[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 2008.10.1

COM(2008) 595 végleges

Javaslat:

A TANÁCS RENDELETE

a közösségi halászhajók egyes mélytengeri halállományokra vonatkozó halászati lehetőségeinek a 2009. és 2010. évre történő meghatározásáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

1. A JAVASLAT HÁTTERE |

110 | A javaslat indokai és célkitűzései A mélytengeri halállományok a kontinentális talapzat fő halászterületein kívül eső vizekből kifogott halállományok. A kontinentális lejtő mentén, illetve fenékhegyek környékén élnek. Ezek a fajok lassú növésűek és különösen érzékenyek a túlzott kiaknázásra. A mélytengeri fajok tekintetében a 2007. és 2008. évi halászati lehetőségeket a közösségi halászhajók egyes mélytengeri halállományokra vonatkozó, 2007-es és 2008-as halászati lehetőségeinek rögzítéséről szóló, 2006. december 19-i 2015/2006/EK tanácsi rendelet[1] határozta meg. A Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) kétévente tudományos szakvéleményt ad ki a mélytengeri halállományokra vonatkozóan. Az ICES legutóbb 2008 júniusában adott közre szakvéleményt, amely a 2009–2010-ben halászható teljes kifogható mennyiségekre (TAC) tett javaslat alapját képezi. A szakvélemény rámutat, hogy a legtöbb kiaknázott mélytengeri faj halászata nem fenntartható módon folyik. Az e javaslatban előterjesztett TAC-csökkentések összhangban vannak azzal – az ICES ajánlások alapját is képező – elvvel, amely szerint a mélytengeri halászati tevékenységek intenzitását haladéktalanul csökkenteni kell, hacsak nem bizonyítható, hogy a szóban forgó tevékenységek fenntarthatók. Az ICES rendelkezésére álló adatok alapján a javasolt rendelet hatálya alá tartozó egyik halászati tevékenységről sem mondható, hogy fenntartható. Az ICES szakvéleményében arra is rámutat, hogy a mélytengeri állományok tekintetében a halászati erőkifejtés szabályozását az egyik fő gazdálkodási eszköznek kell tekinteni, mivel az említett állományok kiaknázása vegyes halászat keretében történik. Az fogáskorlátozások megállapítása mindazonáltal hasznos kiegészítő intézkedésnek tekinthető, ezért a Bizottság meghonosította azt a gyakorlatot, hogy a tudományos szakvélemények közzétételének ütemét követve rendeletjavaslatokat terjeszt elő az engedélyezett fogásmennyiségekről. A Bizottság mindenesetre elkötelezett amellett, hogy – amennyiben szükséges – megfelelő és különálló javaslatok keretében felülvizsgálja a mélytengeri halászatra alkalmazandó halászati erőkifejtési rendszert. A javaslat célja, hogy az ICES szakvéleményével összhangban rögzítse a mélytengeri halállományokra vonatkozó halászati lehetőségeket. |

120 | Általános háttér A mélytengeri halállományok tekintetében a 2007. és 2008. évi halászati lehetőségeket a közösségi halászhajók egyes mélytengeri halállományokra vonatkozó, 2007-es és 2008-as halászati lehetőségeinek rögzítéséről szóló, 2006. december 19-i 2015/2006/EK tanácsi rendelet határozta meg. Mivel e fajok védelem alá helyezése nem tűr halasztást, a szóban forgó intézkedéseket kívánatos egyoldalúan végrehajtani, miközben a vonatkozó regionális halászati szervezeteken belül (NEAFC, Északkelet-atlanti Halászati Bizottság) továbbra is törekedni kell arra, hogy az összehangolt intézkedések tekintetében megegyezés szülessen a többi érintett országgal. A halászati lehetőségek rögzítése és elosztása a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. A Közösségnek az élő vízi erőforrások fenntartható kiaknázására vonatkozó kötelezettségei a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet 2. cikkében megállapított kötelezettségekből fakadnak. Az említett halászati lehetőségeknek összhangban kell lenniük a halászati erőforrások elővigyázatos kezelését és fenntartható felhasználását érintő nemzetközi megállapodásokkal, többek között a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló ENSZ-megállapodással. |

139 | A javaslat által érintett területen meglévő rendelkezések A Tanács 2015/2006/EK rendelete (2006. december 19.) a közösségi halászhajók egyes mélytengeri halállományokra vonatkozó, 2007-es és 2008-as halászati lehetőségeinek rögzítéséről. |

