HU    HU HU 
 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 5.9.2008 
SEC(2008) 2390  
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
  
Javaslat: 
 
A TANÁCS HATÁROZATA 
 
a joghatósági megállapodásokról szóló egye zmény Európai Közösség általi aláírásáról 
  
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
  
{COM(2008) 538 végleges} 
{SEC(2008) 2389} 
 
HU 2   HU 1. E LJÁRÁSI KÉRDÉSEK ÉS KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL  
E hatásvizsgálat alapja a joghatósági megá llapodásokról szóló hágai egyezmény Európai 
Közösség általi ratifikálására von atkozó hatásvizsgálatot közl ő tanulmány, melyet a Bizottság 
által megbízott vállalkozás1 készített el a Jogérvényesü lés, Szabadság és Biztonság 
Főigazgatósága által összehívott szolgálatközi oper atív csoport ajánlásainak felhasználásával. 
A szolgálatközi operatív csoport munkájában  részt vett a jogi szolgálat, a f őtitkárság, valamint 
a Környezetvédelmi, a Bels ő Piaci, az Egészségügyi és az Információstársadalmi 
Főigazgatóság. E hatásvizsgálat felülvizsgálatát a hatásvizsgálati testül et (IAB) végezte. A 
további teend őkre vonatkozó javaslatokat a jelentés  módosított változata tartalmazza. 
A hatásvizsgálat alapjául szolgáló dokume ntumok a fent említett tanulmány, a vonatkozó 
szakirodalom, a Bizottság által a hágai tárgyalások befejez ő fordulójára készített 2004-es 
konzultációs dokumentumra érkezett válaszok  elemzése, a Nemzetközi Kereskedelmi 
Kamara2, illetve az Amerikai Jogászszövets ég (American Bar Association, ABA)3 által 
végzett felmérések eredményeinek értékelése, továbbá (az Eurostattól származó) kereskedelmi statisztikák elemzése. 
2. P
ROBLÉMA -MEGHATÁROZÁS  
Az Európai Közösségen belül polgári és kereskedelmi ügyekben a bíróságok nemzetközi 
joghatóságát, illetve a határozatok elismerését és végrehajtását a polgári és kereskedelmi 
ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismerésér ől és végrehajtásáról szóló, 
2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelet ( Brüsszel I. rendelet)4 szabályozza. 
Az Európai Közösségek Bíróságának ítélkezési gyakorlata5 szerint a nemzetközi 
joghatósággal és az ítéletek elismerésével és  végrehajtásával kapcsolatos ügyek harmadik 
országok viszonylatában a Közösség kizárólagos küls ő hatáskörébe tartoznak. Ez azt jelenti, 
hogy a tagállamok a küls ő közösségi hatáskörbe tartozó kérdések területén többé sem 
egyedileg, sem egyetemlegesen nem vállalhat nak nemzetközi kötelezettségeket harmadik 
országok vonatkozásában. 
A joghatósági megállapodásokról a 2005-ös Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia 
keretében megkötött egyezmény eredménye lehet őséget biztosított egy a vállalatközi viták 
rendezésére szolgáló, olyan esetekre al kalmazandó globális igazs ágügyi alternatíva 
létrehozására, amikor a felek közö tt joghatósági megállapodás jött létre. 
                                                 
1 A GHK Consulting Ltd, Birmingham; által készített tanulmány elérhet ősége: 
http://ec.europa.eu/dgs/justice_home/evaluation/dg_coordination_evaluation_annexe_en.htm  
2 Az ICC felmérése az igazságszolgáltatási kérdés ekkel kapcsolatos üzleti gyakorlatokról (2003) 
http://www.iccwbo.org/law/jurisdiction/  
3 Az ABA nemzetközi jogi szekciója (a joghatósági megállapodásokról szóló hágai egyezmény ABA 
munkacsoportja) által 2003 októberében és novemberében végzett felmérés. 
4 HL L 12, 2001.1.16., 1. o. 
5 A Bíróságnak a 22–70. sz., Bizottság kontra Tanács „a közúti fuvarozásról szóló európai 
megállapodás”-ügyben 1971. március 31-én hozott ítélete; a Bíróság 1/03. sz. véleménye (2006. február 
7.) a Közösségnek a polgári és kereskedelmi ügyekben irányadó bírósági joghatóságról és a bírósági 
határozatok végrehajtásáról szóló új luganói egyezmény megkötésére vonatkozó hatáskörér ől. 
 
