EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2022.9.2. COM(2022) 452 final A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK Az EU válasza a Covid19-re: felkészülés 2023 őszére és telére



1.BEVEZETÉS Az Omicron BA.4 és BA.5 variánsok által dominált nyári Covid19-fertőzési hullám egyértelműen emlékeztetett minket arra, hogy a világjárvány még nem ért véget. Június eleje és július közepe között az EU/EGT területén megháromszorozódott a Covid19-esetek száma. Azóta az esetek száma ismét csökkenő tendenciát mutat, de továbbra is magas a 65 év felettiek körében, aminek következtében ebben a korcsoportban megnőtt a kórházi ápolásra szorulók aránya és az intenzív osztályra felvett betegek száma. Összességében az EU/EGT területén még mindig több mint 2 300 ember hal meg hetente Covid19-ben. Ezek a számok már csak azért is aggodalomra adnak okot, mert valószínűleg alábecsülik a valós helyzetet, és nem veszik figyelembe a hosszú Covidhoz hasonló káros következményeket, valamint a világjárvány mentális egészségre gyakorolt hatását. Ezenkívül minden ország feloldotta a legtöbb korlátozást, lakosságuk körében azonban jellemző a világjárványba való belefáradás, ami megváltoztathatja magatartásukat. E tényezők megkönnyítik az Unióban a vírus gyors terjedését, ez pedig megnyitja az utat az olyan új variánsok megjelenése előtt, amelyek kikerülhetik az immunitást, könnyebben terjednek vagy súlyosabb betegségeket okozhatnak. Így előfordulhat, hogy a világjárvány nyomán hozott válaszintézkedések nehezen kiharcolt eredményei kárba vesznek, ha a vírus felett nem őrizzük meg az uralmat, és nem előzzük meg a további fertőzéseket. Idén április vége óta az Unióban alig változott a Covid19 elleni átoltottság. A 60 év felettiek 7,5 %-a még mindig nincs beoltva, 16,3 %-uk pedig nem kapta meg az első emlékeztető oltást. A felnőttek átoltottsági arányát tekintve a 18 év felettiek 14,1 %-a nincs beoltva, 35,5 %-uk pedig nem kapta meg az első emlékeztető oltást. Emellett, bár a védőoltások biztosította védelem továbbra is magas a súlyos következményekkel (a súlyos betegségekkel, a kórházi ápolással és a halálozással) szemben, csökken a védelem is, hiszen a legtöbben több hónappal ezelőtt kapták meg az utolsó oltásukat. Az omikronnak való széles körű kitettség, az országonként és az országokon belül is eltérő átoltottsági arány, valamint a természetes fertőzés és a védőoltások által nyújtott védelem csökkenése a lakosság immunitásával kapcsolatban összetett képét mutat. Az elmúlt két év tapasztalatai alapján az EU idén ősszel és télen újabb koronavírus-hullámmal nézhet szembe. Az emberek visszatérnek a nyaralásból, az iskolák újra megnyitják kapuikat, a hidegebb időjárás pedig arra készteti az embereket, hogy a társas összejöveteleket zárt térben rendezzék meg – mindezek következtében tovább nőhet a fertőzések aránya. Valószínű továbbá, hogy az Unió a téli időszakban megszokott módon más légzőszervi vírusok, többek között az influenza aktív terjedésével néz majd szembe. Ez az előrejelzés az egész Unióban kihívás elé állítja az amúgy is túlterhelt nemzeti egészségügyi rendszereket és személyzetüket. Ez a közlemény az áprilisban javasolt intézkedéscsomagra építve sürgeti a tagállamokat, hogy fogadják el a szükséges integrált stratégiákat és intézkedéseket, hogy segítsenek elkerülni a Covid19 idei őszi és téli hullámát, és hozzák létre az ahhoz szükséges struktúrákat, hogy a jövőbeli járványokra fenntarthatóan tudjunk reagálni. Ezenkívül a Bizottság arra kéri a tagállamokat, hogy uniós szinten továbbra is hangolják össze erőfeszítéseiket a következő hullámra való felkészülés és az oltási programok folytatása terén. Végezetül, ha továbbra is így járunk el, csökkenteni tudjuk az egészségügyi rendszereinkre nehezedő várható nyomást, valamint a minket sújtó gazdasági zavarokat és társadalmi kihívásokat. 2.COVID19-OLTÓANYAG KIFEJLESZTÉSE ÉS AZ ŐSZI ÉS TÉLI IDŐSZAKBAN VALÓ RENDELKEZÉSRE ÁLLÁSA A Covid19-oltóanyagok kifejlesztése tudományos sikerként könyvelhető el, és a becslések szerint a sikeres bevezetésüknek köszönhetően az első évben világszerte mintegy 20 millió életet sikerült megmenteni. A világjárvány jelenlegi, az omikron BA.4. és BA.5. alvariánsa által kiváltott újabb hullámával összefüggésben fontos megerősíteni azt az üzenetet, hogy a jelenlegi Covid19-oltóanyagok (az eredeti SARS-CoV-2 vírus ellen kifejlesztett egykomponensű oltóanyagok) továbbra is magas szintű védelmet nyújtanak a kórházi ápolással, a súlyos megbetegedéssel és a halálozással szemben. A védőoltás továbbra is a súlyos megbetegedés elkerülésének és ezáltal a Covid19 miatti halandóság csökkentésének legmegbízhatóbb módja. Ezzel egyidejűleg az oltóanyaggyártók az omikron-variánsok elleni emlékeztető oltásként használható, módosított mRNS-vakcinákat fejlesztenek ki. Az Európai Gyógyszerügynökség (EMA) jóváhagyta és a Bizottság által 2021-ben előírt gyorsított eljárás keretében szeptember elején engedélyezte az Unióban az eredeti SARS-CoV-2 vírus, valamint az omikron BA.1. alvariánsa ellen kifejlesztett Comirnaty és Spikevax oltóanyag módosított változatait. Az EMA a Comirnaty eredeti SARS-CoV-2 vírushoz és annak omikron BA.4. és BA.5. alvariánsához igazított változata kapcsán egyúttal megkezdte a folyamatos értékelést is az esetleges őszi gyorsított engedélyezés céljából. A módosított mRNS-vakcinák várhatóan fokozott, szélesebb körű védelmet nyújtanak majd az aggodalomra okot adó jelenlegi és a jövőbeli variánsokkal szemben. A fehérjealapú vakcinák következő hetekre várt második kategóriája várhatóan védelmet nyújt majd a SARS-CoV-2-variánsokkal szemben, és kiegészíti a rendelkezésünkre álló oltóanyagok széles választékát és a választható oltási stratégiákat. Az Unióban jelenleg kapható Nuvaxovid és VLA2001 oltóanyag esetében biztonságos és hatékony hagyományos vakcinaplatformokat használnak, amelyek növelhetik a Covid19 elleni védőoltás elfogadottságát. Ezenkívül a Covid19 egyéb, aggodalomra okot adó variánsai ellen kifejlesztett Vidprevtyn és PHH-1V oltóanyag a heterológ emlékeztető oltásokat illetően hatékony alternatívát kínál. Az uniós oltóanyag-szerződések biztosítják, hogy a tagállamok a szükséges mennyiségben hozzáférjenek e legújabb oltóanyagokhoz, amint azok rendelkezésre állnak. Idén augusztusban írták alá a Covid19-oltóanyagra vonatkozó első közös közbeszerzési keretszerződést a HIPRA vállalattal. Lehetetlen megjósolni, hogy az őszi és téli időszakban mely variánsok lesznek a meghatározók, de az Unió továbbra is egy olyan kiterjedt és rugalmas oltóanyag-portfólióhoz fog hozzáférést biztosítani, amely magas fokú védettséget biztosít a