[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 19.9.2007

COM(2007) 538 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

A 2005-ös mentesítő határozatok nyomon követéséről (összefoglalás) - Az Európai Parlament állásfoglalásai[SEC(2007) 1185]

TARTALOMJEGYZÉK

PREAMBULUM 3

I. – A BIZOTTSÁG VÁLASZAI AZ EP ÁLTAL AZ ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGVETÉSRE VONATKOZÓ MENTESÍTÉSI ÁLLÁSFOGLALÁSÁBAN TETT AJÁNLÁSOKRA 4

a) Horizontális kérdések 4

b) Ágazati kérdések 6

c) A Számvevőszék külön jelentései 9

II. – EP MENTESÍTÉS: EFA 10

III. – Az egyes ügynökségeket érintő állásfoglalások ajánlásai 10

PREAMBULUM

A jelenlegi fordítási lehetőségek adta korlátok következtében a Bizottságnak a 2005. pénzügyi évre vonatkozó európai parlamenti (EP) mentesítő határozatok nyomon követéséről szóló jelentése [1] az EU minden hivatalos nyelvén ebben az összefoglaló formában jelenik meg. A Bizottságnak a Parlament valamennyi egyedi ajánlására adott részletes válaszai egy bizottsági munkadokumentumban[2] érhetők el, amelyet angolul, franciául és németül tesznek közzé. Mindkét nyomon követési jelentés az Európai Parlament 2007. április 24-én elfogadott állásfoglalásaira vonatkozik.

Ezen összefoglaló jelentés minden fejezete[3] kereszthivatkozásokkal utal a fent említett teljes bizottsági munkadokumentum megfelelő ajánlásának számára. E hivatkozások segítségével az olvasó a munkadokumentumban könnyebben megtalál minden olyan ajánlást (és a Bizottság tervezett vagy már végrehajtott intézkedését), amely egy adott fejezetre vonatkozik vagy különös jelentőségű számára.

Mindkét jelentést az EK-Szerződés 276. cikke (3) bekezdése és az Euratom-Szerződés 180b. cikke, valamint az EFA pénzügyi szabályzata 119. cikkének (5) bekezdése és az EFA korábbi ad hoc költségvetési rendeletének hasonló rendelkezései alapján készítették el, amelyek szerint „a Bizottság megtesz minden megfelelő lépést annak érdekében, hogy eleget tegyen a mentesítő határozatban foglalt észrevételeknek és az Európai Parlament kiadások végrehajtására vonatkozó egyéb észrevételeinek, valamint a Tanács mentesítésre vonatkozó ajánlását kísérő megjegyzéseknek. Az Európai Parlament vagy a Tanács kérésére a Bizottság jelentést készít az ilyen észrevételek és felvetések alapján tett intézkedésekről és különösen a költségvetés végrehajtásáért felelős szervezeti egységeknek adott utasításokról. Ezeket a jelentéseket a Számvevőszéknek is meg kell küldeni[4].”

Az általános költségvetésre, az EFA-ra és az ügynökségekre vonatkozó mentesítő határozatokban a Bizottság összesen 163, a Bizottságnak tett EP ajánlást azonosított. A Bizottság megítélése szerint 52 ajánlás esetében a kívánt intézkedést már megtették, noha egyes esetekben meg kell vizsgálni azok eredményét. 99 ajánlás esetében a Bizottság hozzájárul, hogy a Parlament által javasolt intézkedést megtegyék. Végezetül a Bizottság 12 ajánlást nem fogad el, és következésképpen nem fogja megtenni a kért intézkedést[5].

I. – A BIZOTTSÁG VÁLASZAI AZ EP ÁLTAL AZ ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGVETÉSRE VONATKOZÓ MENTESÍTÉSI ÁLLÁSFOGLALÁSÁBAN TETT AJÁNLÁSOKRA

AZ ALÁBBIAKBAN ÖSSZEFOGLALÁS KÖVETKEZIK A PARLAMENTNEK A 2005-ÖS MENTESÍTő HATÁROZATAIBAN FOGLALT SPECIFIKUS KÉRÉSEIRE ADOTT BIZOTTSÁGI VÁLASZOKRÓL.

a) Horizontális kérdések

Megbízhatósági nyilatkozat (bizottsági munkadokumentum, 1-7. pont)

A Bizottság a számlákon ahol lehetett kijavította a Számvevőszék által a 2005-ös ellenőrzés során kiemelt hibákat. A Bizottság a 2006. évi zárás tervezésekor és végrehajtásakor szintén figyelembe vette ezeket a hibákat, illetve azok kiváltó okait, hogy elkerülje azok későbbi előfordulását. A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője az előfinanszírozási jelentéseket illetően hathavi jelentéseket fog benyújtani a költségvetési hatóságnak az előfinanszírozási műveletekről.

