(4)Az európai szemeszter a gyorsan változó gazdasági és geopolitikai helyzetet figyelembe véve 2022-ben újraindítja az átfogó gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációt, ugyanakkor a 2022. évi éves fenntartható növekedési jelentésben foglaltaknak megfelelően a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtási követelményeihez is igazodik. Az elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtása elengedhetetlen az európai szemeszter szerinti szakpolitikai prioritások teljesítéséhez, mivel a tervek a 2019. és 2020. évi szemeszter ciklusában kiadott releváns országspecifikus ajánlások összességét vagy egy jelentős részét érintik. A 2019. és 2020. évi országspecifikus ajánlások – a módosított terv benyújtásának időpontjáig kiadott országspecifikus ajánlások mellett – ugyanúgy relevánsak maradnak az (EU) 2021/241 rendelet 14., 18. és 21. cikkével összhangban felülvizsgált, aktualizált vagy módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervek tekintetében is.

(2)A Bizottság 2021. november 24-én elfogadta az éves fenntartható növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2022. évi európai szemeszterét. A jelentés kellően figyelembe vette a szociális jogok európai pillérének további végrehajtására vonatkozó közös kötelezettségvállalást, amelyet az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2017. november 17-én hirdetett ki, majd a 2021. májusi portói szociális csúcstalálkozón újólag megerősített. Az Európai Tanács 2022. március 25-én jóváhagyta a 2022. évi éves fenntartható növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság 2021. november 24-én az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Lettországot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra van szükség. Ugyanezen a napon a Bizottság elfogadta az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is, amelyet a Tanács 2022. április 5-én elfogadott, valamint a foglalkoztatási iránymutatások és a szociális jogok európai pillérében foglalt elvek végrehajtását elemző 2022. évi együttes foglalkoztatási jelentésre vonatkozó javaslatot, amelyet a Tanács 2022. március 14-én elfogadott.

(6)A 2021. évi stabilitási programról szóló 2021. június 18-i tanácsi véleményben alkalmazott megközelítés alapján a költségvetési irányvonal jelenleg a Covid19-válsággal kapcsolatos ideiglenes szükséghelyzeti intézkedéseket figyelmen kívül hagyva, de a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből és más uniós alapokból származó vissza nem térítendő támogatásokból finanszírozott kiadások figyelembevételével számított elsődleges kiadások (diszkrecionális bevételi intézkedések nélküli) változásának a középtávú potenciális növekedéshez viszonyított arányával mérhető a legjobban. Az általános költségvetési irányvonalon túl – annak értékelése érdekében, hogy a nemzeti költségvetési politika prudens-e, és összetétele elősegíti-e a zöld és digitális átállással összhangban lévő fenntartható helyreállítást – figyelmet kell fordítani a (diszkrecionális bevételi intézkedések nélkül és a Covid19-válsággal kapcsolatos ideiglenes szükséghelyzeti intézkedések nélkül számított) nemzeti finanszírozású elsődleges folyó kiadások és a beruházások alakulására is.

(7)A Bizottság 2022. március 2-án közleményt fogadott el, amelyben átfogó költségvetés-politikai iránymutatást nyújt 2023-ra, ezáltal támogatva a tagállamok stabilitási és konvergenciaprogramjainak előkészítését, egyúttal erősítve a szakpolitikai koordinációt. A Bizottság megjegyezte, hogy a 2022. évi téli előrejelzésben felvázolt makrogazdasági kilátások alapján a 2020–2022-ben követett, támogató jellegű aggregált költségvetési irányvonalról 2023-ban célszerűnek tűnik áttérni egy lényegében semleges aggregált költségvetési irányvonalra, ugyanakkor készen kell állni a változó gazdasági helyzetre való reagálásra A Bizottság véleménye szerint a 2023-ra vonatkozó költségvetési ajánlásokban továbbra is differenciáltan kell kezelni a tagállamokat, és figyelembe kell venni az országok közötti esetleges átgyűrűző hatásokat. A Bizottság felkérte a tagállamokat, hogy stabilitási és konvergenciaprogramjukban is juttassák érvényre az iránymutatást A Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy szorosan nyomon követi a gazdasági fejleményeket, és szükség szerint – de legkésőbb a szemeszter tavaszi fordulójában, 2022 májusának végén – kiigazítja gazdaságpolitikai iránymutatását.

