[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 10.7.2006

COM(2006) 366 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE

A Bizottság 2005. évi jelentése a garanciaalap helyzetéről és gazdálkodásáról {SEC(2006) 891}

TARTALOMJEGYZÉK

1. Jogalap 3

2. Az alap helyzete 2005. december 31-én 3

2.1 Pénzügyi elemzés 3

2.2 Számviteli helyzet 4

3. Befizetések az alapba 5

3.1. A pénzügyi év alatt eszközölt, általános költségvetésből származó befizetések 5

3.2. Az alap befektetett likvid eszközeiből származó kamatjövedelem 6

3.3. Nem teljesítő adósoktól behajtott összegek 7

4. Az alap kötelezettségei 7

4.1. Fizetések az adós nemteljesítése esetén 7

4.2. Az EBB díjazása 7

1. Jogalap

Az 1994. október 31-i 2728/94 (EK, Euratom) tanácsi rendelet (a továbbiakban: a rendelet) külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapot (a továbbiakban: az alap) hozott létre a Közösség által nyújtott hitelek vagy garantált hitelek kedvezményezettjei részéről bekövetkező nemteljesítés esetén keletkező összegek közösségi hitelezőknek történő visszafizetése érdekében (HL L 293., 1994.11.12.,1. o.). A rendeletet az 1999. május 25-i 1149/99 (EK, Euratom) tanácsi rendelet (HL L 139., 1999.6.2., 1. o.) és a 2004. december 22-i 2273/2004 (EK, Euratom) tanácsi rendelet (HL L 396., 2004.12.31., 28. o.) módosította (a továbbiakban: módosított rendelet).

A rendelet 6. cikkével összhangban a Bizottság az alap pénzügyi igazgatásával az Európai Beruházási Bankot bízta meg (EBB) a Közösség és az EBB közötti, 1994. november 23-án Brüsszelben és 1994. november 25-én Luxemburgban aláírt megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) keretében.

A megállapodás 8. cikkének 2. pontja szerint a Bank minden egyes év március 1-jéig megküldi a Bizottságnak ezen éves jelentést az alap helyzetéről és gazdálkodásáról, beleértve a bevételi és kiadási kimutatást (pénzügyi teljesítményről szóló kimutatás) valamint az alap megelőző évre vonatkozó pénzügyi kimutatását (az alap pénzügyi helyzetéről szóló kimutatás) is. A 2005. évre vonatkozó jelentés további részletei megtalálhatók a bizottsági belső személyzeti munkadokumentuma 2. szakaszában (a továbbiakban: a melléklet)[1].

Továbbá a módosított rendelet 7. cikke arra kötelezi a Bizottságot, hogy minden egyes pénzügyi évre vonatkozóan a következő pénzügyi év március 31-ig az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Számvevőszéknek éves beszámolót küldjön az alap helyzetéről és gazdálkodásának előző évi alakulásáról.

2. Az alap helyzete 2005. december 31-én

2.1 Pénzügyi elemzés

Az alap 2005-ös pénzügyi év lezárásakor fennálló helyzetének bemutatatására a Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokkal (IFRS) összhangban kerül sor. Az alap összesen 1 324 663 957,25 eurót tett ki (ld. Az alap 2005. december 31-i pénzügyi helyzetéről szóló – az EBB által készített – kimutatást tartalmazó melléklet 3. szakaszát). Ez az összeg – az alap létrehozásától számítva – az alábbiakból áll:

- költségvetési befizetések az alapba (2 672 274 500,00 euro);

- az egymást követő pénzügyi évek nettó eredményei (523 763 636,64 euro);

- harmadik országok késedelmes visszafizetései (575 673 913,77 euro);

- az EBB irányába elmaradt visszafizetésekkel kapcsolatos adósságok (711 557,47 euro);

- a 2002. évi behajtásokhoz kapcsolódó jutalék (5 090 662,91 euro);

- az alap portfoliójának értékelése során az IFRS alkalmazásához kapcsolódó kiigazítás (46 981 944,72 euro; ld. a Garanciaalap eredménykimutatásában a kötelezettségeknél található „tartalékok” címszó alatt, a melléklet 3. szakaszában);

- leszámítva a lehívott garanciaösszegeket (477 860 856,19 euro);

- a költségvetésbe visszafolyt alap többletei (EUR 1 683 140 000,00 euro);

- 2005. január 10-én 338 831 402,07 eurót visszafizettek a költségvetésbe, ami az új tagállamoknak 2004. május 1-jén nyújtott kintlévő műveletek 9 %-át teszi ki (ld. az alapról szóló rendelet legutolsó módosításának 1. szakaszában).

