Meg kell erősíteni a Médiahatóság funkcionális függetlenségét. Továbbra is jelentős állami hirdetési összegeket irányítanak a kormánypárti médiavállalatokhoz, ami egyenlőtlen versenyfeltételeket teremt a médiakörnyezetben. A közszolgálati média összetett intézményi rendszerben működik, miközben aggályos a szerkesztői és pénzügyi függetlensége. A médiaszakemberek továbbra is kihívásokkal néznek szembe tevékenységük gyakorlása során, ideértve a tényfeltáró újságírók megfigyelését is. A veszélyhelyzet alapján továbbra is akadályozzák a nyilvános információkhoz való hozzáférést.

Magyarország vagyonnyilatkozatra és összeférhetetlenségre vonatkozó feddhetetlenségi szabályai hatékonyabb felügyeletet és végrehajtást tesznek szükségessé. Magyarországon kiterjedt vagyonnyilatkozati rendszer működik, amely előírja, hogy az országgyűlési képviselőknek, a kormánytisztviselőknek és a köztisztviselőknek nyilatkozniuk kell vagyonukról és érdekeltségeikről . Aggályok merültek fel különösen az országgyűlési képviselők által legutóbb 2021 februárjában benyújtott vagyonnyilatkozatok tartalmával kapcsolatban . A vagyonnyilatkozatokat csak a gyanú bejelentését követően ellenőrzik, és az esetleges nyomon követés a köztisztviselő munkáltatójának, illetve országgyűlési képviselők és más magas rangú tisztviselők esetében az Országgyűlés Mentelmi Bizottságának a mérlegelési jogkörébe tartozik . Az országgyűlési képviselők esetében fennálló összeférhetetlenségről vagy érdekellentétről nyilatkozni kell az elnök részére, majd ezt követően a helyzet megoldásáig bizonyos korlátozások vonatkoznak rájuk . A nyilvánosság számára azonban nem érhetők el sem az érdekeltségi nyilatkozatok, sem pedig a bármi fajta nyomon követésre vonatkozó információ. Annak ellenére, hogy régóta szorgalmazzák ezt, nem kezdeményeztek reformot az országgyűlési képviselőkre vonatkozó magatartási, összeférhetetlenségi és a vagyonnyilatkozati szabályok felügyeletének, ellenőrzésének és végrehajtásának hatékonyabbá tétele érdekében . Az országgyűlési képviselők vagyonnyilatkozatára vonatkozó szabályok módosításáról szóló kormányjavaslatnak – amely alapján a módosítás elfogadására az indikatív ütemterv szerint 2022. július 27-én kerül sor – nem célja, hogy megfeleljen ezeknek a felhívásoknak az adatok ellenőrzésének, felügyeletének vagy a szabályok be nem tartása esetén alkalmazandó szankciók szigorítása érdekében. Emellett a kormány új szabályok bevezetését tervezi az országgyűlési képviselők összeférhetetlenségére, a nekik adott ajándékokra és hasonló juttatásokra vonatkozóan. Addig is az összeférhetetlenségi szabályok nem alkalmazandók az országgyűlési képviselőkre, az államtitkárokra és a kormány egyéb olyan köztisztviselőire, akik egyidejűleg a „közérdekű vagyonkezelő alapítványok” felügyelőbizottsági tagjaiként is tevékenykednek, annak ellenére, hogy ezek a vagyonkezelő alapítványok jelentős állami finanszírozásban részesülnek, ami a korrupció fokozott kockázatával jár . Mivel az ilyen vagyonkezelő alapítványoknak nemcsak a magyar állam, hanem a magánszektor és külföldi államok is biztosíthatnak finanszírozást, a kuratóriumi tagok pénzgyűjtési és lobbitevékenységeket folytathatnak. A jogi keretet a hatalmi ágak szétválasztásával kapcsolatos aggályok miatt megtámadták a magyar Alkotmánybíróságon , mivel a kuratóriumi tagok nincsenek akadályozva abban, hogy egyidejűleg magas rangú, például miniszteri és országgyűlési képviselői pozíciókat töltsenek be. További, feddhetetlenséggel kapcsolatos hiányosságot jelent, hogy nem létezik egy kormánytagokra, államtitkárokra vagy országgyűlési képviselőkre vonatkozó etikai kódex Jogtalan vagyonszerzés gyanúja esetén a Nemzeti Adó- és Vámhivatal csak akkor indíthat ellenőrzési eljárást, ha a nyomozó hatóságok szintén bűnügyi vizsgálatot indítottak, ami jelentősen korlátozza az ilyen ellenőrzések lehetőségét .

