Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről (kérelem: EGF/2014/001 EL/Nutriart) /* COM/2014/0376 final - 2014/ () */





INDOKOLÁS A JAVASLAT HÁTTERE 1. Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból (EGAA) nyújtott pénzügyi hozzájárulásokra vonatkozó szabályokat az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet[1] (a továbbiakban: az EGAA-rendelet) tartalmazza. 2. A Nutriart S.A. vállalatnál, továbbá 25 beszállítónál és a termelési lánc következő szintjein álló AR.ZIGAS & SIA termelőknél, valamint 24 önálló vállalkozónál – amelyeknek mind megszűnt a görögországi elsődlegesen érintett vállalattól függő tevékenysége – elbocsátások történtek, amelyeket követően Görögország „EGF/2014/001 EL/Nutriart” referenciaszámon kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt. 3. A kérelem vizsgálata után a Bizottság az EGAA-rendelet valamennyi vonatkozó rendelkezése alapján megállapította, hogy az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás odaítélésének feltételei teljesülnek. A KÉRELEM ÖSSZEFOGLALÁSA EGAA-kérelem: || EGF/2014/001 EL/Nutriart Tagállam: || Görögország Az érintett (NUTS 2 szintű) régió(k): || Κεντρική Μακεδονία (Közép-Makedónia) (EL12) Aττική (Attika) (EL30) A kérelem benyújtásának dátuma: || 2014. február 5. A kérelem átvételi elismervényén feltüntetett dátum: || 2014. február 14. A kiegészítő információ iránti kérelem dátuma: || 2014. február 19. A kiegészítő információ benyújtásának határideje: || 2014. április 2. Az értékelés befejezésének határideje: || 2014. június 25. Beavatkozási kritérium: || Az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja Elsődlegesen érintett vállalat: || Nutriart S.A Gazdasági ágazat (NACE Rev. 2. ágazat): || 10. ágazat („Élelmiszergyártás”)[2] A leányvállalatok, a beszállítók és az ellátási lánc következő szintjein álló termelők száma: || 25 Referencia-időszak (négy hónap): || 2013. július 16–2013. november 16. A referencia-időszak alatt hány elbocsátás történt és hányan fejezték be tevékenységüket (a): || 505 A referencia-időszak előtt vagy után hány elbocsátás történt és hányan fejezték be tevékenységüket (a): || 3 Az összes elbocsátás száma (a + b): || 508 A megcélzott kedvezményezettek becsült száma összesen: || 508 A megcélzott nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok (NEET-fiatalok) száma: || 505 A személyre szabott szolgáltatásokhoz kapcsolódó kiadások (EUR) || 9 950 000 Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadások[3] (EUR) || 210 000 Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadások (%) || 2,07 Teljes költségvetés (EUR) || 10 160 000 EGAA-hozzájárulás (60 %) (EUR) || 6 096 000 A KÉRELEM ÉRTÉKELÉSE Az eljárás 4. A görög hatóságok 2014. február 5-én nyújtottak be kérelmet az EGF/2014/001 EL/Nutriart referenciaszámon, 12 héten belül attól az időponttól számítva, amikor teljesültek az alábbi 6–8. pontban meghatározott beavatkozási kritériumok. A Bizottság a kérelem benyújtásától számított két héten belül, 2014. február 14-én elismerte a kérelem átvételét. A Bizottság 2014. február 19-én további tájékoztatást kért a görög hatóságoktól. A görög hatóságok a kérés dátumtól számított hat héten belül megküldte a szóban forgó kiegészítő információkat. A teljes kérelem kézhezvételétől számított 12 hetes határidő, amelyen belül a Bizottságnak le kell zárnia annak értékelését, hogy a kérelem megfelel-e a pénzügyi hozzájárulás feltételeinek, 2014. június 25-én jár le. A kérelem elfogadhatósága Az érintett vállalatok és kedvezményezettek 5. A kérelem hatálya összesen 508 munkavállalóra vonatkozik: azokra, akiket a Nutriart S.A. vállalattól (a továbbiakban: elsődlegesen érintett vállalat), továbbá 25 beszállítótól és a termelési lánc következő szintjein álló AR.ZIGAS & SIA termelőktől bocsátottak el, valamint 24 önálló vállalkozóra, akiknek megszűnt az elsődlegesen érintett vállalattól függő tevékenysége. Az elsődlegesen érintett vállalat a NACE Rev. 2. rendszer[4] szerinti gazdasági ágazatok közül az „Élelmiszergyártás” 10. ágazatban működött. Az érintett vállalatok Közép-Makedónia (EL12) és Attika (EL30) NUTS[5] 2. szintű régiókban találhatók. A vállalatok és az elbocsátott személyek száma Nutriart S.A. || 481 3 AR.ZIGAS & SIA A vállalatok száma összesen: 2 || Az elbocsátott munkavállalók száma összesen || 484 A tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozók száma összesen: || 24 Mindösszesen (munkavállalók és önálló vállalkozók): || 508 Beavatkozási kritériumok 6. A görög hatóságok kérelmüket az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti beavatkozási kritérium alapján nyújtották be, amely előírja, hogy legalább 500 munkavállalót bocsássanak el, illetve önálló vállalkozó szüntesse meg tevékenységét egy négy hónapos referencia-időszak alatt egy vállalkozáson belül egy tagállamban, ideértve a vállalkozás beszállítói vagy felhasználói termelői körében elbocsátott munkavállalókat és tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozókat is. 7. A négy hónapos referencia-időszak 2013. július 16-tól 2013. november 16-ig tartott. 8. A kérelem a következőkre vonatkozik: – 478 munkavállaló, akiket a négy hónapos referencia-időszak alatt az elsődlegesen érintett vállalattól bocsátottak el[6]; – 3 munkavállaló, akiket a négy hónapos referencia-időszak alatt az elsődlegesen érintett vállalat egyik beszállítójától bocsátottak el; valamint – 24 önálló vállalkozó[7], akik a négy hónapos referencia-időszak szüntették meg tevékenységüket. Az elbocsátások és a tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozók számának kiszámítása 9. Az elsődlegesen érintett vállalattól és beszállítójától elbocsátott 481 munkavállaló esetében az elbocsátások számát a munkaszerződés tényleges megszüntetésének vagy lejáratának időpontja alapján számították ki. 10. A 24 önálló vállalkozó esetében a tevékenység megszűnésének időpontja a nemzeti jog szerinti időpont, nevezetesen az adóhatóság szerinti megszűnés időpontja. Támogatható kedvezményezettek 11. A már említett munkavállalókon és önálló vállalkozókon túl 3 olyan munkavállaló is a támogatható kedvezményezettek közé tartozott, akiket a négy hónapos referencia-időszak előtt elbocsátottak el. Ezeket a munkavállalókat a tervezett elbocsátások 2013. június 21-én történt általános közzététele[8] után bocsátották el. Egyértelmű ok-okozati összefüggés mutatható ki a referencia-időszakban az elbocsátásokat kiváltó eseménnyel. 12. A támogatásra jogosult kedvezményezettek száma összesen 508. Kapcsolat az elbocsátások és az 546/2009/EK rendeletben említett globális pénzügyi és gazdasági válság között 13. Az elbocsátások és a tevékenység megszüntetése, valamint az 546/2009/EK rendeletben említett globális pénzügyi és gazdasági válság közötti kapcsolat bizonyítása érdekében Görögország azzal érvel, hogy a görög gazdaság hatodik éve (2008–2013) mély recesszióban van. Az ELSTAT, a görög statisztikai hivatal szerint Görögország GDP-je 2008 óta 25 %-kal csökkent, az állami fogyasztás 21 %-kal, a magánfogyasztás pedig 32,3 %-kal esett vissza, míg a munkanélküliség 20,6 %-kal nőtt. 14. Ezen túlmenően a GDP visszaesésével tovább nőtt a szakadék Görögország, illetve az EU egy főre jutó GDP-je között, ami semmissé tette a Görögország által az 1995–2007 közötti időszakban a gazdasági konvergencia irányába tett előrelépést. 15. Ezenkívül a külföldi adósságtörlesztés érdekében a görög kormány 2008-ban olyan népszerűtlen intézkedéseket hozott, mint az adóbevételek növelése, a közkiadások karcsúsítása és a közalkalmazottak fizetésének csökkentése. A magánszektorban is csökkentek a bérek annak érdekében, hogy megkíséreljék a görög gazdaság versenyképességét növelni. 2008 óta vállalkozások ezrei szüntették be tevékenységüket és zártak be, aminek következtében alkalmazottaik munkanélkülivé váltak, továbbá önálló vállalkozók ezrei szüntették meg tevékenységüket, ami mind hozzájárult a munkanélküliség ugrásszerű növekedéséhez. A csökkenő jövedelmek azonnal a fogyasztás csökkenését eredményezték. 16. 2009-ben a háztartások fogyasztásának csökkenése Görögországban ugyanezt a negatív tendenciát követte, mint az EU-27 átlagában. 