SARS-CoV-2 ellen. Az uniós oltási stratégiának köszönhetően a tagállamok felkészültek arra, hogy még az ősz beköszönte előtt megtervezzék és elindítsák oltási kampányukat, beleértve a módosított oltóanyagokat is, és szükség esetén további emlékeztető oltásokat kínáljanak az ilyen oltóanyagok jellemzőinek és a nemzeti ajánlásoknak megfelelően. A Bizottság továbbra is együttműködik a gyártókkal annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok elsőbbséget élvezve több módosított oltóanyagot kapjanak, amint azok rendelkezésre állnak. Emellett a Bizottság továbbra is szoros kapcsolatban marad a gyártási folyamat során nélkülözhetetlen, döntő fontosságú összetevők beszállítóival. Ezen túlmenően a közös EU–USA Covid19 gyártási és ellátásilánc-munkacsoport megállapodott a Covid19-oltóanyagok előállításához szükséges, olyan döntő fontosságú anyagok listájáról, amelyeket megítélése szerint érdemes nyomon követni. E nyomon követés korai előrejelző rendszerként fog szolgálni, és elő fogja segíteni az ellátási láncon belüli esetleges szűk keresztmetszetek korai szakaszban történő azonosítását. Középtávra tervezve a Bizottság megbeszéléseket folytat nemzetközi partnerekkel és az esetleges olyan pánkoronavírus-vakcinák vagy kombinált vakcinák fejlesztőivel, amelyek szélesebb körű, erősebb és tartósabb immunválaszt váltanak ki. A Bizottság továbbá szorosan figyelemmel kíséri az orron keresztül beadható, illetve az izomba és bőrbe adható oltóanyagok fejlesztését. Ezek az oltóanyagok várhatóan könnyebben beadhatók és hozzáférhetőbbek lesznek, és növelhetik a védőoltások elfogadottságát. Ráadásul az uniós oltóanyag-szerződések azt is biztosítják, hogy a vállalatok folyamatosan tájékoztassák a tagállamokat az ilyen oltóanyagok fejlesztése terén elért eredményekről. Összességében a kutatás és fejlesztés finanszírozása, a módosított szabályozási útvonalak, valamint a gyártási és infrastrukturális kapacitások fejlesztése kulcsfontosságú lesz a biztonságos és hatékony új generációs oltóanyagokhoz való hozzáférés biztosítása szempontjából. 3.A COVID19 ELLENI KÖVETKEZŐ OLTÁSI STRATÉGIÁK BEVEZETÉSE Mivel az elkövetkező hetekben és hónapokban a különböző oltóanyagokat eltérő időpontokban fogják rendelkezésre bocsátani, a tagállamoknak a módosított oltóanyagok által kínált potenciális védelmet és a bizonyos kockázati csoportokba tartozó emberek megfelelő időben történő beoltásával járó előnyöket egyaránt mérlegelniük kell. A nemzeti oltási stratégiákat össze kell hangolni, és azoknak következetesnek kell lenniük annak érdekében, hogy az EU/EGT területén elkerülhetők legyenek a nagyobb különbségek, a lakosság számára pedig egyértelmű és koherens üzeneteket lehessen közvetíteni. Ráadásul azokat még a következő hullám előtt be kell vezetni. A nemzeti oltási kampányok prioritásaként továbbra is javítani kell az átoltottságot az alapoltás és az első emlékeztető oltás terén az oltható személyek körében. Ennek különösen nagy jelentősége van a súlyos szövődmények kockázatának jobban kitett népességcsoportok és az alacsonyabb átoltottsági aránnyal rendelkező országok esetében. Az egyes országok között és a lakosságon belül továbbra is jelentős különbségek és eltérések vannak, amelyekkel a védelem megerősítése érdekében foglalkozni kell. A következő szakasz javaslatokat tartalmaz a tagállamok számára a Covid19 elleni nemzeti oltási stratégiájukkal kapcsolatban, beleértve az említett stratégiák kidolgozása és végrehajtása során figyelembe veendő prioritásokat és tényezőket is. A 2022–2023. ÉVI ŐSZI ÉS TÉLI IDŐSZAKRA VONATKOZÓ, COVID19 ELLENI OLTÁSI STRATÉGIÁK KAPCSÁN JAVASOLT INTÉZKEDÉSEK

A világjárvány e szakaszában végrehajtandó általános célkitűzések és prioritások ØA jelenleg rendelkezésre álló oltóanyagok felhasználásával folytatni kell a Covid19 elleni nemzeti oltási stratégiákat a kórházi ápolásra szorulók számának, a súlyos megbetegedések és a halálesetek számának csökkentése érdekében. ØAz átoltottsági hiányosságok felszámolása. Az alapoltást és az első emlékeztető oltást illetően továbbra is prioritást jelent az átoltottság javítása az oltható személyek, köztük az oltható gyermekek és serdülők körében a nemzeti oltási rendeknek megfelelően. Ennek különösen nagy jelentősége van a súlyos szövődmények kockázatának jobban kitett népességcsoportok és az alacsonyabb átoltottsági aránnyal rendelkező országok esetében. ØTovábbra is elegendő oltási kapacitást kell biztosítani, akár az oltóközpontok ismételt megnyitásával, akár más erőforrások, például a háziorvosok bevonásával. ØA további (második vagy azt követő) emlékeztető adagok beadását prioritásként kell kezelni bizonyos népességcsoportok esetében: a 60 év felettiek és a súlyos megbetegedés kockázatának kitett bármely életkorú személyek (pl. alapbetegségben szenvedők, legyengült immunrendszerű személyek és várandós nők). Fontolóra kell venni az emlékeztető oltás egészségügyi dolgozók és tartós ápolást-gondozást biztosító intézményekben dolgozók számára történő beadását is. A következő emlékeztető oltások már az előző oltást követően 3 hónappal is beadhatók, és elsőbbséget kell biztosítani azoknak, akik az utolsó emlékeztető oltásukat több mint 6 hónappal ezelőtt kapták meg. ØBiztosítani kell, hogy a tartós ápolást-gondozást biztosító bentlakásos intézményekben élők megkapják az ajánlott emlékeztető adagokat. ØLehetőség szerint összevont Covid19 és influenza elleni oltási kampányokat kell folytatni, különösen a veszélyeztetett csoportokat és az érintett korcsoportokat véve célba. A módosított Covid19-oltóanyagok rendelkezésre állása esetén teendő intézkedések ØNemzeti oltási programokat kell kidolgozni, ismertetve, hogy mely oltóanyagok mely népességcsoportok esetében alkalmazandók. Ez függ a módosított oltóanyagoknak az első generációs oltóanyagokhoz viszonyított jellemzőitől, a járványügyi helyzettől és az új variánsok esetleges megjelenésétől. Az ilyen stratégiákat – a tapasztalatcsere céljából és az országok közötti koordináció biztosítása érdekében – meg kell vitatni a megfelelő uniós fórumok keretében. ØMeg kell határozni, hogy mely népességcsoportok számára kell elsőbbséget biztosítani a módosított oltóanyagok esetében, különösen akkor, ha ezek az oltóanyagok hatékonyabbnak tűnnek az ősszel és télen keringő variánsokkal szemben. ØBiztosítani kell, hogy a módosított oltóanyagok leszállításakor elegendő kapacitás álljon rendelkezésre az oltóanyagok beadásához, hogy az oltási kampányok azonnal megkezdődhessenek. ØA széles körű bevezetés megkezdését követően szorosan nyomon kell követni az [új és] módosított oltóanyagok hatékonyságát és biztonságosságát. Amikor már több