[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 28.2.2008

COM(2008) 112 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE

A tagállamoknak a Számvevőszék 2006-os évről szóló éves jelentésére adott válaszai{SEC(2008) 269}

TARTALOMJEGYZÉK

1. A jelentés hatálya 3

2. A Számvevőszék 2006. évi megbízhatósági nyilatkozatának észrevételei a megosztott igazgatás terén 3

3. A tagállamok válasza a strukturális intézkedések terén feltárt leggyakoribb hibákra 6

4. A tagállamok álláspontjának figyelembevétele a Számvevőszék éves jelentésében 10

5. Az agrárpolitika és a strukturális intézkedések terén feltárt hibák tagállamok általi nyomon követése 11

6. Következtetés 12

1. A jelentés hatálya

Az Európai Számvevőszék minden évben megbízhatósági nyilatkozatot ad ki az Európai Közösségek beszámolóinak megbízhatóságáról, valamint az azok alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről[1]. A megbízhatósági nyilatkozat elsősorban a Számvevőszék saját auditjainak eredményén alapul, amelyekre nagyrészt a tagállamokban kerül sor, hiszen a valóságban a tagállamok hajtják végre az Európai Közösségek általános költségvetése (közösségi költségvetés) összes kifizetéseinek több mint háromnegyed részét.

A Számvevőszék 2006. évi éves jelentésének[2] közzétételét követően az Európai Bizottság – a költségvetési rendeletben[3] előírtaknak megfelelően – haladéktalanul közölte a tagállamokkal a Számvevőszék által velük kapcsolatban tett észrevételek és feltárt hibák teljes listáját. A tagállamokat felkérték egy kérdőív kitöltésére arról, hogyan követték nyomon a Számvevőszék észrevételeit/megállapításait. Arra is felkérték a tagállamokat, hogy jelezzék, mit találtak a strukturális intézkedések terén feltárt leggyakoribb hibák fő okának.

E jelentés a tagállamok által a Bizottsághoz eljuttatott válaszok összefoglalója. Csak azokra a területekre vonatkozik, amelyeken az igazgatás megosztott a Bizottság és a tagállamok között, azaz a közös agrárpolitika bevételeinek és kiadásainak gyűjtésére, valamint a strukturális intézkedésekre.

A Bizottságnak 2008. február 28-ig kell a Tanács, a Számvevőszék és az Európai Parlament elé terjesztenie ezt a jelentést[4]. E határidőn belül a Bizottságnak nem áll módjában ellenőrizni a tagállamok válaszainak tartalmát, így azok kizárólag a tagállamok nézeteit tükrözik.

A jelentéshez kapcsolódik a Bizottság szolgálatainak egy munkadokumentuma[5], amely további részletekkel szolgál a tagállamok válaszaival kapcsolatban.

2. A Számvevőszék 2006. évi megbízhatósági nyilatkozatának észrevételei a megosztott igazgatás terén

A megosztott igazgatás alá tartozó területeken a tagállamok kulcsfontosságú szerepet játszanak a mindennapi igazgatásban és ellenőrzésben, a Bizottság pedig felügyeli a tagállamok által végzett munkát. Ezért a bevételek összegyűjtése és a kifizetések terén előforduló hibák elkerülésének előfeltétele, hogy a tagállamok megfelelő igazgatási és ellenőrzési struktúrákkal rendelkezzenek.

2006. évi éves jelentésében a Számvevőszék értékelte a felügyeleti és ellenőrzési rendszereket és a közösségi költségvetés minden egyes ágazatában megbecsülte a hibák valószínű pénzügyi hatását. Mindezek alapja a Számvevőszék által a tagállamokban és a Bizottságnál végrehajtott rendszerellenőrzések és a kifizetések egy mintáján elvégzett pénzügyi ellenőrzések.

A Számvevőszék megállapította, hogy 2006-ban a bevételek, valamint az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer (IIER) keretében ellenőrzött közös agrárpolitikai kiadások csaknem 70%-a esetében kielégítőek voltak a felügyeleti és ellenőrzési rendszerek , ld. 1. táblázat . A mezőgazdasági kiadások fennmaradó része esetében csupán részben találták megfelelőnek a felügyeleti és ellenőrzési rendszereket.

