HU    HU HU 
 
HU    HU  EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2010.7.23 
SEC(2010) 934 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
 
Javaslat: 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE 
a mezőgazdasági járm űvekre vonatkozó típus-jóváhagyási követelményekr ől  
  
Vezetői összefoglaló a hatásvizsgálatról 
{COM(2010) 395} 
{SEC(2010) 933} 
 
HU 2   HU VEZETŐI ÖSSZEFOGLALÓ 
Az utóbbi 35 évben a mez őgazdasági járm űvek típus-jóváhagyási rendszere hatalmas változáson ment át: 
egy egyszer ű harmonizációs jogszabályból (74/150/EGK irányelv) olyan rendszerré fejl ődött, amely 
megfelel ő korlátokat szab a közúti közlekedésbiztonság és  a környezetvédelem érdekében. Most azonban 
megérett az id ő, hogy modernizáljuk, racionalizáljuk, egyszer űsítsük és kiegészítsük ezt a rendszert.  
1. P ROBLÉMAMEGHATÁROZÁS  
A Bizottság három olyan alapvet ő problémát azonosított, amelyek a mez őgazdasági járm űvek 
típusjóváhagyására vonatkozó jelenlegi rendelkezésekhez kapcsolódnak: 
1.1. A jogi és szabályozási háttér átteki nthetetlensége és a nehézkes ügyintézés 
A mezőgazdasági járm űvekre vonatkozó hatályo s rendszer túlságosan összetett, tehát egyszer űsítésre és 
a nemzetközi harmonizációra van szükség. Ez a javaslat elvileg nem törekszik a hatályos m űszaki 
követelmények szigorítására.  
A mezőgazdasági járm űvek típusjóváhagyása nagy változáson ment keresztül az utóbbi 35 évben: a 
hatályos nemzeti el őírásokon alapuló, a tagállamok közötti szabad kereskedelmet lehet ővé tevő 
rendszerb ől olyan rendszer lett, amely a legtöbb járm űkategóriára kötelez ővé teszi a teljes járm űre 
vonatkozó típusjóváhagyást, és célja, hogy az egészség,  a biztonság és a környezetvédelem magas szintjét 
biztosítsa.  
Ezenkívül számos irányelv módosítások tárgyát képez ő nemzetközi el őírásokra vagy szabványokra, pl. az 
ENSZ-EGB el őírásaira utaló hivatkozásokat tartalmaz. A mez őgazdasági járm űvek típusjóváhagyását 
különböz ő előírások szabályozzák, ezért a j ogi és szabályozási keretrendszer végül áttekinthetetlenné válik. 
A gazdasági ágazatnak és a hatóságoknak mintegy 60 irán yelven kell eligazodniuk, és nem csak ismerniük, 
de alkalmazniuk is kell a nemzetközi szabványok módosítá sait. Ez igen nehézkes folyamat lehet, és mind a 
hatóságok, mind a gazdasági ágaz at számára többletköltségeket okoz. A helyzet különösen a 
mezőgazdasági járm űvek piacán m űködő kis- és középvállalkozások számára jelent problémát.  
A típus-jóváhagyási rendszer mint általános keretr endszer hatékony eszköz számos kérdés (közúti 
közlekedésbiztonság, munkavédelem, környezetvédelem) együttes kezelésére. Több érdekelt fél arra kérte 
a Bizottságot, hogy egyszer űsítse a szabályozási keretet annak érdekében, hogy a típusjóváhagyás ne 
jelentsen ekkora terhet, és ne legyen ennyire id őigényes.  
1.2. Az átültetés nagy ráfordítást igényel, de nem jelent hozzáadott értéket 
A keretirányelv és a hozzá tartozó különálló irányelvek meghatározzák azokat a m űszaki előírásokat, 
amelyek teljesítése az EK-típusjóváhagyás megadásának el őfeltétele. Az irányelvek rendelkez ő részei és 
mellékleteik roppant részletesek, és gyakorla tilag semmit sem bíznak az átültetést végz ő tagállamok 
megítélésére. Így néhány tagállam pusztán közvetlenül utal  az említett irányelvekre, mások viszont teljesen 
új jogszabályt alkotnak annak érdekében,  hogy az említett követelményeket a lehet ő legmegfelel őbben 
átvegyék nemzeti jogukba.  
A nemzeti jogba való átültetés megterheli a nemzeti hat óságok forrásait, biztonsági vagy környezetvédelmi 
szempontból viszont semmilyen többletértéket nem jelent.  
1.3. A bels ő piac működése 
A keretirányelvben meghatározott követelmények 2005. július 1. óta a T1, T2 és T3 kategóriájú traktorok 
valamennyi új típusára kötelez őek, és 2009. július 1. óta az összes , ezekbe a kategóriákba tartozó új 
traktorra is érvényesek. A többi járm űkategória esetében (T4, T5, C, R és S) még nem kötelez ő a teljes 
járműre vonatkozó EK-típusjóváhagyás. Bizonyos kategóriá k esetében választható, azaz a gyártó dönti el, 
hogy kér-e ilyet. Más kategóriák tekintetében azonban még nem történt meg minden különleges 
követelmény uniós szint ű harmonizálása, ezért a teljes járm űre vonatkozó EK-típusjóváhagyás beszerzése 
már csak ezért sem lehetséges.  
A különféle alternatívák mérlegelésekor azt is figy elembe kell venni, hogy a követelmények kiterjesztése, 
amennyiben kötelezővé tennék, nem lenne-e túlságosan költséges a pl. pótkocsigyártóként tevékenyked ő 
kis- és középvállalkozások, valamint a végfelhasználók számára. Az egyik lehet őség a meglév ő 
követelmények kiegészítése lenne, de úgy, hogy a teljes járm űre vonatkozó típusjóváhagyás az említett 
kategóriákban választható  maradna (a gyártó döntésére lenne bízva). Így a nagyobb gyártók még mindig 
profitálhatnának a teljes járm űre vonatkozó EK-típusjóváhagyásból (vagy  az alkatrész-típusjóváhagyásból). 
 
