Különjelentés Az Európai Bizottság 
szervezetirányítási 
rendszere: helyes 
gyakorlatok? HU 2016  27 SZ.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK

EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Telefon: +352 4398-1
Megkeresés:  eca.europa.eu/hu/Pages/ContactForm.aspx
Weboldal:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál (http://europa.eu).
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2016
Print ISBN 978-92-872-6077-2 ISSN 1831-0893 doi:10.2865/485349 QJ-AB-16-027-HU-C
PDF ISBN 978-92-872-6102-1 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/643174 QJ-AB-16-027-HU-N
EPUB ISBN 978-92-872-6096-3 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/745484 QJ-AB-16-027-HU-E
© Európai Unió, 2016
A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.
A 30. oldalon található 10. háttérmagyarázat ábrájának felhasználásához vagy reprodukálásához közvetlenül a szerzői 
jog tulajdonosától kell engedélyt kérni. Minden jog fenntartva.
Az Európai Bizottság 
szervezetirányítási 
rendszere: helyes 
gyakorlatok?
(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második albekezdése 
alapján)KülönjelentésHU 2016  27 SZ.
02
 Az ellenőrző csoport
A számvevőszéki különjelentések egy adott költségvetési vagy irányítási területre vonatkozó teljesítmény- és szabályszerűségi 
ellenőrzések eredményeit mutatják be. Annak érdekében, hogy ellenőrzései maximális hatást érjenek el, ezek megválasztásakor 
és megtervezésekor a Számvevőszék tekintetbe veszi a teljesítmény-, illetve szabályszerűségi kockázatokat, az érintett bevétel 
vagy kiadás nagyságát, a várható fejleményeket, valamint a politika és a nagyközönség érdeklődését.
Ezt a teljesítmény-ellenőrzést az uniós finanszírozásra és igazgatásra szakosodott V. Kamara végezte. Az ellenőrzést Lazaros S. 
Lazarou, az V. Kamara elnöke vezette Andreas Antoniades kabinetfőnök és Johan Adriaan Lok, a kabinet attaséja, Peter Welch 
igazgató, Mariusz Pomienski ügyvezető, Bogna Kuczynska feladatfelelős, valamint Rogelio Abarquero Grossi, Erik De Bruyne, 
Daria Bochnar, Andreas Dürrwanger, Mehmet Ergün, Paul Sime, Michael Tatianos és Carl Westerberg számvevők támogatásával.
Balról jobbra: E. De Bruyne, A. Dürrwanger, J. A. Lok, P . Sime, D. Bochnar, L. S. Lazarou, B. Kuczynska, 
A. Antoniades, P . Welch, M. Pomienski, C. Westerberg, R. Abarquero Grossi
03
 Tartalomjegyzék
Bekezdés
 Rövidítések jegyzéke 
I–VIII  Összefoglaló
1–10  Bevezetés
1–10  A megfelelő irányítási folyamatok kulcsfontosságúak a köz- és magánszervezetek számára
11–14  Az ellenőrzés hatóköre és módszere
15–57  Észrevételek
15–31  Az irányítási struktúra változásai, a Belső Ellenőrzési Szolgálat és az Ellenőrzésfelü gyeleti 
Bizottság létrehozása
15–22  A Bizottság kü lönbséget tesz saját politikai felelőssége és a főigazgatóinak irányítási felelőssége között
23–24  A Bizottság megsz üntette a pénz ügyi ellenőri funkciót, helyette belső ellenőrzési funkciót vezetett be
25 A Belső Ellenőrzési Szolgálat eleinte többet foglalkozott az egész intézményre kiterjedő, magas szintű 
szervezetirányítás kérdéseivel…
26 …most ellenben nagyobb figyelmet fordít a Bizottság belsőkontroll-keretrendszerére
27–29  A Bizottság a reformfolyamat egyik első lépéseként létrehozta az Ellenőrzésfel ügyeleti Bizottságot
30–31  Az Ellenőrzésfel ügyeleti Bizottság fel ügyeleti tevékenysége a gyakorlatban a Belső Ellenőrzési Szolgálat 
munkájára korlátozódik
32–41  A belső kontrollrendszer és a pénz ügyi beszámolási rendszer nemzetközi standardokhoz való 
igazítása
32–34  A Bizottság a COSO-keretrendszert választotta belsőkontroll-standardjai alapjául…
35–39  …azonban kihívást jelent a fel ülvizsgált COSO-keretrendszerre való átállás maradéktalan végrehajtása
40–41  A nemzetközi standardoknak megfelelő éves beszámolók készítése javította a pénz ügyi beszámolást
04 Tartalomjegyzék 
42–57  Nem pénz ügyi jellegű információk nyújtása a belső és k ülső érdekelt feleknek
42–44  A Bizottság a beszámoló mellett nem pénz ügyi jellegű információkat is nyújt…
45–47  …de számos más szervezetnél korlátozottabb formában
48–51  A Bizottság 2013 óta lényeges hibaszintről számol be a kiadások terén
52–53  A helyes gyakorlat szerint a kockázattal érintett összegekre vonatkozó becsléseket következetes 
módszertani alapokra érdemes helyezni
54–57  A Bizottság belső beszámolása még mindig a Prodi-reform keretében bevezetett jelentéseken alapul
58–66  Következtetések és ajánlások
 I. melléklet  A GGPS-keretrendszer és a COSO 2013
 II. melléklet  Kiválasztott vállalati beszámolási keretrendszerek főbb elemei
 III. melléklet  Kiválasztott közintézmények éves jelentéseinek és beszámolóinak áttekintése
 A Bizottság válaszai
05
 Rövidítések jegyzéke
AAR : Éves tevékenységi jelentés
ABM : Tevékenységalapú irányítás
AMP : Éves irányítási terv
AMPR : Éves irányítási és teljesítményjelentés
APC : Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság
CFO : Pénzügyi igazgató
CFS : Központi pénzügyi szolgálat
CIE: Független szakértői bizottság
CIPFA : Akkreditált Közpénzügyi és Számviteli Intézet
CONT : Költségvetési Ellenőrző Bizottság
COSO : A Treadway-bizottság támogató szervezeteinek bizottsága
DG: Főigazgatóság
DG AGRI : Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság
DG BUDG : Költségvetési Főigazgatóság
DG DEVCO : A Nemzetközi Együttműködés és a Fejlesztés Főigazgatósága
DG DIGIT : Informatikai Főigazgatóság
DG REGIO : Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság
DG RTD : Kutatási és Innovációs Főigazgatóság
ECA : Európai Számvevőszék
EU: Európai Unió
EUMSZ : Az Európai Unió működéséről szóló szerződés
EUSZ : Az Európai Unióról szóló szerződés
FEE : Fédération des Experts-comptables Européens (Európai Könyvvizsgálók Szövetsége)
FSD&A : Pénzügyi kimutatások tárgyalása és elemzése
GAO : Government Accountability Office (az Egyesült Államok kormányzati ellenőrzési hivatala)
GGPS : Jó szervezetirányítás a közszférában
IAC: Belső ellenőrző részleg
06 Rövidítések jegyzéke 
IAS: Belső Ellenőrzési Szolgálat
IASB : Nemzetközi Számviteli Standardok Testülete
IFAC : Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége
IFRS : Nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok
IIA: Belső Ellenőrök Szervezete
IIRC : Nemzetközi Integrált Jelentéstételi Tanács
IPERIA : A helytelen kifizetések kiküszöbölésének és visszafizettetésének javításáról szóló törvény
IPSAS : Nemzetközi költségvetési számviteli standardok
IPSASB : Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardok Testülete
ISSB : Információbiztonsági Igazgatótestület
MP: Irányítási terv
OECD : Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet
OLAF : Európai Csalás Elleni Hivatal
PG: Előkészítő csoport
PIC: Az államháztartás belső kontrollja
RPG : Javasolt gyakorlati iránymutatás
SAI: Legfőbb ellenőrző intézmény
SG: Főtitkárság
SPP : Stratégiai tervezés és programozás
SR: Összefoglaló jelentés
07
 Összefoglaló
I
A Santer-Bizottság lemondását követően, 2000 márciusában a Bizottság a független szakértői bizottság jelentésére 
reagálva jóváhagyta a Bizottság reformjáról szóló fehér könyvet, amely a Bizottság szervezetirányításának korszerűsítését 
tűzte ki célul. A javasolt reformok között volt a prioritáskijelölés és a forráselosztás korszerűsítése, a humánerőforrás-poli -
tika módosítása, valamint az ellenőrzés, a pénzgazdálkodás és a kontrollrendszer átdolgozása. A fehér könyv és a függet -
len szakértői bizottság jelentése napjainkban is hatással van a Bizottság döntéshozatali és szervezetirányítási folyamatára.
II
Továbbra is megkerülhetetlenül fontos a kiváló szervezetirányítási rendszer alkalmazása. Amint a Bizottság egy közelmúlt -
beli dokumentumában kifejtette: „Napjainkban Unió-szerte minden szinten jelentős nyomás nehezedik a közpénzgazdál -
kodásra. […] Ilyen körülmények között rendkívül fontos, hogy a közszféra is korszerű keretrendszereket és standardokat 
alkalmazzon.”1 A jó szervezetirányítás nemcsak kapcsolatokról szól, hanem segíti az eredmények elérését, és eszközöket 
biztosít a döntéshozók munkájához. Elősegíti a források hatékony felhasználását, javítja e források kezelésének elszá -
moltathatóságát, ösztönzi az alapos ellenőrzést, valamint fejleszti a szervezetek vezetését, igazgatását és felügyeletét. 
Mindezek megvalósítása pedig minden bizonnyal fokozza a fellépések eredményességét2.
III
Bár a Bizottság által kialakított szabályok és struktúrák nagyobbrészt az akkori helyes gyakorlatokat tükrözik, e gyakorla -
tok azóta továbbfejlődtek. Ezért megvizsgáltuk a Bizottság jelenlegi szervezetirányítási rendszerét, különös figyelemmel 
az ellenőrzésre, a pénzgazdálkodásra és a kontrollra, és elemeztük, hogy az összhangban van-e a helyes gyakorlatokkal, 
és még mindig megfelel-e az intézmény szükségleteinek.
IV
A helyes gyakorlatok a 2000-es reform óta továbbfejlődtek. Bár történt néhány intézkedés3, véleményünk szerint a Bizott -
ság több területen is eltér a standardokban megfogalmazott, illetve az általunk referenciaként kiválasztott nemzetközi és 
közszervezetek által alkalmazott helyes gyakorlatoktól, illetve nem követi azokat teljes mértékben.
1 Európai Bizottság: Az államháztartás belső kontrollja . http://ec.europa.eu/budget/pic/index_en.cfm .
2 Lásd: Akkreditált Közpénzügyi és Számviteli Intézet (CIPFA)/Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC): International Framework: Good Governance in 
the Public Sector  [Nemzetközi keretrendszer: Jó szervezetirányítás a közszférában], 2014, 6. o.
3 A Bizottság többek között az Unió eredményszemléletű beszámolója mellett közzétette a pénzügyi kimutatás magyarázatát és elemzését, valamint 
teljesítményjelentéseket (illetve miután ezeket 2015-ben összevonta az irányításról szóló jelentésekkel, éves irányítási és teljesítményjelentéseket) 
kezdett készíteni, és átállt a COSO 2013-as, aktualizált egységes belső ellenőrzési keretrendszerére (2013 COSO Internal Control – Integrated Framework).
08 Összefoglaló 
V
A biztosok „politikai felelőssége” és a főigazgatók operatív felelőssége közötti különbségtétel miatt nem feltétlenül vilá -
gos, hogy a politikai felelősség kiterjed-e a főigazgatóságok felelősségére, vagy elkülönül attól. A közelmúltban végre -
hajtott szervezeti reformok már fordítottak némi figyelmet a bezárkózó intézményi kultúra kockázataira. A Bizottságnak 
a legfőbb kockázatok kezeléséhez azonban még inkább meg kell erősítenie az intézmény egészének szervezetirányítási 
struktúráját.
VI
A Belső Ellenőrzési Szolgálat elsősorban a Bizottság belső kontrollrendszereivel foglalkozik. A szolgálat az elmúlt években 
a teljes intézmény szintjére kiterjedő szervezetirányítási területek között a szervezeti információbiztonsággal is foglalko -
zott. A Bizottságon kívüli (a Bizottság felelősségi körében végrehajtott) kiadások a kiadásokkal foglalkozó főigazgatósá -
gok ellenőrzési igazgatóságainak és részlegeinek hatáskörébe tartoznak. Ez befolyásolja a Bizottság ellenőrzési bizott -
sága elé terjesztett információk körét. Az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság szerepe (és azon belül a független külső tagok 
részvétele) korlátozottabb, mint a referenciaként kiválasztott nemzetközi szervezetek ellenőrzési bizottságai esetében.
VII
A Bizottság újabban már nem pénzügyi információkkal is kiegészíti a beszámolókat. A közelmúltbeli fejlődés ellenére 
azonban még mindig kevesebb nem pénzügyi információt szerepeltet a beszámolóban, mint a helyes gyakorlatok szem -
pontjából általunk referenciaként kiválasztott szervezetek.
VIII
A Számvevőszék a következő ajánlásokat teszi a Bizottságnak:
 ο amikor úgy határoz, hogy nem követi a helyes gyakorlatokat, a Bizottság ugyanúgy indokolja döntését, mint ahogy 
azt a közérdeklődésre számot tartó európai gazdálkodó egységektől megköveteli;
 ο kérje fel a Belső Ellenőrzési Szolgálatot, hogy több ellenőrzést végezzen magas szintű szervezetirányítási témákban;
 ο tökéletesítse belső kontrollrendszerének a COSO 2013 elvei szerinti kiigazítását;
 ο hozza előbbre az éves beszámoló közzétételét;
09 Összefoglaló 
 ο gyűjtse össze a különböző jelentésekben már bemutatott információkat egy egységes elszámoltathatósági jelentés -
be vagy jelentéssorozatba, amely a beszámolókon felül tartalmazza a következőket:
- szervezetirányítási nyilatkozat,
- elnöki jelentés,
- az operatív és stratégiai kockázatok ismertetése,
- a nem pénzügyi teljesítményről szóló jelentés,
- információk az év során végzett tevékenységekről és a szakpolitikai célkitűzések eléréséről,
- az ellenőrzési bizottság szerepéről és következtetéseiről szóló jelentés,
- közép- és hosszú távú költségvetési fenntarthatósági nyilatkozat, adott esetben a más jelentésekben megjelent 
információkra mutató hivatkozásokkal;
 ο nyújtsa be az ellenőröknek ezt az egységes elszámoltathatósági jelentést vagy jelentéssorozatot a beszámoló ellen -
őrzése és annak igazolása céljából, hogy az abban szereplő egyéb információk összhangban vannak a számviteli 
információkkal;
 ο éves beszámolója vagy az azt kísérő megjegyzések részeként következetes módszertan alapján becsült hibaszintet 
tegyen közzé;
 ο rendszeresen frissítse és tegye közzé szervezetirányítási rendszerét, és indokolja a kiválasztott keretrendszer kapcsán 
választott struktúrákkal és folyamatokkal kapcsolatos döntéseit;
 ο alakítsa át az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottságot olyan ellenőrzési bizottsággá, amelyben többségben vannak a füg -
getlen külső tagok, és terjessze ki annak megbízatását a kockázatkezelésre, a pénzügyi beszámolásra, valamint az 
utólagos ellenőrző részlegek és ellenőrzési igazgatóságok munkájára és eredményeire.
10
 Bevezetés
A megfelelő irányítási folyamatok kulcsfontosságúak 
a köz- és magánszervezetek számára
01 
A szervezetirányítás az 1990-es években, egy sor vállalati csőd miatt került a figye -
lem középpontjába; az irányítási rendszer javítása azóta kulcsfontosságú prioritást 
jelent a magánszektorbeli vállalkozások számára. A vállalati csődök jellemzően olyan 
kockázatok vagy szabálytalan tevékenységek kapcsán következtek be, amelyekről az 
irányítótestület tagjai nem tudtak, illetve amelyekről csak néhány domináns (rend -
szerint ügyvezető tisztséget betöltő) igazgatósági tagnak volt tudomása. A magán -
szektorbeli csődökkel kapcsolatos aggályok az uniós jogszabályokban is változáso -
kat eredményeztek: minden közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységet4 
köteleztek arra, hogy szervezetirányítási szabályokat5 vezessen be és kövessen, és ezt 
a közzétett éves jelentésében és pénzügyi kimutatásában is megerősítse.
02 
A jó szervezetirányítási rendszer bevezetésére irányuló tendencia a közszférára is 
átterjedt. Erről tanúskodik a CIPFA/IFAC által a közelmúltban kiadott Good Governance 
in the Public Sector6 (GGPS)  [Jó szervezetirányítás a közszférában] című dokumentum, 
valamint az uniós csatlakozásra készülő országok megfelelő irányítási és kontroll -
rendszereire irányuló, az Unió vezetésével megvalósuló PIC7 kezdeményezés is.
03 
A jó szervezetirányítás (lásd: 1. háttérmagyarázat ) nemcsak kapcsolatokról 
szól, hanem segíti az eredmények elérését, és eszközöket biztosít a döntéshozók 
munkájához.4 Többek között a tőzsdén 
jegyzett részvénytársaságokat 
(az Európai Parlament és 
a Tanács 2004. április 21-i 
2004/39/EK irányelve 
a pénzügyi eszközök piacairól, 
a 85/611/EGK és a 93/6/EGK 
tanácsi irányelv, és a 2000/12/
EK európai parlamenti és 
tanácsi irányelv módosításáról, 
valamint a 93/22/EGK tanácsi 
irányelv hatályon kívül 
helyezéséről, HL L 145., 
2004.4.30., 1. o.).
5 A meghatározott típusú 
vállalkozások éves pénzügyi 
kimutatásairól, összevont 
(konszolidált) éves pénzügyi 
kimutatásairól és a kapcsolódó 
beszámolókról szóló, 
a 2014/95/EU irányelvvel 
(HL L 330., 2014.11.15., 1. o.) 
módosított, 2013. június 26-i 
2013/34/EU európai 
parlamenti és tanácsi irányelv 
(a számviteli irányelv) 
(HL L 182., 2013.6.29., 19. o.).
6 Akkreditált Közpénzügyi és 
Számviteli Intézet (CIPFA)/
Könyvvizsgálók Nemzetközi 
Szövetsége (IFAC): 
International Framework: Good 
Governance in the Public Sector  
[Nemzetközi keretrendszer: Jó 
szervezetirányítás 
a közszférában], 2014.
7 A Public Internal Control (az 
államháztartás belső 
kontrollja) platform lehetővé 
teszi az uniós tagállamok 
közigazgatási szervei számára, 
hogy megosszák egymással 
információikat és helyes 
gyakorlataikat.
Jó szervezetirányítás
„A közszférabeli szervezetek jó irányítása elősegíti a megalapozottabb döntéshozatalt és a források hatékony fel -
használását, továbbá javítja e források kezelésének elszámoltathatóságát. A jó szervezetirányítás alapos ellenőrzé -
sen alapul, amely nagymértékben ösztönzi a közszféra teljesítménynövelését és a korrupció elleni küzdelmet. A jó 
szervezetirányítás javíthatja a szervezetek vezetését, igazgatását és felügyeletét, ami fokozza a fellépések eredmé -
nyességét, így végső soron jobb eredmények elérését teszi lehetővé.”8
8 Akkreditált Közpénzügyi és Számviteli Intézet (CIPFA)/Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC): International Framework: Good Governance 
in the Public Sector  [Nemzetközi keretrendszer: Jó szervezetirányítás a közszférában], 2014, 6. o.1. háttérmagyarázat
11 Bevezetés 
04 
Az Európai Bizottság szervezetirányításával kapcsolatos aggályok 1999-ben, a San -
ter-Bizottság lemondása kapcsán erősödtek fel, amikor a Parlament által a lemondás 
mögött meghúzódó problémák kivizsgálására és a lehetséges továbblépési módok -
ra vonatkozó javaslatok kidolgozására kijelölt független szakértői bizottság (CIE) 
benyújtotta jelentését. A Bizottság belső szervezetirányítását illető bírálat lényege, 
hogy a szakértői bizottság nem talált senkit, aki felelősséget vállalt volna a történte -
kért (lásd: 2. háttérmagyarázat ). Ezek az események – a független szakértői bizott -
ság jelentésével együtt – vezettek oda, hogy a Prodi-Bizottság 2000-ben átfogó 
reformcsomagot hagyott jóvá a Bizottság szervezetirányításának modernizálására (a 
Prodi-reform). A fehér könyv, a Bizottság lemondása és a független szakértői bizott -
ság jelentése napjainkban is hatással van a Bizottság döntéshozatali folyamatára. 2. háttérmagyarázat Szervezetirányítási és elszámoltathatósági keretrendszerek
A Good Governance in the Public Sector  [Jó szervezetirányítás a közszférában] című dokumentum szerint „a szer -
vezetirányítás az annak érdekében hozott intézkedéseket jelenti, hogy a szervezet meghatározza és megvalósítsa 
az egyes érdekeltek tekintetében tervezett eredményeket.”
A COSO 20139 elvei értelmében az irányítótestület „az ügyvezetési feladatokat ellátó testülettől függetlenül jár el, 
és felügyeli a belső kontroll fejlődését és teljesítményét”10 (lásd: 10. háttérmagyarázat ).
Az elszámoltathatóság a szervezetirányítás kulcseleme, különösen a közszférában.  Az IFAC  meghatározása szerint 
az elszámoltathatóság „az a folyamat, amely révén meghatározható a közszférabeli szervezetek és azon belül az 
egyének felelőssége döntéseikért és intézkedéseikért, beleértve a közforrások hű kezelését és a teljesítményhez 
kapcsolódó összes szempontot, és amely értelmében azok megfelelő külső ellenőrzésnek vethetők alá. Az elszá -
moltathatóság feltételezi, hogy minden érintett tisztában van felelősségével, és hogy egy szilárd alapokon álló 
rendszer egyértelműen meghatározza az egyes érintettek szerepköreit. Az elszámoltathatóság nem más, mint az 
arra irányuló kötelezettség, hogy mindenki felelősséget vállaljon azokért a feladatokért, amelyekkel megbízták.”11
A Bizottság a  PIC-hálózat  útján törekszik a jó szervezetirányítás előmozdítására a tagállamokban. A megfele -
lő kontrollnak és a helyes gyakorlatokkal kapcsolatos normák használatának fontosságát a következő szavakkal 
hangsúlyozta: „Napjainkban Unió-szerte minden szinten jelentős nyomás nehezedik a közpénzgazdálkodásra. 
A tagállamokban az adófizetők számára minden eddiginél fontosabb a jó ár-érték arány, és a közszférát elszámol -
tatják a rábízott források gondos és hatékony kezelése kapcsán. A közszférának bizonyítania kell, hogy a forrásokat 
hatékonyan, jó outputot és eredményeket elérve használta fel. Ilyen körülmények között rendkívül fontos, hogy 
a közszféra is korszerű keretrendszereket és standardokat alkalmazzon.”12
A helyes gyakorlati példák a vonatkozó szabályzatokból és iránymutatásokból származnak. A jelentés a A jó irányításra
vonatkozó 
iránymutatások
HELYES
GYAKORLAT jelet 
használja az ilyen példákat tartalmazó háttérmagyarázatok jelölésére.
9 A Treadway-bizottság támogató szervezeteinek bizottsága (COSO): Internal Control  – Integrated Framework  [Egységes belső ellenőrzési 
keretrendszer] (2013).
10 Forrás:  Internal Control  – Integrated Framework  [Egységes belső ellenőrzési keretrendszer], vezetői összefoglaló. © A Treadway-bizottság támogató 
szervezeteinek bizottsága (COSO).
11 Az IFAC közszférával foglalkozó bizottsága: Governance in the Public Sector: A Governing Body Perspective  [Szervezetirányítás a közszférában: Az 
irányítótestületek perspektívája], 2001, 12. o.
12 Európai Bizottság: Az államháztartás belső kontrollja . http://ec.europa.eu/budget/pic/index_en.cfm .
12 Bevezetés 
05 
A Bizottság reformprogramját három pillérre alapozta: ezek a prioritáskijelölés 
és a költségvetés reformja, a humánerőforrás-politika korszerűsítése, valamint az 
ellenőrzés, a pénzgazdálkodás és a kontrollrendszer javítása ( 1. ábra ). A Bizottság 
érvelése szerint a „kultúraváltás” korszakában az öt legfontosabb elv a Bizottság 
függetlensége, a felelősség, az elszámoltathatóság, az eredmények hatékony elérése 
és az átláthatóság. 1. ábraA Prodi-reform (fehér könyv) három pillére
Forrás: Európai Számvevőszék, a COM(2000) 200 végleges/2 (A Bizottság reformja - Fehér Könyv – I. rész) alapján.
Szakpolitikai 
prioritások 
meghatározása és 
erőforrás-
hozzárendelés
Javítani
a pénzgazdálkodást,
a hatékonyságot és az 
elszámoltathatóságotValamennyi különbö-
ző besorolású alkal-
mazott javára […] 
korszerűsíteni
a humánerőforrás-
politikát, a felvételtől 
a nyugdíjba vonulásig Eredményesebb 
módszert bevezetni
a prioritások megha-
tározására
és az erőforrások 
hozzárendelésérePénzügyi ellenőr-
zés, pénzgazdál-
kodás és kontrollHumánerőforrás-
 politika
CélokPillérekA 2000. évi fehér
könyvvel bevezetett reform
13 Bevezetés 
06 
A reform első pillére új tervezési és nyomonkövetési eszközöket (irányítási tervek 
[MP] és éves tevékenységi jelentések [AAR]) vezetett be minden bizottsági egységnél. 
A harmadik pillér ( 3. háttérmagyarázat ) leegyszerűsítette a kiadások engedélye -
zésére vonatkozó szabályokat. Különösen heves vita alakult ki akörül, hogyan kell 
kezelni és összevonni a Bizottságon belüli különböző felelősségi köröket. A legfonto -
sabb szerepkörök a Bizottságé mint testületé, az egyes biztosoké, a pénzügyi ellenőré 
és a főigazgatóságoké – illetve azokon belül az adminisztratív irányítási feladatokat 
ellátó főigazgatóké – voltak.
