ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja CE 377/164

2011. május 12., csütörtök

A „Cleanup in Europe” és a „Let's do it, world – 2012” elnevezésű kezdeményezések

P7_TA(2011)0245

Az Európai Parlament 2011. május 12-i nyilatkozata a „Cleanup in Europe” és a „Let's do it, world – 2012” elnevezésű kezdeményezésekről

2012/C 377 E/24

Az Európai Parlament,

— tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkére,

A. mivel a hulladékokról szóló uniós jogszabályok végrehajtása és alkalmazása nem megfelelő,

B. mivel a környezetvédelmi ügyekkel kapcsolatos szociális felelősségvállalás és tudatosság hiánya sok tagállamban továbbra is problémát okoz,

C. mivel a „Let’s Do It!” mozgalom 2008 óta számos alulról jövő, nemzeti, civil kezdeményezést folytatott Észtország, Lettország, Litvánia, Portugália, Szlovénia és Románia polgárainak óriási méretű részvételével, és mivel e kezdeményezések konkrét eredményeként feltérképezték és összeszedték az illegális szemetet,

1. megjegyzi, hogy a „Let’s Do It!” önkéntes mozgalom Európa összes országát felhívta, hogy 2012-ben egyetlen napon csatlakozzon minden idők legnagyobb szemétszedési akciójához;

2. felszólítja egyrészt a politikusokat, hogy aktívan mozdítsák elő e kezdeményezéseket, másrészt a polgárokat, hogy vegyenek részt az akciókban;

3. úgy véli, hogy ezt a hatékony eszközt széles körben el kell terjeszteni annak érdekében, hogy mélyrehatóbb ismereteket lehessen szerezni és nagyobb felelősséget lehessen vállalni a hulladékkezeléssel kapcsolatosan, és ily módon a lehető legmagasabbra emelkedjen az újrahasznosítási arány;

4. felkéri a Bizottságot, hogy az összes rendelkezésre álló eszközzel támogassa ezt a kezdeményezést, és indítson egyrészt a nemzeti hulladéknyilvántartásokkal kapcsolatos meglévő adatokat, másrészt az illegális hulladéklerakó helyek elhelyezkedését jelölő térképeket közzétevő honlapot;

5. felkéri a tagállamokat további erőfeszítések meghozatalára, hogy a hulladékokról szóló uniós jogszabályok hazájukban teljes mértékben végrehajtásra és alkalmazásra kerüljenek;

6. utasítja elnökét, hogy továbbítsa e nyilatkozatot az aláírók nevével (1) együtt a Bizottságnak, a Tanácsnak, valamint a 27 tagállam kormányának és parlamentjének.

