·A megállapodás az EU számára is nagyon előnyös volt. A tagállamokból Ukrajnába irányuló kivitel 38,3 %-kal nőtt, ha összehasonlítjuk a megállapodás aláírása előtti, 2022 áprilisa és júniusa közötti időszakot (4 222 millió USD) és a közvetlenül a megállapodás aláírását követő, 2022 júliusa és szeptembere közötti időszakot (5 849 millió USD). Az EU-ból Ukrajnába irányuló közúti export továbbra is magasabb, mint az Ukrajnából az EU-ba irányuló közúti import. A Bizottság szorosan figyelemmel kíséri a behozatal uniós piacokra gyakorolt hatását.

·Emellett továbbra is sok bizonytalanság áll fenn a fekete-tengeri gabonakezdeményezést illetően, amelynek időtartama szintén korlátozott (2022. november 18-án további 120 napra meghosszabbították). Az ellenőrzések szűk keresztmetszeteket is feltártak, ami azt jelenti, hogy számos érdekelt fél inkább a szolidaritási folyosókra támaszkodott, beleértve a közúti szállítást is. Ebben az összefüggésben a megállapodás biztonsági hálót biztosít az ukrán mezőgazdasági termelők és vállalkozások, valamint a globális élelmezésbiztonság számára.

–Először is, a megállapodás nyomon követése megmutatta, hogy a megállapodás lényeges szerepet játszott a szolidaritási folyosókkal összefüggésben, így mentőövet biztosított az ukrán mezőgazdasági termelők számára, és hozzájárult a globális élelmezésbiztonsághoz is. Mivel a fekete-tengeri ukrán kikötők nem álltak rendelkezésre, a megállapodás elősegítette az ukrán gabona, olajos magvak és kapcsolódó termékek közúti exportját. A fekete-tengeri gabonakezdeményezés létrehozása óta tovább nőtt az ukrán gabona közúti exportja, kiegészítve a Fekete-tengeren keresztül történő kivitelt.

A megállapodás 2025. december 31-ig történő megújítása azért szükséges, mert az eredeti megállapodás megkötését alátámasztó feltételek jelenleg és valószínűleg még jó ideig továbbra is fennállnak. Az Ukrajna elleni orosz agresszió fokozódik, és a legtöbb megfigyelő szerint nem valószínű, hogy a közeljövőben befejeződik. Ez azt is jelenti, hogy a fekete-tengeri kikötőkön keresztül történő tengeri szállítás továbbra is nagyon bizonytalan. Az ENSZ fekete-tengeri gabonakezdeményezése részleges megoldást eredményezett. E kezdeményezés meghosszabbítása azonban maga is bizonytalan, és hatálya jelenleg az agrár-élelmiszeripari termékekre és a műtrágyákra korlátozódik. A keleti és déli határokon folytatódó ukrajnai katonai műveletek, valamint a közlekedési infrastruktúrának a kapcsolódó területeken zajló, ezzel összefüggő tönkretétele a belátható jövőben is korlátozó tényező marad, ami akadályozza Ukrajnának a hagyományos piacokra irányuló exportjait.

Végezetül a megállapodás meghosszabbítása lehetővé teszi, hogy az uniós tagállamok illetékes hatóságai továbbra is támogatást kapjanak a csalás és hamisítás elleni küzdelemben.

3.Az Unió által képviselendő álláspont

Az Unió által képviselendő álláspontnak a vegyes bizottság e javaslathoz csatolt határozattervezetének elfogadását kell támogatnia.

4.Jogalap

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése tanácsi határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat.”

A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a szóban forgó szervre irányadó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenkívül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, amelyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”.

A vegyes bizottság megállapodással, nevezetesen az Európai Unió és Ukrajna közötti, a közúti árufuvarozásról szóló megállapodással létrehozott szerv.

A vegyes bizottság által elfogadandó határozat joghatással bíró jogi aktus. Először is a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló tervezett jogi aktus a megállapodás 7. cikkének (5) és (6) bekezdésével összhangban a nemzetközi jog szerint kötelező érvényű lesz; másodszor, a megállapodás időtartamának meghosszabbításáról szóló tervezett jogi aktus a megállapodás 7. cikkének (2) és (5) bekezdésével összhangban a nemzetközi jog szerint szintén kötelező érvényű lesz.

A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi kereteit. Ezért a javasolt tanácsi határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontot meghatározzák. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen anyagi jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a közúti fuvarozással kapcsolatos.

A javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 91. cikke.

5.A tervezett jogi aktus kihirdetése

A vegyes bizottság határozatát annak elfogadását követően helyénvaló kihirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

2023/0017 (NLE)

Javaslat