Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Digitális bányászat Európában: új megoldások a nyersanyagok fenntartható előállítására

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2020/C 429/06)

Előadó: Marian KRZAKLEWSKI Társelőadó: Hilde VAN LAERE

Közgyűlési határozat: 2020.2.20. Jogalap: az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése saját kezdeményezésű vélemény Illetékes szerv: CCMI Elfogadás a szekcióülésen: 2020.9.2. Elfogadás a plenáris ülésen: 2020.9.18. Plenáris ülés száma: 554. A szavazás eredménye: (mellette/ellene/tartózkodott) 213/0/4

1. Következtetések és ajánlások

1.1. Az uniós nyersanyagágazat digitalizálása egyedülálló lehetőség az európai ipari ellátási láncok rezilienciájának fokozására, a nyersanyag-kitermelő ágazat környezetvédelmi teljesítményének javítására, valamint az átláthatóság és a bányászati tevékenységek által érintett polgárokkal és közösségekkel folytatott párbeszéd fokozására.

1.2. A digitális átalakítást kezdeményező bányatársaságok javulást értek el a biztonság, a fenntarthatóság, a termelékenység és a haszonkulcsok terén. Ugyanakkor a fokozott összekapcsoltság, a mobilitás, a gépi tanulás és az önálló műveletek kombinációja etikai, társadalmi és szabályozási kérdéseket vet fel, amelyeket a politikai döntéshozóknak előzetesen át kell gondolniuk.

1.3. Az EGSZB elismeri, hogy a bányászati ágazat digitális átalakulásához ambiciózus erőfeszítésekre van szükség a jogi és szabályozási változások bevezetése érdekében, és hogy ezeket az erőfeszítéseket a nemzetek feletti szervezetek égisze alatt/a nemzetközi jog szintjén kell megtenni.

1.4. Az EGSZB rámutat, hogy a digitális átalakulás és a megalapozott uniós szintű döntéshozatal támogatása érdekében fontos kiépíteni egy globális, átfogó ásványianyag-információs hálózatot. Az EGSZB elismeri a Közös Kutatóközpontnak (JRC) egy nyersanyagokra vonatkozó európai információs rendszer létrehozása és fenntartása terén tett erőfeszítéseit.

1.5. Az EGSZB úgy véli, hogy az uniós nyersanyagágazat digitális átalakulását adatvédelmi intézkedéseknek kell kísérniük, és elismeri, hogy az érzékeny adatok védelme érdekében a rendszerek szigorú végrehajtására van szükség.

1.6. Az EGSZB egy olyan uniós szabályozási ütemterv kidolgozását javasolja, amely kezeli a nyersanyagágazat digitális átalakulása által előidézett kihívásokat, továbbá olyan témákkal foglalkozik, mint a kiberbiztonság, a mesterséges intelligencia, az automatizálás, a többszintű kormányzás, valamint a tengeri és űrbányászat.

1.7. Az EGSZB uniós szabványok meghatározását és elfogadását javasolja az ásványi nyersanyagokra vonatkozó adatok gyűjtését illetően, és sürgeti a tagállamokat, hogy rendszeresen gyűjtsenek átfogó és ellenőrzött adatokat a nyersanyagok kitermeléséről, feldolgozásáról és újrahasznosításáról, és azokat osszák meg a Közös Kutatóközponttal (JRC). Ez fontos a körforgásos gazdaságra vonatkozó uniós cselekvési terv végrehajtásának elősegítése szempontjából.

1.8. Az EGSZB megfelelő szociális támogatási intézkedések kidolgozását javasolja, amelyek minimalizálják a digitális átalakulás bányászati munkaerőre gyakorolt negatív hatásait, továbbá elősegítik, hogy a bányászközösségek átalakítsák a gazdaságukat, megelőzendő az egyének és népességcsoportok között meglévő társadalmi egyenlőtlenségek elmélyülését.

1.9. Az EGSZB azt javasolja, hogy az 5G-alkalmazások, a felhőalapú számítástechnika és az ipari dolgok internetének platformjai biztonsági szintjének növelése érdekében fejlesszék és támogassák az uniós felhőalapú infrastruktúrát.

1.10. Az EGSZB úgy véli, hogy az ásványinyersanyag-ipar digitalizációja kulcsfontosságú a Covid19-világjárvány okozta gazdasági válság kezeléséhez, valamint az európai zöld megállapodás és az uniós helyreállítási terv végrehajtásának előmozdításához. Ebben az összefüggésben rendkívül fontos az elsődleges (bányászott) és másodlagos (újrafeldolgozott) ásványi nyersanyagok kitermelésének és feldolgozásának digitalizációjára irányuló beruházások ösztönzése.

