AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSA
(2007. április 24.)
az Európai Unió 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének végrehajtására
vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel, III. szakasz –
Bizottság
AZ EURÓPAI PARLAMENT,
— tekintettel az Európai Unió 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére (1),
— tekintettel az Európai Közösségeknek a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó végleges elszámolásaira –
I. kötet –(SEC(2006)0916 –C6-0263/2006, SEC(2006)0915 –C6-0262/2006) (2),
— tekintettel a 2004-es mentesítő határozatok nyomon követéséről a mentesítésért felel ős hatóságnak tett
bizottsági jelentésre (COM(2006)0642, COM(2006)0641) és a Bizottság személyzeti munkadokumen-tumára –az Európai Parlament részére a 2004-es mentesítő határozatok nyomon követéséről szóló
bizottsági jelentés melléklete (SEC(2006)1376, SEC(2006)1377),
— tekintettel az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a
Régiók Bizottságának benyújtott bizottsági közleményre: „Politikai eredmények 2005-ben” (COM(2006)
0124),
— tekintettel a Bizottságnak „A Bizottság 2005-ös igazgatási eredményeinek összefoglalása” című
közleményére (COM(2006)0277),
— tekintettel a Bizottságnak a 2005-ben elvégzett belső ellenőrzésekről a mentesítésért felelős hatóságnak
tett éves jelentésére (COM(2006)0279),
— tekintettel a Bizottságnak „A tagállamoknak a Számvevő szék 2004-es évről szóló éves jelentésére adott
válaszai” című összefoglaló jelentésére (COM(2006)0184),
— tekintettel a Bizottság által 2006. május 3-án elfogadott, az európai átláthatósági kezdeményezésről szóló
zöld könyvre (COM(2006)0194),
— tekintettel a Számvevő szék 2/2004. sz., az „egységes ellenőrzési” modellről (single audit) (és egy
közösségi belső ellenőrzési keretre irányuló javaslatról) szóló véleményére (
3),
— tekintettel az integrált belső ellenőrzési keretrendszer ütemtervéről szóló bizottsági közleményre (COM
(2005)0252),
— tekintettel az integrált belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló bizottsági cselekvési tervre (COM(2006)
0009),
— tekintettel az integrált belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló bizottsági cselekvési terv végrehajtá-
sának eredményeiről szóló, 2006. július 19-én közzétett első jelentésre (SEC(2006)1009),
— tekintettel a Lordok Háza Európai Uniós bizottsága által 2006. november 13-án közzétett,
„Pénzgazdálkodás és csalás az Európai Unióban: Tapasztalatok, tények és javaslatok” című jelentésre,
— tekintettel a Számvevőszéknek a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó költségvetésének végrehajtásáról
szóló éves jelentésére (4) és az ellenőrzött intézmények válaszát tartalmazó különjelentéseire,2008.7.15. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 187/25
(1) HL L 60., 2005.3.8.
(2) HL C 264., 2006.10.31., 1. o.
(3) HL C 107., 2004.4.30., 1. o.
(4) HL C 263., 2006.10.31, 1. o.
— tekintettel a Számvevőszék által az EK-Szerződés 248. cikke értelmében nyújtott, az elszámolás
megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazolónyilatkozatra (
5),
— tekintettel a 2007. február 27-i-i tanácsi ajánlásra (5710/2007 –C6-0081/2007),
— tekintettel az EK-Szerződés 274., 275. és 276. cikkére, és az Euratom-Szerződés 179a. és 180b. cikkére,
— tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló,
2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (6) és különösen annak 145., 146. és
147. cikkére,
— tekintettel a Számvevőszék 4/2006. sz., az 1605/2002/EK, Euratom rendelet módosításáról szóló tanácsi
rendelettervezetről szóló véleményére (7),
— tekintettel eljárási szabályzata 70. cikkére és V. mellékletére,
— tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a többi érintett bizottság véleményére (A6-
0095/2007),
A. mivel az EK-Szerződés 274. cikke értelmében a Bizottság felel a közösségi költségvetés végrehajtásáért,
amelyet a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek tiszteletben tartásával és a tagállamokkal
együttműködve teljesít;
B. mivel a Bizottság számára az átláthatóság, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás iránti
valós elkötelezettsége kimutatásának leghathatósabb módja az, ha annak érdekében, hogy pozitív igazoló
nyilatkozatot (DAS –A„Déclaration d'assurance” francia kifejezés rövidítése) szerezzen az Európai
Számvevőszéktől (a továbbiakban: Számvevőszék), mindent megtesz és teljes mértékben támogatja apénzgazdálkodás minőségének javítására irányuló kezdeményezéseket;
C. mivel a Bizottságban és a tagállamokban a javulás szigorú nyomonkövetésével kell támogatni és
lendületet adni az Unión belül a pénzügyi irányítás továbbfejlesztésének;
D. mivel az EU politikáinak végrehajtását a közösségi költségvetésnek a Bizottság és a tagállamok közötti„megosztott irányítása” jellemzi, amelynek során a közösségi kiadások 80 %-át a tagállamok kezelik;
E. mivel a pénzügyi információk előállítására és a követelményekre, különösen az ellenőrzések és a
rendelkezésre álló nyilatkozatok összefoglalóival kapcsolatban az Európai Parlament, a Tanács és a
Bizottság között a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességérő l
szóló 2006. május 17-én létrejött intézményközi megállapodás (8) (a továbbiakban: intézményközi
megállapodás) 44. pontjának végrehajtására irányuló ellenőrzési feladatatok tagállami gyakorlásánakkifejezetten hozzá kellene járulnia a közösségi költségvetés irányításának tökéletesedéséhez –biztosítva
az EU integrált belső ellenőrzési keretrendszerének teljessé tételét –és a pozitív igazoló nyilatkozat
megszerzéséhez;
F. mivel a Parlament –a 2003-as és 2004-es mentesítésekről szóló, 2005. április 12-i (9) és 2006.
április 27-i (10) állásfoglalásaiban –javasolta, hogy az uniós finanszírozás felhasználása tekintetében
minden egyes tagállam tegyen előzetes közzétételi nyilatkozatot és egy éves utólagos igazolónyilatkozatot;L 187/26 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.7.15.
(5) HL C 263., 2006.10.31., 10. o.
(6) HL L 248., 2002.9.16. Az 1995/2006/EK, Euratom rendelettel (HL L 390., 2006.12.30., 1. o.) módosított rendelet.
(7) HL C 273., 2006.11.9., 2. o.
(8) HL C 139., 2006.6.14., 1. o.
(9) HL L 196., 2005.7.27., 1. o.
(10) HL L 340., 2006.12.6., 5. o.
G. mivel a Parlament általános vezérelve az, hogy az EK-Szerződésnek megfelel ően a Bizottság teljes
mértékben tegyen eleget végső felelősségének a közösségi költségvetés irányításában, éppúgy, mint ahogy
a tagállamok tegyenek eleget a rendelkezésükre álló alapok irányítására vonatkozó hatáskörüknek;
H. mivel 2005. november 8-án a Gazdasági és Pénzügyek Tanácsa a következtetéseiben nem fogadta el a
nemzeti szintű nyilatkozatokra vonatkozó parlamenti javaslatot (11);
I. mivel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 44. pontja értelmében a tagállamok illetékes
ellenőrző hatóságai értékelést készítenek az irányítási és ellenőrző rendszerek közösségi szabályoknak
való megfeleléséről, és éves összefoglalást készítenek a megfelel őnemzeti szinten a rendelkezésre álló
ellenőrzésekről és nyilatkozatokról;
J. mivel a Bizottság fent említett cselekvési tervében javasoltak szerint a hatékony belső ellenőrzés a
költségvetési rendelet költségvetési elvei között szerepel a költségvetési rendeletnek az 1995/2006/EK,
Euratom rendelettel történő módosítás óta;
K. mivel a Számvevőszék a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésében az integrált belső
ellenőrzési keretrendszer létrehozása kapcsán kiemelte, hogy „a Bizottság által elfogadott egyik
legfontosabb célkitűzést a kontrollmechanizmusok arányossága és költséghatékonysága jelenti”(2.10. pont), megállapítva, hogy ebben az összefüggésben az egyszerűsítés folyamata (pl. az átalány-és egyösszegű kifizetések nagyobb mértékű alkalmazása, a beszerzések és a támogatások egyszerűsített
szabályai,) a könyvvizsgálói nyilatkozatok és a költségvetés végrehajtási feladataiért felelős harmadikfelektől kapott megbízhatósági nyilatkozatok alkalmazása jelentős szerepet tölthet be;
L. mivel a fent említett, 2005. november 8-i Gazdasági és Pénzügyek Tanácsa a következtetéseiben
megállapította, hogy alapvető fontossággal bír az integrált belső ellenőrzés megvalósítása, és az
ellenőrzésre vonatkozó jogszabályok egyértelműsége és egyszerűsítése, továbbá arra kérte „a Bizottságot,
hogy kiadási területek szerint értékelje az ellenőrzési költségeket” (5. pont);
M. mivel általánosságban a Költségvetési Ellenőrző Bizottság munkájának, és különösen a mentesítési
eljárásnak a célja, hogy: 1. a Szerződéssel összhangban teljes elszámoltathatóságot biztosítson a Bizottság
egésze, az egyes biztosok, és minden más, az EU pénzgazdálkodásában érintett szereplő tekintetében;
2. egy erre alkalmas éves eljárás lefolytatása, amely lehetővé teszi a Parlament számára, hogy közvetlenülkapcsolatba lépjen a pénzgazdálkodásért felelős szervekkel; és 3. javítsa a pénzgazdálkodást az EU-ban, ésennélfogva –a Számvevőszék ellenőrzési eredményeinek tükrében –a döntéshozatal számára biztosabb
alapot hozzon létre;
N. mivel a Költségvetési Bizottságnak megfelelően figyelembe kell vennie a következő költségvetési eljárás
során a 2005. évi mentesítés eredményeit és ajánlásait;
O. mivel a Közszolgálati Törvényszék F-17/05 Carvalho ügyben 2006. december 13-án hozott ítélete
megsemmisítette a Bizottság 2004. szeptember 22-i határozatát a rokkantság meghosszabbításáról;
HORIZONTÁLIS KÉRDÉSEK
Igazoló nyilatkozat
Az elszámolások megbízhatósága
1. megjegyzi, hogy –az észrevételeiben említett bizonyos kivételekkel –a Számvevőszék azon a
véleményen van, hogy az Európai Közösségek végleges éves beszámolói hitelesen tükrözik az EurópaiKözösségek 2005. december 31-i pénzügyi helyzetét, valamint az akkor lezárult pénzügyi évbenlezajlott műveleteik és pénzáramlásaik eredményét (1. fejezet, Megbízhatósági Nyilatkozat, V–VIII. pont);a jövőbeni éves jelentésekben további észrevételek megtételére kéri a Számvevő széket a különösen2008.7.15. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 187/27
(11) Lásd: 14138/05 tanácsi dokumentum.
érintett politikai területekről és államokról;
2. külön üdvözli a Bizottság szervezeti egységeinek azon erőfeszítését, hogy a költségvetési rendeletben a
pénzügyi kimutatások összeállítására előírt határidőben fogadják el a költségvetésről szóló beszámolót;
3. aggodalmát fejezi ki ugyanakkor a Számvevőszék által az észrevételeiben megjelölt, a számviteli
rendszerben elkönyvelt összegekben (a rövid lejáratú kötelezettségek, valamint a hosszú- és rövidlejáratú előfinanszírozások összegének felülbecslése) és az egyes főigazgatóságok helyi számvitelirendszereiben talált hibák miatt;
4. felkéri a Bizottságot, hogy haladéktalanul javítsa ki a Számvevő szék által feltárt hiányosságokat, hogy ez
utóbbiak ne befolyásolhassák a 2006. évi pénzügyi kimutatások megbízhatóságát;
5. üdvözli, hogy a Parlament ismételt kérelmére a költségvetési rendelet új 61. cikke szerint a Bizottság
számvitelért felel ős tisztviselője jóváhagyja az elszámolást; jogosult a kapott információk ellenőrzésére,
továbbá fenntartásokkal élhet; hangsúlyozza, hogy a számvitelért felelős tisztviselőnek világosfelhatalmazásra van szüksége e feladat végrehajtására, különös tekintettel az ellenőrzések elvégzésére;felhívja a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Költségvetési Ellenőrző Bizottságot az általa alkalmazott vagy
tervezett szervezeti változtatásokról, hogy a számvitelért felelős tisztviselő teljesíthesse az új 61. cikk
szerinti kötelezettségeit;
6. megjegyzi, hogy a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó mentesítésről szóló állásfoglalás következtében a
Bizottság információkat közölt az ismeretlen bankszámlákra vonatkozóan; sajnálatát fejezi ki amiatt,hogy a benyújtott információk eredményeképpen az e számlákon keresztül végrehajtott tranzakciókmég nem váltak áttekinthetővé; megjegyzi, hogy a számlákon jóváírt pénzeszközöket egyéb bevételcímén vissza kell utalni a költségvetésnek; ezzel összefüggésben felhívja a Bizottságot, hogy adjonmagyarázatot arra, hogy az „Economat” szupermarket költségvetésen kívüli üzemeltetési számlái miért
nem váltak mindeddig a költségvetés részévé;
7. sajnálja, hogy a Számvevő szék 2005. évi jelentésében foglalt észrevételek (1.49. pont) szerint a
számvitelért felelős tisztviselő nem tartotta be a mérleg új szerkezetére és tagolására, illetve a Közösségek
nyugdíjkötelezettségeinek felülvizsgált kezelésére vonatkozó 2. és 12. sz. számviteli szabályt; megjegyzi,hogy a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője 2006 októberében felülvizsgálta a 2. és 12. számviteliszabályt;
8. aggodalommal figyeli, hogy a Számvevőszék a könyvelt előfinanszírozásokat érintő hibákat tárt fel, és
utasítja a Bizottságot, hogy haladéktalanul javítsa ki ezeket a hibákat, hogy az elszámolások a lehetőleghűségesebben tükrözzék a Közösségek pénzügyi helyzetét; emlékezteti a Bizottságot az előfinan-szírozások kezeléséért felelős költségvetési hatóság félévenkénti tájékoztatására irányuló kötelezettsé-
gére;
Költségvetési irányítás
9. aggódik a fennálló kötelezettségvállalások újbóli növekedése miatt, és a következő három évben
magasabb végrehajtási arányt kér;
10. felhívja a figyelmet arra, hogy az n+2 szabály alkalmazásával törölt kötelezettségvállalások nagy része az
Európai Szociális Alapot (ESzA) érinti; felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy gyorsabbannyújtsák be a kifizetési kérelmeket a Bizottsághoz, mert az ESzA-ból finanszírozott intézkedések célja afoglalkoztatás növelése, az emberi erőforrások fejlesztése, továbbá ezek az intézkedések lényegesek alisszaboni célok eléréséhez; a lassú felhasználás aggodalomra ad okot, különös tekintettel az újonnanlétrehozott Európai Globalizációs Alapra és annak célkitűzéseire;
11. felhívja a Bizottságot és a Számvevőszéket, hogy megfelelően vegyék figyelembe a viszonylag alacsony
projektösszegekre pályázó kedvezményezetteket, illetve azokat a szervezeteket, amelyek méretükbőladódóan nem tudják megfizetni a szükséges ellenőrzési és értékelési szakértelmet, a projektköltségek ésaz ellenőrzési és jelentéstételi költségek, illetve az ehhez szükséges munkaerő közötti megfelelő
egyensúly megteremtése érdekében;L 187/28 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.7.15.
