[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 22.7.2009

COM(2009) 380 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

az Alzheimer-kórra és más demenciákra irányuló európai kezdeményezésről

{SEC(2009) 1040}{SEC(2009) 1041}

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

az Alzheimer-kórra és más demenciákra irányuló európai kezdeményezésről

1. Bevezetés és a probléma meghatározása

1.1. Háttér

A demencia a szellemi képességek rendszerint lassan kibontakozó hanyatlása, amely a memória, a gondolkodás és az ítéletalkotás romlásával, a személyiség megváltozásával jár. Ez a betegség elsősorban, de nem kizárólag a 60 év felettieket érinti, és az időseknél kialakuló fogyatékosság egyik legfőbb oka. Mivel az idősek aránya számos társadalomban egyre nő, várhatóan a demenciában szenvedők aránya is nőni fog. A demenciák degeneratív idegrendszeri betegségek összességét jelentik, amelyek nem csupán a rendes öregedési folyamat részei.

Az EU-ban a demencia leggyakoribb formája (az esetek 50–70%-a) az Alzheimer-kór, ezután következnek az egymást követő stroke-ok, amelyek multiinfarktusos demenciát okoznak (30%); előfordul még többek között fronto-temporális demencia, Pick-kór, Binswanger-kór és Lewy-testes demencia. Az Európai Unió betegeinek fóruma, az Alzheimer Europe[1] által az Európai Bizottság támogatásával elvégzett projekt a demencia legfontosabb ritka formáit is meghatározta[2].

A rendelkezésre álló legmegbízhatóbb becslések[3] szerint 2006-ban a 27 tagállamban 7,3 millió 30 és 99 év közötti európai szenvedett a demencia különböző válfajaiban (vagyis ezer lakosonként 12,5 fő). Ezen belül a betegség a nőket nagyobb arányban sújtotta (4,9 millió), mint a férfiakat (2,4 millió). A várható élettartam emelkedésével – különösen a fejlett országokban – a demencia előfordulása drámaian megnőtt, egyes aktuális előrejelzések pedig az érintettek számának 20 évenkénti megduplázódását vetítik előre[4][5].

A demencia természetesen nem csak magukat a betegeket érinti, hanem az őket gondozókat is. Feltételezve, hogy minden beteg családjában átlagosan három fő viseli e terhet[6], a becslés szerint mintegy 19 millió európait érint valamely formában közvetlenül a demencia.

A demencia a társadalom egészére nézve igen költséges betegség: a 2008. évi európai demencia évkönyv szerint az Alzheimer-kór és más demenciák 2005. évi közvetlen és a nem hivatásos ellátási költsége az EU 27 országában 130 milliárd EUR-t tett ki (21 000 EUR/beteg/év). A költségek 56%-át a nem hivatásos gondozás adta[7].

Az Alzheimer-kórt azonban aluldiagnosztizálják Európában; a rendelkezésre álló járványügyi adatok szerint a betegségben szenvedőknek jelenleg csak a felét azonosították[8].

E betegség fontosságát európai szinten már régen felismerték, nem csak a Bizottság, hanem a Parlament és a Tanács is. Az ebből adódó intézkedések közé tartozik az Európai Parlament két, 1996-os és 1998-as állásfoglalása[9], és az e területen megvalósuló meghatározott projektekre elkülönített költségvetési előirányzatok[10]. Az „Együtt az egészségért: Stratégiai megközelítés az EU számára 2008–2013” című 2007. október 23-i fehér könyv (COM(2007) 630), amely az EU egészségügyi stratégiáját[11] körvonalazza, a népesség öregedésének kontextusában kimondja, hogy az olyan degeneratív idegrendszeri betegségeket, mint az Alzheimer-kór, jobban meg kell érteni. A Tanács a közelmúltban két következtetést[12] [13]is elfogadott a degeneratív idegrendszeri betegségek és különösen az Alzheimer-kór elleni küzdelemről, amelyekben a Bizottsághoz is intézett felhívásokat.

