[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 18.5.2005

SEC(2005) 642 végleges

Ajánlás

A TANÁCS

A hollandiai túlzott hiány fennállásáról szóló, 2004. június 2-i határozat hatályon kívül helyezéséről

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

1. BEVEZETÉS

2004. március 31-én a holland hatóságok hivatalosan megerősítették a Bizottságnak, hogy 2003-ban az államháztartási hiány elérte a GDP 3,2%-át[1], vagyis meghaladta a Szerződésben meghatározott referenciaértéket. Ennek alapján a Bizottság 2004. április 28-án, a Szerződés 104. cikkének (3) bekezdésében megállapított jelentés elfogadásával Hollandiával kapcsolatban a túlzott hiány esetén követendő eljárást (EDP) kezdeményezett. Figyelembe véve a jelentésben foglalt fontos tényezőket és a Gazdasági és Szociális Bizottságnak a 104. cikk (4) bekezdése alapján adott véleményét, a Bizottság 2004. május 19-én (a 104. cikk (5) bekezdésének megfelelően) véleményt fogadott el arról, hogy Hollandiában túlzott hiány lépett fel. 2004. június 2-án, a 104. cikk (6) bekezdésének megfelelően a Tanács e célból határozatot[2] fogadott el.

Ugyanakkor a 104. cikk (7) bekezdésének megfelelően a Tanács Hollandiának címzett ajánlást fogadott el a túlzott államháztartási hiány állapotának megszüntetése céljából. A Tanács azt javasolta, hogy „a holland hatóságok az 1467/97/EK tanácsi rendelet 3. cikke (4) bekezdésének megfelelően legkésőbb 2005 végéig vessenek véget a jelenlegi túlzott hiány állapotának”: A Tanács 2004. október 2-át tűzte ki annak határidejeként, hogy a holland kormány “lépéseket tegyen a 2005-ben foganatosítandó, elsősorban strukturális jellegű, a GDP legalább fél százalékpontját jelentő korrekciós intézkedések érdekében”.

A túlzott hiány kiigazítását célzó ajánlásokban a Tanács hangsúlyozta, hogy „a költségvetés konszolidációjára irányuló intézkedéseknek biztosítaniuk kell az államháztartási egyenleg tartós javulását, ugyanakkor javítaniuk kell az államháztartás minőségét és meg kell erősíteniük a gazdaság növekedési potenciálját.” Sürgette továbbá a holland hatóságokat annak biztosítására, hogy „megmaradjon az egyensúlyközeli vagy többletet tartalmazó költségvetési konszolidáció, elsősorban a ciklikus hatásoktól megtisztított hiány legalább a GDP 0,5 százalékpontjával történő éves csökkentésével, még a túlzott hiány kiigazítását követően is.”

2004. október 6-án a Bizottság megállapította[3], hogy a 2004. október 2-i határidőig a holland kormány hatékony intézkedéseket tett, amit a Tanács október 21-én vett tudomásul[4].

2. A TÚLZOTT HIÁNY KIIGAZÍTÁSA 2004-BEN

2004. április 16-án, kevéssel azután, hogy világossá vált, hogy az elhúzódó gazdasági hanyatlás következtében 2003-ban túllépték a GDP 3%-ában meghatározott referenciaértéket, a holland kormány 2004-re, a túlzott hiány már 2004-ben történő kiigazítása céljából a GDP 0,5%-ának megfelelő takarékossági intézkedéscsomagot vezetett be. Ez a csomag a 2004. évi költségvetésben bevezetett takarékossági intézkedések kiegészítéseként készült el.[5] A csomag mintegy fele strukturális jellegű intézkedésekből állt, elsősorban az egészségbiztosítás magasabb díjaiból, alcsonyabb egészségügyi kiadásokból és az alacsony képesítésű alkalmazottak foglalkoztatásáért járó támogatás megszüntetéséből. A csomag másik fele olyan egyszeri intézkedésekből állt, amelyek csak 2004-ben éreztették hiánycsökkentő hatásukat. A legfontosabb egyszeri intézkedések a fejlesztési segélyekkel kapcsolatos kiadások időbeli alakulásának változásaival, a központi bank nyereségének rögzítésével és az infrastruktúrával kapcsolatos befektetések vártnál alacsonyabb kiadásaival függtek össze.

