Ez a gyógyszer fokozott felügyelet alatt áll, mely lehetővé teszi az új gyógyszerbiztonságossági információ gyors azonosítását. Ehhez Ön is hozzájárulhat a tudomására jutó bármilyen mellékhatás jelentésével. A mellékhatások jelentésének módjairól a 4. pont végén talál további tájékoztatást.

A gyógyszerek biztonságosságát a teljes életciklusuk alatt monitorozzák, ami magában foglalja a feltételezett mellékhatásokra vonatkozó információk gyűjtését is. Az Európai Gyógyszerügynökség felelős az Európai Gazdasági Térségben (a továbbiakban: EGT) engedélyezett gyógyszerek feltételezett mellékhatásaira vonatkozó információkat kezelő és elemző informatikai rendszer, az EudraVigilance fejlesztéséért és fenntartásáért.

A 2010. évi módosítás egyes gyógyszerek vonatkozásában kiegészítő monitorozást vezetett be, az új biológiai gyógyszerek vagy az új hatóanyagot tartalmazó gyógyszerek vonatkozásában pedig kötelező hatályt. A kiegészítő monitorozás alatt álló gyógyszereket a termék tájékoztatójukban szereplő „fekete jelzés” (fekete fordított háromszög) azonosítja.

Egyes gyógyszerek esetében a klinikai vizsgálatok lehetősége korlátozott, például mert a betegek száma és a rendelkezésre álló bizonyítékok is korlátozottak. A valós életkörülmények közötti felhasználás tapasztalatai kiegészíthetik a klinikai vizsgálatok során szerzett bizonyítékokat. A kiegészítő monitorozás célja a kevésbé fejlett klinikai bizonyítékbázissal rendelkező gyógyszerek esetében a mellékhatások jelentésének megerősítése. A fő célja az információk lehető legkorábban történő összegyűjtése annak érdekében, hogy további információkat nyerjünk e gyógyszerek biztonságos és hatékony használatáról, valamint az előny-kockázat profiljukról a mindennapi orvosi gyakorlatban történő felhasználásuk során.

Az egészségügyi szakemberek csoportjában a csoport 85 %-a legalább egy mellékhatást figyelt meg, akik közül 76 % legalább egy mellékhatást jelentett be. A nem egészségügyi szakemberek csoportjában 67 % tapasztalt legalább egy mellékhatást, és 73 %-uk jelentett be legalább egy mellékhatást.

Kizárólag a jegyzéken kifejezetten megnevezett gyógyszerek tartoznak a kiegészítő monitorozás hatálya alá. Ez azt jelenti, hogy a kifejezetten meg nem nevezett gyógyszerek nem tartoznak a kiegészítő monitorozás hatálya alá, még ha meg is egyezik a hatóanyaguk és a javallatuk a jegyzéken szereplő gyógyszerekkel.

A jogszabályok a kiegészítő monitorozás úgynevezett „választható hatálya” alá tartozó egyéb feltételekhez kötött gyógyszerek felvételének lehetőségéről is rendelkeznek. Ez a Bizottság vagy valamely nemzeti illetékes hatóság kérésére, a farmakovigilanciai kockázatfelmérési bizottsággal (PRAC) történt konzultációt követően tehető meg. Ezt a választási lehetőséget azon időszak alatt, amely tapasztalatairól a jelentés készült, nem használták.

Az Európai Gyógyszerügynökség által megfogalmazott Guideline on good pharmacovigilance practices (GVP): Module X – Additional monitoring (Iránymutatás a bevált farmakovigilancia gyakorlatokról: X modul – kiegészítő monitorozás) ismerteti a gyógyszerek kiegészítő monitorozási státuszának kijelölésére vonatkozó általános elveket, a kommunikációs és átláthatósági szempontokat, valamint a kiegészítő monitorozás felügyeletével kapcsolatos uniós hálózat működésének leírását.

