A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának

„A közösségi finanszírozásban rejlő lehetőségek felszabadítása az Európai Unióban”

1. Bevezetés

A közösségi finanszírozás általában a nyilvánossághoz intézett felhívás egy adott projekt finanszírozásához szükséges pénzeszközök előteremtése céljából Európában 2012-ben körülbelül 735 millió EUR-t[1] teremtettek elő a közösségi finanszírozás minden formáját egybevéve, a 2013-ra előrejelzett számadat pedig 1 milliárd EUR körül van. Ez a számadat eltörpül a kereskedelmi bankok nem pénzügyi intézményeknek nyújtott hitelezéseihez képest (6 000 billió EUR 2011-ben), azonban ígéretesnek bizonyul az üzleti angyalok által nyújtott finanszírozáshoz (a látható piaci szegmenst 2010-ben 660 millió EUR-ra becsülték), illetve a kockázatitőke-befektetők által az előkészítési, alapítási, későbbi és növekedési szakaszban nyújtott finanszírozáshoz (7 milliárd EUR 2012-ben) képest[2]. A közösségi finanszírozás jelentős finanszírozási forrásul szolgált évente körülbelül félmillió európai projekt[3] számára, amelyek máskülönben nem juthattak volna a megvalósításhoz szükséges forrásokhoz.

Nagy lehetőségek rejlenek abban, hogy a közösségi finanszírozás kiegészítse a hagyományos finanszírozási forrásokat és hozzájáruljon a reálgazdaság finanszírozásához. Az európai gazdaság hosszú távú finanszírozásáról szóló zöld könyv[4] széleskörű vitát kezdeményezett azokról a különböző tényezőkről, amelyek lehetővé teszik az európai gazdaság számára, hogy a gazdasági növekedéshez szükséges hosszú távú beruházások felé irányítsák a forrásokat. A zöld könyvet követő közlemény számos prioritási területet vázolt fel, ahol a Bizottság kezdeményezéseket kíván hozni annak érdekében, hogy elősegítse a kkv-k forráshoz jutását.

A közösségi finanszírozás is e munkaprogram részét képezi. Ez azon újonnan kialakuló finanszírozási modellek egyike, amelyek egyre nagyobb mértékben járulnak hozzá ahhoz, hogy az induló vállalkozások feljebb kerüljenek a „finanszírozási ranglétrán”[5], továbbá hozzájárulnak a pluralisztikus és ellenállóképes szociális piacgazdaság építéséhez. A közösségi finanszírozásban reális lehetőségek vannak olyan különböző típusú projektek finanszírozására, mint az innovatív, kreatív és kulturális projektek, vagy a szociális vállalkozók tevékenységei, amelyek nehezen jutnak más finanszírozási formákhoz.

Jóllehet a közösségi finanszírozás a pénzgyűjtés új, ígéretes formája, a Bizottság közösségi finanszírozásról szóló nyilvános konzultációjára[6] érkező válaszok, valamint a Startup Europe Crowdfunding Network felmérése[7] számos olyan kérdésre világított rá, amelyek döntő szerepet játszhatnak majd, amikor a lehetséges előnyök felszabadítására kerül sor. E kérdések közé tartozik a tájékozottság és a megértés hiánya, a szellemi tulajdon védelmének kihívásai, a csalás és a fogyasztóvédelmi aggályok, a jogbizonytalanság és a nehézkes szabályozási követelmények. E kérdések közül sok a finanszírozás egyéb formáihoz is kapcsolódik. A közlemény a továbbiakban a közösségi finanszírozás szempontjából kiemelt jelentőségű kérdésekkel foglalkozik.

Mi a közösségi finanszírozás?

A kifejezés a felhasználóktól ered és általában a nyilvánossághoz intézett felhívást jelent egy adott projekt finanszírozásához szükséges pénzeszközök előteremtése céljából. Ezeket a felhívásokat gyakran az interneten és a közösségi média segítségével teszik közzé és népszerűsítik, és csak meghatározott ideig vannak nyitva. A pénzeszközöket jellemzően nagyszámú hozzájáruló viszonylag kisösszegű hozzájárulásával teremtik elő, vannak azonban kivételek.

A „közösségi finanszírozás” kifejezés csupán a finanszírozási csatornára utal, amely sokfajta módon használható. Adományokat lehet gyűjteni az emberektől, ami adakozás alapú közösségi finanszírozásnak minősül, amennyiben egy konkrét projektre gyűjtenek meghatározott ideig az interneten és a közösségi médiában[8]. A közösségi finanszírozási kampányok azonban adhatnak is valamit cserébe a hozzájárulóknak. Viszonzáson alapuló vagy előrendeléses közösségi finanszírozásról beszélünk, amikor a hozzájárulók valamilyen szimbolikus dolgot kapnak cserébe, például részt vehetnek az általuk finanszírozott kulturális eseményen (például statisztaként szerepelhetnek egy filmben), vagy egy olyan terméket kapnak, amelyet az összegyűjtött pénzből fejlesztettek ki és állítottak elő. A közösségi finanszírozás fentiekben említett valamennyi formáját közösségi szponzorálásnak lehet nevezni.

