9. SZ. KÖLTSÉGVETÉS-MÓDOSÍTÁSI TERVEZET A 2013. ÉVI ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGVETÉSHEZ SZAKASZONKÉNTI BONTÁSÚ BEVÉTELI KIMUTATÁS SZAKASZONKÉNTI BONTÁSÚ KIADÁSI KIMUTATÁS III. szakasz – Bizottság /* COM/2013/0691 final - 2013/ () */





9. SZ. KÖLTSÉGVETÉS-MÓDOSÍTÁSI TERVEZET A 2013. ÉVI ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGVETÉSHEZ SZAKASZONKÉNTI BONTÁSÚ BEVÉTELI KIMUTATÁS SZAKASZONKÉNTI BONTÁSÚ KIADÁSI KIMUTATÁS III. szakasz – Bizottság Tekintettel: – az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 314. cikkére, összefüggésben az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéssel és különösen annak 106a. cikkével, – az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre[1]és különösen annak 41. cikkére, – az Európai Unió 2013-es pénzügyi évre vonatkozó, 2012. december 12-én elfogadott általános költségvetésére[2], – a 2013. július 4-én elfogadott 1/2013. számú költségvetés-módosításra, – a 2013. szeptember 11-én elfogadott 2/2013. sz. költségvetés-módosításra, – a 2013. szeptember 11-én elfogadott 3/2013. sz. költségvetés-módosításra, – a 2013. szeptember 11-én elfogadott 4/2013. sz. költségvetés-módosításra, – a 2013. szeptember 11-én elfogadott 5/2013. sz. költségvetés-módosításra, – a 2013. július 10-én elfogadott[3]2013. szeptember 18-án módosított 6/2013. sz. költségvetés-módosítási tervezetre[4], – a 2013. július 25-én elfogadott 7/2013. sz. költségvetés-módosítási tervezetre[5], – a 2013. szeptember 25-én elfogadott 8/2013. sz. költségvetés-módosítási tervezetre[6], Az Európai Bizottság a költségvetési hatóság elé terjeszti a 2013. évi általános költségvetés 9. számú költségvetés-módosítási tervezetét. A SZAKASZONKÉNTI BONTÁSÚ BEVÉTELI ÉS KIADÁSI KIMUTATÁS VÁLTOZÁSAI A szakaszonkénti bontású bevételi és kiadási kimutatás változásai elérhetők az EUR-Lexen ((http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-hu.htm)). E változások angol nyelvű változata tájékoztatásul költségvetési mellékletként csatolva található. TARTALOMJEGYZÉK 1. Bevezetés.. 5 2. Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevétele. 5 2.1 Aszály Romániában.. 5 2.2 Árvizek Közép-Európában.. 6 2.2.1 Németország. 7 2.2.2 Ausztria.. 8 3.2.2 A Cseh Köztársaság. 9 3. Finanszírozás.. 10 4. Összefoglaló táblázat a pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban.. 11 1. Bevezetés A 2013. évre vonatkozó 9. sz. költségvetés-módosítási tervezet az EU Szolidaritási Alapjának 400,5 millió EUR összegű kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokban történő igénybevételére irányul. Az alap igénybevétele a 2012. nyári aszályhoz és erdőtüzekhez kapcsolódóan Románia, valamint a 2013. májusi és júniusi árvizekhez kapcsolódóan Németország, Ausztria és a Cseh Köztársaság javára történik. 2. Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevétele 2.1 Aszály Romániában 2012 nyarán Románia jelentős részét aszályt okozó csapadékhiány és többszöri, szélsőséges hőhullám sújtotta, mely jelentős terméskiesést és számos erdőtüzet eredményezett, nehezítette a lakosság vízellátását, és problémákat okozott a vízellátási és a vízenergia-termelési rendszerekben. Ezt követően a román hatóságok 2012 novemberében az EU Szolidaritási Alapjából biztosítandó pénzügyi támogatás iránti kérelmet nyújtottak be. A 2012/2002/EK tanácsi rendelet és különösen annak 2., 3. és 4. cikke értelmében a bizottsági szolgálatok alaposan megvizsgálták a kérelmeket. Az értékelés legfontosabb elemei a következőképpen