1.11. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy az uniós intézmények bevonják a nyersanyag-kitermelő ágazat szociális partnereit a politikai döntéshozatali folyamatba és az ásványi nyersanyagok ágazatát érintő uniós kezdeményezésekbe, és konzultáljanak velük.

2. Bevezetés

2.1. Az EU – az ipari tevékenységének és a lakosság életminőségének alapját jelentő – nyersanyagellátás terén technológiai, társadalmi és környezeti kihívásokkal néz szembe. Az EU a világ ásványinyersanyag-termelésének kevesebb mint 5 %-át ( 1 ) , az uniós ipar pedig az ásványi nyersanyagok globális fogyasztásának mintegy 20 %-át képviseli ( 2 ) . Az EU importfüggősége különösen nagy mértékű a csúcstechnológiai alkalmazásokhoz és az európai zöld megállapodásban (COM(2019) 640) felvázolt, zöld energiára való átálláshoz szükséges ritka fémek és elemek esetében. Ez alátámasztja az Európai Bizottság 2008-ban indított nyersanyag-politikai kezdeményezését (COM(2008) 699), valamint az ellátás kritikusságának értékelése és a kritikus fontosságú nyersanyagok lajstromozása érdekében tett rendszeres erőfeszítéseit (az utolsó listát 2017-ben tették közzé ( 3 ) , a frissített lista a kritikus fontosságú nyersanyagokról szóló európai bizottsági közlemény ( 4 ) részét képezi).

2.2. Az anyagok és erőforrások hatékony felhasználását előmozdító, valamint a hulladék csökkentését és az újrafeldolgozást szorgalmazó technológiai fejlődés – a körforgásos gazdaságra vonatkozó uniós cselekvési tervvel (a legutóbb a COM(2020) 98 jelű közleménnyel frissített COM(2015) 614 jelű közlemény) összhangban – sajnos elégtelen a társadalmi igények kielégítéséhez és a globális népességnövekedés alátámasztásához. Ilyen körülmények között az elsődleges nyersanyagok ( 5 ) továbbra is alapvető szerepet játszanak a gazdaságban.

2.3. Ugyanakkor a bányászati projektekkel szembeni nyilvános tiltakozás számos uniós tagállamban fokozódik, és a környezeti lábnyom csökkentésére tett ágazati erőfeszítések nem változtattak a (rossz) megítélésen. A káros környezeti hatások, az átláthatóság és a párbeszéd hiánya, valamint a gazdasági előnyök helyi szintű megoszlásával kapcsolatos problémák a bányászat általános jellemzői közé tartoznak ( 6 )

2.4. A közelmúltban az erőforrás-nacionalizmus nyersanyagtermelő országokban való felerősödése és a Covid19-világjárvány megingatta az uniós ipar globális ellátási láncokra való támaszkodását. Az uniós kormányok és sok ipari gyártó felismerte, hogy a nyersanyagoktól való importfüggőség tönkreteheti az EU feldolgozóiparát (a nyersanyagágazat mintegy 350 000 munkahelyet jelent az EU-ban, de a feldolgozóiparban több mint 30 millió olyan munkahely van, amelyek az ásványi nyersanyagokhoz való megbízható és akadálytalan hozzáféréstől függenek ( 7 ) ).

2.5. A technológiai és kommunikációs fejlődés határozottan ösztönzi a digitális technológiák valamennyi üzleti területen való bevezetését, alapvetően megváltoztatva, hogy hogyan működnek a vállalatok és szolgáltatnak értéket az ügyfeleknek. Ez egyedülálló lehetőség az EU bányászati ágazata számára: a digitális eszközöket kihasználó bányatársaságok az értéklánc egészében új teljesítményszintet érhetnek el, ami hosszú távon pozitív hatással lehet a társadalmi-gazdasági, környezeti és szociális dimenziókra.

2.6. Az uniós nyersanyagágazat digitalizálása a „digitális bánya” koncepciójának előmozdítása révén egyedülálló lehetőséget kínál az ellátási láncok rezilienciájának fokozására, a gyökeresen eltérő inputokra épülő gazdaság kezelésére, valamint az ágazat operatív, társadalmi és környezeti kiválóságának fokozására.

3. Általános megjegyzések

3.1. A nyersanyagtermelés digitalizálása az információs technológiák alkalmazását jelenti, fejlesztve az adatok megszerzését, rendszerezését és közlését azzal a céllal, hogy a műszaki, környezeti és társadalmi mutatók tekintetében javítsák a termelési létesítmények teljesítményét.