A 2005. márciusi EDP-értesítés (amelyet 2005. február 28-án nyújtottak be, és az Eurostat 2005. március 18-án hitelesítette) a GDP 2,5%-ára becsülte a 2004-es államháztartási hiányt. 2005. március 31-én az államháztartás felülvizsgált számláiról az Eurostatnak adott rendszeres jelentésben a 2004-es hiányt – a helyi önkormányzatok pénzügyeivel kapcsolatos teljesebb információk figyelembe vételével – a GDP 2,3%-ára csökkentették.

Ehhez az eredményhez képest a 2005. évi költségvetés és a stabilitási program 2004. novemberi frissítése 2004-re a GDP 3,0%-ára, a Bizottság szervezeti egységei által készített 2004. őszi előrejelzés pedig a GDP 2,9%-ára becsülte a hiányt. A 2005. évi költségvetésben szereplőhöz képest a vártnál jobb eredmény részben azzal magyarázható, hogy 2004 végére a legfontosabb adókategóriák többségében a vártnál magasabb volt az adóbevétel. A magas olajárak és az ezzel összefüggő, a földgáz eladásából származó megnövekedett kormánybevétel tovább növelte a bevételeket. Ezenkívül főként a munkanélküli ellátások lassabb növekedésének, a tervezettnél alacsonyabb infrastruktúrával kapcsolatos beruházásnak és az alacsonyabb nettó EU-hozzájárulásoknak köszönhetően a tervezettnél alacsonyabb volt a kiadások növekedése. A Bizottság szervezeti egységei által készített 2005. tavaszi előrejelzés szerint a ciklikus hatásoktól megtisztított hiány a GDP 2,0%-áról (2003) 2004-ben a GDP 1,2%-ára csökkent.

2004-ben a bruttó kormányzati adósság GDP-hez viszonyított hányada – a gyenge gazdasági helyzet és a jelentős nominális hiány fennállása következtében – a GDP 55,2%-ára nőtt[6] a GDP 54,3%-át kitevő 2003-as adathoz képest. Az adóssághányad tehát a Szerződésben meghatározott, a GDP 60%-ának megfelelő referenciaérték alatt maradt.

1. táblázat: A költségvetés alakulása 2002-2004-ben (a GDP %-ában) |

Eredmény | 2002 | 2003 | 2004 |

Államháztartási egyenleg | -1.9 | -3.2 | -2.3 |

Összes bevétel | 45.9 | 45.8 | 45.5 |

Ebből: jelenlegi adók | 12.0 | 11.2 | 11.0 |

szociális hozzájárulások | 14.9 | 15.5 | 15.1 |

Összes kiadás | 47.8 | 49.0 | 48.0 |

Ebből: kollektív fogyasztás | 11.3 | 11.4 | 11.4 |

társadalmi transzferek | 13.3 | 14.0 | 14.0 |

ikamatkiadás | 3.1 | 2.9 | 2.9 |

bruttó felhalmozás | 3.6 | 3.6 | 3.5 |

Elsődleges egyenleg | 1.1 | -0.3 | 0.4 |

Pm Adóteher | 40.1 | 40.0 | 39.9 |

Kormányzati adósság | 52.6 | 54.3 | 55.7 |

Pm Ciklikusan igazított egyenleg1 | -2.3 | -2.0 | -1.2 |

Pm Ciklikusan igazított elsődleges1 egyenleg1 | 0.8 | 0.9 | 1.7 |

Pm Reál GDP1 (éves százalékos változás) | 0.6 | -0.9 | 1.3 |

A kamatkiadás, az összes kiadás és az egyenleg a túlzott hiány esetén követendő eljárás meghatározásainak megfelelően tartalmazza a swapügyleteket. 1 A Bizottság szervezeti egységeinek 2005. tavaszi gazdasági előrejelzése. Forrás: Bizottság szervezeti egységei |