Az alapul szolgáló műveletek jogszerűsége
12. figyelembe veszi a Számvevőszék megállapításait, amelyek szerint nem születtek jelentős megállapítások
az alapul szolgáló műveletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről azokon a területeken, amelyeken aBizottság megfelelő felügyeleti és ellenőrzési rendszert hozott létre (1. fejezet, Megbízhatósági
nyilatkozat, IX. pont);
13. sajnálja ugyanakkor, hogy a közösségi költségvetés kezelésének nagyon fontos területein (olyan KAP-
kiadások, amelyekre nem vonatkozik az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer (IIER), Strukturálisalapok, belső politikák, külső fellépések, SAPARD) a Számvevőszék megállapította, hogy e felügyeleti és
ellenőrzési rendszerek hatékonyságát javítani kell, mivel hiányosságok maradtak fenn, amelyek akadályaie témákban a pozitív igazoló nyilatkozat megszerzésének (1. fejezet, Megbízhatósági nyilatkozat, IX–XI.pont);
14. mély aggodalommal állapítja meg a Számvevő szék által a végső kedvezményezettek szintjén feltárt
hibák magas számát, és jelzi, hogy megosztott irányítás esetében a végső kedvezményezettek szintjén a
tagállamok feladata a hibák megelőzése, azonosítása és kijavítása, ugyanakkor a Bizottság felelős azért,hogy a tagállamok világos, hasznos és hatékony útmutatást kapjanak a hibák megelőzéséhez,azonosításához és kijavításához;
15. felhívja a Bizottságot, hogy javítsa tovább a tagállami ellenőrzési feladatok hatékony felügyeletét;
ragaszkodik ahhoz, hogy abban az esetben, ha a tagállamok ellenőrzési rendszere még nem kielégítő, aBizottságnak világos határidőket kell előírnia, és szankciókat kell alkalmaznia, amennyiben e határidőketnem tartják be;
16. úgy véli, hogy a DAS kapcsán a központi kérdés az, hogy a felügyeleti és ellenőrzési rendszereket
megfelel ően alkalmazzák-e közösségi és nemzeti szinten, és biztosítják-e ezek a rendszerek az alapul
szolgáló műveletek jogszerűségét és szabályszerűségét;
17. úgy ítéli, hogy ebben az összefüggésben a Számvevőszék ellenőrzése révén lehetővé válik a feltárt
hiányosságok azonosítása, és az hozzájárulhat a korlátozásoknak az ügyleteket érintő hibák egyszerű
megállapításánál hatékonyabb kiigazításához;
18. üdvözli a felülvizsgált DAS-módszereket, amelyek bevezetését a Számvevőszék 2002-ben kezdte meg, és
különösen a 2006 februárjában elfogadott utolsó módosításukat (
12), amelyet első alkalommal a 2006-
os évre vonatkozó éves jelentésében fog a Számvevőszék alkalmazni;
Nemzeti irányítási nyilatkozatok
19. emlékeztet arra, hogy a tagállamoknak az EK-Szerződés 274. cikke értelmében teljesíteniük kell
irányítási feladataikat, és meg kell hozniuk azokat az intézkedéseket, amelyek az alapul szolgálóműveletekben rejlő hibakockázatokat a minimálisra korlátozzák;
20. üdvözli az intézményközi megállapodásban a tagállamok által elért azon megállapodást, amely a
nemzeti irányítási nyilatkozatok érdekében tett első lépésnek tekinthető, és a rendelkezésre álló
felülvizsgálatok és nyilatkozatok éves összegzésének átadására vonatkozik;
21. megállapítja, hogy –amint azt a 2003-as és 2004-es mentesítésekre vonatkozó, fent említett
állásfoglalásaiban javasolta –sürgősen be kell vezetni egy, az összes megosztott irányítású közösségi
pénzeszközre kiterjedő, politikai szinten jóváhagyott nemzeti nyilatkozatot;
22. kiemeli az egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló cselekvési terv fontosságát, és teljes
mértékben támogatja az említett bizottsági cselekvési terv 5. intézkedésében foglalt javaslatot, amelyszerint „a tagállamoknak minden szakpolitikai területre ki kell jelölniük egy nemzeti koordinációs
szervet”, amely megfelel őbizonyossággal tud szolgálni a tagállamában megosztott vagy közvetett
igazgatás alatt levő közösségi fellépések tekintetében;2008.7.15. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 187/29
(12) A Számvevőszék 2005. évre vonatkozó éves jelentésének 1.59. pontja.
23. emlékeztet arra, hogy az EU tagjai a tagállamok, nem pedig a régiók, és így elfogadhatatlan, hogy egy
tagállam a területi felépítésére hivatkozva elutasítsa a nemzeti nyilatkozatokat, és úgy véli, hogy mindenegyes tagállamnak képesnek kell lennie arra, hogy felelősséget vállaljon a kapott uniós alapokirányításáért, akár külön nemzeti irányítási nyilatkozat vagy a nemzeti kereten belüli több nyilatkozatformájában;
24. úgy véli, hogy –ahogy arra a nemzeti irányítási nyilatkozatokról szóló 2006. február 2-i
állásfoglalásában (
13) is rámutatott, –a nemzeti irányítási nyilatkozatok, amelyek nemzeti keretben az
önálló nyilatkozatok helyett több nyilatkozatból álló formát is ölthetnek, inkább tükröznék az egyestagállamokban érvényben lévő szövetségi és központosított politikai rendszert, minden bizonnyal
javítanák a megfelel őnemzeti felügyeleti és ellenőrzési rendszerek minőségét, és a Számvevőszék
függetlenségének sérelme nélkül, elősegítenék a pozitív igazoló nyilatkozat megszerzését, mivel az ilyennyilatkozatok alapvető szerepet játszanak az EU integrált belső ellenőrzési keretrendszerének
megvalósításában és ilyen formában a pozitív igazoló nyilatkozat megszerzésének fontos elemétképeznék;
25. nagy elégedettséggel üdvözli Hollandia kezdeményezését, amelynek kormánya jóváhagyta egy, a
különböző kiadási tételeknek megfelelő résznyilatkozatokon alapuló, az uniós pénzeszközök nemzeti
kezelésére vonatkozó nyilatkozat elfogadását, amelyet végső hatóságként a holland kormány részéről a
pénzügyminiszter ír alá;
26. üdvözli továbbá az Egyesült Királyság és Svédország által az ilyen, az uniós pénzeszközök nemzeti
kezelésére vonatkozó nyilatkozat bevezetése érdekében hozott határozatot, tudomásul véve, hogy azEgyesült Királyság esetében ezt a nyilatkozatot a tárgyban illetékes magas rangú tisztségviselő írja alá;
rámutat továbbá arra, hogy a dán nemzeti ellenőrző szervezetnek ellenőri véleményt kell kiadnia a
megosztott irányítás alá tartozó közösségi finanszírozás kezeléséről;
27. aggodalommal állapítja meg, hogy e pozitív kezdeményezések ellenére a tagállamok többsége ellenzi
ezeknek a nemzeti nyilatkozatoknak a bevezetését;
28. ugyanakkor felkéri a Bizottságot, hogy 2007 vége előtt terjesszen a Tanács elé egy javaslatot a
megosztott irányítás alá tartozó és a nemzeti kiadásokat kezelő nemzeti szervezetek résznyilatkozatain
alapuló, valamennyi uniós pénzeszköz nemzeti kezelésére vonatkozó nyilatkozatról; úgy véli, hogy azazonos elvek szerint létrejövő nemzeti nyilatkozatok alkalmazása és kialakítása, és ha lehetséges, a
nemzeti ellenőrző szervezetek részvételének biztosítása érdekében közös megközelítésre van szükség
ahhoz, hogy a nemzeti nyilatkozat hasznos legyen a Bizottság és a Számvevőszék számára;
29. felhívja a Tanácsot, hogy sürgősen nyissa meg újra a vitát ebben az ügyben;30. felhívja a nemzeti parlamenteket (különösen az államháztartás ellenőrzésével megbízott bizottságokat és
az Európai Unió parlamentjei közösségi és európai ügyekkel foglalkozó bizottságai konferenciájának(COSAC) bizottságait) a nemzeti nyilatkozatok bevezetésének megvitatására és a Parlamentnek a vitaeredményéről való tájékoztatására;
Az intézményközi megállapodás 44. pontja
31. kiemeli, hogy az intézményközi megállapodás 44. pontja kötelezettséget állapít meg a tagállamok
illetékes ellenőrző hatóságai számára az irányítási és ellenőrző rendszerek közösségi szabályoknak való
megfeleléséről szóló értékelés elkészítésére vonatkozóan, ezért a tagállamok vállalják, hogy arendelkezésre álló ellenőrzésekről és nyilatkozatokról a megfelelő nemzeti szinten éves összefoglalást
készítenek;
32. úgy véli, hogy a 44. pont által érintett illetékes ellenőrző hatóságoknak teljesíteniük kell ezen új, a
közösségi pénzeszközök helyi felhasználásának ellenőrzésére vonatkozó kötelezettségüket, és ennek anemzeti szintű ellenőrzésnek meg kell teremtenie a nemzeti hatóságok által tett nemzeti irányítási
nyilatkozatok alapját;L 187/30 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.7.15.
(13) HL C 288. E, 2006.11.25., 83. o.
33. kiemeli, hogy a nemzeti irányítási nyilatkozatok csak ily módon fognak valóban értéket képviselni, és a
Parlament véleménye szerint valódi biztosítékait kell alkotniuk a nemzeti irányítási és ellenőrzésirendszerek megfelel őműködésének;
34. felhívja a Bizottságot, hogy kérje a tagállamoktól az intézményközi megállapodás 44. pontjában
meghatározott információkat, és ezen információk alapján készítsenek az egyes tagállamokvonatkozásában az uniós pénzeszközök nemzeti kezelési és ellenőrzési rendszerének gyengeségeit éserősségeit, valamint az elvégzett ellenőrzések eredményeit elemző dokumentumokat, és terjesszék
azokat a Parlament és a Tanács elé;
35. úgy véli, hogy igen hasznos lehet, ha a Bizottság által elkészített végső dokumentum alapján a Gazdasági
és Pénzügyek Tanácsa összehasonlító értékelést készít és vitát folytat a tagállamok által a közösségiköltségvetésből odaítélt támogatások ellenőrzésének biztosítására alkalmazott rendszerek alkalmassá-gáról;
A kifizetések felfüggesztése és a pénzügyi kiigazítások
36. emlékeztet a 2005. június 15-i, az integrált belső ellenőrzési keretrendszer ütemtervéről szóló bizottsági
közleményre (COM(2005)0252), amelynek B. pontja úgy rendelkezik, hogy „Amikor egy tagállam nem
tesz eleget a hibakockázatok megfelelő kezelésének, a Bizottság az EK költségvetését a hatályos, a
kifizetések felfüggesztésére és pénzügyi korrekciókra vonatkozó rendelkezések szigorú alkalmazásával
fogja védelmezni”;
A kifizetések felfüggesztése
37. teljes mértékben támogatja a Bizottságot a kifizetések felfüggesztésével kapcsolatos jogszabályok szigorú
alkalmazásában, és üdvözli a már megkezdett intézkedéseket, amelyek révén a támogatásokat nemutalják át, ha a Bizottság nem rendelkezik az érintett támogatásokból részesülő tagállamok irányítási és
ellenőrzési rendszereinek megbízhatóságára vonatkozó abszolút biztosítékkal;
38. úgy véli, hogy egy adott tagállam kiadási programjára vonatkozó ismétlődő fenntartásokat illetően a
kifizetések felfüggesztése, mint nyomás gyakorlása, érdekeltté teheti a tagállamokat a kapott közösségipénzeszközök helyes felhasználásában;
39. felszólítja a Bizottságot a szabályozás egyszerűsítésére, és a fennálló jogszabályok alkalmazására a
kifizetések szükség szerinti felfüggesztésének kérdésében, továbbá a Tanács, a Parlament és aSzámvevőszék pontos tájékoztatására e felfüggesztések és az indokaik tárgyában;
40. kitart amellett, hogy a kifizetéseket részben vagy egészben fel kell függeszteni abban az esetben, ha a
tagállamok nem tesznek eleget az alapvető követelményeknek, mint a görögországi IIER-rendszer
esetében, amennyiben a görög hatóságok nem orvosolják a problémákat a megadott időkereten belül aközösen elfogadott cselekvési terv menetrendje alapján, amelyet a Bizottság a teljes mértékbenműködőképes IIER-rendszer érdekében kért a görög hatóságoktól;
41. hátrányosnak tekinti az EU-ról alkotott képet illetően, ha az egyes tagállamok eltérő ellenőrzési
normákat alkalmazhatnak;
Pénzügyi kiigazítások a többéves kifizetésekben
42. úgy véli, hogy a megosztott vagy decentralizált irányítás kérdésében a Bizottság teljes körűen köteles
alkalmazni a költségvetési rendelet 53. cikkének (5) bekezdését, amely szerint „végső elszámolási
eljárások vagy pénzügyi korrekciós mechanizmusok alkalmazásával” végleges felelősséget kell vállalnia a
költségvetés végrehajtására az EK-Szerződés 274. cikkével összhangban;
43. kiemeli, hogy figyelembe véve az uniós programokban a kiadások többéves jellegét, csupán e többéves
ciklusok végén alkalmazhatja a Bizottság a „végső elszámolási eljárásokat vagy pénzügyi korrekciós
mechanizmusokat”, amelyek célja a feltárt hibák utólagos kijavítása, amennyiben a programmegvalósításával kapcsolatban átfogó és világos dokumentáció áll rendelkezésre; hangsúlyozza továbbáannak szükségességét, hogy a pénzügyi korrekciókat azonnal végrehajtsák, amikor a kijavítatlanszabálytalanságokat a tagállamok felfedezik, és ne várják meg a többéves ciklus végét;2008.7.15. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 187/31
44. aggodalommal állapítja meg, hogy a Számvevőszék éles kritikával illeti a Bizottság által végrehajtott
pénzügyi korrekciókat, amelyek nem teszik lehetővé „a hibák megelőzését, illetve időben történő
feltárását és helyesbítését”; és nem veszik kellőképpen figyelembe a feltárt hiányosságokat az alapulszolgáló műveleteknél, azaz a végső felhasználó szintjén, és „nem ösztönzi[k] a tagállamokat arra, hogy
intézkedéseket tegyenek a szabálytalanságok megelőzésére, vagy javítsák az irányítási és kontrollrend-szereiket” (a Számvevőszék éves jelentésének 1.64. és 6.35. pontja)
45. megjegyzi, hogy a végső kiigazító határozatok és intézkedések (
14) célja azon kiadások kizárása a
közösségi finanszírozásból, amelyeket nem a közösségi jogszabályoknak megfelelően állítottak be, éshogy ezek a határozatok, amelyek a Bizottság hatáskörébe tartoznak, az ellenőrzési és felügyeletirendszerek meghatározó eszközeivé váljanak;
46. megjegyzi, hogy a végső kiigazító intézkedések, amelyek a végső felhasználókkal szemben közvetlenül
nem végrehajthatóak, a gyakorlatban, amint azt a Számvevőszék megállapította, azzal a hatással járnak,hogy a jogellenes és szabálytalan ügyletek költsége az uniós költségvetésről a tagállami adófizető kre,
nem pedig a hibát elkövető végső felhasználóra hárul át (a Számvevőszék éves jelentésének 1.65. pontja);
megjegyzi, hogy ezért ezek a kiigazítások csak mérsékelt megelőző és visszatartó hatással bírnak a
felhasználóra és az irányítóra;
47. következésképpen kiemeli, hogy nagyon fontos, hogy a tagállamok megfelelő rendszerekkel
rendelkezzenek a hibák végső felhasználók szintjén történő megelőzésének és azonosításának javítására,
amely által elkerülhetőek a Bizottság kiigazító intézkedései;
48. megjegyzi, hogy az előirányzatok eredményes és hatékony felhasználása elvének következtében
hatékony megtérülést kell elérni; úgy véli, hogy a megtérülés javítása lehet az Európai Unióbanalkalmazott szankciók hatékonyságának bizonyítéka, és erősítheti az európai intézmények hitelességét;
49. megjegyzi, hogy a hatékony megtérülés csak a tagállamok végrehajtási ügynökségein keresztül
valósulhat meg; ezért a megtérüléssel kapcsolatban felhívja a végrehajtási ügynökségeket, hogy vegyékfigyelembe a tagállamoknál jelentkező költségeket;
50. meggyőződve arról, hogy a megtérülési arány azon adósok nevének a nyilvánosságra hozatalával érhető
el, akiket a bíróságok már elmarasztaltak, fellebbezéssel már nem élhetnek, és továbbra is vonakodnak
fizetni;
51. arra a következtetésre jut, hogy a Bizottságnak a maga részéről a Számvevőszék súlyos kritikáival
szemben minden megfelelő intézkedést meg kell tennie először is hibák és szabálytalanságok
előfordulásának megelőzésére, és sajnálja, hogy a Bizottság nyilvánvalóan nem helyezett nagyobbhangsúlyt a végső pénzügyi kiigazítási mechanizmusokra, amelyek a Számvevőszék észrevételezése
szerint súlyos hiányosságokkal rendelkeznek, és „nem tekinthetők olyam mechanizmusoknak, amelyek
biztosítanák a hibák megelőzését, illetve időben történő feltárását és kijavítását” (a Számvevőszék éves
jelentésének 1.64. pontja).
