Javaslat: az Európai parlament és a Tanács rendelete az energiastatisztikáról /* COM/2006/0850 végleges - COD 2007/0002 */





[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA | Brüsszel, 10.1.2007 COM(2006) 850 végleges 2007/0002 (COD) Javaslat: AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az energiastatisztikáról (előterjesztő: a Bizottság) [pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA | INDOKOLÁS 1) A JAVASLAT HÁTTERE 1.1. A javaslat indokai és célkitűzései Az energiaügyre vonatkozó közösségi politika és jogszabályok fejlődése előtérbe helyezi az átfogó és összehasonlítható európai statisztikák szükségességét, egy sor, energiaüggyel kapcsolatos kérdésben. Az egyértelmű mennyiségi célokat és határidőket kitűző európai uniós energiaügyi irányelvek maguktól értetődően szükségessé teszik az energiaügyi helyzet nyomon követését annak ellenőrzése céljából, hogy teljesültek-e, és milyen mértékben teljesültek az adott célkitűzések. Az energiaátalakítás és -fogyasztás környezetünkre gyakorolt jelentős hatásának a jövőben is hosszú távon a figyelem középpontjában kell maradnia: ez előtérbe helyezi a pontos energiaadatok szükségességét. Az energiaadatok helyes és pontos nyilvántartása a Kiotói Jegyzőkönyv 2005. február 16-i hatálybalépését követően különösen fontossá vált: az üvegházhatást okozó gázok európai uniós összkibocsátásának 80%-áért energiafelhasználásunk a felelős. A javaslat a Bizottságnak a Nemzetközi Energiaügynökséggel (IEA) való energiastatisztikai együttműködését is teljes körűen figyelembe veszi: ezen együttműködés összefüggésében a javasolt adatgyűjtés teljes egészében lefedi az IEA-val közös részt. 1.2. Általános háttér Hampton Court-i csúcstalálkozójukon az állam- és kormányfők európai energiapolitikát szorgalmaztak. Erre válaszul a Bizottság intézkedéscsomagot készít elő, mely kiemelt szerepet játszik az energiáról szóló legfrissebb zöld könyvben. Az EU energiahelyzetéről szóló időszerű és pontos adatok hozzáférhetősége e cél elérése érdekében kiemelkedő fontosságú. Ez a fontosság stabil intézményi alapot kíván meg az energiaadatok összegyűjtéséhez, amely jelenleg még önkéntes megállapodások alapján megy végbe. A szóban forgó javaslat figyelmet fordít a vállalkozások terheinek a lehető legkisebbre csökkentésére is: noha e rendelet a meglévő terheket nem csökkenti, nem is ró rájuk újabb kötelezettségeket, és nem is terjeszti ki az uniós energiaadat-gyűjtés alkalmazási területét. A javasolt rendelet célja ennélfogva nem a már folyamatban lévő statisztikai munka megváltoztatása, hanem az, hogy ehhez jogi keretet biztosítson. E jogszabályi keretre olyan időszakban tesznek javaslatot, amikor a tagállamok egyre több nehézséggel néznek szembe az adatgyűjtés terén. Az energiapiac liberalizációja többek között azt eredményezte, hogy nagyszámú energiatermelő és viszonteladó bukkant fel, ami még inkább bonyolulttá tette az adatgyűjtést. Ez nyomást gyakorolt az energiaügyi adatgyűjtésre elkülönített forrásokra, különösen, mivel az energetika továbbra is a kevés, még szabályozatlan statisztikai terület részét képezi. Az, hogy a piaci liberalizáció üzleti titkokat is eredményez, még nehezebbé teszi a tagállamok tisztviselői számára, hogy hallgatólagos megállapodás alapján végezzék statisztikai munkájukat. Az elmúlt években a statisztika minőségének (teljesség, pontosság, időszerűség) általános romlása volt megfigyelhető. Helyénvalónak tartják, hogy a megbízható energiaadatok iránti alapvető igény hangsúlyozása érdekében kezdeményezéseket tegyenek, többek között az ilyen fontos adatgyűjtési tevékenység követelményének szabályozott megerősítésével. Az energiaárak közelmúltbeli ugrásszerű növekedése fokozottan energetikai helyzetünk összetettségére irányította az európai polgárok és döntéshozók figyelmét. A fennálló energetikai helyzetbe való bepillantás pontos, időszerű és teljes energiaügyi statisztikai adatok meglétét teszi szükségessé. 1.3. A javaslat által érintett területet szabályozó meglévő rendelkezések A Bizottság az ESZAK-szerződéssel együtt 2002. július 23-án hatályát vesztett, szénstatisztikáról szóló 88/96/ESZAK ajánlása. A Tanács 1995. december 20-i 2964/95/EK rendelete a kőolaj importja és szállítása közösségi nyilvántartásának bevezetéséről. A javasolt rendelet összesített formában tartalmazza ezen adatokat, az időben történő terjesztést megakadályozó titoktartási problémákat pedig olyan adatgyűjtéssel oldja meg, amelyre e rendeletjavaslat hivatkozik. Meg kell jegyezni, hogy ha e javaslat nem is terjed ki az energiaárakra, azokra számos jogi rendelkezés vonatkozik. Ezek – a könnyű hivatkozhatóság érdekében – az alábbiakban szerepelnek: A Bizottság 1999. július 26-i 1999/566/EK határozata a kőolaj beszerzési költségeivel és a kőolajtermékek fogyasztói árával kapcsolatos információcsere és konzultáció közösségi eljárásáról szóló 1999/280/EK tanácsi határozat végrehajtásáról. A javasolt rendelet az e határozatban említett adatokat nem foglalja magában. A Tanács 1990. június 29-i 90/377/EGK irányelve az ipari végfelhasználók által fizetendő gáz- és villamosenergia-árak átláthatóságának javítását célzó közösségi eljárásról | - 1.4. Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Az átfogó európai uniós energiapolitikákra e javaslat indoklás-részében található részletes hivatkozás. A Kiotói Jegyzőkönyv magas minőségi követelményeket szab meg az üvegházhatást okozó gázok nyilvántartási adataira nézve, amelyekért nagy mértékben az energiafogyasztás felelős. Az EU intelligens és megújuló energiákra vonatkozó szakpolitikái részletes mennyiségi ellenőrzést tesznek szükségessé a célkitűzések irányába történt előrehaladás mérése érdekében. A Közösség fenntartható fejlődést célzó stratégiája is fontos törekvéseket foglal magában, elsősorban a bioüzemanyagok és más megújuló üzemanyagok kifejlesztése terén, amelyek adataira e rendelet szintén kiterjed. | 2) KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT 2.1 . Az érdekelt felekkel folytatott konzultáció A konzultáció módja, az érintett főbb ágazatok és a válaszadók általános bemutatása E javaslatot egy 2005. június 13-14-i luxemburgi munkacsoportülésen, ezután levélben a tagállamok meglévő adatszolgáltatóival, majd 2006. május 18-19-én a statisztikai programbizottság ülésén vitatták meg. | A válaszok összegzése és figyelembevételük módja A kapott válaszok igen pozitívak és támogatóak volt. | 2.2. A szakvélemények összegyűjtése és felhasználása Nem volt szükség külső szakvéleményekre. 