HU 3   HU A Közösségen belül a joghatóság s zabályaival kapcsolatban jól m űködő, kiszámítható 
rendszer van érvényben, amely a felek szabad választására (joghatósági megállapodások) és 
az ilyen egyezmények alapján hozott ítéletek e lismerésére és végrehajtására épül. Az EU 
határainál azonban az uniós vállalkozások szám ára ez a kiszámíthatóság véget ér, mivel 
harmadik országokkal csak korlátozott számú két- és többoldalú szerz ődés van érvényben, és 
mivel az alkalmazandó szabályokra nézv e nem létezik globális rendszer. 
A jogbiztonság ebb ől következ ő hiánya a „kereskedelmet akadályozó tényez ő” lehet. Egy 
felmérés szerint a világkereskedelmet hátr áltatja az, hogy a válla lkozások nem tudják 
pontosan, melyik nemzeti bíróság fogj a tárgyalni valame ly vitatott szerz ődéssel kapcsolatos 
ügyüket. A megkérdezett cégek 41%-a nyilatkoz ott úgy, hogy a vállalat valamely jelent ős 
üzleti döntésére valaha már befolyással volt a v itarendezésben illetékes bíróságot, illetve a 
szerződésre nézve irányadó jogot illet ő bizonytalanság. Ez a nagyobb vállalkozások körében 
gyakrabban (47%) fordult el ő, mint a kisebbek esetében (26%). 
Ugyanakkor a Bizottság által a harmadik or szágok vonatkozásában hozott intézkedéseknek 
tiszteletben kell tartaniuk a Közösségen belül kiformálódott azon értékeket, amelyek 
fontosságuk miatt számot tartanak az  Európai Unión kívüli védelemre is. 
2.1. A problémák összefoglalása 
E szakpolitikai területen négy f őbb problémát azonosítottunk: 
1. sz. probléma  
Az EU gazdasági szerepl ői szempontjából a jogbiztonság hi ányának azon költségei, amelyek 
a következ őkből erednek: 
• az EU-n kívüli bíróság joghatóságát megállapí tó joghatósági megálla podásokat az EU-n 
belül tiszteletben tartják; valamint 
• az EU-n belüli bíróság joghatóságát megállap ító joghatósági megállapodásokat a harmadik 
országok tiszteletben tartják. 
2. sz. probléma  
Az abból fakadó költségek, hogy a gazdasági szerepl ők számára nem kell ően előrelátható az, 
hogy  
• a választott, EU-n kívüli bíróság határozata  az elismerés és végr ehajtás vonatkozásában 
joghatályos-e az EU-n belül; 
• a választott, EU-n belüli bíróság határozata  az elismerés és végrehajtás vonatkozásában 
joghatályos-e az EU-n kívül; 
3. sz. probléma  
Abban az esetben, ha a joghatósági megállapodás EU-n kívüli bíróság jo ghatóságát állapítja 
meg, a védelem elégtelen szintj e miatt a gyengébb felet terhel ő költségek és károk (pl. 
külföldi bíróság kijelölése csökkentheti a közösségi jog által a gyengébb fél számára 
biztosított védelmet). 
4. sz. probléma  
Az EU-n belül külön is, a kizárólagos jogható ság szabályai által vé dett jogviszonyok elégtelen 
védelme szélesebb, általánosabb értelemben is (pl. az ingatlanok, a szellemi tulajdonjogok stb. 
vonatkozásában). 
 