A jó intézményközi együttműködés és a megfelelő szintű erőforrások ellenére továbbra is kihívást jelent az, hogy a magas szinten elkövetett korrupciós ügyekben a nyomozások, a büntetőeljárások és a jogerős ítéletek terén eredményeket érjenek el. Az ügyészség arról számol be, hogy feladatai ellátásához megfelelő szintű emberi és pénzügyi erőforrások állnak rendelkezésre , a szakosodás is szintje megfelelő, a jogi keret pedig megteremti annak feltételeit, hogy a korrupciós ügyekkel kapcsolatos nyomozások és büntetőeljárások hatékonyak legyenek. Az érintett korrupcióellenes szervek, köztük az ügyészség, a rendőrség, az adó- és vámhatóság, valamint a Nemzeti Védelmi Szolgálat közötti együttműködés jónak tekinthető . A hatékonyabb nyomozások – köztük a korrupciós ügyekkel kapcsolatos nyomozások – előmozdítása érdekében folyamatban van az ügyészség új informatikai rendszereinek fejlesztése . Az érzékeny adatok kezelésére és a nyomozó hatóságok közötti megosztására tervezett informatikai együttműködési rendszer célja, hogy 2024. december 1-jéig kezelje a bizonyítékgyűjtés terén továbbra is fennálló kihívásokat, különös tekintettel arra, hogy a releváns pénzügyi adatokat jelenleg számos különálló állami nyilvántartásból kell beszerezni . Ezenkívül a tervek szerint 2026. július 1-jéig új ügyviteli rendszer kezdi meg működését az ügyészségi nyomozások támogatása érdekében. 2021-ben több, korrupciós bűncselekmények miatt indított büntetőeljárást regisztráltak . Az általános növekedés a beszámolók szerint annak tudható be, hogy nőtt a magánszektorbeli korrupciós ügyek – köztük elsősorban a hétköznapi korrupcióval kapcsolatos ügyek – miatt indított büntetőeljárások száma . Ezenkívül a közszférabeli korrupcióval kapcsolatos eljárások száma jelentősen ingadozó mértékben növekedett az évek során . A jelentések szerint a korrupcióval kapcsolatos vádemelések aránya összességében magas . 2021-ben több magas szinten elkövetett, politikusokat érintő új ügyet vizsgáltak ki . Továbbra is komoly aggodalomra ad okot azonban, hogy a magas rangú tisztviselőket és a közvetlen környezetüket érintő korrupciós vádak kivizsgálása terén nem sikerült meggyőző eredményeket felmutatni . Ez az elszámoltathatóság alacsony szintjének kockázatát hordozza magában, tekintettel a korrupciós vádak kivizsgálását és büntetőeljárás alá vonását elutasító ügyészi határozatok bírósági felülvizsgálatának hiányára . Továbbra sem történtek intézkedések a közigazgatás felsővezetésében megjelenő klientizmus, favoritizmus és nepotizmus kockázatának kezelése tekintetében . Az ügyészség hatékony működésével kapcsolatos GRECO-ajánlások teljes körű végrehajtása tovább erősítené a korrupcióellenes keretet .

A független civil társadalomra továbbra is nyomás nehezedik. Bár a civil társadalmi szervezetek nyilvántartásba vételére és működésére vonatkozó jogszabályok lényegében változatlanok maradtak 2021-ben, és megfelelnek a nemzetközi normáknak , Magyarországon a civil társadalmi tér továbbra is „akadályozottnak” minősül . Az Európai Unió Bírósága 2021. november 16-án megállapította, hogy Magyarország megsértette az uniós jogot azáltal, hogy bűncselekménnyé nyilvánította a nemzetközi védelem iránti olyan kérelmek benyújtásának elősegítése céljából végzett tevékenységek szervezését, amelyek nem felelnek meg a védelem megadására vonatkozó nemzeti feltételeknek . Az, hogy Magyarország nem hajtja végre ezt az ítéletet, továbbra is nyomást gyakorol a menekültügy területén tevékenykedő civil társadalmi szervezetekre. 2022 első félévére ütemezték azon új szabályok végrehajtását , amelyek felhatalmazzák az Állami Számvevőszéket arra, hogy bizonyos összeget meghaladó éves mérlegfőösszeggel rendelkező civil szervezetek beszámolóinak jogszerűségét ellenőrizze. A független civil társadalmi szervezeteket gyakran címkézik „politikai”, tehát nem valódi civil szervezeteknek, valamint „ügynököknek”, akik nem a „nemzeti érdekeket” szolgálják . Az LMBTIQ-közösséget képviselő szervezetek arról panaszkodnak, hogy a kormány lejárató kampányainak célpontjaivá válnak . A gyermekvédelmi törvénnyel kapcsolatos népszavazást követően a Nemzeti Választási Bizottság bírságot szabott ki azokra a civil szervezetekre, amelyek érvénytelen szavazat leadására szólítottak fel . A Kúria e közigazgatási határozatok többségét hatályon kívül helyezte . A civil társadalmi szervezetek az igazságszolgáltatáshoz való hozzáféréssel kapcsolatos nehézségekről is beszámoltak, különösen a környezetvédelmi engedélyezési eljárások megtámadásának egyre növekvő akadályairól .