2.3. Hatásvizsgálat A javasolt rendelet végrehajtása korlátozott hatást gyakorol majd a tagállamokra, mivel a leírt adatgyűjtés – önkéntes alapon – már teljes körűen folyamatban van. Ez a javaslat az energiafelhasználás környezetre gyakorolt igen nagy hatása miatt környezetvédelmi megfontolásokból rendkívül fontos. Az EU energiaügyi helyzetéről szóló pontos és időszerű adatok lehetővé teszik majd, hogy világos és számszerű képet fessünk e hatásról és az aktuális tendenciákról. A gazdasági hatás korlátozott. E javaslat azonban hozzájárulhat ahhoz, hogy tisztább képet kapjunk az energiaimportról és -exportról, valamint az üzemanyagtípusonként lebontott termelésről és fogyasztásról. 3) A JAVASLAT JOGI VONATKOZÁSAI 3.1. A javasolt intézkedés összefoglalása Ezen európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslat célja, hogy közös keretet teremtsen az energiatermelésre, -importra és -exportra, -átalakításra és -fogyasztásra vonatkozó közösségi statisztikák összegyűjtésére és összeállítására. E keret nagymértékben a meglévő adatgyűjtési eljárást veszi alapul, valamint a nemzetközi szintű együttműködést más érintett szervezetekkel, így a módszertani egységesség és az adatok összehasonlíthatósága garantált. A cél tehát nem az, hogy új statisztikai területet nyissanak meg, sokkal inkább az, hogy jól használható jogalapot biztosítsanak egy már meglévő, a közösségi energiapolitika számára megbízható és időszerű adatok szolgáltatására irányuló, igen fontos erőfeszítésnek. 3.2. Jogalap A közösségi statisztikák jogalapja az Európai Közösséget létrehozó szerződés 285. cikke. A Tanács az együttdöntési eljárással összhangban intézkedéseket fogad el statisztikák előállítására vonatkozóan, amennyiben ez a Közösség tevékenységeinek ellátásához szükséges. E cikk a közösségi statisztikák előállítására vonatkozó követelményeket fogalmaz meg, és előírja a pártatlanság, a megbízhatóság, az objektivitás, a tudományos függetlenség, a költséghatékonyság és a statisztikai adatok bizalmas kezelése normáinak való megfelelést. 3.3. A szubszidiaritás elve Mivel a javasolt fellépés célkitűzéseit – nevezetesen a Közösségen belüli összehasonlítható energiastatisztika előállítása, továbbítása, értékelése és terjesztése közös keretének megteremtése – a tagállamok nem tudják kielégítő mértékben elérni, ennélfogva ez közösségi szinten, egy közösségi jogi aktus alapján jobban megvalósítható, hiszen csak a Bizottság képes a statisztikai információk közösségi szinten szükséges harmonizálásának koordinálására, miközben az adatgyűjtést és az összehasonlítható energiastatisztikák összeállítását a tagállamok is megszervezhetik, a Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban elfogadhat intézkedéseket. 3.4. Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következő ok(ok) miatt: | Az arányosság elvével összhangban e rendelet a célja eléréséhez szükséges minimumra korlátozódik, és nem lép túl az e cél eléréséhez szükségeseken. E rendelet nem szabályozza tagállamonként az adatgyűjtési mechanizmusokat; pusztán a harmonizált struktúra és időzítés szerint szolgáltatandó energiaügyi adatokat határozza meg. | A tagállamokat nem kötelezi semmiféle változtatásra az energiastatisztika előállításával kapcsolatos igazgatási rendszereikben. A rendelet nem javasol új adatgyűjtési elemeket azokon túl, amelyeket önkéntes alapon már alkalmaznak EU-szinten. A törvényi szabályozás néhány tagállam esetében azok meglévő energiastatisztikai rendszeréhez képest fejlődést vagy kiegészítéseket eredményezhet. Az Eurostat folytatja a szoros együttműködést az illetékes nemzeti hatóságokkal, és arra törekszik, hogy minimalizálja az e rendelet végrehajtása miatt esetleg felmerülő nehézségeket. | 3.5. A jogi eszközök megválasztása Javasolt eszköz: rendelet. | Más eszközök nem felelnek meg a következő ok(ok) miatt: Figyelembe véve az EK-Szerződés 249. cikkében leírt jogi aktusok valamennyi típusának sajátos jellemzőit, a rendelet mint legmegfelelőbb eszköz javasolható a közösségi statisztikák előállításához. Valójában a statisztikákhoz kapcsolódó szinte valamennyi követelményt a tagállamoknak közvetlenül és azonnal végre kell hajtaniuk. E követelmények általában a tagállamok valamely konkrétan meghatározott statisztikai egységét érintik, a célkitűzés egyértelmű és azonnal alkalmazandó, a vizsgálandó elemeket pedig, csakúgy mint a módszert, az időzítést és a rendszerességet a jogi aktus határozza meg. Így e követelmények általában függetlenek a nemzeti harmonizációs intézkedésektől. Az intézkedések által érintett nemzeti hatóságoknak azokat pusztán alkalmazniuk kell. | 4) Költségvetési vonzatok A javaslatnak nincs a Közösség költségvetését érintő vonzata. | 5) KIEGÉSZÍTŐ INFORMÁCIÓK 5.1. Európai Gazdasági Térség A javasolt jogi aktus EGT vonatkozású, ezért ki kell terjednie az Európai Gazdasági Térségre. 2007/0002 (COD) Javaslat: AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az energiastatisztikáról (EGT vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 285. cikke (1) bekezdésére, tekintettel a Bizottság javaslatára,[1] a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárással összhangban[2], mivel: 1. A Közösségnek energiapolitikai tevékenysége hatásának és következményeinek nyomon követése érdekében az energiamennyiségekre, azok formájára, forrására, előállítására, készletére, átalakítására és fogyasztására vonatkozó pontos és időszerű adatokra van szüksége. 2. Az energiával kapcsolatos pontos és naprakész információk rendelkezésre állása alapvető fontosságú az energiafogyasztás környezetre gyakorolt hatásának felmérése szempontjából, különösen az üvegházhatást okozó gázok kibocsátása vonatkozásában; ezen információk meglétének szükségességét az üvegházhatást okozó gázok Közösségen belüli kibocsátásának nyomon követését szolgáló rendszerről és a Kiotói Jegyzőkönyv végrehajtásáról szóló, 2004. február 11.-i 280/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozat[3] írja elő. 3. A belső villamosenergia-piacon a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia támogatásáról szóló, 2001. szeptember 27.-i 2001/77/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[4] és a hasznos hőigényen alapuló kapcsolt energiatermelés belső energiapiacon való támogatásáról és a 92/42/EGK irányelv módosításáról szóló, 2004. február 11.