Az elhatárolások (725 117,47 euro) – amelyből 702 497,47 euro igazgatási költség (az EBB díjazása) – levonása után az alap 2005. december 31-én összesen 1 323 938 839,78 eurót tett ki

A rendelet 3. cikke megköveteli, hogy az alap összege érje el a minden egyes műveletből származó függő tőkekötelezettségek és az esedékes, ki nem fizetett kamatok összegének 9 %-ában meghatározott megfelelő szintet (az alap előirányzott összege).

Emiatt a harmadik országok irányába történő kintlévő hitelezési és hitelgarancia műveletek[2] és az esedékes, ki nem fizetett kamatok összege 2005. december 31-én 13 680 125 069,70 eurót tett ki, amelyből az esedékes, de még ki nem fizetett kamatok összege 125 823 921,72 euro volt.

Az alap forrásai (1 323 938 839,78 euro) és a módosított rendelet szerinti tőkekötelezettségek hányadosa 9,68 % volt. Mivel ez meghaladja a teljes kintlévő összeg 9 %-ában megállapított (kerekítve 1 231,21 millió euro) előirányzott összeget, az alapból az Európai Unió általános költségvetésébe történő visszafizetésre volt szükség, a rendelet 3. cikkének (3) bekezdésében meghatározottak szerint. A költségvetésbe visszafizetendő összeg 2006-ban 92 730 000,00 eurót tett ki.

2.2 Számviteli helyzet

Az Európai Közösségek jelentős változások bevezetésére kötelezte magát a számviteli kerete tekintetében azzal a céllal, hogy pénzügyi kimutatásait 2005-ben az a számlák időbeli elhatárolása alapján készítse el. Ezen korszerűsítés keretében úgy határozott a Bizottság, hogy költségvetését az IPSAS-/IFRS-elvekből merítő új számviteli szabályoknak megfelelően mutatja be.

Következésképpen az alapra vonatkozóan előzetesen konszolidált pénzügyi kimutatást készítettek az ezen elveknek való megfelelés érdekében.

Az előzetesen konszolidált mérleg főösszege összesen 1 325 891 755,37 eurót tett ki. Ez az összeg tartalmazza az alap teljes összegét, valamint az alap által fedezett hátralékokat, a késedelmes fizetések kamatainak elhatárolását és egyéb számviteli elhatárolásokat annak érdekében, hogy alapra vonatkozóan az év végére olyan teljes körű pénzügyi kimutatás készüljön, amelyet a konszolidált EU-mérleg keretében konszolidálnak (a részleteket a melléklet 4. szakasza tartalmazza).

3. Befizetések az alapba

3.1. A pénzügyi év alatt eszközölt, általános költségvetésből származó befizetések

A befizetések módozatait szabályozó jogalapokat a melléklet 1. szakasza mutatja be.

A költségvetési fegyelemről szóló, 2000. szeptember 26-i 2040/2000/EK tanácsi rendelet (HL L 244., 2000.9.29., 27. o.) engedélyezte a hitelnyújtási és garanciaműveletekkel kapcsolatos tartalék általános költségvetésbe történő bevezetését. Ezt a tételt, amelyre 2005-ben 223 millió eurót irányoztak elő, arra használják fel, hogy az adott (befizetések az alapba) költségvetési sorba összegeket utaljanak át.

A jogalapokkal összhangban 2005-ben a költségvetési hatóság egy, összesen 140 110 000,00 eurónyi, az alapnak történő átutalást hagyott jóvá.

