HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 175/87

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye Tárgy: „A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az energiahatékonyság jelentette kihívás megválaszolása információs és kommunikációs technológiákkal”

COM(2008) 241 végleges

(2009/C 175/16)

2008. május 13-án az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 262. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az energiahatékonyság jelentette kihívás megválaszolása információs és kommunikációs technológiákkal

COM(2008) 241 végleges.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció 2008. november 10-én elfogadta véleményét. (Előadó: Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. december 3–4-én tartott, 449. plenáris ülésén (a december 4-i ülésnapon) 123 szavazattal 3 ellenében, 21 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1. Következtetések és ajánlások

1.1 Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy véli, hogy a fenntartható fejlődés az uniós politikák kiemelt eleme kellene hogy legyen. A fenntartható fejlődés elérésének egyik útja az energiahatékonyságon, továbbá új, alternatív („megújuló”, „tiszta”, illetve „zöld”) energiaforrások fejlesztésén, végül pedig olyan intézkedéseken keresztül vezet, amely a klímaváltozás CO2-kibocsátás csökkentése révén történő megfékezésére irányulnak.

1.2 Az Európai Bizottság által ismertetett közlemény ebbe az irányba tesz egy lépést, amikor a nemzeti és regionális kutatási és technológiai fejlesztési (KTF) programok támogatását szorgalmazza, az információs és kommunikációs technológiákat (IKT-k) pedig az energiahatékonyság ösztönző tényezőjének tekinti.

1.3 Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság azon álláspontjával, mely szerint az IKT-k kétféle módon is hozzájárulnak a fenntartható fejlődés célkitűzéseinek megvalósításához. Egyfelől a kutatás, a fejlesztés és az innováció az alkatrészek, berendezések és szolgáltatások alkalmazása során maga is energiát takarít meg. Másodsorban az IKT-k alkalmazása a különböző gazdasági területeken a termelési fázistól a fogyasztásig számos eljárás és fizikai, illetve materiális művelet „dematerializálását” teszi lehetővé, online szolgáltatásokkal helyettesítve azokat, ami szintén energiamegtakarítást jelent. Az EGSZB szerint ugyanakkor az is fontos, hogy a technológiai berendezések gyártási folyamatai és használata során is érvényesüljön az energiatakarékosság, ahelyett hogy kizárólag az eszközök hasznos élettartama során megvalósuló energiahatékony fogyasztásra összpontosítanánk.

1.4 A fenti célkitűzésekkel összhangban az Európai Bizottság közleménye egy előkészítő, információgyűjtési és -elemzési folyamatot indít el, megteremtve az alapot egy második közleményhez, amely azonosítja majd a főbb cselekvési területeket (1). Az EGSZB létfontosságúnak tartja az energiahatékonyság előmozdítására irányuló intézkedések közép- és hosszú távon történő támogatását.

1.5 Az energiahatékonyság megvalósításának – az ellátás szempontjából – fontos tényezőjét képezi az olyan berendezések lecserélése, amelyek technológiai elavultságuk miatt, vagy mert hasznos élettartalmuk végére értek, túlzottan magas energiafogyasztásúak. Európai szinten az elektromos háztartási berendezések több mint 50 %-a 10 évnél idősebb, és nem tekinthető energiahatékonynak. Az energiahatékonysági irányelvek elfogadásának előfeltételeként vagy alternatívájaként az Európai Bizottságnak – a nemzeti kormányok támogatásával és a fogyasztói és felhasználói szervezetek segítségével – támogatnia kellene olyan kritériumok kidolgozását, amelyek megkönnyítik e berendezések cseréjét.

1.6 Az EGSZB szerint például a digitális földi műsorszórás bevezetése a televíziózás területén a különböző tagállamokban egyúttal kiváló alkalom lenne a vevőkészülékek modernizálására, a régi katódsugárcsöves (CRT) televízió-képernyőket folyadékkristályos (LCD) készülékekre cserélve le. Az EGSZB például az analóg készülékekhez csatlakozó periferikus dekóderek vásárlása helyett az interaktív televíziózásra alkalmas integrált készülékek gyártásának és értékesítésének – a gyártókkal és a fogyasztói szervezetekkel kötött megállapodásokon alapuló – támogatását javasolja. Műszaki tanulmányok kimutatták, hogy a CRT televízió-készülékek háromszor annyi energiát fogyasztanak, mint az LCD készülékek, „készenléti” üzemmódjuk energiafogyasztása pedig akár 60 %-kal magasabb is lehet.