-i 2004/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[5] előírja, hogy a tagállamok bejelentsék a mennyiségi energiaadatokat. Az e célkitűzések irányában elért fejlődés nyomon követéséhez elengedhetetlenek a részletes és aktualizált energiaadatok. 4. A 2005. június 22-i, COM (2005) 265 „Az energiahatékonyságról, avagy többet kevesebbel” című bizottsági zöld könyv és a 2006. március 8-i, COM (2006) 105 „Európai stratégia az energiaellátás fenntarthatóságáért, versenyképességéért és biztonságáért” című bizottsági zöld könyv meghatározza az EU azon energiapolitikáit, amelyekhez az uniós energiastatisztika megléte elengedhetetlen (többek között az Európai Energiaellátási Megfigyelőközpont létrehozása érdekében). 5. Az energiapiac liberalizációja egyre nehezebbé teszi a megbízható és időszerű energiaügyi adatok beszerzését az ilyen adatokra vonatkozó előírások jogalapjának hiányában. 6. Fontos, hogy egy energiastatisztikai rendszer rugalmasan alkalmazkodni tudjon a jövőben várhatóan kialakuló helyzethez. 7. Az egyes közösségi statisztikák előállítására a közösségi statisztikákról szóló, 1997. február 17-i 322/97/EK tanácsi rendeletben[6] meghatározott szabályok vonatkoznak. 8. Mivel e rendelet célkitűzését – nevezetesen a Közösségen belüli összehasonlítható energiastatisztika előállítását, továbbítását, értékelését és terjesztését lehetővé tevő közös keret létrehozását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben megállapított arányosság elvével összhangban ez a rendelet nem lépi túl az említett célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket. 9. A közösségi statisztikák e rendelet hatálya alatt történő előállítása és terjesztése során a nemzeti és a közösségi statisztikai hatóságok figyelembe veszik az európai statisztikai eljárási szabályzatot, amelyet a statisztikai programbizottság 2005. február 24-én fogadott el, és amelyet a nemzeti és közösségi statisztikai hivatalok függetlenségéről, integritásáról és elszámoltathatóságáról szóló bizottsági ajánláshoz[7] csatoltak. 10. Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal[8] összhangban kell elfogadni. 11. A rendelet nem lényegi elemeinek módosítását célzó, általános érvényű intézkedéseket az ellenőrzéssel kiegészített szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. A rendelet lényegi elemeit alkalmazó, általános érvényű egyéb intézkedéseket a szabályozási eljárással összhangban kell elfogadni. 12. Gondoskodni kell arról, hogy a Bizottság mentességet vagy eltérést biztosíthasson a tagállamoknak az energiaügyi adatgyűjtés azon részeinek tekintetében, amelyek a válaszadókra túlzott terheket rónának. 13. Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az 1989. június 19-i 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozattal[9] létrehozott statisztikai programbizottság (SPB) véleményével, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk Tárgy és hatály 1. E rendelet közös keretet hoz létre a Közösségen belüli összehasonlítható energiastatisztika előállítása, továbbítása, értékelése és terjesztése számára. 2. E rendelet a Közösségen belüli energiatermékekre és azok aggregátumaira vonatkozó statisztikai adatokra alkalmazandó. 2. cikkFogalommeghatározások E rendelet alkalmazásában a következő meghatározásokat kell alkalmazni: a) „közösségi statisztikák”: közösségi statisztikák a 322/97/EK rendelet 2. cikkének első francia bekezdése szerint; b) „statisztikák előállítása”: statisztikák előállítása a 322/97/EK rendelet 2. cikke második francia bekezdése szerint; c) „közösségi hatóság”: közösségi hatóság a 322/97/EK rendelet 2. cikkének negyedik francia bekezdése szerint; d) „energiatermékek”: éghető üzemanyagok, megújuló energiák, villamos energia, vagy az energia bármely más fizikai formája; e) „aggregátumok”: az energiatermékek kezelésével vagy felhasználásával – nevezetesen az energiarendszer termelési, kereskedési, átalakítási, fogyasztási és szerkezeti jellemzőivel, például a villamosenergia-termelés beépített kapacitásával vagy a kőolajtermékek termelési kapacitásával – kapcsolatos, nemzeti szinten összesített adatok, f) „adatminőség”: a statisztikai minőség következő aspektusai: relevancia, precizitás, időszerűség és pontosság, hozzáférhetőség és egyértelműség, összehasonlíthatóság, koherencia és teljesség. 3. cikk Adatforrások 1. A válaszadókra nehezedő teher csökkentése és az adminisztráció egyszerűsítése elvének alkalmazása mellett a tagállamoknak a következő forrásokból kell összegyűjteniük az energiatermékekre és azok Közösségen belüli összesítéseire vonatkozó adatokat: a) az elsődleges és az átalakított energia termelőire, elosztóira és az energiatermékek szállítóira, importőreire és exportőreire irányuló speciális statisztikai felmérések, b) más, a feldolgozóipari, közlekedési és egyéb ágazatokbeli – beleértve a háztartásokat – energiafelhasználókra irányuló statisztikai felmérések, c) más statisztikai becslési eljárások vagy egyéb források, beleértve az adminisztratív forrásokat. 2. A tagállamok kötelezettségvállalások és más források útján meghatározzák a 4. cikkben leírt nemzeti statisztikákhoz szükséges adatok bejelentésére vonatkozó részletes szabályokat. 3. Az adatforrások listáját a 9. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően lehet módosítani. 4. cikkAggregátumok, energiatermékek és a nemzeti statisztikákra alkalmazandó továbbítási gyakoriság 1. Az összegyűjtendő nemzeti statisztikákat a mellékletekben határozzák meg. Ezeket a következő gyakorisággal kell továbbítani: a) a B. mellékletben szereplő energiastatisztika esetében évente; b) a C. mellékletben szereplő energiastatisztika esetében havonta; c) a D. mellékletben szereplő energiastatisztika esetében rövid távon, havonta; 2. Az alkalmazott szakkifejezések pontosítását és meghatározását az egyes mellékletek és az A. melléklet („Terminológiai pontosítások”) tartalmazzák. 3. A nemzeti statisztikák és az alkalmazandó pontosítások vagy fogalommeghatározások a 9. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban módosíthatók. 5. cikkAdattovábbítás 1. A tagállamoknak a 4. cikkben említett nemzeti statisztikákat továbbítaniuk kell a Bizottság (Eurostat) részére. 2. Az adattovábbítás rendjét, beleértve az alkalmazandó határidőket, eltéréseket és mentességeket a mellékletekben határozzák meg. 3. A nemzeti statisztika továbbítására vonatkozó rendelkezéseket a 9. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban lehet módosítani. 