- DEC 11/2005 átutalás[3] 140 110 000,00 euro az átutalás az 1999. december 22-i, a 2001. november 6-i és a 2004. december 22-i tanácsi határozatok, valamint a C(2004)2817/3. sz. bizottsági határozat alapján és a rendelet mellékletében meghatározottakkal összhangban eszközölt, az alapba történő befizetéseket tette ki.

Az ezen átutalásra vonatkozó határozatok megtalálhatók a melléklet 1. szakaszában.

Az átutalást a beszámítási mechanizmus szerint az alapban keletkezett többlet (187 130 000,00 euro) visszafizetésével eszközölték, amelyre 2005. július 15-én került sor.

2005. április 12-én a Bizottság elfogadott egy, a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról szóló 2728/94/EK, Euratom rendeletet módosító tanácsi rendeletről szóló javaslatot[4] az alap befizetési mechanizmusának változtatása céljából. E javaslat fő célja a költségvetési eszközök hatékonyabb felhasználásának elősegítése. A javaslat szerint az alapba történő befizetések utólagosan történnének a kintlévő garantált hitelösszegek alapján. E beszámoló véglegesítésekor a Tanács még nem fogadta el ezt a bizottsági javaslatot.

A 2007–2013. évi pénzügyi tervekről szóló bizottsági közlemény[5] szerint, a tartalék összegét elméletileg a jövőben nem korlátozzák[6], mivel a garanciaalap feltöltése a 4. fejezet (külkapcsolatok) alá tartozó költségvetési soron történik, nem pedig úgy, mint jelenleg, egy elkülönített tartalékon keresztül.

3.2. Az alap befektetett likvid eszközeiből származó kamatjövedelem

Az alap likvid eszközeinek befektetése a Közösség és az EBB közötti, az 1996. szeptember 17/23-i 1. sz., valamint a 2002. április 26/május 8-i 2. sz. kiegészítő megállapodással módosított, 1994. november 23/25-i megállapodás mellékletében meghatározott igazgatási elvekkel összhangban történik. A 2. sz. kiegészítő megállapodás 2002-ben módosította a befektetésekre vonatkozó elveket a likviditási többlet korrekciója érdekében, amely az alap eszközeinek több, mint 50 %-át tette ki és így visszafogta az alap hozamát. Miközben fenntartották azt a korlátozást, amely szerint az alap eszközeinek legalább egyharmada rövid lejáratú (maximum 1 év) befektetéseket kell hogy képezzen, a rövid távú likviditásra alkalmas eszközök körét kiterjesztették. Jelenleg magukban foglalnak változó kamatozású értékpapírokat, lejárati dátumaiktól függetlenül, és fix kamatozású értékpapírokat maximum 1 éves fennmaradó futamidővel, függetlenül az eredeti lejárati periódusaiktól. Ez arra vezethető vissza, hogy a fix kamatozású értékpapírok nominális értékeik 100 %-ában visszatéríthetők lejáratukat követően, míg a változó kamatozású értékpapírokat fennmaradó futamidejüktől függően akár 100 %-os áron is bármikor eladhatók. Annak érdekében, hogy fenntartsák a különböző, a likviditás meghatározásához tekintetbe vett eszközök közötti egyensúlyt, legalább 18 %-ot (az alap befizetési rátájának kétszerese) különítenek el pénzügyi befektetésekre, például bankletétek formájában. Ezen új struktúra hozzájárult az alap hozamának javításához, miközben fenntartott egy prudens likviditási szintet.

2005-ben az előirányzott struktúra elérése – azaz a 2 és a 10 éves futamidejű befektetések közötti egyenlő megoszlás – érdekében a hosszú lejáratú befektetések tekintetében fokozatos megközelítésben állapodtak meg. Ennek érdekében olyan kamatláb-szintben (belépési pont) egyeztek meg, amely ösztönzi az azon futamidejű, hosszú lejáratú befektetéseket, ahol a tényleges összegek az előirányzat alatt találhatók. 2005 folyamán nem értek el minden célkitűzést, így az előirányzott struktúra alkalmazása 2006-ban kerül véglegesítésre.

A Bizottság és az EBB megegyezett a letétek fogadására jogosult bankok listájáról. Az eredeti listát rendszeresen felülvizsgálták a bankok minősítésében beállt változások fényében. A legtöbb bank az euro klíring rendszer részese. Valamennyien hosszútávra legalább A1, valamint rövidtávra legalább P1 Moody's minősítéssel, vagy ezzel egyenértékű Standard & Poor's vagy Fitch minősítéssel rendelkeznek. Az e bankokba való befektetésekre a kockázatok koncentrációjának elkerülését és megfelelő különbözetet biztosító szabályok vonatkoznak.

2005-ben a pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök kamataiból származó jövedelem, az alap folyószámlái és az értékpapírok összesen 50 439 477,94 eurót tettek ki, a következő bontásban:

- Letétek és folyószámlák: 6 280 520,69 euro ez az összeg a 2005. december 31-i állapotot mutatja, amely tartalmazza a banki letétek után kapott kamatot (5 907 583,42 euro) és az elhatárolt kamatok változásait (203 864,22 euro) 2005-ben. A folyószámlák : 37 503,59 euro, amely tartalmazza a folyószámlába iktatott kamatokat. Kereskedelmi kötvényekből származó kamat 160 016,91 euro és 28 447,45 euro a 2005. december 31-ig elhatárolt kamatok változásai.

- Értékpapírportfólió : 44 158 957,25 euro; ezen összeg 48 997 994,99 euro, értékpapírokból származó kamatot és 1 961 071,32 euro 2005. december 31-ig elhatárolt kamatváltozásokat tartalmaz. Az értékpapírokból származó kamat értékpapír-befektetésekből származik, összhangban az EBB-t az alap likvid eszközeinek igazgatásával felruházó megállapodásban lefektetett befektetési elvekkel. Ezen összegből ugyanakkor le kell vonni 2 877 966,42 eurót, amelyet az év során könyveltek, és a könyvérték és a törlesztési érték közötti, az értékpapírok fennmaradó futamidejére időarányosan felosztott különbségét teszi ki (megfelel az eredménykimutatásba bevezetett prémium vagy diszkont különbözetnek).

A kapott kamatokat a pénzügyi év eredménye tartalmazza.

3.3. Nem teljesítő adósoktól behajtott összegek

2005-ben nem került összeg behajtásra. 1 448 433,44 USA dollárt kitevő, ki nem fizetett büntetőkamatot kell még behajtania az alapnak.

4. Az alap kötelezettségei

4.1. Fizetések az adós nemteljesítése esetén

2005-ben nem fordultak az alaphoz adós nemteljesítése miatt.

4.2. Az EBB díjazása

A 2002. április 26-án és május 8-án aláírt második kiegészítő megállapodásban határozták meg a Bank díjazása megállapításának módját, amely szerint az alap eszközeinek valamennyi részletéhez az azokhoz kapcsolódó csökkenő éves jutalékrátát rendelik. Ezt a díjazást az alap eszközeinek átlaga alapján számították ki.

A Bank 2005-re szóló díjazását 702 497,47 euróban rögzítették és bevezették az eredménykimutatásba, valamint a mérlegbe passzív időbeli elhatárolásként. A díjazást 2006 első negyedében fizetik ki az EBB-nek.

[1] SEC(2006) 891.

[2] A módosított rendelet kiköti, hogy a csatlakozó országok javára végrehajtott, az alap által fedezett műveletek a csatlakozás dátumát követően is a közösségi garanciavállalás alá esnek. Bár, a műveletek ezen időponttól számítva már nem tekintendők közösségi külső fellépésnek, és következésképp közvetlenül az Európai Unió általános költségvetése, és nem az alap hatálya alá tartoznak.

[3] SEC(2005) 479 végleges.

[4] COM(2005) 130.

[5] COM(2004) 487., 2004.7.14.

[6] A költségvetési fegyelem továbbra is biztosított az alábbiak szerint:- makroszintű pénzügyi támogatási hitelek esetében egyedi tanácsi határozat szükséges;- az Euratom és az EBB garanciahitelek esetében a többéves plafonokat a Tanácsnak jóvá kell hagynia.