(8)A 2022. március 2-án közzétett költségvetési iránymutatásnak megfelelően a 2023-ra vonatkozó költségvetési ajánlások figyelembe veszik a gazdasági kilátások romlását, a fokozott bizonytalanságot és más lefelé mutató kockázatokat, valamint a téli előrejelzéshez képest magasabb inflációt. E megfontolások fényében a költségvetési válaszintézkedések részeként bővíteni kell a zöld és digitális átállásra, valamint az energiabiztonságra irányuló közberuházásokat, továbbá meg kell őrizni a legkiszolgáltatottabb háztartások vásárlóerejét, ezáltal célzott és átmeneti intézkedésekkel enyhítve az energiaárak megugrásának hatását, és mérsékelve a másodlagos hatásokból eredő inflációs nyomást. Változatlanul rugalmas költségvetési politikát kell folytatni, hogy az lépést tudjon tartani a gyorsan változó körülményekkel, és az egyes országok költségvetési és gazdasági helyzetének függvényében differenciált megközelítést kell alkalmazni, többek között azzal összefüggésben, hogy mennyire érinti az adott országot a válság és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek beáramlása.

(9)2021. április 30-án Lettország az (EU) 2021/241 rendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban benyújtotta nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervét a Bizottságnak. Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikkének megfelelően a Bizottság az említett rendelet V. mellékletében foglalt értékelési iránymutatásokkal összhangban értékelte a helyreállítási és rezilienciaépítési terv relevanciáját, eredményességét, hatékonyságát és következetességét. A Tanács 2021. július 13-án elfogadta Lettország helyreállítási és rezilienciaépítési terve értékelésének jóváhagyásáról szóló határozatát. A részletek folyósításának feltétele, hogy a Bizottság az (EU) 2021/241 rendelet 24. cikkének (5) bekezdésével összhangban határozatot hozzon arról, hogy Lettország kielégítően teljesítette a tanácsi végrehajtási határozatban foglalt releváns mérföldköveket és célokat. A kielégítő teljesítés előfeltétele, hogy a korábbi mérföldköveket és célokat továbbra is teljesítettnek lehessen tekinteni.

(10)Lettország 2022. április 22-én benyújtotta 2022. évi nemzeti reformprogramját, 2022. április 26-án pedig – az 1466/97/EK rendelet 4. cikkében meghatározott határidőn belül – 2022. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. Az (EU) 2021/241 rendelet 27. cikkével összhangban a 2022. évi nemzeti reformprogram a Lettország által a helyreállítási és rezilienciaépítési terv végrehajtása terén elért eredményekről összeállított/készített/benyújtott féléves jelentést is tükrözi.

(11)A Bizottság 2022. május 23-án közzétette a Lettországra vonatkozó 2022. évi országjelentést. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019-ben, 2020-ban és 2021-ben elfogadott releváns országspecifikus ajánlások végrehajtása terén Lettország által elért eredményeket, és a helyreállítási és rezilienciaépítési eredménytábla alapján számba vette a helyreállítási és rezilienciaépítési terv Lettország általi végrehajtását. Ezen elemzés alapján az országjelentés hiányosságokat tárt fel a helyreállítási és rezilienciaépítési terv által nem vagy csak részben kezelt kihívásokkal kapcsolatban, valamint új és kialakulóban lévő – többek között az ukrajnai orosz invázióból eredő – kihívásokat azonosított. A jelentés értékelte továbbá a Lettország által a szociális jogok európai pillérének végrehajtása, a foglalkoztatásra, a készségekre és a szegénység csökkentésére vonatkozó kiemelt uniós célok elérése, valamint az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak megvalósítása terén elért eredményeket.

