/* COM/2013/0901 final */ MELLÉKLET





1. Bevezetés A Tanács 2013. június 21-én – a Bizottság 2013. tavaszi előrejelzését, valamint a tagállamok stabilitási és konvergenciaprogramjainak a Bizottság általi értékelését követően – úgy határozott, hogy Belgium, Spanyolország, Franciaország, Málta, Hollandia, Portugália és Szlovénia esetében számos lépésre van szükség a túlzotthiány-eljárás (a Szerződés 126. cikke) keretében[1]. A Tanács megvizsgálta mindenekelőtt a Spanyolországban, Franciaországban, Hollandiában, Portugáliában és Szlovéniában fennálló túlzott hiányt. Megállapította, hogy az említett tagállamok a Szerződés 126. cikkének (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlásoknak megfelelően eredményes intézkedéseket tettek, és hogy az első ajánlások elfogadása után az államháztartásra jelentős negatív hatással lévő, előre nem látható kedvezőtlen gazdasági események következtek be. Ezért a Tanács – a Bizottság ajánlása alapján – úgy ítélte meg, hogy ezen tagállamok esetében teljesültek a Szerződés 126. cikkének (7) bekezdése szerinti új ajánlások kibocsátására vonatkozó, az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében előirányzott feltételek. A Tanács a túlzott hiány megszüntetésének határidejét Hollandia esetében 2014-re, Franciaország, Portugália és Szlovénia esetében 2015-re, Spanyolország esetében pedig 2016-ra hosszabbította meg. A Tanács az említett országok számára október 1-jét állapította meg határidőként eredményes intézkedések meghozatalára, és eddig a határidőig az országoknak (Portugália kivételével[2]) részletes jelentést kell tenniük a célok eléréséhez előirányzott konszolidációs stratégiáról az 1467/97/EK tanácsi rendelet[3] 3. cikke (4a) bekezdésének megfelelően. Emellett a Tanács a Bizottság ajánlása alapján a Szerződés 126. cikkének (8) bekezdése szerinti határozatában megállapította, hogy Belgium nem tett eredményes intézkedéseket a 2009. december 2-i tanácsi ajánlásra válaszul annak érdekében, hogy 2012-re kiigazítsa a túlzott hiányt, és a Szerződés 126. cikke (9) bekezdése szerint felszólította az országot, hogy 2013-ig szüntesse meg a túlzott hiányt. Belgiumnak szeptember 15-i határidővel kellett jelentést tennie az 1467/97/EK tanácsi rendelet 5. cikke (1a) bekezdésének megfelelően a határozat betartásáról. Végül, a Tanács a Bizottság javaslatára úgy döntött, hogy Málta esetében a Szerződés 126. cikke (6) bekezdésének megfelelően új túlzotthiány-eljárást indít és a 126. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlást címzett az országhoz, hogy az 2014-ig szüntesse meg a túlzott hiányt. A Tanács október 1-jét állapította meg határidőként Málta számára eredményes intézkedések meghozatalára, valamint arra, hogy az 1467/97/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (4a) bekezdésével összhangban részletes jelentést tegyen a célok elérése érdekében kidolgozott konszolidációs stratégiáról. 2. A megtett intézkedések értékelése Az 1467/97/EK rendeletnek és a módosított magatartási kódexnek[4] megfelelően egy adott tagállam által tett intézkedéseket akkor kell eredményesnek tekinteni, ha a tagállam az EUMSZ 126. cikkének (7) bekezdése szerinti ajánlással összhangban járt el. A magatartási kódex megállapítja, hogy az intézkedések eredményességének értékelésénél mindenekelőtt azt kell figyelembe venni, hogy az érintett tagállam teljesítette-e az éves költségvetési célokat, és megvalósult-e a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedésektől megtisztított egyenleg ennek alapjául szolgáló javulása a Tanács által eredetileg ajánlottak szerint. Amennyiben a költségvetési egyenleg a megállapítások szerint az ajánlottnál alacsonyabbnak bizonyul, illetőleg