(1) Az aláírók listája a 2011. május 12-i jegyzőkönyv 1. mellékletében jelent meg (P7_PV(2011)05-12(ANN1)).
2d. A 25. cikk helyébe a következő szöveg lép: „25. cikk Felülvizsgálat és jelentéstétel (1) Minden tagállam tájékoztatja a Bizottságot a rendelet végrehajtása érdekében alkalmazott törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezésekről, beleértve a 24. cikkben említett intézkedéseket is. A Bizottság az információkat továbbítja a tagállamoknak. (2) A Bizottság háromévenként áttekinti a rendelet végrehajtását, és átfogó megvalósítási és hatásvizsgálati jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé annak alkalmazásáról, amely tartalmazhatja a rendelet módosítására vonatkozó javaslatokat is. A tagállamok a jelentés elkészítéséhez minden megfelelő információt megadnak a Bizottságnak. A jelentésnek külön-külön ki kell térnie az alábbiakra: a) a kettős felhasználású termékekkel foglalkozó koordinációs csoportra, annak tevékenységeire, vizsgálataira, a tanulmányozott kérdésekre, az elvégzett konzultációkra, valamint a megkérdezett exportőröknek, brókereknek és érdekelteknek a listájára; b) a 19. cikk (4) bekezdésének végrehajtására, valamint egy jelentést kell tartalmaznia a tagállamok és a Bizottság közötti információcsere biztonságos és rejtjelzett rendszere kialakításának aktuális állásáról; c) a 15. cikk (1) bekezdésének végrehajtására, mely előírja, hogy az I. mellékletet naprakésszé kell tenni a vonatkozó kötelezettségekkel és vállalásokkal, valamint a velük összefüggő módosításokkal összhangban, amelyeket a tagállamok a nemzetközi atomsorompó-rendszerek és export-ellenőrzési megállapodások részeseként vagy a vonatkozó nemzetközi szerződések megerősítésével elfogadtak, beleértve az Ausztrália Csoportot, a Rakétatechnológiai Ellenőrzési Rendszert (MTCR), a Nukleáris Szállítók Csoportját (NSG), a Wassenaari Megállapodást és a Vegyifegyver-tilalmi Egyezményt (CWC); d) a 15. cikk (2) bekezdésének végrehajtására, mely előírja, hogy az I. melléklet kiegészítéseként a IV. mellékletet az Európai Unió működéséről szóló szerződés 36. cikke, nevezetesen a tagállamok közrenddel és közbiztonsággal kapcsolatos érdekeinek vonatkozásában naprakésszé kell tenni. A jelentés egy további, különálló részének továbbá átfogóan be kell számolnia a szankciókról, ezen belül a rendelet rendelkezéseinek súlyos megsértései – vegyi-, biológiai és atomfegyvereknek vagy a célbajuttatásukra alkalmas rakétáknak az e rendeletben előírt engedély nélküli kifejlesztésére vagy előállítására irányuló programokban való felhasználást célzó szándékos kivitel, vagy információknak egyébként elutasítandó engedély megszerzése érdekében történő meghamisítása vagy elhallgatása – esetén kirótt büntetőjogi szankciókról. (4) Az Európai Parlament vagy a Tanács meghívhatja a Bizottságot az Európai Parlament vagy a Tanács illetékes bizottságának eseti ülésére, hogy ott ismertessen és megvilágítson a rendelet végrehajtásával kapcsolatos bármely kérdést.”
121.

Továbbra is követve azt a célkitűzést, hogy minden képviselőnek a jövőben is joga legyen összehasonlítható nyelvi szolgáltatások igénybevételéhez, figyelembe vettük azt a kérdést is, hogy miként lehet a költségek alakulását párhuzamos módon ellenőrzés alatt tartani annak érdekében, hogy a ráfordítások a szolgáltatás legkedvezőbb, a képviselők javát szolgáló kihasználását eredményezzék. Ennek megfelelően egy külső szakértők által elkészített, a fordítási szolgálatokkal kapcsolatos általános tanulmány lehetővé tette a jövőbeli igények pontosabb azonosítását. Az eszközöket igazságosabban kell elosztani a különböző nyelvi szekciók között az egyes nyelvek szerinti általános munkateher függvényében, ezáltal lehetővé téve egy összehasonlítható kiszervezettségi szint elérését és a nyereségesség növelését.
(20)

Az 1760/2000/EK rendelet II. címének II. szakasza meghatározza az önkéntes marhahús-címkézési rendszer szabályait, amelyek a tagállamok illetékes hatóságainak jóváhagyásáról is rendelkeznek bizonyos címkézési specifikációk tekintetében. Tekintettel a marhahús-ágazatnak a rendelet elfogadása óta bekövetkezett fejlődésére, felül kell vizsgálni a marhahús-címkézési rendszert. Mivel az önkéntes marhahús-címkézési rendszer nem hatékony és nem is hasznos, ezért azt el kell törölni, nem sértve eközben a gazdasági szereplők azon jogát, hogy önkéntes címkézéssel tájékoztathassák a fogyasztókat. Következésképpen, miként bármely más húsfajta esetében is, a kötelező címkézésen, ebben az egyedi esetben 1760/2000/EK rendelet 13. és 15. cikkében előírtakon túlmutató tájékoztatás – amely rendkívül fontos a fogyasztók és a mezőgazdasági termelők számára, például a fajta, a takarmányozás és az állattartás feltüntetése – során tiszteletben kell tartani a jelenleg hatályos horizontális jogszabályozást, ideértve a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról szóló, 2011. október 25-i 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (2). A fentieken túlmenően, a rendszer eltörlését a fogyasztók védelmét biztosító általános szabályok meghatározásával is ellensúlyozni kell.
(8)

