HU    HU HU 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 24.6.2009 
SEC(2009) 836 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM  
amely a következ ő dokumentumokat kíséri:  
 
Javaslat: 
 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE 
a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméret ű IT-
rendszereinek EK-Szerz ődés IV. címe szerinti operatív irányítását végz ő ügynökség 
létrehozásáról 
 
valamint 
 
Javaslat: 
 
A TANÁCS HATÁROZATA 
 
a SIS II és VIS rendszerek az EU-Szerz ődés VI. címe alá tartozó operatív irányítási 
feladatainak a(z) XX rendelet által létrehozott ügynökségre ruházásáról 
 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA  
{COM (2009) 292 végleges} 
{COM (2009) 293 végleges} {COM (2009) 294 végleges} 
{SEC(2009) 837}
HU    HU  
1. BEVEZETÉS  
A SIS II1 és a VIS2 jogi normákhoz csatolt közös nyilatkozatokban a Tanács és az 
Európai Parlament felkérte a Bizottságot , hogy a pénzügyi, operatív és szervezési 
szempontú alternatívák érdemi elemzését  tartalmazó hatásvizsgálatot követ ően 
terjessze el ő azon jogalkotási javaslatokat, amelyek ahhoz szükségesek, hogy egy 
ügynökséget megbízzanak a SIS II Központi Részének, a schengeni környezet kommunikációs infrastruktúrája egyes ré szeinek, valamint a VIS hosszú távú 
operatív irányításával. A VIS-rendeleth ez csatolt nyilatkozat rögzíti, hogy a VIS 
operatív irányítására vonatkozó hatásvizsg álat részét képezheti a SIS II operatív 
irányítására vonatkozóan elvégzett hatásv izsgálatnak. E nyilat kozatokban a Bizottság 
kötelezettséget vállalt arra, hogy a SIS II és VIS jogi normák hatálybalépését ől
3 
számított két éven belül el őterjeszti az ahhoz szükséges jogalkotási javaslatokat, 
hogy egy ügynökségre ruházzák e rendszerek hosszú távú operatív irányítását. 
2. A PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA  
Az átmeneti id őszakban a Bizottság feladata a SIS II és a VIS operatív irányítása. 
Egyes operatív irányítási fela datok ellátásával nemzeti közigazgatási szerveket bízhat 
meg két különböz ő tagállamban. A jogi normák el őírják, hogy a rendszereknek a 
franciaországi Strasbourgban (központi egys égek) és az ausztria i Salzburg közelében 
(tartalékegységek) kell lenniük. Az átmeneti id őszak nem lehet hosszabb, mint a SIS 
II jogi normáinak alkalmazási id őpontjától, illetve a VIS-rendelet hatályba lépését ől 
számított öt év. 
Az EURODAC-ot4 jelenleg a Bizottság irányítja, irányítási struktúrája nem igényel 
változtatást. Mindazonáltal a 2005-ben végrehajtott m űszaki értékelés rámutatott, 
hogy az új tagállamok 2004. évi és 2007. évi uniós csatlakozását követ ően az 
EURODAC kapacitásainak korszer űsítésére lenne szükség. A biometrikus adatok 
egyeztetésére szolgáló rendszer (BMS ) szolgáltatásközpontú architektúrája 
formájában megvalósuló biometrikus azonosító funkciót els ősorban a VIS számára 
teszik hozzáférhet ővé. A SIS II és az EURODAC számára valószín űleg egy kés őbbi 
szakaszban biztosítják a hozzáférést. Ennek megfelel ően a hatásvizsgálatban az 
EURODAC-ra vonatkozó operatí v irányítási megoldásokat is felülvizsgálták. A 
rendszerek egyetlen közös ügynökség irányítása alá rendelése jelent ős 
                                                 