foglalhatók össze: (1) A Bizottság 2012. november 2-án kapta meg Románia kérelmét. Az értékelés elvégzéséhez a Bizottság kiegészítő és felülvizsgált információt kért, mely 2013. május 30-án érkezett meg. A román nyelven beérkezett információ fordítása július 3-án vált elérhetővé. (2) A ciprusi aszálykatasztrófára való reagálásakor a Bizottság megállapította, hogy bár a 2012/2002/EK rendeletet nem kifejezetten a lassan kibontakozó katasztrófák kezelésére alkották, annak 2. cikke (1) bekezdése alapján támogatás igényelhető minden olyan jelentős természeti katasztrófa esetére, amely valamely kedvezményezett államban jelentős károkat okoz az életkörülményekben, a természetes környezetben vagy a gazdaságban, feltéve, hogy a katasztrófa jellege megfelel a 2. cikk (2) bekezdésében meghatározott kritériumoknak, és hogy a támogatási kérelmet a 4. cikk (1) bekezdésével összhangban kellő időben benyújtják. (3) A 2012/2002/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a kérelmet legkésőbb a katasztrófa által okozott első kár bekövetkezését követően legfeljebb tíz héten belül kell benyújtani. A lassan kibontakozó válságok esetében ez a rendelkezés a kérelem benyújtása szempontjából objektív nehézségeket támaszt. Romániában a csapadékhiánnyal, az egyre magasabb hőmérséklettel és az erdőtüzekkel jellemezhető több hónapos időszak súlyos aszályhoz vezetett, mely kb. 2,764 millió hektárnyi földet érintett a 41 romániai megye közül 35-ben. A szélsőséges helyzetet 2012. augusztus 25-én súlyos erdőtüzek kitörése tetőzte. A Bizottság ennek alapján úgy ítéli meg, hogy a román hatóságok által megadott 2012. augusztus 25-i dátum, amely a kérelem benyújtására meghatározott tíz hetes időtartamba esik, tekinthető a jelentős katasztrófa bekövetkezési dátumának. Ennek megfelelően a Bizottsághoz 2012. november 2-án eljuttatott kérelem a 4. cikk (1) bekezdésében rögzített határidőn belül érkezett. (4) Az aszály és annak következményei természeti eredetűek, így az EU Szolidaritási Alapja fő alkalmazási területébe tartoznak. (5) A román hatóságok az eredeti kérelmükben az aszály és az erdőtüzek okozta közvetlen károkat összesen több mint 1,9 milliárd EUR-ra becsülték. Ez a Szolidaritási Alapból Románia által 2012-ben igénybe vehető 735,5 millió EUR-s (a 2010. évi GNI 0,6 %-át kitevő) rendes küszöbérték 263 %-át tette ki. Ez a szám azonban olyan mezőgazdasági kárt tartalmazott, amely a katasztrófa bekövetkezési dátuma előtt keletkezett, ezért nem vehető figyelembe a teljes kárösszegben. Emellett a mezőgazdasági kár becslése a terméshozamokra és a piaci árakra vonatkozó irreális feltételezésekre épült. A Bizottság kérésére Románia felülvizsgálta kárértékelését. A Románia által benyújtott felülvizsgált kárérték 872,8 millió EUR. Ez az összeg azonban továbbra is tartalmazza a vízenergia-ágazatban keletkezett 66,1 millió EUR-nyi veszteséget, mely nem fogadható el közvetlen kárként, és ezért a kárértékből le kell vonni. A Bizottság ezért úgy véli, hogy a teljes közvetlen kár összege 806,7 millió EUR-ra becsülhető. Ez az összeg meghaladja a Szolidaritási Alap igénybevételének rendes küszöbértékét, ezért az aszály a 2012/2002/EK rendelet 2. cikke (2) bekezdésének értelmében vett jelentős természeti katasztrófának minősül. A pénzügyi támogatás összegének megállapítása a teljes közvetlen kár alapján történik. A pénzügyi támogatás csak a rendelet 3. cikkében meghatározott szükségintézkedésekre fordítható. (6) A kár több mint 99 %-a a mezőgazdasághoz és az erdészethez kapcsolódik. Ez