A szociális gazdasági társaságok között számos olyan, különböző formákban működő vállalkozás található, amely szociális szolgáltatásokat vagy árukat kínál kiszolgáltatott , marginalizálódott, hátrányos helyzetű és kirekesztett embereknek. Ilyen szolgáltatás például a lakáshoz, egészségügyi ellátáshoz juttatás, az idős vagy fogyatékos személyek gondozása, a gyermekmegőrzés, a foglalkoztatási és képzési szolgáltatások, valamint az önállóságvesztés kezelése. A szociális gazdasági társaságok között olyan vállalkozások is találhatók, amelyek árutermelési vagy szolgáltatásnyújtási módja megfelel szociális célkitűzéseiknek , de tevékenységük nem szociális jellegű javakra vagy szolgáltatásokra is kiterjedhet. E tevékenységek közé tartozik a különösen hiányos képzettségük vagy kirekesztődést és marginalizálódást eredményező szociális vagy szakmai nehézségeik miatt hátrányos helyzetű személyek foglalkoztatás útján történő társadalmi és szakmai integrációja. E tevékenységek kiterjedhetnek a társadalmi hatásokkal járó környezetvédelemre is, például a kibocsátáscsökkentésre, az újrahasznosításra és a megújuló energiára.
(32a)

A Bizottságnak továbbá 2017. július 22-ig meg kell kezdenie az e rendelet és a kollektív befektetési vállalkozásokra és kezelőikre vonatkozó egyéb szabályok, és különösen a 2011/61/EU irányelv közti interakció felülvizsgálatát. A felülvizsgálatnak foglalkoznia kell e rendelet hatályával is, felmérve, hogy ki kell-e terjeszteni azt, lehetővé téve, hogy a nagyobb alternatív befektetési alapok kezelői is használhassák az „EuVECA” megnevezést. A felülvizsgálat eredménye alapján a Bizottság jelentést nyújt be – szükség esetén a megfelelő jogalkotási javaslatok kíséretében – az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
2a. cikk Ellenőrzés (1) A Bizottság nyomon követi a kolumbiai és perui termékek behozatali és kiviteli statisztikáinak alakulását, különösen az érzékeny ágazatokban, így a banánágazatban is. Ennek érdekében a Bizottság együttműködik és rendszeresen adatokat oszt meg a tagállamokkal, az uniós ágazattal és valamennyi érdekelt féllel. (2) A Bizottság az érintett gazdasági ágazatok megfelelően indokolt kérésére mérlegelheti az ellenőrzés más érintett ágazatokra történő kiterjesztését. (3) A Bizottság éves ellenőrzési jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az érzékeny ágazatokat és az ellenőrzés alá vont ágazatokat – köztük a banántermesztést – érintő, Kolumbiából és Peruból származó behozatalra vonatkozó, naprakész statisztikákról, valamint ezen ágazatokról. (4) A dömping valamennyi formájának elkerülése érdekében a Bizottság mindent megtesz azért, hogy az ellenőrzési jelentés kiterjedjen a kolumbiai és perui banántermesztők foglalkoztatási rátájára és munkakörülményeire is.
(12)