HU 3   HU Ennek azonban meglenne az a hátulüt ője, hogy a tagállamoknak a most javasolt EU-rendelet mellett a 
nemzeti szabályokat és el őírásokat is hatályban kellene tartaniuk. Azon is el kell gondolkodni, hogy 
biztonsági és környezetvédelmi szempont ból egyáltalán kívánatos-e a teljes járm űre vonatkozó, kötelez ő 
EK-típusjóváhagyás (annál is inkább, mivel a ki pufogógázra vonatkozó követelmények már minden 
traktortípusra kötelez őek). 
2. A  SZUBSZIDIARITÁS ELEMZÉSE  
A mezőgazdasági járm űvek EU-típusjóváhagyásának kialakítása el őtt tagállami szint ű előírások léteztek. A 
tagállami el őírások gyakran eltéréseket mutattak, és  az egyszerre több piacon értékesít ő gyártók 
kénytelenek voltak az egyes tagállamok jogszabályai hoz igazítani a gyártást, és valamennyi tagállamban 
bevizsgáltatni a járm űveket, ami igencsak id őigényesnek és költségesnek bizonyult. Az eltér ő nemzeti 
jogszabályok (eltér ő kialakítás, gyártás, forgalmazás, értékesítés utáni szolgáltatások) következésképpen 
hátráltatták a kereskedelmet, és hátrányosan érintették a bels ő piac kialakítását és m űködését.  
Bizonyos területeken, mint például a közúti közlekedésbiztonság, a munkavédelem vagy a 
környezetvédelem terén uniós szint ű szabványok kialakítására volt tehát szükség. Az EK-Szerz ődés 
95. cikkén alapuló 2003/37/EK keretirányelvet éppen erre a célra hozták létre, és az a rendeltetése, hogy az 
egészség, a biztonság és a környezet magas szint ű védelme mellett kialakítsa a bels ő piacot. Ezek a 
megfontolások ma sem vesztettek érvényességükb ől, mikor is a bels ő piac megosztottságának 
megakadályozása és a védelem magas és Európa-szerte egyenl ő szintjének biztosítása közösségi fellépést 
kíván. A szabályozási keretrendszer minden módosításával kapcsolatban a Bizottság ellen őrizni fogja, hogy 
azok megfelelnek-e az EK-Szerz ődés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvének.  
3. AZ EU KEZDEMÉNYEZÉSÉNEK CÉLJAI  
3.1. Általános cél A jogi környezet egyszer űsítése a Bizottság abbéli kötelezettségéb ől fakad, hogy a jobb szabályozás elvei 
szerint tevékenykedjen. A járm űvek típusjóváhagyásának egyszer űsítése ezenkívül a legkülönfélébb 
érdekeltek elvárásait összegz ő CARS 21
1 ajánlásaival is egybevág. E folyamatnak a mez őgazdasági 
járművekre történ ő alkalmazása azon problémákat hivatott kezelni, amelyeket a Bizottság az érdekeltekkel 
folytatott konzultáció során ismert fel. Az egyszer űsítésnek tehát az az általános célja, hogy csökkentse a 
jogbizonytalanságot, megszüntesse a nagy ráfordítást igényl ő átültetést, és jobban bevonja a szóban forgó 
mezőgazdasági járm űveket az EU típus-jóváhagyási rendszerébe.  
3.2. 1. cél: a meglév ő közösségi joganyag egyszer űsítése (az irányelvek hatályon kívül 
helyezésével) 
A jelenlegi szabályozási keret igen szétaprózott, hiszen egy keretirányelvb ől, 23 részletes m űszaki 
irányelvb ől és 36 módosító irányelvb ől áll, és mindezt a nemzeti jogba történ ő átültetést szolgáló 
jogszabályok sora egészíti ki. Az egyszer űsítés célja, hogy a jelenlegi bonyolult helyzetet megváltoztassa, 
és felmérje, hogy melyik szabályozási megközelítés az, amely a m űszaki fejl ődés szerint történ ő 
kiigazításokat kevésbé id őigényessé és kevésbé megterhel ővé tenné. Egy világosabb, strukturáltabb és 
koherensebb jogszabály a Bizottság egy igen fontos célkit űzésének, a jobb szabályozás melletti 
kötelezettségvállalás szellemének is megfelelne.  
3.3. 2. cél: Jobb szabályozási kapacitás a jöv őbeli közösségi jogszabályok érdekében (a 
nemzetközi szabványokra hivatkozó, kétszint ű szabályozási megközelítésnek 
köszönhet ően) 
Az egyszer űsítés az EK-irányelvek m űszaki részleteinek eltörlését és az EU-n belül és kívül egyaránt 
elfogadott nemzetközi szervezetek, mint az EN SZ-EGB, az OECD, a CE N/CENELEC és az ISO 
szabványaira való hivatkozásokkal történ ő helyettesítését is magában foglalja. Az mindenesetre feltétel, 
hogy e szabványok a jelenlegi irányelvekkel egyenérték ű védelmet biztosítsanak.  
                                                 
