HU ECB-PUBLIC  
 
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE 
(2016. november 18) 
a kötelez ő tartalékráta mértékér ől 
(CON/2016/56) 
 
Bevezetés és jogalap 
2016. október 25-én az Európai Központi Bank (EKB) felkérést kapott a Magyar Nemzeti Banktól (MNB), 
hogy alkosson véleményt a kötelez ő tartalékráta mértékér ől szóló MNB-rendeletr ől (a továbbiakban: 
rendelettervezet). 
Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődés 
127. cikkének (4) bekezdésén és 282. cikkének (5) bekezdésén, valamint a 98/415/EK tanácsi határozat1 
2. cikkének (2) bekezdésén alapul, mivel a rendelettervezet egy olyan tagállam, amely pénzneme nem az euro, monetáris politika eszközeivel kapcsolatos rendelkezéseket tartalmaz. Az Európai Központi Bank 
eljárási szabályzatának 17.5. cikke els ő mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a 
véleményt. 
 1.
 Háttérinformációk és a rendelettervezet célja 
1.1. 2015-ben az MNB elnöke elfogadta a kötelez ő tartalékráta mértékér ől szóló 46/2015. rendeletet2, 
amelynek vonatkoz ásában az EKB a CON/2015/39 véleményt3 fogadta el. A 46/2015. rendelet úgy 
rendelkezett, hogy 0 %-os kötelez ő tartalékráta vonatkozik: a) azon betétekre és felvett hitelekre, 
amelyek lejárata a hitelintézet számviteli nyilvántartásába történ ő felvétel id őpontjában meghaladja 
a két évet; b) azokra a hitelviszonyt megtestesít ő értékpapírokra, amelyek lejárata a kibocsátáskor 
meghaladja a két évet, és c) a repókra. Emellett 2 %-os kötelez ő tartalékráta-mértéket írt el ő a 
tartalékköteles hitelintézetek tartalékalapjába  tartozó minden egyéb tartalékköteles forrásra. A 
rendelettervezet most a fent említett kötelez ő tartalékráta 2 %-ról 1 %-ra való csökkentését 
javasolja, a kötelez ő tartalékképzési rendszer egyéb elemeinek változatlanul hagyása mellett. 
1.2. A rendelettervezet indokolásában az MNB megjegyzi, hogy a javasolt jogszabály-módosítást a 
magyar monetáris politika m űködési kerete – és különösen a három hónapos betéti eszközre 
vonatkozó mennyiségi korlátozás – eredményességének el ősegítése érdekében terjesztették el ő. 
A módosítás célja pontosabban, hogy növelje a banki ágazatban szabadon rendelkezésre álló 
                                                 
1  A Tanács 98/415/EK határozata (1998. június 29.) a nemzeti hatóságoknak az Európai Központi Bankkal a 
jogszabálytervezetekr ől folytatott konzultációjáról (HL L 189., 1998.7.3., 42. o.). 
2  46/2015. (XI.11.) MNB rendelet a kötelez ő tartalékráta mértékér ől, közzétéve a Magyar Közlöny 2015/170. 
számában. 
3  Az EKB valamennyi véleménye elérhet ő az EKB honlapján: www.ecb.europa.eu . 
ECB-PUBLIC  
2 likviditás mennyiségét, ösztönözze a pénzpiaci tevékenységeket és növelje a bankközi piac 
megbízhatóságát, valamint lehet ővé tegye az EKB kötelez ő tartalékráták terén fennálló 
gyakorlatához való további közelítést. A változtatás összhangban áll továbbá az MNB új monetáris 
politikai m űködési keretével és az MNB által a még mindig mérsékelt inflációs környezet kezelése 
érdekében elfogadott monetáris könnyíté si intézkedésekkel. Ez utóbbit illet ően a három hónapos 
betéti eszköz tendereinek csökkentett gyak orisága és az eszközre vonatkozó fels ő korlát 
megállapítása lehet ővé teszi a pénzpiaci és t őkepiaci kamatlábak csökkentését azáltal, hogy a 
bankoknál maradó többletlikviditást az MNB betét i eszközeibe és a bankközi piacra tereli. A 
kötelező tartalékráta javasolt módosítása likviditási többlethez vezethet a banki ágazatban, ami 
fokozhatja a monetáris intézkedések eredményességét.  
 2.
 Általános észrevételek 
 Korábbi véleményeiben4 az EKB megjegyezte, hogy azon tagállamok, amelyek pénzneme nem az 
euro, meg őrzik a monetáris politika terén fennálló hatásköreiket, ami nagyobb rugalmasságot 
biztosít számukra a likviditási sokkok, valamint azon piaci elégtelenségek kezelésére, amelyek 
megnehezítik a nemzeti monetáris politika végrehajtását. E véleményekben az EKB megjegyezte, hogy az euro bevezetésekor Magyarország monetáris politikáját összhangba kell majd hozni az 
eurorendszer m űködési keretével, és hogy következésképpen a hitelintézeteknek ismerniük kell 
mindazon követelményeket, amelyek az egységes monetáris politika magyarországi bevezetését 
követően fognak vonatkozni rájuk. 
 Ez a vélemény közzétételre kerül az EKB honlapján. 
  
Kelt Frankfurt am Mainban, 2016. november 18-án. 
 [aláírás]  
 az EKB elnöke 
Mario DRAGHI 
                                                 
4  A CON/2010/68 és a CON/2015/39 vélemény. Az EKB valamennyi véleménye elérhet ő az EKB honlapján: 
www.ecb.europa.eu.