a kár a Szolidaritási Alapból nem támogatható, mivel nem tartozik a 2012/2002/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdése szerinti támogatható szükségintézkedések típusai közé. A román hatóságok a 3. cikk (2) bekezdése értelmében támogatható intézkedéseket 2,5 millió EUR-ra becsülték. Ezek a költségek a mentőszolgálatok szükségintézkedéseihez kapcsolódnak, különösen a tűzoltáshoz és a vízszállításhoz, valamint a vízinfrastruktúra helyreállítását szolgáló intézkedésekhez. A Szolidaritási Alapból származó támogatás nem haladhatja meg a támogatható intézkedések összköltségét. (7) Az érintett régió a strukturális alapok (2007–2013) értelmében „konvergenciarégiónak” minősül. (8) A román hatóságok jelezték, hogy azokra a károkra, amelyek támogathatóak, nem kötöttek biztosítást. Következésképpen, a fent kifejtett okokból a kérelemben említett aszály és erdőtüzek a rendelet értelmében jelentős katasztrófának tekinthetőek, és megfelelnek a 2012/2002/EK rendelet 2. cikke (2) bekezdésének első albekezdése által a Szolidaritási Alap igénybevételéhez meghatározott feltételeknek. 2.2 Árvizek Közép-Európában 2013 májusában és júniusában Közép-Európában az időjárási viszonyok erősen hasonlítottak a 2002. évihez, amikor is megdőlt a százéves árvízszint-rekord, ami ezt követően az EU Szolidaritási Alapjának létrehozását eredményezte. A szélsőséges árvizek ismét Németországot, Ausztriát és a Cseh Köztársaságot sújtották. A részben magasabb árvízszintek ellenére a teljes kár meglehetősen magas összege nem érte el a 2002. évit, különösen Ausztriában és a Cseh Köztársaságban, ami nem utolsósorban a 2002 óta bevezetett hatékony árvízvédelmi és kockázatkezelési intézkedéseknek köszönhető. Ezt követően Németország a „jelentős katasztrófa feltétel”, Ausztria és a Cseh Köztársaság pedig az úgynevezett „szomszédos ország feltétel” alapján nyújtott be kérelmet az Európai Unió Szolidaritási Alapjából biztosítandó pénzügyi támogatás iránt. A 2012/2002/EK tanácsi rendelet és különösen annak 2., 3. és 4. cikke értelmében a Bizottság szolgálatai alaposan megvizsgálták a kérelmeket. Az értékelés legfontosabb elemei a következőképpen foglalhatók össze: 2.2.1 Németország (1) A Bizottság 2013. július 24-én vette kézhez Németország kérelmét, azaz a 2013. május 18-án észlelt első károkat követő 10 hetes határidőn belül. (2) 2013 májusának közepétől Németország nagy területeit szélsőségesen heves esőzések sújtották, a csapadékmennyiség néhány területen elérte a havi átlag 300 %-át. A Duna-medencében a csapadékkal már eleve telített talajhoz hozzáadódott az Alpok olvadó hómennyisége, ami nagy kiterjedésű árvizeket eredményezett. Több folyó vízszintje új rekordmagasságot ért el. Az árvizek jóval kiterjedtebbek és súlyosabbak voltak a 2002 augusztusi árvizekhez és az azt megelőző, 1954 júliusi nyári rekordárvizekhez képest. Bajorországban és Türingiában az első árvízkárokat a május 18-i súlyos szélviharok és szélsőséges esőzések idézték elő. Az árvizek 2013. június 1–16. között különösen súlyosan érintették a Duna, a Lech és a Regen folyókat, valamint az Inn-Salzach régiót. 