HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 173/20

A Tanács indokolása: A Tanács (EU) 8/2015 álláspontja első olvasatban a pénzátutalásokat kísérő adatokról és az 1781/2006/EK rendelet hatályon kívűl helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából

(2015/C 173/02)

I. BEVEZETÉS

A Bizottság 2013. február 7-én benyújtotta az alábbi két dokumentumot tartalmazó csomagot:

— a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvjavaslat (pénzmosási irányelv) (1),

— a pénzátutalásokat kísérő adatokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslat (pénzmosási rendelet) (2).

Az Európai Parlament a 2014. március 11-i plenáris ülésén elfogadta első olvasatbeli álláspontját.

A pénzügyi szolgáltatási munkacsoport különböző elnökségek alatt huszonnégy alkalommal vizsgálta a javasolt rendeletet és irányelvet.

2014 decemberében sikerült kialakítani a végső kompromisszumos megállapodást az Európai Parlamenttel mind a rendeletre, mind pedig az irányelvre vonatkozóan, aminek köszönhetően mindkét dossziéval kapcsolatban le lehetett zárni a tárgyalásokat. A 2014. december 16-i háromoldalú egyeztetésen a társjogalkotók között ideiglenes megállapodás jött létre, annak érdekében, hogy második olvasatban minél hamarabb megállapodás szülessen.

Az Európai Parlament Gazdasági és Monetáris Bizottsága (ECON) és Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottsága (LIBE) 2015. január 27-én jóváhagyta a háromoldalú tárgyalások eredményét. E bizottságok elnökei 2015. január 29-én levelet intéztek az elnökséghez, amelyben jelezték, hogy amennyiben a Tanács hivatalosan továbbítja a Parlament részére az álláspontját abban a formában, ahogyan az az említett levél mellékletében szerepel, az elnökök ajánlani fogják a plenáris ülésnek, hogy a Parlament módosítás nélkül fogadja el a Tanács álláspontját (3).

A Tanács 2015. február 10-én politikai megállapodásra jutott a módosított szövegekkel kapcsolatban.

A fenti megállapodásra figyelemmel, a jogász-nyelvész szakértők általi ellenőrzést követően a Tanács – az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 294. cikkében meghatározott rendes jogalkotási eljárásnak megfelelően – 2015. április 8-án elfogadta első olvasatbeli álláspontját.

A pénzmosási irányelvet és rendeletet mindhárom intézmény szerves egészet alkotó csomagként kezelte. Ennek megfelelően a Tanács azonos indokolást fogadott el a két tervezetre vonatkozóan.

II. CÉL

A pénzmosási irányelvre vonatkozó, az EU meglévő harmadik pénzmosási irányelvét aktualizáló és továbbfejlesztő javaslatot a Bizottság abból a célból fogadta el, hogy fokozottabban megerősítse az Unióban a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni védelmi rendszert, és egyúttal biztosítsa a pénzügyi rendszer megbízhatóságát, integritását és stabilitását. A javasolt intézkedések legfőbb céljai a következők:

— a társadalom érdekeinek védelme a bűnözéssel és a terrorcselekményekkel szemben,

— a pénzügyi stabilitás erősítése a pénzügyi rendszer megbízhatóságának, megfelelő működésének és integritásának a védelme révén,

— az Európai Unió gazdasági prosperitásának megóvása a vállalkozásokat segítő üzleti környezet biztosítása által, valamint

— a belső piac erősítése a határokon átnyúló műveletek bonyolultságának csökkentésével.

Az e célok elérésére előirányzott intézkedések a következők:

— az uniós és a nemzetközi megközelítés közötti következetesség biztosítása és különösen a Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) legutóbbi (2012. februári) ajánlásaihoz való igazodás,

— a nemzeti szabályok összehangolása és rugalmas végrehajtásuk biztosítása, valamint

— annak biztosítása, hogy a szabályok a kockázatokra összpontosítsanak és az újonnan felmerülő veszélyek kezelése érdekében kiigazításra kerüljenek.

A pénzmosási irányelvvel egy időben elfogadott pénzmosási rendelet célja a meglévő harmadik pénzmosási rendelet olyan módon való aktualizálása és módosítása, hogy követhetőbbé váljanak a kifizetések, és az uniós keretrendszer teljes mértékben összhangban maradjon a nemzetközi előírásokkal (az FATF ajánlásaival).

III. A TANÁCS ELSŐ OLVASATBAN ELFOGADOTT ÁLLÁSPONTJÁNAK ELEMZÉSE

A Tanács által végrehajtott módosítások a pénzmosással és a terrorizmus finanszírozásával szembeni uniós védelmi rendszer megerősítésére, valamint ezzel egyidejűleg a nemzetközi szinten követett megközelítéssel – különösen az FATF ajánlásaival – való összhang biztosítására irányulnak. Néhány kérdésben az új uniós szabályok túlmutatnak a FATF által megfogalmazott követelményeken, és további biztosítékokat irányoznak elő.

A nagyobb kockázatot jelentő szerencsejátékokat illetően az irányelv értelmében a 2 000 EUR vagy afeletti összegű ügyletek esetében a szolgáltatóknak átvilágítást kell végezniük. A kaszinók kivételével kellően indokolt esetekben – melyek köre szigorúan korlátozott – a tagállamok mentességet biztosíthatnak a szerencsejátékok vonatkozásában néhány vagy valamennyi követelmény alól. A mentesség megadását megfelelő kockázatértékelésnek kell megelőznie.

