Brüsszel, 14.07.2004

COM(2004) 471 végleges

2004/0152 (COD)

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATÁRA

a 2007-től 2013-ig terjedő időszakra a "CSELEKVŐ IFJÚSÁG" program létrehozásáról

(előterjesztő: a Bizottság)[SEC(2004)960]

INDOKOLÁSA "CSELEKVŐ IFJÚSÁG" PROGRAMRÓL SZÓLÓ HATÁROZATJAVASLATHOZ[1]

1. A JAVASLAT KONTEXTUSA

A Bizottság február 10-i "Közös jövőnk építése: a kibővült Unió politikai kihívásai és költségvetési eszközei a 2007-től 2013-ig terjedő időszakban" című közleményében javasolja, hogy az európai polgárság fejlesztése legyen az Unió fellépésének meghatározó prioritása.

A Bizottság március 9-én tette közzé "Cselekvő polgárság: az európai kultúra és sokszínűség támogatása az ifjúsági, kulturális, audiovizuális és a társadalmi részvételt elősegítő programokon keresztül" című közleményét[2], amely nagy vonalakban ismerteti az ifjúságpolitika területén kidolgozott új programot.

Ebben az összefüggésben különösen nagy szükség van arra, hogy az európai kultúra és sokszínűség előmozdításával - az európai polgárokat, és különösen a fiatalokat az integrációs folyamatba közvetlenül bekapcsoló területeken - az európai polgárság valósággá váljon.

Az IFJÚSÁG program 2006-ban lezárul, ezért a fent említett közlemények, a nyilvános konzultáció, az időközi értékelő jelentés[3] eredményeinek, valamint a jövőbeni eszköz előzetes értékelésének fényében a Bizottság benyújtja e jogszabályjavaslatot a 2007-től 2013-ig terjedő időszakra szóló, új generációs program elfogadása érdekében.

1.1. A kiindulási helyzet

Az 1031/2000/EK határozattal létrehozott IFJÚSÁG program célkitűzései a Szerződés 149. cikke (2) bekezdésén alapulnak, amely többek között úgy rendelkezik, hogy a közösségi fellépés célja "a fiatalok és a szociálpedagógusok nagyobb mobilitásának elősegítése".

Az IFJÚSÁG program félidős értékelése ennek az eszköznek a jelentőségét és tényleges hatását bizonyítja. Az értékelés egyben egy sor végrehajtandó ajánlást is megfogalmaz annak érdekében, hogy különösen az ifjúság fejlődését, az e programtípussal szembeni várakozásokat, valamint az egyszerűsítés igényét figyelembe lehessen venni.

A Bizottság a Szerződésben foglalt kötelezettségek teljesítése érdekében és figyelembe véve a program időközi értékelésének pozitív eredményeit javasolja az ifjúságpolitika területén megkezdett tevékenységek folytatását.

1.2. Egy új szakasz szükségessége

A Bizottság 2001. novemberi "Az európai ifjúság új lendülete" című fehér könyvének elfogadása óta az ifjúságpolitika terén folytatott együttműködés jelentős lendületet kapott.

A fehér könyv többek között javaslatot tett a koordináció nyílt módszerének bevezetésére annak érdekében, hogy elősegítse a tagállamok együttműködésének négy prioritást élvező téma mentén történő fejlesztését, nevezetesen a részvétel, a tájékoztatás, az önkéntesség és az ifjúság jobb megismerése mentén. Az Európai Parlament 2002. májusi véleményében támogatta a Bizottság javaslatait.

Mivel a Tanács kedvezően fogadta a fehér könyv javaslatait, 2002 júniusában az ifjúságpolitika területén létrehozta az európai együttműködés keretét. A Tanács 2003. novemberében meghatározta a fiatalok részvételére és tájékoztatására vonatkozó közös célkitűzéseket, amelyeket a programjavaslat is figyelembe vesz.

A jogszabályi alapra tett javaslat tartalmára más közösségi politikák fejlesztései is hatással voltak, illetve legitimálták azt:

- A Miniszterek Tanácsának 2003 májusában kiadott, majd 2004 májusában megerősített következtetései, amelyek a jelenlegi program folytatását szorgalmazzák, megőrizve annak sajátos jellegét és figyelembe véve a politikai együttműködés fejlődését;

- A laekeni Európai Tanács, amely a fiatalok és az európai projekt, valamint az európai intézmények közelítését szorgalmazta;

- Az új alkotmányos szerződés, amely az ifjúságpolitika területén új dimenziókat vezet be, nevezetesen a fiatalok demokratikus életben való részvételét és egy ifjú önkéntesekből álló egység létrehozását annak érdekében, hogy megfelelő keretet alakítson ki az európai fiataloknak az Unió szolidaritási tevékenységeiben való közreműködéséhez;

- Az Európai Parlament 2004. februári jelentése, amely felkéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy külön programot a jelenlegi program folytatásként, amelynek költségvetési kerete lehetővé teszi az ifjúságpolitika területén a növekvő igények kielégítését;

- A 2003. júniusi Tanács következtetései, amelyek a kibővült Európa szomszédos országairól szóló bizottsági közleménnyel összefüggésben a kulturális együttműködés fokozását, a kölcsönös megértést, valamint az oktatás és a képzés területén folytatott együttműködést az Európai Unió fellépésének tengelyeiként határozzák meg.

Amint arra a fent ismertetett elemek rámutatnak, a programnak hozzá kell járulnia a fiatalok aktív társadalmi szerepvállalásához és európai identitásuk erősítéséhez. A programnak egyben hozzá kell járulnia a fiatalok tágabb értelemben vett oktatásához, és ezáltal a lisszaboni folyamat célkitűzéseit kell követnie. Ugyancsak lehetővé kell tennie, hogy erősödjön szolidaritásuk, és jobban megértsék egymást, ami az Unió társadalmi kohéziójához és a békéhez egyaránt hozzájárul.

1.3. Az új program célkitűzései

A javasolt célkitűzések a következők:

- általában a fiatalok aktív polgárságának, és különösen európai polgárságuknak előmozdítása;

- a fiatalok szolidaritásának fejlesztése különösen az Európai Unió társadalmi kohéziójának erősítése érdekében;

- a fiatalokon keresztül a népek kölcsönös megértésének elősegítése;

- az ifjúsági tevékenységeket támogató rendszerek minőségének és az ifjúságpolitika terén a civil társadalom kapacitásának fejlesztéséhez való hozzájárulás;

- az ifjúságpolitika területén az európai együttműködés elősegítése.

E célkitűzések összhangban vannak az ifjúságpolitika terén folytatott együttműködés prioritásaival és a polgársággal kapcsolatos közelmúltbeli fejlődéssel.

2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT NYILVÁNOS KONZULTÁCIÓ ÉS A HATÁSTANULMÁNY EREDMÉNYE

A Bizottság javaslata a kormányzás elvével összhangban lett kidolgozva. Az ifjúság világának legfontosabb szereplői (az Európai Ifjúsági Fórum, a civil szervezetek és ifjúsági animátorok, az IFJÚSÁG program nemzeti ügynökségei stb.) lehetőséget kaptak arra, hogy hozzájáruljanak az új generációs program kidolgozásához.

2.1. Nyilvános konzultációk

Az oktatás, a képzés és az ifjúságpolitika területein a Bizottság által 2002. decemberében kezdeményezett közös nyilvános konzultáció, valamint az IFJÚSÁG program kedvezményezettjeinek közvetlen hozzájárulásai rámutattak, hogy az ifjúságpolitika területének szereplői és a nemzeti hatóságok azonos nézeteket vallanak:

1. Fenn kell tartani egy külön az ifjúságpolitika területéhez kapcsolódó programot, és azt össze kell kapcsolni a fiatalokat érintő egyéb területekkel.

2. A tevékenységek és a programhoz való hozzáférés tekintetében biztosítani kell az IFJÚSÁG programmal való folytonosságot.

3. Fejleszteni kell a fiatalok európai identitását és aktív társadalmi szerepvállalásukat.

4. Figyelembe kell venni a Bizottság ifjúságpolitikáról szóló fehér könyvében meghatározott politikai prioritásokat.

5. Támogatni kell a koordináció nyílt módszerével végrehajtott politikai együttműködés keretében tett kezdeményezéseket.

6. Hozzá kell járulni az ifjúsági szervezetek fejlődéséhez, és támogatni kell az ifjúsági animátorok munkáját.

7. A programot nyitottabbá kell tenni a harmadik országok részvételére, és tevékenységeinek nagyobb láthatóságot kell biztosítani.

8. Hozzá kell járulni a program tevékenységeinek, és általánosabban az ifjúsági animátorok azon munkájának elismeréséhez, amely a fiatalok informális és nem formális oktatását és képzését szolgálja.

9. A célközönségre való tekintettel egyszerű és rugalmas mechanizmusokra kell javaslatot tenni.

2.2. A program időközi értékelése

A Bizottság a jelenlegi IFJÚSÁG program időközi értékelésének eredményeit is figyelembe vette.

Az értékelő jelentést a Bizottság szolgálatai a programban részt vevő országok által benyújtott hatástanulmányok és a Bizottság által a nemzeti ügynökségek, a kedvezményezettek és a független szakértők részvételével szervezett szemináriumok alapján dolgozták ki.

Az értékelés értékes és egybehangzó üzeneteket fogalmaz meg. Egyrészről az IFJÚSÁG program igen nagy népszerűségnek örvend. Másrészről figyelembe véve az ifjúság és az ifjúságpolitika területén indított politikai együttműködés fejlődését, valamint az e programtípussal járó nehézségeket az értékelés több végrehajtandó ajánlást fogalmaz meg:

1. A programot még inkább célközönségére kell irányítani, azaz körülményeiktől függetlenül minden fiatalra, de különösen a korlátozott esélyekkel rendelkező fiatalokra.

2. Valamennyi szakaszban javítani kell a kedvezményezettek és a projektek támogatását olyan intézkedésekkel, amelyek a közelítést és a minőség javítását szolgálják.

3. A célközönségre való tekintettel az eljárásokat egyszerűsíteni kell, és a lehető legnagyobb rugalmasságot kell biztosítani számukra.

4. Javítani kell a program végrehajtásának átláthatóságát és koherenciáját, különösen a decentralizált szinten.

5. A projektek értékelésével és a kedvezményezettek erről történő tájékoztatásával, valamint a megvalósított tevékenységek elismerésével javítani kell a munka minőségén.

6. Fejleszteni kell az önkéntes tevékenységeket úgy minőségi, mint mennyiségi értelemben.

7. A programot még nyitottabbá kell tenni a harmadik országok részvételére.

8. Elébe kell menni a változásoknak innovatív projektek végrehajtásával és a szükséges tanulmányok elkészítésével.

9. Javítani kell a program és egyes tevékenységeinek láthatóságát, és a kapott eredményeket hasznosítani kell.

2.3. Előzetes értékelés

Az előzetes értékelő jelentés a benyújtott javaslatot indokoló elméleti eredményeket ismerteti.

Hangsúlyozza, hogy a fiatalok szükségleteire - a serdülőkortól kezdődően a felnőttkorig - európai szinten kell választ adni, ahogy a különböző európai intézmények, különösen a Miniszterek Tanácsa és az Európai Parlament által megfogalmazott politikai kérdéseket is meg kell válaszolni.

Bemutatja, hogyan tükröződik a programjavaslatban az ifjúságpolitika területén folytatott európai szintű politikai együttműködés, valamint ahhoz kapcsolódva a koordináció nyílt módszerének keretében megfogalmazott prioritások végrehajtása.

3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI

3.1. Jogalap

A programjavaslat alapja a Szerződés oktatásról, szakképzésről és ifjúságról szóló 149. cikke, és különösen annak (2) bekezdése, amely többek között úgy rendelkezik, hogy a közösségi fellépés célja"a fiatalok és a szociálpedagógusok mobilitásának elősegítése".

3.2. A program tevékenységei

A programjavaslat a következő öt tevékenységet tartalmazza:

A "Fiatalok Európáért" tevékenység elsődleges célja, hogy a fiatalok csereprogramjainak, mobilitásának és kezdeményezéseinek, valamint a demokratikus életben való részvételüket célzó projektek támogatásán keresztül erősítse a fiatalok aktív társadalmi szerepvállalását.

Az "Európai önkéntes szolgálat" elnevezésű tevékenység célja a fiatalok szolidaritásának, aktív szerepvállalásának, valamint a fiatalok kölcsönös megértésének előmozdítása. Ez az európai önkéntes szolgálat egyéni vagy kollektív projektek keretében valósul meg azzal a céllal, hogy lehetővé tegye a fiatalok számára saját személyes elkötelezettségeik kifejezésre juttatását, illetve bekapcsolja őket az Unió szolidaritási tevékenységeibe. Emellett e tevékenység az önkéntes civil szolgálatok közötti együttműködésre is lehetőséget ad.