A Bizottság a megosztott igazgatás keretében felkérte a tagállamokat, hogy hívják fel a strukturális alapok kedvezményezettjeinek figyelmét az ellenőrzésekre, valamint a támogatás törlésének kockázatára. További útmutatást bocsátottak ki azon adatokkal kapcsolatban, amelyeket a tagállamoknak kell elküldeniük a Bizottság részére a szabálytalanságok felfedezése után történt behajtásokról, illetve a támogatások megvonásáról, valamint módosították a kötelező jelentési rendelkezéseket. A 2000–2006 közötti időszak programjaira vonatkozó zárási útmutatót a Bizottság 2006 augusztusában adta ki. Szintén útmutatást adtak ki az elsőfokú irányítási ellenőrzések és a kifizető hatóságok által végzett ellenőrzések bevált gyakorlatait bemutatva.

Amennyiben a Bizottság hiányosságokat tapasztal a mezőgazdasági vagy strukturális intézkedések kiadásainak nemzeti ellenőrzési rendszereiben, határidőket állapít meg a várt javító intézkedéseket illetően, és amennyiben nem történik gyors ellenintézkedés, felfüggesztheti a kifizetéseket vagy pénzügyi kiigazításokat alkalmazhat. Ezen intézkedések célja, hogy a tagállamokat az ellenőrzések minőségének javítására ösztönözze. A Bizottság emellett javaslatot terjesztett a Tanács elé a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK tanácsi rendelet módosítására vonatkozóan: ez többek között egy olyan új, átlátható és hatékony mechanizmus létrehozásáról rendelkezne, amely további egyszerűsítést tenne lehetővé azon ma is meglévő lehetőséggel kapcsolatban, mely szerint a nemzeti ellenőrzési rendszerek súlyos és tartósan fennálló hiányosságai esetében a tagállamoknak szóló kifizetések csökkenthetők, illetve felfüggeszthetők.

Nemzeti igazgatási nyilatkozatok (bizottsági munkadokumentum, 8. pont)

Mivel a 27 tagállamban a kormányzati struktúrák és a megosztott igazgatás hatálya alá tartozó uniós források igazgatási struktúrái különbözőek, a Bizottság véleménye szerint jelenleg nem járna jelentős előnyökkel, ha egy egységes és szabványos nyilatkozatot vezetnének be. A Bizottság ugyanakkor a továbbiakban is támogatni fogja a nemzeti közigazgatási szervek ilyen típusú kezdeményezéseit, összhangban a felülvizsgált költségvetési rendelettel (53. cikk (3) bekezdés), amelynek értelmében „a tagállamok a (megosztott igazgatás céljára szolgáló) rendelkezésre álló ellenőrzésekről és nyilatkozatokról éves összefoglalást készítenek a megfelelő nemzeti szinten”. A nyilatkozatmintát a megfelelő ágazati jogi aktusok is tartalmazzák.

Az intézményközi megállapodás 44. pontja (bizottsági munkadokumentum, 9. pont)

Az egyes főigazgatóságok éves tevékenységi jelentései tartalmazzák az irányítási és ellenőrzési rendszerek működésének értékelését. A megosztott igazgatás hatálya alá tartozó pénzeszközök felhasználásában érintett főigazgatóságok jelentéseiben ez az értékelés kiterjed a tagállami szintre is.