1.7 Az Európai Bizottságnak hasonló megközelítést kell alkalmaznia az egyéb területeken – például a villamosenergia-hálózat (termelés és elosztás), valamint az intelligens épületek és világítás területén is. Ez a villamos energia, illetve az új energiatermelő és -elosztó technológiák elektronikus kereskedelmének fejlesztését, valamint az épületek energiamegtakarítását szolgáló energiagazdálkodási, elszámolási és kijelző rendszereket jelenti; és – a beltéri, kültéri és közúti világítás terén – a környezettel interaktív, a fényszükséglethez igazodó fényforrásokra alapuló új világítástechnikai fejlesztéseket foglal magában.

Köztudott például, hogy a számítógépek gyártása és fejlesztése háromszor annyi energiát emészt fel, mint a hasznos élettartam energiafogyasztása. Az internetes szerverek és keresőeszközök magas energiafogyasztását is figyelembe kell venni, és specifikus megoldásokat kell kifejleszteni e téren, különös tekintettel az internethasználat exponenciális növekedésére, valamint a technológiai konvergenciából adódó megnövekedett energiafogyasztásra. Az is rendkívül fontos, hogy felmérjük az interoperábilis és technológiai szempontból szabványosított berendezések használatából eredő energiamegtakarítást. Ennek révén – a 2005/32/EK irányelv célkitűzéseivel összhangban (2) – csökkenthető a géppark, és a berendezések hatékonyabb használatára nyílik lehetőség.

A fogyasztók jelentősen hozzájárulhatnak az energiamegtakarítási erőfeszítésekhez az új technológiák megfelelő használata révén; a számítógépes programok és technológiák fejlesztése e téren is gyors és kényelmes hozzáférést nyújt a fogyasztóknak a berendezések hatékony használatára, illetve az energiamegtakarítás eredményének mérésére vonatkozó információkhoz. A számítógépek és periferikus eszközök bekapcsolási idejét például szigorúan a használat időtartamára kell korlátozni, kerülve a képernyőkímélő programokat és az alacsony fogyasztású üzemmódban való működtetést, továbbá optimalizálva a nyomtatók használatát stb. Átlagosan számolva a már említett készenléti üzemmódban lévő gépek „fantom energiafogyasztása” a háztartások éves villanyszámlájának 12 %-át teszi ki. Ha mindez nem megfelelő technológiákkal és elavult berendezésekkel párosul, az energiafogyasztás megugrik. Magától értetődik, hogy a berendezések szükségszerű lecserélése komoly költségekkel jár a fogyasztók számára; ezeket bizonyos esetekben szociális támogatásokkal kellene enyhíteni.

1.8 Mindehhez a folyamathoz megfelelő minőségi tanúsítási rendszernek, illetve pontos és közérthető fogyasztói tájékoztatásnak kell járulnia az adott berendezések energiahatékonyságáról, „környezeti lábnyomáról”, illetve „szénlábnyomáról” stb., ami a polgárok tudatosítása mellett befolyásolja a keresletet, és előmozdítja a hatékony és fenntartható energiafelhasználást. Az audiovizuális berendezések, az elektronikus kommunikáció, a villamosenergia-ágazat vagy az intelligens épületek és világítás terén az IKT-kkal kapcsolatban szerezhető tapasztalatok más olyan kulcsfontosságú területeken is tanulságosak lehetnek, amelyeken az Európai Bizottság hasonló programokat indított: például a gépjárművek, a gyártási folyamatok, a közlekedés területén.

Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy – a média különböző formáit és különböző eszközöket felhasználó tudatosságnövelő kampányokra építve – fogadjon el aktív intézkedéseket a fogyasztók, vállalkozások, közigazgatási szervek stb. tájékoztatása érdekében.

1.9 Az Európai Bizottságnak ösztönöznie kellene továbbá az IKT-k használata révén megvalósítható energiamegtakarítás mérésére és értékelésére alkalmas szabványosított és megbízható mutatók kidolgozását. Ez segítene megfékezni az egyre elterjedtebb visszaéléséket és félrevezető gyakorlatokat, amikor az olyan fogalmakat, mint a „zöld”, illetve „tiszta” energia puszta marketingstratégiaként alkalmazzák, valóban igazolható, kimutatható és mérhető energiamegtakarítás vagy kibocsátáscsökkentés nélkül. A hasonló mutatók bevezetése segítene tisztázni, tisztességes-e vagy sem egy-egy üzleti gyakorlat, különös tekintettel a hasonló „ökomarketing” érveket használó üzleti kommunikációra.