HU 4   HU 2.2. A probléma jelent ősége 
A probléma nagyságrendjét nem egyszer ű felmérni, mivel hiányoznak a releváns statisztikai 
adatok, és az empirikus adatok sem teljesek. A konzultációk során begy űjtött adatok azonban 
arra utalnak, hogy a joghatósági megállapodások betartásával, illetve az ítéletek végrehajtásával összefügg ő jogbizonytalanság közvetett módon befolyással lehet az üzleti 
döntésekre. 
Az 1. sz. problémát illet ően a témában végzett két felmérés azt mutatta, hogy a vállalkozások 
jelentős része (kb. 40%) esetében a vállalat valamely jelent ős üzleti döntésére valaha már 
befolyással volt a vitarendezésben i lletékes bíróságot, illetve a szerz ődésre nézve irányadó 
jogot illet ő bizonytalanság. 
A 2. sz. probléma vonatkozásában becslések sz erint a vállalkozások mintegy 40%-a tapasztal 
– gyakran áthidalhatatlan – nehézségeket a bírósági határozatok elismerésével és 
végrehajtásával összefüggésben. 
A konzultációk eredménye nem er ősítette meg a 3. és 4. sz. probléma létezését, ez azonban 
nem jelenti azt, hogy ezek a problémák ne léteznének. 
3. C
ÉLKITŰZÉSEK  
3.1. Általános célkit űzés 
A legfőbb általános célkit űzés a lehetséges „kereske delmi akadályok” lebontása a 
jogbizonytalanság mérséklése útján, azaz a nemzetközi (EU-n kívüli) kereskedelem és 
beruházások el őmozdítása olyan formában, hogy csökkentik a kereskedelmi szerz ődésekben 
rejlő jogbizonytalanságot. 
3.2. Konkrét célkit űzések 
Az általános célkit űzés négy konkrét célkit űzésben jelenik meg, melyek mindegyike szorosan 
kapcsolódik a 2. szakaszban azonosíto tt alapproblémákhoz. E konkrét célkit űzések képezik az 
alapját az egyes szakpolitikai lehet őségek esetében alkalmazott f őbb értékelési 
kritériumoknak. 
(1) Az uniós gazdasági szerepl ők azzal kapcsolatos jogbizt onságának növelése, hogy 
tiszteletben fogják tartani a nemzetközi kere skedelmi jogviták rendezésével foglalkozó 
bíróságokra vonatkozó választásukat; 
(2) az uniós gazdasági szerepl őket érintő nemzetközi kereskedelmi jogviták rendezésével 
foglalkozó bíróságok kijelölésével kapcso latban a kiszámíthatóság fokozása; 
(3) Az EU gazdasági szerepl ői azon jogának garantálása, hogy – amennyiben ők a 
gyengébb fél – megválaszthassák az ügyükben illetékes bíróságot; 
(4) Az EU joga által védett uniós gazdasági szerepl ők törvényes jogainak fokozott 
biztosítása az uniós gazdasági szerepl őket érintő nemzetközi kereskedelmi jogviták 
rendezésével foglalkozó, uniós  területen kívüli bíróságok el őtt. 
A konkrét szakpolitikai célkit űzések megválasztása mögött a következ ő érvek állnak. 
1. egyedi célkit űzés Hasznos lenne, ha a joghatóság i megállapodást kötött és valamely 
nemzetközi egyezményhez csatlakozott fele k támaszkodhatnának arra, hogy az általuk 
választott (illetékes) bíróság vagy pedig a nem választott bíróság fenntartja az ilyen 
megállapodást. 
 
HU 5   HU 2. egyedi célkit űzés Hasznos lenne, ha a joghatóság i megállapodást kötött és valamely 
nemzetközi egyezményhez csatlakozott fele k támaszkodhatnának arra, hogy az általuk 
választott (illetékes) bíróság ha tározatát mindkét fél országában és/vagy a végrehajtás szerinti 
országban tiszteletben tartják (elisme rés és végrehajtás vonatkozásában). 
3. egyedi célkit űzés A Közösség szempontjából el őnyös lenne, ha az elfogadott megoldások 
védelmet biztosítanának a joghatósági megállapodást köt ő gyengébb uniós felek számára. E 
célkitűzés elérése védelmet biztosítana a gyengébb fél számára, és egyszersmind biztosítaná a 
versenyt azáltal, hogy megnövelné a kisebb vállalatok nemzetközi szerz ődések kötése iránti 
bizalmát. 
4. egyedi célkit űzés Kívánatos lenne, ha az EU-n kívüli bíróságok az EU-n belüli 
bíróságokhoz hasonló szinten védelmeznék a törv ények által biztosítot t jogokat. Ez a hatás 
például elérhet ő lenne egyfajta látens alkalmazkodási-u tánzási folyamat révén, melynek során 
az uniós vállalatokat is érint ő jogvitákat harmadik országok bíróságai tárgyalnák, az ott 
előadott jogi érvelés pedig fokozatosan beépül ne az adott harmadik ország jogába és 
eljárásaiba. Ez potenciális an azzal a következménnyel járh at, hogy az uniós vállalatok 
nagyobb ösztönzést kapnak nemzetközi megállapod ások kötésére, azaz hozzájárulhat a 
kereskedelem fellendítéséhez. 
4. S ZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK  
Szakpolitikai lehet őség A szakpolitikai lehet őség leírása 
„Status quo” lehet őségek:  
1. szakpolitikai 
lehetőség „Passzív” status quo A Közösség nem köti meg az egyezményt, és újabb 
kezdeményezésekkel sem áll el ő a szakpolitikai 
célkitűzéseket illet ően. 
2. szakpolitikai 
lehetőség „aktív” status quo A Közösség nem köti meg az egyezményt, hanem 
– a szakpolitikai célkit űzéseket megvalósítandó – 
kétoldalú megállapodásokra vonatkozó 
tárgyalásokat kezd egyes kiválasztott harmadik 
országokkal. 
Jogalkotási lehet őségen kívüli lehet őségek  
3. szakpolitikai 
lehetőség állami költségátvállalás Támogatás a jogviták azon pótlólagos költségeinek 
fedezésére szolgáló biztosításhoz (elbírálás/odaítélés+költségek), amelyek a joghatósággal kapcsola tos bizonytalanságból 
származnak (pl. a harmadik országokban lefolytatott perek pluszkö ltsége, valamint az uniós 
gazdasági szerepl őket terhel ő pénzügyi veszteség 
azon meghozott ítéletekb ől kifolyólag, amelyek az 
Unióban kifejtett gazdasági tevékenységhez viszonyítva csorbítják az uniós gazdasági szerepl ők 
jogait. 
 