1 A Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, m űködtetésér ől és 
használatáról szóló, 2006. december 20-i 1987/20 06/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 
Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, m űködtetésér ől és 
használatáról szóló, 2007. június 12-i 2007/533/IB tanácsi határozat. 
2 Az Európai Parlament és a Tanács 767/2008/EK rendelete (2008. július 9.) a vízuminformációs 
rendszerről (VIS) és a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra vonatkozó adatok tagállamok 
közötti cseréjér ől (VIS-rendelet). 
3 A SIS II-rendelet 2007 januárjában lépett hatályba. 
4 Az EURODAC-ot a dublini egyezmény hatéko ny alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok 
összehasonlítására irányuló Eurod ac létrehozásáról szóló, 2000. december 11-i 2725/2000/EK tanácsi 
rendelet hozta létre. 
HU    HU szinergiahatások – például a létesítmények és a személyzet megosztása és közös 
technológiai platform – létrejöttéhez teremthet lehet őséget. 
A rendszerek nem tudnak a folytonosságot, a rendszerek operatív irányítását és a 
folyamatos adatáramlást biztosító hossz ú távú központi operatív irányító hatóság 
nélkül működni. 
3. VIZSGÁLATI KRITÉRIUMOK  
A hatásvizsgálat általános célkit űzése megfelel ő megoldás kidolgozása a SIS II, a 
VIS és az EURODAC rendszerek hosszú távú irányítására5. 
Az operatív irányítási megoldásnak a következ ő megfontolásokat kell figyelembe 
vennie: 
• Annak biztosítása, hogy a rendszerek opera tív irányítása hatékonyan biztosítja a 
folyamatos m űködést és a megszakításmentes (24/7) szolgáltatást, az 
adatintegritást és –biztonságot, valami nt hogy az irányítást olyan közigazgatási 
szerv végzi, amely képes az egyes rendszerek felhasználói által elvárt szolgáltatási minőséget nyújtani. 
• Olyan operatív irányítási és szabályozási struktúra létreh ozása a SIS II, a VIS, az 
EURODAC és adott esetben a szabadsá gon, biztonságon és jogérvényesülésen 
alapuló térségben létr ehozott más, nagyméret ű IT-rendszerek számára, amely 
átlátható és elszámoltatható a fel ügyeleti szervek (E urópai Parlament, 
Számvevőszék) és a nyilvánosság felé. 
• A résztvev ő országok heterogén csoportja ( változó geometria
6) és a Bizottság 
általi hatékony ellen őrzés biztosítása. 
• Olyan hatékony, folyamatos, eredményes és elszámoltatható irányítás létrehozása 
a SIS II, a VIS, az EURODAC és ado tt esetben a szabadságon, biztonságon és 
jogérvényesülésen alapuló térsé gben létrehozott más, nagyméret ű IT-rendszerek 
számára, amely szinergiahatások révén optimalizálja a megtakarításokat és a méretgazdaságosságot. 
• Annak biztosítása, hogy az operatív irányítá si és szabályozási struktúrák és 
eljárások megfelel ő adatvédelmi és/vagy felel ősségre vonatkozó 
mechanizmusokat biztosítanak a Lisszaboni Szerz ődés tervezett életbe lépéséb ől 
eredő, előre látható változások tudomásulvétele mellett. 
                                                