140 | Összhang az Unió egyéb politikáival és célkitűzéseivel A javasolt intézkedések a közös halászati politika célkitűzéseivel összhangban kerültek kidolgozásra, és összeegyeztethetők a Közösség fenntartható fejlődési politikájával. A javaslat összhangban van a közösségi környezetvédelmi politikával, különösen azáltal, hogy a halászat okozta állománypusztulás csökkentése kulcsfontosságú eleme a biológiai sokféleség megőrzésének, illetve a járulékos fogásokra vonatkozó kvóták hatásaként csökken a visszadobott fogásmennyiség. |

2. KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT |

Az érdekelt felekkel folytatott konzultáció |

211 | A konzultáció módszerei, a legfontosabb célterületek, valamint a válaszadók általános jellemzői A javaslat fő elemeiről tájékoztattuk az északi-tengeri regionális tanácsadó testületet (NSRAC), az északnyugati vizek regionális tanácsadó testületét (NWWRAC) és a délnyugati vizek regionális tanácsadó testületét (SWWRAC). Ezen túlmenően az érintett tagállamokkal is konzultáltunk a Halászati és Akvakultúra-ágazati Bizottság 2008. július 2-i ülésén. |

212 |

Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása |

221 | Az érintett tudományos/szakértői területek A Közösség ezúton felkéri az ICES-t és a halászati tudományos, műszaki és gazdasági bizottságot (HTMGB), hogy készítsen tudományos szakvéleményt a fontos halállományok állapotáról. A HTMGB egyúttal felhatalmazást kap arra, hogy szaktanácsadást nyújtson a kapcsolódó műszaki és gazdasági vonatkozásokat illetően. |

222 |

223 | Megkérdezett fő szervezetek/szakértők A konzultációba bevont tudományos szervezetek a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) és a halászati tudományos, műszaki és gazdasági bizottság (HTMGB). |

2249 | A kapott és felhasznált tanácsok összefoglalása |

225 | Egyetlen, e javaslatban említett állomány esetében sem áll rendelkezésre elegendő adat a halászat fenntarthatóságának bizonyítására. Az ICES szakvéleménye szerint a legtöbb esetben helyénvaló csökkenteni a halászati lehetőségeket mindaddig, amíg fenntarthatónak nem bizonyulnak. E javaslat célja a szakvéleményben foglaltak gyakorlatba való átültetése, a társadalmi-gazdasági hatások enyhítése érdekében azonban a szakvéleményben javasolt csökkentések bevezetésére egy legfeljebb 4 éves időszak alatt kerülhet sor. Mivel a mélytengeri fajok túlhalászással szemben sérülékenyek és a helyreállásukhoz hosszú idő szükséges, a Bizottság úgy véli, hogy a teljes kifogható mennyiségek ennél fokozatosabb csökkentése elfogadhatatlanul nagy kockázattal járna a mélytengeri ökoszisztémák hosszú távú károsodása tekintetében. A javaslat számos mélytengeri halászat vegyes jellegét is figyelembe veszi. Amennyiben az ICES szakvéleménye jelentős csökkentést javasol egy állományra, amelyet egy másik olyan állományra irányuló vegyes halászat keretében fognak ki, amely vonatkozásában az ICES szakvéleménye kevésbé korlátozó, a teljes kifogható mennyiséget a leginkább veszélyeztetett állomány alapján határoztuk meg. A kis mennyiségű meglévő kvótákat – amelyekbe az elkerülhetetlen járulékos fogások is beletartoznak – fenntartjuk annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a halzsákmány visszadobására vonatkozó kötelezettség előírása. A javasolt teljes kifogható mennyiségek kiszámítása a 2007-ben bejelentett fogások alapján történik. A számítás legtöbb esetben a hivatalos fogási adatokon alapul. Azokban az esetekben azonban, amikor az ICES a hivatalos adatoknál jóval nagyobb mennyiségű közösségi fogásról számol be, a javaslat az ICES adatait veszi alapul. Ez azért van így, mert az ICES adatai valószínűleg jobban tükrözik a valós helyzetet, illetve azért, mert az alacsonyabb hivatalos adatok alkalmazása végeredményben jutalmazná a fogások bejelentésének elmulasztását. A tudományos szakvélemény az atlanti tükörhal halászatának tilalmát javasolja valamennyi olyan területen, ahol teljes kifogható mennyiség van érvényben. A javaslat mindazonáltal fenntartja a közösségi halászhajók számára egyes mélytengeri halállományokra vonatkozó 2005-ös és 2006-os halászati lehetőségek rögzítéséről szóló, 2004. december 22-i 2270/2004 tanácsi rendelettel az ICES VI és VII körzetben az atlanti tükörhal védelmére létrehozott területet, mivel az állományok e területeken a fenékhegyek környékén megfogyatkoztak, valamint azért, mert a halászati tilalom hatálya alá tartozó területeken kívül továbbra is rendelkezésre állnak kvóták. |

