A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK A hitelminősítő intézetekre vonatkozó rendeletjavaslatot (COM(2011) 747 végleges) és a hitelminősítések túlzott figyelembevételére vonatkozó irányelvjavaslatot (COM(2011) 746 végleges) kísérő pénzügyi kimutatásról /* COM/2012/0367 final */





A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK A hitelminősítő intézetekre vonatkozó rendeletjavaslatot (COM(2011) 747 végleges) és a hitelminősítések túlzott figyelembevételére vonatkozó irányelvjavaslatot (COM(2011) 746 végleges) kísérő pénzügyi kimutatásról (EGT-vonatkozású szöveg) A Bizottság 2011. november 15-én európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot fogadott el a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK rendelet módosításáról, illetve európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatot fogadott el az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 2009/65/EK irányelvnek és az alternatívbefektetésialap-kezelőkről szóló 2011/61/EU irányelvnek a hitelminősítések túlzott figyelembevétele tekintetében történő módosításáról (a továbbiakban: CRA III. javaslat). Az uniós költségvetésre mért hatást illetően a rendeletjavaslatot kísérő indokolás 4. pontja a következőket fogalmazta meg: „A Bizottság javaslata nincs hatással az Európai Unió költségvetésére. Nem igényelnek többletforrásokat az Európai Unió részéről a javaslat szerint az EÉPH-ra [Európai Értékpapírpiaci Hatóságra] bízott feladatok sem. Meg kell említeni egyúttal, hogy a hitelminősítő intézetekről szóló rendelet 19. cikke [11. lábjegyzet] szerint a hitelminősítő intézetek rendelet szerinti nyilvántartásba vételéhez és felügyeletéhez szükséges EÉPH-kiadásokat teljes mértékben a hitelminősítő intézeteknek felszámított díjak fedezik.” 11. lábjegyzet: „1. Az EÉPH e rendelettel és a (2) bekezdésben említett díjszabályzattal összhangban díjakat számít fel a hitelminősítő intézeteknek. Ezek a díjak teljes mértékben fedezik az EÉPH-nak a hitelminősítő intézetek nyilvántartásba vételéhez és felügyeletéhez, valamint ahhoz kapcsolódó szükséges kiadásait, hogy megtérítse az illetékes hatóságoknál az e rendelet alapján folytatott tevékenység során – különösen a feladatok 30. cikkel összhangban történő átruházása következtében – esetlegesen felmerült költségeket.” A CRA III. javaslat hatásvizsgálata megvizsgálta az egyes intézkedések költségvonzatait és az alábbiakat állapította meg: „a szakpolitikai intézkedések nincsenek hatással az EU költségvetésére”[1]. Ugyanakkor a becslések szerint a javaslat jelentősen megnövelné az EÉPH munkaterhét, többlet-humánerőforrást követelve meg a hivataltól. Következésképpen az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre szóló általános költségvetési tervezetében (COM(2012) 300 final)[2] (a továbbiakban: 2013-as költségvetési tervezet) a Bizottság az EÉPH létszámtervében további 15 álláshelyet javasolt. Az álláshelyek finanszírozása teljes mértékben a hitelminősítő intézetek által fizetett díjakból történik majd, így azok nem lesznek hatással az EÉPH számára nyújtott uniós hozzájárulásra. E közlemény részletes információkat nyújt a költségvetési hatóságnak a CRA III. javaslathoz kapcsolódó pénzügyi kimutatás formájában, amely tartalmazza az EÉPH-nak a javaslatból eredő feladataihoz és célkitűzéseihez szükséges forrásfelosztásra vonatkozó információkat is. A közlemény 2. melléklete pedig általános áttekintést ad arról, hogy a bizottsági javaslatok összessége milyen hatással van az EÉPH 2013-as forrásaira. PÉNZÜGYI KIMUTATÁS 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe 1.2. A tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek) 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa 1.4. Célkitűzés(ek) 1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása 1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama 1.7. Tervezett igazgatási módszer(ek) 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések 2.2. Irányítási és kontrollrendszer 2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik? 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése 3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség 3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban 3.3. A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás PÉNZÜGYI KIMUTATÁS 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK rendelet (CRA) módosításáról 1.2. A tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[3] Belső piac – Pénzügyi piacok 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa ý A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul 1.4. Célkitűzések 1.4.1. A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzések A pénzügyi stabilitást övező kockázatok csökkentéséhez való hozzájárulás, továbbá a befektetőknek és az egyéb piaci szereplőknek a pénzügyi piacokba és a minősítések megbízhatóságába fektetett bizalmának a helyreállítása 1.4.2. Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) Konkrét célkitűzések: A fenti általános célkitűzésekre figyelemmel a következő konkrét célkitűzések fogalmazhatók meg: · a külső hitelminősítésekre történő túlzott hagyatkozás csökkentése; · az államadóssághoz kapcsolódó fertőző hatások kockázatának csökkentése; · a hitelminősítési piac feltételeinek javítása; · jogorvoslati jog biztosítása a befektetők számára; · a hitelminősítő intézetek függetlenségének megerősítése, valamint a hitelminősítési módszerek és folyamatok javítása. 