 
5 A hatásvizsgálati testület 2008 márciusában fogadta el a hatásvizsgálatot, így az nem fedi le az ezt 
követően bekövetkezett jogi változásokat. 
6 A SIS II, a VIS és az EURODAC rendszerekben uniós tagállamok és társult országok (Norvégia, 
Izland, továbbá a jöv őben Svájc és Liechtenstein) is részt vesznek. ugyanakkor viszont egyes 
tagállamok csak részlegesen (az Egyesült Királyság és Írország), vagy más jogalapon (Dánia) vesznek 
részt a rendszerekben. 
HU    HU 4. SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK  
Az értékelési folyamat két lépésb ől állt: első körben a lehet őségeket jogszer űségük, a 
kulcsfontosságú érintett felek általi el fogadásuk és az alapján értékelték, hogy 
képesek-e hatékony és elszámoltatható operatív  irányítást biztosítani a SIS II, a VIS 
és az EURODAC számára. E kritériumok lehet ővé tették egyes lehet őségek kizárását 
vagy módosítását. Második körben pedig, ezen el őzetes átvilágítási folyamatot 
követően öt lehetséges alternatívát határoztak  meg és elemeztek a SIS II, a VIS és az 
EURODAC hosszú távú irányítá sára létrehozandó megfelel ő megoldásra irányuló 
célkitűzés elérésére. Ugyancsak figyelembe vették azt a lehet őséget, hogy a 
szabadságon, biztonságon és jogérvénye sülésen alapuló térs égben további IT-
rendszerek kerülnek bevezetésre. 
4.1. Kiválasztott lehetséges megoldások 
• 1. lehetőség – alaphelyzet („Baseline”): az átmeneti id őszakban a SIS II és a VIS 
operatív irányítására kialakított gyakor lat állandó megoldásként folytatódna – 
ennek során az operatív irányító funkcióka t a Bizottság látná el, két tagállamra 
ruházva az operatív irányítási fela datokat. Az EURODAC napi operatív 
irányításának gyakorlata is változatla n maradna és továbbra is a Bizottság 
felelősségi körébe tartozna. Továbbra is a Bizottság lenne felel ős és tartozna 
elszámolással a nagyméret ű IT-rendszerek operatív irányításáért, miközben a 
tagállamoké maradna a napi opera tív irányítási feladatok felel őssége. 
• 2. lehetőség – módosított alaphelyzet („Base line+”): a Bizottság a tagállamok 
hatóságaira ruházná a SIS II, a VIS és az EURODAC rendszerek operatív 
irányítását. Ez a lehet őség tehát nagyon hasonló az al aphelyzet opcióhoz, közöttük 
az egyetlen f ő eltérés a következ ő: az EURODAC operatív irányítási feladatait is 
a két tagállamra ruházná a Bizottság. 
• 3. lehetőség – új szabályozó ügynökség: az ügynökség vállalna felel ősséget a SIS 
II, a VIS és az EURODAC hosszú távú irányításáért. Els ő pilléres ügynökségként 
hoznák létre, amely esetében a harmadik  pillérbe tartozó jogi kérdéseket a 
kapcsolódó jogi aktusok fedik le. Az ügynökség kiválósági központ lenne, 
specializált operatív személyzettel. A tagállamok képviseltetnék magukat az 
ügynökség igazgatótanácsában, ezáltal font os szerepet játszva a rendszerek 
ellenőrzésében. A napi irányítást az ügyvezet ő igazgató és az igazgatótanács 
végezné. A három rendszer különböz ő hatóköréb ől eredő kérdések kezelése 
érdekében mérlegelni kell egyfajta  tanácsadó csoport (vagy csoportok) 
létrehozását, amely rendszerspecifikus kérdésekben nyújthat segítséget az 
igazgatótanácsnak. Megbízatásától függ ően a szabályozó ügynökség egyaránt 
felelős lehet a már meglév ő rendszerek operatív irányí tásáért, más nagyméret ű IT-
rendszerek fejlesztéséért és operatív irá nyításáért, valamint a rendszereket 
létrehozó jogi normákban r ögzített végrehajtási int ézkedések körébe tartozó, 
technikaibb jelleg ű kérdések némelyikéért. 
• 4. lehetőség – FRONTEX a SIS II, a VIS és az EURODAC számára: ez a 
megoldás változtatásokat vonna maga ut án mind a FRONTEX-rendeletben, mind 
a FRONTEX szabályozási struktúrájáb an. E megoldás keretében a hatékony 
operatív irányítás maga után vonná anna k mérlegelését, hogy a rendszereket a 
FRONTEX székhelyére, vagy a nnak közelébe költöztessék át. 
HU    HU • 5. lehetőség – Europol, (jelenleg) harmadik pilléres ügynökség: felel ős lenne a 
SIS II irányításáért, míg a VIS-t és az EURODAC-ot a Bizottság irányítaná. A 
jelenlegi Europol-egyezmény rendelkezései nem megfelel őek az els ő pillérbe 
tartozó rendszerek (a SIS II els ő pilléres elemei) operatív irányításához, mivel az 
érintett közösségi érdekelt felek (E urópai Parlament, Bizottság, európai 
adatvédelmi biztos, Európa i Bíróság) részvétele er ősen korlátozott lenne. 
5. A LEHETŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
E hatásvizsgálat céljából a legfontosabb jo gi és politikai kérdéseket, valamint az 
operatív és szervezési kihívásokat7 értékelték. Maga a rendszerek létezése az, aminek 
gazdasági, környezeti és mindenekel őtt társadalmi hatása lehet. Valamennyi IT-
rendszer hatással van olyan problémákra, mint a b űnözés, a terrorizmus, a biztonság 
és az alapvet ő jogok, mindazonáltal operatív irányításuk módja nem lesz 
megkülönböztet ő tényező e hatások nagysága tekintetében. 
A hatáskritériumok következ ő kategóriáit alkalmazták: 
operatív – az operatív irán yítás hatékonysága a be szerzések, technológiai 
követelmények, vészhelyzetek kezelése, va lamint a tagállami felhasználóknak 
nyújtott szolgáltatások terén; 
szabályozási – a menedzsment elszámoltathatósága és az ellen őrzési szint, amellyel 
adott esetben az uniós intézmények és  a tagállamok rendelkeznek az operatív 
irányítási döntések felett; 
pénzügyi – a m űveletek hatékonysága és a megfelel ő finanszírozás biztosításának 
képessége; 
jogi – a lehet őségek jogszer űsége és az érintettek, valamint a felhasználók 
rendelkezésére álló garanciák. 
E kategóriák mindegyikében a fenti krit ériumokat alkalmaztuk az egyes lehet őségek 
várható egyedi teljesítményének meghatározására. Ily módon lehet ővé tettük az 
összehasonlításukat. 
5.1. Minőségi értékelés 
Minden egyes lehet őség minden kritérium tekintetében  1-3 csillagot kapott. Az egy 
csillag (*) jelentése gyenge, a két csillag (**) közepes, míg a három csillag (***) jó 
teljesítményt jelez. Ezenfelül minden kritériumkategórián belül kiválasztották a legfontosabb kritériumot, figyelembe véve  az irányító hatóság feladatait. E 
legfontosabb kritériumokat félkövér  szedéssel jelöli az  értékelés eredményeit 
tartalmazó táblázat. Az alábbi táblázat a különböz ő lehetőségek egyes hatás-
kategóriákban elért pontszámát tartalmazza. 
                                                