A Prodi-reform harmadik pillére: a pénzgazdálkodási, kontroll- és ellenőrzési 
rendszer korszerűsítése13
A pénzgazdálkodási, kontroll- és ellenőrzési rendszer korszerűsítése a helyes gyakorlatokkal 
összhangban:
 οa kiadás ellenőrzésével kapcsolatos felelősség átruházása a pénzügyi ellenőrről a főigazgatóságokra;
 οaz éves tevékenységi jelentésben a főigazgatók nyilatkozata arról, hogy megfelelő belső kontrollrendszert alkalmaz -
tak, és hogy a forrásokat a tervezett célokra használták fel;
 οpénzügyi egységek kialakítása az egyes főigazgatóságokon belül, amelyek tanácsadást és támogatást biztosítanak az 
operatív egységeknek;
 οközponti pénzügyi szolgálat létrehozása az operatív részlegeknek való tanácsadás céljából;
 οBelső Ellenőrzési Szolgálat (IAS) kialakítása a reformért felelős alelnök felelősségi körében, amely támogatja a Bizott -
ságon belüli irányítási folyamatokat;
 οközvetlenül a főigazgatónak felelősséggel tartozó szakosodott ellenőrző részlegek létrehozása az egyes főigazgatósá -
gokon belül;
 οaz Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság (APC) létrehozása a Bizottság kontrollfolyamatainak, az ellenőri ajánlások megvaló -
sításának és az ellenőri munka minőségének nyomon követésére.
Az engedélyezésre jogosult tisztviselők és a vezető beosztású tisztviselők felelősségi körének 
meghatározása:
 οegyszerűsített és könnyen elérhető szabályok kidolgozása a pénzügyi területen fontos munkakört betöltő alkalmazot -
tak felelősségi körének meghatározására.
13 Forrás:  Európai Számvevőszék, a COM(2000) 200 végleges/2 alapján.3. háttérmagyarázat
14 Bevezetés 
07 
Egy további, nem a fehér könyv részét képező, hanem a költségvetési rendelet átdol -
gozására irányuló bizottsági javaslat megvitatása során felvetett reform célja az uniós 
beszámolókészítés alapjának átalakítása volt. A Bizottság a Tanács nyomására vállalta, 
hogy 2005-ig nemzetközi standardokon alapuló eredményszemléletű számviteli 
rendszert vezet be14.
08 
A Bizottság gyorsan megkezdte a Prodi-reform végrehajtását: 2000 decemberében 
összeült az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság (lásd: 27. bekezdés), másnap kinevezték – 
a Bizottsághoz kívülről érkező – belső ellenőrzési vezetőt, majd 2002. június 25-én jó -
váhagyták az új költségvetési rendeletet, 2004. március 22-én pedig az új személyzeti 
szabályzatot. A Bizottság 2005-ben készítette el az első teljesen eredményszemléletű, 
IPSAS15-alapú éves beszámolóját.
09 
A Bizottság a bizottsági reformról szóló, 2005. decemberi időközi jelentésében úgy 
nyilatkozott, hogy véleménye szerint a reformintézkedések alapjául szolgáló alapel -
vek továbbra is megfelelőek, valamint hogy „a Bizottság építeni akar annak eredmé -
nyeire, és biztosítani kívánja, hogy mind pénzügyi forrásai, mind humán erőforrásai 
nyíltan és átláthatóan, hatékonyan és hatásosan kerülnek felhasználásra, hogy meg -
könnyítse az ellenőrzést és kialakítsa az európai polgárok bizalmát”16.
10 
E kijelentés óta több mint tíz év telt el. Bár a Bizottság által elfogadott szabályok és 
struktúrák nagyobbrészt az akkori helyes gyakorlatokat tükrözték, a szervezetirá -
nyítási szabályok azóta mind a magán-, mind a közszféra esetében továbbfejlődtek. 
A Bizottság tagjainak hathatós eszközökre van szükségük az uniós költségvetés 
irányításával kapcsolatos átfogó felelősségük gyakorlásához.14 Az ECA már 1978 óta javasolta 
ezt a lépést. Lásd: Eduardo 
Ruiz García: The Role of the 
Court of Auditors in Modernising 
the Accounting System of the 
European Institutions  [A 
Számvevőszék szerepe az 
európai intézmények 
számviteli rendszerének 
korszerűsítésében], in: Revista 
Española de Control Externo, 
2013. május.
15 Nemzetközi költségvetési 
számviteli standardok.
16 A 2005. december 21-i 
COM(2005) 0668 végleges 
közlemény: „Időközi jelentés 
a bizottsági reformról – 
A reformfeladat után”.
15
 Az ellenőrzés hatóköre és 
módszere
11 
Ellenőrzésünk központi kérdése, amelyet ennek az ellenőrzésről, pénzgazdálkodásról és 
kontrollról szóló jelentésnek az elkészítése során szem előtt tartottunk, a következő volt:
A Bizottság szervezetirányítási rendszere megfelel-e az elismert helyes17 
gyakorlatoknak és az intézmény sz ükségleteinek?
12 
Munkánk során a következő kérdésekre összpontosítottunk (lásd: 1. ábra  és 
3. háttérmagyarázat ):
 ο az irányítási struktúra változásai, a Belső Ellenőrzési Szolgálat és az Ellenőrzésfel -
ügyeleti Bizottság létrehozása (15–31. bekezdés);
 ο a belső kontrollrendszer és a pénzügyi beszámolási rendszer nemzetközi standar -
dokhoz való igazítása (32–41. bekezdés);
 ο nem pénzügyi jellegű információk nyújtása a belső és külső érdekelt feleknek 
(42–56. bekezdés).
13 
Fő hivatkozási pontnak a  GGPS -t tekintettük ( 2. háttérmagyarázat ). A Prodi-reform 
idején érvényes helyes gyakorlatok megismeréséhez továbbá figyelembe vettük az IFAC 
Governance in the Public Sector: A Governing Body Perspective  [Szervezetirányítás a köz -
szférában: Az irányítótestületek perspektívája] című korábbi tanulmányát18. A reform -
időszakban a Bizottság belső kontrollal kapcsolatos intézkedései gyakran támaszkodtak 
a COSO-keretrendszerre (a magyarázatot lásd: 32–39. bekezdés). A COSO-keretrendszer 
legújabb felülvizsgált változata (2013) elveken alapuló rendszer, amely a belső kont -
rollt a jó szervezetirányítás összefüggésében szemléli. Összehasonlítottuk a GGPS és 
a COSO 2013 tartalmát (lásd: I. melléklet ), hogy a témával kapcsolatos tárgyalásainkhoz 
átfogó képet kapjunk az irányítás terén alkalmazott helyes gyakorlatokról. Figyelembe 
vettük továbbá az uniós irányelvek közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek -
re vonatkozó követelményeit és a Bizottság e területen tett ajánlásait19 is.
14 
Ellenőrzésünk során áttekintettük a Bizottság számos dokumentumát (a fehér könyvet, 
belső és külső jelentéseket), valamint a területen tevékenykedő nemzetközi szervek 
(CIPFA, FEE, IASB, IFAC, OECD20 stb.) dokumentumait és különböző tudományos kiad -
ványokat. Találkozókat tartottunk a Bizottság legfontosabb szereplőivel, köztük az 
Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság, az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság előkészítő csoportja, 
az IAS, a Főtitkárság és a Költségvetési Főigazgatóság (DG BUDG) tagjaival. Egy vezető 
nemzetközi szervezetek és egyetemek képviselőiből, továbbá közigazgatási ellenőrök -
ből és független szakértőkből álló szakértői fókuszcsoporttal megvitattuk a helyes 
gyakorlatokat, és a reformfolyamatról meghallgattunk több olyan személyt, aki annak 
idején fontos szerepet játszott abban. Felmérést végeztünk az uniós tagállamok legfőbb 
ellenőrző intézményei körében a joghatóságukban alkalmazott közszférabeli szerve -
zetirányításról. Az ellenőrzés során felhasználtuk a 2001 óta végzett ellenőrzéseink 
eredményeit és készített jelentéseinket is.17 A jelentésben használt „helyes 
gyakorlat” kifejezés magában 
foglalja a különböző 
referenciadokumentumokban 
„legjobb”, „bevált” vagy 
„bevett” gyakorlatként 
bemutatott gyakorlatokat.
18 IFAC: Governance in the Public 
Sector: A Governing Body 
Perspective  [Szervezetirányítás 
a közszférában: Az 
irányítótestületek 
perspektívája], 2001.
19 A számviteli irányelv (lásd: 
4. lábjegyzet), valamint 
a Bizottság 2014. április 9-i 
ajánlása a vállalatirányítási 
jelentéstétel minőségéről (a 
„betart vagy indokol” elv) 
(HL L 109., 2014.4.12., 43. o.). Az 
Európai Parlament és a Tanács 
2014. április 16-i 2014/56/EU 
irányelve az éves és összevont 
(konszolidált) éves 
beszámolók jog szerinti 
könyvvizsgálatáról szóló 
2006/43/EK irányelv 
módosításáról (a jog szerinti 
könyvvizsgálatról szóló 
irányelv) (HL L 158., 2014.5.27., 
196. o.), valamint az Európai 
Parlament és a Tanács 2014. 
április 16-i 537/2014/EU 
rendelete a közérdeklődésre 
számot tartó gazdálkodó 
egységek jogszabályban előírt 
könyvvizsgálatára vonatkozó 
egyedi követelményekről és 
a 2005/909/EK bizottsági 
határozat hatályon kívül 
helyezéséről (HL L 158., 
2014.5.27., 77. o.).
20 Lásd: a rövidítések jegyzéke.
16
 Észrevételek
Az irányítási struktúra változásai, a Belső Ellenőrzési 
Szolgálat és az Ellenőrzésfel ügyeleti Bizottság 
létrehozása
A Bizottság kü lönbséget tesz saját politikai felelőssége és 
a főigazgatóinak irányítási felelőssége között
15 
Az Európai Bizottság az Európai Unió végrehajtó szerve. A Bizottság végső dön -
téshozó szerve az irányítótestülete, a biztosi testület (lásd: 4. háttérmagyarázat ). 
A Bizottság a Szerződés értelmében együttes felelősséggel tartozik a költségve -
tés végrehajtásáért. A Bizottság felelősségi köre azonban korántsem korlátozódik 
a költségvetés végrehajtására: a gyakorlatban monopóliummal rendelkezik az uniós 
jogszabályjavaslatok benyújtása terén21, valamint kidolgozza a végrehajtási jogi 
aktusokra vonatkozó szabályokat, és jelentős szerepet játszik az uniós jog végrehajtá -
sának irányításában22.
16 
Az egyes biztosok konkrét szakpolitikákkal kapcsolatos felelősséget viselnek, ezért 
többségük egy vagy több főigazgatóság23 munkájának irányításában is szerepet 
játszik. A főigazgatóságokat főigazgatók24 vezetik. A Bizottság a gyakorlatban a fő -
igazgatókra ruházza az uniós kiadások engedélyezésével kapcsolatos hatáskörét (akik 
e hatáskörükben megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőként járnak el).21 Az EUSZ 17. cikkének 
(2) bekezdése szerint „ha 
a Szerződések eltérően nem 
rendelkeznek, az Unió 
jogalkotási aktusait kizárólag 
a Bizottság javaslata alapján 
lehet elfogadni”.
22 Például a versenypolitika 
terén.
23 E jelentésben 
a „főigazgatóság” kifejezés 
főigazgatóságra és egységre 
egyaránt utalhat.
24 E jelentésben a „főigazgató” 
kifejezés főigazgatóra és 
egységvezetőre egyaránt 
utalhat.
Irányítótestü let
„Az irányítótestület az a személy vagy csoport, amely elsődleges felelősséggel tartozik egy szervezet stratégiai 
irányításáért, műveleteiért és elszámoltathatóságáért. Az irányítótestület kulcsfontosságú vezető szerepet játszik 
a szervezet irányításának végrehajtásában, értékelésében és javításában.”25
25 Akkreditált Közpénzügyi és Számviteli Intézet (CIPFA)/Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC): International Framework: Good Governance 
in the Public Sector  [Nemzetközi keretrendszer: Jó szervezetirányítás a közszférában], 2014, 9. o.4. háttérmagyarázatA jó irányításra
vonatkozó 
iránymutatások
HELYES
GYAKORLAT
17 Észrevételek 
17 
Jean-Claude Juncker elnök a Bizottság munkamódszereiről szóló 2014. novemberi 
közleményében hangsúlyozta, hogy „a biztosoknak teljes politikai felelősséget kell 
vállalniuk az irányításuk alá tartozó szolgálatok munkájáért.”26 Az elnök úgy szervezte 
meg a Bizottság munkáját, hogy az „erős csapatként, a portfóliók közötti együttmű -
ködés jegyében végezze munkáját. […] A biztosoknak a bezárkózó intézményi kul -
túrán felülemelkedve közösen kell dolgozniuk azokon a területeken, ahol a testület 
tényleges eredményeket érhet el”27 (lásd: 2. ábra ).
18 
A reform óta több vezetői csoport is segíti a Bizottság munkáját ( 3. ábra ):
 ο Az ABM28 irányítócsoportot a reform három ágához (stratégiai tervezés és progra -
mozás, személyzeti politika, pénzgazdálkodás és ellenőrzés) kapcsolódó szak -
politikai és stratégiai kérdések koordinálására hozták létre. 2015 óta ez a csoport 
foglalkozik az egész Bizottságra kiterjedő informatikai irányítási kérdésekkel is. 
A főtitkár irányítása alatt álló csoport a központi szolgáltatásokért felelős főigaz -
gatókból és kabinetekből29 áll.
 ο A reform végrehajtására létrehozott főigazgatói csoport jelenleg a szakpoliti -
kák végrehajtásának koordinációját felügyeli, és fórumot biztosít a horizontális 
érdeklődésre számot tartó kérdések megtárgyalására.
 ο A forrásokért felelős igazgatók csoportja, amelyet a reform végrehajtásához 
kapcsolódó egyes konkrét témák vizsgálatára hoztak létre, a forrásokért felelős 
igazgatók30 konzultációs testülete; célja a Bizottság következetes és optimális for -
rásgazdálkodásának elősegítése és annak biztosítása, hogy figyelembe vegyék az 
operatív egységek szükségleteit. A csoport vitafórumot biztosít, és lehetővé teszi 
a helyes gyakorlatok cseréjét a horizontális és az operatív egységek között.26 Az elnök közleménye 
a Bizottságnak: The Working 
Methods of the European 
Commission 2014-2019  [A 
Bizottság munkamódszerei 
2014 és 2019 között]. 
C(2014) 9004, 7. o.
27 Az elnök közleménye 
a Bizottságnak: The Working 
Methods of the European 
Commission 2014-2019  [A 
Bizottság munkamódszerei 
2014 és 2019 között]. 
C(2014) 9004, 2. o.
28 Tevékenységalapú irányítás.
29 Más néven magánhivatal.
30 A Bizottság meghatározása 
szerint a forrásokért felelős 
igazgató „az igazgatóság 
főigazgatósági szintű 
forrásgazdálkodásáért – 
többek között 
a programozásért, a humán 
erőforrásokért és 
a pénzgazdálkodásért – felelős 
tagja” (SEC(2003) 59 final).
18 Észrevételek 2. ábraA biztosi test ület (2014. november – 2016. június)1

Dombrovskis
Ansip
Katainen
Šefčovič








JunckerelnökTimmermansGeorgievaMogherini
Az alelnökök felelősségi köreit jelölő színek 
Alelnök: költségvetés és emberi erőforrások
Alelnök: energiaunió
Alelnök: munkahelyteremtés, növekedés,
beruházások és versenyképesség
Alelnök: euró és társadalmi párbeszédAlelnök: digitális egységes piac

Azok a területek, amelyekhez különösen
hozzájárulnak.


A biztosok az alelnökök által vezetettkülönböző projektcsoportokban vesznek részt. A biztosi testület magában foglalja a Bizottság elnökét,
a hét alelnököt – köztük az első alelnököt és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét –,valamint a különböző portfoliókért felelős 20 biztost.
Alelnök és HR – az Unió külügyi és
biztonságpolitikai főképviselőjeElső alelnök: a jogalkotás minőségének javítása, intézményközi kapcsolatok, jogállamiság és Alapjogi ChartaStylianides: humanitárius segélyek és válságkezelés
Hahn: európaiszomszédságpolitikaés bővítési tárgyalások 
Avramopoulos: migráció,uniós belügyekés polgárság
Thyssen:foglalkoztatás, szociális ügyek, készségekés a munka-vállalók mobilitása
Moscovici: gazdasági és pénz-ügyek, adózás és vámok
Hill: gazdasági éspénzügyek, adózás és vámok
Jourová: jogérvényesülés, fogyasztópolitika és a nemek közöttiesélyegyenlőség
Oettinger: digitális gazdaságés társadalom Navracsics: oktatás, kultúra, i/f_júság és sportBie
ńkowska : belső piac, ipar-,vállalkozás- és kkv-politikaVestager: versenypolitika
Moedas: kutatás, tudományés innovációCreţu:regionális politikaHogan:mezőgazda-ság és vidékfejlesz-tésBulc:közlekedésArias Cañete:éghajlatpolitika ésenergia Vella: környezetvédelem, 
tengerügyek
és halászatAndriukaitis: egészségügy és élelmi-szerbiztonságMalmström: kereskedelemMimica: nemzetközi
együttműködés és fejlesztés
1 Jonathan Hill biztos 2016. július 15-én lemondott, portfólióját Dombrovskis alelnök és Moscovici biztos vette át.
Forrás: Európai Számvevőszék: Working Methods of the European Commission 2014–2019  [A Bizottság munkamódszerei 2014–2019 között] (C(2014) 
9004) című közlemény 3. melléklete alapján.
19 Észrevételek 
A biztosi test ülethez eljutó, belső kontrollal kapcsolatos információk3. ábra
Forrás: Európai Számvevőszék.
Főigazgatóság
Főigazgatói csoport
ABM irányítócsoport
Központi pénzügyi
szolgálat
OLAF
Belső Ellenőrzési
SzolgálatFőtitkárság
bbbbbbbbb
b
b
b
b
bccccc
c Ellenőrzésfelügyeleti 
BizottságErőforrásigazgatói 
csoport
Főigazgató
Erőforrás-igazgatóIrányítócsoportok
Biztosi
testület
20 Észrevételek 
19 
A Főtitkárság több szervezeti folyamatért felelős: ezek közé tartozik a döntésho -
zatal, a dokumentumkezelés, az üzletmenet-folytonossági intézkedések, valamint 
a stratégiai tervezés és programozás. A Főtitkárság irányítja a testület döntésho -
zatali folyamatát, és támogatást nyújt az elnöknek és az alelnököknek. Koordinálja 
a több szakpolitikai területet és bizottsági főigazgatóságot felölelő tevékenységeket, 
valamint a Bizottság külső kapcsolattartójaként felelős a többi uniós intézménnyel, 
a nemzeti parlamentekkel és a nem kormányzati szervezetekkel és szervekkel való 
kommunikációért.
20 
A független szakértői bizottság arra törekedett, hogy a főigazgatók ne maradjanak 
teljesen magukra a főigazgatóságuk irányításában31. Ezért javaslatot tett egy központi 
pénzügyi szolgálat (CFS) létrehozására. Ez a Költségvetési Főigazgatóságon belül 
működő egység támogatást és tanácsadást nyújt a pénzgazdálkodás, a pénzügyi sza -
bályok és jogszabályok értelmezése, a belső kontroll és a kockázatkezelés területén.
21 
A reform előtt a Bizottság pénzügyi ellenőre volt felelős az összes kiadás jóváha -
gyásáért. Ezt a funkciót sok kritika érte, mivel a főigazgatóságok úgy érezték, hogy 
az uniós kiadásokkal kapcsolatos felelősségük a pénzügyi ellenőr jóváhagyásának 
megszerzésére korlátozódik (lásd: 4. bekezdés). A Bizottság megszüntette a pénz -
ügyi ellenőri tisztséget, és a főigazgatóságokra ruházta át az ellenőrzések felelőssé -
gét. A központosított előzetes jóváhagyási rendszerről a decentralizált felelősségi 
rendszerre és az utólagos elszámoltathatóságra való áttérés képezte a reform egyik 
alapkövét. A változás után azonban nem volt teljesen egyértelmű, hogy a Bizottság 
átfogó felelőssége kiterjed-e a főigazgatói által tett intézkedésekre is, vagy elkülönül 
a főigazgatók felelősségétől (lásd: 4. ábra ).31 Független szakértők 
bizottsága: Second Report on 
Reform of the Commission  
[Második jelentés a Bizottság 
reformjáról], 1999, 118. o.
21 Észrevételek 
Elszámoltathatóság a Bizottságnál4. ábra






 




28 biztos
DEVCO:
JRC:
DGT:
NEAR:
RTD:
OIB:
GROW:
COMM:
AGRI:
CONNECT:






0 1000 2000 3000„Kollektív politikai felelősség” /one.superior
A „teljes irányítási folyamatért” vállalt felelősség /one.superior
Más főigazgatóságok (33)Főigazgatóság/szolgálat személyzeti állománya/three.superiorDG/AOD /two.superior„A biztosok testülete kollektív politikai felelősséget vállal, de a testület valójában nem maga gyakorolja a költségvetés 
végrehajtásával kapcsolatban ráruházott hatáskört. E feladatokat minden évben egyes köztisztviselőkhöz delegálja.”/one.superior
„Az engedélyezésre jogosult tisztviselő felelőssége a teljes irányítási folyamatot magában foglalja, az intézmény által 
meghatározott szakpolitikai célkitűzések elérése érdekében végzendő teendőktől az elindított tevékenységek működési és költségvetési szempontokat egyaránt szem előtt tartó irányításáig.”/one.superior
A 10 legnagyobb főigazgatóság foglalkoztatja
a Bizottságnál dolgozó 33 ezer köztisztviselő körülbelül 50%-át. 
Körülbelül16,5 ezerköztiszt-viselő
1  COM(2015) 377 final, 2015. július 23.: Az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre vonatkozó összevont éves beszámolója, 11. o. Az érintett tiszt -
ségviselők – rendszerint főigazgatók és egységvezetők – ebben a tekintetben megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőként (rövidítve: 
AOD, ezen ábrán: „engedélyezésre jogosult tisztviselő”) járnak el.
2  A Bizottság szintjén az engedélyezésre jogosult tisztviselő a 28 tagú biztosi testület. A Bizottság egyedi határozatok útján a főigazgatókra 
ruházza a pénzgazdálkodással összefüggő feladatokat, így azok megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőként járnak el. A főigazgatók 
további szereplőket (igazgatók, egységvezetők stb.) bízhatnak meg ezzel a feladattal, akik ilyenformán – a költségvetési rendelet 56., 65. és 
66. cikke értelmében – szintén megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselői feladatot látnak el.
3 A Bizottság 2016-os fő humánerőforrás-adatai: alkalmazottak (beleértve a végrehajtó ügynökségek alkalmazottait is).
Forrás:  Európai Számvevőszék, a Bizottság információi és számadatai alapján.
22 Észrevételek 
22 
A jogi helyzet azonban egyértelmű. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a 
továbbiakban: Szerződés) értelmében a Bizottság együttesen felelős a költségvetés 
végrehajtásáért32. Ezt tükrözi a költségvetési rendelet is, amely szerint „valamennyi 
intézmény gyakorolja az engedélyezésre jogosult tisztviselő feladatait”33. Ezt a fe -
lelősséget – annak a főigazgatóikra történő átruházásától függetlenül – a Bizottság 
viseli (lásd: 5. háttérmagyarázat ), ezért az engedélyezésre jogosult tisztviselő (a 
Bizottság) felel „a bevételeknek és a kiadásoknak a hatékony és eredményes pénz -
gazdálkodás elvével összhangban történő végrehajtásáért, valamint a jogszerűség és 
a szabályosság követelményeinek érvényesülésének biztosításáért”34.32 Az Európai Unió működéséről 
szóló szerződés (EUMSZ) 
234. cikke.
33 Az Unió általános 
költségvetésére alkalmazandó 
pénzügyi szabályokról és az 
1605/2002/EK, Euratom 
tanácsi rendelet hatályon kívül 
helyezéséről szóló, 2012. 
október 25-i 966/2012/EU, 
Euratom európai parlamenti 
és tanácsi rendelet (HL L 298., 
2012.10.26., 1. o.) 65. cikkének 
(1) bekezdése.
34 A 966/2012/EK, Euratom 
rendelet 66. cikkének (1) 
bekezdése.
 A Bizottság felelőssége
A független szakértői bizottság 1999-ben hangsúlyozta, hogy „a Bizottság hatáskörének letéteményese maga a biz -
tosi testület. Ezért minden egyes adminisztratív intézkedésért végső soron az egyes biztosok, rajtuk keresztül pedig 
maga a biztosi testület felelős. […] A felelősség átruházásának folyamata a Bizottság szintjén, a biztos személyénél 
kezdődik. Ezért a testület tagjaként a biztos viseli a végső felelősséget minden pénzügyi kérdésben, így a belső 
kontroll területén is.”
A CONT35 Governance in the European Commission  [Az Európai Bizottság szervezetirányítása] című 2007-es munka -
dokumentuma36 kritikát fogalmazott meg a reform bizonyos elemei kapcsán. A dokumentum szerint „a Bizottság 
egyes szerkezeti egységeinek bezárkózó intézményi kultúrája – és ennek következtében az információk és hatás -
körök főigazgatóságokon belüli felhalmozódása – kapcsán már mindenki számára világosnak kellene lennie, hogy 
nem létezhet komoly irányítás anélkül, hogy funkcionális jelentéstételi csatornákat hoznának létre a főigazgató -
ságok kapcsolódó szolgálatai között. Ezeket a csatornákat azonban nem hozták létre. […] Ha minden főigazgató -
ságot független birodalomnak tekintünk, amely kizárólag a főigazgató irányítása alá tartozó, saját ellenőrökkel, 
könyvelőkkel és belső ellenőrökkel rendelkezik, annak a teljes intézmény fizeti meg az árát. Ez a gyakorlat nem áll 
összhangban a Szerződéssel, amely együttes felelősséggel ruházza fel a biztosi testületet.”
A jelentés a A PARLAMENT
ÁLTAL GYAKO-
ROLT
NYOMÁS jelet használja a Parlament által gyakorolt nyomással kapcsolatos példákat tartalmazó háttérma -
gyarázatok jelölésére.
