ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
17.

megjegyzi, hogy 2019-ben az ügynökség eredetileg két, az ügynökségnél tapasztalt állítólagos zaklatási ügyről számolt be; megjegyzi, hogy az ügynökség korrigálta ezt a számadatot, mivel e két eset egyike 2018-ban indult, amikor a személyzet egy tagja segítségnyújtás iránti kérelmet nyújtott be a közvetlen felettes zaklatása miatt, ami igazgatási vizsgálathoz vezetett, amely arra a következtetésre jutott, hogy az állítást megalapozatlannak találták, és a vizsgálatot 2019 márciusában lezárták; megjegyzi, hogy az ügyben érintett alkalmazottakat eltérő szervezeti egységekben helyezték el, és hogy további intézkedésre nem került sor, mivel a vizsgálat lezárására vonatkozó határozatot nem cáfolták meg, és hogy az ügyet 2020 novemberében lezárták; megjegyzi, hogy a második ügyet 2019-ben indították egy másik vezetővel kapcsolatban, és hogy az ügyet 2020 novemberében lezárták, további intézkedésre nem volt szükség, és hogy a panaszos 2021 februárjában fellebbezést nyújtott be az ügy lezárásáról szóló határozattal szemben;
27.

megjegyzi, hogy az ügynökség személyzete a Covid19-világjárványra tekintettel számítógépeket kapott a távmunkához, és a munka 2020-ban a terveknek megfelelően folyt; megjegyzi, hogy az ügynökség a belső ülések, a munkaerő-felvételi bizottságok ülései és a külső érdekelt felekkel tartott közös ülések megszervezésekor gyakrabban folyamodott a videokonferenciához; megjegyzi továbbá, hogy az ügynökség módosította munkamódszereit annak érdekében, hogy a lehető legtöbb szolgáltatás tekintetében alternatív megoldásokat biztosítson, és olyan új módszereket és eszközöket is kidolgozott – többek között élő közvetítést adó csapatokat állított fel és e-képzési modulokat hozott létre –, amelyek a jövőben is hasznosak lehetnek; ösztönzi az ügynökséget, hogy a világjárvány során levont tanulságokat a jövőben is kamatoztassa, és ha a világjárvány során a szükség hatására kidolgozott munkamódszerek a válság utáni időszakban is képviselnek hozzáadott értéket, akkor a továbbiakban is bátran alkalmazza azokat;
19.

üdvözli az ügynökségnek a szociális párbeszéd javítására irányuló erőfeszítéseit olyan témákban, mint a zaklatás megelőzése és a személyzet támogatása, ez ugyanis az ügynökség tevékenységeinek lebonyolítása és alkalmazottainak jóléte szempontjából egyaránt fontos szempont; megjegyzi, hogy az ügynökség a szociális párbeszédet követően 2020 júliusában megállapodásra jutott a globális válságra reagáló korlátozó intézkedésekről; felhívja a figyelmet arra, hogy az ügynökség személyzetének egyre több tagja lép be szakszervezetbe, és egyetért az ügynökség kijelentésével, amely szerint a szakszervezeti tagok számának növekedése egyrészt hozzájárult a szélesebb körű konzultációhoz, másrészt tükrözi, hogy az egész légiközlekedési ágazat jövőjét illetően nagyfokú a bizonytalanság és az aggodalom; rámutat, hogy az ügynökség a saját elmondása szerint a szociális kérdések kezelése érdekében továbbra is gyakran felveszi a kapcsolatot szociális partnereivel, és felhívja az ügynökséget, hogy e tekintetben továbbra is tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot;
16.

aggodalommal jegyzi meg, hogy a központ csak érdekeltségi nyilatkozatokat tesz közzé honlapján, és hogy az igazgatótanács mérete miatt (körülbelül 130 tag és póttag) nem teszi közzé igazgatótanácsa tagjainak önéletrajzait; hangsúlyozza, hogy más ügynökségek az igazgatótanács tagjainak önéletrajzait is közzéteszik, még azon testületek esetében is, amelyek mérete a központét is meghaladja; ismét felhívja a központot, hogy tegye közzé az igazgatótanács valamennyi tagjának önéletrajzát, és számoljon be a mentesítésért felelős hatóságnak az e tekintetben hozott intézkedésekről; megjegyzi, hogy az igazgató önéletrajzát és érdekeltségi nyilatkozatát közzétették a központ honlapján;
26.