Az új farmakovigilanciai rendelkezések tagállamok általi végrehajtásának támogatására a Bizottság finanszírozta a Strengthening Collaboration for Operating Pharmacovigilance in Europe (SCOPE) közös fellépést. A SCOPE szakértelmet és információkat gyűjtött arról, hogy a tagállamok szabályozó hatóságai hogyan működtetik a nemzeti farmakovigilancia rendszereiket, és a bevált gyakorlat támogatására különféle eszközöket fejlesztett ki.

Az összes válaszadó közül 51 % jelezte, hogy látták a fekete háromszöget és a kísérő nyilatkozatot. A legtudatosabbak a gyógyszerészek (83 %), míg a legkevésbé tudatosak a betegek (30 %) között voltak. A többség (83 %) jelezte, hogy megértette a fekete háromszög/kísérő nyilatkozat jelentését. Az Európai Gyógyszerügynökség ugyanakkor úgy ítélte meg, hogy a fekete háromszög és a kísérő nyilatkozat jelentését vizsgáló kérdésre adott válaszok alapján 53 % értette meg elfogadhatóan és 17 % értette félre a fogalmat. A „félreértésként” értékelt válaszok esetében a fekete háromszög feltüntetésére a leggyakrabban a biztonságossági aggályok, illetve a biztonságosságra vonatkozó adatok hiánya témákat említették.

A kérdőív összes válaszadójából 36 %-nál volt kimutatható az elfogadható megértés. A válaszadók különböző csoportjaiban a megértés szintje eltért. A legmagasabb szintű megértés a gyógyszerészek (45 %), a legalacsonyabb szintű pedig az ápolók (23 %) között voltak. Azoknak a válaszadóknak, akik már korábban is látták a fekete háromszöget, közel fele (48 %) „elfogadhatóan” megértette, szemben azokkal a válaszadókkal, akik még nem látták (24 %).

A gyógyszerügynökségek vezetői/az Európai Gyógyszerügynökség jelentése megemlít egy 2016-os konzultációt, amelyet a Ritka Betegségek Európai Szervezete (EURORDIS) folytatott arról, hogy mit jelent az új farmakovigiliancia rendszer a beteg számára . Az EURORDIS-konzultáció szerint a betegek 61 %-a tapasztalt mellékhatást, ebből 84 %-uk jelentette a mellékhatást. A konzultáció során a betegek 20 %-a számolt be arról, hogy láttak fekete háromszöget.

Az egészségügyi szakemberek biológiai gyógyszerek farmakovigilanciájával kapcsolatos tudatosságáról Írországban folyt konzultáció. A megkérdezett egészségügyi szakemberek többsége ismerte a kiegészítő monitorozás fogalmát (82 %). A gyógyszerészek 94 %-a, míg az orvosok és ápolók 73 %-a ismerte. Azok között, akik ismerték a kiegészítő monitorozás fogalmát, a fekete háromszög ismertsége 88 %-os volt a gyógyszerészek és 30 %-os az orvosok és ápolók körében.

4.A monitorozás hatása a mellékhatásokra

4.1.A kiegészítő monitorozási jegyzék

Az Európai Gyógyszerügynökség a 2013 áprilisa és 2016 decembere között szerzett tapasztalatok alapján elemezte, hogy valamely gyógyszer felvétele a kiegészítő monitorozási jegyzékbe volt-e valamilyen hatással a mellékhatások bejelentésére.

A kiegészítő monitorozási jegyzék első változata 2013 áprilisában került közzétételre és 105 gyógyszert tartalmazott (101 központilag engedélyezett gyógyszert és 4 nem központilag engedélyezett gyógyszert). A jegyzékbe való felvétel okai a következők voltak: új hatóanyag 70 %; új biológiai gyógyszer 2 %; engedélyezés utáni gyógyszerbiztonsági vizsgálat elrendelése 8 %; kivételes körülmények között megadott forgalombahozatali engedély vagy feltételes forgalombahozatali engedély 21 %.