Az "Ifjúság a világért" elnevezésű tevékenyég a világra való nyitottság szellemében a fiatalok közti kölcsönös megértés és aktív szerepvállalásuk fejlesztéséhez járul hozzá. E tevékenység lehetővé teszi, hogy a programban a kibővült Európa szomszédos országaival közös projektek is részt vehessenek, és az ifjúságpolitika területén más harmadik országokkal is együtt lehessen működni.

A "Szociálpedagógusok és támogató rendszerek" elnevezésű tevékenység célja a fiatalokat támogató struktúrák minőségének javítása. E tevékenység lehetővé teszi az ifjúságpolitika terén európai szintű tevékenységet folytató szervezetek, és különösen az Európai Ifjúsági Fórum támogatását. Lehetőséget ad a szociálpedagógusok csereprogramjait, képzését és tájékoztatását támogató intézkedések; az innovációt és a minőséget ösztönző projektek; a regionális és helyi szervezetekkel való partneri kapcsolatok; valamint a program struktúráinak kiaknázását és támogatását célzó intézkedések kidolgozására.

A "Politikai együttműködés támogatása" elnevezésű tevékenység célja, hogy elősegítse az ifjúságpolitika terén az együttműködést azáltal, hogy támogatást nyújt a fiatalok és az ifjúságpolitikáért felelős politikusok strukturált párbeszédéhez, a nemzetközi szervezetekkel folytatott együttműködéshez, valamint az ifjúságpolitika területének jobb megismeréséhez.

3.3. Szubszidiaritás és arányosság

A program elsősorban ott fejti ki tevékenységét, ahol a tagállamok tevékenysége nem elég hatékony.

A program a nemzeti vagy regionális tevékenységeket egészíti ki. A jogszabályi alapra tett javaslata e hozzájárulás részletes szabályait tartalmazza.

Az európai hozzáadott érték a tevékenység jellegében rejlik. A tagállamok önállóan valószínűleg nem tudnák megvalósítani a fiatalok Európán átívelő csereprogramjait vagy a partnerországokkal folytatott többoldalú csereprogramokat, a projektek hálózatba szervezését, a szociálpedagógusok európai képzését, vagy éppen az európai ifjúsági civil szervezetek támogatását.

Az európai hozzáadott érték a nemzeti politikákra kifejtett húzóerőben is kifejezésre jut azáltal, hogy kijelöli a követendő utat (a korlátozott esélyekkel rendelkező fiatalok előtérbe helyezése, kezdeményező jellegű projektek, a részvételi demokráciát támogató projektek stb.), és elősegíti a politikai együttműködést (a fiatalokkal folytatott strukturált párbeszédet, a nemzeti civil szolgálatok közötti együttműködést, a kutatást stb.).

A program hatása megsokszorozódik azáltal, hogy kedvezményezettjei a projekteken keresztül európai dimenzióra tesznek szert, amelyet társaik is kamatoztathatnak.

Az ifjúságpolitika területén végrehajtandó program emellett olyan intézkedéseket is előirányoz, amelyek jelentősen megnövelik az Unió fiatalok érdekében folytatott tevékenységének politikai láthatóságát.

3.4. Az eszköz kiválasztása

A Bizottság a közösségi eszközök kidolgozását és végrehajtását egyszerűsíteni kívánja. Ezzel összefüggésben az új program kidolgozásakor több lehetőséget is figyelembe vett.

A polgársághoz kapcsolódó programok egyetlen és egységes keretbe történő összeolvasztásának elképzelését elvetette, mivel e megközelítés nem von maga után egyszerűsítést. A polgársággal kapcsolatos különféle területeket - különösen a kultúra és az ifjúság területét - ugyanis a Szerződés más-más cikkei szabályozzák, azokra külön döntéshozatali és irányítási eljárások vonatkoznak, és gyakran eltérő célközönséghez szólnak.

Az oktatási programokkal való összeolvasztás lehetősége szintén felmerült. A Bizottság ezt a lehetőséget is elvetette, mivel az oktatás és a képzés területén nyújtott támogatás alapvetően az oktatási rendszereket célozza, míg az ifjúságpolitika keretében valamennyi fiatalnak szól, és végrehajtása sokkal egyszerűbb struktúrákban valósul meg. Emellett az oktatás és az ifjúságpolitika területei eltérő törvényi és közigazgatási környezetben fejlődnek.

Az egyszerűsítés és a rugalmasság követelményének leginkább megfelelő választás egy önálló ifjúsági program kidolgozása volt, amely ugyanakkor más közösségi programokkal is kapcsolódási pontokat teremt.

3.5. Egyszerűsítés

A jövőbeni program jelentős egyszerűsödést hoz a jelenlegihez képest. Az új jogszabályi alap minden olyan tevékenységet magában foglal, amelyet jelenleg két különböző jogszabály alapján kell végrehajtani (az IFJÚSÁG program és az ifjúságpolitika terén európai szintű tevékenységet folytató szervezetek támogatására létrehozott közösségi cselekvési program alapján). A jelenlegi négy költségvetési tételt egyetlen tétel váltja fel.

Mivel az új programnak az ifjúságpolitika terén folytatott együttműködést kell szolgálnia, a jogszabályi alap általános struktúrája nyitott, és egy rugalmassági záradékot irányoz elő azzal a céllal, hogy a programot az esetlegesen megjelenő új prioritásoknak megfelelően lehessen kiigazítani.

A jövőbeni program irányítása alapvetően decentralizáltan történik, míg a központosított projekteket egy végrehajtó hivatal irányítja. Ezen irányítási módok részletesen a költségvetési lapon kerülnek kifejtésre.

A program adminisztratív irányításának megkönnyítése érdekében a jogszabályi alapra tett javaslat az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet és annak végrehatási intézkedései által engedélyezett eltéréseket is magában foglalja.

4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

A 2007-től 2013-ig terjedő időszakra a program költségvetése 915 millió euró (ebből 880,6 millió euró a program tevékenységeire, 34,4 millió euró pedig a technikai segítségnyújtásra fordítható).

5. KÖVETKEZTETÉS

Az új jogszabályi alap átveszi a 2000-től 2006-ig terjedő időszakra szóló IFJÚSÁG programban meglévő elemek lényegi részét úgy, hogy azokat az időközi értékelés és a nyilvános konzultáció ajánlásainak, valamint a fehér könyv újításainak megfelelően kiigazítja.

E jogszabályi alap úgy lett kialakítva, hogy a program alkalmazkodni tudjon az ifjúságpolitika területének jövőbeni politikai iránymutatásaihoz.

2004/0152 (COD)

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATÁRA

a 2007-től 2013-ig terjedő időszakra a "CSELEKVŐ IFJÚSÁG" program létrehozásáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 149. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[4],

tekintettel a Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[5],

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[6],

a Szerződés 251. cikkében[7] megállapított eljárásnak megfelelően,

mivel:

A Szerződés létrehozza az uniós polgárságot, és úgy rendelkezik, hogy az oktatás, a szakképzés és az ifjúságpolitika területén a Közösség fellépésének célja, hogy elősegítse, többek között, a fiatalok és a szociálpedagógusok csereprogramjainak és a minőségi oktatásnak a fejlesztését.

Az Európai Unióról szóló szerződés a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartásának elvein alapul, és az aktív polgárság támogatásának hozzá kell járulnia ezen értékek fejlesztéséhez.

Az Európai Parlament és a Tanács 2000. április 13-i 1031/2000/EK határozatával létrehozta az "Ifjúság" közösségi cselekvési programot[8]. Az említett programból nyert tapasztalatok alapján folytatni és erősíteni kell az együttműködést és az Európai Unió e téren folytatott tevékenységét.

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i 790/2004/EK határozatával létrehozta az ifjúságpolitika terén európai szintű tevékenységet folytató szervezeteket támogató közösségi cselekvési programot[9].

Az Európai Tanács 2000. március 23-24-én Lisszabonban tartott rendkívüli ülése stratégiai célkitűzést határozott meg az Unió számára, amely magában foglalja többek között az élethosszig tartó oktatásnak és képzésnek nagyobb jelentőséget tulajdonító, aktív foglalkoztatáspolitikát, és amelyet a 2001. június 15-16-i göteborgi Európai Tanács a fenntartható fejlődés stratégiájával egészített ki.

A 2001. december 14-15-i Európai Tanács következtetéseihez csatolt laekeni nyilatkozat megállapítja, hogy az Európai Unió számára az egyik legnagyobb kihívás, hogy a polgárokat, és elsősorban a fiatalokat közelebb hozza az európai projekthez és az európai intézményekhez.

A Bizottság 2001. november 21-én elfogadta "Az európai ifjúság új lendülete" című fehér könyvét, amely az ifjúságpolitika területén olyan együttműködési keretre tesz javaslatot, amelynek elsődleges célja a fiatalok részvételének, tájékoztatásának és önkéntes tevékenységeinek elősegítése, valamint az ifjúság területének jobb megismerése; az Európai Parlament 2002. május 14-i véleményébe felvette e javaslatokat.

A Tanács, valamint a tagállamok kormányainak a 2002. június 27-i Tanács keretében összegyűlt képviselőinek állásfoglalása[10] létrehozza többek között a koordináció nyílt módszerét, amely a fiatalok prioritásaira, részvételére, tájékoztatására, önkéntes tevékenységeire és az ifjúság területének jobb megismerésére terjed ki; e program végrehajtásakor e munkákat is figyelembe kell venni.

A Tanács 2003. május 5-i következtetéseiben[11] hangsúlyozta, hogy a kimondottan a fiataloknak szóló, létező közösségi eszközöket fenn kell tartani, és tovább kell fejleszteni, mivel alapvető fontosságúak az ifjúságpolitika területén a tagállamok együttműködésének erősítéséhez, és emellett e program prioritásait és célkitűzéseit összhangba kell hozni az ifjúságpolitika területén az európai együttműködési keret prioritásaival és célkitűzéseivel.

A Közösség tevékenysége a minőségi oktatáshoz és képzéshez is hozzájárul, és a Szerződés 3. cikkével összhangban az egyenlőtlenségek kiküszöbölésére, valamint a férfiak és a nők közötti egyenlőség előmozdítására törekszik.

Meg kell felelni a fogyatékkal élő személyek sajátos szükségleteinek.

Támogatni kell az aktív polgárságot, és hangsúlyosabbá kell tenni a kirekesztés valamennyi formája, köztük a rasszizmus és az idegengyűlöletet ellen folytatott küzdelmet.

Az európai uniós tagságra jelölt országoknak és az EGT-tag EFTA-államoknak lehetőségük van arra, hogy - az ezen országokkal kötött megállapodásokkal összhangban - részt vegyenek a közösségi programokban.

A 2003. június 19-20-i thesszaloniki Európai Tanács elfogadta a "Tovább az európai integráció útján" alcímet viselő Nyugat-balkáni Agendát, amely úgy rendelkezik, hogy a stabilizációs és társulási folyamatban részt vevő országok számára - a Közösség és ezen országok közötti keretmegállapodások alapján - hozzáférést kell biztosítani a közösségi programokhoz.

Rendelkezéseket kell elfogadni annak érdekében, hogy a programban a Svájci Államszövetség is részt vehessen.

Az 1995-ös euro-mediterrán konferencián elfogadott barcelonai nyilatkozat kimondja, hogy a jövőbeni generációkat a fiatalok csereprogramjainak eszközével kell felkészíteni az euro-mediterrán partnerek közötti szorosabb együttműködésre.

A Tanács 2003. június 16-i következtetéseiben a Bizottság "Kibővült Európa - szomszédság: keleti és déli szomszédainkhoz fűződő kapcsolataink új kerete" című közleménye alapján a szomszédos országokkal folytatott kulturális együttműködés, a kölcsönös megértés, valamint az oktatás és a képzés területén folytatott együttműködés erősítését határozza meg az Európai Unió fellépésének tengelyeiként.

A létező IFJÚSÁG program időközi értékelő jelentései, valamint az oktatás, a képzés és az ifjúságpolitika területén a közösségi fellépés jövőjéről folytatott nyilvános konzultáció rámutattak az ifjúságpolitika területén az európai szintű együttműködést és mobilitást ösztönző tevékenységek folytatásának sürgető, és bizonyos tekintetben növekvő szükségére, és nyilvánvalóvá tették a végrehajtás egyszerűsítésének, felhasználóbarátabbá és rugalmasabbá tételének kívánalmát.

A programot a Bizottságnak és a tagállamoknak együttműködve kell rendszeresen figyelemmel kísérniük és értékelniük a kiigazítások, különösen az intézkedések végrehajtásának prioritásai terén történő kiigazítások érdekében.

A program jogalapját kellő rugalmassággal kell megfogalmazni a tevékenységek esetleges kiigazításához annak érdekében, hogy megfeleljenek a 2007-től 2013-ig terjedő időszak változó igényeinek, és elkerülhetők legyenek a korábbi programok fölöslegesen részletező rendelkezései. Ezért a határozatot a tevékenységek általános meghatározására, valamint a kapcsolódó közigazgatási és pénzügyi rendelkezésekre kell korlátozni.

