Brüsszel, 2.2.2005

SEC(2005) 143 végleges

Ajánlás

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

az 1997. július 7-i, 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikke (3) bekezdése értelmében Belgium aktualizált, a 2004-2008-re szóló stabilitási programjáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKLÁS

A költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásának megerősítéséről szóló 1466/97/EK tanácsi rendelet[1] előírja, hogy a részt vevő tagállamoknak, vagyis a közös valutát bevezető tagállamoknak 1999. március 1-jéig stabilitási programokat kell benyújtaniuk a Tanácsnak és a Bizottságnak. E rendelet 5. cikke értelmében a Tanács a Bizottságtól és a Szerződés 114. cikke alapján létrehozott bizottságtól (Gazdasági és Pénzügyi Bizottságtól) kapott értékelés alapján megvizsgált minden egyes stabilitási programot. A Tanács a Bizottságtól kapott ajánlás alapján, és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően a vizsgálat után véleményezte a programot. A rendelet értelmében a tagállamoknak az aktualizált stabilitási programokat évente kell benyújtaniuk, melyet a Tanács hasonló eljárások szerint ellenőrizhet.

Belgium első, 1999-2002-es időszakra vonatkozó stabilitási programját 1998. december 18-án nyújtotta be, amelyet a Tanács 1999. március 15-én értékelt. A következő évek mindegyikében benyújtották az aktualizált programokat. Belgium a stabilitási programjának legutóbbi aktualizálását 2004. december 6-án nyújtotta be. A Bizottság szolgálatainak a 2004. őszi gazdasági előrejelzései eredményeinek, a magatartási kódexnek[2], a potenciális kibocsátás és a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegek értékelésének közösen elfogadott módszertana, a 2003-2005 közötti időszakra szóló átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások ajánlásai, valamint a költségvetési politikák koordinációjának megerősítéséről szóló Tanácsnak és Európai Parlamentnek címzett, 2002. november 27-i bizottsági közleményben[3] kifejtett elvek figyelembe vételével technikailag értékelték az aktualizált stabilitási programot. Az értékelés következtetései:

- A 2004-es belga aktualizált stabilitási programot 2004. december 3-án hagyta jóvá a belga kormány és azt 2004. december 6-án nyújtotta be. A program a 2004-2008 közötti időszakra terjed ki. Az aktualizált program nagyjából megfelel a „stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmáról és formájáról szóló magatartási kódex” által támasztott adatkövetelményeknek. A program nem tartalmazza a rövid és hosszú távú kamatokra vonatkozó kötelező adatokat valamint számos választható változót.

- A program a 2005-re és 2006-ra feltételezett 2,5%-os gazdasági növekedésen alapul, amely 2008-ban 2,0%-ra csökken. A 2005-re és 2006-ra szóló makrogazdasági szcenárió igen közel van a Bizottság szolgálatainak 2004. őszi előrejelzéseihez. A 2007-re és 2008-ra előrejelzett reál GDP növekedési ráták marginálisan alacsonyabbak a Bizottság szolgálatai által becsült potenciális gazdasági növekedésnél, a program adataira alkalmazott közösen megállapított módszertan alapján. Ennek megfelelően, a makrogazdasági szcenárió valószínűnek tűnik.

- Az aktualizált programban bemutatott költségvetési stratégia kiegyensúlyozott költségvetést vagy kismértékű többlet megtartását és az adóssághányad csökkenő mértékének fenntartását célozza meg az öregedő népesség költségvetésre gyakorolt hatásaira való felkészülés érdekében. Az aktualizált program 2005-re és 2006-ra kiegyensúlyozott költségvetést, és 2007-re a GDP 0, 3%-át kitevő többletet irányoz elő. Ez megegyezik az előző programban foglaltakkal, a jelenlegi program 2005-re vonatkozó, feltételezett alacsonyabb növekedése ellenére. 2008-ra a GDP 0,6%-át kitevő többletet terveznek. Az előrejelzett elsődleges többletek a GDP kb. 4,5%-a körüli szinten maradnak, amely enyhén a 2004-re előrejelzett, a GDP 4,9%-át kitevő eredmény alatt van. Mindez, szem előtt tartva a 2006-os helyhatósági választásokat, a 2001-es közvetlen adóreform folyamatban levő végrehajtására és a magasabb állami beruházásokra vezethető vissza. Az elsődleges többletek újból a programidőszak végére növekedésnek indulnak. A program előrevetíti a kamatterhek, elsősorban a folyamatban levő adósságcsökkentés eredményeként bekövetkező csökkenését. 2006-ra a bevételek csökkenése várható, amelyek azután változatlanok maradnak, miközben az elsődleges kiadások 2008-ra enyhén csökkennek. Az előrejelzés szerint a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg a programidőszak alatt pozitív marad, amely a 2004-ben a GDP 0, 5%-át kitevő többletről 0, 1%-ra csökken 2006-ban, majd 2008-ban újra 0, 9%-ra emelkedik.