4. A Bizottság valamely tagállam megfelelően indokolt kérésére a 9. cikk (3) bekezdésében említett eljárással összhangban kiegészítő mentességeket vagy eltéréseket biztosíthat a nemzeti statisztikák azon részei alól, amelyek összegyűjtése a válaszadókra túlzott terheket róna. 6. cikkMinőségi kritériumok és jelentések 14. A tagállamok biztosítják a továbbított adatok minőségét. 15. Minden ésszerű erőfeszítést meg kell tenni a B. melléklettel összhangban bejelentett energiaadatok és az Európai Parlament és a Tanács 280/2004/EK határozata az üvegházhatást okozó gázok Közösségen belüli kibocsátásának nyomon követését szolgáló rendszerről és a Kiotói Jegyzőkönyv végrehajtásáról szóló végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2005. február 10-i 2005/166/EK bizottsági határozattal[10] bejelentett adatok közötti koherencia biztosítása érdekében. 16. A továbbított adatok minőségének biztosítását szolgáló módszertani előírásokat a 9. cikk (3) bekezdésében leírt eljárással összhangban kell kidolgozni és később frissíteni. 17. A tagállamok a Bizottságtól (Eurostattól) érkező felkérés kézhezvételétől számított 6 hónapon belül, és annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a továbbított adatok minőségének értékelését, jelentést nyújtanak be a Bizottsághoz (Eurostathoz), amely tartalmazza az e rendelet végrehajtásával kapcsolatos vonatkozó információkat. 7. cikkÜtemezés és gyakoriság A tagállamok e rendelet elfogadását követően a naptári év legelejétől kezdve gyűjtik az e rendeletben meghatározott adatokat, és azokat a 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott gyakorisággal továbbítják. 8. cikkVégrehajtási intézkedések 1. Az e rendelet végrehajtásához szükséges alábbi intézkedéseket a 9. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell megállapítani: a) az adatforrások jegyzékében végzett módosítások (3. cikk [3] bekezdés); b) a nemzeti statisztikákban és az alkalmazandó pontosításokon vagy fogalommeghatározásokon végzett módosítások (4. cikk [3] bekezdés) c) a statisztikák továbbításának rendjén végzett módosítások (5. cikk [3] bekezdés); 2. Az e rendelet végrehajtásához szükséges alábbi intézkedéseket a 9. cikk (3) bekezdésében említett eljárással összhangban kell megállapítani: a) kiegészítő mentességek vagy eltérések biztosítása (5. cikk [4] bekezdés); b) A módszertani előírások fejlesztése és frissítése (6. cikk [3] bekezdés). 3. Tekintetbe kell venni azt az elvet, amely szerint a naprakésszé tétel előnyeinek meg kell haladniuk annak költségeit, illetve azt az elvet, miszerint a járulékos költségeknek és terheknek ésszerű kereteken belül kell maradniuk. 9. cikkA bizottság 1. A Bizottság munkáját a statisztikai programbizottság segíti. 2. Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében előírt, ellenőrzéssel kiegészített szabályozási bizottsági eljárást kell alkalmazni. 3. Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkében előírt szabályozási eljárást kell alkalmazni, tekintettel a határozat 8. cikke rendelkezéseire. Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében előírt időszak három hónap. 4. A bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát. 10. cikk Hatálybalépés Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzététele utáni huszadik napon lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, […]-án/-én az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök az elnök A. MELLÉKLET – TERMINOLÓGIAI PONTOSÍTÁSOK E melléklet a más mellékletekben alkalmazott szakkifejezések magyarázatát vagy meghatározását tartalmazza. 1. FÖLDRAJZI MEGJEGYZÉSEK Kizárólag statisztikai jelentések esetében a következő földrajzi meghatározások alkalmazandók. - Ausztrália nem foglalja magában a tengerentúli területeket. - Dánia nem foglalja magában a dán Feröer-szigeteket és Grönlandot. - Franciaország magában foglalja Monacót, de nem foglalja magában Guadeloupe, Martinique, Guyana, Réunion, Saint Pierre és Miquelon, Új-Kaledónia, Francia Polinézia, Wallis és Futuna, valamint Mayotte francia tengerentúli területeket. - Olaszország magában foglalja San Marinót és a Vatikánt. - Japán magában foglalja Okinawát. - Hollandia nem foglalja magában Suriname-ot és a Holland Antillákat. - Portugália magában foglalja az Azori-szigeteket és Madeirát. - Spanyolország magában foglalja a Kanári-szigeteket. - Svájc nem foglalja magában Liechtensteint. - Az Egyesült Államok magában foglalja az 50 államot, Washington szövetségi fővárost és környékét, az Amerikai Virgin-szigeteket, Puerto Ricót és Guamot. 2. AGGREGÁTUMOK A termelőket a termelés célja szerint csoportosítják: - Főtevékenységű termelők: olyan magán- vagy állami tulajdonú vállalkozások, amelyek fő tevékenységükként, harmadik feleknek történő eladásra termelnek villamos energiát és/vagy hőt. - Saját célra termelők: olyan magán- vagy állami tulajdonú vállalkozások, amelyek teljes egészében vagy részben saját felhasználásra, elsődleges tevékenységük támogatására termelnek villamos energiát és/vagy hőt. Megjegyzés: a NACE-besorolás felülvizsgálatának hatályba lépését követően a Bizottság a vonatkozó NACE-hivatkozások komitológiai eljárás keretében történő beemelésével tovább pontosíthatja a terminológiát. 2.1. Ellátási és átalakítási ágazat Termelés/Belföldi termelés Inert anyagok eltávolítására irányuló műveletek után számított, kitermelt vagy előállított üzemanyag-mennyiségek. A termelés magában foglalja a termelő által a termelési folyamat során (pl. fűtésre vagy berendezés és segédberendezések működtetéséhez) felhasznált mennyiségeket, valamint a más energiatermelőknek átalakításra vagy más felhasználásra szánt energiakészleteket. Belföldi felhasználás: az érintett államon belüli forrásokból való termelés. | Import/Export A földrajzi meghatározásokat lásd a „Földrajzi megjegyzések” szakaszban. Egyéb meghatározás hiányában az „import” a végső származásra (az az ország, ahol az energiaterméket előállították) az országon belüli felhasználásra, az „export” pedig az előállított energiatermék fogyasztásának végső országára utal. Egy ország politikai határait átlépő mennyiség – függetlenül attól, hogy sor került-e vámkezelésre – importáltnak vagy exportáltnak számít. Ha a származási vagy rendeltetési helyet nem lehet bejelenteni, az „Egyéb” megnevezést kell használni. Előfordulhatnak statisztikai különbségek, amennyiben a fenti alapon csak az összes importra