1.Bevezetés

A statisztikai programbizottság 2005-ben jóváhagyta az európai statisztika gyakorlati kódexét (a továbbiakban: a Kódex), amelyet az európai statisztikákról szóló 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása nyomán 2011-ben módosított az Európai Statisztikai Rendszer Bizottsága (a továbbiakban: ESR-bizottság).

2005-ben kezdetét vette a Kódexben foglalt elvek teljesülésének önértékelés keretében történő vizsgálata, melyet 2006–2008 között az uniós tagállamokra, az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (a továbbiakban: EFTA) államaira, valamint az Eurostatra kiterjedő konzultatív szakértői vizsgálatok követtek. E vizsgálatok során a statisztikai hivatalok intézményi környezetét, illetve közzétételi gyakorlatát (1–6. elv és a 15. elv) értékelték. Az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak szóló 2008. évi jelentésében a Bizottság arra a következésre jutott, hogy bár „az általában magas megfelelőségi arányt dinamikus haladás egészíti ki a fejlesztések terén”, a Kódexnek „való teljes körű megfelelés [...] továbbra is kihívást jelent gyakorlatilag minden nemzeti statisztikai intézetnek és az Eurostatnak is”. A jelentés új szakértői felülvizsgálati fordulót irányzott elő, melyre a „következő öt évben [...] az európai statisztikairányítási tanácsadó testülettől kapott tanács függvényében – különösen az értékelések tárgyköre és a költségek és várható hasznok tekintetében” kerülhetne sor. Az Európai Számvevőszéknek a megbízható és hiteles európai statisztikák készítésének folyamata terén tett előrelépésekről szóló 12/2012. sz. különjelentése szintén új szakértői felülvizsgálati fordulót ajánlott.

Ennek következtében 2013 végén – a már említett, Európai Parlamentnek és Tanácsnak szóló bizottsági jelentésben jelzett öt éven belül – kezdetét vette a 28 tagállamra, a négy EFTA-államra és az Eurostatra kiterjedő újabb szakértői felülvizsgálat. A felülvizsgálat mindenekelőtt az európai statisztikai rendszer (a továbbiakban: ESR) eredményességének és hitelességének javítását, az európai statisztikák előállításával összefüggő kapacitás bővítését, az érdekelteknek az európai statisztikák minősége, illetve az ESR megbízhatósága felőli biztosítását tűzte ki célul, valamint azt, hogy a statisztikát előállítók betekintést nyerhessenek az addig eltelt időszak során elért eredményekbe.

E szakértői felülvizsgálati forduló több szempontból is különbözött a korábbi vizsgálati fordulótól. Először is: az audit jellegű vizsgálat a Kódexben szereplő 15 elv mindegyikére, valamint a nemzeti statisztikai hivatalok saját statisztikai rendszerükhöz kapcsolódó koordinációs feladatkörére kiterjedt. Másodszor: a vizsgálatok azon területekre összpontosítottak, amelyek kapcsán további előrelépésre volt szükség. Harmadszor: a nemzeti statisztikai hivatalokon kívül több olyan „egyéb nemzeti hatóságot” is értékeltek, amelyek feladatköre kiterjed az európai statisztikák előállítására, bár e hatóságok esetében az értékelések nem voltak olyan részletesek, mint a nemzeti statisztikai hivatalok tekintetében végzettek. Negyedszer: az értékelést független szakértők, az Eurostat esetében pedig az európai statisztikairányítási tanácsadó testület végezte el. A felülvizsgálatot végző szakértők észrevételeit és megállapításait tartalmazó jelentésekben további intézkedésekre vonatkozó ajánlásokat is megfogalmaztak. Az érintett országok és az Eurostat ezen ajánlásokra válaszul fejlesztési intézkedéseket alakítottak ki.

2.Területenkénti főbb megállapítások és ajánlások

Az erősségek és ajánlások áttekintése

A szakértői felülvizsgálatról szóló jelentések több erősséget is kiemelnek, különösképpen az alábbi tényezőket:

A szilárd jogi alapokat, melyek erősítik a statisztikai szervezetek általánosan elismert és megkérdőjelezhetetlen szakmai függetlenségét, pártatlanságát és objektivitását. Erősségnek tartották továbbá több nemzeti statisztikai hivatal esetében is az egyéb nemzeti hatóságokkal való koordinációt, valamint hogy e hivatalok egyértelmű felhatalmazással rendelkeznek az adatgyűjtést illetően.

A magasan képzett, motivált és elhivatott személyi állomány hozzájárul ahhoz, hogy a nemzeti statisztikai hivatalokat kifejezetten hiteles intézményeknek tartsák, illetve hogy a beléjük vetett bizalom erős legyen. Az emberi és pénzügyi erőforrásoknak a kiegészítő költséghatékonysági intézkedésekkel párosuló további csökkenése azonban magában rejti annak kockázatát, hogy e hivatalok nem lesznek képesek megfelelni a jövőbeni kihívásoknak.

