Az esemény lehetőséget adott a stratégiai kérdésekkel kapcsolatos eszmecserére, a Bizottság szabványosítási kezdeményezéseivel kapcsolatos visszajelzésre, illetve a jövőbeli szakpolitikai prioritások és megoldások nyílt megvitatására az európai szabványosítási rendszer megerősítése érdekében. A megbeszélés számos témát érintett, többek között a szabványosítási rendszer általános működését, az irányítási folyamattal kapcsolatos kérdéseket és az uniós szabványosítási prioritások irányát, s mindezt szélesebb nemzetközi összefüggésben is. A megbeszélés különösen fontos szempontként kiemelte az európai oktatási rendszer hozzájárulását az új technológiák támogatásához és a szakértők új generációjának létrejöttéhez. Az együttműködésen alapuló tervezés és az érdekelt felek bevonásának modelljeként dicsérendő példaként kiemelte továbbá az IKT-szabványosítással foglalkozó, több érdekelt felet tömörítő platform elnevezésű szakértői csoportot és az IKT-szabványosítás gördülőtervét.

A szabványosítás pozitív hatásának maximalizálása szempontjából az a legfontosabb, hogy szinergiák jöjjenek létre az európai szabványosítási rendszerben, figyelembe véve a szabványosítás nemzetközi dimenzióját is. A szinergiáknak magukban kell foglalniuk a kis- és középvállalkozásokat és az induló innovatív vállalkozásokat, megerősítve ezáltal az innovációt és technológiát a belső piacon.

2.Az európai szabványosítás stratégiai prioritásai az uniós jogszabályok és szakpolitikák támogatása érdekében

2.1.A digitális egységes piaci stratégiát támogató fellépés

Az IKT-szabványok és műszaki előírások elérhetősége – különösen a termékek, szolgáltatások és készülékek közötti interoperabilitás érdekében – alapvető szerepet játszik a digitális egységes piac valamennyi lehetséges előnyének biztosításában. A Bizottság az európai és nemzetközi szabványügyi szervekkel, egyéb fórumokkal és konzorciumokkal, valamint az ipari és társadalmi érdekelt felekkel együttműködésben az „IKT-szabványosítási prioritások a digitális egységes piac érdekében” című közleményben meghatározott valamennyi kiemelt területen előrehaladást ért el, ahogy az „Az uniós szabványosítási politika végrehajtásáról és az európai szabványok uniós szakpolitikákhoz való hozzájárulásáról” című közleményben szerepel.

A digitalizáció mozgatórugója egyrészt az, hogy az egyes ágazatoknak javítaniuk kell a teljesítményüket, másrészt az ügyfeleik és beszállítóik elvárásai is idetartoznak. Ezért fontos nemcsak a szolgáltatókat, hanem a kedvezményezetteket is bevonni az IKT-szabványok kidolgozásába, beleértve a társadalom olyan veszélyeztetett és kisebbségi csoportjait, mint például a fogyatékossággal élő személyek. A szabványosítással kapcsolatos kérdésekkel uniós szinten is foglalkozni kell a vonatkozó jogszabályok, például az uniós adatvédelmi szabályok megfelelő figyelembevétele érdekében.

Az IKT-szabványosítás évente frissített, a Bizottság által kiadott gördülőterve körvonalakban ismerteti az uniós szakpolitikákat támogató szabványosítási igényeket. Az IKT-szabványosítás 2018. évi gördülőterve négy tematikus területen (kulcsfontosságú szereplők, társadalmi kihívások, az egységes piac innovációja és a fenntartható növekedés) 170 intézkedést azonosít.

A digitális egységes piacra vonatkozó stratégia három pillérjének egyike a digitális hálózatok és szolgáltatások fellendülését elősegítő feltételek megteremtése. A szabványosítás 2019-ben támogatni fogja ezt azzal, hogy a dolgok internetére, a nagy adathalmazokra, a blokkláncra, az együttműködésen alapuló intelligens közlekedési rendszerekre és a független hajtórendszerekre, az elektronikus egészségügyre, az intelligens városokra, az elérhetőségre, az e-kormányzatra és a mesterséges intelligenciára összpontosít. Az 5G hálózatokra vonatkozó cselekvési tervnek megfelelően a 2019 végéig megvalósuló, az 5G spektrumot érintő harmonizáció és az 5G technológiához kapcsolódóan világszerte elfogadott szabványok elérhetősége elő fogja mozdítani az 5G hálózatokba és alkalmazásokba való beruházásokat.