vagy exportra vonatkozó adat áll rendelkezésre, miközben a földrajzi lebontás más felmérésen, forráson vagy elven alapul. Ebben az esetben a különbségeket az „Egyéb” megnevezés alatt kell feltüntetni. | Nemzetközi tartályhajók A nemzetközi hajózásban részt vevő valamennyi lobogó alatt hajózó hajókra szállított üzemanyag-mennyiségek. A nemzetközi hajózás történhet tengeren, belföldi tavakon és vízi utakon, továbbá parti vizeken. Nem tartozik ide: - a belföldi hajózásban részt vevő hajók fogyasztása. Azt, hogy belföldi vagy nemzetközi hajózásról van szó, az indulási, valamint az érkezési kikötő alapján kell meghatározni, nem pedig a hajó lobogója vagy nemzetisége alapján. - halászhajók fogyasztása - fegyveres erők fogyasztása | Készletváltozások A nemzeti területen tárolt készletek nyitó készletszintje és a záró készletszintje közötti különbség. | Bruttó fogyasztás (számított) Számított érték, a következőképpen meghatározva: Belföldi fogyasztás + Egyéb forrásokból + Import – Export – Nemzetközi tartályhajók + Készletváltozások | Bruttó fogyasztás (megfigyelt) A végfelhasználói ágazatokban végzett vizsgálatok során ténylegesen feljegyzett mennyiség. | Statisztikai különbségek Számított érték, a következőképpen meghatározva: Számított bruttó fogyasztás - megfigyelt bruttó fogyasztás. Ide tartozik a végfogyasztók készletváltozása, amennyiben az a „Készletváltozások” részeként nem meghatározható. A nagyobb különbségek okát meg kell állapítani. | Főtevékenységű villamosenergia-erőművek Villamosenergia-termelésre felhasznált üzemanyag-mennyiségek. A legalább egy, hővel kapcsolt villamos energiát termelő (CHP-)egységet tartalmazó erőművek által felhasznált üzemanyagot a Főtevékenységű, hőt és villamos energiát kapcsoltan termelő (CHP-)erőművek cím alatt kell jelenteni. | Főtevékenységű, hőt és villamos energiát kapcsoltan termelő (CHP-)erőművek Villamos energia és hő termelésére felhasznált üzemanyag-mennyiségek. | Főtevékenységű hőerőművek Hő termelésére felhasznált üzemanyag-mennyiségek. | Saját célra termelő villamosenergia-erőművek Villamos energia termelésére felhasznált üzemanyag-mennyiségek. A legalább egy, hővel kapcsolt villamos energiát termelő (CHP-)egységet tartalmazó erőművek által felhasznált üzemanyagot a Hőt és villamos energiát saját célra kapcsoltan termelő (CHP-)erőművek cím alatt kell jelenteni. | Hőt és villamos energiát saját célra kapcsoltan termelő (CHP-)erőművek A termelt villamos energia és az eladott hő mennyiségének megfelelő üzemanyag-mennyiségek. | Saját célra termelő hőerőművek Az eladott hő mennyiségének megfelelő üzemanyag-mennyiségek. | Kőszénbrikett üzemek: Üzemanyag termelésére felhasznált mennyiségek. A fűtésre és berendezés működtetéséhez felhasznált mennyiségeket nem itt, hanem az „Energiaágazatbeli fogyasztás” alatt kell feltüntetni. | Kokszolókemencék: Kokszolókemencékben felhasznált mennyiségek. A fűtésre és berendezés működtetéséhez felhasznált mennyiségeket nem itt, hanem az „Energiaágazatbeli fogyasztás” alatt kell feltüntetni. | Barnaszén- vagy tőzegbrikett üzemek: Barnaszénbrikett termeléséhez felhasznált lignit- vagy barnaszén-mennyiségek, illetve tőzegbrikett termeléséhez felhasznált tőzegmennyiségek. A fűtésre és berendezés működtetéséhez felhasznált mennyiségeket nem itt, hanem az „Energiaágazatbeli fogyasztás” alatt kell feltüntetni. | Gázgyár Gázgyárban és széngázosító üzemekben gáztermelésre felhasznált mennyiségek. A fűtésre és berendezés működtetéséhez felhasznált mennyiségeket nem itt, hanem az „Energiaágazatbeli fogyasztás” alatt kell feltüntetni. | Kohó Kokszolható szén- és/vagy bitumenes szénmennyiségek (általában PCI-ként ismert), és kohókban átalakított kokszolókemence-szénmennyiségek. A kohók hevítésére és működtetésére felhasznált üzemanyag-mennyiségeket (pl. kohógáz) nem itt, hanem az „Energiaágazatbeli fogyasztás” alatt kell feltüntetni. | A szén cseppfolyósítása Szintetikus olaj termelésére felhasznált üzemanyag-mennyiségek. | Kőolaj-finomítók: Kőolajtermékek előállítására felhasznált üzemanyag-mennyiségek. A fűtésre és berendezés működtetéséhez felhasznált mennyiségeket nem itt, hanem az „Energiaágazatbeli fogyasztás” alatt kell feltüntetni. | Máshol nem szereplő – Átalakítás Máshol nem szereplő átalakítási tevékenységekhez felhasznált mennyiségek. Az e pont alá kerülő elemeket a jelentésben meg kell magyarázni. | 2.2. Energiaágazat és végső fogyasztás A teljes energiaágazat Az energiaágazat által a kitermelés (bányászat, kőolaj- és földgáztermelés) vagy az átalakítási tevékenységeket végző üzemek működtetésének támogatására felhasznált mennyiségek. Nem foglalja magában a más energiaformába átalakított tüzelőanyag-mennyiségeket (amelyeket az „Átalakítási ágazat” cím alatt kell feltüntetni, vagy az olaj-, gáz- és szénzagy-csővezetékek működtetéséhez felhasznált mennyiségeket (amelyeket a „Közlekedési/Szállítási ágazat” cím alatt kell feltüntetni). Magában foglalja az atommaghasításhoz és -fúzióhoz felhasznált vegyi anyagok gyártását és az e folyamatokból származó termékeket. | Villamos energia-, CHP- és hőerőművek Villamosenergia-, hőt és villamos energiát kapcsoltan termelő (CHP-) és hőerőművekben energiaként felhasznált mennyiségek. | Szénbányák A szénbányászatban a szén kitermelésére és előkészítésére energiaként felhasznált mennyiségek. A bányához tartozó erőművekben elégetett szénmennyiségeket az „Átalakítási ágazat” cím alatt kell feltüntetni. | Kőszénbrikett üzemek Kőszénbrikett üzemekben energiaként felhasznált mennyiségek. | Kokszolókemencék Kokszolóüzemekben energiaként felhasznált mennyiségek. | Barnaszén- vagy tőzegbrikett üzemek: Barnaszén- vagy tőzegbrikett üzemekben energiaként felhasznált mennyiségek. | Gázgyár/gázosító üzemek Gázgyárakban és széngázosító üzemekben energiaként felhasznált mennyiségek. | Kohók Kohókban energiaként felhasznált mennyiségek. | A szén cseppfolyósítása Szén cseppfolyósítását végző üzemekben energiaként felhasznált mennyiségek. | Kőolaj-finomítók Kőolaj-finomítókban energiaként felhasznált mennyiségek. | Kőolaj- és földgázkitermelés A kőolaj- és földgázkitermelés során, valamint a földgázfeldolgozó üzemekben üzemanyagként felhasznált mennyiségek. Nem foglalja magában a csővezetékek veszteségeit (amelyeket az „Elosztási veszteségek” cím alatt kell jelenteni), valamint a csővezetékek működtetéséhez felhasznált energiamennyiségeket (amelyeket a „Közlekedési/Szállítási ágazat” cím alatt