- Az aktualizált program költségvetési stratégiája nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnik. Mindeddig a belga kormány még nem jelentette be, hogy milyen intézkedéseket kíván hozni a 2006-os költségvetési egyensúly megtartása érdekében, a GDP 0,3%-át kitevő csökkenés ellenére, amely a 2001. évi közvetlenadó-reform folyamatos végrehajtásának és annak a ténynek, hogy a 2005-ös költségvetési többlet kisebb egyszeri intézkedések sorozatából (összesen a GDP 0,2%-a) áll, tudható be. Ugyancsak, amíg a makrogazdasági szcenárió valószínűnek tűnik, a Belga költségvetési egyensúly viszonylag érzékeny marad a gazdasági növekedés változásaira (0,6-es érzékenység). Végezetül megmarad néhány kockázat az elsődleges kiadások ellenőrzése vonatkozásában főleg a társadalombiztosítási rendszer szintjén. Az egészségügyi rendszer 2004-es többletkiadásai (a már most magasnak számító 4,5%-os reál növekedési cél ellenére) az ilyen kiadások további nagymértékű emelkedését mutatják. Amíg 2004 végén új intézkedéseket jelentettek be az egészségügyi költségek csökkentésére (összesen a GDP 0,2%-a), az ilyen intézkedések eredményességének értékelése bonyolult marad. Másrészről, a 2005. év nagyobbik részére a szociális ügyekért felelős miniszter felhatalmazást kapott arra, hogy a lehetséges további többletkiadásokkal szembeni gyors lépések érdekében a szükséges intézkedéseket előzetes parlamenti (vagy más) konzultáció nélkül hozza meg. A belga kormány általánosságban növelte azonban hitelességét azáltal, hogy betartotta a kiegyensúlyozott költségvetés fenntartását szolgáló intézkedések meghozatala iránti elkötelezettségét. E kockázatértékelés tekintetében a költségvetési célokat veszélyeztető kockázatok nagyjából kiegyensúlyozottnak tekinthetők és a program költségvetési irányvonala elégséges a Stabilitási és Növekedési Paktumnak a költségvetés egyensúlyközeli vagy többletet tartalmazó helyzetére vonatkozó középtávú célkitűzésének betartása. Elég széles biztonsági sáv áll továbbá rendelkezésre annak kivédésére, ha normális ciklikus ingadozások esetén a hiány túllépi a GDP 3%-os referenciaértékét.

- Az adóssághányad 1993 óta egyenletesen csökken, de még így is jóval a GDP 60%-os referenciaértéke fölött marad. 2004-ben 96,6%-ra csökkent, amely kevesebb a megelőző stabilitási program előrejelzésénél. A fennmaradó magas elsődleges többletek és a csökkentett kamatkifizetések az adóssághányad további csökkentésének hajtóerői. Az állományok alkalmazkodása általában kismértékű, de a kormány tervezi, hogy 2005-ben átvállalja a nemzeti vasúttársaság (SNCB) 7,4 milliárd eurónyi adósságát (a GDP 2,5%-a). Az SNCB adósságának átvétele 2005-ben lassítja az adósság lefaragását, másrészt viszont a hiány tervezett csökkentése gyorsabb az előző program ütemezéséhez képest. Az adósság előrevetített alakulását ugyanazok a bizonytalanságok befolyásolják, mint a hiány alakulását, de mindent egybevetve az előrejelzések valószínűnek tűnnek.

- Ahogy már fent említésre került, az aktualizált program számos olyan tervezett intézkedést vázol fel, amelyek az egészségügyi költségeket az évi 4,5%-os, reális növekedési célon belül tartanák (olyan intézkedések, mint pl. gyógyszerköltségek ellenőrzése, a leggyakoribb kórházi gyógykezelések esetében alkalmazandó eseti átalányrendszer). Az alacsony foglalkoztatási rátákat célzó kezdeményezések tekintetében a program a szociális partnerek és a kormány közötti tárgyalásokat jelent be, amelyek eredményeként új intézkedések születhetnek meg, amelyek szociális megállapodások alapján korlátozzák a korai nyugdíjazást és tovább növelik a munkában töltött effektív évek számát. Azonban az ilyen tárgyalások eredményei bizonytalanok. Mindent összevetve, a korai nyugdíjazás vonzerejét csökkentő folyamatok továbbra is lassúak, és csak néhány konkrét kezdeményezést jelentettek be.