226 |

230 | Hatásvizsgálat A javaslat jelentős mértékben csökkenteni fogja a mélytengeri halállományokra vonatkozó halászati lehetőségeket. Habár a mélytengeri fajok kirakodott mennyiségei az összes közösségi kirakodott halmennyiség rendkívül kis hányadát teszik ki, a halászati lehetőségek elvesztése elkerülhetetlenül anyagi nehézségeket fog okozni az érintett flottáknál. A javaslatot azonban egy hosszabb távú megközelítés részének kell tekinteni, amelynek keretében a halászat fokozatosan fenntartható szintekre csökkenthető, illetve amelynek célja az ágazat hosszú távú életképességének biztosítása és a mélytengeri ökoszisztéma védelme. |

3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI |

305 | A javasolt fellépés összefoglalása A javaslat célja, hogy az egyes mélytengeri halállományokra vonatkozóan 2009-ben és 2010-ben halászati lehetőségeket biztosítson a közösségi halászhajók számára. |

310 | Jogalap A javaslat jogalapja a 2371/2002/EK tanácsi rendelet és különösen annak 20. cikke. |

329 | A szubszidiaritás elve A javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elve ennélfogva nem alkalmazható. |

Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következő ok miatt. |

331 | A javaslat a 2371/2002/EK rendelet 20. cikkén alapszik, amelynek értelmében a Tanács határoz a fogás és/vagy a halászati erőkifejtés korlátozásairól és a halászati lehetőségek tagállamok közötti elosztásáról. |

332 |

A jogi eszközök megválasztása |

341 | A javasolt eszköz: rendelet. |

342 | Más jogi eszköz a következő oknál fogva nem lenne megfelelő: e javaslat egy létező rendelet helyébe lép. |

3. KÖLTSÉGVETÉSI VONZAT |

409 | A javaslat nincs hatással a Közösség költségvetésére. |

4. KIEGÉSZÍTő ADATOK Nem alkalmazható. |

.

Javaslat:

A TANÁCS RENDELETE

a közösségi halászhajók egyes mélytengeri halállományokra vonatkozó halászati lehetőségeinek a 2009. és 2010. évre történő meghatározásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre[2] és különösen annak 20. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

1. A 2371/2002/EK rendelet 4. cikke értelmében a Tanácsnak többek között a rendelkezésre álló tudományos szakvélemények, valamint a regionális tanácsadó testületektől kapott valamennyi szakvélemény figyelembevételével el kell fogadnia azokat az intézkedéseket, amelyek szükségesek a vizekhez és az erőforrásokhoz való hozzájutás és a halászati tevékenységek fenntartható végzésének biztosításához.

2. A 2371/2002/EK rendelet 20. cikke értelmében a Tanács feladata, hogy halászati tevékenységenként vagy tevékenységcsoportonként meghatározza a halászati lehetőségeket, valamint hogy e lehetőségeket az előírt kritériumok alapján elossza.

3. A Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) legutóbbi, egyes mélytengeri halállományokra vonatkozó tudományos szakvéleménye rámutat, hogy a szóban forgó állományok halászata nem fenntartható módon folyik, és hogy az állományok fenntarthatósága érdekében csökkenteni kell a rájuk vonatkozó halászati lehetőségeket.

4. Az ICES arra is felhívta a figyelmet, hogy az atlanti tükörhal halászata túlzott mértékű az ICES VII területen. A tudományos szakvélemény ezenkívül arra is rámutat, hogy az ICES VI területen jelentősen csökkent az atlanti tükörhal állománya, továbbá azonosítottak olyan területeket, ahol e faj sebezhető csoportosulásai találhatók. Ezért e területeken indokolt betiltani az atlanti tükörhal halászatát.