2013. május 30-tól a folyamatos esőzések árvizeket okoztak a Rajna teljes hosszán és annak összes vízgyűjtő területén Baden-Württembergben, Bajorországban, Hessenben, Rajna-vidék–Pfalz tartományban és Türingiában. Az Elba és a Saale folyók menti régiókat Szászországban, Türingiában, Szász-Anhaltban, Brandenburgban, Alsó-Szászországban, Mecklenburg-Előpomerániában és Schleswig-Holsteinben tartós árvizek sújtották, melyek 2013. június 2-án kezdődtek, és a hónap végéig tartottak. (3) Az árvíz természeti eredetű, így a Szolidaritási Alap fő alkalmazási területébe tartozik. (4) Az árvíz hatását és következményeit illetően a német hatóságok 8 halálos áldozatot és legalább 128 sebesültet jelentettek. Az árvíz sújtotta térségekből több mint 100 000 embert evakuáltak, a katasztrófa összesen kb. 600 000 embert érintett. Az árvíz kb. 1700 települést érintett. Több városközpont részben vagy teljesen víz alá került (pl. Passau, Deggendorf, Bad Schandau, Pirna, Meissen, Drezda, Grimma, Döbeln, Waldheim). Több mint 32 000 ház károsodott, vagy semmisült meg teljesen. A magánháztartásokat ért kár kb. 1,5 milliárd EUR-t tett ki. Több helyen megszakadt az ivóvízellátás, nem működtek a szennyvízelvezető rendszerek és a villamosenergia-hálózatok, iskolákat és óvodákat zártak be. Több mint 170 híd és kb. 700 kilométernyi út károsodott, vagy semmisült meg. A Berlin és Stendal közötti fő vasúti összeköttetés még mindig szünetel. Kár keletkezett a gátak szerkezetében, ezért egy újabb árvíz esetén már nem lesznek működőképesek. A magángazdasági szektort több mint 1,3 milliárd EUR-ra becsült tartós kár érte, amely vállalkozások tízezreit sújtotta. A termelés részben megszakadt a termelési létesítményeket ért kár, illetve logisztikai problémák miatt. Több mint 430 000 hektár mezőgazdasági és erdőterület került víz alá, jelentős közvetlen, a terméskieséstől egészen az épületek és a berendezések teljes megsemmisüléséig kiterjedő kárt okozva. (5) A német hatóságok a teljes közvetlen kár összegét több mint 8,2 milliárd EUR-ra becsülték. Ez az összeg jóval meghaladja a Németország által a Szolidaritási Alapból 2013-ban igénybe vehető 3,7 milliárd EUR (2002. évi árakon 3 milliárd EUR) összegben meghatározott küszöbértéket. Mivel a becsült teljes közvetlen kár meghaladja a küszöbértéket, a katasztrófa „jelentős természeti katasztrófának” minősül. A pénzügyi támogatás összegének megállapítása a teljes közvetlen kár alapján történik. A pénzügyi támogatás csak a rendelet 3. cikkében meghatározott szükségintézkedésekre fordítható. (6) A német hatóságok a 2012/2002/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatható intézkedéseket 3,3 milliárd EUR-ra becsülték, amely intézkedéstípusokra bontva került bemutatásra. A szükségintézkedések költségeinek legnagyobb része (több mint 2,5 milliárd EUR) helyreállítási intézkedéseket érintett a közlekedési infrastruktúra terén. (7) Németország érintett területei a strukturális alapok (2007–2013) keretében részben „konvergenciarégióknak”, részben „fokozatosan kieső régióknak”, részben „versenyképesség és foglalkoztatás régióknak” minősülnek. A német hatóságok a strukturális alapokból és az EMVA-ból származó meglévő forrásokat olyan projektekre kívánják felhasználni, amelyek kezelik a katasztrófa hatásait az érintett régiókban. A Szolidaritási Alapból finanszírozott intézkedések a rendelet 6. cikke értelmében nem részesülhetnek a strukturális alapok támogatásában. (8) A kérelem benyújtásának időpontjában nem állt rendelkezésre részletes információ arra vonatkozóan, hogy kötöttek-e biztosítást a támogatható károkra. A Bizottság fenntartja magának a jogot, hogy ezeket az információkat értékelje, amint azok rendelkezésre állnak. Nem támogathatók a Szolidaritási Alapból valamely kár harmadik fél általi helyreállításának költségei. Következésképpen, a fent kifejtett okokból a kérelemben említett árvíz a rendelet értelmében jelentős katasztrófának tekinthető és megfelel a 2012/2002/EK rendelet 2. cikke (2) bekezdésének első albekezdése által a Szolidaritási Alap igénybevételéhez meghatározott feltételeknek. 