2016 decemberében a lista összesen 2099 gyógyszert foglalt magában (273 központilag engedélyezett gyógyszert és 1826 nem központilag engedélyezett gyógyszert), elkülönítve egy 301 gyógyszerből álló fő jegyzékben és összesen 1798 gyógyszert tartalmazó 13 mellékletben. Minden egyes melléklet olyan gyógyszereket tartalmazott, amelyek hatóanyaga azonos volt és amelyek vonatkozásában az érintett hatóanyag biztonságosságának uniós felülvizsgálata eredményeként engedélyezés utáni gyógyszerbiztonsági vizsgálatot rendeltek el. A jegyzékbe való felvétel okai a következők voltak: új hatóanyag 9 %; új biológiai gyógyszer 2 %; engedélyezés utáni gyógyszerbiztonsági vizsgálat elrendelése 88 %; kivételes körülmények között megadott forgalombahozatali engedély vagy feltételes forgalombahozatali engedély 1 %. Ha azonban minden egyes mellékletet a főjegyzék egy bejegyzésének tekintjük (ami összesen 314 terméket tesz ki), a felvétel okai a következők: új hatóanyag 63 %; új biológiai gyógyszer 15 %; engedélyezés utáni gyógyszerbiztonsági vizsgálat elrendelése 18 %; kivételes körülmények között megadott forgalombahozatali engedély vagy feltételes forgalombahozatali engedély 5 %. A 2016. decemberi jegyzéken szereplő termékek többsége (87 %) nem központilag engedélyezett gyógyszer volt az országos szinten engedélyezett, engedélyezés utáni gyógyszerbiztonsági vizsgálat alatt álló termékek nagy száma miatt.

4.2.A kiegészítő monitorozás alatt álló gyógyszerek mellékhatásainak jelentése

A kiegészítő monitorozás elsődleges célja, hogy a mellékhatásokat fokozottabban jelentsék. Az Európai Gyógyszerügynökség megvizsgálta, hogy az EudraVigilance adatbázisba történő mellékhatás-jelentések megváltoztak-e, miután a gyógyszert felvették a kiegészítő monitorozási jegyzékbe.

Az Európai Gyógyszerügynökség a 2015. decemberi kiegészítő monitorozási jegyzéket használta az elemzésre szolgáló gyógyszerek kiválasztására, mivel ez a mellékhatások bejelentésének legalább 12 hónapos nyomon követését tette lehetővé a kiegészítő monitorozás időszakában. A végleges elemzés azokra a gyógyszerekre korlátozódott, amelyek vonatkozásában az EGT-ből havonta legalább 10 mellékhatás-jelentés érkezett. Az Európai Gyógyszerügynökség 11 gyógyszer vonatkozásában elemezte a mellékhatások bejelentését 12 hónappal a kiegészítő monitorozási jegyzékbe történő felvételt megelőzően, valamint 12 hónappal azt követően.

Az Európai Gyógyszerügynökség arról számolt be, hogy a jegyzékbe történő felvételt követően a mellékhatás bejelentések módjában bekövetkezett változások különbözőek voltak. Az új hatóanyagot tartalmazó öt gyógyszer közül kettőnél volt kimutatható statisztikailag jelentős növekedés a mellékhatás-jelentések görbéjében, miután azokat felvették a jegyzékbe, a többinél nem volt kimutatható jelentős változás. Az engedélyezés utáni gyógyszerbiztonsági vizsgálat miatt felvett hat termék közül három terméknél nem volt azonosítható változás a jelentésekben, miközben három termék esetében a mellékhatás-jelentések görbéjében jelentős csökkenés volt kimutatható.

Az Európai Gyógyszerügynökség megjegyezte, hogy a tanulmányt több tényező korlátozta, például a korlátozott adatállomány (11 gyógyszer), illetve a megfigyelt időszak hossza (legfeljebb 24 hónap) miatt. Az idővel összefüggő zavaró tényezőket nem lehetett az elemzésben figyelembe venni, és a feltételezések, amelyeken a számítások alapultak, hatással lehettek az eredményekre. Korlátozott volt a jelentéstételben bekövetkezett változások kimutatásának képessége.

