HU ECB -PUBLIC  
 
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE  
(2018. február 6. )  
a pénzügyi vállalatoktól származó források hitelintézetek általi igénybevételéről  
(CON/2018/ 7) 
 
Bevezetés és jogalap  
2017. december 15- én az Európai Központi Bank (EKB) felkérést kapott a Magyar Nemzeti Banktól 
(MNB), hogy alkosson véleményt a pénzügyi vállalatoktól származó források hitelintézetek általi 
igénybevételének szabályozásáról szóló MNB -rendelettervezetről (a továbbiakban: rendelettervezet).  
Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre az Európai Unió működéséről szóló szerződés 
127. cikkének (4)  bekezdésén és 282.  cikkének (5)  bekezdésén, valamint a 98/415/EK tanácsi határozat1 
2. cikke (1)  bekezdésének hatodik  francia bekezdésén alapul, mivel a rendelettervezet a pénzintézetekre 
vonatkozó, a pénzintézetek és pénzpiacok stabilitását lényegesen befolyásoló szabályokkal kapcsolatos 
rendelkezéseket tartalmaz. Az Európai Központi Bank eljárási szabályzata 17.5.  cikkének első 
mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt.  
 
1. A rendelettervezet célja  
1.1. A rendelettervezet célzott makroprudenciális intézkedés, amely arra irányul, hogy megelőzze a 
nagykereskedelmi finanszírozás hitelintézetek általi  túlzott igénybevételének kialakulását. Ennek 
érdekében a rendelettervezet a hitelintézetek számára a pénzügyi vállalatoktól származó összes 
források arányára vonat kozó felső korlátot határoz meg. Az MNB véleménye szerint, noha a 
magyar bankszektorban a nagykereskedelmi finanszírozás jelenleg nem túlzott mértékű, az ilyen 
finanszírozásnak a bankok finanszírozási struktúrájában és finanszírozásának összetételében 
betöltött potenciálisan jelentős szerepe indokolja a megelőző jellegű makroprudenciális 
intézked ések szükségességét.  
1.2. A rendelettervezet a – pénzügyi vállalatoktól származó források súlyozott összegének, valamint a 
mérlegfőösszeg és a saját tőke különbségének hányadosaként meghatározott – bankközi 
finanszírozási mutatóra vonatkozó korlátot határo z meg, és e mutató maximális szintje 2018. július 
1-jétől 30 %-ot tesz majd ki.  
1.3. A korlát a rendelettervezet hatálya alá tartozó szervezetekre lesz alkalmazandó. E szervezetek 
körébe a részvénytársasági formában működő hitelintézetek (bizonyos megjelöl t kivételekkel), a 
külföldi hitelintézetek magyarországi fióktelepei, valamint a hitelintézetekről és a pénzügyi 
                                                 
1  A Tanács 98/415/EK határozata (1998. június 29.) a nemzeti hatóságoknak az Európai Központi Bankkal a 
jogszabálytervezetekről folytatott konzultációjáról (HL L 189., 1998.7.3., 42.  o.). 
ECB -PUBLIC  
2 vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény2 és a szövetkezeti hitelintézetek integrációjáról 
szóló 2013. évi CXXXV. törvény3 szerint összevont alapú felügyelet alá tartozó és hitelintézetet is 
tartalmazó csoportokhoz tartozó szervezetek tartoznak. A korlát nem fog vonatkozni a 
rendelettervezet hatálya alól kivont szervezetekre, így a 30 milliárd forintnál (körülbelül 100  millió  
euro) alacsonyabb mérlegfőösszeggel rendelkező hitelintézetekre, a lakástakarékpénztárakra, a 
2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv4 hatálya alá nem tartozó két magyar 
intézményre (a Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság és a Magyar 
Export -Import Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság), valamint a magyar központi 
értéktárra, a KELER Zrt -re. 
1.4. A bankközi finanszírozási mutató kiszámítása céljából a rendelettervezet megjelöli azokat a 
tételeket is, amelyek nem veendők fig yelembe a pénzügyi vállalattól származó forrás ok körében, 
és így a bankközi finanszírozási mutató képletének számlálójában sem. Ide tartoznak többek 
között a jelzáloglevelek, a refinanszírozási jelzáloghitelek, a kibocsátáskor két évet meghaladó 
lejárattal  rendelkező kötvények, és magyarországi anyavállalatok által a külföldi fióktelepektől 
kapott források. Ezenkívül a rendelettervezet a bankközi finanszírozási mutató képletének 
számlálóját illetően a pénzügyi vállalatoktól származó forrásokra vonatkozó súl yozást határoz meg 
egy hat kategóriából álló osztályozás5 alapján, ahol az egyes kategóriákhoz más -más súlyozás 
tartozik. A 0 és 100 százalékpont között alakuló súlyozás általában attól függ, hogy az adott forrás 
forintban vagy más pénznemben denominált -e, valamint a források hátralevő lejáratától. A rövid 
lejáratú és nem forintban denominált forrásokhoz magasabb súlyt rendelnek hozzá6. Emellett a 0 
és 100 százalékpont közötti súlyozásnál legalább 0 és legfeljebb 20 százalékponttal alacsonyabb 
súlyozást kel l rendelni a következőkhöz: i. a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 
2013. évi CCXXXVII. törvényben meghatározott anyavállalattól7, valamint  külföldi hitelintézet 
magyarországi fióktelepe esetén a létesítő intézménytől kapott források; illetve  az i. pontban 
foglaltakon kívüli –  hitelintézet vagy hitelintézeti csoport tagja által pénzügyi szolgáltatási 
tevékenység végzése céljából Magyarországon kívüli székhellyel rendelkező hitelintézet részére 
nyilvántartott látra szóló betétként vagy fi zetési számlaként meghatározott – loro számlák 
egyenlege.  
1.5. A bankközi finanszírozási mutatóra vonatkozó korlátnak egyedi, valamint – magyarországi 
székhelyű csoporttagok esetén – konszolidált alapon kell megfelelni.  
1.6. A bankközi finanszírozási mutat ót a hitelintézetek által az MNB részére teljesített rendszeres 
adatszolgáltatás alapján fogják kiszámítani.  
                                                 