Meg kell határozni az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet[12] alkalmazásának részletes szabályait és alkalmazási intézkedéseit, valamint az e szövegektől a kedvezményezetek jellemzőivel és a tevékenységek jellegével indokolt szükséges eltéréseket.

A szabálytalanságok és a csalások elkerülése, valamint a jogtalanul kifizetett vagy felhasznált pénzeszközök behajtása érdekében megfelelő intézkedéseket kell végrehajtani.

A határozat a program teljes időtartamára megállapítja azt a pénzügyi keretet, amely a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról szóló, 1999. május 6-i, az Európai Parlament, a Bizottság és a Tanács közötti intézményközi megállapodás[13] 33. pontja értelmében a költségvetési hatóság számára elsődleges hivatkozási alapul szolgál.

Mivel e program célkitűzéseit a tagállamok önállóan nem tudják kielégítően megvalósítani, mivel azok magukban foglalják, többek között, a többoldalú együttműködést, a mobilitást támogató transznacionális intézkedéseket, valamint az európai szintű információcserét, és ezért azok - e program tevékenységeinek és intézkedéseinek transznacionális és többoldalú jellegénél fogva - közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség az EK-Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az e cikkben említett arányosság elvével összhangban a határozat nem lépi túl az e célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskör gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal összhangban kell elfogadni.

Az 1031/2000/EK határozat és a 2004. április 21-i 790/2004/EK határozat alapján a 2006. december 31-e előtt megkezdett tevékenységek figyelemmel kísérésére átmeneti intézkedéseket kell elfogadni.

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

[A program létrehozása]

1. Ez a határozat létrehozza a "CSELEKVŐ IFJÚSÁG" közösségi cselekvési programot (a továbbiakban: a program), amelynek célja az Európai Unióban az ifjúságpolitika terén folytatott együttműködési politika fejlesztése.

2. Ezt a programot a 2007. január 1-jével kezdődő és a 2013. december 31-ével záruló időszakban kell végrehajtani.

2. cikk

[A program általános célkitűzései]

1. A program általános célkitűzései a következők:

a) általában a fiatalok aktív polgárságának, különösen pedig európai polgárságának előmozdítása;

b) a fiatalok szolidaritásának fejlesztése különösen az Európai Unió társadalmi kohéziójának erősítése céljából;

c) a fiatalokon keresztül a népek kölcsönös megértésének elősegítése;

d) a fiatalok tevékenységeit és a civil társadalom ifjúsági szervezeteinek kapacitását támogató rendszerek minőségi fejlesztéséhez való hozzájárulás;

e) az ifjúságpolitika terén az európai együttműködés előmozdítása.

2. A program általános célkitűzései kiegészítik az Európai Unió más tevékenységi területein követett célkitűzéseket, különösen a tudás Európájával összefüggésben az oktatás, a szakképzés és az élethosszig tartó tanulás területén, valamint a kultúra és a sport területén.

3. A program általános célkitűzései hozzájárulnak az Unió politikáinak fejlesztéséhez, különösen Európa kulturális és multikulturális sokszínűségének elismerése, a diszkrimináció valamennyi, nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló formája ellen folytatott küzdelem, valamint a fenntartható fejlődés vonatkozásában.

3. cikk

[A program konkrét célkitűzései]

A konkrét célkitűzések a következők:

1. Az "általában a fiatalok aktív polgárságának, különösen pedig európai polgárságának előmozdítása" általános célkitűzésének keretében:

a) a fiatalok és képviseleti szervezeteik számára általában a társadalom, és különösen az Európai Unió fejlesztésében való részvétel lehetőségének biztosítása;

b) a fiatalok körében az Európai Unióhoz való tartozás érzésének erősítése;

c) a fiatalok Európán belüli mobilitásának elősegítése;

d) a fiatalok interkulturális képzésének fejlesztése;

e) a fiatalok körében az Unió alapvető értékeinek népszerűsítése;

f) a kezdeményezőkészség, a vállalkozó- és alkotókedv ösztönzése;

g) a legkevesebb eséllyel bíró fiatalok programban való részvételének biztosítása;

h) a programban való részvétel tekintetében a férfiak és nők közötti egyenlőség tiszteletben tartása és a tevékenységekben a nemek egyenlőségének előmozdítása.

2. A "fiatalok szolidaritásának fejlesztése különösen az Európai Unió társadalmi kohéziójának erősítése céljából" általános célkitűzés keretében:

a) annak biztosítása, hogy a fiatalok az európai és nemzetközi szinten folytatott önkéntes tevékenységeken keresztül kifejezésre juttathassák személyes elkötelezettségeiket;

b) a fiatalok bevonása az Európai Unió szolidaritási tevékenységeibe;

c) a fiatalokat nemzeti szinten mozgósító civil és önkéntes szolgálatok közötti együttműködés elősegítése.

3. A "fiatalokon keresztül a népek kölcsönös megértésének elősegítése" általános célkitűzés keretében:

a) a fiatal európaiak és a szomszédos országok fiataljai között a csereprogramok és a kulturális párbeszéd fejlesztése;

b) ezen országokban a fiatalokat és a szociálpedagógusok munkáját támogató struktúrák minőségi javítása;

c) a többi országgal tematikus együttműködések kialakítása a fiatalok és a szociálpedagógusok részvételével.

4. A "fiatalok tevékenységeit és az ifjúságpolitika területén a civil társadalom szervezeteinek kapacitását támogató rendszerek minőségének fejlesztéséhez való hozzájárulás" általános célkitűzésének keretében:

a) a szervezetek hálózatba szervezésének elősegítése;

b) a szociálpedagógusok képzésének és együttműködésének fejlesztése;

c) a fiatalok érdekében folytatott tevékenységek területén az innováció ösztönzése;

d) a fiatalok tájékoztatásának javítása;

e) a fiatalok nem formális oktatásának elismeréséhez való hozzájárulás.

5. Az "ifjúságpolitika terén az európai együttműködés előmozdítása" általános célkitűzésének keretében:

a) a helyes gyakorlatok kicserélésének, valamint a közigazgatási szervek és a politikai felelősök közötti együttműködés ösztönzése;

b) a politikai felelősök és a fiatalok közötti strukturális párbeszéd ösztönzése;

c) az ifjúságpolitika jobb megismerésének elősegítése.

4. cikk

[A program tevékenységei]

A program általános és konkrét célkitűzéseit a következő, a mellékletben részletesen ismertetett tevékenységeken keresztül kell végrehajtani.

1) Ifjúság Európáért

E tevékenység célja a fiatalok csereprogramjainak támogatása mobilitásuk, az ifjúsági kezdeményezések, valamint a demokratikus életben való részvételt támogató projektek és kezdeményezések elősegítése érdekében, amelyek lehetővé teszik, hogy tudatosabb polgárként lépjenek fel, és jobban megértsék egymást.

2) Európai önkéntes szolgálat

E tevékenység célja, hogy elősegítse a fiatalok részvételét az önkéntes tevékenységek különféle formáiban, az Európai Unión belül és azon kívül.

3) Ifjúság a világért

E tevékenység célja az 5. cikk szerinti partnerországokkal közös projektek támogatása, különösen a fiatalok és a szociálpedagógusok csereprogramjainak, valamint azon kezdeményezéseknek a támogatása, amelyek erősítik a fiatalok közötti kölcsönös megértést és szolidaritást, valamint elősegítik az ifjúság és a civil társadalom területén folytatott együttműködés fejlesztését.

4) Szociálpedagógusok és támogató rendszerek

E tevékenység célja az ifjúságpolitika területén európai szintű tevékenységet folytató szervezetek támogatása, különös tekintettel a nem kormányzati ifjúsági szervezetek működésére, a hálózatépítésre, a szociálpedagógusok csereprogramjaira, képzésére és hálózataik kialakítására, az innovációra és a tevékenységek minőségi fejlesztésére, a fiatalok tájékoztatására és a program célkitűzéseinek eléréséhez szükséges struktúrák és tevékenységek kialakítására.

5) A politikai együttműködés támogatása

E tevékenység célja, hogy megszervezze az ifjúság világának különféle szereplői, különösen a fiatalok, a szociálpedagógusok és a politikai felelősök közötti párbeszédet, hozzájáruljon az ifjúságpolitika területén a politikai együttműködés fejlesztéséhez, és megvalósítsa az ifjúságpolitika területének jobb ismeretéhez szükséges munkákat és hálózatépítést.

5. cikk

[Részvétel a programban]

1. A programban a következő országok vehetnek részt (a továbbiakban: a programban részt vevő országok):

a) a tagállamok;

b) az EGT-tag EFTA-államok az EGT-megállapodás rendelkezéseinek megfelelően;

c) Törökország és az Európai Unió előcsatlakozási stratégiájában részt vevő közép- és kelet-európai tagjelölt országok a keretmegállapodásban és a Társulási Tanácsok határozataiban megállapított általános elveknek és ezen országok közösségi programokban való részvételére vonatkozó általános feltételeknek és eljárásoknak megfelelően;

d) a nyugat-balkáni országok a közösségi programokban való részvételükről kötendő keretmegállapodásokban ezen országokkal közösen megállapított eljárásoknak megfelelően;

e) a Svájci Államszövetség, feltéve, hogy ezen országgal sor kerül egy kétoldalú megállapodás megkötésére.

2. A melléklet 2.1., 2.2. és 3. pontjában említett tevékenységekben olyan országok is részt vehetnek, amelyek az Európai Közösséggel társulási vagy együttműködési megállapodásokat kötöttek (a továbbiakban: a program partnerországai).

Az első albekezdésben említett együttműködéshez, amennyiben szükséges, a program partnerországaival megállapítandó eljárások szerint kiegészítő előirányzatokat nyújtanak.

6. cikk

[Hozzáférés a programhoz]

1. A program a fiatalok, a fiatalok csoportjai, a szociálpedagógusok, az ifjúsági szervezetek és az ifjúságpolitika területén működő partnerek számára készült.

2. A mellékletben a tevékenységek végrehajtására megállapított szabályok sérelme nélkül a program a 13 és 30 év közötti fiataloknak szól.

3. A kedvezményezetteknek egy a programban részt vevő országban, vagy a tevékenység jellegétől függően a program egy partnerországában kell illetősséggel rendelkezniük.

4. A mellékletben meghatározott szabályok betartása mellett megkülönböztetés nélkül valamennyi fiatal számára biztosítani kell a program tevékenységeihez való hozzáférést. A Bizottság és a programban részt vevő országok ügyelnek arra, hogy külön erőfeszítésekkel segítsék azokat a fiatalokat, akiknek a programban való részvétele oktatási, társadalmi, fizikai, mentális, gazdasági, kulturális vagy földrajzi okoknál fogva nehézségbe ütközik.

5. A programban részt vevő országok megteszik a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy elhárítsák a résztvevők mobilitásának útjában álló akadályokat, és hogy azok egészségügyi ellátásban részesülhessenek, megőrizhessék szociális védettségüket, a fogadó országba utazhassanak, illetve ott tartózkodhassanak. Ez vonatkozik különösen a belépéshez, a tartózkodáshoz és a szabad mozgáshoz való jogukra. A programban részt vevő országok szükség esetén megteszik a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy biztosítsák a harmadik országokból érkező kedvezményezettek területükre történő belépését.

7. cikk

[Nemzetközi együttműködés]

A program lehetővé teszi az ifjúságpolitika területén hatáskörrel rendelkező nemzetközi szervezetekkel - különösen az Európa Tanáccsal - való együttműködést.

8. cikk

[A program végrehajtása]

1. A Bizottság biztosítja a program keretébe tartozó tevékenységeknek a melléklettel összhangban történő végrehajtását.

2. A Bizottság és a programban részt vevő országok megteszik a megfelelő intézkedéseket, hogy a program célkitűzéseinek megvalósítása és a program tevékenységeinek elősegítése érdekében létrehozzák az európai, nemzeti és adott esetben regionális vagy helyi struktúrákat.

3. A Bizottság és a programban részt vevő országok megteszik a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy elősegítsék a fiatalok nem formális és informális oktatásának elismerését, többek között egy olyan nemzeti vagy európai szinten kibocsátott igazolás vagy bizonyítvány segítségével, amely elismeri különösen a kedvezményezettek által megszerzett tapasztalatokat, és lehetővé teszi a fiatalok vagy a szociálpedagógusok közvetlen részvételét a program egy tevékenységében.

4. A Bizottság és a programban részt vevő országok hatékony, arányos és meggyőző intézkedések bevezetésével biztosítják az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét.

5. A Bizottság és a programban részt vevő országok biztosítják, hogy a programban támogatott tevékenységekről megfelelő tájékoztatást nyújtanak, illetve azok megfelelő nyilvánosságot kapnak.

