[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 3.10.2007

COM(2007)560 végleges

2007/0201(COD)

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS

a gyalogosok és és más veszélyeztetett úthasználók védelméről {SEK(2007)1244}{SEK(2007)1245}

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKLÁS

1. A javaslat háttere

110

A javaslat indokolása és céljai

A javaslat célja, hogy szigorítsa a Közösség által előírt követelményeket a gyalogosok és más veszélyeztetett úthasználók biztonságának javítása érdekében a gépjárművel való ütközésből eredő sérülések esetére.

E követelményekre jelenleg a 2003/102/EK irányelv[1] vonatkozik. Az irányelv 5. cikke követelményeinek eredményeként felülvizsgálták az egyes követelményeknek az irányelv második szakasza során történő megvalósíthatóságát és az aktív biztonsági rendszerek lehetséges használatát. A felülvizsgálat azzal a következtetéssel zárult, hogy ezek a követelmények nem valósíthatók meg.

A Bizottság ezért új rendeletet javasol, ami az alapját fogja képezni a megvalósítható követelmények és az aktív biztonsági rendszerek egyesítésének. Ez a megközelítés azzal az előnnyel jár, hogy a rendelet közvetlenül alkalmazható az EU-ban mindenütt, azt nem kell átültetni a nemzeti jogba, és egységes szabályrendszert nyújt a vállalkozások és a jóváhagyó hatóságok számára.

Emellett a gépjárművekre szerelt elülső védelmi rendszerek használatáról szóló 2005. október 26-i 2005/66/EK irányelv rendelkezik ezen rendszerek használatának ellenőrzéséről és a veszélyeztetett úthasználók védelmi szintjeiről az azokat használó járművek összeütközésének esetére. A Bizottság most azt indítványozza, hogy az irányelv követelményeit összedolgozzák a gyalogosok védelméről szóló 2003/102/EK irányelv követelményeivel.

120

Általános háttér

2000. december 21-én a Bizottság közleményt fogadott el, amely a gépjárművel való ütközés esetére a gyalogosok és más veszélyeztetett úthasználók biztonságának javítására irányuló önkéntes iparági kötelezettségvállalás alkalmazásának lehetőségét taglalja. Ebben a közleményben a Bizottság egyetértett azzal, hogy tárgyalásokat folytasson az Európai Autógyártók Szövetségével (ACEA) egy ilyen kötelezettségvállalás elérése céljából, és ezzel párhuzamosan tárgyalásokat kezdjen a Japán Autógyártók Szövetségével (JAMA) és a Koreai Autógyártók Szövetségével (KAMA) is.

2001. július 11-én elfogadott közleményében[2] a Bizottság a Tanács és az Európai Parlament elé terjesztette az ACEA a gyalogosok védelme érdekében tett kötelezettségvállalását. A kötelezettségvállalás tartalmazott egy vizsgálatsorozatot, amelynek célja a gépjárművek első szerkezeti felépítésének javítása, valamint számos további aktív és passzív biztonsági intézkedést, amelyek célja szintén a gyalogosok megnövelt védelme. Ezek az intézkedések a következőkre vonatkoztak: minden gépjármű blokkolásgátló fékrendszerrel – ABS –, nappali menetjelző lámpával (DRL) történő felszerelésére, a fejlett aktív biztonsági ICT rendszer jövőbeni bevezetésére és a merev gallytörő rács értékesítésének önkéntes tilalmára. Azóta a Japán Autógyártók Szövetsége (JAMA) és a Koreai Autógyártók Szövetsége (KAMA) is tett az ACEA által vállalthoz hasonló kötelezettségvállalásokat, és ennek eredményeként a jelenlegi gyártók 99 %-ára azonos kötelezettségvállalások vonatkoznak.

A 2001 júliusi közleményben a Bizottság bejelentette, hogy eldönti, ajánlás formájában fogadja-e el az iparági kötelezettségvállalásokat, vagy jogszabályt javasol a gyalogosvédelem területén az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal folytatott konzultációt követően.

Az Európai Parlament és a Tanács is üdvözölte az iparági kötelezettségvállalások fő elemeit az autók első szerkezeti felépítésének javítására irányuló intézkedések tekintetében.

Az Európai Parlament 2002. június 13-i állásfoglalásában egy „keret” irányelvet kért, amely megállapítja az alkalmazási időpontokat, az elérendő célokat és az alkalmazás figyelemmel kísérésének módjait. Ennek eredményeként a Bizottság egyetértett egy keretjogszabályra történő javaslat megtételével, amelynek alapja a kötelezettségvállalások vonatkozó tartalma.

Ezt a jogszabályjavaslatot beterjesztették együttdöntésre és ennek eredménye volt a gyalogosok és más veszélyeztetett úthasználók védelméről szóló 2003/102/EK irányelvet.

Ezt követően a Tanács és az Európai Parlament kívánságaival összhangban a Bizottság intézkedéseket javasolt az elülső védelmi rendszerek ellenőrzésére. Ezt a 2005/66/EK irányelv formáját öltötte. Mostanra megfelelőnek gondolják, hogy ezt az irányelvet a javasolt rendeletben lévő szükséges rendelkezések bevonásával összehangolják a gyalogosok védelméről szóló irányelv módosítását célzó esetleges javaslatokkal.

130

Meglévő rendelkezések a javaslat területén

A jelenlegi irányelv a gyalogosok és más veszélyeztetett úthasználók védelméről szóló 2003/102/EK irányelv. Az irányelv 5. cikke alapján a második szakasz követelményeinek végrehajtása megvalósíthatóságának kérdéseiről készült tanulmány azt jelezte, hogy ezek a követelmények nem megvalósíthatóak. Ez a javaslat a korábbi követelményekre épül és módosításokat tartalmaz a megvalósíthatóság biztosítására.

A gépjárművekre szerelt elülső védelmi rendszerek használatáról szóló 2005. október 26-i 2005/66/EK irányelv rendelkezik ezen rendszerek eredeti vagy utángyártott készülékként történő használatának ellenőrzéséről. A javaslat ezeket a követelményeket egybedolgozza a gyalogosok védelmét szolgáló követelményekkel és így biztosítja a következetességet a gyalogosok és más veszélyeztetett úthasználók védelme terén.

141

Az Unió egyéb politikáival és célkitűzéseivel fennálló összhang

A javaslat teljes mértékben összhangban van azzal a célkitűzéssel, hogy 2010-ig csökkenjen a halálos közúti balesetek száma, amint azt az európai közlekedési politikáról szóló fehér könyv felvázolja.

141

2. Konzultáció az érdekelt felekkel és hatásértékelés

141

Konzultáció az érdekelt felekkel

211

Konzultációs módszerek, megcélzott fő ágazatok és a válaszadók általános profilja

A sorra került összes konzultáció kizárólag a gyalogosok védelméről szóló irányelv második szakaszát érintő módosított műszaki előírások biztosítására terjedt ki, miután úgy tekintik, hogy a az elülső védelmi rendszerekkel kapcsolatos követelmények megmaradnak jelenlegi formájukban.

Konzultációs találkozót tartottak az európai, japán és koreai autógyártók képviselőivel. A találkozón megvitatták a jelenlegi irányelv második szakaszának követelményeit, és hogy mit tartanak szükségesnek olyan megvalósítható megoldások biztosítása érdekében, amelyeknek meg lehet felelni.

2005 júniusában és júliusában nyílt konzultációt tartottak az interneten. A Bizottság 17 választ kapott, amelyek eredményei elérhetőek a:

http://ec.europa.eu./comm/enterprise/automotive/pagesbackground/pedestrianprotection/consultation_phase_II/contributions.htm címen.

212

A válaszok összefoglalása és figyelembevételük módja

A konzultáció eredménye általában azt mutatta, hogy a jelen javaslat gyakorlatilag az összes fél számára elfogadható, mivel egyszerre megvalósítható, és biztosítja az elérendő biztonsági szintet a veszélyeztetett úthasználók számára.

Az internetes konzultációra adott válaszok olyan kérdésekkel foglalkoztak, amelyeket vagy figyelembe vettek a javaslatban, vagy amelyeket a végrehajtó jogszabályba építenek be.

A válaszokról teljesebb beszámoló olvasható a jelen javaslatot kísérő hatásvizsgálatban.

213141

A szakismeretek összegyűjtése és felhasználása

221

Érintett tudományos/szakértői területek

A járműgyártás, valamint a jármű baleseti és sérülési statisztikáinak elemzése.

222

Alkalmazott módszertan

A baleseti adatbázisokból származó sérülési nyilvántartások elemzése és különféle forgatókönyvek eredményeinek szimulálása a jármű és a veszélyeztetett úthasználó közötti sebesség és ütközési terület tekintetében.

223

Megkérdezett fő szervezetek/szakértők

Az Egyesült Királyságban a Transport Research Laboratory (Közlekedési Kutatólaboratórium/TRL).

2249

A kapott és felhasznált tanácsok összefoglalása

A TRL tanulmánya jelezte a jelenlegi irányelv alapján létező követelmények felülvizsgálatának szükségességét a követelmények megvalósíthatóságának biztosításához, és jogszabályi követelményként aktív biztonsági rendszer használatát ajánlotta a veszélyeztetett úthasználók javított biztonsági szintjének biztosítására.

226

A szakértői tanácsok nyilvánosság számára elérhetővé tételére használt eszközök

A TRL jelentése, amely tartalmazza a fékrásegítő előnyei felmérésének bővített vizsgálatát, ezen a weboldalon olvasható:

http://ec.europa.eu/enterprise/automotive/pagesbackground/competitiveness/cars21.htm

230

Hatásvizsgálat

A hatásvizsgálatban nem taglalt lehetőségek az alábbiak:

(1) A tagállamok jogszabályai

A jelenlegi irányelv a teljes járműtípus-jóváhagyási rendszer része, amely az EU-ra kiterjedően létrehozta a járműgyártásra vonatkozó jogszabályok teljes harmonizálását. Az 1970 óta létező típusjóváhagyási rendszernek a célja a belső piac megfelelő működésének biztosítása az autóipar számára, a járműgyártás biztonságának és minőségének egyidejű biztosításával.

Ha az irányelvet hatályon kívül helyeznék, a tagállamok szabadon alkothatnák meg saját jogszabályaikat ezen a területen. Ennek eredményeként megszűnne a belső piac működésének összhangja, és nem lehetne többé garantálni a járművek szabad mozgását.

Ezért nem történt javaslattétel a jogszabályok kiiktatására vonatkozóan.

(2) Az önkéntes megállapodás alkalmazása

Szem előtt kell tartani, hogy az irányelv a Parlament és a Tanács jogszabályra vonatkozó közvetlen kérésének eredményeként jött létre a Bizottság által a gyalogosok védelméről szóló korábbi önkéntes megállapodással kapcsolatban előterjesztett konzultációs dokumentum vizsgálatát követően. E kérések eredményeként az önkéntes megállapodás fő elemeit beépítették a meglévő irányelvbe. Ezen felül és szintén a jogalkotók kérésére az irányelvbe[3] beépítették a gallytörő rácsok önkéntes betiltását is.

Ezért nem tekintettek helyénvalónak egy új önkéntes megállapodást e tárgyban.