 
7 E kritériumok megfelelnek a Bizottság, a Tanács és az Európai Parlament SIS II és VIS jogi 
eszközökhöz csatolt közös nyilatkozataiban azonosítottaknak. E közös nyilatkozatok rögzítik, hogy a 
hatásvizsgálatnak tartalmaznia kell az alternatívák  pénzügyi, operatív és szervezési szempontú érdemi 
elemzését. 
HU    HU  1. lehetőség 
Alaphelyzet: 
Bizottság a 
tagállamokra ruházza a 
SIS II-t és a 
VIS-t
 2. lehetőség 
Módosított 
alaphelyzet: 
Bizottság a 
tagállamokra 
ruház 
mindent 3. lehetőség 
Új szabályozó 
ügynökség  4. lehetőség 
FRONTEX 
mindegyikn
ek 5. lehetőség 
Europol a 
SIS II-nek; 
Bizottság a VIS-nek és 
az 
EURODAC-nak
 
OPERATÍV   
A szolgáltatás megbízhatósága és 
minősége
 ** ** *** ** ** 
Megfelelő 
irányítási 
szolgáltatások 
nyújtása a tagállami 
hatóságoknak, 
beleértve a felhasználók 
(tagállamok) 
speciális igényeit is
 * * *** ** * 
Rugalmasság 
biztosítása a már 
meglévő vagy 
potenciális új 
rendszerekkel 
történő bővítéshez  ** ** *** ** * 
Képesség az elvárt 
biztonsági szintek 
nyújtására  ** ** *** ** *** 
A vészhelyzeti 
követelményekre 
való reagálás  * * *** ** * 
Képesség/rugalmas
ság új technológiák befogadására és a 
kereslet 
változásaira való reagálásra
 ** ** *** *** * 
Képesség 
kulcskompetenciáv
al rendelkez ő 
személyzet 
felvételére  ** ** *** *** *** 
A lehet őség 
kidolgozásához és végrehajtásához *** *** * ** ** 
HU    HU  1. lehetőség 
Alaphelyzet: 
Bizottság a 
tagállamokra ruházza a 
SIS II-t és a 
VIS-t
 2. lehetőség 
Módosított 
alaphelyzet: 
Bizottság a 
tagállamokra 
ruház 
mindent 3. lehetőség 
Új szabályozó 
ügynökség  4. lehetőség 
FRONTEX 
mindegyikn
ek 5. lehetőség 
Europol a 
SIS II-nek; 
Bizottság a VIS-nek és 
az 
EURODAC-nak
 