1 CARS =„A Competitive Automotive Regulatory System for the 21st Century” (A 21. századi versenyképes 
autóipari szabályozási keret), 
http://ec.europa.eu/enterprise/automotive/ pagesbackground/compe titiveness/cars21.htm 
 
HU 4   HU 3.4. 3. cél: Az egységes piac megvalósítása 
Noha elméletileg tervbe volt véve, a teljes járm űre vonatkozó EK-típusjóváhagyás rendszere a T4, T5, C, R 
és S kategóriára a keretirányelv szerint nem kötelez ő, bár az irányelv szövege alapján a gyártók önkéntes 
alapon kérhetik az ezekbe a kat egóriákba tartozó (teljes) járm űvek EK-típusjóváhagyását. Az ezekre a 
kategóriákra vonatkozó m űszaki követelményeket azonban számos tekintetben még nem határozták meg, 
így a teljes járm űre vonatkozó EK-típusjóváhagyás megszerzésének lehet ősége elméleti marad, függetlenül 
attól, hogy az irányelv mir ől rendelkezik: az ezekbe a kategóriákba tartozó járm űvek csak nemzeti 
jogszabályok alapján kaphatnak teljes járm űre vonatkozó típusjóváhagyást. Következésképpen ahhoz, hogy 
egy járm ű különböz ő tagállamok piacán forgalomba kerülhessen, több tagállamban is be kell rá szerezni a 
teljes járm űre vonatkozó típusjóváhagyást. Az egyszer űsítés lehet őséget nyújt arra, hogy az uniós 
szabályozási keretrendszert ezekre a járm űkategóriákra is kiterjesszük, amelyek így az egész európai 
piachoz hozzáférést biztosító EU-rendszer el őnyeit élvezhetnék.  
4. SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK  
Az említett célok szempontjából a következ ő lehetőségeket elemeztük: 
4.1. Egyszer űsítési szempontok – I: a meglév ő közösségi joganyag egyszer űsítése (az 
irányelvek hatályon kívül helyezésével) 
a) 1. lehet őség: a szakpolitika változatlanul hagyása  
A jelenlegi szabályozási keret nem változna: az EK-tí pusjóváhagyás rendszerét továbbra is a keretirányelv 
határozná meg, míg a m űszaki követelményeket külön irányelvek r ögzítenék, amelyeket át kellene ültetni a 
nemzeti jogba, csakúgy mint az azokat módosító irányelveket.  
b) 2. lehet őség: a jelenlegi szabályozási keretrendszer két rendelettel történ ő felváltása  
A jelenlegi irányelvek hatálya megsz űnne. Az EK-típusjóváhagyási rendszer alapvet ő követelményeit egy 
együttdöntési eljárással elfogadott új anyare ndelet határozná meg, míg a részletes m űszaki előírásokat 
egyetlen végrehajtási rendelet fogná egybe, amelyet a jöv őben komitológiai eljárással lehetne elfogadni, és 
naprakésszé tétele is egyszer űbbé válna.  
c) 3. lehet őség: A jelenlegi keretrendszer bizonyos számú tematikus rendelettel történ ő felváltása  
Megegyezik a 2. lehet őséggel, de a részletes m űszaki előírásokat, mondjuk három, komitológiai eljárással 
elfogadott tematikus végrehajtási rendelet tartalmazná. A követelményeket környezeti, közúti 
közlekedésbiztonsági és munkavédelmi szempontok alapján2 összefügg ő tömbökbe lehetne rendezni.  
Míg a 2. és a 3. lehet őség között igen kicsi a különbség, az 1. lehet őségtől nagymértékben eltérnek. Azáltal, 
hogy a 2. és a 3. lehet őség az irányelvt ől a rendelet jogi aktusára tér át, a tagállamoknak nem kell a nemzeti 
jogba való átültetéssel foglalkozniuk, a Bizottság pedig mentesül azon feladata alól, hogy ellen őrizze az 
átültetést, és egyben megsz űnik a nemzeti átültet ő jogszabályok közötti eltérések lehet ősége. A kétszint ű 
megközelítés bevezetésével a társjogalkotónak lehet ősége nyílik arra, hogy azokra a kérdésekre 
összpontosítson, amelyekr ől a Tanácsnak és a Parlamentnek kell döntenie, míg a m űszaki és 
adminisztratív részletek kidolgozását a Bizottságra bízza, de továbbra is ellen őrzést gyakorolhat felettük (az 
alkalmazandó komitológiai eljárás ugyanis az ellen őrzéssel történ ő szabályozási bizottsági eljárás, amely 
szerint a végs ő ellenőrzést a komitológiai aktusok esetében is a társjogalkotó végzi).  
4.2. Egyszer űsítési szempontok – II: Jobb szabályozási kapacitás a jöv őbeli közösségi 
jogszabályok érdekében (a nemzetközi  szabványokra hivatkozó, kétszint ű szabályozási 
megközelítésnek köszönhet ően) 
a) 1. lehet őség: a szakpolitika változatlanul hagyása  
A jelenlegi szabályozási keret nem változna, azaz továbbra is a 24 külön irányelvet betartva kellene 
megfelelni a követelményeknek és a vizsgálati eljárásoknak. 
b) 2. lehet őség: ha csak lehet, ENSZ-EGB-el őírásokra való hivatkozás  
Hasonlóan az általános biztonsági rendelethez, amely a gépjárm űvek tekintetében az ENSZ-EGB által 
meghatározott, egyenérték ű műszaki szabványokat vezet be, az EK-irányelvek rendelkezéseit hatályon 
                                                 
