ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.9

Az EGSZB álláspontja szerint ezen a lényeges területen nehéz, és nehéz is lesz valódi haladást elérni, ha hiányzik az uniós polgárság konkrét anyagi támogatásának előremutató jellege – ez nem várható el egyedül a nemzeti polgárságtól, hiszen az uniós polgárság is ugyanúgy nemcsak jogokat, hanem kötelezettségeket is tartalmaz. Következésképpen kérdéses, hogy miért nem vesszük igénybe a polgári részvétel előmozdítására szolgáló jogi eszközt – még ha ez speciális anyagi támogatás hiányában érthető is – ha valóban az uniós polgársághoz kötődő jogok és kötelezettségek megteremtése felé haladunk. Az EGSZB-nek az a véleménye, hogy ezeken a területeken haladni kell, mégpedig az anyagi vagy jelképes támogatásoktól függetlenül – például az Európai Bizottság által már javasolt európai ifjúsági polgári szolgálat bevezetésén kívül ilyen lehet bármilyen csekély összegű személyes hozzájárulás az európai költségvetéshez – még ha kényes témáról van is szó –, illetve a népképviselők ugyanazon a napon tartott választása, melyben az Unió minden állama rész vesz.
1.2.8

A jogszabályok értékelésének – akár előzetes (ex ante), akár utólagos (ex post) értékelésről legyen szó – az érintettek bevonásán és részvételén kell alapulnia, ha vitathatatlan politikai és gyakorlati legitimitást szeretnénk elérni. Az ex ante értékelés megelőzi, és azután végigkíséri a tervezési folyamatot; az ex post értékelés két lépcsőben történik: az első az irányelvek átültetésekor vagy a rendeletek végrehajtásakor, amikor az elfogadás és végrehajtás első nehézségei nyilvánvalóvá válnak; ezután a tulajdonképpeni hatástanulmány következik, amelyre a gyakorlati végrehajtás egy meghatározott időszaka után kerül sor, melynek során világossá válnak az előre nem látott, nem kívánatos következmények. A hatástanulmányhoz szükséges a jogszabályról, illetve annak végrehajtási módjáról (1) adott visszajelzés.
5.4

A tagállamok civil társadalmi szervezetei is felelősek a közös európai tudásalapú térség megvalósításáért. A magánszféra legfontosabb érintettjeit is mozgósítani kell a tagállamokban, ezáltal az Európai Tanács által meghirdetett „valódi párbeszéd” főszereplőivé válhatnak, és részben pótolhatják a politikai akarat hiányát. Ennek keretében meg kell határozniuk a legfontosabb területeket, és javaslatot kell tenniük feladatokra, amelyeket egyúttal végre is kell hajtaniuk akár egyedül, akár az állami hatóságokkal együttműködésben. Nem szabad elfeledkezni a pénzügyi eszközök kérdéséről sem. A szociális partnereknek megállapodásra kell törekedniük a tudásalapú társadalom megvalósulásának elősegítése érdekében, és ebben a szervezett civil társadalom más területeinek – köztük a felsőoktatásnak és a tudóstársadalomnak – is részt kell venniük, meghatározva a reform őket érintő területeit.
3.4

A vállalkozások nem csak azáltal erősítik innovációs képességüket, hogy kihasználják a technológiai fejlődést. Az innovációt az is ösztönzi, ha a vállalkozói tevékenység mélyebb gyökeret ver az egyes országok társadalmában és kultúrájában, elmélyülnek a vállalatvezetési ismeretek, a vállalkozást felelős módon vezetik és a tevékenységek átnyúlnak a határokon. A keretprogram célkitűzései fényében hiba lenne túlságosan szűken értelmezni az „innováció” fogalmát, és így kihagyni a növekedés, foglalkoztatás és társadalmi kohézió fokozásának lehetőségeit. A vállalkozások tehát központi szereplői az innovációs folyamatnak, amely megvalósításába a szociális partnereket is megfelelő módon be kell vonni.
1.1