A többi közösségi finanszírozási kampány a pénzügyi megtérülés valamilyen formáját nyújtja. A nyereségrészesedési projektek a finanszírozandó projekt jövőbeli nyereségének egy részét ígérik[9]. Az értékpapíralapú közösségi finanszírozás a hozzájárulók részére történő, tulajdonviszonyt vagy hitelviszonyt megtestesítő értékpapír kibocsátást jelent[10]. Az első nyilvános tőzsdei bevezetéstől eltérően a kibocsátott részvényekkel nem kereskednek a másodlagos értékpapírpiacon és nincs jegyzés. A nyereségrészesedési és értékpapíralapú közösségi finanszírozást „közösségi befektetésnek” lehet nevezni. Végül, de nem utolsósorban a „hitelalapú közösségi finanszírozásért” kampányolók pénzt vesznek kölcsön az emberektől és a kölcsön összegét meghatározott feltételekkel, kamatokkal (vagy bizonyos esetekben anélkül) fizetik vissza. Például ebbe a kategóriába tartoznak azok a fogyasztók, akik kisebb összegű kölcsönt vesznek fel házuk felújítására, tanulmányok folytatására stb., vagy azok a vállalkozások, amelyek néhány új ügylet finanszírozására vesznek föl kölcsönt.

Ezek a közösségi finanszírozási kampányok által alkalmazott főbb modellek. A közösségi finanszírozás azonban még mindig a fejlődés korai szakaszában van, ezért ezek a modellek a jövőben még változhatnak.

A Közlemény célja, hogy hozzájáruljon a közösségi finanszírozási tevékenységek támogatásához, az alábbi prioritásokkal:

· Közösségi finanszírozásban jártas szakértői csoport létrehozása, azzal a céllal, hogy tanácsokkal és szakértelemmel segítse a Bizottságot ezzel a területtel kapcsolatosan. A szakértői csoportnak mindenekelőtt tanácsadással kell segítenie a Bizottságot a felhasználók bizalmát élvező minőségi védjegy létrehozatalára vonatkozó lehetőségek vizsgálatában, valamint szakértelemmel kell segítenie a Bizottságot az átláthatóság, a legjobb gyakorlatok és a minősítés ügyének előmozdítása terén;

· A közösségi finanszírozás elterjesztése a köztudatban, a tájékoztatás és képzés előmozdítása, valamint a normák színvonalának emelése; valamint

· A tagállami szabályozás alakulásának feltérképezése, és a szabályozással kapcsolatos műhelytalálkozók rendezése a belső piac optimális működésének biztosítására, valamint az uniós szintű szabályozás szükségességének felmérése.

2. Miért közösségi finanszírozás?

A közösségi finanszírozás számos előnyt nyújt a felhasználók széles köre számára. Erre részben a rugalmassága, a közösségi szerepvállalás ad magyarázatot, továbbá a változatos finanszírozási forma, amit nyújtani képes. Az adakozásokon, viszonzáson és előrendelésen alapuló modellek nem járnak pénzügyi megtérüléssel a hozzájárulók számára, a nyereségrészesedési, hitelezési és az értékpapírokba történő befektetésre épülő modellek azonban a pénzügyi megtérülés lehetőségét rejtik magukban. Az első kategóriát általánosan közösségi szponzorálásnak, az utóbbit pedig hitelalapú közösségi finanszírozásnak vagy tőkealapú közösségi finanszírozásnak (a nyereségrészesedést is ideértve) nevezhetjük. A pénzt gyűjtő kampányolók lehetnek kkv-k, induló vállalkozások, mikrovállalkozások, szociális vállalkozók, önálló vállalkozók, a kulturális és kreatív ágazatok, közhatóságok, innovatív és környezetvédelmi projektek, közhasznú szervezetek, kutatók, fogyasztók vagy munkanélküliek.

A finanszírozáshoz jutás a kkv-k egyik legsürgetőbb problémája, akik az állami pénzügyi támogatás 13 %-os, a kölcsönökhöz jutás 11 %-os, a kereskedelmi hitelekhez jutás 4 %-os, valamint a befektetők értékpapírokba történő befektetési hajlandóságának 1 %-os csökkenéséről számoltak be[11]. Sok projekt finanszírozási igényét a létező finanszírozási források nem elégítik ki, a jelenséget általánosan finanszírozási hiánynak nevezzük. A gazdaság néhány szegmense, például a szociális vállalkozások vagy a kulturális és kreatív ágazat nem talál elégséges, az igényeiknek megfelelő ajánlatot, a specifikus jellemzőik, például a szociális célkitűzéseik vagy immateriális javaktól való függőségük vagy a nagyon bizonytalan piaci kereslet miatt[12]. A közösségi finanszírozás kis – vagy esetleg nagyobb – hozzájárulókat és befektetőket hoz össze közvetlenül a finanszírozást igénylő projektekkel, főleg a kezdeti szakaszokban.

A közösségi finanszírozás nem csak azért hathat ösztönzőleg a vállalkozói szellemre, mert bővülnek a finanszírozási lehetőségek, hanem mert kiegészítő piaci tesztelési és marketing eszköz is, amely segíti a vállalkozókat abban, hogy fontos ismeretekre tegyenek szert a vevőkre vonatkozóan, és médiafigyelemben részesüljenek. Az ilyen kampányokkal kapcsolatos tapasztalat fejleszti a foglalkoztathatóság szintjét növelő készségeket[13], emellett pedig a sikeres kampányok értékes szerepmintát nyújtanak a többi jövőbeli vállalkozó számára.

A hozzájárulók szempontjából ez az új finanszírozási forma szabad választást biztosít a pénzbefektetés helyére és a projekt iránti elköteleződés mértékére vonatkozóan. Az anyagi hozzájárulással segítő embereknek más nézőpontjuk – és közvetlenebb kapcsolatuk – alakul ki a vállalkozókkal, ami még jobban előmozdíthatja a vállalkozói szellemet. A hozzájárulók gyakran közösséget alkotnak a finanszírozott projekt támogatására vagy nem pénzügyi forrásokat is juttathatnak a közösségi finanszírozás keretében[14].

