A legtöbb uniós tagállam növekedési pályára lépett, így Európa lassan maga mögött hagyja a gazdasági és pénzügyi válságot, de egyes strukturális vagy válsággal összefüggő hiányosságok még mindig korlátozzák az általános fellendülés ütemét. A magánszektor magas adósságállománya és a nemteljesítő hitelek nagy aránya visszafogja a bankok hitelezési kapacitását, vagyis akadályozza a gazdasági növekedést és a pénzügyi stabilitást. E kihívások azonnali intézkedést igényelnek, mivel az európai gazdaság nagyban függ a bankszektor hiteleitől, és a vállalkozások, különösen a kkv-k tőkefinanszírozáshoz való hozzáférése továbbra is korlátozott.

A Bizottság e jelentést a döntéshozatali folyamat dinamikus eszközének szánja. Biztosítani kívánja különösen, hogy a jelentés szorosabb összhangban álljon az uniós pénzügyi eszközökről szóló egyéb dokumentumokkal. Noha ezeket a dokumentumokat különböző gyakorlati és eljárási célból készítik, és ezért ütemezésük is eltér, a Bizottság a tartalmukat össze kívánja hangolni, azzal a céllal, hogy azt idővel egyetlen jelentésbe sűrítse.

A központilag irányított eszközökről szóló ezen jelentést egy bizottsági szolgálati munkadokumentum kíséri, amely a 2007–2013-as és a 2014–2020-as időszakban közvetlen vagy közvetett irányítással végrehajtott eszközök tekintetében mutat be részletes táblázatokat és információkat.

Ez a jelentés az Unió belső és külső szakpolitikai területeinek uniós szinten központilag irányított pénzügyi eszközeit mutatja be.

A jelentés az eszközök fő hatását a 2014. december 31-i állapotnak megfelelően mutatja be. Áttekintést ad az adófizetők pénzének felhasználásáról és a pénzügyi eszközök végrehajtásában elért előrehaladásról.

A Bizottság ezt a jelentést a költségvetési rendelet 140. cikkének (8) bekezdése alapján nyújtja be; a jelentés az uniós belső és külső szakpolitikák központilag irányított, uniós költségvetésből támogatott pénzügyi eszközeiről szól.

Eddigi tapasztalatai alapján a Bizottságnak meggyőződése, hogy a pénzügyi eszközök eredményesen kezelik a reálgazdaság finanszírozási igényeit, illetve fellendítik a növekedést és a foglalkoztatást. A köz- és a magánintézményekkel partnerségben alkalmazva megoldást nyújtanak a külső finanszírozás piaci hiányosságaira is, ugyanakkor nem vezetnek a magánfinanszírozás kiszorításához.

az állami pénzügyi intézményeket arra ösztönző kezdeményezések kidolgozása, hogy fokozzák a magántőkéhez korlátozottan hozzáférő gazdasági szereplők hitelezését: az EU kidolgozta az Európai Stratégiai Beruházási Alapot is magában foglaló európai beruházási tervet, amelynek keretében az Európai Beruházási Bank (EBB) számára nyújtott kockázatvállalási kapacitás (garanciák) révén három év alatt növelni kívánta az Unióban egyrészt a beruházások szintjét, másrészt a legfeljebb 3000 főt foglalkoztató társaságok – különösen a kkv-k – finanszírozáshoz való hozzáférésének lehetőségeit; és

1.Stratégiai célcsoportok

1.1.Uniós kkv-k és közepes piaci tőkeértékű vállalatok (kptv-k)

Általánosan is, de a pénzügyi és államadósság-válság kezdete óta fokozottan igaz, hogy a kkv-k üzleti kategóriája különösen nehezen jut finanszírozáshoz.

Az információs aszimmetria miatti piaci hiányosságok kezelése érdekében többféle garanciaeszközt hoztak létre, hogy általuk a nagyobb kockázatot vállaló vállalkozások nagyobb mértékben és jobb feltételekkel juthassanak hitelekhez. E garanciaeszközök célja, hogy előmozdítsák egy páneurópai kkv-finanszírozási piac létrehozását, és megszüntessék azon piaci hiányosságokat, amelyek széles hatókörük miatt uniós szinten megfelelőbben kezelhetők. Ilyen minőségükben képesek a méretgazdaságosság megvalósítására és a bevált módszerek terjesztésére.