A Számvevőszék véleménye szerint a strukturális intézkedések esetében az ellenőrzési rendszerek általánosságban véve nem hatékonyak, vagy csak mérsékelten hatékonyak a tagállamokban. Emellett a Számvevőszék úgy véli, hogy a Bizottság csupán mérsékelten hatékonyan felügyelte azon kockázat csökkentését, hogy a tagállamok ellenőrzési rendszerei esetleg nem akadályozzák meg a túlbecsült vagy nem támogatható kiadások visszatérítését[6].

1. táblázat A Számvevőszék értékelése a többségében megosztott igazgatás alá tartozó területekről, 2005 és 2006.

Felügyeleti és ellenőrzési rendszerek | Többségében megosztott igazgatás alá tartozó területek | Hibasáv |

2005 | 2006 | 2005 | 2006 |

Kielégítő | Kielégítő | Saját források | Kevesebb mint 2 % | Kevesebb mint 2 % |

Közös agrárpolitika, ebből: | A Számvevőszék nem tette közzé | 2 és 5 % között |

Kielégítő | Kielégítő | IIER | Kevesebb mint 2 % | Kevesebb mint 2 % |

Részben kielégítő | Részben kielégítő | Nem IIER alá tartozó | 5 %-nál magasabb | 5 %-nál magasabb |

Nem kielégítő | Nem kielégítő | Strukturális intézkedések | 5 %-nál magasabb | 5 %-nál magasabb |

Forrás: A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozatáról Josef Bonnici, a Számvevőszék tagja által a Költségvetési Ellenőrző Bizottságnak (COCOBU) az Európai Parlamentben 2006. december 20-án tartott prezentáció. A Számvevőszék 2006. évi éves jelentésének 1.2. táblázata.

A Számvevőszék által a saját források területén talált lényegi (azaz pénzügyi hatással járó) hibák száma és mértéke olyan kicsi volt, hogy e területen a Számvevőszék által elfogadott 2%-os lényegességi küszöbnél alacsonyabbnak ítélték az átlagos hibaarányt .

A közös agrárpolitika és a strukturális intézkedések lényegi hibái kismértékben eltértek egymástól 2006-ban, ld. 2. táblázat .

2. táblázat Tipikus lényegi hibák a közös agrárpolitika és a strukturális intézkedések terén.

Közös agrárpolitika | Strukturális intézkedések |

IIER | A Számvevőszék megállapította, hogy egy földterület kisebb volt, mint azt a mezőgazdasági termelő állította. | A Számvevőszék betekintést kért azokba a dokumentumokba, amelyek igazolhatnák egy projektvezető által visszakért kiadások jogosságát, ám a projektvezető nem tudta kellő időben benyújtani a dokumentumokat. A Számvevőszék megállapította, hogy a projektvezető olyan kiadások visszatérítését kérte, amelyek esetében a visszatérítés nem volt jogos (például nem megfelelően kiszámított bérköltségek vagy a határidő után felmerült költségek). A Számvevőszék megállapította, hogy nem tartották be a közbeszerzési eljárásokat (például az előírások ellenére nem írtak ki tendert) A Számvevőszék megállapította, hogy a projekt bevételt generált, amelyet nem vettek figyelembe a társfinanszírozás arányának kiszámítása során. A Számvevőszék megállapította, hogy a visszakért kiadások magasabbak voltak, mint a ténylegesen felmerült költség (például azért, mert a projektvezető a költségvetésbe beállított kiadást kérte vissza, nem a ténylegesen felmerült kiadást). |

Nem IIER alá tartozó | A Számvevőszék megállapította, hogy a mezőgazdasági termelő nem tartotta teljes egészében tiszteletben az agrár-környezetvédelmi program egy vagy több intézkedését. |

A mezőgazdaság esetében a Számvevőszék becslése szerint az EMOGA Garanciarészlege kiadásainak (az IIER-t is beleértve) együttesen 85%-át kitevő piaci intézkedések és közvetlen támogatások nem érték el a 2%-os lényegességi küszöböt. Ami a vidékfejlesztési programok kifizetéseit illeti, a Számvevőszék kiemelte, hogy az agrár-környezetvédelmi intézkedésekre jellemző a hibák magas előfordulási aránya, mivel a mezőgazdasági termelők nem feleltek meg a (gyakran összetett) támogathatósági feltételeknek[7]. Ennek ellenére a mezőgazdasági kifizetések átlagos hibaarányát éppen csak 2% felettire becsülték.