A túlzotthiány-eljárás alá vont tagállamok fokozott monitoringjának lehetővé kell tennie a túlzott hiány megszüntetésére vonatkozóan kitűzött határidő betartásával összefüggő kockázatok felismerését. Amennyiben ilyen kockázatok fennállnak , a Bizottságnak ajánlást kell kibocsátania a tagállam részére arra vonatkozóan, hogy adott határidőn belül tegyen intézkedéseket, amelyet – annak kérésére – az érintett tagállam parlamentje számára is be kell mutatni. Az értékelésnek lehetővé kell tennie azon fejlemények gyors kiigazítását, amelyek veszélyeztetik a túlzott hiány megállapított határidőn belül történő megszüntetését. Az említett bizottsági ajánlásnak való megfelelés értékelése részét képezi a Bizottság által a túlzott hiány megszüntetését célzó intézkedések eredményességével összefüggésben végzett folyamatos értékelésnek. Amikor a Tanács arról határoz, hogy sor került-e eredményes intézkedésre a túlzott hiány megszüntetése céljából, határozatát arra is alapozza, hogy a tagállam megfelel-e a bizottsági ajánlásnak.
111.

Az EP és a Bizottság jelenleg indítják be a közösségi médiával kapcsolatos „Share Europe Online” elnevezésű kísérleti projektet azon 17 tagállamban, amelyekben már működik az úgynevezett európai közéleti találkozóhely (EPS). A projektet, amely a 27 tagállam közösségi médiáinak részletes feltérképezését is magában foglalja, az úgynevezett közösségi szerkesztő-menedzserek segítségével vezetik be, akik a közösségi médiás tevékenységekkel kapcsolatosan képzést, segítséget és tanácsadást nyújtanak az Európai Bizottság képviseletein és az EP tájékoztatási irodáiban dolgozó személyzet számára. Több témakörben is nyomon követik továbbá a tagállamok közösségi médiáinak aktualitásait, és észrevételeikről jelentést tesznek.
143.

2013 során a 2014. évi költségvetési eljárás (33) keretében a Parlament az Elnökség és a Költségvetési Bizottság közös munkacsoportjában folytatott konzultációt követően előterjesztett elnökségi javaslatok alapján elfogadta az alábbi négy tevékenységi területe megerősítésének szükségességét: a) A független tudományos tanácsadás erősítése – A négy nemzeti parlament és az Egyesült Államok Kongresszusa bevonásával készített összehasonlító tanulmány kimutatta, hogy jelentősen javítani lehetne az Európai Parlament támogató rendszerét, különösen a független tudományos tanácsadás tekintetében. A közös munkacsoport ajánlásai alapján az Elnökség 2013. május 20-i ülésén úgy határozott, hogy létrehozza a Parlamenti Kutatási Szolgáltatások Főigazgatóságát (DG EPRS) annak érdekében, hogy az független tudományos tanácsadást nyújtson mind a Parlament politikai szervei, mind az egyes képviselők részére (ld. (87)–(89) bekezdés). b) Az ellenőrző képesség fokozása – A fent említett összehasonlító tanulmányok alapján, valamint figyelembe véve azt, hogy az ellenőrzés a Parlament négy alapvető feladatának egyike a jogalkotási ciklus során, a közös munkacsoport arra a következtetésre jutott, hogy erősíteni kell a végrehajtó hatalom fölötti parlamenti ellenőrző képességet. A képességek hiánya nagyon egyértelműen kirajzolódott a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok, a kiadási programok, valamint a jogszabályok átültetésének vizsgálata területén. Megfelelő támogató rendszert kell kialakítani a képviselők számára, és eszközöket kell rendelkezésükre bocsátani, amint lezajlott a politikai döntéshozatali folyamat a 2014-es választások után. c) A képviselők logisztikai támogatásának javítása – A képviselők logisztikai támogatásával kapcsolatban a közös munkacsoport megállapította, hogy több irodát kell a képviselők rendelkezésére bocsátani a képviselőket kiszolgáló asszisztensek és gyakornokok jó munkakörülmények között való elhelyezése céljából, a munkakörülményekre vonatkozó belgiumi törvények teljes körű betartásával. Ebből a célból 2013-ban az Elnökség több határozatot is hozott az ingatlanpolitikára vonatkozóan (ld. D.1. szakasz). d) A képviselőknek nyújtott helyi támogatás javítása – Főleg az egyesült államokbeli Kongresszus és a Bundestag mintáját alapul véve, a munkacsoport foglalkozott azzal a kérdéssel is, hogy növelni kell a képviselők jelenlétét választókerületükben, illetve a választókerületi tevékenységekhez szükséges helyi támogatásukat is. A munkacsoport ajánlásai továbbításra kerültek az Elnökségnek, amely kérte a kérdés mélyrehatóbb vizsgálatát a képviselőcsoportoktól és az Elnökök Értekezletétől, különösen egy olyan parlamenti naptár kialakítását, amely lehetővé teszi a választókerületekben való nagyobb jelenlét hatékonyabb megszervezését.
115.