1.A versenyképességi és innovációs keretprogramhoz (CIP) tartozó kkv-garanciakeret (SMEG07) a kkv-k hitelfinanszírozáshoz való hozzáférését javította. A 2014. december 31-i állapot szerint a 2007–2014-es időszakban összesen 357 000 kkv részesült 27,3 milliárd EUR összegű, garanciával fedezett kölcsönben, ez a szám azonban még nőni fog.

2.A COSME hitelgarancia-eszköze – az SMEG07 utódja – korlátos garanciát nyújt kkv-k kölcsönök vagy lízing útján megvalósuló hitelfinanszírozásához annak érdekében, hogy csökkentse az életképes kkv-k előtt azok vélt magas kockázata vagy elégtelen mértékben rendelkezésre álló fedezete miatt fennálló finanszírozási nehézségeket. Az Európai Beruházási Alap (EBA) 2014 végéig három részt vevő ország három pénzügyi közvetítőjével kötött garanciamegállapodást a megfelelő átvilágítás után, összesen 42,4 millió EUR értékben. A becslések szerint a 20142020 között mozgósított teljes finanszírozás 14,3–21,5 milliárd EUR, a támogatott kkv-k száma pedig 220 000 és 330 000 között lesz. A pénzügyi közvetítőkkel 2014-ben aláírt három művelet esetében a kkv-k számára rendelkezésére álló maximális finanszírozás összege csaknem 851 millió EUR volt.

3.A 7. keretprogram szerinti kockázatmegosztási eszköz az innovatív kkv-k és kis kptv-k (vagyis a legfeljebb 499 főt foglalkoztató vállalatok) finanszírozási hiányának kezelésére szolgáló, hitel- és lízingfinanszírozást elősegítő külön garanciakeret. Garanciák és viszontgaranciák formájában eddig összesen több mint 1,59 milliárd EUR összegű támogatást nyújtott 37 bank és garanciatársaság számára, amelyek e garanciák révén a becslések szerint akár 3000 innovatív kkv-t és kis kptv-t is támogathatnak. A 2014 végéig nyújtott finanszírozás összege 831 millió EUR, ebből az Unió hozzájárulása 270 millió EUR.

4.A Horizont 2020 szerinti InnovFin kkv-garanciakeret – az innovatív kkv-k és kis kptv-k támogatására szolgáló eszköz 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó utódja – várhatóan összesen mintegy 9,5 milliárd EUR összegű hitelvolument mozgósít, ebből az Unió hozzájárulása mintegy 1 060 millió EUR lesz. Az uniós hozzájárulással támogatott finanszírozás teljes értéke 2014 tekintetében várhatóan mintegy 475 millió EUR, ebből 11 millió EUR-t már rendelkezésre bocsátottak.

5.A Kreatív Európa program kulturális és kreatív ágazatok garanciaeszköze a kulturális és kreatív kkv-kkal foglalkozó bankok számára nyújt garanciákat, ezzel erősítve ezen ágazatok finanszírozási képességét. Az eszköz 2016-ban kezdi működését, és a 121 millió EUR összegű uniós hozzájárulás a becslések szerint összességében mintegy 690 millió EUR-val bővíti az érintett ágazatok hitelállományát.

6.A válságreagálási eszközként kidolgozott Uniós kkv-kezdeményezés korlátlan garanciákat és/vagy értékpapírosítást bocsát rendelkezésre a kkv-k – köztük az innovatív és magas kockázatú kkv-k – finanszírozáshoz jutásának javítása céljából. A hitelgarancia-eszköz a COSME és Horizont 2020 forrásait az ERFA–EMVA forrásaival – az EBB/EBA-val együttműködésben – ötvöző közös eszköz, amelynek célja, hogy további hitelfinanszírozást biztosítson a kkv-k számára. Az ERFA 800 millió EUR összegű kötelezettségvállalásával Spanyolországban támogatott új kkv-hitelek volumene az összes spanyol régió tekintetében várhatóan eléri az 5 723 millió EUR-t.