A strukturális intézkedések terén feltárt hibák pénzügyi hatása általában lényegesen nagyobb, mint az agrárpolitika terén feltártaké. A Számvevőszék kijelentette, hogy meglehetősen biztos volt abban, hogy a 2006 során a strukturális politikai projekteknek visszatérített teljes összeg minimum 12%-át nem kellett volna visszatéríteni[8]. A Számvevőszék megállapításai egy 177 projektből álló mintán elvégzett ellenőrzésen alapultak, e projektek mindegyike időközi kifizetésben[9] részesült a Bizottságtól 2006-ban.

Mind a Számvevőszék, mind a Bizottság a közösségi költségvetés olyan ágazataként azonosította a strukturális intézkedéseket, amelyek esetében a hibák előfordulási gyakorisága tartósan magas[10], és pénzügyi hatásuk nagyobb, mint a közösségi költségvetés más ágazataiban. Évről évre ugyanazon hibatípusok ismétlődnek – bár relatív fontosságuk változik –, ami azt jelzi, hogy az ellenőrzési rendszerek nem működnek megfelelően.

A tagállamoknak négy ellenőrzési szintet kell felállítaniuk, a Bizottság feladata pedig annak felügyelete, hogy az ellenőrzési rendszereket megfelelőképpen hozták létre és azok hatékonyan működnek, ld. 3. táblázat . A Bizottság alapos ellenőrzési munkát folytat a tagállamokban, és ha olyan hiányosságokat talál rendszereikben, amelyek a hibák felderítetlenül maradásához vezethetnek, korrekciós cselekvési terveket készíttet velük, felfüggesztheti az időközi kifizetéseket vagy pénzügyi korrekciót írhat elő.

3. táblázat A strukturális intézkedések ellenőrzési struktúrája.

Tagállam | Irányító hatóság | A projektműveletek napi szintű ellenőrzése (beleértve az ún. 4. cikk szerinti ellenőrzéseket) |

Kifizető hatóság | A projektkiadások hitelesítése |

Ellenőrző szerv | Rendszerellenőrzések és a projektműveletek utólagos mintavételes ellenőrzése |

Projektlezáró szerv | A projektkiadások végső nyilatkozatának hitelesítése |

Bizottság | Felügyelet ellenőrzések, cselekvési tervek, a kifizetések felfüggesztése és pénzügyi korrekciók révén |

A 2006. évi éves jelentésben a Számvevőszék bemutatta kilenc tagállam 19 ellenőrzési rendszerére vonatkozó értékelését[11]. A Számvevőszék minden esetben értékelte, hogy az ellenőrzési struktúra vonatkozó szintje kielégítő, részben kielégítő vagy nem kielégítő volt-e, ld. 4. táblázat .

4. táblázat 19 tagállami ellenőrzési rendszer Számvevőszék általi értékelése, 2006. évi éves jelentés.

Nem kielégítő | Részben kielégítő | Kielégítő | Összesen |

Irányító hatóságok Kifizető hatóságok Ellenőrző szervek Projektlezáró szervek | 11 10 4 0 | 7 6 7 8 | 1 3 8 11 | 19 19 19 19 |

A Számvevőszék megállapította, hogy a fő problémák a tagállamok ellenőrzésének első szintjén találhatók (a vizsgált irányító és kifizető hatóságok kicsit több mint fele kapott „nem kielégítő” minősítést), ezzel szemben a végső ellenőrzési szint viszonylag jól működik (egyetlen projektlezáró szerv sem kapott „nem kielégítő” minősítést).

3. A tagállamok válasza a strukturális intézkedések terén feltárt leggyakoribb hibákra

A Számvevőszék megállapításainak fényében a Bizottság felkérte a tagállamokat, hogy szolgáltassanak további információt a strukturális intézkedések terén feltárt leggyakoribb hibák mögött meghúzódó okokról, valamint részletes adatokat azokról az intézkedésekről, amelyeket a tagállamok e hibák elkerülése érdekében hoztak. Csaknem valamennyi tagállam választ adott.