52. sajnálja, hogy a Bizottság bírálta a Számvevő széket a Bizottság 2005-ben alkalmazott pénzügyi
korrekciós intézkedései tekintetében, ami különösen a Számvevőszék által a Parlament KöltségvetésiEllenőrző Bizottságához 2006. október 23-án benyújtott éves jelentésben válik egyértelművé, mivel az
állampolgároknak az európai intézmények működőképességébe vetett bizalma többek között aSzámvevőszék, mint külső ellenőrző szerv megkérdőjelezhetetlen függetlenségén alapul;
53. felszólítja a Bizottságot, hogy ismertesse a Parlamenttel és a Számvevőszékkel a „pénzügyi korrekciós
mechanizmusok” kifejezés alá tartozó különböző fogalmak egyértelmű meghatározását és a 2005-ben
ténylegesen megvalósított korrekciók összegét;L 187/32 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.7.15.
(14) Az EMOGA-Garanciaalap számlaelszámolása –a strukturális alapok operatív programjainak lezárása, illetve a külső
fellépések decentralizált irányítására irányuló ellenőrzései lezárása.
54. kéri a Bizottságot, hogy a jövőben, a pénzügyi korrekcióban valóban szereplő összegeket tartalmazó,
részletes éves jelentést nyújtson be;
A Bizottság belső ellenőrzési rendszere
Az egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló cselekvési terv
55. üdvözli, hogy a Bizottság 2006. január 17-én elfogadta a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek és az
Európai Számvevőszéknek címzett, „Az egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló bizottsági
cselekvési terv” című közleményét (COM(2006)0009 és SEC(2006)0049), amely 16 konkrét intézkedést
tartalmaz az EU pénzeszközei hatékonyabb belső ellenőrzési keretének megvalósítása érdekében;
56. üdvözli a Parlament 2004-es mentesítésről szóló állásfoglalásában megfogalmazott kérésének
megfelel ően, az említett cselekvési terv végrehajtásáról szóló, a Bizottság által 2006. július 19-én
benyújtott első féléves beszámolót (SEC(2006)1001); reméli, hogy a második féléves beszámoló még
2008. január 1. előtt megérkezik a Parlamenthez;
57. ugyanakkor sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az említett beszámoló szerint egyes fellépések még el sem
kezdődtek, és ezért a tervezett ütemezéshez képest különösen a 7., a 9. és a 10. intézkedés (15)
tekintetében máris jelentős késés jelentkezik;
Költség-haszon arány –A működési kiadások és az ellenőrzési rendszer költségei között fennálló egyensúly elemzése
–Hibaarányok, elfogadható hibakockázat
58. kiemeli, hogy a Számvevőszék a 2005. évre vonatkozó éves jelentésében, az egységes belső ellenőrzési
keretrendszer megteremtése kapcsán úgy ítélte, hogy „a Bizottság által elfogadott egyik legfontosabb
célkitűzést a kontrollmechanizmusok arányossága és költséghatékonysága jelenti” (2.9. és 2.10. pont);
59. emlékeztet arra is, hogy a fentebb említett, 2005. november 8-i Gazdasági és Pénzügyek Tanácsa lényegi
kérdésnek nyilvánította az integrált belső ellenőrzés megvalósítását, és kijelentette, hogy „a
Számvevőszék 2/2004. sz. véleményével összhangban –a különböző szakpolitikák keretében működő
ellenőrzések költségeit és hasznait, valamint a kapcsolódó kiadások összegét is figyelembe véve –a
Tanácsnak egyetértésre kell jutnia az Európai Parlamenttel az elszámolások alapjául szolgáló ügyletektolerálható hibakockázatának ügyében”; elvárja, hogy a Tanács azonnal intézkedjen saját határozataalapján;
60. emlékeztet a fent említett cselekvési terv 4. sz. intézkedésére, amely a Parlament ajánlásainak
megfelel ően javasolja „intézményközi párbeszéd kezdeményezését az elszámolások alapjául szolgáló
ügyletek tolerálható hibakockázatáról”;
61. ugyancsak emlékeztet a 10. sz. intézkedésre, amely –tekintettel arra, hogy „megfelelő egyensúlyt kell
elérni az ellenőrzések költsége és haszna között” – „az ellenőrzési költségek értékelésére” irányul, és
amelynek eredményeit 2007 elején ismertetik; megállapítja azonban, hogy ez az intézkedés épp csakelkezdődött;
62. ebben az összefüggésben hangsúlyozza az egységes ellenőrzési modellre vonatkozó 2/2004. sz.
számvevőszéki vélemény fontosságát, nevezetesen annak szükségességét, hogy biztosítsák a jogalkotási,pénzügyi és az ellenőrzés hasznát élvező hatósági szintek egybeesését (24. pont), az ellenőrzés
költségeinek és hasznának arányosságát (25. pont) és az ellenőrzés átláthatóságát (26. pont);
63. egyetértésben a Számvevőszék 4/2006. sz. véleményében foglaltakkal, sajnálja, hogy a tolerálható
hibakockázat szintje és az ellenőrzések költségeinek és hasznának egyensúlya még nem valósult meg,valamint, hogy bár a „tolerálható hibakockázat szintje” a belső ellenőrzési egységes keretrendszer egyik
alapvető eleme, ennek meghatározása még korántsem egyértelmű;2008.7.15. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 187/33
(15) 7. sz. intézkedés: A legjobb gyakorlat ösztönzése az ellenőrzések projektszintű költség-haszon arányának növelése
céljából; 9. sz. intézkedés: Az egységes ellenőrzési megközelítés alkalmazásának elősegítése, 10. sz. intézkedés: Azellenőrzési költségek kezdeti felbecslése és értékelése.
64. úgy véli tehát, hogy az ellenőrzési rendszerekre vonatkozó arányosság és költséghatékonyság (minőségi
megtérülés) elvének tiszteletben tartása mellett a Bizottságnak értékelnie kell azt a kapcsolatot, amelyegyrészt az egyes szakpolitikák rendelkezésére álló források, és másrészt e forrásoknak a kiadásiterületek szerint felosztott ellenőrzési rendszerekre fordított része, illetve az így feltárt hibák miattesetlegesen elvesztett források között fennáll;
65. felhívja a Bizottságot, hogy teljes egészében hozza nyilvánosságra azokat a módszereket, amelyeket a
hibaarányok meghatározására alkalmaz, és arra ösztönzi a Bizottságot, hogy folytasson intézményközipárbeszédet az ellenőrzés módszertanáról;
66. alapvető fontosságúnak tartja, hogy a pozitív igazoló nyilatkozat elérése érdekében a Bizottság hitelt
érdemlő ütemtervvel rendelkezzen;
67. kéri a Bizottságot, hogy végezze el az összehasonlító elemzést, mivel kizárólag ebből kiindulva
lehetséges meghatározni a „tolerálható hibakockázat szintjét”, és a Gazdasági és Pénzügyek Tanácsa
kérelmének megfelelően továbbítsa azt a Parlamentnek, a Tanácsnak és a Számvevőszéknek;
68. úgy véli, hogy az ellenőrzési tevékenységekre fordított források és az ellenőrzések eredménye közötti
költség-haszon arányt alapvető elemként kell figyelembe vennie a Számvevőszéknek az elszámolások
megbízhatóságát igazoló megbízhatósági nyilatkozat kidolgozásakor;
Politikai felelősség és a Bizottság irányítási felelőssége
69. hangsúlyozza, hogy a főigazgatóságok éves jelentéseinek eltérő információtartalma hátráltatja ezt az
eljárást; aggodalmát fejezi ki, hogy a Számvevőszék szerint e jelentések egy része még mindig nemszolgáltat elegendő bizonyítékot megbízhatósági nyilatkozatához (2005. évi éves jelentés, 2.15., 2.18. és
2.19. pont);
70. felkéri a Bizottságot, hogy az éves tevékenységről szóló jelentések és az azokhoz csatolt nyilatkozatok
behatóbban –ahol lehetséges, az egyes tagállamok szintjén –kezeljék a létező rendszerek értékelését, a
feltárt hiányosságokat és azok pénzügyi hatásait;
71. ismét felkéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy főtitkára az átfogó jelentés elkészítésekor bocsásson
ki az egyes főigazgatók nyilatkozataira vonatkozó megbízhatósági nyilatkozatot azzal a céllal, hogyhatározottan jelezze, hogy a főigazgatók a jelentés elfogadása során segítséget nyújtottak a biztosokszámára;
A Bizottság tagjainak részvétele
72. alapvető fontosságúnak ítéli a Bizottság belső ellenőre által az éves jelentésében a belső ellenőrzésekről
tett kijelentését, amely szerint „a biztosok politikai kockázatok értékelésébe való teljes mértékű bevonása
hatékonyabbá tenné az általános kockázatkezelést, és ezáltal javítaná a tervezést, az erőforrás-elosztást ésa szakpolitikák teljesítését” (
16);
73. tudomásul veszi a bírálatot, amely szerint a biztosokat nem vonják be teljes mértékben; felkéri a
Bizottságot, hogy határozza meg a biztosok belső ellenőr által követelt teljes mértékű bevonásának
biztosításához szükséges lépéseket, és egyúttal tisztázza a főigazgatók és biztosok közötti kapcsolatot,
valamint nyújtson erről kimerítő tájékoztatást a Parlamentnek;
74. sajnálatát fejezi ki a biztosoknak a Költségvetési Ellenőrző Bizottsághoz intézett prezentációi közötti
minőségi különbségek miatt, és reméli, hogy ez nem azt tükrözi, hogy az egyes biztosok sajátilletékességi területükön milyen fontosságot tulajdonítanak a hatékony és eredményes pénzügyigazdálkodásnak; ragaszkodik ahhoz, hogy néhány kivételtől eltekintve a biztosoknak jobban fel kellkészülniük a 2006-os mentesítési eljárással kapcsolatos meghallgatásokra;L 187/34 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.7.15.
(16) A belső ellenőrök 2005-ös éves jelentése a mentesítésért felelős hatóságnak (A költségvetési rendelet 86. cikkének
(4) bekezdése) (COM(2006)0279), 2.1. pont, 4. o.
Szakmai etika
75. melegen üdvözli a fentebb említett európai átláthatósági kezdeményezést, amely „az európai
intézmények köztisztviselőinek szakmai etikájára vonatkozó szabályokról és normákról” szóló, más
európai intézményekkel folytatott vita elindítását ösztönzi; a vita haladéktalan megnyitására hív felannak érdekében, hogy 2009 júniusában, az új parlamenti ciklus kezdetén, és 2009 novemberében, azúj Bizottság hivatalba lépésekor már minden szükséges intézkedés hatályba lépjen;
76. támogatja e vita gondolatát, és felkéri a Bizottságot, hogy töltse ki a jelenleg létező űrt, és vezessen be
olyan alapvető etikai normákat és főbb iránymutatásokat a biztosok kötelező magatartási kódexébe,
amelyeket a biztosoknak be kell tartaniuk hivatali feladataik ellátása, különösen a munkatársaikkinevezése során, elsősorban „kabinetjük” tekintetében;
77. felhívja a Bizottságot, hogy fordítson kellő figyelmet és az átláthatósági kezdeményezés keretében
javasoljon megoldásokat arra, hogy számos korábbi és jelenlegi magas rangú, kényes beosztásbandolgozó munkatárs távozott a Bizottságtól –esetenként fizetés nélküli szabadságra –azért, hogy
lobbistáknál és jogi cégeknél vállaljon munkát, amelyek például olyan ügyfeleket képviselnek, akikkelszemben a Versenypolitikai Főigazgatóság vizsgálatot folytat, vagy akik fellebbeztek a rájuk kiszabottpénzbírságok ellen;
Átláthatóság
78. üdvözli a Bizottság átláthatósági kezdeményezését, és arra számít, hogy ez olyan gyakorlati
intézkedésekhez és jogalkotási kezdeményezésekhez vezet, amelyek átláthatóságot eredményeznek azEU pénzeszközeinek felhasználásában és irányításában; elvárja, hogy a tagállamok támogassák és
kiegészítsék ezt a fontos kezdeményezést azzal, hogy biztosítják, hogy a maguk részéről teljes
mértékben átláthatóan használják fel az európai uniós alapokat;
79. elvárja, hogy az adminisztráció a Költségvetési Ellenőrző Bizottsággal együttműködve vegyen részt a
konkrét jogalkotási kezdeményezések kidolgozását célzó további tanácskozásokban;
80. határozottan sürgeti a Bizottságot, hogy minden lehetséges eszközzel ösztönözze a tagállamokat, hogy
biztosítsanak hozzáférést a nyilvánosság számára a közös irányítás alatt álló projektekre és az EUpénzeszközei minden kedvezményezettjére vonatkozó információhoz;
81. arra számít, hogy az összes információ hozzáférhetővé tételére egy központi és könnyen elérhető
honlapon keresztül egyszerű és átlátható rendszer jön létre;
82. üdvözli a Bizottság kezdeményezéseit annak biztosítására, hogy a Közösség mezőgazdasági támogatási
programjai keretében teljesített kifizetéseket nyilvánosságra hozzák;
83. elvárja, hogy a Bizottság a lehető leggyorsabban utasítsa a tagállamokat, hogy egységesítsék a
mezőgazdasági finanszírozásról az interneten általuk közzétett információt, hogy az tagállamonkéntösszehasonlítható legyen;
84. üdvözli azt a tényt, hogy a Bizottság felismerte annak szükségességét, hogy tegye hozzáférhetővé a
munkája során igénybe vett szakértői csoportok különféle formáira vonatkozó információkat;
85. határozottan sürgeti a Bizottságot, hogy a nagyobb átláthatóság elérését biztosító folyamatot teljesítse ki
azzal, hogy könny űhozzáférést biztosít azon információhoz, hogy kik rendelkeznek képviselettel
ezekben a csoportokban, és mi a feladatuk;
86. felhívja a Bizottságot, hogy tegye közzé az ezen csoportokban részt vevő személyeknek és azoknak a
különleges tanácsadóknak a nevét, akiket az egyes biztosok és/vagy a főigazgatóságok és/vagy a„kabinetek” foglalkoztatnak;2008.7.15. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 187/35
ÁGAZATI KÉRDÉSEK
Bevételek
87. üdvözli, hogy a Számvevőszék ellenőrzése a héaalapú és a GNI-alapú saját források tekintetében történő
kifizetésekre vonatkozóan nem fedett fel jelentős szabálytalanságokat;
Héa
88. sajnálatát fejezi ki, hogy a Számvevőszék 2005-ben a tagállamok héaelszámolásaival szemben fennálló
fenntartások számának további növekedését állapította meg, valamint egy olyan hatékony eszközhiányát, amely biztosítaná, hogy a tagállamok megfelelő információkat nyújtsanak ahhoz, hogy a
Bizottság a fenntartások megszüntetéséről vagy azok további érvényben tartásáról döntsön (az évesjelentés 4.13–4.15. pontja);
89. felkéri a Bizottságot, hogy a fenntartások megszüntetésének végső célját elérendő, tárgyaljon e kérdésről
a tagállamokkal a saját forrásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság rendszeres üléseinek keretében, éstájékoztassa az illetékes parlamenti bizottságot az elfogadott vagy elfogadandó intézkedésekről;
GNI-alapú saját források
90. sajnálja azt a tényt, hogy a Számvevő szék a 2005-re vonatkozó éves jelentésében megállapította, hogy a
számadatok alapjául szolgáló nemzeti számlák bizottsági ellenőrzése továbbra is elégtelen, és azellenőrzési és felügyeleti rendszerek keretein belül végrehajtott bizottsági vizsgálatok mindösszedokumentumalapú vizsgálatokra korlátozódnak (4.16. pont);
91. megjegyzi továbbá, hogy a Számvevőszék szerint 2005 óta új szabályokat alkalmaznak a pénzközvetítői
szolgáltatások közvetett módon mért díjának felosztása tekintetében, és e szabályok –amelyeket 2002-
ben fogadtak el –az Eurostat szerint a GNI szignifikáns növekedését fogják eredményezni; sajnálatát
fejezi ki, hogy a Bizottság a Tanácsnak még nem nyújtott be semmiféle javaslatot a saját forrásokkiszámítására vonatkozó módosítások alkalmazása tekintetében (4.20. és 4.21. pont);
92. helyteleníti, hogy a pénzközvetítői szolgáltatások közvetett módon mért díja esetében a Bizottság
nyilvánvalóan más megközelítést alkalmaz, mint az illegális tevékenységeknek a GNI-be valóbeszámításakor (4.19. pont), amelyeket figyelembe vesznek a saját források kiszámításakor, bár atagállamok részéről nem biztosított az egységes alkalmazás, és a Bizottság ezért fenntartásokat jelentettbe, lehetővé téve a számadatok visszamenőleges kiigazítását;
93. feltételezi, hogy a pénzközvetítői szolgáltatások közvetett módon mért felosztott díja automatikusan
része a saját forrásokról hozott határozatnak a GNI alapú saját források tekintetében, mivel az EurópaiKözösségek saját forrásainak rendszeréről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatában (COM(2006)0099) a Bizottság e tekintetben nem adott meg korlátozó fenntartást;
94. felkéri a Bizottságot, hogy késedelem nélkül korrigálja a Számvevőszék által jelzett hiányosságokat;
A közös agrárpolitika
95. melegen üdvözli, hogy a Számvevőszék elismeri: amennyiben szabályosan alkalmazzák, az integrált
igazgatási és ellenőrzési rendszer hatékony ellenőrzési rendszer a hibák vagy a szabálytalan kiadásokkockázatának csökkentésére;
96. ugyanakkor aggódik a közös agrárpolitika számláinak elszámolására jelenleg alkalmazott eljárásokkal
(az igazoló szervek jelentései, megfelel őségvizsgálati határozatok) szemben megfogalmazott, ismételt
számvevőszéki bírálatok miatt, mivel a Számvevőszék szerint ezen eljárások nem biztosítják a végsőkedvezményezett (mezőgazdasági termelők és piaci szereplők) javára történő kifizetések formájában
megvalósuló műveletek jogszerűségét és szabályszerűségét;
97. újra megerősíti, hogy a végső kedvezményezettek szintjén a műveletek jogszerűségének és
szabályszerűségének biztosítása céljából nélkülözhetetlen a tagállamok Bizottsággal történő együtt-
működése, és felhívja a Bizottságot a kifizetések tekintetében az utólagos ellenőrzések megerősítésére ésa szabálytalan kifizetések beszedésének felügyeletére;L 187/36 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.7.15.