Az értékelésben a következő lehetőségeket vizsgálták meg:

(3) A létező irányelv további alkalmazása

Az egyik lehetséges megközelítés az lehet, hogy nincs szükség lépéseket tenni a II. szakaszra vonatkozó előírások megváltoztatására és a megvalósítási időpontokra vonatkozóan határidőket lehet kijelölni. A Bizottság azonban nem hagyhatja figyelmen kívül azt a tényt, hogy a létező irányelv II. szakaszának követelményei megvalósíthatatlannak bizonyultak, és ezen még az idő múlása sem feltétlenül fog változtatni. A Bizottság ezért kénytelen megtenni a szükséges és megfelelő intézkedést a követelmények módosítására és hogy biztosítsa a szükséges bizonyosságot a megvalósíthatóság kérdésének vonatkozásában[4].

Emiatt a meglévő irányelv fenntartásának lehetőségét a Bizotság elvetette. A meglévő irányelv ugyanakkor hivatkozási alapul szolgál a többi lehetőség előnyeinek összehasonlításához.

(4) Ágazati javaslat elfogadása

Az ágazat a megvalósíthatóság kérdéseinek tanulmányozását követően azt javasolta, hogy továbbra is az I. szakasz követelményeit kell alkalmazni a II. szakasz követelményei helyett és meg kell követelni a fékrásegítő használatát. A lehetőséget megvizsgálták és végül elvetették, mivel a Bizottságnak az volt a véleménye, hogy egyes passzív követelmények esetében több szigorúságot lehetne tanúsítani. Használatának lehetséges eredményeit azonban a végleges lehetőséggel való összevetés során referenciának kell tekinteni.

(5) Kizárólag a passzív követelményeket érintő módosítások

A kizárólag a meglévő követelmények módosítását és műszaki megvalósíthatóságát célzó javaslat megvalósíthatóvá tenné a járművek elejének megfelelőbbé tételét. Azt is felismerték azonban, hogy ennek eredményeképpen a várt biztonsági érték csökkenne, és ez nincs összhangban a meglévő irányelv 5. cikkének követelményeivel. Emiatt aztán ez a lehetőség nem „tenne lehetővé ugyanolyan szintű védelmet, mint a meglévő rendelkezések”, ezért a továbbiakban nem foglalkoztak vele.

(6) Rendelkezés a meglévő irányelv a II. szakaszánakí követelményeit érintő módosítása és az elért biztonsági szint biztosítása az aktív biztonsági intézkedések kombinációjával.

Megállapítást és elfogadást nyert, hogy a meglévő követelmények nem megvalósíthatóak és azokat meg kell változtatni. A TRL jelentése megvizsgálta és kiértékelte a fékrásegítőnek a meglévő passzív követelmények megváltoztatásával együtt történő használatát. A meglévő irányelv 5. cikke alapján a Bizottságnak most egy olyan javaslatot kell benyújtania, amely „a mglévő rendelkezésekkel legalább azonos védelmi szintet biztosít”. A jelentés eredményei azt jelzik, hogy a módosított passzív és az új aktív intézkedések javasolt egyesítése képes a veszélyeztetett úthasználók számára a jelenlegi követelményeknél lényegesen magasabb biztonsági szint nyújtására.

Így a javaslat ezt a lehetőséget követi.

141

3. A javaslat jogi elemei

305

A javasolt intézkedés összefoglalása

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a gyalogosok és más veszélyeztetett úthasználók gépjárművel való ütközést megelőző és annak során történő védelméről és a gépjárművek típusjóváhagyásról szóló keretirányelv módosításáról.

310

Jogalap

A Szerződés 95. cikke

320

A szubszidiaritás elve

A szubszidiaritás elve annyiban érvényesül, amennyiben a javaslat nem tartozik a Közösség kizárólagos hatáskörébe.

A tagállamok nem tudják megfelelő mértékben elérni a javaslat célkitűzéseit, mert a javasolt rendelet az EU járműtípus-jóváhagyási rendszerének része lesz.

Közösségi fellépés révén jobban elérhetők a javaslat célkitűzései, mert az elkerüli a tagállamok között egyébként felmerülő kereskedelmi akadályokat. Az EU járműtípus-jóváhagyási rendszerének jelenlegi használata és alkalmazása igazolja egy ilyen rendszer európai összefüggésekben történő elfogadottságát és értékét. Egyértelmű követelményeket fogalmaz meg a járműgyártásra vonatkozóan, hogy egységes és egyeztetett módon fokozza azok biztonsági szintjét.

A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének.

141

Az arányosság elve

A javaslat megfelel az arányosság elvének, mert nem megy túl azon a mértéken, ami a veszélyeztetett úthasználók biztonságának megteremtésével kapcsolatos célkitűzések eléréséhez szükséges.

331

A TRL jelentése tartalmaz egy költség-haszon elemzést, ami kimutatja, hogy a javaslat a társadalom egésze számára is jelentős hasznot hoz.

141

Az eszközök megválasztása

A javasolt jogi eszköz: rendelet.

342

Egyéb eszközök nem lennének megfelelőek a következő ok miatt:

A rendelet használata helyénvalónak tekinthető , mivel biztosítja a rendelkezések minél korábban megvalósuló betartását, ugyanakkor nem igényli a tagállamok jogrendszerébe történő átültetést.

141

4. Költségvetési vonzatok

A javaslat nincs hatással a Közösség költségvetésére.

141

5. Kiegészítő információk

141

Szimuláció, kísérleti szakasz és átmeneti időszak

A javaslat több átmeneti időszakot tartalmaz a járművek tervezési és előállítási eljárásaiban a járműgyártók számára elegendő alkalmazkodási idő biztosítása érdekében.

510

Egyszerűsítés

A javaslat előírja a nemzeti hatóságok és a Bizottság számára az igazgatási eljárások egyszerűsítését.

513

A rendelet használatának eredményeként nem lesz szükség arra, hogy azt átültessék a nemzeti jogrendszerbe.

520

A meglévő jogszabályok hatályon kívül helyezése

A javaslat elfogadása a 2003/102/EK és a 2005/66/EK irányelv hatályon kívül helyezéséhez fog vezetni.

141

Felülvizsgálati/módosítási/megszüntetési záradék

A javaslat felülvizsgálati rendelkezéseket tartalmaz a biztonsági szinteknek a jövőbeni fenntartása érdekében.

560

Európai Gazdasági Térség

A javasolt jogi aktus EGT vonatkozású ügyeket érint, és ezért azt ki kell terjeszteni az Európai Gazdasági Térségre.

2007/0201(COD)

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a gyalogosok és és más veszélyeztetett úthasználók védelméről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[5]

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[6],

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően[7],

mivel:

(1) A belső piac olyan belső határok nélküli térség, amelyben biztosítani kell az áruk, személyek, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgását. Ebből a célból érvényben van a gépjárművek közösségi típusjóváhagyási rendszere. Össze kell hangolni a gépjárművek típusjóváhagyásának a gyalogosok védelmével kapcsolatos technikai követelményeit a tagállamonként eltérő követelmények elfogadásának elkerülése és a belső piac megfelelő működésének biztosítása érdekében.

(2) Ez a rendelet egyike a(z) […-i] […/…/EK] európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a motoros gépjárművek és pótkocsijaik, valamint ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról („keretirányelv”)[8] kidolgozott szabályozási aktusoknak.

(3) A tapasztalatok azt mutatják, hogy a gépjárművekkel kapcsolatos jogszabályok gyakran igen részletes műszaki adatokat tartalmaznak. Emiatt irányelv helyett rendelet elfogadása indokolt, az átültetési intézkedések közötti eltérések és a tagállami jogalkotás szükségtelen szintjének elkerülése érdekében. Ezért a gyalogosok és más veszélyeztetett úthasználók gépjárművel való ütközést megelőző, illetve annak során történő védelméről és a 70/156/EGK tanácsi irányelv[9] módosításáról szóló, 2003. november 17-i 2003/102/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a gépjárművekre szerelt elülső védelmi rendszerek bezerelésére és használatára, ezáltal pedig a gyalogosvédelem szintjének biztosítására vonatkozó, a gépjárművekre szerelt elülső védelmi rendszerek használatáról és a 70/156/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2005. október 26-i 2005/66/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[10] helyébe. Ez azzal jár, hogy a tagállamok hatályon kívül helyezik a hatályon kívül helyezett irányelveket átültető jogszabályt.

(4) A 2003/102/EK irányelvről bebizonyosodott, hogy a végrehajtás második szakaszának követelményei nem megvalósíthatók. E tekintetben az említett irányelv 5. cikke felkérte a Bizottságot, hogy tegye meg az ezeknek a követelmények megvalósíthatóságával és az aktív biztonsági rendszerek használatával kapcsolatos problémák leküzdéséhez szükséges javaslatokat, miközben biztosítja, hogy ne csökkenjen a veszélyeztetett úthasználók biztonságának a szintje.

(5) A Bizottság megbízásából elkészített tanulmány megállapította, hogy a gyalogosok védelmével kapcsolatos követelmények jelentős mértékben javíthatóak lennének a passzív és aktív intézkedések együttes használatával, ami a korábbi rendelkezésekhez képest magasabb szintű védelmet tenne lehetővé. Különösen a „fékrásegítő” aktív biztonsági rendszerről állapították meg, hogy a passzív biztonsági követelményekkel együttesen alkalmazva jelentősen növeli a nyújtott biztonság szintjét. Következésképpen elő kell írni a fékrásegítő rendszerek kötelező beszerelését az új gépjárművekbe.

(6) Az ütközéselkerülő rendszerekkel felszerelt járművektől nem kell megkövetelni az e rendeletben meghatározott egyes követelmények teljesítését, amennyiben nem csupán mérséklik a gyalogosokkal való ütközések hatását, hanem alkalmasak a gyalogosokkal való ütközések elkerülésére is.

(7) Mivel egyre nagyobb számban használnak nehezebb járműveket a városok útjain, indokolt, hogy a gyalogosok védelmét szolgáló rendelkezéseket ne csupán a 2 500 kg-os legnagyobb tömeget meg nem haladó járművekre, hanem egy bizonyos átmeneti időszakot követően az M1 és N1 kategória azt meghaladó járműire is kiterjesszék.

(8) A gyalogosoknak a lehető legkorábbi stádiumban történő jobb védelmét fokozandó, azoknak a gyártóknak, amelyek az új követelmények kötelező alkalmazása előtt kívánnak típusjóváhagyásért folyamodni, meg kell adni ezt a lehetőséget, azzal a feltétellel, hogy a szükséges végrehajtási intézkedéseknek már hatályban kell lenniük.

(9) Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal[11] összhangban kell elfogadni.

(10) Egyebek között a Bizottságot fel kell hatalmazni a vizsgálati követelményeknek, az ütközéselkerülő rendszerek teljesítménykövetelményeinek és a nyomonkövetés eredményein alapuló végrehajtási intézkedések alkalmazására vonatkozó műszaki előírások elfogadására Mivel a mondott intézkedések tárgyi hatálya általános és arra irányulnak, hogy ezen rendelet nem alapvető fontosságú elemei új, nem alapvető fontosságú elemek hozzáadásával módosítsák, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(11) A 2003/102/EK és a 2005/66/EK irányelv rendelkezéseiről az e rendeletre való zökkenőmentes áttérés érdekében a rendelet alkalmazását a hatálybalépését követő meghatározott idővel el kell halasztani.