2.2.2 Ausztria (1) A Bizottság 2013. augusztus 6-án vette kézhez Ausztria kérelmét, azaz a 2013. május 30-án észlelt első károkat követő 10 hetes határidőn belül. (2) Az árvíz Ausztria 9 tartományából 7-et érintett, különösen a következőket: Vorarlberg, Tirol, Salzburg, Alsó-Ausztria és Felső-Ausztria, összesen kb. 4,6 millió lakossal. Néhány folyómedencében (Saalach, Salzach, Inn és a Duna felső szakasza) az árvízszint megdöntötte az 500 éves rekordot. Az árvíz súlyos károkat okozott az infrastruktúrában, különösen a folyók menti védelmi infrastruktúrában, a közlekedésben, valamint a víz- és a szennyvízágazatban. Magánlakások és ingatlanok rongálódtak meg vagy semmisültek meg, és 22 000 hektárnyi víz alá került mezőgazdasági területen megsemmisült a termés. Több mint 300 vállalkozást ért közvetlen kár, néhányat a kiemelt fontossággal bíró turisztikai ágazatban. (3) A katasztrófa természeti eredetű, és a Szolidaritási Alap alkalmazási területébe tartozik. (4) Az osztrák hatóságok a teljes közvetlen kár összegét 866,5 millió EUR-ra becsülték. Ez az összeg az 1,8 milliárd EUR összegben (vagyis Ausztria GNI-jének 0,6 %-ában) meghatározott küszöbérték 48 %-át teszi ki, ezért a katasztrófa a 2012/2002/EK tanácsi rendelet értelmében nem minősül „jelentős katasztrófának”. Ausztriát azonban ugyanaz az árvíz sújtotta, amely jelentős katasztrófát okozott Németországban. Az osztrák hatóságok ezért az úgynevezett „szomszédos ország feltétel” alapján nyújtották be kérelmüket, miszerint kivételes esetben az a szomszédos ország is részesülhet a Szolidaritási Alapból származó támogatásban, amelyet ugyanaz a jelentős katasztrófa sújt, még akkor is, ha a kár összege nem éri el az alap igénybevételéhez szükséges küszöbértéket. Egyértelműen bizonyítható, hogy a németországi és az ausztriai árvizek ugyanarra az okra vezethetők vissza, a Bizottság ezért úgy véli, hogy ez a feltétel teljesül. A pénzügyi támogatás összegének kiszámítása a teljes közvetlen kár alapján történik. A pénzügyi támogatás csak a rendelet 3. cikkében meghatározott szükségintézkedésekre fordítható. (5) Az osztrák hatóságok a 2012/2002/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatható intézkedéseket 350,4 millió EUR-ra becsülték, amely intézkedéstípusokra bontva került bemutatásra. A szükségintézkedések költségeinek legnagyobb része helyreállítási intézkedéseket érint a közlekedési infrastruktúra (164 millió EUR) és a megelőző infrastruktúra (79 millió EUR) területén. (6) Az osztrák hatóságok jelezték, hogy nem terveznek más uniós eszközökből biztosítandó támogatás iránti kérelmet benyújtani. (7) Az osztrák hatóságok kijelentették, hogy egyik támogatható intézkedésre sem kötöttek biztosítást. Következésképpen, a fent kifejtett okokból a kérelemben említett árvíz a rendelet értelmében szomszédos országban bekövetkezett katasztrófának tekinthető, és megfelel a 2012/2002/EK rendelet 2. cikke (2) bekezdésének második albekezdése által a Szolidaritási Alap igénybevételéhez meghatározott feltételeknek. 