HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 44/178

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a digitális hozadék társadalmi haszonná és gazdasági növekedéssé való átalakításáról

(COM(2009) 586 végleges)

2011/C 44/33

Előadó: Anna Maria DARMANIN

2009. október 28-án az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 262. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A digitális hozadék társadalmi haszonná és gazdasági növekedéssé való átalakítása

COM(2009) 586 végleges.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció 2010. június 1-jén elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. július 14–15-én tartott, 464. plenáris ülésén (a 2010. július 15-i ülésnapon) 141 szavazattal 1 ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1. Következtetések és ajánlások

1.1 Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság A digitális hozadék társadalmi haszonná és gazdasági növekedéssé való átalakítása című közleményét. Ez nagyon fontos lépést jelent az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” egyik célkitűzésének megvalósítása felé, melynek révén a digitális hozadék az európai digitális menetrend szerves részévé válik.

1.2 Az EGSZB támogatja az Európai Bizottságot abban, hogy a tagállamokkal betartassa a rádiófrekvenciás spektrum felszabadításának 2012-es határidejét. Az EGSZB megérti, hogy néhány országnak nehézségei lehetnek, és így realisztikus indokai, amiért nem képes e határidő betartására. A határidő be nem tartása mögött azonban megfelelő indokoknak kell állniuk, és a teljesítésre 2012 januárját követően a lehető leghamarabb sor kell, hogy kerüljön.

1.3 Az EGSZB elismeri, hogy a digitális hozadéknak, amely egy nagyon korlátozott erőforráson – a rádióspektrumon – alapul, jelentős gazdasági és társadalmi előnyei lehetnek Európa számára, amelyek tovább bővítik az egységes európai piacot, emellett erősítik a gazdasági, társadalmi és területi kohéziót, és ezáltal biztosítják az EU-n belül fontosnak tartott szociális célok némelyikének elérését, viszont ehhez megfelelő meghatározásra és az alkalmazás garantálására van szükség.

1.4 Az EGSZB is úgy véli, hogy ez a projekt – a digitális menetrend vezérprojektje – egyben hatékony eszköz az EU nyújtotta előnyök bemutatására. Egy olyan időszakban, amikor az EU-val szembeni szkepticizmus egyre erősebb, és amikor az emberek nem értik meg igazán az egyesített Európában rejlő lehetőségeket, ez egyértelmű és megfogható pozitívum lehet mind az egyének, mind a vállalkozások számára. A projekt ezenkívül magasabb fokú fogyasztóvédelmet tesz lehetővé, és a folyamat elvileg nem járhat a végfelhasználók számára felesleges költségekkel.

1.5 Az EGSZB arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy indítson el egy olyan integrált kommunikációs stratégiát, amely bemutatná az analógról digitálisra váltás indokait és a váltásból származó előnyöket.

2. Bevezetés – Háttér

2.1 Az analóg földfelszíni televíziózásról a digitálisra való átállás Európában igen értékes rádiófrekvenciákat fog felszabadítani, mivel a digitális műsorszórás nagyobb hatásfokú. Ebben a „digitális hozadékban” sok lehetőség rejlik a szolgáltatások körének bővítésére.

2.2 Ez vissza nem térő lehetőség arra, hogy Európa eleget tegyen a növekvő rádióspektrum-igénynek, és különösen arra, hogy a vidéki térségeket ellássa vezeték nélküli szélessávú szolgáltatásokkal, ezáltal áthidalva a digitális szakadékot, valamint serkentse az új, vezeték nélküli szolgáltatások elterjedését. Ezáltal jelentősen hozzájárulhat a versenyképesség és a gazdasági növekedés célkitűzésének megvalósításához és az európai polgárok egyes társadalmi, kulturális és gazdasági igényeinek kielégítéséhez.

2.3 A digitális hozadék rádióspektruma viszonylag rövid időn belül elérhető lesz egész Európában, mivel minden tagállamnak legkésőbb 2012-re teljesen le kell állítania az analóg televízióadások sugárzását.

