ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
24.

utal arra, hogy az áruszállítási forgalom nagy része olyan esetekben is megterheli a közép-európai közlekedési hálózatokat, amikor a szállítás célpontja nem Közép-Európában található. A közép-európai közlekedési hálózatok kapacitásproblémáit tekintve ezért igen fontos, hogy az EU támogassa olyan közlekedési tengelyek és folyosók kiépítését, amelyek nem terhelik meg ezeket a hálózatokat, illetve hozzájárulnak ezeknek a hálózatoknak a tehermentesítéséhez. Ilyen összeköttetést jelentenek például az észak-európai kelet-nyugati irányú közlekedési folyosók, amelyek ugyanakkor az érintett régiók fejlődéséhez is hozzájárulnak. A jelenleg kidolgozás alatt álló balti-tengeri stratégia kiemeli majd többek között azt, hogy a jól működő közlekedési hálózatok és a multimodális megoldások fontos szerepet játszanak egy régióban a fenntarthatóság és a versenyképesség megteremtésében. Rendkívül fontos, hogy az EU továbbra is eszközöket biztosítson ilyen intézkedésekre, pl. a strukturális alapok vagy ágazati programok révén;
1. A tagállamok kivehetik a közösségi rendszerből a 25 MW alatti névleges bemenő hőteljesítményű olyan tüzelőberendezéseket, amelyeknek az illetékes hatóság részére bejelentett kibocsátása – a biomasszából származó kibocsátás nélkül – az előző 3 év egyikében sem éri el a 10 000 tonna szén-dioxid-egyenértéket, és amelyek olyan intézkedések hatálya alá tartoznak, amelyek egyenértékű módon fognak hozzájárulni a kibocsátás csökkentéséhez, azzal a feltétellel, hogy az adott tagállam teljesíti a következő feltételeket: (a) értesíti a Bizottságot minden érintett létesítményről, és megadja az alkalmazandó egyenértékű intézkedéseket; (b) megerősíti, hogy nyomonkövetési rendelkezések biztosítják annak megállapítását, hogy a létesítmények bármelyike bármely naptári évben – a biomasszából származó kibocsátás nélkül – 10 000 tonna szén-dioxid-egyenértéknek megfelelő vagy annál több kibocsátást idéz-e elő; (c) megerősíti, hogy ha bármely naptári évben bármely létesítmény kibocsátása – a biomasszából származó kibocsátás nélkül – eléri vagy meghaladja a 10 000 tonna szén-dioxid-egyenértéket, valamint ha az egyenértékű intézkedések már nincsenek hatályban, a létesítményt visszaveszi a rendszerbe; (d) az a), a b) és a c) pontban előírt információkat észrevételek megtétele céljából nyilvánosságra hozza.

1. A tagállamok – a berendezések tulajdonosának véleményét is figyelembe véve – kivehetik a közösségi rendszerből a 25 MW alatti névleges bemenő hőteljesítményű olyan tüzelőberendezéseket, amelyeknek az illetékes hatóság részére bejelentett kibocsátása – a biomasszából származó kibocsátás nélkül – az előző 3 év egyikében sem éri el a 10 000 tonna szén-dioxid-egyenértéket, és amelyek olyan intézkedések hatálya alá tartoznak, amelyek egyenértékű módon fognak hozzájárulni a kibocsátás csökkentéséhez, . A tagállamok ezeket az intézkedéseket a regionális és helyi önkormányzatokkal együttműködésben, az Európai Bizottság által elfogadott specifikus iránymutatások alapján hozzák. 2. Az (1) bekezdésben említett berendezéseket ki lehet zá rni az EU kibocsátáskereskedelmi rendszeréből azzal a feltétellel, hogy az adott tagállam teljesíti a következő feltételeket: (a) értesíti a Bizottságot minden érintett létesítményről, és megadja az alkalmazandó egyenértékű intézkedéseket; (b) megerősíti, hogy nyomonkövetési rendelkezések biztosítják annak megállapítását, hogy a létesítmények bármelyike bármely naptári évben – a biomasszából származó kibocsátás nélkül – 10 000 tonna szén-dioxid-egyenértéknek megfelelő vagy annál több kibocsátást idéz-e elő; (c) a regionális és helyi önkormányzatokkal folytatott konzultáció után megerősíti, hogy ha bármely naptári évben bármely létesítmény kibocsátása – a biomasszából származó kibocsátás nélkül – eléri vagy meghaladja a 10 000 tonna szén-dioxid-egyenértéket, valamint ha az egyenértékű intézkedések már nincsenek hatályban, a létesítményt visszaveszi a rendszerbe; (d) az a), a b) és a c) pontban előírt információkat észrevételek megtétele céljából nyilvánosságra hozza.
9.