A közösségi finanszírozás nagy lehetőségeket rejt magában az innováció, kutatás és fejlesztés tekintetében, valamint hozzájárulhat a növekedéshez, a közösségfejlesztéshez és a munkahelyteremtéshez[15] is, olyan innovatív projektek finanszírozásával, amelyek nem rendelkeznek a hagyományos pénzügyi piaci forrásokhoz jutáshoz szükséges érettséggel. A többi finanszírozási fajtához képest a vállalatok – általában a kkv-k – költségeit és adminisztratív terheit is csökkentheti.

3. A közösségi finanszírozás legfontosabb kihívásai az EU-ban. 3.1. A vonatkozó szabályok átláthatatlansága 3.1.1. A közösségi finanszírozás valamennyi típusa

A közösségi finanszírozás fentiekben említett különböző formái a felhasználói csoportok, kockázatok, komplexitás és szándék tekintetében mutat eltéréseket, ami indokolttá teszi az ezen különböző formák közötti különbségtételt, és ami még fontosabb: a megtérülő és a nem megtérülő modellek közötti különbségtételt. A pénzügyileg megtérülő közösségi finanszírozás kevésbé ismert és nagyobb kockázatot jelent a befektető szerepét felvállaló hozzájárulóknak. A főbb kérdések közé, amelyekkel az uniós jogalkotók a közösségi finanszírozás valamennyi típusával kapcsolatban foglalkoznak, az alábbiak tartoznak: pénzmosás elleni küzdelem, reklámozás, fogyasztóvédelem és – adott esetben – a szellemi tulajdon védelme.

Számos érdekelt fél utalt az esetleges egyenlőtlen versenyfeltételekre, amelyek a pénzmosás elleni küzdelemmel kapcsolatos szabályok jelenleg tapasztalható eltéréseiből adódnak. Attól függően, hogy a pénzforgalmi szolgáltató hol helyezkedik el, a platform számára különböző tranzakciós küszöbértékeknél írhatják elő a pénzmozgások ellenőrzésének elvégzését. A pénzmosási irányelv és az 1781/2006 rendelet módosításait jelenleg tárgyalják a társjogalkotók[16]. Ezek a módosítások várhatóan rendezik a fenti kérdést: még megvitatás alatt van a tagállamok mindegyikére vonatkozó, egységes tranzakciós küszöb, amely pénzátutalások esetén az ügyfél-átvilágítási intézkedésekre lesz alkalmazandó.

A kérdőívre válaszoló projektgazdák 20 %-a jelezte, hogy a szellemi tulajdon nem megfelelő védelmének kockázata túl magas volt. Az innovatív projekteknek fel kell fedniük ötleteiket ahhoz, hogy hozzájárulókat toborozzanak. A megfelelő szabadalmi oltalom nélküli találmány felfedésével azonban azt kockáztatják, hogy valaki más használja ötleteiket. Az egyik legnagyobb probléma a jelenlegi széttöredezett szabadalmi rendszer Európában. Amint a szabadalmi rendszer most folyó reformja[17] megvalósul, lehetséges lesz egységes hatályú európai szabadalmat szerezni egyablakos ügyintézés mellett, ami költségelőnyöket nyújt és csökkenti az adminisztratív terheket.

A ténylegesen alkalmazott üzleti modell függvényében további uniós jogszabály vonatkozhat a közösségi finanszírozásra. Például a sikeresen finanszírozott projektekért pénzt felszámító platformok elektronikus kereskedelemben vehetnek részt, ezért az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv[18] hatálya alá tartoznak. A megtévesztő és összehasonlító reklámról szóló irányelv[19] minimális harmonizációt nyújt a vállalatközi viszonylatban megjelenő megtévesztő kereskedelmi gyakorlatokra vonatkozóan. A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatról szóló irányelv[20] bizonyos kereskedelmi gyakorlatok tiltásával védi a fogyasztókat a megtévesztő és agresszív közösségi finanszírozási gyakorlatok ellen. Amennyiben a közösségi finanszírozást működtetők által alkalmazott általános szerződési feltételek tisztességtelen feltételeket tartalmaznak, akkor a tisztességtelen szerződési feltételekről szóló irányelv[21] értelmében azok nem kötelezőek a részt vevő fogyasztókra nézve. Emellett az uniós verseny- és állami támogatási szabályok is vonatkoznak a közösségi finanszírozási tevékenységre.

Még abban az esetben is, amikor nincsenek alkalmazandó uniós jogszabályok, különböző tagállami jogszabályok lehetnek érvényben. Ez különösen igaz a közösségi finanszírozás jótékonyságon és adakozáson, valamint viszonzáson és előrendelésen alapuló modelljeiére.

3.1.2. Megtérülő közösségi finanszírozás (hitelalapú közösségi finanszírozás és tőkealapú közösségi finanszírozás)

A pénzügyileg megtérülő kampányok és platformok további szabályok hatálya alá tartozhatnak uniós és tagállami szinten egyaránt, ez megint csak az alkalmazott üzleti modelltől függ.

A kérdést szabályozó uniós szabályozási keretbe a következők tartoznak: a tájékoztatóról[22], a pénzforgalmi szolgáltatásokról[23], a pénzügyi eszközök piacairól[24], a tőkekövetelményi jogszabálycsomagról (CRD IV-csomag)[25], az alternatívbefektetésialap-kezelőkről[26], a fogyasztói hitelekről[27], a pénzügyi szolgáltatások távértékesítéssel történő forgalmazásáról[28] szóló irányelvek, valamint a tőkekövetelményekről[29], az európai kockázatitőke-alapokról és az európai szociális vállalkozási alapokról szóló rendeletek[30].

Tagállami szinten további kiegészítő szabályok lehetnek érvényben. Az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (ESMA) és az Európai Bankhatóság (EBH) 2013-ban információt gyűjtöttek annak jobb megértésére, hogy jelenleg milyen szabályozási keret vonatkozik a közösségi finanszírozásra az egyes tagállamokban.