2010-ben és 2011-ben a háztartások fogyasztása az EU-27 tekintetében fellendült, ezt azonban 2012-ben visszaesés követte. Görögországban a háztartások fogyasztása a globális pénzügyi és gazdasági válság kezdete óta csökken, és az adatok évről évre romlanak. A háztartások fogyasztása (százalékos változás az előző évhez képest) || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 EU-27 || 0,44 || -1,67 || 1,04 || 0,26 || -0,74 Görögország || 4,67 || -1,91 || -6,39 || -7,91 || -9,07 17. Az ELSTAT által a háztartások jövedelméről és életkörülményeiről készített jelentés szerint 2012-ben a görögök 23 %-a élt a szegénységi küszöb[9] alatt. Az elbocsátásokhoz és a tevékenységük megszüntetéséhez vezető események 18. A görög hatóságok szerint főként három esemény vezetett az elbocsátásokhoz: (1) csökkent a háztartások rendelkezésre álló jövedelem – az adóterhek növekedése, a fizetések csökkenése (ami mind a magán-, mind az állami szektor alkalmazottait érintette) és a munkanélküliség fokozódása miatt –, aminek következtében rendkívüli mértékben visszaesett a vásárlóerő; (2) a Nutriarts ügyfeleinek többsége késedelmesen fizetett; és (3) a görög bankok likviditási problémái miatt drámai mértékben beszűkültek a vállalkozások és a magánszemélyek rendelkezésére álló hitelforrások. 19. A Nutriart 2008-ban jött létre három vállalat: a Katselis Ch. Sons S.A. (egy péktermékeket gyártó cég), az Elvipet S.A. (a vendéglátó-ipari vállalkozások számára fagyasztott tésztatermékekre szakosodott cég) és az Allatini S.A. (egy 1836-ban alapított, kiváló minőségű lisztjeiről közismert cég) átvételének, illetve összeolvadásának eredményeként. A Nutriart a létrejötte óta pékárukat és cukrászati termékeket gyártott, például kenyeret különféle gabonákból, kenyérrudacskákat, kifliket, muffinokat, pálmalevelet (pálmalevél alakú péksüteményt), croissant-t stb. a végső fogyasztók, valamint fagyasztott és tartós tésztát a vendéglátó-ipari vállalkozások számára. 20. A gazdasági és pénzügyi válság kezdete óta, a görög gazdaság visszaesését követően hatalmasat zuhant a görög háztartások vásárlóereje, aminek következtében jelentősen csökkent a nem alapvető termékek iránti kereslet. 2013-ra 41 %-kal esett vissza az édes pék- és cukrászati termékek iránti kereslet 2008-hez képest. A keresletcsökkenés közvetlenül kihatott a Nutriart forgalmára, amely a 2010-ben elért 79,25 millió EUR összegről 38,32 millió EUR-ra esett vissza 2011-ben, 2012-ben pedig tovább csökkent 20,23 millió EUR-ra. 2013-ban (januártól májusig) a vállalat forgalma csupán 5,49 millió EUR volt. 21. A görög gazdasági recesszió további következménye a fizetések fokozódó késedelme volt. A Nutriart ügyfeleinek többsége 120 napról 240 napra emelte a számlákra vonatkozó fizetési határidőt, aminek következtében likviditási hiány alakult ki Nutriart vállalatnál. 22. A likviditási hiány orvoslására a Nutriart a bankokhoz fordult pénzügyi segítségért, sikertelenül. A Görög Központi Bank szerint a háztartásoknak és vállalkozásoknak (kivéve a pénzügyi vállalkozásokat) nyújtott hitelek volumenének éves növekedése 2010 óta negatív a görög bankok likviditási hiánya miatt. 23. A fogyasztás visszaesésének következtében fellépő forgalomcsökkenés, a késedelmes fizetések és a kifizetetlen számlák, valamint a hitellehetőségek szűkülése együttesen azt eredményezték, hogy a Nutriart megoldásra tett kísérletei nem jártak sikerrel, és a vállalkozás végül csődöt jelentett, amit elbocsátások követtek. Az elbocsátások várható hatása a helyi, a regionális és az országos gazdaságra és foglalkoztatásra 24. Az elbocsátásokra Attikában (60 %) és Közép-Makedóniában (40 %) került sor. A görög hatóságok érvelése szerint a Nutriartnál bekövetkezett létszámleépítés tovább fogja súlyosbítani a foglalkoztatási helyzetet, amely már egyébként is romlott a gazdasági és pénzügyi válság következtében, és mindkét régióban különösen instabilnak tűnik. 