2.4 Az Európai Bizottság felismerte a nagy sebességű szélessávú infrastruktúra fontosságát számos olyan fejlesztés szempontjából, amely elengedhetetlen a tudásintenzív, alacsony szén-dioxid-kibocsátású digitális gazdaságra való áttéréshez. A Tanács által jóváhagyott európai gazdaságélénkítési terv máris célul tűzte ki, hogy 2010 és 2013 között 100 %-os szélessávú lefedettséget kell elérni.

2.5 Mindez új innovációs lehetőségeket is kínál. Az innováció legkézenfekvőbben a műsorszórásban nyilvánulhat meg, mivel a digitális hozadék jelentős mennyiségű spektrumot kínál a műsorszolgáltatóknak szolgáltatásaik fejlesztéséhez. A lehetőségek a szolgáltatásorientált ágazatokban is bőségesek lesznek, így jelentős társadalmi előnyök fognak mutatkozni az egészségügyben, az e-tanulásban, az e-kormányzatban, az e-hozzáférhetőségben és azokon a területeken, ahol a kis- és középvállalkozásoknak előnyére válik a gazdasághoz való könnyebb hozzáférés.

3. Gazdasági és társadalmi előnyök a digitális hozadék keretében

3.1 A potenciális gazdasági hatás az új szolgáltatások iránti jövőbeli igény tényleges szintjétől függ majd, amit ebben a stádiumban nehéz számszerűsíteni, de egy nemrég készült európai bizottsági tanulmány a digitális hozadék teljes rádióspektrumának uniós koordinációjából (ha sikerül még 2015 előtt megvalósítani) származó potenciális előnyöket 20 és 50 milliárd euró közötti összegre becsüli (15 éves időszakra számítva) ahhoz képest, mintha az uniós országok külön-külön lépnének. Ez a becslés figyelembe veszi a lehetséges új alkalmazásokat, például a fejlett földfelszíni műsorszórást, illetve a vezeték nélküli szélessávú szolgáltatásokat.

3.2 Az EU-n belüli harmonizált feltételek előnyösek lesznek a technológiai ipar számára, hiszen a használt berendezések többsége szabványosított és racionalizált lesz. Emellett az ágazaton belüli innovációs lehetőség is jelentősen megnő, és célirányosabban alakul. Ez különösen hasznos az iparág számára, különösen azoknak a szereplőknek, akik nagy összegeket fektettek be innovációba.

3.3 A spektrum felszabadításából eredő fő társadalmi hatás az lesz, hogy mindenki számára nagyobb mértékben biztosított lesz a szélessávú hozzáférés. A vidéki területeken néha még ma is sincs megfelelő internet-hozzáférés. A digitális hozadék révén az internet mindenki számára hozzáférhetővé válhat, és az internetes szolgáltatások szélesebb körben elterjednek, ezzel is tovább szilárdítva a belső piacot. Mivel a legtöbb vidéki területen is hozzáférhető lesz a szélessávú internet, az EGSZB úgy látja, hogy a vállalatok kevésbé kényszerülnek majd arra, hogy városi övezetbe települjenek, ennek köszönhetően megszűnik a ma még kommunikációs és logisztikai okokból javarészt városi területekre összpontosuló ipar helyhez kötöttsége. Ennek folyományaként több munkahely keletkezhet a vidéki területeken. Az effajta delokalizáció környezetvédelmi hatása is jelentős, mivel a városi területek túlnépesedése nem kedvez a fenntartható gyakorlatok kialakulásának. Az EGSZB azonban továbbra is fenntartja azt a már különböző véleményekben hangoztatott álláspontját, hogy minden polgár számára elérhető, egyetemes szélessávú szolgáltatásra van szükség, és gondoskodni kell arról is, hogy ehhez a fogyatékkal élők is akadálytalanul hozzáférhessenek.