Az Európai Bizottság közleményben tudatja a Tanáccsal és az Európai Parlamenttel „A biztonság és a szabadságjogok védelme” elnevezésű általános program létrehozásáról szóló tanácsi határozattal kapcsolatos javaslatait, amely két eszközt foglal magában: „A terrorizmus megelőzése, arra való felkészültség és következményeinek kezelése” és a „Bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem” c. egyedi programokat, mindkettő a 2007–2013-as időszakra szól. Mindkét program az Európai Bizottság azon szándékának kifejeződése, hogy a 2007–2013-as pénzügyi tervben támogatást biztosítson a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség kialakításának, a fogalmat „a polgárság, a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésére” bővítve, miáltal a bel- és igazságügy (IB) hagyományos fogalma is kibővül, magában foglalva immár az uniós polgárságot is, az ENSZ új, Az emberek biztonságával és a biztonság tágabb értelmezésével (1) kapcsolatos intézkedéseivel megegyezően. Ez a kis kiegészítés igen fontos, és jelentős előrelépést jelent az összes társadalmi szereplő által elfogadott biztonságfogalom megalkotása irányában. A keretprogram különlegességét európai dimenziója adja, amely révén szoros együttműködés alakulhat ki az uniós és a nemzeti szintű intézkedések terén.
4.3.7

E hiányosság ismeretében az Európai Bizottság 2004 áprilisában közzétette az Európai Unióban lefolytatott büntetőeljárás bizonyos eljárási jogairól szóló tanácsi kerethatározatra vonatkozó javaslatát (COM (2004) 328). A határozat közös minimumszabályokat állapít meg az eljárási jogokkal kapcsolatban, amelyeket minden, bűncselekmény elkövetésével gyanúsított személy bűnösségét vagy ártatlanságát, illetve vád alá helyezés esetén a bűnösség bevallásának következményeit megállapítani hivatott, az Európai Unióban lefolytatott büntető eljárás során alkalmazni kell, és az eljárásokkal kapcsolatos fellebbezésekre is vonatkozik (39). Annak ellenére, hogy számos kritika érte a határozatot az eljárási jogokkal kapcsolatos hiányosságai miatt, elfogadásával erősödne a kölcsönös bizalom és az állampolgárok alapvető jogainak védelme, ideértve a méltányos igazságszolgáltatáshoz való jogot is. Számos akadálya van annak, hogy a Tanács tagjai politikai egyezségre jussanak. Elfogadhatatlan, hogy a tagállamok képviselői ne tudjanak megegyezni ezzel a kezdeményezéssel kapcsolatban (40). Másrészt különösen ügyelni kell arra, hogy a megállapodás sürgőssége ne jelentse azt, hogy tovább csökken a javaslatban foglalt jogok védelmének szintje a gyanúsítottakat és vádlottakat a büntetőeljárásban megillető jogok összességét illetően.
3.2.6

Az EGSZB a politikák tényeken alapuló kidolgozását tartja helyesnek, feltéve, hogy a fogyasztókra is kellő figyelem jut. Az Európai Bizottságtól annak egyértelmű kijelentését is kéri, hogy ez a kötelezettségvállalás nem csupán a Belső Piaci és Szolgáltatási Főigazgatóságról kiinduló jogszabályokra, hanem az összes főigazgatóság által javasoltakra is vonatkozik. Az EGSZB amellett is határozottan síkra száll, hogy az Európai Bizottság kérje fel az Európai Parlamentet és különösen a Tanácsot, hogy az imént említett „jobb szabályozás” elveit biztosítékként is alkalmazzák annak megakadályozására, hogy az együttes döntéshozatali tárgyalások nyomán az európai bizottsági javaslatok túlságosan bonyolulttá váljanak az eredeti bizottsági szöveghez képest. Az EGSZB végül azt is megjegyzi, hogy a „jobb szabályozást” célzó megközelítést a 3. szintű bizottságoknak (2) és a globális standardok meghatározóinak (3) is alkalmazniuk kell.
4.7.3

Konkrét szociális fejlesztési terv. A tárgyalási időszakot a cotonoui fejlesztési célokhoz kapcsolódó konkrét szociális fejlesztési terv elfogadására kell felhasználni (24), és ebbe a gazdasági és szociális erőket is be kell vonni. Ezen programnak a gazdasági partnerségi megállapodások szerves részét kell képeznie, mind az iránymutatások és a célkitűzések választását, mind a végrehajtási stratégiát és a hatástanulmányokat illetően. Ezenkívül a programnak ésszerű és szükséges módon ki kell egészítenie a versenyképesség és a növekedés valószínűsíthető – a kereskedelmi liberalizációból eredő – javulását is.
2.2.10