2  2013. évi CCXXXVII. törvény a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról, közzétéve a Magyar Közlöny 
217/2013. számában, 2013. december 23- án. 
3  2013. évi CXXXV. törvény a szövetkezeti hitelintézetek integrációjáról és egyes gazdasági tárgyú  jogszabályok 
módosításáról, közzétéve a Magyar Közlöny 120/2013. számában, 2013. július 12- én. 
4  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való 
hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv 
módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338.  o.). 
5  Lásd a rendelettervezet mellékletének 4.  pontját.  
6  A rendelettervezet rögzíti, hogy a letéti számlán levő összegeket a legkorábbi kivonási lehetőséggel egyező 
lejáratúnak kell tekinteni.  
7  Lásd a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi  CCXXXVII. törvény 6.  §-ának 3.  pontját.  
ECB -PUBLIC  
3 1.7. A bankközi finanszírozási mutató célja, hogy kizárja, hogy a bankrendszer túlzott mértékben 
hagyatkozzon a pénzügyi vállalatoktól származó forrásokra, mivel ezek rendkívül volatilis típusú 
finanszírozást jelentenek. Összességében véve a bankközi finanszíro zási mutató nem terjed ki a 
mérleg teljes forrásoldalára, csupán a pénzügyi vállalatoktól származó tételekre, amelyek az MNB 
véleménye szerint válsághelyzetekben túlzott mértékben volatilisnek bizonyultak. A bankközi 
finanszírozási mutatót nem egy előzetes  stabil forrásellátottság típusú vagy nettó stabil 
forrásellátottsági ráta (NSFR) típusú követelménynek vagy a finanszírozási források általános 
diverzifikálására irányuló követelménynek tekintik , hanem egy meghatározott finanszírozási 
kockázatot megcélzó intézkedésnek. A rendelettervezet továbbá differenciált követelményeket 
kíván meghatározni a 0 és 1 év, valamint 1 és 2 év közötti hátralevő lejáratú forrásokra 
vonatkozóan. Az MNB a bankközi finanszírozási mutatót nem tekinti az NSFR – az 575/2013/EU 
európai parlamenti és tanácsi rendelet8 413. cikke (3)  bekezdése szerinti –  származékának vagy 
korai végrehajtásának, mivel a bankközi finanszírozási mutató a jelenlegi kalibrálására tekintettel a 
rendszerkockázatok felhalmozódása lehetőségének korlátozására i rányuló óvintézkedésül szolgál, 
tehát makroprudenciális jellegű.   
 