98. sajnálatát fejezi ki, hogy a Számvevőszék az IIER alkalmazása során továbbra is problémákat állapít meg
Görögországban, teljes mértékben támogatja a Bizottság által a görög hatóságoktól a hibáik korrigálásavégett kért konkrét határidőket és célkitűzéseket tartalmazó cselekvési tervet, és szintén támogatja aBizottságot azon szándékában, hogy (amint azt az illetékes bizottság előtt bejelentette) szigorúanalkalmazza a kifizetések felfüggesztése tekintetében hatályos jogszabályokat, amennyiben a görögkormány a megszabott határidőkre nem korrigálja a jelenlegi problémákat;
99. tudomásul veszi a Számvevőszék által felkeresett új tagállamokban –amelyekben a rendszerek még nem
megbízhatóak –az IIER alkalmazása során megállapított problémákat, és felkéri a Bizottságot, valamint
az érintett tagállamokat, hogy tegyenek meg mindent e hiányosságok korrigálása érdekében;
100. tudomásul veszi továbbá a Számvevőszék által megállapított súlyos hiányosságokat, amelyeket a
vidékfejlesztésre, export-visszatérítésekre és főképp az olívaolaj-ágazatra vonatkozó ellenőrzéseialkalmával tapasztalt Spanyolországban, Görögországban és Olaszországban, valamint felkéri aBizottságot, hogy 2007 végéig ezen ágazatokban erősítse meg az ellenőrzést és a 2006-os mentesítésieljárást megelőzően tájékoztassa a Parlamentet ezeknek az ellenőrzéseknek az eredményéről; megjegyzi,hogy az olívaolaj-ágazat közelmúltbeli reformjának végrehajtásával kapcsolatos választási lehetőségek, atermelő tagállamokban rendelkezésre álló mezőgazdasági információs rendszerek teljes kifejlesztésével
és üzemeltetésével együtt, minimalizálják a piac közös szervezése keretében nyújtott támogatásokkalkapcsolatos szabálytalanságok kockázatát;
101. hasznosnak ítéli a Bizottság által az olívaolaj-termeléshez nyújtott segélyek vonatkozásában azzal a céllal
elfogadott pénzügyi korrekciókat, hogy csökkentsék a közösségi költségvetést érő veszteséget, és helyesli
a Tanácsnak benyújtott, a rendszer egyszerűsítéséről szóló bizottsági javaslatot;
Strukturális intézkedések, foglalkoztatás és szociális ügyek
102. különösen elégedetten fogadja, hogy az európai átláthatósági kezdeményezés keretein belül és a
strukturális alapokra a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó új szabályozás értelmében atagállamoknak tájékoztatást kell adniuk a közösségi finanszírozások kedvezményezettjeiről, és aBizottság köteles közzétenni ezen információkat; felhívja a Bizottságot, hogy mindezt az információt,valamint az Unió minden egyéb politikájának kedvezményezettjeire vonatkozó információt oly módontegye közzé, hogy az a közvélemény számára is egyszerűen hozzáférhető legyen, valamint biztosítsa a
különféle tagállamokból származó információk összevethetőségét;
103. tudomásul veszi és üdvözli a fentebb említett, a strukturális alapokra a 2007–2013 közötti időszakra
vonatkozó új szabályozást, amelynek értelmében a Bizottság semmiféle kiadást nem térít meg anélkül,hogy előzetesen egy független szervezettől ne kapott volna írásos nyilatkozatot a közösségiszabályoknak megfelelő, szabályosan működő nemzeti igazgatási és ellenőrzési rendszerek létezésé-
ről (
17);
104. sajnálattal veszi tudomásul, hogy a Számvevőszék ismét a nemzeti ellenőrzési rendszereket érintő
hiányosságokat és olyan jelentős hibaszázalékot állapított meg, amelyek hátrányosan befolyásolhatják atagállamok által benyújtott végleges kiadásigazoló nyilatkozatok (éves jelentés, 6.26. és 6.29. pont)megbízhatóságát; azt is sajnálattal veszi tudomásul, hogy a Számvevő szék szerint a Bizottság nem
felügyeli elég hatékonyan a tagállamokra ruházott ellenőrzéseket, és felkéri a Bizottságot, hogy sürgősenorvosolja ezt;
105. emlékeztet rá, hogy a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és a megbízhatósági nyilatkozat
tekintetében nem annyira a felkutatott hibák a fontosak, hanem a megfelelő felügyeleti rendszerek
létezése, amelyek lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy ellenőrizze a közösségi költségvetésvonatkozásában fennálló kockázatokat és alkalmazza a szükséges pénzügyi korrekciókat;
106. sajnálja, hogy néhány tagállamban az ismert problémák továbbra is fennállnak, amelyek ismétlődő
jellegű fenntartásokat eredményeznek, és nyomatékosan felkéri a Bizottságot, hogy közelről felügyelje a
nemzeti hatóságok által tett intézkedéseket, gondoskodjon arról, hogy ezek az intézkedések megfelelőeklegyenek, és hogy megbízhatóan tájékoztassa a Parlament illetékes bizottságát az elért eredményekről;2008.7.15. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 187/37
(17) Az 1083/2006/EK tanácsi rendelet 71. cikke (HL L 210., 2006.7.31., 25. o.).
107. azt is sajnálja, hogy a Számvevőszék szerint a tagállamok nem tettek eleget rendszeres adatszolgáltatási
kötelezettségüknek, amely szerint kötelesek rendszeresen beszámolni a Bizottságnak a közösségihozzájárulások törléséről és a behajtandó összegekről (az éves jelentés 6.36. pontja);
108. felkéri a Bizottságot, hogy minden rendelkezésére álló eszközt mozgósítson annak érdekében, hogy a
tagállamok megfelelően teljesíthessék adatszolgáltatási kötelezettségüket, és amíg a nemzeti hatóságoknem szolgáltatják a kért információkat, addig semmiféle kifizetést ne teljesítsen;
109. tisztában van azzal, hogy 2004 és 2006 között a Bizottság ideiglenesen felfüggesztette egyes olyan
tagállamok számára az ERFA és az ESZA által finanszírozott kifizetéseket, amelyekben a hibák visszatérőfenntartásokhoz vezettek, és támogatja e fellépéseket;
110. kéri a Bizottságot, mint a közösségi alapok tekintetében a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás
végső felelősét, hogy ezen állásfoglalás 38. és az azt követő bekezdései értelmében, és amennyiben egy
tagállam nem nyújt megfelelő garanciákat, a kifizetések felfüggesztésére vonatkozó közösségi
szabályokat (
18) alkalmazza;
Belső politikák
111. sajnálja, hogy a Számvevőszék szerint a Bizottság által közvetlenül irányított területen az előző években
már létező problémák továbbra is fennállnak (a költségek visszatérítése során előforduló hibák, az
alkalmazott szabályok összetett mivolta és egy hatékony szankcionáló mechanizmus hiánya), és felkéri aBizottságot, hogy tegyen további erőfeszítéseket a megosztott költségű programok szabályainak
egyszerűsítésére és egyértelművé tételére, különös tekintettel a dokumentációs törekvésekkel arányosmunkaidő-nyilvántartásra (a Számvevőszék 2005-ös éves jelentése, 7.29. pont), a pénzügyi támogatáskedvezményezettjeivel folytatott megfelelő párbeszéd keretében tegye egyértelművé az alkalmazandó
szabályokat, kézikönyveket és űrlapokat, és ügyeljen arra, hogy amikor szükséges, hatékonyan és
megfelel őmódon alkalmazzák a létez őszankcionáló mechanizmust, adott esetben akár a
hatékonyságukat növelő módosításokat is benyújtva, továbbá tökéletesebb információk és kölcsönös
információcsere révén bővítse a nemzeti ügynökségek által végzett rendszerellenőrzés hatókörét ésjavítsa minőségét és nyomon követését (a Számvevő szék 2005-ös éves jelentése, 7.29. pont, és a
megújított költségvetési rendelet végrehajtási szabályai 35a. cikkének (
19) (új) parlamenti módosítása);
felhívja a Bizottságot, hogy konkrét intézkedéseket tartalmazó katalógusban ismertesse a költségvetésihatósággal, hogy a jelenlegi hivatali ciklusban hogyan kíván feltétel nélküli megbízhatósági nyilatkozatotszerezni a közvetlen irányítás területén;
Közlekedés és idegenforgalom
112. Megjegyzi, hogy a véglegesen elfogadott és az év során módosított 2005. évi költségvetésben összesen
917 200 000 EUR állt rendelkezésre a közlekedési politikákra kötelezettségvállalási előirányzatokban,valamint 931 800 000 EUR kifizetési előirányzatokban; megjegyzi továbbá, hogy ezekből azösszegekből:
— 671 400 000 EUR állt rendelkezésre kötelezettségvállalási előirányzatokban és 747 900 000 EUR
kifizetési előirányzatokban a Transzeurópai Hálózatokra (TEN-T),
— 15 900 000 EUR állt rendelkezésre kötelezettségvállalási előirányzatokban és 18 100 000 EUR
kifizetési előirányzatokban a közlekedésbiztonságra,
— 30 500 000 EUR állt rendelkezésre kötelezettségvállalási előirányzatokban és 8 200 000 EUR
pedig kifizetési előirányzatokban a Marco Polo programra,
— 69 000 000 EUR állt rendelkezésre kötelezettségvállalási előirányzatokban és 62 000 000 EUR
kifizetési előirányzatokban a közlekedési ügynökségekre;L 187/38 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.7.15.
(18) A költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok 106. cikkének (4) bekezdése, illetve az 1260/
1999/EK rendelet 38. cikkének (5) bekezdésében és 39. cikkének (2) bekezdésében meghatározott különleges ágazati
szabályok.
(19) Lásd 2007.2.13-i elfogadott szövegek, P6_TA((2007)0027, 10. módosítás.