35 Az Európai Parlament Költségvetési Ellenőrzési Bizottsága.
36 PE 393.916v01–00, 2007.9.3., 2. o.5. háttérmagyarázat
23 Észrevételek 
 A belső ellenőrzés szerepe a közszférában
„A belső ellenőrzés célja olyan független és objektív bizonyossági és tanácsadási szolgáltatások nyújtása, amelyek 
javítják a szervezet műveleteit, és növelik azok értékét. A belső ellenőrzés a szervezetirányítási, kockázatkezelési és 
kontrollfolyamatok értékelésére és fejlesztésére szolgáló módszeres és fegyelmezett koncepció bevezetése révén 
segít a szervezetnek célkitűzései megvalósításában. A belső ellenőrzési jelentések sokféle témával foglalkozhatnak, 
a megfelelő értékarányosság megvalósításától a csalás és a korrupció megelőzéséig és felderítéséig.”40
Ez a fogalommeghatározás összhangban van az IIA keretrendszerrel, amely értelmében „a belső ellenőrzés függet -
len és objektív bizonyosságnyújtási és tanácsadási tevékenység, amely célja a szervezet műveleteinek javítása és 
értékének növelése. A belső ellenőrzés a kockázatkezelési, szervezetirányítási és kontrollfolyamatok eredményessé -
gének értékelésére és fejlesztésére szolgáló módszeres és fegyelmezett koncepció bevezetése révén segít a szerve -
zetnek célkitűzései megvalósításában.”
40 CIPFA/IFAC: International Framework: Good Governance in the Public Sector  [Nemzetközi keretrendszer: Jó szervezetirányítás a közszférában], 2014, 
29. o.6. háttérmagyarázatA Bizottság megsz üntette a pénz ügyi ellenőri funkciót, 
helyette belső ellenőrzési funkciót vezetett be
23 
A Prodi-reform kulcselemeként megszűnt az előzetes jóváhagyási hatáskörrel ren -
delkező központi pénzügyi ellenőr funkciója, ellenben létrejött egy „modern belső 
ellenőrzési szolgálat”37 (lásd: 6. háttérmagyarázat ). A Bizottság 2001 áprilisában 
létrehozta a Belső Ellenőrzési Szolgálatot38 (miután kinevezett egy belső ellenőrt – 
lásd: 8. bekezdés). Élénk vita alakult ki a belső ellenőrző részleg leendő formája körül 
(intézményi szintű vagy az egyes főigazgatóságokon belüli struktúra). A Bizottság vé -
gül a központi Belső Ellenőrzési Szolgálat mellett az egyes főigazgatók irányítása alá 
tartozó szakosodott ellenőrző részleget (IAC) hozott létre minden főigazgatóságon 
belül. A Bizottság 2015-ben megszüntette a szakosodott ellenőrző részlegeket.
24 
A kiadások terén jelentős szerepet játszó főigazgatóságoknál megmaradtak a ki -
adásokat vizsgáló utólagos ellenőrző részlegek és ellenőrzési igazgatóságok. A DG 
DEVCO-nál például körülbelül 180, a DG AGRI-nál 130, a kutatás területén 100, a DG 
REGIO-nál pedig 90 alkalmazott dolgozik ilyen munkakörben. 2016-ban a Belső Ellen -
őrzési Szolgálat 147 alkalmazottat foglalkoztatott39.
A jó irányításra
vonatkozó 
iránymutatások
HELYES
GYAKORLAT37 A new Framework for Resource 
Management and Internal 
Auditing in the Commission, 
Final Report of the Planning and 
Co-ordination Group “Internal 
Audit”  [A Bizottság új 
forrásgazdálkodási és belső 
ellenőrzési keretrendszere: 
A belső ellenőrzéssel 
foglalkozó tervezési és 
koordinációs csoport 
zárójelentése], 2000. február, 
2. o.
38 A Bizottság SEC(2000) 560 
határozata.
39 A szolgálat összes munkatársa 
közül 31 decentralizált 
ügynökségekkel és más 
autonóm szervezetekkel 
foglalkozik: ezek munkája nem 
tartozik az 
Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság 
hatáskörébe.
24 Észrevételek 
A Belső Ellenőrzési Szolgálat eleinte többet foglalkozott az 
egész intézményre kiterjedő, magas szintű szervezetirányítás 
kérdéseivel…
25 
A szervezetirányítási intézkedések sürgetően fontosak voltak a Bizottság számára 
a fehér könyv végrehajtása során. A Belső Ellenőrzési Szolgálat ezért ekkoriban sokat 
foglalkozott az egész intézményre kiterjedő, magas szintű szervezetirányítás kérdé -
seivel41. A közelmúltban a Belső Ellenőrzési Szolgálat munkája során egyaránt figyel -
met fordított az egyes főigazgatóságok belső folyamataira és az irányításra. Az egész 
intézményre kiterjedő szervezetirányítási kérdések hatóköre az elmúlt években a szer -
vezeti információbiztonságra is kiterjedt (lásd: 7. háttérmagyarázat ). Említést tennénk 
a Belső Ellenőrzési Szolgálat egyik ajánlásáról42, amelynek értelmében „a szervezeti 
szintű központi intézkedéseknek […] biztosítaniuk kell műveleti szinten a következetes, 
megbízható, teljes és átfogó megközelítés alkalmazását, valamint áttekintést kell nyújta -
niuk […] az egész Bizottságot érintő kérdésekről” (például a csalások megelőzéséről és 
felderítéséről). Amikor egy külső értékelő cég felmérést készített a főigazgatóságokról, 
annak eredményei, bár összességében kifejezetten nagyra értékelték a Belső Ellenőrzési 
Szolgálat munkáját, nem ítélték igazán jelentősnek e tevékenységnek a szervezetirányí -
tás terén kifejtett hatását.
Nem követték a Belső Ellenőrzési Szolgálat egyes fontos ajánlásait az irányítás terén
2006-os éves jelentésében a Belső Ellenőrzési Szolgálat azt javasolta a Bizottságnak, hogy tegyen közzé éves szerve -
zetirányítási nyilatkozatot: „Annak érdekében, hogy az irányítás teljesen éretté váljon, valamint hogy irányítási struk -
túráját és a legutóbbi fejlődést megismertesse az érdekeltekkel, a Bizottságnak – lehetőség szerint a főigazgatóságok 
éves tevékenységi jelentéseiből készített összefoglaló jelentésben – le kellene írnia irányítási politikáját és gyakorlatát, 
közzé kellene azt tennie honlapján és gondoskodnia arról, hogy rendszeresen frissítsék.”43
A Bizottság szervezetirányítási rendszerét utoljára 2007-ben tették közzé (lásd: 45. bekezdés).
A Belső Ellenőrzési Szolgálat 2009-es éves jelentésében azt az ajánlást tette, hogy a közös folyamatok esetében intéz -
ményi szintű felügyelet szükséges: „A kockázatkezelés felügyelete – A kockázatkezelés Bizottságon belüli eredményes 
felügyeletének biztosítása, a kockázatkezeléssel kapcsolatos helyes gyakorlatok terjesztése és a Bizottság egészét 
fenyegető kockázatok azonosítása érdekében nagymértékben meg kell erősíteni a jelenleg a Főtitkárság és a Költség -
vetési Főigazgatóság által betöltött szerepkört.”44
A Bizottság központi egységei nem fogadták el teljes egészében ezt az ajánlást, mert úgy vélték, hogy az nem felel 
meg a Bizottság megközelítésének, amely értelmében a főigazgatóságok viselik a végső felelősséget45.
A Belső Ellenőrzési Szolgálat 2015-ben elvégezte a szervezet információbiztonsági irányításának ellenőrzését, amely 
során megvizsgálta a Bizottság informatikai rendszerére és folyamataira irányuló megfelelő biztonsági intézkedések 
végrehajtásának biztosítását szolgáló irányítási struktúrák és intézkedések megfelelőségét.
A Belső Ellenőrzési Szolgálat ajánlása alapján a Bizottság létrehozta az Információbiztonsági Igazgatótanácsot (ISSB) és 
az új Információbiztonsági Igazgatóságot.
43 Éves jelentés a mentesítésért felelős hatóság részére a 2006-ban végrehajtott belső ellenőrzésekről (COM(2007) 280 végleges, 2007. május 30., 12. o.).
44 IAS: Final audit report on risk management in the Commission  [Ellenőrzési zárójelentés a Bizottság kockázatkezeléséről] (IAS.B1-2009-4 COMM-001).
45 Az IAS ellenőrzési jelentése: Final audit report on risk management in the Commission  [Ellenőrzési zárójelentés a Bizottság kockázatkezeléséről] (IAS.
B1-2009-Y COMM-001), 2. melléklet, a Főtitkárság és a DG BUDG észrevételei: 1. ajánlás.7 . háttérmagyaráz at41 Ezt tükrözte többek között 
a 2002-es „Verstehen” című 
konferencia, ahol a Belső 
Ellenőrzési Szolgálat vezetője 
az egységes ellenőrzési 
koncepció mellett foglalt 
állást.
42 A Belső Ellenőrzési Bizottság 
először a 2010-re vonatkozó 
ellenőrzési véleményét kísérő 
munkadokumentumban tett 
ilyen ajánlást.
25 Észrevételek 
…most ellenben nagyobb figyelmet fordít a Bizottság 
belsőkontroll-keretrendszerére
26 
A Bizottság számára az egyik kulcsfontosságú kockázatot kiadásainak jogszerűsé -
ge és szabályszerűsége jelenti. Munkánk során kimutattuk, hogy a jogszerűségi és 
szabályszerűségi hibák a Bizottság reformja óta jelentős hatást gyakorolnak annak 
tevékenységére. A Belső Ellenőrzési Szolgálat munkája során főként a Bizottság 
belső kontrollrendszereire összpontosít. Noha ez a fókusz a más testületek (tagál -
lami ellenőrök, a kiadásokkal foglalkozó főigazgatóságok ellenőrzési igazgatósá -
gai, a Számvevőszék) által végzett jelentős munka ismeretében érthetőnek tűnik, 
a korlátozott hatókör befolyásolja az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottságnak benyújtott 
dokumentumok körét. A Belső Ellenőrzési Szolgálat nem foglalkozik a Bizottságon 
kívüli műveletekkel, amelyekért a kiadásokkal foglalkozó főigazgatóságok utólagos 
ellenőrző részlegei felelősek (lásd: 24. bekezdés). A Bizottság ellenőrzési bizottsága, 
az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság azonban nem foglalkozik e részlegek és igazgató -
ságok vizsgálatainak eredményeivel.
A Bizottság a reformfolyamat egyik első lépéseként 
létrehozta az Ellenőrzésfel ügyeleti Bizottságot
27 
Az első alkalommal 2000 decemberében ülésező Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság 
(APC) a megújult irányítási struktúra egyik legrégebb óta fennálló eleme. Az Ellenőr -
zésfelügyeleti Bizottságot kezdetben a költségvetési biztos (elnök), az igazgatásért és 
a reformért felelős alelnök és a Bizottság két további tagja alkotta.
28 
Az ellenőrzési bizottságot helyes gyakorlatként úgy érdemes összeállítani, hogy 
többségben legyenek benne a külső, független tagok (lásd: 8. háttérmagyarázat ). 
A Bizottság 2001 májusában nevezte ki az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság első, majd 
2004-ben a második külsős tagját. Ebben a formációban voltak legnagyobb arányban 
független külső tagok (az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság hat tagjából kettő). 2005-
ben ötre, 2007-ben pedig hétre nőtt a belső tagok száma, így 2:9-re csökkent a külső 
tagok aránya. Az ellenőrzés idején is ez a formáció volt hivatalban. A jelenlegi (2014–
2019) Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság elnöke a Bizottság első alelnöke, és további 
három biztos is a bizottság tagja annak teljes megbízatási ideje során, három további 
biztos pedig a megbízatási idő felénél adja át helyét utódjának. A belső tagok között 
a legmagasabb szintű kiadásokért felelős főigazgatóságoké a túlsúly. Az Ellenőrzés -
felügyeleti Bizottság biztosi tagjainak felügyelete alatt kerül végrehajtásra megbíza -
tási idejük kezdetétől 2017. júliusig az uniós költségvetési kiadások mintegy 80%-a, 
2017. augusztustól a bizottság megbízatásának lejártáig pedig mintegy 60%-a. Az 
Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság chartája ezenfelül további szabályokat határoz meg 
az egyes tagok függetlenségének biztosítására: ennek érdekében kötelezi a tagokat, 
hogy amennyiben a bizottság az általuk irányított szolgálatokat érintő ellenőrzési 
jelentést vizsgál, érdekütközésre hivatkozva tartózkodjanak az észrevételektől.
26 Észrevételek 
Ellenőrzési bizottságok
„A közszférabeli irányítótestületeknek érdemes helyes gyakorlatként ellenőrzési bizottságot vagy azzal egyenér -
tékű csoportot vagy funkciót létrehozniuk. Az ellenőrzési bizottság további bizonyossági forrást jelent a szervezet 
kockázatkezelési rendszere, az eredményes kontrollkörnyezet fenntartása, valamint a pénzügyi és nem pénzügyi 
teljesítményre irányuló beszámolás tekintetében. A bizottság eredményes működésének záloga a végrehajtó testü -
lettől való függetlensége. A következő területeken játszhat fontos szerepet:
 οhozzájárulás a  kockázatkezelés  és a  belső kontroll  megfelelőségének és eredményességének javításához;
 οa jó szervezetirányítás  elveinek terjesztése és azok döntéshozatal során való felhasználásának ösztönzése;
 οa belső ellenőrzés felügyelete, a szervezeti függetlenség megerősítése révén a belső ellenőrzési tevékenység minő -
ségének javítása;
 οa külső ellenőrzések  objektivitásának és fontosságának, és ezáltal az ellenőrzési funkciók eredményességének 
fokozása;
 οa figyelem ráirányítása a megfelelő kockázatkezelés  és belső kontroll  szükségességére, valamint a belső és külső 
ellenőrzés ajánlásai megvalósításának fontosságára;
 οa szervezet segítése az etikai irányítás  értékeinek beágyazásában, többek között a csalás és a korrupció elleni ered -
ményes rendszer bevezetésében.
Az ellenőrzési bizottság eredményességét nagyban növeli, ha tagjainak többsége  független  az irányítótestü -
lettől. Fontos továbbá, hogy a közszférabeli szervezet éves beszámolója megfelelő információkat tartalmazzon az 
ellenőrzési bizottság megbízatásáról, tevékenységéről, fellépéseiről és megállapításairól.”46
46 CIPFA/IFAC: International Framework: Good Governance in the Public Sector  [Nemzetközi keretrendszer: Jó szervezetirányítás a közszférában], 2014, 
29–30. o.8. háttérmagyarázatA jó irányításra
vonatkozó 
iránymutatások
HELYES
GYAKORLAT
27 Észrevételek 
29 
Az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság feladatai közé tartozik a belső ellenőrzési munka 
minőségének nyomon követése és annak biztosítása, hogy a bizottsági főigazgató -
ságok és egységek kellőképpen figyelembe vegyék és hasznosítsák az ellenőrzési 
ajánlásokat47. Az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság üléseit mindig a bizottság két külső 
tagjából és a bizottságban részt vevő biztosok kabinetjeinek tagjaiból álló előkészítő 
bizottság ülései előzik meg (lásd: 1. táblázat ). A Belső Ellenőrzési Szolgálat, a DG DI -
GIT, a DG BUDG és a Főtitkárság igazgatói szinten állandó meghívottja az üléseknek.47 C(2015) 3014 final: Charter of 
the Audit Progress Committee of 
the European Commission  [Az 
Európai Bizottság 
Ellenőrzésfelügyeleti 
Bizottságának chartája].1. táblázatAz Ellenőrzésfel ügyeleti Bizottság és előkészítő csoportja 
üléseinek száma a 2011–2016 közötti időszakban
Év Az APC üléseiAz előkészítő csoport 
ülései
2011 4 (ebből 1 írásbeli eljárással) 12
2012 4 (ebből 1 írásbeli eljárással) 9
2013 4 (ebből 1 írásbeli eljárással) 9
2014 3 (ebből 2 írásbeli eljárással) 6
2015 2 (ebből 1 írásbeli eljárással) 6
2016 eddig (május 24-i 
állapot)3 4
Forrás: Európai Számvevőszék, a Bizottság dokumentumai alapján.
Az Ellenőrzésfelü gyeleti Bizottság felü gyeleti tevékenysége 
a gyakorlatban a Belső Ellenőrzési Szolgálat munkájára 
korlátozódik
30 
A 2. táblázat  szerint az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság elsősorban a belső ellenőrzési 
jelentésekre összpontosít. Az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság tagjai tervezik, hogy 
a jövőben a külső ellenőr (Számvevőszék) éves jelentéseiben és különjelentéseiben 
felvetett problémákkal is foglalkoznak majd. Az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság nem 
vizsgálja a kiadásokkal foglalkozó főigazgatóságok ellenőrzési igazgatóságainak és 
utólagos ellenőrző részlegeinek megállapításait (lásd: 26. bekezdés).
28 Észrevételek 2. táblázatAz Ellenőrzésfel ügyeleti Bizottság és egyes kiválasztott ellenőrzési bizottságok 
szerepe és összetétele, összevetve a GGPS-keretrendszer által ajánlott helyes 
gyakorlatokkal
A GGPS-keretrendszer 
által ajánlott helyes 
gyakorlatokA Bizottság Ellen -
őrzésfelügyeleti 
Bizottsága2Egyes kiválasztott ellenőrzési bizottságok feladatköre1
Az Élelmezési Világ -
program  
ellenőrzési 
bizottságaAz Európai Beruhá -
zási Bank  
ellenőrzési 
bizottságaA Világbank- 
csoport  
ellenőrzési 
bizottságaAz ENSZ függet -
len tanácsadó 
bizottsága
Bizonyosság nyújtása a  kocká -
zatkezelési rendszerrőlx √ √ √ √
Bizonyosság nyújtása a belső 
ellenőrzési rendszerrőlx √ √ √ √
Bizonyosság nyújtása 
a pénzügyi és nem pénzügyi 
teljesítménnyel kapcsolatos 
beszámolási rendszerrőlx √ √ √ √
A belső ellenőrzés felügyelete √ √ √ √ √
A külső ellenőrzés eredmé -
nyességének megerősítésex √ √ √ x
Független tagok többsége x √ √ √ √
1  Forrás:  Élelmezési Világprogram: Terms of reference for the Audit Committee of the World Food Programme  [Az Élelmezési Világprogram 
ellenőrzési bizottságának feladatmeghatározása] (2011. november); Európai Beruházási Bank: Az ellenőrzési bizottság chartája  (2007. június); 
Világbank-csoport: World Bank Resolution Standing Committees  [A Világbank határozata az állandó bizottságokról] (2009), A. melléklet: Terms 
of Reference of the Audit Committee  [Az ellenőrzési bizottság feladatmeghatározása]; ENSZ: Terms of reference for the Independent Audit Advisory 
Committee and strengthening the Office of Internal Oversight Services  [A független ellenőrzési tanácsadó bizottság feladatmeghatározása és 
a belső felügyeleti szolgálatok hivatalának megerősítése] (2007. június).
2 Forrás:  Európai Számvevőszék. Az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság chartája a külső ellenőrzést is említi (lásd: 30. bekezdés).
31 
Az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság chartájáról szóló bizottsági közlemény szerint 
„az ellenőrzési bizottságok egyre fontosabb szerepet játszanak a polgárok és más 
érdekeltek által a közszervektől jogosan elvárt átláthatóság és elszámoltathatóság 
biztosításában”48. Jelenleg az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság a Bizottság „ellenőrzési 
bizottsága”. Megvizsgáltuk, hogy az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság mennyiben tesz 
eleget a helyes gyakorlatok kritériumainak ( 8. háttérmagyarázat ), és összehason -
lítottuk egyes, referenciaként kiválasztott nemzetközi szervezetekkel ( 2. táblázat ). 
Figyelemre méltó, hogy e nemzetközi szervezeteknél az ellenőrzési bizottság összes 
tagja független. A Bizottság esetében ezzel szemben az Ellenőrzésfelügyeleti Bizott -
ság kilenc tagjából hét belső munkatárs.48 C(2015) 3014 final: Charter of 
the Audit Progress Committee of 
the European Commission  [Az 
Európai Bizottság 
Ellenőrzésfelügyeleti 
Bizottságának chartája], 2. o.
29 Észrevételek 
A belső kontrollrendszer és a pénzü gyi beszámolási 
rendszer nemzetközi standardokhoz való igazítása
A Bizottság a COSO-keretrendszert választotta belsőkontroll-
standardjai alapjául…
50 A 966/2012/EK, Euratom 
rendelet 32. cikkének (2) 
bekezdése.Belső ellenőrzés
„A belső kontroll valamely szervezet igazgatótanácsa, vezetősége és egyéb alkalmazottai által végrehajtott folya -
mat, amelyet úgy alakítanak ki, hogy ésszerű bizonyosságot nyújtson arról, hogy a szervezet a működése, a beszá -
molási folyamat és az előírások betartása terén elérte-e célkitűzéseit.”49
49 Meghatározás forrása: A Treadway-bizottság támogató szervezeteinek bizottsága (COSO): 2013 COSO Internal Control – Integrated Framework  
[Egységes belső ellenőrzési keretrendszer] (2013). © A Treadway-bizottság támogató szervezeteinek bizottsága (COSO). Minden jog fenntartva. 
Felhasználás engedélyezett.9. háttérmagyarázat
32 
A Bizottság a Prodi-reform (lásd: 1. ábra  és 3. háttérmagyarázat ) részeként módo -
sította belső kontrollrendszerét (lásd: 9. háttérmagyarázat ). Az új rendszer nagy -
mértékben eltért a pénzügyi ellenőr általi központosított engedélyezésen alapuló 
korábbi rendszertől. A Bizottság a COSO 1992 keretrendszerre (lásd: 10. háttérma -
gyarázat ) építette fel kontrollrendszerét, és a költségvetési rendeletbe belefoglalta 
a belső ellenőrzés COSO általi fogalommeghatározását50.
33 
A Bizottság 2001-ben 24 ellenőrzési standardot vezetett be egy sor alapvető köve -
telménnyel kiegészítve, amelyek meghatározták az egyes egységek belső kontroll -
rendszerére vonatkozó konkrét gyakorlati intézkedéseket. A rendszer értelmében 
a főigazgatóságoknak évente értékelniük kellett az alapkövetelményeknek való 
megfelelőségüket, és arról jelentést kellett tenniük. E jelentések belső elemzéseken, 
vezetői önértékeléseken, valamint a Belső Ellenőrzési Szolgálat és a Számvevőszék 
által készített vonatkozó ellenőrzéseken alapultak. 2002 és 2008 közötti éves jelenté -
seinkben beszámoltunk az e standardok alkalmazása terén elért fejlődésről.
30 Észrevételek 
 A COSO-keretrendszer10. háttérmagyarázat34 
A Bizottság 2007-ben felülvizsgálta belső kontrollrendszerét: 16-ra csökkentette 
a standardok számát, és felkérte a főigazgatóságokat, hogy kivételalapú jelentésté -
telt alkalmazzanak (azaz csak arról tegyenek jelentést, ha nem alkalmazzák valamely 
standardot). 2014-ben a Bizottság tovább csökkentette a követelmények számát. 
Ugyanebben az évben a főigazgatóságok önértékelést végeztek előrehaladásukról, 
és arról számoltak be, hogy a Bizottság egészét tekintve 98%-ban végrehajtották 
a belsőkontroll-standardokat51. Tervei szerint 2016-ban a Bizottság aktualizálja belső -
kontroll-keretrendszerét, összhangba hozva azt a COSO 2013 elveivel52.51 Overview of the state of internal 
control in the Commission 
services in 2014  [A bizottsági 
szolgálatok belső 
kontrolljának 
állapotfelmérése, 2014], ARES 
(2015) 1930721–2015.5.7., 21. o.
52 Az uniós költségvetés éves 
irányítási és 
teljesítményjelentése, 2015.
Műveletek Beszámolás
Szabályszerűség
Kockázatértékelés
Szervezet szintje
Részleg
Operatív egység
Funkció
Tájékoztatás és kommunikáció
MonitoringtevékenységekKontrolltevékenységekKontrollkörnyezetA jó irányításra
vonatkozó 
iránymutatások
HELYES
GYAKORLAT
Forrás: 2013 COSO Internal Control – Integrated Framework  [Egységes belső ellenőrzési keretrendszer].  
© A Treadway-bizottság támogató szervezeteinek bizottsága (COSO). Minden jog fenntartva. Felhasználás engedélyezett.
A COSO-keretrendszert 1992-ben vezették be az Egyesült Államokban, eredetileg a magánszférabeli vállalkozások 
számára. A rendszert jelenleg számos köz- és magánszférabeli szervezet alkalmazza világszerte. A COSO 2013 má -
jusában közzétette a keretrendszer felülvizsgált változatát, és a 2014. decemberben lezárult átmeneti időszak után 
úgy tekinti, hogy a 2013-as felülvizsgált keretrendszer hatályon kívül helyezte az 1992-es verziót.
A 2013-as keretrendszer 17 elvet vezetett be, amelyek mind nélkülözhetetlenek a hatásos belső kontrollhoz. 
A vezetőségnek joga van úgy dönteni, hogy az adott körülményekre tekintettel valamely elv nem alkalmazható. 
Amennyiben azonban egy elv alkalmazandó, és mégsem vezették be vagy nem működik, az jelentős hiányosságot 
jelent a belső ellenőrzési rendszerben.
A COSO új követelményei nagyobb hangsúlyt helyeznek az irányítási koncepciókra, így többek között arra is, hogy 
meg kell határozni az igazgatótanács és bizottságai felügyeleti felelősségét a belső kontrollrendszer egyes kom -
ponensei tekintetében (az I. melléklet  tartalmazza a COSO 2013 követelményeinek a GGPS követelményeivel való 
összehasonlítását).
31 Észrevételek 
…azonban kihívást jelent a felü lvizsgált COSO-
keretrendszerre való átállás maradéktalan végrehajtása
35 
A COSO 2013 és a GGPS követelményeit az I. mellékletben  mutatjuk be. A Bizottság 
által alkalmazott belsőkontroll-standardok a COSO 2013 elveinek többségét tartal -
mazzák. Az új COSO-keretrendszerre való átállás maradéktalan végrehajtása mind -
azonáltal kihívást jelent, mivel az irányítási struktúra szintjén ír elő intézkedéseket 
a szervezetek számára, kiemelve, hogy az irányítótestületek tartoznak felelősséggel 
a belső kontrollrendszer összes komponense teljesítményének felügyeletéért (lásd: 
11. háttérmagyarázat , a COSO 2. elve), és előírja, hogy a szervezet csak abban az 
esetben felelhet meg a COSO-standardok követelményeinek, ha az összes  kontroll -
komponens bevezetésre került és működik (lásd: I. melléklet ). A 36–39. bekezdésben 
bemutatjuk a COSO-keretrendszer három problémás elemét.