(12) A rendelet célkitűzéseit, nevezetesen a gyalogosok védelmével kapcsolatos közös műszaki követelmények bevezetése általi belső piac létrehozását a tagállamok nem tudják megfelelően teljesíteni. A megkövetelt fellépés nagyságrendje miatt a célkitűzéseket közösségi szinten jobban el lehet érni. Ennélfogva a Közösség intézkedéseket fogadhat el, a Szerződés 5. cikkében megfogalmazott szubszidiaritás elvével összhangban. Az említett cikkben megfogalmazott arányosság elvével összhangban e rendelet nem lép túl azon, amire szükség van a célkitűzések eléréséhez,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

Tárgy, hatály és fogalommeghatározások

1. cikk

A rendelet tárgya

Ezen rendelet követelményeket állapít meg a járművek és az elülső biztonsági rendszerek szerkezeti kialakítására és működésére vonatkozóan az ilyen járművek elejével ütköző gyalogosokat és más veszélyeztetett úthasználókat érő sérülések számának és súlyosságának csökkentése és az ütközések elkerülése érdekében.

2. cikk

Hatály

6. E rendelet a következőkre vonatkozik:

(a) a(z) […/…/EK] irányelv 3. cikkének (11) bekezdésében és II. mellékletének A. részében meghatározott M1 kategóriájú gépjárművek,

(b) a(z) […/…/EK] irányelv 3. cikkének (11) bekezdésében és II. mellékletének A. részében meghatározott N1 kategóriájú gépjárművek,

(c) az (a) és (b) bekezdésben említett járművekre eredeti készülékként felszerelt vagy az ezekre a járművekre való felszerelés céljára önálló műszaki egységként értékesített elülső védelmi rendszerek.

7. Az I. melléklet 2. és 3. része nem vonatkozik az N1 kategóriára azon járműire, amelyekben a vezetőülés “R” pontja vagy az első tengely előtt, vagy hosszanti irányban a az első tengely harántirányú középvonalától 1000 mm-nél kisebb távolságban van.

3. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a következő közkeletű fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

1. „A oszlop”: a legelső és legkülső tetőtartó oszlop, amely a jármű alvázától a tetőig nyúlik,

2. „fékrásegítő rendszer”: olyan rendszer, amely vészfékezési helyzetben az elérhető legnagyobb lassulás biztosításával segíti a járművezetőt.

3. „lökhárító”: a jármű elejének alján lévő külső szerkezeti elem, beleértve annak tartozékait, amelyek célja a jármű védelme más járművel alacsony sebességgel történő frontális ütközés esetén;

4. „elülső védelmi rendszer”: olyan önálló szerkezet vagy szerkezetek, mint pl. egy gallytörő rács vagy kiegészítő lökhárító, amely a jármű külső felületének védelmét szolgálja a gyárilag felszerelt lökhárító mellett, egy másik tárggyal való ütközés esetén fellépő károk ellen, a 0,5 kg-nál kisebb tömegű szerkezetek kivételével, amelyek rendeltetése csupán a lámpák védelme.

5. „legnagyobb tömeg”: a […/…/EK] irányelv I. mellékletének 3.8 pontja szerinti, a gyártó által megadott műszakilag megengedett legnagyobb össztömeg;

6. „Az M1-ből származtatott N1 kategóriájú járművek”: olyan N1 kategóriájú, a 2 500 kg-ot meg nem haladó legnagyobb tömegű járművek, amelyeknek az A oszlop előtti általános felépítése és alakja megegyezik a korábbi M1 kategóriájú járművekével.

II. fejezet

A gyártók kötelezettségei

4. cikk

A gyártók kötelezettségei

1. A 9. cikkel összhangban a gyártóknak biztosítaniuk kell, hogy a forgalomba hozott járműveket az I. melléklet 4. része követelményeinek megfelelően az I. melléklet 2. és 3. része követelményeinek eleget tevő bevizsgált fékrásegítő rendszerrel szereljék fel.

2. A 10. cikkel összhangban a gyártóknak biztosítaniuk kell, hogy a forgalomba hozott járművekre eredeti készülékként felszerelt vagy önálló műszaki egységként szállított elülső védelmi rendszerek eleget tegyenek az I. melléklet 5. része követelményeinek.

3. A gyártóknak a jármű és az elülső védelmi rendszer műszaki leírására és bevizsgálási feltételeire vonatkozó megfelelő adatokkal kell ellátniuk a jóváhagyó hatóságokat. Az adatoknak tartalmazniuk kell a járműbe beépített összes aktív biztonsági rendszer működésének ellenőrzéséhez szükséges információkat.

4. A különálló műszaki egységekként értékesített elülső védelmi rendszerek esetében a gyártónak megfelelő adatokat kell szolgáltatni a jóváhagyó hatóságok számára a rendszer műszaki előírásairól és bevizsgálási körülményeiről Az adatoknak ki kell terjedniük azokra a járművekre, amelyeken a rendszert kipróbálták és a teljes körű beszerelési utasításokra.

5. Az elülső védelmi rendszereket önálló műszaki egységként azon járműtípusok listája nélkül, amelyekhez az adott elülső védelmi rendszer jóvá lett hagyva, illetve egyértelmű összeszerelési utasítások nélkül forgalmazni, értékesítésre felajánlani vagy értékesíteni tilos. Az összeszerelési utasításoknak részletes felszerelési utasításokat kell tartalmazniuk, beleértve a jóváhagyott járműveken alkalmazandó rögzítési módokat, annak érdekében, hogy a jóváhagyott alkatrészeket olyan módon lehessen a járműre felszerelni, amely megfelel az I. melléklet 6. pontja vonatkozó rendelkezéseinek.

6. A Bizottságnak végrehajtási intézkedéseket kell elfogadnia, amelyek az I. mellékletben előírt követelmények alkalmazásával kapcsolatos műszaki előírásokat határozzák meg.

Az e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek – azok kiegészítésével történő – módosítására irányuló intézkedéseket egyebek között a(z) […/…/EK] irányelv 40. cikke (2) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

5. cikk

Az EK-típusjóváhagyás iránti kérelem

1. A gépjárműtípusnak a gyalogosok védelmével kapcsolatos EK-típusjóváhagyása iránt folyamodó gyártó a jóváhagyó hatóságnak benyújtja a II. melléklet 1. részében meghatározott mintával összhangban kiállított tájékoztató okmányt.

A gyártó a típusjóváhagyási vizsgálatok lebonyolításáért felelős műszaki szolgálat rendelkezésére bocsátja a jóváhagyandó járműtípust képviselő járművet.

2. A gépjárműtípusnak az arra felszerelendő elülső védelmi rendszerrel kapcsolatos EK-típusjóváhagyása iránt folyamodó gyártó a jóváhagyó hatóságnak benyújtja a II. melléklet 2. részében meghatározott mintával összhangban kiállított tájékoztató okmányt.

A gyártó a típusjóváhagyási vizsgálatok lebonyolításáért felelős műszaki szolgálat rendelkezésére bocsátja az elülső védelmi rendszerrel ellátott jóváhagyandó járműtípust képviselő járművet. Az illető műszaki szolgálat kérésére a gyártó ugyancsak benyújtja a felhasznált anyagok meghatározott komponenseit vagy mintáit.

3. Az elülső védelmi rendszer különálló műszaki egysége EK-típusjóváhagyása iránt folyamodó gyártó a jóváhagyó hatóságnak benyújtja a II. melléklet 3. részében meghatározott mintával összhangban kiállított tájékoztató okmányt.A gyártó a típusjóváhagyási vizsgálatok lebonyolításáért felelős műszaki szolgálat rendelkezésére bocsátja a jóváhagyandó elülső védelmi rendszer egy mintapéldányát. Amennyiben a műszaki szolgálat szükségesnek látja, további mintákat kérhet. A mintákon egyértelműen és letörölhetetlen módon fel kell tüntetni a kérelmező kereskedelmi vagy márkanevét és a típusmegjelölést. A gyártónak ezt követően gondoskodnia kell az EK-típusjóvagyási jelének kötelező feltüntetéséről.

III. fejezet

A tagállamok hatóságainak kötelezettségei

6. cikk

Az EK-típusjóváhagyás megadása

1. Ha a vonatkozó követelmények teljesülnek, a jóváhagyó hatóságnak a(z) […/…/EK] irányelv VII. mellékletében meghatározott számozási rendszerrel összhangban meg kell adni az EK-típusjóváhagyást, és ki kell adni a típusjóváhagyási számot

Jóváhagyó hatóság ugyanazt a számot nem rendelheti hozzá egy másik járműtípushoz vagy elülső védelmi rendszerhez.

2. Az 1. bekezdés alkalmazásában a jóváhagyó hatóság az EK-típusjóváhagyási bizonyítványt az alábbiak szerint állítja ki:

(a) a gyalogosok védelmének tekintetében a III. melléklet 1. részében meghatározott minta;

(b) az elülső védelmi rendszerrel ellátandó jármű védelmének tekintetében a III. melléklet 2. részében meghatározott minta;

(c) az elülső védelem tekintetében a III. melléklet 3. részében meghatározott minta önálló műszaki egységként.

7. cikk

Önálló műszaki egység EK-típusjóváhagyásának jelölése

Az önálló műszaki egység EK-típusjóváhagyásában részesített típusnak megfelelő valamennyi elülső védelmi rendszert el kell látni a IV. mellékletben említett önálló műszaki egység EK-típusjóváhagyási jelölésével.

8. cikk

A típus és a jóváhagyások módosítása

A jármű az A-oszlopok előtti részének vagy az elülső biztonsági rendszernek bármely, a szerkezetet, a főbb méreteket, a jármű külső felületeinek anyagát, a felerősítési módszereket, illetve a külső vagy belső komponensek elhelyezését érintő módosítása, amelynek jelentős kihatása lehet a tesztek eredményére, a(z) […/…/EK] irányelv [13.] cikke szerinti módosításnak kell tekinteni, ami típusjóváhagyás iránti új kérelem benyújtását vonja maga után.

9. cikk

A jűrművekre való alkalmazás menetrendje

1. A 15. cikk második bekezdésében rögzített dátummal kezdődően a nemzeti hatóságok a gyalogosok védelmével kapcsolatos indokok alapján az összes alábbi új jármű tekintetében kötelesek megtagadni az EK-típusjóváhagyás vagy a nemzeti típusjóváhagyás megadását:

(a) az M1 kategóriában, ha nem felelnek meg az I. melléklet 4. részében felsorolt műszaki követelményeknek;

(b) az M1 kategória az I. melléklet 2. részében felsorolt műszaki követelményeknek meg nem felelő, legfeljebb 2 500 kg tömegű járművei;

(c) az M1 kategóriából származtatott N1 kategóriájú, az I. melléklet 2. és 4., illetve 3. és 4. részében felsorolt műszaki követelményeknek meg nem felelő, legfeljebb 2 500kg tömegű járművei;

2. Az [ ezen irányelv hatálybalépésének napjától számított harminchárom hónaptól ] kezdődő hatállyal az M1 kategória vagy az M1 kategóriából származtatott N1 kategóriájú, az I. melléklet 4. részében felsorolt műszaki követelményeknek meg nem felelő, legfeljebb 2 500kg tömegű új járművek esetében a nemzeti hatóságok a gyalogosok védelmével kapcsolatos indokok alapján a […/…/EK] irányelv [26.] cikke alkalmazásában a megfelelőségi bizonyítványokat kötelesek érvénytelennek tekinteni, és meg kell tiltaniuk az illető járművek regisztrációját, értékesítését és forgalomba helyezését.