A rendszerek, eszközök, módszerek és a felhasználókkal való együttműködés terén is erősségekről számoltak be a jelentésekben. Mindazonáltal arra is rámutatnak, hogy fejleszteni kell az adminisztratív és operatív struktúrákat, például minőség-ellenőrzések bevezetésével, valamint külön a minőséggel foglalkozó egységek vagy vezetők kijelölésével.

A nemzeti statisztikai hivatalok erősségeinek számítanak emellett az adminisztratív adatokhoz való hozzáférés megszerzését, valamint az adminisztratív adatok tulajdonosaival való együttműködés fokozását célzó egyértelmű jogi alapok is. A jelentések azonban ezzel együtt is azt ajánlották, hogy az adminisztratív adatbázisokhoz kapcsolódó módszerek és eszközök tervezésébe, valamint fejlesztésébe jobban vonják be a nemzeti statisztikai hivatalokat.

Jelentős előrelépés történt a statisztikai adatokhoz való határidő előtti, kedvezményezett (embargós) hozzáférések számának korlátozása, illetve szabályozása terén. A közzététel területén erősségnek számít még, hogy rendelkezésre állnak korszerű eszközök, vizualizációs technikák, valamint internetes, illetve a közösségi médiához kapcsolódó adatok.

A jelentések ezen túlmenően említést tesznek az olyan kezdeményezésekről is, mint a belső minőségvizsgálatok, az adatok benyújtására vonatkozó kötelező technikai előírások, az integrált ügyfélkapcsolat-kezelési rendszerek, az adatszolgáltatóiteher-mutatók, valamint a tapasztalatcserét szolgáló hálózatok. Az ESR-tagoknak a nemzetközi statisztikai folyamatokban való aktív részvételére a rendszer egésze szempontjából értékként lehet tekinteni.

A szakértői felülvizsgálat nyomán összesen 707, országonként, illetve az Eurostatra vonatkozóan átlagosan 21 ajánlást fogalmaztak meg. Az alábbi 1. táblázat áttekintést ad az ajánlásokról, amelyek esetében a megfelelés, vagy – amennyiben a már megfelelés teljesült, akkor – a jobb végrehajtás érdekében lépéseket kell tenni.

Noha a korábbi szakértői vizsgálati fordulóval való összehasonlítás – a lefedett területek és az alkalmazott módszertan tekintetében fennálló különbségek miatt – nem lehet adekvát, ki kell emelni, hogy mindössze az ajánlások 9 %-a (65 ajánlás) vonatkozik olyan esetekre, amelyeknél nem teljesült a Kódexnek való megfelelés. Az ajánlások nagy része a pártatlansággal és közzététellel (22 ajánlás), illetve a szakmai függetlenséggel (20 ajánlás) foglalkozik. Ezeket az adatokat mindamellett kellő körültekintéssel kell értelmezni, hiszen az ajánlások sokféle és eltérő jelentőségű – a statisztikát szabályozó jogszabályoktól a honlapokon vagy kiadványokban megjelenítendő logókig terjedő – területeket fednek le.

1. táblázat: A szakértői felülvizsgálat területenkénti ajánlásai Terület Ajánlások száma A Kódex végrehajtásának javítására irányuló ajánlások A Kódexnek való megfelelés teljesítésére irányuló ajánlások Összesen 707 642 65 1. Irányítás és jogi vonatkozások, koordináció 216 194 22 1.1. Irányítás és jogi vonatkozások 95 73 22 1.1.1. Szakmai függetlenség 88 68 20 1.1.2. Az adatgyűjtésre vonatkozó felhatalmazás 4 3 1 1.1.3. Az adatok bizalmas kezelésének jogi vonatkozásai 3 2 1 1.2. Koordináció 121 121 0 2. Megfelelő erőforrások és költséghatékonyság 103 99 4 2.1. Erőforrások 42 38 4 2.2. Képzés 14 14 0 2.3. Költséghatékonyság 47 47 0 3. Minőség és módszertan 168 158 10 3.1. A minőség iránti elkötelezettség 64 59 5 3.2. Módszertan és adatvédelem 46 43 3 3.3. A statisztikai termékek minősége és a felhasználókkal folytatott párbeszéd 58 56 2 4. Tehercsökkentés és adminisztratív adatok 68 61 7 4.1. Tehercsökkentés 22 22 0 4.2. Adminisztratív adatok 46 39 7 5. Pártatlanság és közzététel 152 130 22 5.1. Pártatlanság 36 22 14 5.2. Közzététel: hozzáférhetőség és érthetőség 85 78 7 5.3. Mikroadatok közzététele 31 30 1

A megállapítások alábbi ismertetése blokkokba rendezve tárgyalja az egyes területeket. Ezt a Kódex felépítésén alapuló, de annak nem egy az egyben megfelelő tagolást a felülvizsgálatot végző szakértők határozták meg.