A demencia elleni küzdelem elsődleges felelőssége a tagállamoké. A Szerződés 152. cikkének értelmében ugyanakkor a Közösség szerepe az, hogy ösztönözze a tagállamok közötti együttműködést és szükség esetén támogassa tevékenységeiket. A Szerződés 165. cikke ezenfelül kimondja, hogy a Közösség és a tagállamok a nemzeti politikák és a közösségi politika kölcsönös összhangjának biztosítása érdekében összehangolják kutatási és technológiafejlesztési tevékenységeiket. Az összehangolás előmozdítása érdekében a Bizottság a tagállamokkal szorosan együttműködve megtehet minden hasznos kezdeményezést.

Az Alzheimer-kór és más demenciák területén, azok sajátos jellemzői miatt az európai szinten meghozott intézkedések a tagállamok támogatása terén hozzáadott értéket teremthetnek. E közlemény célkitűzése, hogy intézkedéseket határozzon meg a tagállamok támogatására a következők biztosítása terén Európában: az Alzheimer-kór és más demenciák hatékony és eredményes felismerése, megelőzése, diagnózisa, kezelése, ellátása és kutatása. Ennek érdekében az Európai Bizottság és a tagállamok az egészségügyre vonatkozó második program (2008–2013)[14] végrehajtási munkatervében meghatározottak szerinti közös cselekvést indítanak 2010-ben. Ez hozzá fog járulni az átfogó célkitűzés, az egészségügyi eredmények javulása és következésképpen egy fontos lisszaboni stratégiai mutató, az egészségben eltöltött életévek terén történő előrelépéshez[15].

1.2. A problémák

Négy olyan kulcskérdés van, amelyek megoldásában segíthet a közösségi fellépés.

- Az emberek tevékenyen segíthetnek a demencia – különösen a vaszkuláris demencia és bizonyos mértékben az Alzheimer-kór – megelőzésében, a korai diagnózis pedig segíthet abban, hogy a beavatkozásokra akkor kerülhessen sor, amikor azok a leghatékonyabbak. Szerte az EU-ban azonban az emberek nincsenek tudatában a megelőzés és a korai beavatkozás fontosságának;

- Egyértelműen jobban meg kell érteni a demenciákat, különösen az Alzheimer-kórt és más idegrendszeri degeneratív válfajokat. A kutatás koordinációja – amely téren az európai hozzáadott érték különösen nagy lehet – még nagyon korlátozott, és nincs elegendő járványügyi adat, amely elősegíthetné a közvetlen kutatást és a jövőbeli fellépést;

- Az Unióban különböző helyeken kialakulóban vannak helyes gyakorlatok a diagnózissal, a kezeléssel és a terápiák finanszírozásával kapcsolatban, ám ezeket uniós szinten nem osztják meg egymással. Mindezt súlyosbítja, hogy az Európai Unió jelenleg és a jövőben is hiányt szenved és fog szenvedni hivatásos egészségügyi dolgozókban, továbbá a nem hivatásos ápolóknak nyújtott támogatás hiányából is sok probléma adódik;

- Nem fordítanak kellő figyelmet a kognitív hiányosságban szenvedők jogaira. Emellett nem ismerik el az idős emberek szellemi tőkéjét, a nagyközönség nem ismeri az Alzheimer-kórt és nem érti, miben áll, valamint a demenciák általában megbélyegzik az abban szenvedőket – ez pedig rossz hatással lehet a betegek egészségére.

2. Célkitűzések és közösségi fellépések

2.1. Korai cselekvés a demencia diagnosztizálása és az időskori jólét szolgálatában

A jó fizikai és szellemi egészségi állapot elősegítése (pl. egészséges kardiovaszkuláris rendszer kialakítása, az egész életen át tartó tanulás ösztönzése) segíthet elkerülni a demenciához vezető kognitív hanyatlást. A megelőzés a vaszkuláris demencia esetében hatékonyabb, mint az Alzheimer-kór esetében, mivel a stroke-ok kockázati tényezői jól körülhatároltak és hasonlóak más kardiovaszkuláris betegségek (pl. szívkoszorúér-betegség) faktoraihoz. E rizikófaktorok közé tartozik a magas vérnyomás, a magas koleszterinszint, valamint a dohányzás. Mivel a demenciás esetek felének érrendszeri összetevője is van, az érrendszeri rizikófaktorok ellenőrzése védelmet nyújthat a demencia kialakulásával szemben[16]. Célzottabb kutatásra van szükség „a szellemi egészségnek kedvező életmód” jobb megértése érdekében, amely a népesség elöregedésével egyre fontosabb témává válik.