3.2.2 A Cseh Köztársaság (1) A Bizottság 2013. augusztus 8-án vette kézhez a Cseh Köztársaság kérelmét, azaz a 2013. június 2-án észlelt első károkat követő 10 hetes határidőn belül. (2) A Cseh Köztársaságot május végétől kezdve és 2013 júniusában súlyos, helyenként heves esőzések sújtották, melyek az 50 éves rekordot megdöntő árvizekhez vezettek különösen a Berounka, a Moldva és az Elba folyók vízgyűjtő területein, és elsősorban Dél-Csehországot, Plzeňt, Közép-Csehországot, Hradec Královét, Liberecet, az Ústí régiót és Prágát érintették, azaz a Cseh Köztársaság területének kb. 54 %-át és közvetlenül lakosságának több mint egyharmadát. 15 ember halt meg és 23 000 embert kellett evakuálni. Az árvizek során különösen a közlekedési infrastruktúra (vasútvonalak, utak és hidak stb.), a hírközlő hálózatok, a vízellátó és szennyvízelvezető rendszerek, valamint a villamosenergia- és gázhálózatok károsodtak, illetve semmisültek meg. Több mint 7000 magánotthonban esett kár. Jelentős kár érte az egészségügyi és a szociális szolgáltatásokat, számos vállalkozást – melyekből néhányat be kell zárni –, a mezőgazdaságot és az erdészetet. (3) A katasztrófa természeti eredetű, és a Szolidaritási Alap alkalmazási területébe tartozik. (4) A cseh hatóságok a teljes közvetlen kár összegét 637,1 millió EUR-ra becsülték. Ez az összeg a 871,6 millió EUR összegben (vagyis a Cseh Köztársaság GNI-jének 0,6 %-ában) meghatározott küszöbérték 73 %-át teszi ki, ezért a katasztrófa nem minősül a 2012/2002/EK tanácsi rendelet értelmében vett „jelentős katasztrófának”. A Cseh Köztársaságot azonban ugyanaz az árvíz sújtotta, amely jelentős katasztrófát okozott Németországban. A cseh hatóságok ezért az úgynevezett „szomszédos ország feltétel” alapján nyújtották be kérelmüket, miszerint kivételes esetben az a szomszédos ország is részesülhet a Szolidaritási Alapból származó támogatásban, amelyet ugyanaz a jelentős katasztrófa sújt. Egyértelműen bizonyítható, hogy a németországi és a csehországi árvizek ugyanarra az okra vezethetők vissza, a Bizottság ezért úgy véli, hogy ez a feltétel teljesül. A pénzügyi támogatás összegének kiszámítása a teljes közvetlen kár alapján történik. A pénzügyi támogatás csak a rendelet 3. cikkében meghatározott szükségintézkedésekre fordítható. (5) A cseh hatóságok a 2012/2002/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatható intézkedéseket 416,4 millió EUR-ra becsülték, amely intézkedéstípusokra bontva került bemutatásra. A szükségintézkedések költségeinek legnagyobb része út- és hídmunkálatokat (158 millió EUR), csatornarendszereket (több mint 52 millió EUR) és vízmedreket (több mint 56 millió EUR) érintett. (6) A Cseh Köztársaság érintett területei a strukturális alapok (2007–2013) keretében „konvergenciarégióknak” minősülnek, Prága kivételével, mely „fokozatosan kikerülő régiónak” minősül. A cseh hatóságok jelezték, hogy mérlegelik a strukturális alapokból és a Kohéziós Alapból származó meglévő források árvízkár-helyreállítási programokra való felhasználását. A Szolidaritási Alapból finanszírozott intézkedések a rendelet 6. cikke értelmében nem részesülhetnek a strukturális alapok támogatásában. (7) A cseh hatóságok jelezték, hogy bizonyos középületekre kötöttek biztosítást, azonban az infrastrukturális létesítményekre nem. A Bizottság fenntartja magának a jogot, hogy ezt az információt értékelje. Nem támogathatók a Szolidaritási Alapból valamely kár harmadik fél általi helyreállításának költségei. Következésképpen, a fent kifejtett okokból a kérelemben említett árvíz a rendelet értelmében szomszédos országban bekövetkezett katasztrófának tekinthető, és megfelel a 2012/2002/EK rendelet 2. cikke (2) bekezdésének második albekezdése által a Szolidaritási Alap igénybevételéhez meghatározott feltételeknek. 