2 A végrehajtási rendeletek pontos  számát még nem határoztuk meg. 
 
HU 5   HU kívül kell helyezni, és az említett nemzetközi szabvány okra való hivatkozással kell felváltani. Ez a lehet őség 
többféle formát ölthet, melyek mindegyikét ki kell értékelni:  
– teljes hivatkozások, azaz az EU a teljes szöveget átveszi és kihirdeti, 
– egyszer ű, rögzített (statikus) hivatkozások, azaz  az EK-jogszabály egy dátummal ellátott 
nemzetközi el őírásra hivatkozik, 
– általános (dinamikus) hivatkozások, azaz  az EK-jogszabály valamely nemzetközi 
szabványügyi szervezet el őírására hivatkozik, dátum nélkül (a frissítés lehet ősége 
megmarad),  
– a jogbiztonság és az uniós joganyag feletti ellen őrzés szempontjából ez utóbbi lehet őség 
(dinamikus hivatkozás) elfogadhatatlannak t űnik, ezért nem is képezte további elemzés 
tárgyát.  
c) 3. lehet őség: hivatkozások használata valamenn yi releváns nemzetközi szabványra  
Olyan, mint a b) lehet őség, de OECD-, CEN/CENELEC-  és ISO-szabványokra is lehet hivatkozni. Az OECD 
a borulás hatásai ellen véd ő rendszerekre úgynevezett kódexeket vezetett be, amelyekhez az ENSZ-EGB-n 
keresztül nem lehet hozzáférni; más berendezések tekintetében pedig csak CEN/CENELEC vagy ISO-
szabványok léteznek.  
4.3. Az egységes piac megvalósítása 
a) 1. lehet őség: a szakpolitika változatlanul hagyása  
A keretirányelv hatálya nem változna, így a teljes járm űre vonatkozó EK-típusjóváhagyás választható 
maradna, de a T4, T5, C, R és S kategóriájú járm űvek esetében gyakorlatilag nem lenne rá lehet őség. A 
műszaki előírások nem módosulnának, és a különböz ő tagállami típus-jóváhagyási követelményeknek való 
megfelelés elengedhetetlen lenne a nemzeti típus jóváhagyások beszerzéséhez és a különböz ő EU-
tagállamok piacaira való belépéshez.  
b) 2. lehet őség: az EK-típusjóváhagyási követelmények kiegészítése  és az EK-típusjóváhagyás 
kötelezővé tétele valamennyi járm űkategóriára  
Az EK-típusjóváhagyással kapcsolatos jogszabályokat az okra a kategóriákra is kiterjesztenék, amelyek 
jelenleg még nem tartoznak (teljesen) e jogszabályok hatálya alá. Azok a mindeddig hiányzó követelmények, amelyek bizonyos berendezések m űszaki megfelelésére vonatkoznak, bevezetésre 
kerülnének. A teljes járm űre vonatkozó EK-típusjóváhagyás kötelező lenne valamennyi, jelenleg a 
keretirányelv hatálya alá tartozó kategóriára, ami annyit tesz, hogy a T4, T5, C, R és S kategóriájú 
járműveket nem kellene többé nemzeti típus-jóváhagyási eljárásoknak alávetni, hanem elég lenne, ha az 
EK-típusjóváhagyás követelményeinek megfelelnek, és  ezzel valamennyi piachoz hozzáférést nyernének.
 