bizonyíték áll rendelkezésre az oltóanyagok teljesítményéről, szükség esetén ki kell igazítani a nemzeti oltási stratégiákat. Az őszi és téli oltási stratégiákhoz kapcsolódó kommunikációs stratégiák ØHatékony kommunikációs kezdeményezéseket és stratégiákat kell – lehetőség szerint összehangoltan – végrehajtani annak érdekében, hogy elősegítsék a további vakcinaadagok felvételét, valamint előmozdítsák az alapoltási sorozat befejezését azok esetében, akiknél erre még nem került sor. Egyértelmű tájékoztatást kell nyújtani az ajánlások indokairól, valamint az alapoltási sorozat és az emlékeztető oltások előnyeiről a különböző népességcsoportok számára, beleértve azokat is, akik már megbetegedtek. ØBiztosítani kell, hogy a járványügyi fejlemények, valamint a jelenlegi világjárvánnyal és a Covid19 elleni védőoltással kapcsolatos lakossági felfogásban és hozzáállásban bekövetkező változások alapján rendszeresen frissíteni lehessen a nyilvános kommunikációs stratégiát, valamint nyomon lehessen követni a hamis vagy félrevezető információkat, illetve azokra gyorsan reagálni lehessen. ØNövelni kell a védőoltásokba vetett bizalmat, és e célból figyelemmel kell kísérni a nyilvánosság által felvetett kérdéseket és aggodalmakat, illetve foglalkozni kell azokkal, ismertetni kell az ajánlások mögött meghúzódó tudományos szempontokat, valamint le kell rántani a leplet a hagyományos médiában és a közösségi médiában megjelenő félretájékoztatásról és dezinformációról. Kulcsfontosságúak a Covid19-oltóanyagok folyamatos biztonságosságát és hatékonyságát bizonyító egyértelmű, következetes és tényeken alapuló üzenetek. Célzott kommunikáció révén, az egészségügyi szakemberekre és a közösségi vezetőkre mint megbízható információforrásokra támaszkodva kell megszólítani a nehezen elérhető népességcsoportokat. ØAz új és módosított oltóanyagok elérhetővé válásakor proaktív kommunikációt kell biztosítani. A félreértések elkerülése érdekében a tagállamoknak a módosított oltóanyagok szállítása előtt egyértelműen tájékoztatniuk kell a nyilvánosságot arról, hogy az elkövetkező hónapokban hogyan, mikor és miért adják be az emlékeztető oltásokat, illetve ki fog hozzájutni azokhoz. ØFoglalkozni kell a védőoltásokkal szembeni bizalmatlanság és a nyugatellenes és EU-ellenes narratívákhoz kapcsolódó dezinformációs kampányok politikai dimenziójával. Különös kihívást jelentenek azok a csatornák, amelyek a más válságokkal, különösen az Ukrajna elleni orosz katonai agresszióval kapcsolatban terjesztenek dezinformációt. 4.A FOKOZOTT ERŐFESZÍTÉSEKET IGÉNYLŐ ALAPVETŐ TERÜLETEK

A légzőszervi vírusok felügyelete Egyes országokban a jelenlegi tesztelési stratégiák és a mérséklődő szekvenálási erőfeszítések miatt veszélyes vakfolt keletkezik a vírus terjedésével és fejlődésével kapcsolatos ismereteinkben. Sürgős szükség van rugalmas, népességalapú, integrált felügyeleti rendszerek kialakítására és fenntartására. E rendszerek integrált módon követnék nyomon az Unióban a különböző betegségeket, például az influenzát, a Covid19-et és más légzőszervi vírusfertőzéseket. Az ilyen felügyeleti rendszerekből származó adatok lehetővé teszik az országok számára, hogy szorosan nyomon kövessék a terjedő légzőszervi vírusok terjedését és intenzitását, valamint észleljék a tendenciákban bekövetkező változásokat és az új, aggodalomra okot adó variánsok megjelenését. Ez pedig iránymutatással szolgál majd a járványvédelmi intézkedésekhez és mérsékli az új variánsok hatásait. E rendszerek kulcsfontosságúak lesznek a világjárvány jelenlegi szakaszában, valamint a lehetséges jövőbeli, határokon átnyúló egészségügyi veszélyek szempontjából. Ki kell jelölni a stratégiai prioritásokat, illetve fenntartható finanszírozásra van szükség a „sentinel rendszerek” további bővítéséhez és fejlesztéséhez, hogy azok megfeleljenek a célnak. A sentinel rendszereket általában a légzőszervi fertőzések (pl. influenza) felügyeletéhez használják. A teljes lakosság vizsgálata helyett a sentinel felügyeleti rendszer az országon vagy régión belül egyenletesen eloszló, konkrét telephelyeken, például háziorvosi rendelőkben vagy kórházakban előforduló számos reprezentatív esetből vesz mintát. A valamely (légzőszervi) fertőzés terjedése nyomon követésének egyik hatékony és eredményes módja egy olyan sentinel rendszer használata, amelyhez elegendő számú, földrajzi és demográfiai szempontból az ország teljes lakosságát reprezentáló, kellő mennyiségű vizsgálatot végző telephely tartozik. A tagállamoknak a megfigyelő telephelyek számának növelésére kell törekedniük annak biztosítása érdekében, hogy e telephelyek reprezentálják a lakosság földrajzi és demográfiai megoszlását, továbbá a tagállamoknak törekedniük kell a megfigyelő telephelyeken végzett vizsgálatok számának növelésére is. Vizsgálati kapacitásuk növelését is tervbe kell venniük, különösen, ha arra az új, aggodalomra okot adó variáns vagy influenzavariáns megjelenésére való reagálás érdekében van szükség. A terjedő vírusok nyomon követéséhez és az új vírusvariánsok azonnali kimutatásához is elegendő szekvenálási mennyiséget kell fenntartani. Az ECDC és az Egészségügyi Világszervezet Európai Regionális Irodája 2022. július 18-án iránymutatást tett közzé, amely gyakorlati tanácsokat tartalmaz az országok számára a hatékony felügyeleti rendszerek létrehozásához és a nemzeti felügyelet folytonosságának a 2022–2023. évi téli szezonban és azt követő időszakban való biztosításához. Az iránymutatás ismerteti a népességalapú integrált felügyeleti rendszerek által kínált számos előnyt, és a tagállamokat nyomatékosan arra ösztönzi, hogy tanulmányozzák és kövessék az abban foglalt ajánlásokat. Az iránymutatás követésével javulni fog a tagállamok közötti összehasonlíthatóság és megbízhatóbb járványügyi adatokat fognak előállítani; ezen adatok elemzése hatékonyabb és időszerű válaszlépéseket tesz lehetővé, ami végső soron javítja az EU világjárványokra való felkészültségét. A Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy rendszeresen osszák meg az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központtal a légzőszervi vírusokra vonatkozó felügyeleti rendszereik állapotára vonatkozó információkat, többek között válaszoljanak a körbeküldött rövid felmérésekre. A szennyvízen alapuló felügyelet a Covid19-világjárvány során a nagy népességcsoportokra vonatkozó információk gyűjtésének kiegészítő eszközeként jelent meg. Ezt módszeresebben beépítették a SARS-CoV-2 és variánsainak kimutatását célzó nemzeti felügyeleti stratégiákba, és különböző uniós intézkedéseket hajtottak végre annak érdekében, hogy támogassák az országokat ezen erőfeszítésekben. Például 