megjegyzi, hogy 2020-ban 27 lehetséges kiégési eset volt, amelyek magukban foglalhatnak olyan eseteket is, amelyek nem kapcsolódnak közvetlenül vagy közvetve a munkateherhez vagy a munkakörülményekhez; üdvözli az EUB orvosi szolgálata által a személyzet érintett tagjainak nyújtott támogatást, valamint azt, hogy 2019-ben pszichológust vettek fel annak érdekében, hogy aktívan segítsék a nehézségekkel küzdő személyzetet; méltányolja a humánerőforrás-menedzsment témájában az összes vezető számára tartott képzéssorozatot, amelynek részét képezték önismerettel kapcsolatos, illetve az érzelmek kezelésével foglalkozó, a munkahelyi mentális egészség javítását célzó modulok is; üdvözli a konfliktuskezelés és a kiégés megelőzése terén biztosított képzéseket, amelyeket virtuális formában kínáltak a személyzet valamennyi tagja számára; továbbra is aggódik azonban az EUB-nál az elmúlt években bekövetkezett kiégések magas száma miatt; felhívja az EUB-t, hogy továbbra is gondosan kövesse nyomon a folyamatosan növekvő munkatehernek a személyzet jóllétére gyakorolt hatását, és használja fel a személyzet elégedettségi felméréseit annak megértésére, hogy a problémák honnan eredhetnek, és hogyan lehetne megoldani azokat;
20.

tudomásul veszi a létszámterv rendkívül alacsony betöltöttségi arányát (86,90 %); megérti, hogy a biztos a 2018. évi versenyvizsga eredményeként létrejött, 33 adatvédelmi szakértőt tartalmazó tartaléklistát használta fel, és szerződéses alkalmazottakat is felvett konkrét igények, vagy a hosszú távollétek miatt ideiglenesen betöltetlen álláshelyek betöltésére; tudomásul veszi azokat a kihívásokat, amelyekkel az uniós intézmények szembesülnek a konkrét területeken szakértelemmel rendelkező szakemberek bevonzása terén, ami többek közt a fizetések korlátozott versenyképességének és vonzerejének tudható be; különösen hangsúlyozza, hogy a biztos számára kihívást jelent a különleges szakértelemmel rendelkező adatvédelmi személyzet felvétele az EPSO-n keresztül, és megérti, hogy szakirányú versenyvizsgákat kell szervezni, hogy a szerződéses alkalmazottak által megszerzett ismeretekre és tapasztalatokra építhessenek; bátorítja a biztost, hogy a toborzási eljárások során továbbra is az egyéb intézmények által jóváhagyott jó gyakorlatokat alkalmazza, különös tekintettel a távinterjúkra és online tesztekre;
12.

üdvözli, hogy 2020-ban elindult az RB „Going for IMPact!” nevű reformprogramja, amelynek célja, hogy korszerűsítse igazgatását, hatékonyabban használja fel erőforrásait, fokozza a hatását és kiterjessze hatókörét; megjegyzi, hogy négy klasztert azonosítottak e célok elérése érdekében, és kiemeli a Covid19-világjárványból levont tanulságokkal foglalkozó klasztert; nagyra értékeli az RB prioritásairól készült átfogó elemzést (beleértve a személyzet javaslatait is), amelyhez az adminisztráció egyszerűsítése párosul; tudatában van annak, hogy ennek eredményeképpen kilenc szolgálatközi, nem hierarchikus munkacsoportot hoztak létre, és hogy 2020. december 7-én új szervezeti ábrát mutattak be;
21.

megjegyzi, hogy a hatóság elvégezte a belső ellenőrzési keretrendszer értékelését, bár éves jelentésében nem számol be következtetéseiről elvenként és elemenként; megjegyzi, hogy az értékelés feltárta, hogy a hatóságon belül hiányoztak a belső ellenőrzésre vonatkozó fő teljesítménymutatók, és hogy folyamatban van a belső ellenőrzésre vonatkozó megközelítésről szóló dokumentum kidolgozása, amely a 2021 és 2024 közötti évekre terjed ki; felhívja a hatóságot, hogy megfelelően értékelje a belső ellenőrzési keretrendszer végrehajtását, és számoljon be róla, és 2021-re vonatkozóan számoljon be a mentesítésért felelős hatóságnak legalább a belső ellenőrzés elemenkénti helyzetéről;
15.