3. A [ ezen irányelv hatálybalépésének napjától számított harminchárom hónaptól ] kezdődő hatállyal a nemzeti hatóságok a gyalogosok védelmével kapcsolatos indokok alapján az összes alábbi új jármű tekintetében kötelesek megtagadni az EK-típusjóváhagyás vagy a nemzeti típusjóváhagyás megadását:

(a) az M1 kategóriában, ha nem felelnek meg az I. melléklet 4. részében felsorolt műszaki követelményeknek;

(b) az M1 kategória az I. melléklet 2. részében felsorolt műszaki követelményeknek meg nem felelő, legfeljebb 2 500 kg tömegű járművei;

(c) az M1 kategóriából származtatott N1 kategóriájú, az I. melléklet 3. és 4. részében felsorolt műszaki követelményeknek meg nem felelő, legfeljebb 2 500 kg tömegű járművei.

4. Az [ ezen irányelv hatálybalépésének napjától számított harminchárom hónaptól ] kezdődő hatállyal az M1 kategória vagy az M1 kategóriából származtatott N1 kategóriájú, az I. melléklet 2. és 4., illetve 3. és 4. részében felsorolt műszaki követelményeknek meg nem felelő, legfeljebb 2 500kg tömegű új járművek esetében a nemzeti hatóságok a gyalogosok védelmével kapcsolatos indokok alapján a […/…/EK] irányelv [26.] cikke alkalmazásában a megfelelőségi bizonyítványokat kötelesek érvénytelennek tekinteni, és meg kell tiltaniuk az illető járművek regisztrációját, értékesítését és forgalomba helyezését.

5. [ Az e rendelet hatálybalépésének napjától számított 78 hónaptól ] kezdődő hatállyal az I. melléklet 3. és 4. részében megállapított műszaki rendelkezéseknek nem megfelelő új járműtípus esetében a nemzeti hatóságoknak a gyalogosok védelmével kapcsolatos indokok alapján meg kell tagadniuk az EK- vagy nemzeti típusjóváhagyás megadását.

6. A [ ezen irányelv hatálybalépésének napjától számított hetvennyolc hónaptól ] kezdődő hatállyal a nemzeti hatóságok a gyalogosok védelmével kapcsolatos indokok alapján a […/…/EK] irányelv [26.] cikke alkalmazásában a megfelelőségi bizonyítványokat az összes alábbi új jármű tekintetében kötelesek érvénytelennek tekinteni, és meg kell tiltaniuk az illető járművek regisztrációját, értékesítését és forgalomba helyezését;

(a) az M1 vagy N1 kategóriában, ha nem felelnek meg az I. melléklet 4. részében felsorolt műszaki követelményeknek;

(b) az M1 kategóriájú vagy az M1 kategóriából származtatott N1 kategóriájú, az I. melléklet 2. és 3. részében felsorolt műszaki követelményeknek meg nem felelő, legfeljebb 2 500kg tömegű járművei esetében.

7. A [ ezen irányelv hatályba lépésének napjától számított száztizenhat hónaptól ] kezdődő hatállyal a nemzeti hatóságok a gyalogosok védelmével kapcsolatos indokok alapján a […/…/EK] irányelv [26.] cikke alkalmazásában a megfelelőségi bizonyítványokat az összes alábbi új jármű tekintetében kötelesek érvénytelennek tekinteni, és meg kell tiltaniuk az illető járművek regisztrációját, értékesítését és forgalomba helyezését;

(a) az M1 vagy N1 kategóriában, ha nem felelnek meg az I. melléklet 4. részében felsorolt műszaki követelményeknek;

(b) az M1 kategóriájú vagy az M1 kategóriából származtatott N1 kategóriájú, az I. melléklet 3. részében felsorolt műszaki követelményeknek meg nem felelő, legfeljebb 2 500kg tömegű jármű esetében.

8. Az [ ezen irányelv hatálybalépésének napjától számított százharmincnyolc hónap ] kezdődő hatállyal az I. melléklet 3. és 4. részében felsorolt műszaki követelményeknek meg nem felelő új járművek esetében a nemzeti hatóságok a gyalogosok védelmével kapcsolatos indokok alapján a […/…/EK] irányelv [26.] cikke alkalmazásában a megfelelőségi bizonyítványokat kötelesek érvénytelennek tekinteni és meg kell tiltaniuk az illető járművek regisztrációját, értékesítését és forgalomba helyezését.

9. Az ezen cikk (1)–(8) bekezdésének sérelme nélkül és a 4. cikk (6) bekezdése szerint elfogadott intézkedések hatálybalépésétől függően a gyártó kérelme esetén a nemzeti hatóságok a gyalogosok védelmével kapcsolatos indokok alapján nem tagadhatják meg az új járműtípus EK-típusjóváhagyásának vagy nemzeti típusjóváhagyásának megadását, illetve az új jármű nyilvántartásba vételét, értékesítését vagy forgalomba helyezését, amennyiben az érintett jármű az I. melléklet 3. vagy 4. szakaszában megállapított műszaki rendelkezéseknek megfelel.

10. cikk

Az elülső biztonsági rendszerekre való alkalmazás

1. Az I. melléklet 5. és 6. részében meghatározott követelményeknek meg nem felelő elülső védelmi rendszerrel szerelt új járműtípus vagy külön műszaki egységként beszerelt új elülső védelmi rendszer esetében a tagállamoknak meg kell tagadniuk az EK-típusjóváhagyás vagy nemzeti típusjóváhagyás kiadását.

2. A nemzeti hatóságok az elülső védelmi rendszerekkel kapcsolatos indokok alapján a(z) […/…/EK] irányelv [26.] cikkének alkalmazásában kötelesek érvénytelennek tekinteni a megfelelőségi bizonyítványokat és az összes alábbi új jármű tekintetében kötelesek megtiltani azoknak a járműveknek a regisztrációját, értékesítését és forgalomba helyezését, amelyek nem felelnek meg az ezen rendelet I. mellékletének 5. és 6. részében foglalt követelményeknek.

3. Az ezen rendelet I. mellékletének 5. és 6. részében foglalt követelmények a(z) […/…/EK] irányelv [26.] cikkének alkalamzásában önálló műszaki egységként rendelkezésre bocsátott elülső védelmi rendszerekre vonatkoznak.

11. cikk

Ütközéselkerülő rendszerek

1. Az ütközéselkerülő rendszerekkel felszerelt járműveknek nem kell teljesíteniük az I. melléklet 2. és 3. részében előírt követelményeket ahhoz, hogy a gyalogosvédelem tekintetében, vagy az értékesítéshez, a regisztrációhoz vagy forgalomba helyezéshez megkapják az EK-típusjóváhagyást, illetve a nemzeti típusjóváhagyást.

2. A Bizottság az 1. bekezdés alkalmazásához szükséges teljesítmény-követelményeket előíró végrehajtási intézkedéseket fogadhat el.

Az ezen rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek – egyebek között azok kiegészítésével történő – módosítására irányuló intézkedéseket a(z) […/…/EK] irányelv 40. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni.

A követelmények olyan védelmi szinteket biztosítanak, amelyek tényleges hatásosság vonatkozásában legalább egyenértékűek e rendelet I. mellékletének 2. és 3. részében biztosítottakkal.

12. cikk

Ellenőrzés

1. A nemzeti hatóságok kötelesek évente, legkésőbb a keletkezésüket követő év február 28-ig átadni a Bizottságnak az I. melléklet 2.2., 2.4. és 3.2. pontjában említett ellenőrzés adatait.

Az eredmények átadására vonatkozó követelmény alkalmazása [a rendelet hatálybalépését öt évvel követő dátum] kezdve megszűnik.

2. Az I. melléklet 2.2., 2.4. és 3.2. pontja értelmében elvégzett ellenőrzés eredményeinek alapján a Bizottság belátása szerinti végrehajtási intézkedéseket fogadhat el.

Az ezen rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek – egyebek között azok kiegészítésével történő – módosítására irányuló intézkedéseket a(z) […/…/EK] irányelv 40. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni.

3. A Bizottság figyelemmel fogja kísérni a fékrásegítő és más technológiák oly módon történő használatát, hogy általuk javuljon a veszélyeztetett úthasználók védelme és legkésőbb [ a rendelet hatálybalépését öt évvel követő dátum ] felülvizsgálja a rendelet működését és hatékony megvalósulását, illetve a technológia használatát és további fejlődését, és a témában a szükség szerinti javaslatokkal kiegészített jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

13. cikk

Szankciók

1. A tagállamok megállapítják az ezen rendelet rendelkezéseinek a gyártók általi megsértése esetén alkalmazandó szankciókkal kapcsolatos rendelkezéseket, és meghozzák a szankciók végrehajtása érdekében szükséges valamennyi intézkedést. Az előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük. A tagállamok legkésőbb [e rendelet hatálybalépését 18 hónappal követően] értesítik a Bizottságot ezekről a rendelkezésekről, és haladéktalanul értesítik a Bizottságot a rendelkezéseket érintő valamennyi későbbi módosításról.

2. A büntetőjogi szankciókkal sújtható szabálysértések közé kell tartaozniuk legalább az alábbiaknak:

(a) hamis nyilatkozat tétele a jóváhagyási eljárás vagy a visszahíváshoz vezető eljárások során;

(b) a típusjóváhagyás eredményeinek meghamisítása;

(c) olyan adatok vagy műszaki előírások visszatartása, amelyek visszahíváshoz vagy a típusjóváhagyás visszavonásához vezethetnek;

(d) az adatokhoz való hozzáférés megtagadása.

IV. fejezet

Átmeneti és záró rendelkezések

14. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 15. cikk második bekezdésében kitűzött dátummal kezdődően a 2003/102/EK és a 2005/66/EK irányelv hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett irányelvekre történő hivatkozást az e rendeletre történő hivatkozásként kell érteni.

15. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő huszadik napon lép hatályba.