(12)A Bizottság 2022. május 23-án az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése szerinti jelentést adott ki. Ez a jelentés elemezte Lettország költségvetési helyzetét, mivel az ország államháztartási hiánya 2021-ben meghaladta a Szerződés szerint a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket. A jelentés megállapította, hogy a hiányra vonatkozó kritérium nem teljesült. A 2022. március 2-i közleménnyel összhangban a Bizottság nem javasolta új túlzotthiány-eljárás megindítását 2022 tavaszán, és 2022 őszén felül fogja vizsgálni, hogy helyénvaló-e túlzotthiány-eljárás megindítását kezdeményeznie.

(13)A Tanács 2020. július 20-i ajánlásában felkérte Lettországot, hogy az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban 2020 és 2021 folyamán hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és a későbbi helyreállítás támogatása érdekében. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Lettország – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, egyúttal fokozza a beruházásokat. Az Eurostat által hitelesített adatok alapján Lettország költségvetési hiánya a 2020. évi 4,5 %-ról 2021-ben 7,3 %-ra csökkent. Lettország költségvetés-politikai válasza 2021-ben támogatta a gazdasági helyreállítást, míg az ideiglenes szükséghelyzeti támogatási intézkedésekre fordított kiadások GDP-arányosan a 2020. évi 2,8 %-ról 2021-ben 5,2 %-ra növekedtek. A Lettország által 2021-ben hozott intézkedések összhangban vannak a 2020. július 20-i tanácsi ajánlással. A kormány által 2020-ban és 2021-ben elfogadott diszkrecionális költségvetési intézkedések többnyire ideiglenesek voltak, illetve azokat más intézkedések ellensúlyozták. Ugyanakkor a kormány által a 2020-ban és 2021-ben elfogadott egyes diszkrecionális intézkedések nem voltak ideiglenesek, vagy azokat nem ellensúlyozták más intézkedések, és alapvetően a társadalombiztosítási járulék mértékének csökkentéséből, a személyijövedelemadó-kedvezmény küszöbértékének emeléséből, az egészségügyben dolgozók és a tanárok bérének növeléséből, valamint a minimális szociális juttatások növeléséből álltak. Az Eurostat által hitelesített adatok alapján az államadósság 2021-ben a GDP 44,8 %-ának felelt meg.

(14)A 2022. évi stabilitási program költségvetési előrejelzéseit alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv a 2022. év tekintetében reális, az azt követő időszak tekintetében pedig óvatos. A kormány előrejelzése szerint a reál-GDP 2022-ben 2,1 %-kal, 2023-ban pedig 2,5 %-kal nő. Ehhez képest a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése hasonló, 2022-re 2,0 %-os, 2023-ra pedig valamivel magasabb, 2,9 %-os reál-GDP-növekedést vetít előre, főként a magánfogyasztás és az export kedvezőbb kilátásai miatt. A 2022. évi stabilitási program szerint a kormány arra számít, hogy az államháztartási hiány 2022-ben a GDP 6,5 %-ára, 2023-ban pedig 2,8 %-ára csökken. A 2022. évi jelentős hiány főként a 2022. évi költségvetésben szereplő intézkedéseket tükrözi, nevezetesen a jövedelemadó-kedvezmény növelését, egy jelentős beruházási csomagot, valamint az egészségügyi, a belügyi és az oktatási ágazat munkavállalóinak béremelését. Emellett a háztartásoknak és a vállalatoknak az energiaárak emelkedésének enyhítése érdekében nyújtott széles körű kormányzati támogatás, valamint az adóbevételeknek az Ukrajna elleni orosz invázió által a gazdaságra gyakorolt negatív hatásra visszavezethető előre jelzett lassabb növekedése miatt fennmarad a magas hiány, annak ellenére, hogy a Covid19-válsággal összefüggésben a gazdaságnak nyújtott támogatás 2022-ben jelentősen alacsonyabb, mint 2021-ben. A program szerint a GDP-arányos államadósság várhatóan 2022-ben 45,7 %-ra emelkedik, majd 2023-ban 45,2 %-ra mérséklődik. Az előrejelzés zárónapján ismert gazdaságpolitikai intézkedések alapján a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése 2022-re a GDP 7,2 %-ának, és 2023-ra 3,0 %-ának megfelelő költségvetési hiánnyal számol. Ez magasabb, mint a 2022. évi stabilitási programban előre jelzett hiány, főként a Bizottság előrejelzésében szereplő további szakpolitikai intézkedések, nevezetesen az energiatörvény közelmúltbeli módosításai szerinti nemzeti energiaellátási biztonsági tartalékok létrehozása miatt (a becsült költségvetési hatás 2022-ben a GDP 0,6 %-ának felel meg). A tartalékok létrehozását hitelt érdemlően bejelentették, de a stabilitási program készítésekor még nem volt ismert. A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése a stabilitási programban szereplő értékeket meghaladó GDP-arányos államadóssággal számol: 2022-ben 47,0 %-kal, 2023-ban pedig 46,5 %-kal. A különbség a magasabb hiány-előrejelzésnek és a nominális GDP-re vonatkozó alacsonyabb előrejelzésének tudható be.