Európa Tanács: Miniszteri Bizottság (2010), Recommendation CM/Rec(2010)12 of the Committee of Ministers to member states on judges: independence, efficiency and responsibilities (A Miniszterek Bizottságának CM/Rec(2010)12. számú, tagállamoknak szóló ajánlása a bírák függetlenségéről, hatékonyságáról és szerepéről).

Európa Tanács: Velencei Bizottság (2010), Report on the Independence of the Judicial System. Part I: The Independence of Judges (Az igazságszolgáltatási rendszer függetlenségéről szóló jelentés. I. rész: a bírák függetlensége) (CDL-AD(2010)004).

Európa Tanács: Velencei Bizottság (2012) Opinion on Act CLI of 2011 on the Constitutional Court of Hungary (Vélemény az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvényről) (CDL-AD(2012)009).

Európa Tanács: Velencei Bizottság (2021), Opinion on the amendments to the Act on Equal Treatment and Promotion of Equal Opportunities and to the Act on the Commissioner for Fundamental Rights as adopted by the Hungarian parliament in December 2020 (Vélemény a magyar Országgyűlés által 2020 decemberében elfogadott, az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló törvény, valamint az alapvető jogok biztosáról szóló törvény módosításairól) (CDL-AD(2021)034).

Európa Tanács: Velencei Bizottság (2021), Opinion on the amendments to the Act on the organisation and administration of the Courts and the Act on the legal status and remuneration of judges adopted by the Hungarian parliament in December 2020 (Vélemény a magyar Országgyűlés által 2020 decemberében elfogadott, a bíróságok szervezetésről és igazgatásáról szóló törvény, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló törvény módosításairól) (CDL-AD(2021)036).

Európa Tanács: Velencei Bizottság (2021), Opinion on the compatibility with international human rights standards of Act LXXIX amending certain Acts for the protection of children (Vélemény a gyermekek védelme érdekében egyes törvények módosításáról szóló 2021. évi LXXIX. törvény nemzetközi emberi jogi normákkal való összeegyeztethetőségéről) (CDL-AD(2021)050).

Európai Alkotmánybíróságok Konferenciája (2022), Az Európai Alkotmánybíróságok Konferenciájának hozzájárulása a 2022. évi jogállamisági jelentéshez.

Európai Bírák Szövetsége (2022), Az Európai Bírák Szövetségének hozzájárulása a 2022. évi jogállamisági jelentéshez.

Európai Bizottság (2020), 2020. évi jogállamisági jelentés, Országfejezet – A jogállamiság helyzete Magyarországon.

Európai Bizottság (2021), 2021. évi jogállamisági jelentés, Országfejezet – A jogállamiság helyzete Magyarországon.

Európai Bizottság (2022), 2022. évi Európai szemeszter, Magyarországról szóló országjelentés.

Európai Bizottság (2022), A Magyarország 2022. évi nemzeti reformprogramjáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlás (2022) preambulumbekezdése, amelyben a Tanács véleményezi Magyarország 2022. évi konvergenciaprogramját (COM(2022) 614 final).

Európai Bizottság (2022), Uniós igazságügyi eredménytábla.

Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (2022), Az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetségének hozzájárulása a 2022. évi jogállamisági jelentéshez.

Európai Ügyvédi Kamarák Tanácsa (2021), Az Európai Ügyvédi Kamarák Tanácsának hozzájárulása a 2021. évi jogállamisági jelentéshez.

Európai Ügyvédi Kamarák Tanácsa (2022), Az Európai Ügyvédi Kamarák Tanácsának hozzájárulása a 2022. évi jogállamisági jelentéshez.

European Implementation Network (2022), A European Implementation Network hozzájárulása a 2022. évi jogállamisági jelentéshez.

Freedom House, Freedom in the World – Hungary Country Report (Béke a világban – Magyarországról szóló országjelentés) https://freedomhouse.org/country/hungary/freedom-world/2022 .

Gazdasági Versenyhivatal (2021), Sajtóközlemény: Egy évtizede az integritásért, elkötelezetten a korrupció ellen https://www.gvh.hu/sajtoszoba/sajtokozlemenyek/2021-es-sajtokozlemenyek/egy-evtizede-az-integritasert-elkotelezetten-a-korrupcio-ellen .

GRECO (2015), Negyedik értékelési kör – A parlamenti képviselőket, bírákat és ügyészeket érintő korrupció megelőzéséről szóló értékelő jelentés Magyarországról.

GRECO (2019), Harmadik értékelési kör. Második kiegészítés az Olaszországról szóló második megfelelési jelentéshez. A pártfinanszírozással kapcsolatos meggyanúsítás és átláthatóság.