- Belgium esetében a bruttó államadósság jelenlegi szintje veszélyezteti az állami pénzügyek hosszú távú fenntarthatóságát. Bár az adóssághányad csökken, szintje mégis magas és egyenletes csökkenése a meghosszabbított időszakok magas elsődleges többletétől függ. A programban felvázolt, az idősödő népesség jelentette költségvetési terhek kezelésének stratégiája elsősorban a bruttó államadósság csökkentésén alapul a kiegyensúlyozott költségvetési helyzet vagy kismértékű többlet fenntartásán, (amely elsősorban az elsődleges kiadások visszafogásától függ) valamint ún. öregedési alapon keresztül. Az elsődleges kiadások visszafogása nehézségeket jelenthet, különösen az egészségügyi szektorban, de fontossággal bír a foglalkoztatás növelését célzó, az adóterhek csökkentésére irányuló kormányzati stratégia tekintetében. Az egy keresőre jutó időskori eltartottak arányának előrejelzett növekedése tekintetében (amely 60 év fölötti személyek számának és a 20-59 éves személyek számának hányadosa) alapvető jelentőségű a hosszú távú fenntarthatóság biztosítása érdekében ezen átfogó stratégia határozott folytatása.

- Az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások vonatkozásában az aktualizált programban felvázolt gazdaságpolitikák nagymértékben konzisztensek az országspecifikus átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal az állami pénzügyek területén. Az aktualizált program különösen biztosítja az adóssághányad fenntartható csökkentésének trendjét. Az egészségügyi kiadások legújabb megugrása tekintetében (amelyekre vonatkozóan az elérendő, reálértéken vett növekedési rátát a viszonylag magas évi 4,5%-ban állapították meg) fennáll néhány kockázat a tényleges kiadásoknak az I. egységben (szövetségi kormány ás szociális biztonság) való növekedését 1,5%-ra korlátozó iránymutatás megszegésében. A magas elsődleges többletek fenntartása és a tényleges kiadások növekedésének visszaszorítása ezért alapvető fontosságú különösen az idősödés jelentette pénzügyi igények tekintetében.

A Bizottság ezen értékelés alapján elfogadta a mellékelt ajánlást a Tanács véleményére Belgium aktualizált, a 2004-2008-re szóló stabilitási programjáról, és amelyet továbbított a Tanácsnak.

Ajánlás

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

az 1997. július 7-i, 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikke (3) bekezdése értelmében Belgium aktualizált, a 2004-2008-re szóló stabilitási programjáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre[4] és különösen annak 5. cikkének (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően;

ELFOGADTA EZT A VÉLEMÉNYT:

1. [2005. február 17-én] a Tanács megvizsgálta Belgium aktualizált stabilitási programját, amely a 2004-2008 közötti időszakot fedi le. Az aktualizált program általában megfelel a “stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmáról és formájáról szóló magatartási kódex” által támasztott adatkövetelményeknek. A program nem tartalmaz néhány kötelező adatot valamint számos választható változót. Ennek megfelelően Belgiumot felkérik, hogy feleljen meg az adatkövetelményeknek.

2. A program alapjául szolgáló makrogazdasági szcenárió 2005-re és 2006-ra 2,5%-os tényleges GDP növekedést irányoz elő, amely a programidőszak végére 2,0%-ra csökken. A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján ez a szcenárió valószínűnek tűnő növekedési feltételezéseket tartalmaz. A program inflációs előrejelzései is reálisnak tűnnek.