26 tagállam kapott közvetlen tevékenységi támogatást a szennyvízmegfigyelési és a kapcsolódó tevékenységek támogatására. A települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv közelgő – a tervek szerint idén ősszel elfogadandó – felülvizsgálata keretében be fogják vezetni a szennyvízmegfigyelési rendszert, amelynek segítségével a települési szennyvizekben nyomon követik a közegészségügyi szempontból lényeges paramétereket, beleértve a vírust és a variánsait is. A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a szennyvízmegfigyelés keretében továbbra is tegyenek erőfeszítéseket a SARS-CoV-2 szisztematikus nyomon követésére, és alkalmazzák a kapcsolódó bizottsági ajánlásban meghatározott intézkedéseket. Közösségi kockázatcsökkentő intézkedések A védőoltások döntő szerepet játszanak a Covid19-re adott válaszintézkedéseken belül. A jelenlegi világjárvánnyal kapcsolatos tapasztalataink azonban azt mutatják, hogy a vírus terjedésének korlátozása, a veszélyeztetett csoportok védelme és az egészségügyi rendszerekre nehezedő nyomás csökkentése érdekében az erőfeszítéseinknek közösségi kockázatcsökkentő intézkedéseket is magukban kell foglalniuk. A rendkívül hatékony közösségi kockázatcsökkentő intézkedések közé tartozik például a maszkviselés és az olyan szigorúbb intézkedések, mint az összejövetelek méretének korlátozása. A hatásuk különösen akkor lesz a legnagyobb, ha még a következő hullám előtt vagy annak kezdetén végrehajtanak ilyen intézkedéseket. Előfordulhat tehát, hogy az elkövetkező hónapokban újra be kell vezetni a közösségi kockázatcsökkentő intézkedések valamelyikét. A világjárvány jelenlegi szakaszában tagállamonként eltérő a járványügyi helyzet. Ennélfogva a legjobb és leghatékonyabb közegészségügyi válaszintézkedés is eltérő lehet. Az országoknak értékelniük kell saját járványügyi helyzetüket a közegészségügyi hatások, az egészségügyi kapacitás és az ilyen közegészségügyi intézkedések társadalmi elfogadottsága szempontjából, és ennek megfelelően kell döntéseket hozniuk. Az Unión és az egységes piacon belül alkalmazott következetes megközelítés ösztönzése szempontjából a korábbi hullámok során azonban nélkülözhetetlen volt, hogy a Tanács uniós politikai szintű integrált válságelhárítási mechanizmusa (IPCR) keretében hozott intézkedéseken és az Egészségügyi Biztonsági Bizottságon belül összehangolják a nemzeti megközelítéseket. Ennek feltétlenül folytatódnia kell. Az alábbiakban ismertetjük a közösségi kockázatcsökkentő intézkedések újbóli bevezetéséről való döntés során értékelendő kiemelt mutatókat. A közösségi kockázatcsökkentő intézkedések újbóli bevezetéséhez értékelendő adatok és küszöbértékek ·Az alkalmazandó súlyossági mutatók: a Covid19 vagy az influenza okozta súlyos akut légúti megbetegedés előfordulása életkor szerint; a Covid19-nek vagy az influenzának tulajdonítható halálozás életkor szerint. ·Alternatívaként a kórházak és az intenzív osztályok konkrétan a Covid19-hez vagy influenzához kapcsolódó felvételi és/vagy kihasználtsági aránya is használható. Ezeket ideális esetben életkor szerinti bontásban kell megadni. ·A súlyossági mutatókat össze kell kapcsolni az egészségügyi kapacitással és az egészségügyi rendszerek teljesítményével kapcsolatos adatokkal annak érdekében, hogy értékelni lehessen a járvány hatását. Rendszeresen kell ilyen hatásvizsgálatokat végezni, és amennyiben a súlyossági mutatók növekvő tendenciát mutatnak, fokozottan. ·A korábbi évek adatai alapján, a súlyos betegség különböző szintjeinek és a rendelkezésre álló egészségügyi kapacitás figyelembevételével meghatározhatók a járvány súlyosságára vonatkozó országspecifikus küszöbértékek. Számos tagállamban az egészségügyi intézményekben és a tartós ápolást-gondozást biztosító intézményekben még mindig kötelező a szájmaszkok használata. A közösségi fertőzés korlátozása érdekében elsőként a zárt közterületeken – többek között a tömegközlekedési eszközökön – való maszkviselést lehet bevezetni. A legújabb bizonyítékok alapján az EU/EGT területén könnyen hozzáférhető FFP2 szájmaszkok erősebb védőhatással bírnak a közösségben, mint az orvosi maszkok vagy a szövetmaszkok. A tagállamokat ezért határozottan arra ösztönzik, hogy különleges körülmények között fontolják meg ezek alkalmazását. A zárt terek megfelelő szellőzésének biztosítása kulcsfontosságú intézkedést jelent a SARS-CoV-2 és más légzőszervi vírusok fertőzési kockázatának csökkentése tekintetében. Az EU/EGT egész területén további erőfeszítésekre van szükség a szellőzés javítása érdekében. Az otthoni munkavégzéshez vagy a tömeges összejövetelek méretének korlátozásához hasonló egyéb intézkedések hatékonynak bizonyultak a vírus terjedésének korlátozása szempontjából. Ha ezeket az intézkedéseket még az esetszámok növekedése előtt végrehajtják, elkerülhető, hogy olyan, nagyobb zavart keltő intézkedésekre legyen szükség, mint a lezárások, az üzletek és iskolák bezárása, az otthonmaradásra vonatkozó ajánlások és az utazási korlátozások. A politikai elkötelezettség és a közösségi szerepvállalás kulcsfontosságú a közösségi kockázatcsökkentő intézkedések sikere és hatékonysága szempontjából. Az iskolák újbóli megnyitása Mivel a nyári szünet után a gyermekek visszatérnek az iskolába, döntő fontosságú, hogy fenntartsák a biztonságos iskolai környezetet, valamint a SARS-CoV-2 és más légzőszervi vírusok terjedésének megelőzésével a minimálisra csökkentsék a tanulók hiányzását és a dolgozók távollétét. A gyermekek életkortól függetlenül elkaphatják és terjeszthetik SARS-CoV-2 vírust. A gyermekek gyakran tünetmentesek vagy enyhe fertőzési tüneteket mutatnak, de súlyos esetek is előfordulnak, különösen a súlyos kimenetelű megbetegedés kockázatának kitett gyermekek körében. Gyermekek körében poszt-Covid szindrómáról (vagy hosszú Covidról) is beszámoltak. A vírus terjedésének csökkentése szempontjából létfontosságú eszközöknek minősülnek az olyan fontos intézkedések, mint a tanulók és a dolgozók Covid19 elleni beoltásának előmozdítása, a helyes légúti és kézhigiénia ösztönzése, a jobb szellőztetőrendszerek kialakítása az iskolai helyiségekben, valamint az arra vonatkozó gyakori emlékeztetők kiadása, hogy légúti tünetek esetén maradjunk otthon. Az iskolán belüli kockázatcsökkentő intézkedések végrehajtását az oktatási környezethez és a tanulók korcsoportjához kell igazítani. Ezen túlmenően az ilyen intézkedéseknek figyelembe kell venniük, hogy a gyermekek számára optimális tanulási és szociális környezetet kell biztosítani. Az ECDC által 2021 júliusában közzétett iránymutatás és az e dokumentumban foglalt ajánlások e tekintetben továbbra is érvényesek.