csatlakozik ahhoz a véleményhez, hogy az ECVET és a referenciakeret alkalmazása önkéntes alapon történjen, ugyanakkor szükségesnek látja keretfeltételek és iránymutatások kidolgozását a rendszer kezelésével kapcsolatban. A felhasználók különböző csoportjait – ECVET-felhasználócsoport és ENQAVET (European Network on Quality Assurance in Vocational Education and Training) – ezenfelül olyan képviselőknek kell reprezentálniuk, akik egy regionális vagy helyi önkormányzat közvetlen mandátumával rendelkeznek. Ennek megfelelően gondoskodni kell a magánszereplők és a szociális partnerek képviseletéről is;
4.

üdvözli a kötelező érvényű célkitűzések elfogadását a megújuló energiák területén. Ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a végső célok gyors megvalósításához és eléréséhez az irányelvjavaslat I. melléklete B részében megfogalmazott köztes célkitűzéseket is kötelezővé kell tenni. Kéri, hogy a köztes célkitűzések megfelelő felügyeletének biztosítása érdekében a nemzeti cselekvési tervek előkészítése során a helyi és regionális önkormányzatokat is vonják be a tagállamokkal folytatott tárgyalásokba, és határozzák meg a helyi szinten elfogadandó operatív eszközöket;
52.

továbbra is azon a véleményen van, hogy a fizetett foglalkoztatás biztosítását akadályozó tényezők is az egyenlőtlenség és a társadalmi kirekesztés fő okai között találhatók, és hogy igen gyakran a bizonytalan és alacsony jövedelmű állásokat sérülékeny helyzetű emberek töltik be, így túl fiatal, vagy túl idős munkavállalók, migránsok vagy fogyatékkal élők;
32.

nyomatékosan ajánlja, hogy a világ bármely részéről legyen is szó és bármely európai együttműködési eszközt mozgósítsanak is, tartsák szem előtt a szövegben és az uniós támogatási programokban lefektetett elvek közti összhangot. Például: — vizsgálják meg a költségvetési támogatási mechanizmusok – a jövőben túlnyomórészt ezek lesznek az uniós és tagállami hozzájárulások közvetítő csatornái –, a központi kormányzatok által a helyi önkormányzatoknak visszautalt dotációk és a számos támogatott országban elfogadott decentralizációs jogszabályok által az önkormányzatok kezébe adott jogkörök közötti kapcsolatokat, — a kormányzási charta többféleképpen is megerősíti – és ezt többek között a Világbank és az OECD által végzett tanulmányok is igazolták –, hogy a kedvező hatású decentralizáció alapja a különféle kormányzati szintek közötti megfelelő interakció, ez pedig életképes és hatékony központi kormányzatot feltételez. Ezért az RB azt szeretné, hogy a Nem állami szereplők és helyi hatóságok a fejlesztésben elnevezésű tematikus program 2009-ben esedékes félidős felülvizsgálata során vizsgálják meg, helyes-e támogatni a helyi önkormányzatokat azokban az országokban, amelyekben a program megfogalmazása szerint „kedvezőtlenek a feltételek”, — a rendelkezésre álló pénzügyi források tekintetében a tematikus program csak a jéghegy csúcsát jelenti. Az RB azt szeretné, ha mind az európai, mind pedig a fejlődő országokbeli érintett szereplőket pontosan tájékoztatnák arról, hogy a helyi önkormányzatok ténylegesen hogyan működnek közre az együttműködési megállapodások végrehajtásában azért, hogy szükség esetén javítani is tudjanak ezen. Ezzel együtt a bevált gyakorlatok ismerete és terjesztése is teljes mértékben üdvözlendő volna,
8.

elismeri, hogy szükség van a korábbinál bővebb szociális menetrendre, és hogy az egész életen át tartó tanulás központi szerepet tölt be benne. Az oktatást azonban nem csupán versenyképességi tényezőként kell értékelni, hanem el kell ismerni, hogy jelentős társadalmi szerepe is van. Az egyéni boldogulási lehetőségek biztosítása mellett garantálni kell a nehezebben boldoguló polgárok szociális biztonságát és társadalmi részvételét is;
7.