szükséges id ő 
hossza  
SZABÁLYOZÁS   
Reakciókészség a 
tagállamok, a 
Bizottság és az 
Európai 
Parlament követelményeire 
és meglátásaira
 * * *** *** * 
Átláthatóság 
(finanszírozás, elszámoltathatósá
g, döntéshozatal) 
az uniós polgárok és a rendszerek 
felhasználói és 
felügyelői között
 ** ** *** ** * 
Hatékony b ővítés 
új tagállamokkal  *** *** ** * * 
Reakciókészség 
más érintett felek 
követelményeire és meglátásaira 
 * * *** ** ** 
Az IB-szakpolitikával és a szélesebb uniós 
szakpolitikával 
való összehangolhatósá
g foka  
 *** *** *** ** * 
A változó 
geometria figyelembevétele
 *** *** *** ** * 
FINANSZÍROZÁS   
Kritikus tömeg: A 
szinergiák 
kiaknázása  ** *** *** *** * 
Képesség a megfelelő ** ** *** *** ** 
HU    HU  1. lehetőség 
Alaphelyzet: 
Bizottság a 
tagállamokra ruházza a 
SIS II-t és a 
VIS-t
 2. lehetőség 
Módosított 
alaphelyzet: 
Bizottság a 
tagállamokra 
ruház 
mindent 3. lehetőség 
Új szabályozó 
ügynökség  4. lehetőség 
FRONTEX 
mindegyikn
ek 5. lehetőség 
Europol a 
SIS II-nek; 
Bizottság a VIS-nek és 
az 
EURODAC-nak
 
finanszírozási szintek és 
források 
(üzemeltetési 
költségek) 
megszerzésére
 
Átállási költség  *** *** * ** ** 
Hozzáférés pótlólagos 
forrásokhoz eseti 
járulékos költségek finanszírozására 
 *** *** ** ** ** 
Képesség a 
szükséges 
beruházások megtételére (OPEX 
és CAPEX)
 ** ** *** ** * 
JOGI   
Az alapvet ő jogok 
és szabadságok biztosításának 
hatékonysága, 
különösen a személyes adatok 
védelme és a 
hatékony 
jogorvoslathoz 
való jog tekintetében
 ** ** *** *** * 
Hatékony 
felelősségi és 
jogorvoslati rendelkezések
 * * *** *** * 
A jogi 
követelmények 
súlya a hatékony irányítás 
létrehozásában
 *** ** * * * 
A céltól való 
eltávolodás (de jure és de facto) ** ** *** ** * 
HU    HU  1. lehetőség 
Alaphelyzet: 
Bizottság a 
tagállamokra ruházza a 
SIS II-t és a 
VIS-t
 2. lehetőség 
Módosított 
alaphelyzet: 
Bizottság a 
tagállamokra 
ruház 
mindent 3. lehetőség 
Új szabályozó 
ügynökség  4. lehetőség 
FRONTEX 
mindegyikn
ek 5. lehetőség 
Europol a 
SIS II-nek; 
Bizottság a VIS-nek és 
az 
EURODAC-nak
 