Fontos, hogy az energiapiaci privatizáció és liberalizáció kontextusában ösztönözzük a vállalkozásokat az energiamegtakarításba és az energetikai fenntarthatóságba történő beruházásokra úgy, hogy közben segítünk nekik abban, hogy az ilyen jellegű beruházásokat üzleti lehetőségként, illetve a stabil és szakképzett munkaerő megtartásának lehetőségeként fogják fel.

1.10 Az EGSZB szerint fokozott politikai ösztönzést kell adni a javasolt energiamegtakarítási intézkedések megvalósításához szükséges források előteremtéséhez, kötelező érvényű intézkedéseket vezetve be a nemzeti tervezés hiányosságainak pótlására szolgáló eszközök tekintetében. A közösségi fellépés alapja e téren egy olyan irányelv elfogadása lehet, amely többletértéket ad a tagállamok intézkedéseihez anélkül, hogy ezzel csökkenne az az európai bizottsági támogatás, amely magatartási kódexek nemzeti szintű létrehozására és energetikai optimalizációval foglalkozó komparatív tanulmányok elkészítésére irányul. Ez utóbbiak ösztönzőleg hathatnak EU-szerte, és energiamegtakarítással foglalkozó jelentések elkészítésére serkenthetik a vállalatokat.

2. Indokolás

2.1 Háttér

2.1.1 Az európai bizottsági közlemény előzményei a következők:

— az Európai Tanács 2007 tavaszán megrendezett ülésén az állam- és kormányfők által megjelölt prioritások, amelyek jelezték a klímapolitika, az elegendő, biztonságos és versenyképes energia és a XXI. századi fenntartható fejlődési modell alapvető fontosságát. Az említett csúcstalálkozón konszenzus született arról, hogy az éghajlat- és energiapolitika kettősét az EU politikai programjának alapjává kell tenni, pontos és kötelező jogi érvényű célkitűzéseket állapítva meg, jelezve az EU elszántságát e téren. Az Európai Bizottság szerint a jövőben az európai gazdaság – a teljes foglalkoztatottság és a társadalmi beilleszkedés szempontjából létfontosságú – folyamatos növekedését el kell választani az energiafogyasztástól. Az információs és kommunikációs technológiákra (IKT-k) (3) fontos szerep vár a gazdaság energiaintenzitásának csökkentése, illetve energiahatékonyságának növelése tekintetében,

— az Európai Bizottság által 2008. január 23-án elfogadott intézkedéscsomag, melynek célja annak bebizonyítása, hogy a fenti célkitűzések nem csupán technológiailag és gazdaságilag megvalósíthatók, de egyúttal üzleti lehetőségeket is jelentenek az európai vállalkozások ezrei számára,

— az európai stratégiai energiatechnológiai terv és számos egyéb, az Európai Bizottság által különböző területeken meghirdetett intézkedés, melyek célja kivétel nélkül a klímaváltozás által támasztott kihívások kezelése.

2.2 Általános megjegyzések

2.2.1 A fenti kontextusban a vizsgált közlemény nyílt vitát kíván kezdeményezni az érdekelt felek között egy sor kiválasztott területen, például maga az IKT-szektor, a villamosenergia-ágazat, az intelligens épületek és az intelligens világítás területén. Ez egyszerre jelenti egy információgyűjtési és -elemzési, illetve egy konzultációs és partnerségi folyamat elindítását, maximális számú érdekelt, vagyis az európai intézmények (Parlament, Régiók Bizottsága, Európai Gazdasági és Szociális Bizottság), a tagállamok, az ipar, a kutatóintézetek és a fogyasztók részvételével. A folyamat fontos szerepet játszhat az új berendezések és alkatrészek tesztelésében.

Az Európai Bizottságnak népszerűsítenie kell azokat a módokat, amelyek révén a fogyasztók és felhasználók leginkább hozzájárulhatnak az energiamegtakarítási célok IKT-k révén történő megvalósításához. Mindezt úgy, hogy ezek a rendszerek ne csak az energiamegtakarítás, hanem az általános felhasználás szempontjából is intelligensnek minősüljenek. A kutatási, fejlesztési és innovációs folyamatokban való részvétel gyakorlati megvalósulására különféle eljárások léteznek, mint például az európai „élő laboratórium” (living labs) hálózat, ahol a felhasználói vélemények, magatartások és gyakorlatok az IKT-k segítségével történő automatizált megfigyelésen keresztül közvetlenül megismertethetők.