A tagállamok által leggyakrabban kiemelt fő ok a következőkhöz kapcsolódott:

- Jogalkotás: Az uniós társfinanszírozás feltételeit a strukturális intézkedésekre vonatkozó alapvető jogszabályok rögzítik[12]. A jogszabályokat a Bizottság javasolja és a Tanács fogadja el, egyes esetekben kikérve az Európai Parlament jóváhagyását. A tagállamok szerint az uniós jogszabályok gyakran túlságosan összetettek. Más esetekben az uniós és a tagállami jogszabályok közötti különbségek okoztak zavart (például a dokumentumok megőrzési idejére vonatkozó nemzeti és uniós szabályok közötti különbségek). Néhány tagállam azt is megemlítette, hogy bizonyos esetekben uniós jogszabályértelmezésük eltért a Számvevőszékétől.

- Személyzet: Számos tagállam említette a hibák fő okaként a személyzet szakértelmének hiányát a végrehajtó szervezetekben. Szintén megemlítették a személyzet hanyagságát, illetve az általuk elkövetett, hanyagságból eredő hibákat.

- Dokumentáció: Számos tagállam említette fő okként az irattárazás hiányát, a nem következetes irattárazást, illetve a dokumentumok elvesztését (egyes esetekben ez a projektvezető egység átszervezésének vagy felszámolásának volt betudható).

A Bizottság megkérdezte a tagállamokat, hoztak-e intézkedéseket a leggyakoribb hibák ismételt előfordulásának megakadályozására. Valamennyi, a kérdőív ezen részét kitöltő tagállam azt válaszolta, hogy hozott valamiféle intézkedéseket. A leggyakoribb intézkedések a következőkhöz kapcsolódtak:

- Tájékoztatás: Számos tagállam válaszolta, hogy intézkedéseket hozott annak érdekében, hogy a projektek napi szintű irányításában érintett személyzet körében javítsa a szabályok és eljárások ismeretének szintjét.

- Ellenőrzés: Néhány tagállam megváltoztatta ellenőrzési eljárásait vagy megpróbálta javítani ezen eljárások működését, például az ellenőrzések során alkalmazandó új ellenőrző lista bevezetésével.

- Jogalkotás: Néhány tagállam új nemzeti jogszabályokat vezetett be az eljárások egyszerűsítése vagy egyértelművé tétele érdekében.

A tagállamok nem tudtak a hozott intézkedések kapcsán konkrét eredményekről beszámolni, de általánosságban a jövőben kevesebb (és kisebb mértékű) hibára számítanak.

A Bizottság felkérte a tagállamokat, hogy jelezzék, véleményük szerint mi a közbeszerzéshez, a bevételekhez, illetve a hiányzó dokumentumokhoz kapcsolódó hibák fő oka.

Ami a közbeszerzési szabályokhoz kapcsolódó hibákat illeti, láthatólag egyetértés van a tagállamok között abban, hogy a két leggyakoribb ok „A szabályok ismeretének hiánya”, illetve „A szabályok értelmezésének kétértelmű volta”.

A bevételekhez kapcsolódó hibákat illetően a két leggyakoribb hibaként a tagállamok „A végrehajtó szervek hiányos tudását” és „Az alkalmazandó szabályok kétértelműségét” említették, ezeket „A bevételek kedvezményezett általi alábecslése” követte.

A hiányzó dokumentumokhoz kapcsolódó hibák esetében kisebb volt az egyetértés a tagállamok között a két leggyakoribb okot illetően. A két leggyakoribb válasz a következő volt: „A dokumentumok léteztek, de az ellenőrzés alanya számára nem volt világos, mely dokumentumokat kéri a Számvevőszék” és „Az ellenőrzés alanya nem találta meg a dokumentumokat, mivel az irattárának szervezettsége nem megfelelő. Később megtalálták a dokumentumokat”. Ezeket követte a következő kettő: „Az ellenőrzés alanya véletlenül csak a nemzeti szabályokban előírt ideig őrizte meg a dokumentumokat, az uniós szabályokban előírt megőrzési idő helyett” és „Az ellenőrzés alanya nem találta meg a dokumentumokat, mivel az irattárának szervezettsége nem megfelelő. A dokumentumok azóta sem kerültek elő”.

Spanyolország és az Egyesült Királyság

A Spanyolországtól és az Egyesült Királyságtól kapott visszajelzés különösen fontos, mivel e két tagállamban tárták fel a strukturális intézkedések terén a Számvevőszék által 2006-ban azonosított számszerűsíthető hibák mintegy felét[13].