5. A mélytengeri állományok halászatára vonatkozó különleges hozzáférési követelmények és kapcsolódó feltételek megállapításáról szóló, 2002. december 16-i 2347/2002/EK tanácsi rendelettel[3] összhangban az említett rendelet 1. mellékletében meghatározott mélytengeri fajokra vonatkozó halászati lehetőségeket kétévente kell megállapítani. Ez alól azonban kivételt képeznek az aranylazac és a kék menyhal állományai, amelyekre vonatkozóan a halászati lehetőségeket a Norvégiával évenként folytatott tárgyalások eredményének függvényében kell meghatározni. A szóban forgó állományokra vonatkozó halászati lehetőségeket ezért az éves halászati lehetőségekről szóló, a Tanács által decemberben meghozandó rendeletben kell megállapítani.

6. A kvóták hatékony kezelése érdekében meg kell határozni a halászati műveletekre irányadó egyedi feltételeket.

7. A teljes kifogható mennyiségek (TAC) és kvóták éves kezelésére vonatkozó kiegészítő feltételek bevezetéséről szóló, 1996. május 6-i 847/96/EK tanácsi rendelet[4] 2. cikkének megfelelően meg kell jelölni, mely állományok tartoznak az említett cikkben megállapított intézkedések körébe.

8. Az e rendeletben előírt intézkedéseket az Atlanti-óceán északkeleti részén halászatot folytató tagállamok névleges fogási statisztikájának benyújtásáról szóló, 1991. december 17-i 3880/91/EGK tanácsi rendeletben[5] meghatározott ICES-területekre, valamint az Atlanti-óceán északi részén kívüli egyes területeken halászatot folytató tagállamok által a névleges fogási statisztikák benyújtásáról szóló, 1995. október 23-i 2597/95/EK tanácsi rendeletben[6] meghatározott CECAF-övezetekre (Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottság) történő hivatkozással kell rögzíteni.

9. A halászati lehetőségeket a vonatkozó közösségi jogszabályokkal összhangban kell felhasználni, különös tekintettel a tagállami halfogásokra vonatkozó információk feljegyzésére vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1983. szeptember 22-i 2807/83/EGK bizottsági rendeletre[7], a halászhajók jelzésére és okmányaira vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1987. május 20-i 1381/87/EGK bizottsági rendeletre[8], a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendeletre[9], a különleges halászati engedélyekre vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 1994. június 27-i 1627/94/EK tanácsi rendeletre[10], a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló, 1998. március 30-i 850/98/EK tanácsi rendeletre[11], a 2347/2002/EK tanácsi rendeletre, valamint a Balti-tenger, a Bæltek és az Øresund halászati erőforrásainak technikai intézkedések révén történő védelméről, az 1434/98/EK rendelet módosításáról és a 88/98/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2005. december 21-i 2187/2005/EK tanácsi rendeletre[12].

10. A közösségi halászok megélhetésének biztosítása érdekében elengedhetetlen, hogy a szóban forgó halászati tevékenységek végzése 2009. január 1-jén megkezdődhessen. Az ügy sürgősségére való tekintettel haladéktalanul kivételt kell biztosítani az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösségeket létrehozó szerződésekhez csatolt, a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló jegyzőkönyv I. címének 3. cikkében említett hathetes időszak alól,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk Tárgy

Ez a rendelet a 2009. és 2010. évre meghatározza a halfogási korlátozások hatálya alá tartozó közösségi vizeken és egyes nem közösségi vizeken tartózkodó közösségi hajóknak a mélytengeri fajok állományaira vonatkozó éves halászati lehetőségeit, valamint meghatározza e halászati lehetőségek felhasználásának egyedi feltételeit.

2. cikk Fogalommeghatározások

1. E rendelet alkalmazásában a „mélytengeri halászati engedély” a 2347/2002/EK rendelet 3. cikkében említett halászati engedély.

2. Az ICES- és CECAF-területek a 3880/91/EGK rendeletben, illetve a 2597/95/EK rendeletben meghatározott területek.

3. cikk A halászati lehetőségek meghatározása

A közösségi hajók mélytengeri halállományokra vonatkozó halászati lehetőségei a mellékletben foglaltak szerint kerültek meghatározásra.

4. cikk A halászati lehetőségek tagállamok közötti elosztása

A mellékletben meghatározott halászati lehetőségek tagállamok közötti elosztása nem érinti:

a) a 2371/2002/EK rendelet 20. cikkének (5) bekezdése szerinti kvótacseréket;

b) a 2847/93/EGK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése és 32. cikkének (2) bekezdése, valamint a 2371/2002/EK rendelet 23. cikkének (4) bekezdése szerinti újrafelosztásokat;

c) a 847/96/EK rendelet 3. cikke alapján megengedett további kirakodásokat;

d) a 847/96/EK rendelet 4. cikkének megfelelően visszatartott mennyiségeket;

e) a 847/96/EK rendelet 5. cikke, valamint a 2371/2002/EK rendelet 23. cikkének (4) bekezdése szerinti levonásokat.