3.4 A vevők választási lehetőségei kibővülnek, mivel több televíziós csatorna közül lehet majd választani, a prémiumminőségű szolgáltatásokkal együtt, ugyanakkor kevesebb spektrumot használva fel. Emellett az a lehetőség, hogy mobil multimédiás eszközökön keresztül nézzünk televíziós tartalmakat, új dimenziót ad majd a tévé elérhetőségének. A digitális hozadék ezenkívül nem elhanyagolható mértékben javulást hoz majd a felhasználók életminőségében. Az EGSZB rámutat, hogy a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az analóg műsorszórás leállítása során a fogyasztók továbbra is megfelelő védelemben részesüljenek, és ne terheljék őket szükségtelen költségek.

3.5 A digitális hozadék további előnye az, hogy kimutatja a közös szabvány alapján dolgozó országokból álló egységes Unió lehetőségeit és pozitívumait. Egy olyan időszakban, amikor az EU-szkepticizmus egyre nő, a digitális hozadék egy olyan újabb, megfogható előny, amelynek az egész EU hasznát látná.

4. Megfontolandó tényezők

4.1 Az analóg televízióadások sugárzásának leállítása, majd a digitális adások elindítása kétségkívül a spektrum jobb kihasználását hozza majd magával, ugyanis a digitális televízió esetében minden (8 MHz sávszélességű) rádiófrekvenciás (RF) csatornán átlagosan öt vagy hat televíziós programot lehet sugározni. Ez azt jelenti, hogy a digitális televíziózásra való teljes átállás után a televíziós műsorsugárzási célokra használt rádióspektrum valószínűleg a korábban szükséges spektrum ötödére vagy hatodára fog csökkenni. Azokban az országokban, ahol egyfrekvenciás hálózatok (SFN-ek) működnek, a különböző televíziós hálózatok optimális elrendezését követően a spektrumnyereség akár a tízszeres mértéket is elérheti.

4.2 Nem kétséges, hogy a felszabadított spektrum értékes erőforrás, különösen azokban az országokban, ahol a kábeltévé alig van elterjedve, és így a rádiófrekvenciás spektrum valóban korlátozott erőforrást jelent. Ezt az újonnan rendelkezésre álló spektrumot optimálisan fel lehet használni a vezeték nélküli szélessávú szolgáltatásokhoz, amelyek különösen értékesek az olyan vidéki területek számára, ahol a nagy sebességű internetes szolgáltatások hiánya egyértelműen hozzájárul a gazdasági pangáshoz és a társadalmi kirekesztéshez. Az EGSZB úgy gondolja, hogy az ilyen szolgáltatások a gazdasági, társadalmi és területi kohézió elmélyítését szolgálják ezeken a területeken.

4.3 Az analógról a digitális adásra való áttérés értelmét korábban talán nem fejtették ki világosan. A nagyközönségnek az lehet a benyomása, hogy ez az átállás tisztán a televíziós csatornák működtetőinek kereskedelmi nyereségét szolgálja, hiszen a háztartásokban használt berendezések cseréje költséggel járhat. Fontos ezért, hogy megfelelő kommunikációs stratégiát készítsenek elő és valósítsanak meg, hogy kiderüljön az átállás valódi oka.

4.4 Fontos, hogy valamennyi tagállam közös sávon osztozzon, hogy így az EU egészében az Unió összes polgára számára elérhető univerzális szolgáltatást lehessen nyújtani. Az optimális választás a 800 MHz-es sáv, ami a 790–862 MHz-es UHF-részsávban van.

4.5 A CEPT (Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezlete) a felelős a 800 MHz-es sáv harmonizációjára vonatkozó műszaki specifikációk kidolgozásáért, szoros együttműködésben a különböző nemzeti szabályozó hatóságokkal, amelyek jól ismerik a spektrummal kapcsolatban országukban felmerült aktuális kérdéseket.