A demenciáknak az érintett betegek és családjaik, illetve a hatóságok általi megértése a pontos és következetes diagnózison is múlik. Az Alzheimer-kór és a demencia más formáinak korai diagnózisával kapcsolatos helyes gyakorlat meghatározása és terjesztése szükséges ahhoz, hogy a rendelkezésre álló beavatkozásokat a legeredményesebben, a leghatékonyabb korai szakaszban lehessen alkalmazni. A mielőbb megvalósuló diagnózis és beavatkozás segítségével lehetséges lesz a betegségek késői szakaszban jelentkező előrehaladásának a késleltetése, ezáltal pedig a kórházba utalás késleltetése és a végső (tartós) ápolás jelentős költségeinek csökkentése. Már értek el előrehaladást uniós szinten a korai, pontos diagnózis alapjainak kialakításában, amely a meglévő kezelések leghatékonyabb alkalmazásait is lehetővé teszi[17]. A Bizottság támogatni fogja az Alzheimer-kór és más demenciák korai diagnózisához kapcsolódó helyes gyakorlatok kialakítására irányuló további munkát.

Emellett egyre erősebb bizonyíték van arra, hogy a szellemi tevékenység és a stimuláció (az egész életen át tartó tanulás vagy a szociális interakciók révén) csökkenti a demencia és az Alzheimer-kór kialakulásának valószínűségét. Ezzel szemben viszont az inaktív életmód kockázati tényező lehet. Bizonyítható, hogy amennyiben nyugdíjazáskor valaki nem alakítja át megfelelően életmódját, a nyugdíjba vonulás katalizátorként hat a kognitív képesség életkorral járó hanyatlására[18]. Ezt rugalmasabb nyugdíjazással vagy a rendes nyugdíjazás utáni foglalkoztatással (hozzájárulva a nyugdíjrendszerek fenntarthatóságához is), illetve az egészségügyi és szociális ellátórendszerek más kiigazításával lehetne ellensúlyozni.

Az EU 2008. június 13-i „Együtt a lelki egészségért és jólétért” elnevezésű magas szintű konferenciáján elfogadták a „Lelki Egészség és Jólét Európai Paktumát”[19]. A paktum elfogadása segít figyelembe venni a betegség ezen aspektusát, , és – a paktum szellemi egészséggel, jóléttel és rendellenességekkel foglalkozó központi elemeit kiegészítve – keretet teremt a figyelemfelkeltő tevékenységeknek és az Alzheimer-kórral kapcsolatos kihívásokra vonatkozó helyes gyakorlatok átadásának.

Az Európai Bizottság 2007-ben tette közzé „Idősödés jólétben az információs társadalomban” című közleményét[20] (COM(2007) 332, 2007.6.14.), amelyben számos konkrét fellépést javasolt. Ezek közé tartoznak konkrét fellépések a 7. keretprogram információs és kommunikációs technológiákra (IKT) vonatkozó részében, illetve számos, a versenyképességi és innovációs programban részt vevő régiókkal végrehajtott nagyszabású, speciálisan kognitív problémákkal küzdő és enyhe demenciában szenvedő időseknek, illetve gondozóiknak szóló IKT megoldásokat célzó kísérleti projekt. Ezen felül az EU és 23 európai ország közös kutatási és innovációs programot[21] indított az egészséges öregedés szolgálatában álló új IKT termékekkel és szolgáltatásokkal kapcsolatban olyan területeken, ahol az Alzheimer-kór támogatására megoldások dolgozhatók ki.

- Intézkedések:

- A demencia dimenziójának beillesztése az Európai Unió betegségmegelőzéssel – különösen a kardiovaszkuláris egészséggel és a fizikai aktivitással – kapcsolatos folyamatban lévő és jövőbeli intézkedéseibe.

- Ajánláscsoport elkészítése, amely segítené a lakosságot a demencia megelőzésében.

- A demencia dimenziójának beillesztése a rugalmas európai nyugdíjpolitikákba és a Lelki Egészség és Jólét Európai Paktumában szereplő, idősekre vonatkozó fellépések keretébe.