Egyes, bizonyítottan alacsony kockázatot jelentő helyzetekben továbbá a tagállamok szigorú kockázatcsökkentési feltételek mellett kivonhatják az elektronikuspénz-termékeket egyes ügyfél-átvilágítási intézkedések hatálya alól.

Az irányelv a kockázatok célzottabb kezelése érdekében kockázatalapú megközelítést alkalmaz. Nemzetközi szinten is elismerést nyert annak fontossága, hogy a kockázatok értékelése tekintetében nemzetek feletti megközelítést alkalmazzunk. Mivel a Bizottság megfelelő helyzetben van ahhoz, hogy áttekintéssel rendelkezhessen az egyes konkrét, határokon átnyúló fenyegetések felett, megbízást kapott arra, hogy biztosítsa a koordinációt a határokon átnyúló tevékenységekkel kapcsolatos, a belső piacot érintő pénzmosási, illetve terrorizmus-finanszírozási kockázatok értékelése tekintetében.

A politikai közszereplők kezelése tekintetében az irányelv nem tesz különbséget a belföldön jelentős hivatalt betöltő vagy betöltött, illetve a külföldön ilyen hivatalt betöltő vagy betöltött személyek között.

Az irányelv hatálybalépésével a vállalkozások és egyéb jogi személyek tényleges tulajdonosaira vonatkozó információkat minden tagállamban egy központi nyilvántartásban kell majd tárolni. A tagállamok választásuk szerint nyilvános nyilvántartást is működtethetnek. A tényleges tulajdonosra vonatkozó információkhoz hozzáféréssel fognak rendelkezni az illetékes hatóságok és a pénzügyi információs egységek, valamint az ügyfél-átvilágítás keretében a kötelezett szolgáltatók is. Az irányelv azt is lehetővé teszi, hogy azon személyek és szervezetek, amelyek bizonyítani tudják ezirányú jogos érdeküket, hozzáférést kapjanak a tényleges tulajdonosra vonatkozóan legalább a következő adatokhoz: név, születési év és hónap, állampolgárság és lakóhely szerinti ország, valamint a kedvezményezetti érdekeltség jellege és mértéke. Ami a bizalmi vagyonkezelőket illeti, abban az esetben, ha a bizalmi vagyonkezelés adóügyi következményekkel jár, a tényleges tulajdonosra vonatkozó adatokat központi nyilvántartásban kell majd tárolni.

A szöveg az alkalmazandó szankciókat illetően közigazgatási pénzbírságról rendelkezik, melynek maximális összege a jogsértésből származó nyereség összegének legalább kétszerese, amennyiben a nyereség meghatározható, vagy pedig legalább 1 millió EUR. Azon jogsértéseket illetően, amelyek esetében szolgáltató hitelintézet vagy pénzügyi intézmény az érintett kötelezett, az alábbi szankciókat írja elő:

— jogi személy esetében legalább 5 millió EUR összegű vagy a teljes éves árbevétel 10 %-ával egyenértékű maximális pénzbírság,

— természetes személy esetében legalább 5 millió EUR összegű maximális pénzbírság.

A rendelet szankciókra vonatkozó rendelkezéseit hozzáigazították az irányelv ezen rendelkezéseihez.

Az uniós pénzügyi rendszer és a belső piac megfelelő működésének a pénzmosással és a terrorizmus finanszírozásával szembeni védelme érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján meg fogja határozni, hogy melyek azok a harmadik országok, amelyek nemzeti rendszerei stratégiai szintű hiányosságokkal küzdenek a pénzmosással és a terrorizmus finanszírozásával szembeni fellépés terén.

A pénzátutalások teljes nyomon követhetősége különösen fontos és értékes eszköz lehet a pénzmosásnak, illetve a terrorizmus finanszírozásának megelőzése, felderítése és kivizsgálása során, és e nyomon követhetőség érdekében elő kell írni a pénzátutalások kedvezményezettjeire vonatkozó adatok feltüntetését is. A rendelet értelmében az Európai Bankhatóság, az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság és az Európai Értékpapír-piaci Hatóság az illetékes hatóságoknak és a pénzforgalmi szolgáltatóknak címzett iránymutatásokat bocsát ki a rendelet alapján – és különösen a megbízóra vagy a kedvezményezettre vonatkozó hiányzó vagy hiányos adatokkal végrehajtott pénzátutalásokkal kapcsolatosan – hozandó intézkedésekről.

Ezenfelül módosításokra került sor mind az irányelvben, mind a rendeletben annak biztosítása céljából is, hogy az FATF ajánlásaival való összehangolásra az uniós jogszabályoknak megfelelően kerüljön sor, különös tekintettel az uniós adatvédelmi jogra és az alapvető jogok védelmére.

Az Európai Parlament ezeket a változtatásokat elfogadhatónak ítélte.

IV. ÖSSZEGZÉS

A Tanács első olvasatban elfogadott álláspontja tükrözi a Tanács és az Európai Parlament közötti tárgyalások során – a Bizottság támogatásával – kialakított kompromisszumot.

Ezt a kompromisszumot az Európai Parlament ECON és LIBE bizottságának elnökei által az elnökséghez intézett, 2015. január 29-i keltezésű levél is megerősítette. Ezt követően a kompromisszumot az Általános Ügyek Tanácsa 2015. február 10-én jóváhagyta a politikai megállapodás elfogadásán keresztül.

A Tanács úgy véli, hogy első olvasatbeli álláspontja kiegyensúlyozott csomagot képez, valamint hogy az új irányelv és rendelet – elfogadását követően – jelentős mértékben hozzá fog járulni a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemhez az Unión belül.

(1) 6231/13.

(2) 6230/13.

(3) 5748/15 ADD1.