A kifizetések felfüggesztése és a pénzügyi kiigazítások (bizottsági munkadokumentum, 10–21. pont)

A Bizottság a jogszabályokkal összhangban továbbra is alkalmazni fogja a kifizetések felfüggesztésének és a pénzügyi korrekciók kiszabásának gyakorlatát minden olyan esetben, amikor a tagállamokban a megosztott igazgatás hatálya alá tartozó programok végrehajtása során hibát vagy hiányosságot tapasztal. A 2007-2013 közötti időszak strukturális alapokból finanszírozott programjaira vonatkozó szabályok értelmében a főigazgatók legfeljebb hat hónapra felfüggeszthetik az egyes programokkal kapcsolatos kifizetéseket. A Bizottság emellett javaslatot terjesztett a Tanács elé a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK tanácsi rendelet módosítására vonatkozóan: ez többek között egy olyan új, átlátható és hatékony mechanizmus létrehozásáról rendelkezne, amely további egyszerűsítést tenne lehetővé azon ma is meglévő lehetőséggel kapcsolatban, mely szerint a nemzeti ellenőrzési rendszerek súlyos és tartósan fennálló hiányosságai esetében a tagállamoknak szóló kifizetések csökkenthetők, illetve felfüggeszthetők. Az EK 2006-os éves beszámolója már tartalmazza a Bizottság által végrehajtott pénzügyi korrekciókra vonatkozó információkat. A tervek szerint 2007-ben ez kiegészül majd a tagállamok által végrehajtott pénzügyi korrekciókra vonatkozó további információkkal.

A Bizottság belső ellenőrzési rendszere (bizottsági munkadokumentum, 22-26. pont)

A Bizottság 2007 júliusában egy, a félidős előrehaladás eredményeit tartalmazó táblázatot tett közzé, az egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló bizottsági cselekvési tervről szóló végleges jelentés pedig 2008 elejére várható. Ez a végleges jelentés először megvizsgálja a megbízhatósági nyilatkozattal kapcsolatos különféle intézkedések hatását, és levonja az egységes belső ellenőrzési keretrendszer jövőbeli megszilárdításához szükséges következtetéseket. Mivel egyes intézkedések esetében a kitűzött határidő 2007 decemberének vége, a Bizottságnak korlátozott idő áll rendelkezésére a különböző intézkedések eredményeinek értékeléséhez, illetve összegyűjtéséhez, így a végleges jelentés elkészültére 2008 elejét megelőzően nem lehet számítani.

A Bizottságon belüli politikai és igazgatási felelősség (bizottsági munkadokumentum, 27-40. pont)

Az éves tevékenységi jelentésekkel kapcsolatban a Bizottság tovább folytatja az irányítási és belső ellenőrzési rendszerek kialakításának harmonizálására irányuló munkáját, valamint a főigazgatók által megfogalmazott fenntartások következményeinek világosabb magyarázatát. Tovább folytatja a jogszerűséget, a szabályszerűséget és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást mérő mutatók kidolgozását a szolgálatok „csoportjaira” vonatkozóan. A főigazgatók által adott, az egyes tagállamok szintjére vonatkozó megbízhatósági nyilatkozatok készítése már ma is bevett gyakorlat olyan esetben, amikor a fenntartások meghatározott tagállamokban tapasztalható ellenőrzési hiányosságokra vonatkoznak.

Az összefoglaló jelentés elfogadásával a Bizottság politikai felelősséget vállal főigazgatóinak és szolgálatvezetőinek tevékenységéért, az éves tevékenységi jelentésekben általuk kibocsátott megbízhatósági nyilatkozatok és fenntartások alapján. Az Európai Parlament javaslatának megfelelő, a Bizottság főtitkárának aláírásával ellátott összefoglaló jelentés nem növelné a Bizottság elszámoltathatóságát, mivel zavart és lehetséges átfedéseket okozna a különböző feladat- és hatáskörök között. A Bizottság 2000. évi reformjának középpontjában annak biztosítása állt, hogy a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselők saját tevékenységeik vonatkozásában kizárólagos felelősséggel rendelkezzenek. A felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselők és a munkatársi hierarchia közötti vezetési felelősség megosztása nem egyeztethető össze azzal a lehetőséggel, hogy az egyik főigazgató ítéli meg mások munkájának megbízhatóságát.

A Bizottság folytatja az Átláthatósági kezdeményezés végrehajtását. Több kezdeményezést is elindítottak már, többek között az uniós támogatások kedvezményezettjeire vonatkozó információk közzétételét.

b) Ágazati kérdések

Bevétel (bizottsági munkadokumentum, 41-42. pont)

A tagállamok éves HÉA-nyilatkozatainak egyes tételeire vonatkozó fenntartásokat a Bizottság az ellenőrzési jelentésekben szerepelteti. A Bizottság a tagállamokkal mind kétoldalúan, mind a saját forrásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság keretén belül folytatja annak vizsgálatát, hogy nyújthat számukra segítséget azon információk gyorsabb továbbításában, amelyekre a Bizottságnak a fenntartások feloldásához szüksége van.