HU 6   HU Szakpolitikai lehet őség A szakpolitikai lehet őség leírása 
4. szakpolitikai 
lehetőség Tájékoztatás nyújtása a 
vállalkozások számára a 
joghatósággal 
kapcsolatos bizonytalanságból származó aktuális kockázatokról. Támogatás azon tájékoztatáshoz, amelyet a 
vállalkozások a joghatósággal kapcsolatos 
bizonytalanságból származó aktuális kockázatokról 
kaphatnak abban az esetben, ha harmadik országgal szeretnének kereskedni, továbbá hogy milyen gyakorlati eszközök állnak rendelkezésükre ezen kockázatok mérséklésére. 
Jogalkotási lehet őségek6 
5. szakpolitikai 
lehetőség A Közösség aláírja az 
egyezményt, de nem tesz annak 21. cikke szerinti nyilatkozatot. A Közösség aláírja az egyezményt olyan formában, 
hogy nem tesz a 21. cikk szerinti nyilatkozatot, amellyel bizonyos további ügyeket kizárna annak tárgyi hatályából. 
6a szakpolitikai lehetőség A Közösség aláírja az 
egyezményt, és annak 21. cikke szerinti nyilatkozatot tesz a szerzői és szomszédos 
jogok kizárásáról. A Közösség aláírja az egyezményt, és 21. cikke 
szerinti nyilatkozatot tesz a szerz ői és szomszédos 
jogoknak annak hatálya alól történ ő kizárásáról. 
6b 
szakpolitikai lehetőség A Közösséget aláírja az 
egyezményt, és annak 21. cikke szerinti 
nyilatkozatot tesz a 
biztosítási ügyek kizárásáról. Az EK aláírja az egyezmé nyt, és 21. cikke szerinti 
nyilatkozatot tesz a bi ztosítási ügyeknek annak 
hatálya alól történ ő kizárásáról. 
7. szakpolitikai 
lehetőség A 6a és 6b szakpolitikai 
lehetőségek 
kombinációja A Közösség aláírja az egyezményt, és 21. cikke 
szerinti nyilatkozatot tesz a szerz ői és szomszédos 
jogoknak, valamint a biztosítási ügyeknek annak 
hatálya alól történ ő kizárásáról. 
4.1. A lehet őségek összehasonlítása 
Értékelési 1. 
„Passzív” 2. 
„Aktív3. Állami 
költségátvállalás4. 
Társadalmi 5. Egyezmény 
aláírása kizáró 6a. Egyezmény 
aláírása a 6b. Egyezmény 
aláírása a 7. 
                                                 
6 Az egyezmény a következ ő nyilatkozatokat teszi lehet ővé: joghatóságot korlátozó nyilatkozatok (19. 
cikk), az elismerést és végrehajtást korlátozó nyilatkozatok (20. cikk), konkrét ügyekre vonatkozó 
nyilatkozatok (21. cikk), illetve viszonossági nyilatkozatok nem kizárólagos joghatósági 
megállapodásokról (22. cikk). Figyelembe véve, hogy az egyezmény elfogadását megel őző 
konzultációk során nem nyert támogatást az az elképzelés, hogy a Közösség vegye igénybe a 19. és a 20. cikkben biztosított nyilatkozatokat, továbbá mivel egyes tagállamok ellenezték a nem kizárólagos 
joghatósági megállapodások választásának lehet ővé tételét, a hatástanulmányban szerepl ő szakpolitikai 
lehetőségek nem veszik figyelembe a 19., 20. és 22. cikk szerinti nyilatkozatok tételének lehet őségét. 
 