Az új COSO-keretrendszer három problémás eleme
A COSO 2. elve
„Az igazgatótanács az ügyvezetési feladatokat ellátó testülettől függetlenül jár el, és felügyeli a belső kontroll fejlő -
dését és teljesítményét”.
A COSO 5. elve
„A szervezet elszámoltatja az egyéneket a célkitűzések elérése tekintetében a belső kontroll terén viselt személyes 
felelősségük kapcsán.”
A COSO 8. elve
„A szervezet a csalás lehetőségét is figyelembe veszi a célkitűzések elérését fenyegető kockázatok értékelése 
során.”53
53 Forrás:  2013 COSO Internal Control – Integrated Framework  [Egységes belső ellenőrzési keretrendszer]. © A Treadway-bizottság támogató 
szervezeteinek bizottsága (COSO). Minden jog fenntartva. Felhasználás engedélyezett.11. háttérmagyarázat
32 Észrevételek 
54 A Belső Ellenőrzési Szolgálat 
hasonló felvetést fogalmazott 
meg a 2015-ös átfogó 
véleményét kísérő 
munkadokumentumban is: 
„intézményi szintű felügyelet 
szükséges ahhoz, hogy 
a közös folyamatok (például 
a csalások megelőzése és 
felderítése) az intézmény 
egészének eredményesen 
védelmet biztosíthassanak. 
A Belső Ellenőrzési Szolgálat 
ajánlása szerint szervezeti 
szintű központi intézkedések 
révén kell műveleti szinten 
biztosítani a következetes, 
megbízható, teljes és átfogó 
megközelítés alkalmazását, 
valamint áttekintést nyújtani 
az egész Bizottságot érintő 
kérdésekről és a megtett 
intézkedések 
költséghatékonyságáról. 
A műveleti szinten, illetve 
a főigazgatóságok és 
a szolgálatok szintjén tett 
kontrollintézkedések 
eredményességének fokozása 
érdekében a központi 
szolgálatoknak javítaniuk kell 
a főigazgatóságoknak és 
a szolgálatoknak nyújtott 
iránymutatásukat. Az 
ajánlások hasznosítása 
cselekvési terv formájában 
történik.”
55 A dokumentumot 2015 óta 
nem teszik többé közzé.
56 A Belső Ellenőrzési Szolgálat 
az éves tevékenységi jelentés 
támogatására éves vélemény 
helyett „a belső kontrollra 
vonatkozó korlátozott 
következtetést” tesz közzé.
57 COM(2000) 358 végleges, 
2000. június 28.: A Közösségek 
pénzügyi érdekeinek 
védelme – csalás elleni 
küzdelem – Egy átfogó 
stratégiai megközelítésért.
58 COM(2011) 376 végleges, 2011. 
június 24.: A Bizottság csalás 
elleni stratégiája. A stratégia 
a csalásmegelőzésről szóló 
bizottsági közleményre 
(COM(2007) 806 végleges) 
épült.36 
A Bizottság kontrollrendszerének a COSO 2013 szerinti kiigazításához (a COSO 2. 
elve) központi funkciót kellene létrehozni a belső kontrollrendszer felügyeletére. 
A Bizottság nyilatkozata szerint a főigazgatósági szintű felelősségi körök és elszámol -
tathatóság egyértelmű meghatározása érdekében nem vezetett be ilyen funkciót. 
A Bizottság úgy véli, hogy a jelenlegi struktúra kizárólag az egyéni megbízott, enge -
délyezésre jogosult tisztviselőket teszi felelőssé a belső kontrollrendszer működte -
téséért, és hogy a központi felügyeleti funkció létrehozása a felelősség átruházását 
eredményezhetné54. Bár a Központi Pénzügyi Szolgálat 2014-ig55 éves rendszeresség -
gel közzétett egy dokumentumot a Bizottság belső kontrollrendszerének állapotáról, 
ez csupán összefoglaló ismertető volt, nem független bizonyossági forrás.
37 
A Bizottság megszüntette a pénzügyi ellenőri funkciót, hogy a főigazgatók feleljenek 
a főigazgatóságaik kiadásainak jogszerűségéért és szabályszerűségéért. A főigaz -
gatók éves tevékenységi jelentéseikben évente beszámolnak irányításukról (lásd: 
55. bekezdés). Az egyes munkatársaknak a belső kontrollhoz való hozzájárulásukkal 
kapcsolatos elszámoltatására szolgáló mechanizmusok (a COSO 5. elve) azonban 
viszonylag fejletlenek. A Bizottság nem vezetett be munkaerő-értékelési kritériu -
mokat e célkitűzés kapcsán. Az éves tevékenységi jelentés a főigazgatók esetében 
megfelelő mechanizmus lehetne ennek a megvalósítására. A Bizottság azonban 
a gyakorlatban nem dolgozott ki alapot annak meghatározására, hogy az éves tevé -
kenységi jelentésekben közzétett nyilatkozatok megalapozottak-e56, és nem állapí -
tott meg olyan referenciamutatókat, amelyek alapul szolgálhatnának a főigazgatók 
elszámoltathatóságához.
38 
2001-ben, az első átfogó csalás elleni stratégia57 (a COSO 8. elve) elfogadását és az 
igazgatás reformjáról szóló fehér könyv közzétételét követően a Bizottság bejelentet -
te, hogy az OLAF egyik egysége „átfogó stratégiai megközelítést dolgoz ki a csalá -
sok megelőzésére. E megközelítés középpontjában az olyan területekre vonatkozó, 
jelentős pénzügyi vonzattal rendelkező új jogszabályjavaslatok állnak majd, amelyek 
esetében fennáll a csalás kockázata”. A Bizottság 2011-ben új csalás elleni stratégi -
át58 dolgozott ki, amely a csalások megelőzésétől és felderítésétől a vizsgálatokig, 
a szankcionálásig és a hűtlenül kezelt források visszafizettetéséig a „csalás elleni 
küzdelem teljes ciklusát” lefedi, és egyértelműen meghatározza az érintettek felelős -
ségi köreit.
39 
A Bizottság kockázatkezelési iránymutatásai figyelembe veszik a csalás kockázatát, és 
a főigazgatóknak éves tevékenységi jelentésük egy e témával foglalkozó szakaszában 
évente jelentést kell tenniük a csalások megelőzéséről és felderítéséről. A Bizottság 
jelenlegi belsőkontroll-standardjai azonban nem foglalkoznak közvetlenül a csalás 
kérdésével, amint azt a COSO 8. elve megkívánná (lásd: I. melléklet ). A Bizottság 
jelezte, hogy a belsőkontroll-standardok következő felülvizsgálata már tartalmazni 
fogja ezt a témát.
33 Észrevételek 
40 
Ahogy az 5. ábrán  is látható, az eredményszemléletű számvitelt két szakaszban ve -
zették be. A Bizottság 2001-ben, a pénzügyi beszámolás módosításával tette meg az 
első lépéseket az eredményszemléletű számvitel felé. Ennél jóval nagyobb mértékű 
változás történt 2005-ben (lásd: 8. bekezdés), amikor a Bizottság nemzetközi standar -
dok alapján kezdte végezni pénzügyi beszámolását. E változások eredményeképpen 
a mérlegek 2000 előtti részleges bemutatását felváltotta az eszközök és források 
teljes körű bemutatása.
41 
A Bizottság első alkalommal 2005-ben alkalmazta új számviteli kereteit, és első ízben 
a 2007-es éves beszámoló megbízhatóságáról tudtunk hitelesítő véleményt kiad -
ni. Ezzel sikeresen befejeződött a Bizottság számviteli korszerűsítési projektje. Az 
eredményszemléletű számvitelen alapuló pénzügyi kimutatások nemzetközi standar -
dokkal összhangban történő elkészítése révén ( 12. háttérmagyarázat ) a Bizottság 
javította az átláthatóságot és magas szintű elvárásokat teljesítő pénzügyi beszámo -
lást valósított meg.IPSAS
A Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardok Testülete (IPSASB) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési 
Számviteli Standardok (IPSAS) biztosítják a kifejezetten a közszféra számára kidolgozott leginkább teljes körű ered -
ményszemléletű nemzetközi pénzügyi beszámolási standardokat59.
59 CIPFA/IFAC: International Framework: Good Governance in the Public Sector  [Nemzetközi keretrendszer: Jó szervezetirányítás a közszférában], 2014, 
31. o.12. háttérmagyarázatA nemzetközi standardoknak megfelelő éves beszámolók 
készítése javította a pénz ügyi beszámolást
34 Észrevételek 
Nem pénzü gyi jellegű információk nyújtása a belső és 
külső érdekelt feleknek
A Bizottság a beszámoló mellett nem pénz ügyi jellegű 
információkat is nyújt…
42 
Bár a reform jelentősen jobb éves beszámolókat eredményezett, az Unió 2014-ig nem 
készített hozzájuk tartozó vezetői elemzést és szöveges magyarázatot. A 2014-es éves 
konszolidált éves beszámolóját azonban már önként „Pénzügyi kimutatások tárgya -
lása és elemzése” (FSDA) kiegészítéssel látta el. Ez a dokumentum némi háttér-infor -
mációt és elemzési anyagokat nyújtott az olvasók számára60. Az uniós célkitűzések 
tárgyalása azonban a Bizottság elnöke által bejelentett célkitűzésekre61 összponto -
sított az elfogadott EU 2020 stratégia62 helyett. Az FSDA az irányítási kérdések közül 
egyedül a főbb intézmények szerepét tárgyalta egy rövid – és Bizottság-központú – 
felsorolás formájában63.60 A hasonló szervezetek által 
a beszámoló mellett az éves 
jelentésben közölt 
információk egy részét 
a Bizottság az összefoglaló 
jelentésben tette közzé (lásd: 
57. bekezdés és 8. ábra ).
61 COM(2015) 377 final, 6. o.
62 A Bizottság 2010. március 3-i 
COM(2010) 2020 végleges, 
„Európa 2020 – Az intelligens, 
fenntartható és inkluzív 
növekedés stratégiája” című 
közleménye.
63 A dokumentum jellemzése 
szerint a Tanács az a fórum, 
ahol a kormányok saját 
országaik nemzeti érdekeit 
védik, míg az Unió egészének 
érdekeit az Európai Bizottság 
képviseli. COM(2015) 377 final, 
7. o.5. ábraEurópai Unió: az eszközök és források bemutatása 1997 és 2015 között
- 225- 175- 125- 75- 252575125175
1997199819992000200120022003200420052006200720082009201020112012201320142015Milliárd EURteljes mértékben eredményszemléletű számvitel
Eszközök összesen 
Kötelezettségek összesen 
Nettó eszközállományEszközök összesen (eredményszemléletű)
Kötelezettségek összesen (eredményszemléletű)
Forrás: Európai Számvevőszék (a francia számvevőszék La comptabilité générale de l’État, dix ans après  [Államháztartási számvitel, tíz évvel később] 
című, 2016. februári előadásának diáiból).
35 Észrevételek 
43 
A 13. háttérmagyarázat  mutat be egy helyes gyakorlatokra vonatkozó nyilatkozatot. 
Összehasonlítottuk több keretrendszer és értékelési kritériumrendszer tartalmát64, és 
megállapítottuk, hogy jelentős számú közös, a helyes gyakorlatra vonatkozó össze -
tevőt tartalmaznak (lásd: II. melléklet ). Az általunk felhasznált valamennyi teljesít -
mény-összehasonlítási referencia tartalmazott egy éves irányítási jelentést (ahogy 
a GGPS is), továbbá a kockázatok, valamint a pénzügyi és nem pénzügyi teljesítmény 
bemutatását. Egy kivételével mindegyik vizsgált standard előír egy szöveges beszá -
molót a célkitűzések és stratégiák, valamint a szociális és munkaügyi kérdések tárgya -
lására. Három referencia az üzleti modell leírását is megköveteli. 13. háttérmagyarázat Az éves beszámolás alapelvei
GGPS:  „A közintézményeknek be kell mutatniuk, hogy teljesítették kötelezettségvállalásaikat, a rájuk vonatkozó 
követelményeket és prioritásokat, valamint azt, hogy eközben eredményesen használták fel a közforrásokat. Ennek 
érdekében legalább évente egyszer, megfelelő időben jelentést kell tenniük azért, hogy az érdekelt felek tájékozód -
ni tudjanak és véleményt alkothassanak arról, hogy az adott intézmény milyen teljesítményt és értékarányosságot 
nyújt, valamint hogy gondosan gazdálkodik-e a rábízott erőforrásokkal. Ezenkívül fontos, hogy az információgyűj -
tés és az éves beszámoló összeállításának folyamata biztosítsa, hogy az irányítótestület és a felső vezetés felelőssé -
get vállaljon a közölt eredményekért.
Az irányítótestületeknek értékelniük kell, hogy milyen mértékben alkalmazzák a jó irányítás e keretrendszerben 
meghatározott alapelveit, és nyilvánosan be kell számolniuk erről az értékelésről, egy javításra irányuló cselekvési 
terv bemutatásával együtt.
A közszervek által közzéteendő teljesítményinformációkat és az azokat kísérő pénzügyi kimutatásokat következe -
tesen és kellő időben kell elkészíteni. A kimutatásoknak nemzetközileg elfogadott, színvonalas standardokon kell 
alapulniuk, és lehetővé kell tenniük a más hasonló szervekkel való összehasonlítást.”65
A tőzsdén jegyzett társaságoknak szóló bizottsági ajánlás:  az irányítással kapcsolatos információknak kellő -
en egyértelműeknek, pontosaknak és átfogóaknak kell lenniük ahhoz, hogy a részvényesek, befektetők és egyéb 
érdekeltek pontos képet alkothassanak a vállalkozás irányításáról. A vállalatoknak ezenkívül ezeket az információkat 
rendszeresen közzé kell tenniük holnapjukon, és irányítási jelentésükben hivatkozniuk kell weboldalukra66.
65 CIPFA/IFAC: International Framework: Good Governance in the Public Sector  [Nemzetközi keretrendszer: Jó szervezetirányítás a közszférában], 2014, 
31. o.
66 A Bizottság ajánlása (2014. április 9.) a vállalatirányítási jelentéstétel minőségéről (a „betart vagy indokol” elv) (HL L 109., 2014.4.12., 43. o.).64 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2014. október 22-i 
2014/95/EU irányelve 
a 2013/34/EU irányelvnek 
a nem pénzügyi és 
a sokszínűséggel kapcsolatos 
információknak bizonyos 
nagyvállalkozások és 
vállalatcsoportok általi 
közzététele tekintetében 
történő módosításáról  
(HL L 330., 2014.11.15., 1. o.), 
a Nemzetközi Integrált 
Jelentéstételi Tanács (IIRC) 
keretrendszere, a „Building 
Public Trust Awards” odaítélési 
kritériumai, az IPSASB ajánlott 
gyakorlatra vonatkozó 
iránymutatásai, valamint az 
OECD-iránymutatások.
A jó irányításra
vonatkozó 
iránymutatások
HELYES
GYAKORLAT
36 Észrevételek 
44 
Az uniós tagállamokat tekintve67:
 ο a 28 tagállam közül 21 írja elő a közintézmények számára, hogy belső ellenőrzési 
nyilatkozatot és/vagy irányítási nyilatkozatot tegyenek közzé;
 ο 18 tagállamban a pénzügyi kimutatásokat az év végét követő hat hónapon belül 
teszik közzé (közülük kilenc tagállam eredményszemléletű beszámolót készít);
 ο 12 tagállamban a központi kormányzatra vonatkozó pénzügyi kimutatásokat 
a pénzügyminiszter írja alá;
 ο 12 tagállam eredményszemléletű beszámolót készít, míg négy további tagállam 
az eredményszemléletű (általában az IPSAS szerinti) bemutatás felé mozdul el;
 ο hét tagállam ellenőrzési bizottság által készített jelentés közzétételét írja elő.
…de számos más szervezetnél korlátozottabb formában
45 
Az Unió ellenőrzött éves beszámolóját (az FSDA-val együtt) az iránymutatásokkal és 
más szervezetek gyakorlatával összehasonlítva (lásd: 6. ábra  és 43–44. bekezdés) az 
alábbi eredményeket kaptuk:
 ο Eredményszemléletű beszámolás: amint a 40. bekezdésben ismertettük, a Bi -
zottság 2005 óta az IPSAS-nak megfelelően, eredményszemléletű megközelítés 
alapján készíti el az Unió éves beszámolóját.
 ο Főbb adatok összegzése:  az FSDA áttekintést tartalmaz a gazdasági eredmény -
kimutatás és a mérleg, valamint az előfinanszírozás és a pénzügyi eszközök főbb 
adatairól.
 ο Független könyvvizsgáló véleménye:  a beszámolóhoz (a Hivatalos Lapban 
való közzétételkor) független könyvvizsgáló véleményét csatolják. (Az éves elszá -
moltathatósági információk bizonyos tulajdonságaival rendelkező más dokumen -
tumokat (mint például az összefoglaló jelentés és a pénzügyi jelentés) nem kísér 
független könyvvizsgálói vélemény).
 ο A költségvetési és a pénz ügyi eredmények összevetése:  a Bizottság az éves 
beszámolójában közli a költségvetési és a pénzügyi eredmények teljes körű 
összehasonlítását.67 28 tagállam legfőbb ellenőrző 
intézményével vettük fel 
a kapcsolatot annak 
érdekében, hogy 
tájékozódjunk a beszámolók 
elkészítésének módjáról, 
a nem pénzügyi jellegű 
információk közléséről, 
valamint a beszámolók 
aláírásáért viselt felelősségről.
37 Észrevételek 
 ο Az irányítási struktúrák és problémák elemzése:  a helyes gyakorlattal és 
a tagállamok általános gyakorlatával szemben a Bizottság nem készít éves nyi -
latkozatot az irányításról és a belső kontrollról (lásd: 44. bekezdés)68. 2007-ben 
a belső ellenőr ajánlására69 készült egy ilyen dokumentum, de nem találtunk 
bizonyítékot arra nézve, hogy ezt a Bizottság jóváhagyta. Úgy tájékoztattak 
minket, hogy a Bizottság jelenleg aktualizálja a 2007-es irányítási nyilatkozatát, és 
azt be fogja nyújtani a biztosi testületnek. A Bizottság 2014 óta az FSDA részeként 
közzéteszi az intézményi szerepkörök, a Bizottságon belüli pénzügyi szereplők és 
a zárszámadási eljárás áttekintését.
 ο Az elnök/vezető tisztviselő előszava/jelentése:  az uniós beszámolóhoz nem 
tartozik az elnök vagy a Bizottság más tagja által jegyzett, magyarázatokat tartal -
mazó előszó. A Bizottság irányítótestülete nem nyilatkoztatja ki az éves beszámo -
lóval kapcsolatos felelősségvállalását az elnök vagy a költségvetési biztos által 
jegyzett előszóval vagy magyarázatokat tartalmazó jelentéssel. A költségvetésért 
felelős alelnök azonban előszót fűz a külön közzétett pénzügyi jelentéshez (lásd: 
7. ábra ).
 ο A szabálytalan tranzakciókhoz vagy tevékenységekhez kapcsolódó koc -
kázatok tárgyalása:  az uniós beszámoló és az azt kísérő tájékoztató csak 
korlátozott mértékben tér ki a szabálytalan tranzakciók kockázatára. 2015-ben 
a Bizottság az FSDA-ban külön fejezetet szentelt a kockázatoknak és bizonyta -
lanságoknak, valamint az azok IPSASB RPG2 szerinti „viselése vagy enyhítése” 
céljából tett intézkedéseknek (lásd még: 42. bekezdés). Ez csak a pénzügyi kocká -
zatokra vonatkozik, az operatív és stratégiai kockázatokról nem történik említés.
 ο A szabálytalanságok szintjének becslése:  a Bizottság a jelenleg az irányítási és 
teljesítményjelentéshez csatolt összefoglaló jelentésben számszerűsíti a szabály -
talan tranzakciók kockázatát, de az ellenőrzött éves jelentés kapcsán erre nem 
kerül sor.
 ο Az év során végzett tevékenységekről történő tájékoztató beszámolás:
- az Unió beszámolója tájékoztatást nyújt a  pénz ügyi teljesítményről , de 
nem tartalmaz információt a  nem pénz ügyi teljesítményről70;
- nem ismerteti az Unió ü zleti modelljét  (lásd: II. melléklet ), és nem tartal -
maz beszámolót a  főbb tevékenységekről ;
- az FSDA az EU2020 stratégia keretében megvalósítandó uniós célkitűzések 
és stratégiák  helyett az új Bizottság tervére összpontosít.
 ο Jelentés a hosszú távú fenntarthatóságra vonatkozó becslésről:  a Bizottság 
nem csatol a beszámolóhoz becslést az uniós pénzügyek hosszú távú/középtávú 
fenntarthatóságáról.
 ο Az ellenőrzési bizottság szerepének és következtetéseinek ismertetése:  
az éves beszámoló nem tartalmaz az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság szerepét és 
következtetéseit összegző szövegrészt.68 Az Unióban tőzsdén jegyzett 
vállalatok számára egy uniós 
irányelv előírja, hogy irányítási 
jelentésükben vállalatirányítási 
nyilatkozatot tegyenek.
69 A mentesítésért felelős 
hatóság részére a 2006-ban 
elvégzett belső 
ellenőrzésekről készített éves 
jelentés (COM(2007) 280 
végleges, 12. o.) 
5. következtetése.
70 A Bizottság válaszában 
említett dokumentumokat 
csak az éves beszámoló 
ellenőrzése után bocsátják 
rendelkezésre.
38 Észrevételek 
Forrás:  Európai Számvevőszék.6. ábraKiválasztott közintézmények éves jelentéseinek és beszámolóinak áttekintése 
(lásd: III. melléklet )
2
3
4
5
6
7
8
9
10
11Tartalmazza a jelölt elemeket:
Igen
Nem
⁽*⁾   Összegezve
Külön teszik közzé
⁽**⁾   Összefoglaló (lásd: 45./uni00A0bekezdés)
⁽***⁾   Nem alkalmazandó
7
8
9
6
5
3
2
1
 1
2
3
4
5
6
7
8
9
11
10
4
11
9
3
2
1
 1
2
4
10
9
5
4
2
1
7
6
10
6
4
7
8
 8
7
10
11
1
3
5**
8
9
36
11*
10
11
5***
***
Az USA 2015-ös 
pénzügyi beszámolójaAz Európai
Beruházási Alap
2015-ös éves 
beszámolójaAz Európai
Beruházási Bank
2015-ös pénzügyi 
beszámolójaFranciaország
államház-
tartása (2014)
Eredményszemléletű számvitel
Főbb számadatok összegzéseFüggetlen ellenőr véleménye kísériA költségvetési és pénzügyi eredmények összevetéseA kormányzati struktúrák és problémák elemzéseElnök/vezető tisztviselő előszava (vagy jelentése)Szabálytalan tranzakciók vagy tevékenységek kockázatának tárgyalásaSzabálytalanságok becsült szintjeTájékoztató beszámolás az év tevékenységeirőlHosszú távú becslés/fenntarthatósági jelentésA könyvvizsgáló bizottság szerepének és következtetéseinek bemutatásaAz Unió 2014-es éves beszámolója
39 Észrevételek 
46 
Az Unió éves beszámolója nem nyújt áttekintést a Bizottság irányításáról, telje -
sítményéről és stratégiájáról a célok elérésére ható kockázatok fényében. Fontos 
információk találhatók meg az év során központi és főigazgatósági szinten – gyakran 
az éves beszámoló ellenőrzése során való figyelembevételhez túl későn – közzétett 
különböző dokumentumok között szétszórva. Az éves beszámolóból hiányzó egyes 
elemek (45. bekezdés) más jelentésekben szerepelnek ( 7. ábra ). A pénzügyi jelentést 
a költségvetési biztos előszava vezeti be, amelyben az év során végzett tevékenysé -
gekről tájékoztat. Az operatív és stratégiai kockázatokat a tervezési dokumentumok 
(a főigazgatóságok stratégiai és irányítási tervei) tárgyalják bizonyos mértékig. A sza -
bálytalan tranzakciók kockázatát az irányítási és teljesítményjelentés írja le. Az Euró -
pai Bizottság munkamódszereiről szóló, röviddel a jelenlegi Bizottság hivatalba lépé -
sét követően elfogadott dokumentum foglalkozik a Bizottság irányítási rendszerének 
bizonyos elemeivel71. A biztosi testület azonban nem készít éves nyilatkozatot, amely -
ben felelősséget vállalna a Bizottság belső ellenőrzésért és kockázatkezeléséért.
47 
2016. július 19-én – azaz öt nappal miután megküldtük e jelentés tervezetét a Bizott -
ságnak, illetve egy héttel az éves beszámolóra irányuló ellenőrzésünk lezárta után – 
a Bizottság közzétett egy négy jelentésből72 álló úgynevezett integrált pénzügyi 
beszámolási csomagot. A négy jelentésből kettőt korábban az év későbbi szakaszá -
ban tettek közzé. Noha üdvözöljük, hogy a Bizottság korábbi időpontban igyekszik 
bővebben ismertetni az Unió tevékenységeit és pénzügyeit, megjegyezzük, hogy ez 
a jelentéssorozat (az éves beszámoló kivételével) nem képezte ellenőrzés tárgyát. 
A csomag mindazonáltal – az FSDA 2014-es bevezetése után – újabb lépést jelent 
a külső ellenőrzés tárgyát képező, egységes elszámoltathatósági jelentés(sorozat) 
kiadása felé.
A Bizottság 2013 óta lényeges hibaszintről számol be 
a kiadások terén
48 
Amennyiben nagy a szabálytalanság kockázata, a helyes gyakorlat a kockázat bemu -
tatása, valamint a kockázat mértékének és valószínűsíthető hatásának számszerűsí -
tése. Amint azt korábban említettük, a Bizottság számos, az ellenőrzés és a kontroll 
területén dolgozó munkatárssal rendelkezik, és az uniós jogszabályok is átfogó ellen -
őrzést írnak elő az uniós forrásokat kezelő intézmények számára. Az ezzel kapcsola -
tos bizottsági beszámolás az általa feltárt hibák számszerűsítése és azok jellegének 
elemzése helyett főként a korrekciós képességre (arra a lehetőségre, hogy a költsé -
gigényléseket a Bizottság általi előzetes elfogadást követően is el lehessen utasítani) 
fordít nagy figyelmet. Az ezzel kapcsolatos fő dokumentum („Az uniós költségvetés 
védelme”, lásd: 7. ábra ) nem ad becslést az eredetileg benyújtott vagy jóváhagyott 
visszaigénylési kérelmekben előforduló szabálytalanságok arányáról.71 Például: Az elnök közleménye 
a Bizottságnak: The Working 
Methods of the European 
Commission 2014-2019  [A 
Bizottság munkamódszerei 
2014 és 2019 között]. C(2014) 
9004.