4.6 A 800 MHz-es sáv vezeték nélküli szélessávú kommunikáció számára történő megnyitásához lényeges, hogy a tagállamok egy meghatározott időpontig elvégezzék az ASO eljárást (az analóg műsorszórás leállítását). Úgy néz ki, hogy a jelenlegi határidőt – 2012. január 1-jét– nem fogja minden tagállam betartani, alapvető azonban, hogy ahol nem hajtották végre időben a leállítást, ott 2012 folyamán viszonylag rövid időn belül erre sort kerítsenek.

4.7 Kritikus pénzügyi helyzete miatt sok televízióscsatorna-üzemeltető, amely jelenleg arra kényszerül, hogy – azokban a tagállamokban, amelyek végrehajtják az ASO-t – digitális televíziós adóállomásokra álljon át, nem képes olyan (jellemzően az EU-ban gyártott) berendezést vásárolni, amely valóban jól működik. Ilyen nehéz körülmények között arra kényszerülnek, hogy olcsóbb, s ugyanakkor gyengébb teljesítményű és kevésbé megbízható, jellemzően a Távol-Keleten gyártott műsorszóró berendezést szerezzenek be. Így ez a berendezés már két vagy három év múlva üzemképtelenné válhat, arra kényszerítve a műsorszolgáltatókat, hogy újabb (remélhetőleg megbízhatóbb és jobb teljesítményű) műsorszóró berendezést vásároljanak.

4.8 A jelenlegi gazdasági forgatókönyv alapján a televíziós csatornák működtetőinek – különösen a kicsiknek – gondot jelenthet, hogy hogyan finanszírozzák berendezéseiknek a digitális átállás miatt szükséges cseréjét. Az EGSZB ezért úgy véli, hogy valamilyen fajta előfinanszírozási struktúrákat kellene bevezetni, amelyek segítséget nyújtanának az ilyen kkv-knak az új technológiákra való átállás során. A segítséget nem feltétlenül ösztöndíj formájában kellene nyújtani: a beruházások előtt rendelkezésre álló források elérhetőségéhez is kapcsolódhat, amelyeket ésszerű időn belül kellene visszafizetni, akárcsak a kölcsönök esetében. Ezenkívül garanciamegoldásokat is kínálni kellene az ezen a területen tevékeny kkv-k megsegítésére.

4.9 A végeredmény esetleg alacsony televíziós szolgáltatásminőség lehet a végfelhasználók és gazdasági veszteség a műsorszolgáltatók számára, amely utóbbiak – átmeneti pénzügyi nehézségeik miatt – két alkalommal kényszerülnek befektetésre. Az ASO eljárásra hagyott hosszabb idő, illetve a műsorszolgáltatóknak nyújtott pénzügyi segítség révén elkerülhetők lennének ezek a problémák, és lehetővé válna egy harmonizált hálózat megvalósítása valamennyi tagállamban.

4.10 A tagállamoknak ajánlják majd a 790–862 MHz-es részsáv felszabadítását a digitális hozadék számára, de nem lesznek kötelezve erre. Ha egy adott ország spektrumhelyzete olyan, hogy nem lehet valamennyi televíziós műsorszórási szolgáltatást az UHF spektrum fennmaradó részébe helyezni, akkor a kérdéses országnak lehetővé kell tenni, hogy televíziós műsorszórási szolgáltatásait a 800 MHz-es sávban hagyja. Az országok azt is választhatják, hogy kompromisszumos megoldásként lehetővé teszik a televíziós műsorszórás és a vezeték nélküli szélessávú szolgáltatások párhuzamos működtetését.

4.11 Mivel hosszú távon valószínűleg valamennyi tagállam a 800 MHz-es sávot fogja használni a vezeték nélküli szélessávú szolgáltatásokhoz, fontos megfelelő műszaki specifikációkat kidolgozni a káros „határproblémák” elkerülésére, amelyek a vezeték nélküli cellás hálózatoknál használt alacsony teljesítményszintek miatt egyértelműen károsak lennének a vezeték nélküli szélessávú szolgáltatásokra.