2.2. Közös európai erőfeszítés a demencia jobb megértéséért: a járványügyi ismeretek bővítése és a kutatás koordinációjának javítása

A demenciák prevalenciájáról és incidenciájáról szóló megbízható adatok abból a szempontból is lényegesek, hogy a tagállamoknak képesnek kell lenniük megfelelő terveket kidolgozni és intézkedéseket hozni, tekintettel az államháztartásokra gyakorolt legfőbb következményekre szerte Európában. A Bizottság tovább dolgozik a prevalenciáról és incidenciáról szóló megbízható adatok elérésén, a demencia területén folytatott európai együttműködésre irányuló EUROCODE projekt[22] (European Collaboration on Dementia) módszertanával összhangban. A Bizottság az egészségügyre vonatkozó program keretében különösen a prevalenciára vonatkozó pontosabb adatokra, a kockázati tényezőkre és azok kezelésének módjára, illetve a korai diagnózis új kritériumainak értékelésére vonatkozóan fog fellépéseket kidolgozni. A jövőben a tervezett európai egészségvizsgálati felmérés (EHES, European Health Examination Survey)[23] kognitív funkciókat vizsgáló modulja révén ugyancsak képes lesz olyan értékes adatokkal szolgálni, amelyek révén a tárgyalt probléma alakulása jól prognosztizálható. A 7. kutatási és technológiafejlesztési keretprogramon[24] belül szinergiákat fognak keresni, különös tekintettel az „Együttműködés” egyedi program „Egészség” témájára, amely célzott kutatási területként kezeli az agy és a hozzá kapcsolódó betegségek kutatását, illetve átfogó kérdésként az öregedéskutatást.

A 7. keretprogram „Egészség” témakörében az agykutatás és a közegészségügyi kutatás területei révén fokozták a közösségi kutatási erőfeszítéseket olyan területekre kiterjesztve, mint a betegségmechanizmusok megértése, a beteg szellemi egészsége, az egészséges öregedést szolgáló megelőzési stratégiák és az ellátáshoz való hozzáférés egyenlősége. Az Alzheimer-kór és más demenciák jelentette nagy népegészségügyi kihívással szemben ígéretes kutatási területeket lehet támogatni, elsősorban az alapkutatás és a klinikai kutatás közötti koordináció erősítésével. Érdeklődésre számot tartó terület lehet pl. a betegség patopszichológiája – beleértve a járványügyi és klinikai vizsgálatokat –, az egészségügy gazdasági vetületének kutatása, a társadalom- és bölcsészettudományok, amelyek segíthetnek megérteni a betegség pszichológiai és társadalmi aspektusait, valamint a szociális ellátási modellek kutatása, beleértve a demenciában szenvedőket gondozók képzése terén a helyes gyakorlatok átadását, azt a széles körű konszenzust tükrözve, miszerint a beteggondozásnak a gyógyszeres kezelésen túl ki kell terjednie a nem gyógyszeres megközelítésekre is.

Az Együttműködés egyedi program egészségügyi részében „Az európai polgárok számára nyújtott egészségügyi szolgáltatások optimalizálása” címet viselő harmadik cselekvés meg kívánja teremteni egyrészt az egészségügyi rendszereket érintő körültekintő politikai döntéshozatal, másrészt az egészséges életmód népszerűsítésére, valamint a betegségek megelőzésére, diagnózisára és kezelésére irányuló hatékonyabb stratégiák alapjait. A mai napig két pályázati felhívás foglalkozott az öregedés hatásával, amelyek a következőkre irányuló projekteket eredményeztek: az egészségügyi rendszerekkel és az idősek tartós gondozásával kapcsolatos kutatás, a demenciában szenvedők ellátásának megszervezése, útiterv az öregedéskutatáshoz, öregedési kohorszvizsgálat, egészségügyi eredmények mérése és a népesség elöregedése. A további kutatást e projektek, illetve a tagállami prioritások figyelembevételével kell alakítani.