2. Általános észrevételek  
2.1. Az EKB értelmezése szerint az MNB a bankközi finanszírozási mutatót a nemzeti jogon alapuló 
nemzeti intézkedésként kívánja bevezetni, amely a vonatkozó uniós szabály ozási 
keretrendszerben, elsősorban az 575/2013/EU rendeletben rögzített likviditásfedezeti 
követelményekre és nettó stabil forrásellátottsági követelményekre vonatkozó előírások által 
kezeltektől eltérő rendszerkockázatokat céloz meg.  
2.2. A bankközi finanszír ozási mutató a devizafinanszírozási megfelelési mutatót, egy a hitelintézetekre 
jelenleg a devizaeszközök tekintetében alkalmazandó és a 14/2014. MNB rendelettel9 szabályozott 
követelményt fogja kiegészíteni. A devizafinanszírozási megfelelési mutató a rendszerkockázatok  
enyhítésére irányuló intézkedés, amelynek célja a hitelintézetek lejárati - és devizapozíciója közötti 
eltérés szabályozása10. Az EKB korábban megjegyezte, hogy a devizafinanszírozási megfelelési 
mutató koncepciójában hasonló a Bázeli Bank felügyeleti Bizottság által kifejlesztett NSFR -hez, 
mivel az is olyan strukturális finanszírozási mérőszámokon alapul, amelyek előírják a bankok 
számára, hogy az eszközeik összetételével összefüggésben stabil finanszírozást tartsanak fenn. 
                                                 
8  Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre és befektetési 
vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 
2013.6.27., 1.  o.). 
9  14/2014. (V.  19.) MNB rendel et a hitelintézetek devizapozícióbeli lejárati összhangjának szabályozásáról, valamint a 
pénz-  és hitelpiaci szervezetek által a jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a Magyar Nemzeti Bank 
felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adat szolgáltatási kötelezettségekről szóló 43/2013. (XII.  29.) 
MNB rendelet módosításáról, közzétéve a Magyar Közlöny 72/2014. számában, 2014. május 19 -én. 
10  Tekintettel arra, hogy 2008- ig a háztartásoknak nyújtott devizaalapú jelzáloghitel -állomány gyorsan bővült 
Magyarországon, ami jelentős lejárati eltérésekhez vezetett, és következésképp növelte Magyarország 
devizatartalék -szükségletét. Lásd a CON/2014/15 véleményt, valamint a CON/2011/87 és a CON/2012/27 
véleményt. Az EKB valamennyi véleménye közzétételre kerül az EKB honlapján: www.ecb.europa.eu.  
ECB -PUBLIC  
4 Ugyanakkor az NS FR és a devizafinanszírozási megfelelési mutató között számos különbség áll 
fenn11.  
 
3. Különös észrevételek  
3.1. Az EKB megjegyzi, hogy az instabil finanszírozási források kockázat át az 575/2013/EU rendelet 
413. cikke értelmében az NSFR fogja kezelni. A 413.  cikk (3) bekezdése kifejezetten úgy 
rendelkezik, hogy a tagállamok a stabil forrásellátottsági követelmények területén fenntarthatnak 
vagy bevezethetnek nemzeti rendelkezéseket azt megelőzően, hogy az ugyanezen rendelet 
510. cikkének megfelelően az Unióban köt elező nettó stabil forrásellátottsági 
minimumkövetelmények megállapítására és bevezetésére kerülne sor.  
3.2. Az EKB egyetért azzal, hogy a bankközi finanszírozási mutató kevésbé összetett, mint az európai 
uniós szabályozási keretrendszerben jelenleg kidolgozás alatt álló NSFR, mivel az NSFR 
általánosabban véve a nem diverzifikált finanszírozásból eredő kockázatot kezeli, továbbá a 
mérlegben szereplő eszközök finanszírozási igényeit is figyelembe veszi. Ugyanakkor mindkét 
mérőszám foglalkozik a pénzügyi vállalatoktól származó nagykereskedelmi finanszírozás 
hitelintézetek általi túlzott igénybevételéből eredő kockázattal. Erre tekintettel az EKB azt javasolja, 
hogy a bankközi finanszírozási mutató szükségességét, valamint kalibrálását újból vizsgálják meg,  
amint az NSFR kötelező minimális mutatóként uniós szinten teljes mértékben végrehajtásra került.  
3.3. A fentiektől függetlenül az EKB megismétli, hogy – amint azt korábbi véleményeiben12 kifejezésre 
juttatta – a 14/2014. MNB rendelettel bevezetett devizafinansz írozási megfelelési mutató 
szükségességét és kalibrálását újra meg kell vizsgálni, amint a kötelező NSFR végrehajtásra került 
az Európai  Unióban.  
 
Ez a vélemény közzétételre kerül az EKB honlapján.  
 
 
Kelt Frankfurt am Mainban, 2018. február 6- án. 
 
[aláírás]  
 
az EKB elnöke  
Mario DRAGHI  
                                                 
11  Lásd a CON/2014/15 és a CON/2015/15 véleményt.  
12  Lásd a CON/2014/15 és a CON/2015/15 véleményt.