A megtérülő közösségi finanszírozással kapcsolatos aggályokat több tagállam (például Németország, Hollandia, Belgium) iránymutatások segítségével kívánta eloszlatni. Más országok (Olaszország, az Egyesült Királyság, Franciaország és Spanyolország) jelenleg mérlegelik vagy már végrehajtották szabályozási intézkedések meghozatalát a finanszírozás eme új formájának megkönnyítésére[31], miközben a befektetők megfelelő védelmére is törekednek. Fennáll a veszély, hogy a túlzottan nagy terhet jelentő és korai szabályozási intézkedés megakaszthatja a közösségi finanszírozás fejlődését, ezzel szemben a túlságosan engedékeny politikák a befektetők elvesztéséhez, a fogyasztók közösségi finanszírozásba vetett bizalmának csorbulásához vezethetnek. A kérdés az, hogy vajon a meglévő tagállami vagy uniós jogszabályok megfelelően testreszabottak-e a közösségi finanszírozás igényeihez vagy vannak-e olyan szabályok, amelyek szükségtelenül nagy terhet jelentenek a közösségi finanszírozás összefüggésében, valamint hozzá kellene-e őket igazítani a felhasználók igényeihez annak érdekében, hogy a közösségi finanszírozás (mindenekelőtt a kkv-k számára) megvalósítsa a benne rejlő lehetőségeket. A jogalkotást kezdeményező tagállamok jelenleg eltérő megoldásokat kínálnak a fent említett kérdésekre. Anélkül, hogy előre eldöntenénk, mi a helyes egyensúly, az eltérő szemléletmódok – a jogi információgyűjtésre irányuló közelmúltbeli kezdeményezések ellenére – jogbizonytalanságot teremtenek abban, hogy milyen szabályok vonatkoznak az egyes formákra[32]. A nyilvános konzultáció valamennyi érdekelt fél számára megerősítette a jogi egyértelműség fontosságát. Ezenkívül a tagállami keretek eltérő szemléletmódja széttöredezi a belső piacot azzal, hogy korlátozzák a közösségi platformokat a tagállamok közötti szolgáltatások nyújtásában, és akadályozzák a közösségi finanszírozás lehetséges növekedését Európában.

A Bizottság folytatja a piac megfigyelését és felméri a változó körülmények által támasztott, szabályozási intézkedések iránti igényeket. A tagállami szabályozási gyakorlatokkal kapcsolatos információcsere segíthet meghatározni a tagállami szemléletmódok azon eltéréseit, amelyek akadályokat emelhetnek.

3.2. Hogyan működik a közösségi finanszírozás a belső piacon? 3.2.1. Nem megtérülő közösségi finanszírozás (közösségi szponzorálás)

A konzultáció eredményei azt mutatták, hogy a nem megtérülő közösségi finanszírozás belső piaca egészen jól működik. A nem megtérülő platformok 81 %-a már most is a határokon átnyúlóan működik, 14 %-a pedig a ugyanezt szeretné tenni a jövőben. Az érdekelteknek csak körülbelül egyharmada fejezte ki támogatását a nem megtérülő közösségi finanszírozással kapcsolatos, a piacra jutás megkönnyítését (35 % körül), illetve a hozzájárulók jobb védelmét (30 % alatt) célzó uniós intézkedés kapcsán. Azok az érdekeltek, akik támogatják a nem megtérülő modellek határon átnyúló tevékenységének megkönnyítését célzó uniós intézkedéseket, gyakran a jogbizonytalanságot jelölték meg legfőbb akadályként.

3.2.2. A megtérülő közösségi finanszírozás (hitelalapú közösségi finanszírozás és tőkealapú közösségi finanszírozás) – piacra jutás magas szintű befektetővédelem mellett

A nyilvános konzultáció tanulsága szerint a belső piac kevésbé jól működik a megtérülő platformok esetében. A konzultációra válaszoló megtérülő platformoknak csak 38 %-a tevékenykedik a határokon átnyúlóan, miközben a válaszadók majdnem fele a jövőben ki szeretné terjeszteni üzleti tevékenységét az EU más tagállamaira.

Az összes megtérülő platform 44 %-a nyilatkozta azt, hogy a hatályos szabályokra vonatkozó információ hiánya tartja vissza őket attól, hogy egynél több uniós országban tevékenykedjenek. 27 %-uk arra is hivatkozott, hogy az engedély más tagállamban történő beszerzésének magas költségei miatt folytatnak kizárólag belföldi tevékenységet.

A válaszadók fele vélte úgy, hogy szükség van uniós intézkedésre a megtérülő közösségi finanszírozással kapcsolatban. A piacra jutás és a befektetők védelme egyformán fontos szempontnak tűnik: a válaszadók 49 %-a szerint az EU-nak elő kellene mozdítania a megtérülő közösségi finanszírozás belső piacát, és 51 % tartotta szükségesnek az uniós intézkedést a megfelelő befektetővédelem érdekében a hitelalapú és értékpapíralapú közösségi finanszírozás terén. A válaszadók kiemelték a hitelalapú és tőkealapú közösségi finanszírozási modell hozzájárulói által viselt kockázatokat (pl. a befektetett tőke elvesztése, a csalás kockázata), továbbá a platformok által felszámított díjak, a kamatlábak és a várt hozamok átláthatóságának szükségességét is.