Japánban a Kis- és Középvállalatok Ügynöksége különböző típusú állami támogatást nyújt az innováció céljára, mint például: — a Start Up program, amely a K+F gyakorlati alkalmazás, a technológiai értékelés, a szabadalmak megszerzése költségeinek egy részét fedezi (bejegyzési költségek 50 %-kal való csökkentése, 3 évre szóló megújítás), — a kreatív technológiák K+F programja, — az új K+F impulzusok helyi szinten program, — az ipar, a tudományos szféra, a közigazgatás és a kormány felelősei közötti együttműködés előmozdítására irányuló program, — a Small Business Innovation Research System, amely Japánban az SBIR-nek felel meg. Célja, hogy ösztönözze a kis- és középvállalkozások technológiai képességeinek fejlesztését, állami támogatást nyújtson kreatív tevékenységükhöz, valamint finanszírozza a kutatási eredmények forgalmazását, — a vállalatok információs technológiáinak bevezetését és fejlesztését állami forrásokból támogató program, — a „Subsidies for SMEs Business Innovation” elnevezésű program, — a „Subsidies for Strengthening SMEs Business Resource” elnevezésű program, — a „hitelgarancia-nyújtási kötelezettség alóli mentesítés” program, — a hitelkamatlábak csökkentésére irányuló intézkedések, amelyeket a Japan Finance Corporation for Small and Medium Enterprise (JASME) elnevezésű intézet, valamint a National Life Finance Corporation (NLFC) és a Shoko Chukin Bank hozott létre. — adókönnyítések a KKV-k számára, — legfeljebb 300 000 yen összegű beruházási tervek, a „Small and Medium Business Investment and Consultation Companies” részéről, — a törvény által előírt „Promotion of Improvement of Employment Management in Small and Medium sized Enterprises for Securing Manpower and Creating Qualitiy Jobs” elnevezésű ösztönző tervek.
2.1

A pénzügyi szolgáltatások integrációjára irányuló politikájának keretében az Európai Bizottság azzal a szándékkal foglalkozik a lakóingatlan-jelzáloghitel témájával, hogy konkrét jogalkotási intézkedéseket tegyen, amennyiben a folyamatban lévő tanulmányok és konzultációk azt igazolnák, hogy az ilyen intézkedések elősegítik egy „mindenki hasznára váló, hatékonyabb és versenyképesebb” integrált piac kialakulását. A vizsgált zöld könyv a Forum Group on Mortgage Credit (FGMC) [Jelzálogpiaci Fórumcsoport] által az Európai Bizottság részére készített The Integration of the EU Mortgage Credit Markets [Az EU jelzálogpiacainak integrációja] c. tanulmányra támaszkodik, még ha nem is követi mindenben annak irányát.
2.4

Mindazonáltal tekintetbe kell venni az általános megjegyzéseket és egyéb észrevételeket, amelyeket az EGSZB a 2004. február 25-i véleményében fogalmazott meg. Egyes észrevételeket újra le lehet szögezni. Például az EGSZB úgy véli, hogy a javaslat növelné a biztonságot és felgyorsítaná az igazságügyi eljárásokat. A tagállamokat ösztönözni fogja, hogy tegyék lehetővé a járművek szabadabb mozgását az Unión belül. Mindazonáltal fontos, hogy a javaslat összeegyeztethető legyen a tagállamok hazai szabályozásával. Szintén fontos, hogy azok a tagállamok is megkapják a hozzáférést, amelyek nem voltak a Schengeni Egyezmény aláírói között, valamint hogy az Interpollal és az Europollal való együttműködés növelése révén a lopott vagy jogellenesen használt járművekkel történő kereskedelemmel szemben a SIS II hozzáféréssel rendelkező országokon kívül is fel lehessen venni a harcot. Az EGSZB rámutat az ilyen jellegű bűncselekményekre vonatkozó statisztikai adatok összegyűjtésének, feldolgozásának és közzétételének fontosságára is, annak érdekében, hogy a bűnüldözés megközelítése minél hatékonyabb legyen.
3.1.5