kell jelenteni). | Végső összfogyasztás A következőképpen kell meghatározni (kiszámítani): = Nem energiaként történő összfelhasználás + Végső energiafogyasztás (Ipar + Közlekedés + Más ágazatok) Nem foglalja magában az átalakításra történő szállítást, az energiatermelő gazdasági ágazatok általi felhasználást, és az elosztási veszteségeket. | Nem energiaként történő felhasználás A különböző ágazatokban nyersanyagként felhasznált energiatermékek; vagyis nem üzemanyagként, vagy más üzemanyaggá átalakítva fogyasztott mennyiségek. | 2.3. Az energia végfelhasználásának meghatározása Végső energiafogyasztás Az ipar, a Közlekedés/Szállítás és más ágazatok összes energiafogyasztása. | Gazdasági ágazat Az ipari vállalat által elsődleges tevékenységei támogatására felhasznált üzemanyag-mennyiségekre vonatkozik. A csak hő-, vagy CHP-erőművek esetében csak az erőmű által felhasznált hő termelésére elfogyasztott üzemanyag-mennyiségek alkalmazandók. Az eladott hő, illetve a villamos energia termelésére felhasznált tüzelőanyag-mennyiségeket a megfelelő „Átalakítási ágazat” cím alatt kell jelenteni. | Vas- és acélipar | Vegyi anyagok (beleértve a petrolkémiai anyagokat), Vegy- és petrolkémiai ipar. | Színesfémek Színesfémipar. | Nemfém ásványok Üveg, kerámia, cement és más építőipari alapanyagok. | Szállítóeszközök A szállítóeszközökkel kapcsolatos ipar. | Gépek Fémfeldolgozási termékek, gépek és szállítóeszközökön kívüli felszerelés. | Bányászat és kőfejtés Nem foglalja magában az energiatermelő ágazatokat. | Élelmiszer-, ital- és dohányáru | Cellulóz, papír és nyomdai tevékenység Magában foglalja az írott sajtó nyomtatását. | Fa és faipari termékek (nem cellulóz vagy papír) | Építőipar | Textil- és bőripar | Máshol nem szereplő – Ipar A fent nem említett ágazatokbeli fogyasztás. | Közlekedési/Szállítási ágazat A valamennyi Közlekedési/Szállítási ágazatban felhasznált energia, tekintet nélkül a gazdasági ágazatra, amelyben a tevékenységet végzik. | Szállítási ágazat – Vasút A vasúti szállításban – beleértve az iparvasutat– felhasznált összes mennyiség. | Szállítási ágazat – Belvízi hajózás A nemzetközi hajózásban (ld. a „Nemzetközi tartályhajók” pontot) nem részt vevő valamennyi lobogó alatt hajózó hajókra szállított üzemanyag-mennyiségek. Azt, hogy belföldi vagy nemzetközi hajózásról van szó, az indulási, valamint az érkezési kikötő alapján kell meghatározni, nem pedig a hajó lobogója vagy nemzetisége alapján. | Szállítási ágazat – Közúti szállítás Közúti járműveken felhasznált mennyiségek. Magában foglalja a mezőgazdasági járművek közúti üzemanyag-fogyasztását és a közúti járművekhez használt kenőanyagokat. Nem foglalja magában az álló motorok (ld. Egyéb ágazatok) energiafelhasználását, a traktorok nem közúti fogyasztását (ld. Mezőgazdaság), a közúti járművek katonai célú felhasználását (ld. Egyéb ágazatok – Máshol nem szereplő), az útburkolásra felhasznált bitument és az építkezési területeken, motorok által felhasznált energiát (ld. Építőipari alágazat). | Szállítási ágazat – Csővezetékes szállítás A gázt, folyadékokat, iszapszerű hulladékokat és mást szállító csővezetékek támogatásához és működtetéséhez felhasznált energiamennyiségek. Magában foglalja a szivattyútelepeken és a csővezeték karbantartásához felhasznált energiát. Nem foglalja magában a természetes vagy feldolgozott gáz, a forró víz vagy gőz az elosztótól a végfelhasználókig való, csővezetéken történő elosztásához felhasznált energiát (az Energiaágazat pont alatt kell jelenteni), a víz háztartásokba, ipari, kereskedelmi és egyéb felhasználókhoz való végső elosztásához felhasznált energiát (a Kereskedelmi/Közszektor pont alá tartozik) és az elosztó és a végső felhasználó közötti szállítás során bekövetkező veszteségeket (az Elosztási veszteségek pont alatt jelentendő). | Szállítási ágazat – Nemzetközi légi szállítás Légi járművekre nemzetközi légi szállítás céljából szállított repülőgép-üzemanyagok mennyiségei. Azt, hogy belföldi vagy nemzetközi repülésről van szó, az indulási, valamint az érkezési légikikötő alapján kell meghatározni, nem pedig a légitársaság nemzetisége alapján. Nem foglalja magában a légitársaságok közúti járműveihez felhasznált üzemanyagot (a Közlekedési/Szállítási ágazat – Máshol nem szereplő cím alatt kell jelenteni) és a repülőgép-üzemanyagok katonai felhasználását (az Egyéb ágazatok – Máshol nem szereplő cím alatt jelentendő). | Szállítási ágazat – Belföldi légi szállítás Légi járművekre belföldi – kereskedelmi, magán-, mezőgazdasági stb. – légi szállítás céljából szállított repülőgép-üzemanyagok mennyiségei. Magában foglalja a repülésen kívüli egyéb célokra – pl. motorok sorozatvizsgálata – felhasznált üzemanyagot. Azt, hogy belföldi vagy nemzetközi repülésről van szó, az indulási, valamint az érkezési légikikötő alapján kell meghatározni, nem pedig a légitársaság nemzetisége alapján. Nem foglalja magában a légitársaságok közúti járműveihez felhasznált üzemanyagot (a Közlekedési/Szállítási ágazat – Máshol nem szereplő cím alatt jelentendő) és a repülőgép-üzemanyagok katonai felhasználását (az Egyé ágazatok – Máshol nem szereplő cím alatt jelentendő). | Közlekedési/Szállítási ágazat – Máshol nem szereplő Máshol nem szereplő Közlekedési/Szállítási tevékenységekhez felhasznált mennyiségek. Magában foglalja a légitársaságok által közúti járműveikhez, illetve a kikötőkben a hajókról kirakodó, különböző típusú darukhoz felhasznált üzemanyagokat. Azt kell bejelenteni, amit e pont magában foglal. | Egyéb ágazatok A külön nem említett, vagy nem az energia-, ipari vagy Közlekedési/Szállítási ágazathoz tartozó ágazatok. | Egyéb ágazatok – Kereskedelmi és közszolgáltatások A köz- és magánszféra üzletei és irodái által fogyasztott tüzelőanyagok. | Egyéb ágazatok – Lakossági fogyasztás Valamennyi háztartás – beleértve az „alkalmazottat foglalkoztató háztartásokat” – által fogyasztott üzemanyagokat kell bejelenteni. | Egyéb ágazatok – Mezőgazdaság/Erdészet Mezőgazdasági, vadászati és erdészeti tevékenységet folytató felhasználók által fogyasztott üzemanyagok. | Egyéb ágazatok – Halászat A belvízi, part menti és mélytengeri halászathoz szállított üzemanyagok. Magában foglalja a valamennyi lobogó alatt hajózó hajókra szállított üzemanyagot, amelyek az országban töltöttek üzemanyagot (beleértve a nemzetközi halászatot) és a halászati iparágban felhasznált energiát. | Egyéb ágazatok – Máshol nem szereplő E tevékenységek máshol nem szerepelnek. E kategória foglalja magában valamennyi katonai célú mozgó és álló jellegű üzemanyag-felhasználást (pl. hajó, légi jármű, közút és lakótereken felhasznált energia) tekintet nélkül arra, hogy az üzemanyagot az adott ország, vagy más ország katonasága számára szállították oda. Az e pont alá kerülő elemeket a jelentésben meg kell magyarázni. | 3. EGYÉB SZAKKIFEJEZÉSEK Rövidítések jegyzéke: - TML: tetrametil ólom - TEL: tetraetil ólom - SBP: különleges forráspont - LPG: propán-bután gáz - NGL: földgáz-kondenzátumok - LNG: cseppfolyósított földgáz - CNG: sűrített földgáz B. MELLÉKLET – ÉVES ENERGIASTATISZTIKA E melléklet az energiastatisztika évenkénti gyűjtésének hatáskörét, egységeit, beszámolási időszakát, gyakoriságát, határidejét és továbbítási módszereit írja le. Azon kifejezésekre, amelyekre e melléklet nem ad külön magyarázatot, az A. melléklet magyarázatai alkalmazandók. 