a) az uniós költségvetést – beleértve az uniós költségvetés által garantált kölcsönöket és egyéb eszközöket is – végrehajtó hatóságok megfelelő működése, különösen a közbeszerzési eljárások vagy a vissza nem térítendő támogatásokkal kapcsolatos eljárások keretében; b) a pénzügyi kontrollt, monitoringot és ellenőrzést végző hatóságok megfelelő működése, valamint a hatékony és átlátható pénzgazdálkodási és elszámoltathatósági rendszerek megfelelő működése – e tekintetben a Bíróság egyértelművé tette, hogy „a »hatékony és átlátható pénzgazdálkodási és elszámoltathatósági rendszerek« kifejezés […] a »pénzgazdálkodás« fogalmára utal, amelyet maguk a Szerződések – mindenekelőtt az EUMSZ 310. cikk (5) bekezdése és 317. cikke első bekezdése – tartalmaznak, és amelyet a költségvetési rendelet 2. cikkének 59. pontja a költségvetésnek a gazdaságosság, hatékonyság és eredményesség elvével összhangban történő végrehajtásaként határoz meg. Ami a »pénzügyi elszámoltathatóság« kifejezést illeti, ez mindenekelőtt [az uniós költségvetés védelmét szolgáló feltételrendszerről szóló rendelet] 4. cikke (2) bekezdésének b) pontjában szereplő pénzügyi kontroll, monitoring- és ellenőrzési kötelezettségeket tükrözi, míg a »hatékony és átlátható [...] rendszerek« kifejezés olyan koherens szabályrendszer meglétét jelenti, amely hatékony és átlátható módon biztosítja a fent említett pénzgazdálkodást és elszámoltathatóságot” (4). A Bíróság azt is tisztázta, hogy a „pénzügyi elszámoltathatóság” kifejezés mindenekelőtt az említett 4. cikk (2) bekezdés b) pontban szereplő pénzügyi kontroll, monitoring- és ellenőrzési kötelezettségeket tükrözi, míg „a »hatékony és átlátható [...] rendszerek« kifejezés olyan koherens szabályrendszer meglétét jelenti, amely hatékony és átlátható módon biztosítja a fent említett pénzgazdálkodást és elszámoltathatóságot” ( 5 ) c) a nyomozó- és vádhatóságok megfelelő működése az alábbiakkal kapcsolatos nyomozás és vádeljárás során: — csalás, beleértve az adócsalást is, különösen akkor, ha az ilyen csalás olyan adók – például a hozzáadottérték-adó és a vámok – beszedésének elmulasztásához vezethet, amelyek közvetlenül érintik az Unió célkitűzéseinek eléréséhez és politikái végrehajtásához szükséges forrásokat, — korrupció, vagy az uniós költségvetés végrehajtásával vagy az Unió pénzügyi érdekeinek védelmével kapcsolatos uniós jog egyéb megsértése; d) az uniós költségvetés védelmét szolgáló feltételrendszerről szóló rendelet 4. cikke (2) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett hatóságok intézkedéseinek vagy mulasztásainak független bíróságok általi hatékony bírósági felülvizsgálata; Az uniós költségvetés védelmét szolgáló feltételrendszerről szóló rendelet (9) preambulumbekezdése leszögezi különösen, hogy „az igazságszolgáltatási szerveknek, valamint a nyomozó és vádhatóságoknak elegendő pénzügyi és emberi erőforrással, valamint megfelelő eljárásokkal kell rendelkezniük ahhoz, hogy hatékonyan és a tisztességes eljáráshoz való jog teljes körű tiszteletben tartása mellett járhassanak el, a védelemhez való jog tiszteletben tartását is beleértve. A jogerős ítéleteket hatékonyan végre kell hajtani. E feltételekre minimális biztosítékként van szükség a hatóságok olyan jogellenes és önkényes döntései ellen, amelyek sérthetik az Unió pénzügyi érdekeit.” e) az uniós költségvetés végrehajtását vagy az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét érintő csalásnak – többek között adócsalásnak –, korrupciónak vagy az uniós jog ezzel összefüggő egyéb megsértésének megelőzése és szankcionálása, valamint a nemzeti bíróságok vagy a közigazgatási hatóságok által hatékony és visszatartó erejű szankciók kiszabása a címzettekkel szemben; f) a jogosulatlanul kifizetett összegek visszafizettetése; g) az Európai Csalás Elleni Hivatallal (OLAF) és – az érintett tagállam részvételétől függően – az Európai Ügyészséggel (EPPO) folytatott hatékony és kellő időben történő együttműködés a nyomozásaik vagy a vádeljárásaik során az alkalmazandó uniós jogi aktusok szerint a lojális együttműködés elvével összhangban;