A Covid19-világjárvány megzavarta a gyermekek és serdülők életét, ami kihatott az alapvető hétköznapi tevékenységeikre, az oktatásukra, az egészségükre, a fejlődésükre és az általános jólétükre. Éppen ezért fontos szem előtt tartani az iskolai oktatást érintő fennakadásoknak a gyermekek egészségére és fejlődésére gyakorolt kedvezőtlen hatásait. Iskolai szinten a lehető legkevesebb intézkedés végrehajtására kell törekedni, és meg kell akadályozni az oktatásból való további kimaradást. Az egészségügyi rendszerek és kapacitások megerősítése A Covid19-válság példa nélkül álló módon próbára tette az európai egészségügyi rendszerek rezilienciáját és rugalmasságát. 2022 nyarán az uniós egészségügyi rendszerek továbbra is kihívásokkal néznek szembe a Covid-vírussal összefüggő kórházi felvételek számának növekedése és a Covidtól független ellátás terén a világjárvány miatt kialakult elmaradások felszámolásának szükségessége miatt. Az említett, egészségügyi rendszerekre nehezedő nyomás régóta fennálló egyéb olyan kihívások mellett jelentkezik, mint az egészségügyi dolgozók tartós hiánya, amit a Covid19-világjárvány tovább súlyosbított. Az ECDC felmérése szerint számos tagállam számol be problémákról a kellő számú, megfelelő kompetenciákkal rendelkező egészségügyi személyzet fenntartásával és felvételével kapcsolatban. Az egészségügyi rendszerek esetében fennáll a kockázata annak, hogy 2022 telére nem rendelkeznek elegendő kapacitással, ha nem növelik az egészségügy finanszírozását és az emberi erőforrásokat. Ráadásul az egyéb légzőszervi vírusok (pl. influenza) további terhet róhatnak az egészségügyi rendszerekre. A világjárvány rávilágított, hogy feltétlenül erős, reziliens és személyzettel megfelelően ellátott egészségügyi rendszerre van szükség. Az egészségügyi rendszerek megerősítését célzó, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében megvalósuló beruházások már javában zajlanak. Az elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervek keretében több mint 42 milliárd EUR összegű beruházásokat irányoztak elő az egészségügyi ellátás javításának előmozdítására, és ezen összeg csaknem egyharmadát az egészségügyi rendszerek digitalizációját előmozdító beruházásokra és reformokra fordítják. A konkrét beruházások célja továbbá, hogy megerősítsék a nemzeti egészségügyi rendszerek közegészségügyi kapacitását. Az egészségügyi rendszerek rezilienciájának megerősítése érdekében rövid és hosszú távon is folyamatos erőfeszítésekre lesz szükség. Emellett a legutóbbi – az európai szemeszter keretében 2022 júliusában elfogadott – országspecifikus ajánlások nyolc tagállam egészségügyi rendszerével foglalkoztak, és hangsúlyozták, hogy a megelőzés és az elsődleges egészségügyi ellátás terén javulásra van szükség, valamint kezelni kell a munkaerőhiányt is. A félévente megjelenő Health at a Glance: Europe (Egészségügyi pillanatkép: Európa) című jelentés következő kiadása 2022 végén jelenik meg. Különösen a nem Covid19-fertőzésben szenvedő betegeknek a világjárvány idején nyújtott egészségügyi szolgáltatások terén tapasztalt fennakadásokat fogja értékelni, és meg fogja vizsgálni az egészségügyi ellátásban mutatkozó lemaradások leküzdésére irányuló stratégiákat. Ezenkívül azt is meg fogja vizsgálni, hogy a Covid19-világjárvány milyen hatással volt a gyermekek és fiatalok egészségére, különösen a mentális egészségre. A jövőre nézve javítani kell az egészségügyi rendszerek fertőző betegségek járványhullámaira és más típusú sokkhatásokra való felkészültségét. A rezilienciatesztek elvégzése lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy rendszeresen megvizsgálják az egészségügyi válságokra való felkészültségüket, és ellenőrizzék egészségügyi rendszereik bizonyos, komoly nyomást jelentő forgatókönyvekkel és hosszú távú strukturális kihívásokkal szembeni rezilienciáját. A rezilienciának a kórházak és más beszerző szervek közbeszerzési gyakorlatának rezilienciájára és hatékonyságára is ki kell terjednie. A világjárvány miatt a mentális egészségre, különösen az egészségügyi dolgozókra nehezedő terhekre tekintettel a tagállamoknak meg kell erősíteniük az egészségügyi dolgozók és az egész lakosság jó mentális egészségét támogató intézkedéseket. Az egészségügyi munkaerő megerősítése ráadásul az egészségügyi rendszereket is reziliensebbé teszi. A Bizottság „az EU az egészségért” program, az ESZA+ és az uniós készségfejlesztési paktum keretében támogatja az egészségügyi szakemberek képzését. Számos olyan projekt van folyamatban, amelynek célja, hogy támogassák az országokat az „orvoshiánnyal küzdő régiókban” (az egészségügyi ellátáshoz korlátozott hozzáféréssel rendelkező területeken) jelentkező, a munkaerő megtartásával, a feladatok megváltoztatásával és a munkaerőhiánnyal kapcsolatos problémák kezelésében. A Bizottság továbbá még az év folyamán együttes fellépést kíván indítani az egészségügyi ágazaton belül a munkaerő-tervezés és a munkaerő-szükséglet előrejelzésének javítása céljából. A Bizottság emellett támogatja a sürgősségi segélyszolgálati csoportok, valamint a szükséges egyéni védőeszközök, orvosi eszközök és terápiás készítmények nemzeti és uniós szintű (pl. az uniós polgári védelmi mechanizmuson keresztül történő) rendelkezésre bocsátását. A Covid19 elleni terápiás készítmények alkalmazása A Covid19 elleni terápiás készítményekre vonatkozó uniós stratégia célja a biztonságos és hatékony terápiás készítmények széles portfóliójának kiépítése. A Covid19-betegek kezelésében főleg az antivirális készítmények és az antivirális monoklonális antitestek játszanak fontos szerepet. Eddig nyolc, különböző kategóriába tartozó Covid19 elleni terápiás készítményt engedélyeztek, köztük hat antivirális készítményt, amelyek a betegség különböző szakaszaiban és súlyosságának függvényében alkalmazhatók. 