113. üdvözli a TEN-T projektjeinél a kötelezettségvállalási és a kifizetési előirányzatok tartósan magas
kihasználtsági fokát, amely mindkettő esetében közel 100 %, de sajnálatát fejezi ki, amiért ennek ellenére
a projektek végrehajtása változatlanul lassú és elégtelen, habár a közlekedési infrastruktúra projektjeinekvéghezvitele általában több évet vesz igénybe;
114. aggodalmát fejezi ki, hogy valamennyi projekt esetében az EU hozzájárulásának korlátja nem volt
egyértelmű, mivel a költségvetési rendelet nem határozza meg, hogy a 10 %-os uniós hozzájárulásihatárérték az eddigi költségekre, vagy a projekt teljes várt költségeire vonatkozik; megjegyzi, hogy ezérta Számvevőszék 146 000 000 EUR-s túlköltekezést állapított meg; üdvözli, hogy a Bizottságnak mostmár világos az álláspontja és egyetért azzal, hogy a százalékos határértéket a projekt végső költségének
százalékaként kell számolni;
115. üdvözli, hogy az Energia- és Közlekedésügyi Főigazgatóság jelenleg a TEN-T projektek 49 %-át ellenőrzi,
de felhív arra, hogy e fejlődést az összes projekt 20 %-ának ellenőrzésével igazolja;
116. aggodalmát fejezi ki a közlekedésügy kutatási szerződéseinél tapasztalt hibaaránnyal kapcsolatban,
amely meghaladja az átlagos hibaarányt, és felhív ennek orvoslására az ágazatban; felhívja aSzámvevőszéket, hogy 2006-os éves jelentésében vizsgálja meg ismét ezt a problémát;
117. aggodalommal veszi tudomásul, hogy a közlekedésbiztonság területén a kifizetések kihasználtsági foka a
rendelkezésre álló előirányzatok 74 %-a volt; aggodalmát fejezi ki továbbá, hogy a Marco Polo programkifizetési előirányzatának kihasználtsági foka 53 %-os volt; e kihasználtsági fokokat –különösen a
kifizetési előirányzatok kihasználtságának drasztikus visszaesését –a fehér könyvben a közlekedéssel
kapcsolatban meghatározott kulcsfontosságú célkitűzés tükrében teljesen elfogadhatatlannak tartja;
118. felhívja a Bizottságot, hogy minden évben továbbítson a Parlamentnek és a Tanácsnak egy részletesebb
leírást valamennyi költségvetési sor kiadásairól, összevetve azt az egyes sorokkal kapcsolatosmegjegyzésekkel;
Környezetvédelem, közegészségügy és élelmiszer-biztonság
119. a környezetvédelemre, közegészségügyre és élelmiszer-biztonságra vonatkozó költségvetési tételek
végrehajtásának általános mértékét kielégítőnek tartja;
120. felhívja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a többéves programok pályázói számára történő további
segítségnyújtást; üdvözli az ajánlati felhívások jobb összehangolására és a kérelmezők nagyobb mértékűsegítésére irányuló erőfeszítéseket annak érdekében, hogy ne nyújtsanak be olyan pályázatokat, amelyekegyértelműen nem támogathatók, valamint minőségi szempontból nem megfelel őek; megjegyzi
továbbá, hogy a kielégítő helyzet eléréséig további munkára van szükség; felhívja a Bizottságot, hogy a
végrehajtási ciklus adott éven belüli előrehozása érdekében vizsgálja meg a végrehajtás különbözőszakaszait;
121. megállapítja, hogy a kifizetések aránya sem a környezetvédelem, sem az egészségügy, sem az élelmiszer-
biztonság területén nem érte el a 80 %-ot; elismeri, hogy nehéz megtervezni a kifizetési előirányzatokravonatkozó igényeket, mivel a Bizottság tervezési tevékenysége részben a számlák gyors benyújtásátólfügg a kedvezményezettek és az ajánlattevők részéről; felhívja azonban a Bizottságot, hogy folytassaerőfeszítéseit azon saját eljárásainak javítására, amelyek hatással vannak a kifizetési előirányzatokvégrehajtására;
122. reméli, hogy az új pénzügyi keretben bemutatott modell, nevezetesen az azonos politikaterülethez
tartozó tevékenységek egyetlen program és költségvetési tétel alatt való összefogása, növelni fogja a
rendelkezésre álló előirányzatok felhasználásának eredményességét;
Oktatás és kultúra
123. úgy ítéli meg, hogy a Cselekvő ifjúság, az Európa a polgárokért és a Kultúra 2007 új többéves
programok keretében a pályázók által teljesítendő követelmények további egyszerűsítése nélkülözhe-
tetlen lépés a polgárokhoz közelebb álló Unió megteremtése irányába, és elvárja, hogy a felülvizsgáltköltségvetési rendelet keretében a Bizottság vizsgálja tovább a hasonló lehetőségeket;2008.7.15. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 187/39
124. úgy véli, hogy a költségvetési rendelettel összhangban a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy
„szabványmegoldásokkal”, a programok finanszírozására irányuló bizottsági határozatokat alkalmazva,standardizálni kell-e a szerződések odaítélését;
125. bátorítja a Bizottságot, hogy tegyen további erőfeszítéseket a program irányításában részt vevő 99
nemzeti kirendeltség munkájának ellenőrzésére, ahol néhány esetben jelentős hiányosságok kerültekfelszínre az alkalmazott ellenőrzési eljárások tekintetében;
126. elvárja, hogy az oktatási, audiovizuális és kulturális végrehajtó ügynökség jobb működési eljárásokat
alakítson ki; hangsúlyozza, hogy különösen a hatáskörébe tartozó szervezetek számára nélkülözhetetlena projekttámogatásra vonatkozó megbízható és kellő időben érkező információ; megjegyzi ebben az
összefüggésben, hogy ezen pályázók gyakran nagyon kis szervezetek vagy természetes személyek közülkerülnek ki, akiknek nincs kellő anyagi forrásuk vagy szaktudásuk, hogy szakszerű ellenőrzést hajtsanak
végre;
127. megjegyzi, hogy a helyszínen végzett projektellenőrzés költségei rendkívül magasak; úgy véli azonban,
hogy mivel a követendő cél a hibakockázat lehető legalacsonyabb szintre történő csökkentése, az
elvégzett ellenőrzések költsége és hatékonysága között arányos kapcsolatot kell teremteni oly módon,
hogy optimális legyen a viszony a közösségi politikák végrehajtására, illetve az ellenőrzések elvégzésérefordított pénzeszközök között;
128. biztosítani kívánja, hogy a tagállamok és a Bizottság együttműködésében rendezett tájékoztató
kampányokhoz nyújtott kommunikációs támogatás kövesse az addicionalitás elvét, és felkéri aBizottságot, hogy igényeljen igazolást a tagállamoktól arra vonatkozólag, hogy a pénzügyi támogatásnem egyszerűen csak arra szolgál, hogy helyettesítse a tagállamoknak az EU tájékoztatási politikájáravonatkozó nemzeti intézkedésekre szánt pénzügyi támogatását;
129. felkéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy a támogatási pénzek odaítélésénél a nemzeti ügynökségek
ne térjenek el az általános kritériumoktól –amint az Lengyelországban egy projekt során homoszexuális
fiatalok esetében megtörtént –, továbbá, hogy vegyék figyelembe az EK-Szerződés 13. cikkét, valamint a
programra vonatkozó kritériumok megsértése esetén vegyék fontolóra az uniós források visz-szakövetelését;
Nők jogai és esélyegyenlőség
130. rámutat, hogy az EK-Szerződés 3. cikkének (2) bekezdése értelmében a férfiak és nők közötti egyenlőség
előmozdítása az EU egyik alapelve és valamennyi közösségi tevékenyég és politika során elsőrendűfontosságú célkitűzés; megismétli azon kérését, hogy a nemi szempontú költségvetés-tervezés elvévelösszhangban a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítését kiemelt célkitűzéskéntkellőképpen vegyék figyelembe a költségvetési tervezés során, és felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtsonbe adatokat értékelésre;
131. megismétli azon kérését, hogy a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítésének politikáiról és
a nemekre vonatkozó adatokról rendelkezésre álló információkat foglalják bele a költségvetés alólimentesítésről szóló jelentésekbe; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság még nem adta át ezeket azinformációkat;
132. aggodalommal észrevételezi a Daphne-program alacsony végrehajtási arányát (58 %); miközben
tisztában van a Bizottság érvelésével a projektek magas színvonalának megtartására vonatkozóan,megjegyzi, hogy sok nagyon jó minőségű projekt nem kapott pénzügyi támogatást, és ezért üdvözli a
Daphne-program harmadik szakaszának kiutalt támogatások növelését, de aggódik az igazgatásikapacitás változatlansága miatt; ezért kéri, hogy végezzenek vizsgálatot azzal a céllal, hogy pontosabbanmeg lehessen állapítani az alacsony végrehajtási arány lehetséges okait;
133. felhívja a figyelmet a strukturális alapokból támogatott, a nemek közötti egyenlőséget előmozdító
tevékenységekre vonatkozó adatok hiányára, és felszólítja a Bizottságot a helyzet orvoslására;
134. úgy ítéli meg, hogy nagyobb figyelmet kell fordítani a nők tudásalapú társadalomban való részvételére,
és következésképpen a nők magas szintű képzésére és foglalkoztatására az információs és
kommunikációs technológiák területén;L 187/40 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.7.15.
135. üdvözli a Bizottság figyelemre méltó előrelépését a nők irányítási és más A*/AD besorolású bizottsági
álláshelyekre történő felvételére és kinevezésére vonatkozó éves célkitűzések tekintetében; sürgeti a
Bizottságot, hogy tegyen további erőfeszítéseket ezen a területen;
Állampolgári jogok, bel- és igazságügy
136. üdvözli, hogy előrelépések történtek a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség
tekintetében a költségvetési kötelezettségvállalások végrehajtási aránya terén; kifogásolja a kifizetésekvégrehajtásának egyre alacsonyabb szintjét (a Számvevőszék szerint 79,8 % a 2004-es 83,8 %-hozképest); megjegyzi, hogy ez az egyik legalacsonyabb szint a Bizottságnál; felhívja az Igazságügyek,Szabadság és Biztonság Főigazgatóságát, hogy javítsa a költségvetés végrehajtását a jövőben;
Kutatás és fejlesztés
137. sajnálattal veszi tudomásul, hogy a Számvevőszék szerint a Bizottságnak még mindig nem sikerült a
kutatás területén a személyzeti költségek nyilvántartására megbízható rendszert kialakítani; „alapvető
fontosságúnak” ítéli, „hogy a támogatási megállapodások egyértelműen előírják az akcióban részt vevő
személyzet munkaidejének alátámasztását” (az éves jelentés 7.7. pontja) (
20);
138. sajnálattal veszi tudomásul, hogy magas költsége ellenére, a könyvvizsgálói hitelesítő záradékok
rendszere 2005-ben nem biztosította a várt garanciákat, tekintettel a személyzeti kiadások és akapcsolódó általános kiadások vonatkozásában készített nyilatkozatokban a Számvevőszék általmegállapított hibákra, amelyek esetében fenntartások nélküli könyvvizsgálói igazolások kerültekkiállításra; megállapítja azonban, hogy a könyvvizsgálói igazolások minősége, az ezekre vonatkozókövetelmények közzétételét követően javult; kéri a Bizottságot, hogy a könyvvizsgálói igazolásokhasznosságának javítása érdekében, további megfelel őkritériumokat dolgozzon ki;
139. bátorítja a Bizottságot, hogy egy belső ellenőrzési egységes keretrendszer érdekében gyorsítsa fel a
fentebb említett cselekvési tervben megfogalmazott fellépések, különösen a 7. fellépés végrehajtását (aprojektszinten elvégzett ellenőrzések költség-haszon arányának javítását célzó legjobb gyakorlatokösztönzése);
140. felkéri a Bizottságot, hogy teljesítse a 7. keretprogram részvételre vonatkozó szabályainak
követelményeit, többek között az átalánydíjas fizetési eljárás bevezetésével, és a félidős felülvizsgálatkeretében tájékoztassa az illetékes bizottságot;
141. sajnálja, hogy a Számvevőszék szerint túlságosan általános és nem eléggé világos szerződéses
rendelkezések miatt továbbra is bizonytalanságok állnak fenn, különösen a hitelesítéssel megbízottkönyvvizsgálók függetlensége és támogathatósági feltételei tekintetében, és tudomásul veszi, hogy a
Bizottság vállalta a közösségi keret egyszerűsítését és a könyvvizsgálói igazolások alkalmazásának
átalakítását (
21);
142. azt is megjegyzi, hogy a Bizottság belső könyvvizsgálói szolgálata úgy ítéli meg, hogy fennáll a veszélye,
hogy a költségvetési kötelezettségvállalások végrehajtásakor, hatékony ellenőrzési rendszer hiányában, ajogosulatlan kifizetések nem kerülnek azonosításra, felkéri tehát a Bizottságot, hogy fogadjon el erreirányuló, megfelelő ellenőrzési intézkedéseket;
Külső fellépések
143. kiemeli, hogy a Számvevőszék nem állapított meg semmiféle hibát a delegációk szintjén eszközölt
kifizetésekből vett minta ellenőrzésekor, azonban hibákat állapított meg a tenderekre, valamint avégrehajtásért felelős szervek szintjén végrehajtott műveletekre vonatkozó minta ellenőrzése során;
144. különösen fontosnak ítéli azon közösségi politikák egységességének biztosítását, amelyek hatással
vannak a fejlődő országokra, és ennélfogva úgy véli, hogy a külső fellépéseket irányító különböző
főigazgatóságok között tisztázni kell a munkamegosztást;2008.7.15. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 187/41
(20) Lásd még a 7. kutatási és fejlesztési keretprogramról szóló 1/2006. sz. véleményt.
(21)„A Bizottság 2005-ös igazgatási eredményeinek összefoglalása” című közleményében.
145. aggodalommal figyeli, hogy a Számvevőszék szerint az EuropeAid által készített kockázatelemzések
nem vették figyelembe a projektek végrehajtásával megbízott különböző típusú szervek (nem
kormányzati szervezetek, nemzetközi szervezetek, kormányzati intézmények stb.) és az alkalmazottfinanszírozási módszerek által hordozott kockázatokat (támogatás, költségvetési támogatás, vagyon-kezelői alap stb.); felhívja a Bizottságot, hogy az egyes támogatási eszközök hatékonyságát illetőenmegalapozottabb jelentések révén teremtsen nagyobb átláthatóságot; a fejlődő országoknak nyújtott
segélyek kérdését illetően javasolja, hogy vizsgálják meg egy lépcsőzetes rendszer bevezetését, amelynekcélja, hogy az első lépcsőben egyes projektek támogatása révén teremtsék meg a költségvetési támogatás
nyújtásának alapvető előfeltételeit, azaz a demokratikus költségvetési ellenőrzés és a független
könyvvizsgálói struktúrák egy formáját;
146. különösen sajnálja, hogy mivel az EuropeAid ellenőrzései nem terjedtek ki megfelel ően a projektek
végrehajtásával megbízott szervek szintjén végrehajtott műveletekre, csak korlátozott mértékbenjárulhatnak hozzá az érintett műveletek jogszerűségének és szabályosságának teljes körű biztosításához
(az éves jelentés 8.12. pontja);
147. felkéri az EuropeAid-et, hogy dolgozzon ki a projektek végrehajtásért felelős szervek szintjén egy
ellenőrző programot, és minden erejét összpontosítsa a különböző együttműködő nem kormányzati
szervezetekre vonatkozó utólagos könyvvizsgálatokra;
148. aggasztónak ítéli, hogy a TACIS-program ráfordításainak hatékonyságára vonatkozóan a Számvevőszék
szerint a Bizottság 2005 végén nem tudta meghatározni, hogy a program milyen mértékben járulthozzá az atomerőművek biztonságának javulásához (az éves jelentés 8.36. pontja); ezt a kritikátkülönösen súlyosnak ítéli meg, mivel a közösségi fellépések alapvető és elsődleges szempontja, azaz
költséghatékonysága tekintetében, a garanciák hiányára világít rá;
149. tudomásul veszi a Számvevőszéknek a Közös Relex Információs Rendszert (CRIS) érintő kritikáit, amely
szerint a rendszer nem, vagy csak alig szolgáltat olyan pénzügyi információt, amely a részleteskockázatelemzés alapjául szolgálhat (az éves jelentés 8.6. pontja); felkéri a Bizottságot, hogy késedelemnélkül pótolja a CRIS-rendszer hiányosságait, és az ellenőrzési rendszerekhez szükséges információkmegszerzése érdekében használja ki a rendszer valamennyi lehetőségét;
150. tudomásul veszi a Bizottság tájékoztatását (az E-4481/06 írásbeli választ igénylő kérdésre adott válasz),
amely szerint a Lesothói-felföld vízügyi projekttel kapcsolatos csalási és megvesztegetési ügyben aLesothó Legfelsőbb Bírósága három uniós támogatásban részesülő céget bírságolt meg: Schneider
Electric SA (Franciaország), Impregilo Spa (Olaszország) és Lahmeyer International GmbH (Német-ország);
151. bírálja, hogy a Lesothói-felföld vízügyi projekt esetében a Bizottság kétségkívül elmulasztotta a
költségvetési rendelet 93. cikke (1) bekezdésének e) pontja szerinti határozathozatalt (szerződéskötésbőlvaló kizárás); elvárja, hogy a Bizottság legkésőbb 2007 júniusáig meghozza és közzétegye a megfelelőhatározatokat, illetve legkésőbb 2007 szeptemberéig az ügyről szóló, kimerítő jelentést nyújtson be a
Parlamentnek, valamint az (ugyancsak érintett) Európai Beruházási Banknak, amely jelentésben arról isegyértelműen tájékoztat, hogy milyen lépéseket tettek a pénz visszaszerzésére;
Fejlesztés
152. üdvözli, hogy az egészségügyi alapellátás és az alapoktatás területeire költött uniós pénzeszközök
részaránya 4,89 %-ról 6,83 %-ra nőtt; sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy ez a részesedés mégmindig messze van a 2005-ös költségvetésben meghatározott 20 %-tól; nem fogadja el, hogy a Bizottságaz adományozók közötti jobb koordináció és munkamegosztás jogszerű és szükséges célkitűzését
mentségként használja az egészségügyi alapellátás és az alapoktatás terén végrehajtott csekély mértékűbefektetésekre, és felszólítja a Bizottságot, hogy haladéktalanul hozzon intézkedéseket a célként kitűzött20 %-os érték elérésére, valamint hogy legalább évente kétszer írásban tájékoztassa a Parlamentet avégrehajtás aktuális helyzetéről és a számításhoz használt tényezőkr ől;
153. sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság ez idáig nem alakított ki átfogó stratégiát annak érdekében,
hogy a kedvezményezett országokkal közösen az egészségügy és az oktatás területét hangsúlyostémaként kezeljék az új országos stratégiai dokumentumokban;L 187/42 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.7.15.