3.2. A digitális technológiák felhasználják az összes rendelkezésre álló tudást, és folyamatos fejlesztést, valamint ugrásszerű újításokat tesznek lehetővé. A termelési lépések során, az értékláncokon és a munkaerő-állományon belül és azok között megvalósuló interakciók pontos megértése – számos egyéb szempont mellett – lehetővé teszi az erőforrás-hatékony termelést, a berendezések ellenőrzését és karbantartását, az egészségügyi feltételek ellenőrzését és a kockázatmegelőzést, valamint a vészhelyzetre való felkészülést és reagálást.

3.3. A digitális átalakulást a nyersanyagokra vonatkozó európai innovációs partnerség (COM(2014) 297) „Az elsődleges és másodlagos nyersanyagok előállításának technológiái” prioritási terület keretében azonosítja az Új európai iparstratégia című európai bizottsági közleménnyel összhangban. Ebben a nyersanyagokat a globálisan versenyképes, zöld és digitális Európa elérésének kulcsfontosságú alapelemeiként határozza meg.

3.4. Az EGSZB nagyra értékeli az Európai Innovációs Tanács és az Európai Innovációs és Technológiai Intézet szerepét, amelyek célja az uniós intézmények által nyújtott új szolgáltatások és termékek kibocsátásának fellendítése. A nyersanyagokat érintő kezdeményezések ezek jelentős részét támogatják és összekapcsolódnak más célokkal is, mint az energetikai és mobilitási átállás, a fejlett gyártás, a biztonság, az élelmiszerek és az egészség. Emellett különösen a technológiai megoldások digitális fejlődéséhez is kapcsolódnak.

3.5. Az EGSZB támogatja az uniós kutatócsoport nyersanyag-tanúsítási módszerek kidolgozásával kapcsolatos tevékenységeit. Ez lendületet ad az ásványok és fémek fenntartható bányászatának, amely nélkülözhetetlen Európa tiszta energiára való átállásának támogatásához.

3.6. Az uniós bányászati ágazat számára a digitális átalakulás által teremtett lehetőségek meghatározása a digitális stratégia EGSZB által javasolt megközelítésének lényeges eleme. Az azonosított lehetőségeket a szervezetek és a társadalom számára biztosított lehetséges értékük és a végrehajthatóság szempontjából kell értékelni.

3.7. Szociális szempontok

3.7.1. A digitális átalakulás már most hatással van a hagyományos bányászati munkakörökre, többek között olyan feladatkörök megjelenésével, mint az új technológiai szakemberek, az adatelemzők és az adattudósok, a big data szakértők, a mesterséges intelligencia és gépi tanulás szakemberei és a rendszermérnökök. Következésképpen várhatóan csökkenni fognak az olyan munkakörökhöz köthető, rutinszerűen végzendő feladatok, mint a létesítményüzemeltetők, a vezetési és szervezeti elemzők, valamint a kitermelő munkások ( 8 )

3.7.2. Az ágazat digitalizációja és átalakulása miatt a munkavállalóknak megfelelő képzésben kell részesülniük, hogy meg tudjanak felelni az Ipar 4.0 és a jövőbeli technológiai változások kihívásainak.

3.7.3. A munkaerő jellegében és összetételében bekövetkező változások, valamint a „munka bárhol, bármikor” modellnek a digitális átalakulás által lehetővé tett bevezetése jelentős hatással lesz az európai hagyományos bányászközösségekre. Ehhez inkluzív társadalmi párbeszédeken alapuló, proaktív megközelítésre van szükség, hogy segíteni lehessen a közösségeket abban, hogy megértsék a bennük rejlő kapacitásokat, és támogatni lehessen gazdaságaik új területekre való átállítását.

3.7.4. Az EGSZB úgy véli, hogy a bányászati ágazat digitalizációja által támasztott kihívásokra és az ágazatot a Covid19 miatt fenyegető veszélyekre való tekintettel az Európai Bizottságnak a meglévő ágazati (nyersanyag-kitermelő iparágak) szociális párbeszéden keresztül támogatnia kellene a bányászati ágazat európai szintű szociális partnereinek jelenlegi követeléseit.

3.7.5. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy az uniós intézmények bevonják a nyersanyag-kitermelő ágazat szociális partnereit a politikai döntéshozatali folyamatba és az ágazatot érintő uniós kezdeményezésekbe, és konzultáljanak velük.

3.7.6. Az EGSZB ezért úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak az ágazati párbeszédbizottságban helyet foglaló szociális partnerekkel együtt európai és nemzeti szinten minél hamarabb létre kell hoznia a nyersanyag-kitermelő iparágakban szükséges készségekkel és foglalkoztatással foglalkozó ágazati tanácsok hálózatát.