5. cikk

A kvóták rugalmassága

A 847/96/EK rendelet alkalmazásában az e rendelet mellékletében foglalt valamennyi kvóta analitikai kvótának tekintendő.

A 847/96/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerinti intézkedések azonban nem vonatkoznak ezekre a kvótákra.

6. cikk

A fogások és járulékos fogások kirakodásának feltételei

11. Az olyan állományból fogott halak, amelyre a halászati lehetőségeket e rendelet határozza meg, csak abban az esetben tarthatók a hajón vagy rakodhatók ki, ha azokat egy olyan tagállam valamely hajója halászta ki, amely nem merítette ki a számára megállapított kvótát. A kvótába az összes kirakodott fogást be kell számítani.

12. Az (1) bekezdés nem alkalmazandó azokra a halfogásokra, amelyeket a 850/98/EK rendelet 43. cikke alapján végzett tudományos vizsgálatok során halásztak ki. Az ilyen fogásokat nem kell beszámítani a kvótába.

7. cikk

Atlanti tükörhal

1. Az atlanti tükörhalra irányuló halászat tilos az alábbi területeken:

a) az alábbi pontokat sorrendben loxodromákkal összekötő vonallal határolt terület:

é. sz. 57° 00’, ny. h. 11° 00’

é. sz. 57° 00’, ny. h. 8° 30’

é. sz. 55° 00’, ny. h. 8° 30’

é. sz. 55° 00’, ny. h. 11° 00’

é. sz. 57° 00’, ny. h. 11° 00’

b) az alábbi pontokat sorrendben loxodromákkal összekötő vonallal határolt terület:

é. sz. 55° 30’, ny. h. 15° 49’

é. sz. 53° 30’, ny. h. 14° 11’

é. sz. 50° 30’, ny. h. 14° 11’

é. sz. 50° 30’, ny. h. 15° 49’

c) az alábbi pontokat sorrendben loxodromákkal összekötő vonallal határolt terület:

é. sz. 55° 00’, ny. h. 13° 51’

é. sz. 55° 00’, ny. h. 10° 37’

é. sz. 54° 15’, ny. h. 10° 37’

é. sz. 53° 30’, ny. h. 11° 50’

é. sz. 53° 30’, ny. h. 13° 51’

Ezeket a pozíciókat, valamint a megfelelő loxodromákat és hajópozíciókat a WGS84 szabványnak megfelelően kell kiszámítani.

2. A mélytengeri halászati engedéllyel rendelkező hajók, amelyek beléptek az (1) bekezdésben meghatározott területekre, nem tárolnak a fedélzeten vagy nem raknak át semmilyen mennyiségű atlanti tükörhalat, illetve a hajóút végén nem rakodnak ki semmilyen mennyiségű atlanti tükörhalat, kivéve ha:

a) az áthaladás során a fedélzeten tárolt valamennyi halászeszköz le van szíjazva és fel van csévélve, összhangban a 2847/93/EGK rendelet 20. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételekkel;

b) az áthaladás során az átlagos sebesség legalább 8 csomó.

3. A tagállamok biztosítják, hogy a mélytengeri halászati engedéllyel rendelkező hajók megfelelő felügyeletét olyan halászati felügyelő központok (FMC) lássák el, amelyek a hajóknak az (1) bekezdésben meghatározott területekre való belépése, azon történő keresztülhaladása, illetve az onnan való kilépése észlelésére és a vonatkozó adatok rögzítésére alkalmas rendszerrel rendelkeznek.

8. cikk Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba. Rendelkezéseit 2009. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben,

a Tanács részéről

az elnök

MELLÉKLET

1. rész

A fajok és fajcsoportok meghatározása

1. Az e melléklet 2. részében foglalt jegyzékben a halállományokra a fajok latin nevének betűrendi sorrendjében történik utalás. A mélytengeri cápák azonban a lista elején szerepelnek. E rendelet céljára az alábbi, a fajok közönséges neve és latin neve közötti megfelelést mutató táblázat alkalmazandó.