A rendeletet [ a hatályba lépés napjától számított kilenc hónaptól ] kell alkalmazni, a 9. cikk (9) bekezdésének kivételével, amelyet a hatálybalépés dátumával kezdődően kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben,

Az Európai Parlament részéről a Tanács részéről

Az elnök az elnök

I. MELLÉKLET

A JÁRMŰVEK ÉS AZ ELÜLSŐ VÉDELMI RENDSZEREK VIZSGÁLATÁRA VONATKOZÓ MŰSZAKI ELŐÍRÁSOK

1. Fogalommeghatározások e melléklet alkalmazásában:

1.1. „motorházfedél elülső éle”: a jármű elülső részének felső részén található külső szerkezeti elem, amely magában foglalja a motorházfedelet és a sárvédőket, a fényszóróház felső és oldalsó részeit és az ahhoz csatlakozó minden elemet;

1.2. „motorházfedél szélének referenciavonala”: egy 1 000 mm hosszú egyenes rúd és a motorházfedél elülső felülete közötti érintkezési pontok mértani összekötő vonala, ha az egyenes rúd a jármű függőleges hosszirányú síkjával párhuzamosan áll, és 50o-kal dől előre, és a lejjebb lévő végével 600 mm-re a talaj fölött keresztben a jármű motorházfedele szélével kapcsolatban marad. Az olyan járművek esetében, ahol a motorházfedél alapvetően 50°-kal dől előre úgy, hogy az egyenes rúd folyamatosan vagy többször is, nem pedig egy ponton érintkezik, a referenciavonalat 40°-kal előre döntött egyenes rúddal határozzák meg. Azon járművek esetében, amelyeknek olyan az alakja, hogy az egyenes rúd alsó vége érintkezik először, ezt az érintkezési pontot veszik a motorházfedél szélének referenciavonalaként, abban az oldalsó pozícióban. Azon járművek esetében, amelyeknek olyan az alakja, hogy az egyenes rúd felső vége érintkezik először, az 1 000 mm-es kerület mértani összekötő vonalát használják a motorházfedél szélének referenciavonalaként, abban az oldalsó pozícióban. Ezen rendelet alkalmazásában a lökhárító felső szélét is a motorházfedél széle referenciavonalának kell tekinteni, ha a fenti eljárás alatt az egyenes rúd azt érinti;

1.3. „1 000 mm-es kerület”: az a mértani összekötő vonal, amelyet egy 1 000 mm hosszú hajlékony szalag egyik vége ír le az elülső felső felületen, ha függőlegesen a jármű elülső és hátsó síkjában tartják, és átvezetik a motorházfedél-lökhárítón és az elülső védelmi rendszeren. A szalag a művelet során megfeszített állapotban van, egyik vége vízszintesen a lökhárító elülső felülete alatt érinti a talaj referenciavonalát, a másik vége pedig az elülső felső felülettel érintkezik. A jármű normál menethelyzetben van;

1.4. „motorházfedél felső része”: a szélvédő és az A-oszlopok előtti valamennyi külső szerkezeti elem felső felülete. Ez magában foglalja többek között a motorházfedelet, a sárvédőket, a szellőzőnyílásokat, az ablaktörlő tengelyét és a szélvédő alsó keretét;

1.5. „elülső felső felület”: a szélvédő és az A-oszlopok előtt található valamennyi külső szerkezeti elem felső felülete;

1.6. „a talaj referenciavonala”: a talajszinttel párhuzamos vízszintes sík, amely a normál menethelyzetben nyugalmi állapotban lévő, sík felületen, kézifékkel rögzített jármű számára a talajszintet képviseli;

1.7. „normál menethelyzet”: a jármű azon állapota, amikor a talajon menetkész állapotban van, a gumiabroncsok a javasolt nyomásra vannak felpumpálva, az első kerekek egyenes helyzetben vannak, a jármű működéséhez szükséges összes folyadék maximális mértékben fel van töltve, a jármű gyártója által biztosított összes alapfelszerelés be van szerelve, az elülső vezetőülést 75 kg tömeggel terhelték és az elülső utasülés is 75 kg tömeggel van terhelve, a felfüggesztés a gyártó által megadott normál üzemeltetési körülmények közötti 40 km/h vagy 35 km/h sebességű haladásra van beállítva (különösen az aktív felfüggesztéssel vagy automatikus szintszabályozással rendelkező járművek esetén);

1.8. „szélvédő”: a járműnek a 77/649/EGK tanácsi irányelv[12] I. melléklete összes vonatkozó követelményének megfelelő üvegezett elülső felülete.

1.9. „A fej terhelési kritériuma (HPC)”: az ütközés során meghatározott időtartam alatt tapasztalt legnagyobb gyorsulás mértéke. Az alábbi egyenlet segítségével számítható ki, a t1-t2 időintervallumtól függően a gyorsulásmérő által jelzett legnagyobb gyorsulás alapján:

[pic]

Ebben a képletben „a” az eredő gyorsulás „g” többszörösében, és t1, illetve t2 az a (másodpercben kifejezett) két időbeli pillanat az ütközés során, amely meghatározza azt az időintervallumot, amikor a HPC értéke a legnagyobb. A legnagyobb érték számításánál azokat a HPC-értékeket, amelyeknél a (t1-t2) időintervallum nagyobb mint 15 ms, figyelmen kívül kell hagyni.

1.10. "görbületi sugár": egy olyan körívnek a sugara, amely az érintett elem lekerekítéséhez a legjobban illeszkedik.

2. A következő vizsgálatokat kell elvégezni a járműveken:

2.1. Lábforma és ütköző:

Az alábbi vizsgálatok egyikét kötelező elvégezni:

(a) Alsó lábforma és ütköző: A vizsgálatot 40 km/h ütközési sebesség mellett végzik el. A térd legnagyobb dinamikus meghajlási szöge nem haladhatja meg a 21,0°-ot, a térd legnagyobb dinamikus nyíró elmozdulása nem haladhatja meg a 6,00 mm-t, és a sípcsont felső végén mért gyorsulás nem haladhatja meg a 200 g-t,

(b) Felső lábforma és ütköző: A vizsgálatot 40 km/h ütközési sebesség mellett végzik el. Az ütközési erők pillanatnyi összege az idő vonatkozásában nem haladhatja meg a 7,5 kN-t és a vizsgálati ütközésmérő elhajlási nyomatéka nem haladhatja meg az 510 Nm-t.

2.2. Felső lábforma és a motorháztető homlokéle:

A vizsgálatot legfeljebb 40 km/h ütközési sebesség mellett végzik el. Az ütközési erők pillanatnyi összege az idő vonatkozásában nem haladhatja meg a lehetségesen megcélzott 5,0 kN-t, a vizsgálati ütközésmérő elhajlási nyomatékát pedig feljegyzik, és összehasonlítják a lehetségesen megcélzott 300 Nm-rel.

A vizsgálatot csak megfigyelési célokra végzik el, és az eredményeket teljes körűen feljegyzik.

2.3. Gyermek / kis termetű felnőtt fejforma és a motorháztető teteje:

A vizsgálatot 35 km/h ütközési sebesség mellett végzik el egy 3,5 kg-os vizsgálati ütközésmérő segítségével. A fej terhelési kritériuma (HPC) nem haladhatja meg az 1000-et a motorháztető vizsgált területének 2/3-án és a 2000-et a fennmaradó 1/3-án.

2.4. Felnőtt fejforma és szélvédő:

A vizsgálatot 35 km/h ütközési sebesség mellett végzik el egy 4,8 kg-os vizsgálati ütközésmérő segítségével. A HPC-t feljegyzik, és összehasonlítják a lehetségesen megcélzott 1000-es értékkel.

A vizsgálatot csak megfigyelési célokra végzik el, és az eredményeket teljes körűen feljegyzik.

3. A következő vizsgálatokat kell elvégezni a járműveken:

3.1. Lábforma és ütköző:

Az alábbi vizsgálatok egyikét kötelező elvégezni:

(a) Alsó lábforma és ütköző: A vizsgálatot 40 km/h ütközési sebesség mellett végzik el. A térd legnagyobb dinamikus meghajlási szöge nem haladhatja meg a 19,0°-ot, a térd legnagyobb dinamikus nyíró irányú elmozdulása nem haladhatja meg a 6,00 mm-t, és a sípcsont felső végén mért gyorsulás nem haladhatja meg a 170 g-ot.

Emellett a gyártó lökhárító-vizsgálati szélességeket jelölhet ki összesen 264 mm-ig bezárólag, ahol a sípcsont felső részén mért gyorsulás nem haladhatja meg a 250 g-ot.

(b) Felső lábforma és ütköző: A vizsgálatot 40 km/h ütközési sebesség mellett végzik el. Az ütközési erők pillanatnyi összege az idő vonatkozásában nem haladhatja meg a 7,5 kN-t és a vizsgálati ütközésmérő elhajlási nyomatéka nem haladhatja meg az 510 Nm-t.

3.2. Felső lábforma és a motorháztető homlokéle:

A vizsgálatot legfeljebb 40 km/h ütközési sebesség mellett végzik el. Az ütközési erők pillanatnyi összegét az idő vonatkozásában össze kell hasonlítani egy 5,0 kN legnagyobb lehetséges értékkel, és a vizsgálati ütközésmérő elhajlási nyomatékát pedig egy 300 Nm legnagyobb lehetséges értékkel.

A vizsgálatot csak megfigyelési célokra végzik el, és az eredményeket teljes körűen feljegyzik.

3.3. Gyermek / kis termetű felnőtt fejforma és a motorháztető teteje:

A vizsgálatot 35 km/h ütközési sebesség mellett végzik el egy 3,5 kg-os vizsgálati ütközésmérő segítségével. A HPC-nek meg kell felelnie a 3.5. pont követelményeinek.

3.4. Felnőtt fejforma és a motorháztető teteje:

A vizsgálatot 35 km/h ütközési sebesség mellett végzik el egy 4,5 kg-os vizsgálati ütközésmérő segítségével. A HPC-nek meg kell felelnie a 3.5. pont követelményeinek.

3.5. A rögzített HPC nem haladhatja meg az 1000-et a gyermek fejforma vizsgált területének felén és az 1000-et a kombinált gyermek és felnőtt fejforma vizsgált területének 2/3-án. A fennmaradó területeken a HPC egyik fejforma esetében sem haladhatja meg az 1700-et.

4. A következő vizsgálatokat kell elvégezni a járműveken:

4.1. A blokkolásgátló fékrendszer (ABS) bekapcsolási pontjának meghatározását segítő referenciavizsgálatot.

4.2. A fékrásegítő rendszer helyes működését és az azt ellenőrző vizsgálatot, hogy biztosítja-e a járművel elérhető legnagyobb lassulási jellemzőket.

5. A következő vizsgálatokat kell elvégezni az elülső védelmi rendszereken (FPS):

5.1. Alsó lábforma és elülső védelmi rendszer:

A vizsgálatot 40 km/h ütközési sebesség mellett végzik el. A térd legnagyobb dinamikus meghajlási szöge nem haladhatja meg a 21,0°-ot, a térd legnagyobb dinamikus nyíró irányú elmozdulása nem haladhatja meg a 6,00 mm-t, és a sípcsont felső végén mért gyorsulás nem haladhatja meg a 200 g-ot.

5.1.1. Azon önálló műszaki egységként jóváhagyott elülső védelmi rendszerek tekintetében, amelyek kizárólag olyan meghatározott járműveken használhatók, amelyek megengedett legnagyobb össztömege nem haladja meg a 2,5 tonnát, és amelyek típusjóváhagyása 2005. október 1. előtt történt, vagy amelyeknek megengedett legnagyobb össztömege meghaladja a 2,5 tonnát, az 5.1. pontban előírt vizsgálat helyett a 5.1.1.1. vagy a 5.1.1.2. pontban előírt vizsgálatok végezhetők el.