A GNI-sajátforrás tekintetében a Bizottság a GNI-ellenőrzési látogatások 2007-2009-es sorozata alkalmával több közvetlen vizsgálatot fog végrehajtani egyes kiválasztott nemzeti aggregátumok vonatkozásában. Javaslatot fog előterjeszteni arra vonatkozóan, hogy a saját források számításánál a GNI-be bevonják a pénzközvetítői szolgáltatások közvetett módon mért, felosztott díját (FISIM), amint úgy ítéli meg, hogy az összes tagállam képes egységes módon alkalmazni ezt a módosítást. Ez várhatóan 2008-ra lesz kivitelezhető.

Közös agrárpolitika (bizottsági munkadokumentum, 43-45. pont)

A Parlamenthez hasonlóan a Bizottság is üdvözli a Számvevőszék azon pozitív megjegyzését, miszerint az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer (IIER) megfelelően alkalmazva hatékony felügyeleti rendszert jelent a közös agrárpolitika (KAP) területén a hibák és szabálytalan kiadások kockázatának mérséklésére. A Bizottság folytatja ellenőrzési munkáját azzal kapcsolatban, hogy valamennyi tagállamban teljes körűen és szabályosan alkalmazzák az IIER-t. Ha hiányosságokat tapasztal, pénzügyi korrekciók alkalmazását fogja kezdeményezni.

Az utólagos ellenőrzéseket a 4045/89/EGK rendelet alapján hajtják végre, amely egy sor KAP intézkedés esetében az ágazati előfinanszírozási kifizetési rendszereket kiegészítő utólagos ellenőrzési rendszer létrehozását írja elő. A rendszer egy további ellenőrzési szintet képvisel és biztosítja, hogy az ügyleteket a szabályoknak megfelelően hajtották végre, vagy más egyéb módon biztosítja a felfedezett jogosulatlanul kifizetett összegek visszakövetelését.

A Bizottság intézkedéseket hozott a vidékfejlesztés és az exportvisszatérítések területén végrehajtott ellenőrzések során azonosított problémák megoldására. Megvizsgálta továbbá az olívaolaj ágazatban tapasztalt hiányosságokat, folyamatban vannak a végső elszámolási eljárások. Az olívaolaj-termelés döntő hányadát integrálták az egységes területalapú támogatási rendszerbe. Ennek értelmében a támogatásokat már nem a termelt mennyiség alapján, hanem a terület arányában folyósítják, azok ellenőrzésére pedig az IIER keretén belül kerül sor. Ez az intézkedés várhatóan jelentősen csökkenti a hibakockázatot.

Strukturális intézkedések (bizottsági munkadokumentum, 46-51. pont)

A Bizottság végrehajtja az Európai Parlament által javasolt valamennyi intézkedést. Felügyeleti feladatait ellenőrzések, koordinációs tevékenységek, valamint iránymutatások és a bevált gyakorlatok terjesztése formájában folyamatosan látja el. Amennyiben a tagállami rendszerekben hiányosságokat észlel, javaslatokat terjeszt elő ezek kiigazítására, a súlyosabb esetekben pedig cselekvési terveket hagy jóvá, amelynek végrehajtását gondosan figyelemmel kíséri. Ha a hiányosságok továbbra is fennállnak, felfüggeszti az érintett programnak vagy tagállamnak szánt kifizetéseket. A Bizottság 2007 áprilisában felfüggesztette egyes angliai programok ERFA-kifizetéseit. Szükség esetén más esetekben is fontolóra fogja venni a felfüggesztéseket. A rendszerhiányosságok által érintett korábbi kiadások korrigálása érdekében a Bizottság kéri a tagállamokat, hogy ellenőrizzék e kiadásokat és hajtsák végre a korrekciókat.

A Bizottság felügyeleti hatáskörének eleget téve arra összpontosítja erőfeszítéseit, hogy rendszerfejlesztéseket hajtsanak végre, valamint hogy az ellenőrzési rendszer működését egészében véve hatékonyabbá tegyék. Az egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló cselekvési terv további lendületet ad e folyamatnak. A főigazgatóságok éves tevékenységi jelentései tartalmazzák e főigazgatóságoknak – a Bizottság részletes ellenőrzési munkáján alapuló – értékelését az egyes tagállamokban működő ellenőrzési rendszerek hatékonyságáról, és jelzik a közösségi költségvetésre nézve komoly kockázatot jelentő eseteket. A Bizottság a tagállamok illetve azon programok esetében, amelyeknél a főigazgató éves nyilatkozatában fenntartások szerepelnek, valamint a súlyos hiányosságokat mutató egyéb rendszerek esetében szigorúan figyelemmel kíséri az előzetesen egyeztetett cselekvési tervek végrehajtását.