6. A programban részt vevő országoknak:

a) meg kell tenniük a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy biztosítsák a program saját szintjükön történő megfelelő működését a nemzeti gyakorlatokkal összhangban és az ifjúságpolitika területén érintett szereplők bevonásával;

b) az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 54. cikke (2) bekezdése c) pontjával összhangban létre kell hozniuk, vagy ki kell nevezniük a program tevékenységeinek nemzeti szintű irányításáért felelős nemzeti ügynökségeket, és biztosítaniuk kell azok figyelemmel kísérését, hogy azok eleget tegyenek a következő ismérveknek:

i. egy nemzeti ügynökségként létrehozott vagy annak kinevezett szervezetnek jogi személyiséggel kell rendelkeznie (és azt a részt vevő ország jogának kell szabályoznia); minisztérium nem nevezhető ki nemzeti ügynökségnek;

ii. megfelelő létszámú személyzettel kell rendelkeznie, amely birtokában van a feladatok ellátásához szükséges szakmai képesítésnek és a nemzetközi együttműködés környezetében végzett munkához szükséges nyelvismeretnek;

iii. megfelelő infrastruktúrával kell rendelkeznie, különösen az informatikai berendezések és a kommunikációs eszközök tekintetében;

iv. olyan közigazgatási környezetben kell működnie, amely lehetővé teszi számára feladatainak megfelelő elvégzését és az összeférhetetlenség elkerülését;

v. képesnek kell lennie a pénzeszközök kezelésére közösségi szinten meghatározott szabályok és szerződéses feltételek alkalmazására;

vi. elégséges (lehetőség szerint hatóság által kibocsátott) pénzügyi garanciákat kell felmutatnia, és a kezelésére bízott közösségi pénzeszközök volumenével arányos kezelési kapacitással kell rendelkeznie.

c) felelősséget kell vállalniuk arra, hogy a b) albekezdésben említett nemzeti ügynökségek a projektek támogatása céljára átutalt pénzeszközöket megfelelően kezelik, és különösen hogy a nemzeti ügynökségek tiszteletben tartják az átláthatóság, az egyenlő bánásmód, az egyéb közösségi alapok igénybevétele tilalmának és a kedvezményezettek által esetlegesen fizetendő pénzösszegek visszafizetési kötelezettségének elveit;

d) meg kell tenniük a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy biztosítsák a b) albekezdésben említett nemzeti ügynökségek megfelelő ellenőrzését és pénzügyi felügyeletét, és különösen:

i. a nemzeti ügynökség munkájának megkezdése előtt a Bizottsághoz be kell nyújtaniuk a szükséges biztosítékokat arra nézve, hogy a megfelelő pénzügyi kezelés szabályaival összhangban a nemzeti ügynökségen belül a végrehajtott eljárások, az ellenőrzési rendszerek, a számviteli rendszerek, valamint a közbeszerzésekre és a támogatások odaítélésére vonatkozó eljárások léteznek, megfelelőek, illetve megfelelően működnek;

ii. a Bizottságnak minden egyes költségvetési év végén be kell mutatniuk a pénzügyi rendszerek és a nemzeti ügynökségek megbízhatóságára és elszámolásaik hitelességére vonatkozó bizonyítékokat.

e) olyan a b) albekezdésben említett nemzeti ügynökség által elkövetett szabálytalanság, hanyagság vagy csalás esetén, amely a Bizottságot arra kényszeríti, hogy a nemzeti ügynökségtől a pénzforrásokat visszaigényelje, felelősséget kell vállalniuk az esetlegesen vissza nem fizetett pénzösszegekért.

7. A 9. cikk (1) bekezdésében említett eljárás keretében a Bizottság a mellékletben említett egyes tevékenységekre az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés prioritásainak fejlődésén alapuló iránymutatásokat állapíthat meg annak érdekében, hogy a program tevékenységeit e fejlődéssel összhangba hozza.

9. cikk

[Végrehajtási intézkedések]

1. Azokat az intézkedéseket, amelyek e határozat végrehajtásához az alább felsoroltakkal kapcsolatban szükségesek, a 10. cikk (2) bekezdésében említett irányítóbizottsági eljárással összhangban kell meghozni:

a) a program végrehajtására tett intézkedések, beleértve az éves munkatervet is;

b) program különféle tevékenységei közötti általános egyensúly;

c) azok a pénzügyi vonatkozású kritériumok (különösen a fiatalok lakossághoz viszonyított aránya, a GNP és az országok közötti földrajzi távolság), amelyeket a decentralizáltan irányítandó tevékenységek támogatására elkülönített pénzösszegek tagállamok közötti, javasolt szétosztásának megállapítására kell alkalmazni;

d) a program értékelésével kapcsolatos intézkedések;

e) a fiataloknak a tevékenységekben való részvételét igazoló intézkedések;

f) a programnak a 8. cikk (7) bekezdésében említett tevékenységei kiigazítására tett intézkedések.

2. Azokat az intézkedéseket, amelyek e határozat végrehajtásához bármi mással kapcsolatban szükségesek, a 10. cikk (3) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni

10. cikk

[Bizottság]

1. A Bizottságot munkájában egy a tagállamok képviselőiből álló és a Bizottság képviselője által elnökölt bizottság segíti.

2. Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni.

Az 1999/468/EK határozat 4. cikke (3) bekezdésében említett időszak hosszát két hónapban kell megállapítani

3. Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, annak 8. cikke rendelkezéseinek figyelembevételével.

4. A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

11. cikk

[A program és a közösségi fellépés más eszközeinek kiegészítő jellege]

1. A Bizottság gondoskodik arról, hogy a program kapcsolódjon a közösségi fellépés más területeihez, különösen az oktatás, a szakképzés, a kultúra, a sport, a nyelvek, a társadalmi befogadás, a nemek közötti egyenlőség, a diszkrimináció elleni küzdelem, a kutatás, a vállalatpolitika és az Unió külkapcsolatainak területéhez.

2. A program megoszthatja forrásait más közösségi eszközökkel annak érdekében, hogy a program és ezen eszközök közös célkitűzéseit követő tevékenységeket valósítson meg.

3. A Bizottság és az Európai Unió tagállamai biztosítják a program azon tevékenységeinek előtérbe helyezését, amelyek hozzájárulnak a közösségi fellépés más területein - különösen az oktatás, a képzés, a kultúra és a sport területén - megfogalmazott célkitűzések eléréséhez.

12. cikk

[A program, valamint a nemzeti politikák és eszközök kiegészítő jellege]

1. A programban részt vevő országoknak a 4. cikkben említettekhez hasonló nemzeti vagy regionális tevékenységei "európai címkét" kaphatnak.

2. Egy a programban részt vevő ország a program kedvezményezettjeinek nemzeti forrásokat bocsáthat rendelkezésére, amelyeket a program szabályai szerint kezelnek, és a program decentralizált struktúráit e célra használhatja, amennyiben arányosan biztosítja ezek kiegészítő finanszírozását.

13. cikk

[Általános pénzügyi rendelkezések]

1. E program végrehajtásának pénzügyi kerete a fenti 1. cikkben meghatározott időszakra 915 millió euró.

2. Az éves előirányzatokat a pénzügyi lehetőségek keretén belül a költségvetési hatóság engedélyezi.

14. cikk

[A kedvezményezettekre vonatkozó pénzügyi rendelkezések]

1. Az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet[14] 114. cikke (1) bekezdésének megfelelően a program kedvezményezettjei lehetnek természetes személyek.

2. A 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet[15] 176. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság a kedvezményezettek jellemzőitől és a tevékenységek jellegétől függően határozhat arról, hogy azok mentesülnek a tevékenység vagy a munkaprogram megfelelő végrehajtásához szükséges képzettség és szakmai alkalmasság ellenőrzése alól.

3. A tevékenység jellegétől függően a pénzügyi támogatást szubvenció vagy ösztöndíj formájában lehet nyújtani. A Bizottság a program keretében végrehajtott tevékenységekért vagy projektekért díjakat is odaítélhet. A 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet 181. cikkének megfelelően és a tevékenység jellegétől függően a Bizottság engedélyezheti az átalányfinanszírozást, illetve a termékegységre vetített költségskála alkalmazását.

4. A 2342/2002 bizottsági rendelet 162. cikkében meghatározott, európai szintű tevékenységet folytató szervezetek működéséhez nyújtott támogatásoknak - az 1605/2002 tanácsi rendelet 113. cikke (2) bekezdésével összhangban - megújításuk esetén nem kell feltétlenül fokozatosan csökkenniük.

5. Az 1605/2002 rendelet 54. cikke (2) bekezdése c) pontjának megfelelően a Bizottság a 8. cikk (2) bekezdésében említett struktúrákra hatósági feladatokat, és különösen költségvetési végrehajtási feladatokat bízhat.

6. A 2342/2002 rendelet 38. cikke (1) bekezdésének megfelelően az (5) bekezdésben ismertetett lehetőség a programban részt vevő országok azon struktúráira is vonatkozik, amelyekre nem a tagállamoknak, az Európai Gazdasági Térség (EGT) államainak vagy az európai uniós csatlakozásra jelölt országoknak a joga az irányadó.

15. cikk

[Figyelemmel kísérés és értékelés]

1. A Bizottság rendszeresen figyelemmel kíséri e programot. A figyelemmel kísérésbe beletartoznak a (3) bekezdésben említett jelentések, valamint külön tevékenységek is.

2. A Bizottság biztosítja a program rendszeres, független és külső értékelését.

3. A programban részt vevő országok a Bizottság felé legkésőbb 2010. június 30-áig, illetve 2015. június 30-áig beszámolnak a program végrehajtásáról és hatásáról.

4. A Bizottság az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának benyújtja:

a) az elért eredményeket és e program végrehajtásának minőségi és mennyiségi vonatkozásait értékelő időközi jelentést legkésőbb 2011. március 31-éig;

b) e program folytatásáról szóló közleményt legkésőbb 2011. december 31-éig;

c) egy utólagos értékelő jelentést legkésőbb 2016. március 31-éig.

16. cikk

[Átmeneti rendelkezések]

Az 1031/2000/EK és a 2004. április 21-i 790/2004/EK határozatok alapján a 2006. december 31-e előtt megkezdett tevékenységek irányítását az e határozatok rendelkezései szerinti lezárásukig kell folytatni. Az 1031/2000/EK határozat 8. cikke alapján létrehozott bizottságot az e határozat 10. cikke alapján létrehozott bizottság váltja fel.

17. cikk

[Hatálybalépés]

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba, és 2007. január 1-jétől kezdődően kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, ...-án/én

az Európai Parlament részéről a Tanács részéről

az elnök az elnök

MELLÉKLET

A program általános és konkrét célkitűzéseinek megvalósítása érdekében végrehajtott tevékenységek a fiatalok aktív szerepvállalását elősegítő, korlátozott kiterjedésű projekteket támogatnak.

A fiataloknak a program különböző tevékenységeiben való részvételéhez nem kell előzetes tapasztalattal vagy képesítéssel rendelkezniük, a tevékenységekben meghatározott bizonyos különleges esetek kivételével.

E tevékenységek a következő intézkedéseken keresztül valósulnak meg:

1. TEVÉKENYSÉG - Ifjúság Európáért

E tevékenység célja, hogy a következő intézkedésekkel előmozdítsa a fiatalok aktív társadalmi szerepvállalását és kölcsönös megértését:

1.1. Ifjúsági cserék

Az ifjúsági cserék lehetővé teszik a fiatalok egy vagy több csoportja számára, hogy egy másik ország csoportja egy közös tevékenységi program megvalósítása érdekében fogadja őket. Főszabályként a 13 és 25 év közötti fiatalokra alkalmazandó.

Ezek az egyazon projekt különféle szereplői közötti transznacionális együttműködésen alapuló tevékenységek a fiatalok aktív részvételére irányulnak, és céljuk, hogy a fiataloknak alkalmat adjanak az eltérő társadalmi és kulturális valóságok megismerésére, illetve irányukba való nyitottságuk fejlesztésére, lehetővé téve számukra, hogy tanuljanak egymástól, és minél inkább tudatosítsák magukban európai polgári mivoltukat. A támogatás elsősorban a csoportos mobilitást segítő többoldalú tevékenységekre irányul.

A kétoldalú csoportos cserék különösen akkor indokoltak, amikor egy újonnan bevezetett európai tevékenységről vagy európai szintű tapasztalattal még nem rendelkező, kisléptékű vagy helyi szervezeti tevékenységről van szó. Ezeket a korlátozott lehetőségekkel rendelkező fiatalok esetében is alkalmazni kell elősegítve ezzel a programban való részvételüket.

Ez az intézkedés azokat az előkészítő tevékenységeket is támogatja, amelyek célja, hogy elősegítsék a fiataloknak a projektekben való, különösen nyelvi és interkulturális szinten történő aktív részvételét, valamint támogassák azon fiatalok transznacionális találkozóit, akik saját és Európa jövőjével kapcsolatos lényeges témákat kívánnak megvitatni.