1. SZILÁRD FOSSZILIS TÜZELŐANYAGOK ÉS FELDOLGOZOTT GÁZOK 1.1. VONATKOZÓ ENERGIATERMÉKEK Eltérő rendelkezés hiányában az adatgyűjtés valamennyi következő energiatermékre alkalmazandó: Energiatermék | Fogalommeghatározás | 1 | Antracit | Jó minőségű szén ipari és lakossági felhasználásra, általában legfeljebb 10 tömegszázalék illóanyag-tartalommal és magas széntartalommal (mintegy 90% rögzített széntartalom). Bruttó fűtőértéke nedves, hamumentes bázison több mint 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg). | 2 | Kokszszén | Bitumenes kőszén, amelynek minősége lehetővé teszi kohók adagolójának támogatására alkalmas koksz előállítását. Bruttó fűtőértéke nedves, hamumentes bázison több mint 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg). | 3 | Más bitumenes kőszén (Összesülő kazánszén) | Gőzképzéshez felhasznált kőszén, a kokszszén és az antracit kivételével magában foglalja valamennyi bitumenes kőszenet. Az antracitnál magasabb illóanyag-tartalom (több mint 10%) és alacsonyabb széntartalom (kevesebb mint 90% rögzített széntartalom) jellemzi. Bruttó fűtőértéke nedves, hamumentes bázison több mint 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg). Amennyiben kokszolókemencékben bitumenes szenet használnak fel, azt kokszszénként kell bejelenteni. | 4 | Sovány szén | Kőszén nem brikettezve, amelynek bruttó fűtőértéke száraz, ásványianyag-mentes bázison 17 435 kJ/kg (4 165 kcal/kg) és 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) között van, és illóanyag-tartalma több mint 31%. | 5 | Lignit/Barnaszén | Kőszén nem brikettezve, amelynek bruttó fűtőértéke száraz, ásványi anyag-mentes bázison kevesebb mint 17 435 kJ/kg (4 165 kcal/kg), illóanyag-tartalma pedig több mint 31%. Az előállított és közvetlenül elégetett olajpalát, valamint szurokföldet e kategórián belül kell jelenteni. A más átalakítási eljárások során felhasznált olajpalát, valamint szurokföldet szintén e kategórián belül kell jelenteni. Ez magában foglalja az átalakítási folyamat során elfogyasztott olajpalát vagy szurokföldet. A cseppfolyósítás útján keletkezett olajpalát és más termékeket az éves olajadatokra vonatkozó kérdőíven kell jelenteni. | 6 | Tőzeg | Éghető, puha, porított vagy sűrített, növényi eredetű, magas víztartalmú (nyers állapotban akár 90%), könnyen vágható, a világosbarnától a sötétbarnáig terjedő színű fosszilis üledékes kőzet. A nem energiacélú tőzeget nem foglalja magában. | 7 | Kőszénbrikett | Finomított feketekőszénből kötőanyag hozzáadásával előállított kevert üzemanyag. Az előállított kőszénbrikett mennyisége ennélfogva valamivel nagyobb lehet, mint az átalakítási folyamat során fogyasztott szén tényleges mennyisége. | 8 | Kokszolókemence-szén | A szén karbonizálásából nyert szilárd termék, elsősorban kokszszén, magas hőmérsékleten nedvesség- és illóanyag-tartalma alacsony. A kokszolókemence-szenet elsősorban a vas- és acéliparban használják energiaforrásként és vegyi anyagként. E kategória magában foglalja a kokszport és az öntödei kokszot. A félkoksz (a szén alacsony hőmérsékleten történő karbonizálásából nyert szilárd termék) is e kategóriába tartozik. A félkokszot háztartási tüzelőanyagként használják, vagy maga az átalakító üzem használja fel. E pont magában foglalja a lignitből/barnaszénből készült kokszot, kokszport és félkokszot is. | 9 | Gázkoksz | Gázgyárban városi gáz előállításához használt feketőkőszén-melléktermék. A gázkokszot fűtésre használják. | 10 | Kőszénkátrány | Bitumenes szén roncsoló lepárlásának eredménye. A kőszénkátrány a szén lepárlásának – amelynek során a kokszolókemencében kokszot állítanak elő – folyékony mellékterméke, vagy barnaszénből állítják elő („alacsony hőmérsékletű kátrány”). A kőszénkátrány további lepárlással különböző szerves anyagokká (pl. benzol, toluol, naftalin) alakítható, amelyeket rendszerint a petrolkémiai ipar nyersanyagaként kell bejelenteni. | 11 | Barnaszénbrikett (Barnaszénbrikettek) | A barnaszénbrikett lignitből/barnaszénből előállított kevert üzemanyag, amelyet magas nyomás alatt, kötőanyag hozzáadása nélkül brikettezve állítanak elő. Ez magában foglalja a tőzegbriketteket, a szárított finomított lignitet és a szállóport. | 12 | Gázgyári gáz | Magában foglalja az állami vagy magánerőművekben termelt valamennyi típusú gázt, amelyek fő célja a gázfeldolgozás, -szállítás és -elosztás. Magában foglalja a karbonizálás útján (beleértve a kokszolókemencékben termelt és gázművekhez átszállított gázt) olajtermékekkel való dúsítással vagy anélkül teljes gázzá alakítás útján (propán-bután gáz, pakura stb.) előállított gázokat, és a gázok és/vagy levegő átalakításával és egyszerű keverésével létrehozott gázokat, amelyeket az „Egyéb forrásokból” sor alatt kell jelenteni. Az átalakítási ágazat magában foglalja a gázművekben termelt gázmennyiségek kevert földgázzá átalakított mennyiségeket, amelyeket a földgáz-távhálózaton keresztül osztanak el és fogyasztanak. Más széngázok termelését (pl. kokszolókemence-gáz, kohógáz és acélgáz) az e gázokra vonatkozó oszlopok alatt kell jelenteni, nem pedig a gázgyári gáztermelés alatt. A gázgyárba szállított széngázokat tehát (saját oszlopukban) az átalakítási ágazat gázgyár oszlopában kell jelenteni. A más széngázok transzferéből származó gázgyári gáz teljes mennyiségét a gázgyári gázok előállításának sorában kell feltüntetni. | 13 | Kokszolókemence-gáz | A vas- és acélgyártás céljára előállított kokszolókemence-szén mellékterméke. | 14 | Kohógáz | A vas- és acéliparban a szén kohókban való égése során