A kiberbiztonsági követelményeknek párhuzamos védelmet kell biztosítaniuk a szoftver- és hardverellenőrzési folyamatokat, rendszereket és berendezéseket érő kibertámadások ellen. A Bizottság az uniós kiberbiztonsági jogszabályra vonatkozó 2017. évi rendeletjavaslatában javasolta a termékekre és szolgáltatásokra vonatkozó uniós IKT-biztonsági tanúsítási keretrendszer létrehozását. A tanúsítási rendszerek szabványokat és műszaki előírásokat fognak használni a meghatározott kiberbiztonsági követelményeknek való megfelelés értékelése és tanúsítása érdekében.

A blokklánc-technológia támogatja az adatok biztonságos és ellenőrizhető tárolását, és csökkenti a tranzakciós költségeket, biztosítva ezáltal a gazdasági tranzakciók magas szintű online nyomonkövethetőségét és biztonságát. Mivel a rendszer állami és magánhálózatokból áll, a blokklánc-technológia különböző konfigurációi közötti interoperabilitás érdekében szabványosításra van szükség. 2018. február 1-jén a Bizottság elindította az Uniós Blokklánc Megfigyelőközpontot és Fórumot, amelynek a blokklánccal kapcsolatos szakpolitikával és keretfeltételekkel foglalkozó munkacsoportja többek között foglalkozik a technológia és ökoszisztéma fejlesztésével kapcsolatos kérdésekkel, például az interoperabilitással, amelyek vonatkozásában a szabványosítás megoldásokat kínálhat. Emellett a munkacsoport uniós szinten azonosítani fogja a blokklánc területén a szabványosítási igényeket.

A mesterséges intelligencia széles körben hatást gyakorol a gazdaságra és társadalomra, és sok szempontból befolyásolja mindennapi életünket. Piacképessé kell tenni a mesterséges intelligenciával kapcsolatos termékeket és szolgáltatásokat, és biztosítani kell a biztonsági előírásoknak való megfelelést. A mesterséges intelligenciával foglalkozó európai szövetség lesz az az európai referenciaplatform, ahol a mesterséges intelligenciával kapcsolatos eszmecsere és vita folyik. A Bizottság magas szintű szakértői csoportot hoz létre, amely irányítani fogja a mesterséges intelligenciával foglalkozó európai szövetség munkáját, és segíteni fog a szabványosítási igények azonosításában.

2.2.Az energiauniót és az éghajlatpolitikát támogató fellépés

A szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére irányuló célkitűzések valamennyi járműtípus esetében a közlekedési ágazat üvegházhatásúgáz-kibocsátásának csökkentésére irányulnak, miközben biztosítani kívánják az ágazat versenyképességét, és üzemanyaggal kapcsolatos megtakarításokat eredményeznek a fogyasztók számára. Az ilyen célkitűzések emellett javíthatják a levegő minőségét a városainkban, és hasznosak lehetnek a környezet számára. Ugyanakkor kihívást jelentenek a gépjárműipar számára az üzemanyag-fogyasztás csökkentésére irányuló megoldások vonatkozásában. A Bizottság meghatározta a célkitűzéseit, és a szabványosítást tekintve célja olyan szabványok biztosítása, amelyek lehetővé fogják tenni az ipar számára a szén-dioxid-kibocsátás csökkentését az innováció elősegítésével és a járművek hatékonyságának növelésével (például aerodinamikai teljesítmény).

A harmadik mobilitási csomag részeként a gumiabroncsok címkézéséről szóló uniós rendeletjavaslat a gumiabroncsokat vásároló fogyasztók jobb tájékoztatásával hozzá kíván járulni az üzemanyag-hatékonysághoz, a biztonsághoz és a zajkezeléshez. A szabványok például támogathatják a harmonizált teljesítményvizsgálatok kidolgozását, például a jeges útviszonyok melletti teljesítmény címkén való feltüntetésével, ami átfogó képet nyújthat a fogyasztók számára a gumiabroncsok téli körülmények közötti teljesítményéről. A rendeletjavaslat emellett megteremti a lehetőséget arra, hogy a gumiabroncs kopására vonatkozó információk feltüntetésre kerülhessenek a címkén. A gumiabroncsok kopása a mikroműanyag-szennyezés legfontosabb forrása, de hiányoznak az ilyen szakpolitikai intézkedést támogató vizsgálati módszerek.