az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélküli, ciklikusan kiigazított egyenleg javulása elmarad a célokat alátámasztó kiigazítástól, a hiányosságok indokainak alapos elemzésére van szükség. Többéves kiigazítás esetén a magatartási kódex úgy rendelkezik, hogy az értékelésnek főként azokra az intézkedésekre kell összpontosítania, amelyeket a túlzott hiánynak a Tanács által szabott határidőn belüli kiigazításához szükséges megfelelő előrehaladás biztosítása érdekében már bejelentettek vagy megtettek. Belgium, Spanyolország, Franciaország, Málta, Hollandia és Szlovénia jelentést nyújtott be a Bizottságnak a június 21-i tanácsi ajánlásoknak és határozatnak megfelelően tett intézkedésekről. A makrogazdasági kiigazítási program hatálya alá tartozó Portugália esetében a költségvetési stratégiára vonatkozó jelentés a 2013. május 30-án hatályba lépett 472/2013/EU rendelet 10. cikke (2) bekezdésének megfelelően a programmal összefüggésben készül. Belgium, Spanyolország, Franciaország, Málta, Hollandia és Szlovénia a 473/2013/EU rendelettel összhangban a következő évre vonatkozó költségvetésiterv-javaslatát is benyújtotta a Bizottságnak és az eurócsoportnak[5]. A Bizottság megvizsgálta az eredményes intézkedésekről benyújtott tagállami jelentéseket és a 2013. november 5-én közzétett 2013. őszi bizottsági előrejelzéssel összefüggésben értékelte az intézkedések eredményességét. Az euróövezeti tagállamok – Belgium, Spanyolország, Franciaország, Málta, Hollandia és Szlovénia – esetében az értékelés a szóban forgó tagállamok költségvetésiterv-javaslatáról készült 2013. november 15-i bizottsági véleményben is tükröződik[6]. Az értékelés fő megállapításait e közlemény melléklete tartalmazza. 3. Makrogazdasági kiigazítási programot végrehajtó euróövezeti tagállamok A pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett euróövezeti tagállamok gazdasági és költségvetési felügyeletének megerősítéséről szóló 472/2013/EU rendelet 2013. május 30-i hatálybalépése óta a túlzotthiány-eljárás szerinti – az említett rendelet 10. cikke (2) bekezdése b) pontjának megfelelően a makrogazdasági kiigazítási program éves költségvetési céljait magukban foglaló – ajánlások betartásának ellenőrzése a makrogazdasági kiigazítási programot végrehajtó euróövezeti tagállamok esetében az említett rendelet 7. cikke (4) bekezdésében előírt rendszeres programmonitoring keretében zajlik. Az említett cikk előírja, hogy a Bizottság elvégzi az adott tagállam által a makrogazdasági kiigazítási program végrehajtása terén elért eredmények monitoringját és háromhavonta tájékoztatja az EFC-t az eredményekről. A Bizottság állandó gyakorlatának megfelelően az érintett tagállam által a költségvetés területén elért előrelépés monitoringja arra összpontosít, hogy a tagállamokkal egyeztetett korrekciós intézkedéseket megfelelően végrehajtották-e. A költségvetési célokat megvalósító programintézkedések eredményessége elegendő bizonyíték annak megállapításához, hogy az érintett tagállam az 1467/97/EK rendelet 3. és 5. cikkével összefüggésben is eredményes intézkedéseket tett a túlzott hiány megszüntetéséhez. Ez a módszer – amely felváltja a magatartási kódexben leírt módszert – figyelembe veszi a makrogazdasági kiigazítási programot végrehajtó tagállamokra alkalmazandó gazdasági és költségvetési fegyelem sajátos jellegét. Mindenekelőtt szem előtt tartja azt a tényt, hogy a gazdasági forgatókönyvet és a végrehajtandó intézkedéseket részletes megállapodásokban rögzítették. 4. Következtetés A Bizottság megvizsgálta a költségvetési helyzetet és mindenekelőtt a tanácsi ajánlások (illetve Belgium esetében a felszólító határozat) nyomán tett tagállami intézkedéseket. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy Belgium, Spanyolország, Franciaország, Málta, Hollandia és Szlovénia eredményes intézkedéseket tett, és ezen tagállamok tekintetében jelenleg nincs szükség további lépésekre a túlzott hiány esetén követendő eljárásban. A bizottsági értékelés részletei az említett tagállamok költségvetésiterv-javaslataira vonatkozó bizottsági véleményekben találhatók. Végül, a Bizottság emlékeztet arra, hogy Portugália esetében a programnak való megfelelés legutóbbi vizsgálata 2013. október 3-án – pozitív eredménnyel – lezárult. A Bizottság a Szerződéssel, valamint a Stabilitási és Növekedési Paktummal összhangban továbbra is szorosan nyomon követi a költségvetési fejleményeket. [1] Az egyes tagállamokkal szembeni túlzotthiány-eljárással kapcsolatos valamennyi dokumentum megtalálható a következő honlapon: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/corrective_arm/index_en.htm Felhívjuk a figyelmet arra, hogy a Tanács június 21-én a 126. cikk (7) bekezdése szerinti új ajánlást intézett Lengyelországhoz is. A lengyel hatóságok jelentést nyújtottak be a Bizottságnak az ajánlásnak megfelelően tett intézkedésekről. E jelentés értékelése a 126. cikk (8) bekezdése szerinti tanácsi határozatra irányuló, szintén 2013. november 15-én elfogadott bizottsági ajánlás tárgyát képezi. [2] Portugália makrogazdasági kiigazítási programjával összefüggésben tesz jelentést. A 472/2013/EU rendelet 10. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban Portugália mentesül a túlzotthiány-eljárás szerinti külön jelentéstétel alól. [3] HL L 209., 1997.8.2., 6. o. [4] A „Specifications on the implementation of the Stability and Growth Pact and guidelines on the format and content of stability and convergence programmes” (A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának részletes leírása, valamint iránymutatások a stabilitási programok és konvergenciaprogramok tartalmára és formájára vonatkozóan) című dokumentum a következő weboldalon érhető el: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/index_en.htm . [5] Lengyelországnak (amely nem tagja az euróövezetnek) és Portugáliának (amely makrogazdasági kiigazítási program hatálya alá tartozik) nem kell költségvetésiterv-javaslatot benyújtania. [6] A bizottsági szolgálatok által az értékelés alátámasztására készült elemzés a bizottsági véleményeket kísérő szolgálati munkadokumentumban került közzétételre. Melléklet: A megtett intézkedések országonkénti értékelése 1. Belgium A költségvetésiterv-javaslatba foglalt 2013.évi államháztartási egyenleg a GDP 3 %-ában megállapított, hiányra vonatkozó referenciaérték alatt van. A Bizottság 2013. őszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány a jelenlegi várakozások szerint némileg a Tanács 2013. június 21-i felszólító határozatában a GDP 2,7 %-ában megállapított célszint fölött lesz. A tanácsi felszólító határozat időpontjában a 2013. évi költségvetési kiigazítást a GDP 0,75 %-ára becsülték. Az említett határozat óta a szövetségi kormányzati és az alsóbb kormányzati szervek további intézkedéseket tettek annak érdekében, hogy költségvetésüket a megfelelő pályán tartsák. A költségvetési kiigazítást jelenleg a GDP 0,8 %-ára becslik. A potenciális növekedés mértékének a tanácsi határozat időpontja óta bekövetkezett lefelé történő módosítását, valamint a tanácsi határozat alapjául szolgáló előrejelzéshez képest bekövetkezett bevételkiesést figyelembe véve azonban a korrigált strukturális javulás a becslések szerint a GDP 1 %-át teszi ki, ami összhangban van a Tanács által előírt, szintén 1 %-os kiigazítással. Ezért megállapítható, hogy Belgium a 2013. június 21-i tanácsi határozatnak megfelelően