üdvözli azt is, hogy a 2006/38/EK irányelv 11. cikkének végrehajtásával az Európai Bizottság megbízást ad tanulmány készítésére a külső költségek értékelésének bevált módszereiről, és hogy 2007-ben megjelentette a „Kézikönyv a közlekedési ágazat külső költségeinek becsléséhez” című kiadványt (Handbook on estimation of external cost in the transport sector, 2007);
27.

célszerű lenne az OEM és az OFJ védjegyek elterjesztésének támogatása a WTO keretein belül is. Ezenkívül továbbra is kétoldalú egyezmények megkötésére van szükség a harmadik országokkal a mezőgazdasági eredetű élelmiszerek megnevezéseinek tekintetében. Mivel harmadik országok számos új, földrajzi jelzésre irányuló kérelmet terjesztenek elő, az RB szerint gondolkozni kellene egy, a mezőgazdasági termelés minőségével foglalkozó európai ügynökség létrehozásán. Az EU-nak mind az exportált, mind a nem exportált termékeket el kellene ismernie. A nemzetközi oltalom formája különböző lehet, attól függően, mekkora a terméknevek jogtalan használatának a kockázata. Azoknak a termékeknek például, amelyeknél nagy a jogtalan névhasználat kockázata, és exportra kerülnek, nemzetközi oltalomra lenne szükségük a WTO keretében. Azoknál a termékeknél, amelyeknél kisebb a jogtalan névhasználat kockázata, és amelyeket helyi piacokon értékesítenek, egyszerűbb eljárást lehetne javasolni – a tagállam megadná a tanúsítást, majd értesítené Brüsszelt (a jelenlegi oltalmi szinthez hasonlóan), és a termékek európai jogi védelmet élveznének. Arról is nagyon fontos gondoskodni, hogy a földrajzi jelzések oltalmat élvezzenek az EU-ban – a tagállamokra intézkedési kötelezettség hárulna felségterületükön, azaz közbe kellene lépniük az oltalom alatt álló nevek jogtalan használata vagy utánzása esetén. Az RB azt javasolja, hogy az 510/2006/EK rendelet 13. cikke tartalmazzon egy ilyen értelmű külön rendelkezést. Az Európai Bizottságnak nemzetközi szinten és mindenekelőtt az EU-ban meg kell határoznia a hivatalból biztosítandó (ex officio) oltalmat;
13.

úgy véli továbbá, hogy itt nemcsak a polgárok védelméről és a közösségi jogrendszer alapján őket megillető jogokról történő felvilágosításukról van szó, hanem arról is, hogy több figyelmet fordítsanak azokra a lehetőségekre, amelyek révén megfelelően reagálni képes és hozzáférhető rendszer biztosítható, hogy valamennyi betegcsoport élni tudjon a meglévő jogokkal és lehetőségekkel. Ezenkívül azt is garantálni kell, hogy a sebezhető és védelemre szoruló betegcsoportok is olyan helyzetbe kerüljenek, hogy gyakorolni tudják a közösségi jogrendszer által biztosított jogaikat. Itt például az idősebb, csekély idegennyelv-ismerettel rendelkező emberekre vagy az olyan betegekre gondolunk, akik fizikai vagy pszichikai állapotuknál fogva nem mobilisak. Vitát kellene folytatni arról is, hogy a biztosítás helye szerinti tagállam illetékes intézményének vissza kellene-e térítenie az utazási és szállásköltségeket a kezelés idejére – a teljes költség nem haladhatja meg a biztosítás helye szerinti tagállamban történő kezelés költségét;
10.

következésképpen támogatja az Európai Bizottságnak a kkv-k támogatására irányuló két kezdeményezését. A kisvállalkozói törvény keretében a „Gondolkozz előbb kicsiben” (think small first) elvnek megfelelően különféle intézkedéseket terveznek a kkv-k támogatására. Az RB üdvözli az Európai Bizottság európai magántársaságokról szóló statútumra tett javaslatát is, melynek célja a kkv-k határokon átnyúló tevékenységeinek megkönnyítése. A társasági jogi struktúrák tervezett egyszerűsítése alkalmas az európai vállalkozások versenyképességének javítására. Az egyszerű, bürokráciamentes és hatékony szabályozások közvetlenül segítik a kiegyenlített versenykörülmények és a gazdasági stabilitás kialakulását. Az erre a területre vonatkozó eredményes intézkedések közvetlen pozitív hatást gyakorolnak a gazdaságra. Csökkenthetők lennének a jogi és vállalkozásalapítási tanácsadás költségei. Az ilyen jellegű megfontolások során azonban biztosítani kell, hogy az európai szintű intézkedések összhangban legyenek a nemzeti társasági jogrend kiterjedt struktúráival, és hogy a meglévő szociális normák ne kerüljenek veszélybe;
15.