A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése alapján a kibocsátás középtávú (tízéves átlagos) potenciális növekedése 2,3 %-ra tehető. Ez a becslés azonban nem tartalmazza a helyreállítási és rezilienciaépítési terv részét képező reformok hatását, amelyek élénkíthetik Lettország potenciális növekedését.

(15)2022-ben a kormány fokozatosan megszüntette a Covid19-válságra válaszul hozott intézkedések többségét, így az ideiglenes szükséghelyzeti támogatási intézkedések kiadásai az előrejelzések szerint a 2021. évi 5,2 %-ról 2022-ben a GDP 0,8 %-ára csökkennek. A költségvetési hiányt befolyásolják az energiaár-növekedés gazdasági és társadalmi hatásainak ellensúlyozása érdekében hozott intézkedések, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 0,9 %-át fogják kitenni, 2023-ban pedig várhatóan megszüntetésre kerülnek. Ezek az intézkedések elsősorban a háztartások és a vállalkozások által fizetendő energiaárak maximálásából, a villamosenergia-díj egyes összetevőinek az állam általi teljes átvállalásából, valamint bizonyos társadalmi csoportok és szegényebb háztartások támogatásából állnak. Az intézkedéseket ideiglenesként jelentették be, amennyiben azonban az energiaárak 2023-ban is magasak maradnak, ezen intézkedések némelyike továbbra is hatályban maradhat. Ezen intézkedések egy része – mindenekelőtt az energiaárak általános árplafonja – nem célzott. A költségvetési hiányt emellett szintén befolyásolják a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek ideiglenes védelmének költségei, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 0,3 %-ának, 2023-ban a GDP 0,5 %-ának megfelelő mértékűek, valamint védelmi kiadások növekedése, amely 2022-ben a GDP 0,1 %-ának, 2023-ban a GDP 0,3 %-ának fog megfelelni.

(16)A Tanács 2021. június 18-án azt ajánlotta, hogy Lettország 2022-ben – többek között a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz által biztosított költségvetési impulzusra támaszkodva – tartsa fenn a támogató költségvetési irányvonalat, és tartsa fenn a nemzeti finanszírozású beruházások szintjét. A Tanács azt is ajánlotta, hogy Lettország tartsa korlátok között a nemzeti finanszírozású folyó kiadások növekedését. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Lettország – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, ugyanakkor a növekedési potenciál élénkítése céljából fokozza a beruházásokat.