A kkv-k különös nehézségekkel szembesülnek a tőkefinanszírozás terén is: az európai kockázati tőke piacát 2008 és 2014 között a magántőke-finanszírozás visszaesése jellemezte – a tőkebevonás, a (2014-ben azért enyhén növekvő) befektetési szintek és az elidegenítési feltételek tekintetében is –, ami az országok szerinti tagoltság fennmaradásával tovább erősítette az állami befektetőktől való függőséget.

A tagoltság felszámolásához kulcsfontosságú az uniós szintű pénzügyi eszközök útján nyújtott támogatás. A kockázati tőke belső piacának erősítése érdekében – azzal a céllal, hogy megszüntessék a különösen a magas növekedési potenciállal rendelkező, korai fejlődési szakaszban lévő kkv-k által tapasztalt piaci hiányosságokat – létrehozták az alábbi tőkefinanszírozási eszközöket:

1.A versenyképességi és innovációs keretprogram szerinti, a gyorsan növekvő és innovatív kkv-k támogatására létrehozott eszköz (GIF) célja a korai szakaszban (GIF1) és a bővítési szakaszban (GIF2) lévő innovatív kkv-k tőkefinanszírozásának támogatása. Az uniós költségvetésből származó nettó kötelezettségvállalások 625,2 millió EUR-s összegéből 2014 végéig 43 kockázati tőkealapot és 371 végső kedvezményezettet támogattak, összesen közel 1 milliárd EUR tőkefinanszírozást katalizálva.

2.A COSME szerinti Növekedésösztönző tőkefinanszírozási eszközt – a GIF2 utódját – azzal a céllal hozták létre, hogy fokozza a bővítési szakaszban lévő kkv-k tőkefinanszírozásának igénybe vételét és kínálatát. 2014 és 2020 között a 633 millió EUR összegű indikatív kötelezettségvállalás várhatóan 2,6–3,9 milliárd EUR összegű kockázati tőkebefektetést generál, a támogatott kkv-k száma pedig 360 és 540 között lesz.

3.A Horizont 2020 szerinti InnovFin kkv-kockázatitőke-keretet – a GIF1 utódját – azzal a céllal hozták létre, hogy javítsa a korai szakaszban lévő K+I-orientált kkv-k és kis kptv-k kockázati finanszírozáshoz való hozzáférését. A 2014–2020 közötti időszakra tervezett 430 millió EUR összegű indikatív kötelezettségvállalás várhatóan mintegy 2,5 milliárd EUR összegű tőlefinanszírozást generál.

1.2.Uniós mikrovállalkozások

Az európai mikrofinanszírozási ágazatot a banki hitelezés folyamatos visszaesése, a nemzeti kormányzatok korlátozott mikrofinanszírozási támogatási kapacitása, és az e kapacitás iránti erős piaci kereslet jellemzi. Ez jelzi, hogy továbbra is egyértelmű érvek szólnak az uniós szintű beavatkozás, vagyis a mikrofinanszírozási intézmények kockázatmegosztási és finanszírozási megoldásokkal való ellátása mellett.

Konkrétabban: „az ifjúsági munkanélküliség igen magas szintje több uniós tagállamban szükségessé teszi az inkluzív vállalkozás – mint a munkaerőpiacra való be- vagy visszalépés egyik lehetősége – folyamatos támogatását. A mikrohitelek nyújtása fontos eszköz ennek megvalósításában”. Az intézményi szereplők és a termékválaszték széles körű diverzifikációja a mikrovállalkozások hitelhez jutását segítő speciális mikrofinanszírozási eszközöket tesz szükségessé, hiszen e vállalkozások fontos szerepet játszanak a munkahelyteremtésben, de továbbra is több nehézséggel szembesülnek még a többi kkv-nál is:

1.Az európai Progress mikrofinanszírozási eszköz (2010–2013) a következőkből áll:

a.a közvetítők által mikrovállalkozásoknak nyújtott hitelek portfóliójára 20 %-os korlátos garanciát nyújtó garanciaeszköz; és