2.2.2 A fenti folyamat során kialakított szinergiákat és megállapított bevált gyakorlatokat a kísérleti projektek megerősítésére lehet felhasználni, bátorítva a kutatást és technológiai fejlesztést (KTF). Ahol az IKT-k különösen érintettek, az energiahatékonyságra vonatkozó kutatásokat nemzeti és regionális programok, az EU versenyképességi és innovációs keretprogramja, illetve a kohéziós politika által finanszírozott operatív programok keretében lehetne megvalósítani. Ez arra ösztönözné a vállalkozásokat, hogy mérjék fel saját „környezeti lábnyomukat”, és ezen elemzésből kiindulva hozzanak a fejlett kommunikációs hálózatok és a megújuló energiák kombinált alkalmazásán alapuló döntéseket az energiamegtakarítás („negawatt” terv) érdekében.

2.2.3 Az EGSZB már több alkalommal kifejtette a véleményét arról, hogy az IKT-k milyen fontos szerepet játszanak a strukturális változások megvalósításában, és milyen jelentős mértékben járulnak hozzá az innovációhoz: nevezetesen a nanotechnológiáról (4), a biotechnológiáról (5), az egészségügyi kutatásról (6), illetve az információs technológiáról kiadott véleményében. A hetedik keretprogram alapvetően horizontális alapon közelíti meg e kérdéseket. Ami a K+F intézkedéseket illeti, gazdasági és környezeti szempontból létfontosságú a legújabb technológiák alkalmazása, valamint további közösségi források biztosítása a kutatás és az innováció számára (7).

2.3 Részletes megjegyzések

Az Európai Bizottság főként a villamosenergia-ágazatot elemzi, amely jelenleg mélyreható átalakulási folyamaton megy keresztül, amelynek a piac liberalizációja, a helyi energiahálózatok megszaporodása, a megújuló energiaforrások integrálása, a kapcsolt hő- és villamosenergia-termelés, illetve a mikro-energiatermelés (mikrohálózatok, virtuális erőművek) terjedése, az energiatermelés és a fogyasztás közötti lánc lerövidülése, a felhasználók közötti energiakompenzációk és az új általános kereslet képezi az alapját.

2.3.1.1 A villamosenergia-hálózat – a termeléstől az elosztásig történő – korszerűsítésének kérdésével (ideértve az energiaveszteség elkerülésére szolgáló nagyobb hálózati hatékonyságot) a nemzeti energiahatékonysági tervek értékelése foglalkozik, amelyről az EGSZB különálló véleményben fejtette ki nézeteit, melyre itt csak utalni kívánunk (8).

2.3.1.2 Az Európai Bizottság megvizsgálja továbbá az intelligens – akár lakó- akár kereskedelmi – épületek nyújtotta energiamegtakarítási lehetőségeket is. Ezzel kapcsolatban elsősorban az energiagazdálkodási, fogyasztásmérési és kijelző rendszereket említi; ezeknek megvan az az előnyük is, hogy növelik a felhasználók tudatosságát a fogyasztás terén. Szem előtt kell tartani azt a tényt, hogy az európai energiafogyasztás több mint 40 %-a az épületekhez kapcsolódik.

2.3.1.3 Az EGSZB úgy véli (9), hogy új kulturális ingereket és ösztönzőket kell találni, egyrészről a magasabb költségek kompenzálására, másrészről az érdeklődés növelésére:

— projektkutatás,

— átdolgozott építési eljárások,

— megfelelőbb anyagok használata az építési folyamat során, illetve

— új strukturális módszerek.

2.3.1.4 A EGSZB ismételten hangsúlyozz (10), hogy a végfelhasználó szempontjából kell végiggondolni azokat a tényezőket, amelyek gátolják az európai épületek energiahatékonyságának ösztönzését és alkalmazását. Ilyenek a technológiai, gazdasági, pénzügyi, jogi, adminisztratív-bürokratikus, intézményi, vezetéssel kapcsolatos és társadalmi-viselkedésbeli korlátok, illetve a megközelítés egységességének hiányából (a fűtés és a légkondicionálás kiegyensúlyozatlansága, a helyi időjárási viszonyok figyelmen kívül hagyása) adódó hátráltató tényezők.