72 Éves irányítási és 
teljesítményjelentés; pénzügyi 
jelentés; közlemény az uniós 
költségvetés védelméről; éves 
beszámoló.
40 Észrevételek 
A Bizottság főbb időszakos jelentéseinek áttekintése (2015-re és az azt megelőző 
évekre vonatkozó ütemterv – lásd: 47 . bekezdés)7 . ábra
1  2016-ban a Bizottság egyetlen, a Bizottság által jóváhagyott dokumentumban vonta össze a Bizottság irányítási eredményeiről szóló össze -
foglaló jelentést és az Unió pénzügyi helyzetének az elért eredmények alapján történt értékeléséről szóló jelentést; a dokumentumot július 
5-én továbbította a Számvevőszéknek.
Forrás: Európai Számvevőszék.Közzététel időpontja
1 „n+1” . év március 31.:
2 „n+1” . év/uni00A0június:
3 „n+1” . év/uni00A0június:
4 „n+1” . év/uni00A0július:
5
6„n+1” . év
július 31.:
„n+1” . év
július 31.:
7„n+1” . évjúlius 31.:
8„n+1” . évszeptember:
9„n+1” . évszeptember 30.:
10„n+1” . év október/november3
„n+1”. év
1 3 9
5
 6
 7
2
 4
 8
 10
A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a költségvetési rendelet 140. cikke (8) bekezdésének megfelelően az általános költségvetésből támogatott pénzügyi eszközök „n” . év december 31-i állapotárólAz uniós költségvetésről szóló „n” . évi pénzügyi jelentés. Az Európai Unió KiadóhivatalaA Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak:
Az „n” . évben elvégzett belső ellenőrzésekről szóló, a mentesítésért felelős hatóság számára készített éves jelentés (a költségvetési rendelet 99. cikkének (5) bekezdése)A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az 
Európai Számvevőszéknek. Az Európai Unió „n” . pénzügyi évre vonatkozó konszolidált beszámolójaA Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak
és az Európai Számvevőszéknek. Az Európai Bizottság „n” . éviéves beszámolójaA Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az 
Európai Számvevőszéknek az Európai Unió költségvetésének „n” . év végéig megvalósított védelmérőlA Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
Az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme – csalás elleni 
küzdelem – „n” . évi éves jelentésPénzügyi átláthatósági rendszer (FTS) – „n”A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az 
Európai Számvevőszéknek. Összefoglaló jelentés./one.superiorJelentés az „n” . pénzügyi év költségvetési és pénzgazdálkodásáról.
A költségvetési rendelet 142. cikke szerinti jelentés./uni00A0Az „n” . pénzügyi évhez kapcsolódó jelentésekvagy a biztosok 
testülete által vagy alelnök 
által/felhatalmazásieljárás keretébenJóváhagyás: 
belső eljárással
Zárszám-adási eljárástárgyát képezi
Külső 
ellenőrzés 
tárgyát 
képezi
41 Észrevételek 14. háttérmagyarázat49 
2013-ban a Bizottság első ízben ismerte el az összefoglaló jelentésben, hogy az uniós 
kiadásokat lényeges hibaszint jellemzi (lásd: 3. táblázat ). A Bizottságnak a hibaszint 
becslésére szolgáló módszertana – részben a Parlament nyomására – az évek során 
változott ( 14. háttérmagyarázat ).
A Parlament által a kockázattal érintett összeg közzététele érdekében 
gyakorolt nyomás
2013-as zárszámadási határozatában az Európai Parlament előírta a Bizottság számára, hogy „különösen a kockáza -
tosnak minősülő összegek kiszámítását kell egyértelműbbé tennie, valamint be kell mutatnia a korrekciós mecha -
nizmusoknak az ezekre az összegekre gyakorolt becsült hatását”73.
73 P8_TA(2015)0118, 27. bekezdés.
50 
Az ellenőrzési igazgatóságok munkájának áttekintésére az erre vonatkozóan a Belső 
Ellenőrzési Szolgálat által végzett korlátozott körű felülvizsgálaton (lásd: 26. bekez -
dés) kívül nincs más mechanizmus; a szolgálat 2013 óta 11 főigazgatóság és végrehaj -
tó ügynökség tekintetében végzett ilyen felülvizsgálatot. A Bizottságnak jó minőségű 
információra van szüksége ahhoz, hogy megbízható becslést tudjon adni a hiba -
szintről. Korábban már beszámoltunk a bizottsági számadatok megbízhatóságának 
javítása érdekében tett intézkedésekről74.
51 
Helyes gyakorlatnak tekintjük a Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóságnak75 
a szokásos megoldásoktól eltérő megközelítését, amely hasonlóságot mutat76 az 
Egyesült Államokban a kiadások hibaszintjének becslésére használt modellel (IPERIA) 
(15. háttérmagyarázat  és 3. táblázat ).74 A 2010-es éves jelentés 
(HL C 326., 2011.11.10.) 
1.20. bekezdése; a 2011-es éves 
jelentés (HL C 344., 2012.11.12.) 
1.22., 1.23. és 1.25. bekezdése; 
a 2012-es éves jelentés 
(HL C 331., 2013.11.14.) 1.41., 
1.42., 1.44. és 1.45. bekezdése; 
a 2013-as éves jelentés 
(HL C 398., 2014.11.12.) 1.29., 
1.30. és 1.32. bekezdése; 
a 2014-es éves jelentés 
(HL C 373., 2015.11.10.) 1.50., 
1.53., 1.54. és 1.65. bekezdése; 
a 2015-ös éves jelentés 1.35. és 
1.48. bekezdése; 
a „Mezőgazdaság és kohézió: 
áttekintés a 2007–2013-as 
uniós kiadásokról” című 
jelentés ( http://www.eca.
europa.eu/Lists/
ECADocuments/PL14_AR13/
PL14_AR13_HU.pdf ) 61–63., 
69–70., 81–88. és 
113 –114. bekezdése.
75 Lásd még: a nyolcadik, 
kilencedik, tizedik és 
tizenegyedik Európai 
Fejlesztési Alapból (EFA) 
finanszírozott 
tevékenységekről szóló éves 
jelentésnek a „Tanulmány 
a fennmaradó hibaarányról, 
2015” című fejezete.
76 A számítás statisztikailag 
érvényes módszeren alapul.A PARLAMENT
ÁLTAL GYAKO-
ROLT
NYOMÁS
42 Észrevételek 15. háttérmagyarázatIPERIA
Egy egyesült államokbeli kongresszusi törvény előírja, hogy minden kormányszervnek megfelelő mértékben vizs -
gálnia kell saját kifizetéseit, hogy kiszámítsa a helytelen kifizetések éves összegének statisztikailag érvényes becslé -
sét azokban a programokban, ahol a kockázatelemzés arra utal, hogy az ilyen kifizetések valószínűleg meghaladják 
a teljes kifizetett összeg 1,5%-át. A kormányszerveknek az eredményeket mind extrapolált teljes összegként, mind 
a folyósított kifizetések százalékos értékeként közzé kell tenniük. A kormányszervek ellenőreinek be kell számolniuk 
arról, hogy ezeknek a számadatoknak a kiszámítási és közzétételi folyamata megfelel-e a vonatkozó kongresszusi 
törvénynek77.
A helytelen kifizetés fogalmának meghatározása:
 ο helytelen összeg kifizetése a kedvezményezettnek;
 ο kifizetés jogosulatlan kedvezményezettnek;
 ο kifizetés nem teljesített áruszállításra vagy szolgáltatásra;
 ο kettős kifizetés;
 ο dokumentumokkal nem vagy nem kellően alátámasztott kifizetés.
77 Jelenleg a helytelen kifizetések kiküszöbölésének és visszafizettetésének javításáról szóló 2012. évi törvény (IPERIA). Egyes kormányszervek 
2003-ban, a helytelen kifizetésekre vonatkozó információkról szóló 2002. évi törvény (IPIA) előírásainak megfelelően kezdtek el beszámolni 
a helytelen kifizetésekről.A PARLAMENT
ÁLTAL GYAKO-
ROLT
NYOMÁS
43 Észrevételek 3. táblázatKülönbségek és hasonlóságok az USA és az Unió által a költségvetési kiadások 
hibaszintjének becslésére használt modellekben
Az USA kormánya Európai Bizottság
A becsült hibaszint kiszámításá -
nak felelősségeAz alapok kezelőinek kell megadniuk a hibaszintek statisztikai 
becslését√ Részben1
LefedettségA mintavétel a  költségvetés összes kifizetéséből történik x x
A mintavétel az alapok kezelői által kockázatosnak tartott 
programok kiadásaiból történik√ x
A hibaszámítás alapjaStatisztikai módszerekkel kiválasztott műveletminta tesztelése √ Részben
(Az alapok kezelői által végrehajtott) helyesbítő intézkedések 
csökkenthetik a  becsült hibaszintetx √
A becsült hibaszint bemutatásaPénzösszegként bemutatott becsült hiba √ √2
Százalékos értékként bemutatott becsült hiba √√2  
2013 és  2015
Irányítási eredményekÁtlagos hibaszint, 2013–2015 4,0% 2,6–3,1%3
Hibaszint, 2015 4,4% 2,3–3,1%
1 A Bizottság ezzel szemben bizonyos kiadási területeken a tagállamokbeli irányító szervektől kéri be a statisztikai becsléseket.  
2 A Bizottság az éves irányítási és teljesítményjelentéshez csatolt összefoglaló jelentésben számszerűsíti a „kockázatosnak minősülő összeget”,  
 amelyet a Számvevőszék a hibaszinttel egyenértékűnek tekint.  
3 A Bizottság a 2015-ös éves irányítási és teljesítményjelentésben a korábbi évektől eltérő módszert használt a becslés kiszámításához. Az  
 átlagot a közzétett adatok alapján számítottuk ki.
44 Észrevételek 
A helyes gyakorlat szerint a kockázattal érintett összegekre 
vonatkozó becsléseket következetes módszertani alapokra 
érdemes helyezni
52 
A kiadások utólagos vizsgálata több célt is szolgálhat egy szervezeten belül. Többek 
között:
 ο felhívhatja a vezetés figyelmét bizonyos magatartási sémákra;
 ο a hatályos jogszabályokhoz kapcsolódó konkrét kockázatokat tárhat fel;
 ο alapul szolgálhat a kockázatenyhítési intézkedések irányának 
meghatározásához78;
 ο lehetővé teheti az irányítótestület számára a felső vezetés által a kockázatok 
kezelése érdekében tett erőfeszítések értékelését.
Mindezek a célok megkövetelik a szervezettől, hogy a korrekciós intézkedésekre 
vonatkozó becslésektől elkülönülten készítse el a hibákra vonatkozó becsléseit. Ezen -
kívül fontos, hogy a testület értékelje a különböző okokból előforduló hibák hatását.
53 
Az Egyesült Államokban az Elnöki Végrehajtó Hivatal (Irányítási és Költségvetési 
Hivatal) utasításokat ad a szövetségi ügynökségeknek a helytelen kifizetések statisz -
tikai becslésének kiszámítási módjára nézve, és nem engedi meg, hogy a szövetségi 
ügynökségek a helytelen kifizetések becslésének egyetlen forrásaként az alsóbb 
szintű ügynökségek vagy a kifizetések kedvezményezettjeinek önbevallására ha -
gyatkozzanak79, illetve a helytelen kifizetések összegét sem csökkenthetik a visszafi -
zetések hatásának beszámításával. A kormányszervek ellenőreinek (az úgynevezett 
főellenőröknek) értékelniük kell, hogy az ügynökségek az IPERIA-nak megfelelően 
jártak-e el. Minden olyan ügynökségnek, amelynek a programja három egymást 
követő évben nem megfelelőnek minősül, javaslatot kell benyújtania a Kongresszus -
nak a programok ismételt engedélyezésére, illetve az azokat létrehozó alapokmány 
módosítására80.78 A kockázatok enyhítésére 
szolgáló keretet a „treat, 
tolerate, transfer, terminate” 
angol nyelvű kifejezések 
alapján 4T-nek nevezett, 
a kockázatok kezelésére, 
viselésére, átruházásra és 
megszüntetésére irányuló 
megközelítés biztosítja.
79 Az ügynökség mindazonáltal 
ezt a munkát 
összehangolhatja a más 
ellenőrök által végzett 
munkával. Az Egyesült 
Államok elnökének végrehajtó 
hivatala, Irányítási és 
Költségvetési Hivatal: 
Appendix C to circular No A-123 
requirements for effective 
estimation and remediation of 
improper payments  [A 
helytelen kifizetések 
eredményes felbecsülésének 
és csökkentésének 
követelményeiről szóló 
A-123. sz. körlevél C. 
függeléke], 2014.
80 IMPROPER PAYMENTS: Chief 
Financial Officers (CFO) Act 
agencies need to improve 
efforts to address compliance 
issues  [Helytelen kifizetések: 
A CFO-törvény szerinti 
ügynökségeknek jobban kell 
törekedniük 
a szabályszerűségi problémák 
megoldására]. GAO, 
2016. június.
45 Észrevételek 
A Bizottság belső beszámolása még mindig a Prodi-reform 
keretében bevezetett jelentéseken alapul
54 
A reform a tervezésre és a monitoringra szolgáló eszközöket vezetett be a Bizottság -
nál. Minden főigazgatóság irányítási tervet készített a következő évre vonatkozóan, 
amelyben a Bizottság munkaprogramjában foglalt szakpolitikai célkitűzéseket konk -
rét operatív célkitűzésekre bontják le. 2016-ban a Bizottság módosította a jelentések 
szerkezetét, az irányítási tervek helyébe az ötéves stratégiai tervek és éves irányítási 
tervek léptek81.
55 
Az éves tevékenységi jelentés a főigazgató által a Bizottság tagjainak benyújtott 
irányítási jelentés (belső jelentés)82. Az éves tevékenységi jelentés az irányításra és 
a belső kontrollra, valamint az irányítási tervben meghatározott főbb célkitűzések és 
tevékenységek megvalósítására vonatkozik. Az éves tevékenységi jelentés a főigazga -
tó vagy a szolgálat vezetője által a jelentésben nyújtott pénzügyi információkról tett 
nyilatkozatot is tartalmaz.
56 
Ha a főigazgató nem tudja maradéktalanul megtenni a nyilatkozatot, akkor „fenntar -
tással” él (azaz csak korlátozott bizonyosságot nyújt).
57 
A Bizottság éves jelentésében, a 2015-ig összefoglaló jelentésként ismert – a Főtit -
kárság és a Költségvetési Főigazgatóság által közösen elkészített – dokumentumban 
összegzi és véleményezi az éves tevékenységi jelentéseket. A Parlament kérései (lásd: 
16. háttérmagyarázat ) ellenére a Bizottság nem nyújt egyértelmű bizonyosságot 
e dokumentum által: ahogy azt korábban ismertettük ( 4. ábra ), csak egy nyilatkoza -
tot ad arra vonatkozóan, hogy az összefoglaló jelentés jóváhagyása során „politikai 
felelősséget” vállal a Bizottság intézkedéseiért. A  8. ábra  mutatja be az összefoglaló 
jelentés különböző címeit és azt, hogy a Bizottság milyen különböző formákban telje -
sítette erre vonatkozó kötelezettségeit.81 A stratégiai terv a Bizottság 
teljes mandátumára (ebben 
a tervezési ciklusban 2016 és 
2019 között) vonatkozó 
prioritások megvalósításának 
támogatása során elérendő 
célkitűzések köré szerveződik, 
keretet biztosítva ahhoz, hogy 
a későbbi éves irányítási 
tervben meghatározzák 
a végrehajtás részleteit.
82 Az éves tevékenységi jelentést 
az éves irányítási és 
teljesítményjelentés 
közzétételét követően hozzák 
nyilvánosságra. Míg 
a Főtitkárság, a Költségvetési 
Főigazgatóság és a Belső 
Ellenőrzési Szolgálat áttekinti 
az éves tevékenységi 
jelentéseket („társintézményi 
értékelés”), és a Belső 
Ellenőrzési Szolgálat minden 
évben kisszámú „korlátozott 
hatókörű áttekintést” végez, 
a jelentés tartalmával 
kapcsolatos végső szó 
a főigazgatóé.
46 Észrevételek 16. háttérmagyarázat A Parlament által a bizonyosság nyújtása érdekében gyakorolt nyomás
Az Európai Parlament számos alkalommal gyakorolt nyomást a Bizottságra, hogy egyértelműbb nyilatkozatot 
tegyen.
2003-ban  felkérte a Bizottságot, hogy „az éves összefoglaló jelentést alakítsa a Bizottság irányítása és pénzügyi 
kontrolljai egészére vonatkozó konszolidált megbízhatósági nyilatkozattá”83.
2010-ben felszólította a Bizottságot, hogy javítsa tovább szervezetirányítási szabályait, és tájékoztassa a mentesíté -
sért felelős hatóságot az alábbiak révén megtett lépésekről és intézkedésekről:
 οaz uniós társasági jog által előírt vagy javasolt szervezetirányítás uniós intézmények szempontjából releváns elemei -
nek beépítése;
 οolyan intézkedések meghozatala, amelyek lehetővé teszik az elnök számára a beszámolók aláírását, illetve a beszámo -
lókkal együtt az alábbiak közzétételét:
- a szakpolitikai célok elérését esetlegesen érintő kockázatok és bizonytalanságok leírása, valamint olyan nyilat -
kozat, amelyben az elnök a biztosi testülettel együtt felelősséget vállal a kockázatkezelésért;
- hivatalos szervezetirányítási nyilatkozat, amely egyértelműen tartalmazza, hogy a Bizottság mely nemzetközi 
szervezetirányítási standardot alkalmazza, valamint objektív és teljes körű magyarázatot ad arra, ha el kell térni 
a szervezetirányítási standard ajánlásaitól (a „betart vagy indokol” elv)84.
A Bizottság elutasította az ajánlást.
2013-ban  a Parlament felkérte a Bizottságot, hogy az „összefoglaló jelentésben a főigazgatók éves tevékenységi 
jelentésein alapuló megfelelő megbízhatósági nyilatkozatot adjon ki”85.
83 P6_TA(2005)0092, 62. bekezdés.
84 P7_TA(2012)0153, 35. bekezdés.
85 Lásd: 74. lábjegyzet.A PARLAMENT
ÁLTAL GYAKO-
ROLT
NYOMÁS
47 Észrevételek 
Az összefoglaló jelentéstől az éves irányítási és teljesítményjelentésig8. ábra
2015Nem volt
Nem volt
„2004-es összefoglaló”
2014201120102006200520042002
20032001Irányítással kapcsolatos
beszámolásTeljesítménnyel kapcsolatos
beszámolás
A Bizottság 
által tett 
„nyilatkozatok”A Bizottság
nem tett 
nyilatkozatot
„Éves gazdálkodási és teljesítményjelentés”
[„A biztosi testület az éves tevékenységi jelentésekben megfogalmazott megbízha-
tósági nyilatkozatok és fenntartások alapján elfogadja az uniós költségvetés 
2015-ös éves irányítási és teljesítményjelentését, és átfogó politikai felelősséget 
vállal az Unió költségvetésének irányításáért”]„A 318. cikk szerinti 
értékelő jelentés”¹„Szakpolitikai
eredmények összefoglalása”
„Ezen összefoglaló jelentés elfogadásával 
a Bizottság – a főigazgatói és szolgálat-
vezetői által az éves tevékenységi 
jelentésekben megfogalmazott megbíz-
hatósági nyilatkozatok és fenntartások 
alapján – átfogó politikai felelősséget 
vállal az Unió költségvetésének
irányításáért”„Ezen összefoglaló elfogadásával
a Bizottság politikai felelősséget vállal 
főigazgatóinak és szolgálatvezetőinek 
igazgatási munkájáért az általuk az éves 
tevékenységi jelentésekben kiadott 
megbízhatósági nyilatkozatok
és fenntartások alapján”„A Bizottság [XX]. évi
igazgatási eredményeinek 
összefoglalása”„A főigazgatóságok és szolgálatok 
éves tevékenységi jelentéseinek 
összefoglalása”„Az éves tevékenységi jelentések, 
valamint a főigazgatók
és szolgálatvezetők nyilatkozatainak 
összefoglalása”
1  Az EUMSZ 318. cikke előírja a Bizottságnak, hogy jelentést nyújtson be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az Unió pénzügyi helyzetének 
az elért eredmények alapján történő értékeléséről, amelyre e jelentés hatóköre nem terjed ki.
Forrás:  Európai Számvevőszék.
48
 Következtetések és 
ajánlások
58 
A Bizottság összetett szervezet, amely évente több mint 140 milliárd eurós költségve -
tésért felelős. Az új évezred első évtizedében mélyreható reformot hajtott végre szer -
vezetirányítási rendszerén, amely keretében létrehozta a Belső Ellenőrzési Szolgálatot 
(IAS)86 és az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottságot (APC)87, és megkezdte a nemzetközi 
standardok alkalmazását a belső ellenőrzés88 és a számvitel89 területén. A helyes gya -
korlatok azonban időközben továbbfejlődtek. Bár történt némi előrehaladás90, több 
olyan területet is azonosítottunk, ahol a Bizottság ellenőrzésre, pénzgazdálkodásra 
és kontrollra összpontosító irányítási rendszere eltér a standardokban megfogalma -
zott, illetve az általunk referenciaként kiválasztott nemzetközi és közszervezetek által 
alkalmazott helyes gyakorlatoktól, illetve nem követi azokat teljes mértékben.
59 
A biztosok „politikai felelőssége” és a főigazgatók operatív felelőssége közötti 
különbségtétel miatt nem egyértelműek az elszámoltathatósági viszonyok: nem 
világos, hogy a politikai felelősség kiterjed-e a főigazgatók tevékenységéért viselt fe -
lelősségre, vagy elkülönül attól (lásd: 21–22. bekezdés). A közelmúltban végrehajtott 
szervezeti reformok már fordítottak némi figyelmet a bezárkózó intézményi kultúra 
kockázataira91. A Bizottságnak a legfőbb kockázatok kezeléséhez azonban még in -
kább meg kell erősítenie az intézmény egészének szervezetirányítási struktúráját.
60 
A Belső Ellenőrzési Szolgálat munkája során főként a Bizottság belső kontrollrendsze -
reire összpontosít. A Bizottságon kívüli műveletek (a Bizottság felelősségi körében 
végrehajtott kiadások) a kiadásokkal foglalkozó főigazgatóságok utólagos ellenőrző 
részlegeinek hatáskörébe tartoznak (lásd: 25–26. bekezdés). Ez befolyásolja a Bizott -
ság ellenőrzési bizottsága – az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság – elé terjesztett infor -
mációk körét. Az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság szerepe (és azon belül a független 
külső tagok részvétele) korlátozottabb, mint a referenciaként kiválasztott nemzetközi 
szervezetek ellenőrzési bizottságai esetében (lásd: 30–31. bekezdés).
61 
A belső ellenőrzés terén a COSO 1992 végrehajtása után a Bizottság megkezdte 
a COSO 2013 keretrendszerre való áttérést. Noha a Bizottság két közleményt is közzé -
tett a csalásról és a csalás elleni stratégiáról (AFS), a jelenlegi belsőkontroll-keretrend -
szer nem tükrözi ezt a kockázatot (39. bekezdés). Ez kedvezőtlenül befolyásolhatja 
a főigazgatóságok csalásokkal összefüggő kockázatértékelési munkájának eredmé -
nyességét92, ami a csalás kockázatának teszi ki a Bizottságot.86 Lásd: 23–24. bekezdés.
87 Lásd: 27–29. bekezdés.
88 COSO; lásd: 32–34. bekezdés.
89 IPSAS; lásd: 40–41. bekezdés.
90 A Bizottság többek között az 
Unió eredményszemléletű 
beszámolója mellett 
közzétette a pénzügyi 
kimutatás magyarázatát és 
elemzését, valamint 
teljesítményjelentéseket 
(illetve miután ezeket 
2015-ben összevonta az 
irányításról szóló jelentésekkel, 
éves irányítási és 
teljesítményjelentéseket) 
kezdett készíteni, és átállt 
a COSO 2013-as, aktualizált 
egységes belső ellenőrzési 
keretrendszerére (2013 COSO 
Internal Control – Integrated 
Framework).
91 Lásd: 17. bekezdés.
92 „[…] A főigazgatóságok által 
a csalások kapcsán végzett 
kockázatértékeléseket nem 
hangolják össze kellőképpen 
az éves kockázatkezelési 
folyamattal, vagy túl magas 
szinten hajtják végre őket 
ahhoz, hogy kapcsolódni 
tudjanak a meglévő 
belsőkontroll-struktúrához. 
Ezenfelül 
a kockázatértékelések nem 
fedik le a csalási ciklus összes 
elemét, és nem terjednek ki az 
összes irányítási módra. 
A csalás elleni stratégia 
keretében feltárt kockázatokat 
nem osztályozzák prioritási 
szint szerint, és azok nem 
feleltethetők meg egyedileg 
a csalás elleni stratégia 
nyomán végrehajtott 
cselekvési tervek 
fellépéseinek.” (A Belső 
Ellenőrzési Szolgálatnak 
a 2015-ös átfogó véleményt 
kísérő, 2016. májusi 
munkadokumentuma.)
49 Következtetések és ajánlások 
62 
A Bizottság 2005 óta a nemzetközi standardoknak megfelelően állítja össze éves 
beszámolóit, azonban azokat – egyes közelmúltbeli újítások, többek között a Szám -
vevőszékkel folytatott együttműködés ellenére – a legtöbb uniós tagállamnál később 
teszi közzé (lásd: 44. bekezdés és 7. ábra ).
63 
A Bizottság újabban már nem pénzügyi információkkal is kiegészíti a beszámolókat. 
A fejlődés ellenére azonban még mindig kevesebb nem pénzügyi információt hoz 
nyilvánosságra a beszámoló kapcsán, mint az összehasonlítás során figyelembe vett 
többi szervezet. Az információk számos szervezeti és főigazgatósági szintű dokumen -
tumban, szétszórva találhatók meg (lásd: 45–47. bekezdés).
64 
A Bizottság 2013 óta elismeri, hogy az uniós kiadásokat lényeges hibaszint jellemzi. 
Az egyes főigazgatóságok szabálytalan kiadásokra vonatkozó becslései nem alapul -
nak következetes módszertanon (lásd: 50–53. bekezdés).