1.2. Az ifjúsági kezdeményezések támogatása

Ez az intézkedés azokat a projekteket támogatja, amelyekben a fiatalok aktívan és közvetlenül vesznek részt olyan tevékenységekben, amelyeket saját maguk dolgoztak ki, és amelyeknek ők maguk a legfontosabb szereplői, annak érdekében, hogy fejlesszék kezdeményezőkészségüket, vállalkozó és alkotókedvüket. Ez az intézkedés főszabályként a 18 és 30 év közötti fiatalokra vonatkozik, bizonyos ifjúsági kezdeményezéseket ugyanakkor megfelelő támogatás mellett már 16 éves kortól meg lehet valósítani.

Ez az intézkedés lehetővé teszi a helyi, regionális vagy nemzeti szinten kidolgozott csoportos, kezdeményező jellegű tevékenységek és a különböző országokban folytatott hasonló projektek hálózatba szervezésének támogatását annak érdekében, hogy erősítse azok európai jellegét, és bővítse a fiatalok közötti együttműködést és tapasztalatcserét.

A korlátozott esélyekkel induló fiatalokra kiemelt figyelmet kell fordítani.

1.3. A részvételi demokráciához kapcsolódó projektek

Ez az intézkedés olyan projekteket vagy tevékenységeket támogat, amelyek a fiataloknak a demokratikus életben való részvételét kívánják elősegíteni. E projektek és tevékenységek magukban foglalják a fiataloknak a helyi, regionális vagy nemzeti szintű közösségük életében való aktív részvételét.

Ez az intézkedés főszabályként a 13 és 30 év közötti fiatalokra alkalmazandó.

E tevékenységek vagy projektek olyan transznacionális együttműködéseken alapulnak, amelyek lehetővé teszik a különféle közösségek szintjén a fiatalok részvételének elősegítését célzó, helyi vagy regionális szinten megvalósuló projektek vagy tevékenységek elképzeléseinek, tapasztalatainak és helyes gyakorlatainak kicserélését. E tevékenységek magukban foglalhatják a fiatalok szükségleteiről és elképzeléseiről folytatott konzultációk megszervezését is annak érdekében, hogy a demokratikus Európában a fiatalok aktív részvételével kapcsolatban új megközelítési módokat dolgozzanak ki.

2. TEVÉKENYSÉG - Európai önkéntes szolgálat

Az önkéntesség célja, hogy fejlessze a fiatalok közötti szolidaritást, elősegítse aktív társadalmi részvételüket, és támogassa kölcsönös megértésüket a következő intézkedéseken keresztül:

2.1. Egyéni európai önkéntes szolgálat

A fiatal önkéntes egy a lakóhelyétől eltérő országban a közösség érdekében végzett non-profit és fizetés nélküli tevékenységben vesz részt. Az európai önkéntes szolgálat nem korlátozhatja a potenciális vagy létező fizetett munkahelyeket, és nem helyettesítheti azokat.

Az európai önkéntes szolgálat több, de legfeljebb tizenkét hónapos időtartamra szól. Megfelelően indokolt esetekben, különösen a korlátozott lehetőségekkel rendelkező fiatalok részvételének előmozdítása érdekében rövidebb időre szóló európai önkéntes szolgálat is megvalósítható.

Ezt az intézkedést főszabályként a 18 és 30 év közötti fiatalokra kell alkalmazni, bizonyos önkéntes tevékenységeket ugyanakkor megfelelő támogatás mellett már 16 éves kortól meg lehet valósítani.

Ez az intézkedés teljes egészében vagy részben fedezi többek között az önkéntes napidíját, biztosítását, megélhetési és utazási költségeit, valamint adott esetben a korlátozott lehetőségekkel rendelkező fiatalok kiegészítő támogatását.

Ez az intézkedés azokat a tevékenységeket is támogatja, amelyek a fiatal önkénteseknek különösen az indulás előtti képzését, valamint a különféle partnerek összehangolását célozzák. Adott esetben lehetővé teszi olyan kezdeményezések figyelemmel kísérését, amelyek az európai önkéntes szolgálat során szerzett tapasztalatokon alapulnak.

A tagállamok és a Bizottság biztosítják a minőségi szabványok betartását: az önkéntesség magában foglalja a nem formális oktatás dimenzióját, amely a fiataloknak a személyes, interkulturális és technikai téren való felkészítését célzó pedagógiai tevékenységeken, valamint a személyre szabott folyamatos támogatáson keresztül valósul meg. A programban érintett különböző szereplők együttműködésének, valamint a kockázatok megelőzésének különösen nagy jelentőséget kell tulajdonítani.

2.2. Kollektív európai önkéntes szolgálat

Ez az intézkedés olyan önkéntes projekteket támogat, amelyek a 2.1. pontban említettekkel azonos jellemzőkkel bírnak, és amelyek ifjúsági csoportoknak lehetővé teszik, hogy közösen vegyenek részt európai vagy nemzetközi jelentőségű tevékenységekben, különösen a kultúra, a sport, a polgári védelem, a környezetvédelem, a fejlesztési támogatás stb. területén.

Ez az intézkedés főszabályként a 18 és 30 év közötti fiatalokra alkalmazandó.

Az elvégzendő feladatoktól és az önkéntesekre igényt tartó helyzetektől függően a kollektív európai önkéntes szolgálat bizonyos projekttípusai indokolttá tehetik különleges képességekkel rendelkező jelöltek kiválasztását.

2.3. A civil vagy önkéntes szolgálatok közötti együttműködés

Ez az intézkedés a fiatal önkéntesek nemzeti és nemzetközi szolgálatai közötti együttműködést támogatja. A program támogathatja az együttműködés erősítését és az európai és nemzeti szintű önkéntes civil szolgálat különböző formái között a kapcsolódási pontok kiépítését az európai dimenzió erősítése érdekében.

3. TEVÉKENYSÉG - Fiatalok a világért

E tevékenység célja, hogy a világra való nyitottság szellemében elősegítse a népek kölcsönös megértését, miközben az érintett országokban az ifjúsági tevékenységeket támogató minőségi rendszerek fejlesztéséhez is hozzájárul. A tevékenységben a program partnerországai vehetnek részt.

3.1. Együttműködés a kibővült Európával szomszédos országokkal

Ez az intézkedés a programban részt vevő, a kibővült Európával szomszédos partnerországokkal folytatott projekteket támogatja[16].

Ez az intézkedése azokat a - főszabályként többoldalú - ifjúsági csereprogramokat támogatja, amelyek a programban részt vevő országok és az Európával szomszédos országok ifjúsági csoportjainak találkozására adnak lehetőséget abból a célból, hogy egy tevékenységi programot közösen valósítsanak meg. Ez az intézkedés főszabályként a 13 és 25 év közötti fiatalokra alkalmazandó. Ezek az egy projekt különféle szereplői közötti transznacionális együttműködésen alapuló tevékenységek magukban foglalják a támogató személyek előzetes képzését és a fiatalok aktív részvételét, és céljuk, hogy lehetővé tegyék számukra különböző társadalmi és kulturális valóságok fedezését, illetve azok iránti fogékonyságuk fejlesztését. Finanszírozásban részesülhetnek azok a tevékenységek, amelyek a fiatalok projektekben való aktív részvételének elősegítését, különösen a nyelvi és interkulturális szintre való felkészítést célozzák.

Amennyiben a szomszédos országokban megvannak a megfelelő nemzeti irányítási struktúrák, a fiatalok vagy az ifjúsági csoportok ezen országok helyi, regionális és nemzeti szintjén indított kezdeményezései támogatásban részesülhetnek, ha azok a programban részt vevő országok hasonló kezdeményezéseivel hálózatot építenek ki. Olyan tevékenységekről van szó, amelyeket a fiatalok saját maguk dolgoztak ki, és amelyeknek ők a legfontosabb szereplői. E tevékenység főszabályként a 18 és 30 év közötti fiatalokra alkalmazandó, néhány kezdeményezés ugyanakkor megfelelő támogatás mellett már 16 éves kortól megvalósítható.

Ez az intézkedés azokat a tevékenységeket támogatja, amelyek célja, hogy erősítsék az ifjúságpolitika területén működő nem kormányzati szervezetek kapacitását és azok hálózatba szervezését, elismerve e szervezetek meghatározó szerepét a szomszédos országok civil társadalmának fejlődésében. Az intézkedés célja a szociálpedagógusok képzése, valamint e pedagógusok között a tapasztalatok, a szakértelem és a helyes gyakorlatok kicserélése. Ez az intézkedés a hosszú távra szóló és minőségi projektek, valamint a partneri kapcsolatok létrehozását elősegítő tevékenységeket támogatja.

Ez az intézkedés olyan az innovációt és a minőséget ösztönző projekteket is támogat, amelyek célja, hogy az ifjúságpolitika területén újító megközelítéseket vezessenek be, alkalmazzanak, illetve terjesszenek.

Pénzügyi támogatást kaphatnak a fiatalok és a szociálpedagógusok tájékoztatását célzó tevékenységek is.

Ez az intézkedés az ifjúságpolitika területén a szomszédos országokkal való együttműködést elősegítő tevékenységeket is támogat. E tevékenységek célja elsősorban az, hogy az ifjúságpolitika terén elősegítsék az együttműködést, az elképzelések és a helyes gyakorlatok kicserélését, valamint olyan intézkedések alkalmazását, amelyek az érintett országokban az ifjúság területéhez kapcsolódó projektek és tevékenységek eredményeinek felhasználását és terjesztését célozzák.

3.2. Együttműködés a többi országgal

Ez az intézkedés az ifjúság terén folytatott együttműködési tevékenységeket, különösen a program többi partnerországával a helyes gyakorlatok kicserélését támogatja.

Az intézkedés ösztönzi a szociálpedagógusok csereprogramjait és képzését, valamint az ifjúsági szervezetek közötti partneri kapcsolatok és hálózatok kiépítését.

A fiatalok többoldalú csereprogramjait tematikus alapon ezen országok és a programban részt vevő országok között lehet megvalósítani.

Támogatásban azokat a tevékenységek részesülnek, amelyek ösztönzőleg hatnak hasonló tevékenységek beindítására.

Az iparosodott országokkal folytatott együttműködés keretében ezen intézkedés csak a projektek európai kedvezményezettjeinek nyújt finanszírozást.

4. TEVÉKENYSÉG - Szociálpedagógusok és támogató rendszerek

E tevékenység célja a fiatalokat támogató struktúrák minőségi javítása, a szociálpedagógusok munkájának támogatása, a program minőségi fejlesztése, valamint az ifjúságpolitika terén európai szintű tevékenységet folytató szervezetek támogatásával a fiatalok európai szintű polgári szerepvállalásának elősegítése.

4.1. Az ifjúságpolitika terén európai szintű tevékenységet folytató szervezetek támogatása

Ez az intézkedés olyan nem kormányzati szervezetek működését támogatja, amelyek az ifjúságpolitika területén európai szintű tevékenységet folytatnak, és általános európai érdekű célt tűztek ki maguk elé. Tevékenységeiknek különösen hozzá kell járulniuk a fiataloknak a közösség életében és társadalomban való aktív szerepvállalásához, valamint a tágan értelmezett ifjúságpolitika területén az európai együttműködési tevékenységek fejlesztéséhez és végrehajtásához.

Egy szervezet akkor részesülhet működési támogatásban, ha a következő rendelkezéseknek eleget tesz:

- legalább egy éve jogi személyiséggel kell rendelkeznie;

- nonprofit tevékenységet kell folytatnia;

- az 5. cikk (1) bekezdésének megfelelően székhelyének egy a programban részt vevő országban vagy bizonyos kelet-európai államokban[17] kell lennie;

- tevékenységeit egyedül vagy különféle összehangolt társulások formájában európai szinten kell folytatnia, struktúrájának és tevékenységeinek pedig legalább nyolc, a programban részt vevő országot kell lefednie; a fiatalok érdekében tevékenykedő szervezetek európai képviseleti hálózatáról is szó lehet;

- tevékenységeinek összhangban kell lenniük az ifjúságpolitika terén folytatott közösségi fellépés alapelveivel;

- lehet csak a fiatalok érdekében tevékenykedő szervezet vagy sokrétűbb és csak részben a fiatalokra irányuló tevékenységeket folytató szervezet;

- a szervezetnek a fiatalokat be kell vonnia az érdekükben kialakított tevékenységek irányításába.

A működési támogatásban részesített szervezeteket pályázati eljárás útján választják ki. A kiválasztott szervezetekkel többéves partnerségi keretmegállapodásokat lehet kötni. A keretmegállapodások ugyanakkor nem zárják ki, hogy további kedvezményezettek számára éves pályázati felhívásokat írjanak ki.