A fiatal résztvevőknek arra is alkalmuk nyílik, hogy részt vegyenek programokon és hogy az EP helyiségein kívül is megismerkedjenek egymással. Az EP közelében egy ifjúsági falut alakítanak ki, ahol a partnerek és más jóváhagyott szervezetek bemutatkozhatnak, illetve más standokon szervezett kiállítások és információs rendezvények keretében találkozhatnak további ifjúsági szervezetekkel. Programok széles skáláját kínálják majd: informális, oktató jellegű programok, amelyeket fiatalok szerveznek fiatalok számára, ideértve politikai vitákat, interkulturális képzéseket és networking-eseményeket is; színpadi programok fiatalokból álló művészeti csoportok számára; játékos programok, hogy a teljes programban legyen játékosság, kreativitás és szórakozás, többek között akár péntek és szombat esti rendezvények keretében is.
174.

2017-ben folytatódott az emberi erőforrások kezelésére vonatkozó belső szabályok és eljárások frissítése, és több eljárásban is javítások történtek. A tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak felvétele kapcsán papírmentes megközelítést vezettek be a munkaerő-felvétel és a szerződéses feltételeket módosítása iránti kérelmekre vonatkozóan. A szerződéses alkalmazottak felvételére vonatkozó eljárásokat is egyszerűsítették azáltal, hogy a pályázók a szükséges dokumentumokat szkennelt másolatban is benyújthatják. A személyzet tekintetében többek között fellépések történtek a pályaorientációs és tanácsadó szolgálatok terén, valamint az első alkalommal karriernapokat rendeztek Brüsszelben és Luxembourgban. A személyzet képzése folytatódott, több mint 22 000-en vettek részt továbbképzéseken 2017-ben. A kínált képzések minőségét továbbra is jónak tekintik, mivel a szervezéssel, a képzések tartalmával és az előadó hozzáértésével kapcsolatos általános ügyfél-elégedettség 2017-ban 87 % volt (a cél legalább 80 %).
I. MELLÉKLET – „C” TÍPUSÚ ÁTCSOPORTOSÍTÁSOK ÁTTEKINTÉSE, 2018-AS PÉNZÜGYI ÉV

Overview of C transfers during the financial year 2018
Az Európai Parlament közleménye az Európai Polgár díjról

CIVI EUROPAEO PRAEMIUM

(2022/C 130/02)

Az Európai Polgár díj kuratóriuma 2021. július 7-én tartotta éves ülését Dita Charanzová, az Európai Parlament alelnöke és az Európai Polgár díj kuratóriumi elnökének elnökletével.

Az ülésen döntöttek a 2021. évi díjakról, a díjazottak névsora alább olvasható.

A díjazottak kitüntetésüket saját tagállamukban, az Európai Parlament kapcsolattartó irodái által szervezett nyilvános ünnepség keretében veszik át. A díjazottak 2021 novemberében részt vesznek az Európai Parlament brüsszeli központi díjátadó ünnepségén is.

CIVI EUROPAEO PRAEMIUM

Díjazottak

Ausztria: eljub Europäische Jugendbegegnungen (eljub: európai ifjúsági csereprogramok)

Belgium: Paars

Bulgária: TheMayor.EU – A városok és polgárok európai portálja

Horvátország: With One Dream United (Közösen egy álomért)

Ciprus: Dokumentumfilmek: „A fal közöttünk” és „Hazám”

Cseh Köztársaság: A Masaryk Egyetem MUNI HELPS Önkéntes Központja

Dánia: Európai vitakezdeményezés

Észtország: Youth English Club (Angol nyelvű ifjúsági klub)

Finnország: Crises Helpline (Válságkezelési segélyvonal)

Franciaország: Francia–német civil párbeszéd a határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről

Németország:„Mad Mix” nemzetközi ifjúsági színházi fesztivál

Görögország: ELEPAP – Görög Társaság a fogyatékossággal élő személyek védelméért és rehabilitációjáért

Magyarország: Emergency Exit akció – nemzetközi oktatási együttműködés

Írország:„Too Into You” kampány

Olaszország: FROLLA aprósüteményüzem

Lettország: Tevékenység belaruszi lakosok támogatására – #FreeBelarus

Lettország: Liene Dambiņa

Litvánia: Mano Guru

Luxemburg: RespectEachOther

Málta: Monument of Mercy

Hollandia: Phoenix projekt

Lengyelország: A bíróságok autonómiájáért küzdő bírák méltóságának és függetlenségének védelme Lengyelországban

Portugália: From the people, to the people („Emberektől embereknek”)

Románia: Geofolk

Szlovénia: A szolidaritásért és a páneurópai egészségügy fejlesztéséért a rákbetegek számára

Szlovákia: Zmudri Civics stream

Spanyolország: Villa de Moya önkéntesei az irreguláris migránsok fogadásáért és integrációjáért

Svédország: A bergsjöni Navet („Hub”) Egyesület és a „Collaborative Creation Project” (az Egyesület együttműködési alkotói projektje)
39.

Jó példa az intézményközi együttműködésre a kizárás eseteit felölelő, a különböző intézmények által közösen használt adatbázis létrehozása (a költségvetési rendelet 95. cikkét módosító javaslat). Az adminisztratív feladatok ismétlődésének csökkentésére hasznos lenne megfontolni a közösségi intézmények és szervek közötti együttműködés elmélyítésének egyéb módjait is. Meg kellene vizsgálni annak lehetőségét is, hogy más intézmény vagy szerv által megkötött szerződéseket vegyenek igénybe, a versenyelv betartását, illetve az esélyegyenlőséget szavatoló feltételek és/vagy mennyiségi korlátozások mellett. Több intézményt érintő szerződések esetén mérlegelendő az a lehetőség is, hogy az ajánlatkérő hatóság egyes feladatait (például a pályázatok felbontását és értékelését) más intézményre vagy szervre bízhassa.
(2) Ebből a célból az ERFA, az ESZA, a Kohéziós Alap és az Európai Beruházási Bank (EBB) és más meglévő közösségi pénzügyi eszközök megfelelő módon hozzájárulnak a következő három célkitűzés megvalósításához: a) A „Konvergencia” célkitűzés arra irányul, hogy felgyorsítsa a konvergencia folyamatát a legkevésbé fejlett tagállamokban és régiókban azáltal, hogy a fizikai és emberi tőkébe való beruházás minőségének emelésével javítja a növekedés és a foglalkoztatás feltételeit, fokozza az innováció és a tudásalapú társadalom fejlődését, a gazdasági és társadalmi változásokhoz való alkalmazkodóképességet, a környezet védelmét és javítását, illetve a közigazgatás hatékonyságát. Ez az alapok elsődleges célkitűzése. (…)

A rendeletjavaslat „a közigazgatás hatékonyságát” a „Konvergencia” célkitűzés keretében finanszírozandó intézkedések közé sorolja. Érdemes volna jobban kifejteni az „igazgatási hatékonyságnak” a 25. cikk (3) bekezdésének b) pontjában és a 26. cikk (3) bekezdésének c) pontjában is megjelenő fogalmát, annál is inkább, mert a rendeletjavaslat az „igazgatási kapacitás” fogalmat is használja (44. cikk (1) bekezdése).
65.

A rendelettervezet angol nyelvű változatában a 33. cikk (3) bekezdése c) pontja utolsó mondatának a következőképpen kellene hangzania: „and provided the funds are NOT reallocated to operations which have been the subject of a financial correction”. Továbbá a 33. cikk 5. bekezdésének b) pontja ugyanazon cikk 2. bekezdésének a) pontjára és a 2. bekezdés c) pontjára hivatkozik. A hivatkozást a 3. bekezdés a) és c) pontjára kellene változtatni.
5.

8/2005 sz. véleményében a Számvevőszék javasolta, hogy a Bizottság egyszerűsítse és szilárdítsa meg a Közösség csalás elleni jogszabályait. Az új javaslat azonban az eddiginél is hosszasabban idézi az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletet (5) (amelynek hatókörét jelentősen kiterjesztették (6)). Mivel a Bizottság nem javasol módosítást a 2185/96/Euratom, EK rendelethez, ezért e rendelet olvasója számára nem lesz világos, hogy az további területekre is vonatkozik. Ez ellentmond a közösségi jogalkotás minőségére vonatkozó közös iránymutatások létrehozásáról szóló, 1988. december 22-i intézményközi megállapodásnak (7). Végül a Számvevőszék megjegyzi, hogy bár az új javaslatban szerepelnek olyan eljárások és garanciák, amelyeket a Hivatal alkalmazottainak be kell tartaniuk a belső vizsgálatok lefolytatása során, a Bizottság mégsem javasolja a jelenlegi 4. cikk (6) bekezdése b) pontjának törlését. Ez zavart okozhat, és eltérő értelmezéseknek adhat teret.
3.

A Számvevőszék támogatja az eredményes és hatékony belsőkontroll elvének (8) és az arányosság elvének (9) bevezetését, valamint az átláthatóság elvének javítását (10), egyes módosítások azonban csorbíthatják a költségvetési hatóságok költségvetési gazdálkodás felett gyakorolt kontrollját. Különösen a továbbra is fenntartott kivételekkel kapcsolatban merülhet ez fel, amint az már a Számvevőszék előző véleményében is említésre került (11). Ráadásul új kivételek is bevezetésre kerültek, mint például a javasolt 158. cikkben a költségvetési források korlátlan átcsoportosítási lehetősége egyik címből a másikba technikai segítségnyújtás céljára a strukturális alapok területén.
34.

A Számvevőszék egyetért azzal a javaslattal is, hogy a Bizottságnak pontosabb szabályokat és eljárásokat kell kidolgoznia a kutatási és technológiafejlesztési keretprogramokban részt vevők létezésének, jogállásának, valamint működési és pénzügyi kapacitásának ellenőrzésére (lásd (14) preambulumbekezdés és 16a. cikk). Eközben ügyelni kell arra, hogy a dokumentumok bekérése és a kapcsolódó ellenőrzések arányosak legyenek a fennálló pénzügyi kockázattal. Bizonyos jogalanyok (így állami szervek vagy KKV-k) esetében szem előtt kell tartani a jogalanynak a kért információk szolgáltatására való képességét is. A Számvevőszék úgy véli, hogy ezeket a szabályokat a Bizottságnak mint testületnek kell elfogadnia, hogy közös keretrendszer jöjjön létre, és a szabályok a hetedik keretprogramot végrehajtó valamennyi bizottsági szolgálatra (és végrehajtó hivatalra) nézve kötelezőek legyenek. Mindazonáltal a költségvetési rendelettel való teljes összhang megteremtése érdekében a Bizottság számára lehetővé kell tenni a résztvevők létezésének és jogállásának, valamint működési és pénzügyi kapacitásának ellenőrzését is.