Közönséges név | Tudományos név |

Fekete abroncshal | Aphanopus carbo |

Tízujjú halfélék | Beryx spp. |

Gránátoshal | Coryphaenoides rupestris |

Atlanti tükörhal | Hoplostethus atlanticus |

Kék menyhal | Molva dypterigia |

Nagyszemű vörösdurbincs Villás tőkehal | Pagellus bogaraveo Phycis blennoides |

2. E rendelet alkalmazásában a „mélytengeri cápa” az alábbi felsorolásban található fajokat jelöli:

Izlandi macskacápa | (Apristurus spp.) |

Közönséges tüskéscápa | (Centrophorus granulosus) |

Érdes tüskéscápa | (Centrophorus squamosus) |

Portugál cápa | (Centroscymnus coelolepis) |

Ormányos cápa | (Centroscymnus crepidater) |

Madárcsőrű macskacápa | (Deania calceus) |

Feketefarkú cápa | (Centroscyllium fabricii) |

Búvárcápa | (Dalatias licha) |

Ördögcápa | (Etmopterus princeps) |

Fekete tüskéscápa | (Etmopterus spinax) |

Fűrészfarkú cápa | (Galeus melastomus) |

Egércápa | (Galeus murinus) |

Grönlandi cápa | (Somniosus microcephalus) |

2. rész

A halfogási korlátozások hatálya alá tartozó területeken a közösségi hajókra alkalmazandó éves halászati lehetőségek fajok és területek szerinti bontásban (élőtömeg tonnában)

Eltérő megjelölés hiányában, a hivatkozások ICES-alterületekre vonatkoznak.

Faj: | Mélytengeri cápák | Övezet: | Az V, VI, VII, VIII és IX övezet közösségi vizei és a harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizei (DWS/56789-) |

Év | 2009 | 2010 |

Németország | 20 | 0 |

Spanyolország | 93 | 0 |

Észtország | 1 | 0 |

Franciaország | 339 | 0 |

Írország | 55 | 0 |

Litvánia | 1 | 0 |

Lengyelország | 1 | 0 |

Portugália | 127 | 0 |

Egyesült Királyság | 187 | 0 |

EK | 824 | 0 |

Faj: | Mélytengeri cápák | Övezet: | A X övezet közösségi vizei és a harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizei (DWS/10-) |

Év | 2009 | 2010 |

Portugália | 10 | 0 |

EK | 10 | 0 |

Faj: | Mélytengeri cápák, valamint a Deania histricosa és a Deania profondorum | Övezet: | A XII övezet közösségi vizei és a harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizei (DWS/12-) |

Év | 2009 | 2010 |

Spanyolország | 17 | 0 |

Franciaország | 6 | 0 |

Írország | 1 | 0 |

Egyesült Királyság | 1 | 0 |

EK | 25 | 0 |

Faj: | Fekete abroncshal Aphanopus carbo | Övezet: | Az I, II, III és IV övezet közösségi vizei és a harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizei (BSF/1234-) |

Év | 2009 | 2010 |

Németország | 4 | 4 |

Franciaország | 4 | 4 |

Egyesült Királyság | 4 | 4 |

EK | 13 | 13 |

Faj: | Fekete abroncshal Aphanopus carbo | Övezet: | Az V, VI, VII és XII övezet közösségi vizei és a harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizei (BSF/56712-) |

Év | 2009 | 2010 |

Németország | 30 | 25 |

Spanyolország | 147 | 125 |

Észtország | 14 | 12 |

Franciaország | 2 068 | 1 757 |

Írország | 74 | 63 |

Lettország | 96 | 82 |

Litvánia | 1 | 1 |

Lengyelország | 1 | 1 |

Egyesült Királyság | 147 | 125 |

Egyéb (1) | 8 | 7 | (1) |

EK | 2 586 | 2 198 |

(1) Kizárólag a járulékos halfogásokra. E kvóta keretében nem engedélyezett a halfaj célzott halászata. |

Faj: | Fekete abroncshal Aphanopus carbo | Övezet: | A VIII, IX és X övezet közösségi vizei és a harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizei (BSF/8910-) |

Év | 2009 | 2010 |

Spanyolország | 10 | 9 |

Franciaország | 27 | 23 |

Portugália | 3 363 | 2 858 |

EK | 3 400 | 2 890 |

Faj: | Fekete abroncshal Aphanopus carbo | Övezet: | A CECAF 34.1.2 övezet közösségi vizei és a harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizei (BSF/C3412-) |

Év | 2009 | 2010 |

Portugália | 3 642 | 3 642 |

EK | 3 642 | 3 642 |

Faj: | Tízujjú halfélék | Övezet: | A III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII és XIV övezet közösségi vizei és a harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizei (ALF/3X14-) |