elkerülése  
 
Ezen értékelés alapján az új szab ályozó ügynökség és a FRONTEX lehet őségek 
tűnnek a legmegfelel őbbnek. 
5.2. Mennyiségi értékelés 
Mennyiségi szempontból amennyiben az irányító  hatóság feladatainak végrehajtására 
az alaphelyzetet alkalmazzuk, szükség van a meglév ő adatközpont modernizálására 
(és esetleges b ővítésére), amelynek költsége megközelít őleg 4 millió eurót tesz ki. 
Amennyiben a szabályozó ügynökség székhelye más tagállamban lesz, új létesítményekre van szükség. Amennyi ben az ügynökségnek és vele együtt a 
rendszereknek otthont adó új  létesítményeket meg kell vásárolni, annak költsége 
mintegy 12,6 millió EUR lenne. Amennyiben a tagállam – annak érdekében, hogy 
magához csábítsa az ügynökséget – térítésmentesen bocsát rendelkezésre létesítményeket, az épületeken nagy valószín űséggel mintegy 4 millió eurót kitev ő 
átalakításokat kell végrehajtani. 
Az üzemeltetési költségeket tekintve évi 36,1 millió euróval a legkevésbé költséges 
megoldás a szabályozó ügynökség, amennyibe n az annak otthont adó tagállam 1800 
m
2-nyi létesítményt térítésmentesen re ndelkezésre bocsát. A második legjobb 
lehetőség az új szabályozó ügynökség évi 36,6 millió EUR költséggel, amennyiben 
egy másik tagállamban meg kell vásárolni 1800 m2-nyi új létesítményt. Az 
alaphelyzet és a FRONTEX opc iók esetében a becsült üzemeltetési költségek évi 
37,5 millió eurót tesznek ki. 
A SIS II és a VIS rendszerek m űködési költsége évi 3,4 millió EUR. Ez attól 
függetlenül felmerül, melyik operatív irányítási lehet őség mellett döntenek. 
6. AZ ELŐNYBEN RÉSZESÍTETT LEHET ŐSÉG 
A minőségi értékelés alapján az  új szabályozó ügynökség t űnik a legmegfelel őbbnek, 
amelyet a FRONTEX-opció követ. A mennyiségi értékelés eredményeként 
amennyiben az új szabályozó ügynökség új fogadó tagállamba kerül, ez utóbbi – annak érdekében, hogy területén legyen az ügynökség székhelye – ajánlatába beépíthetné a szükséges terület vagy akár  egy épület térítésmentes rendelkezésre 
bocsátását, a leginkább költséghaté konnyá téve ezzel ezt az opciót. 
Hosszú távon nagy valószín űséggel a szabályozó ügynökség képes a legjobb 
minőségű szolgáltatást nyújtani a SIS II, a VI S és az EURODAC felhasználóinak és 
HU    HU adott esetben helyt adni bármely más rendszernek a szabadságon, biztonságon és 
jogérvényesülésen alapuló térségben. Az operatív alap kiszélesítése és az igazgatási költségek jobb indoklása érdekében az ügynökség felel ősségi körébe kell utalni az új 
rendszerek fejlesztését és operatív irányí tását, miután a jogalkotó meghozta a 
létrehozásukról szóló határozatot. 
6.1. Az előnyben részesített lehet őség előnyei és hátrányai 
Operatív szempontból a szabályozó ügynökség lehet ővé tenné ezen IT-rendszerek 
irányításában a rendszerspecifikus és  testreszabott megoldásokat. Els ődleges 
célkitűzése az, hogy a legjobb min őségű folyamatos szolgáltatást nyújtsa a 
felhasználóknak. Kezdetben az igazgatóta nácsi struktúra megnehezítheti a gyors 
döntéshozatalt, de az új ügynökség képes lenne hatékony mechanizmusokat kidolgozni a vészhelyzetek kezelésére . Bár az ügynökség megfelelne az uniós 
személyzeti szabályzatnak, több ideiglenes és szerz ődéses alkalmazottat 
alkalmazhatna, mint a bels ő bizottsági szolgálatok. Egy ügynökség felállítása 
időigényes és összetett folyamatnak bizonyulhat. Felel ősségi körébe tartozhat 
néhány, a SIS II és a VIS operatív ir ányításához közvetlenül kapcsolódó, a 
rendszereket létrehozó jogi nor mákban rögzített technikai vé grehajtási intézkedés is. 
A Szerződés és az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlata
8 megakadályozhatja, hogy 
néhány, jelenleg a komitológiai eljá rás alá tartozó feladatot az ügynökségre 
ruházzanak. 
A szabályozás tekintetében a szabál yozó ügynökség megkönnyíti a felhasználók 
megfelelő képviseletét a döntéshozatali st ruktúrában. A Bizottság – az 
igazgatótanácsban való jelenléte révé n – az ügynökségben betöltött szerepe és 
(különösen a költségvetésr e és a munkaprogramra gya korolt) befolyása lehet ővé 
tenné, hogy a nagyméret ű IT-rendszerek operatív irányítását szélesebb kör ű politikai 
célkitűzésekkel hangolják össze. Ezenfelül az Európai Parlament demokratikus 
ellenőrzésre vonatkozó feladatait azon intézményi mechanizmusok révén 
biztosítanák, amelyek célja az európa i ügynökségekre vonatkozó pénzügyi és vezet ői 
jelentéstételi kötelezettségek  teljesítése. Az ügynökség emellett látható és specifikus 
struktúrát biztosítana, amely kiváló sági központnak bizonyulhat az operatív 
hatókörökkel, felhasználókkal és más érin tett gazdasági felekke l folytatott aktív 
párbeszéd ösztönzése terén. A közös struktúr a a civil társadalom számára is jobban 
átlátható és megközelíthet ő lenne. Az igazgatótanácson belüli differenciált szavazási 
eljárások bevezetésével kezelhet ő lenne az abbó l adódó probléma, hogy az országok 
és az új felhasználók eltér ő mértékben vesznek részt a három rendszerben. 
A pénzügyi kritérium szempontjából  a szabályozó ügynökségnek jelent ős indulási 
költségei lennének, viszont az rend elkezne a legnagyobb potenciállal a m űködési 
szinergiák kiaknázása terén és hosszú távon költséghatékonyabb lenne. A rendszerek 
közös irányítása esetén megtakar ítások mutatkoznának a kezdeti t őkekiadások és az 
éves (üzemeltetési) költségek terén. A közös struktúra esetén elegend ő kisebb 
létszámú személyzet felvétele, mint ha külön kezelnék a rendszereket. A hálózati létesítmények egy helyszínen történ ő működtetése szinergiákat eredményezne a 
telepítés, az operatív irányítás és a m onitoring terén. Emellett számos, a rendszerek 
üzemeltetéséhez, beszerzéshez és projek tirányításhoz kapcsolódó feladat között 
                                                