c) 3. lehet őség: az EK-típusjóváhagyási követelmények kiegészítése , de a teljes járm űre vonatkozó 
EK-típusjóváhagyás bizonyos kategóriák (T4, T5, C, R és/vagy S) esetében  választható  maradna  
Akárcsak a 2. lehet őségnél, az EK-jogszabály kiegészítésre kerülne, de a teljes járm űre vonatkozó EK-
típusjóváhagyás az említett kategóriák esetében vá lasztható maradna. A gyártók így választhatnának 
aközött, hogy tagállamonként egy-egy nemzeti  jóváhagyást, vagy egyetlen, teljes járm űre vonatkozó EK-
típusjóváhagyást kérnek, amely feltehet ően drágább ugyan, de az egész bels ő piachoz hozzáférést biztosít. 
A gyártóknak lehet őségük lenne a legnagyobb profittal kecsegtet ő megoldást választani.  
Alternatív lehet őségként, amint azt több érdekelt fél ajánlotta, bizonyos követelményeket kötelez ővé is 
lehetne tenni, mint például a fékezésre, a világításra és a jelölésekre vonatkozó követelményeket. Ily módon 
e követelmények egész Európában harmonizálva lennének, és jelent ős közúti közlekedésbiztonsági 
elemeknek teljesíteniük kellene egy szükséges mi nimális szintet. A kipufogógázokra vonatkozó el őírások 
terén, amelyek összes traktorra érv ényesek, már jelenleg is ez a helyzet.  
5. A HATÁSOK ELEMZÉSE  
5.1. Egyszer űsítési szempontok – I: a meglév ő közösségi joganyag egyszer űsítése (az 
irányelvek hatályon kívül helyezésével) 
A rendeletekre való átállást a Parlament és  az érdekelt felek javasolták; sokan közülük 
elégedetlenségüknek adtak hangot a jelen jogi keretrend szer felesleges bonyolultságával kapcsolatban, és 
arra kérték a Bizottságot, hogy orvosolja a helyzetet.  
 