Vámigazgatások Világszervezete (WCO) a. A WCO átdolgozott Kiotói Egyezménye 1999. júniusában a WCO Tanácsa átdolgozta és elfogadta a Kiotói Egyezmény néven ismert, 1974. évi WCO-egyezményt. Az átdolgozott Egyezmény egyszerűsíti és összehangolja a vámügyi eljárásokat. Fontos szempont továbbá, hogy nagyobb figyelmet fordít a folyamatok átláthatóságára és kikövetkeztethetőségére. Az átdolgozott egyezmény néhány fontos eleme: az üzenetküldő rendszer használata az érkezést megelőzően, hogy már akkor — lehetséges legyen a szelekció; — kockázatkezelési technikák; — automatizált rendszerek maximális kihasználása; — a más szervezetekkel összehangolt beavatkozások alkalmazása; — a vámügyi kötelezettségekkel és törvényekkel kapcsolatos információ folyamatos áttekintése és elérhetősége; — irányelvek. b. WCO – vámügyi adatminta Ez a minta olyan nemzetközi szabványokat tartalmaz, amelyek megfelelnek az egyes országok által támasztott, nemzetközi szállításra vonatkozó követelményeknek. A modell előrelépést jelent a biztonsági célokra is felhasználható összehangolt vámügyi tájékoztatás felé. A mintát egy teljesen automatizált környezetben való működésre tervezték. c. WCO – egyedi küldeményazonosító Ennek előnye, hogy minden küldemény egyedi számot kap, amely megkönnyíti a küldemény azonosítását és a küldeménnyel kapcsolatos adatok gyűjtését. d. Az Advanced Cargo Information [előzetes rakományinformáció] irányelvei a biztonságvédelemmel kapcsolatos adatok felkutatására összpontosítanak az átdolgozott Kiotói Egyezmény fényében, és a vámügyi hatóságoknak az adatok gyors összegyűjtéséhez adnak támpontokat. e. A Customs Convention on Containers [Vámügyi konténer egyezmény] a nemzetközi forgalomban használt, vámpecséttel ellátott konténerek műszaki adatait, valamint az ilyen konténerek jóváhagyási eljárásait tartalmazza. Az 1972-ben kötött egyezményt éppen most dolgozzák át a biztonságvédelem kérdésére fordított fokozott figyelem fényében. A Vámigazgatások Világszervezetéről szóló iménti tájékoztató olyan információnak tekintendő, amely a szárazföldi szállítási ágazatoknak is hasznára válhat. Fontos kiszűrni belőle mindazt, ami a szárazföldi ágazatok esetében is alkalmazható.
2.2.3

Mivel a halászati gazdálkodás a halászflották tevékenységének hatásaitól, valamint attól függ, hogy rendelkezésre állnak-e a halpopulációk biológiai állapotáról szóló adatok, az EGSZB helyesli az alapadatoknak a tagállamok általi gyűjtésére vonatkozó finanszírozási intézkedéseket. Emellett egyetért azzal is, hogy az Európai Bizottság finanszírozza a kiegészítő adatok gyűjtését is, mivel azok optimalizálják és normalizálják az alapadatok tagállambeli gyűjtését. Ugyanakkor úgy véli, hogy a halászati gazdálkodás javítása érdekében a tagállamokon keresztül finanszírozni kellene a halászati ágazat azon kiadásait is, amelyeket a halászati tevékenység környezetre gyakorolt hatásának, illetve az ágazat társadalmi-gazdasági helyzete felmérésének céljából készített szükséges tanulmányok jelentenek.
1.4

Az irányelvjavaslat 5. cikke az adminisztrációs kötelezettségek leegyszerűsítését szabályozza. Azt irányozza elő, hogy az érintett adóalanyok a szabványos űrlap helyett – melyhez kötelesek mellékelni az eredeti számlákat és vámpapírokat is – elektronikus úton nyújtsák be kérelmüket. Természetesen a kérelemnek ebben az esetben is számos – az 5. cikkben közelebbről meghatározott – adatot kell tartalmaznia, amelyek lehetővé teszik az adóhatóság számára az igényjogosultság ellenőrzését.
2.2

Az EGSZB értékeli és támogatja az egységesítésre vonatkozó bizottsági szándékot, hiszen ezzel az Európai Közösségre vonatkozó szabályozás áttekinthetőbbé és kezelhetőbbé válik. Nemcsak a szabályozás áttekinthetősége, hanem az európai ügynökségek tevékenységének is áttekinthetőbbé válása és a Bizottság részéről való irányítása is egységesebbé és könnyebbé válik. Az áttekinthetőség és az egyszerűsítés a vezérigazgatók és helyetteseik számára is hasznossá válhat, mivel a különböző tevékenységet ellátó ügynökségek feladat- és hatásköre is jobban áttekinthető lesz. A különböző ügynökségeket létrehozó rendeletek különböző fogalmakat, így szavakat alkalmaznak a vezérigazgató, igazgató és helyettesi kinevezésekkel, illetve megújításra, meghosszabbításra, továbbfolytatásra kifejezések alkalmazásával, és a különböző időtartamú hivatali idővel zavart okoztak a kinevezési, illetve megbízási jogviszonyokra vonatkozó szabályok alkalmazásában.
1.3

