A kilépésről rendelkező megállapodás átmeneti időszakot ír elő, amelynek során az uniós jog továbbra is alkalmazandó az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban . Ez az időszak 2020. december 31-én ér véget. Ezt követően az Egyesült Királyság kilép az EU egységes piacából és vámuniójából, valamint valamennyi uniós szakpolitikából, és megszűnik az uniós jog alkalmazása az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban.

Akár rendelkezésre fog állni az EU és az Egyesült Királyság közötti jövőbeli kapcsolatokról szóló megállapodás, akár nem, 2021. január 1-jén fennakadások várhatók. Ez az Egyesült Királyság azon döntésének természetes következménye, hogy kilép az Unióból, és többé nem vesz részt az EU egységes piacában és vámuniójában. A Bizottság mindig is egyértelműen fogalmazott ezzel kapcsolatban.

Az EU folytatni fogja a tárgyalásokat az Egyesült Királysággal, mivel az Egyesült Királysággal való nagyratörő, széles körű, mély és rugalmas partnerségről való megállapodás – mely átfogóan kezeli az egyenlő versenyfeltételekkel és az irányítással kapcsolatos feltételeket – továbbra is a végső cél. Mivel azonban az átmeneti időszak vége nagyon közel van, nem garantálható, hogy a szóban forgó megállapodás 2021. január 1-jén hatályba lép, aminek az lehet a következménye, hogy bizonyos ideig nem fog rendelkezésre állni ilyen megállapodás. Ez a közlemény és a ma javasolt rendkívüli intézkedések egy ilyen időszak áthidalását szolgálják. Ennek megfelelően és a légi közlekedés biztonságáról szóló rendelet kivételével a javasolt rendkívüli intézkedések automatikusan megszűnnek, amikor a megállapodás hatályba lép, vagy egy meghatározott időszak (a légi szolgáltatások és a közúti intézkedések esetében 6 hónap, a halászattal kapcsolatos intézkedések esetében pedig 1 év) elteltével meg fognak szűnni, ha nem lép hatályba megállapodás.

Az EU és az Egyesült Királyság közötti jövőbeli partnerségről szóló megállapodásról az EU és az Egyesült Királyság között folytatott tárgyalások kimenetele ma még bizonytalan, jóllehet az átmeneti időszak vége nagyon közel van. A Bizottság továbbra is minden tőle telhetőt megtesz annak érdekében, hogy lezárja a tárgyalásokat egy olyan megállapodásról, amely tiszteletben tartja az EU érdekeit.

·pénzügyi elszámolás, amely biztosítja, hogy az Egyesült Királyság és az Unió teljesítse az Egyesült Királyság uniós tagságának ideje alatt tett kötelezettségvállalásaik mindegyikét. A megállapodás azt is biztosítja, hogy a jelenlegi (2014–2020-as) többéves pénzügyi keret szerinti uniós projekteket és programokat azok lezárásáig a terveknek megfelelően finanszírozzák, ezáltal biztonságot nyújtva az uniós programok valamennyi kedvezményezettje számára, az Egyesült Királyság kedvezményezettjeit is beleértve;

Az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti átmeneti időszak végi készenlétről szóló, 2020. július 9-i közleményében a Bizottság ismételten hangsúlyozta, hogy a közigazgatási szerveknek, a vállalkozásoknak és a polgároknak minden szükséges intézkedést meg kell tenniük annak érdekében, hogy felkészüljenek az Egyesült Királyság döntéseinek elkerülhetetlen következményeként bekövetkező változásokra, még abban az esetben is, ha megállapodás születik a jövőbeli partnerségről.

Ezen túlmenően a Bizottság 89 ágazati közleményt adott ki, amelyek részletes információkat tartalmaznak a várható változásokról, valamint a közigazgatási szervek, a vállalkozások és a polgárok által meghozandó szükséges intézkedésekről. Ezek között vannak egyebek mellett az élelmiszerek, a fogyasztói és ipari termékek, valamint a szolgáltatások kereskedelméről, a hozzáadottérték-adóról, a szerzői jogról és a szellemi tulajdonjogokról, a polgári igazságszolgáltatásról, a társasági jogról és a vámokról szóló közlemények.

Július óta a Bizottság szolgálatai kétoldalú találkozókat tartottak mind a 27 tagállammal annak érdekében, hogy az egyes nemzeti közigazgatásokkal megvitassák a felkészültség szintjét. Általános következtetésként megállapítható, hogy a tagállami közigazgatások jól felkészültek a 2021. január 1-jétől bekövetkező elkerülhetetlen változásokra. Mindazonáltal folyamatos erőfeszítésekre van szükség a figyelemfelhívás terén, különösen az Egyesült Királysággal szembeni kitettséggel rendelkező kis- és középvállalkozások körében, amelyek esetleg továbbra sincsenek tisztában a harmadik országokkal folytatott kereskedelemre vonatkozó valamennyi eljárással.