Beryx spp. |

Év | 2009 | 2010 |

Spanyolország | 74 | 74 |

Franciaország | 20 | 20 |

Írország | 10 | 10 |

Portugália | 214 | 214 |

Egyesült Királyság | 10 | 10 |

EK | 328 | 328 |

Faj: | Gránátoshal | Övezet: | Az I, II, IV és Va övezet közösségi vizei és a harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizei (RNG/1245A-) |

Coryphaenoides rupestris |

Év | 2009 | 2010 |

Dánia | 2 | 2 |

Németország | 2 | 2 |

Franciaország | 11 | 11 |

Egyesült Királyság | 2 | 1 |

EK | 17 | 17 |

Faj: | Gránátoshal | Övezet: | A III övezet közösségi vizei és a harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizei (RNG/03-) |

Coryphaenoides rupestris |

Év | 2009 | 2010 |

Dánia | 804 | 804 |

Németország | 5 | 5 |

Svédország | 41 | 41 |

EK | 850 | 850 |

Faj: | Gránátoshal | Övezet: | Az Vb, VI és VII övezet közösségi vizei és a harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizei (RNG/5B67-) |

Coryphaenoides rupestris |

Év | 2009 | 2010 |

Németország | 7 | 6 |

Észtország | 57 | 49 |

Spanyolország | 63 | 54 |

Franciaország | 3 222 | 2 738 |

Írország | 254 | 216 |

Litvánia | 74 | 63 |

Lengyelország | 37 | 32 |

Egyesült Királyság | 189 | 160 |

Egyéb (1) | 7 | 6 |

EK | 3 910 | 3 324 |

(1) Kizárólag a járulékos halfogásokra. E kvóta keretében nem engedélyezett a halfaj célzott halászata. |

Faj: | Atlanti tükörhal | Övezet: | A VI övezet közösségi vizei és a harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizei (ORY/06-C.) |

Hoplostethus atlanticus |

Év | 2009 | 2010 |

Spanyolország | 2 | 0 |

Franciaország | 11 | 0 |

Írország | 2 | 0 |

Egyesült Királyság | 2 | 0 |

EK | 17 | 0 |

Faj: | Atlanti tükörhal | Övezet: | A VII övezet közösségi vizei és a harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizei (ORY/07-C.) |

Hoplostethus atlanticus |

Év | 2009 | 2010 |

Spanyolország | 0 | 0 |

Franciaország | 50 | 0 |

Írország | 15 | 0 |

Egyesült Királyság | 0 | 0 |

Egyéb (1) | 0 | 0 | (1) |

EK | 65 | 0 |

(1) Kizárólag a járulékos halfogásokra. E kvóta keretében nem engedélyezett a halfaj célzott halászata. |

Faj: | Atlanti tükörhal | Övezet: | Az I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII és XIV övezet közösségi vizei és a harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizei (ORY/1CX14C) |

Hoplostethus atlanticus |

Év | 2009 | 2010 |

Spanyolország | 1 | 0 |

Franciaország | 9 | 0 |

Írország | 2 | 0 |

Portugália | 2 | 0 |

Egyesült Királyság | 1 | 0 |

EK | 15 | 0 |

Faj: | Kék menyhal | Övezet: | A II, IV, és V övezet közösségi vizei és a harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizei (BLI/245-) |

Molva dypterygia |

Év | 2009 | 2010 |

Dánia | 5 | 4 |

Németország | 5 | 4 |

Franciaország | 28 | 25 |

Írország | 5 | 4 |

Egyesült Királyság | 18 | 15 |

Egyéb | 5 | 4 | (1) |

EK | 66 | 56 |

(1) Kizárólag a járulékos halfogásokra. E kvóta keretében nem engedélyezett a halfaj célzott halászata. |

Faj: | Kék menyhal | Övezet: | A III övezet közösségi vizei és a harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizei (BLI/03-) |

Molva dypterygia |

Év | 2009 | 2010 |

Dánia | 5 | 4 |

Németország | 3 | 3 |

Svédország | 5 | 4 |

EK | 13 | 11 |

Faj: | Nagyszemű vörösdurbincs | Övezet: | A VI, VII és VIII övezet közösségi vizei és a harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizei (SBR/678-) (1) |