4.12 Ugyanez a probléma merül fel ott is, ahol Unión kívüli országok az Unióval határosak. Ezekben az országokban a 800 MHz-es sávban működő nagy teljesítményű műsorszóró szolgáltatások minden valószínűség szerint zavarják majd a szomszédos uniós országokban bevezetett vezeték nélküli szélessávú szolgáltatásokat. Ha interferenciaprobléma merül fel egy szomszédos, nem uniós országgal, akkor az egyedüli megoldás az, hogy megállapodást kell kidolgozni az adott országgal az uniós határ mentén fekvő televíziós adóik frekvenciafelosztásáról, de lehet, hogy ez nem lesz könnyű dolog.

4.13 A digitális hozadék érdekében az optimális célkitűzés a 800 MHz-es sávot bevezető uniós tagállamok számára az, hogy megtalálják a megfelelő egyensúlyt a spektrumnak a távközlési szolgáltatók, illetve a műsorszórási szolgáltatók általi használatából eredő gazdasági és társadalmi haszon között – előbbiek az újonnan rendelkezésre álló sávszélességből profitálnak majd, utóbbiak pedig a rendelkezésre álló sávszélesség jobb kihasználásából és a további, jelentősen értéknövelt szolgáltatásokból, például az interaktív e-egészségügyi, e-tanulási, e-kormányzati, e-hozzáférhetőségi stb. szolgáltatásokból.

4.14 A tagállamoknak dolgozniuk kell a közüzemi szolgáltatások digitális televíziós hálózaton át történő megvalósításán, ugyanakkor lehetőséget kell biztosítaniuk a könnyen hozzáférhető szolgáltatásokra a digitális hozadék sávja révén létrehozott új, széles sávú mobilszolgáltatások keretében. Ha ezt megteszik, politikáik semleges módon fognak működni, garantálva mind a műsorszórók, mind a távközlési szolgáltatók gazdasági érdekeit.

4.15 Az új digitális hozadék megvalósításának igen érdekes aspektusa az, hogy a televíziós szolgáltatások a mobiltelefon-hálózatok új generációi (3G és újabb) révén egyre inkább rendelkezésre állnak. Ez azt jelenti, hogy a mobilszolgáltatók bizonyos módon ugyanazokat a szolgáltatásokat nyújtanák, mint amelyeket jellemzően a hagyományos televíziós műsorszolgáltatók kínálnak, s így új versenyhelyzet alakulna ki. Tanácsos azonban elkerülni a műsorszolgáltatók és a távközlési szolgáltatók által közösen kezelt hibrid hálózatok létrehozását. Így a kétfajta vállalkozás teljesen független maradhat, és meggátolhatók a fogyasztók számára esetleg nem kedvező üzleti modellek.

4.16 A televíziós műsorszolgáltatók által új digitális programjaik keretében kínálható interaktív alkalmazásokat bármely szabvány alapján ki lehet fejleszteni az interaktív televíziós szolgáltatásokhoz. Tanácsos azonban olyan technológiákat alkalmazni, mint az MHP szabvány (Multimedia Home Platform, egy nyílt köztesszoftver-rendszerre vonatkozó, az interaktív digitális televíziózás DVB projektjéhez kidolgozott szabvány) alkalmazása, mivel ez európai technológia, továbbá teljesen nyílt rendszerű. Nem igényel tehát jogdíjfizetést, és gazdasági előnyöket kínál a működtetők és mindenekelőtt a végfelhasználók számára. Más technológiák is rendelkezésre állnak, de ajánlatos nyílt szabványt választani – bármelyik legyen is az –, hogy ez az új technológia hozzáférhető legyen a végfelhasználók számára.