3. Finanszírozás A Szolidaritási Alap rendelkezésére álló teljes éves keret 1 000 millió EUR. Mivel az alap létrehozásának meghatározó oka a szolidaritás, a Bizottság azt az álláspontot képviseli, hogy az alap támogatásait progresszív alapon kell nyújtani. Ez azt jelenti, hogy a korábbi gyakorlatnak megfelelően a küszöbértéket (a GNI 0,6 %-a vagy a 2002-es árakon számított 3 milliárd EUR közül az alacsonyabbik értéket) túllépő kárrész magasabb támogatásban részesül, mint az küszöbérték alatti kárrész. A jelentős katasztrófák esetén odaítélendő támogatás meghatározásához eddig az alap igénybevételére szabott küszöbérték alatt a teljes közvetlen kár 2,5 %-át, a küszöbérték felett pedig 6 %-át használták. A Szolidaritási Alapból nyújtandó támogatás kiszámításának módszerét a Szolidaritási Alapról szóló 2002–2003. évi éves jelentésben határozták meg; e módszert a Tanács és az Európai Parlament elfogadta. Javasoljuk ebben az esetben is ezen százalékok alkalmazását, valamint az alábbi összegek nyújtását: || || || (EUR-ban) Katasztrófa || Közvetlen kár || Küszöbérték (millió EUR) || A támogatható intézkedések összköltsége || 2,5 %-on alapuló összeg || 6 %-on alapuló összeg || A javasolt támogatás teljes összege Románia aszály || 806 724 312 || 735,487 || 2 475 689 || 18 387 175 || 4 274 239 || 2 475 689 Németország árvíz || 8 153 500 000 || 3 678,755 || 3 289 400 000 || 91 968 875 || 268 484 700 || 360 453 575 Ausztria árvíz || 866 462 000 || 1 798,112 || 350 334 000 || 21 661 550 || – || 21 661 550 Cseh Köztársaság árvíz || 637 131 000 || 871,618 || 416 368 000 || 15 928 275 || – || 15 928 275 ÖSSZESEN || || 400 519 089 Következésképpen a fent említett okokból a Bizottság javasolja a Románia által a 2012. évi aszállyal, valamint a Németország, Ausztria és a Cseh Köztársaság által a 2013. májusi és júniusi árvizekkel kapcsolatosan benyújtott kérelmeinek elfogadását, valamint ezen esetek mindegyikében a Szolidaritási Alap igénybevételét. 4. Összefoglaló táblázat a pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban Pénzügyi keret Fejezet/alfejezet || Felülvizsgált 2013. évi pénzügyi keret || 2013. évi költségvetés (az 1–5. sz. költségvetés-módosítással és a 6–8./2013. sz. költségvetés-módosítási tervezettel együtt) || 9/2013. sz. költségvetés-módosítási tervezet || 2013. évi költségvetés (az 1–5. sz. költségvetés-módosítással és a 6–9./2013. sz. költségvetés-módosítási tervezettel együtt) Kötelezettség-vállalási előirányzatok || Kifizetési előirányzatok || Kötelezettség-vállalási előirányzatok || Kifizetési előirányzatok || Kötelezettség-vállalási előirányzatok || Kifizetési előirányzatok || Kötelezettségvállalási előirányzatok || Kifizetési előirányzatok 1. FENNTARTHATÓ NÖVEKEDÉS || || || || || || || || 1a. Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért || 15 670 000 000 || || 16 168 150 291 || 12 886 628 095 || || || 16 168 150 291 || 12 886 628 095 Mozgástér || || || 1 849 709 || || || || 1 849 709 || 1b. Kohézió a növekedésért és a foglalkoztatásért || 54 974 000 000 || || 55 108 049 037 || 56 349 544 736 || || || 55 108 049 037 || 56 349 544 736 Mozgástér[7] || || || 0 || || || || 0 || Összesen || 70 644 000 000 || || 71 276 199 328 || 69 236 172 831 || || || 71 276 199 328 || 69 236 172 831 Mozgástér[8] || || || 1 849 709 || || || || 1 849 709 || 2. A TERMÉSZETI ERŐFORRÁSOK MEGŐRZÉSE ÉS KEZELÉSE || || || || || || || || Ebből piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések || 48 574 000 000 || || 43 956 548 610 || 43 934 188 711 || || || 43 956 548 610 || 