Belső politikák, kutatással együtt (bizottsági munkadokumentum, 52-67. pont)

A Bizottság teljes mértékben osztja a Parlamentnek a korábbi években tapasztalt problémákkal kapcsolatban kifejezett aggodalmát. Az integrált belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló cselekvési terv alapján folytatja ellenőrzési rendszereinek tökéletesítését. A kutatási szakpolitika területén többéves megközelítést vezettek be azon kockázat enyhítésére, hogy a kedvezményezettnek a ténylegesnél több költséget térítenek meg, amely megközelítésnek része az utólagos ellenőrzések számának jelentős növelése. Emellett olyan ún. „egyeztetett eljárásokat” dolgoztak ki, amelyek eljárások kötelező rendszereként szolgálnak a pénzügyi beszámolóra vonatkozó hitelesítő nyilatkozatok, illetve a hetedik kutatási keretprogram támogatásimegállapodás-mintájában ismertetett módszertanra vonatkozó hitelesítő nyilatkozatok elkészítése során. Ezen intézkedések a hatékonyabb megelőzés, felderítés és korrekciók révén várhatóan a hibaarány csökkenését eredményezik majd.

A hetedik kutatási keretprogram keretében a költség-visszatérítések szabályozásának egyszerűsítésére szintén hoztak intézkedéseket, ideértve az átalányfinanszírozás alkalmazását a nemzetközi együttműködésben részt vevő partnerországokkal kötött, közvetett cselekvésekre vonatkozó támogatási megállapodásokban. A pénzügyi beszámolókhoz, valamint a támogatási megállapodáshoz mellékelt módszertanhoz fűzött hitelesítő nyilatkozatokra vonatkozó szabályok egyértelműen rögzítik a kutatók munkaidő-nyilvántartási rendszerére vonatkozó követelményeket, melyeket a könyvvizsgálóknak tanúsítaniuk kell. A Bizottság 2007-ben a kedvezményezettek számára iránymutatásokat is kiadott.

Ami a nemzeti hivatalokat illeti, az oktatás, a képzés és az ifjúság szakpolitikai területekhez tartozó új típusú programokat létrehozó határozatok rendelkeznek az eljárások, illetve a belső ellenőrzési mechanizmusok tiszteletben tartását biztosító átfogó ellenőrzési rendszer létrehozásáról, amely az ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét, illetve a tevékenységek valódiságát és támogathatóságát hivatott biztosítani.

Az Európai Parlamentnek a belső politikák körébe tartozó egyedi szakpolitikák területére vonatkozó ajánlásaira adott részletes bizottsági választ a mellékelt munkadokumentum tartalmazza.

Külső fellépések (bizottsági munkadokumentum, 68-80. pont)

A Bizottság tisztában van a projektvégrehajtási szervezetek szintjén jelentkező kockázatokkal, ezért az elmúlt évek során számos intézkedést hozott ezek lehetséges hatásainak mérséklésére. Ezek közé sorolható a kötelező szerződési rendelkezések alkalmazása, illetve ezek továbbfejlesztése. 2006-ban sor került például a támogatási mintaszerződések, illetve a jutalékrendszerű vállalkozói szerződések felülvizsgálatára. Ezért ma már e szerződések a könyvvizsgálók által végrehajtott kiadásellenőrzésekre vonatkozó szabványos feladatmeghatározást tartalmaznak, amelyeket a végső kifizetések előtt a közösségi források kedvezményezetteinek be kell nyújtaniuk. Ezeket az új feladatmeghatározásokat felülvizsgálták annak érdekében, hogy ezen keresztül is tovább erősítsék a szerződési feltételek betartásának ellenőrzését, ideértve a közbeszerzési eljárásokra vonatkozó pontokat. A EuropeAid Közös Relex Információs rendszere (CRIS) lehetővé teszi a megfelelő elemzések végrehajtását, többek között a végrehajtó szervezet típusa és igazgatási mód szerint. A rendszert a változó vezetői szükségleteknek megfelelően folyamatosan fejlesztik és korrigálják.