2013 negyedik negyedévében a munkanélküliségi ráta Attikában 28,2 %, Közép-Makedóniában pedig 30,3 % volt[10]. Ráadásul a munkakeresők nagy számához viszonyítva mindkét területen kevés a munkalehetőség. Ennek következtében a munkanélküliek több mint 70 % több mint egy éve munkanélküli. Közép-Makedóniában különösen drámai a fiatal munkakeresők helyzete, mivel az ifjúsági munkanélküliségi ráta 60,4 %. 25. A Nutriart S.A. és a hasonló vállalatok csődje következtében a görög gazdaság szekunder gazdasági ágazatában tőkekivonás folyik (azaz folyamatosan csökken a termelési kapacitás). Az OECD szerint az összes bruttó állóeszköz[11] 20 %-kal csökkent a 2008–2013 közötti időszakban. A Nutriartnál bekövetkező elbocsátások hatására a területen emelkedni fog az álláskeresők száma, míg a vállalat csődje miatt szűkülő termelési kapacitás következtében csökkenni fog a rendelkezésre álló munkahelyek száma. Az elbocsátások tehát komoly súlyos hatással vannak a regionális és a helyi gazdaságra. 26. Emellett Attika termeli Görögország GDP-jének 43 %-át, ezért az ebben a régióban bekövetkező vállalatbezárások az egész görög gazdaságra kihatnak. A megcélzott kedvezményezettek és a javasolt intézkedések A megcélzott kedvezményezettek 27. A megcélzott munkavállalók és önálló vállalkozók nemek, állampolgárság és korcsoportok szerinti bontása a következő: Kategória: || A megcélzott kedvezményezettek száma Nem: || Férfiak || 337 || (66,34 %) || Nők: || 171 || (33,66 %) Állampolgárság: || Uniós állampolgárok: || 501 || (98,62 %) || Nem uniós állampolgárok: || 7 || (1,38 %) Korcsoport: || 15 és 24 év közöttiek || 1 || (0,20 %) || 25 és 29 év közöttiek || 27 || (5,31 %) || 30 és 54 év közöttiek || 439 || (86,42 %) || 55 és 64 év közöttiek || 41 || (8,07 %) || 64 évesnél idősebbek || 0 || (0,00 %) 28. Az intézkedésekben várhatóan részt vevő megcélzott munkavállalók és önálló vállalkozók becsült száma 508. 29. A görög hatóságok az EGAA-ból társfinanszírozott, személyre szabott szolgáltatásokat fognak nyújtani 505 olyan nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatal (NEET-fiatal) számára, aki a kérelem benyújtásának időpontjában 30 év alatti volt, tekintve, hogy a (8) bekezdésben említett valamennyi elbocsátásra az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés alapján támogatható Közép-Makedónia (EL12) és Attika (EL30) NUTS 2. szintű régiókban kerül sor. 30. Az intézkedésekben várhatóan részt vevő megcélzott kedvezményezettek becsült száma a NEET-fiatalokkal együtt tehát 1 013. A javasolt intézkedések támogathatósága 31. Az elbocsátott munkavállalóknak, a tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozóknak és a NEET-fiataloknak nyújtott, személyre szabott szolgáltatások a következő intézkedéseket jelentik, amelyek együttesen alkotják a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagját. – Pályaorientációs tanácsadás: Ez a kísérő intézkedés, amelyet valamennyi résztvevő igénybe vehet majd, a következő szakaszokból áll: 1. Tájékoztatás a NEET-fiatalok számára. A már meghatározott 508 megcélzott munkavállalóval (a NUTRIART korábbi dolgozói, beszállítói és az ellátási lánc következő szintjein álló termelők) szemben a megcélzott NEET-fiatalok köre még meghatározásra vár. A megcélzott NEET-fiatalok kiválasztására szolgáló egyéb kritériumok között a görög hatóságok a részvételi szándék kifejezésére való felhívást is közzé fognak tenni. E célból kifejezetten a NEET-fiatalokhoz szóló tájékoztató kampányokat kívánnak indítani. 2. Felvétel és regisztráció. Az első, valamennyi résztvevő (a munkavállalók és a NEET-fiatalok) számára biztosított intézkedés körébe tartozik az elérhető szolgáltatásokról és oktató programokról, valamint az elvárt készségekről és képzettségről szóló tájékoztatás. 3. A készségek felmérése, valamint személyi és szakmai dosszié összeállítása. Ennek az a célja, hogy a munkavállalók és a NEET-fiatalok segítséget kapjanak saját készségeik és a saját érdekeikhez fűződő lehetőségek meghatározásához, valamint egy reális karrierterv kidolgozásához. Az intenzív és személyre szabott tanácsadást tartalmazó készségfelmérés intézkedés több szakaszból álló folyamat, aminek során a munkavállaló és a tanácsadó együtt dolgozik egy ügyön (pl. lehetőségek, érdekek, a motivációk és elvárások elemzése, korlátok stb.). A felmérést követően összeállításra kerül egy személyi és szakmai dosszié, amely összegzi a résztvevő készségeit, egyéni tervét és egy cselekvési tervet. 