Úgy tűnik, Spanyolország válasza csak az ESZA-t érintő pontokhoz kapcsolódik, holott a Számvevőszék által 2006-ban Spanyolországban azonosított hibák többsége az ERFA-ra vonatkozott. Spanyolország szerint a leggyakoribb hibák fő oka „ a közösségi jogban lefektetett követelmények megértésével kapcsolatos problémák, különösen ami a közösségi és a nemzeti jogszabályok követelményei közötti különbségeket illeti ”. Spanyolország 2008-ban közzéteszi az UAFSE (az ESZA spanyol igazgatási egysége) honlapjára küldött kérdések és az azokra adott válaszok összefoglalóját. Azt is tervezi, hogy a legtöbb hibára okot adó kétségek eloszlatását célzó kézikönyvet állít össze az ESZA-kedvezményezettek számára. A 2008-ban meghozni tervezett intézkedések a várakozás szerint csökkentik a hibák szintjét, mivel a legtöbb hiba oka a közösségi jogszabályok ismeretének hiánya vagy azok félreértelmezése volt.

Az Egyesült Királyság a következőket emelte ki a hibák fő okaként: 1) az elégséges ellenőrzési nyomvonal hiánya[14]; 2) a rendeletek és a nemzeti szabályok megértésének hiánya; 3) bonyolult szabályok. Megemlítette azt is, hogy 2007 során az irányító hatóságok számos intézkedése volt folyamatban, beleértve az irányító hatóságok által végrehajtott 4. cikk szerinti ellenőrzések megerősítését. Iránymutatást tettek közzé, hogy emlékeztessék a projektvezetőket a dokumentáció megőrzésének szükségességére és az ellenőrzéshez szükséges dokumentumtípusokra. Az Egyesült Királyság várakozásai szerint a hibák szintje először a további problémák azonosítása miatt emelkedik, majd később, a korrekciós intézkedéseknek köszönhetően a hibaszint csökken. Számításaik szerint az utólagos ellenőrzések (10. cikk szerinti ellenőrzések) során azonosított hibaarány csökken, amikor a projektek lezárási eljárása befejeződik.

4. A tagállamok álláspontjának figyelembevétele a Számvevőszék éves jelentésében

A Számvevőszék az éves jelentés alapjául szolgáló bizonyítékokat a Bizottságnál és a tagállamokban végrehajtott ellenőrzések során gyűjti össze. A tranzakciókból vett mintát ellenőrzi és megvizsgálja, hogy léteznek-e és jól működnek-e a felügyeleti és ellenőrzési rendszerek. A Számvevőszék figyelembe veszi továbbá az éves tevékenységi jelentéseket, valamint a Bizottság főigazgatóinak nyilatkozatait (és azok szintézisét), akárcsak más auditorok munkáját[15].

A Számvevőszéknek az N. évre vonatkozó éves jelentését a megbízhatósági nyilatkozattal együtt legkésőbb az N+1. év november 15-ig kell benyújtania. Figyelembe véve, hogy a Számvevőszéknek ellenőrző látogatásokat kell tennie a Bizottságnál/a tagállamokban, elemeznie kell a látogatások során tett észrevételeket, össze kell állítania egy, az érintett biztosnak/legfőbb nemzeti ellenőrzési intézménynek címzett levelet (nyilatkozat az előzetes megállapításokról, SPF), meg kell várnia a Bizottság/legfőbb nemzeti ellenőrzési intézmények válaszát (ennek rendes határideje két hónap), elemeznie kell a válaszokat, és esetenként második levelet kell összeállítania az érintett biztosnak/legfőbb nemzeti ellenőrzési intézménynek a Számvevőszék megállapításokra vonatkozó végső álláspontjáról, ez a határidő igen szoros. Minden szakaszban időre lehet szükség a dokumentumok fordításához is.

A Számvevőszék 2007 májusának végén-júniusának elején véglegesítette a 2006. évi éves jelentés tervezetét, ld. 5. táblázat . Ez fémjelezte a Számvevőszék és a Bizottság szolgálatai közötti egyeztető eljárás kezdetét.

5. táblázat A megosztott igazgatásra vonatkozó SPF-ek, válaszok és elemzések, 2006. évi éves jelentés.