a vállalkozói magatartásra való nevelést és a vállalkozói szellem fejlesztését szoros összefüggésben látja a fentebb már említett elvvel, mely szerint általánosságban az önálló egyéniségek kialakulását kell elősegíteni, akik készek arra, hogy maguktól is kezdeményezően lépjenek fel – és nemcsak a gazdaság, hanem a polgári szerepvállalás területén is, felelősséget vállalva a közösségért. Az iskolának tehát magas szintű tanulási lehetőségeket kell kidolgoznia minden tanuló számára (3. fejezet), egy olyan kognitív, kulturális és szociális oktatási közösség szerepét vállalva magára, amely nemcsak a tudás oktatását, hanem az állampolgári tudatra nevelést is ösztönzi. Ebben a tekintetben egyébként fontos a helyi és a regionális gazdasággal való szoros együttműködés is;
11.

megjegyzi, hogy a helyi és regionális önkormányzatok számos feladatuk ellátása során az energiafogyasztás és a kibocsátások csökkentése céljából már most is széles körben alkalmazzák az IKT-t, így az alábbi területeken: — köztéri világítás. Például szabadtéri sportlétesítmények világítása SMS-ben vagy az interneten keresztül meghatározott időre felkapcsolható, az utcai világítás pedig a változó igényeknek megfelelően automatikusan szabályozható, — az épületek fűtés-, légkondicionálás- és világításszabályozása. A technológiának különösen nagy szerepe van a jelentős energiaigényű helyeken, például az uszodákban, — épületek/ingatlanok és egyéb közterületek távfelügyelete. Ez tájékoztatást nyújt az épületek energiafogyasztásáról és annak változásairól is, — környezetbarátabb forgalomirányítás, pl. a forgalom ritmusának változásaira reagáló közlekedési lámpák és a torlódásokról való tájékoztatás, — a tömegközlekedés versenyképességének javítása. Ma már számos településen nyújtanak a helymeghatározáson alapuló, naprakész menetrend-információkat és internetes jegyvásárlási lehetőséget, — a helyi logisztika fejlesztése. Az informatika segítségével összevonhatók a helyi szállítások és a különféle mobil szolgáltatások, csökkentve ezzel az összkibocsátást, továbbá környezetbarát módon optimalizálhatók az útvonalak, — a fogyasztók tudatosságának növelése. A fogyasztásmérők távleolvasása segítségével olyan valós idejű információt kínálhatunk a fogyasztóknak, amely révén interaktív módon javítható az energiahatékonyság és csökkenthetők a kibocsátások, — az energiatermelés és -elosztás, ahol a folyamatok már most is számítógépes vezérlésűek;
44.

arra is rámutat, hogy – ha nem is azonnal, de következő szakaszában mindenképpen – a súlyt a MEDIA Mundus program továbbképzési elemére kell helyezni. A programnak a szakképzésen túl a fiatal diákokkal is foglalkoznia kell. E cél úgy érhető el, ha szinergia születik a MEDIA program egyéb elemeivel, valamint annak különböző irodáival, amelyek hasonló tevékenységet alakítottak ki más programok keretében, továbbá az egyetemi intézetekkel és a filmszakmára oktató egyetemi részlegekkel, ezenkívül a filmarchívumokkal, amelyek kapcsolatban állnak a diákokkal, a kutatókkal és az ágazat szakembereivel. A továbbképzési intézkedések és a tematikus műhelyek egyébként figyelemreméltó információforrásként működhetnek, ugyanakkor alkalmat nyújthatnak az Európai Unió és harmadik országok szakmabelijei számára arra, hogy találkozzanak és megismerjék egymást.
23.