3. Az aktualizált programban bemutatott költségvetési stratégia kiegyensúlyozott költségvetést vagy kismértékű többlet fenntartását és az adóssághányad csökkenő mértékének megtartását célozza meg az öregedő népesség költségvetésre gyakorolt hatásaira való felkészülés érdekében. Az aktualizált program 2005-re és 2006-ra kiegyensúlyozott költségvetést, és 2007-re a GDP 0,3%-át, 2008-ra a GDP 0,6%-át kitevő többletet vetít előre. A megelőző aktualizált programhoz (amely 2007-ben ér véget) képest a jelenlegi aktualizált program nagyjából megerősíti a tervezett kiigazítást a nagyjából változatlan makrogazdasági szcenárió mellett. A 2006-os helyhatósági választásokat szem előtt tartva, a 2001-es közvetlen adóreform folyamatban levő végrehajtásának és a magasabb állami beruházások hatása miatt az elsődleges többlet enyhe csökkenése várható 2006-ra, amely ezt követően ismét növekedésnek indul. A program előrevetíti – elsősorban a folyamatban levő adósságcsökkentés eredményeként – a kamatterhek csökkenését. 2006-ig a bevételek csökkenése várható, amely ezután változatlan marad, miközben az elsődleges kiadások 2008-ra enyhén csökkennek. A ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg (amely a program információira támaszkodik, a közösen megállapított módszertan alapján) az előrejelzés szerint a programidőszak alatt pozitív marad, a GDP 0,5%-át kitevő többletről (2004-ben) 2006-ban 0,1%-ra csökken, majd 2008-ban újra 0,9%-ra emelkedik.

4. A költségvetési előrejelzésekre vonatkozó kockázatok nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek. A belga kormány mindeddig nem jelentette be konkrétan, hogy milyen intézkedéseket kíván hozni a 2006-os költségvetési egyensúly megtartása érdekében, a GDP 0,3%-át kitevő csökkenés ellenére, amely a 2001. évi közvetlenadó-reform folyamatos végrehajtásának és annak a ténynek, hogy a 2005-ös költségvetési többlet kisebb egyszeri intézkedések sorozatából (összesen a GDP 0,2%-a) áll, tudható be. Amíg a makrogazdasági szcenárió valószínűnek tűnik, a Belga költségvetési egyensúly viszonylag érzékeny marad a gazdasági növekedés változásaira (0,6-es érzékenység). Végezetül, megmarad néhány kockázat az elsődleges kiadások ellenőrzése vonatkozásában, főleg a társadalombiztosítási rendszer szintjén. Az egészségügyi rendszer 2004-es többletkiadásai (a már most magasnak számító 4,5%-os reál növekedési cél ellenére) az ilyen kiadások további nagymértékű emelkedését mutatják. 2004 végén új intézkedéseket jelentettek be az egészségügyi költségek csökkentésére (összesen a GDP 0,2%-a), továbbra is bonyolult az ilyen intézkedések eredményességének értékelése. Másrészről, a 2005. év nagyobbik részére a szociális ügyekért felelős miniszter felhatalmazást kapott arra, hogy a szükséges intézkedéseket előzetes parlamenti (vagy más) konzultáció nélkül hozza meg a lehetséges további többletkiadásokkal szembeni gyors lépések érdekében. Általánosabban, a belga kormány növelte hitelességét azáltal, hogy betartotta a kiegyensúlyozott költségvetés fenntartását szolgáló intézkedések meghozatala iránti elkötelezettségét.

5. E kockázatértékelés tekintetében, a költségvetési célokat veszélyeztető kockázatok nagyjából kiegyensúlyozottnak tekinthetők és a program költségvetési irányvonala elégségesnek tűnik a Stabilitási és Növekedési Paktum a költségvetés egyensúlyközeli vagy többletet tartalmazó helyzetére vonatkozó középtávú célkitűzésének betartásához. Elég széles biztonsági sáv áll továbbá rendelkezésre annak kivédésére, ha normális ciklikus ingadozások esetén a hiány minden egyes évben túllépné a GDP 3%-os referenciaértékét.

6. A GDP arányos adóssághányad kb. 96,6%-os volt 2004-ben, amely jóval meghaladja a Szerződésben meghatározott 60%-os kitevő referencia értéket. A program előrevetíti a GDP arányos adóssághányad 12,4 százalékpontnyi csökkenését a programidőszak alatt, amely 2008-ban eléri a 84,2%-ot. A számadat magában foglalja a nemzeti vasúttársaságtól, az SNCB-től 2005-ben átvállalt 7,4 milliárd eurónyi adósságot (amely a GDP 2,5%-a). Az SNCB adósságának átvétele 2005-ben lassítja az adósság lefaragását, ugyanakkor a hiány tervezett csökkentése gyorsabb az előző program ütemezéséhez képest.