3. KÖLTSÉGVETÉSI KILÁTÁSOK 2005-RE ÉS 2006-RA

A 2005. évi költségvetést 2004. szeptember 21-én terjesztették a Parlament elé, és viszonylag csekély módosításokkal hamarosan elfogadták. 2005-re további hiánycsökkentő intézkedéseket tartalmaz: az egészségügyi kiadások csökkentése, a jövedelemadó növelése, a munkanélküli ellátásokhoz való hozzáférés korlátozása és a fogyatékossággal kapcsolatos biztosítási díj növelése. A 2005. évi költségvetésben bejelentett intézkedések (amelyek tartalmazzák a 2004. április 16-i csomag intézkedéseinek strukturális részét) 2005-ben a GDP további fél százalékpontjának megfelelő kiigazítást jelentenek. Általánosságban a korrekciós intézkedések túlnyomó része strukturális jellegű.

A Bizottság szervezeti egységeinek 2005. őszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2005-ben a GDP 2%-át teszi ki (2. táblázat). Ez nagyjából megfelel a legutóbbi (2005. márciusi) EDP-értesítésben kitűzött hivatalos, 2,1%-os célértéknek.[7] A reál GDP-növekedés enyhén csökkenni fog, a 2004-ben mért 1,4%-ról 2005-ben 1%-ra. Az előrejelzett negyedéves értékelések ugyanakkor fokozatos javulást jeleznek az év során, ami az adóbevételek növekedését eredményezi, elsősorban a társaságok és önálló vállalkozók nagyobb nyereségének következtében. Ezenkívül a földgáz eladásából származó bevételek 2005-ben is növekedni fognak. A kiadási oldalon a kiadási arány 2005-ben várhatóan csökkenni fog. A kormányzati kiadás visszafogott növekedése a takarékossági intézkedések hatását és a köztisztviselők szerződéses bérének és a társadalombiztosítási kifizetések stagnálását tükrözi.

2006-ban a Bizottság szervezeti egységeinek 2005. tavaszi előrejelzése szerint a reál GDP-növekedés 2,0%-ra nő, ami a várható gazdasági fellendüléssel összhangban a bevétel növekedését eredményezi. A jelenlegi politikai feltételezések alapján azonban az általános hiány csak viszonylag csekély mértékben javulna – a GDP 2,0%-áról (2005) a GDP 1,6%-ára –, mert a társadalombiztosítás, a támogatások és a közszektor területén jellemző megtakarításokat a közlekedéssel, a biztonsággal és a tudás alapú gazdasággal kapcsolatos megnövekedett kiadások és az egészségbiztosítási reformnak a háztartás jövedelmére gyakorolt hatását csökkentő ellentételezések kísérnék.

A ciklikus hatásoktól megtisztított hiány a várakozások szerint 2005-ben jelentősen javul – elérve a GDP 0,4%-át –, ami a folyamatban lévő költségvetési konszolidációt tükrözi. Ez a GDP 0,8%-ának megfelelő növekedést jelentene a második egymást követő évben, ami meghaladja a Tanács által ajánlott, a túlzott hiány kiigazítását követő években elérendő, minimum a GDP 0,5%-át kitevő kiigazítást. Ez azt is jelenti, hogy ciklikus hatásoktól megtisztított értelemben Hollandia már 2005-ben elérné az egyensúlyhoz közeli költségvetési állapotot. A jelenlegi politika alapján a Bizottság szervezeti egységeinek tavaszi előrejelzése szerint a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg folyamatosan javul, és 2006-ban eléri az egyensúly állapotát. Az általános és a ciklikus hatásoktól megtisztított hiány közötti jelentős különbség az elhúzódó gazdasági hanyatlást és a várható fokozatos javulást tükrözi. A reál GDP-növekedés 2001-ben a potenciális növekedés aránya alá esett , és a várakozások szerint csak 2006-ban éri el újra a potenciális növekedést. Ezért a negatív kibocsátási rés a GDP 2003-ban becsült 1,9%-áról 2005-ben és 2006-ban a GDP mintegy 2,5%-ára nő.