(17)A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése és az Észtország 2022. évi stabilitási programjában foglalt információk alapján 2022-re a Tanács ajánlásával összhangban támogató jellegű, a GDP –3,3 %-ának megfelelő költségvetési irányvonal valószínűsíthető. A Tanács ajánlásának megfelelően Lettország továbbra is támogatni kívánja a helyreállítást, amihez a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből addicionális beruházásokat tervez finanszírozni. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és az egyéb uniós alapok által finanszírozott kiadásoknak a gazdasági aktivitáshoz való pozitív hozzájárulása az előrejelzések szerint 2021-hez képest a GDP 0,8 %-ával nő. A nemzeti finanszírozású beruházások az előrejelzések szerint 2022-ben 0,3 százalékpontnak megfelelő expanzív hatást gyakorolnak a költségvetési irányvonalra. Lettország ezért a Tanács ajánlásával összhangban fenn kívánja tartani a nemzeti finanszírozású beruházásokat. Ugyanakkor a nemzeti finanszírozású (az új bevételi intézkedések nélkül számított) elsődleges folyó kiadások 2022-es növekedése az előrejelzések szerint 1,5 százalékpontos expanzív hatást gyakorol az összesített költségvetési irányvonalra. Ez a jelentős expanzív hatás magában foglalja a magasabb energiaárak gazdasági és társadalmi hatásainak kezelésére irányuló intézkedések addicionális hatását (a GDP 0,8 %-a), valamint a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyeknek nyújtott ideiglenes védelem költségeit (a GDP 0,3 %-a). Lettország 2022-ben nagyjából korlátok között tartja a tagállami finanszírozású folyó kiadás növekedését, tekintettel arra, hogy a 2022. évi tagállami finanszírozású folyó kiadásra elsősorban a magasabb energiaárak gazdasági és társadalmi hatásainak kezelésére irányuló intézkedések, valamint a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyeknek nyújtott ideiglenes védelem költségei fejtenek ki jelentős expanzív hatást.

(18)A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzésében – változatlan szakpolitikát feltételezve – 2023-ban a GDP +3,2 %-ának megfelelő költségvetési irányvonalra számít. Lettország az előrejelzés szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó vissza nem térítendő támogatásokat 2023-ban továbbra is a helyreállítást támogató addicionális beruházások finanszírozására használja fel. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és az egyéb uniós alapok által finanszírozott kiadásoknak a gazdasági aktivitáshoz való pozitív hozzájárulása az előrejelzések szerint GDP-arányosan 0,9 százalékponttal nő 2022-höz képest. A nemzeti finanszírozású beruházások az előrejelzések szerint 2023-ban 0,8 százalékpontnak megfelelő restriktív hatást gyakorolnak a költségvetési irányvonalra. Ugyanakkor a nemzeti finanszírozású (az új bevételi intézkedések nélkül számított) elsődleges folyó kiadások 2023-as növekedése az előrejelzések szerint 2,7 százalékpontos restriktív hatást gyakorol az összesített költségvetési irányvonalra. Ez magában foglalja a megnövekedett energiaárak kezelését célzó intézkedések kivezetésének hatását (a GDP 0,9 %-a), valamint a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyeknek nyújtott ideiglenes védelem addicionális költségeit (a GDP 0,1 %-a).

(19)A 2022. évi stabilitási program a költségvetési hiány fokozatos csökkenését valószínűsíti: 2024-ben a GDP 2,3 %-ára, 2025-ben pedig 1,7 %-ára. A költségvetési hiány tehát a tervek szerint a program időhorizontján belül a GDP 3 %-ának megfelelő érték alatt marad. Ezek az előrejelzések a támogatási programok fokozatos megszüntetését és az adóbevételek erőteljes növekedését feltételezik. A program szerint a GDP-arányos államadósság 2025-ig várhatóan csökken: 2024-ben 44,5 %-ra, majd 2025-ben 43,4 %-ra mérséklődik. A Bizottság elemzése alapján az államadósság fenntarthatóságát övező kockázatok középtávon alacsonynak tűnnek.