65 
A helyes gyakorlatok a Prodi-reform óta továbbfejlődtek. Bár történt néhány intézke -
dés, véleményünk szerint a Bizottság a következő területeken eltér a helyes gyakorla -
toktól, illetve nem követi azokat teljes mértékben:
 ο a Belső Ellenőrzési Szolgálat hatáskörének kiterjesztése a magas szintű szerve -
zetirányításra (25–26. bekezdés);
 ο az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság összetétele (31. bekezdés);
 ο az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság tevékenységének kiterjesztése a következőkre:
- külső ellenőrzési eredmények,
- kockázatkezelés,
- pénzügyi és teljesítményjelentések,
- a Bizottság ellenőrzési igazgatóságainak és utólagos ellenőrző részlegeinek 
munkája (26., 30. és 31. bekezdés);
 ο a csalás kockázatának figyelembevétele a belső kontrollrendszerben 
(39. bekezdés);
 ο a pénzügyi kimutatások közzétételének ütemezése (44. bekezdés);
50 Következtetések és ajánlások 
 ο a következő dokumentumok csatolása a pénzügyi kimutatásokhoz:
- szervezetirányítási nyilatkozat,
- elnöki jelentés,
- az operatív és stratégiai kockázatok ismertetése,
- a nem pénzügyi teljesítményről szóló jelentés,
- információk az év során végzett tevékenységekről és a szakpolitikai célki -
tűzések eléréséről,
- az ellenőrzési bizottság szerepéről és következtetéseiről szóló jelentés,
- közép- és hosszú távú költségvetési fenntarthatósági nyilatkozat ( 7. ábra  és 
45. bekezdés);
 ο a szabálytalan kiadások szintjére vonatkozó számítások és az eredményelemzé -
sek következetessége az összes főigazgatóságnál (53. bekezdés).
66 
A Bizottságnak vagy követnie kellene a helyes gyakorlatokat, vagy meg kellene indo -
kolnia, miért nem tartja helyesnek azok követését (lásd: 19. lábjegyzet).
1. ajánlás: A Bizottság indokolja, amennyiben nem követi 
a helyes gyakorlatokat
Amikor úgy határoz, hogy nem követi a helyes gyakorlatokat, a Bizottságnak ugyan -
úgy indokolnia kell döntését, mint ahogy azt a közérdeklődésre számot tartó európai 
gazdálkodó egységektől megköveteli.
Ajánlott megvalósítási határidő: 2017. április.
51 Következtetések és ajánlások 
2. ajánlás: A Bizottság kövesse a helyes gyakorlatokat
A Bizottság:
a) kérje fel a Belső Ellenőrzési Szolgálatot, hogy több ellenőrzést végezzen magas 
szintű szervezetirányítási témákban;
b) tökéletesítse belső kontrollrendszerének a COSO 2013 elvei szerinti kiigazítását;
c) hozza előbbre az éves beszámoló közzétételét;
d) gyűjtse össze a különböző jelentésekben már bemutatott információkat egy egy -
séges elszámoltathatósági jelentésbe vagy jelentéssorozatba , amely a beszá -
molókon felül tartalmazza a következőket:
 ο szervezetirányítási nyilatkozat,
 ο elnöki jelentés,
 ο az operatív és stratégiai kockázatok ismertetése,
 ο a nem pénzügyi teljesítményről szóló jelentés,
 ο információk az év során végzett tevékenységekről és a szakpolitikai célki -
tűzések eléréséről,
 ο az ellenőrzési bizottság szerepéről és következtetéseiről szóló jelentés,
 ο közép- és hosszú távú költségvetési fenntarthatósági nyilatkozat, adott eset -
ben a más jelentésekben megjelent információkra mutató hivatkozásokkal;
e) nyújtsa be az ellenőröknek ezt az egységes elszámoltathatósági jelentést 
vagy jelentéssorozatot  a beszámoló ellenőrzése és annak igazolása céljából, 
hogy az abban szereplő egyéb információk összhangban vannak a számviteli 
információkkal;
f) éves beszámolója vagy az azt kísérő megjegyzések részeként következetes mód -
szertan alapján becsült hibaszintet tegyen közzé;
g) rendszeresen frissítse és tegye közzé szervezetirányítási rendszerét, és indokolja 
a kiválasztott keretrendszer kapcsán választott struktúrákkal és folyamatokkal 
kapcsolatos döntéseit;
h) alakítsa át az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottságot olyan ellenőrzési bizottsággá, 
amelyben többségben vannak a független külső tagok, és terjessze ki annak 
megbízatását a kockázatkezelésre, a pénzügyi beszámolásra, valamint az utóla -
gos ellenőrző részlegek és ellenőrzési igazgatóságok munkájára és eredményeire.
Ajánlott megvalósítási határidő: 2018. április.
52 Következtetések és ajánlások 
A jelentést 2016. szeptember 20-i luxembourgi ülésén fogadta el a Lazaros S. 
LAZAROU számvevőszéki tag elnökölte V. Kamara.
 a Számvevőszék nevében
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 elnök

53
 Mellékletek
A GGPS-keretrendszer és a COSO 2013I. melléklet
A. 
(A-1)
B. 
(B-15)
C. 
(C-6)
D. 
E.
(E-3 és 4)(D-6)
F.
(F-7, 9, 10, 11 és 12)
G.
(G-13, 14, 16 és 17)A COSO 2013 belső ellenőrzésre vonatkozó elvei
1.
2. 
3. 
4.
5.
6.
7. 
8.
9.
10.
11. 
12. 
13.
14.
15.
16.
17.Helyes gyakorlatok alkalmazása 
az átláthatóság, a beszámolás és az ellenőrzés területén az eredményes elszámoltatható-ság érdekében.A kockázat és a teljesít-
mény kezelése megbízható belső kontroll és gondos közpénzgazdálkodás révén.A szervezet kapacitásának fejlesztése, beleértvea vezetés és a vezetők képességeinek fejlesztését is.A kívánt eredmények elérésének optimalizálásához szükséges beavatkozások meghatározása.Az eredmények fenntart-ható gazdasági, társadalmi és környezeti előnyökként 
történő meghatározása.Nyitottság és az érdekelt 
felek átfogó bevonásának 
biztosítása.Feddhetetlen magatartás, erős elkötelezettségaz etikai értékek mellett,
a jogállamiság
tiszteletben tartása.A közszféra jó szerve-
zetirányításának elveire 
(GGPS) vonatkozó 
keretrendszer
(CIPFA/IFAC) 
A szervezet értékeli a belső kontroll hiányosságait, és azokról időben tájékoz-tatja a korrekciós intézkedések megtételéért felelős személyeket, beleértve adott esetben a felső vezetést és az igazgatótanácsot.A szervezet folyamatos és/vagy különálló értékeléséket választ, fejleszt ki és hajt végre annak megállapítása érdekében, hogy a belső kontroll összetevői megvannak-e és működnek-e.A szervezet kommunikációt folytat külső felekkel a belső kontroll működését befolyásoló ügyekre vonatkozóan.
A szervezet belső kommunikációt folytat a belső kontroll működésének támogatásához szükséges információkra vonatkozóan, beleértve a belső kontroll célkitűzéseiről és a hozzá kapcsolódó felelősségekről való tájékoztatást.A szervezet a belső kontroll működésének támogatásához relevánsés jó minőségű információkat gyűjt, hoz létre és használ fel.A szervezet által kifejtett kontrolltevékenységek alapját az elvárásokat 
meghatározó politikák, valamint a politikákat a gyakorlatba átültető eljárások képezik.A szervezet általános kontrolltevékenységeket választ és fejleszt ki a célkitűzések elérését támogató technológiára vonatkozóan.A szervezet olyan kontrolltevékenységeket választ és fejleszt ki, amelyek 
hozzájárulnak a célkitűzések eléréséhez kapcsolódó kockázatok elfogadható szintűre csökkentéséhez.A szervezet azonosítja és értékeli azokat a változásokat, amelyek jelentős hatást gyakorolhatnak a belső kontrollrendszerre.A szervezet a csalás lehetőségét is /f_igyelembe veszi a célkitűzések elérését 
fenyegető kockázatok értékelése során.A szervezet azonosítja a célkitűzések eléréséhez kapcsolódó kockázatokat
a szervezet egészében, és a kockázatkezelés módjának meghatározása érdekében elemzi e kockázatokat.A szervezet megfelelő pontossággal határoz meg célkitűzéseket ahhoz, hogy 
azonosítani és értékelni lehessen a célkitűzésekhez kapcsolódó kockázatokat.A szervezet elszámoltatja az egyéneket a célkitűzések elérése tekintetében
a belső kontroll terén viselt személyes felelősségük kapcsán.A szervezet elkötelezett a hozzáértő személyek bevonzása, továbbképzése
és megtartása mellett, a célkitűzésekkel összhangban.A vezetés – az igazgatótanács felügyelete alatt – struktúrákat, alá-fölé 
rendeltségi viszonyokat, valamint megfelelő hatásköröket és felelősségeket határoz meg a célkitűzések elérése érdekében.Az igazgatótanács az ügyvezetési feladatokat ellátó testülettől függetlenül 
jár el, és felügyeli a belső kontroll fejlesztését és teljesítményét.A szervezet elkötelezett a feddhetetlenség és az etikai értékek mellett.
Forrás: Európai Számvevőszék.
54 Mellékletek 
Kiválasztott vállalati beszámolási keretrendszerek főbb elemei
A 2014/95/EU 
irányelvIIRCBuilding Trust Award 
(UK)Az IPSASB 2. sz. 
javasolt gyakorlati 
iránymutatásaOECD-iránymutatás 
multinacionális 
vállalatoknak 
(III. közzététel)
Irányítás Szervezetirányítás IrányításAz irányítási struktúra 
és a vezetés által képvi -
selt értékek egyértelmű 
bemutatatása.
Áttekinthető infor -
mációk arról, hogy az 
igazgatótanács hogyan 
irányítja a szervezetetIrányítás Irányítási struktúrák és 
politikák
KockázatokA vállalkozás művele -
teivel, többek között 
– indokolt esetben 
és az arányosságra is 
figyelemmel – üzleti 
kapcsolataival, termé -
keivel vagy szolgáltatá -
saival összefüggésben 
az e kérdésekkel 
kapcsolatos legfőbb 
kockázatok, amelyek 
valószínűleg hátrányos 
hatásokkal járhatnak e 
területeken, és e kocká -
zatok vállalkozás általi 
kezelésének módjaKockázatok és 
lehetőségekA kockázatok, a straté -
giai célkitűzések és az 
éves beszámoló tartal -
ma közötti kapcsolat.
Számszerűsített 
kockázatok.
A kockázati profil 
dinamikája időbeli 
változásának tárgyalásaKockázatok és bizony -
talanságok: pénzügyi 
hatással járó kockázatok 
és bizonytalanságok, 
kockázatenyhítési 
intézkedések, belső és 
külső kockázatokA kockázatkezelési és 
jogszabályi megfe -
lelési rendszerekkel, 
valamint az üzleti 
magatartási kódexszel 
vagy nyilatkoza -
tokkal kapcsolatos 
tájékoztatás.
Előre látható kockázati 
tényezők
Pénzügyi és 
nem pénzügyi 
teljesítményInformációk előké -
szítése egy elismert 
(nemzeti, uniós vagy 
nemzetközi) keretrend -
szerrel összhangban.
Közzététel a beszá -
molóval együtt vagy 
különállóan (hat 
hónapon belül).
A nem pénzügyi kimu -
tatások hivatkoznak az 
éves pénzügyi kimu -
tatásokban szereplő 
összegekre, és további 
magyarázatokat 
tartalmaznak ezekre 
vonatkozóan.
Az adott üzleti tevé -
kenységre vonatkozó 
kulcsfontosságú nem 
pénzügyi jellegű 
teljesítménymutatókKilátásokA pénzügyi teljesítmény 
érthető és megfelelő 
bemutatása az alapul 
szolgáló pénzügyi 
kimutatásokkal 
összhangban.
A tényleges teljesít -
mény összehasonlítása 
a várt/költségve -
tésben tervezett 
teljesítménnyel.
A stratégiai célki -
tűzésekhez igazított 
számszerűsített fő 
teljesítménymutatók. 
Az elért célok és teljesít -
mény kiegyensúlyozott 
értékelése a célértékek 
fényébenA pénzügyi kimutatá -
sokkal, eltérésekkel és 
tendenciákkal kapcsola -
tos információk.
A költségvetésben 
tervezett és a pénzügyi 
kimutatásokban szerep -
lő tényleges összegek 
összehasonlításaA vállalat pénzügyi és 
működési eredményeiII. melléklet
Az összes keretrendszerben szereplő 
elemek Az 5 közül 4 keretrendszerben szereplő 
elemek Az 5 közül 3 keretrendszerben szereplő 
elemek 
55 Mellékletek II. mellékletA 2014/95/EU 
irányelvIIRCBuilding Trust Award 
(UK)Az IPSASB 2. sz. 
javasolt gyakorlati 
iránymutatásaOECD-iránymutatás 
multinacionális 
vállalatoknak 
(III. közzététel)
Szociális és 
személyzeti ügyekSzociális és munkaügyi 
kérdések.
Az emberi jogok tiszte -
letben tartásaTőketípusok: pénzügyi, 
termelési, szellemi, 
humán, szociális, kap -
csolati és természeti A szervezeten belüli 
emberi tényezők bemu -
tatása és számszerűsí -
tett elemzése.
Az esélyegyenlőséggel 
és sokszínűséggel 
kapcsolatos részletes 
információk-Az alkalmazottakkal és 
más érdekelt felekkel 
kapcsolatos kérdések
Célkitűzések és 
stratégiák-Stratégia és erőforrás- 
hozzárendelés. InputokA célok egyértelmű 
kitűzése.Információk a célkitűzé -
sekről és stratégiákról.
Küldetés és jövőképVállalati célkitűzések
Üzleti modellAz üzleti modell rövid 
leírása.
A vállalkozás által kö -
vetett politikák leírása, 
utalva az alkalmazott 
átvilágítási eljárásokra.
E politikák eredményeiÜzleti modell (rövid, 
közép- és hosszú távon 
értéket teremtő üzleti 
tevékenységek).
Értékteremtési 
folyamat: érdekeltek 
csoportjai, lényeges 
ügyek, kockázatok, 
stratégiai célok, 
értékteremtő tényezők, 
fő teljesítménymutatók, 
célértékek, hatásKülönböző megvalósítá -
si modellek.
Annak bemutatása, 
hogy az üzleti tevékeny -
ség miként támogatja 
a szélesebb körű 
parlamenti célkitűzése -
ket. A tőkeberuházások 
bemutatása és annak 
mérlegelése, hogy azok 
hogyan valósítják meg 
az értékarányosságot- -
Az összes keretrendszerben szereplő 
elemek Az 5 közül 4 keretrendszerben szereplő 
elemek Az 5 közül 3 keretrendszerben szereplő 
elemek 
Forrás:  Európai Számvevőszék.
56 Mellékletek III. mellékletKiválasztott közintézmények éves jelentéseinek és beszámolóinak áttekintése
Az Unió 2014-es 
konszoli -
dált éves 
beszámolója1Az Európai 
Beruházási Alap 
2015-ös éves 
jelentéseAz Európai 
Beruházási 
Bank pénzügyi 
jelentéseEgyesült 
Államok: 2015 
Financial ReportFranciaország: 
Comptes de 
l’état 2014
Eredményszemléletű számvitel Igen Igen Igen Igen Igen
Főbb számadatok összegzése Igen Igen Igen Igen Igen
Független ellenőr véleménye kíséri Igen Igen Igen IgenKülön teszik 
közzé
A költségvetési és pénzügyi eredmények 
összehasonlításaIgenKülön teszik 
közzéKülön teszik 
közzéIgen Igen
A kormányzati struktúrák és problémák 
elemzéseÖsszegezve2Igen Igen Igen Igen
Elnök/vezető tisztviselő előszava (vagy 
jelentése)Külön teszik 
közzéIgenKülön teszik 
közzéIgenKülön teszik 
közzé
Szabálytalan tranzakciók vagy tevékenysé -
gek kockázatának tárgyalásaKülön teszik 
közzéNem3Nem3Igen Nem
Szabálytalanságok szintjére vonatkozó 
becslésKülön teszik 
közzéNem Nem Igen Nem
Az év tevékenységeiről történő tájékoztató 
beszámolásKülön teszik 
közzéIgen Igen Igen Igen
Hosszú távú becslés/fenntarthatósági 
jelentésNemKülön teszik 
közzéKülön teszik 
közzéIgen Igen
Az ellenőrzési bizottság szerepének és 
következtetéseinek bemutatásaNem Igen Igen Nem Összegezve
Forrás: Európai Számvevőszék.
1 Lásd: 45. és 46. bekezdés.
2 Lásd: 45. bekezdés.
3 Nem alkalmazandó. Ezek a jelentések nem tartalmazzák a szabálytalan tranzakciók vagy tevékenységek kockázatának tárgyalását. Bizonyos jelek 
azonban arra mutatnak, hogy a szabálytalanságok szintje nem éri el a lényegességi küszöböt.
57 A Bizottság  
válaszai
Összefoglaló
A Bizottság közös válasza az I–IV. bekezdésre:
A Bizottság elismeri a korszerű szervezetirányítási keretrendszer fontosságát. A Bizottság a kialakulóban lévő és a rá vonatkozó, 
a standardokban megfogalmazott vagy a nemzetközi szervezetek és közintézmények által bevezetett helyes gyakorlatok követé -
sére törekszik, továbbá folytatja szervezetirányítási struktúrájának kiigazítását.
A Bizottság szervezetirányítási keretrendszerének átfogó alapelveit (azaz a Bizottság és tagjainak hatásköre, elszámoltathatósága, 
feladat- és felelősségi köre, kinevezése és lemondása, átláthatóság) az uniós Szerződések rögzítik.
A biztosi testület az operatív feladatokat az egyes szervezeti egységeire ruházza át. Annak biztosítása érdekében, hogy a Bizottság 
minden egyes szervezeti egysége a célkitűzései elérésének biztosításához legmegfelelőbb szervezeti struktúrát és belső kontroll -
rendszereket vezesse be, a Bizottság szervezeti szinten a nemzetközileg elismert COSO-keretrendszeren alapuló minimumfeltéte -
leket határozott meg. 2015. évi irányítási és teljesítményjelentésében ( Annual Management and Performance Report , AMPR) a Bizott -
ság az említett standardok eredményes végrehajtásáról számolt be.
Az Európai Bizottságra alkalmazandó szervezetirányítási intézkedéseket az intézmény nemzetek feletti jellegéhez, illetve az állandó 
közigazgatási szervezetrendszer által támogatott biztosi testületet magában foglaló sajátos szerkezetéhez igazodva alakították 
ki. Ezek a jellemzők képezték a Bizottság szervezetirányítási struktúrájáról szóló, 2000-ben hozott határozatok alapját. Emellett 
figyelembe vették a független szakértői bizottság jelentéseit, valamint a Számvevőszék 4/97. és 1/2000. számú véleményét is.  
A Bizottság kontrollal és ellenőrzéssel kapcsolatos intézkedései szilárdak, átfogóak és a COSO 2013 belsőkontroll-elveinek való 
teljes körű megfelelés érdekében jelenleg fejlesztés alatt állnak. Ezenkívül a Belső Ellenőrzési Szolgálat (IAS) teljes körűen megfelel 
a belső ellenőrzési szakma standardjainak, amelyet külső minőségértékelő tanúsít. Ezek az intézkedések lehetővé teszik a Bizottság 
számára, hogy szigorú felügyeletet gyakoroljon a szervezetirányítási rendszer működése felett.
Lásd még a Bizottság VI. bekezdésre adott válaszát.
V
A Bizottság szervezetirányítási keretrendszerének átfogó alapelveit (azaz hatáskör, elszámoltathatóság, feladat- és felelősségi 
körök) az uniós Szerződések rögzítik. A biztosi testület elfogadja az uniós költségvetésre vonatkozó irányításról és teljesítményről 
szóló éves jelentést, és teljes politikai felelősséget vállal az uniós költségvetés irányításáért. A Bizottság úgy véli, hogy ez magában 
foglalja a szolgálatai által végzett munkával kapcsolatos elszámoltathatóságot is.
Operatív szempontból a felügyelet elsősorban a Bizottság, a kabinetek és a szolgálatok tagjai közötti munkakapcsolatokat szabá -
lyozó gyakorlati intézkedések, másodsorban a Belső Ellenőrzési Szolgálat ajánlásaival rendszeres jelleggel foglalkozó Ellenőrzésfel -
ügyeleti Bizottság (APC), harmadsorban pedig az engedélyezésre jogosult tisztviselők (AOD) által a Bizottságnak tett éves tevé -
kenységi jelentések (AAR) és megbízhatósági nyilatkozatok, valamint a belső ellenőr általános véleménye révén valósul meg. Lásd 
még a Bizottság 55. és 57. bekezdésre adott válaszát.
A bezárkózó intézményi kultúra kockázatainak kezelését az új Bizottság prioritásként határozta meg. A tágabb szakpolitikai terüle -
tek felügyeletéért, továbbá a Főtitkárság és egyéb központi szolgálatok koordinációs szerepének javításáért felelős alelnökökkel, 
valamint a különböző vállalati irányítócsoportokkal, többek között a tevékenységalapú irányításért (ABM) felelős irányítócsoporttal 
és a forrásokért felelős igazgatók csoportjával a Bizottság új struktúrát valósított meg.
A Bizottság válaszai 58
VI
A helyes gyakorlatokkal, a költségvetési rendelettel, valamint a chartájával összhangban a Belső Ellenőrzési Szolgálat szükségsze -
rűen az ügyletek jogszerűségének és szabályosságának biztosításáért felelős főigazgatóságok irányítási és kontrollrendszereire 
összpontosít, beleértve a főigazgatóságok utólagos ellenőrző részlegeinek vizsgálatát. Az információbiztonsági szervezetirányítás 
ellenőrzése mellett a Belső Ellenőrzési Szolgálat egyéb szervezetirányítási területeket is vizsgált, beleértve például az alábbiakat:
ο célkitűzési folyamat az irányítási tervvel összefüggésben,
ο az éves tevékenységi jelentés elkészítésének folyamata,
ο a csalás elleni stratégiákkal kapcsolatos szervezetirányítás.
Az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság csak egyike azoknak a rendelkezésre álló eszközöknek, amelyek előmozdítják a Bizottság szer -
vezetirányítási, kockázatkezelési és belső ellenőrzési gyakorlatainak biztosi testület által végrehajtott felügyeletét. Az elsődleges 
csatornát a biztosok, a biztosi kabinetek, valamint a Bizottság szolgálatai közötti munkamegállapodásban meghatározott formális 
kommunikációs mechanizmusok (rendszeres értekezletek, stratégiai tervek, irányítási tervek, éves tevékenységi jelentések stb. 
megvitatása) jelentik, amelyek révén először a biztosok, ezt követően pedig a biztosi testület részesül tájékoztatásban.
A kockázatkezelés, a pénzügyi jelentéstétel, valamint az utólagos ellenőrzések eredményei az ABM irányítócsoport, a Főtitkárság 
(SG), a Költségvetési Főigazgatóság (DG BUDG), valamint az engedélyezésre jogosult érintett tisztségviselők felelősségi körébe 
tartoznak.
VII
A Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardok Testülete (IPSASB) által elfogadott „ Conceptual Framework for GPFRs ” (A közintéz -
mények által végzett általános célú pénzügyi jelentéstétel koncepcionális keretrendszere) című dokumentummal1 összhangban – 
amely szerint a GPFR „valószínűleg több jelentést foglal magában”, amelyek mindegyike közvetlenebb módon kezeli a különböző 
érdekelt felek egyedi igényeit – a Bizottság egy integrált pénzügyi jelentéstételi csomagot dolgozott ki. Ez az irányításról és 
teljesítményről szóló éves jelentésből (AMPR), a pénzügyi jelentésből, az uniós költségvetés védelméről szóló közleményből, vala -
mint az unió éves beszámolóiból áll. A csomagban szereplő információk szintje megegyezik a Számvevőszék által referenciaként 
kiválasztott szervezetek által szolgáltatott információkéval. Ezenkívül további információk találhatók olyan dokumentumokban, 
mint például az Unió helyzetét értékelő elnöki beszéd, az Európai Unió tevékenységeiről szóló éves általános jelentés, a mentesítési 
ajánlások nyomon követéséről szóló jelentés stb.
VIII Első pont
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást. A Bizottság a kialakulóban lévő és a rá vonatkozó, a standardokban megfogalmazott vagy 
a nemzetközi szervezetek és közintézmények által bevezetett helyes gyakorlatok követésére (lásd az I–IV., a VllI., a 24–26. és 
a 44–49. bekezdésre adott választ) törekszik, továbbá folytatja szervezetirányítási struktúrájának kiigazítását.
Második pont
A költségvetési rendelet alkalmazási szabályai 116. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság elfogadja ezt az ajánlást 
(lásd még a Bizottság 2. h) ajánlásra adott válaszát).
VIII Harmadik pont
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást. A Bizottság kontrollintézkedései (beleértve a Belső Ellenőrzési Szolgálatot) szilárdak, átfogóak 
és a COSO 2013 belsőkontroll-elveinek való teljes körű megfelelés érdekében jelenleg fejlesztés alatt állnak. Ezek az intézkedések 
lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy megfelelő felügyeletet gyakoroljon a szervezetirányítási rendszer működése felett.
1 A Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardok Testülete (IPSASB) által 2014 októberében elfogadott „ Conceptual Framework for General Purpose 
Financial Reporting by Public Entities ” (Conceptual Framework for GPFRs ) (A közintézmények által végzett általános célú pénzügyi jelentéstétel 
koncepcionális keretrendszere) című dokumentum.
A Bizottság válaszai 59
VIII Negyedik pont
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
Lásd a 62. bekezdésre adott választ.
VIII Ötödik pont
A Bizottság elfogadja az arra irányuló ajánlást, hogy a jelentéseket olyan módon adja ki, amely mérsékli az információk hozzáférhe -
tőségével és minőségével kapcsolatos további kockázatokat. Lásd még a 2. e) ajánlásra adott választ.
Az integrált pénzügyi jelentéstételi csomag 2016. július 19-i közzétételével a Bizottság már tett ilyen irányú lépeseket.
Egyetlen elszámoltathatósági jelentés nem lenne elegendő, és ez nincs összhangban az IPSASB által kidolgozott koncepcionális 
GPFR-keretrendszerrel sem, amely egyértelműen kijelenti, hogy a GPFR – amelynek célja az elszámoltathatósági és döntéshoza -
tali célok szempontjából hasznos információk biztosítása – „valószínűleg több jelentésből áll, amelyek mindegyike közvetlenebb 
módon reagál a pénzügyi jelentéstétel célkitűzéseinek egyes aspektusaira”. A koncepcionális keretrendszerrel összhangban 
a Bizottság a Számvevőszék által meghatározott elemeket lefedő alábbi dokumentumokat biztosítja vagy fogja biztosítani:
VIII Ötödik pont – Első franciabekezdés
A Bizottság jelenleg a szervezetirányítási nyilatkozat naprakésszé tételén dolgozik.