Az érdekeltek nagy többsége egyetértett abban, hogy a hitel- és tőkealapú modelleket működtető platformok kezelőinek tájékoztatniuk kellene a hozzájárulókat a befektetési és hitelezési kockázatokról és tanácsadást kellene folytatniuk a befektetések diverzifikációjával kapcsolatban. Előfordulhat, hogy a potenciális hozzájárulók a kockázatokkal kapcsolatos aggodalmak miatt nem vesznek részt közösségi finanszírozási tevékenységben. E téren a főbb problémák: az eltérő egyéni befektetési korlátok a különböző országokban, a részvényesek szavazati jogának gyakorlása, a tájékoztatási kötelezettség küszöbértéke, az átláthatóságra vonatkozó szabályok, a befektetés megfelelőségi tesztje, az ügyfél pénzének védelme és a befektetési tanácsok.

3.3. Hogyan működik a közösségi finanszírozás a pénzügyi környezetben?

A közösségi finanszírozás továbbra is fiatal, fejlődésben levő finanszírozási forma, amely alaposabb vizsgálatra szorul a pénzügyi környezet összefüggésében. Miközben a nem megtérülő közösségi finanszírozás volumene és hatása egyaránt jelentős (a közösségi finanszírozási kampányok többsége ilyen formát ölt, sok közülük szociális célkitűzéseket kíván megvalósítani), a megtérülő közösségi finanszírozás is terjedőben van és nagyon sok vállalkozói projekt vagy magánfogyasztó egyedi finanszírozási igényeit szolgálja ki.

A közösségi finanszírozás a finanszírozás alternatív formája, amely kiegészítheti a hagyományos finanszírozási formákat. Amint az a fentiekben is említésre került, a közösségi finanszírozás hozzájárulhat a finanszírozási problémák megoldásához és segíthet az induló vállalkozásoknak a „finanszírozási ranglétrán” való feljebb jutásban. A konzultációban részt vevő bejegyzett bankok negyede mutatott érdeklődést a közösségi finanszírozásban való jövőbeli részvétel iránt, amely lehetőséget ad arra, hogy egy szabályozott pénzügyi intézmény hitelességet kölcsönözzön egy platformnak és projektjeinek, ezzel is növelve az irántuk való bizalmat. Ez azonban kérdéseket vet fel a megnövekedett költségekkel és a pénzügyi szféra hagyományos és új szereplői közötti verseny gyengülésével kapcsolatban.

A nyilvános konzultációra válaszoló érdekelt felek úgy vélték, hogy a közösségi finanszírozás jelentős haszonnal jár az innováció szempontjából. Jelenleg kevés információ áll rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy a közösségi finanszírozás milyen szerepet játszhat a kutatás és innováció finanszírozásában[33].

Széles körben vitatott kérdés a témában a hozzájárulások tagállamonkénti eltérő adóügyi megítélése, valamint az, hogy ez milyen hatással lehet az emberek és vállalatok döntésére, hogy hova helyezik el, fektetik be vagy adományozzák pénzüket. Az adományok és a pénzügyi befektetések bizonyos formái (induló vállalkozások, kutatási és fejlesztési (K+F) tevékenységek stb.) néhány tagállamban levonhatók az adóból, másokban viszont nem. Jobb megértésre szorul az adókedvezmények hatékonysága és alkalmazása az EU egész területén.

Az Európai Bizottság megbízást adott egy a K+F célú adókedvezmények hatékonyságára és az adókedvezmények kialakítására vonatkozó legjobb gyakorlatok cseréjéről szóló, 2014-re előirányzott tanulmány elkészítésére. Ez a tanulmány áttekintést ad majd az EU tagállamok és néhány kiválasztott OECD ország K+F célú adókedvezményeinek rendszeréről, a rendelkezésre álló empirikus adatok áttekintése révén megvizsgálja a K+F célú adókedvezmények hatékonyságát, és előmozdítja a jó gyakorlatok cseréjét és megismerését. Ez kiemelt jelentőséggel bírhat a közösségi finanszírozás, valamint a kutatás, fejlesztés és innováció közösségi finanszírozási platformok révén történő előmozdítása szempontjából.

3.4. A közösségi finanszírozás előmozdítása a tájékozottság növelése és a bizalom építése révén

Még mindig általános a tájékozatlanság a közösségi finanszírozással kapcsolatban Európában. A válaszadók majdnem fele támogatja az uniós szintű tájékoztatás valamilyen formáját. A közösségi finanszírozás ismertebbé tétele érdekében az érdekelt felek a közösségi finanszírozási lehetőségekre vonatkozó, egyetlen forrásból származó információk iránt is érdeklődést mutattak.

A jobb tájékozottság nem az egyetlen tényező, amely a közösségi finanszírozás sikeréhez szükséges. Ahhoz, hogy a hozzájárulók és a kampányolók közötti bizalom kialakuljon, nagyon fontos annak jó megértése, hogyan működik a közösségi finanszírozás, mit tud nyújtani és mik a kockázatok. A közösségi finanszírozás fenntartható növekedése csak akkor lehetséges, ha a felhasználók bizalommal viseltetnek iránta. A közösségi finanszírozási kampányok eredményes szervezése a kampányolók szükséges ismereteitől és képzésétől, valamint a platformok és egyéb szereplők által nyújtott támogatásoktól is függ[34]. A projektgazdáknak a közösségi finanszírozás alkalmazásáról, annak lehetséges kockázatairól és esetlegesen a tervezésről és projektmenedzsmentről szóló képzésre is szükségük lehet.

Mivel van némi kockázat a közösségi finanszírozásban, ezért a fejlődés e korai szakaszában a platformok elismerésének növelésére is szükség van. Egy minőségi védjegy létrehozása elősegítené a platformok elismerését és a bizalomépítést. Egy védjegy bizonyos normáknak való megfelelést jelentene, például a csalás kockázatának csökkenését, továbbá növelné a felhasználók bizalmát. Néhány országban, például az Egyesült Királyságban az önszabályozó testületek már olyan szabályokat vezettek be, amelyek teljesítése esetén a platformok megszerezhetik a társulás minőségi védjegyét.