Az ifjúsági szervezeteknek különösen a következő tevékenységei járulhatnak hozzá a közösségi fellépés erősítéséhez és hatékonyságának javításához:

- a fiatalok nézeteinek és érdekeinek - a maguk sokszínűségében - európai szinten történő képviselete;

- ifjúsági csereprogramok és önkéntes szolgálatok;

- nem formális és informális képzés és ifjúsági tevékenységi programok;

- az interkulturális képzés és megértés elősegítése;

- európai kérdések, valamint az Európai Unió politikáihoz és az ifjúságpolitikához kapcsolódó kérdések megvitatása;

- a közösségi tevékenységgel kapcsolatos információk terjesztése;

- a fiatalok részvételét és kezdeményezéseit támogató tevékenységek.

Ezen intézkedés címén a működési támogatás meghatározásánál csak azokat a működési költségeket lehet figyelembe venni, amelyek a kiválasztott szervezet szokásos tevékenységeinek megfelelő végrehajtásához szükségesek, nevezetesen a személyzettel kapcsolatos költségeket, az általános költségeket (bérleti díj, az ingatlannal kapcsolatos terhek, berendezések, irodai beszerzések, távközlési díjak és postaköltségek stb.), a belső értekezletek költségeit, valamint a publikációs költségeket, a tájékoztatással és a terjesztéssel járó kiadásokat.

A támogatás odaítélésekor tiszteletben kell tartani a szervezet függetlenségét tagjai kiválasztásában és autonómiáját tevékenységeinek részletes meghatározásában.

Az érintett szervezetek költségvetésének legalább 20%-át nem közösségi forrásokból kell finanszírozni.

4.2. Az Európai Ifjúsági Fórum támogatása

Ezen intézkedés keretében pénzügyi támogatásban részesíthetők az Európai Ifjúsági Fórum - mint általános európai érdekű célt követő szervezet - állandó tevékenységei, tiszteletben tartva az alábbi elveket:

- az Európai Ifjúsági Fórum függetlensége tagjainak kiválasztásában, biztosítva a különféle típusú ifjúsági szervezetek minél szélesebb körű képviseletét;

- az Európai Ifjúsági Fórum autonómiája tevékenységeinek részletes meghatározásában;

- a tagsággal nem rendelkező ifjúsági szervezetek és a szervezetekbe nem tartozó fiatalok minél szélesebb körű bevonása az Európai Ifjúsági Fórum tevékenységeibe;

- az Európai Ifjúsági Fórum aktív közreműködése a fiatalokat érintő európai szintű politikai folyamatokban különösen azáltal, hogy választ ad az európai intézmények kérdéseire, amikor azok a civil társadalommal konzultálnak, és elmagyarázza tagjainak az intézmények által képviselt álláspontokat.

Az Európai Ifjúsági Fórum támogatható kiadásai egyaránt magukban foglalják a működési költségeket és a tevékenységek végrehajtásához szükséges kiadásokat. Mivel az Európai Ifjúsági Fórum folytonosságát biztosítani kell, a program forrásait a következő iránymutatás szerint kell elosztani: az Európai Ifjúsági Fórumnak odaítélt éves források összege nem lehet kevesebb 2 millió eurónál.

Az Európai Ifjúsági Fórumnak a támogatás a megfelelő munkaprogram és költségvetés benyújtását követően ítélhető oda. A Bizottsággal kötött partnerségi megállapodásnak megfelelően a támogatásokat évenként vagy megújítható alapon lehet odaítélni.

A Fórum költségvetésének legalább 20%-át nem közösségi forrásokból kell finanszírozni.

Az Európai Ifjúsági Fórum különösen a következő tevékenységeket folytatja:

- a fiatalok képviselete az Európai Unióban;

- tagjai és az Európai Unió álláspontjainak összehangolása;

- az ifjúsággal kapcsolatos információk továbbítása az európai intézmények felé;

- az Európai Unió információinak továbbítása a nemzeti ifjúsági tanácsok és a nem kormányzati szervezetek felé;

- a fiatalok demokratikus életben való részvételének elősegítése és előkészítése;

- az ifjúságpolitika területén az Európai Unió szintjén meghatározott új együttműködési kerethez nyújtott hozzájárulás;

- az ifjúságpolitikák, a szociálpedagógiai munka, az oktatási lehetőségek fejlesztéséhez és a fiatalokkal kapcsolatos információk terjesztéséhez, valamint a fiatalok Európán belüli képviseleti struktúráinak kialakításához nyújtott hozzájárulás;

- Európa és a világ más régióinak ifjúságával kapcsolatos kérdések, valamint az Európai Uniónak a fiatalok érdekében folytatott tevékenységének megvitatása, és a kapcsolódó elméleti munkák elkészítése.

4.3. A szociálpedagógusok képzése és hálózatba szervezése

Ez az intézkedés azokat a tevékenységeket támogatja, amelyek az ifjúságpolitika terén a szociálpedagógusok - különösen az ifjúsági animátorok, a projektfelelősök, az ifjúsági tanácsadók és a projektekben közreműködő pedagógusok - képzésére irányulnak. Az intézkedés a szociálpedagógusok tapasztalatainak, szakértelmének és helyes gyakorlatainak kicseréléséhez is támogatást nyújt. Ugyancsak támogatja azokat a tevékenységeket, amelyek a program keretében megkönnyítik a hosszú távra szóló és minőségi projektek, illetve partneri kapcsolatok kialakítását. Kiemelt figyelmet kell fordítani azokra a tevékenységekre, amelyek a közösségi programokban való részvétel tekintetében a legtöbb nehézséggel szembesülő fiatalok részvételét segítik elő.

4.4. Az innovációt és a minőséget ösztönző projektek

Ez az intézkedés azokat a projekteket támogatja, amelyek célja, hogy az ifjúságpolitika területén újító megközelítési módokat vezessenek be, alkalmazzanak és terjesszenek el. Ezen újító megközelítési módok az ifjúságpolitika területén az európai együttműködés keretének fejlődésével, a különféle származású partnerek részvételével vagy az információk terjesztésével összefüggő tartalomra és célkitűzésekre vonatkozhatnak.

4.5. A fiatalok és a szociálpedagógusok tájékoztatását célzó tevékenységek

Ez az intézkedés a fiatalok tájékoztatását és a velük való kommunikációt támogatja azáltal, hogy elősegíti hozzáférésüket a vonatkozó információkhoz és a kommunikációs szolgáltatásokhoz annak érdekében, hogy fokozza a közösség életében való szerepvállalásukat, és mint aktív és felelős polgároknak megkönnyítse a bennük rejlő lehetőségek kifejezésre juttatását. E célból támogathatók azok a tevékenységek, amelyek európai és nemzeti szinten javítják a fiatalok hozzáférését az információkhoz és a kommunikációs szolgálatokhoz, amelyek elősegítik a minőségi tájékoztatást, és amelyek a fiatalokat nagyobb részvételre ösztönzik az információk előkészítésében és terjesztésében. Ez az intézkedés különösen azon európai, nemzeti, regionális és helyi portálok fejlesztéséhez járul hozzá, amelyek különféle - elsősorban a fiatalok körében leggyakrabban használt - eszközökkel segítik a kifejezetten a fiataloknak szóló információk terjesztését. E tevékenység olyan intézkedésekhez is támogatást nyújthat, amelyek elősegítik, hogy a fiatalok aktívan részt vegyenek az érthető, felhasználóbarát és célirányos tanácsok és tájékoztató anyagok előkészítésében és terjesztésében javítva ezáltal az információk minőségét, és biztosítva, hogy azokhoz valamennyi fiatal hozzáférhessen.

4.6. Partneri kapcsolatok

Ez az intézkedés lehetőséget ad a regionális vagy helyi szervezetekkel kialakított partneri kapcsolatok finanszírozására azzal a céllal, hogy hosszabb távra a program különféle intézkedéseit ötvöző projekteket dolgozhassanak ki. A finanszírozás a koordinációs projektekre és tevékenységekre irányul.

4.7. A program struktúráinak nyújtott támogatás

Ez az intézkedés lehetővé teszi a 8. cikk (2) bekezdésében említett struktúrák, különösen a nemzeti ügynökségek finanszírozását. E támogatás az ügynökség munkaprogramjában elfogadott valamennyi támogatható kiadás 50%-át meg nem haladó működési támogatás odaítélésével történhet. Ez az intézkedés ugyancsak lehetővé teszi olyan hasonló szervezetek finanszírozását, mint a nemzeti koordinátorok, a forrásközpontok, az EURODESK hálózat, az euro-mediterrán ifjúsági platform és az ifjú európai önkéntesek azon társulásai, amelyek az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 54. cikke (2) bekezdése c) pontja és (3) bekezdése értelmében nemzeti szinten végrehajtó szervként járnak el.

4.8. Értékelés

A Bizottság a program végrehajtásának megkönnyítése érdekében szemináriumokat, szakmai konferenciákat vagy találkozókat szervezhet. Emellett megfelelő tájékoztatási, publikációs és terjesztési tevékenységeket folytathat, valamint értékelheti és ellenőrizheti a programot. Az ilyen tevékenységeket támogatások vagy közbeszerzési eljárások útján lehet finanszírozni, vagy azokat közvetlenül a Bizottság szervezheti és finanszírozhatja.

5. TEVÉKENYSÉG - A politikai együttműködéshez nyújtott támogatás

E tevékenység célja, hogy az ifjúságpolitika területén elősegítse az európai együttműködést.

5.1. A fiatalok és az ifjúságpolitika felelőseinek találkozói

Ez az intézkedés azokat a tevékenységeket támogatja, amelyek lehetővé teszik a fiatalok és szervezeteik, valamint az ifjúságpolitika felelősei között a politikai együttműködést és a strukturált párbeszédet. E tevékenységek célja különösen az, hogy az ifjúságpolitika területén támogassák az együttműködést, az elképzelések és a helyes gyakorlatok kicserélését, az Unió elnökségei által szervezett konferenciákat, valamint más, az Európai Uniónak az ifjúságpolitikához kapcsolódó projektjei és tevékenységei eredményeinek kiaknázását és terjesztését szolgáló tevékenységeket.

5.2. Az ifjúságpolitika területének jobb megértését és megismerését célzó tevékenységek támogatása

Ez az intézkedés olyan különleges projekteket támogat, amelyek lehetővé teszik a koordináció nyílt módszerének keretében meghatározott témákhoz kapcsolódó, meglévő ismeretek meghatározását, valamint olyan projekteket, amelyek ezen ismereteket kiegészítik, naprakésszé és könnyebben hozzáférhetővé teszik.

Ez az intézkedés továbbá azon módszertani fejlesztések támogatását célozza, amelyek lehetővé teszik a tanulmányok eredményeinek elemzését és összevetését, valamint biztosítják azok minőségét.

A program az ifjúságpolitika területén működő különféle szereplők hálózatának kiépítését is támogathatja.

5.3. Együttműködés a nemzetközi szervezetekkel

E tevékenység támogathatja az Európai Uniónak az ifjúságpolitika területén hatáskörrel rendelkező nemzetközi szervezetekkel - így az Európa Tanáccsal és az Egyesült Nemzetek Szervezetével vagy annak szakosodott intézményeivel - való együttműködését.

6. A PROGRAM IRÁNYÍTÁSA

A program pénzügyi kerete azokat a kiadásokat is fedezheti, amelyek a program irányításához és célkitűzéseinek megvalósításához közvetlenül szükséges, az előkészítést, a figyelemmel kísérést, az ellenőrzést és az értékelést célzó tevékenységekhez kapcsolódnak, így többek között a tanulmányok készítéséhez, összejövetelekhez, tájékoztatási és publikációs tevékenységekhez, az információcserét szolgáló informatikai hálózatokhoz kapcsolódó kiadásokat, valamint minden más, a Bizottság által a program irányításához igénybe vehető közigazgatási és műszaki segítségnyújtáshoz kapcsolódó kiadást.

7. ELLENŐRZÉSEK ÉS VIZSGÁLATOK

Az e határozat 13. cikke (2) bekezdésében ismertetett eljárásnak megfelelően kiválasztott projektek esetében egy mintavétellel történő ellenőrzési rendszert kell bevezetni.

A támogatás kedvezményezettje az utolsó kifizetést követően öt évig a Bizottság rendelkezésére tart minden, kiadást igazoló dokumentumot. A támogatás kedvezményezettje biztosítja, hogy a partnerei vagy tagjai birtokában lévő bizonylatok, szükség esetén, a Bizottság rendelkezésére álljanak.

A Bizottság, közvetlenül saját személyzete révén vagy bármely más, általa kiválasztott, minősített szervezet révén ellenőrizheti a támogatás felhasználását. Ilyen ellenőrzésekre a szerződés időtartama alatt, illetve a támogatás zárókifizetését követő ötéves időszakban kerülhet sor. Az ellenőrzések eredményei alapján a Bizottság szükség szerint a visszafizetésről határozhat.

A Bizottság munkatársainak, valamint a Bizottság által felhatalmazott külső személyeknek joguk van ahhoz, hogy a kedvezményezett helyiségeibe belépjenek, és az ellenőrzések elvégzéséhez szükséges valamennyi információhoz - beleértve az elektronikus formában létező információkat is - hozzáférjenek

A Számvevőszék és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) - különösen a hozzáférés vonatkozásában - ugyanazokkal a jogokkal rendelkezik, mint a Bizottság.