154. sajnálja továbbá, hogy annak ellenére, hogy a Bizottság ennek ellenkez őjét garantálta, a jelenleg készülő
nemzeti stratégiai dokumentumok nem rendelkeznek világos, a millenniumi fejlesztési célokkalkapcsolatos vetülettel, nem beszélve az egyes millenniumi fejlesztési célok eléréséhez szükséges konkrétcélokról és ütemtervekről, valamint, hogy nem megfelelően kezelik a Közösség e célok eléréséheznyújtott hozzájárulását;
155. üdvözli a Bizottságnak az egyes költségvetési megnevezések hiányos teljesítésére adott magyarázatát,
különösen ami a fejlődő országokat érintő, nem kormányzati szervezetek által végrehajtott
programokhoz (21 02 03. jogcímcsoport), a fejlődő országokban a környezethez (21 02 05.
jogcímcsoport), a fejlődő országokban a szegénységgel összefüggő betegségek elleni küzdelemhez
(21 02 07 02. jogcím), a népességpolitikához és a reproduktív egészségügyhöz (21 02 07 03. jogcím) ésa decentralizált együttműködéshez (21 02 13. jogcímcsoport) való közösségi hozzájárulást illeti; sürgetiazonban, hogy növeljék tovább a költségvetés teljes végrehajtására irányuló erőfeszítéseket;
156. felszólítja a Bizottságot, hogy határozottabban kísérje figyelemmel a képzett munkaerő fejlődő
országokból az európai uniós országokba való elvándorlását, és javasoljon megfelelő intézkedéseket,
amelyek a fejlődő országokból származó szakképzett emberek számára megkönnyítik a maradást vagy a
hazájukba való visszatérést, hogy az adományozók által –többek között az egészségügy és az oktatás
területén –tett intézkedések hosszú távon és hatékonyan a szegénység elleni küzdelem eszközei
lehessenek a fejlődő országokban;
157. örömének ad hangot annak kapcsán, hogy a Számvevőszék a Bizottság felügyeleti és ellenőrzési
rendszereinek javulását állapította meg; sajnálja azonban, hogy ez a javulás nem terjed ki a végrehajtószervek felügyeletére, ellenőrzésére és könyvvizsgálatára; elfogadhatatlannak tartja, hogy így az európaiadófizető k és a fejlődő országokban élő végső kedvezményezettek közötti lánc közepén ilyen nagy
számban fordulnak elő anyagi jellegű hibák; felszólítja a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy
különösen az előírt közbeszerzési eljárásokat hajtsák végre és ne fordulhasson elő kettős lekönyvelés;
158. felszólítja a Bizottságot, hogy tegye lehetővé a Számvevőszék számára a nemzetközi szervezetek,
különösen az ENSZ-szervezetek által végrehajtott intézkedésekre elkülönített uniós pénzügyierőforrások hatékony ellenőrzését;
159. elvárja, hogy a Bizottság azt az iránymutatást adja a kedvezményezett országokban működő
küldöttségeinek, hogy jelentéseikben alapvetően az uniós pénzeszközök felhasználásának konkréteredményeit részletezzék, hogy a Bizottság tudja mérni és közzé tudja tenni az EU fejlesztésiegyüttműködésének eredményeit;
160. felszólítja a Bizottságot, hogy rendszeresen ellenőrizze küldöttségei működési eszközeinek felhaszná-
lását és tevékenységi körüknek az Európai Unió elsődleges céljaival való összeegyeztethetőségét;
161. üdvözli a Bizottság azon erőfeszítéseit, hogy a környezetvédelmet bevonja a fejlesztési együttműködésbe,
és felszólítja a Bizottságot, hogy még jobban lendítse fel a környezetvédelmi dimenziót a fejlesztésipolitikában a környezetbarát energiaellátás támogatásának bevonása révén;
162. örömét fejezi ki az Európai Bizottság szökőár-katasztrófával összefüggésben biztosított humanitárius
segítségnyújtásának összességében pozitív lefolyása miatt; sajnálja mindazonáltal, hogy a gyorssegély-intézkedéseket nem hangolták össze megfelel őképpen; felszólítja a Bizottságot, hogy egyrészt
közelebbről határozza meg a Humanitárius Segélyügyi Főigazgatóság (DG ECHO) és a KörnyezetvédelmiFőigazgatóság szerepét (közösségi katasztrófavédelmi eljárás), másrészt pedig alakítson ki olyankoncepciókat, amelyek a különböző adományozók összehangolásakor biztosítják az érintett régiók
támogatását; üdvözli továbbá, hogy a Bizottság kész rendszeresen írásban tájékoztatni a Parlamentet azelőrelépésekről;
163. ismét megállapítja, hogy az Európai Fejlesztési Alap uniós költségvetésbe történő bevonása erősítené az
európai fejlesztési együttműködés koherenciáját, növelné az átláthatóságot és a hatékonyságot, éslehetővé tenné a demokratikus ellenőrzést;
Euro-Mediterrán Partnerség
164. örömére szolgál a Számvevőszék azon értékelése, amely szerint a Bizottság jelentős fejlesztést hajtott
végre a MEDA program irányításával kapcsolatban; sürgeti a Bizottságot, hogy fokozza továbbhatékonyságát és eredményességét, valamint biztosítsa az új pénzügyi eszközökre történő áttérés
zökkenőmentességét; ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság folyamatosan tájékoztassa a Parlamentet az2008.7.15. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 187/43
új eszközök keretében készült stratégiai dokumentumokban és indikatív programokban meg-
fogalmazott célok gyakorlatba történő átültetéséről;
165. felszólítja a Bizottságot, hogy készítsen egy sokkal alaposabb értékelő rendszert az összes külső
segítségnyújtási kiadásra vonatkozóan, amelyben a kiadások és a politikai eredmények, illetve ezekhiánya átláthatóbbak, annak érdekében, hogy a Parlament költségvetési hatóságként hatékonyangyakorolhassa előjogait és teljesíthesse kötelezettségeit;
Keleti szomszédok
166. elégedett a Bizottság erőfeszítéseivel, amelyek Oroszországban és a többi kedvezményezett országban
folyó TACIS projektek irányításának fejlesztését célozzák; elismeri, hogy a Bizottság sok, aSzámvevőszék 2/2006. sz. különjelentésében kiemelt gyenge ponttal foglalkozott;
167. érdeklődéssel várja a Bizottság által 2006-ban elkezdett, a TACIS program keretében a különböző
nukleáris állomások biztonságának fejlesztéséhez történt hozzájárulások értékelését;
168. megismétli a Bizottsághoz intézett azon kérését, hogy tisztázza az ENSZ ügynökségekkel, hogy a
Számvevőszéknek joga van az általuk irányított projektekhez történő hozzáféréshez;
169. kéri a Bizottságot, hogy ragaszkodjon ahhoz, hogy a nemzetközi szervezeteknek (mint például az ENSZ
ügynökségek vagy a Világbank) juttatott európai uniós támogatások, pontosan nyomon követhetőeklegyenek, és átlátható legyen e támogatások kezelése, és az erre vonatkozó információkat továbbítsa aParlamentnek;
170. kifejezi arra irányuló kívánságát, hogy fokozni kell az Európai Unió arculatának láthatóságát; felkéri a
Bizottságot és a Tanácsot, gondolkodjanak tovább kommunikációs módszereiken a jobb átláthatóság ésaz Európai Unió külpolitikájának láthatóbbá tétele biztosítása érdekében;
Előcsatlakozási stratégia
171. megjegyzi, hogy a Számvevő szék az általa ellenőrzött SAPARD programból finanszírozott ügyletekben
jelentős hibákat tárt fel, és annak ellenére, hogy a Bizottság ellenőrzési és felügyeleti rendszerei javultak,a tagállamokban jelentős hiányosságokat állapítottak meg (9.10. és 9.19. pontok);
172. ezért javasolja a Bizottságnak, hogy javítsa a tagállami rendszerek felügyeletét, és fordítson különös
figyelmet a programokkal kapcsolatos végső kiadási nyilatkozatokra általában, különösen pedig
biztosítsa a SAPARD program kifizető szerveinek alapos felügyeletét;
173. aggasztónak tartja a Phare-ra és ISPA-ra vonatkozó EDIS akkreditációs folyamat bulgáriai késedelmét,
amely miatt csak részben lehetett befejezni az eljárást a bővítés előtt; tudomásul veszi az előkészítésiszakasz bolgár oldalról történt meghosszabbítását, és hozzáteszi, hogy bár Bulgária haladást ért el,tovább kell fejlesztenie a felügyeleti és ellenőrzési rendszereket, valamint a projektek időben éseredményesen történő végrehajtásához szükséges adminisztratív kapacitásait; sürgeti a Bizottságot, hogy
folytassa a román és bolgár hatóságokkal történő együttműködést az EDIS követelményeihez való
további alkalmazkodásuk elősegítése érdekében;
174. örömmel veszi tudomásul a Számvevő szék azon értékelését, miszerint a CARDS projektekhez
bevezetett decentralizált irányítás Horvátországban problémamentesnek bizonyult; felkéri a Bizottságot,hogy továbbra is dolgozzon együtt a nemzeti végrehajtó ügynökségekkel irányítási kapacitásuk növeléseérdekében;
175. a nemzetközi pénzügyi intézményekkel történő együttműködés fontosságának elismerése mellett
hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak csak akkor kell a közös projektekben történő részvétel mellett
döntenie, ha azok biztosítják az alapok hatékony felhasználását; megismétli, hogy a tiszta hozzáadottérték biztosításához EU támogatásra van szükség, és kéri a Bizottságot, hogy szorosan ellenőrizze aközös projektek eredményességét;L 187/44 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.7.15.
176. ösztönzi a Bizottságot, hogy folytassa a Pénzügyi és Adminisztratív Keretegyezmény felülvizsgálati
záradékának sikeres végrehajtására és a projektek végrehajtásáról szóló ENSZ ügynökségek általkészítendő jelentésekhez szükséges, kölcsönösen megállapított részletességi szintre vonatkozó
iránymutatásokra irányuló munkát, ily módon védve az EU pénzügyi érdekeit és a Számvevőszékelőjogait;
Igazgatási kiadások
177. megelégedéssel állapítja meg, hogy a Számvevőszék ellenőrzése nem tárt fel lényeges hibákat, amelyek
befolyásolnák a működési költségek jogszerűségét;
178. felhívja a Bizottságot, hogy 2007 végéig tájékoztassa a Parlamentet a korrupció elleni jogszabályok
bevezetésében az új tagállamokban, különösen Romániában és Bulgáriában elért előrehaladásról;sajnálattal veszi tudomásul, hogy a román kormány –konkrétan az igazságügy-miniszter –által
beterjesztett korrupció elleni törvényt a román parlament elvetette; teljes mértékben támogatja akormánynak e jogszabály jóváhagyása és bevezetése érdekében tett erőfeszítéseit;
179. aggodalmát fejezi ki ugyanakkor a rokkantsági nyugdíjak növekvő költsége miatt, és elfogadhatatlannak
tekinti azt, hogy a pszichológiai rendellenességek alapján történő kötelező rokkantsági nyugdíjazást
alkalmazzák a Bizottság alkalmazottaival fennálló bármilyen konfliktushelyzet feloldására;
Ügynökségek
180. úgy véli, hogy az ügynökségek folyamatosan növekvő száma nem mindig tükrözi az Unió és
állampolgárai valódi szükségleteit; ezért felkéri a Bizottságot, hogy minden új ügynökség felállítása előttterjesszen elő költség-haszon elemzést, és felhívja a Számvevőszéket, hogy a parlamenti határozatho-
zatal előtt nyilvánítson véleményt a költség-haszon elemzésről;
181. felkéri a Bizottságot, hogy ötévenként nyújtson be az összes meglévő ügynökség tevékenységének
hozzáadott értékéről szóló tanulmány; az ügynökség által létrehozott hozzáadott érték negatívértékelése esetén felkéri az összes érintett intézményt, hogy tegye meg a szükséges lépéseket az adottügynökség megbízásának újrafogalmazására vagy az ügynökség megszüntetésére;
182. sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy –amint arra a Számvevőszék is rámutat éves jelentésében –ebben az
évben még mindig voltak hiányosságok a munkaerő-felvétel és a szerződések odaítélési eljárása terén (az
ügynökségeknél még mindig nem vezették be a tevékenységalapú irányítást);
183. megjegyzi, hogy a Belső Ellenőrzési Szolgálat (IAS) 2005-ös éves jelentésében fenntartását fejezte ki
amiatt, hogy nem rendelkezik a szükséges személyzettel ahhoz, hogy teljesíthesse a pénzügyirendeletben megszabott azon kötelezettségét, hogy az ügynökségeket évente ellenőrizni kell; felhívja abelső ellenőrt, hogy a lehető legrövidebb időn belül ismertesse a költségvetési hatósággal, hogy ehhez
milyen további személyzetre van szükség;
184. tekintettel a szabályozási ügynökségek növekvő számára, úgy véli, hogy egyre nagyobb szükség van a
Közösség különböző intézményi szereplőinek ezen ügynökségekkel szemben fennálló feladatainak
tisztázására és e téren egyértelmű szabályok megalkotására, a felügyeleti feladatok elosztását is beleértve;
185. sajnálja, hogy a Bizottság nem tudott előrelépni az európai szabályozási ügynökségek keretszabályáról
szóló intézményközi megállapodás 2005 februárjában elfogadott tervezetére (COM (2005)0059)vonatkozó tárgyalások során;
186. megállapítja, hogy az IAS segítségével az ügynökségek megkezdték saját belső ellenőrző részlegeik
kialakítását, és a jövőben az IAS vezeti majd e részlegek időszakos felülvizsgálatát; emellett úgy véli,hogy az IAS-nak ellenőriznie kell, hogy megfelelően működnek-e az ügynökségek belső ellenőrző
rendszerei, és ezekről az ellenőrzésekről és az elért haladásról tájékoztatnia kell a Parlamentet;2008.7.15. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 187/45
187. felhívja a Bizottságot, hogy fontolja meg minden egyes ügynökség ellenőrzésének gondolatát
működésük vizsgálata céljából, különös tekintettel a humánerőforrás-gazdálkodásra, a költségvetésreés arra, hogy ellátják-e a számukra előírt feladatokat;
188. megállapítja, hogy több ügynökség létrehozta a Közös Támogatási Szolgálatot (CSS) azzal a céllal, hogy
pénzügyi irányítási információs rendszereiket kompatibilissé alakítsák a Bizottság által használtrendszerekkel; megállapítja, hogy az e szolgálathoz való hozzájárulásokat az ügynökségek költségvetésirendszerein kívül kezelték (a 2005-ös éves jelentés 10.27. pontja); a Számvevőszékkel együtt úgy ítélimeg, hogy ez az együttműködés nem hagyhatja figyelmen kívül a költségvetési egységesség ésátláthatóság alapelvét, és hogy az ügynökségeknek a Közös Támogatási Szolgálathoz valóhozzájárulásait az ügynökségek költségvetési rendszereiben feltüntetett, célhoz kötött bevételként kellkezelni;
189. felkéri a Számvevőszéket, hogy éves jelentésében hozzon létre egy, az ügynökségeknek szentelt további
fejezetet annak érdekében, hogy sokkal világosabb kép alakuljon ki az EU-s pénzeszközök ügynökségekáltali felhasználásáról;
Európai iskolák
190. tudomásul veszi a Számvevőszék kedvező jelentését az Európai iskolák éves elszámolásairól;
megállapítja azonban, hogy a jelentés szerint az iskolák belső ellenőrző rendszere nem követi a
számvitelért felelős tisztviselői és az engedélyezésre jogosult tisztviselői funkciók elkülönítésének elvét,és hogy az engedélyezésre jogosult tisztviselői feladatokat meghatalmazás útján két egységvezető látja el
az összes költségvetési megnevezés vonatkozásában és pénzügyi felső határ nélkül; reméli, hogy az
Európai iskolákra vonatkozó, 2007. január 1-jén hatályba lépett új pénzügyi rendelet korrigálja aSzámvevőszék által jelzett hiányosságokat; reméli, hogy a jövőben a Bizottság nagyobb mértékben –az
Európai iskolák finanszírozásából vállalt résznek megfelelő, és nem a legmagasabb döntéshozótestületekben a neki jutó szavazati jogok arányában –vállal felel ősséget a fenntartható iskolapolitikáért,
és hosszú távú, az érdekeltek szempontjából megbízható, tervezési biztonságot garantáló politikaérdekében tevékenykedik; szorgalmazza, hogy középtávon a szavazati arányt hozzák összhangba afinanszírozásból vállalt részaránnyal;
A Közösség épületeivel kapcsolatos kérdések
191. tudomásul veszi az Infrastrukturális és Logisztikai Hivatal –Brüsszel (OIB) főigazgatójának a Berlaymont
épület felújítás utáni fenntartási költségei által okozott strukturális hiánnyal kapcsolatban az évestevékenységi jelentésben megfogalmazott panaszát (
22), valamint az általa jelzett számos más számviteli
és gazdálkodási problémát; úgy ítéli meg, hogy a jelzett strukturális hiánnyal kapcsolatos problémákatsürgősen meg kell oldani, és felkéri a Bizottságot, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket, éstájékoztassa erről a Parlamentet;
192. a Berlaymont épülettel kapcsolatban más kérdésekre is vissza fog térni, amint a Számvevő széknek az
épületekkel kapcsolatos politikáról szóló különjelentése –amelyet már bejelentettek –elérhetővé válik;
193. tudomásul veszi a Bizottság 2007. február 21-i beszámolóját egy olyan lift- és mozgólépcsőkartellről,
amelynek tagjait több mint 990 000 000 EUR-ra bírságolták; 2007 szeptemberéig jelentést vár aBizottságtól, amely bemutatja, hogy a közösségi intézmények milyen mértékben estek áldozatul ennek akartellnek különféle építési projektjeikkel kapcsolatban, és milyen lépéseket tettek a kártérítési igényekérvényesítése érdekében;
A SZÁMVEVŐSZÉK KÜLÖNJELENTÉSEIRE VONATKOZÓ KÖVETKEZTETÉSEK
6/2005. sz. különjelentés a transzeurópai közlekedési hálózatról (TEN-T)
194. rámutat arra, hogy az új, 2007–2013-as pénzügyi terv jelentős hatással lesz a TEN-T programra, mivel a
megállapított összeg körülbelül 40 %-kal kevesebb a Bizottság eredeti javaslatánál, úgy véli, hogykövetkeztetésképpen a projektek kiválasztása, prioritási sorrendbe tétele és hatékony végrehajtása még akorábbinál is fontosabbá válik;L 187/46 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.7.15.