megjegyzi, hogy az ombudsman új fő teljesítménymutatókat (KPI-k) is kidolgozott, a 2020. évi éves irányítási tervben foglalt, hatféle témakörbe sorolt fellépésekkel együtt, amelyekre az ombudsman 2021-ben összpontosítani fog annak érdekében, hogy segítsenek mérni az „Úton 2024 felé” stratégia célkitűzéseinek megvalósítását; tudomásul veszi, hogy a fő teljesítménymutatókat először a 2021. évi éves irányítási tervben szerepeltették, az eredmények pedig a 2021. évi éves tevékenységi jelentésben fognak szerepelni; üdvözli, hogy még a világjárvány idején is sikerült a belső célokat meghaladó teljesítményt elérni, többek között a fő teljesítménymutatók tekintetében is;
19.

a nyomon követés és a számvevőszéki jelentés alapján megállapítja, hogy fennáll a kockázata annak, hogy az ügynökség által az EGNOS és a GALILEO programok végrehajtásával kapcsolatban az Európai Űrügynökség (ESA) részére teljesített kifizetéseket az átfogó előzetes vagy utólagos stratégia hiánya miatt pontatlan költségek alapján számítják ki; az ügynökség előzetes ellenőrzésekre adott válasza alapján tudomásul veszi, hogy az ügynökség aktualizált költségbeszámolási módszertant nyújtott be a Számvevőszéknek, és azt is bizonyította, hogy az ESA-tól igényelt költségek egyeztetése érdekében az ESA mérföldkő-igazolásait használja; az ügynökség válasza alapján tudomásul veszi, hogy az utólagos ellenőrzési stratégiával kapcsolatban az ügynökség és a Bizottság Védelmi és Űripari Főigazgatósága ellenőrzi az ESA 2020. évi tevékenységét; felhívja az ügynökséget, hogy számoljon be ezen ellenőrzés eredményeiről, és a levont tanulságokat építse be egy jövőbeli utólagos stratégiába;
4.

megállapítja, hogy az ITER Tanácsa úgy döntött, hogy ideiglenesen fenntartja ezt az alapkoncepciót, amely az „első plazma” megvalósítását 2025 decemberére tűzi ki, annak ellenére, hogy a komponensek szállításainak és a cadarache-i telephelyen történő telepítési tevékenységek megkezdésének halmozott késedelmei és a Covid19-világjárvány hatása miatt az előrejelzések szerint nyolchónapos késedelem várható; megjegyzi, hogy az ITER Szervezete elismerte, hogy az „első plazma” ütemtervében visszafordíthatatlan csúszás következett be; sajnálatosnak tartja, hogy a késedelem a becslések szerint összesen mintegy 17 hónapot tesz ki, és hogy ennek oka nemcsak az egészségügyi világjárvány, hanem egyes komponensek, mégpedig a vákuumkamra és különösen annak európai felelősségi körbe tartozó részeinek késedelmes leszállítása, valamint a nemzetközi szervezet által végzett összeszerelési munkák összességében lassabb üteme is; felhívja a közös vállalkozást, hogy e tekintetben tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot; megjegyzi továbbá, hogy az ütemtervből hiányzik a tartalék, és hogy a Bizottság és az Egyesült Államok Energiaügyi Minisztériumának javaslatát nem tartották meg és nem vették uniós szinten figyelembe; a 9. éves értékelő jelentés alapján megjegyzi, hogy az ütemtervben szereplő rendkívüli tartalékot be kell vezetni az érintett közös vállalkozás tevékenységeinek tervezésébe, és annak az ütemtervre vonatkozó alapkoncepció részévé kell válnia; tudomásul veszi továbbá az értékelést végző testületnek a gazdálkodási tartalékokra vonatkozó ajánlásait; felhívja a közös vállalkozást, hogy e tekintetben tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot;
25.