2020 októbere és 2022 júliusa között négy közös közbeszerzési keretszerződést kötöttek – beleértve a szerződések meghosszabbítását is –, hogy számos tagállamban biztosítsák az antivirális készítmények rendelkezésre állását. A Bizottság továbbra is együtt fog működni a tagállamokkal annak érdekében, hogy meghatározza a terápiás készítményekre vonatkozó további közös közbeszerzésekkel kapcsolatos prioritásokat, és megerősítse a kialakult nemzeti és uniós eljárásokkal való integrációt. A fokozott együttműködés és a közös közbeszerzés erősíti a szolidaritást azáltal, hogy a részt vevő tagállamokban biztosítja a terápiás készítményekhez való méltányos hozzáférést és a terápiás készítmények rendelkezésre állását. A 2014-ben 37 ország által aláírt közös közbeszerzési megállapodásban foglaltaknak megfelelően a közös közbeszerzés a vásárlóerőt is erősíti, különösen a kisebb tagállamok esetében, mivel jobb szerződéses feltételeket és méretgazdaságosságot tesz lehetővé. A több országra kiterjedő klinikai vizsgálatok szükségessége 2022 januárjától, a klinikai vizsgálatokról szóló rendelet hatálybalépésével – konkrétan a klinikai vizsgálatok információs rendszerén (CTIS) keresztül – az Unió egészében összehangolták a klinikai vizsgálatok értékelését és felügyeletét. A klinikai vizsgálatokról szóló rendelet lehetővé teszi a tagállamokban a klinikai vizsgálatok gyorsabb engedélyezését, ily módon javítva a klinikai kutatás egészének hatékonyságát. Egyúttal fenntartja az ilyen vizsgálatokra már most is vonatkozó magas szintű minőségi és biztonsági előírásokat. A rendeletnek és a klinikai vizsgálatok információs rendszerének köszönhetően a kereskedelmi és nem kereskedelmi megbízók mostantól akár 30 uniós tagállamban/EGT-országban egyszerre kérelmezhetik a klinikai vizsgálatok engedélyezését. Az új szabályozási rendszer és a platform javítja a klinikai vizsgálatokkal kapcsolatos információcserét és közös döntéshozatalt. A klinikai vizsgálatok információs rendszere – amelyet 2023. január 31-ig kötelező lesz használni a klinikai vizsgálati kérelmek benyújtásához – emellett nyilvános, kereshető adatbázist is biztosít az egészségügyi szakemberek, a betegek és a nagyközönség számára. A rendelet 2025. január 31-től válik teljes mértékben alkalmazandóvá, és majd minden klinikai vizsgálatnak meg kell felelnie a szabályoknak. Az elkövetkező években ez az új, klinikai vizsgálatokra vonatkozó európai szabályozási környezet a Covid19 elleni esetleges új terápiás készítmények és oltóanyagok esetében is megkönnyíti, egyszerűsíti, felgyorsítja és átláthatóbbá teszi majd a multinacionális klinikai vizsgálatokat. Ezenkívül biztosítani fogja, hogy az EU vonzó és kedvező környezetet kínáljon a nagyszabású klinikai kutatások elvégzéséhez, garantálva a nyilvánosság számára a nagy fokú átláthatóságot, a klinikai vizsgálatokban résztvevők számára pedig magas szintű biztonságot. Az EMA felülvizsgált megbízatásának keretében létrehozott szükséghelyzeti munkacsoport tanácsot nyújt az Unióban végzett klinikai vizsgálatok fejlesztői számára a klinikai vizsgálati tervekkel kapcsolatban, beleértve a közös klinikai vizsgálatokat is. A tanácsadás végső soron elősegíti az oltóanyagokhoz és kezelésekhez hasonló gyógyászati termékek időben történő kifejlesztését és engedélyezését, valamint általánosságban javítja Európában a klinikai vizsgálatok koordinációját. A tagállamoknak a klinikai vizsgálati kérelmek engedélyezésekor figyelembe kell venniük az említett, szükséghelyzeti munkacsoport által adott tudományos tanácsot. Végezetül a Horizont 2020 keretében két uniós klinikai vizsgálati hálózatot hoztak létre: az egyik a Covid19 elleni terápiás készítményekre, a másik pedig a Covid19-oltóanyagokra összpontosít. A terápiás készítmények vizsgálatával foglalkozó hálózat az intenzív ellátásban részesülő népesség, valamint a kórházi és alapellátásban részesülő betegek tekintetében végzett nagyszabású adaptív platformvizsgálatokat foglalja magában. Emellett a közös hozzáférési tanácsadó mechanizmus támogatja az erőforrások hatékony felhasználását a vizsgálatok között, és elejét veszi a párhuzamos erőfeszítéseknek. Az oltóanyag-vizsgálati hálózat magában foglalja az idősek, az általános felnőtt lakosság és a gyermekek körében végzett, a népegészségügyre összpontosító oltóanyag-vizsgálatokat. A poszt-Covid szindróma („hosszú Covid”) kezelésére való összpontosítás Az újonnan felmerülő bizonyítékok arra engednek következtetni, hogy a Covid19-ből felépülőknél 8-ból 1 esetben a vártnál jóval tovább tartó, az életminőség romlásához vezető súlyos tünetek jelentkeznek. Bár úgy tűnik, hogy a poszt-Covid szindróma kialakulásának kockázata nagyobb a Covid19 miatt kórházba került, már meglévő betegségekkel küzdő idősebb személyek körében, a tanulmányok kimutatták, hogy e betegség olyan, korábban egészséges fiatalok körében is gyakori, akik az első megbetegedéskor enyhe vagy semmilyen tünetet nem tapasztaltak. A poszt-Covid szindrómában szenvedők számos különféle tünetet, többek között légzőszervi, szív- és érrendszeri, emésztőrendszeri, kognitív, váz- és izomrendszeri és neurológiai tüneteket tapasztalhatnak. Ezek a tünetek jelentkezhetnek időszakosan, a test több területét is érinthetik, és az enyhétől a cselekvőképességet akadályozó mértékűig terjedhetnek, ami gyakran megnehezíti az emberek számára a munkába való visszatérést. A tünetek hosszú listája ellenére a mai napig nem állnak rendelkezésre validált terápiák e szindróma kezelésére. A betegeknek ezen új csoportja sajátos ellátást igényel, gyakran különböző orvosi szakterületekről. Ez várhatóan jelentős terhet ró az európai egészségügyi rendszerekre, és súlyosbíthatja a világjárvány során a nem Covid-ellátás terén felhalmozódott nagymértékű elmaradást. E megfontolások rávilágítanak arra, hogy sürgősen fokozni kell a poszt-Covid szindróma biológiai alapjainak megértését célzó kutatási erőfeszítéseket. A poszt-Covid szindróma hátterében álló kórtan jobb megértése lehetővé teszi a kutatók számára az ígéretesnek tűnő terápiák azonosítását, és végül olyan nagyszabású klinikai kísérletek kidolgozását, amelyekkel igazolhatók e terápiák előnyei. Ezzel összefüggésben az uniós Horizont Európa 2021–2022. évi munkaprogramja hat, poszt-Covid szindrómával foglalkozó kutatási projekt számára biztosított finanszírozást. E projektek keretében arra törekednek, hogy pontosabb képet kapjanak a poszt-Covid szindrómáról, valamint a különböző SARS-CoV-2-variánsok és népességcsoportok tekintetében megvizsgálják a betegség kialakulásához kapcsolódó kockázati tényezőket az esetleges biomarkerek azonosítása és a kezelési lehetőségekről való tájékozódás céljából.