(22) Az OIB éves tevékenységi jelentésének 2.2.1.2. pontja, „Kockázatkezelés”, 23. o.
195. úgy ítéli meg, hogy a jelenlegi pénzügyi környezetben a több tagállamot is érintő, prioritást élvező
projektek határon átnyúló szakaszait kell előnyben részesíteni;
196. felhívja a tagállamokat, hogy az európai hozzáadott értéken alapuló megközelítést támogassák ahelyett,
hogy a méltányos részesedés elvéért harcolnának;
197. azon a véleményen van, hogy a Bizottságnak még inkább javítania kell a tagállamokkal való
együttműködést a prioritást élvező projektek nemzeti és európai uniós szintű kiválasztása után;
198. ebben az összefüggésben mély aggodalommal tölti el, hogy a TEN-T prioritást élvező projektjeit lassan
hajtják végre, és sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy javítsák az EU közlekedési infrastruktúrájafinanszírozásának koordinációját az éves és többéves programok terén;
199. felkéri a Bizottságot, hogy folytassa a világos jogi keretek és eljárások kialakítására irányuló erőfeszítéseit,
valamint biztosítsa a projektek és a programok szigorú ellenőrzését és alapos értékelését, továbbákészítsen részletes listát azon pontos kritériumokról, amelyek átlátható módon teszik lehetővé aprojektek prioritási sorrendjének felállítását;
200. kéri a Bizottságot, hogy tisztázza az európai koordinátorok kinevezésére vonatkozó eljárást, és
határozza meg a jelentéseik tartalmára vonatkozó szabályozási kereteket;
201. sürgeti a Bizottságot, hogy teremtsen egyértelmű, átlátható munkamegosztást az intézmények között, és
határozza meg a DG REGIO és a DG TREN tevékenységének összehangolására szolgáló együttműködésikereteket annak érdekében, hogy elkerülhető legyen azonos projektek kettős finanszírozása;
202. megállapítja, hogy a Számvevőszék felületesnek minősítette a végrehajtó ügynökség létrehozására
vonatkozó első költség-haszon elemzést; kéri a Számvevőszéket, hogy az illetékes parlamenti bizottság
saját kezdeményezésű jelentéséhez időben értékelje a második, 2005. júliusban befejezett elemzést;
203. rámutat arra, hogy a közösségi programok igazgatásában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó
hivatalokra vonatkozó alapszabály megállapításáról szóló 2002. december 19-i 58/2003/EK tanácsirendelet (
23) 3. cikkének (1) bekezdése a végrehajtó hivatal létrehozásának kérvényezése előtt költség-
haszon elemzés készítését írja elő egy sor tényező figyelembe vételével; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a
Bizottság kezdetben nem mutathatott be az Európai Számvevőszék számára a végrehajtó ügynökséglétrehozására vonatkozó, kielégítő költség-haszon elemzést; az Európai Számvevőszékkel együtt
továbbra is kétségei vannak a TEN-T hálózatokra szánt közösségi pénzügyi támogatások irányításánakkiszervezésére vonatkozó költség-haszon elemzés felülvizsgált változatának minőségével kapcsolatban; ajövőre vonatkozólag kéri a Bizottságot, hogy még az előtt szerezze meg az Európai Számvevőszéknek aköltség-haszon elemzéssel kapcsolatos pozitív véleményét, hogy a végrehajtó ügynökség felállításáravonatkozó kérelmét megküldi a költségvetési hatóságoknak;
204. úgy ítéli meg, hogy a határokon átnyúló projektek vonatkozásában a Bizottságnak meg kell fontolnia,
hogy javaslatot tegyen a TEN-T költségvetési sorhoz való közösségi hozzájárulás növelésére; ezzel
összefüggésben üdvözli az Európai Beruházási Bankkal létrejött együttműködési megállapodást;
1/2006. sz. különjelentés: Az Európai Szociális Alap hozzájárulása a korai iskolaelhagyás elleni
küzdelemhez
205. nagy jelentőséget tulajdonít az EU-költségvetés hatékony és felelős felhasználásának és azon elv
alkalmazásának, amely szerint a nem eléggé ellenőrizhető kezdeményezéseket nem közpénzekből kell
finanszírozni, és sajnálattal állapítja meg, hogy nem sikerült egyértelmű összefüggést találni a korai
iskolaelhagyás csökkenése és az uniós finanszírozás között;
206. elismeri, hogy a Bizottság olyan nyomon követési és ellenőrzési rendszerrel rendelkezik, amely alkalmas
a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek ellenőrzésére, de kiemeli, hogy a Bizottság általkinyilvánított véleménynek megfelelően tovább kell azt tökéletesíteni; e tekintetben felhívja aBizottságot, hogy nyújtson be javaslatot arról, hogy mit kíván tenni ezen a területen;2008.7.15. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 187/47
(23) HL L 11., 2003.1.16., 1. o.
207. arra bátorítja a Bizottságot, hogy a korai iskolaelhagyás jelenségének meghatározása és vizsgálata
érdekében működjön együtt a tagállamokkal és nemzeti statisztikai hivatalaikkal, és ösztönözze azinformációk és a legjobb gyakorlatok cseréjét a korai iskolaelhagyás elleni küzdelemmel megbízott helyiés nemzeti szervezetek között;
208. szorgalmazza, hogy mind a 27 tagállamban azonos mérési szabványokat és fogalmakat használjanak a
korai iskolaelhagyás problémájával összefüggésben annak érdekében, hogy a nemzeti adatokösszevethetőek és megfelelő minőségűek legyenek, mivel csak így állapítható meg, hogy a lisszaboni
stratégia e területen meghatározott elsőbbségi céljai ténylegesen teljesültek-e;
209. felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az új tagállamokban minél hamarabb megtörténjen a
helyzet alapos értékelése, hogy ahol szükséges, még időben kiigazító intézkedéseket tehessenek; felhívjatovábbá a Számvevőszéket, hogy ezzel párhuzamosan az új tagállamokban végezzen a koraiiskolaelhagyásra vonatkozó finanszírozások hatásáról a múltban a 15 tagállamban elvégzetthezhasonló vizsgálatot;
2/2006. sz. különjelentés a TACIS keretében az Orosz Föderációban finanszírozott projektek
teljesítményéről
210. hangsúlyozza, hogy a számos területen elért pozitív eredmények ellenére a TACIS program globális
hatása nem bizonyult mindig olyan hatékonynak és tartósnak, mint ahogyan várták; megállapítja, hogya Számvevő szék által feltárt szabálytalanságok legnagyobbrészt a Bizottság részéről a programozási
folyamatban elkövetett irányítási hibák voltak;
211. felhívja a Bizottságot arra, hogy folytasson további párbeszédet az orosz kormánnyal a nemzeti
szükségletek és a követendő irány pontos azonosítása érdekében, és igyekezzen meghatározni és
azonosítani a végrehajtott fellépések prioritásait és az általuk elérni kívánt célokat; úgy véli, hogy aBizottságnak nem szabad megfeledkeznie a „pénzért értéket” elvről, ezért sürgeti a Bizottságot, hogy a
korábbiakhoz képest körültekintőbben és szigorúbban kövesse nyomon és értékelje a programot;
212. arra bátorítja a Bizottságot, hogy prioritásainak megválasztását korlátozott számú ágazatra és programra
összpontosítsa; úgy véli, hogy a Bizottságnak a projektekre alapozott megközelítésről át kell térnie aprogramokra alapozott megközelítésre, mivel az előbbi túl gyakran korlátozott párbeszédhez,tulajdonhoz és rugalmassághoz és olyan különálló projektekhez vezetett, amelyek valószínűleg nemteljesítik majd a hatályban lévő partnerségi és együttműködési megállapodásban foglalt szélesebb körű és
hosszabb távú célkitűzéseket;
213. felkéri a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket a TACIS-forrásoknak az orosz hatóságokkal társfinan-
szírozásban történő felhasználását lehetővé tevő jogalapról szóló javaslat előkészítésére, továbbá
alapvető fontosságúnak véli a helyi és regionális szereplők és szociális partnerek pénzügyi
hozzájárulását, valamint a magánszektor nagyobb részvételét;
214. felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a projektek gyakori, végrehajtás utáni projekt alapú értékelését a
múltbéli tapasztalatokból nyert visszajelzések javítása érdekében, továbbá biztosítson világostájékoztatást a folyamatban lévő projektekről, valamint az információk nyilvánosság általi elérésének
megkönnyítését szolgáló különböző programokról, és növelje a nyitottságot és az átláthatóságot az
alapok felhasználása és a döntéshozatal tekintetében;
3/2006. sz. különjelentés az Európai Bizottság szökőárral kapcsolatos humanitárius
segítségnyújtási intézkedéseiről
215. üdvözli a DG ECHO szökőárral kapcsolatos humanitárius segítségnyújtásáról szóló, összességében
pozitív számvevőszéki értékelést;
216. sürgeti a Bizottságot, hogy tisztázza a DG ECHO és a Környezetvédelmi Főigazgatóság –a polgári
védelmi mechanizmuson keresztül betöltött –szerepét a humanitárius szükségletek kielégítésében,
annak érdekében, hogy biztosítsa az intézkedések egységességét;L 187/48 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.7.15.
217. felkéri a Bizottságot a DG ECHO szerepének megerősítésére annak érdekében, hogy koordinációs és
válaszadási kapacitását fejlessze, hogy a jövőbeni humanitárius katasztrófák áldozatainak szükségleteitgyorsan és hatékonyan elégíthesse ki, és fordítson kellő figyelmet a rövid távú humanitárius
segítségnyújtás és a hosszú távú újjáépítés összekapcsolásának fontosságára; megjegyzi, hogy jelenlege két szakasz különböző főigazgatóságok, eltérő eljárások és mandátumok hatókörébe tartozik;
218. nyomatékosítja a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás fontosságát, és úgy véli, hogy a részletes
pénzügyi információk biztosítása elengedhetetlen a projektvégrehajtás hatékony felügyeletéhez;
219. kiemeli a Számvevő szék ajánlását, amely szerint a DG ECHO felügyeleti rendszerét meg kell erősíteni;
220. megérti, hogy kivételes helyzetekben elkerülhetetlen az áru- és munkaerőköltségek emelkedése; ennek
ellenére felkéri a Bizottságot, hogy fontolja meg a költségek lehető legnagyobb mértékű ellenőrzésére és
féken tartására irányuló intézkedések meghozatalát;
221. aggodalommal tölti el a láthatóságért és a márkanevek reklámozásáért a humanitárius segítség-
nyújtásban résztvevő adományozók körében folytatott verseny olyan humanitárius katasztrófák
alkalmával, amelyeket erős médiajelenlét kísér, mivel ez a gyakorlat hátrányosan befolyásolja ahumanitárius segítségnyújtás összehangolását, és a katasztrófák áldozatai körében rontja a segítségmegítélését;
222. kéri a Bizottságot, hogy határozza meg egyértelműen a nem kormányzati szervezet fogalmát;
4/2006. sz. különjelentés a bulgáriai és romániai PHARE beruházási projektekről
223. helyteleníti a Bizottság azon gyakorlatát, amelynek következtében a Phare program keretében
finanszírozott egyes projektek szükségességét előzetesen nem igazolták, így nem tartották tiszteletbena jogszerűség és a szabályszerűség elvét;
224. sürgeti a Bizottságot, hogy kölcsönös együttműködés keretein belül vonja be a bolgár és a román
hatóságokat a két ország szükségleteinek és képességeinek pontosabb meghatározásába, és igyekezzenmeghatározni és azonosítani a prioritásokat és az elérendő célkitűzéseket;
225. megállapítja, hogy bár történtek bizonyos lépések annak érdekében, hogy megoldják a nem kielégítő
igazgatási képességek és a szerződésjog érvényesülésében tapasztalható hiányosságok problémáját,valamint, hogy biztosítsák a társfinanszírozási követelményeknek való megfelelést, még továbbierőfeszítésekre van szükség;
226. felkéri a Bizottságot, hogy fordítson különös figyelmet az EU-források kezelésére és ellenőrzésére
alkalmas igazgatási struktúrák és információs rendszerek létrehozására Bulgáriában és Romániában, ésfelügyelje a pénzeszközök befektetésével megbízott hatóságok átszervezését;
227. felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy világos tájékoztatás álljon rendelkezésre a folyamatban
lévő projektekről és programokról, valamint a bolgár és a román hatóságok globális gazdálkodási és
önálló felügyeleti képességeiről, és növelje a nyitottságot és az átláthatóságot a támogatásokfelhasználása és a rájuk vonatkozó döntéshozatal tekintetében;
228. független véleményt kér a Bizottságtól a bolgár és a román hatóságok közösségi pénzeszközökkel való
eredményes és hatékony gazdálkodásra való képességéről;
6/2006. sz. különjelentés a Bizottság fejlesztési együttműködésének környezetvédelmi
tényezőiről
229. sürgeti a Bizottságot, hogy a 2005 decemberében aláírt új fejlesztési politika alapján a fejlesztési
együttműködése vonatkozásában dolgozzon ki átfogó környezetvédelmi stratégiát;2008.7.15. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 187/49
230. úgy ítéli meg, hogy az ilyen stratégiának nemcsak a környezetvédelem minden fejlesztési programban és
projektben történő érvényesítésének a fontosságát kell elismernie, hanem a kiadások kiemelt területévé
is kell tennie a környezetvédelmet;
231. úgy véli, hogy a kulcsfontosságú tisztviselők számára kötelezővé kell tenni a környezetvédelem
érvényesítésére vonatkozó képzést; sürgeti a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb fejezze be a
környezetvédelem érvényesítéséről szóló kézikönyv elkészítését;
232. kéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy rendelkezzen elegendő házon belüli szakértelemmel, és
hogy határozzon meg és tartson be egyértelmű környezetvédelmi integrációs eljárásokat;
233. felkéri a Bizottságot, hogy nagyobb mértékben használja fel a tagállamok nemzeti segélyezési
igazgatásainak és az olyan magáncégek elismert szakértelmét, amelyek a nemzeti segélyezési igazgatásokpartnereként részt vesznek a nemzeti fejlesztési együttműködési programok összefüggésében végzettkörnyezetvédelmi projektek irányításában;
234. kitart amellett, hogy a projekteket részletes előírások és egyértelmű célok alapján kell megtervezni,
valamint hogy külső ellenőrzőket kell felfogadni az egyes projektek sikeresség fokának értékelése és a
hibák vagy gyenge pontok egyértelmű azonosítása érdekében;
7/2006. sz. különjelentés: „A vidékfejlesztési beruházások hatékonyan kezelik-e a vidéki
térségek problémáit?”