1.4.3. Várható eredmény(ek) és hatás(ok) · felülvizsgálatra kerül a hatályban lévő iránymutatások és ajánlások hitelminősítésekre tett hivatkozásainak összessége, és az EBH, az EBFH vagy az EÉPH adott esetben törli azokat; · javul a strukturált pénzügyi termékekkel kapcsolatos rendszeres tájékoztatás; ez további ösztönözést nyújt a befektetők számára ahhoz, hogy lefolytassák saját átvilágítási eljárásukat, és csökkenti a külső minősítések túlzott figyelembevételét; · javul az államadósság-minősítés átláthatósága; a befektetők jobban átlátják az államadósság-minősítést; csökken a fertőző hatás és a tovagyűrűző hatás kockázata; · a minősítési piac nyitottabbá válik az új belépők számára; a legnagyobb jelenlegi hitelminősítő intézetek nagyobb versenynek lesznek kitéve; a kibocsátók és a befektetők több hitelminősítő intézet közül választhatnak; · megtörténik a hitelminősítő intézetek szándékos magatartásából vagy súlyos gondatlanságából eredő befektetői károk kártalanítása; · mérséklődik a „kibocsátó fizet” modellből és a hosszú távú üzleti kapcsolatból fakadó összeférhetetlenség; · a piaci szereplők az összes eszközosztályra vonatkozóan pontosan érteni fogják, és tüzetesen meg tudják majd vizsgálni a hitelminősítési módszereket. 1.4.4. Eredmény- és hatásmutatók · külső minősítésekre tett hivatkozások száma az EÉPH által kiadott dokumentumokban; · a standardizált és belső minősítéseken alapuló megközelítések pénzügyi vállalkozások általi, szabályozói célból való felhasználásában történt változások; · a különböző eszközosztályokra vonatkozóan kibocsátott, megbízáson alapuló, illetve megbízás nélküli minősítések száma vagy aránya; · a minősítések felülvizsgálatának és kibocsátásának gyakorisága, különösen az államadósság-minősítések esetében; · a hitelminősítési módszerekben bekövetkezett változások gyakorisága és típusa, illetve azon alkalmak gyakorisága, amikor e változások visszautasítás vagy kifogás tárgyát képezik; · az új belépők és a piaci szerkezetben történt változások száma. Ide tartozhat a létező szereplők piaci részesedése mind a bevétel, mind a különböző osztályokban kiadott minősítések száma tekintetében. 1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása 1.5.1. Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek) A hitelminősítő intézetek fontos szereplői a pénzügyi piacoknak, és megfelelő jogi keretek alá kell vonni őket. A hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK rendelet[4] 2010. december 7-től teljes egészében alkalmazandó. A rendelet alapján a hitelminősítő intézeteknek szigorú magatartási szabályoknak kell megfelelniük az esetleges összeférhetetlenségek kezelése, illetve a minősítések és a minősítési folyamat magas színvonalának és a megfelelő mértékű átláthatóságának biztosítása érdekében. A már meglévő hitelminősítő intézeteknek kérelmezniük kellett a nyilvántartásba vételüket, és 2010. szeptember 7-ig eleget kellett tenniük a rendelet követelményeinek. A hitelminősítő intézetekről szóló rendelet 2011. június 1-jén hatályba lépett módosítása (513/2011/EU rendelet[5]) kizárólagos felügyeleti hatáskörökkel ruházta fel az Európai Értékpapírpiaci Hatóságot (EÉPH) az EU-ban nyilvántartásba vett hitelminősítő intézetek tekintetében a nyilvántartásba vételük és európai szintű felügyeletük központosítása és egyszerűsítése érdekében. Noha jó alapot képez, a hitelminősítő intézetekről szóló, hatályos rendelet a hitelminősítői tevékenységekhez kapcsolódó számos kérdést és a minősítések felhasználását nem szabályozza kellőképpen. Ezek konkrétan a hitelminősítéseknek a pénzügyi piacok szereplői általi túlzott figyelembevételéhez, a hitelminősítői piac magas fokú koncentráltságához, a hitelminősítő intézeteknek a befektetőkkel szemben fennálló polgári jogi felelősségéhez, a „kibocsátó fizet” modell tekintetében felmerülő összeférhetetlenségekhez, valamint a hitelminősítő intézetek részvényesi szerkezetéhez kapcsolódnak. A hitelminősítő intézetekről szóló hatályos rendelet nem foglalkozik külön továbbá az államadósság-minősítések sajátosságaival, amelyek a mostani államadósság-válság kapcsán váltak érzékelhetővé. E nyitva hagyott kérdésekre az Európai Bizottság a 2010. június 2-i közleményében („A pénzügyi szolgáltatások szabályozása a fenntartható növekedésért”)[6], továbbá a Bizottság szolgálatainak egy 2010. november 5-i konzultációs anyagában[7] hívta fel a figyelmet, rámutatva egyúttal a hitelminősítő intézetekről szóló rendelet célirányos felülvizsgálatának indokoltságára, amelynek a 2011. november 15-i CRA III. javaslat tesz eleget. Az Európai Parlament 2011. június 8-án a hitelminősítő intézetekről szóló nem jogalkotási állásfoglalást[8] fogadott el. A jelentés a hitelminősítő intézetek szabályozási keretének megerősítése és a minősítések túlzott figyelembevételéből fakadó kockázat csökkentésére irányuló intézkedések szükségessége mellett foglal állást. Az Európai Parlament támogatja többek között az államadósság-minősítésekre