Európai szinten egy közös programozási megközelítéssel[25] megtették az első lépéseket az idegrendszeri degeneratív betegségekkel, különösen az Alzheimer-kórral kapcsolatos kulcsfontosságú prioritásokat megcélzó állami kutatás terén megvalósuló együttműködés előmozdítása érdekében. A közös programozás keretében a tagállamok önkéntes alapon, a „változó geometria” elvét követve, fontosabb társadalmi kihívások megválaszolására vonatkozóan közösen kialakított jövőképek alapján dolgoznak együtt közös stratégiai kutatási menetrendek meghatározásában, kidolgozásában és végrehajtásában. A tagállamok megállapították, hogy az idegrendszeri degeneratív betegségek területe olyan terület, amely iránt a társadalmi kereslet magas, és ahol egy közös programozással megvalósított közös kezdeményezés jelentős mértékben javítaná a jelenleg szétszórt erőfeszítéseket az Európai Kutatási Térségben. A források jelenleg számos és sokféle, a 27 tagállamban elszórt finanszírozási ügynökség között oszlanak meg, amelyek szakpolitikai döntései nincsenek igazán összehangolva. Emiatt nagy a kockázata annak, hogy – az EU szintjén – az állami kutatásra szánt források pazarló módon egymást átfedő tevékenységeket támogatnak. Ezért van szükség közös európai erőfeszítésre a kutatási szükségletek és az e területen végrehajtandó intézkedések közös tervének kialakításához annak érdekében, hogy előmozdítsák az uniós szintű együttműködést, hogy az ismeretlen tudományos, orvosi és társadalmi tényezőkkel összemérhető innovatív megközelítéseket tervezzenek meg és fejlesszenek, hogy elkerüljék az erőfeszítések párhuzamosságát és növeljék a nemzeti és közösségi K+F kiadások hatékonyságát és eredményességét.

E célból – az e területen tevékenykedő európai alap- és klinikai kutatók erőfeszítéseinek összegyűjtése és koordinálása érdekében – e közleménnyel párhuzamosan a Bizottság tanácsi ajánlásra tesz javaslatot egy kísérleti közös programozási kezdeményezésről, az idegrendszeri degeneratív betegségek, különösen az Alzheimer-kór elleni küzdelemről. Az ajánlás célja, hogy új megközelítést alakítson ki a nemzeti kutatási programok közötti együttműködés révén azért, hogy hatékonyabban lehessen leküzdeni az idegrendszeri degeneratív betegségek, különösen az Alzheimer-kór jelentette közös európai kihívásokat, ezáltal jobban kihasználva Európa korlátozott állami K+F forrásait. A megközelítés arra ösztönözné a tagállamokat, hogy közös képet alakítsanak ki arról, hogyan járulhat hozzá az európai szintű kutatási együttműködés és koordináció az idegrendszeri degeneratív betegségek, különösen az Alzheimer-kór jobb megértéséhez, felderítéséhez, megelőzéséhez és az ellenük való küzdelemhez, és hogy e kép megvalósításához stratégiai kutatási menetrendet hozzanak létre és valósítsanak meg. Felkéri a Bizottságot, hogy biztosítson kiegészítő támogató intézkedéseket a kísérleti közös programozási kezdeményezés támogatására, amely magában foglalná az irányítási struktúra és a közös stratégiai menetrend létrehozásának támogatását, illetve az e téren a tagállamokban és európai szinten fennálló helyzetről való adatszolgáltatást, tájékoztatás és elemzést.

- Intézkedések:

- Az Alzheimer-kórral és más demenciákkal kapcsolatos járványügyi adatok javítása az EUROCODE projekt következtetéseinek megvalósításával;

- A tervezett európai egészségvizsgálati felmérés (EHES) segítségével új, Európát felölelő adatok szolgáltatása a korai kognitív hiányosságokban szenvedők prevalenciájáról;

- tanácsi ajánlásjavaslat elfogadása egy kísérleti közös programozási kezdeményezésről, az idegrendszeri degeneratív betegségek, különösen az Alzheimer-kór elleni küzdelemről

2.3. A demenciákkal kapcsolatos nemzeti szolidaritás támogatása: a demenciában szenvedők gondozására vonatkozó helyes gyakorlatok átadása

A szociális védelemre, társadalmi befogadásra és tartós ápolásra vonatkozó nyitott koordinációs módszer és a kapcsolódó tevékenységek (szakértői értékelési folyamat, konferencia, a következő közös jelentés témája) fórumot biztosíthatnak a helyes gyakorlatok átadására, különösen a gondozás normáival, illetve az idegrendszeri degeneratív betegségekben szenvedők és családtagjaik szociális védelmének finanszírozásával kapcsolatban. Át kell adni továbbá az Alzheimer-kórban és más demenciában szenvedőket gondozó családtagok támogatásának optimalizálására vonatkozó helyes gyakorlatokat is. Emellett a Bizottság szükség esetén úgy is támogatni fogja helyes gyakorlatok kialakítását, hogy tájékoztatást biztosít arról, hogyan segíthetnek a folyamatban lévő közösségi programok (különösen a strukturális alapok) az ilyen jellegű tagállami kezdeményezések finanszírozásában.