3.5. Az összehangolt (közösségi és magán) finanszírozás lehetőségei

Korlátozott mérete miatt a közösségi finanszírozástól nem várható el, hogy egymagában megoldja a finanszírozáshoz jutás valamennyi különböző formáját. Ezért kellően indokolt esetekben, amikor a piac nem megfelelő működése bizonyítható, tagállami és uniós szinten egyaránt jobban meg kell vizsgálni a közpénzből való finanszírozás közösségi finanszírozással együttesen történő alkalmazásának lehetőségét. Összehangolt finanszírozás megvalósítható a projektekbe történő, a magán hozzájárulók[35] melletti társfinanszírozás formájában, a hitelalapú közösségi finanszírozási ügyletek garanciájaként, vagy közvetlenül a közösségi finanszírozási platformok támogatásaként. Az újonnan elfogadott, kockázatfinanszírozásra vonatkozó állami támogatási szabályok[36] kiterjesztik a támogatható vállalkozások hatályát a kkv-kre, a kisebb, valamint az innovatív közepes piaci tőkeértékű vállalatokra azért, hogy megkönnyítsék azon életképes vállalkozások pénzeszközökhöz jutását, amelyek a piac finanszírozási hiányosságaival találják szembe magukat. Az alternatív kereskedési platformokra vonatkozó kockázatkezelési szabályok analóg módon alkalmazhatók bizonyos típusú közösségi finanszírozási platformokra. Az állami forrásokkal történő bármilyen támogatásnak meg kell felelnie a versenyszabályoknak, és mindenekelőtt a kockázatfinanszírozásra vonatkozó állami támogatási szabályoknak.

4. További lépések

A közösségi finanszírozás számos előnnyel jár különböző felhasználói csoportok számára és ígéretes finanszírozási forrás sok olyan szereplő számára, akik nem találnak a finanszírozási szükségleteiknek megfelelő megoldást.

Figyelembe véve e kialakulóban levő jelenségben rejlő potenciált és a vele kapcsolatos főbb kihívásokat, az Európai Bizottság az érdekeltekkel együttműködésben egységes uniós szintű értelmezést kiíván kialakítani, és elő kívánja készíteni a jövőbeli intézkedéseket.

A Bizottság 2014-ben tanulmányt fog készíteni, hogy átfogóbb képet kapjon arról, hogyan illeszkedik a közösségi finanszírozás a tágabb pénzügyi környezetbe, és mely projektek milyen típusú közösségi finanszírozást alkalmaznak. A Bizottság külön tanulmányban fogja vizsgálni a közösségi finanszírozásban rejlő lehetőségeket a kutatás és innováció támogatására, és ezen tanulmány összefüggésében fogja végiggondolni, hogy milyen szerepet játszhatnak az adókedvezmények a K+F és innováció közösségi finanszírozásával kapcsolatban.

A terület politikai fejlődésének elősegítésére a Bizottság létrehozza a közösségi finanszírozással foglalkozó európai érdekképviseleti fórumot, az érintett érdekképviseleti csoportok és nemzeti hatóságok társulásainak magas szintű szakértői csoportját, amely segíti majd a Bizottságot a tájékozottság szintjének növelésében, a projektgazdák információval és képzési modulokkal való ellátásában, az átláthatóság és a legjobb gyakorlatok cseréjében, valamint olyan kérdések meghatározásában, amelyek megoldására szükség lehet a közösségi finanszírozás (a hozzájárulók érdekeit figyelembe vevő) felvirágoztatása érdekében.

A Bizottság kiemelt figyelemmel fogja kísérni az ágazati társulások – átláthatóságra és legjobb gyakorlatokra vonatkozó – tagországi és európai normák kidolgozására tett erőfeszítéseit a felhasználók (projektgazdák és hozzájárulók) tájékoztatása, valamint a hozzájárulók csalás elleni védelmének, illetve egy megfelelő panaszkezelési mechanizmus biztosítása céljából. Az Európai Bizottság tanulmányt készít majd a jelenlegi nemzeti önszabályozó testületek és szabályaik, valamint azok hatékonyságának és korlátainak feltárására, továbbá meg fogja vizsgálni az európai minőségi védjegy létrehozásának lehetőségét.

A Bizottság kiemelt figyelmet szentel a közösségi finanszírozás alakulásának a belső piac megfelelő működésének összefüggésében. A Bizottság szabályozással kapcsolatos műhelytalálkozókat fog tartani a határon átnyúló tevékenységeket akadályozó tényezők megvitatására. Adott esetben a Bizottság meg fogja vizsgálni, hogy szükség van-e ajánlások kibocsátására – az egységes piacról szóló jelentésen vagy az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag végrehajtását ellenőrző nemzeti kkv-küldöttekből álló hálózaton[37] vagy az európai digitális menetrenden keresztül – azzal a céllal, hogy felkérjék a tagállamokat a belső piacot esetleg hátrányosan érintő nemzeti szemléletmódokban előforduló következetlenségek elkerülésére.

A közösségi finanszírozástól mint kialakulóban lévő, de viszonylag kicsi magánfinanszírozási forrástól nem várható el, hogy a finanszírozást nehezen található projektek állami finanszírozása helyébe lépjen. Az új európai állami támogatási szabályok megkönnyítik azt, hogy a vállalkozások a közfinanszírozást magánforrásokkal egészítsék ki. Mérlegelni lehetne tehát annak lehetőségét, hogy együtt fektessék be az állami és a közösségi finanszírozás révén befolyó magán pénzeszközöket, feltéve, ha teljesülnek az állami támogatási szabályok, ezen belül a kockázatfinanszírozási célú befektetések előmozdítása érdekében nyújtott állami támogatási intézkedésekre vonatkozó iránymutatás, valamint az állami források felhasználásának átláthatóságára és elszámoltathatóságára vonatkozó követelmények, adott esetben a költségvetési rendelet előírásaival összhangban.