2006 | 2007 |

Megjegyzés: A táblázat a tagállamoknak, illetve azok által küldött, a 2006. évi éves jelentéshez kapcsolódó, saját forrásokra, a közös agrárpolitikára és a strukturális intézkedésekre vonatkozó ellenőrzéseket érintő leveleket tartalmazza. A világos árnyalat 1-3 levél küldését jelzi. A közepes árnyalat 4-6 levél küldését jelzi. A sötét árnyalat 6-nál több levél küldését jelzi.

Az egyeztető eljárás során a Számvevőszék és a Bizottság szolgálatai találkoznak és a rendelkezésre álló új információk fényében – beleértve a tagállamoktól érkezett válaszokat is – megvitatják a Számvevőszék észrevételeit[16]. A megbeszélések többségére 2007 júliusában került sor, néhány ülést pedig 2007 szeptemberének első felében tartottak. A Számvevőszék 2007. szeptember 27-én fogadta el a 2006. évi megbízhatósági nyilatkozatot.

Sajnálatos módon 2007. július 1-jén a tagállamok SPF-levelekre adott válaszainak még csaknem egyharmada nem érkezett meg. Ezekben az esetekben a Bizottság gyakran nem rendelkezett megfelelő információval annak eldöntéséhez, hogy a Számvevőszék észrevételei továbbra is helytállóak-e. Ezt Franciaország is megjegyezte általános észrevételében: „…a [Számvevőszék] által a 2006. évi éves jelentés összeállításának alapjául használt ellenőrzés továbbra is a tárgyalási szakaszban van, és a [Számvevőszéknek] még elő kell terjesztenie végső következtetéseit” .

5. Az agrárpolitika és a strukturális intézkedések terén feltárt hibák tagállamok általi nyomon követése

A Bizottság minden tagállamot felkért, hogy a Számvevőszék által neki tulajdonított valamennyi hiba esetében jelezze, milyen intézkedést hozott a hiba nyomon követésére, valamint adja meg ezen intézkedés időzítését, tartalmát és várt eredményét. Amennyiben nem hoztak és nem is terveztek intézkedést, úgy a tagállamokat felkérték, hogy indokolják meg az intézkedés elmulasztását.

A tagállamok a megbízhatósági nyilatkozatban felsorolt hibák mintegy 60%-ára válaszoltak az agrárpolitika terén, és hozzávetőlegesen azok kétharmadára a strukturális intézkedések esetében. Azon hibáknak, amelyekre nem érkezett válasz, kicsit több mint fele Spanyolországot érintette, mintegy egynegyedük Olaszországra és Portugáliára vonatkozott, a maradék pedig öt másik tagállam között oszlott meg. E tagállamoknak emlékeztetőt küldtek, így még várható, hogy érkeznek válaszok.

Néhány esetben a tagállamok indoklásuk szerint azért nem hoztak intézkedést a Számvevőszék által azonosított hibával kapcsolatban, mert nem fogadták azt el. Az egyet nem értés mértéke kismértékben változott az egyes hibakategóriák között. A legmagasabb (10-ből 5) a strukturális intézkedések lényegi hibái esetében volt, e területen különösen az Egyesült Királyság nem értett egyet a Számvevőszék észrevételeivel. Az agrárpolitika terén sokkal alacsonyabb volt az egyet nem értés a lényegi hibák esetében (10-ből 2).

Ami a formai hibákat illeti, az egyet nem értés magas volt (10-ből 4) az agrárpolitika terén, különösen a Görögországot érintő esetek miatt. A strukturális intézkedések esetében valamivel alacsonyabb volt az egyet nem értés (10-ből kevesebb mint 3), és egyenletesebben oszlott meg a tagállamok között.

Azokban az esetekben, amikor a tagállamok elfogadták a Számvevőszék által azonosított hibát, szinte mindig be tudták mutatni a már meghozott vagy meghozandó intézkedéseket. A formai hibák esetében számos különböző intézkedést hoztak. Az agrárpolitika terén tipikus intézkedés volt a késedelmes kifizetések teljesítése, a különböző adatok nyilvántartásának javítása, illetve ellenőrzések végrehajtása azokban az esetekben, amikor a Számvevőszék úgy találta, hogy nem tartották teljes mértékben tiszteletben az ellenőrzési eljárásokat.