Összefoglalásképpen az Európai Gyógyszerügynökség jelezte, hogy a bizonyítékok egy része arra utalt, hogy több bejelentést tehetnek egyes, új hatóanyagot tartalmazó gyógyszerek esetében. Nincs arra vonatkozó bizonyíték, hogy a kiegészítő monitorozás miatt az engedélyezés utáni gyógyszerbiztonsági vizsgálatnak alávetett termékek több mellékhatását jelentenék be. Az Európai Gyógyszerügynökség megjegyezte, hogy az elemzés a termékek kis részhalmazára korlátozódott, és előfordulhat, hogy nem elég alapos, így az eredményeket óvatosan kell értelmezni. Ezen kívül az Európai Gyógyszerügynökség azt is megjegyezte, hogy a mellékhatások jelentése a kiegészítő monitorozási jegyzékbe való felvételen kívül más tényezők miatt is nőhetett.

Az Európai Gyógyszerügynökség/gyógyszerügynökségek vezetőinek jelentése azt a következtetést vonja le, hogy „Ha az elemzés a mellékhatások jelentésében észrevehető és következetes növekedést mutatott volna ki, észszerű lenne azt a következtetést levonni, hogy a kiegészítő monitorozás növelte az e termékekkel kapcsolatos jelentéseket. A következetlen és elhanyagolható eredmény azonban a mellékhatások jelentésére gyakorolt ismert, különböző külső befolyásokkal együtt arra utal, hogy akár nagyobb mintával és hosszabb nyomon követéssel is valószínűtlen lenne a kiegészítő monitorozás és a több jelentés közötti ok-okozati összefüggés határozott kimutatásának lehetősége.”

4.3.A kiegészítő monitorozási státusz hatása a gyógyszerekre vonatkozó biztonsági jelzésekre

A biztonsági jelzés információ egy olyan új vagy ismert nemkívánatos eseményről, amelyet gyógyszer okozhat és további vizsgálatot igényel. Az Európai Gyógyszerügynökség megvizsgálta, hogy valamely gyógyszer kiegészítő monitorozási jegyzékbe való felvétele hatással volt-e az azzal kapcsolatos biztonsági jelzések felismerésére és kezelésére. A farmakovigilanciai kockázatfelmérési bizottság 2013 áprilisa és 2016 decembere között 269 jelzést értékelt, amelyek közül 58 kizárólag kiegészítő monitorozás alatt álló gyógyszerekben található hatóanyagokat érintett, miközben 26 jelzés több gyógyszerre vonatkozott, amelyek közül egyesek már szerepeltek a kiegészítő monitorozási jegyzékben.

A kizárólag kiegészítő monitorozás alatt álló gyógyszerekben található hatóanyagokkal kapcsolatos 58 jelzést (21 %) illetően, 78%-uk új hatóanyagot tartalmazó gyógyszerekkel volt kapcsolatos, 19 %-ukra engedélyezés utáni gyógyszerbiztonsági vizsgálatot rendeltek el és 3 %-uk kivételes körülmények között megadott forgalombahozatali engedéllyel vagy feltételes forgalombahozatali engedéllyel rendelkezett.

A kiegészítő monitorozási jegyzéken szereplő gyógyszerekkel kapcsolatos jelzések közül négy esetben (7 %) kezdeményeztek biztonsági felülvizsgálatot (bizottság elé utalás), szemben a jegyzéken nem szereplő gyógyszerek két esetével (1 %). A kiegészítő monitorozási jegyzéken szereplő gyógyszerekkel kapcsolatos, értékelt jelzések 7 %-ánál javasolták egy egészségügyi szakembereknek szóló közvetlen tájékoztatás (DHPC) terjesztését, szemben a jegyzéken nem szereplő gyógyszerek 5 %-ával. Az Európai Gyógyszerügynökség megjegyezte, hogy az esetleges különbségeket elővigyázatosan kell értékelni. A jegyzéken szereplő gyógyszerek értékelésének 38 %-a, a jegyzéken nem szereplő gyógyszerekének pedig 49 %-a került frissítésre. Az Európai Gyógyszerügynökség azt a következtetést vonta le, hogy a jelzések eredménye hasonló volt a kiegészítő monitorozási jegyzéken szereplő, illetve nem szereplő termékek esetében, és így nem vonható le az a következtetés, hogy a kiegészítő monitorozási státusz hatással lenne a jelzések eredményére.