vonatkozó nyilvánosságra hozatali követelmények megerősítését, az európai minősítési mutató létrehozását, a strukturált pénzügyi eszközökre vonatkozó információk fokozott nyilvánosságát és a hitelminősítő intézetek polgári jogi felelősségét. Az Európai Parlament a verseny ösztönzését is fontos feladatnak tekintette, és úgy vélte, hogy a Bizottságnak meg kellene vizsgálnia és értékelnie kellene egy független európai hitelminősítő intézet létrehozásának lehetőségét. A 2010. szeptember 30-i és október 1-jei informális ECOFIN-üléseken az Európai Unió Tanácsa megállapította, hogy további erőfeszítésekre van szükség a hitelminősítő intézetekhez kapcsolódó számos kérdés, például a hitelminősítések túlzott figyelembevétele és a hitelminősítők díjazási modelljéből fakadó összeférhetetlenségek kockázatának rendezése érdekében. Az Európai Tanács 2011. október 23-i ülésén arra a következtetésre jutott, hogy előrelépésre van szükség a hitelminősítések túlzott figyelembevételének csökkentése terén. A tagállamok pénzügyminisztériumainak képviselőiből álló európai értékpapír-bizottság és az európai bankbizottság 2010. november 9-i és 2011. szeptember 19-i üléseik során a hitelminősítő intézetek szabályozási kereteinek további megerősítésének szükségességéről tárgyaltak. Nemzetközi szinten a Pénzügyi Stabilitási Tanács (FSB) 2010 októberében bocsátotta ki a külső hitelminősítések hatóságok és pénzügyi intézmények általi figyelembevételének mérséklésére irányuló elveit[9]. Ezen elvek alapján meg kell szüntetni vagy fel kell váltani a jogszabályokban az ilyen minősítésekre való hivatkozást, ha rendelkezésre állnak a hitelképesség megfelelő alternatív standardjai, valamint elő kell írni a befektetők számára, hogy készítsenek saját hitelminősítést. A G20-ak 2010. novemberi szöuli csúcstalálkozóján megerősítést nyertek ezek az elvek. A bankokra vonatkozó szabályozás nemrég előterjesztett reformjának[10] keretében a Bizottság kitért arra a problémára is, amelyet a pénzügyi intézményeknek a minősítésekre történő túlzott hagyatkozása jelent. A Bizottság olyan szabály bevezetését javasolta, amely alapján a bankoknak és a befektetési vállalkozásoknak maguknak kellene felmérniük azon szervezetek és pénzügyi eszközök hitelkockázatát, amelyekbe befektetnek, és nem egyszerűen csak külső minősítésekre támaszkodni ilyen tekintetben. Hasonló rendelkezést javasolt a Bizottság az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokról (ÁÉKBV)[11] és az alternatívbefektetésialap-kezelőkről[12] szóló irányelvek módosítására irányuló tervezetekben[13], amelyeket a Bizottság e javaslattal párhuzamosan terjesztett elő. 1.5.2. Az uniós részvételből adódó többletérték A szubszidiaritás elve szerint (az EUSZ 5. cikkének (3) bekezdése) uniós szintű intézkedésre csak abban az esetben kerülhet sor, ha a kitűzött célokat a tagállamok önállóan nem képesek kielégítően megvalósítani, tehát a tervezett intézkedések nagyságrendje vagy hatásai miatt azok az EU szintjén jobban megvalósíthatók. Annak ellenére, hogy a hitelminősítő intézetekre vonatkozó problémák lényeges következményekkel járnak az egyes tagállamokra nézve, átfogó hatásukat csak úgy lehet teljes mértékben átlátni, ha azokat határokon átnyúló összefüggésben vizsgáljuk. Ennek hátterében az áll, hogy minősítést egy másik országban kibocsátott pénzügyi eszközre vonatkozóan is ki lehet adni, azaz a nemzeti szinten hozott intézkedésnek adott esetben semmilyen hatása nem lenne, hiszen a minősítéseket továbbra is ugyanúgy lehetne kibocsátani, illetve felhasználni, ha azokat másik uniós tagállam, vagy éppen egy harmadik ország joghatósága szerint állítják elő. Ennek eredményeképp a hitelminősítések kibocsátásával összefüggő nemzeti szintű intézkedéseknél felmerül annak a kockázata, hogy uniós szintű fellépés hiányában ezeket megkerülik, vagy hatástalanok maradnak. A hitelminősítő intézetek tekintetében ezért bármilyen további intézkedésre a közös erőfeszítés a legalkalmasabb. Ennek megfelelően a szubszidiaritás elve szerint az uniós fellépés helyénvalónak tűnik. 1.5.3. Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága n/a 1.5.4. Összhang és lehetséges szinergia egyéb pénzügyi eszközökkel A 2007-ben kibontakozott pénzügyi válság kezelésére hozott „vészhelyzeti” intézkedések hullámát követően a Bizottság reformprogramot indított a G20-ak által tett kötelezettségvállalások végrehajtására, amelynek keretében az uniós pénzügyi ágazat alábbiakban vázolt strukturálisabb jellegű problémáira, valamint a válság által feltárt főbb sebezhető pontjaira kívánt megoldást nyújtani: • a kiváló minőségű tőke alacsony szintje és a nem elegendő mértékű likviditás a banki ágazatban, ami részben nem megfelelő és prociklikus prudenciális követelményeket, valamint hibás kockázatértékelést és -kezelést tükröz; • felügyeleti hiányosságok, különösen a határokon átnyúló működést folytató egyedi intézmények felügyelete és a szabályozatlan pénzügyi ágazat esetében; • vállalatirányítási mulasztások, amelyek hozzájárultak a pénzügyi intézmények túlzott kockázatvállalási gyakorlatához; • a piac átláthatóságának elégtelensége és a hatóságok, köztük a felügyeletek számára történő információközlés