A strukturális intézkedések terén az intézkedések között ugyancsak szerepelt a késedelmes kifizetések teljesítése, annak biztosítása, hogy az uniós finanszírozást az előírásoknak megfelelően közzétették, továbbá a tendereztetési és időnyilvántartási eljárások megváltoztatása.

Az agrárpolitika terén feltárt lényegi hibák esetében a tagállamok általában azt állították, hogy már behajtották a kifizetéseket, vagy azok behajtása éppen folyamatban van. Néhány esetben az érintett mezőgazdasági üzemet pótlólagos helyszíni ellenőrzésre is kiválasztották.

A strukturális intézkedések esetében a tagállamok azt állították, hogy a visszafizetés iránti kérelemből kivették a nem támogatható kiadásokat, illetve az esetek több mint felében kezdeményezték a behajtást. Az intézkedések között szerepelt még az ellenőrzési nyomvonalak javítása, az ellenőrzések megismétlése, valamint a kedvezményezettek szabályokról való tájékoztatásának javítása.

6. Következtetés

Csaknem valamennyi tagállam válaszolt a Számvevőszék 2006. évi éves jelentésére vonatkozó bizottsági kérdőívre, bár néhány tagállam csak részleges választ adott. Néhány tagállamnak emlékeztetőt küldtek, még várható, hogy további válaszok érkeznek.

A válaszok a következőket jelzik:

- A strukturális intézkedések terén a tagállamok úgy vélik, az uniós jogszabályok összetettek, a projektek napi szintű irányításában érintett személyzet szabályokra vonatkozó ismerete nem elégséges. Az archívumok szervezettsége esetenként nem megfelelő és a dokumentumokat nem őrzik meg kellően hosszú ideig. E problémák ugyanazon hibatípusok ismétlődéséhez vezettek. Amennyiben csökkenteni kívánják a strukturális intézkedések hibaszintjét, a tagállamoknak hatékony és eredményes módon kell kezelniük e kérdéseket – már a jogalkotási eljárás során.

- A Számvevőszék ütemterve igen szoros, ami megnehezíti a tagállamok számára, hogy a Számvevőszék által azonosított hibák jelentős részére a megbízhatósági nyilatkozat elfogadása előtt kellő időben válaszoljanak. A Számvevőszék már fokozta arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a tagállamokat gyorsabban tájékoztassa az azonosított hibákról. Jelenleg a Számvevőszék az érintett legfőbb nemzeti ellenőrzési intézménynek küldött levél útján tájékoztatja észrevételeiről a tagállamokat, a legfőbb nemzeti ellenőrzési intézmény azután összegyűjti az információt az ellenőrzés alanyától. Gyorsabban tudnának válaszolni a tagállamok, ha a Számvevőszék e levelet közvetlenül az ellenőrzött hatóságnak/szervnek is megküldené, és kibővítené az elektronikus kommunikációs lehetőségek használatát. A Számvevőszék észrevételeit már most is egységesített formátumban terjeszti elő (hibaűrlap a megbízhatósági nyilatkozathoz). Amennyiben a tagállamok úgy vélik, hogy a megfelelő adatok Számvevőszékhez (és a Bizottsághoz) való gyorsabb eljuttatását elősegítheti, megfontolható e formanyomtatvány kibővítése egy, az ellenőrzés alanya által kitöltendő, standardizált válasz résszel.

- A Bizottságnak tökéletesítenie kell a Számvevőszék észrevételeinek tagállamokban történő saját nyomon követését annak elősegítése érdekében, hogy a tagállamok időben jó minőségű választ adjanak. A Bizottság ezért erősíteni kívánja a tagállamok számvevőszéki észrevételekre adott válaszainak ellenőrzését, például azáltal, hogy rendszeres áttekintést nyújt a tagállamoknak azon észrevételekről, amelyek esetében az egyeztető eljárás során fontos lesz a Bizottság számára a tagállamok hozzájárulása. A Bizottság folytatja továbbá a leggyakoribb hibák okainak, valamint az azok megelőzésére teendő gyakorlati lépések megvitatását a tagállamokkal és a Számvevőszékkel.

- Úgy tűnik, hogy amennyiben a tagállamok elfogadják a Számvevőszék által azonosított hibákat, megfelelő intézkedéseket hoznak – ha a hibák pénzügyi hatással járnak, gyakran az érintett források behajtása vagy a nem támogatható kiadások visszavonása révén.