 
8 Meroni & Co. kontra az Európai Szén- és Acélközösség F őhatósága: 9 és 10/56 ügy. 
HU    HU átfedés lenne több rendszer esetében. Kicsi a valószín űsége, hogy egyetlen rendszer 
esetében megvalósítható a kiválósági központ. E rendszerek szétválasztása a 
nagyméret ű IT-rendszerek tapaszta lati és know-how sziner giáinak kiaknázásának 
elmulasztásából ered ő alternatív költséghez vezetne. A szabályozó ügynökség 
költségvetését kifejezetten az IT-rendszerek operatív irányítási feladataira fordítanák. 
Végül, tekintettel a változó geometriára , a szabályozó ügynökség létrehozása számos 
jogi normából álló jogalkotási csomag el fogadását tenné szükségessé. Ez az opció 
biztosítaná, hogy az Európai Parlament,  az európai adatvédelmi biztos, a 
Számvevőszék, az Európai Bíróság és a Bizottság felé fennálló megfelel ő 
elszámoltathatóság biztosítás a révén garantálják az alapvet ő jogokat és 
szabadságokat. Az ügynökség opció megvalósítása lehet ővé teszi a m űszaki és 
operatív személyzet egyértelm ű elkülönítését a politikai dön téshozóktól és a rendszer 
felhasználóitól, ami hozzájárulhat a céltó l való eltávolodás („function creep”9) 
elkerüléséhez. Az Európai Bíróság és az Els őfokú Bíróság teljes kör ű joghatósággal 
rendelkezne a szabályozó ügynökség felett. 
                                                 
9 A céltól való eltávolodás az a folyamat, amely sorá n adott funkció ellátására létrehozott rendszert más 
célokra használnak fel.