Ezen a ponton érdemes meghatározni, mit is értünk pontosan „polgári védelem” alatt, mely fogalmat gyakran összekeverik a humanitárius segítségnyújtás fogalmával. Az Európai Bizottság világosan megkülönbözteti őket, bár célja mindkettőnek ugyanaz: „életmentés és a katasztrófa hatásainak enyhítése az első napokban”. Az Európai Bizottság felvázolja a két fogalom közötti különbséget: először is, a polgári védelmi segítségnyújtás a katasztrófáknak a lakosságra gyakorolt hatása mellett azok környezeti következményeivel is foglalkozik, másodszor, a segítségnyújtás humanitárius szervezetek és nem kormányzati szervezetek bevonása helyett a tagállamok által biztosított források és csapatok segítségével történik; harmadszor, a polgári védelmi segítségnyújtás történhet az EU-n belül és kívül is, bár a nem uniós országokban más eljárásokat alkalmaznak (5).
4.4

Az EGSZB továbbá újfent hangsúlyozza, hogy az ilyen jellegű és horderejű kezdeményezés, amely jelentős mértékű beruházásokat is maga után von, csak abban az esetben indokolt, ha (bár választható módon) a tagállamokon belüli jogviták esetén is alkalmazható. Úgy véli, hogy az eljárás hatókörének leszűkítése a határokon átnyúló jogviták rendezésére kétségbe vonhatja annak helytállóságát, sőt akár szükségességét is (14).
6.2

Az alkoholfogyasztás az Unió felnőtt lakosságának nagy része számára a normális életvitel részét képezi. Ezek jelentős többsége felelős alkoholfogyasztási szokásokkal rendelkezik. A mérsékelt fogyasztásnak egyes csoportok esetében jótékony hatásai lehetnek az egészségre nézve. A túlzott alkoholfogyasztás azonban súlyos problémákat okozhat, és gyakran okoz is. Nem csak az érintettek egészségére káros, hanem súlyos társadalmi problémákat is okoz, amelyeknek kedvezőtlen gazdasági hatásaik is lehetnek. Különös aggodalomra ad okot a fiatalabbak körében tapasztalható túlzott alkoholfogyasztás (13). Gondoskodni kell a táplálkozási szokásokról és az alkoholról szóló ismeretek oktatásáról (14). Nem a mérsékelt, hanem a túlzott alkoholfogyasztásra kell megoldást találni, és általánosságban gondoskodni kell a táplálkozással kapcsolatos átfogó ismeretek oktatásáról.
2.4

A gazdaság és a polgárok elvárásainak való megfelelés vágyától vezérelve, de a lehető legnagyobb gondot fordítva a közpénzek ésszerű felhasználására is, az Európai Bizottság aláhúzza annak szükségességét, hogy az értékelésbe be kell vonni a kísérleti projekteket és az előkészítő intézkedéseket is, amennyiben lesz programként való folytatásuk. Ugyanakkor az eljárások egyszerűsítésének érdekében az értékelés duplikálódását el kell kerülni, ha a projekteket vagy fellépéseket már értékelték, így például abban az esetben, ha a feladatok megoszlanak az Európai Bizottság és a tagállamok között.
2.15

Európai nem kormányzati szervezetek aktívan munkálkodnak a megújuló energiaforrások támogatásán az elektromos áram környezetvédelmi tanúsítása révén. A fa mint megújuló biotüzelőanyag teljesíti a fenntartható energiatermelés követelményeit. A fa energiaforrásként való hasznosítása erősíti az erdőgazdálkodás tartamosságának előfeltételeit. A fa tartamos felhasználásának szempontjából lényeges, hogy a kitermelt fa mennyisége ne haladja meg a növedékét. Az európai erdészeti miniszterek konferenciája, az MCPFE (Ministerial conference on the protection of Forests in Europe) keretében hozott, a fenntartható európai erdőgazdálkodásra vonatkozó határozatok alapozzák meg és szavatolják a tartamos erdőgazdálkodást. A tartamos erdőgazdálkodást az erdőkre vonatkozó tanúsítási rendszerek is biztosítják. A tartamos erdőgazdálkodásnak az erdészeti miniszterek lisszaboni találkozóján elfogadott kritériumai értelmében az erdős területekről oly módon kell energetikai céllal biomasszát kinyerni, hogy megmaradjon a talaj szénmegtartó és szénmegkötő képessége. Szintén szavatolni kell a fejlődési folyamatokat, a tápanyagok bevitelét, valamint a talaj fizikai és kémiai tulajdonságainak megőrzését. Jelenleg a fa felhasználásának fenntartható növelése a cél. A fakitermelés bevált gyakorlati eljárásait is ki kell fejleszteni. Az EU több tagállamában már léteznek jó példák a faenergia jelölési rendszereire, amelyek garantálják az energiatermelés felügyeletét és információt nyújtanak a felhasználónak a szigorú környezetvédelmi feltételek teljesítéséről.
6.4.6