4. A fenntartható feltáráshoz, bányászathoz és/vagy feldolgozáshoz kapcsolódó, áttörést jelentő koncepciók és megoldások

— Az ásványi nyersanyagok feltárása, kitermelése és újrahasznosítása terén áttörést jelentő koncepciókra és megoldásokra van szükség ahhoz, hogy megerősödjön Európa globális pozíciója. Az új megközelítések és technológiák várhatóan megkönnyítik Európa számára a fenntartható módon termelt nyersanyagokhoz való hozzáférést, miközben elnyerik a társadalom tiszta és biztonságos kitermelési és feldolgozási módszerek iránti bizalmát is.

— A geológiai adottságokról, az ásványi lelőhelyekről és azok kiaknázásáról szerzett tudás nem egységes és változó, és az anyagciklusok, a szakpolitikák, a piaci és technológiai tendenciák, a környezetvédelmi kérdések és a társadalmi hatások összetettsége számos szakterület kombinációját kívánja meg a digitalizáció előnyeinek kihasználásához.

4.1. Az ásványi anyagokkal kapcsolatos ismeretek megszerzésének módszerei és eszközei

4.1.1. Földtudományi adatközpont létrehozása Európában

4.1.1.1. Az ásványok, a fémek, az energiaforrások és más felszín alatti erőforrások megléte, hozzáférhetősége és hasznosíthatósága minden eddiginél fontosabb kérdés a mai társadalomban. Az Európai Parlament, az Európai Bizottság és a számos uniós szakpolitikai kezdeményezés – többek között a nyersanyag-politikai kezdeményezés ( 9 ) , a felszín alatti vizekről szóló irányelv ( 10 ) és a szén-dioxid-leválasztásról és -tárolásról szóló irányelv ( 11 ) – számára hozzáférést kell biztosítani a felszín alatti rétegekre vonatkozó releváns adatokhoz.

4.1.1.2. Az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontjában jelenleg folyamatban van a gazdasági, társadalmi-gazdasági és környezeti dimenziókat is figyelembe vevő nyersanyag-információs rendszer, az ún. az RMIS 2.0 ( 12 ) kidolgozása. A rendelkezésre álló információk azonban hiányosak, és nem fedik le az EU mind a 27 tagállamát azonos részletességgel.

4.1.1.3. A napjainkban rendelkezésre álló adatok részlegesek és legtöbbször nem összehangoltak, így az egyes országok adatai nem vethetők össze. Szükség van az adatformátumok szabványosítására és olyan algoritmusok kidolgozására, amelyek képesek összekapcsolni a különböző adatrendszereket.

4.1.1.4. Az EGSZB véleménye szerint alapvetően fontos, hogy a JRC RMIS egy összehangolt és megbízható adatokat használó, átfogó információs hálózati struktúrával rendelkezzen az ásványi anyagok kapcsán; ez hozzáférést biztosítana az Európai Bizottság és a tagállamok számára az információhoz és a tudáshoz, elősegítve az uniós területek felszín alatti rétegeinek fenntartható használatát Európa kihívásainak kezelése során.

4.1.1.5. Az EGSZB az összes uniós tagállamtól azt kéri, hogy gyűjtsenek a nyersanyagokra vonatkozó információkat, és az RMIS adatokkal való ellátása érdekében azokat rendszeres időközönként osszák meg a Közös Kutatóközponttal. Az EGSZB úgy véli, hogy a megtévesztések és a hibák elkerülése érdekében a JRC-nek szolgáltatott adatok pontosságát ellenőrizni kell, mielőtt azok belekerülnének az RMIS-rendszerbe. A JRC számára biztosítani kell az információs rendszer karbantartásához és rendszeres frissítéséhez szükséges forrásokat.

4.1.2. Folyamatszimuláció

4.1.2.1. A kibocsátások, a regenerálás, a vízkészlet-védelem stb. mind szimulálhatók: ez akár több párhuzamos szimulációt is jelenthet, amelyek különböző feltételezésekkel dolgoznak a peremfeltételeket és a kiindulási pontot illetően, és becslésekkel szolgálnak a különböző kimenetelek valószínűségére, amelyek felhasználhatók az ellenőrzéshez és a döntéshozatal támogatásához.

4.1.2.2. A folyamatszimuláció számítástechnikai módszereinek fejlesztése és a big data (olyan adatkészletek, amelyek elfogadható időn belüli rögzítése, rendszerezése, kezelése és feldolgozása meghaladja a közönséges szoftveres eszközök képességét) rendelkezésre állása javította a vezérelt bemenetek és a megfelelő kimenetek közötti okozati összefüggéseket feltáró szimulációk pontosságát. A folyamatszimulációk különösen fontosak lehetnek a környezeti és biztonsági értékelések esetében, továbbá megkönnyíthetik az átláthatóságot és a párbeszédet az engedélyezési folyamatok során.