- A tagállamok nem mindig értenek egyet a Számvevőszék által megállapított hibákkal. Ez különösen a strukturális intézkedések pénzügyi hatással járó hibái esetében jelent problémát. A Bizottság és a Számvevőszék jelenleg vitatja meg annak lehetőségét, hogyan csökkentsék minimálisra a jövőben a szabályok értelmezése során fellépő eltéréseket.

A Bizottság üdvözli a tagállamoktól nagy számban beérkezett, gyors választ. Ezek fontos hozzájárulást jelentenek a Számvevőszék észrevételeinek Bizottság általi nyomon követéséhez. Amikor a tagállamok egyetértenek a Számvevőszék észrevételeivel, úgy tűnik, hogy megfelelő módon végzik a nyomon követést, beleértve a források behajtását is. Mindazonáltal javítani kell a hibamegelőzést annak biztosítása révén, hogy a napi szintű irányításban résztvevők tudatában vannak a követendő szabályoknak és eljárásoknak, valamint rendelkezésükre állnak a megfelelő erőforrások.

[1] V.ö. az Európai Közösséget létrehozó szerződés 248. cikke.

[2] A Számvevőszék éves jelentése a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtásáról, az intézmények válaszaival együtt, HL C 273., 2007.11.15.

[3] A 2006. december 13-i 1995/2006/EK, Euratom tanácsi rendelettel módosított 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet.

[4] V.ö. a költségvetési rendelet 143. cikkének (6) bekezdése.

[5] SEC(2008) 269

[6] V.ö. a Számvevőszék véleménye a megbízhatósági nyilatkozat alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről, 2006. évi éves jelentés, 1. fejezet.

[7] V.ö. a 2006. évi éves jelentés 5. cikkének 72. bekezdése.

[8] V.ö. a 2006. évi éves jelentés 6. cikkének 39. bekezdése.

[9] A strukturális intézkedések esetében minden tagállam operatív programokat fogad el bizonyos típusú projektek finanszírozására. A programok időtartama alatt a nemzeti hatóságok kiválasztják a finanszírozandó projekteket és a projektvezetők meghatározzák a visszatérítendő kiadásokat. A nemzeti hatóságok évente több alkalommal közlik a Bizottsággal kiadásaikat és időközi kifizetésben részesülnek, hogy a kiadáshoz való uniós hozzájárulás mértékéig visszatérítsék azokat. A program időtartamának végén a nemzeti hatóságok benyújtják a Bizottságnak a kiadások végső nyilatkozatát, egy független könyvvizsgáló szervtől származó, a támogatás lezárásáról szóló nyilatkozattal együtt, és megkapják az uniós társfinanszírozás esedékes egyenlegét. A programciklus különböző szakaszaiba épített ellenőrzések hivatottak a hibák megakadályozására, illetve korrigálására. A hibák korrigálása történhet a kifizetések kedvezményezettektől való visszavonása, más kifizetések csökkentése, vagy a nem támogatható kiadások helyébe más, támogatható kiadások állítása révén.

[10] Kivéve az EMOGA Garanciarészlegét.

[11] V.ö. a 2006. évi éves jelentés 6. cikkének 1. bekezdése. A kilenc tagállam Németország, Lengyelország, Spanyolország, Franciaország, Szlovénia, az Egyesült Királyság (Skócia), Olaszország, Görögország és Ausztria/Magyarország volt.

[12] A strukturális intézkedésekre vonatkozó alapvető jogszabályok áttekintését lásd a Bizottság honlapján: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/official/reglem_en.htm

[13] A Bizottság mindkét tagállamban rendszerhiányosságokat tárt fel saját ellenőrzései során és korrekciós cselekvési tervek, illetve a kifizetések felfüggesztését célzó eljárások voltak folyamatban.

[14] Az Egyesült Királyság megjegyezte, hogy „A dokumentumok megőrzése nehézségekbe ütközhet a nonprofit szektor kis szervezetei esetében, mivel a súlyos szabályok akár 13+ éves megőrzési kötelezettséget is előírhatnak”.

[15] V.ö. a 2006. évi éves jelentés 1. cikkének 38. és 39. bekezdése.

[16] Tekintettel a felelősségi köröknek az Európai Közösségeket létrehozó szerződésben rögzített megosztására, a Számvevőszék és a tagállamok között nem kerül sor hasonló egyeztető eljárásra.