A közösségi, az otthoni, a bentlakásos intézményekben biztosított és a nappali gondozás olyan munkaerő-igényes ágazatok, ahol a teljes költség túlnyomó részét a munkadíj teszi ki. A munkaerő-kínálat e területeken a tagállamok egyik fő problémája, különös tekintettel az orvosi, ápoló- és szociális ellátó személyzet hiányára. Támogatni kellene az ápolóknak és az Alzheimer-kórban szenvedők családtagjainak tartott speciális képzéseket. Ezért a Bizottság meg fogja vizsgálni, milyen mértékben támogatható mind nemzeti, mind európai szinten a koncepciók és megoldások kidolgozására irányuló együttműködés, előmozdítván ezáltal az ápolás holisztikus megközelítését. Koncentrálni fog továbbá minőségi keretek kialakítására is a demenciában szenvedőknek szánt orvosi és szociális ellátási szolgáltatások számára az egészségügyre vonatkozó program keretében.

A nemzeti és nemzetközi Alzheimer társaságok és vonatkozó betegszervezetek több autonómiával való felruházásának célja annak biztosítása, hogy a betegek és képviselőik véleményét megfelelően kikérjék. Ez az egészségügyre vonatkozó második program és a meglévő nemzeti demencia stratégiák egyik célkitűzése. Az EU a társadalmi kirekesztés és diszkrimináció ellen küzdő, a nemek közötti egyenlőséget és az fogyatékkal élők befogadását elősegítő Progress programja (2007-2013)[26] továbbra is támogatást biztosít a betegeket és rokonaikat képviselő szervezeteknek. Az EU fogyatékkal élőkkel kapcsolatos cselekvési tervében (2003–2010) biztosított eszközöket is megfelelően fogják felhasználni.

- Intézkedések:

- Az Alzheimer-kórban és más demenciában szenvedők kezelésével és gondozásával kapcsolatos meglévő és kialakulóban lévő helyes gyakorlatok feltérképezése, és az ilyen gyakorlatok terjesztésének és alkalmazásának javítása (lehetőség esetén a strukturális alapok felhasználásával).

- A nyitott koordinációs módszer segítségével minőségi keretek kialakítása a demenciában szenvedőknek szánt orvosi és ápolási szolgáltatások számára.

- Az EU fogyatékkal élőkkel kapcsolatos cselekvési tervében (2003–2010) biztosított eszközök felhasználása a betegszervezetek támogatására.

2.4. A demenciában szenvedők jogainak tiszteletben tartása

Az Alzheimer-kór és más demenciák megítélése az európai társadalomban negatív, gyakran félelemmel és tehetetlenséggel társítják, ami negatív hatással lehet a betegek egészségére. A képességek fokozatos elvesztése megnehezíti, hogy a demenciában szenvedők megtartsák a társadalomban elfoglalt helyüket és tevékeny részvételüket. Az őket gondozók – a demencia szeretteikre gyakorolt hatásainál fogva – ugyancsak szembetalálhatják magukat a társadalmi kirekesztettséggel. A társadalmi kapcsolatok fenntartása és az aktivitás megőrzése mindazonáltal segít az autonómia és a fizikai-szellemi jólét hosszabb ideig tartó megőrzésében, csökkentve a segítségre szorulás mértékét és megelőzve a társadalmi elszigetelődést és a depressziót.

A diagnózisnak a demenciában szenvedőkkel való közlése nagy jelentőségű, hiszen lehetővé teszi számukra, hogy aktívan részt vegyenek az életüket befolyásoló döntésekben. Sajnos a kognitív képességek folyamatos romlásával általában elérkezik az az idő, amikor a demenciában szenvedő beteg erre teljesen egyedül már nem képes, és segítségre szorul különböző horderejű – pl. pénzügyi vagy orvosi természetű – döntések meghozatalában.

A segítség szerepét betölthetné egy gyám vagy jogi képviselő, ám az erre vonatkozó jogszabályok tagállamonként jelentősen eltérnek egymástól – amint azt az Alzheimer Europe Lawnet projektjei elvégzése során megállapította[27]. Mindenesetre elsőrendű fontosságú, hogy a demenciában szenvedő beteg kifejezésre juttathassa, mit szeretne, olyan mértékben, amennyire képes rá.