4.1.3. Távérzékelés

4.1.3.1. A – például a Kopernikusz program által rendelkezésre bocsátott – távérzékelési adatok felhasználása, amely a téradat-elemzést és a térinformatikai (GIS) szoftverbe történő integrálást is magában foglalja, értékes információkkal szolgálhat a fejlett szimulációkhoz és a „digitális ikrek” létrehozásához, amelyek lehetővé teszik a változásokra való gyors reagálást és a megbízható döntéshozatalt. A bányászati ágazatban egyre gyakoribb a távérzékelési adatok és az érzékelők és drónok által gyűjtött terepadatok kombinációja. Számos bányászati művelet során rendszeresen végeznek drónokkal szárazföldi és víz alatti felméréseket a készletekkel és hulladéklerakókkal kapcsolatos becslések elkészítéséhez.

4.1.3.2. A távérzékelési adatoknak a terepi (helyi érzékelőkből származó) adatokkal való integrálása a térinformatikai szoftverekben felhasználható a talajvízszint, a földmozgások, a felszíni vizek szennyezettsége és sok más valós idejű környezeti adat megfigyelésére. A nyilvános és a manipulációval szemben (például a blokklánc-technológiához hasonló technológiák által) védett adatok növelhetik a bányászati ágazatba vetett bizalmat és megkönnyíthetik az érdekeltekkel folytatott párbeszédet. Megfontolásra érdemesek és példaként szolgálhatnak az erős bányászati ágazattal rendelkező fejlett országokban – például Kanadában vagy Dél-Afrikában – régóta alkalmazott adat- és információkezelési gyakorlatok.

4.1.4. Virtuális valóság

4.1.4.1. Számos vállalat egyre inkább alkalmazza a virtuális valóságot a bányáik 3D-s modelljeinek értelmezésében. A jövőben még ennél is jelentősebb lehet a kiterjesztett valóság (AR) szerepe, amelynek köszönhetően a geológusoknak vagy mérnököknek lehetőségük van arra, hogy miközben a bányában vannak, egy eszköz segítségével az adott földtani képre vagy akár maga a bánya képére rávetítve lássák modellt. Ez fejlett és hatékony eszközt biztosít a modellek jóváhagyásához, valamint a bányafejlesztés előrehaladásának ellenőrzéséhez.

4.1.4.2. A virtuális valóságot egyre több egyetem és képzési központ alkalmazza, hogy a hallgatókat és a gyakornokokat „valós” bányászati környezetbe merítse. E technológia egyik legnagyobb előnye, hogy olyan oktatási szimulációkat tesz lehetővé, amelyek célja a gyakorlati ismeretek elsajátítása olyan területeken, mint a balesetekre való reagálás.

5. Az „okosbánya”

— A digitalizáció az a katalizátor, amely elősegíti a bányászati műveletek „intelligensebbé válását” az olyan digitális eszközök és folyamatok kihasználásával, amelyek műszerezett, összekapcsolt és intelligens műveleteket tesznek lehetővé.

— A digitális átalakulással a bányákat már eleve másképp, az automatizálást szem előtt tartva fogják megtervezni, így a módszerek az érctesthez igazodnak, az automatizálás jóvoltából pedig csökkennek a kivitelezési eltérések.

— A digitális átalakulás segít kiküszöbölni a bányászati környezetben bekövetkező haláleseteket és sérüléseket. Ez ugrásszerű változást idézhet elő a tőkeintenzitás és a működési költségek vonatkozásában, hozzáférést biztosít a korábban nem bányászható ásványlelőhelyek erőforrásaihoz, és a szelektív bányászat révén alacsonyabb környezeti lábnyomot eredményezhet.

5.1. Intelligens bányászati előrejelzés

5.1.1. Az előrejelzés többek között azon környezeti paraméterek előrejelzését jelenti, melyek között a bányászok dolgoznak, különös hangsúlyt fektetve a veszélyekre. A bányászat által már alkalmazott hatékony előrejelző rendszerek felölelik a javítás helyett a megelőző intézkedéseket előtérbe helyező prediktív karbantartást, melyhez adatokat gyűjtenek a géphasználatról és a folyamatparaméterekről.

5.1.2. Az előrejelzés jelentős szerepet játszhat a bányászati műveletek biztonságával kapcsolatban. A megfigyelési terepadatok és a berendezések adatainak rögzítése és integrálása pontos képet adhat a folyamatelemző eszközökkel átvizsgálni kívánt műveleti környezetről. Ez a munkakörülmények lényeges javulásához vezethet, különösen a felszín alatti bányák esetében. Az EGSZB úgy véli, hogy a digitalizáció hatékonyan hozzájárulhat a bányászati műveletek biztonságához, és hogy az okosbányáknak előrejelző rendszerekkel kell rendelkezniük.