eredményes intézkedéseket tett. Ezt a következtetést alátámasztja az az alulról felfelé haladó értékelés is, amely a 2013. évi költségvetési többletkiigazítás nagyságrendjét a diszkrecionális bevételi intézkedések, illetve a kormányzattól függő kiadásoknak[1] a tanácsi határozatot alátámasztó alapforgatókönyv és az őszi bizottsági előrejelzés közötti alakulása alapján becsli, és amely szerint Belgium a GDP 0,25 %-át meghaladó kiegészítő intézkedéseket tett, ami összhangban van a tanácsi határozatban megállapított strukturális cél eléréséhez szükségesnek ítélt intézkedések összegével. 2. Spanyolország A Bizottság 2013. őszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2013-ban a GDP 6,8 %-ára csökken (a pénzügyi szektorra vonatkozó program keretében végrehajtott banki feltőkésítés költsége nélkül 6,5 %-ra), amely meghaladja a 2013. június 21-i tanácsi ajánlás szerinti célt, majd 2014-ben tovább esik a GDP 5,9 %-ára, mely mérték épphogy meghaladja a Tanács által ajánlottat. A strukturális egyenleg megfelelő, a potenciális kibocsátásnövekedés módosítása és a váratlan többletbevétel/bevételkiesés alapján korrigált javulása – különösen 2014 vonatkozásában – elmarad a Tanács által ajánlott kiigazítástól. Az alulról felfelé haladó értékelés szerint – amely a 2013. évi költségvetési többletkiigazítás nagyságrendjét a diszkrecionális bevételi intézkedések, illetve a kormányzattól függő kiadásoknak a tanácsi ajánlást alátámasztó alapforgatókönyv és az őszi bizottsági előrejelzés közötti alakulása alapján becsli – 2013-ban nettó értelemben nem került sor további konszolidációs intézkedésre, összhangban az EDP-ajánlásban meghatározott strukturális célok eléréséhez szükségesnek ítélt mértékkel. 2014-re a költségvetési kiigazításra vonatkozó alulról felfelé haladó becslés a GDP mintegy 1,75 %-ával számol, amely némileg elmarad a túlzotthiány-eljárás (excessive deficit procedure – EDP) keretében készült ajánlásban meghatározott strukturális célok eléréséhez szükségesnek ítélt mértéktől. Mindezek alapján – bár úgy tűnik, Spanyolország 2013-ban megfelel a túlzotthiány-eljárás keretében készült tanácsi ajánlásnak, feltéve, hogy a költségvetési célokkal összefüggő kockázatok megszűnnek – az értékelés szerint 2014-et illetően felmerül a meg nem felelés kockázata. 2015-re és 2016-ra Spanyolország még nem hozott elegendő intézkedést ahhoz, hogy az elsődleges államháztartási hiányt a Tanács által ajánlott céloknak megfelelően csökkentse. Emellett 2015-ben a korábbi években tett átmeneti intézkedések lehetséges kivezetése szélesíti a túlzotthiány-eljárásban meghatározott céltól való eltérést. A 2015-re és 2016-ra meghatározott költségvetési kiigazítás azonban elmarad a felülvizsgált EDP-ajánlásban szereplőtől. 3. Franciaország A Bizottság előrejelzése szerint a nominális hiány 2013-ban és 2014-ben egyaránt magasabb lesz az ajánlásban levőnél. Az előre jelzett államháztartási adatok alapjául szolgáló strukturálisegyenleg-változások a becslések szerint a GDP 0,9 %-át, illetőleg 0,7 %-át teszik ki. Mindazonáltal a tanácsi ajánlás kibocsátása óta a potenciális kibocsátásnövekedésre vonatkozó becslések módosítását és a kieső adóbevételeket figyelembe véve a strukturális kiigazítás a GDP 1,3 %-ára, illetőleg 0,8 %-ára várható. A költségvetés 2013. évi végrehajtását illetően a legújabb eredményadatok a tavaszihoz képest jelentősebb bevételkiesésre utalnak. Ez egyrészt a gazdasági tevékenység csekélyebb adóintenzitásából, másrészt abból is adódhat, hogy a diszkrecionális intézkedések költségvetési hatása az eredetileg becsültnél csekélyebb. Azonban eddig nem került sor az említett intézkedések várt költségvetési hatásának módosítására, mivel a hatóságok