A 2005. márciusi EDP-értesítés szerint az államadósság 2005-ben a GDP 57,4%-ra nő, ami nagyon közel van a Bizottság szervezeti egységeinek 2005. tavaszi előrejelzésében közölt, a GDP 57,6%-át jelentő adóssághányadhoz. Ebben az évben az államadósságot a a gázszállítási infrastruktúra értékesítése is befolyásolja, ami a GDP 0,6%-át teszi ki. A jelenlegi politikai feltételezések szerint, a Bizottság szervezeti egységeinek tavaszi előrejelzése alapján az adóssághányad 2006-ban tovább nő és eléri a GDP 57,9%-át. Az adóssághányad azonban a GDP 60%-ában meghatározott referenciaérték alatt marad.

2. táblázat: az államháztartási pénzügyek előrejelzései (a GDP %-ában) |

2004 | 2005 | 2006 |

SP | Biz. | SP | Biz. (1) |

Államháztartási egyenleg | -2.5 | -2.6 | -2.1 | -2.1 | -1.6 |

Összes bevétel | 45.5 | 44.9 | 45.8 | 44.6 | 47.6 |

Ebből: jelenlegi adók | 11.0 | 24.8 | 11.1 | 24.7 | 11.2 |

szociális hozzájárulások | 15.1 | 13.9 | 15.0 | 13.9 | 16.9 |

Összes kiadás | 48.0 | 47.5 | 47.9 | 46.7 | 49.3 |

Ebből: kollektív fogyasztás | 11.4 | 17.5 | 11.4 | 17.2 | 11.4 |

kamatkiadás | 2.9 | 2.9 | 2.9 | 2.8 | 2.8 |

bruttó felhalmozás | 3.5 | 3.1 | 3.5 | 3.1 | 3.4 |

Elsődleges egyenleg | 0.4 | 0.3 | 0.8 | 0.7 | 1.2 |

Kormányzati adósság | 55.7 | 58.1 | 57.6 | 58.6 | 57.9 |

Pm Ciklikusan igazított egyenleg | -1.2 | -1.2 | -0.4 | -1.3 | 0.0 |

Pm Ciklikusan igazított elsődleges egyenleg | 1.7 | 0.3 | 2.5 | 0.7 | 2.9 |

Pm Reál GDP (éves százalékos változás) | 1.3 | 0.75 | 1.0 | 1.5 | 2.0 |

Források: 2005. márciusi EDP-értesítés 2004-re, a stabilitási program (SP) 2004. novemberi frissítése, 2004-es nemzeti számlák és a Bizottság szervezeti egységeinek 2005. tavaszi előrejelzése (Biz.) Az SP ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegét a Bizottság szervezeti egységei a programban lévő adatok alapján számították ki (a különbségek különböző makrogazdasági forgatókönyveket tükröznek). Megjegyzendő, hogy a 2005. márciusi EDP-értesítést követően a holland statisztikai hivatal felülvizsgált (alacsonyabb) hiányt, a GDP 2,3%-át tette közzé és jelentette az Eurostatnak 2004-re (lásd 1. táblázat). (1) A jelenleg ismert politikát feltételezve. |

4. KÖVETKEZTETÉSEK

A holland hatóságok eleget tettek a Tanács 104. cikk (7) bekezdésének megfelelően, 2004. június 2-án kiadott ajánlásának. Megfeleltek annak az ajánlásnak, hogy az 1467/97/EK rendelet 3. cikke (4) bekezdésének megfelelően – ami ebben az esetben legkésőbb 2005-öt jelenti – vessenek véget a túlzott hiány állapotának. Valójában már 2004-ben a GDP 2,3%-ára, vagyis jóval a 3%-os küszöb alá csökkentették a hiányt. A Bizottság szervezeti egységeinek 2005. tavaszi előrejelzése szerint a jelenlegi politikák alapján a 2005. évi költségvetésben tapasztalható szigorítások nyomán a hiány 2005-ben a GDP 2,0%-ára csökken, majd 2006-ban a GDP 1,6%-ára zuhan, ami azt jelzi, hogy a foganatosított intézkedések tartósan kiigazítják a költségvetési hiányt. A ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg 2004-ben jelentősen, a GDP 0,8%-ával javult, így a GDP 1,2%-át teszi ki. 2005-ben várhatóan a GDP további 0,8%-ával csökken és eléri az egyensúlyhoz közeli helyzetet, amely 2006-ban is megmarad. Végül a 2005. márciusi EDP-értesítés szerint 2004-ben az adóssághányad elérte a GDP 55,2%-át, míg 2003-ban a GDP 54,3%-a volt; a 2005. tavaszi előrejelzés szerint pedig 2005-ben és 2006-ban a GDP 60%-ának megfelelő referenciaérték alatt marad.