VIII Ötödik pont – Második franciabekezdés
A Bizottsággal összefüggésben az Unió helyzetét értékelő, szeptemberben előadott beszéd megfelel az elnöki jelentésnek.
VIII Ötödik pont – Harmadik franciabekezdés
Az irányításról és teljesítményről szóló éves jelentésben szereplő információkon kívül a Bizottság az Unió helyzetét értékelő beszéd -
ben, valamint a főigazgatóságok stratégiai és irányítási terveiben részletesen beszámol az operatív és stratégiai kockázatokról.
VIII Ötödik pont – Negyedik franciabekezdés
A nem pénzügyi teljesítménnyel kapcsolatos információk megtalálhatók az éves tevékenységi jelentésekben és az irányításról és 
teljesítményről szóló éves jelentésben.
VIII Ötödik pont – Ötödik franciabekezdés
Az Unió tevékenységeiről szóló általános jelentés és az irányításról és teljesítményről szóló éves jelentés információkat tartalmaz az 
év során végzett tevékenységekről és a szakpolitikai célkitűzések eléréséről.
VIII Ötödik pont – Hatodik franciabekezdés
Az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság éves jelentése összefoglalja az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság által a feladata teljesítésével kap -
csolatban levont következtetéseket, és kiemeli azokat a problémákat, amelyekre az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság hívta fel a biztosi 
testület figyelmét. Az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság munkájáról az összefoglaló jelentésekben és az irányításról és teljesítményről 
szóló 2015-ös éves jelentésben említést tettek. A jövőben az irányításról és teljesítményről szóló éves jelentések egy külön szakasza 
fog foglalkozni az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság szerepével és következtetéseivel.
VIII Ötödik pont – Hetedik franciabekezdés
Különösképpen az adósság dimenziója (azaz a pénzügyi kötelezettségek teljesítésére, illetve az adósság refinanszírozására vagy 
növelésére irányuló kapacitás) és a bevétel dimenziója (azaz a meglévő adómértékek megváltoztatására vagy új bevételi forrá -
sok bevezetésére irányuló kapacitás) terén meglévő különbségek miatt az uniós költségvetés nem hasonlítható össze a tagállami 
költségvetésekkel.
A Bizottság válaszai 60
Uniós összefüggésben a többéves pénzügyi keret a jövőbeli fizetési követelmények és költségvetési prioritások közép- és hosszú 
távú stabilitását és kiszámíthatóságát biztosító eszköz. A Bizottság ezekről a kérdésekről az irányításról és teljesítményről szóló éves 
jelentésben, a pénzügyi jelentésben, az éves beszámolókban és szükség esetén egyéb jelentésekben szolgál információkkal.
VIII Hatodik pont
A Bizottság részben elfogadja ezt az ajánlást.
A következetesség ellenőrzésének lehetővé tétele érdekében lehetőség szerint (azaz a tagállamok számára a szükséges adatok 
szolgáltatására megadott határidők függvényében) a Számvevőszék rendelkezésére bocsátják az új integrált pénzügyi jelentésté -
teli csomag és a kiegészítő jelentések alapját képező információkat.
VIII Hetedik pont
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást. Az irányításról és teljesítményről szóló éves jelentésben továbbra is beszámol a teljes kocká -
zati összegről.
VIII Nyolcadik pont
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást. Rendszeresen frissíteni fogja és közzé fogja tenni a szervezetirányítási rendszerét, és ismertetni 
fogja, hogy az milyen módon felel meg a nemzetközi standardoknak és helyes gyakorlatoknak.
VIII Kilencedik pont
A Bizottság részben elfogadja ezt az ajánlást. Az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság tagságának a megbízás félidejében történő meg -
újítása keretében a Bizottság fontolóra veszi az ellenőrzés területén és a kapcsolódó területeken igazolt szakmai tapasztalattal 
rendelkező, és a Bizottság által nyílt és átlátható folyamatot követően kinevezett külső tagok száma növelésének kérdését. A koc -
kázatkezelés, a pénzügyi jelentéstétel, valamint az utólagos ellenőrzések eredményei az ABM irányítócsoport, a Főtitkárság (SG), 
a Költségvetési Főigazgatóság (DG BUDG), valamint az engedélyezésre jogosult érintett tisztségviselők felelősségi körébe tartoz -
nak. A kommunikációs csatornák, így különösen az éves tevékenységi jelentések, az irányítási és stratégiai tervek stb. biztosítják, 
hogy az engedélyezésre jogosult tisztségviselők tájékoztatják a megfelelő biztosokat és a biztosi testületet, lehetővé téve ez utóbbi 
számára a megfelelő felügyelet gyakorlását. A Belső Ellenőrzési Szolgálat ezenkívül rendszeresen vizsgálja az érintett főigazgatósá -
gok utólagos ellenőrző részlegeit, különösen az olyan kulcsfontosságú területeken, mint a megosztott irányítás, és a Belső Ellenőr -
zési Szolgálat megállapításait az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság figyelembe veszi. A Bizottság fontolóra veszi, hogy felkérje a Belső 
Ellenőrzési Szolgálatot a kockázatkezeléssel, a pénzügyi jelentéstétellel, valamint az utólagos ellenőrző részlegekkel kapcsolatos 
szervezetirányítási/felügyeleti intézkedések ellenőrzésére, nevezetesen második szintű vizsgálat elvégzésére olyan esetleges fej -
lesztések meghatározása érdekében, amelyek tovább javíthatják e mechanizmusok teljesítményét.
Észrevételek
15
A Bizottság szervezetirányításának egyik egyedülálló eleme, hogy a feladatmegosztást és az elszámoltathatósági keretet a Szerző -
dés (317. cikk), a költségvetési rendelet (66. cikk) rögzíti, valamint a független szakértői bizottság ajánlásait figyelembe vevő 2000. 
évi fehér könyv ismerteti.
A Bizottság másik jellemzője, hogy amikor új biztosi testület lép hivatalba, felülvizsgálhatják a belső szervezeti, szervezetirányítási 
és elszámoltathatósági eljárásokat. Ezt általában a biztosok megbízólevelei, a Bizottság munkamódszerei (lásd C(2014) 9004) és 
a biztosok és a szolgálatok közötti írásbeli munkavégzési megállapodások alapján végzik.
A Bizottság válaszai 61
21
A Bizottság szervezetirányítási keretrendszerének átfogó alapelveit (azaz hatáskör, elszámoltathatóság, feladat- és felelősségi 
körök) az uniós Szerződések rögzítik. A biztosi testület elfogadja az uniós költségvetéssel kapcsolatos éves irányítási és teljesít -
ményjelentést, és teljes politikai felelősséget vállal az uniós költségvetés irányításáért. A Bizottság úgy véli, hogy ez magában 
foglalja a szolgálatai által végzett munkával kapcsolatos elszámoltathatóságot is.
Operatív szempontból a felügyelet elsősorban a Bizottság, a kabinetek és a szolgálatok tagjai közötti munkakapcsolatokat szabá -
lyozó gyakorlati intézkedések, másodsorban a Belső Ellenőrzési Szolgálat ajánlásaival rendszeres jelleggel foglalkozó Ellenőrzésfel -
ügyeleti Bizottság (APC), harmadsorban pedig az engedélyezésre jogosult tisztviselők (AOD) által a Bizottságnak tett éves tevé -
kenységi jelentések (AAR) és megbízhatósági nyilatkozatok, valamint a belső ellenőr általános véleménye révén valósul meg.
5. Háttérmagyarázat – A Bizottság felelőssége
A Bizottság 2007 és 2016 között további változtatásokat vezetett be a szervezetirányításban és a jelentéstételben.
23
A Bizottság megszüntette a belső ellenőrző részlegeket, mert az idő múlásával a belső ellenőrző funkció számára egyre fontosabbá 
vált, hogy az egyes főigazgatóságok határain túlra tekintsen. Ezt sokkal hatékonyabban lehet végezni a teljes mértékben közpon -
tosított belső ellenőrző részleggel. Ezen túlmenően a központosított Belső Ellenőrzési Szolgálat egy teljesen független szolgálat, 
amely segít a megfelelő minőségű ellenőrzések biztosításában. Egy külső minőségértékelő, miközben tiszta bizonyítványt adott 
a Belső Ellenőrzési Szolgálatnak, rámutatott a belső ellenőrző részlegek kellően független felügyeletének hiányára és a független -
ségüket fenyegető feltételezett kockázatokra.
A Belső Ellenőrzési Szolgálat – ahogy azt korábban a belső ellenőrző részlegek tették – korlátozott megbízhatósági jelentéseket 
is készít a főigazgatók számára (először 2016 februárjában a 2015. évre vonatkozóan), amelyeket beépítenek az éves tevékenységi 
jelentésekbe.
24
A Számvevőszék által említett intézményeknek nem az összes alkalmazottja végez ellenőrzési vagy kontrolltevékenységet.
A legtöbb nagy kiadásokkal foglalkozó főigazgatóság (gyakran „ellenőrző részlegként” emlegetett) utólagos ellenőrző részlegei 
a megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselők belső kontrollrendszerének részét képezik. Ezeket egyértelműen el kell különíteni 
a belső ellenőrző részlegektől.
25
Az információbiztonsági szervezetirányítás ellenőrzése mellett egyéb szervezetirányítási területeket is vizsgáltak, különösen, de 
nem kizárólag számos főigazgatóságot lefedő ellenőrzéseken keresztül, például az alábbi területeket lefedő ellenőrzésekkel:
ο célkitűzési folyamat az irányítási tervvel összefüggésben,
ο az éves tevékenységi jelentés elkészítésének folyamata,
ο a csalás elleni stratégiákkal kapcsolatos szervezetirányítás,
ο az európai szemeszterrel kapcsolatos munka szervezetirányítása,
ο a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság közös támogatási központjának szervezetirányítása,
ο az uniós vagyonkezelői alapok szervezetirányítása,
A Bizottság válaszai 62
ο a decentralizált ügynökségek felügyelete,
ο az informatikai terület szervezetirányítása.
7 . háttérmagyarázat – Nem követték a Belső Ellenőrzési Szolgálat egyes fontos 
ajánlásait az irányítás terén
A Bizottság dolgozik a szervezetirányítási nyilatkozat felülvizsgálatán.
26
A Belső Ellenőrzési Szolgálat egyetért a Számvevőszék véleményével, hogy a szabálytalan és jogellenes kiadások kockázata nagyon 
fontos. Éppen ezért töltik az ezek ellenőrzésére rendelkezésre álló idő 40–50%-át a szabálytalanságok megelőzését, valamint feltá -
rását és helyreállítását célzó irányítási és kontrollrendszerek értékelésével kapcsolatos kötelezettségekkel.
Ez magában foglalja a főigazgatóságok legfontosabb politikai kiadási területeit lefedő kontrollstratégiáinak fontos ellenőrzéseit 
(ideértve az utólagos ellenőrző részlegeket). Az összes ellenőrzési jelentést az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottságnak küldik meg, és az 
Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság foglalkozik velük.
A helyes gyakorlatokkal, a költségvetési rendelettel, valamint a chartájával összhangban a Belső Ellenőrzési Szolgálat szükségsze -
rűen az ügyletek jogszerűségének és szabályosságának biztosításáért felelős főigazgatóságok irányítási és kontrollrendszereire 
összpontosít.
Az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság csak egyike azoknak a rendelkezésre álló eszközöknek, amelyek előmozdítják a Bizottság szer -
vezetirányítási, kockázatkezelési és belső ellenőrzési gyakorlatainak biztosi testület által végrehajtott felügyeletét. Az elsődleges 
csatornát a biztosok, a biztosi kabinetek, valamint a Bizottság szolgálatai közötti munkamegállapodásban meghatározott formális 
kommunikációs mechanizmusok (rendszeres értekezletek, stratégiai tervek, irányítási tervek, éves tevékenységi jelentések stb. 
megvitatása) jelentik, amelyek révén először a biztosok, ezt követően pedig a biztosi testület részesül tájékoztatásban.
30
A Bizottság megerősíti, hogy az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság 2015. évre szóló megbízatása magában foglalja az Európai Szám -
vevőszék ajánlásai nyomon követésének megerősítését. Az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság a Belső Ellenőrzési Szolgálat ellenőrzési 
jelentéseinek csoportjai alapján tematikus megbeszéléseken elemzi a Számvevőszék jelentéseit és adott esetben a vonatkozó 
megállapításokat.
A Belső Ellenőrzési Szolgálat több, nagy kiadásokkal foglalkozó főigazgatóság utólagos ellenőrző részlegeinek hatékonyságát 
ellenőrzi. Ezért magában foglalja az engedélyezésre jogosult tisztségviselők szabálytalanságok megelőzését, valamint feltárását 
és helyreállítását célzó belső kontrollrendszerének e fontos elemét (lásd a 26. bekezdésre adott választ). Az Ellenőrzésfelügyeleti 
Bizottság annyiban foglalkozik ezekkel a kérdésekkel, amennyiben azokat a Belső Ellenőrzési Szolgálat ellenőrzései lefedik.
A 2. táblázatra adott válasz
Az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság fogadja és kezeli a Belső Ellenőrzési Szolgálat összes olyan ellenőrzési jelentését, amelyek 
a pénzügyi és nem pénzügyi teljesítmény kockázatkezelésével, belső ellenőrzésével és az erről szóló jelentéstétellel kapcsolatosak. 
Így tehát a Belső Ellenőrzési Szolgálat függetlenségének biztosításával, munkája minőségének nyomon követésével és az ajánlások 
utókövetésével segíti elő a Bizottság felügyeletét. Ezenkívül kulcsfontosságú dokumentumokat kezel a belső kontrollrendszert 
illetően.
A Bizottság válaszai 63
31
A kockázatkezelés, a pénzügyi jelentéstétel, valamint az utólagos ellenőrzések eredményei az ABM irányítócsoport, a Főtitkárság 
(SG), a Költségvetési Főigazgatóság (DG BUDG), valamint az engedélyezésre jogosult érintett tisztségviselők felelősségi körébe tar -
toznak. A kommunikációs csatornák, így különösen az éves tevékenységi jelentések, az irányítási és stratégiai tervek stb. biztosítják, 
hogy az engedélyezésre jogosult tisztségviselők tájékoztatják a megfelelő biztosokat és a biztosi testületet, lehetővé téve ez utóbbi 
számára a megfelelő felügyelet gyakorlását. A Belső Ellenőrzési Szolgálat ezenkívül rendszeresen vizsgálja az érintett főigazgatósá -
gok utólagos ellenőrző részlegeit, különösen az olyan kulcsfontosságú területeken, mint a megosztott irányítás, és az Ellenőrzésfel -
ügyeleti Bizottság a Belső Ellenőrzési Szolgálat megállapításait figyelembe veszi.
Más nemzetközi szervezeteknek (Élelmezési Világprogram, Európai Beruházási Bank, Világbank és az ENSZ) eltérő szervezetirányí -
tási felépítésük van.
35
A belső kontrollrendszernek a Bizottság által jelenleg végzett újabb felülvizsgálata a Számvevőszék észrevételeivel is foglalkozik.
36
Figyelembe véve a Bizottság sajátosságait, a COSO 2. elvét két oldalról kell megvizsgálni. Főigazgatósági szinten minden főigazgató 
egy belső ellenőrzési koordinátor útján gyakorol független felügyeletet a belső ellenőrzés fejlesztése és teljesítménye felett. Bizott -
sági szinten a biztosi testület – amely egyenértékű a COSO 2. elvében említett igazgatótanáccsal – gyakorol független felügyeletet 
a belső ellenőrzés fejlesztése és teljesítménye felett (lásd a 21. bekezdésre adott választ).
A Központi Pénzügyi Szolgálatot azért hozták létre, hogy támogatást és tanácsadást nyújtson a pénzgazdálkodás, a jogszabályok 
értelmezése, a belső kontroll és a kockázatkezelés területén, ám az nem feladata, hogy felügyelje a belső kontrollrendszer tényleges 
végrehajtását.
37
A bizottsági reformban meghatározott és a költségvetési rendeletben előírt jelenlegi keret egyértelmű meghatározást ad a felelős -
ségi körökről és az elszámoltathatóságról. A főigazgatóságoknak ki kell alakítaniuk a szervezeti felépítésüket és belső kontrollrend -
szereiket, ideértve a hatáskör átruházására irányuló jogi aktusokat és a kapcsolódó lépcsőzetes jelentéstételi rendszereket, amelyek 
a főigazgatóságokon belül bizonyosságot nyújtanak.
Azon alap meghatározására, hogy az éves tevékenységi jelentésekben közzétett nyilatkozatok megalapozottak-e, az éves tevékeny -
ségi jelentések elkészítésére vonatkozó utasítások (iránymutatások) kellő alapot nyújtanak a megbízhatósági nyilatkozat megalko -
tásához és olyan egyértelmű referenciamutatókat nyújtanak, amelyek alapul szolgálhatnak a főigazgatók elszámoltathatóságához. 
Emellett az éves tevékenységi jelentések egy szakasza a jelentésekről, illetve a belső ellenőrnek a főigazgatóságok ellenőrzésének 
állapotára vonatkozó következtetéseiről szól. Végezetül az éves tevékenységi jelentések felülvizsgálati folyamata biztosítja az éves 
tevékenységi jelentések minőségét, így a politikai szint támaszkodhat a vezetői megerősítő levelekre és a bizonyosságra.
A Bizottság ugyanakkor meg fogja vizsgálni, hogy lehetséges-e egyes szempontok további tisztázása.
A Bizottság válaszai 64
38
A Bizottság 2013-tól évente beszámolt a Bizottság csalás elleni stratégiájának végrehajtásáról az Unió pénzügyi érdekeinek védel -
méről szóló éves jelentésben („a 325. cikk szerinti jelentés”).
39
Habár úgy véli, hogy a főigazgatóságoknak nyújtott, csalás elleni stratégiával kapcsolatos módszertan és iránymutatások kellően 
figyelembe veszik a csalás kockázatát, a Bizottság éppen egy javaslaton dolgozik, hogy kifejezetten beépítése a csalás kockázatát 
az új belső kontrollrendszerbe.
42
A pénzügyi kimutatások tárgyalásának és elemzésének (FSDA) célja a Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardok Testületének 
2. javasolt gyakorlati iránymutatása szerint, hogy „magyarázatot adjon a jogalanyok pénzügyi kimutatásaiban megjelölt jelentős 
elemekre, ügyletekre és eseményekre, illetve az ezeket befolyásoló tényezőkre.”
Ezért logikus, hogy a pénzügyi kimutatások tárgyalása és elemzése az elnök 10 célkitűzésére összpontosít, mivel „ezek jelentik 
az Európa 2020 stratégia folytatását” és a Bizottság politikájának jelenlegi legfontosabb mozgatórugóit, illetve az uniós pénzek 
elköltésének mikéntjét. Ezen túlmenően a pénzügyi kimutatások tárgyalása és elemzése információt is tartalmaz az Európa 2020 
stratégiáról. Az elemzés ugyanakkor egy folyamatosan fejlődő dokumentum. Ezért a Bizottság nyitott a tartalom és a fókuszpontok 
javításának megvitatására.
44 Harmadik pont
Az uniós beszámolót a Bizottság fogadja el.
44 Negyedik pont
A Bizottság megjegyzi, hogy az eredményszemléletű számviteli és jelentéstételi rendszere így a legtöbb tagállamhoz képest 
nagyon fejlett.
45 Második pont
A Bizottság által készített pénzügyi kimutatások tárgyalása és elemzése megfelel a Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standar -
dok Testületének 2. javasolt gyakorlati iránymutatásában javasolt szerkezetnek és tartalomnak.
45 Harmadik pont
Ahogy azt a Számvevőszék is megjegyzi, a beszámolóhoz megbízhatósági nyilatkozatot is csatolnak a Hivatalos Lapban. A Bizott -
ság üdvözölné azt a lehetőséget, hogy az elfogadása után beépítse a Számvevőszék beszámolóról szóló véleményét a beszámoló 
dokumentumaiba, ahogy az a magánszektorban megszokott.
45 Ötödik pont
A Bizottság a pénzügyi kimutatások tárgyalásában és elemzésében emellett információt nyújt a különböző vezetési módozatokról, 
a pénzügyi beszámolásról és az elszámoltathatóságról.
A Bizottság dolgozik a szervezetirányítási nyilatkozat felülvizsgálatán.
A Bizottság válaszai 65
45 Hatodik pont
Az Unió éves beszámolóit a Bizottság fogadja el. Mivel az előszót a pénzügyi beszámoló tartalmazza, azt nem ismételték meg 
a beszámolóban. A Bizottság mérlegeli, hogy a jövőben bevezeti az előszót.
45 Hetedik pont
Az éves beszámolók és a kapcsolódó tájékoztatás mellett a Bizottság – többek között – az irányításról és teljesítményről szóló éves 
jelentést (AMPR), az uniós költségvetés védelméről szóló közleményt, a pénzügyi jelentést, az Unió tevékenységeiről szóló általános 
jelentést és az Európai Bizottság elnökének az Unió helyzetét értékelő beszédét is elkészíti. Ezek a dokumentumok kiterjedt nem 
pénzügyi információkat tartalmaznak, továbbá az operatív és stratégiai kockázatokkal foglalkoznak.
Az Unió éves beszámolói megfelelnek a vonatkozó nemzetközi számviteli standardok (IPSAS) és az Unió számviteli szabályai által 
előírt tájékoztatási követelményeknek.
A Bizottság a tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége vonatkozásában (a fizetéskor kockázatnak kitett összeg és a lezárás -
kor kockázatnak kitett összeg) jelentést készít a teljes kockázati összegről az irányításról és teljesítményről szóló éves jelentésben. 
A jelentés azzal is foglalkozik, hogy mely kiadási területek a leghajlamosabbak a hibákra.
45 Nyolcadik pont
Mivel az irányításról és teljesítményről szóló éves jelentés számszerűsíti a szabálytalan tranzakciók kockázatát (a fizetéskor kocká -
zatnak kitett összeg és a lezáráskor kockázatnak kitett összeg), a Bizottság úgy véli, hogy nem kell megismételni ezt az információt. 
Lásd a fenti választ.
45 Kilencedik pont – Első franciabekezdés
Az éves beszámolók és a kapcsolódó tájékoztatás mellett a Bizottság – többek között – az irányításról és teljesítményről szóló éves 
jelentést (AMPR), az uniós költségvetés védelméről szóló közleményt, a pénzügyi jelentést, az Unió tevékenységeiről szóló általános 
jelentést és az Európai Bizottság elnökének az Unió helyzetét értékelő beszédét is elkészíti, amennyiben a nem pénzügyi teljesít -
ményről információ áll rendelkezésre.
45 Kilencedik pont – Második franciabekezdés
Az éves beszámolók és a kapcsolódó tájékoztatás mellett a Bizottság – többek között – az irányításról és teljesítményről szóló éves 
jelentést (AMPR), az uniós költségvetés védelméről szóló közleményt, a pénzügyi jelentést, az Unió tevékenységeiről szóló általános 
jelentést és az Európai Bizottság elnökének az Unió helyzetét értékelő beszédét is elkészíti.
45 Kilencedik pont – Harmadik franciabekezdés
Az Európa 2020 stratégia kiemelt céljaival kapcsolatos előrehaladásról szóló információkat rendszeresen frissítik és közzéteszik az 
Eurostat honlapján, illetve az európai szemeszter keretében ismertetik azokat. Lásd még a 42. bekezdésre adott választ.
A Bizottság válaszai 66
45 Tizedik pont
Különösképpen az adósság dimenziója (azaz a pénzügyi kötelezettségek teljesítésére, illetve az adósság refinanszírozására vagy 
növelésére irányuló kapacitás) és a bevétel dimenziója (azaz a meglévő adómértékek megváltoztatására vagy új bevételi forrá -
sok bevezetésére irányuló kapacitás) terén meglévő különbségek miatt az uniós költségvetés nem hasonlítható össze a tagállami 
költségvetésekkel.
Uniós összefüggésben a többéves pénzügyi keret a jövőbeli fizetési követelmények és költségvetési prioritások közép- és hos z-
szú távú stabilitását és kiszámíthatóságát biztosító eszköz. A Bizottság különböző jelentésekben nyújt tájékoztatást ezekről 
a kérdésekről.
45 Tizenegyedik pont
Az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság szerepéről az összefoglaló jelentésekben és az irányításról és teljesítményről szóló 2015-ös éves 
jelentésben említést tettek. A jövőben az irányításról és teljesítményről szóló éves jelentések egy külön szakasza fog foglalkozni az 
Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság szerepével és következtetéseivel.
Közös válasz a 46–47 . bekezdésre
A Bizottság idén első alkalommal tett közzé egy átfogó integrált pénzügyi jelentéstételi csomagot. Ezzel a Bizottság egyszerre teszi 
elérhetővé a 2015. évre vonatkozó valamennyi fontos pénzügyi információt. A csomag tartalma a következő:
a) az uniós költségvetés teljesítményéről szóló információkat tartalmazó, az uniós költségvetéssel 2015 végéig elért ered -
ményeken alapuló, irányításról és teljesítményről szóló éves jelentés. Ez magában foglalja továbbá a 2015. évi uniós 
költségvetés bizottsági irányítását, amely azoknak a belső kontrollrendszereknek a működéséről nyújt áttekintést, ame -
lyeket a Bizottság szervezeti egységei használnak a szakpolitikai és operatív célkitűzések elérésének biztosítása és adott 
esetben a főbb kockázatok azonosítása érdekében. Ez magában foglalja a jogszerűségi és szabályszerűségi kockázatok, 
az ellenőrzések költséghatékonyságának, valamint a csalás elleni stratégiák értékelését; 
b) a pénzügyi jelentés, amely részletes áttekintést nyújt a tagállamonkénti és a többéves pénzügyi keret fejezetei szerinti 
bevételekről és az alapok elosztásáról;
c) az uniós költségvetés védelméről szóló közlemény a jogellenes és szabálytalan kiadások uniós költségvetésből történő 
finanszírozásból való kizárása érdekében tett intézkedésekről, feltüntetve azt is, hogy a tagállamok mennyiben érintettek 
az ügyben;
d) az uniós éves beszámolók (azaz eszközök és források, bevétel és kiadás) 2015 végén.
Az integrált pénzügyi beszámolót a költségvetési biztos előszava vezeti be. 