szerint ez addig nem indokolt, amíg 2013-ra vonatkozóan a teljes éves adatok rendelkezésre nem állnak. Ezzel összefüggésben a bizottsági előrejelzés a hivatalos becslésekhez képest csekély elmaradással számol, de nem zárható ki, hogy az eredmény rosszabb lesz. Úgy tűnik, a 2014-re vonatkozó korrigált strukturális kiigazítás is épphogy megfelel a tanácsi ajánlásnak. Azonban a bizottsági előrejelzést alátámasztó költségvetési szigorítás összetétele némileg ellentétes a költségvetésiterv-javaslatban leírtakkal. Az utóbbi ugyanis azt tűzi ki célul, hogy a – strukturális egyenleg javulásával mért – teljes kiigazítás 80 %-át a kiadások visszafogása tegye ki, miközben a bizottsági előrejelzés azzal számol, hogy a megtakarítások a teljes kiigazításnak kevesebb mint felét jelentik, mindenekelőtt a kiadások várt túllépése és az egyszeri bevételi intézkedések eltérő kezelése miatt. Az alulról felfelé haladó értékelés szerint a 2013-ban végrehajtott intézkedések teljes nagyságrendje valamivel elmarad a tanácsi ajánlás szerinti, a GDP 1,5 %-át kitevő összegtől. 2014 vonatkozásában a költségvetési kiigazítás az alulról felfelé haladó értékelés alapján valamivel elmarad az ajánlásban meghatározott strukturális célok eléréséhez szükségesnek ítélt, a GDP több mint 1 %-át kitevő összegű intézkedéstől, ami szintén a költségvetési kilátásokat övező bizonytalanságra utal. 2015-öt illetően a költségvetésiterv-javaslat azt jelzi előre, hogy a hiány – a Tanács ajánlásának megfelelően – a GDP 2,8 %-ára csökken. A Bizottság 2013. őszi előrejelzése szerint azonban – a politika változatlanságának szokásos feltételezése mellett – a GDP 3,7 %-a lesz, ami azt jelzi, hogy a 2015. évi cél elérésének biztosításához az eddig részletezetteken felül további jelentős intézkedéscsomagra van szükség. Összességében megállapítható, hogy noha a várt költségvetési eredményhez és így a strukturális egyenleg mögöttes javulásához felfelé és lefelé ható kockázatok egyaránt kapcsolódnak, Franciaország a 2013. június 21-i tanácsi ajánlásoknak megfelelően eredményes intézkedéseket tett. 4. Málta A Bizottság 2013. őszi előrejelzése alapján a 2013. évi államháztartási hiány összhangban van az EDP-ajánlásban meghatározott céllal. Azonban a költségvetési kiigazítás a GDP 0,3 %-át teszi ki. A potenciális kibocsátásnövekedésnek az EDP-ajánlás kibocsátása óta bekövetkezett lefelé történő módosítását és a gazdasági növekedés összetételének a bevételre gyakorolt hatását figyelembe vevő kiigazított strukturálisegyenleg-változás (a GDP 0,5 %-a) ugyanakkor némileg elmarad az ajánlott éves strukturális kiigazítástól (a GDP 0,7 %-a). Következésképp, bár Málta esetében megállapítható, hogy eddig megfelel a 2013. június 21-i tanácsi ajánlásoknak, fennáll annak a kockázata, hogy nem sikerül megszüntetni a túlzott hiányt, mivel nyilvánvalóan nem került sor elegendő alátámasztó intézkedés meghatározására. A helyzetet a 2014 tavaszán szolgáltatott adatok alapján újra kell értékelni. Viszont 2014 tekintetében az EDP-követelmények – a 2014. évi költségvetésre vonatkozó értékelés ismerete nélkül – nominális és strukturális értelemben sem teljesülnek, mivel a Bizottság hiány-előrejelzése a GDP 2,7 %-át kitevő EDP-cél fölött marad és a kiigazított strukturális egyenleg (a GDP 0,34 %-a) alacsonyabb, mint a 2014-re ajánlott éves költségvetési kiigazítás (a GDP 0,7 %-a). A 2014-re előre jelzett hiány (a GDP 3,4 %-a a GDP 2,7 %-ának megfelelő ajánlottal szemben) nem foglalja magában a 2014. évi költségvetésben szereplő konszolidációs intézkedéseket, melyek részletei az előrejelzés elkészítésének időpontjában nem álltak rendelkezésre. Meg kell jegyezni, hogy a költségvetésiterv-javaslatba foglalt intézkedések önmagukban a GDP 0,2 %-át kitevő mértékben csökkentenék az előre jelzett hiányt. Ez még mindig nem lenne elegendő az EDP-ajánlásnak való megfeleléshez. 5. Hollandia 2013-ban az államháztartási hiány várhatóan a tanácsi EDP-ajánlás szerinti, a GDP 3,6 %-ában meghatározott cél alatt marad. 2013-ban az EDP-követelmények mind az államháztartási, mind a strukturális hiányra vonatkozó célok tekintetében teljesülnek, és a 2013. június 21-i tanácsi ajánlásnak megfelelően eredményes intézkedésekre került sor. Az előrejelzés szerint 2014-ben az államháztartási hiány a GDP 2,8 %-ában meghatározott, ajánlott nominális cél fölött marad. A 2013. őszi előrejelzés alapján a potenciális növekedés módosításának és a váratlan bevételkiesésnek a figyelembevételével korrigált strukturálisegyenleg-változás a GDP 0,5 %-át teszi ki, amely nem éri el az EDP-ajánlásban a GDP körülbelül 0,7 %-ában meghatározott ajánlott kiigazítást. Az alulról felfelé haladó értékelés, amely a 2013. évi költségvetési kiigazítás nagyságrendjét a kiegészítő bevételi intézkedések, illetve a kormányzattól függő kiadásoknak az EDP-forgatókönyv és a 2013. őszi bizottsági előrejelzés közötti alakulása alapján becsli, azt jelzi, hogy Hollandia 2014-re a GDP mintegy 1 %-át kitevő kiegészítő intézkedést tett, ami összhangban van az EDP-ajánlásban megállapított strukturális célok eléréséhez szükségesnek ítélt intézkedések mértékével. 6. Szlovénia A költségvetésiterv-javaslatban 2013-ra és 2014-re tervezett, a GDP 5,6 %-át, illetőleg 6,7 %-át kitevő államháztartási hiány meghaladja az említett évekre a túlzotthiány-eljárás keretében meghatározott, a GDP 4,9 %-ának és 3,3 %-ának megfelelő hiánycélokat. A 2013. őszi bizottsági előrejelzés is a Tanács által 2013 júniusában ajánlott célszinteket meghaladó hiányt jelez előre. A Bizottság 2013. őszi előrejelzése szerint a strukturális egyenleg változása 2013-ban, illetőleg 2014-ben a GDP –0,1 %-a és 0,7 %-a lehet. Azonban a bevételkiesésnek és a potenciális növekedésre vonatkozó számítások módosításának figyelembevételével korrigált strukturális javulást 2013-ban és 2014-ben egyaránt a GDP 0,6 %-ára becsli. Bár ez valamivel kevesebb a 2013-ra ajánlott, a GDP 0,7 %-át kitevő éves strukturális kiigazításnál, a 2014-re ajánlott, a GDP 0,5 %-át jelentő mértéket éppen meghaladja. Az alulról felfelé haladó értékelés alapján, amely a költségvetési többletkiigazítás nagyságrendjét a diszkrecionális bevételi intézkedések, illetve a kormányzattól függő kiadásoknak a tanácsi ajánlást alátámasztó alapforgatókönyv és a 2013. őszi bizottsági előrejelzés közötti alakulása alapján becsli, a 2013. évi teljes költségvetési kiigazítás a GDP körülbelül 1,1 %-át teszi ki, vagyis épp meghaladja a 2013. júniusi EDP-ajánlásban a 2013. évi strukturális cél eléréséhez elegendőnek tekintett, a GDP 1 %-át jelentő kiegészítő konszolidációs intézkedések nagyságrendjét. Az alulról felfelé haladó elemzés szerint a 2014-ben a 2013. júniusi EDP-ajánlást követően elfogadott konszolidációs intézkedések teljes nagyságrendje a GDP körülbelül 1,4 %-át teszi ki. Ez valamivel elmarad a 2013. júniusi EDP-ajánlásban a strukturális cél 2014. évi eléréséhez elegendőnek tekintett, a GDP 1,5 %-át jelentő kiegészítő konszolidációs intézkedésektől. Ennek ismeretében és a jelenlegi információkra alapozva úgy tűnik, hogy Szlovénia 2013-ban eredményes intézkedéseket tett és jó úton halad afelé, hogy 2014-ben – bár éppen csak – biztosítsa az ajánlott strukturális javulást. [1] Kizárva különösen a munkanélküli-ellátásokban a munkanélküliek számának alakulása miatt bekövetkező többletkifizetéseket, valamint a kamat- és árfolyamváltozásokhoz kapcsolódó kamatkiadás-változásokat.