HU 7   HU kritériumok È 
Szakpolitikai lehetőség Æ status 
quo ” status quo tudatosítás  nyilatkozat nélkül szerzői jogok 
kizárásával  szerzői jogok 
kizárásával  6a +6b 
Az uniós gazdasági 
szereplők azzal 
kapcsolatos jogbiztonságának növelése, hogy tiszteletben fogják tartani a nemzetközi kereskedelmi 
jogviták 
rendezésével foglalkozó bíróságokra vonatkozó választásukat.
 0 √ 0 0 √√√ √√√ √√√ √√ 
Az uniós gazdasági 
szereplőket érint ő 
nemzetközi kereskedelmi 
jogviták 
rendezésével foglalkozó bíróságok kijelölésével kapcsolatban a kiszámíthatóság 
fokozása.
 0 √ 0 0 √√√ √√√ √√√ √√ 
Az EU gazdasági 
szereplői azon 
jogának 
garantálása, hogy – amennyiben ők a 
gyengébb fél – megválaszthassák az ügyükben illetékes bíróságot.
 0 √ √ √ √√ √√√ √√√ √√√ 
Az uniós gazdasági 
szereplők EU-jog 
által védett 
törvényes jogainak fokozott biztosítása az uniós gazdasági szereplőket érint ő 
nemzetközi kereskedelmi 
jogviták 
rendezésével foglalkozó, uniós területen kívüli bíróságok el őtt.
 0 √ 0 0 √√ √√ √√ √ 
Gazdasági és 
társadalmi haszon  0 √√ √√ √√ √√ √√√ √√√ √√√ 
 
HU 8   HU Gazdasági és 
társadalmi költség  0 0 Potenciális 
versenyhatások  0 Ütközések a 
közösségi szakpolitikákkalÜtközések a 
közösségi szakpolitikákkal
 Ütközések a közösségi szakpolitikákkal0 
Végrehajtási 
költségek  0 Igen kis 
összegű Magas Kis-közepes Igen kis 
összegű Igen kis 
összegű Igen kis 
összegű  Igen 
kis 
összegű
Ütközések a 
közösségi szakpolitikákkal
 Nincs Nincs Nincs Nincs Feltételesen  Feltételesen  Feltételesen  0 
Előnyben részesített 
alternatíva  Nincs Nincs Nincs Nincs Nincs Nincs  Nincs  Igen 
4.2. Az el őnyben részesített alternatíva 
A 4.1. táblázatban található értékelés alapján az el őnyben részesített alternatíva a 7. 
szakpolitikai opciólehet őség, melynek értelmében a Közösség aláírja az egyezményt, és 21. 
cikke szerinti nyilatkozatot tesz a szerz ői és szomszédos jogoknak, valamint a biztosítási 
ügyeknek annak hatálya alól történ ő kizárásáról. Habár az 5., 6a és 6b szakpolitikai 
alternatívák összes ítve valamivel nagyobb eredményeket könyvelhetnek el a szakpolitikai 
célkitűzések megvalósítását illet ően (kivéve az EU gazdasági szerepl ői jogainak védelmét 
érintő célt), ugyanakkor ezek mindegyike potenciálisan  ütközik a közösségi szakpolitikákkal. 
A 7. számú szakpolitikai nem származnak  ilyen ellentmondások, ezért ez az el őnyben 
részesített . A becslések szerint ez a lehet őség biztosítja a legtöbb ga zdasági és társadalmi 
hasznot. 
4.3. Az el őnyben részesített lehet őség hatásainak lehetséges nagyságrendje és jellege 
Az előnyben részesített lehet őség általános célkit űzése az uniós gazdasági szerepl ők 
jogbizonytalanságának mérséklése. Enne k révén az egyezmény aláírása ösztönz őként hat a 
nemzetközi kereskedelemre, így cs ökkenti az unió piacán megjelen ő áruk és szolgáltatások 
árát. 
A jogbizonytalanság csak egy a nemzetköz i kereskedelmet akadályozó számos tényez ő közül. 
Az előnyben részesített alternatíva csökkenti ugyan a jogbizonytalanságot, azonban nem 
szünteti meg azt teljesen. Az el őnyben részesített alternatíva közelebbr ől növelné annak 
valószínűségét, hogy a joghatósági megállapodásokat, valamint a közösen kijelölt bíróságok 
határozatait tiszteletben tartják és végrehajtják. 
4.4. Az el őnyben részesített lehet őség költsége 
Az előnyben részesített lehet őség csak kisebb összeg ű végrehajtási költségekkel jár, amelyek 
az egyezmény Közösség álta li aláírásával összefügg ő jogalkotási eszközök elkészítéséb ől 
adódnak. Ugyanakkor mivel az egyezmény csak akkor jár el őnyökkel az EU-ra nézve, ha azt 
a kereskedelmi partnerek is ratifikálják, a lehetséges kereskedelmi  partnerekkel való 
tárgyalások el őmozdítása érdekében igazgatási és diplomáciai er őforrásokat kell igénybe 
venni. 
További költségek származnak abbó l, hogy az egyezmény végrehajtását (m űködését) annak 
aláírását követ ően monitorozni kell. 
Az előnyben részesített alternatívából  nem származnak sem megfelel őséggel összefügg ő, sem 
adminisztratív költségek a nemzetközi kereskedel met folytató uniós vállalkozásokra nézve. A 
vállalatok továbbra is szabadon csatol hatnának joghatósági megállapodásokat 
szerződéseikhez, és használhatnák az a lternatív vitarend ezési módszereket. 
 