5.1.1.1. A vizsgálatot 40 km/h ütközési sebesség mellett végzik el. A térd legnagyobb dinamikus meghajlási szöge nem haladhatja meg a 26,0°-ot, a térd legnagyobb dinamikus nyíró irányú elmozdulása nem haladhatja meg a 7,5 mm-t, és a sípcsont felső végén mért gyorsulás nem haladhatja meg a 250 g-ot.

5.1.1.2. Kettős vizsgálatokat kell elvégezni a járműn, egyet felszerelt elülső védelmi rendszerrel, a másikat pedig felszerelt elülső védelmi rendszer nélkül, 40 km/h ütközési sebességgel. A kettős vizsgálatokat a vizsgálatot végző illetékes hatóság által jóváhagyott, egymással egyenértékű helyszíneken kell végrehajtani. Rögzíteni kell a legnagyobb dinamikus térdhajlítási szög, a térd legnagyobb dinamikus nyírási elmozdulása és a sípcsont felső végén mért gyorsulás értékét. Az elülső védelmi rendszerrel felszerelt járművön rögzített érték egyik esetben sem haladhatja meg az elülső védelmi rendszer nélküli járműnél rögzített érték 90%-át.

5.1.2. Amennyiben az alacsonyabb elülső védelmi rendszer 500 mm-nél nagyobb, az elülső védelmi rendszer alsó lábformával végzett vizsgálatát az az elülső védelmi rendszer felső lábformával végzett vizsgálatával kell felváltani az 5.2. pontban foglaltak szerint.

5.2. Felső lábforma és elülső védelmi rendszer:

A vizsgálatot 40 km/h ütközési sebesség mellett végzik el. Az ütközési erők pillanatnyi összege az idő vonatkozásában nem haladhatja meg a 7,5 kN-t és a vizsgálati ütközésmérő elhajlási nyomatéka nem haladhatja meg az 510 Nm-t.

5.2.1. Azon önálló műszaki egységként jóváhagyott elülső védelmi rendszerek tekintetében, amelyek kizárólag olyan meghatározott járműveken használhatók, amelyek megengedett legnagyobb össztömege nem haladja meg a 2,5 tonnát, és amelyek típusjóváhagyása 2005. október 1. előtt történt, vagy amelyeknek megengedett legnagyobb össztömege meghaladja a 2,5 tonnát, az 5.2. pontban előírt vizsgálat helyett a 5.2.1.1. vagy a 5.2.1.2. pontban előírt vizsgálatok végezhetők el.

5.2.1.1. A vizsgálatot 40 km/h ütközési sebesség mellett végzik el. Az ütközési erők adott időben fellépő pillanatnyi összege nem haladhatja meg a 9,4 kN-t, és a próbatestre ható hajlítónyomaték nem lehet nagyobb 640 Nm-nél.

5.2.1.2. Kettős vizsgálatokat kell elvégezni a járműn, egyet felszerelt elülső védelmi rendszerrel, a másikat pedig felszerelt elülső védelmi rendszer nélkül, 40 km/h ütközési sebességgel. A kettős vizsgálatokat a vizsgálatot végző illetékes hatóság által jóváhagyott, egymással egyenértékű helyszíneken kell végrehajtani. Rögzíteni kell az ütközési erők pillanatnyi összegének és a hajlítónyomatéknak a próbatesten mért értékét. Az elülső védelmi rendszerrel felszerelt járművön rögzített érték egyik esetben sem haladhatja meg az elülső védelmi rendszer nélküli járműnél rögzített érték 90%-át.

5.2.2. Amennyiben az alacsonyabb elülső védelmi rendszer 500mm-nél kisebb, vagy azzal megegyezik, az elülső védelmi rendszer felső lábformával végzett vizsgálatát az az elülső védelmi rendszer alsó lábformával végzett vizsgálatával kell felváltani az 5.1. pontban foglaltak szerint.

5.3. Felső lábforma és az elülső védelmi rendszer homlokéle A vizsgálatot 40 km/h ütközési sebesség mellett végzik el. Az ütközés erejének az ütköző rész felső és alsó végére az idő függvényében számított pillanatnyi összege nem haladhatja meg az 5,0 kN lehetséges célértéket, a vizsgálati ütközésmérő részen pedig a hajlítónyomaték nem lépheti túl a 300 Nm lehetséges célértéket. A két eredményt kizárólag ellenőrzési célból lehet rögzíteni.

5.4. Gyermek / kis termetű felnőtt fejforma és az elülső védelmi rendszer: Ezt a tesztet 35 km/h ütközési sebességnél végzik, 3,5 kg-os gyermek/kistermetű felnőttfej-formájú próbatesttel. A fej a gyorsulásmérő idősorainak eredőjéből számított terhelési kritériuma (HPC) egyik esetben sem haladhatja meg az 1000-et.

6. Az elülső védelmi rendszerek kialakítására és felszerelésére vonatkozó rendelkezések:

6.1. Az alábbi követelmények az új járművekre gyárilag felszerelt elülső védelmi rendszerekre és a bizonyos járművekre önálló műszaki egységként felszerelt elülső védelmi rendszerekre vonatkoznak.

6.1.1. Az elülső védelmi rendszerek alkatrészeit olyan módon kell megtervezni, hogy valamennyi 100mm-es körben elérhető merev felület görbülési sugara legalább 5 mm legyen.

6.1.2. Az elülső védelmi rendszer össztömege – a tartószerkezeteket és rögzítéseket is beleértve – nem haladhatja meg azon jármű maximális tömegének 1,2%-át, amelyhez tervezték, és legfeljebb 18 kg lehet.

6.1.3. A járműre felszerelt elülső védelmi rendszer legfeljebb 50 mm-rel haladhatja meg a motorházfedél elülső éle referenciavonalának magasságát.

6.1.4. Az elülső védelmi rendszer nem haladhatja meg azon jármű szélességét, amelyre felszerelték. Amennyiben az elülső védelmi rendszer teljes szélessége nagyobb, mint a jármű szélességének 75%-a, a beszorulás veszélyének minimalizálása érdekében a rendszer széleit a külső felület felé kell befordítani. Ez az előírás teljesítettnek tekinthető, ha az elülső védelmi rendszer süllyesztett vagy a felépítménybe van integrálva, illetve a rendszer széleit olyan módon fordították el, hogy 100 mm-es körben nem elérhető, és a rendszer széle és az azt körülvevő felépítmény közötti rés nem haladja meg a 20 mm-t.

6.1.5. A 6.1.4. pontban foglaltak szerint az elülső védelmi rendszer alkatrészei és az alatta lévő külső alapfelület közötti rés nem haladhatja meg a 80 mm-t. Az alaptest általános körvonalának helyenkénti megszakadását (rácsok nyílásai, levegőbemeneti nyílások stb.) nem kell figyelembe venni.

6.1.6. A jármű bármely oldalsó pontján, a jármű lökhárítójának védelmi hatásait megőrizendő, a lökhárító legelől lévő része és az elülső védelmi rendszer legelöl lévő része közötti hosszirányú távolság nem haladhatja meg az 50 mm-t.

6.1.7. Az elülső védelmi rendszer nem csökkentheti jelentősen a lökhárító hatékonyságát. Ez az előírás teljesítettnek tekinthető, ha az elülső védelmi rendszer függőleges alkatrészei közül legfeljebb kettő, vízszintes alkatrészei közül pedig egy sem fedi át a lökhárítót.

6.1.8. Az elülső védelmi rendszer nem hajolhat túl a függőleges síkon. Az elülső védelmi rendszer felső részei felfelé vagy hátrafelé (a szélvédő felé) nem nyúlhatnak túl 50 mm-nél nagyobb mértékben a jármű motorházfedele szélének referenciavonalán, amelyet az elülső védelmi rendszer leszerelt állapotában kell meghatározni.

6.1.9. Az elülső védelmi rendszer rögzítése nem veszélyeztetheti a gépjárművekre vonatkozó más típus-jóváhagyási előírásoknak való megfelelést.

7. A 2., 3. és 5. résztől eltérve az illetékes jóváhagyó hatóság úgy tekintheti, hogy az ebben a dokumentumban előírt vizsgálatok követelményei az ezen melléklet alapján elvégzett másik vizsgálat követelményei szerint elvégzett egyenértékű vizsgálattal teljesültek.

II. MELLÉKLET

A gyártó által nyújtandó tájékoztató okmányok mintái

1. rész:

Járműnek a gyalogosok védelme tekintetében történő EK-típusjóváhagyására vonatkozó tájékoztató okmány

2. rész:

Jármű elülső védelmi rendszerrel való felszerelésével kapcsolatos EK-típusjóváhagyásával kapcsolatos tájékoztató okmány

3. rész:

Elülső védelmi rendszer önálló műszaki egységkénti típusjóváhagyásával kapcsolatos tájékoztató okmány

1. rész

(MINTA)

... sz. TÁJÉKOZTATÓ DOKUMENTUM

jármű a gyalogosok védelmének tekintetében történő EK-típusjóváhagyására vonatkozóan

A következő adatokat szükség esetén három példányban kell megadni, és tartalomjegyzéket is mellékelni kell. A megfelelő méretarányú és részletezettségű rajzokat A4-es formátumban vagy A4-es formátumra hajtogatva kell benyújtani. A fényképeknek, ha vannak, megfelelő részletességűnek kell lenniük.

Ha a rendszerek, alkatrészek vagy különálló műszaki egységek elektronikus vezérléssel rendelkeznek, az azok teljesítményére vonatkozó információt is meg kell adni.

0 ÁLTALÁNOS

0.1. Gyártmány (a gyártó cégneve):

0.2. Típus:

0.2.1. Kereskedelmi név(nevek) (ha rendelkezésre áll):

0.3. A típus azonosítási módja, ha fel van tüntetve a járművön: (b)(1)

0.3.1. A jelölés helye:

0.4. A jármű kategóriája: (c)

0.5 A gyártó neve és címe:

0.8. Összeszerelő üzem(ek) neve és címe:

0.9. A gyártó képviselőjének neve és címe (ha van ilyen): ……………………………..

1. A JÁRMŰ ÁLTALÁNOS FELÉPÍTÉSÉRE VONATKOZÓ JELLEMZŐK

1.1. A reprezentatív jármű fényképei és/vagy rajzai:

1.6. A motor elhelyezkedése és elrendezése:

9. KAROSSZÉRIA

9.1. A karosszéria típusa:

9.2. A felépítéshez használt anyagok és módszerek:

9.23 Gyalogosok védelme

9.23.1 Mellékelni kell a jármű részletes leírását fényképekkel és/vagy rajzokkal a jármű (belső és külső) elülső részének felépítése, méretei, lényeges referenciavonalai és az azt alkotó anyagok vonatkozásában. A leírásnak tartalmaznia kell az esetlegesen beszerelt aktív védelmi rendszerek részleteit is.