Az Európai Parlament 2005-ös mentesítési állásfoglalása is számos, a fejlesztési politikára és a külkapcsolatokra vonatkozó ajánlást tartalmaz. Az ezekre az ajánlásokra adott bizottsági válaszok a mellékelt munkadokumentumban, a külső fellépésekre és az Európai Fejlesztési Alapra vonatkozó pontokban találhatók.

Előcsatlakozási stratégia (bizottsági munkadokumentum, 81-84. pont)

A Bizottság az Európai Parlament ajánlásainak megfelelően folytatja a nemzeti felügyeleti és ellenőrzési rendszerek tényleges működésének alapos ellenőrzését abból a szempontból, hogy mennyiben alkalmasak az előcsatlakozási stratégia keretében, különösen a SAPARD/IPARD kifizető ügynökségeken keresztül biztosított programkiadások ellenőrzésére. A Bizottság a nemzetközi intézményekkel közösen indított projektek esetében különösen ügyel az adott intézmények, illetve a Bizottság által biztosított szaktudásra és hozzáadott értékre, továbbá a költségvetési rendelet minden tekintetben történő tiszteletben tartására.

Igazgatási kiadások és az ügynökségekkel kapcsolatos kérdések (bizottsági munkadokumentum, 85-96. és 150-163. pont)

A Bizottság megelégedéssel veszi tudomásul, hogy a Számvevőszék ellenőrzései nem fedtek fel olyan jelentős hibát, amely hátrányosan befolyásolná az igazgatási kiadások jogszerűségét és szabályszerűségét. A Bizottság az épületfenntartási költségekre reagálva előzetes felújítási tervet fog készíteni, amelyet megküld az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Megvizsgálja továbbá, hogy nem esett-e áldozatul az Európai Parlament által említett felvonókartellnek. A Bizottság megerősíti azt is, hogy a rokkantsági nyugdíjakat kizárólag orvosi indoklással adják és hosszabbítják meg.

2007. június 27-én a Bizottság elfogadta a Bulgária és Románia kísérő intézkedésekkel kapcsolatos, csatlakozást követő előrehaladásáról szóló jelentését (COM(2007)377 és COM(2007)378), amely kiterjed az igazságügyi reform, a korrupció és szervezett bűnözés elleni küzdelem területére; a jelentéseket megkapta a Tanács és az Európai Parlament is.

Az általános költségvetésre és az egyes szabályozó ügynökségekre vonatkozó mentesítési állásfoglalásaiban[6] az Európai Parlament egy sor ajánlást tett a Bizottságnak az egyes ügynökségekkel kapcsolatban.

A Bizottság osztja az Európai Parlament aggodalmát az ügynökségek hatékony irányításával és jobb szabályozásával kapcsolatban. Úgy véli, hogy az európai szabályozási ügynökségek keretszabályáról szóló intézményközi megállapodás tervezetének COM(2005)59) elfogadásával jelentős előrelépést tett a parlamenti ajánlások gyakorlati átültetésében olyan területeken, mint a hatásvizsgálatok, a költség-haszon elemzések, az értékelések és az éves jelentések. A Bizottság ezért reméli, hogy a Tanács a közeljövőben képes lesz további előrelépéseket tenni e nagy jelentőségű kérdésben. A szabályozási ügynökségek autonómiájának teljes körű tiszteletben tartása mellett a Bizottság egyidejűleg további részletes iránymutatásokat és támogatást biztosít ezen ügynökségek számára. Ennek legkiemelkedőbb példái a több szabályozási ügynökséggel 2006-ban az igazgatás és a képzés különböző területein megkötött szolgáltatási szintű megállapodások[7].

c) A Számvevőszék külön jelentései

Az Európai Parlament a Számvevőszék 2005-ben és 2006-ban kiadott tíz külön jelentésével összefüggésben ajánlásokat fogalmazott meg a Bizottság számára. Az ezekre az ajánlásokra adott bizottsági válaszok a bizottsági munkadokumentumban találhatók (97-131. pont).