5.2. A dolgok internete

5.2.1. Ha szabványokat és modulokat dolgoznának ki a bányászati ágazatot szolgáló ipari dolgok internetének (IIoT) platformja számára, az a döntéshozatali folyamatok javítása érdekében elősegíthetné az uniós bányák fizikai és kiberrendszereinek összekapcsolását.

5.2.2. Az IIoT-platformnak foglalkoznia kell az egészségügyi és biztonsági szempontokkal, a környezeti teljesítménnyel, az erőforrás-hatékonysággal és a műveletek valós idejű koordinációjával. A bányászati ágazatot szolgáló uniós IIoT-platform kialakítását és népszerűsítését prioritásként kell kezelni.

5.2.3. A kiberbiztonsági kockázatok elkerülése érdekében az EGSZB azt javasolja, hogy az IIoT-platform moduljait helyi „dolgok intranetjeire” tervezzék, amelyeket fizikai adatátvitel útján vagy biztonságos tűzfalakon keresztül csatlakoztatnak az internethez.

5.3. Blokklánc-technológia. Az ellátási lánc átláthatósága

5.3.1. A blokklánc egy olyan innovatív megoldás, amely megakadályozza az adatmanipulációt. A blokklánc alkalmazása az ásványi nyersanyagok ellátási láncában javíthatja az ellátási lánc átláthatóságát és nyomon követhetőségét, valamint csökkentheti az adminisztratív költségeket. Az EGSZB rámutat arra, hogy a blokklánc-technológia megkönnyíti az ásványi anyagok felelősségteljes beszerzéséről szóló uniós rendelet (a 2017. május 17-i (EU) 2017/821 európai parlamenti és tanácsi rendelet ( 13 ) ) betartását.

5.3.2. A blokklánc egyéb alkalmazásai közé tartozik a környezeti adatok gyűjtése és terjesztése. Az adatokba vetett bizalom növelése révén a blokklánc megkönnyítheti a nyilvánosság tájékoztatását és a bányászközösségek környezetében való szerepvállalást.

5.4. 5G hálózatok és a felhőalapú számítástechnika

5.4.1. A nyers adatok felhőben történő tárolása egyre kevésbé praktikus (és valójában felesleges is), mivel az adatmennyiség terabyte méretűre vagy még nagyobbra nő. Napjainkban az adatátvitel sebessége korlátozza annak hasznosságát. Az 5G hálózatok alkalmazása azonban ezt megváltoztatja, lehetővé téve a big data gyors továbbítását, feldolgozását és költséghatékony tárolását, valamint visszakeresését.

5.4.2. Súlyos kockázatot jelent a felhőalapú tárolás használata: ha egy bányatársaság kereskedelmi felhőalapú tárolási szolgáltatást vesz igénybe, az elérhető biztonsági szint teljes mértékben a szolgáltatóba vetett bizalom függvénye. Számos szolgáltató Unión kívüli felhőszervereket alkalmaz, és ez veszélyeztetheti a rendszer biztonságát. Az EGSZB úgy véli, hogy az 5G EU-ban történő bevezetését az uniós székhelyű felhőszolgáltatók kínálatának növelésére irányuló ösztönzőknek kell kísérnie.

5.5. Kiberbiztonság

5.5.1. Az EGSZB olyan, szigorúan alkalmazott rendszereket támogat, amelyek megakadályozzák, hogy érzékeny adatok hagyják el a biztonsági határokat. A kiberbiztonságot jelentősen javíthatja, ha a bányarendszerek nem csatlakoznak az internethez. Az intelligens technológiák mindegyike felhasználható az „okosbányában”, beleértve a dolgok intranetjét is – annyi különbséggel, hogy azokhoz nem lehet kívülről hozzáférni. Mindent, aminek feltétlenül kapcsolódnia kell a vállalati központhoz vagy a külvilághoz, biztonságosan át kell vinni a bánya hálózatáról egy olyan különálló szerverre, amely a külvilághoz kapcsolódik.

5.6. Mesterséges intelligencia

5.6.1. A mesterséges intelligencia számos különböző technológiát fed le, beleértve az úgynevezett mélytanulási rendszereket is. Eddig szűk körű alkalmazásra talált olyan területeken, mint a képfeldolgozás (például ásványfeltáráshoz), valamint az ásványi anyagok azonosítását és osztályozását szolgáló neurális hálózati rendszerek. A bányászati ágazat egyéb gyakorlati alkalmazásai közé tartoznak a folyamatszimulációkban és az előrejelző rendszerekben használt elemzési és gépi tanulási algoritmusok.

5.7. Integrált automatizálás

5.7.1. A vezető nélküli járművek technológiáját a bányászathoz nem kapcsolódó szereplők (például a Tesla vagy a Google) gyorsan fejlesztik. Ugyanakkor mivel a bányák területe ellenőrzött környezet, új funkciók bevezetésével ez is gyorsan alkalmazható lenne a bányákban. Az automatizálás más formáit is gyorsan be lehetne vezetni, de ez általában távoli, ember által irányított (és számítógéppel támogatott) műveletek, nem pedig teljesen autonóm műveletek formájában valósulna meg. A felelősséggel kapcsolatos aggodalmak (és a várható szabályozások) miatt kérdéses, hogy rövid és középtávon gazdaságilag megvalósítható-e az összes bányászati folyamat teljes automatizálása.

6. Fenntartható és felelősségteljes stratégiai partnerségek kiépítése harmadik országokkal

— Az EU kritikussági értékelése azt mutatja, hogy jobban diverzifikálni kell a kritikus nyersanyagok harmadik országokból történő behozatalát.

— Az erőforrásokhoz való hozzáférésnek a fenntartható nyersanyagbeszerzésen alapuló diverzifikálásához uniós szinten fokozott stratégiai gazdasági diplomáciára van szükség.

6.1. Kutatás és innováció

6.1.1. Az uniós kutatási és innovációs keretprogramok már most is elősegítik a harmadik országokkal folytatott nemzetközi együttműködést az ásványi nyersanyagokkal kapcsolatos felhívások formájában. Ugyanakkor az erőforrásokban gazdag és technológiailag fejlett országokkal (például Ausztráliával, Kanadával, Japánnal, Dél-Afrikával és az Egyesült Államokkal) a bányászat digitális átalakulása kapcsán folytatott további együttműködés normatívabb jellegű megközelítése hozzájárulna az EU gazdasági diplomáciáját támogató kapcsolatok kialakításához. Az EGSZB azt javasolja, hogy a következő Horizont keretprogramon belül egy ilyen normatív jellegű megközelítést fogadjanak el.

6.1.2. Az oktatást is eszközként kell alkalmazni a nyersanyagokkal kapcsolatos uniós gazdasági diplomácia támogatására. Az Európában készített, nemzetközileg elismert oktatási programok, amelyek úttörő és innovatív oktatási tartalmakat szolgáltatnak a bányászati digitalizáció témáival kapcsolatban, az EU gazdasági diplomáciájának hatékony eszközévé válhatnak.

7. Új határok

7.1. Fémek és ásványi anyagok kinyerése a tengeri lelőhelyekről

7.1.1. Nagyon sok kutatás folyik az ásványi anyagok és fémek tengeri lelőhelyekről való kinyerésére és feldolgozására szolgáló technológiai megoldásokról, beleértve a tengervízből való sűrű oldatképzést és/vagy a tengerfenékről való kinyerést is. Az EGSZB úgy véli, hogy az ásványi anyagok és fémek tengerből való bányászata esetében el kell végezni a megfelelő környezeti hatások szigorú értékelését.

7.2. A világűr erőforrásainak felhasználása

7.2.1. Az Európai Űrügynökség úgy tervezi, hogy 2025-ig megkezdi a Holdon való tartózkodás és kutatás fenntartását elősegítő erőforrások kitermelését. A Holdon fellelhető lehetséges erőforrások olyan feldolgozható anyagokat foglalnak magukban, mint az illékony anyagok és ásványi anyagok (építéshez, sugárzás- és mikrometeoroid-védelemhez), valamint olyan geológiai szerkezeteket, mint például a lávacsövek, amelyek együttesen lehetővé tehetik az életet a Holdon.

7.2.2. Az űrbányászat olyan jogi kérdéseket vet fel, amelyekre jelenleg nincs egyértelmű válasz, mivel a világűrrel kapcsolatos tevékenységekre alkalmazandó szűkös nemzetközi jogi aktusok messze elmaradnak az űripart kiszolgáló technológiai fejlődéstől. Az EGSZB úgy véli, hogy az EU-nak ki kell töltenie ezt az űrt, és vezető szerepet kell vállalnia egy olyan szilárd és nemzetközileg elfogadott jogi keret meghatározásában, amely biztosítja a világűr igazságos, biztonságos, felelősségteljes és fenntartható használatát.