HU 6   HU A típus-jóváhagyási rendszer általános támogatást élvez, de korszer űsítésre szorul. 
A kétszint ű megközelítés, azaz az irányelvekr ől a rendeletekre való átállás egyértelm űen költséghatékony; 
3–4 év után megtérülnének az átállás miatt szükséges beruházási költségek. 
Az egyszer űsítést az érdekelt felek örömmel fogadták, noha néhányan felhívták a figyelmet arra, hogy más 
napirendi kérdések sokkal fontosabbak (pl. a traktorok kivétele a gépekr ől szóló irányelv hatálya alól). 
Azt, hogy egy vagy két rendeletet kellene-e elfogadni , költséghatékonysági megfontolások alapján nem 
lehet eldönteni, ezt a döntést gyakorlati szempontokra kell alapozni.  
5.2. Egyszer űsítési szempontok – II: Jobb szabályozási kapacitás a jöv őbeli közösségi 
jogszabályok érdekében (a nemzetközi  szabványokra hivatkozó, kétszint ű szabályozási 
megközelítésnek köszönhet ően) 
A világszerte elismert szabványok ra való átállás, ami a gépjárm űvekre vonatkozó általános biztonsági 
rendeletben is tapasztalható, a nyilvános  konzultáció tanúsága szerint széles kör ű támogatást élvez az 
érdekeltek körében, és el őnyökkel járna a gazdasági ágazat számára, mivel a jóváhagyott termékeket a 
lehető legszélesebb körben lehetne forgalmazni.  
A legnagyobb pozitívum az, hogy a jogszabályok egyszer űbbé válnának a felesleges kett ősségek eltörlése 
folytán. Ez valamennyi olyan szerepl őnek előnyös lesz, akinek köze van ehhez a jogszabályhoz, legyen szó 
a típusjóváhagyásért felel ős nemzeti hatóságokról vagy azokról a gyártókról, akiknek járm űtípusaik meg 
kell, hogy feleljenek ezeknek a követelményeknek. A nemzetközi szabványokra való hivatkozás azonban 
különösen a kkv-k számára lesz kedvez ő, amelyek csak korlátozott forrásokat tudnak szabályozási ügyekre 
fordítani.  
Ami a fordításokat illeti, a tanulmány szerint nag y megtakarításokra nem lehet számítani, mert a 
jogbiztonság megkívánja, hogy ezek  a dokumentumok a Közösség valamennyi hivatalos nyelvén elérhet őek 
legyenek. Az ENSZ-EGB és az OECD csak francia és angol nyelven publikál, tehát a többi nyelvi változatról 
az EK-nak kell gondoskodnia (ez azt jelenti, hogy a jelen helyzethez képest, amikor is az eredeti 
dokumentumot az összes többi nyelvre le kell fordítani, a célnyelvek száma eggyel csökken).  
Némi költségcsökkenés várható a nemzetközi ta lálkozókon való részvétel valamelyes csökkenését ől. 
A típusjóváhagyás költségeinek csökkentése lehetségesnek t űnik, de nem lesz számottev ő. Jelenleg 
bizonyos alkatrészekre (például a fényszórókra) több jóváhagyás (dokumentumsorozat és jelölés) is kell, 
ami bizonyos többletkiadásokkal já r. Ugyanakkor a nemzetközi jogszabályok karcsúsítása a felesleges 
kettősségek megszüntetése által a nemzeti hatóságok számára is el őny, akiknek e jogszabályokat 
alkalmazniuk kell.  
A nemzetközi szabványokra való hivatkozáskor a rendeletnek minden esetben rendelkeznie kell arról is, 
hogy az EU önállóan is eljárhat annak érdekébe n, hogy szükség esetén módosításokat vezessen be. 
A traktorok kipufogógázaira vonatkozó követelménye ket tartalmazó, hatályos irányelv különleges eset. 
Mivel az irányelv m űszaki tartalmát már összhangba hozták a nem közúti mozgó gépekr ől és 
berendezésekr ől szóló 97/68/EK irányelvvel, a traktorokról szóló irányelv hatályon kívül helyezése és a 
97/68/EK irányelvre való teljes kör ű hivatkozás olyan egyszer űsítésnek tekinthet ő, amely a m űszaki 
tartalmat nem érinti.  
Következésképpen az értékelés a nemzetközi szabványok ra való hivatkozás ez utóbbi módját részesíti 
leginkább el őnyben. 
5.3. Az egységes piac megvalósítása 
Az irányelvek jelenlegi tárgyi hatályának hiányos volta miatt kiegészít ő nemzeti jogszabályokra van 
szükség. Az EK-rendszer kiegészítése és  kötelezővé tétele változtatni tudna ezen a helyzeten, és hosszú 
távú előnyökkel járna. Maga a kiegészítés el őnyös, de kimutatható, hogy kötelez ővé tétele komoly és 
nemkívánatos költségeket róna a gazdasági ágazatra, különösen a sok kkv-re. Járm űkategóriánként más-
más lehet a helyzet, a „kis sorozatú típusjóváhagyás” lehet őségétől függően. A jelenlegi keretirányelvben 
már elérhet ő rendelkezés lehet ővé teszi a gyártók és a nemzeti hatóságok számára, hogy egyszer űbb és 
olcsóbb jóváhagyási eljárásokat kövessenek, miközben a járm űnek ugyanolyan szint ű védelmet kell 
nyújtania.  
Ha a rendszer bizonyos kategóriák tekintetében vála sztható maradna, akkor fennállna az a veszély, hogy 
bizonyos piacokon alacsonyabb lenne a védelem szi ntje. Ugyanakkor a tagállamoknak fenn kellene 
tartaniuk a nemzeti jogszabályokat is. A gyártók számára az lenne a legolcsóbb megoldás, ha csak 
 
HU 7   HU korlátozott számú országban értékesítenének. Ez  a kkv-k számára különösen fontos lenne, f őként a 
pótkocsik és a vontatott gépek ágazatában.  
 
HU 8   HU 6. A LEHETŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA ÉS KÖVETKEZTETÉSEK  
A különböz ő lehetőségek hatásainak összegzése az egyes célok tekintetében 
 
                                                 
3 Jelmagyarázat: 0 = ‚semleges’ (nincs változás) 
 + = ‚javulás’ Kritériumok  
Célok  Szakpolitikai 
lehetőségek  eredményesség  hatékonyság  koherencia  Következ-
tetés3 
 
1 - a szakpolitika változatlanul hagyása
 0 0  0 
kezdeti költségek  _ 
 
némi kockázat: a sürg ős ügyek 
kezelése késhet  _ 
hosszú távú költségcsökkentés  + 2 - a jelenlegi 
keretrendszer két 
rendelettel történ ő 
felváltása  a szabályozási 
keretrendszer 
egyszerűsítése  + 
gyors adaptáció a jöv őbeni műszaki 
fejlődéshez  + jobb, mint a jelenlegi helyzet  +  
kezdeti költségek  _ 
 
némi kockázat: a sürg ős ügyek 
kezelése késhet  _ még jobb (a gazdasági 
ágazat számára átláthatóbb 
a helyzet)  + 
könnyebb feldolgozás  + 
hosszú távú költségcsökkentés  + 1 – a meglév ő közösségi joganyag egyszer űsítése (az 
irányelvek hatályon kívül helyezésével)  
 