(20)Lettország GDP-arányos adóbevétele jelentősen elmarad az uniós átlagtól, ami korlátozza a közszolgáltatások finanszírozását. Lettországban a legalacsonyabb a társasági adóból származó bevétel az EU-ban (2020-ban a GDP 0,7 %-a), míg az ingatlanadókból származó bevétel a GDP 1,0 %-a, szemben a GDP 2,3 %-át kitevő uniós átlaggal. Továbbá, míg az átlagbért keresők adóéke az uniós átlag körül van, a munkát terhelő implicit adómérték a legalacsonyabbak között van az EU-ban, ami arra utal, hogy a jobb beszedés és a nagyobb progresszivitás révén jelentősen növelhető a munkát terhelő adókból származó bevétel. Lettország egészségügyi ellátásra és szociális védelemre fordított közkiadásai különösen alacsonyak az uniós átlaghoz képest, ami akadályozza az egészségügyi ellátáshoz és a megfelelő szociális ellátáshoz való, időben történő és egyenlő hozzáférést. Ennek eredményeként Lettországban az egyik legnagyobb a jövedelmi egyenlőtlenség, legalacsonyabb a szociális transzferek szegénységet csökkentő hatása és legrosszabbak az egészségügyi eredmények az EU-n belül. A közelmúltbeli emelkedés ellenére a minimáljövedelem, a minimálnyugdíj és a rokkantsági ellátások a szegénységi küszöb alá esnek. A veszélyeztetett csoportok szociális ellátáshoz és szolgáltatásokhoz való korlátozott hozzáférése és azok minősége tovább nehezíti a társadalmi befogadást. A tartós ápolási-gondozási rendszer fejletlen, korlátozott az otthoni ápolási-gondozási és közösségi alapú szolgáltatások kínálata. Kevés a szociális lakás, és azok gyakran nem biztosítanak megfelelő életkörülményeket. Ezen túlmenően a szociális támogatás településenként eltérő, és gyakran nem elég célzott. Az ingatlanvagyon és a tőke magasabb adóztatása és a jövedelemadó progresszivitása jelenti a legjobb lehetőséget az adóbevételek növelésére, mivel ezek a források kihasználtsága továbbra is elmarad az uniós átlagtól. Emellett a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben tervezett intézkedéseken túl is folytatni kell az árnyékgazdaság csökkentésére irányuló erőfeszítéseket.

(21)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének b) pontjával és V. mellékletének 2.2. kritériumával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv számos egymást kölcsönösen erősítő, 2026-ig végrehajtandó reformot és beruházást tartalmaz. Ezek segítenek kezelni a Tanács által az európai szemeszter keretében 2019-ben és 2020-ban Lettországnak címzett országspecifikus ajánlásokban felvázolt gazdasági és társadalmi kihívások összességét vagy jelentős részét, valamint a terv elfogadásának időpontjáig kiadott országspecifikus ajánlásokat. Lettország terve olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek – különböző mértékben – kezelik mind a hat átfogó kihívást: a költségvetést, a humántőkét, a közigazgatást, a termelékenységet, valamint a digitális és zöld átállást. A terv magában foglalja a felsőoktatási intézmények irányításával és finanszírozásával kapcsolatos reformokat, az emberi erőforrásokra vonatkozó átfogó stratégia végrehajtását az egészségügyben, valamint a minimáljövedelem-juttatások indexálásának bevezetését. A nagyobb beruházások közé tartozik a rigai közlekedési terület ökologizálása tiszta tömegközlekedési eszközök beszerzésével, valamint a magán- és középületek és a vállalkozások energetikai felújítása. Jelentős beruházást terveznek a regionális fejlesztés elősegítésére is: iskolák, ipari parkok és megfizethető lakhatás építése, valamint a kórházak korszerűsítése. Ezek az intézkedések várhatóan fenntartható módon fellendítik a gazdaság növekedési potenciálját.

(22)Lettország helyreállítási és rezilienciaépítési tervének végrehajtása várhatóan hozzájárul majd a zöld és digitális átállás terén való további előrelépéshez. A Lettország éghajlat-politikai célkitűzéseit támogató intézkedések a terv teljes allokációjának 37,6 %-át, míg a digitális célkitűzéseket támogató intézkedések a terv teljes allokációjának 21 %-át teszik ki. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervnek – a releváns mérföldkövekkel és célokkal összhangban történő – teljes körű végrehajtása segíteni fogja Lettországot a Covid19-válság következményeiből való gyors kilábalásban, egyúttal megerősíti rezilienciáját. Az átfogó szakpolitikai stratégia iránti széles körű felelősségvállalás biztosítása érdekében a helyreállítási és rezilienciaépítési terv, valamint a terven túlmutató egyéb gazdaság- és foglalkoztatáspolitikák sikeres végrehajtása szempontjából változatlanul nagy jelentőséggel bír a szociális partnerek és más érdekelt felek szisztematikus bevonása.

