassági eszköztár” működését, és a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 2017. évi felülvizsgálata során további javításokat vezettek be.

3. fejezet – Speciális eszközök

A speciális eszközök bemutatásának sorrendje megváltozott, hogy a bemutatás a specifikus alap-jogiaktusokhoz kapcsolódó két speciális eszközzel (Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap, az Európai Unió Szolidaritási Alapja) kezdődjön. Az igénybevételre vonatkozó rendelkezéseket észszerűsítették a rendeletben és az intézményközimegállapodás-tervezetben, figyelembe véve az ágazatspecifikus alap-jogiaktusokban és a költségvetési rendeletben már meglévő rendelkezéseket.

9. cikk – Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap

Ez a cikk megismétli a hatályos rendelet 12. cikkének szövegét. Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap célkitűzéseinek és alkalmazási körének meghatározása a specifikus alap-jogiaktusban ((EU) XXXX/XX rendelet) fog szerepelni. Az éves maximális összeg (2018-as árakon) 200 millió EUR-ra emelkedik.

10. cikk – Az Európai Unió Szolidaritási Alapja

Ez a cikk megismétli a hatályos rendelet 10. cikkének szövegét. Az Európai Unió Szolidaritási Alapja célkitűzéseinek és alkalmazási körének meghatározása a specifikus alap-jogiaktusban szerepel (a 2014. május 15-i 661/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel módosított 2012/2002/EK rendelet), amelynek módosítását a Bizottság nem javasolja. Az éves maximális összeg (2018-as árakon) 600 millió EUR-ra emelkedik.

11. cikk – Sürgősségisegély-tartalék

Ez a cikk megfelel a hatályos rendelet 9. cikkének. Figyelembe véve, hogy biztosítani kell az uniós költségvetés reagálási képességét, illetve kezelni kell az Unió előtt álló korábbi és jelenlegi kihívásokat, a Bizottság javasolja a sürgősségisegély-tartalék alkalmazási körének kiterjesztését az EU-n belüli műveletekre is, hogy az alap közös mechanizmust nyújtson a valamennyi válsághelyzetben (természeti katasztrófák, migrációkezelési veszélyhelyzetek, humanitárius szükséghelyzetek, egészségügyi járványok stb.) és valamennyi földrajzi helyen végrehajtandó uniós fellépés pénzügyi megerősítésére. Az uniós költségvetés reagálási kapacitásának lehető legnagyobb kihasználása érdekében nincs specifikus programokra vonatkozó elkülönítés vagy kiemelt felhasználás. Az év során azonban ideiglenes felhasználási korlátozások lennének alkalmazandók, hogy mindig biztosítani lehessen a belső vagy külső válsághelyzetekre való reagálási kapacitást, és hogy a forrásokat olyan igények fedezésére is fel lehessen használni, amelyek esetlegesen az év vége felé fordulnak elő. Az éves maximális összeg (2018-as árakon) 600 millió EUR-ra emelkedik.

12. cikk – A kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalék (uniós tartalék)

Ez a cikk megfelel a hatályos rendelet 14. cikkének. A többéves pénzügyi keret felső határai alatt az n–1. év kötelezettségvállalásaira vonatkozóan már 2022-től rendelkezésre álló mozgástereken felül a Bizottság javasolja, hogy 2023-tól a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalék (uniós tartalék) forrásait emeljék meg az n–2. év visszavont kötelezettségvállalásainak megfelelő összeggel, kivéve a költségvetési rendelet 15]. cikkében meghatározott különös szabályok szerint újból rendelkezésre bocsátott visszavont előirányzatokat. Az igénybevételre vonatkozó rendelkezések a jelenlegi, kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalékhoz képest nem változnak.

13. cikk – Rugalmassági Eszköz

Ez a cikk megfelel a hatályos rendelet 11. cikkének. Az éves maximális összeg (2018-as árakon) 1 milliárd EUR-ra emelkedik. A Bizottság ezenfelül javasolja, hogy a Rugalmassági Eszköz keretét egészítsék ki a sürgősségisegély-tartalék azon fel nem használt összegeivel, amelyek az előző évben megszűntek. A hatályos rendelet szerint az Európai Unió Szolidaritási Alapja és az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap esetében ez már most is így van. A Rugalmassági Eszköz keretében rendelkezésre álló összegek kiszámításáról továbbra is az 5. cikkben meghatározott éves technikai kiigazítással együtt nyújtanak tájékoztatást.

14. cikk – Rendkívüli tartalék

Ez a cikk megismétli a hatályos rendelet 13. cikkének szövegét.

4. fejezet – A többéves pénzügyi keret értékelése és felülvizsgálata

15. cikk – A többéves pénzügyi keret felülvizsgálata

E cikk szövege megfelel a hatályos rendelet 17. cikkének. A (3) bekezdés szövege a többéves pénzügyi keret vonatkozó fejezetén belüli átcsoportosítás lehetőségének megvizsgálásával kapcsolatban egyszerűsödött.

16. cikk – A többéves pénzügyi keret félidős értékelése

Ez a cikk megfelel a hatályos rendelet 2. cikkének. A javaslat szerint a Bizottság 2023 végéig benyújtja a többéves pénzügyi keret működésének felülvizsgálatát, amelyet adott esetben az időszak hátralevő részére vonatkozó javaslatok kísérnek, többek között a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára irányuló javaslat (15. cikk, (1) bekezdés).

17. cikk – A végrehajtáshoz kapcsolódó felülvizsgálat