3 - a jelenlegi 
keretrendszer 
bizonyos számú 
tematikus rendelettel történő felváltása
 a szabályozási 
keretrendszer 
egyszerűsítése  + 
a végrehajtási intézkedéseket rövid 
időn belül elfogadják  + egyszerűsítés és 
ésszerűsítés: nagyobb 
koherencia szakért ők 
számára  +  
 
HU 9   HU  Kritériumok  
Célok  Szakpolitikai 
lehetőségek  eredményesség  hatékonyság  koherencia  Követ-
kezte-
tés 
1 - a szakpolitika 
változatlanul hagyása
 0 0 0 0 
egyszerűsítés + a költségek és az adminisztratív teher 
valamelyes csökkentése  + 
jobb ügyintézés  + 
az ENSZ-EGB-szövegeket is le kell fordítani 
és közzé kell tenni, akárcsak az EK-
jogszabályokat  0 2 - ENSZ-EGB-
előírásokra való 
hivatkozás  átfedések 
kiküszöbölése  + 
a követelmények "felhígulásának" kockázata  _ egyértelm űbb 
helyzet a 
gazdasági 
ágazat és a 
hatóságok 
számára  +  
egyszerűsítés ++ az ENSZ-EGB-szövegeket is le kell fordítani 
és közzé kell tenni, akárcsak az EK-
jogszabályokat vagy az ENSZ-EGB-
előírásokat  0 
a költségek és az adminisztratív teher 
csökkentése  + 
jobb ügyintézés  + 2 – egyszer űsítés: Jobb szabályozási kapacitás a jöv őbeli közösségi 
jogszabályok érdekében (nemzetközi szabványokat alkalmazó, kétszint ű 
szabályozási megközelítés)  
3 - hivatkozások 
valamennyi 
releváns 
nemzetközi szabványra
 átfedések 
kiküszöbölése  ++ 
a követelmények "felhígulásának" kockázata  – ugyanaz, mint a 2.2. 
pontban   
 
HU 10   HU Kritériumok  
Célok  Szakpolitikai lehet őségek  
eredményesség  hatékonyság  koherencia  Követ-
keztetés  
1 - a szakpolitika 
változatlanul hagyása  0 0 0 0 
a T4.2, T5, R és S kategóriára 
vonatkozó új követelmények magas 
költségei  _ 
nagyobb piachoz való hozzáférés 
kisebb adminisztratív terhelés mellett  + 
új, különleges m űszaki 
követelményekre van szükség  – 
nagyobb közúti közlekedésbiztonság  + 2 - az EK-típusjóváhagyási 
követelmények kiegészítése 
és az EK-típusjóváhagyás 
kötelezővé tétele 
valamennyi 
járműkategóriára  az egységes piac 
megvalósítása 
(kötelező) + 
a harmonizált kialakítás nyújtotta 
előnyök +  0 
 a lehető legolcsóbban eredményez 
nyílt piacot  + 
új, különleges m űszaki 
követelményekre van szükség  – 
nagyobb közúti közlekedésbiztonság  + 3 - az egységes piac megvalósítása  
3 - az EK-típusjóváhagyási 
követelmények kiegészítése, 
de a teljes járm űre 
vonatkozó EK-típusjóváhagyás bizonyos 
kategóriák (T4, T5, C, R 
és/vagy S) esetében 
választható maradna
 az egységes piac 
megvalósítása 
(választható)  + 
a harmonizált kialakítás nyújtotta 
előnyök +   
 
HU 11   HU Következésképpen az el őnyben részesített lehet őség a jogszabályok egyszer űsítésében áll, azaz 
az optimális megoldás egy együttdöntési eljáráss al elfogadott rendelet lenne, amelyet bizonyos 
számú, komitológiai eljárással elfogadott v égrehajtási rendelet egészítene ki, melyek a lehet ő 
legnagyobb mértékben hagyatkoznának az ENSZ -EGB, az OECD, az ISO és a CEN/CENELEC 
meglévő szabványaira. A m űszaki rendelkezéseket ki kell egészíteni, ahogyan azt már a 
keretirányelv is tervbe vette; a közúti kö zlekedésbiztonsággal kapcsolatos némelyik el őírást pedig 
kötelezővé kellene tenni (ahogyan jelenleg a traktorok esetében ez már így van).  
7. NYOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
Külön rendszer bevezetését nem tervezzük, de a Bizottság mez őgazdasági traktorokkal foglalkozó 
munkacsoportja nyomon fogja követn i a végrehajtási intézkedéseket.  
 