4.17 Az ASO EU-ban történő elérésének hatékonyabb módja a tagállamok közötti összehangolt együttműködés a folyamatos tapasztalatcsere érdekében, különösen a digitális televíziós hálózatok tervezése és az optimális spektrumhatékonyság területén. Úgy gondoljuk, hogy a nemzeti közszolgálati műsorszolgáltatóknak alapvető szerepet kell játszaniuk ebben az EU-n belüli tapasztalatcserében. „Közszolgálati” státuszuk azt jelenti, hogy közszolgáltatást kell nyújtaniuk. A nemzeti közszolgálati televízióüzemeltetőknek ezért késznek kell lenniük arra, hogy tanácsadóik szolgáltatásokat nyújtsanak más (uniós és nem uniós) országok köztévé-működtetőinek. E megközelítés jellemző előnye a digitális televíziós hálózataik kialakítása terén általában még korábbi stádiumban lévő új tagállamok televízióüzemeltetőinek gyors és hatékony képzése lenne.

4.18 A 800 MHz-es sáv új vezeték nélküli szélessávú szolgáltatások számára történő megnyitásának folyamatát illetően figyelembe veendő egyik tényező az, hogy azoknak a televíziós műsorszolgáltatóknak, amelyek jelenleg a VHF-sávon sugároznak, (egy később meghatározandó időpontban) esetleg át kell állniuk az UHF-sávra abban az esetben, ha a megfelelő VHF-csatornákat a digitális audiosugárzásra (DAB) fogják használni. A digitális rádiózásra való átállás önmagában nem fog hozzájárulni a digitális hozadékhoz, mivel még nem világos, hogy a hagyományos analóg rádiós műsorsugárzást megszüntetik-e. De még ha meg is szüntetik, a felszabadított sávrész akkor is túl kicsi ahhoz, hogy jelentősen hozzájáruljon a digitális hozadékhoz. Az új DAB-szolgáltatások viszont mindenképp ugyanazt a VHF-sávot fogják használni, amelyet jelenleg a televízióüzemeltetők, úgyhogy ez szintén hozzájárul majd a spektrum zsúfoltságához az UHF-csatorna 21–60-as csatornájában.

4.19 Azt is meg kell jegyezni, hogy a 800 MHz-es sáv új szolgáltatások számára történő megnyitása során azoknak a televíziós műsorszolgáltatóknak, amelyek jelenleg a 61–69-es csatornákat használják (a 800 MHz-es sávban), át kell állniuk az UHF-sáv egy másik csatornájára, miközben azok a műsorszolgáltatók, akik jelenleg a 21–60-as csatornákat használják, nem lesznek kötelesek semmilyen változtatásra. Ez időbe és pénzbe kerülő, nyilvánvaló hátrány a 800 MHz-es sávot használó műsorszolgáltatók számára, akiknek ráadásul a csatornaváltás alatt ki kell kapcsolniuk adójukat, és így átmenetileg reklámokat sem tudnak sugározni. A méltányosság alapelve így azt követelné, hogy ezek a hátrányos helyzetbe kerülő műsorszolgáltatók a Szerződésnek az állami támogatásokról szóló rendelkezéseivel összhangban pénzügyi segítséget kapjanak.

4.20 Az optimális spektrumhatékonyság elérése érdekében nagyon ajánlatos, hogy a bevezetett új technológiák (például az MPEG-4 kódolás és a DVB-T2) tegyék lehetővé a televíziós programok szűkebb sávba történő átvitelét [sugárzását]. Ugyanakkor nem szabad, hogy ezeknek az új technológiáknak a bevezetése nagy hatást gyakoroljon a végfelhasználók költségeire, különben az új szolgáltatások egyetemes hozzáférhetősége súlyos csorbát szenved.