2. rész

(MINTA)

... sz. TÁJÉKOZTATÓ DOKUMENTUM

valamely jármű elülső védelmi rendszerrel való felszerelésével kapcsolatos EK-típusjóváhagyásáról

A következő adatokat szükség esetén három példányban kell megadni, és tartalomjegyzéket is mellékelni kell. A megfelelő méretarányú és részletezettségű rajzokat A4-es formátumban vagy A4-es formátumra hajtogatva kell benyújtani. A fényképeknek, ha vannak, megfelelő részletességűnek kell lenniük.

Ha a rendszerek, összetevők vagy önálló műszaki egységek különleges anyagokat alkalmaznak, meg kell adni a jellemzőikre vonatkozóan információkat.

0. ÁLTALÁNOS

0.1 Gyártmány (a gyártó cégneve):

0.2 Típus:

0.2.1. Kereskedelmi név(nevek) (ha rendelkezésre áll):

0.3 A típus azonosítási módja, ha fel van tüntetve a járművön: (b)(1)

0.3.1 A jelölés helye:

0.4 A jármű kategóriája:(c)

0.5 A gyártó neve és címe:

0.8 Összeszerelő üzem(ek) neve és címe:

0.9. A gyártó képviselőjének neve és címe (ha van ilyen): ……………………………..

1. A JÁRMŰ ÁLTALÁNOS FELÉPÍTÉSÉRE VONATKOZÓ JELLEMZŐK

1.1 A reprezentatív jármű fényképei és/vagy rajzai:

2. TÖMEGEK ÉS MÉRETEK (kg-ban és mm-ben) (adott esetben a rajzokra való hivatkozással)

2.8 A gyártó által megadott műszakilag megengedett legnagyobb tömeg:

2.8.1. E tömeg tengelyeken való megoszlása (max. és min.):

9. KAROSSZÉRIA

9.1. A karosszéria típusa:

9.24. Elülső védelmi rendszer

9.24.1. Általános elrendezés (rajzok vagy fényképek), amely jelzi az elülső védelmi rendszerek helyét és rögzítését:

9.24.2. Szükség esetén rajzok és/vagy fényképek a levegőbemeneti rácsokról, a hűtőrácsról, a díszítő szegélyről, a jelvényekről, emblémákról és nyílásokról, valamint valamennyi kiemelkedésről és a külső felület elengedhetetlennek tekinthető részeiről (pl. világító berendezés). Amennyiben az előző mondatban felsorolt alkatrészek nem elengedhetetlenek, dokumentáció céljából fényképekkel is helyettesíthetők, amit szükség esetén a méretekre vonatkozó részletezéssel és/vagy szöveggel lehet kiegészíteni:

9.24.3. A szükséges rögzítések teljes részletezése és a rögzítéshez szükséges teljes körű utasítások, a forgatónyomatékra vonatkozó előírásokat is beleértve:

9.24.4. A lökhárítók rajza:

9.24.5 A talaj vonalának rajza a jármű elülső végénél:

3. rész

(MINTA)

... sz. TÁJÉKOZTATÓ DOKUMENTUM

elülső védelmi rendszer önálló műszaki egységkénti típusjóváhagyásával kapcsolatban

A következő adatokat szükség esetén három példányban kell megadni, és tartalomjegyzéket is mellékelni kell. A megfelelő méretarányú és részletezettségű rajzokat A4-es formátumban vagy A4-es formátumra hajtogatva kell benyújtani. A fényképeknek, ha vannak, megfelelő részletességűnek kell lenniük.

Ha a rendszerek, összetevők vagy önálló műszaki egységek különleges anyagokat alkalmaznak, meg kell adni a jellemzőikre vonatkozóan információkat.

0. ÁLTALÁNOS

0.1 Gyártmány (a gyártó cégneve):

0.2 Típus:

0.2.1. Kereskedelmi név(nevek) (ha rendelkezésre áll):

0.5 A gyártó neve és címe:

0.7. Az EK-típus-jóváhagyási jel rögzítésének helye és módja:

1. A KÉSZÜLÉK LEÍRÁSA

1.1 Részletes műszaki leírás (fényképekkel vagy rajzokkal):

1.2. Összeszerelési és összeállítási utasítások, a szükséges forgatónyomaték megjelölésével:

1.3. Azon gépjárműtípusok felsorolása, amelyre felszerelhető:

1.4 Használatra vonatkozó korlátozások és a rögzítés feltételei:

III. MELLÉKLET

EGK-típusbizonyítványok mintái

1. rész:

Járműnek a gyalogosok védelmének tekintetében történő típusjóváhagyására vonatkozó EK-típusjóváhagyási bizonyítvány

2. rész:

Elülső védelmi rendszerrel felszerelendő jármű típusjóváhagyására vonatkozó EK-típusjóváhagyási bizonyítvány

3. rész:

Elülső védelmi rendszer önálló műszaki egységkénti típusjóváhagyására vonatkozó EK-típusjóváhagyási bizonyítvány

1. rész

(MINTA)

(maximális formátum: A4 (210 × 297 mm)

EK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁSI TANÚSÍTVÁNY

Az EK-típusjóváhagyási hatóság BÉLYEGZŐJE |

Közlemény egy adott járműtípus

- EK-típusjóváhagyásával[13]

- EK-típusjóváhagyásának kiterjesztésével (1)

- EK-típusjóváhagyásának megtagadásával (1)

- EK-típusjóváhagyásának visszavonásával (1)

járműtípus a gyalogosok védelmének tekintetében történő

a legutóbb a …/…/EK rendelettel módosított, a … végrehajtott …/…/EK rendeletre tekintettel.

EK-típusjóváhagyás száma: ______________

A meghosszabbítás indoka:

I. RÉSZ

0.1. Gyártmány (a gyártó cégneve):

0.2. Típus:

0.2.1. Kereskedelmi név (ha rendelkezésre áll):

0.3. Típusazonosító, ha jelölték a járművön: (2)

0.3.1. A jelölés helye:

0.4. A jármű kategóriája: (3)

0.5. A gyártó neve és címe:

0.8. Az összeszerelő üzem(ek) neve és címe(i):

0.9. A gyártó képviselője:

II. RÉSZ

1. Kiegészítő információk (ha szükséges) (lásd a kiegészítést)

2. A vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat:

3. A vizsgálati jelentés időpontja:

4. A vizsgálati jelentés száma:

5. Megjegyzések (ha vannak) (lásd a kiegészítést)

6. Hely:

7. Dátum:

8. Aláírás:

Mellékletek:

Tájékoztató csomag.

Vizsgálati jelentés.

Kiegészítés

a… sz. EK-típusjóváhagyási bizonyítványhoz

járműnek a(z) …/.../EK rendelet értelmében gyalogosok védelmének tekintetében történő típusjóváhagyására vonatkozóan

1. Kiegészítő információk

1.1. A járműtípus rövid leírása szerkezetére, méreteire, beépítési vonalaira és szerkezeti anyagaira vonatkozóan:

1.2. A motor helye: elől/hátul/középen [14]

1.3. Meghajtás: első kerék: hátsó kerék: (1)

1.4. A vizsgálatra bocsátott jármű tömege:

- Első tengely:

- Hátsó tengely:

- Összesen:

1.5. Vizsgálati eredmények a(z) [.../…/EK] rendelet I. mellékletében meghatározott követelmények szerint.

1.5.1. A 2. rész vizsgálati eredményei:

Vizsgálat | Rögzített érték | Megfelelt/Nem felelt meg[15] |

Alsó lábforma és ütköző (ha elvégezték) | Meghajlási szög | fok |

Nyíró elmozdulás | mm |

Gyorsulás a sípcsontnál | g |

Felső lábforma és ütköző (ha elvégezték) | Az ütközési erők összege | kN |

Hajlító nyomaték | Nm |

Felső lábforma és a motorháztető homlokéle | Az ütközési erők összege | kN | ([16]) |

Hajlító nyomaték | Nm | (2) |

Gyermek/kis termetű felnőtt fejforma (3,5 kg) és a motorháztető teteje | HPC-értékek az „A” zónában (12 eredmény) [17] |

HPC-értékek a „B” zónában (6 eredmény) (3) |

Felnőtt fejformájú próbatest (4,5 kg) a szélvédőhöz: | HPC-értékek (5 eredmény) [18] | (2) |

1.5.2. A 3. rész vizsgálati eredményei:

Vizsgálat | Rögzített érték | Megfelelt/Nem felelt meg[19] |

Alsó lábforma és ütköző (ha elvégezték) | Meghajlási szög | fok |

Nyíró elmozdulás | mm |

Gyorsulás a sípcsontnál | g |

Felső lábforma és ütköző (ha elvégezték) | Az ütközési erők összege | kN |

Hajlító nyomaték | Nm |

Felső lábforma és a motorháztető homlokéle | Az ütközési erők összege | kN | ([20]) |

Hajlító nyomaték | Nm | (6) |

Gyermek/kis termetű felnőtt fejforma (3,5 kg) és a motorháztető teteje | HPC-értékek (9 eredmény) [21] |

Felnőtt fejforma (4,5 kg) és a motorháztető teteje | HPC-értékek (9 eredmény) (7) |

Észrevételek: (pl. érvényes jobbkormányos és balkormányos járművekre)

1.5.3. A 4. rész követelményei:

A beszerelt fékrásegítő rendszer részletei[22] |

Észrevételek: ([23]) |

2. rész

(MINTA)

(maximális formátum: A4 (210 x 297 mm))

EK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁSI TANÚSÍTVÁNY

Az EK-típusjóváhagyási hatóság BÉLYEGZŐJE |

Közlemény egy adott járműtípus

- EK-típusjóváhagyásával[24]

- EK-típusjóváhagyásának kiterjesztésével (1)

- EK-típusjóváhagyásának megtagadásával (1)

- EK-típusjóváhagyásának visszavonásával (1)

elülső védelmi rendszerrel való felszerelésével kapcsolatos típusjóváhagyásról

a legutóbb a …/…/EK rendelettel módosított, a … végrehajtott …/…/EK rendeletre tekintettel.

EK-típusjóváhagyás száma:

A meghosszabbítás oka:

I. RÉSZ

0.1 Gyártmány (a gyártó cégneve):

0.2 Típus

0.2.1 Kereskedelmi név(nevek) (ha rendelkezésre áll):

0.3 Típusazonosító, ha jelölték a járművön: (2)

0.3.1 A jelölés helye:

0.4 A jármű kategóriája: (3)

0.5 A gyártó neve és címe:

0.8 Az összeszerelő üzem(ek) címe:

0.9. A gyártó képviselője:

II. RÉSZ

1. Esetleges kiegészítő adatok: lásd a függeléket

2. A vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat:

3. A vizsgálati jelentés időpontja:

4. A vizsgálati jelentés száma:

5. (Esetleges) megjegyzések: lásd a függeléket

6. Hely:

7. Dátum:

8. Aláírás:

Mellékletek:

Tájékoztató csomag.

Vizsgálati jelentés.