Sok fogyatékkal élő küszködik továbbra is súlyos használhatósági és hozzáférhetőségi problémával a mobil telekommunikáció területén. Valós idejű interaktív mobil telekommunikációra van szüksége a siket és a hallássérült személyeknek, továbbá a beszédhibás és siketvak személyeknek, akik azt szeretnék, hogy mobil telefonjukon ugyanúgy fogadni tudjanak hívásokat, mint a nem fogyatékosok, és azt is, hogy az egyenlő feltételek vonatkozzanak a szolgáltatások és a készülékek használhatóságára, minőségére, választékára, elérhetőségére és árára is.
3.3

Az EU-nak tehát ajánlatos többoldalú megközelítést alkalmaznia, melynek keretében egyszerre működik együtt a különböző típusú civil szervezetekkel, valamint erősségeik és illetékességük figyelembevételével más-más feladatokba vonja be őket. Ki kell ezenkívül terjesztenie kapcsolatait a civil társadalmi szervezetekkel regionális és helyi szinten is. Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Kínai Gazdasági és Szociális Tanács közötti együttműködés fokozására irányuló megállapodás a munkakapcsolatok szorosabbra fűzését veszi célba az elnöki szintű éves találkozók megrendezése által, melyeken mindkét fél részéről a szervezett civil társadalom különböző gazdasági és szociális szereplőinek képviselői vesznek majd részt. A megállapodás előirányoz ezenkívül egy közös felkérést is az EU–Kína csúcstalálkozón, melynek lényege az EGSZB és a Kínai Gazdasági és Szociális Tanács már meglévő együttműködésén alapuló EU–Kína kerekasztal felállítása lenne. Ha a kerekasztalra irányuló javaslatot elfogadják, célszerű lenne, ha a küldöttségben a kínai oldalról nemcsak a kormányzati szervezetek, hanem a civil társadalmi szervezetek is jelentős mértékben képviseltetnék magukat, és a küldötteknek lehetőségük nyílna a kerekasztal üléseivel egyidejűleg a független civil társadalmi szervezetek képviselőivel való találkozásra is.
1.3.1

A JEREMIE kezdeményezés a Kohéziós politika a növekedés és a foglalkoztatás támogatására – közösségi stratégiai iránymutatások körébe tartozik. Az EGSZB ezzel kapcsolatos álláspontja az alábbiakban foglalható össze: — támogatni kell a nem juttatásjellegű eszközöket, mint például a hitelek, a hátrasorolt tartozások finanszírozására szolgáló biztosított kötelezettségek, az átváltható eszközök (mezzanintartozás) és a kockázati tőke (pl. magvetőtőke és kockázati tőke); — a juttatásokat úgy kellene felhasználni, hogy olyan infrastruktúrákat hozzanak létre és tartsanak fenn, amelyek megkönnyítik a pénzeszközökhöz való hozzáférést (ilyenek pl. a technológiaátadási hivatalok, az inkubátorok, az „üzleti angyalok” hálózata, a beruházásra való készséget elősegítő programok); — A garancia- és kölcsöngarancia-mechanizmusokat is támogatni kellene, különösen a KKV-k által felvehető mikrohitelekhez való hozzáférés megkönnyítése érdekében. Az EBB és az EBA (11) e tekintetben értékes hozzájárulással szolgálhatna; — fel kell karolni a különleges csoportokból, mint például a fiatal vagy női, vagy a hátrányos helyzetben lévő – az etnikai kisebbségeket is ideértve – csoportokból származó vállalkozókat; — különösen fontos, hogy szoros együttműködés valósuljon meg az EBA-val – tekintve az általa az évek során kifejlesztett szakértelmet –, hogy ily módon a KKV-kat hozzájuttassák a szükséges támogatáshoz, és egyidejűleg fejlesszék az európai kockázatitőke-piacot is; — az adósság-értékpapírosítás (12) alkalmazását támogatni kell és ki kell terjeszteni a hitelezői konzorciumok hitelezési kapacitásának növelése érdekében.