Az általános vizsgálatból tehát kiderül, hogy a holland hatóságok – a Tanács 2004. június 2-i ajánlásának megfelelően – már 2004-ben elvégezték a 2004-es túlzott hiány kiigazítását. A Bizottság ezért azt javasolja a Tanácsnak, hogy helyezze hatályon kívül a Hollandiában fennálló túlzott hiányról.

Ajánlás

A TANÁCS HATÁROZATA

A hollandiai túlzott hiány fennállásáról szóló, 2004. június 2-i határozat hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 104. cikke (12) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

(1) A Tanács 2004. június 2-i 2005/136/EK határozata[8] – a Bizottságnak a Szerződés 104. cikke (6) bekezdése alapján készült ajánlását követően – megállapította, hogy Hollandiában túlzott hiány áll fenn.

(2) A Szerződés 104. cikke (7) bekezdésének megfelelően a Tanács ajánlást intézett Hollandiához, a túlzott hiány állapotának megszüntetése céljából[9]. Ez az ajánlás a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet[10] 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban 2005-öt határozta meg a túlzott hiány kiigazításának végső határidejeként.

(3) A Szerződés 104. cikke (12) bekezdésének megfelelően, amennyiben a Tanács véleménye szerint az érintett tagállam túlzott hiányát kiigazították, hatályon kívül kell helyezni a túlzott hiány fennállásáról szóló tanácsi határozatot.

(4) A „kormány” és a „hiány” szó meghatározását a túlzott hiány esetén követendő eljárásól szóló jegyzőkönyv állapítja meg, az Integrált Nemzeti Számlák Európai rendszerének (ESA) második kiadására hivatkozva. A túlzott hiány esetén követendő eljáráshoz szükséges adatokat a Bizottság szolgáltatja.

(5) Az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 1993. november 22-i 3605/93/EK tanácsi rendeletnek[11] – amelyet 475/2000/EK tanácsi rendelet módosított[12] – megfelelően Hollandia által 2005. március 1-ig tett bejelentést követően a Bizottság által szolgáltatott adatok, a 2005. március 31-én az Eurostatnak tett, a felülvizsgált államháztartási számlákra vonatkozó jelentés és a Bizottság szervezeti egységeinek 2005. tavaszi előrejelzése alapján a következő következtetések vonhatók le:

- Az államháztartási hiányt 2004-ben a GDP 2,3%-ára becsülik, míg ez az adat 2003-ban 3,2% volt. A 2004-es eredmény megfelel a 104. cikk (7) bekezdése alapján készült tanácsi ajánlásnak, különösen az államháztartási hiány legkésőbb 2005-re a GDP 3%-ának megfelelő referenciaérték alá történő csökkentésére irányuló követelménynek. A költségvetési kiigazítás 2004-ben olyan jelentős takarékossági intézkedések formájában történt, amelyek részben a 2004. évi költségvetésben, részben a 2004. április 16-én elfogadott kiegészítő konszolidációs csomagban szerepeltek. Ezenkívül a vártnál magasabb adóbevételek és a magas olajárak következtében megnövekedett földgáz-értékesítésből származó bevételek is hozzájárultak a hiány csökkentéséhez.

- A foganatosított költségvetési intézkedések célja az államháztartási egyenleg tartós javulásának biztosítása. 2005-re a Bizottság szervezeti egységeinek 2005. tavaszi előrejelzése az államháztartási hiánynak a GDP 2,0%-ára történő további csökkenését vetíti előre, elsősorban a GDP 0,5%-át jelentő, főként strukturális jellegű takarékossági intézkedéseknek köszönhetően. Ez megfelel a GDP 2,1%-ában meghatározott hivatalos hiánycélnak. 2006-ra a Bizottság szervezeti egységeinek 2005. tavaszi előrejelzése a jelenleg ismert politika alapján a hiány további, a GDP 1,6%-ára történő csökkenését várja, ami a költségvetési hiány tartós kiigazítását jelzi.