A Bizottság politikai iránymutatást adhat azzal, hogy elismeri a kognitív zavarokkal küzdő idősek jogait. A Bizottság szervezte meg Európában az idősek mellőzésének és kihasználásának megelőzésével foglalkozó első konferenciát 2008-ban. A Bizottság a köz- és a magánszféra legfontosabb érdekelt feleinek részvételével európai hálózat létrehozását is tervezi a demenciában szenvedők jogainak és méltóságának megőrzéséért, amely ajánlásokat fog megfogalmazni a méltóságról, az autonómiáról és a társadalmi befogadásról, mint a betegek fizikai és szellemi egészségének megőrzését segítő eszközökről. Ez erős politikai indíttatást adna az EU-ban az Alzheimer-kórral és más demenciákkal kapcsolatos megbélyegzettség csökkentésének, ezáltal növelve a betegek jólétét. A javasolt európai hálózat hozzájárulna a kiszolgáltatott felnőttek jogainak tiszteletben tartására és a betegekkel szembeni visszaélés leküzdésére vonatkozó helyes gyakorlatok megosztásához is.

- Intézkedés:

- Az egészségügyre vonatkozó program eszközeinek felhasználásával létre kell hozni egy, a demenciában szenvedők jogainak és méltóságának megőrzésére irányuló európai hálózatot, amely ajánlásokat fogalmaz meg a méltóságról, az autonómiáról és a társadalmi befogadásról, valamint meg kell osztani a kiszolgáltatott felnőttek jogainak tiszteletben tartására és a betegekkel szembeni visszaélés leküzdésére vonatkozó helyes gyakorlatokat.

3. Következtetések és következő lépések

A népegészségügy, a kutatás, a szociális védelem, illetve a szociális jogok és autonómia az a négy dimenzió, amelyekben társadalmaink realitására reflektáló intézkedéseket kell hozni. Az európai népesség öregszik, és valamennyiünk felelőssége biztosítani az emberek számára, hogy méltósággal, a lehető legtovább jó egészségben és a mindenkit megillető jogokat élvezve öregedjenek meg. A Bizottság e közlemény alkalmazásában integrált módon kívánja felhasználni a rendelkezésére álló különböző jogi eszközöket (egészségügyre vonatkozó program, 7. keretprogram, az EU fogyatékkal élőkkel kapcsolatos cselekvési terve, a nyitott koordinációs módszer és a statisztikai program) úgy, hogy az nagyfokú hatékonyságot és szoros koordinációt tegyen lehetővé, továbbá az erőforrások optimális kihasználását. A közösségi fellépés segítheti a tagállamokat az öregedő európai társadalmak kontextusában a demenciák kérdésének kezelésében. A Közösség ugyan vállalhatja e támogató intézkedések meghozatalát, ám a probléma sikeres megoldásának kulcsa elsődlegesen a tagállamok és a civil társadalom kezében van.

Ezért a Bizottság európai és nemzeti kezdeményezések révén segíteni fogja az Alzheimer világnap (szeptember 21.) támogatását is. Az e közleményben leírt intézkedésekkel partnerségben és azok alapján a Bizottság hozzá fog járulni az arra irányuló kollektív erőfeszítéshez, hogy az öregedő társadalomban elérjék az egészség maximumát szerte Európában.

Az Alzheimer-kórról és más demenciákról szóló bizottsági kezdeményezésnek a valamennyi érdekelt országgal való nemzetközi szintű együttműködés megerősítésére kell irányulnia, szoros együttműködésben az Egészségügyi Világszervezettel. A nemzetközi együttműködés már szerves részét képezi a kutatási keretprogramoknak.

A Bizottság az Európai Bizottság és a tagállamok közös, az e közlemény intézkedéseit végrehajtó fellépésének végén 2013-ig elkészíti az e közlemény végrehajtásáról szóló, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett jelentést.