4.21 Egy másik hasznos technológia a spektrum mint (szűkös) erőforrás optimális kihasználására az egyfrekvenciás hálózatok (SFN-ek) megvalósítása. Ezt a technológiát alkalmazva egy egyfrekvenciás csatorna használatával regionális hálózat hozható létre, míg normál többfrekvenciás hálózatok esetén legalább három vagy négy frekvenciára van szükség egy közepes méretű televíziós hálózathoz. Egyetlen frekvencia használatához a hálózat valamennyi adójának egy közös időbeli viszonyítási pont alapján szinkronizáltnak kell lennie. A jelenleg alkalmazott egyetlen módszer a globális helymeghatározó rendszer (GPS), amely egy teljes egészében az Egyesült Államok által kezelt katonai alkalmazás. Ez azt jelenti, hogy valamennyi SFN digitális televíziós hálózat száz százalékban függ ettől a rendszertől, amelyet az Egyesült Államok hatóságai bármikor megváltoztathatnak vagy kikapcsolhatnak, hatalmas problémát okozva vele ezeknek a televízióüzemeltetőknek.

4.22 A GPS azonban nem az egyetlen rendszer, amely hálózatszinkronizálást tesz lehetővé. Más lehetséges alternatív rendszerek is lehetnének a közös szinkronizáció forrásai. Az EU dolgozhatna a GALILEO projekt gyors befejezésén, amely a GPS európai alternatívájává válhatna, és lehetővé tenné, hogy az uniós tagállamok teljes mértékben függetlenné váljanak egy egyesült államokbeli katonai rendszertől.

4.23 A digitális hozadék sávjának optimális kihasználását segítő javasolt rendszerek egyike abban áll, hogy szabad rádiófrekvenciás sávok (akár meglévő televíziós műsorszolgáltatók közötti) automatikus keresésére képes, „intelligens” vezeték nélküli szélessávú berendezést alkalmaznak, és a normál működés során folyamatos frekvenciakövetéssel dinamikus módon felhasználják a rendelkezésre álló sávokat. Ezek a rendszerek (ún. „kognitív rádióberendezések”) egyértelműen tökéletes műszaki megoldást jelentének a digitális hozadék maximalizálására, az azonban a kockázat, hogy a felhasználó számára jelentkező végső költségek olyan szintre emelkednének, ami meggátolná a digitális hozadék általános hozzáférhetőségét.

4.24 A 800 MHz-es sáv vezeték nélküli szélessávú szolgáltatások számára történő teljes megnyitása érdekében a sport- és egyéb szórakoztató rendezvényeknél használt valamennyi alacsony energiájú átviteli rendszert (a „vezeték nélküli mikrofont” használó rendszereket) a digitális hozadék új szolgáltatásait érő zavaró interferenciák elkerülése végett át kellene állítani más, ezen a sávon kívüli frekvenciákra. Ezek a rendszerek jellemzően két aktív adó lefedettségi területe közötti kihasználatlan spektrumban működnek másodlagos jelleggel. Az ilyen rendszerek egy része professzionális felhasználásra szolgál (pl. az olimpiák alatt vagy koncertek során alkalmazott rendszerek), és az UHF-spektrum jogszerűen engedélyezett részeit veszik igénybe. Sok más rendszer pedig általános engedély hatálya alatt működik, így nincs szükség hozzájuk egyedi használati engedélyre. E szolgáltatások gondos szabályozását tehát összehangoltan, uniós szinten kell megtervezni annak elkerülése érdekében, hogy a digitális hozadék sávját hátrányosan befolyásolják a spektrumban működő, az analóg tévéadások sikeres megszüntetése után is fennmaradt zavaró tényezők.

4.25 Egy másik, nagyon kényes kezelendő helyzet a katonai UHF-szolgáltatások jelenléte néhány tagállamban és/vagy néhány szomszédos, nem uniós államban. Ezek a szolgáltatások egy másik interferenciaforrást jelentenek majd a digitális hozadék új kommunikációs szolgáltatásai szempontjából. Óvatos tárgyalásokat kellene folytatni a megfelelő országok katonai szerveivel annak érdekében, hogy ezeket a szolgáltatásaikat a rádiófrekvenciás spektrum egy más részére helyezzék át.