Pagellus bogaraveo |

Év | 2009 | 2010 |

Spanyolország | 204 | 172 |

Franciaország | 10 | 9 |

Írország | 7 | 6 |

Egyesült Királyság | 25 | 22 |

Egyéb | 7 | 6 | (2) |

EK | 253 | 215 |

(1) A legkisebb kifogható méret 33 cm (teljes hossz). (2) Kizárólag a járulékos halfogásokra. E kvóta keretében nem engedélyezett a halfaj célzott halászata. |

Faj: | Nagyszemű vörösdurbincs | Övezet: | A IX övezet közösségi vizei és a harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizei (SBR/09-) (1) |

Pagellus bogaraveo |

Év | 2009 | 2010 |

Spanyolország | 722 | 614 |

Portugália | 196 | 166 |

EK | 918 | 780 |

(1) A legkisebb kifogható méret 33 cm (teljes hossz). |

Faj: | Nagyszemű vörösdurbincs | Övezet: | A X övezet közösségi vizei és a harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizei (SBR/10-) (1) |

Pagellus bogaraveo |

Év | 2009 | 2010 |

Spanyolország | 9 | 9 | (2) |

Portugália | 1 032 | 1 032 | (2) |

Egyesült Királyság | 9 | 9 | (2) |

EK | 1 050 | 1 050 | (2) |

(1) A legkisebb kifogható méret 33 cm (teljes hossz). (2) A 2010-es kvóta legfeljebb 10 %-a 2009 decemberében is halászható. |

Faj: | Villás tőkehal | Övezet: | Az I, II, III és IV övezet közösségi vizei és a harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizei (GFB/1234-) |

Phycis blennoides |

Év | 2009 | 2010 |

Németország | 9 | 9 |

Franciaország | 9 | 9 |

Egyesült Királyság | 13 | 13 |

EK | 31 | 31 |

Faj: | Villás tőkehal | Övezet: | Az V, VI és VII övezet közösségi vizei és a harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizei (GFB/567-) |

Phycis blennoides |

Év | 2009 | 2010 |

Németország | 10 | 10 |

Spanyolország | 588 | 588 |

Franciaország | 356 | 356 |

Írország | 260 | 260 |

Egyesült Királyság | 814 | 814 |

EK | 2 028 | 2 028 |

Faj: | Villás tőkehal | Övezet: | A VIII és IX övezet közösségi vizei és a harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizei (GFB/89-) |

Phycis blennoides |

Év | 2009 | 2010 |

Spanyolország | 242 | 242 |

Franciaország | 15 | 15 |

Portugália | 10 | 10 |

EK | 267 | 267 |

Faj: | Villás tőkehal | Övezet: | A X és XII övezet közösségi vizei és a harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizei (GFB/1012-) |

Phycis blennoides |

Év | 2009 | 2010 |

Spanyolország | 9 | 9 |

Portugália | 36 | 36 |

Egyesült Királyság | 9 | 9 |

EK | 54 | 54 |

[pic][pic][pic]

[1] HL L 384., 2006.12.29., 28. o.

[2] HL L 358., 2002.12.31., 59. o. A 865/2007/EK rendelettel (HL L 192., 2007.7.24., 1. o.) módosított rendelet.

[3] HL L 351., 2002.12.28., 6. o. A 2269/2004/EK rendelettel (HL L 396., 2004.12.31., 1. o.) módosított rendelet.

[4] HL L 115., 1996.5.9., 3. o. A legutóbb a 338/2008/EK rendelettel (HL L 107., 2008.4.17., 1. o.) módosított rendelet.

[5] HL L 365., 1991.12.31., 1. o. A legutóbb a 448/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 74., 2005.3.19., 5. o.) módosított rendelet.

[6] HL L 270., 1995.11.13., 1. o. A legutóbb az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet.

[7] HL L 276., 1983.10.10., 1. o. A legutóbb az 1804/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 290., 2005.11.4., 10. o.) módosított rendelet.

[8] HL L 132., 1987.5.21., 9. o.

[9] HL L 261., 1993.10.20., 1.o. A legutóbb az 1559/2007/EK rendelettel (HL L 340., 2007.12.22., 8. o.) módosított rendelet.

[10] HL L 171., 1994.7.6., 7. o.

[11] HL L 125., 1998.4.27., 1. o. A legutóbb a 2166/2005/EK rendelettel (HL L 345., 2005.12.28., 5. o.) módosított rendelet.

[12] HL L 349., 2005.12.31., 1. o. A legutóbb a 809/2007/EK rendelettel (HL L 182., 2007.7.12., 1. o.) módosított rendelet.