4. Álláskeresési támogatás és karrier-tanácsadás. Ez magában foglalja az alábbiakat: (1) olyan horizontális kérdésekre vonatkozó képzés, mint a szociális készségek, az új helyzetekhez való alkalmazkodás és a döntéshozatal fejlesztése; (2) a munkakereséshez nyújtott támogatás, ezen belül tájékoztatás az elérhető állásokról, a helyi és regionális foglalkoztatási lehetőségek aktív kereséséről, a munkakeresési technikákról, valamint képzés a szakmai önéletrajzok és motivációs levelek elkészítéséről, valamint a felvételi beszélgetésre való felkészülésről; (3) karrier-tanácsadás: a tanácsadók szakmai iránymutatást adnak az elbocsátott munkavállalóknak, és bizonyos álláslehetőségek felé orientálják őket. 5. A munkavállalással összefüggő iránymutatás. A tanácsadók a képzési útirányok követése és a foglalkoztatásba való visszailleszkedést szolgáló egyéni terveik végrehajtása során is a munkavállalók és a NEET-fiatalok mellett állnak. 6. Nyomon követés. Ez a résztvevők nyomon követését jelenti az intézkedések végrehajtását követő hat hónap során. – Képzés, átképzés és szakképzés. Ez az intézkedés a munkavállalók és a NEET-fiatalok szakmai tanácsadási tevékenységek során feltárt igényeinek megfelelő a szakképzéseket nyújt kedvező fejlődési kilátással rendelkező és a munkaerőpiac szükségleteinek megfelelő területeken és ágazatokban. A képzéseket szakmai gyakorlattal is ki lehet egészíteni. – A vállalkozóvá válást szolgáló egyedi tanácsadás és „üzleti inkubátor” fejlesztése. Ez a „hagyományostól eltérő” vállalkozásokra összpontosítva a vállalkozóvá válást szolgáló egyedi tanácsadást és „üzleti inkubátor” fejlesztését foglalja magában. Az üzleti inkubátor olyan struktúra, amely részletesebb és átfogóbb tanácsadást nyújt oly módon, hogy új vállalkozások egy vagy több klaszterét népszerűsíti, amelyek összekapcsolódnak egymással, lehetővé téve ezáltal a résztvevők számára a hálózatépítést, valamint azt, hogy közösen lépjenek fel az üzleti környezetben (együtt hatékonyabban oldva meg a problémákat, megosztva egymással a tapasztalatokat és a bevált gyakorlatokat stb.). Ennek a struktúrának az a célja, hogy támogatást nyújtson azoknak a vállalkozóknak, akiknek a hagyományostól eltérő vállalkozása profitálhat az új technológiák alkalmazásából, az innovatívabb megközelítésekből stb. Azok a résztvevők, akik érdeklődnek a vállalkozás indítása iránt, a pályaorientációs tanácsadás keretében részesülnek a vállalkozóvá válást szolgáló általános támogatásban és tanácsadásban. A becslések szerint a vállalkozás indítását szolgáló tanácsadásokon részt vevők közül mintegy 150 főnek lesznek eléggé kiforrott üzleti ötlete, amely alapján vállalkozást lehet indítani, az üzleti inkubátor szolgáltatásait azonban nem fogják mindannyiuknak felkínálni, mivel az üzleti inkubátor az innovatív vállalkozásokat szolgálja. – Vállalkozásalapításhoz nyújtott hozzájárulás: Azok a munkavállalók, akik saját vállalkozást alapítanak, legfeljebb 15 000 EUR összegű hozzájárulásban részesülnek az alapítási költségek fedezésére. Görögországban az egyik fő nehézség, amellyel a vállalkozást indító vállalkozók szembesülnek, a finanszírozáshoz való hozzájutás. A bankok a likviditási hiány miatt a hitelkérelmek többségét elutasítják. Ennek az intézkedésnek a célja a vállalkozási kedv ösztönzése a pénzügyi támogatás révén. – Álláskeresési támogatás. A pályaorientációs tanácsadáson való részvétellel összefüggésben felmerülő költségek fedezésére a kedvezményezettek a részvétel minden napjára 50 EUR-t kapnak. Képzés idejére a támogatás 7,5 EUR/óra. – Mobilitási juttatás. Azok a munkavállalók és NEET-fiatalok, akik lakóhely-változtatással járó munkát vállalnak el, 2 000 EUR egyösszegű támogatásban részesülnek a szükséges költségek fedezése céljából. 32. Az itt leírt javasolt intézkedések az EGAA-rendelet 7. cikkében meghatározott támogatható tevékenységek közé sorolható aktív munkaerő-piaci intézkedéseknek minősülnek. Ezek a tevékenységek nem helyettesítik a passzív szociális védelmi intézkedéseket. 