E célból a Bizottság számos figyelemfelhívó kampányt indított, és az elmúlt hónapokban fokozta az érdekelt felek tájékoztatását. Emellett képzést és iránymutatást nyújtott a tagállamok közigazgatásai számára a brexitre való felkészülésről, és továbbra is szakértői szintű ágazati szemináriumokat fog szervezni valamennyi tagállam részvételével, hogy segítse a készenléti intézkedések végrehajtásának finomhangolását, különösen a személyek és áruk határokat átlépő forgalmának ellenőrzése terén.

Ezen intézkedésekről további részletek e közlemény mellékleteiben találhatók, beleértve a készenléti közlemények teljes listáját és az érdekelt felek tájékoztatásának főbb területeit.

Emlékeztetni kell arra is, hogy az EU és az Egyesült Királyság az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv preambulumában határozottan elkötelezte magát a PEACE+ programok jövőbeli folytatása mellett. Mivel ez a program az európai területi együttműködés kertébe tartozik, lehetőség van egy olyan finanszírozási megállapodás megkötésére, amely még megállapodás nélküli helyzetben is lehetővé teszi a PEACE+ folytatását, más harmadik országok európai területi együttműködési programokban való részvételének mintájára. A Bizottság folytatni fogja ezeket a megbeszéléseket annak érdekében, hogy minden esetben rendelkezésre álljon egy ilyen finanszírozási megállapodás.

3. Célzott uniós rendkívüli intézkedések szükségessége megállapodás nélküli forgatókönyv esetén

Az átmeneti időszak vége közeledik, és továbbra is bizonytalan, hogy 2021. január 1-jéig hatályba lép-e az EU és az Egyesült Királyság közötti jövőbeli partnerségről szóló megállapodás. Amennyiben az említett időpontig nem születik megállapodás, a Bizottság 2021-ben is készen áll az új partnerségről szóló tárgyalások folytatására. Ugyanakkor az is egyértelmű, hogy a jövőbeli megállapodás létrejöttéig tartó időszak áthidalása és az EU érdekeinek védelme érdekében szükség van bizonyos számú célzott intézkedésre.

A Bizottság korlátozott számban célzott rendkívüli intézkedéseket javasol annak érdekében, hogy maradéktalan legyen a felkészültség a megállapodás nélküli forgatókönyv esetére. A rendkívüli intézkedések vezérelvei a következők:

a. A rendkívüli intézkedések nem biztosíthatnak folytonosságot, és nem nyújthatják az uniós tagság vagy az átmeneti időszak előnyeit. Továbbá nem rendelkezhetnek ugyanannyira kedvező helyzetről sem, mint amelyről a partnerségi megállapodás rendelkezne. Következésképpen a rendkívüli intézkedések elvi okokból soha nem mutathatnak túl azon, amit az EU az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti új partnerségről szóló megállapodás 2020. március 18-án közzétett szövegtervezetében ajánlott fel az Egyesült Királyságnak.

b. A rendkívüli intézkedéseknek a megállapodás nélküli helyzetből eredő aránytalan zavarok elkerülésére vagy enyhítésére kell irányulniuk, és csak abban az esetben van létjogosultságuk, ha ezek a hatások nem orvosolhatók vagy enyhíthetők meglévő nemzetközi vagy többoldalú megállapodások vagy megfelelő készenléti intézkedések alkalmazásával. A rendkívüli intézkedések semmiképpen sem irányulhatnak arra, hogy kompenzálják a gazdasági szereplőket a szükséges intézkedések megtételének elmulasztásából származó károkért.

c. A rendkívüli intézkedéseknek átmeneti megoldást kell kínálniuk, miközben a jövőbeli partnerségről szóló tárgyalások folytatódnak, és nem a brexit negatív hatásainak tartós enyhítésére kell törekedniük. Ideiglenes jellegűeknek kell lenniük, hogy ne váltsák ki a hosszú távú megállapodást.

d. A szubszidiaritás elvével összhangban rendkívüli intézkedéseket csak akkor lehet hozni, ha az uniós szintű fellépés elengedhetetlen az EU érdekeinek védelméhez vagy a belső piac torzulásainak vagy széttagoltságának elkerüléséhez, és hasonló eredmény tagállami szintű fellépéssel nem érhető el.

e. A rendkívüli intézkedések természetüknél fogva egyoldalú intézkedések, amelyek célja az EU érdekeinek védelme. Bizonyos esetekben azonban alkalmazásuk az Egyesült Királyság viszonzásától függ.

f. Területi hatályuk nem terjed ki Gibraltárra.