hiányosságai, különösen az összetett strukturált pénzügyi termékek esetében; • a hitelminősítő intézetek megfelelő szabályozásának és felügyeletének a hiánya; • a pénzügyi ágazat egészére vonatkozó, a makroszintű fertőző hatások kockázatának megelőzését szolgáló makroprudenciális felügyelet elégtelensége; • a bankok és pénzügyi vállalkozások rendezett felszámolását lehetővé tévő, összehangolt keretrendszer hiánya, amely arra kényszerítette a tagállamokat, hogy az általános összeomlás elkerülése érdekében közpénzeket juttassanak a bankoknak. A program alkotóelemeit az „Impulzusok az európai gazdaság élénkítéséhez” című, 2009. március 4-i, valamint „A pénzügyi szolgáltatások szabályozása a fenntartható növekedésért” című, a pénzügyi reformcsomag részleteit meghatározó 2010. június 2-i bizottsági közlemény mutatta be. Az első elemek 2009–2010-ben bevezetésre kerültek. A leglényegesebb alkotóelem a pénzügyi felügyelet új szerkezetének kialakítása, amely magában foglalta a makroprudenciális és makrogazdasági kockázatok korai szakaszban történő feltárásáért felelős Európai Rendszerkockázati Testület felállítását, illetőleg három, a banki ágazatért (Európai Bankhatóság, EBH), a biztosítási ágazatért (Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság, EBFH), valamint az értékpapírpiacért (Európai Értékpapírpiaci Hatóság, EÉPH) felelős, új európai felügyeleti hatóság létrehozását, amelyek megerősített felügyeletet és jobb koordinációt biztosítanak a felügyeletek között. Fontos joghézagot töltöttek ki a hitelminősítő intézetekre vonatkozó (ún. „CRA I.” és „CRA II.”) rendeletek, amelyek szigorú engedélyezési követelményeket és felügyeletet vezettek be a hitelminősítő intézetekre nézve, és megbízták az EÉPH-t ezen intézetek felügyeletével. Emellett módosult a tőkekövetelményekről szóló irányelv; e módosítás (ún. „CRD III.”) célja a kereskedési könyvre és az összetett származtatott termékekre vonatkozó tőkeszabályok megerősítése, valamint a pénzügyi intézményekbeli javadalmazásra és bónuszokra vonatkozó kötelező szabályok bevezetése volt. Az alternatív befektetési alapok (köztük a fedezeti alapok) kezelőire vonatkozó irányelv (ABAK-irányelv) további jogi és felügyeleti hézagot töltött be azáltal, hogy szilárd és harmonizált szabályozási standardokat fogalmaz meg minden alapkezelő számára, és fokozza az átláthatóságot a befektetők irányában. 1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama ý A javaslat/kezdeményezés határozatlan időtartamra vonatkozik – Beindítási időszak: 2013-tól 2015-ig – azt követően: rendes ütem. 1.7. Tervezett igazgatási módszer(ek)[14] ¨ Centralizált igazgatás közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással: – ý a Közösségek által létrehozott szervek[15] 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések Az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (EÉPH) létrehozására vonatkozó rendelet 81. cikke értelmében a Bizottság 2014. január 2-ig, és azt követően minden harmadik évben általános jelentést tesz közzé a hatóság működésének eredményeként szerzett tapasztalatokról. A Bizottság e célból általános jelentést tesz majd közzé, amelyet továbbít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. 2.2. Irányítási és kontrollrendszer 2.2.1. Felismert kockázat(ok) Az EÉPH-előirányzatoknak a hitelminősítő intézetek nyilvántartásba vételével és felügyeletével kapcsolatos végrehajtásához fűződő konkrét kockázat abból ered, hogy a Közösségek által létrehozott egyéb szervektől eltérően a hitelminősítő intézetek felügyeletét kizárólag maguk a hitelminősítő intézetek finanszírozzák. Máskülönben a javaslatból eredő előirányzatok jogi, gazdaságos, hatékony és eredményes felhasználása terén a javaslat várhatóan nem teremt olyan új kockázatokat, amelyekre ne terjedne ki az EÉPH meglévő belső ellenőrzési keretrendszere. 2.2.2. Tervezett ellenőrzési mód(ok) E forrásoknak az EÉPH általi átlátható és eredményes felhasználásának érdekében a Bizottság 2012. február 7-én felhatalmazáson alapuló rendeletet (272/2012/EU)[16] fogadott el az Európai Értékpapírpiaci Hatóság által a hitelminősítő intézeteknek felszámított díjakra vonatkozóan. 2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések A csalás, vesztegetés és egyéb jogellenes tevékenységek elleni fellépés érdekében az EÉPH vonatkozásában is megszorítás nélkül alkalmazandók az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet előírásai. Az EÉPH csatlakozik az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) belső vizsgálatairól szóló, az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága között létrejött, 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz, és haladéktalanul meghozza az EÉPH egész személyzetére vonatkozó megfelelő rendelkezéseket. A finanszírozási határozatokban és a megállapodásokban, valamint a belőlük következő végrehajtási aktusokban kifejezetten ki kell kötni, hogy a Számvevőszék és az OLAF szükség esetén helyszíni ellenőrzésnek vetheti alá az EÉPH által kifizetett pénzösszegek kedvezményezettjeit, valamint a személyzet azon tagjait, akik az említett pénzösszegek allokációjáért felelnek. Az EÉPH létrehozására vonatkozó rendelet 64. és 65. cikke megállapította az EÉPH költségvetésének és az alkalmazandó pénzügyi szabályoknak a végrehajtására és ellenőrzésére vonatkozó rendelkezéseket. 