33. A görög hatóságok megerősítették, hogy ezen intézkedések egyike sem tartozik a vállalatok felelősségi körébe a nemzeti jog vagy kollektív szerződések alapján. Becsült költségvetés 34. A becsült összköltség 10 160 000 EUR, ezen belül a személyre szabott szolgáltatásokhoz kapcsolódó kiadások összege 9 950 000 EUR, míg az előkészítő, irányítási, tájékoztatási és nyilvánossággal kapcsolatos, valamint az ellenőrzési és jelentéstételi tevékenységek költsége 210 000 EUR-t tesz ki. 35. Az EGAA-ból igényelt teljes pénzügyi hozzájárulás összege 6 096 000 EUR (az összköltségek 60 %-a). Intézkedések || A résztvevők becsült száma || Becsült költség résztvevőnként (EUR-ban) (*) || Becsült összköltség (EUR-ban) (**) Személyre szabott szolgáltatások (az EGAA-rendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) és c) pontja) Pályaorientációs tanácsadás (Szakmai tanácsadás) || 1 013 || 1 246 || 1 262 500 Képzés, átképzés és szakképzés || 1 013 || 2 962 || 3 000 000 A vállalkozóvá válást szolgáló egyedi tanácsadás és „üzleti inkubátor” fejlesztése || 70 || 2 500 || 175 000 Vállalkozásalapításhoz nyújtott hozzájárulás (Önfoglalkoztatási támogatás) || 150 || 15 000 || 2 250 000 Részösszeg (a): || – || 6 687 500; (67,21 %) Juttatások és ösztönzők (az EGAA-rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja) Álláskeresési támogatások || 1 013 || 3 023 || 3 062 500 Mobilitási juttatás || 100 || 2 000 || 200 000 Részösszeg (b): || – || 3 262 500; (32,79 %) Előkészítő, irányítási, tájékoztatási és nyilvánossággal kapcsolatos, valamint ellenőrzési tevékenységek: 1. Előkészítő tevékenységek || – || 40 000 2. Irányítás || – || 40 000 3. Tájékoztatás és nyilvánosság || – || 100 000 4. Ellenőrzés és jelentéstétel || – || 30 000 Részösszeg (c): || – || 210 000; (2,07 %) Összköltség (a + b + c): || – || 10 160 000 EGAA-hozzájárulás (az összköltségek 60 %-a) || – || 6 096 000 (*) A tizedes érték elkerülése érdekében a támogatásra jogosult munkavállalóra eső becsült költségeket kerekítették. A kerekítés azonban nincs hatással az egyes intézkedések összköltségére, amely azonos a Görögország által benyújtott kérelemben szereplő összeggel. (**) A végösszegek a kerekítés miatt nem egyeznek. 36. A fenti táblázatban az EGAA-rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontjának megfelelő intézkedésként meghatározott intézkedések költsége nem haladja meg a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja összköltségének 35 %-át. A görög hatóságok megerősítették, hogy ezen intézkedések a munkakereső vagy képzési tevékenységekben részt vevő megcélzott kedvezményezettek tevékeny részvételétől függnek. 37. A görög hatóságok megerősítették, hogy az önálló vállalkozáshoz, vállalkozásalapításhoz, valamint a vállalkozás alkalmazottak által történő átvételéhez kapcsolódó beruházás költsége kedvezményezettenként nem haladhatja meg a 15 000 EUR-t. A kiadások támogathatóságának időszaka 38. A görög hatóságok 2014. április 30-án kezdtek személyre szabott szolgáltatásokat nyújtani a megcélzott kedvezményezetteknek,. A 31. pontban említett intézkedésekkel kapcsolatos kiadásokhoz ezért 2014. április 30-tól 2016. április 30-ig nyújtható pénzügyi támogatás az EGAA-ból. 39. A görög hatóságoknál 2014. március 31-én merült fel először az EGAA végrehajtásához kapcsolódó igazgatási kiadás. Az előkészítő, irányítási, tájékoztatási és nyilvánossággal kapcsolatos, valamint ellenőrzési és jelentéstételi tevékenységekhez ezért 2014. március 31-től 2016. október 31-ig nyújtható pénzügyi támogatás az EGAA-ból. A nemzeti vagy uniós forrásokból finanszírozott intézkedéseket kiegészítő jelleg 40. A görög hatóságok kijelentették, hogy az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulás nem helyettesíti azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a nemzeti jog vagy kollektív szerződések alapján a vállalatok felelőssége. 41. A tagállami előfinanszírozás vagy társfinanszírozás forrása a Fejlesztési Minisztérium Közberuházási programja. 