A Covid19 elleni terápiás készítményekre vonatkozó uniós stratégia a kutatási, fejlesztési és innovációs intézkedésekkel összefüggésben utal a poszt-Covid szindrómára. A stratégia elismeri, hogy a poszt-Covid szindróma az akut Covid19-től eltérő terápiás megközelítést igényel. Egyúttal azzal a kibontakozóban lévő feltételezéssel összhangban, hogy a poszt-Covid szindróma egyik okát a tartós vírusrezervoárok jelenthetik, a Covid19 kezeléséhez használt terápiás készítmények (például antivirális készítmények) a poszt-Covid szindróma lehetséges kezelési módjaként is vizsgálhatók. A Bizottság annak érdekében, hogy szakértői iránymutatással szolgálhasson azzal kapcsolatban, hogy az egészségügyi rendszerek hogyan alakítsanak ki és hozzanak létre megfelelő egészségügyi szolgáltatásokat a poszt-Covid szindrómában érintett betegek számára, megbízta az egészségügyi beruházások hatékony módjairól tanácsot szolgáltató szakértői testületet, hogy 2022 végéig nyújtson be véleményt a poszt-Covid szindróma egészségügyi rendszerekre gyakorolt hatásáról. Ezenkívül az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség (EU-OSHA) jelentést tett közzé a poszt-Covid szindróma munkavállalókra és munkahelyekre gyakorolt hatásáról, és ehhez kapcsolódóan útmutatót adott ki a munkavállalók és a vezetők számára. A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy egyesült erővel gyűjtsenek naprakész adatokat a poszt-Covid szindrómáról, és biztosítsanak több képzést az egészségügyi dolgozóknak a poszt-Covid felismerése és kezelése terén, főként az alapellátásban. Nem szabad megfeledkezni arról, hogy a poszt-Covid szindróma megelőzésének legjobb módja az, ha eleve elkerüljük a SARS-CoV-2 vírussal való megfertőződést. Közlekedés, mobilitás, utazás 2022 augusztusa óta megszűnt minden, a személyek Unión belüli szabad mozgását érintő intézkedés, beleértve azt a követelményt is, miszerint az utazóknak uniós digitális Covid19-igazolvánnyal kell rendelkezniük. Továbbra is kulcsfontosságú folytatni az erőfeszítéseket annak érdekében, hogy a Covid19-világjárvány idején az Unión belül biztosítva legyenek mind a személyek, mind az áruk szabad mozgását elősegítő intézkedések. Továbbra is közös célunk, hogy korlátlanul lehessen élvezni a szabad mozgáshoz való jogot, amennyiben a járványügyi helyzet ezt lehetővé teszi. Annak érdekében, hogy választ tudjanak adni közlekedési ágazatot érintő sajátos kihívásokra és az ellátási láncban bekövetkező zavarokra, a Bizottságnak és az uniós tagállamoknak az eddig kidolgozott eszközökre, különösen a zöld sávokra, a közlekedésre vonatkozó vészhelyzeti tervre és a megfelelő egészségügyi protokollokra kell támaszkodniuk. Utazási korlátozásokat csak akkor szabad bevezetni vagy újra bevezetni, ha azok feltétlenül szükségesek a közegészségügy védelme érdekében, illetve azzal arányosak. Az utazási korlátozások bevezetése vagy újbóli bevezetése előtt például bizonyos közösségi kockázatcsökkentő intézkedéseket, többek között a maszkviselést kell fontolóra venni. Minden új intézkedésről tájékoztatni kell a főbb érdekelt feleket, például a közlekedési vállalatokat, hogy felkészülhessenek és elkerülhessék az esetleges kedvezőtlen hatásokat. Amennyiben a tagállamok működésbe kívánják hozni a határokon át utazók kontaktkövetését, az utasok adatainak cseréjéhez az uniós utaslokalizáló űrlaphoz hasonló közös eszközök állnak rendelkezésre, amelyekkel fokozni tudják a kontaktkövetési kapacitásukat, ugyanakkor csökkenthetik az utasokra és a közlekedési vállalatokra nehezedő terheket. A tagállamok igénybe vehetik az uniós digitális Covid-igazolványt abban az esetben, ha az idei őszi és téli járványügyi helyzet miatt az országoknak ideiglenesen újra utazási korlátozásokat kell bevezetniük. Az uniós digitális Covid-igazolványról szóló, 2023 júniusáig meghosszabbított rendelet biztosítja a szabad mozgásra vonatkozó korlátozások hatásainak kezeléséhez és az utazás megkönnyítéséhez szükséges keretet. Ez biztosítja, hogy a polgárok élvezhessék interoperábilis és kölcsönösen elfogadott, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolvány kínálta előnyöket. Az érvényes uniós digitális Covid-igazolványok birtokosaira elvileg nem vonatkoznak további korlátozások az Unión belüli utazásuk során. Az uniós digitális Covid-igazolvány jelentős sikert aratott azáltal, hogy egy Unió-szerte (és számos harmadik országban is) elfogadott és megbízhatónak tartott eszközt biztosított a lakosság számára, elkerülve ezzel több nemzeti rendszer széttagolódását. 2022. augusztus 1-jén 5 kontinens 75 országa és területe csatlakozott az uniós digitális Covid-igazolvány rendszeréhez (30 uniós tagállam/EGT-tagország és 45 nem uniós ország és terület), és több további ország jelezte érdeklődését az uniós átjáróhoz való csatlakozás iránt, vagy már technikai megbeszéléseket folytat a Bizottsággal. Ezáltal az uniós digitális Covid-igazolvány nemzetközi standarddá vált. Az uniós digitális Covid-igazolvány rendszere kellően rugalmas ahhoz, hogy alkalmazkodni tudjon a Covid19-világjárványra adott válaszok alakulásához. A további tudományos bizonyítékok és a világjárvány alakulása fényében szükségessé válhat az első emlékeztető oltás után kiadott igazolványok érvényességi idejének esetleges kiigazítása. Ha újra bevezetnék az uniós digitális Covid-igazolvány használatát, továbbra is fontos lenne biztosítani, hogy mindenki szerezhessen érvényes uniós digitális Covid-igazolványt. Ez azt jelenti, hogy a tagállamoknak továbbra is biztosítaniuk kell, hogy elegendő és könnyen hozzáférhető tesztelési és oltási kapacitás álljon rendelkezésre. A tagállamoknak tájékoztatniuk kell továbbá a SARS-CoV-2 fertőzésen átesett polgárokat arról, hogy jogosultak gyógyultsági igazolványt kapni, ha PCR- vagy antigén tesztet végeztek. Ezenkívül a tagállamoknak mindent meg kell tenniük annak biztosítása érdekében, hogy az utasok megfelelő tájékoztatást kapjanak az esetleges utazási korlátozásokról, amelyekkel egy másik uniós tagállamba vagy EGT-tagországba való belépéskor szembesülhetnek. A Re-open EU internetes platform továbbra is kulcsfontosságú hivatkozási pont marad az Unión belül utazók számára. A Bizottság ismételten hangsúlyozza, hogy