(23)Lettország hivatalosan még nem nyújtotta be a partnerségi megállapodást és egyéb kohéziós politikai programozási dokumentumait. A 2021. június 24-i (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban Lettországnak a 2021–2027-es kohéziós politikai alapok programozása során figyelembe kell vennie a vonatkozó országspecifikus ajánlásokat. Ez előfeltétele annak, hogy a kohéziós politikai alapokból nyújtandó pénzügyi támogatás eredményesebbé váljon és a lehető legnagyobb hozzáadott értéket biztosítsa, egyúttal előmozdítja az említett alapok és más uniós eszközök és alapok közötti koordinációt, kiegészítő jelleget és koherenciát. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és a kohéziós politikai programok sikeres végrehajtása a zöld és digitális átállást, valamint a kiegyensúlyozott területfejlesztést támogató beruházások szűk keresztmetszeteinek felszámolásától is függ.

(24)A helyreállítási és rezilienciaépítési terv által kezelt gazdasági és társadalmi kihívásokon túl Lettországnak számos további kihívással kell szembenéznie, többek között a bankhitelekhez való hozzáférés terén. A magánszektorba irányuló hiteláramlás az elmúlt évtized nagy részében negatív volt. 2016-ban pozitívvá vált, de a hitelek növekedési rátája a GDP növekedési rátája alatt maradt. 2020-ban a magánszektor adósságállománya a GDP 66,5 %-át tette ki, szemben az 5 évvel korábbi 78,3 %-kal. A kis- és középvállalkozások különösen nehezen jutnak hitelhez, részben a magasabb hitelkockázatuk miatt, ugyanakkor viszonylag magas hitelköltséggel és nehézkes papírmunkával is számolniuk kell. Ezenkívül a biztosítékként kínált eszközök gyenge likviditása különösen megnehezíti a hitelhez jutást a rigai régión kívül. Ez jelentős akadályt jelent mind a jelzáloghitelezés, mind a vállalkozásoknak nyújtott hitelek tekintetében. Emellett olcsóbb és hosszabb lejáratú hiteltermékek révén megfizethetőbbé lehetne tenni a fogyasztói környezetbarát technológiák finanszírozását. A szakpolitikai erőfeszítések elsősorban a hitelezés állami támogatások ötvözésével történő fellendítésére összpontosítottak. Ez azonban jelentős költségekkel jár az államháztartás számára, ezért nem fenntartható módja a hitelezés fellendítésének. A hitelkínálati korlátok enyhítéséhez az átláthatóság és a bizalom általános javítására van szükség az üzleti környezetben, ideértve az árnyékgazdaság csökkentését is. Emellett lehetőség van a hitelvisszafizetési ráták növelésére, ami csökkentené a bankok nemteljesítő hitelekkel kapcsolatos költségeit, és amelyet egy hatékonyabb jogrendszer segíthetne elő. A célzott hitel- és garanciarendszerek segíthetnek csökkenteni a bankok likviditási kockázatait, amelyekkel akkor szembesülnek, amikor viszonylag illikvid piacokon fogadnak el fedezetet. A stratégiailag fontos beruházásokra, például a zöld átállásra és a regionális fejlesztésre irányuló állami hitelezési programok növelhetik a tényleges versenyt a bankpiacon, vagy olyan piaci rést tölthetnek be, ahol a banki finanszírozás túl drága vagy nem áll rendelkezésre. Emellett az állami garancia- és hitelrendszerek sokkal költséghatékonyabb módot kínálnak a magánkölcsönök támogatására, mint a vissza nem térítendő támogatási rendszerek. A bankhitelek előtt álló akadályok mellett az alternatív finanszírozási források lett piaca is fejletlen, és lehetőséget kínál a vállalkozások finanszírozási eszközökhöz való hozzáférésének javítására.