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik? · Jelenlegi költségvetési kiadási tételek A EÉPH-nak a hitelminősítő intézetek felügyeletére vonatkozó költségvetési kiadásainak emelkedését teljes mértékben a hitelminősítő intézetek által az EÉPH-nak fizetett díjak fedezik[17]. A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás Szám [Megnevezés...............................................…] || diff./nem diff.[18]) || EFTA-országoktól[19] || tagjelölt országoktól[20] || harmadik országoktól || 12 04 04 Európai Értékpapírpiaci Hatóság – Hozzájárulás az 1., 2. és 3. címhez || diff. || NEM || NEM || NEM 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése millió EUR (három tizedesjegyig) || || || 2013. év[21] || 2014. év || 2015. év || || || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || N.A. || N.A. || N.A. || || || || || N.A. Kifizetési előirányzatok || N.A. || N.A. || N.A. || || || || || N.A. 3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás – ý A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív előirányzatok felhasználását. 3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.3.1. Összegzés – ý A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási előirányzatok felhasználását. 3.2.3.2. Becsült humánerőforrás-szükségletek – ý A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást. Megjegyzés: A CRA III. javaslat következtében a Belső Piaci és Szolgáltatási Főigazgatóságon belül többlet humán- és igazgatási erőforrásigény nem merül fel. 3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség – ý A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel. 3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban – ý A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi társfinanszírozást. 3.3. A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás – ý A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre. 1. melléklet Az EÉPH számára a CRA III. javaslatból eredő átmeneti feladatok 2014-ben és 2015-ben történő megvalósításához szükséges külső személyi állomány (szerződéses alkalmazottak és kirendelt nemzeti szakértők) nem növeli az EÉPH külső személyi állományát 1. táblázat: Az EÉPH számára a CRA III. javaslat végrehajtásához szükséges becsült források Az EÉPH új feladatai || Szükséges humánerőforrás || || További IT-források || Ideiglenes || Egyéb erőforrások 2014–2015-ben kirendelt nemzeti szakértők és szerződéses alkalmazottak formájában, teljes munkaidős egyenértékben (FTE) kifejezve || Megjegyzések || 1) A meglévő iránymutatásokban, ajánlásokban és szabályozási technikai standardokban szereplő, hitelminősítésekre történő valamennyi hivatkozás felülvizsgálata és adott esetben törlése || || – 0,5 FTE || || 2) 5 új szabályozási technikai standard elfogadása a következőket illetően: – a strukturált pénzügyi eszközökkel kapcsolatos közzététel – a hitelminősítő intézetek rotációja (átadás-átvételi dokumentáció) – harmonizált standard minősítési skála – európai minősítési mutató (EURIX) – a hitelminősítő intézetek által felszámított díjak || || – 3,5 FTE || A 2011 során a négy szabályozási technikai standard tervezetének elkészítéséhez szükséges munkaterhen és a témák által megkövetelt, magas szintű, speciális módszertanokon alapuló becslés || 3) 2 új iránymutatás és ajánlás elfogadása a következőket illetően: – a hitelminősítő intézetek által felszámított díjakra vonatkozó tájékoztatás koordinálása – a piaci koncentrációra vonatkozó adatok gyűjtése || || – 1,5 FTE || Az iránymutatások és ajánlások konzultációs és elfogadási eljárásán és a két téma által megkövetelt, magas szintű, speciális módszertanokon alapuló becslés || 4) A harmadik országokat illető befogadhatóság újbóli értékelése || || – 3,5 FTE || A 2011 során a befogadási eljáráshoz szükséges munkaterhen alapuló becslés || 5) – A strukturált pénzügyi eszközök alapjául szolgáló eszközhalmazokkal és minősítéseik alakulásával kapcsolatos központi honlap létrehozása és üzemeltetése || 1,8 FTE: A hitelminősítő intézetekkel foglalkozó egység: 1,0 FTE IT: 0,8 FTE (termelési + folyamatelemző) || – 2,3 FTE A hitelminősítő intézetekkel foglalkozó egység: 1,0 FTE IT: 1,3 FTE (0,5 projektmenedzser + 0,5 programtervező + 0,3 közbeszerzési szakértő) || || Feltételezés (1,5 éves projektidőtartam): 1) Szoftverköltségek: nettó 300 000 EUR 2) Hardverköltségek: nettó 30 000 EUR 3) Szolgáltatások: Tervezési szakasz: 1 FTE szakértő (6 hónap*1200 EUR*22)=158 000 Tesztelés/üzembe helyezés: 1 FTE beosztott munkatárs (12 hónap*700*22)=185 000 ÖSSZESEN: 673 000 6) – a hitelminősítő intézetek módszereinek előzetes értékelése || 6 FTE || - || Átlagosan 2 és 22 FTE közötti becslés a rendelkezés végleges szövegezésétől függően, amely évente mintegy 50 vagy 500 értékelést ír elő az EÉPH számára || 7) a piac alakulásának és a hitelminősítő intézetek által betartandó egyéb követelmények végrehajtásának a nyomon követése: – a hitelminősítő intézetek kereszttulajdonlási kapcsolatainak nyomon követése, – a hitelminősítő intézetek és a vezető elemzők kötelező rotációjának a nyomon követése, – a