A Bizottságnak a 10. cikk alapján hozott határozatai, a nemzeti ügynökségekkel kötött megállapodások, a részt vevő harmadik országokkal kötött megállapodások, valamint az abból fakadó megállapodások és szerződések előirányozzák a Bizottság (vagy bármely, általa felhatalmazott személy) és azon belül az OLAF által végzett figyelemmel kísérést és pénzügyi ellenőrzést, valamint a Számvevőszék által adott esetben a helyszínen végzett ellenőrzéseket. Ezeket az ellenőrzéseket a nemzeti ügynökségeknél és, amennyiben szükséges, a támogatások kedvezményezettjeinél lehet végezni.

A 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendelettel összhangban a Bizottság helyszíni vizsgálatokat és ellenőrzéseket is végezhet.

Az e határozatban említett közösségi tevékenységek esetében a 2988/95/EK, Euratom rendelet 1. cikke (2) bekezdésében említett szabálytalanság fogalmán egy jogalany cselekménye vagy mulasztása miatt a közösségi jog valamely rendelkezésének megsértését vagy bármely kötelezettség figyelmen kívül hagyását kell érteni, amelyek eredményeként az Európai Unió általános költségvetése vagy az általa kezelt költségvetések indokolatlan kiadás miatt kárt szenvednek. FICHE FINANCIRE LÉGISLATIVEPROGRAMME "JEUNESSE EN ACTION"

+++++ TABLE +++++

1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S)

Ligne 15.07.02 JEUNESSE

Ligne 15.01.04.04 JEUNESSE dépenses d'appui

Ligne 15.01.04.30 Agence exécutive Education et Culture

2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES

2.1 Enveloppe totale de l'action : 915.000.000 euros

2.2 Période d'application: 2007-2013

2.3 Estimation globale pluriannuelle des dépenses:

a) Echéancier des crédits d'engagement / crédits de paiement (intervention financire) (cf. point 6.1.1)

Millions d'euros ( la 3e décimale)

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

c) Incidence financire globale des ressources humaines et autres dépenses de fonctionnement (cf. points 7.2 et 7.3)

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

2.4 Compatibilité avec la programmation financire et les perspectives financires

[X] Proposition compatible avec la communication de la Commission du 10 février 2004 construire notre avenir commun - Défis politiques et moyens budgétaires de l'Union élargie - 2007-2013 .

Cette proposition nécessite une reprogrammation de la rubrique concernée des perspectives financires,

y compris, le cas échéant, un recours aux dispositions de l'accord interinstitutionnel.

2.5 Incidence financire sur les recettes[18]

[X] Aucune implication financire (concerne des aspects techniques relatifs la mise en uvre d'une mesure).

OU

Incidence financire - L'effet sur les recettes est le suivant: NEANT

3. CARACTÉRISTIQUES BUDGÉTAIRES

+++++ TABLE +++++

4. BASE LÉGALE

Article 149 du traité

5. DESCRIPTION ET JUSTIFICATION

5.1 Nécessité d'une intervention communautaire

5.1.1 Description des besoins

- Evolution de la jeunesse en Europe

Il y a 50 millions de jeunes entre 15 et 25 ans dans les 15 Etats membres, 60 millions si l'on compte les dix pays qui vont rejoindre l'Union en 2004 et 75 millions avec tous les pays candidats.

Le Livre Blanc a montré que, dans ses contours sociologiques, économiques et culturels, la jeunesse a fortement évolué sous l'effet des changements démographiques, mais aussi des modifications de l'environnement social, des comportements individuels et collectifs, des rapports familiaux et des conditions du marché du travail.

Les démographes observent que sous la pression des facteurs économiques et des facteurs socioculturels, les jeunes sont plus âgés quand ils franchissent certaines étapes de la vie: fin des études, accs l'emploi, constitution d'une famille, etc. De plus les itinéraires de vie ne sont pas linéaires, les jeunes peuvent la fois tre étudiant, chargé de famille, travailleur, ou la recherche d'un emploi, vivre chez les parents. Les allers et retours entre les différents statuts sont devenus de plus en plus fréquents.

En ce qui concerne l'implication des jeunes dans la vie publique, on constate que les jeunes s'investissent moins que par le passé dans les structures traditionnelles de l'action politique et sociale (partis, syndicats), leur participation aux consultations démocratiques est faible, ainsi que leur engagement dans des organisations de jeunesse. Cela ne signifie nullement que les jeunes se désintéressent de la vie publique. La plupart démontrent une volonté de participer et d'influencer les choix de société, mais selon des formes d'engagement plus individuel et plus ponctuel notamment en dehors du cadre participatif classique.

Il incombe aux autorités publiques de combler le fossé existant entre la volonté d'expression des jeunes et les modalités et structures offertes cet effet par nos sociétés, sous peine d'alimenter le déficit citoyen. L'Europe a un rôle jouer la fois parce que certaines de ces modalités se situent d'emblée au niveau européen, comme les échanges de jeunes ou d'animateurs socio-éducatifs, mais également parce que le cadre européen peut s'avérer optimum pour l'expérimentation et l'échange de bonnes pratiques dans ce domaine.

Les jeunes expriment également des doutes sur les institutions internationales qui leur semblent difficilement accessibles et peu l'écoute de leurs préoccupations. Ce rapport pour le moins contrasté entre les jeunes et la mondialisation est un signe de malaise et ne peut tre ignoré.

En ce qui concerne plus précisément l'intégration européenne, l'Europe constitue pour les jeunes un espace de liberté o ils peuvent vivre, travailler, étudier ou voyager. Cependant les institutions qui grent l'Union européenne sont pour nombre de jeunes considérées comme lointaines. Dans la poursuite du projet communautaire et notamment dans la perspective de l'élargissement et du rapprochement avec les pays voisins, beaucoup dépend de l'adhésion des jeunes générations au projet européen.

Finalement, les jeunes européens vivent dans des sociétés ouvertes aux influences culturelles et économiques extérieures. La lutte contre les discriminations, en particulier contre le racisme et la xénophobie, l'attachement au caractre multiculturel de nos sociétés, les questions liées l'immigration et au dialogue interculturel trouvent au sein de la jeunesse un terrain particulirement propice, capable de la mobiliser.

- Enjeu politique

L'ensemble des défis décrits ci-dessus représentent un enjeu trs vaste et s'inscrivent dans les priorités actuelles de la Commission : la citoyenneté, la croissance et la paix.

En matire de citoyenneté, il convient de créer les conditions pour que les jeunes européens puissent davantage s'affirmer comme citoyens solidaires, responsables, actifs et tolérants dans une société plurielle. L'implication accrue des jeunes la vie de la communauté locale, régionale, nationale et européenne et l'émergence d'une citoyenneté active constituent des enjeux majeurs, pour le présent, mais également pour le futur de nos sociétés. Ces défis sont des défis qui sont communs aux Etats membres. A ceci s'ajoute la nécessité de développer auprs des jeunes leur conscience d'appartenir l'Europe, leur adhésion aux valeurs prônées par l'Union et leur citoyenneté européenne.

Mais il convient également de répondre aux aspirations des jeunes en leur donnant la possibilité de renforcer leur éducation et leur formation, sur un plan moins formel que ce qui est réalisé dans les systmes éducatifs académiques ou dans le cadre de la formation professionnelle. Ces activités d'éducation non formelle méritent d'tre soutenues et reconnues au niveau européen car elles contribuent, pour leur part, au processus de Lisbonne et, leur manire, la croissance en Europe.

Enfin la volonté des jeunes de construire de nouvelles relations entre jeunes Européens et jeunes du monde entier, leur souci de compréhension mutuelle, d'esprit de tolérance et d'ouverture est le meilleur atout pour la paix dans le monde. Pour ne prendre que l'exemple des relations euro-méditerranéennes, le rapport des sages[19] remis la Commission établit que la jeunesse a une importance fondamentale pour le succs du dialogue entre les Peuples et les Cultures dans cette région d'autant plus que 50% de la population dans les pays arabes a moins de 20 ans. Le dialogue rénové dont parle ce rapport est en ligne avec les priorités du domaine de la jeunesse qui sont développées dans le cadre du partenariat euro-méditerranéen. En outre le rapport des sages préconise un renforcement du volontariat en incitant la jeunesse des deux rives un "engagement civil commun au service de la région euro-méditerranéenne".

- Réponse aux défis

La méthode ouverte de coordination dans le domaine de la jeunesse est la procédure politique qui a été adoptée pour trouver en commun des réponses ces défis et le nouveau programme européen pour la jeunesse doit accompagner et soutenir cette démarche politique.

Dans ce contexte, il y a lieu d'intervenir deux niveaux:

- Les jeunes

Les jeunes sont les premiers acteurs du programme. Celui-ci doit permettre aux jeunes, aux groupes de jeunes ou aux organisations de jeunes de mettre en uvre notamment, leur initiative, des projets d'échanges, de mobilité, de solidarité, ou de participation. Ces activités favorisent la prise de conscience européenne chez les jeunes ainsi que leur inclusion sociale dans le monde adulte.

L'aspect le plus marquant du programme est son universalité en ce sens qu'il est le seul programme européen a tre accessible tous les jeunes et notamment les jeunes avec le moins d'opportunités, car ce programme est mis en uvre en dehors du cadre scolaire.

Le programme est ouvert aux jeunes de 13 30 ans. L'élargissement de la tranche d'âge par rapport au programme actuel (15-25 ans) se justifie par le fait que, d'une part les jeunes adolescents atteignent plus tôt la maturité que leurs aînés et d'autre part, les jeunes sont plus âgés quand ils franchissent les étapes de la vie qui les conduisent l'autonomie.

La participation active des jeunes, leurs expériences, leur éducation informelle et non-formelle ainsi que leur employabilité sont des éléments qui ont un impact positif et contribuent aux objectifs des politiques de la famille, de l'éducation et de l'emploi, de l'égalité des genres et de l'inclusion sociale.

Afin de répondre la demande des jeunes qui veulent se rendre utiles dans un souci de solidarité et afin d'accroître leur sentiment d'appartenance une communauté de valeurs qu'est l'Europe, le Service Volontaire Européen sera étendu afin de mettre disposition de l'Union une force d'intervention en soutien des actions de solidarité de l'Union, internes ou externes.

- Les systmes qui soutiennent les activités des jeunes

Il ne serait pas réaliste de couvrir l'ensemble des besoins de tous les jeunes Européens, ce qui ne serait d'ailleurs pas conforme l'esprit de subsidiarité de ce programme et la nécessité de se concentrer sur les actions avec une valeur ajoutée européenne.

C'est pourquoi, par souci d'efficience, le programme propose également de soutenir les activités d'autres acteurs du domaine de la jeunesse et en premier lieu les animateurs socio-éducatifs, le Forum européen de la Jeunesse[20], les organisations non gouvernementales de jeunesse actives au niveau européen et les Agences Nationales du programme. Ceux-ci forment les bases sur lesquelles s'appuient les jeunes pour établir leurs projets et par lesquelles les projets sont mis en uvre. Le programme prévoit donc les moyens pour permettre le développement de ces éléments structurants qui ont un important effet multiplicateur.

Une autre proposition qui vise l'efficience par un effet structurant et multiplicateur est le soutien la coopération des politiques nationales de jeunesse. Le programme peut ainsi tre utilisé comme levier vis--vis de ces politiques, dans le respect de la subsidiarité.

Le programme est ouvert aux Etats membres de l'UE, aux pays candidats, aux pays de l'AELE membres de l'EEE, ainsi qu' la Confédération Helvétique, et aux pays des Balkans occidentaux. Des projets peuvent également tre réalisés en partenariat avec d'autres pays, en premier lieu avec les pays concernés par la Communication de la Commission "l'Europe élargie - voisinage: un nouveau cadre pour les relations avec nos voisins de l'Est et du Sud"[21].

5.1.2 Objectifs du programme

Dans ce contexte, les objectifs généraux du programme sont:

a) Promouvoir la citoyenneté active des jeunes, en général, et leur citoyenneté européenne en particulier;

b) Développer la solidarité des jeunes, notamment afin de renforcer la cohésion sociale de l'Union européenne;

c) Favoriser la compréhension mutuelle des peuples travers les jeunes;

d) Contribuer au développement de systmes de qualité en soutien aux activités des jeunes et celui de la capacité des organisations de la société civile dans le domaine de la jeunesse;

e) Favoriser la coopération européenne en matire de politiques de jeunesse.

Les objectifs proposés dans le programme sont cohérents, d'une part avec les priorités en matire de coopération dans le domaine de la jeunesse, d'autre part avec les développements récents en matire de citoyenneté. Ceux-ci assurent également la continuité du programme "JEUNESSE" actuel, ainsi que du programme d'action communautaire pour la promotion des organismes actifs au niveau européen dans le domaine de la jeunesse (ONG de jeunesse) qui vient d'tre adopté prochainement par le Conseil et le Parlement européen.