megjegyzi, hogy a közös vállalkozás szerveire alkalmazandó, az összeférhetetlenség megelőzésére és kezelésére vonatkozó szabályok elfogadásáról szóló 07/2018. számú irányító testületi határozat előírja, hogy az irányító testület tagjainak naprakész önéletrajzát és összeférhetetlenségi nyilatkozatait közzé kell tenni a közös vállalkozás honlapján; a számvevőszéki jelentés alapján megjegyzi, hogy mivel az irányító testület tagjai közül csak néhányan nyújtották be megfelelően az információkat, az összeférhetetlenségi nyilatkozatok közül egyiket sem, az önéletrajzoknak pedig csak a felét lehetett közzétenni 2020 végéig; megjegyzi, hogy a közös vállalkozás szerint a közös vállalkozás többször is emlékeztette az irányító testület tagjait a hiányzó összeférhetetlenségi nyilatkozatok benyújtására, továbbá hogy 2021 júniusában az önéletrajzok és összeférhetetlenségi nyilatkozatok 28 %-a még mindig hiányzik (a 43 jelenleg aktív képviselőből 12 esetében), és hogy az irányító testület tagjainak helyzetjelentést nyújtottak be, amelyben kifejtették, hogy minden olyan tag, aki nem tesz eleget az összeférhetetlenségi nyilatkozattal és önéletrajzzal kapcsolatos követelményeknek, de facto összeférhetetlenségi helyzetbe kerül, ami az irányító testület döntéshozatali folyamatából való kizárásukhoz vezet; felkéri a közös vállalkozást, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot az erre vonatkozó fejleményekről;
D.

mivel az FCH2 tagjai a Bizottság által képviselt Európai Unió, a New Energy World ‘Industry Grouping AISBL ipari csoport (a továbbiakban: az ipari csoport), melyet 2016-ban átneveztek Hydrogen Europe-ra és a New European Research Grouping on Fuel Cells and Hydrogen AISBL kutatási csoport (a továbbiakban: a kutatási csoport), amelyet 2018-ban átneveztek Hydrogen Europe Research-re;
14.

megjegyzi, hogy 2019-ben két felhívást („Towards Extreme Scale Technologies and Applications” [Úton az extrém teljesítményű technológiák és alkalmazások felé] és „Innovating and Widening the HPC use and skills base” [A nagy teljesítményű számítástechnika alkalmazásának és készségbázisának innovációja és kiterjesztése]), valamint 2020-ban is két felhívást („Advanced pilots towards the European supercomputers and a Pilot on quantum simulator” [Előrehaladott kísérletek az európai szuperszámítógépek megvalósítására és kísérlet kvantumszimulátorra] és „Framework Partnership Agreement in European low-power microprocessor technologies (Phase 2)” [Az európai alacsony energiafogyasztású mikroprocesszor-technológiára vonatkozó partnerségi keretmegállapodás < 2. fázis>]) tettek közzé a vonatkozó éves munkatervvel összhangban;
7.

megjegyzi, hogy a számvevőszéki jelentés szerint a részt vevő államoknak legalább 1 170 000 EUR összegű pénzügyi hozzájárulást kell nyújtania a közös vállalkozás operatív tevékenységeihez, ami a Horizont 2020 költségvetésének végrehajtását illeti, és hogy 2019 végéig a 2014 és 2019 közötti időszakban kiírt pályázati felhívásokban részt vevő államok mintegy 936 588 004 EUR összegű szerződéses kötelezettségvállalást írtak alá, és összesen 374 748 810 EUR összegű pénzügyi hozzájárulást jelentettek be (ami az összes vállalt hozzájárulás 40 %-a), amit közvetlenül az általuk támogatott Horizont 2020 projektek kedvezményezettjeinek fizettek ki; megjegyzi továbbá, hogy a részt vevő államok pénzügyi hozzájárulása és az Unió pénzügyi hozzájárulása közötti különbség annak tudható be, hogy a részt vevő államok többsége csak azután ismeri el a költségeket és számol be azokról a közös vállalkozásnak, hogy az általuk támogatott Horizont 2020 projektek lezárultak;
55.

az ombudsmannak a „Revolving doors – Implementation of Article 16 of the EU Staff Regulations in a range of EU institutions, bodies and agencies” [Forgóajtó-jelenség – Az uniós személyzeti szabályzat 16. cikkének végrehajtása számos uniós intézményen, szerven és ügynökségen belül] című jelentésében (SI/2/2017/NF ügy) megfogalmazott ajánlása nyomán ismételten további javításokat kér az EGSZB tagjainak külső tevékenységei tekintetében; tudomásul veszi az EGSZB azon döntését, hogy részletes elemzést végez az ombudsman által az említett jelentésben tett különböző ajánlások végrehajtásának mértékéről; felkéri az EGSZB-t, hogy gyorsítsa fel a lobbizási és érdekérvényesítési jelenlegi keretrendszer felülvizsgálatára vonatkozó döntést annak érdekében, hogy az esetleges összeférhetetlenségek elkerülésére szolgáló rendszerét is megerősítse;
71.