Az intelligens épületek egyszerre járulnak hozzá az ott lakók életminőségéhez, kényelméhez és biztonságához, továbbá a pénz- és energiamegtakarításhoz. Az összekapcsolhatóság hozzáférést kínál a kommunikációs szolgáltatásokhoz (audio- és televíziós műsorjelek vétele, átalakítása és továbbítása földi és műholdas hullámokon, ADSL-en, kábelen vagy elektromos hálózaton keresztül), de egyúttal egyéb, az energiamegtakarítás szempontjából rendkívül hatékony szolgáltatásokhoz is: a gáz- és vízszivárgás, illetve a hibákból adódó rendkívüli villamosenergia-fogyasztás felderítéséhez, a vízfogyasztás és a légkondicionáló rendszer automatikus szabályozásához.

Az otthonok környezeti körülményeinek javítására irányuló aktív és passzív eljárások alkalmazása akár 50 %-kal, míg egyes tanulmányok szerint a tiszta energiák, illetve a mechanikus környezetszabályozó rendszerek együttes bevezetése 70 %-kal is csökkentheti a háztartások energiafogyasztását.

Az intelligens – beltéri, kültéri és közúti – világítás fejlesztései során olyan fényforrásokat használnak, amelyek interakcióba lépnek a környezettel, és elektronikusan igazodnak a világítási szükséglethez. Az olyan technológiák, mint a fénykibocsátó diódák (LED-ek) vagy az újabb szerves fénykibocsátó diódák (OLED-ek) már a piacon vannak, és jelentős energiamegtakarítási lehetőségeket kínálnak. A világítás a világ villamosenergia-fogyasztásának mintegy egyötödéért felelős.

2.3.2.1 Az EGSZB támogatja az intelligensebb, energiahatékony világítási rendszerek bevezetésére vonatkozó önkéntes megállapodások előmozdítását és ösztönzését bármely beltéri, illetve kültéri nyilvános helyre vonatkozóan.

2.3.2.2 A strukturális átalakulás irányításának és tesztelésének egyik módja lehetne a „zöld közbeszerzés” támogatása az IKT-szektorban, kísérleti projektekre vonatkozó önkéntes megállapodások révén, a szénsemleges iparág érdekében.

Az Európai Bizottságnak támogatnia kellene annak biztosítását, hogy – az energiamegtakarításból adódó költségcsökkentés előnyein túlmenően – a fogyasztók is kedvezőbben ítéljék meg azokat a vállalkozásokat, amelyek beruháznak „környezeti lábnyomuk” csökkentésébe. Természetesen a vállalkozásoknak, környezetgazdálkodásuk részeként, az elektronikus alkatrészek, hulladékok és felesleges anyagok megfelelő újrahasznosítására is át kellene állniuk. Az újrahasznosítást bele kell tervezni a berendezések jelenlegi gyártási folyamataiba, hogy az alapanyagok és alkatrészek nagy százaléka újrahasznosítható legyen. Tekintettel a kérdés fontosságára, az EGSZB saját kezdeményezésű véleményt.

2.3.2.3 Az EGSZB már korábban javasolta a környezetvédelmi szempontú közbeszerzés támogatását az alábbi módszerekkel (11): a „környezetbarát” termékek műszaki jellemzőinek a meghatározása, a legjobb környezeti hatásúakkal kezdve; a termék vagy szolgáltatás életciklusra vonatkozó költségeinek feltüntetése az ajánlattételben; online elérhető, idevonatkozó adatbázis készítése; a közösségi közbeszerzési irányelvek frissítése az előírásokra, EMS-rendszerekre, ökocímkékre és környezetbarát tervezésre való hivatkozások beépítésével; végül nemzeti cselekvési tervek közzététele a környezetbarát beszerzés bevezetéséről. A kkv-k támogatásával kapcsolatos európai bizottsági állásponttal összhangban ennek a támogatásnak a termelésben és a foglalkoztatásban betöltött szerepe miatt elsősorban a kkv-szektorra kell helyeznie a hangsúlyt.

Az IKT-k igen hatékonyan közreműködhetnek a klímaváltozás hatásainak csökkentésében (12), mivel az IKT termékek és szolgáltatások hozzájárulhatnak a termékek lecseréléséhez és az utazás csökkentéséhez (pl. a videokonferencia rendszerek használatának terjesztése révén). Az elsődleges energiafogyasztás – és így a CO2-kibocsátás – szintén jelentősen csökkenthető új munkavégzési formák (pl. távmunka), elektronikus számlázási rendszerek, távleolvasás, illetve online formanyomtatványok használatának bevezetése révén.