5.1.3 Valeur ajoutée européenne

Bien que le programme ne soit pas le seul instrument qui touche les jeunes et que celui-ci soit complémentaire d'instruments au niveau national et européen, sa valeur ajoutée est néanmoins importante, compte tenu de la spécificité de ses objectifs.

L'évaluation intermédiaire du programme JEUNESSE 2000-2006 a mis en évidence que la plupart des projets financés n'auraient jamais eu une dimension européenne sans un appui européen. Le programme est dans certains Etats membres complémentaire d'actions nationales ou régionales, lorsqu'il n'est pas tout simplement la seule activité structurée en faveur de la jeunesse en attendant que des actions se mettent en place au niveau des autorités nationales.

L'évaluation intermédiaire met également en valeur l'impact du programme sur les politiques des administrations publiques nationales qui tendent s'orienter vers les priorités du programme.

En ce qui concerne les projets qui visent les jeunes et les animateurs socio-éducatifs directement, la valeur ajoutée européenne est souvent directement liée la nature de l'action : mobilité des jeunes travers l'Europe ou avec des pays partenaires, service volontaire européen, mise en réseau de projets, formation européenne d'animateurs socio-éducatifs, soutien aux ONG de jeunesse qui poursuivent des objectifs d'intért général européen. Les Etats membres ne seraient tout simplement pas en mesure d'organiser individuellement de telles actions.

La valeur ajoutée européenne se traduit également par un effet de levier vis--vis des politiques nationales, soit en montrant la voie suivre (priorité aux jeunes avec moins d'opportunités, projets d'initiative locale, projets de démocratie participative), soit en stimulant l'innovation, la recherche et la coopération.

L'effet multiplicateur du programme peut tre considéré comme important car aujourd'hui les activités liées la jeunesse cherchent de façon plus systématique acquérir une dimension transnationale.

Afin de favoriser les synergies avec d'autres interventions, le programme prévoit la mise en uvre de systmes de labelisation avec des actions similaires réalisés dans les pays participants au programme, ainsi qui la mise en valeur des actions du programme qui contribuent au développement d'autres politiques dans les domaines notamment de l'éducation, de la formation, de la culture et du sport.

La mise en uvre d'un programme européen dans le domaine de la jeunesse est un élément essentiel pour contribuer l'émergence chez les tous les jeunes d'une citoyenneté européenne.

5.1.4 Dispositions prises relevant de l'évaluation ex ante

a) Evaluation ex-ante

Un rapport d'évaluation ex-ante accompagne le projet de base légal pour le programme. Ce rapport a été préparé par les services de la Commission. Le rapport d'évaluation ex-ante prend en compte les contributions résultant de la consultation de la société civile:

- Le rapport de la consultation publique

- La position du Forum européen de la Jeunesse

- L'avis des agences nationales du programme actuel

- Les travaux du groupe de travail sur les nouveaux instruments

- Les résultants d'un séminaire des chercheurs sur les nouveaux instruments

Le rapport d'évaluation ex-ante prend également en compte les enseignements apportés par l'évaluation intermédiaire du programme JEUNESSE qui s'est basée notamment sur:

- les études d'impacts des actions 1, 2, 3 et 5, élaborées sous la responsabilité des autorités nationales par des experts externes ou avec le support des Agences nationales ont suivi le guide méthodologique proposé par la Commission (v. 5.1.3).

- Une série de séminaires qui ont permis notamment "l'évaluation des procédures" du programme JEUNESSE et l'évaluation des actions 3 et 5, et des actions des pays tiers

- Une évaluation externe du partenariat entre le Conseil de l'Europe et la Commission en matire de formation dans le domaine de la jeunesse

- Une évaluation externe des actions avec les pays tiers

Finalement ce rapport prend également en compte les derniers développements politiques dans le domaine de la jeunesse, en particulier:

- les conclusions du Conseil du mai 2003 concernant la nouvelle génération de programme pour la jeunesse, confirmées par le Conseil de mai 2004

- Les conclusions de la Conférence européenne sur le service civique et la jeunesse qui s'est tenue Rome sous présidence italienne en novembre 2003

- Le rapport des sages sur les relations euro-méditerranéennes de novembre 2003

b) constatations et enseignements tirés de l'évaluation ex ante

Les principaux éléments avancés par l'évaluation ex-ante sont:

1. Préserver un programme spécifique au domaine de la jeunesse avec des passerelles avec les autres domaines qui concernent les jeunes.

2. Garantir la continuité avec le programme JEUNESSE en termes d'actions (échanges de jeunes, Service volontaire Européen, projets d'initiatives et mesures de soutien) et d'accs au programme (ouverture tous les jeunes, en particulier ceux avec le moins d'opportunités, soutient des projets organisés par des ONG et les organisations locales qui s'occupent des jeunes sur le terrain, dans une approche décentralisée)

3. Développer l'identité européenne des jeunes et leur citoyenneté active dans la société.

4. Prendre en compte les priorités politiques définies dans le Livre Blanc de la Commission sur la jeunesse, en développant les projets de participation démocratique, en améliorant l'information des jeunes, en étendant les possibilités de volontariat en en soutenant les actions nécessaires une meilleure connaissance du domaine de la jeunesse.

5. Soutenir les initiatives prises dans le cadre de la coopération politique mise en uvre par la méthode ouverte de coordination (échanges de bonnes pratiques, complémentarités...).

6. Contribuer au développement des organisations de jeunesse et soutenir le travail des animateurs de jeunesse.

7. Ouvrir davantage le programme vers les pays tiers et donner ces activités plus de visibilité.

8. Contribuer la reconnaissance des activités du programme et plus généralement du travail des animateurs de jeunesse qui contribuent l'éducation et l'apprentissage informels et non formels des jeunes.

9. Proposer des mécanismes qui soient simples et flexibles compte tenu du public cible visé.

5.1.5 Dispositions prises la suite de l'évaluation intermédiaire du programme actuel

L'évaluation intermédiaire du programme JEUNESSE permet de dégager les recommandations suivantes:

1. Cibler encore mieux le programme sur son public cible, savoir les jeunes de toutes conditions, en particulier ceux avec moins d'opportunités.

2. Améliorer l'assistance aux bénéficiaires et aux projets, dans toutes les phases, par des mesures de proximité et de qualité.

3. Simplifier les procédures et les rendre aussi flexibles que possible compte tenu du public visé.

4. Renforcer la transparence et la cohérence dans la mise en uvre du programme, notamment au niveau décentralisé.

5. Augmenter la qualité du travail par une évaluation des projets avec un retour d'information auprs des bénéficiaires et une reconnaissance des activités réalisées.

6. Développer les activités de volontariat tant sur le plan qualitatif que sur le plan quantitatif.

7. Ouvrir davantage le programme sur les pays tiers.

8. Anticiper les évolutions par la mise en uvre de projets innovants et la réalisation des études nécessaires.

9. Donner une visibilité au programme et chacune de ses actions et valoriser les résultats obtenus.

5.2 Actions envisagées et modalités de l'intervention budgétaire

5.2.1 Actions du programme

Les objectifs du programme sont soutenus par cinq actions opérationnelles

- Jeunesse pour l'Europe

Cette action vise soutenir les échanges de jeunes, leurs initiatives, leur participation la vie démocratique et toute activité permettant de développer leur citoyenneté et la compréhension mutuelle entre les jeunes. La population type est représentée par les jeunes de 13 30 ans.

- Le Service Volontaire Européen

Cette action vise renforcer la participation des jeunes différentes formes d'activités de volontariat, l'intérieur et en dehors de l'Union européenne. Cette action concerne les jeunes de 18 30 ans.

- Jeunesse pour le monde

Cette action vise soutenir des projets avec les pays partenaires du programme, notamment l'échange de jeunes et d'animateurs socio-éducatifs, le soutien aux initiatives qui renforcent la compréhension mutuelle des jeunes et leur sens de la solidarité ainsi que le développement de la coopération dans le domaine de la jeunesse et de la société civile dans ces pays. Cette action concerne les jeunes de 13 30 ans et les animateurs socio-éducatifs.

- Animateurs socio-éducatifs et systmes d'appui

Cette action a pour objet d'assurer le soutien aux organismes actifs au niveau européen dans le domaine de la jeunesse, notamment les organisations non gouvernementales de jeunesse, leur mise en réseau, l'échange, la formation et la mise en réseau des animateurs socio-éducatifs, la stimulation de l'innovation et de la qualité des actions menées dans le domaine de la jeunesse, l'information des jeunes et la mise en place des structures et activités nécessaires au programme pour atteindre ses objectifs. Cette action concerne des milliers d'organisations de jeunes et d'animateurs socio-éducatifs.

- Soutien la coopération politique

Cette action permet d'organiser le dialogue entre les différents acteurs du monde de la jeunesse, en particulier les jeunes, les animateurs socio-éducatifs et les responsables politiques, de contribuer au développement de la coopération politique dans le domaine de la jeunesse et d'effectuer les travaux et les mises en réseau nécessaires une meilleure connaissance du domaine de la jeunesse.

5.2.2 Caractéristiques des actions

- Le programme est ouvert aux jeunes entre 13 et 30 ans

Cette proposition est la conséquence de l'analyse du Livre Blanc et de l'évaluation du programme actuel par les Etats membres. Les jeunes sont prts participer des projets plus tôt que précédemment et ils accdent l'autonomie plus tard. Il est néanmoins proposé que l'âge de participation au programme soit modulé en fonction de la nature des activités.

- Le programme intgre le soutien aux ONG européennes de jeunesse

La Commission a proposé une base légale pour ce soutien aux ONG pour la période 2004 - 2006. Au del, ce soutien fait partie intégrante de l'objectif visant promouvoir la citoyenneté active des jeunes en général, et leur citoyenneté européenne en particulier. Il doit donc tre intégré au nouveau programme proposé.

- Le programme est ouvert aux pays qui ont vocation rejoindre un jour ou l'autre l'Union européenne ainsi qu'aux pays membre de l'AELE.

Cette proposition est dans le droit fil du programme actuel. Elle est appliquée aux pays actuellement candidats l'adhésion, aux Balkans occidentaux, aux Etats de l'AELE membres de l'EEE et la Suisse.

- Une action particulire est créée pour les actions avec les pays tiers, appelés pays partenaires du programme

Le programme actuel autorise des actions avec les pays tiers, mais leur offre peu de visibilité du fait de leur éparpillement. La création de l'action Jeunesse pour le monde permettra d'augmenter cette visibilité.

- Cette action prévoit deux niveaux de coopération, l'un avec les pays voisins de l'Europe, l'autre avec le reste du monde

Avec les pays voisins de l'Europe, le programme propose de pouvoir faire le mme type d'activités que celles réalisées au sein de l'Union, quelques exceptions prs liées leur faisabilité dans ces pays. Pour le reste du monde, les mesures sont beaucoup plus ciblées (échanges de bonnes pratiques, d'animateurs socio-éducatifs, de jeunes mais dans des conditions limitées) sous peine de transformer le programme en un programme mondial difficile gérer.

- La base légale ouvre la possibilité au soutien des structures régionales et locales pour aider les jeunes dans leur projet

La gestion centralisée indirecte via des agences nationales dans chaque pays participant au programme est confirmée. Dans certains pays, il convient cependant de prévoir des relais locaux ou régionaux pour l'information et le support des jeunes dans la mise en uvre de leurs projets.

- La Commission pourra, aprs avis du comité et donc du Parlement européen, adapter les mesures prévues au sein de chaque action.

La base légale proposée couvre jusqu'en 2013. Le programme doit tre au service du processus politique initié suite au Livre Blanc. Le programme doit donc pouvoir s'adapter de manire flexible aux priorités qui résulteront, durant la prochaine décennie, de ce processus politique.

- Le programme pourra établir des passerelles avec d'autres instruments communautaires

Le domaine de la jeunesse est complémentaire avec d'autres domaines, en particulier l'éducation, la formation professionnelle, la culture, le sport, l'inclusion sociale, la lutte contre les discriminations, la recherche, l'action extérieure de l'Union. Le programme pourra, établir des actions avec d'autres programmes pour établir des passerelles avec ces domaines. La mise en commun éventuelle de moyens financiers ne pourra se faire qu'en accord avec les bases légales respectives de chaque instrument et leurs autorités décisionnelles en matire de budget.

- Les pays participant au programme pourront financer eux-mmes des projets similaires ceux du programme qui recevront un label européen, et des partenariats pourront tre signés avec certaines entités comme les régions, avec un cofinancement de leur part

Ces mesures visent l'efficience du programme et son effet multiplicateur. Il s'agit de mobiliser les énergies et les fonds pour démultiplier l'action du programme, dans le respect des compétences et des rgles propres chaque partenaire.

- Le programme, dans le respect du Rglement financier doit tenir compte de l'environnement spécifique auquel il s'adresse

- il n'est pas basé sur un systme institutionnalisé

- les acteurs proviennent de la société civile, de