megállapítja, hogy az EKSZ kulcsfontosságú kérdésekhez kapcsolódóan számos sikeres médiakampányt bonyolított le; ezek között említhető a „We Take You Home” („Hazaviszünk”) az uniós polgárok Covid19 miatti hazatelepítésével, a „United in Distance” („A távolságban is egységben”) a válság idején világszerte tapasztalt szolidaritás példáinak bemutatásával, az „EU in Action” („Akcióban az EU”) az Unió biztonságszolgáltatóként végzett terepmunkájával, valamint a „#BeTheWave” az éghajlati kérdésekkel kapcsolatban; rámutat, hogy az EKSZ csatornái a Team Europe („Európa együtt”) ismertségének növeléséhez is hozzájárultak világszerte; hangsúlyozza, hogy a diplomáciai szolgálatokat tekintve az EKSZ közösségimédia-fiókja – több mint 700 000 követővel és a felhasználói interakciók egyértelmű növekedésével – a világ élvonalába tartozik, továbbá hogy az EKSZ honlapja 2020-ban 21 millió oldalmegtekintést és 13 millió egyedi oldalmegtekintést regisztrált;
2.

emlékeztet a Parlament azon kötelezettségvállalására, hogy az összes rendelkezésre álló uniós költségvetési eszközt aktiválja annak érdekében, hogy továbbra is a lehető legnagyobb mértékű gazdasági és pénzügyi támogatást nyújtson Ukrajnának és az ukrajnai háború elől menekülő embereknek; ismételten hangsúlyozza, hogy közös intézkedésekre és szolidaritásra van szükség a tagállamok között az Ukrajnából érkező többmilliós menekültáradatra adott válaszként, beleértve a menekültek újraelosztását is; hangsúlyozza, hogy a Szolidaritási Platform keretében továbbra is támogatni kell a Moldovai Köztársaságot a személyek tagállamokba történő átadásában; sürgeti a Bizottságot, hogy tervezzen és használjon fel az Ukrajna és a tagállamok közötti, határokon átnyúló együttműködési programokra a 2021–2027 közötti időszakban szánt forrásokat a határon élő közösségek rezilienciájának növelésére a jelenlegi menekültválság fényében;
28.

hangsúlyozza, hogy az Uniónak elegendő forrásra van szüksége ahhoz, hogy reagálni tudjon a szomszédságában és világszerte tapasztalható súlyos válságokra, valamint a hosszú távú kihívásokra, ugyanakkor emlékeztet arra, hogy a többéves pénzügyi keret 6. fejezetének felső határa már most is túl alacsony, és hogy elengedhetetlen a jelenlegi többéves pénzügyi keret felülvizsgálata; kéri, hogy biztosítsanak elegendő finanszírozást a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz és az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz számára annak érdekében, hogy betölthessék kulcsfontosságú szerepüket a fenntartható és demokratikus fejlődés és a politikai és gazdasági reformok előmozdításában, a jogállamiság és az emberi jogok védelmében, a választási folyamatok támogatásában, valamint a társadalmi és éghajlati kihívások és a migráció kiváltó okainak kezelésében; rámutat, hogy továbbra is támogatni kell elsősorban a Törökországban és a tágabb régióban tartózkodó menekülteket, és reagálni kell az afganisztáni fejleményekre, ugyanakkor ismételten hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetés nem lehet az egyetlen finanszírozási forrás; kéri, hogy az ENSZ közel-keleti palesztin menekülteket segélyező hivatala (UNRWA) 2023-ban kapjon jelentős finanszírozást az uniós költségvetésből annak érdekében, hogy előmozdítsa a regionális stabilitást és megerősíthesse a palesztin menekültek rezilienciáját; hangsúlyozza a humanitárius segítségnyújtási program fontosságát, és megjegyzi, hogy az erőforrások nem a rekordszintű szükségletekkel összhangban növekednek; ezért kéri, hogy a program kapjon jelentősebb finanszírozást, és a tagállamok növeljék humanitárius támogatásukat;
emlékeztet az európai parlamenti képviselők statútuma ( 9 ) 27. cikkének (1) és (2) bekezdésére, amely szerint „Az Európai Parlament által létrehozott önkéntes nyugdíjalap e statútum hatálybalépése után továbbra is működik azon képviselők vagy volt képviselők számára, akik ezen alapban jogokat vagy várományokat szereztek”, és hogy „a szerzett jogok és várományok teljeskörűen fennmaradnak”; tudomásul veszi, hogy a Parlament Jogi Szolgálata szerint a két ítéletből az következik, hogy a Bíróság megerősíti, hogy azon képviselők szerzett jogai, akik már teljesítették az önkéntes kiegészítő nyugdíjra való jogosultság megszerzéséhez szükséges valamennyi feltételt, az uniós jog általános elvei alapján teljes mértékben védettek; megjegyzi azonban, hogy az ítéletek azt is megerősítik, hogy ez nem akadályozza meg az Elnökséget abban, hogy az arányosság elvének megfelelő tiszteletben tartása mellett módosítsa a képviselők e csoportjára vonatkozó feltételeket és módozatokat, ahogy azon képviselők esetében is, akik még nem teljesítették a nyugdíjjogosultság megszerzéséhez szükséges valamennyi feltételt, és ezért csak várományokkal rendelkeznek a nyugdíjrendszer keretében; ezért sürgeti az Elnökséget és az igazgatási szerveket, hogy sürgősen javasoljanak olyan jövőbeli megfelelő megoldást, amely figyelembe veszi a jogosult képviselők és volt képviselők nyugdíj- és életkörülményeit, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveit és az Európai Bíróság vonatkozó ítélkezési gyakorlatát; felhívja az összes érdekelt felet, hogy haladéktalanul találjanak fenntartható és megvalósítható megoldást;
16.