235. üdvözli a jelentés közzétételét, és sürgeti a Bizottságot, hogy különösen a nemzeti programok
jóváhagyásakor vegye figyelembe a jelentésben feltárt azon hiányosságokat, amelyeket az újvidékfejlesztési rendelet vagy annak részletes végrehajtási szabályai nem érintenek;
236. felkéri különösen a Bizottságot, hogy határozzon meg pontos célkitűzésekhez kapcsolódó világosabb
stratégiákat, és működjön együtt a tagállamokkal annak érdekében, hogy javítsa a célkitűzések, akedvezményezettek és a területek meghatározását, valamint a legmegfelelőbb projektek kiválasztását, ésezeket vegye fel a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó programozási dokumentumokba;
237. véleménye szerint előfordulhat, hogy az alapos elemzés lehetővé tétele érdekében meg kell hosszabbítani
a nemzeti programok jóváhagyására a Bizottság rendelkezésére álló időkeretet, mivel a nemzetiprogramok minősége nagymértékben meghatározza majd, hogy a források legrászorultabb területek
vagy kedvezményezettek számára való elkülönítése egyértelműen indokolt-e, és a beruházási
intézkedések hatékonysága jobban mérhető-e a jövőben;
238. ismét megerősíti, hogy nagy jelentőséget tulajdonít az EU-költségvetés hatékony és felelős
felhasználásának, valamint hangsúlyozza azon elv alkalmazásának fontosságát, amely szerint egy nemmegfelel ően értékelhető kezdeményezést nem lehet közpénzből finanszírozni; úgy véli, hogy ebben az
összefüggésben a nemzeti programokban nélkülözhetetlen a pontos célkitűzések rögzítése és világosstratégiák meghatározása;
239. úgy ítéli meg, hogy a beruházások kettős –strukturális és mezőgazdasági –célkitűzését gondosan
kiegyensúlyozott ágazati (a mezőgazdaság érdekében) és területi (a gazdasági és társadalmi kohézióérdekében) megközelítésen keresztül kell végrehajtani;
240. úgy ítéli meg, hogy a KAP második pillére az EU vidéki területeinek fejlesztése szempontjából
nélkülözhetetlen eszköz, és ezért felhívja a Bizottságot, hogy ösztönözze a tagállamokat arra, hogyelemezzék a beruházási projektek sikerének kulcstényezőit, és terjesszék a helyes gyakorlatok eseteit;
241. bátorítja a Bizottságot arra, hogy a tagállamokkal szoros együttműködésben tökéletesítse a nyomon
követési és értékelési rendszereket, például olyan minőségi mutatók kidolgozásával, amelyek lehetővéteszik a tagállamok és a Bizottság számára az intézkedések eredményességének és a célkitűzésekmegvalósulásának megállapítását;L 187/50 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.7.15.
242. üdvözli azt a tényt, hogy e különjelentés vitájára a gyümölcs- és zöldségágazat 2008-tól hatályba lépő
reformjára vonatkozó bizottsági javaslat első bemutatásával egy időben került sor;
8/2006. sz. különjelentés: „A siker útján? A gyümölcs- és zöldségtermelők operatív programjaira
nyújtott európai uniós támogatás eredményessége”
243. emlékeztet az EU gyümölcs- és zöldségágazatának közösségi támogatása iránti elkötelezettségére, amely
támogatás az ágazat versenyképességének és életképességének javításához szükséges;
244. hangsúlyozza, hogy a termelői szervezetek jelentik a gyümölcs- és zöldségpiac közös szervezésének
alapját, ezért támogatja a Bizottságot, ha az ösztönzi és támogatja a termelőket, hogy hozzanak létretermelői szervezeteket;
245. támogatja az olyan intervenciós intézkedésektől történő elmozdulást, mint a piacról való kivonás, illetve
a feldolgozott termékek támogatása, amelyek véleménye szerint a gyümölcs- és zöldségágazat számárakitűzött célokkal éppen ellentétes eredményre vezetnek;
246. úgy véli, hogy a gyümölcs-és zöldségtermelői szervezetek számára indított operatív programok az
intervenciós intézkedéseknél sokkal ígéretesebb eszközök;
247. tudomásul veszi és üdvözli a 2009-re tervezett értékelő tanulmányt, és felkéri a Bizottságot, hogy a
hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek való megfelelés biztosítása érdekében állítson felnyomon követési és ellenőrzési mechanizmust a gyümölcs- és zöldségágazatban;
248. üdvözli a Bizottság azon nyilatkozatát, amely szerint adatgyűjtési kapacitásának javítását, továbbá
mennyiségi és minőségi mutatók kidolgozását tervezi a hatékonyság és az eredményesség méréseérdekében; úgy ítéli meg, hogy e mutatóknak a programok által nyújtott előnyök –amelyeket magasabb
összesített szinten kell nyomon követni –szélesebb körére kell vonatkozniuk; ezenkívül azt javasolja a
Bizottságnak, hogy a lehető leghamarabb vizsgálja felül a létező mutatók és statisztikák helytállóságát és
pontosságát;
249. egyetért a Számvevő székkel abban, hogy a hatékonyság és az eredményesség javítása érdekében a
jelenlegi rendszert alapos felülvizsgálatra szorul; ezért felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogyszorosan kövessék nyomon és növeljék a termelői operatív programok hatékonyságát és eredmé-nyességét, és tanulmányozzák az elért ígéretesebb eredmények sikerének tényezőit, és ennek alapjánvonják le a következtetéseket a tagállami szintű jobb végrehajtás érdekében, különösen a kevésbé jól
szervezett régiókban;
250. ezért támogatja a Számvevőszék ajánlását, amely az átláthatóság növelése és a kifizetési rendszerekből
származó igazgatási költségek csökkentése érdekében javasolja a támogathatósági kritériumokegyszerűsítését és pontosítását;
251. felkéri a Bizottságot, hogy hangolja össze a támogatási rendszer és a vidékfejlesztési alapok eljárásait és
szabályait annak tisztázása érdekében, hogy azok mikor egészíthetik ki, és mikor zárják ki egymást;
252. felkéri a Bizottságot, hogy kövesse nyomon és ellenőrizze figyelmesen a rendszer végrehajtását az új
tagállamokban;
9/2006. sz. különjelentés a Bizottságnál, a Parlamentnél és a Tanácsnál felmerült fordítási
költségekről
253. hangsúlyozza, hogy az európai intézmények összes nyelvi szolgálatának –a fordítás és a tolmácsolás
együtt –teljes költsége az EU teljes költségvetésének alig 1 %-át teszi ki;2008.7.15. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 187/51
254. meglepetéssel állapítja meg, hogy az intézmények mindezidáig sem a fordítás teljes költségét (24), sem
oldalankénti költségeiket nem számították ki; megállapítja, hogy 2005-ben a fordítások mennyisége aBizottságnál 1 324 000 oldal (1 450 fordító) , a Parlamentnél 1 080 000 oldal (550 fordító) és aTanácsnál 475 000 oldal (660 fordító) volt; ezen kívül megjegyzi, hogy a Számvevőszék a fordítás teljesköltségét 2003-ban 414 200 000 EUR-ra becsülte: 214 800 000 EUR a Bizottságnál, 99 000 000 EURa Parlamentnél és 100 400 000 EUR a Tanácsnál; megállapítja, hogy ugyanebben az évben azoldalankénti átlagköltség 166,37 EUR volt: 150,2 EUR a Bizottságnál, 149,7 EUR a Parlamentnél és251,8 EUR a Tanácsnál;
255. úgy véli, hogy az intézményeknek meg kell hozniuk a megfelel őintézkedéseket annak érdekében, hogy
tovább javítsák az EU fordítószolgálatainak termelékenységét a magánszektorhoz képest;
256. úgy véli, hogy tisztázni kell annak okát, hogy a Parlament által a szabadúszó fordítóknak kifizetett árak
miért magasabbak átlagosan 12 %-kal a Bizottság által fizetett áraknál;
257. üdvözli azt a tényt, hogy a Bizottságnak és a Tanácsnak a 10 új tagállammal történt bővítés után sikerült
korlátozniuk a fordítások mennyiségének növekedését, így csökkentve a költségek növekedését;
258. úgy véli, hogy a három intézménynek a fordítási költségeket azonos kritériumok és számítási módszerek
alapján évente meg kell állapítaniuk; úgy ítéli meg, hogy a kapott számokat nemcsak költségvetésicélokra kell felhasználni, de arra is, hogy a felhasználókat költségérzékenyebbé tegyék;
259. üdvözli azt a tényt, hogy a Bizottság 2006-ban kész foglalkozni a fordítási kérelmek engedélyezési és
kiválasztási eljárásával; megelégedéssel veszi tudomásul, hogy 2003-ban a Tanács összeállította akulcsfontosságú dokumentumok listáját, így korlátozva egyéb szövegek fordítását;
260. javasolja a dokumentumok és írásos összefoglalók hosszára vonatkozó korlátozások kiterjedtebb
alkalmazását;
261. bátorítja a bizottságokat és parlamenti delegációkat, hogy csak a bizottsági tagok és póttagok nyelvén
biztosítsák a szövegeket; javasolja, hogy további nyelvi verziókat csak külön kérésre lehessenszolgáltatni;
262. általánosságban az a véleménye, hogy az intézményeknek meg kell hozniuk a szükséges intézkedéseket a
fordítás magas színvonalának biztosítására; felhívja tehát a Tanácsot, a Parlamentet és a Bizottságot, hogya 2006-os mentesítési eljárás során számoljanak be a Számvevőszéknek és a Költségvetési EllenőrzőBizottságnak a fordítások minőségének ellenőrzése és fokozása érdekében hozott intézkedésekről;
263. úgy véli, hogy az intézményeknek tovább kell javítaniuk a fordítási folyamat nyomon követése céljából a
vezetőség számára rendelkezésre álló információkat, figyelembe véve a Számvevőszék által ajánlottteljesítménymutatókat (
25);
264. úgy véli, hogy a Tanácsnak, a Parlamentnek és a Bizottságnak hatékonyan és eredményesen ki kell
használnia a belső és külső erőforrásokat, mint például az adatbázisokat, a számítógéppel segített
fordítást, a távmunkát és a fordítások kiszervezését;
265. úgy véli, hogy mindegyik intézménynek ellenőriznie kell a másik két intézménynél esetleg rendelkezésre
álló fordítási kapacitásokat, mielőtt alvállalkozásnak adná ki a fordításokat;
10/2006. sz. különjelentés az 1. és a 3. célkitűzés 1994–1999 közötti programjainak utólagos
értékeléséről (strukturális alapok)
266. felkéri a Bizottságot annak bemutatására, hogy az előzetes, félidős és utólagos értékelés módszertana
milyen mértékben konszolidálódott annak érdekében, hogy –amennyiben lehetséges –a 2000–2006
közötti utólagos értékelési időszak tekintetében elkerülhetőek legyenek a Számvevő szék különjelenté-
sében megállapított logikai hibák;L 187/52 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.7.15.
(24) A Számvevőszék szerint ez az adat magában foglalja a fordítók, a titkárok, az irányítás, a fordítószolgálat alkalmazottai,
a tervezés, az épületek, az informatika és a humán erőforrások kezelése (azaz a képzések) költségeit.
(25) Lásd a Számvevőszék jelentésének 53. és 88. pontját.
267. javasolja a DG REGIO (Regionális politikai Főigazgatóság) és a DG EMPL (Foglalkoztatási, Szociális és
Esélyegyenlőségi Főigazgatóság) közötti együttműködés kiterjesztését az értékelési módszerek közöspontjainak vonatkozásában;
268. megállapítja, hogy a HERMIN-modell jelenlegi alkalmazásának módszertana jelentős problémákat okoz;
aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a jelenlegi módszertan egyes gazdaságok esetében nem teszi lehetővé aszolgáltatások –mint például a turizmus –jelentőségének megfelelő figyelembe vételét; attól tart, hogy
az Európai Unióhoz 2004-ben csatlakozott tagállamok esetében ezen országok fiatal piacgazdaságainakkülönleges körülményei miatt súlyos nehézségek jelentkeznek a strukturális alapok értékelésében;felhívja a Bizottságot, hogy a 2000–2006 közötti időszakra vonatkozó értékelés megkezdése előttmutassa be, hogy milyen mértékben módosította a módszertant e kritika figyelembevétele érdekében;
269. szorgalmazza a módszertan kiterjesztését a mikroökonómiai hatások mérése érdekében; úgy ítéli meg,
hogy a magánberuházásoknak fontos szerepük van a strukturális alapok hosszú távú hatása és amunkahelyteremtés vonatkozásában; ragaszkodik ahhoz, hogy a 2000–2006-os utólagos értékeléssorán ezeket vegyék figyelembe;
270. kéri, hogy általában a strukturális alapok következetes értékelésének biztosítása érdekében a 2000–
2006-os, a 2007–2013-as és a későbbi programozási időszakokra vonatkozó jövőbeni előzetes, félidősés utólagos értékelések során vegyék figyelembe a Számvevőszék különjelentésének következtetéseit;
271. támogatja azt az elképzelést, hogy a strukturális alapok értékelését folyamatosan zajló, a különböző
előzetes, félidős és utólagos értékelésekből levont következtetésekből származó adatokkal állandóanbővülő folyamatként kellene tekinteni; kéri, hogy a tagállamok vegyenek részt ebben a folyamatban, és
felhívja a Bizottságot, hogy mutassa be, hogyan fogja ezen elképzeléseket a lehető leghamarabb
megvalósítani a gyakorlatban;
272. úgy ítéli meg, hogy a strukturális alapok európai hozzáadott értékének a közvélemény előtti bizonyítása
érdekében a jövőbeni értékeléseknek ki kell emelniük ezen alapok közvetett hatásait is;
273. felkéri a Bizottságot, hogy a 2000–2006-os időszak utólagos értékelését végző irányítócsoport
tekintetében tárja fel a tudományos közösséggel –a külső szakértők véleményének figyelembe vétele
érdekében –a szakosodott intézményekkel kialakított partnerségek formájában folytatott fokozott
együttműködés lehetőségeit;
274. az a véleménye, hogy ez az együttműködés lehetővé tenné az értékelés finomítását és a strukturális
alapokban rejlő lehetőségek nagyobb mértékű kiaknázását; felkéri a Bizottságot, hogy kövesse ezt a
megközelítést a gazdasági, társadalmi és területi kohéziós intézkedések értékelésére szolgáló olyanjelzésértékű modell kialakítása érdekében, amely sajátosan európai modell volna, de potenciálisan
világszinten szolgálhatna példaként.2008.7.15. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 187/53