Kiegészítés

a… sz. EK-típusjóváhagyási bizonyítványhoz

valamely jármű elülső védelmi rendszerrel való felszerelésével kapcsolatos típusjóváhagyásról

…/…/EK rendeletre tekintettel

1. (Esetleges) kiegészítő információk:

2. Észrevételek:

3. Vizsgálati eredmények a(z) [.../…/EK] rendelet I. mellékletének 5. szakaszában meghatározott követelmények szerint.

Vizsgálat | Rögzített érték | Megfelelt/Nem felelt meg |

Alsó lábszárt modellező ütközésmérő – elülső védelmi rendszer - 3 vizsgálati pozíció (ha elvégezték) | Meghajlási szög | …… …… fok …… |

Nyíró elmozdulás | …… …… mm …… |

Gyorsulás a sípcsontnál | …… …… g …… |

Felső lábszárt modellező ütközésmérő – elülső védelmi rendszer - 3 vizsgálati pozíció (ha elvégezték) | Az ütközési erők összege | …… …… kN …… |

Hajlító nyomaték | …… …… Nm …… |

Felső lábszárt modellező ütközésmérő – az elülső védelmi rendszer belépőéle - 3 vizsgálati pozíció (csak figyelemmel kísérés) | Az ütközési erők összege | …… …… kN …… |

Hajlító nyomaték | …… …… Nm …… |

Gyermek/alacsony felnőtt fejét modellező ütközésmérő (3,5kg) – elülső védelmi rendszer | HPC-értékek (legalább 3 érték) | …… …… …… |

3. rész

(MINTA)

(maximális formátum: A4 (210 x 297 mm))

EK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁSI TANÚSÍTVÁNY

Az EK-típusjóváhagyási hatóság BÉLYEGZŐJE |

Közlemény egy adott járműtípus

- EK-típusjóváhagyásával[25]

- EK-típusjóváhagyásának kiterjesztésével (1)

- EK-típusjóváhagyásának megtagadásával (1)

- EK-típusjóváhagyásának visszavonásával (1)

önálló műszaki egységként történő

a legutóbb a …/…/EK rendelettel módosított, a … végrehajtott …/…/EK rendeletre tekintettel.

EK-típusjóváhagyás száma:

A meghosszabbítás oka:

I. RÉSZ

0.1 Gyártmány (a gyártó cégneve):

0.2 Típus:

0.3 Típusazonosító, ha jelölték az elülső védelmi rendszeren: (2)

0.3.1 A jelölés helye:

0.5 A gyártó neve és címe:

0.7. Az EK-jóváhagyási jel rögzítésének helye és módja:

0.8. Összeszerelő üzem(ek) neve és címe:

0.9. A gyártó megbízottjának (ha van) neve és címe:…

II. RÉSZ

1. További tájékoztatás: lásd a függeléket

2. A vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat:

3. A vizsgálati jelentés időpontja:

4. A vizsgálati jelentés száma:

5. (Esetleges) megjegyzések: lásd a függeléket

6. Hely:

7. Dátum:

8. Aláírás:

Mellékletek:

Tájékoztató csomag.

Vizsgálati jelentés.

Kiegészítés

a… sz. EK-típusjóváhagyási bizonyítványhoz

a …/…/EK irányelv értelmében önálló műszaki egységként elülső védelmi rendszerrel ellátott típusra vonatkozóan.

1. Kiegészítő információk

1.1. A rögzítés módja:

1.2. Összeszerelési és összeállítási utasítások:

1.3 Azon járművek listája, amelyekre az elülső védelmi rendszer rögzíthető, a használatukra vonatkozó korlátozások és a rögzítés szükséges feltételei:

………………………………………………..

2. Észrevételek:

3. Vizsgálati eredmények a(z) [.../…/EK] rendelet I. mellékletének 5. szakaszában meghatározott követelmények szerint.

Vizsgálat | Rögzített érték | Megfelelt/Nem felelt meg |

Alsó lábszárt modellező ütközésmérő – elülső védelmi rendszer - 3 vizsgálati pozíció (ha elvégezték) | Meghajlási szög | …… …… fok …… |

Nyíró elmozdulás | …… …… mm …… |

Gyorsulás a sípcsontnál | …… …… g …… |

Felső lábszárt modellező ütközésmérő – elülső védelmi rendszer - 3 vizsgálati pozíció (ha elvégezték) | Az ütközési erők összege | …… …… kN …… |

Hajlító nyomaték | …… …… Nm …… |

Felső lábszárt modellező ütközésmérő – az elülső védelmi rendszer belépőéle - 3 vizsgálati pozíció (csak figyelemmel kísérés) | Az ütközési erők összege | …… …… kN …… |

Hajlító nyomaték | …… …… Nm …… |

Gyermek/alacsony felnőtt fejét modellező ütközésmérő (3,5kg) – elülső védelmi rendszer | HPC-értékek (legalább 3 érték) | …… …… …… |

IV. MELLÉKLET

EK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁSI JEL

7. E jel az alábbiakból áll:

8. egy négyszög és benne egy kis "e" betű, amelyet az önálló műszaki egységre vonatkozó EK-típusjóváhagyást kiadó tagállam megkülönböztető száma vagy betűjele(i) követ(nek):

9. 1 Németország

10. 2 Franciaország

11. 3 Olaszország

12. 4 Hollandia

13. 5 Svédország

14. 6 Belgium

15. 7 Magyarország

16. 8 Cseh Köztársaság

17. 9 Spanyolország

18. 11 Egyesült Királyság

19. 12 Ausztria

20. 13 Luxemburg

21. 17 Finnország

22. 18 Dánia

23. 19 Románia

24. 20 Lengyelország

25. 21 Portugália

26. 23 Görögország

27. 24 Írország

28. 26 Szlovénia

29. 27 Szlovák Köztársaság

30. 29 Észtország

31. 32 Lettország

32. 34 Bulgária

33. 36 Litvánia

34. 49 Ciprus

35. 50 Málta

36. Közvetlenül a négyszög mellett a […/…/EK irányelv VII. mellékletében] hivatkozott típus-jóváhagyási szám 4. részében található „jóváhagyási alapszám”, amelyet ezen rendelet az EK-típusjóváhagyás odaítélésének napján legutóbbi jelentős technikai módosítására utaló kétjegyű sorszám előz meg. Ebben a rendeletben ez a szám a 01.

37. A sorszám után álló csillag jelzi, hogy az elülső védelmi rendszert a láb formájú próbatesttel végzett vizsgálatok esetén az I. melléklet 5.1.1. vagy 5.2.1. pontja által engedélyezett eltéréssel hagyták jóvá. Ha a jóváhagyó hatóság nem veszi figyelembe ezt az eltérést, a csillag helyén szóköz áll.

38. A EK-típusjóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.

Függelék

Példa az EK-típusjóváhagyási jelre

[pic](a > 12 mm)

A fenti EK-típusjóváhagyási jelet magán viselő eszköz egy, az ezen rendelet (01) alapján Németországban (e1) az 1471 típus-jóváhagyási alapszámon jóváhagyott elülső védelmi rendszerre vonatkozik.

A csillag jelzi, hogy az elülső védelmi rendszert a láb formájú próbatesttel végzett vizsgálatok esetén az I. melléklet 5.1. pontja által engedélyezett eltérés értelmében hagyták jóvá. Ha a jóváhagyó hatóság nem veszi figyelembe ezt az eltérést, a csillag helyén szóköz áll.

[1] HL L 321., 2003.12.6., 15. o.

[2] HL C 261., 2003.10.30., 576. o., COM(2001) 389 végleges.

[3] Az Európai Parlament és a Tanács 2005/66/EK irányelve (2005. október 26.) a gépjárművekre szerelt elülső védelmi rendszerek használatáról és a 70/156/EGK tanácsi irányelv módosításáról, HL L 309., 2005.11.25., 37. o.

[4] Lásd a 2003/102/EK irányelv 5. cikkét.

[5] HL C

[6] HL C

[7] HL C

[8] [A javasolt új „keretirányelv” jelenleg elfogadás alatt áll. COM(2003)418 and COM(2004)738.]

[9] HL L 321., 2003.12.6., 15. o.

[10] HL L 309., 2005.11.25., 37. o.

[11] HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22. 11. o.) módosított határozat.

[12] HL L 267., 1977.10.19., 1. o.

(b) Ha a típus azonosításának eszköze olyan karaktereket tartalmaz, amelyek nem szükségesek a tájékoztató okmányban szereplő jármű, alkatrész vagy különálló műszaki egység azonosításához, akkor ezek a karakterek a dokumentációban kérdőjellel ("?") helyettesítendők (pl. ABC??123??).

(1) Nem kívánt törlendő! (Előfordulhat, hogy nincs szükség törlése, ha nemcsak egy bejegyzés érvényes.)

(c) A […/…/EK] irányelv II. melléklete A. szakaszában meghatározottak szerint.

(b) Ha a típus azonosításának eszköze olyan karaktereket tartalmaz, amelyek nem szükségesek a tájékoztató okmányban szereplő jármű, alkatrész vagy különálló műszaki egység azonosításához, akkor ezek a karakterek a dokumentációban kérdőjellel ("?") helyettesítendők (pl. ABC??123??).

(1) Nem kívánt törlendő! (Előfordulhat, hogy nincs szükség törlése, ha nemcsak egy bejegyzés érvényes.)

(c) A […/…/EK] irányelv II. melléklete A. szakaszában meghatározottak szerint.

( [13] ) A nem kívánt rész törlendő.

(2) Ha a típus azonosításának eszköze olyan karaktereket tartalmaz, amelyek nem szükségesek a típusbizonyítványban szereplő jármű, alkatrész vagy különálló műszaki egység azonosításához, akkor ezek a karakterek a dokumentációban kérdőjellel ("?") helyettesítendők (pl. ABC??123??).

(3) A […/…/EK] irányelv II. melléklete A. szakaszában meghatározottak szerint.

[14] A nem kívánt rész törlendő.

[15] A(z) [.../…/EK] rendelet I. mellékletének 2. részében meghatározott értékek alapján.

[16] For monitoring purposes only

[17] A Bizottság [végrehajtási jogszabályának] megfelelően.

[18] A Bizottság [végrehajtási jogszabályának] megfelelően.

[19] A(z) [.../…/EK] rendelet I. mellékletének 3. szakaszában meghatározott értékek alapján.

[20] For monitoring purposes only

[21] A Bizottság [végrehajtási jogszabályának] megfelelően.

[22] Közölje a rendszer működési módjának részleteit.

[23] Közölje a rendszer ellenőrzésére elvégzett vizsgálatok részleteit.

([24]) A nem kívánt rész törlendő!

(2) Ha a típus azonosításának eszköze olyan karaktereket tartalmaz, amelyek nem szükségesek a típusbizonyítványban szereplő jármű, alkatrész vagy különálló műszaki egység azonosításához, akkor ezek a karakterek a dokumentációban kérdőjellel ("?") helyettesítendők (pl. ABC??123??).

(3) A […/…/EK] irányelv II. melléklete A. szakaszában meghatározottak szerint.

([25]) A nem kívánt rész törlendő!

(2) Ha a típus azonosításának eszköze olyan karaktereket tartalmaz, amelyek nem szükségesek a típusbizonyítványban szereplő jármű, alkatrész vagy különálló műszaki egység azonosításához, akkor ezek a karakterek a dokumentációban kérdőjellel ("?") helyettesítendők (pl. ABC??123??).