elengedhetetlennek tartja, hogy a nemzeti gazdaságélénkítő tervek kidolgozásakor gondosan értékeljék, hogy a javasolt gazdasági intézkedések hosszú távon hogyan hatnak az ország gazdasági és társadalmi helyzetére. Az átgondolatlan intézkedések, még ha egy csekély megtakarítást eredményeznek is, több veszteséget okozhatnak, mint amennyi hasznot hajtanak, és ezek a veszteségek hosszú távon még növekedhetnek is; fordítva pedig, az eladósodásnak az állami költségvetések mozgásterére gyakorolt hatásait is figyelembe kell venni; ezért meg kell vizsgálni minden egyes kiadás szükségességét és gazdaságosságát;
10.

egyetért azzal, hogy módosítani kell a joghatósági szabályokat annak biztosítása érdekében, hogy a gyermekek szexuális zaklatása és kizsákmányolása esetén akkor is eljárás alá vonhatók legyenek az Európai Unióból származó elkövetők, ha a bűncselekményeket az Európai Unión kívül, különösen az úgynevezett szexturizmus során követik el. Az EU-nak azonban annak érdekében is be kell vetnie politikai és gazdasági befolyását, hogy az Unión kívüli országokban is hasonló jogi környezet jöjjön létre;
13.

úgy látja, hogy az újradefiniált TEN-T hálózatnak magában kellene foglalnia a kiemelt hálózatok mentén fekvő közlekedési csomópontokat is, amelyek nagy jelentőséggel bírnak a Közösség régióinak kohéziója és gazdasága szempontjából. A közlekedési csomópontok komoly többletértéket teremtenek, éppen multimodális jellegük miatt is. Ezek a csomópontok a forgalmi torlódások és egyéb, a hatékonyságot gátló tényezők okozói; a TEN-T hálózatnak különösen a nagyvárosok elkerülését biztosító infrastruktúrákat kellene tartalmaznia, amelyek révén korlátozható a távolsági és a mindennapi külvárosi forgalom együttes jelenléte, lehetőségeket keresve a nem túlterhelt területeken is;
18.

üdvözli az 2008/2210(INI) érintetlen természeti – avagy „wilderness” – területek, azaz emberi tevékenység nyomán csak kevéssé módosult európai természeti területek hálózata szükségességének elismeréséről szóló, 2009. február 3-án egyhangúlag elfogadott európai parlamenti állásfoglalást (2008/2210{INI}) és azt, hogy a cseh elnökség „Conference on Wilderness and Large Natural Habitat Areas in Europe” címmel 2009. május 27–28-án konferenciát tartott a témában;
47.

sürgeti az Európai Bizottságot, hogy ezzel párhuzamosan folytassa azt a kooperatívabb megközelítést is, amely a néhány tagállammal aláírt és az érintett tagállamok halászati ellenőrzési rendszerének javítására nézve egyértelműen meghatározott referenciaértékeket tartalmazó új egyetértési megállapodásokkal vette kezdetét. A helyi és regionális ellenőrző szerveket is be kell vonni e megállapodások aláíróinak körébe.
2.

megjegyzi, hogy már más szervezetek, például az Egészségügyi Világszervezet (WHO), a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) és az Európa Tanács is felszólítottak az egészségügyi ellátás biztonságával kapcsolatos kérdések napirendre tűzésére, és el is kezdtek foglalkozni ezzel a témával;
20.

utal arra, hogy a népesség elöregedése gyors ütemben folytatódik, az európai uniós munkaerő-potenciál 2030-ra akár 20 millió fővel is csökkenhet. (3) Ezért a munkavállalóknak már most is elegendő kompetenciával kell rendelkezniük ahhoz, hogy a jövő munkaerőpiacán is megállják a helyüket. Biztosítani kell a hozzáférést a képzéshez és továbbképzéshez. Ugyanakkor a migráció irányításához olyan intelligens rendszerekre van szükség, amelyek figyelemmel vannak az egyének, a befogadó és a származási országok igényeire;
12.