2.3.3.1 A vállalkozások új bevételi forrásokat találhatnak IKT-megoldásokat kínálva olyan szolgáltatásokhoz, amelyek elősegíthetik más ágazatok hatékonyságának növelését. Ilyenek lehetnek például:

— az üvegházhatású gázok csökkentésére szolgáló alkalmak meghatározásának és megragadásának ösztönzése,

— az üvegházhatású gázok csökkentésére szolgáló alkalmak felsorolása a vállalatok vagy ágazatok számára,

— energiahatékonysági projektek fejlesztésének erősítése a vállalatokon belül,

— a kibocsátás csökkentésére szolgáló alkalmak meghatározása a szolgáltatások esetében,

— az üvegházhatásúgáz-kibocsátás költség-haszon vonzatának mutatóként való tekintetbe vétele az új projektek értékelésekor.

2.3.3.2 Az IKT-szektorban működő vállalkozások számára hasznos lehet ún. „klímaváltozási irodák” felállítása. Ezek az irodák a következő célokat szolgálhatják:

— a megújuló, illetve többletenergiák felhasználásának növelését,

— annak biztosítását, hogy a munkafolyamatok következetesek legyenek a vállalkozás energiapolitikájával, javítva a kérdéses munkafolyamatok energiahatékonyságát,

— a legjobb – már végrehajtott – intézkedések azonosítását a különböző megvalósult projektekben, és ezek előmozdítását a jövőben,

— a CO2-kibocsátás csökkentésére vonatkozó célok megjelölését,

— a vállalkozás energiagazdálkodási rendszerének külső szervezetek általi akkreditációjára való törekvést,

— energiaértékelés végzését, a legmagasabb fogyasztású területek azonosításával.

Kelt Brüsszelben, 2008. december 4-én. az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Mario SEPI az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság főtitkára Martin WESTLAKE

(1) Az ilyen információgyűjtési és -elemzési előkészítő munkára kiváló példa az Európai Bizottság friss tanulmánya: „The implications of ICT for Energy Consumption” (e-Business Watch, Study report no 09/2008, http://www.ebusiness-watch.org/studies/special_topics/2007/documents/Study_09–2008_Energy.pdf).

(2) Az Európai Parlament és a Tanács 2005/32/EK irányelve (2005. július 6.) az energiafelhasználó termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapításának kereteiről, valamint a 92/42/EGK tanácsi, illetve a 96/57/EK és a 2000/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról (HL L 191., 2005.7.22., 29. o.).

(3) Az IKT itt a mikro- és nanoelektronikai alkatrészeket és rendszereket jelenti, valamint azokat a jövőbeli technológiákat is, amelyek, mint például a fotontechnológia, a mai energiamennyiség töredékének felhasználása mellett nemcsak a messze nagyobb számítógépes teljesítmény, de a nagyobb fényerő, a könnyű szabályozhatóság és az energiahatékony világítás ígéretét is hordozzák.

(4) HL C 157., 2005.6.28., 22. o.

(5) HL C 234., 2003.9.30., 13. o., HL C 61., 2003.3.14., 22. o., illetve HL C 94., 2002.4.18., 23. o.

(6) HL C 74., 2005.3.23., 44. o.

(7) HL C 65., 2006.3.17., 9. o., előadó: Gerd WOLF, társelőadó: Antonello PEZZINI: Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013).

(8) Lásd a CESE 1513/2008. sz. véleményt a következő tárgyban: Energiahatékonyság – a nemzeti cselekvési tervek értékelése, előadó: Edgardo MARIA IOZIA.

(9) Lásd a 2008. február 14-én elfogadott CESE sz. véleményt a következő tárgyban: Az épületek energiahatékonysága – a végfelhasználók hozzájárulása (feltáró vélemény), előadó: Antonello PEZZINI.

(10) HL C 162., 2008.6.25., 62. o., 1.11. pont.

(11) HL C 224., 2008.8.30., 1. o., Környezetbarát termelés. Előadó: Anna Maria DARMANIN.

(12) A Nemzetközi Távközlési Egyesülettől (ITU) kapott tájékoztatás szerint a szektor a kapcsolódó szektorokban több mint 48,4 millió tonnával járulhat hozzá a CO2-kibocsátás csökkentéséhez, a távközlési technológiákon alapuló megfelelő megoldások bevezetése esetén (egészségügy, városi mobilitás, közigazgatás stb.).