hitelminősítő intézeteknek a minősített szervezettel kapcsolatos jelentős részvényesi érdekeltségeinek és tanácsadási szolgáltatásainak a nyomon követése, – a strukturált pénzügyi termékek vonatkozásában előírt kettős minősítés betartásának a nyomon követése, – az államadósság-minősítések (az uniós piacok zárása utáni és legalább egy órával nyitásuk előtti) közzétételének nyomon követése – annak nyomon követése, hogy a hitelminősítő intézetek tájékoztatják-e a minősített szervezeteket legalább egy teljes munkanappal a hitelminősítés, illetve a hitelminősítési kilátás közzétételét megelőzően – az előzetes minősítések hitelminősítő intézetek általi közzétételének nyomon követése – a hitelminősítő intézeteknek felszámított díjak nyomon követése – új módszertan kidolgozása és a piaci koncentrációval összefüggő kockázatok nyomon követése || 4,8 FTE || - || || 8) – az európai minősítési mutató (EURIX) / az európai hitelminősítési platform létrehozása és kezelése, beleértve a hitelminősítő intézetek által felszámított díjakat közzétevő adatbázis kezelését || 2,4 FTE: A hitelminősítő intézetekkel foglalkozó egység: 1,4 FTE; IT: 1 FTE (termelési + folyamatelemző) || - || A megkövetelt magas szintű, speciális módszertanokon alapuló becslés || Feltételezés (1 éves projektidőtartam; a CEREP és a SoCRAT közötti szinergiákon alapuló végrehajtás; EURIX-számítások a hitelminősítő intézetek által): 1) Szoftverköltségek: nettó 200 000 EUR 2) Hardverköltségek: nettó 15 000 EUR 3) Szolgáltatások: Tervezési szakasz: 2,25 FTE (projektmenedzser, programtervező és további szakértők; 6 hónap*1200 EUR*22)=356 000 Tesztelés/üzembe helyezés: 1 FTE beosztott munkatárs (6 hónap*700*22)=93 000 ÖSSZESEN: 664 000 Összesen || 15 || 11,3 || || A feltételezések szerint a rendelet 2013 előtt hatályba lép, így a többlet EÉPH-forrásokra 2013-tól lesz szükség. A személyzet létszámának növelésére a feltételezések szerint csak az EÉPH által készítendő technikai standardok, iránymutatások és jelentések tekintetében lesz szükség. A bizottsági javaslat olyan feladatokat ruház az EÉPH-ra, amelyek 2013-tól 15 ideiglenes álláshely létrehozását teszik szükségessé. Emellett a fenti egyéb feladatokat külső munkatársak, kirendelt nemzeti szakértők és szerződéses alkalmazottak fogják ellátni 2014–2015-ben: 5,8 (emberév) 2014-re és 5,5 (emberév) 2015-re vonatkozóan. Egyéb feltevések: · A személyzet különböző kategóriáinak átlagos éves bérköltsége a Költségvetési Főigazgatóság iránymutatásán alapul. · A bérsúlyozási együttható Párizs esetében 1,161. · A feltételezett képzési költség egy fő teljes munkaidős egyenértékben kifejezett személyi állományra évi 1000 EUR. · Fejenként 10 000 EUR kiküldetési költség a kiküldetésekre a 2012. évi költségvetési tervezet alapján. · A 2012. évi munkaerő-felvételi költségvetési tervezet alapján becsült, munkaerő-felvételhez kapcsolódó költségek (utazás, szállás, orvosi vizsgálat, berendezkedési és egyéb támogatás, költözési költségek stb.) összege betöltendő posztonként 12 700 EUR. Az elkövetkező három évre igényelt költségvetés növekedésének kiszámítási módját az alábbi táblázat részletesen tartalmazza. A számítás azon az elven alapul, hogy a hitelminősítő intézetek felügyeletével kapcsolatos minden költséget a hitelminősítő intézetek által az EÉPH-nak fizetett díjak fedeznek majd. 2. táblázat: A költségek felosztása Költségnem || Számítás || Összeg (millió EUR-ban) || || 2013 || 2014 || 2015 || Total || || || || || 1. cím: Személyi kiadások || || || || || || || || || || 11 Illetmények és juttatások || || || || || – ebből ideiglenes alkalmazott || =15*127*1,161 || 2,212 || 2,212 || 2,212 || 6,635 – ebből kirendelt nemzeti szakértő || =(4,8 2014-ben, 4,5 2015-ben)*73*1,161 || 0 || 407 || 381 || 788 – ebből szerződéses alkalmazott || =1*64*1,161 || 0 || 74 || 74 || 148 || || || || || 12 Munkaerő-felvétellel kapcsolatos kiadások || =(15 2013-ban, 5 2014-ben)*12,7 || 191 || 64 || 0 || 255 || || || || || 13 Kiküldetési költségek || =(15 2013-ban, 20,8 2014-ben és 20,5 2015-ben)*10 || 150 || 208 || 205 || 563 || || || || || 15 Képzés || =(15 2013-ban, 20,8 2014-ben és 20,5 2015-ben)*1 || 15 || 21 || 21 || 56 || || || || || 1. cím összesen: Személyi kiadások || || 2,568 || 2,986 || 2,893 || 8,445 || || || || || || || || || || 2. cím: Infrastrukturális és működési kiadások || =(15 2013-ban, 20,8 2014-ben és 20,5 2015-ben)*30 || 450 || 624 || 615 || 1,689 || || || || || 2. cím összesen: Infrastrukturális és működési kiadások || || 450 || 624 || 615 || 1,689 || || || || || || || || || || 3. cím: Operatív kiadások || || || || || || || || || || EURIX || || 664 || 0 || 0 || 664 Központi honlap a strukturált pénzügyi eszközök minősítéseinek minőségére vonatkozóan || || 0 || 300 || 373 || 673 || || || || || 3. cím összesen: Operatív kiadások || || 664 || 300 || 373 || 1337 || || || || || Összesen || || 3,682 || 3,910 || 3,881 || 11,471 Ebből a hitelminősítő intézetek által fizetendő regisztrációs és felügyeleti díjak (100%) || || 3,682 || 3,910 || 3,881 || 11,471 3. táblázat A tizenöt ideiglenes alkalmazotti álláshely javasolt létszámterve Tisztségcsoport és besorolási fokozat || Ideiglenes alkalmazottak || AD 8 || 2 AD 7 || 3 AD 6 || 5 AD 5 || 5 || AD összesen || 15 5. táblázat: A CRA III. javaslatból eredő célkitűzések és teljesítések becsült költségeinek a felosztása[22] Célkitűzések és teljesítések ò || || || 2012. év || 2013. év || 2014. év || 2015. év || ÖSSZESEN || || Típus (-/+) || Átlagos költség || Teljesítés || Összköltség || Teljesítés || Összköltség || Teljesítés || Összköltség || Teljesítés || Összköltség || || Összköltség || 1. célkitűzés: a külső hitelminősítésekre történő túlzott hagyatkozás csökkentése || || || || || || || || || || || felülvizsgálatra kerültek a külső minősítésekre tett hivatkozások az EÉPH által kiadott dokumentumokban, és csökkent e hivatkozások száma || || || - || 0 || - || 0 || + || 67 || + || 0 || || 67 || létrejött és üzemel a strukturált pénzügyi eszközök alapjául szolgáló eszközhalmazokkal és minősítéseik alakulásával kapcsolatos központi honlap || || || - || 0 || - || 362 || - || 814 || + || 836 || || 2012 || kibocsátásra került a strukturált pénzügyi eszközökkel kapcsolatos közzétételekre vonatkozó új szabályozási technikai standard || || || - || 0 || - || 0 || + || 94 || - || 0 || || 94 || 1. konkrét célkitűzés részösszege || || 0 || || 362 || || 975 || || 836 || || 2173 || 2. célkitűzés: az államadóssághoz kapcsolódó fertőző hatások kockázatának csökkentése || || || || || || || || || || || az EÉPH évente jelentést tesz az államadósság-minősítésekkel kapcsolatos követelményeknek a hitelminősítő intézetek általi betartásáról || || || - || 0 || - || 241 || + || 226 || + || 226 || || 693 || 2. konkrét célkitűzés részösszege || || 0 || || 241 || || 226 || || 226 || || 693 || 3. célkitűzés: a hitelminősítési piac feltételeinek javítása || || || || || || || || || || || létrejött és üzemel az EURIX (európai minősítési mutató / európai hitelminősítési platform) || || || - || 0 || - || 1147 || + || 452 || + || 452 || || 2051 || kibocsátásra került az EURIX-szel, a harmonizált minősítési skálával és a hitelminősítő intézetek rotációjával kapcsolatos új szabályozási technikai standard || || || - || 0 || - || 0 || + || 243 || + || 37 || || 280 || új iránymutatások és ajánlások a következőkre vonatkozóan: – a hitelminősítő intézetek által felszámított díjakra vonatkozó tájékoztatás koordinálása – a piaci koncentrációra vonatkozó adatok gyűjtése || || || - || 0 || - || 0 || + || 202 || - || 0 || || 202 || az EÉPH évente jelentést tesz a hitelminősítési piac alakulásáról || || || - || 0 || - || 483 || + || 452 || + || 452 || || 1387 || 3. konkrét célkitűzés részösszege || || 0 || - || 1630 || + || 1349 || + || 941 || || 3920 || 4. célkitűzés: jogorvoslati jog biztosítása a befektetők számára || || || || || || || || || || || 4. konkrét célkitűzés részösszege || || 0 || + || 0 || + || 0 || + || 0 || || 0 || 5. célkitűzés: a hitelminősítő intézetek függetlenségének megerősítése, valamint a hitelminősítési módszerek és folyamatok javítása || || || || || || || || || || || az EÉPH előzetesen értékelte minden hitelminősítő intézet új módszertanát || || || - || 0 || - || 1207 || + || 1131 || + || 1131 || || 3469 || szabályozási technikai standard a hitelminősítő intézetek által felszámított díjakról || || || - || 0 || - || 0 || - || 0 || + || 87 || || 87 || az EÉPH évente jelentést tesz a tulajdonlásból és az ellenőrzésből fakadó függetlenségi kockázatokról || || || - || 0 || - || 241 || + || 226 || + || 226 || || 693 || 5. konkrét célkitűzés részösszege || - || 0 || - || 1448 || + || 1357 || + || 1444 || || 4249 || A 2–5. célkitűzésből eredő részteljesítés – értékelésre került a harmadik országokat illető befogadhatóság || || || || || || || + || 433 || || 433 || ÖSSZKÖLTSÉG || || 0 || || 3681 || - || 3907 || - || 3880 || || 11468 || 2. melléklet Áttekintés a 2011–2013-as időszak jogalkotási javaslatainak az EÉPH 2013. évi költségvetésére mért hatásáról A pénzügyi és gazdasági válságra adott folyamatos uniós válasz eredményeképpen az EÉPH létrehozását követően számos fontos új javaslat elfogadása vált szükségessé, amelyek közül több az EÉPH hatáskörének jelentős kiterjesztését vonta maga után. A hatóság ehhez kapcsolódó létszámbővítését az alábbi táblázatok mutatják be. A pénzügyi eszközök piacairól szóló irányelv (MiFID-irányelv) felülvizsgálatának a célja szilárdabb és hatékonyabb piaci struktúrák biztosítása, a technológiai innováció figyelembevétele, a kereskedési tevékenységek átláthatóságának növelése, a felügyeleti hatáskörök megerősítése, szigorúbb keretrendszer biztosítása az árupiaci származtatott ügyletekre vonatkozóan és a befektetők védelmének fokozása. Az EÉPH kiemelt szerepet kapott a szabályozási keret és a konkrét felügyeleti feladatok teljes körű működéséhez szükséges legtöbb technikai végrehajtási intézkedés kidolgozásában, például megnövekedett a szerepe a MiFID-irányelvnek való megfelelés vizsgálatára vonatkozóan az olyan egyedi esetekben, amikor a kereskedési helyszínek mentesülni kívánnak a kereskedés előtti átláthatóság követelményétől („dark pools”). A piaci visszaélésről szóló irányelv felülvizsgálatának céljai között szerepel a visszaéléssel szembeni küzdelem fokozása az árupiacokon és a kapcsolódó származtatott ügyletek piacain, a szabályozó hatóságok