7. Belgium esetében a bruttó államadósság jelenlegi szintje veszélyezteti az állami pénzügyek hosszú távú fenntarthatóságát. Bár az adóssághányad csökken, a szintje mégis magas és az egyenletes csökkenése a meghosszabbított időszakok magas elsődleges többletétől függ. A programban felvázolt, az idősödő népesség jelentette költségvetési terhek kezelésének stratégiája elsősorban a bruttó államadósság csökkentésén alapul a kiegyensúlyozott költségvetési helyzet vagy kismértékű többlet (amely elsősorban az elsődleges kiadások megszorításától függ) valamint ún. öregedési alap fenntartásán keresztül. Az elsődleges kiadások visszafogása nehézségeket jelenthet, különösen az egészségügyi szektorban, de fontossággal bír a foglalkoztatás növelését célzó, az adóterhek csökkentésére irányuló kormányzati stratégia tekintetében. Az egy keresőre jutó időskori eltartottak arányának előrejelzett növekedése tekintetében (amely a 60 év fölötti személyek számának és a 20-59 éves személyek számának hányadosa) ezen átfogó stratégia határozott folytatása alapvető jelentőségű a hosszú távú fenntarthatóság biztosítása érdekében.

8. Az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások vonatkozásában az aktualizált programban felvázolt gazdaságpolitikák nagymértékben konzisztensek az országspecifikus átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal az állami pénzügyek területén. Különösen az aktualizált program biztosítja az adóssághányad fenntartható csökkentésének trendjét. Az egészségügyi kiadások legújabb megugrása tekintetében (amelyekre vonatkozóan a megcélzott, reálértéken vett növekedési rátát a viszonylag magas évi 4,5%-ban állapították meg) néhány kockázat áll fenn a tényleges kiadásoknak az I. egységben (szövetségi kormány ás szociális biztonság) való növekedését 1,5%-ra korlátozó iránymutatás megszegésében. Emiatt alapvető fontosságú – különösen az idősödés jelentette pénzügyi igények tekintetében – a magas elsődleges többletek fenntartása és a tényleges kiadások növekedésének visszaszorítása.

Táblázat: Az alapvető makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Reál GDP (%-os változás ) | SP 2004. dec. | 2,4 | 2,5 | 2,5 | 2,1 | 2,0 |

COM 2004. okt. | 2,5 | 2,5 | 2,6 | nincs adat | nincs adat |

SP 2003. nov. | 1,8 | 2,8 | 2,5 | 2,1 | nincs adat |

HICP infláció (%) | SP 2004. dec. | 1,9 | 2,0 | 1,8 | 1,8 | 1,8 |

COM 2004. okt. | 2,0 | 1,9 | 1,8 | nincs adat | nincs adat |

SP 2003.nov. | 1,4 | 1,4 | 1,4 | 1,4 | nincs adat |

Költségvetési egyenleg (GDP %-ában) | SP 2004.dec | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,6 |

COM 2004. okt. | -0,1 | -0,3 | -0,5 | nincs adat | nincs adat |

SP 2003. nov. | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | nincs adat |

Elsődleges egyenleg (GDP %-ában) | SP 2004. dec. | 4,9 | 4,5 | 4,4 | 4,5 | 4,7 |

COM 2004. okt. | 4,8 | 4,2 | 3,6 | nincs adat | nincs adat |

SP 2003. nov. | 5,1 | 4,8 | 4,7 | 4,8 | nincs adat |

Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg (GDP %-ában) | SP 2004. dec.1 | 0,5 | 0,3 | 0,1 | 0,5 | 0,9 |

COM 2004. okt. | 0,4 | 0,0 | -0,4 | nincs adat | nincs adat |

SP 2003. nov.1 | 0,6 | 0,2 | 0,0 | 0,3 | nincs adat |

Bruttó államadósság (GDP %-ában) | SP 2004. dec. | 96,6 | 95,5 | 91,7 | 88,0 | 84,2 |

COM 2004. okt. | 95,8 | 94,4 | 90,9 | nincs adat | nincs adat |

SP 2003. nov. | 97,6 | 93,6 | 90,1 | 87,0 | nincs adat |

Megjegyzés: 1A Bizottság szolgálatainak számításai a programban megadott információk alapján. Forrás: Stabilitási programok (SP); A Bizottság szolgálatainak 2004. évi őszi gazdasági előrejelzései(COM); A Bizottság szolgálatai által készített számítások. |

[1] HL L 209, 1997.8.2. Valamennyi, e szövegben előforduló dokumentum megtalálható a következő honlapon: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] A Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak a stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmára és formájára irányuló felülvizsgált véleménye, amelyet 2001.7.10-én az ECOFIN Tanács hagyott jóvá.

[3] COM(2002) 668, 2002.11.27.

[4] HL L 209, 1997.8.2., 1. o. Valamennyi e szövegben előforduló dokumentum megtalálható a következő honlapon: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.