továbbra is fontos, hogy a tagállamok időben frissítsék az esetleges utazási korlátozásokra, közegészségügyi és biztonsági intézkedésekre vonatkozó információkat, hogy az európai polgárok továbbra is bizalommal támaszkodhassanak a platformra utazásaik megtervezése során. Az (EU) 2022/107 tanácsi ajánlásban elfogadott vészfékeljárás továbbra is biztosítja, hogy a tagállamok összehangolt megközelítést követve válaszoljanak az esetleges új, aggodalomra okot adó variánsok megjelenésére. A változó megközelítésekre és a tagállamokban végzett tesztek mennyisége terén megfigyelhető csökkenő tendenciára tekintettel megszűnt az országoknak az ECDC által eddig alkalmazott, színkód szerinti besorolása, így viszont az ECDC-nek már nincs lehetősége arra, hogy megfelelő képet alkosson a járványügyi helyzetről. Emellett a harmadik országokból az EU+ térségbe irányuló beutazásokkal összefüggésben a Tanács 2020 júniusában összehangolt megközelítést fogadott el, amelyet azóta háromszor módosítottak . A Bizottság hamarosan javaslatot kíván benyújtani az ajánlás felülvizsgálatára annak érdekében, hogy figyelembe vegye a megváltozott járványügyi helyzetet és a tagállami gyakorlatok alakulását, különösen az (EU) 2020/912 tanácsi ajánlás 1. mellékletében szereplő országok azon jegyzékét illetően, amely már nem tükrözi a jelenlegi helyzetet. A tagállamokkal folytatott konzultáció keretében sorra kerülő felülvizsgálat célja, hogy összehangolt megközelítést biztosítva közös kerettel szolgáljon az elkövetkező hónapokra. 5.GLOBÁLIS DIMENZIÓ A világjárvány megfékezése és felszámolása érdekében a Covid19 elleni globális küzdelem terén elengedhetetlenül világméretű erőfeszítésekre és támogatásra van szükség. Ezért a Covid19-válság kezdete óta az EU az „Európa együtt” kezdeményezés keretében központi szerepet játszik az arra irányuló többoldalú válaszintézkedésekben, hogy világszerte biztosítsák a Covid19-oltóanyagok gyors kifejlesztését, nagy mennyiségű előállítását és méltányos elosztását. Az EU továbbra is a Covid19-oltóanyagok legjelentősebb adományozója világszerte, figyelembe véve a tagállamok által a COVAX (Covid19-oltóanyagokhoz való globális hozzáférés) és a kétoldalú adományozások keretében megosztott adagokat. Összességében az „Európa együtt” kezdeményezés keretében már csaknem 482 millió adagot osztottak meg a rászoruló országokkal, és a kezdeményezés az elkövetkező hónapokban is elkötelezett lesz az adományozási és exportálási erőfeszítések mellett, amennyiben megnő az érdeklődés az eredeti készítmények és a módosított oltóanyagok iránt. Még ha stabilizálódott is a Covid19-oltóanyagok globális ellátása, sok ország, különösen Afrikában, még mindig nagyon messze van a kellő átoltottság elérésétől. Az alapoltás hiánya egyúttal azzal a kockázattal jár, hogy kimaradnak az emlékeztető oltások – többek között a módosított oltóanyagokkal végzett emlékeztető oltások – előnyeiből. A jelenlegi helyzetre a kereslethez képest nagyobb oltóanyag-kínálat jellemző: egyes országokban az oltóanyagok globális elérhetőségével párhuzamosan nem nőtt megfelelő mértékben az átoltottság. A kihívás egyértelműen „az oltások célba juttatása”, illetve a kapott oltóanyagok beadása felé tolódott el. Éppen ezért az EU például egy – az ellátásra, az oltási segédeszközökre és a szállítási támogatásra kiterjedő – oltóanyag-támogatási csomagot terjesztett elő afrikai partnerei számára. Az EU további 375 millió EUR összegű támogatást jelentett be a legalacsonyabb átoltottsági aránnyal rendelkező országok számára a COVAX-eszköznek a Covid19-oltóanyagok szállítását támogató mechanizmusán keresztül. E finanszírozással – az országok szükségletein alapuló megközelítést követve – a nemzeti kormányokat támogatja a szolgáltatásnyújtás, az egészségügyi munkaerő, a kereslet megteremtése, az oltási kampányok, az ellátásilánc-rendszerek, valamint a hűtési lánccal és a gyors, ultrahideg hűtési lánccal kapcsolatos kapacitás terén. E finanszírozás keretében továbbá a méltányos hozzáférés fenntartásában, a marginalizált népességcsoportok elérésében, az integrált Covid19 elleni védőoltás és az általános immunizáció biztosításában, valamint az immunizációs rendszerek megerősítésében is támogatja az országokat. A helyi egészségügyi rendszerek kapacitását tovább kell fejleszteni a közösségek beoltásának biztosítása érdekében; az oltóanyagok helyi fejlesztését és előállítását szintén meg kell erősíteni. A Bizottság támogatja az afrikai nemzeti egészségügyi rendszerek megerősítését, például azáltal, hogy regionális szinten elkötelezi magát amellett, hogy az „Egy az egészség” koncepció alapján, az egészségügyi rendszerek digitalizálása és a közegészségügyi intézmények támogatása révén javuljon az egészségügyi biztonság. Az EU az „Európa együtt” kezdeményezés keretében az oltóanyagok, gyógyszerek és egészségügyi technológiák afrikai gyártásával és hozzáférhetőségével kapcsolatos munkát is folytatja (MAV+). E kezdeményezés 2021-ben indult, és hozzájárul a helyi és regionális gyártási kapacitás növeléséhez, az afrikai gyógyszerellátási láncok diverzifikálásához és a nemzetközi ellátási láncon belül kialakult szűk keresztmetszetek felszámolásához. Az „Európa együtt” kezdeményezés keretében eddig több mint 900 millió EUR-t mozgósítottak a dél-afrikai, szenegáli, ruandai és ghánai kapacitásépítés támogatására, a szabályozás regionális szintű megerősítésére, valamint az Afrikai Gyógyszerügynökség (AMA), az Afrikai Unió Fejlesztési Ügynöksége (AUDA-NEPAD) és az afrikai oltóanyaggyártásra irányuló partnerség támogatására. A kapcsolatépítő rendezvények keretében az EU fokozta az afrikai és európai vállalatok közötti együttműködést a gyógyszeripar és a gyógyászati technológiai ipar értékláncai tekintetében. Az EU emellett új kezdeményezést indított az oltóanyagok és gyógyszerek helyi gyártásával kapcsolatban, hogy támogassa a latin-amerikai és karib-tengeri térségi erőfeszítéseket. Az EU 150 millió EUR-t ajánlott fel a Globális Alap Covid19-reagálási mechanizmusa (C19RM) számára, hogy a partnerországokban biztosítsa az egészségügyi ellenintézkedésekhez (többek között diagnosztikai eszközökhöz, tesztekhez, oxigénhez és egyéni védőeszközhöz) való hozzáférést.