8. A Covid19-válságon túl

8.1. A Covid19-világjárvány rámutat a digitális átalakulás fontosságára. A növekvő instabilitás és kiszámíthatatlanság idején a bányászati műveleteket világszerte a teljes leállás vagy a munkaerőhiány fenyegette, és ezek valószínűsége a koronavírus terjedésével tovább növekszik.

8.2. Az EGSZB úgy véli, hogy tekintettel a digitalizáció jelentette kihívásokra és a Covid19-világjárvány által az ásványinyersanyag-iparra jelentett veszélyekre, az Európai Bizottságnak a meglévő ágazati (nyersanyag-kitermelő iparágak) szociális párbeszédek mechanizmusán keresztül elő kell mozdítania a szociális partnerek közötti átfogó párbeszédet.

8.3. A jövőre nézve komoly kérdést jelent, hogy a bányatársaságok hogyan vezetik be és alkalmazzák a digitális technológiát, ami immár szorosan összekapcsolódik azzal, hogy hány vállalat küzd meg sikeresen a világjárvánnyal. A teljes munkaerőnek virtuálisan kell dolgoznia, új technológiákat használva, a társadalmi távolságtartásra vonatkozó rendelkezések miatt pedig a műveletek távfelügyeletére nagyobb szükség van, mint valaha.

8.4. Az EU-nak és a tagállamoknak aktívan támogatniuk kell az uniós bányászati ágazat digitális átalakulását. Ez kulcsfontosságú lépés az uniós ipar és a nyersanyag-értéklánc ellenálló képességének növelése szempontjából. A digitális technológiákat – köztük az integrált automatizálást, a kognitív hálózatot és a valós idejű elemzést – alkalmazó bányák hatékonyabbak, tisztábbak és biztonságosabbak. Az „okosbányák” könnyebben tudják csökkenteni környezeti lábnyomukat és biztonságosabb környezetet megvalósítani, ez pedig elengedhetetlen az Európában való működés társadalmi elfogadottságához.

Kelt Brüsszelben, 2020. szeptember 18-án. az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Luca JAHIER

(1) A mezőgazdasági ásványokat (pl. hamuzsír) és az energetikai ásványokat (pl. urán és szén) nem veszik figyelembe ebben az értékelésben.

(2) További információkért lásd: Eunomia, 2015. Study on the Competitiveness of the EU Primary and Secondary Mineral Raw Materials Sectors (elérhető: http://www.euromines.org/files/news/ec-report-study-competitiveness-eu-primary-and-secondary-mineral-raw-materials-sectors/study-competitiveness-eu-primary-and-secondary-mrms-april2015.pdf), valamint az Európai Bizottság 2018 EU Raw Materials Scoreboard című kiadványa (elérhető: https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/117c8d9b-e3d3-11e8-b690-01aa75ed71a1).

(3) COM(2017) 490 final.

(4) COM(2020) 474.

(5) Az elsődleges nyersanyagok olyan anyagok (ásványi anyagok/fémek), amelyeket a talajból nyernek ki és dolgoznak fel. A másodlagos nyersanyagok olyan anyagok, amelyeket újrahasznosítási folyamatok eredményeként nyernek.

(6) A bányászat azonban Európa-szerte élvezi a bányászközösségek és -régiók támogatását.

(7) A nyersanyagokhoz kapcsolódó hozzáadott értékről és munkahelyekről bővebben: 2018 EU Raw Materials Scoreboard (elérhető: LINK).

(8) McKinsey Global Institute, 2018. Skill Shift, Automation and the Future of the Workforce. Vitaanyag. McKinsey Global Institute, McKinsey & Company. https://www.mckinsey.com/featured-insights/future-of-work/skill-shift-automation-and-the-future-of-the-workforce (letöltés időpontja: 2019. június 3.).

(9) Az Európai Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – Nyersanyag-politikai kezdeményezés: Az európai gazdasági növekedés és foglalkoztatás kritikus szükségleteinek kielégítése (SEC(2008) 2741) / COM(2008) 699 final.

(10) Az Európai Parlament és a Tanács 2006/118/EK irányelve (2006. december 12.) a felszín alatti vizek szennyezés és állapotromlás elleni védelméről (HL L 372., 2006.12.27., 19. o.).

(11) Az Európai Parlament és a Tanács 2009/31/EK irányelve (2009. április 23.) szén-dioxid geológiai tárolásáról, valamint a 85/337/EGK tanácsi irányelv, a 2000/60/EK, a 2001/80/EK, a 2004/35/EK, a 2006/12/EK és a 2008/1/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint az 1013/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 140., 2009.6.5., 114. o.).

(12) Lásd: https://rmis.jrc.ec.europa.eu/.

(13) HL L 130., 2017.5.19., 1. o.