A Bizottság a fórum támogatásával szorosan figyelemmel kíséri ezt a kialakulóban lévő szektort és rendszeresen értékelni fogja – a tanulmányok eredményei, a különböző érdekeltek és a szabályozással kapcsolatos műhelytalálkozók eredményei alapján – a közösségi finanszírozásra vonatkozó uniós és tagállami szabályozási keret állapotát, és mérlegelni fogja, hogy szükség van-e további uniós fellépésre. Különösen a meglévő jogszabályok beütemezett felülvizsgálata idején a Bizottság mérlegelni fogja annak lehetőségét, hogy az előírásokat a megtérülő közösségi finanszírozás specifikus jellemzőihez alakítsák. Bármilyen jövőbeli uniós jogalkotási intézkedést vagy más, jelentős hatással bíró intézkedést előzetes nyilvános konzultáció és hatásvizsgálat előz majd meg.

Végül pedig, mivel a közösségi finanszírozás globális tevékenység és más joghatóságok – például az Egyesült Államok – már megkezdték annak szabályozását, ezért a Bizottság figyelemmel kíséri majd a nemzetközi fejleményeket és támogatni fogja a szabályozási konvergencia nemzetközi szinten történő megvalósítását[38].

A Bizottság 2015 folyamán visszajelzést fog adni a témában elért előrehaladásról.

[1] Az ágazati becslések alapján: Massolution (2013) Crowdfunding Industry Report 2012 (a Massolution által 2013-ban készült, közösségi finanszírozásról szóló 2012. évi jelentés) az alábbi linken: http://www.crowdsourcing.org/research.

[2] European Banking Federation Facts and Figures (2012) (az Európai Bankszövetség által kiadott Tények és számadatok (2012)) az alábbi linken: http://www.ebf-fbe.eu/uploads/FF2012.pdf; CSES (2012), Evaluation of EU Member States’ Business Angel Markets and Policies Final report; (Az EU-tagállamok üzletiangyal-hálózatairól és -politikájáról szóló végleges jelentés); EVCA Yearbook 2012 (Az EVCA 2012-es évkönyve) az alábbi linken: http://www.evca.eu/uploadedfiles/home/press_room/Yearbook_2012_Presentation_all.pdf

[3] Az ágazati becslések szerint 2012-ben mintegy 470 000 európai projektet sikerült megvalósítani a közösségi finanszírozás révén. Massolution (2013)

[4] COM(2013) 150 final, 2013.3.25.

[5] A közösségi finanszírozást más finanszírozási módok követhetik: például banki finanszírozás, az informális befektetői tőke vagy kockázati tőke, vagy az első nyilvános tőzsdei bevezetés.

[6] 2013. október 3. és december 31. között zajlott le.

[7] http://www.crowdfundingnetwork.eu/

[8] Az ilyen pénzügyi hozzájárulásoknak minősülő adakozásokra jellemzően – de nem kizárólag – jótékonysági célból kerül sor.

[9] Például közösségi finanszírozásból kifejlesztett új mobil alkalmazás eladásából származó jövőbeli nyereségek.

[10] Például egy környezetvédelmi projekt hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat bocsáthat ki megújuló energiát előállító létesítmények építésére vagy egy innovatív induló vállalkozás részvényeket bocsáthat ki az üzlet beindításához szükséges pénzeszközök előteremtése érdekében.

[11] A Bizottság és az Európai Központi Bank 2013. évi felmérése a kkv-k finanszírozáshoz jutásárólhttp://ec.europa.eu/enterprise/policies/finance/files/2013-safe-analytical-report_en.pdf

[12] COM(2012)537, Közlemény: A kulturális és kreatív ágazatok előtérbe helyezése az Unión belüli növekedés és foglalkoztatás érdekében. Lásd még „Felmérés a kulturális és kreatív ágazatok finanszírozáshoz jutásáról"(2014) http://ec.europa.eu/culture/key-documents/documents/access-to-finance-culture-and-creative-sector_en.pdf . A foglalkoztatás és a szociális innováció új európai programja támogatást fog nyújtani a szociális vállalkozásoknak. http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1084&langId=en

[13] Green A. et al (2014) Explanatory Research on Internet Work Exchanges and Employability, Analysis and synthesis of quantitative evidence on crowdsourcing for work, funding and volunteers. (Feltáró kutatás az internetes munkatapasztalatokról és a foglalkoztathatóságról, Számszerű adatok analízise és szintézise a közösségi finanszírozás munkával, finanszírozással és az önkéntes munkával kapcsolatos aspektusairól.) Steward J (Ed). JRC Tudományos és politikai jelentések sorozatból, EUR 26423 EN. Technológiai Jövőkutatási Intézet, Közös Kutatóközpont, Európai Bizottság. Elektronikus formátumban: http://ftp.jrc.es/EURdoc/JRC85646.pdf

[14] A nyilvánossághoz intézett felhívás nem pénzügyi hozzájárulások nyújtására a projekt megvalósítása érdekében (például szakismeretek, kereskedelmi hálózatok stb.).

[15] Spanyolországban 2012-ben a közösségi finanszírozásnak köszönhetően közvetlenül körülbelül 7 500 „közösségi munkahely” létesült mintegy 2 800 sikeres közösségi finanszírozási projekt révén. Ramos & Gonzalez (2013) Crowd-Funding as a new economic instrument for economic growth and employment. (A közösségi finanszírozás mint a gazdasági növekedés és foglalkoztatás új gazdasági eszköze). Az „Alternatív finanszírozási módok a digitális korszakban" című szemináriumon ismertetett tudományos dolgozat. Ateneu Barcelonès 2013. május.