megjegyzi, hogy a Számvevőszék tagjának az (EU) 2016/300 tanácsi rendelet (3) 4. cikke által szabályozott beilleszkedési támogatást azzal a feltétellel nyújtják, hogy a Számvevőszék tagja bizonyítékot szolgáltat arra vonatkozóan, hogy a hivatalba lépéshez szükség volt a lakóhely megváltoztatására, és hogy az érintett személynek a személyzeti szabályzat 20. cikke értelmében „az alkalmazás helyén vagy olyan helyen kell laknia, amely nincs nagyobb távolságra az alkalmazás helyétől, mint amely feladatainak megfelelő ellátásával összeegyeztethető”; rámutat arra, hogy még ha a Bizottság Személyi Juttatásokat Kezelő és Kifizető Hivatala (PMO) elfogadta is pusztán a cím bejelentését, az ingatlan bérleti vagy adásvételi szerződése nem tekinthető elegendő bizonyítéknak a személyzeti szabályzat 20. cikke értelmében, mivel az adott ingatlan az elsődleges lakóhelytől eltérő célra is használható; úgy véli, hogy a beilleszkedési támogatás jogi feltételeinek ellenőrzésére szolgáló mechanizmust felül kell vizsgálni annak érdekében, hogy más dokumentumokat is be lehessen kérni bizonyítékként, a magánélet tiszteletben tartásához való jog lehető legnagyobb fokú tiszteletben tartása mellett;
27.

megjegyzi, hogy a Covid19-világjárvány miatt a 2020-as év annak ellenére rendhagyó volt, hogy a Számvevőszék arra a következtetésre jutott, hogy a 2020-as évre vonatkozó ellenőrzési megállapításai megerősítették a korábbi években jelentett pozitív eredményeket; ezt szem előtt tartva megjegyzi, hogy a Számvevőszék – a munkaprogramok és tevékenységek kapcsán – azt is megállapította, hogy a Covid19-világjárvány nyomán jelentősen átrendeződtek az erőforrások és a tervezett tevékenységek prioritásai, amire a leglátványosabb példát az egészségügyi szakpolitika területe szolgáltatta (Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ [ECDC], és az Európai Gyógyszerügynökség [EMA]); megjegyzi, hogy ez más területeket is érintett, így például a Frontex a világ minden táját érintő utazási korlátozások miatt nem tudta végrehajtani a tervezett tevékenységeket, a terepmunkában pedig, amelyet az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (Eurofound) tervezett végrehajtani a 7. európai munkakörülmény-felméréséhez, jelentős változások következtek be, ideértve a munkakörülményekre vonatkozó, több mint 20 évet átfogó trendelemzéselkészítésének megzavarását is; megjegyzi, hogy az ügynökségek a digitalizációs intézkedések felgyorsítása, a jobb együttműködés és az információmegosztás javítása révén megfelelő intézkedésekkel és munkájuk kiigazításával reagáltak ezekre a kihívásokra;