II. – EP MENTESÍTÉS: EFA

A Bizottság a Parlament által az Európai Fejlesztési Alapokról (EFA) felvetett kérdések többségében hozott, illetve tervez intézkedéseket. Részletes információ a bizottsági munkadokumentumban található (132-149. pont), de a Bizottság szeretné kiemelni az alábbi pontokat:

Elszámolások

A Bizottság rendszeresen tájékoztatja a Parlamentet számviteli rendszerének modernizálásáról, ideértve az Európai Fejlesztési Alap számláinak T-infrastruktúráját (lásd a 2007.6.21-i COM(2007)343 dokumentumot). Az új rendszer bevezetését követően a Számvevőszék és a Parlament is teljes körű felvilágosítást fog kapni. Az EFA 2005. és 2006. évi éves beszámolóját a rendszerbevezetés késedelmei ellenére az eredményszemléletű elszámolás alapelveivel összhangban készítették el.

Felügyeleti és ellenőrzési rendszerek

A Bizottság főbb felügyeleti és ellenőrzési rendszereit az elmúlt évek során folyamatosan fejlesztették, többek között a Számvevőszék ajánlásai alapján. A projektvégrehajtási szervezetek szintjén már amúgy is kiterjedt ellenőrzések minőségét tovább javították, konkrétan a kötelező szerződési rendelkezések alkalmazása és továbbfejlesztése révén. Ezek közé tartozik például a külső könyvvizsgálók által végrehajtott kiadásellenőrzésekre vonatkozó szabványos feladatmeghatározás és beszámolóminta támogatási, illetve jutalékrendszerű vállalkozói szerződésekhez, amelyeket a végső kifizetések előtt a közösségi források kedvezményezetteinek be kell nyújtaniuk. E feladatmeghatározásokat újraszövegezték annak érdekében, hogy ezen keresztül is tovább erősítsék a szerződési feltételek betartásának ellenőrzését. Szükség esetén ezeket az intézkedéseket az EuropeAid jelenlegi ellenőrzési stratégiájának felülvizsgálata fogja követni.

Együttműködés a tagállamokkal

Az új költségvetési rendelet hozzájárul majd a tagállamokkal folytatott együttműködés és társfinanszírozás intenzívebbé tételéhez, és nagyobb hangsúlyt fektet a segélyezés hatékonyságára. A Bizottság intézkedéseinek végrehajtása során máris széles körben támaszkodik a magánvállalkozásokra, amelyeket versenyeztetési eljárás keretében választanak ki, és amelyek technikai és pénzügyi felkészültségét (megfelelőségét) a kiválasztási folyamat során ellenőrzik.

III. – AZ EGYES ÜGYNÖKSÉGEKET ÉRINTő ÁLLÁSFOGLALÁSOK AJÁNLÁSAI

Az általános költségvetésre és az egyes szabályozó ügynökségekre vonatkozó mentesítési állásfoglalásaiban az Európai Parlament egy sor ajánlást tett a Bizottságnak az ügynökségekkel kapcsolatban. Az ügynökségekkel kapcsolatos horizontális kérdések egy részére adott bizottsági válaszokat az általános költségvetésről szóló fenti rész foglalja össze. A Bizottság válaszai az egyéb horizontális kérdésekkel és az egyes ügynökségekkel kapcsolatos ajánlásokra a munkadokumentumban találhatók (87-93. és 150-163. pont).

* * *

[1] A 2005-ös általános költségvetésre vonatkozó mentesítés, 2005-ös mentesítés: EFA, 2005-ös mentesítés: ügynökségek.

[2] Bizottsági munkadokumentum; a 2005-ös mentesítő határozatok nyomon követéséről szóló, az Európai Parlamentnek címzett bizottsági jelentés melléklete.

[3] Ez az összefoglaló jelentés és a teljes munkadokumentum az Európai Parlament ajánlásait tartalmazó állásfoglalások struktúráját követi.

[4] Lásd az általános költségvetési rendelet 147. cikkét is.

[5] Lásd a 2., a 8., a 29., a 33., a 36., a 68., a 86., a 107., a 134., a 153., a 162. és a 163. ajánlást.

[6] Az általános költségvetésre és az egyes ügynökségekre vonatkozó mentesítési állásfoglalások az ügynökségekkel kapcsolatos horizontális kérdésekről és az egyes ügynökségekkel kapcsolatos konkrét kérdésekről fogalmaznak meg ajánlásokat a Bizottságnak. Az ezekre az ajánlásokra adott bizottsági válaszok a munkadokumentum 87-93. és 150-163. pontjában találhatók.

[7] Lásd a munkadokumentum 152. pontjában említett többi példát.