szankcionálási hatásköreinek a megerősítése, valamint a kis- és közepes méretű kibocsátók adminisztratív terheinek a csökkentése. Az EÉPH többek között feladatul kapta a belső információk megfelelő közzétételét biztosító technikai eszközökkel, valamint az uniós és külföldi illetékes hatóságok közötti információcserék eljárásaival kapcsolatos szabályok, illetőleg – kérésre – a piaci visszaélés határokon átnyúló eseteire irányuló vizsgálatok és ellenőrzések koordinálását. A központi értéktárakra vonatkozó javaslat célja az értékpapír-elszámolás ütemezésének és lebonyolításának összehangolása Európában, valamint az elszámolást lehetővé tévő infrastruktúrákat üzemeltető központi értéktárakra vonatkozó szabályok harmonizálása. A javaslat egységesíti az európai értékpapír-elszámolás ütemezését és az elszámolási fegyelmet, és uniós szinten első alkalommal közös engedélyezési, felügyeleti és szabályozási keretet hoz létre a központi értéktárakra vonatkozóan. A központi értéktárakról szóló rendelet keretében az EÉPH feladatai közé tartozik a rendelet alkalmazásával kapcsolatos technikai standardok tervezeteinek elkészítése (összesen 22 szabályozási és végrehajtási technikai standard); iránymutatások készítése, legjobb felügyeleti gyakorlatok bemutatása az elszámolási fegyelemre és a központi értéktárakkal kapcsolatos intézkedésekre vonatkozóan (3 iránymutatás); a központi értéktárakról szóló rendelet következetes alkalmazásának biztosítása; harmadik országbeli központi értéktárak és jelentéstételi követelmények elismerése (éves jelentés a piac alakulásáról, különösen az elszámolás hatékonyságáról, az internalizált elszámolásról és a határokon átnyúló tevékenységről). Az EÉPH-nak a hitelminősítő intézetekre vonatkozó felülvizsgált rendelet (CRA III.) szerinti szerepét a Pénzügyi Kimutatás szövege vázolja fel. 1. táblázat: A létszámigény és pénzügyi hatásának áttekintése A létszámigény áttekintése a személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó állományra vonatkozó becsült igény || a külső személyzeti állományra vonatkozó becsült igény || becsült létszámigény ÖSSZESEN || 2013 || 2014 || 2015 || 2013 || 2014 || 2015 || 2013 || 2014 || 2015 || || || || || || || || || || I. 8 || 8 || 8 || 3 || 3 || 3 || 11 || 11 || 11 || II. 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 6 || 6 || 6 || III. 4 || 4 || 4 || 2 || 2 || 2 || 6 || 6 || 6 || IV. 15 || 15 || 15 || 0 || 5,8 || 5,5 || 15 || 20,8 || 20,5 || || ahol: I. – a pénzügyi eszközök piacairól szóló irányelvre (MiFID-irányelv) irányuló javaslat, COM(2011) 656 végleges [2011/0298 (COD)] II. – a piaci visszaélésről szóló irányelvre irányuló javaslat, COM(2011) 651 végleges [2011/0295 (COD)] III. – a központi értéktárakra vonatkozó javaslat, COM(2012) 73 final [2012/0029 (COD)] IV. – a hitelminősítő intézetekről szóló rendeletre irányuló javaslat (CRA III.), COM(2011) 747 final és 746 final [0361 (COD) és 0360 (COD)] [1] Lásd a hatásvizsgálat 59. oldalát: http://ec.europa.eu/internal_market/securities/docs/agencies/SEC_2011_1354_en.pdf . [2] http://eur-lex.europa.eu/budget/data/DB2013/EN/SEC03.pdf, 801. o. [3] Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based Budgeting). [4] Az Európai Parlament és a Tanács 1060/2009/EK rendelete (2009. szeptember 16.) a hitelminősítő intézetekről (HL L 302., 2009.11.17.). [5] Az Európai Parlament és a Tanács 513/2011/EU rendelete (2011. május 11.) a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK rendelet módosításáról (HL L 145., 2011.5.31.). [6] COM(2010) 301 végleges. [7] A következő címen érhető el: http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2010/cra_en.htm. [8] http://www.europarl.europa.eu/oeil/FindByProcnum.do?lang=en&procnum=INI/2010/2302. [9] http://www.financialstabilityboard.org/publications/r_101027.pdf . [10] A Bizottság javaslata (2011. július 20.): az Európai Parlament és a Tanács irányelve a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, valamint a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó hitelintézetek, biztosítóintézetek és befektetési vállalkozások kiegészítő felügyeletéről szóló 2002/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, COM(2011) 453 végleges. Lásd a 77. cikk b) pontját. [11] HL L 302., 2009.11.17., 32. o. [12] HL L 174., 2011.7.1., 1. o. [13] A Bizottság javaslata (2011. november 15.): az Európai Parlament és a Tanács irányelve az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 2009/65/EK irányelvnek és az alternatívbefektetésialap-kezelőkről szóló 2011/61/EU irányelvnek a hitelminősítések túlzott figyelembevétele tekintetében történő módosításáról, COM(2011) 746 végleges. [14] Az egyes igazgatási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [15] A költségvetési rendelet 185. cikkében említett szervek. [16] HL L 90., 2012.3.28., 6–10. o. [17] További információért lásd az 1. mellékletet. [18] Diff.= differenciált előirányzat/non-diff. = nem differenciált előirányzat. [19] EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás. [20] Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országok. [21] Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve. [22] A kerekítésből adódóan pontatlanságok merülhetnek fel.