43 934 188 711 Összesen || 61 289 000 000 || || 60 159 241 416 || 58 068 031 826 || || || 60 159 241 416 || 58 068 031 826 Mozgástér || || || 1 129 758 584 || || || || 1 129 758 584 || 3. UNIÓS POLGÁRSÁG, SZABADSÁG, BIZTONSÁG ÉS A JOG ÉRVÉNYESÜLÉSE || || || || || || || || 3a. Szabadság, biztonság és a jog érvényesülése || 1 661 000 000 || || 1 440 827 200 || 1 050 404 650 || || || 1 440 827 200 || 1 050 404 650 Mozgástér || || || 220 172 800 || || || || 220 172 800 || 3b. Uniós polgárság || 746 000 000 || || 753 287 942 || 664 802 559 || 400 519 089 || 400 519 089 || 1 153 807 031 || 1 065 321 648 Mozgástér || || || 7 320 000 || || || || 7 320 000 || Összesen || 2 407 000 000 || || 2 194 115 142 || 1 715 207 209 || 400 519 089 || 400 519 089 || 2 594 634 231 || 2 115 726 298 Mozgástér[9] || || || 227 492 800 || || || || 227 492 800 || 4. AZ EURÓPAI UNIÓ MINT GLOBÁLIS SZEREPLŐ || 9 595 000 000 || || 9 583 118 711 || 6 941 146 336 || || || 9 583 118 711 || 6 941 146 336 Mozgástér[10] || || || 275 996 289 || || || || 275 996 289 || 5. IGAZGATÁS || 8 492 000 000 || || 8 430 374 740 || 8 430 049 740 || || || 8 430 374 740 || 8 430 049 740 Mozgástér[11] || || || 147 625 260 || || || || 147 625 260 || 6. ELLENTÉTELEZÉS || 75 000 000 || || 75 000 000 || 75 000 000 || || || 75 000 000 || 75 000 000 Mozgástér || || || || || || || || ÖSSZESEN || 152 502 000 000 || 144 285 000 000 || 151 718 049 337 || 144 465 607 942 || 400 519 089 || 400 519 089 || 152 118 568 426 || 144 866 127 031 Mozgástér [12],[13],[14] || || || 1 782 722 642 || 0 || || || 1 782 722 642 || 0 [1] HL L 298., 2012.10.26., 1. o. [2] HL L 66., 2013.3.8., 1. o. [3] COM (2013) 518. [4] COM (2013) 655. [5] COM (2013) 557. [6] COM (2013) 669. [7] 2013-ban a felső korlát fölötti 134,0 millió EUR-t a rugalmassági eszköz igénybevételével fedezik. [8] Az 1a. fejezetben a fennmaradó mozgástér számításában nem szerepel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) (500 millió EUR). [9] Az Európai Unió Szolidaritási Alapjából származó összeg a költségvetésben a megfelelő fejezetek felső korlátját túllépve szerepel, a 2006. május 17-i intézményközi megállapodásnak (HL C 139., 2006.6.14.) megfelelően. [10] A 4. fejezet 2013. évi fennmaradó mozgástere nem veszi figyelembe a sürgősségisegély-tartalékhoz kapcsolódó előirányzatokat (264,1 millió EUR). [11] Az 5. fejezet felső korlátja alatt fennmaradó mozgástér kiszámítása során a személyzet által a nyugdíjrendszerbe fizetett 86 millió EUR-s hozzájárulás erejéig figyelembe vették a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret (1) lábjegyzetét. [12] 2013-ban a kötelezettségvállalások felső korlátja fölötti 134,0 millió EUR-t a rugalmassági eszköz igénybevételével fedezik. [13] A kötelezettségvállalások teljes mozgástere nem veszi figyelembe az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alaphoz kapcsolódó előirányzatokat (500 millió EUR), az Európai Unió Szolidaritási Alapjához kapcsolódó előirányzatokat (415,1 millió EUR), a sürgősségisegély-tartalékhoz kapcsolódó előirányzatokat (264,1 millió EUR), valamint a személyzet nyugdíjrendszerhez való hozzájárulásához kapcsolódó előirányzatokat (86 millió EUR). [14] A kifizetések teljes mozgástere nem veszi figyelembe az Európai Unió Szolidaritási Alapjához kapcsolódó előirányzatokat (415,1 millió EUR), a sürgősségisegély-tartalékhoz kapcsolódó előirányzatokat (80 millió EUR), valamint a személyzet nyugdíjrendszerhez való hozzájárulásához kapcsolódó előirányzatokat (86 millió EUR).