HU 9   HU 4.5. EU hozzáadott érték 
Az előnyben részesített lehet őség jelent ős EU-szint ű hozzáadott értéket produkál. El őször is, a 
tagállamok mindegyikében egységes szabályok vonatkoznának az uniós gazdálkodókra, így a 
Brüsszel I. rendelet által EU-szinten megteremtett egyenl ő feltételek a gyakorlatban az 
egyezményt aláíró államokra is kiterjednéne k. Emellett a jogi bizonytalanság csökkentése 
szempontjából a különféle kivételi záradékokat tartalmazó sok bilaterális egyezmény kontraproduktív is lehet, mivel az EU legfontosa bb kereskedelmi partnereit érdekeltté teheti 
abban, hogy az EU-ban forgalmazhassák áruika t és szolgáltatásaikat, és hogy egyéb 
kereskedelmi partnereikkel azonos joghatósá gi megállapodási rendszerek keretei között 
kereskedjenek. 
Az egyezmény aláírásának költségei alacsonyak, míg a lehetséges gazdasági el őnyök 
jelentősek, és az aláírás csak néhány lehetséges „h átránnyal” járna. Az egyik ilyen pl. az 
lenne, hogy az egyezmény értelmében az EU-ban kötelez ő lenne elismerni a harmadik 
országok bíróságai által hozott “vitatható" határo zatokat. A közrendre történ ő hivatkozással 
(az egyezmény 9. cikkének  e) pontja) ugyanakkor mindig nyitva áll a lehet őség az ilyen 
határozatok elismerésének visszautasítására, és el őre jelezhet ő az is, hogy az ítélkezési 
gyakorlat egységesedésével párhuzamosan az ilyen határozatok száma fokozatosan csökken 
majd. 
5. M
ONITORING ÉS ÉRTÉKELÉS  
A Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia – melynek keretében az egyezmény kidolgozása 
folyt – gyakorlata az, hogy az egyezmények gya korlati alkalmazásának értékelése érdekében 
rendszeres szakbizottsági találkozókat szervez, és ezek alkalmával ellen őrzi és értékeli azok 
sikerét. 
Ezen intézményi monitoring mellett a Közö sségnek aláíró félként szintén gondoskodnia kell 
saját ellen őrzési-értékelési rends zere kialakításáról. 
A fennálló problémák nagyságrendjének és je llegének pontos felmérése, továbbá ezen 
problémák korrigálásának jöv őbeni figyelemmel kísérésére alkalmas “készen kapható” 
információforrások nem állnak rendelkezésre. 
Ilyen körülmények között a tová bblépés útja az lehetne, ha elfogadnák az e területtel 
kapcsolatos jogalkotási eszközök esetéb en megszokott eljárásokat, azaz pl. hogy az 
egyezmény m űködését rendszeres id őközönként (pl. négyévente egyszer) ellen őrizni fogják és 
erről megbízás alapján tanulmányt készítenek.