42. A görög hatóságok kijelentették, hogy a fentiekben ismertetett, az EGAA-ból nyújtott pénzügyi hozzájárulásban részesülő intézkedések nem részesülnek pénzügyi támogatásban egyéb uniós pénzügyi eszközökből. Eljárás a megcélzott kedvezményezettekkel vagy képviselőikkel, a szociális partnerekkel, valamint a helyi és regionális hatóságokkal való konzultációra 43. A görög hatóságok jelezték, hogy a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja a megcélzott kedvezményezettek képviselővel, valamint a GSEE szakszervezettel[12] és Hellén Vállalatok Szövetségével egyeztetve készült el. A javasolt kérelmet 2013 decemberében több megbeszélésen is megvitatták a szociális partnerekkel, amelyekkel több, az integrált intézkedéscsomag tartalmával összefüggő kérdésben is egyeztettek. Irányítási és ellenőrzési rendszerek 44. A kérelem tartalmazza az irányítási és ellenőrzési rendszer részletes leírását, amely meghatározza az érintett szervek felelősségi körét. Görögország értesítette a Bizottságot, hogy a pénzügyi hozzájárulás irányítását és ellenőrzését ugyanazok a szervek fogják végezni, mint az Európai Szociális Alap (ESZA) esetében. Az ESZA-intézkedések koordinációs és monitoring hatósága (EYSEKT) jár el irányítóhatóságként, az EDEL (pénzügyi auditálási bizottság) pedig ellenőrző hatóságként. Az érintett tagállam által tett kötelezettségvállalások 45. A görög hatóságok minden szükséges biztosítékot megadtak az alábbiak tekintetében: – a javasolt intézkedésekhez való hozzáférés és azok megvalósítása során tiszteletben tartják az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetésmentesség elvét; – a nemzeti és uniós jogszabályokban a csoportos létszámcsökkentések vonatkozásában előírt követelményeknek eleget tettek; – a Nutriart SA eleget tett az elbocsátásokra vonatkozó jogi követelményeknek és a munkavállalóival szemben is ennek megfelelően járt el; – a Nutriart SA csődöt jelentett, és a vonatkozó bírósági határozat 2014 őszére várható; a Nutriartnak azt követően nem áll szándékában újrakezdeni a működést; – a javasolt intézkedések az egyes munkavállalóknak nyújtanak segítséget, és nem vállalkozások vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányulnak; – a javasolt intézkedések nem részesülnek egyéb uniós alapok vagy pénzügyi eszközök pénzügyi támogatásában, és megtették a szükséges intézkedéseket a kettős finanszírozás megelőzésére; – a javasolt intézkedések kiegészítik a strukturális alapok által finanszírozott intézkedéseket; – az EGAA-ból nyújtott pénzügyi hozzájárulás megfelel az állami támogatásra vonatkozó uniós eljárási és anyagi szabályoknak. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK Költségvetési javaslat 46. Az EGAA éves maximális összege (2011-es árakon számítva) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet[13] 12. cikkében meghatározottaknak megfelelően 150 millió EUR. 47. Miután megvizsgálta a kérelmet az EGAA-rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek szempontjából, valamint figyelembe vette a megcélzott kedvezményezettek számát, a javasolt tevékenységeket és a becsült költségeket, a Bizottság azt javasolja, hogy a javasolt intézkedések összköltségének 60 %-át kitevő 6 096 000 EUR összeget folyósítsanak az EGAA-ból a kérelemben igényelt pénzügyi hozzájárulás biztosítása érdekében. 48. Az EGAA igénybevételére vonatkozó javasolt határozatot az Európai Parlament és a Tanács közösen hozza meg, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás[14] 13. pontja értelmében. Kapcsolódó jogi aktusok 49. A Bizottság az EGAA igénybevételéről szóló határozatra irányuló javaslatának benyújtásával egyidejűleg javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak 6 096 000EUR összegnek az érintett költségvetési tételbe történő átcsoportosítására. 50. A Bizottság az EGAA igénybevételéről szóló határozatra irányuló javaslatával egyidejűleg végrehajtási jogi aktus formájában pénzügyi hozzájárulásról szóló határozatot fogad el, amely abban az időpontban lép hatályba, amikor az Európai Parlament és a Tanács elfogadja az EGAA igénybevételéről szóló határozatjavaslatot. Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről (kérelem: EGF/2014/001 EL/Nutriart) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanács rendeletre[15] és különösen annak 15. cikke (4) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás[16] 13. pontjában megállapított eljárás keretében, mivel: (1) Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (a továbbiakban: EGAA) azzal a céllal jött létre, hogy támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások miatt, vagy az 546/2009/EK rendelet[17] szerinti, a globális pénzügyi és gazdasági válság elhúzódása, vagy egy újabb globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak és tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozóknak a munkaerőpiacon történő újbóli beilleszkedéshez. (2) Az EGAA éves maximális összege (2011-es árakon számítva) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet[18] 12. cikkében meghatározottaknak megfelelően 150 millió EUR. (3) Görögország a Nutriart S.A. vállalatnál, továbbá 25 beszállítónál és a termelési lánc következő szintjein álló AR.ZIGAS & SIA termelőknél, valamint 24 önálló vállalkozónál – akiknek mind megszűnt a görögországi elsődlegesen érintett vállalattól függő tevékenysége – történt elbocsátásokra tekintettel 2014. február 5-én az EGAA igénybevétele iránti kérelmet nyújtott be, amelyet az 1309/2013/EU rendelet 8. cikkének (3) bekezdése értelmében további információkkal egészített ki. A kérelem eleget tesz az 1309/2013/EU rendelet 13. cikkében az EGAA-ból folyósított pénzügyi hozzájárulás meghatározására vonatkozóan megállapított követelményeknek. (4) Görögország úgy határozott, hogy az 1309/2013/EU rendelet 6. cikkének (2) bekezdése szerinti, az EGAA által társfinanszírozott, személyre szabott szolgáltatásokat a NEET-fiatalok számára is biztosítja. (5) Az EGAA-t ezért igénybe kell venni a Görögország által benyújtott kérelem alapján nyújtandó, 6 096 000 EUR összegű pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk Az Európai Unió 2014. évi általános költségvetésének keretein belül az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból (EGAA) 6 096 000 EUR összeg igénybevételére kerül sor kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában. 2. cikk Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni. Kelt Brüsszelben, -án/-én. az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök az elnök [1] HL L 347., 2013.12.20., 855. o. [2] Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 20-i 1893/2006/EK rendelete a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról (HL L 393., 2006.12.30., 1. o.). [3] Az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkének harmadik bekezdése szerint. [4] Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 20-i 1893/2006/EK rendelete a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról (HL L 393., 2006.12.30., 1. o.). [5] A Bizottság 2012. november 8-i 1046/2012/EU rendelete az új regionális bontásra vonatkozó idősorok továbbítása tekintetében a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról szóló 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 310., 2012.11.9., 34. o.). [6] Az EGAA-rendelet 3. cikkének a) pontja értelmében. [7] Az EGAA-rendelet 3. cikkének b) pontja értelmében. [8] A Nutriart S.A. 2013. június 21-én jelentett csődöt. [9] Görögországban a szegénységi küszöb évi 5 508 EUR/fő (egyének esetében), illetve 11 986 EUR a 2 felnőttből és 2, legfeljebb 14 éves gyermekből álló háztartások esetében. [10] Forrás: ELSTAT. 2013. 4. negyedévi munkaerő-felmérés [11] A bruttó állóeszköz-felhalmozás a fogalommeghatározás szerint a nemzeti számlákban az előállított állóeszközök, azaz az egyéb áruk és szolgáltatások előállítására szánt, egy évnél hosszabb ideig használt eszközök beszerzésének és eladásának egyenlege. [12] Görög Munkavállalói Szövetség (GSEE) [13] HL L 347., 2013.12.20., 884. o. [14] HL C 373., 2013.12.20., 1. o. [15] HL L 347., 2013.12.20., 855. o. [16] HL C 373., 2013.12.20., 1. o. [17] HL L 167., 2009.6.29., 26. o. [18] HL L 347., 2013.12.20., 884. o.