- A költségvetési konszolidációt a ciklikus hatásoktól megtisztított hiány csökkentése által tartják fenn, amely a túlzott hiány kiigazítását követően egyensúlyhoz közeli állapotba kerül. 2004-ben a ciklikus hatásoktól megtisztított hiány a GDP 1,2%-ára csökkent, míg 2003-ban a GDP 2,0%-a volt. A Bizottság szervezeti egységeinek 2005. tavaszi előrejelzése szerint a ciklikus hatásoktól megtisztított hiány 2005-ben a GDP további 0,8%-ával, a GDP 0,4%-ára csökken – vagyis eléri az egyensúlyközeli állapot –, 2006-ban pedig a GDP 0,0%-ára esik vissza.

- A 2005. márciusi EDP-értesítés szerint 2004-ben az államadósság GDP-hez viszonyított hányada a GDP 60%-ának megfelelő referenciaérték alatt maradt. A Bizottság szervezeti egységeinek 2004. tavaszi előrejelzése szerint az adóssághányad 2005-ben és 2006-ban is e küszöb alatt marad.

(6) A 2005/136/EK határozatot ennek következtében hatályon kívül kell helyezni.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az általános vizsgálatból kiderül, hogy Hollandiában a túlzott hiányt – a Szerződés 104. cikke (7) bekezdésének értelmében 2004. június 2-án Hollandiához intézett ajánlásnak megfelelően – 2004-ben kiigazították.

2. cikk

A 2005/136/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni.

3. cikk

E határozat címzettje a Holland Királyság.

Kelt Brüsszelben,

a Tanács részéről

az elnök

[1] Ez fölfelé módosította a GDP 2,98%-át kitevő, 2004. március 1-jén közölt hiányt. A különbség oka elsősorban a vártnál magasabb helyi önkormányzati hiány, amelyről a 2003. év egészére nem álltak rendelkezésre előzetes adatok.

[2] 2005/136/EK tanácsi határozat, megjelent a Hivatalos Lapban 2005. február 18-án: HL L 47, 26. o.

[3] http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/comm_inf_note_en.pdf

[4] Az Európai Unió Tanácsa, 13017/04 sajtóközlemény (Presse 284), 2004. október 21.

[5] A 2004. évi költségvetés célja a GDP 2,3%-át kitevő hiány elérése, ez azonban a 2003 nyári előrejelzések alapján történt, amelyek hamarosan érvényüket vesztették, mert a gazdasági növekedéssel kapcsolatos feltételezések túl magasak voltak, a 2004. évi költségvetés elkészülte után rendelkezésre álló költségvetési eredmény pedig a vártnál rosszabb volt.

[6] Ez a 2005. március 31-i naprakésszé tett nemzeti számlák adataihoz képest lefelé történő kiigazítás, a GDP 55,7%-át kitevő 2005. február 28-án jelzett adósságarányhoz képest.

[7] A 2004-es hiánynak a Bizottság szervezeti egységeinek tavaszi előrejelzéséhez képest valamivel alacsonyabb kiindulópontja 2005-ben kedvező bázishatáshoz vezethet. A jelenlegi információk alapján azonban nem világos, hogy a helyi önkormányzatok pénzügyei 2004-es fejlődésének mekkora hányada lesz strukturális, a későbbi évekre is pozitív hatással bíró.

[8] 2004. június 2-i tanácsi határozat, HL L 047, 2005.2.18., 26.o.

[9] 2004. június 2-i tanácsi ajánlás.

[10] HL L 209, 1997.8.2., 6. o.

[11] HL L 332., 1993.12.31., 7. o. A legutóbb a 351/2002/EK bizottsági rendelettel (HL L 55., 2002.2.26., 23. o.) módosított rendelet.

[12] HL L 58, 2000.3.3., 1.o.