A biztosi testület az irányításról és teljesítményről szóló éves jelentés elfogadásával teljes felelősséget vállal a Bizottság belső kont -
rollrendszereiért és a kockázatkezelésért.
48
A Bizottság az irányításról és teljesítményről szóló éves jelentésben feltünteti a kockázatnak kitett becsült összegeket, és az uniós 
költségvetés védelméről szóló közleményben áttekintést nyújt a megelőző intézkedésekről. Az éves tevékenységi jelentésben az 
ezért felelős engedélyezésre jogosult tisztségviselő beszámol az elvégzett ellenőrzések eredményeiről, és megbecsüli a szabály -
talan kifizetéseknél a kockázati összegeket. Emellett az azonosított hibák jellegét is megvitatják az éves tevékenységi jelentésben. 
A Bizottság továbbá az Európai Parlament kérésére a zárszámadási eljárás keretében beszámolt a konkrét szakpolitikai területeken 
előforduló leggyakoribb hibák orvoslása érdekében tett intézkedésekről.
A Bizottság válaszai 67
49
2013 óta a Bizottság az előző években hozott intézkedésekhez képest javította a kockázati összegekre vonatkozó tájékoztatást, 
különösen azzal, hogy feltüntette a fizetéskor és a lezáráskor kockázatnak kitett teljes összegeket. Ez utóbbi figyelembe veszi 
azokat a pénzügyi korrekciókat és visszafizettetéseket, amelyek részletesen az uniós költségvetés védelméről szóló közleményben 
szerepelnek.
2013 előtt a Bizottság átlátható módon beszámolt az összefoglaló jelentésben a megfogalmazott fenntartásokról, és a kiadási terü -
letek számára előírta a fenntartásokkal érintett, kockázatosnak minősülő összegek becsült értékét. További információt a vonatkozó 
éves tevékenységi jelentések tartalmaztak.
50
A Belső Ellenőrzési Szolgálat az erőforrásai jelentős részét (körülbelül 40–50%-át) a szabálytalanságok megelőzését, valamint 
feltárását és helyreállítását célzó irányítási és kontrollrendszerek értékelésével kapcsolatos kötelezettségekre költi a fennmaradó 
hibaarány kiszámítására irányuló korlátozott felülvizsgálaton kívül.
A Belső Ellenőrzési Szolgálat ilyen irányú munkája valós fejlődéshez vezetett különösen a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigaz -
gatóságban, amit a Számvevőszék és a mentesítésért felelős hatóság is örömmel fogadott.
51
A Nemzetközi Együttműködés és a Fejlesztés Főigazgatósága elsősorban közvetlen irányítással hajtja végre a költségvetését, ami az 
uniós költségvetés 80%-ára jellemző közös irányítástól eltérő megbízhatósági modellel rendelkezik.
Lásd még a Bizottságnak a Számvevőszék 2015. évi éves jelentésének 1.35. bekezdésére adott válaszát.
A Bizottság úgy véli, hogy a „szövetségi alapokat kezelő egyesült államokbeli szervek” által alkalmazott statisztikai módszertanra 
nem lehet hivatkozni a közös irányítás alatt álló alapoknál. A közös irányítás értelmében a Bizottság nem a kiadásoknak a saját 
ügynökségei által uniós szinten végzett ellenőrzéseire támaszkodik, hanem a szuverén tagállamoknak az adott tagállam kiadá -
sait gyakran nemzeti társfinanszírozással ellenőrző hatóságaira. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy az, hogy saját maga adjon egy 
Unió-szerte statisztikailag érvényes becslést a hibaszintről a kedvezményezettek ellenőrzésével, nem nyújtana hozzáadott értéket 
a közös irányítás kiadásaihoz.
A jogszabályi keret követelményeivel összhangban a Bizottság továbbra is együttműködik a tagállamok ellenőrző hatóságaival, 
amelyekkel együtt határozza meg a hibaszint Unió-szerte statisztikailag érvényes becslését, illetve ezeket a hibaarányokat alkal -
mazza az érvényesítésük után. A Bizottság tehát az „egységes ellenőrzési alapelvet” azzal hajtja végre, hogy a tagállamok ellenő -
reinek ellenőrzésére és az ellenőrzési munkájuk validálására összpontosít. Ez a Számvevőszék egységes ellenőrzési modellről szóló 
2/2004. sz. véleményén, illetve a közösségi belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló javaslaton alapul. Ez a megközelítés teljes 
mértékben összhangban áll azzal a célkitűzéssel, hogy mérsékeljék a kedvezményezettekre háruló adminisztratív terheket, és ezál -
tal kevesebb ellenőri posztra van szükség az Európai Bizottságban.
A Bizottság válaszai 68
53
A Bizottság megállapítja, hogy az Egyesült Államok Számvevőszéke ( General Accountability Office ), azaz a külső ellenőr lényeges 
hiányosságokat tárt fel, és az alábbi következtetésekre jutott: „Amíg a szövetségi kormány nem vezet be hatékony folyamatokat 
a helytelen kifizetések felmerülésének teljes körű kivizsgálására, és nem hozza meg a megfelelő intézkedéseket az összes joga -
lanyra és programra nézve, hogy hatékonyan csökkentse a helytelen kifizetéseket, addig nem tud kellően megbizonyosodni arról, 
hogy a szövetségi alapok megfelelő védelemben részesülnek.”
A Bizottság tudomásul veszi továbbá, hogy az Egyesült Államok elnökének végrehajtó hivatala a 2014. október 20-i utasításába 
belefoglalta a következőket: „Együttműködés más jogalanyokkal. Az ügynökségeknek fontolóra kell venniük az egységes ellenőr -
zés hatálya alá tartozó más jogalanyokkal – például a támogatás kedvezményezettjeivel – való együttműködést, hogy kihasználják 
a folyamatban lévő ellenőrzéseket arra, hogy segítsék a helytelen kifizetések arányának és összegének becslését.”
A Bizottság hangsúlyozza, hogy az irányításról és teljesítményről szóló éves jelentésben megadja a kockázattal érintett összegekre 
vonatkozó becslését (amely nem veszi figyelembe a helytelen kifizetésekkel kapcsolatos visszafizettetési intézkedéseket). Ezt az 
információt a lezáráskor kockázatnak kitett összeg becslésével egészíti ki (amely figyelembe veszi a többéves korrekciós rendszerek 
hatását).
57
A Bizottság a Parlament korábbi kéréseire adott válaszaira hivatkozik, és ismételten megerősíti véleményét a Számvevőszék 
által említett bizonyosság nyújtásának kérdéséről (lásd a Bizottság válaszait a Számvevőszék 2012. évi éves jelentésének 1.40. 
bekezdésére).
Lásd még az összefoglalás V. bekezdésére adott választ.
Következtetés és ajánlások
58
A Bizottság továbbra is intézkedéseket hoz annak biztosítása érdekében, hogy az ellenőrzésre, pénzgazdálkodásra és kontrollra 
összpontosító szervezetirányítási rendszere megfelel a standardokban megfogalmazott vagy a nemzetközi szervezetek és közintéz -
mények által bevezetett helyes gyakorlatoknak (lásd az I–IV., a IX., a 24–26. és a 44–46. bekezdésre adott választ).
59
A Bizottság szervezetirányítási keretrendszerének átfogó alapelveit (azaz hatáskör, elszámoltathatóság, feladat- és felelősségi 
körök) az uniós Szerződések rögzítik. Lásd még a Bizottságnak a 21., 55. és 57. bekezdésre adott válaszát.
60
Az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság csak egyike azoknak a rendelkezésre álló eszközöknek, amelyek előmozdítják a Bizottság szer -
vezetirányítási, kockázatkezelési és belső ellenőrzési gyakorlatainak biztosi testület által végrehajtott felügyeletét. Az elsődleges 
csatornát a biztosok, a biztosi kabinetek, valamint a Bizottság szolgálatai közötti munkamegállapodásban meghatározott formális 
kommunikációs mechanizmusok (rendszeres értekezletek, stratégiai tervek, irányítási tervek, éves tevékenységi jelentések stb. 
megvitatása) jelentik, amelyek révén először a biztosok, ezt követően pedig a biztosi testület részesül tájékoztatásban.
A Bizottság válaszai 69
61
Lásd még a Bizottságnak a 39. bekezdésre adott válaszát.
62
Az éves beszámolók elfogadásának határidejét a költségvetési rendelet határozza meg, amely minden év július 31-e. Ám ebben az 
évben a Bizottság a Számvevőszékkel együttműködve több mint két héttel előrehozta a 2015. évi éves beszámolók elfogadását. 
A Bizottság a tagállamokra vonatkozó adatok benyújtására nyitva álló határidők szigorú betartásával meg fogja vizsgálni, hogy 
lehetségesek-e további javítások.
63
A Bizottság nem közöl kevesebb nem pénzügyi információt, mint más szervezetek: az információkkal nem az éves beszámolókban, 
hanem az általános célú pénzügyi jelentésekben szolgál. Ezenkívül a Bizottság 2016-tól kezdődően ezeket a jelentéseket egy integ -
rált csomagban teszi közzé, amely pénzügyi és nem pénzügyi információkat is tartalmaz – lásd a fenti válaszokat.
A fentieknek megfelelően az IPSASB által kidolgozott koncepcionális GPFR-keretrendszer (8.6. bekezdés) többféle általános célú 
pénzügyi jelentés használatát irányozza elő, amelyek a pénzügyi beszámolókból vagy kimutatásokból, a pénzügyi kimutatások 
tárgyalásából és elemzéséből, illetve egyéb jelentésekből állnak, és amelyek a felhasználók kiegészítő információk iránti igényét 
hivatottak kielégíteni.
64
A Bizottság nem osztja a Számvevőszék véleményét abban, hogy a hibaszintek becslései nem alapulnak következetes módszer -
tanon. A főigazgatóságoknak a központi szolgálatok által közzétett, éves tevékenységi jelentésre vonatkozó iránymutatások -
nak megfelelően kell jelentést tenniük. A fogalmakat és mutatókat kellően rugalmas módon határozták meg, hogy figyelembe 
vehessék a különböző főigazgatóságok eltérő körülményeit, és az adatok konszolidálását illetően kellő mértékű következetességet 
biztosítsanak.2
65
Lásd a konkrét következtetésekre adott válaszokban található alábbi utalásokat.
65 Első pont
Lásd a 24–26. bekezdésre adott választ.
65 Harmadik pont – Első franciabekezdés:
Lásd a 30. bekezdésre adott választ.
A Bizottság megerősíti, hogy az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság 2015. évre szóló megbízatása magában foglalja az Európai Számve -
vőszék ajánlásai nyomon követésének megerősítését.
65 Harmadik pont – Második franciabekezdés
Lásd a 30. és 31. bekezdésre adott választ.
2 Lásd a Számvevőszék 2010. évi éves jelentésének 1.19–1.20. bekezdésére, 2011. évi éves jelentésének 1.22., 1.23. és 1.25. bekezdésére, 2012. évi éves 
jelentésének 1.41–1.42. és 1.44–1.45. bekezdésére, 2013. évi éves jelentésének 1.29–1.30. és 1.32. bekezdésére, 2014. évi éves jelentésének 1.50., 
1.53–1.54. és 1.65. bekezdésére, valamint 2015. évi éves jelentésének 1.35. és 1.48. bekezdésére adott bizottsági választ.
A Bizottság válaszai 70
65 Harmadik pont – Harmadik franciabekezdés
Lásd a VIII., valamint a 30., 31. és 45. bekezdésre adott választ. A teljesítményre vonatkozó jelentéstétel az ABM irányítócsoport, 
a Főtitkárság (SG), a Költségvetési Főigazgatóság (DG BUDG), valamint az engedélyezésre jogosult érintett tisztségviselők felelős -
ségi körébe tartozik.
65 Harmadik pont – Negyedik franciabekezdés
Lásd a Bizottságnak a 26., 30. és 31. bekezdésre adott válaszát.
65 Negyedik pont
Lásd a 39. bekezdésre adott választ.
65 Ötödik pont
Lásd a 62. bekezdésre adott választ.
65 Hatodik pont – Első franciabekezdés
A Bizottság jelenleg a szervezetirányítási nyilatkozat naprakésszé tételén dolgozik.
65 Hatodik pont – Második franciabekezdés
A Bizottsággal összefüggésben az Unió helyzetét értékelő elnöki beszéd az az eszköz, amelyen keresztül az elnök beszámol az elért 
eredményekről és a kihívásokról.
Emellett az Európai Bizottság által minden évben megjelentetett, az Unió tevékenységeiről szóló általános jelentés vet számot az 
Unió által az előző évben indított nagyobb kezdeményezésekről és elért eredményekről. Ez a Bizottságnak a prioritásai teljesítésé -
vel kapcsolatos előrelépéseit mutatja be (és a pénzügyi információknál sokkal szélesebb szempontokat fed le). Emellett tartalmazza 
az elnök előszavát is.
65 Hatodik pont – Harmadik franciabekezdés
A Bizottságnál a kockázatkezelés elsősorban a stratégiai tervezési és programozási ciklus tervezési szakaszának részét képezi, és 
különösen a főigazgatóságok stratégiai és irányítási terveinek előkészítésében jelenik meg. A kritikus kockázatokat az irányítási 
terv 4. melléklete tartalmazza, a lehetséges horizontális kritikus kockázatokat pedig a központi szolgálatok vizsgálják. A materi -
alizálódott jelentős kockázatokat az éves tevékenységi jelentésekben és az irányításról és teljesítményről szóló éves jelentésben 
ismertetik.
Az irányításról és teljesítményről szóló éves jelentésben foglalt információkon kívül a Bizottság széles körben, többféle formában 
számol be a szakpolitikai célkitűzésekről, kihívásokról és kockázatokról. Az Unió helyzetét értékelő elnöki beszéd az egyik legfonto -
sabb eszköze a politikai szinten jelen lévő kihívások és lehetőségek közlésének. Az egyes szakpolitikai területekre jellemző problé -
mákról szóló részletes beszámolót a főigazgatóságok által közzétett stratégiai és irányítási tervek tartalmazzák.
65 Hatodik pont – Negyedik franciabekezdés
A nem pénzügyi teljesítménnyel kapcsolatos információk megtalálhatók az éves tevékenységi jelentésekben és az irányításról és 
teljesítményről szóló éves jelentésben.
A Bizottság válaszai 71
65 Hatodik pont - Ötödik franciabekezdés
Ezeket az információkat az irányításról és teljesítményről szóló éves jelentés, a pénzügyi jelentés és az Unió tevékenységeiről szóló 
általános jelentés tartalmazza.
65 Hatodik pont - Hatodik franciabekezdés
Az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság chartája előírja az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság számára, hogy évente számoljon be a biztosi 
testületnek a tevékenységéről. Az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság éves jelentése összefoglalja az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság 
által a feladata teljesítésével kapcsolatban levont következtetéseket, és kiemeli azokat a problémákat, amelyekre az Ellenőrzésfel -
ügyeleti Bizottság hívta fel a biztosi testület figyelmét. Ez az uniós költségvetésre vonatkozó, irányításról és teljesítményről szóló 
éves jelentés Bizottság általi elfogadását alátámasztó bizonyítékok részét képezi. Az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság munkájáról az 
összefoglaló jelentésekben és az irányításról és teljesítményről szóló 2015-ös éves jelentésben említést tettek. A jövőben az irányí -
tásról és teljesítményről szóló éves jelentések egy külön szakasza fog foglalkozni az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság szerepével és 
következtetéseivel.
65 Hatodik pont - Hetedik franciabekezdés
Különösképpen az adósság dimenziója (azaz a pénzügyi kötelezettségek teljesítésére, illetve az adósság refinanszírozására vagy 
növelésére irányuló kapacitás) és a bevétel dimenziója (azaz a meglévő adómértékek megváltoztatására vagy új bevételi forrá -
sok bevezetésére irányuló kapacitás) terén meglévő különbségek miatt az uniós költségvetés nem hasonlítható össze a tagállami 
költségvetésekkel.
Uniós összefüggésben a többéves pénzügyi keret a jövőbeli fizetési követelmények és költségvetési prioritások közép- és hos z-
szú távú stabilitását és kiszámíthatóságát biztosító eszköz. A Bizottság különböző jelentésekben nyújt tájékoztatást ezekről 
a kérdésekről.
A Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardok Testületének javasolt gyakorlati iránymutatása nem tesz javaslatot arra, hogy 
a költségvetési fenntarthatóságra vonatkozó beszámolót beépítsék az éves beszámolókba vagy azzal párhuzamosan közzétegyék 
azt.
65 Hetedik pont
A Bizottság nem osztja a Számvevőszék azon véleményét, miszerint a hibaszintek becslései nem következetes módszertanon 
alapulnak. A főigazgatóságoknak a központi szolgálatok által közzétett, éves tevékenységi jelentésre vonatkozó iránymutatások -
nak megfelelően kell jelentést tenniük. A fogalmakat és mutatókat kellően rugalmas módon határozták meg, hogy figyelembe 
vehessék a különböző főigazgatóságok eltérő körülményeit, és az adatok konszolidálását illetően kellő mértékű következetességet 
biztosítsanak.
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az „amerikai kormányszervekre” megállapított referenciaértékekre való hivatkozás az uniós költség -
vetéssel kapcsolatban nem helyénvaló (lásd az 53. bekezdésre adott választ).
1. ajánlás: A Bizottság indokolja, amennyiben nem követi a helyes gyakorlatokat
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást. A Bizottság a kialakulóban lévő és a rá vonatkozó, a standardokban megfogalmazott vagy 
a nemzetközi szervezetek és közintézmények által bevezetett helyes gyakorlatok követésére (lásd az I–IV., a VIII., a 24–26. és 
a 44–49. bekezdésre adott választ) törekszik, továbbá folytatja szervezetirányítási struktúrájának kiigazítását.
2. ajánlás: A Bizottság kövesse a helyes gyakorlatokat
A Bizottság részben elfogadja ezt az ajánlást (a kért fellépésekre vonatkozó részletes válaszokat lásd lejjebb).
A Bizottság válaszai 72
2. ajánlás a)
A költségvetési rendelet alkalmazási szabályai 116. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság elfogadja ezt az ajánlást. 
Lásd még a Bizottságnak a 2. h) ajánlásra adott válaszát.
2. ajánlás b)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást. A Bizottság kontrollintézkedései (beleértve a Belső Ellenőrzési Szolgálatot) szilárdak, átfogóak 
és a COSO 2013 belsőkontroll-elveinek való teljes körű megfelelés érdekében jelenleg fejlesztés alatt állnak. Ezek az intézkedések 
lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy megfelelő felügyeletet gyakoroljon a szervezetirányítási rendszer működése felett.
2. ajánlás c)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást. Lásd a 62. bekezdésre adott választ.
2. ajánlás d)
A Bizottság elfogadja az arra irányuló ajánlást, hogy a jelentéseket olyan módon adja ki, amely mérsékli az információk hozzáférhe -
tőségével és minőségével kapcsolatos további kockázatokat. Lásd még a 2. e) ajánlásra adott választ.
Az integrált pénzügyi jelentéstételi csomag 2016. július 19-i közzétételével a Bizottság már tett ilyen irányú lépeseket.
Egyetlen elszámoltathatósági jelentés nem lenne elegendő, és ez nincs összhangban az IPSASB által kidolgozott koncepcionális 
GPFR-keretrendszerrel, amely egyértelműen kijelenti, hogy a GPFR – amelynek célja az elszámoltathatósági és döntéshozatali célok 
szempontjából hasznos információk biztosítása – „valószínűleg több jelentésből áll, amelyek mindegyike közvetlenebb módon 
reagál a pénzügyi jelentéstétel célkitűzéseinek egyes aspektusaira”. A koncepcionális keretrendszerrel összhangban a Bizottság 
a Számvevőszék által meghatározott elemeket lefedő alábbi dokumentumokat biztosítja vagy fogja biztosítani:
ο A Bizottság jelenleg a szervezetirányítási nyilatkozat naprakésszé tételén dolgozik.
ο A Bizottsággal összefüggésben az Unió helyzetét értékelő, szeptemberben előadott beszéd megfelel az elnöki jelentésnek.
ο Az irányításról és teljesítményről szóló éves jelentésben szereplő információkon kívül a Bizottság az Unió helyzetét értékelő be -
szédben, valamint a főigazgatóságok stratégiai és irányítási terveiben részletesen beszámol az operatív és stratégiai kockázatokról.
ο A nem pénzügyi teljesítménnyel kapcsolatos információk megtalálhatók az éves tevékenységi jelentésekben és az irányításról és 
teljesítményről szóló éves jelentésben.
ο Az Unió tevékenységeiről szóló általános jelentés és az irányításról és teljesítményről szóló éves jelentés információkat tartalmaz 
az év során végzett tevékenységekről és a szakpolitikai célkitűzések eléréséről.
ο Az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság éves jelentése összefoglalja az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság által a feladata teljesítésével 
kapcsolatban levont következtetéseket, és kiemeli azokat a problémákat, amelyekre az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság hívta fel 
a biztosi testület figyelmét. Az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság munkájáról az összefoglaló jelentésekben és az irányításról és tel -
jesítményről szóló 2015-ös éves jelentésben említést tettek. A jövőben az irányításról és teljesítményről szóló éves jelentések egy 
külön szakasza fog foglalkozni az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság szerepével és következtetéseivel.
ο Különösképpen az adósság dimenziója (azaz a pénzügyi kötelezettségek teljesítésére, illetve az adósság refinanszírozására vagy 
növelésére irányuló kapacitás) és a bevétel dimenziója (azaz a meglévő adómértékek megváltoztatására vagy új bevételi források 
bevezetésére irányuló kapacitás) terén meglévő különbségek miatt az uniós költségvetés nem hasonlítható össze a tagállami 
költségvetésekkel.
ο Uniós összefüggésben a többéves pénzügyi keret a jövőbeli fizetési követelmények és költségvetési prioritások közép- és hosszú 
távú stabilitását és kiszámíthatóságát biztosító eszköz. A Bizottság ezekről a kérdésekről az irányításról és teljesítményről szóló éves 
jelentésben, a pénzügyi jelentésben, az uniós éves beszámolókban és szükség szerint egyéb jelentésekben szolgál információkkal.
A Bizottság válaszai 73
2. ajánlás e)
A Bizottság részben elfogadja ezt az ajánlást.
A következetesség ellenőrzésének lehetővé tétele érdekében lehetőség szerint (azaz a tagállamok számára a szükséges adatok 
szolgáltatására megadott határidők függvényében) a Számvevőszék rendelkezésére bocsátják az új integrált pénzügyi jelentésté -
teli csomag és a kiegészítő jelentések alapját képező információkat.
2. ajánlás f)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást. Az irányításról és teljesítményről szóló éves jelentésben továbbra is beszámol a teljes kocká -
zati összegről.
2. ajánlás g)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást. Rendszeresen frissíteni fogja és közzé fogja tenni a szervezetirányítási rendszerét, és ismertetni 
fogja, hogy az milyen módon felel meg a nemzetközi standardoknak és helyes gyakorlatoknak.
2. ajánlás h)
A Bizottság részben elfogadja ezt az ajánlást. Az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság tagságának a megbízás félidejében történő meg -
újítása keretében a Bizottság fontolóra veszi az ellenőrzés területén és a kapcsolódó területeken igazolt szakmai tapasztalattal 
rendelkező, és a Bizottság által nyílt és átlátható folyamatot követően kinevezett külső tagok száma növelésének kérdését. A koc -
kázatkezelés, a pénzügyi jelentéstétel, valamint az utólagos ellenőrzések eredményei az ABM irányítócsoport, a Főtitkárság (SG), 
a Költségvetési Főigazgatóság (DG BUDG), valamint az engedélyezésre jogosult érintett tisztségviselők felelősségi körébe tartoz -
nak. A kommunikációs csatornák, így különösen az éves tevékenységi jelentések, az irányítási és stratégiai tervek stb. biztosítják, 
hogy az engedélyezésre jogosult tisztségviselők tájékoztatják a megfelelő biztosokat és a biztosi testületet, lehetővé téve ez utóbbi 
számára a megfelelő felügyelet gyakorlását. A Belső Ellenőrzési Szolgálat ezenkívül rendszeresen vizsgálja az érintett főigazga -
tóságok utólagos ellenőrző részlegeit, különösen az olyan kulcsfontosságú területeken, mint a megosztott irányítás, továbbá az 
Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság figyelembe veszi a Belső Ellenőrzési Szolgálat megállapításait. A Bizottság fontolóra veszi, hogy 
felkérje a Belső Ellenőrzési Szolgálatot a kockázatkezeléssel, a pénzügyi jelentéstétellel, valamint az utólagos ellenőrző részlegekkel 
kapcsolatos szervezetirányítási/felügyeleti intézkedések ellenőrzésére, nevezetesen második szintű vizsgálat elvégzésére olyan 
esetleges fejlesztések meghatározása érdekében, amelyek tovább javíthatják e mechanizmusok teljesítményét.

HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?
Ingyenes kiadványok:
  egy példány:  
az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu),
  több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:  
az Európai Unió képviseletein keresztül (http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),  
nem uniós országokban a küldöttségektől (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),  
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül (http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm)  
vagy a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész  
területéről) (*).
(*)  A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül,  
telefonfülkékből és hotelekből a számot csak díj/f_izetés ellenében lehet hívni).
Megvásárolható kiadványok: az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu).
Esemény Dátum
Az ellenőrzési feladatterv elfogadása / az ellenőrzés megkezdése 15.12.2015
A jelentéstervezet hivatalos megküldése a Bizottságnak (vagy más ellenőrzött félnek) 21.6.2016
A végleges jelentés elfogadása az egyeztető eljárás után 20.9.2016
A Bizottság (vagy más ellenőrzött fél) válaszainak beérkezése az összes uniós nyelven 14.10.2016
A szervezetirányítás az annak érdekében hozott 
intézkedéseket jelenti, hogy a szervezet meghatározza és 
megvalósítsa az egyes érdekeltek tekintetében tervezett 
eredményeket. A jó szervezetirányítás nemcsak 
kapcsolatokról szól, hanem segíti az eredmények elérését, 
és eszközöket biztosít a döntéshozók munkájához. 
A Bizottság több területen is eltér a standardokban 
megfogalmazott, illetve az általunk referenciaként 
kiválasztott nemzetközi és közszervezetek által 
alkalmazott helyes gyakorlatoktól, illetve nem követi 
azokat teljes mértékben. A Bizottságnak a legfőbb 
kockázatok kezeléséhez még inkább meg kell erősítenie az 
intézmény egészének szervezetirányítási struktúráját.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK