[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.6.14.

COM(2010)307 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

a fizetési mérleggel, a szolgáltatások nemzetközi kereskedelmével és a közvetlen külföldi befektetésekkel kapcsolatos közösségi statisztikákról szóló, 2005. január 12-i 184/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

a fizetési mérleggel, a szolgáltatások nemzetközi kereskedelmével és a közvetlen külföldi befektetésekkel kapcsolatos közösségi statisztikákról szóló, 2005. január 12-i 184/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról

BEVEZETÉS

A fizetési mérleggel, a szolgáltatások nemzetközi kereskedelmével és a közvetlen külföldi befektetésekkel kapcsolatos közösségi statisztikákról szóló 184/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[1] fő célja, hogy a fizetési mérleggel, a szolgáltatások nemzetközi kereskedelmével és a közvetlen külföldi befektetésekkel kapcsolatos európai uniós statisztikák szisztematikus előállításához közös keretet állapítson meg, és statisztikai minőségi szabványokat állítson fel.

A 184/2005/EK rendelet 12. cikke értelmében a Bizottság e rendelet végrehajtásának eredményeiről legkésőbb 2010. február 28-ig értékelő jelentést küld az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A jelentés elsősorban a következőkre terjed ki:

1. az előállított statisztikák minőségének ismertetése;

2. az Uniót, a tagállamokat, valamint a statisztikai információk szolgáltatóit és felhasználóit terhelő költségekhez viszonyított haszon értékelése;

3. az eredmények fényében esetlegesen javításra/módosításra szoruló területek meghatározása;

4. a fizetésimérleg-bizottság működésének áttekintése, és ajánlás arról, hogy módosítani kell-e a végrehajtási intézkedések hatályát.

Ez a jelentés a 184/2005/EK rendelet tagállami végrehajtásának legfontosabb vonatkozásait vizsgálja, valamint azokat az intézkedéseket elemzi, amelyeket a Bizottság a fizetési mérleggel, a szolgáltatások nemzetközi kereskedelmével és a közvetlen külföldi befektetésekkel kapcsolatos európai statisztikák jó minőségének biztosítása érdekében vezetett be.

VÉGREHAJTÁSI INTÉZKEDÉSEK

A 184/2005/EK rendelet elfogadása óta az alábbi végrehajtási intézkedések elfogadására került sor:

5. a Bizottság 601/2006/EK rendelete (2006. április 18.) a 184/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet adatátvitelre vonatkozó formátum és eljárás tekintetében történő végrehajtásáról[2];

6. a Bizottság 602/2006/EK rendelete (2006. április 18.) a 184/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az adatokra vonatkozó követelmények naprakésszé tételével történő kiigazításáról[3];

7. a Bizottság 1055/2008/EK rendelete (2008. október 27.) a fizetési mérleggel kapcsolatos statisztikák minőségi kritériumai és a mérleg minőségéről szóló beszámolók tekintetében a 184/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról[4];

8. a Bizottság 707/2009/EK rendelete (2009. augusztus 5.) a fizetési mérleggel, a szolgáltatások nemzetközi kereskedelmével és a közvetlen külföldi befektetésekkel kapcsolatos közösségi statisztikákról szóló, 184/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az adatszolgáltatási követelmények tekintetében történő módosításáról[5].

AZ ÉRINTETT Fő ADATKÉSZLETEK

A fizetésimérleg-statisztikák átfogó információt nyújtanak arról, hogy a jelentést készítő gazdaság és a világ többi része között milyen tranzakciók zajlanak. A 184/2005/EK rendelet az alábbi négy adatkészlet gyűjtését írja elő:

- negyedéves fizetésimérleg-statisztikák, korai becslések (euro-mutatószámok);

- negyedéves fizetésimérleg-statisztikák;

- szolgáltatások nemzetközi kereskedelmének éves statisztikái;

- közvetlen külföldi befektetések éves statisztikái.

A fent említett adatkészletek mindegyike esetében a tagállamoktól az Eurostat gyűjti be az adatokat, melyekből uniós aggregátumokat állít elő, és ezeket online adatbázisában[6] – a tagállamok egyéni adataival együtt – közzéteszi.

A legfontosabb negyedéves aggregátumokra (a folyó fizetési mérlegre és a szolgáltatásokat érintő fizetési mérlegre) vonatkozó első becslés általában a referencia-időszak végét követően 10 héttel válik hozzáférhetővé. A második becslés, amelynek közzétételére a referencia-időszak végét követően 15 héttel kerül sor, a fizetésimérleg-adatok szélesebb körére terjed ki, és a fő gazdasági partnerekből – főként a legjelentősebb fejlett és fejlődő gazdaságokból – álló földrajzi megoszlás is megtalálható benne.

Éves szinten a szolgáltatások nemzetközi kereskedelmével és a közvetlen külföldi befektetésekkel kapcsolatos statisztikákat nagyobb részletességgel teszik közzé. A nemzetközi kereskedelemmel kapcsolatos éves adatok tagolása egy szolgáltatástípusokat tartalmazó, átfogó lista alapján és 42 gazdaság szerint történik. Az adatokat a tagállamok a referencia-időszak végét követően kilenc hónappal továbbítják; az adatok közzétételére körülbelül két hónappal később kerül sor. A közvetlen külföldi befektetésekkel kapcsolatos éves statisztikák forgalomról és állományokról szóló, eszköztípus, partnerország és gazdasági tevékenység szerint meghatározott adatokat foglalnak magukban. Az adatokat a tagállamok a referencia-időszak végét követően kilenc hónappal küldik el; az adatok közzétételére körülbelül három hónappal később kerül sor.

AZ ELőÁLLÍTOTT STATISZTIKÁK MINőSÉGE

A 184/2005/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése szerint a tagállamok kötelesek a továbbított adatok minőségéről jelentésben beszámolni a Bizottságnak. Ezenfelül – a 4. cikk (3) bekezdésének megfelelően – az Eurostatnak továbbított adatok minőségét a minőségről szóló beszámolók alapján a fizetésimérleg-bizottság közreműködésével kell értékelni.

Az alábbi elemzés a tagállamok által 2008-ban benyújtott adatok minőségéről készített, legfrissebb hozzáférhető beszámolók eredményeire épül. Ezért nem terjed ki a legutóbbi fejleményekre, köztük például a különböző tagállamok által 2009-ben feljegyzett minőségjavulásra.

Időszerűség

Az időszerűség kritériuma az adattovábbításra vonatkozó határidők tiszteletben tartására utal.

A határidőket a 184/2005/EK rendelet I. melléklete határozza meg, és az adattovábbítás technikai részleteit tartalmazó referenciadokumentum, a fizetésimérleg-vademecum (Balance of Payments Vademecum)[7] pontosítja.

Az 1. táblázat a fizetésimérleg-statisztikák időszerűségét elemzi[8]. A táblázat tanúsága szerint a tagállamok minden adatkészlet tekintetében többnyire képesek betartani a határidőket; a kevés kivétel a közvetlen külföldi befektetés két területén jelentkezik.

Az Eurostatnak továbbított adatokra jellemző lefedettség

Az adatlefedettség kritériuma arra utal, hogy a 184/2005/EK rendelet szerint benyújtandó adatok hozzáférhetők-e a referencia-időszakoknak megfelelően, földrajzi terület, tétel és tevékenység szerinti bontásban. Az adatlefedettség megállapításához a benyújtandó értékek teljes számának és a benyújtott értékek számának arányát kell megvizsgálni.

1. táblázat: Az adattovábbítás időszerűsége

Euro-mutatószámok | Negyedéves fizetésimérleg-statisztikák | Szolgáltatások nemzetközi kereskedelme | Közvetlen külföldi befektetések –forgalmak | Közvetlen külföldi befektetések –állományok |

Határidő: | Referencia-időszak + 2 hónap | Referencia-időszak + 3 hónap | Referencia-időszak + 9 hónap | Referencia-időszak + 9 (vagy 21) hónap[9] | Referencia-időszak + 9 (vagy 21) hónap |

Ausztria | jó | jó | jó | jó | jó |

Belgium | jó | jó | jó | jó | rossz |

Bulgária | jó | jó | jó | jó | jó |

Ciprus | jó | jó | jó | jó | rossz |

Cseh Köztársaság | jó | jó | jó | jó | jó |

Dánia | jó | jó | jó | jó | jó |

Észtország | jó | jó | jó | jó | jó |

Finnország | jó | jó | jó | jó | jó |

Franciaország | jó | jó | jó | jó | jó |

Németország | jó | jó | jó | jó | jó |

Görögország | jó | jó | jó | jó | jó |

Magyarország | jó | jó | jó | jó | jó |

Írország | jó | jó | jó | jó | jó |

Olaszország | jó | jó | jó | jó | jó |

Lettország | jó | jó | jó | jó | jó |

Litvánia | jó | jó | jó | jó | jó |

Luxemburg | jó | jó | jó | jó | jó |

Málta | jó | jó | jó | jó | jó |

Hollandia | jó | jó | elfogadható | jó | jó |

Lengyelország | jó | jó | jó | jó | jó |

Portugália | jó | jó | jó | jó | jó |

Románia | jó | jó | jó | rossz | rossz |

Szlovákia | jó | jó | jó | jó | jó |

Szlovénia | jó | jó | jó | jó | jó |

Spanyolország | jó | jó | jó | jó | jó |

Svédország | jó | jó | jó | jó | jó |

Egyesült Királyság | elfogadható | jó | jó | rossz | rossz |

2. táblázat: Lefedettség

Euro-mutatószámok | Negyedéves fizetésimérleg-statisztikák | Szolgáltatások nemzetközi kereskedelme | Közvetlen külföldi befektetések – forgalmak | Közvetlen külföldi befektetések – állományok |

Ausztria | hiánytalan | hiánytalan | hiánytalan | hiánytalan | hiánytalan |

Belgium | hiánytalan | hiánytalan | hiánytalan | hiánytalan | hiányos |

Bulgária | hiánytalan | hiánytalan | hiánytalan | hiánytalan | hiánytalan |

Ciprus | hiánytalan | hiánytalan | hiánytalan | hiánytalan | hiánytalan |

Cseh Köztársaság | hiánytalan | hiánytalan | hiánytalan | hiánytalan | hiánytalan |

Dánia | hiánytalan | hiánytalan | hiánytalan | hiánytalan | hiánytalan |

Észtország | hiánytalan | hiánytalan | hiánytalan | hiánytalan | hiánytalan |

Finnország | hiánytalan | hiánytalan | hiányos | hiánytalan | hiánytalan |

Franciaország | hiánytalan | hiánytalan | hiányos | hiánytalan | hiánytalan |

Németország | hiánytalan | hiánytalan | hiánytalan | hiánytalan | hiányos |

Görögország | hiánytalan | hiánytalan | hiányos | hiánytalan | hiánytalan |

Magyarország | hiánytalan | hiánytalan | hiányos | hiánytalan | hiánytalan |

Írország | hiánytalan | hiánytalan | hiánytalan | hiánytalan | hiánytalan |

Olaszország | hiánytalan | hiánytalan | hiányos | hiánytalan | hiánytalan |

Lettország | hiánytalan | hiánytalan | hiánytalan | hiánytalan | hiánytalan |

Litvánia | hiánytalan | hiánytalan | hiányos | hiánytalan | hiánytalan |

Luxemburg | hiánytalan | hiánytalan | hiánytalan | hiánytalan | hiánytalan |

Málta | hiánytalan | hiánytalan | hiánytalan | hiánytalan | hiánytalan |

Hollandia | hiánytalan | hiánytalan | hiányos | hiányos | hiányos |

Lengyelország | hiánytalan | hiánytalan | hiánytalan | hiányos | hiányos |

Portugália | hiánytalan | hiánytalan | hiánytalan | hiánytalan | hiánytalan |

Románia | hiánytalan | hiánytalan | hiánytalan | hiánytalan | hiánytalan |

Szlovákia | hiánytalan | hiánytalan | hiányos | hiánytalan | hiánytalan |

Szlovénia | hiánytalan | hiánytalan | hiányos | hiánytalan | hiánytalan |

Spanyolország | hiánytalan | hiánytalan | hiánytalan | hiánytalan | hiánytalan |

Svédország | hiányos | hiányos | hiányos | hiánytalan | hiánytalan |

Egyesült Királyság | hiánytalan | hiányos | hiányos | hiánytalan | hiányos |

A fent említett arányszám kiszámításához figyelembe vett adatkövetelményeket a 184/2005/EK rendelet I. melléklete határozza meg. A 2. táblázat erről az indikátorról ad összefoglalót[10] tagállami és adatkészlet szerinti bontásban.

Minden tagállam – legalább részben – megfelelt a követelményeknek, és egyetlen adatkészlet sem hiányzik. A tagállamok nagytöbbsége négy adathalmazból négyet, illetve hármat nyújtott be hiánytalanul. Csak három tagállam (Hollandia, az Egyesült Királyság és Svédország) nyújtotta be az adathalmazok nagy részét hiányosan.

A legnehezebb követelmény a szolgáltatások nemzetközi kereskedelmére irányul; ezt csak 16 tagállam tudta hiánytalanul teljesíteni.

Az alkalmazott módszer helyessége

Az alkalmazott módszer helyességének kritériuma arra vonatkozik, hogy az adatszolgáltatás megfelel-e a nemzetközileg elfogadott szabványoknak, iránymutatásoknak és bevált gyakorlatoknak.

Valamennyi tagállam lényegében betartja az alábbi nemzetközi szabványokat: a Nemzetközi Valutaalap (IMF) fizetésimérleg-kézikönyvének 5. kiadása (BPM5); a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) által készített közvetlen külföldi tőkebefektetések referenciadefiníciójának 3. kiadása (BD3); valamint az ENSZ, az Európai Bizottság, az IMF, az OECD, az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciája (UNCTAD) és a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) által közösen kiadott, a szolgáltatások nemzetközi kereskedelmére vonatkozó statisztikákról szóló kézikönyv. Az e módszerektől való eltéréseket a minőségről szóló beszámolók rendszeresen nyomon követik. A harmonizáció elősegítése érdekében a fizetésimérleg-bizottság és a fizetésimérleg-munkacsoport megbeszéléseket tart ezekről az eltérésekről.

A nemzetközi szabványokat nemrégiben felülvizsgálták. A fizetésimérleg-kézikönyv 6. kiadása (BPM6) 2008 novemberében jelent meg, a közvetlen külföldi befektetések referenciadefiníciója 4. kiadását (BD4) 2008 áprilisában fejezték be, a szolgáltatások nemzetközi kereskedelmére vonatkozó statisztikákról szóló kézikönyv frissített változatát (MSITS 2010) pedig 2010 februárjában fogadta el az Egyesült Nemzetek Statisztikai Bizottsága.

A fizetésimérleg-bizottság keretein belül a tagállamok által már elfogadott új szabványok összehangolt végrehajtása várhatóan azt fogja eredményezni, hogy a tagállamok nagyobb mértékben betartják majd az előírásokat, ami a szóban forgó statisztikák jobb összehasonlíthatóságához vezet.

Stabilitás

A stabilitás kritériuma arra utal, mennyire közelítik meg az eredetileg becsült értékek a végső értékeket.

A stabilitás a fizetésimérleg-bizottság által közös megegyezéssel elfogadott mutatószám, az átlagos abszolút százalékos hiba (MAPE)[11] segítségével mérhető. A 3. táblázat az e mutatószámra vonatkozó, legfrissebb hozzáférhető számadatokat tartalmazza az Európai Unió fizetési mérlegének főbb tételeire vonatkoztatva. Az alacsony értékű mutatók magas stabilitási szintet tükröznek. Ez a legtöbb tétel esetében elmondható, bár jelentős korrekciók figyelhetők meg a jövedelem és annak összetevői, különösen a munkavállalók javadalmazása és a közvetlen befektetés jövedelme terén. Ezek a tételek – a megállapításukhoz rendszerint használt adatforrások miatt – a nehezen mérhetők közé tartoznak; esetükben kell a legjelentősebb korrekciókra számítani. E tételeknél a végső értékek általában éves felmérések eredményein alapulnak, míg az eredeti értékek becslésekre támaszkodnak, amelyek nem biztosítanak nagyfokú pontosságot.

3. táblázat: Az uniós aggregátumok átlagos abszolút százalékos hibája

Követel | Tartozik |

2006 | 2007 | 2006 | 2007 |

Folyó fizetési mérleg | 2,3 % | 2,9 % | 1,3 % | 1,5 % |

- Áruk | 0,1 % | 0,9 % | 0,4 % | 0,5 % |

- Szolgáltatások | 0,7 % | 1,9 % | 1,4 % | 1,8 % |

Szállítás | 1,4 % | 2,3 % | 1,6 % | 4,5 % |

Idegenforgalom | 4,8 % | 3,2 % | 3,2 % | 2,8 % |

Egyéb szolgáltatások | 1,9 % | 1,5 % | 1,6 % | 0,9 % |

- Jövedelem | 9,3 % | 8,2 % | 6,9 % | 6,0 % |

Munkavállalók jövedelme | 11,4 % | 9,4 % | 6,7 % | 1,7 % |

Közvetlen befektetés jövedelme | 22,3 % | 19,8 % | 20,4 % | 20,9 % |

Portfólióbefektetés jövedelme | 3,8 % | 2,4 % | 4,1 % | 4,7 % |

Egyéb befektetés jövedelme | 1,1 % | 2,8 % | 2,0 % | 1,7 % |

- Folyó átutalások | 10,5 % | 0,8 % | 5,8 % | 2,0 % |

Belső konzisztencia

A belső konzisztencia kritériuma a tévedések és kihagyások egyenlege alapján azt méri, hogy a benyújtott adatkészleten belül az adatok mennyire következetesek. A fizetésimérleg-számlák elvileg egyensúlyban vannak, ami azt jelenti, hogy az összes tétel végösszege normális esetben nulla. A gyakorlatban azonban – a forrásadatok és az összeállítás hiányosságai vagy hibái miatt – előfordulnak egyensúlytalanságok. A maradványként levezethető tévedések és kihagyások egyenlege a számlák kiegyenlítésére szolgál. Esetenként az összeállításból származó hibák ellensúlyozzák egymást, így a fennmaradó tétel nagyságrendje nem feltétlenül ad képet az elszámolás általános pontosságáról. Mindenesetre a tévedések és kihagyások egyenlege általában jó mutatószámnak tekinthető a fizetési mérlegek belső konzisztenciájának méréséhez.

4. táblázat: Átlagos relatív hiba 2005–2007

Ausztria | 3 % | Németország | 6 % | Hollandia | 5 % |

Belgium | 2 % | Görögország | 2 % | Lengyelország | 4 % |

Bulgária | 9 % | Magyarország | 2 % | Portugália | 7 % |

Ciprus | 3 % | Írország | 5 % | Románia | 3 % |

Cseh Köztársaság | 2 % | Olaszország | 2 % | Szlovákia | 2 % |

Dánia | 5 % | Lettország | 1 % | Szlovénia | 3 % |

Észtország | 2 % | Litvánia | 3 % | Spanyolország | 2 % |

Finnország | 6 % | Luxemburg | 1 % | Svédország | 7 % |

Franciaország | 13 % | Málta | 4 % | Egyesült Királyság | 4 % |

A 4. táblázat a tagállamok által a 2005–2007-es időszakban rögzített átlagos relatív hibát mutatja. Ezt a tévedések és kihagyások egyenlegén alapuló mutatószámot a minőségről szóló beszámolók is elemzik. Az átlagos relatív hiba kiszámításához a szóban forgó időszakra vonatkozóan a tévedések és kihagyások egyenlege abszolút értékének átlagát kell venni (a folyó fizetési mérleg „követel” oldalának átlaga és „tartozik” oldalának átlaga közötti arányban kifejezve) a tagállamok negyedéves fizetésimérleg-statisztikáiban rögzített adatok szerint. Mivel a tévedések és kihagyások egyenlege elvileg nulla, ennek a mutatószámnak elméletileg jelentéktelennek kellene lennie. A tagállamok többségének esetében valóban így is van. Csak egyetlen tagállam (Franciaország) rögzített 10%-ot túllépő értéket; az 5%-ot hat tagállam esetében haladja meg a mutatószám.

A FELHASZNÁLÓK SZÁMÁRA BIZTOSÍTOTT ELőNYÖK ÉS A FIZETÉSIMÉRLEG-STATISZTIKÁK ALKALMAZHATÓSÁGA

A 184/2005/EK rendelet az adatfelhasználói igényekre adott válaszként jött létre. Ez a szakasz az adatok felhasználásának módját és a fizetésimérleg-statisztikákkal járó előnyöket elemzi.

A fizetésimérleg-statisztikákat az illetékes nemzeti és nemzetközi intézmények igen gyakran alkalmazzák politikai döntéshozatali célokra. Az Európai Bizottság és a Tanács, az Európai Központi Bank (EKB) és az Eurórendszer, az IMF, a Nemzetközi Fizetések Bankja, az OECD, a G3 és a G7 mind használja ezeket a statisztikákat.

A fizetésimérleg-statisztikák a nemzetközi befektetési pozíciókkal együtt a monetáris politika nyomon követésének eszközei. Az áruk és szolgáltatások cseréjéről szóló statisztikák más indikátorokkal kombinálva az inflációs nyomás felbecsülésére, valamint a nemzetközi keresletnek az exportra – és így a bruttó hazai termékre – gyakorolt hatásainak értékelésére használhatók. A folyó fizetési mérleg és a nemzetközi befektetési pozíciók együttesen a devizaárfolyam fenntarthatóságának felmérésére szolgálnak.

Fizetésimérleg-statisztikák szerepelnek azokban a konvergenciajelentésekben is, amelyeket az Európai Bizottság és az EKB a Gazdasági és Monetáris Unióban (EMU) még részt nem vevő tagállamokról tesz közzé.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSz.) egyértelmű utalást tesz a fizetési mérlegekre (például a 143. és a 144. cikkben), és előírja, hogy a Bizottság rendszeresen tájékoztassa a Tanácsot az EMU-ban részt nem vevő tagállamok fizetési mérleggel kapcsolatos helyzetének alakulásáról.

Az egyes országokra vonatkozó folyó fizetési mérleg alakulását versenyképességük szempontjából elemzik, a közvetlen befektetésről szóló statisztikákat pedig az egyes országok vonzerejének vizsgálatára használják.

A fizetésimérleg-statisztikák fontos forrásai olyan más kulcsfontosságú statisztikáknak is, amelyeket uniós vonatkozású, kapcsolódó statisztikai területeken gyűjtöttek, mint például:

- bruttó hazai termék (amely magában foglalja az árukat és szolgáltatásokat érintő, határon átnyúló tranzakciókat), ideértve a havi fizetésimérleg-mutatószámokat igénylő gyorsbecsléseket is;

- bruttó nemzeti jövedelem (amely magában foglalja az árukat és szolgáltatásokat érintő, határon átnyúló tranzakciókat, illetve jövedelmet);

- a külföld számla az EU és az euróövezet negyedéves szektorszámláiban és pénzügyi számláiban.

Egyes felhasználók számára – a fő aggregátumokon kívül – a fizetési mérleg bizonyos tételei különösen relevánsak:

- az Eurostat által a szolgáltatások nemzetközi kereskedelméről éves gyakorisággal közzétett, részletes információk a kereskedelmi tárgyalásokhoz és a vámpolitikák meghatározásához fontosak;

- az Európai Bizottság és a G8 a kivándorlók átutalásainak támogatására és az azokról szóló információk javítására vezetett be intézkedéseket;

- a fizetésimérleg-statisztikák földrajzi megoszlása hozzájárulhat az EU és a harmadik országok közötti kapcsolatok figyelemmel kíséréséhez;

- a pénzmozgások összetétele (mint közvetlen befektetés, portfólió és más befektetés) értékes információkat hordoz a pénzügyi stabilitás felméréséhez.

A fizetésimérleg-bizottság tagjai elismerik, hogy a 184/2005/EK rendelet elfogadása számos olyan változást idézett elő, amely sok szempontból javította a fizetésimérleg-statisztikák minőségét:

- összehangoltabbá váltak a különböző tagállamok által összeállított fizetésimérleg-adatok;

- jelenleg több részletes fizetésimérleg-statisztika áll az adatfelhasználók rendelkezésére;

- stabil jogi hátteret biztosított a tagállamok nemzeti statisztikai programjainak előkészítéséhez;

- az adatok időszerűbbek és pontosabbak.

A FIZETÉSIMÉRLEG-STATISZTIKÁKHOZ KAPCSOLÓDÓ KÖLTSÉGEK ÉS TERHEK

A fizetésimérleg-statisztikák gyűjtéséhez és terjesztéséhez kapcsolódó költségek becslése meglehetősen összetett feladat. Számtalan olyan adatforrás létezik, amely más statisztikák előállításához is használatos, vagy a pénzügyi intézetek és vállalkozások szabályozó hatóságoknak történő jelentéstételéhez kapcsolódik. Ezért a kifejezetten a fizetési mérleghez kapcsolódó adatok gyűjtése és előállítása során felmerülő költségeket nehéz elkülöníteni a gyakran más célokra használt adatok gyűjtésekor felmerülő teljes költségtől. Egyes tagállamokban ráadásul előfordulhat, hogy az adatgyűjtést két különböző intézmény, a nemzeti központi bank és a nemzeti statisztikai hivatal végzi, ami a megbízható becslések készítését még inkább megnehezíti.

A fizetésimérleg-bizottság tagjaival folytatott tanácskozás után felbecsülhető az EU-ban a fizetésimérleg-statisztikák előállításához és terjesztéséhez szükséges munkaráfordítás. Ez megközelítőleg, teljes munkaidőt egyenértéknek véve, 900 munkavállaló munkáját jelenti. Előfordulhat, hogy ezek az erőforrások többé-kevésbé szétoszlanak a fizetési mérleggel kapcsolatos különböző területek között. A legtöbb munkaráfordítást követelő adatkészlet a negyedéves fizetési mérleg: ez az erőforrások 57 %-át veszi igénybe. Ezt követi a szolgáltatások nemzetközi kereskedelme (23 %) és a közvetlen külföldi befektetés (20 %). A negyedéves fizetési mérleg előállításához szükséges jelentős munkaráfordítás magyarázata elsősorban az, hogy a folyó fizetési mérleghez kapcsolódó nagyszámú statisztika elkészítése igen forrásigényes.

A becslések szerint a 184/2005/EK rendelet végrehajtásához kapcsolódó kiegészítő tevékenységekhez szükséges munkaráfordítás a teljes ráfordításnak csak meglehetősen kis részét (kb. 13 %-át) tette ki.

Fizetésimérleg-adatokra nemzeti célok megvalósításához is szükség van; az ilyen adatokat a tagállamok már a 184/2005/EK rendelet elfogadása előtt is gyűjtötték. Ezért a rendelet követelményeinek betartásához csak korlátozott kiegészítő forrásokra van szükség.

Azt sem szabad elfelejteni, hogy jelentős átfedés van a 184/2005/EK rendelet követelményei és más nemzeti és nemzetközi szervezetek – különösen az EKB és az IMF – adatkövetelményei között. A tagállamok által a kifejezetten a 184/2005/EK rendelet nyomán előállított adatokat nem lehet elkülöníteni a más adatkövetelmények teljesítésére előállított adatoktól.

A fizetésimérleg-adatok gyűjtése során a válaszadókra háruló terhekről a tagállamok csak nagyon kevés információval rendelkeznek, amelyek semmilyen becslést nem tesznek lehetővé. Arról sem szabad megfeledkezni, hogy az eredetileg 12 500 EUR-ban, majd később 50 000 EUR-ban meghatározott jelentéstételi határérték bevezetése a tagállamok többsége esetében változást idézett elő a fizetésimérleg-adatok gyűjtésének rendszerében. A határérték bevezetése előtt az adatgyűjtési rendszerek zöme a bankoktól és pénzügyi szolgáltatóktól begyűjtött elszámolási adatokra támaszkodott. Jelenleg minden adatgyűjtési rendszer közvetlen adatszolgáltatáson és/vagy felméréseken alapul. Ez a változás a bankokra és pénzügyi közvetítőkre – az elszámolási rendszeren belüli legfőbb adatszolgáltatókra – háruló teher újfajta megoszlását jelenti: a bankok és pénzügyi közvetítők statisztikai kötelezettségei jelenleg igencsak lecsökkentek, míg a vállalkozásokra és háztartásokra több ilyen kötelezettség hárul. További vizsgálatot igényel annak felderítése, hogy az újfajta tehereloszlás a teljes rendszerre nehezedő terhet is csökkentette-e, és ha igen, milyen mértékben. Egyelőre nem áll rendelkezésre elegendő információ következtetések levonásához.

ESETLEGESEN JAVÍTÁSRA VAGY MÓDOSÍTÁSRA SZORULÓ TERÜLETEK

A 184/2005/EK rendelet – a 2. szakaszban röviden felsorolt szabályozásbeli módosításokat követően – általában naprakésznek tekinthető. Az uniós aggregátumok kiszámításához használt módszerek javítása érdekében az adatkövetelményeket módosították. A cél továbbá az volt, hogy a földrajzi megoszlás az új geopolitikai helyzethez, a tevékenység szerinti megoszlás pedig a gazdasági tevékenységek új osztályozásához, a NACE rev. 2-höz igazodjon.

A jövőben az alábbi területeken jöhet szóba a 184/2005/EK rendelet módosításával járó fejlesztés:

- folytatódhat az új nemzetközi szabványok, a BPM6, a BD4 és az MSITS 2010 elfogadásához kapcsolódó adatkövetelmények naprakésszé tétele. A fizetésimérleg-összeállítók abban állapodtak meg, hogy az új szabványok – az új nemzeti elszámolási szabványok elfogadásával együtt – 2014-től lépnek érvénybe. Az adatkövetelményeket 2014 előtt módosítani kell, hogy az új szabványokat minden tagállam összehangolt módon alkalmazhassa;

- a minőségről szóló beszámolókra vonatkozóan a 184/2005/EK rendelet által előírt minőségi kritériumokat az 1055/2008/EK rendelet határozza meg. Mivel e kritériumok bizonyos mértékben eltérnek az európai statisztikákról szóló 223/2009/EK rendelet[12] 12. cikke (1) bekezdésében meghatározott minőségi kritériumoktól, az említett rendeletnek megfelelően naprakésszé tehetők. Az ütemezés esetében is szükség lehet módosításra, hogy az adat-előállítási ciklus jobban szinkronba hozható legyen a minőségről szóló beszámolók benyújtásának menetével;

- a Bizottság az EUMSz. által megnyíló új jogi lehetőségekkel összhangban elfogadhatja a 184/2005/EK rendelet végrehajtási intézkedéseit, köztük a rendelet mellékleteit;

- az adatkövetelmények naprakésszé tétele érdekében bevezethetik a szolgáltatások nemzetközi kereskedelméről szóló statisztikáknak az MSITS 2010-ben meghatározott szolgáltatásnyújtási móddal összhangban végzett gyűjtését, különös figyelemmel a 4. módra (természetes személyek jelenléte).

A fizetésimérleg-bizottság tagjai javasoltak további olyan fejlesztési lehetőségeket is, amelyek nem járnának a 184/2005/EK rendelet módosításával:

- jelenleg az Eurostat az általa továbbított adatkészleteket más európai intézményekhez és nemzetközi szervezetekhez, köztük az EKB-hez, az IMF-hez és az OECD-hez is eljuttatja. Ezek az adatkészletek némileg eltérnek egymástól, mivel az egyes szervezetek részletességre vonatkozó követelményei nem mindig egyeznek meg pontosan a többi szervezet követelményeivel. A tagállamokra nehezedő teher jelentősen csökkenthető lenne, ha az összes nemzetközi szervezet adatkövetelményei össze lennének hangolva. E célkitűzés elérésével az adattovábbítás még egyszerűbbé válhatna: az Eurostat központi elosztóként továbbítaná a tagállamoktól kapott adatokat más olyan szervezeteknek, amelyek azokra igényt tartanak. Az EKB számára benyújtandó, a szolgáltatások nemzetközi kereskedelméről szóló negyedéves adatok továbbításához már ez az eljárás használatos, és könnyen ki lehetne terjeszteni más adatkészletekre és szervezetekre is;

- a gyakorlatban bevált legjobb módszerek, valamint a mikro- és makroadatok nemzeti és nemzetközi szintű cseréjének támogatása a statisztikai intézmények között;

- a 2006/112/EK irányelvnek a szolgáltatásnyújtás teljesítési helye tekintetében történő módosításáról szóló, 2008. február 12-i 2008/8/EK tanácsi irányelv[13] rendelkezéseit fel lehetne használni statisztikai célokra. Ezzel lehetőség nyílna egy olyan rendszer létrehozására, amely rögzítené a szolgáltatások EU-n belüli nemzetközi kereskedelmét, és amely hasonló lenne az áruk kereskedelmének mérésére már működő rendszerhez.

A FIZETÉSIMÉRLEG-BIZOTTSÁG MűKÖDÉSE

A fizetésimérleg-bizottság a 184/2005/EK rendelet hatálybalépését követően jött létre; első ülésére 2005. július 8-án került sor, amikor is elfogadta eljárási szabályzatát és feladatkörét.

A fizetésimérleg-bizottság feladatai a következők:

- minőségi szabványokat határozni meg és megállapítani a minőségről szóló beszámolók tartalmát és ütemezését;

- segíteni az Európai Bizottságot a továbbított adatok minőségének értékelésében;

- meghatározni azt a formátumot és eljárást, amelynek megfelelően a tagállamoknak továbbítaniuk kell a benyújtandó adatokat az Európai Bizottsághoz;

- végrehajtani a 184/2005/EK rendeletnek a gazdasági és műszaki változásokhoz történő igazításához szükséges intézkedéseket;

- amennyiben szükséges, naprakésszé tenni a fogalommeghatározásokat és az adatkövetelményeket (benyújtási határidők, korrekciók, az adatforgalmak kibővítése és eltörlése stb.).

A fizetésimérleg-bizottság tagjait megkérdezték bizottságuk működéséről; a felmérés eredményei igen kedvezők lettek. Az 1. ábrán látható, hogy a fizetésimérleg-bizottság feladatkörének meghatározásával a tagok körülbelül háromnegyede „több mint elégedett”. A konzultáció eredményei szerint a fizetésimérleg-bizottság egyes tagjai azon a véleményen vannak, hogy a bizottságnak nagyobb szerepet kellene vállalnia a stratégiai, elvi és metodológiai problémákról folytatott vitákban. A bizottság más tagjai azt az álláspontot képviselték, hogy a bizottság konkrét feladatai főként a szabályozásra vonatkoznak, és ennek a továbbiakban is így kellene maradnia.

2005 óta a fizetésimérleg-bizottság hat alkalommal ülésezett. A bizottság legfontosabb eredményei között az alábbiak szerepelnek:

- véleményezte az e jelentés 2. szakaszában meghatározott összes végrehajtási intézkedést;

- a minőségről szóló beszámolókra vonatkozóan szabványokat és tartalmi követelményeket állapított meg;

- éves gyakorisággal megbeszélést tartott a 184/2005/EK rendelet tiszteletben tartásáról és a minőségről szóló beszámolókról;

- a folyamatban lévő összes főbb módszertani változáshoz összehangolt megközelítést dolgozott ki és hagyott jóvá, ideértve az új kézikönyvek (BPM6 és BD4) előírásainak végrehajtását és a NACE rev. 2 gazdasági tevékenységek osztályozásának alkalmazását;

- megvitatta ahhoz a határokon átnyúló, euróban történő fizetésekről szóló, 2001. december 19-i 2560/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelethez[14] fűződő fejlesztési intézkedéseket, amely módosította a bankok számára a statisztikai bejelentési értékhatárt, és ezáltal sok tagállam esetében gyökeresen átformálta a fizetésimérleg-adatok gyűjtésének rendszerét.

1. ábra: A fizetésimérleg-bizottság tagjainak elégedettsége a bizottság feladatkörének meghatározásával (az 1–5 skálán az 1 az egyáltalán nem elégedett, az 5 a nagyon elégedett)

[pic]

KÖVETKEZTETÉS

A 184/2005/EK rendelet hatálybalépése EU-szerte segített összehangolni a fizetésimérleg-statisztikákat, valamint javította az adatfelhasználók adatokhoz való hozzáférését. A 184/2005/EK rendelet ezenfelül jogalapot biztosít a nemzeti statisztikai programok kidolgozásához. Az előállított adatok minőségét a fizetésimérleg-bizottság típusonként nyomon követi.

Az e jelentésben tett megállapítások fényében lehetséges, hogy a következő években meg kell fontolni a 184/2005/EK rendelet módosítását a felülvizsgálati eljárás során azonosított alábbi kérdések tekintetében:

- az adatkövetelményeket az új nemzetközi szabványokkal összhangban naprakésszé kellene tenni;

- a minőségről szóló beszámolók készítését a minőségi kritériumok módosításával hozzá kellene igazítani az Eurostat minőségre vonatkozó megközelítéséhez és a 223/2009/EK rendelethez;

- a Bizottságnak – az EUMSz. révén megnyíló új jogi lehetőségekkel összhangban – el kellene fogadnia a 184/2005/EK rendelet végrehajtási intézkedéseit.

Ezenfelül az adatkövetelmények racionalizálása és összehangolása érdekében tovább erősíthető az együttműködés az EKB-vel (Statisztikai Főigazgatóság) és más nemzetközi szervezetekkel, köztük az IMF-fel és az OECD-vel, melynek során az Eurostat központi elosztó szerepet játszana.

A területet érintő javaslatok előterjesztése a fizetésimérleg-bizottság megbeszéléseinek és véleményének kellő és előzetes figyelembe vételével fog történni.

[1] HL L 35., 2005.2.8., 23. o.

[2] HL L 106., 2006.4.19., 7. o.

[3] HL L 106., 2006.4.19., 10. o. A 602/2006/EK rendelet célja elsősorban az, hogy a fizetésimérleg-statisztikák minőségének javítása érdekében naprakésszé tegye az adatkövetelményeket, és a megoszlás szintjére vonatkozóan – ideértve egyes földrajzi megoszlásokat is – kiigazításokat hajtson végre.

[4] HL L 283., 2008.10.28., 3. o.

[5] HL L 204., 2009.8.6., 3. o. A 707/2009/EK bizottsági rendelet célja, hogy a negyedéves fizetési mérlegre és az euro-mutatószámokra vonatkozó adatkövetelményeket kiigazítsa, a földrajzi megoszlásokat az új geopolitikai helyzet fényében naprakésszé tegye, és a tevékenységek szerinti megoszlást a gazdasági tevékenységek új osztályozásával (NACE rev. 2) összhangban módosítsa.

[6] Az Eurostat adatbázisa az alábbi linken található: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/statistics/search_database (2010.3.18.).

[7] A fizetési mérleggel foglalkozó vademecum (Balance of Payments Vademecum): http://circa.europa.eu/Public/irc/dsis/bop/library?l=/sdds_bop_metadata/vademecum_2008pdf/_EN_1.1_&a=d (2010.3.18.).

[8] Az időszerűség szempontjából az adattovábbítás „jó”, ha az adatok benyújtása mindig határidőre vagy határidő előtt történik, „elfogadható”, ha a késedelem átlagosan nem haladja meg az öt napot, a többi esetben pedig „rossz”.

[9] A közvetlen külföldi befektetés esetében (mind a forgalom, mind az állományok tekintetében) kétféle adatkövetelmény létezik, amelyekre különböző határidők vonatkoznak: az egyik határideje a referencia-időszak végét követő 9 hónap, a másik határideje a referencia-időszak végét követő 21 hónap.

[10] A lefedettség akkor minősül „hiánytalannak”, ha a kért adatok több mint 98 %-át benyújtották, „hiányosnak” pedig akkor, ha az előírás csak részben teljesült, és az adatoknak kevesebb mint 98 %-át nyújtották be, a „hiányzó adatok” minősítés pedig azt az esetet jelöli, ha a felkérésre nem érkezett válasz.

[11] Az átlagos abszolút százalékos hiba (MAPE) az alábbi módon határozható meg:

[pic]

ahol az X f (t) a fizetési mérleg X tételére a t referencia-negyedévben vonatkozó eredeti becslés; az X f (t) az ugyanarra a fizetésimérleg-tételre a t referencia-negyedévben vonatkozó, legfrissebb hozzáférhető becslés; az N a vizsgált időkereten belüli megfigyelések száma (mivel a vizsgált időkeret egy év, és a MAPE kiszámítása negyedéves számadatokkal történik, N = 4).

[12] Az Európai Parlament és a Tanács 223/2009/EK rendelete (2009. március 11.) az európai statisztikákról és a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala részére történő továbbításáról szóló 1101/2008/EK, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet, a közösségi statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet és az Európai Közösségek statisztikai programbizottságának létrehozásáról szóló 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről HL L 87., 2009.3.31., 164. o.

[13] HL L 44., 2008.2.20., 11. o.

[14] HL L 344., 2001.12.28., 13. o.