HU 12   HU MELLÉKLET 
KÖLTSÉG -HASZON ÖSSZEHASONLÍTÁSI TÁBLÁZAT  
 1. cél: A szabályozási keretrendszer egyszer űsítése kétszint ű megközelítéssel  
 
1. lehetőség 2. lehetőség 3. lehetőség Mutatók  
a szakpolitika változatlanul 
hagyása  a jelenlegi 
keretrendszer felváltása 
2 rendelettel  a jelenlegi keretrendszer 
felváltása [4] rendelettel  
Költségek  
Éves költségek  
EU-27  29 160 EUR-tól 2 435 400 EUR-
ig 
átlagban  533 993 EUR  7 560 EUR-tól 1 217 700 EUR-ig  
átlagban 320 153 EUR  
Kezdeti beruházási 
költségek   18 225 EUR-tól 3 653 100 EUR-ig  
átlagban 909 225 EUR 
 
Haszon  
Pénzü
gyi évAlsó határ  Átlag Felső határ 
1. 3 375 
EUR–695 385 
EUR –2 435 400 
EUR
5.  86 690 
EUR 129 430 
EUR  2 261 461 
EURÖsszhaszon (a 
költségek évi 2 %-os 
emelkedésével és 
3,5 %-os 
diszkontrátával 
számolva)   
10.  184 219 
EUR 1 094 970 
EUR  7 759 675 
EUR
2. cél: Egyszer űsítés nemzetközi szabványok használata által  
1. lehetőség 2. lehetőség 3. lehetőség Mutatók  
a szakpolitika változatlanul 
hagyása  Ha csak lehet, ENSZ-
EGB-előírásokra való 
hivatkozás  Hivatkozás valamennyi 
releváns nemzetközi 
szabványra  
Költségek  
Típus-jóváhagyási 
költségek  Hozzávet őleges átlagköltségek típusonként (alkatrészenként): 15 000 EUR  
Egy teljes járm űre vonatkozó járm űtípus-jóváhagyás meghaladhatja a 100 000 EUR-t.  
 
HU 13   HU  Fordítási költségek   
Az értekezleteken való 
részvétel éves átlagos 
személyi költsége  Az EK-, ENSZ-EGB-, OECD-, 
ISO- & CEN-értekezleteken való 
részvétel becsült éves átlagos költsége 1 135 085 EUR 
(310 536 EUR-tól 2 608 200 
EUR-ig)
  A meglév ő szabványokkal 
kapcsolatos 
értekezleteken való részvétel becsült éves 
átlagos költsége 
1 078 331 EUR (279 482 EUR-tól 2 608 200 EUR-
ig)
 
Beruházási költségek 
EU-27   
  909 225 EUR (18 225 
EUR-tól 3 653 100 EUR-ig)
 
Haszon  
Éves megtakarítások a 
típus-jóváhagyási 
költségek terén    
0 
Éves átlagos 
megtakarítások 
értekezleteken való 
részvétellel 
kapcsolatban    31 054 EUR (0 EUR-tól 
56 754 EUR-ig)  
 
Fordítás    0 
 
HU 14   HU 3. cél: a szabályozási keretrendszer kiegészítése  
 
1. lehetőség 2. lehetőség 3. lehetőség Mutatók  
a szakpolitika 
változatlanul 
hagyása  az EK-típusjóváhagyási 
követelmények kiegészítése és az EK-
típusjóváhagyás kötelez ővé tétele 
valamennyi járm űkategóriára  az EK-típusjóváhagyási 
követelmények kiegészítése, de a 
teljes járm űre vonatkozó EK-
típusjóváhagyás bizonyos 
járműkategóriák (T4, T5, C, R 
és S) esetében választható 
maradna  
Költségek  
T4.1 0 EUR  
T4.2 112 500 000 EUR 
T4.3 0 EUR  
T5 40 625 000 EUR  
C 0 EUR  
R 200 195 313 EUR  Becsült átlagköltségek 
járműkategóriánként (1)   
S 257 812 500 EUR  a 2. lehetőséghez hasonló  
Becsült éves átlagos 
adminisztratív költségek 
(2)  
36 190 000 EUR  
Összköltség (1+2)   647 322 813 EUR (364 440 000 EUR-tól 996 565 000 EUR-ig)  
Átlagos beruházási 
költségek4 EU-27  
  
32 980 000 EUR * (3 860 000 EUR-tól 62 100 000 EUR-ig)  
Haszon  
Becsült megtakarítás a 
balesetek terén   50 750 409 EUR  
Becsült átlagos 
összhaszon (a költségek 
évi 2 %-os 
emelkedésével és 3,5 %-os diszkontrátával 
számolva)
  
Az 1. évben: –629 552 403 EUR  
Az 5. évben: –3 057 835 295 EUR  
A 10. évben: –5 900 418 586 EUR  
A szabványosításból 
származó haszon (a vevői oldalon)
  T4.2 kategória:  22 500 000 EUR haszon (átlag)  
évi 9 000 nyilvántartásba vett járm űvön 
R kategória:  68 750 000 EUR haszon (átlag)  
évi 125 000 nyilvántartásba vett járm űvön 
S kategória:  812 500 000 EUR haszon (átlag)   
 
HU 15   HU  évi 500 000 nyilvántartásba vett járm űvön