[16] A Bizottság COM(2013) 44 és COM(2013) 45 javaslatai alapján.

[17] 2012. december 17-én az EU-ban egységes szabadalmi védelmet biztosító rendeleteket fogadtak el 25 állam közötti, megerősített együttműködés keretében. Most van folyamatban az Egységes Szabadalmi Bíróságot létrehozó, a tagállamok közötti nemzetközi megállapodás megerősítése.

[18] Az Európai Parlament és a Tanács 2000. június 8-i 2000/31/EK irányelve a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól (HL L 178., 2000.7.17., 1. o.).

[19] Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 12-i 2006/114/EK irányelve a megtévesztő és összehasonlító reklámról (HL L 376., 2006.12.27., 21. o.).

[20] Az Európai Parlament és a Tanács 2005. május 11-i 2005/29/EK irányelve a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól, valamint a 84/450/EGK tanácsi irányelv, a 97/7/EK, a 98/27/EK és a 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvek, valamint a 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 149., 2005.6.11., 22. o.).

[21] A Tanács 1993. április 5-i 93/13/EGK irányelve a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről (HL L 95., 1993.4.21., 29. o.).

[22] Az Európai Parlament és a Tanács 2003. november 4-i 2003/71/EK irányelve az értékpapírok nyilvános kibocsátásakor vagy piaci bevezetésekor közzéteendő tájékoztatóról és a 2001/34/EK irányelv módosításáról (HL L 345., 2003.12.31., 64. o.).

[23] Az Európai Parlament és a Tanács 2007. november 13-i 2007/64/EK irányelve a belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról és a 97/7/EK, a 2002/65/EK, a 2005/60/EK és a 2006/48/EK irányelv módosításáról és a 97/5/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 319., 2007.12.5., 1. o.) A pénzforgalmi szolgáltatási irányelv a közösségi szponzorálásra is vonatkozhat abban az esetben, ha az alkalmazott üzleti modell ezen eszköz hatálya alá tartozik.

[24] Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i 2004/39/EK irányelve a pénzügyi eszközök piacairól, a 85/611/EGK és a 93/6/EGK tanácsi irányelv és a 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 93/22/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 145., 2004.4.30., 1. o.).

[25] Az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 26-i 2013/36/EU irányelve a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).

[26] Az Európai Parlament és a Tanács 2011. június 8-i 2011/61/EU irányelve az alternatívbefektetésialap-kezelőkről, valamint a 2003/41/EK és a 2009/65/EK irányelv, továbbá az 1060/2009/EK és az 1095/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 174., 2011.7.1., 1. o.).

[27] Az Európai Parlament és a Tanács 2008. április 23-i 2008/48/EK irányelve a fogyasztói hitelmegállapodásokról és a 87/102/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 133., 2008.5.22., 66. o.).

[28] Az Európai Parlament és a Tanács 2002. szeptember 23-i 2002/65/EK irányelve a fogyasztói pénzügyi szolgáltatások távértékesítéssel történő forgalmazásáról, valamint a 90/619/EGK tanácsi irányelv, a 97/7/EK irányelv és a 98/27/EK irányelv módosításáról (HL L 271., 2002.10.9., 16. o.).

[29] Az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 26-i 575/2013/EU rendelete a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1.o.).

[30] Az Európai Parlament és a Tanács 2013. április 17-i 345/2013/EU rendelete az európai kockázatitőke-alapokról (HL L 115., 2013.4.25., 1. o.). Az Európai Parlament és a Tanács 2013. április 17-i 346/2013/EU rendelete az európai szociális vállalkozási alapokról (HL L 115., 2013.4.25., 18.o.).

[31] A „Vállalkozás 2020” cselekvési tervvel összhangban http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2012:0795:FIN:HU:PDF

[32] ECN (2013), „Review of Crowdfunding Regulation“ (az Európai Közösségi Finanszírozási Hálózat (2013) A közösségi finanszírozás szabályozásának áttekintése): http://www.europecrowdfunding.org/2013/10/review-crowdfunding-regulation-2013

[33] Az Európai Kulturális Szakértői Hálózat jelentése: Közösségi finanszírozási projektek Európában (2011) http://www.eenc.info/wp-content/uploads/2012/11/DR%C3%B6thler-KWenzlaff-Crowdfunding-Schemes-in-Europe.pdf .

[34] Ramos, J. (2014) Crowdfunding and the Role of Managers in Ensuring the Sustainability of Crowdfunding Platforms. (Közösségi finanszírozás és a vezetők szerepe a közösségi finanszírozási platform fenntarthatóságának biztosításában) „JRC Technical Report Series” a Közös Kutatóközpont (JRC) Technológiai Jövőkutatási Intézete, Európai Bizottság. http://is.jrc.ec.europa.eu/pages/EAP/eInclusion/employability.html

[35] Ilyen esetekben indokolt az óvatosság, mivel egy projekt népszerűsége – amelyet a közösségi finanszírozásban elért sikere jelez – valószínűleg nem a legmegfelelőbb szempont a közkiadásokra való kiválasztásra.

[36] A Bizottság közleménye: Iránymutatások a kockázatfinanszírozási célú befektetések ösztönzését szolgáló állami támogatásról, C(2014) 34/2, Brüsszel, 2014.1.15.

[37] http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/small-business-act/sme-envoy/index_en.htm

[38] Az IOSCO (Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete) ugyancsak tevékeny e területen – lásd: IOSCO (2014) "Crowd-funding: An Infant Industry Growing Fast" (Közösségi finanszírozás: egy gyermekcipőben járó, gyorsan növekvő ágazat) SWP3/2014.