[1] http://www.alzheimer-europe.org/

[2] http://ec.europa.eu/health/ph_projects/2002/rare_diseases/fp_raredis_2002_a4_03_en.pdf

[3] http://ec.europa.eu/health/ph_information/dissemination/echi/docs/dementia2_en.pdf

[4] Maladie d'Alzheimer: Enjeux scientifiques, médicaux et sociétaux – Synthèses, recommandations. (Alzheimer-kór: tudományos, orvosi és társadalmi tétek – összefoglalás, ajánlások) Az INSERM (az egészségügy és az orvosi kutatás francia nemzeti intézete) közös szakértői jelentése, 2007.

[5] Az egészségre, öregedésre és nyugdíjra vonatkozó európai felmérés első eredményei (2004–2007) http://www.share-project.org/t3/share/uploads/tx_sharepublications/BuchSHAREganz250808.pdf

[6] Alzheimer's disease in real life--the dementia carer's survey (Alzheimer-kór a valóságban – a demens betegeket gondozókkal készült felmérés) http://www.alzheimer-europe.org/?lm2=C5BA5EF2EE10

[7] Alzheimer Europe (2008) Dementia in Europe Yearbook 2008

[8] Major and Chronic Diseases Report 2007 (a súlyos és krónikus betegségekről szóló jelentés), Task Force on Major and Chronic Diseases, DG SANCO http://ec.europa.eu/health/ph_threats/non_com/docs/mcd_report_en.pdf

[9] 1996. április 17-i állásfoglalás: „Alzheimer’s disease and the prevention of disorders of the cognitive functions in the elderly” (Alzheimer-kór és az idősek kognitívfunkció-zavarainak megelőzése) és 1998. március 11-i állásfoglalás: „Alzheimer’s disease” (az Alzheimer-kór).

[10] http://ec.europa.eu/health/ph_projects/alzheimer_project_full_listing_en.htm

[11] Ld. http://ec.europa.eu/health/ph_overview/strategy/health_strategy_en.htm

[12] http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/lsa/104778.pdf

[13] http://register.consilium.europa.eu/pdf/hu/08/st13/st13668.hu08.pdf

[14] Az Európai Parlament és a Tanács 1350/2007/EK határozata (2007. október 23.) az egészségügyre vonatkozó második közösségi cselekvési program (2008–2013)

[15] Ld. http://ec.europa.eu/health/ph_information/indicators/lifeyears_en.htm

[16] Alzheimer Europe (2008) Dementia in Europe Yearbook.

[17] Ide tartozik az MMSE-teszt, (Mini Mental State Examination, rövid kivizsgálás az elmeállapot felmérésére) és a DESCRIPA projekt ( Development of Screening guidelines and diagnostic Criteria for Predementia Alzheimer's disease – szűrési útmutató és diagnosztizálási kritériumok kialakítása az Alzheimer-kór felismerésére a demenciát megelőző stádiumban) – ld.: http://www.biocompetence.eu/index.php/kb_1/io_2930/io.html.

[18] http://www2.ulg.ac.be/crepp/papers/crepp-wp200704.pdf

[19] http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/mental/docs/pact_en.pdf

[20] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2007:0332:FIN:HU:PDF

[21] Az Európai Parlament és a Tanács 742/2008/EK határozata (2008. július 9.), HL L 201., 2008.7.30., 49. o.

[22] http://ec.europa.eu/health/ph_projects/2005/action1/action1_2005_10_en.htm

[23] http://ec.europa.eu/health/ph_information/dissemination/reporting/report_en.htm

[24] Az Európai Parlament és a Tanács 1982/2006/EK határozata (2006. december 18.) az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013), (HL L 412., 2006.12.30., 1. o.) és a Tanács határozata (2006. december 19.) az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló Együttműködés egyedi programról, HL L 54., 2007.2.22., 30. o.)

[25] A Tanács következtetései a tagállamoknak az idegrendszeri betegségek, különösen az Alzheimer-kór elleni küzdelemre vonatkozó közös kötelezettségvállalásáról: http://register.consilium.europa.eu/pdf/hu/08/st13/st13668.hu08.pdf

[26] Az Európai Parlament és a Tanács 1672/2006/EK határozata (2006. október 24.) a Progress közösségi foglalkoztatási és társadalmi szolidaritási program létrehozásáról

[27] Alzheimer Europe (2002): Comparative analysis of legislation in Europe relating to the rights of people with dementia (a demenciában szenvedők jogaival kapcsolatos európai jogszabályok összehasonlító elemzése, www.alzheimer-europe.org).