értékeli az elektromos és elektronikus berendezések gyártóinak nyilvántartása terén alkalmazott harmonizációt, felhívja ugyanakkor a figyelmet arra, hogy a jelenlegi nyilvántartási rendszert bizonyos tagállamokban csak az utóbbi négy évben vezették be és ennek magas költségvonzatai voltak. Mielőtt új gyártói nyilvántartási rendszert vezetnénk be, szükség lenne a rendszer hatékonyságának ellenőrzésére. Az RB ezzel egyidejűleg megállapítja, hogy a helyi és regionális önkormányzatok saját jelentéstételre vonatkozó követeléseit továbbra is teljesíteni kell;
8.

hangsúlyozza, hogy a transzeurópai közlekedési hálózat kiépítése során – melynél az eddigi, projektközpontú megközelítést (30 prioritást élvező projekt) olyan megközelítés váltja fel, amelynek keretében differenciáltan kezelik a teljes hálózatot és a TEN-T kiemelt hálózatot – ügyelni kell arra, hogy az EU külső, határ menti, illetve hátrányos természeti adottságokkal rendelkező régiói továbbra is megfelelő figyelemben és támogatásban részesüljenek az őket az EU központi részeivel és a szomszédos államokkal összekötő közlekedési útvonalak fejlesztéséhez. Ezért az európai belső és külső területi kohézió biztosításához az európai közlekedéspolitikában például a prioritást élvező összeköttetések vagy láncolatok közötti különbségtételt, és ezzel együtt a megfelelő finanszírozási mechanizmusokat is figyelembe kellene venni. Olyan szabályozást kell létrehozni, amelyből az eddiginél világosabban kitűnik, hogy a TEN-T hálózatokat milyen alapelvek szerint és milyen módon határozzák meg, illetve – szükség esetén – módosítják vagy egészítik ki. A prioritást élvező, már megkezdett TEN-T projekteket mindenféleképpen be kell fejezni. Egyes kiegészítéseket és meghosszabbításokat, vagyis a hálózatok célravezető összekapcsolását szintén fel kell venni a TEN-T kiemelt hálózatba. Emellett a tervezés és kivitelezés időbeli eltolódásának elkerülése érdekében ösztönözni kell a projektek tagállamok közti jobb koordinációját, kiemelten kezelve a határon átnyúló szakaszokat;
—

hangsúlyozza, hogy figyelembe kell venni a mozik gazdasági és kulturális szerepét is. A moziipar olyan ágazat, amely igen fontos a fejlődésre, a versenyképességre és a munkahelyteremtésre nézve. Kulcsfontosságú szerepet tölt be a helyi és regionális kulturális identitás és sokszínűség fenntartásában és támogatásában is. E sajátosságból adódóan egyébként döntő tényezőnek tűnik az európai szociális értékek fejlődése és a demokratikus társadalom megfelelő működése szempontjából, mivel az audiovizuális alkotások fontos szerepet játszhatnak az európai identitás kialakításában;
2. ⇨ Hozzáférést kell biztosítani ⇦ a szolgáltatási infrastruktúrához, és a nyújtott szolgáltatásokhoz ⇨ a következő létesítményekben is ⇦ : a) személypályaudvarok, épületeik és egyéb infrastruktúra ⇨, ideértve a menetjegykiadást és az utastájékoztatást is ⇦; b) áruterminálok; c) rendező pályaudvarok; d) vonat-összeállító állomás; e) tároló vágánycsoport; f) karbantartó központok és egyéb műszaki infrastruktúra; g) vasúti tevékenységekhez kapcsolódó kikötői berendezések; h) mentesítő berendezések, ideértve a vontatást is.

2. ⇨ Hozzáférést kell biztosítani ⇦ a szolgáltatási infrastruktúrához, és a nyújtott szolgáltatásokhoz ⇨ a következő létesítményekben is ⇦ : a) személypályaudvarok, épületeik és egyéb infrastruktúra ⇨ ⇦; b) áruterminálok; c) rendező pályaudvarok; d) vonat-összeállító állomás; e) tároló vágánycsoport; f) karbantartó központok és egyéb műszaki infrastruktúra; g) vasúti tevékenységekhez kapcsolódó kikötői berendezések; h) mentesítő berendezések, ideértve a vontatást is
29.

azok a régiók, amelyek most készítenek leltárt hagyományos, gasztronómiai és mezőgazdasági értékeikről, több tucat vagy akár több száz olyan helyi terméket tudnak felsorolni, amelyek bekerülhetnének egy professzionális helyiélelmiszer-rendszerbe, arra viszont vagy nem alkalmasak, vagy nincs szükségük, hogy regisztrálják őket az OEM, az OFJ, a HKT vagy a biotermelési rendszerbe – bár egyesek a jövőben akár be is kerülhetnének. Üdvözlendő volna egy, a helyi termékeket támogató kiegészítő rendszer is;