keletkező termék. Részben az üzemben, részben más acélipari folyamatok során, vagy az elégetésére megfelelő berendezéssel rendelkező erőművekben gyűjtik össze és használják fel tüzelőanyagként. A tüzelőanyag-mennyiséget bruttó fűtőérték alapon kell jelenteni. | 15 | Acélgáz | Az acél oxigénkohóban történő előállítása során keletkező melléktermék, amelyet a kohóból való távozásakor gyűjtenek össze. E gáz konvertergáz, LD-gáz vagy BOS-gáz néven is ismert. | 16 | Feketekőszén | A „feketekőszén” kifejezés nedves, hamumentes bázison 23 865 kJ/kg-nál (5 700 kcal/kg) magasabb bruttó fűtőértékű szénre utal, amelynek közepes vitrinit-reflexiója minimum 0,6%. A feketekőszén magában foglalja az 1-3. pontban felsorolt valamennyi energiaterméket (antracit, kokszszén és más bitumenes szén). | 1.2. AGGREGÁTUMOK LISTÁJA Az aggregátumok következő jegyzékét eltérő rendelkezés hiányában az előző bekezdésben felsorolt valamennyi energiatermék esetében be kell jelenteni. Azon kifejezésekre, amelyekre e melléklet nem ad külön magyarázatot, az A. melléklet magyarázatai alkalmazandók. 1.2.1. Ellátási és átalakítási ágazat 1. | Termelés | 1.1 | ebből: mélyműveléses Csak az antracitra, a kokszszénre, más bitumenes szénre, sovány szénre és a lignitre/barnaszénre alkalmazandó. | 1.2 | ebből: külfejtéses Csak az antracitra, a kokszszénre, más bitumenes szénre, sovány szénre és a lignitre/barnaszénre alkalmazandó. | 2 | Egyéb forrásokból Ez két összetevőből áll: - iszapszerű hulladékok, közbenső termékek és más rossz minőségű széntermékek, amelyeket nem lehet a megfelelő széntípusba besorolni. Ez magában foglalja a meddőhányókból és más gyűjtőhelyekről származó szenet. - olyan üzemanyag-készletek, amelyek termelése más üzemanyag energiamérlegekben szerepel, ám amelyek esetében a fogyasztás a szén energiamérlegben történik. | 2.1 | ebből: olajtermékekből Nem alkalmazandó az antracitra, a kokszszénre, más bitumenes szénre, sovány szénre, a lignitre/barnaszénre és a tőzegre. Pl.: petrolkoksz hozzáadása a kokszszénhez a kokszolókemencékben | 2.2 | ebből: földgázból Nem alkalmazandó az antracitra, a kokszszénre, más bitumenes szénre, sovány szénre, a lignitre/barnaszénre és a tőzegre. Pl.: földgáz hozzáadása gázgyári gázhoz közvetlen végső felhasználásra | 2.3 | ebből: megújuló energiákból Nem alkalmazandó az antracitra, a kokszszénre, más bitumenes szénre, sovány szénre, a lignitre/barnaszénre és a tőzegre. Pl.: ipari hulladék kötőanyagként kőszénbrikett gyártása során való felhasználása | 3 | Import | 4 | Export | 5 | Nemzetközi tartályhajók | 6 | Készletváltozások A készletfelhalmozás negatív, a készletfelhasználás pedig pozitív számként van feltüntetve. | 7 | Bruttó fogyasztás | 8 | Statisztikai különbségek | 9 | A teljes átalakítási ágazat Az energia primer vagy szekunder átalakításához (pl. szén villamos energiává, kokszolókemence-gáz villamos energiává alakítása) vagy a származékos energiatermékekké történő átalakításhoz felhasznált üzemanyag-mennyiségek (pl. kokszszén koksszá alakítása). | 9.1 | ebből: Főtevékenységű villamosenergia-erőművek | 9.2 | ebből: Főtevékenységű CHP-erőművek | 9.3 | ebből: Főtevékenységű hőerőművek | 9.4 | ebből: Saját célra termelő villamosenergia-erőművek | 9.5 | ebből: Saját célra termelő CHP-erőművek | 9.6 | ebből: Saját célra termelő hőerőművek | 9.7 | ebből: Kőszénbrikett üzemek | 9.8 | ebből: Kokszolókemencék | 9.9 | ebből: Barnaszén- vagy tőzegbrikett-erőművek: | 9.10 | ebből: Gázgyár | 9.11 | ebből: Kohók Kokszolható szén- és/vagy bitumenes szénmennyiségek (általában PCI-ként ismert), és kohókban átalakított kokszolókemence-szénmennyiségek. Kohók hevítésére és működtetésére felhasznált üzemanyag-mennyiségeket (pl. kohógáz) nem az átalakítási ágazatban, hanem az „Energiaágazatbeli fogyasztás” pont alatt kell feltüntetni. | 9.12 | ebből: A szén cseppfolyósítása A cseppfolyósítás útján keletkezett olajpalát és más termékeket e melléklet 4. fejezetében kell feltüntetni. | 9.13 | ebből: Kevert földgáz esetében Földgázzal kevert széngázmennyiségek. | 9.14 | ebből: Máshol nem szereplő – Átalakítás | 1.2.2. Energiaágazat 1 | A teljes energiaágazat | 1.1 | ebből: Villamos energia-, CHP- és hőerőművek | 1.2 | ebből: Szénbányák | 1.3 | ebből: Kőszénbrikett üzemek | 1.4 | ebből: Kokszolókemencék | 1.5 | ebből: Barnaszén- vagy tőzegbrikett-erőművek: | 1.6 | ebből: Gázgyár | 1.7 | ebből: Kohók | 1.8 | ebből: Kőolaj-finomítók | 1.9 | ebből: A szén cseppfolyósítása | 1.10 | ebből: Máshol nem szereplő – Energia | 2 | Elosztási veszteségek A feldolgozott gázok szállítása, elosztása és fáklyázása során bekövetkező veszteségek. | 3 | Végső összfogyasztás | 4 | Teljes nem energiacélú felhasználás | 4.1 | ebből: Gazdasági, átalakítási és energiaágazat Nem energiacélú felhasználás valamennyi gazdasági, átalakítási és energetikai alágazatban, pl. metanol, vagy ammónia előállításához felhasznált szén. | 4.1.1 | 4,1., ebből: a petrolkémiai ágazatban Nem energiacélú felhasználás pl. a szén nyersanyagként történő felhasználása műtrágya és más petrolkémiai termékek gyártásához. | 4.2 | ebből: Közlekedési/Szállítási ágazat Nem energiacélú felhasználás valamennyi Közlekedési/Szállítási alágazatban. | 4.3 | ebből: Egyéb ágazatok Nem energiacélú felhasználás a „Kereskedelmi és közszolgáltatások”, „Lakossági fogyasztás”, „Mezőgazdaság” és „Máshol nem szereplő egyéb” kategóriákban. | 1.2.3. Az energia végfelhasználásának meghatározása 1 | Végső energiafogyasztás | 2 | Gazdasági ágazat | 2.1 | ebből: Vas- és acélipar | 2.2 | ebből: Vegyi és petrolkémiai ipar | 2.3 | ebből: Színesfémek | 2.4 | ebből: Nemfém ásványok | 2.5 | ebből: Szállítóeszközök | 2.6 | ebből: Gépek | 2.7 | ebből: Bányászat és kőfejtés | 2.8 | ebből: Élelmiszer-, ital- és dohányáru | 2.9 | ebből: Cellulóz, papír és nyomdaipar | 2.10 | ebből: Fa és faipari termékek | 2.11 | ebből: Építőipar | 2.12 | ebből: Textil- és bőripar | 2.13 | ebből: Máshol nem szereplő – Ipar | 3 | Közlekedési/Szállítási ágazat | 3.1 | ebből: Vasút | 3.2 | ebből: Belvízi hajózás | 3.3 | ebből: Máshol nem szereplő – Közlekedés/Szállítás | 4 | Egyéb ágazatok | 4.1 | ebből: Kereskedelmi és közszolgáltatások | 4.2 | ebből: Lakossági | 4.3 | ebből: Mezőgazdaság/Erdészet | 4.4 | ebből: Halászat | 4.5 | ebből: Máshol nem szereplő – Egyéb | 1.2.4. Import és export Import a származási ország, export a rendeltetési ország szerint. Nem alkalmazandó a tőzegre, gázkokszra, gázgyári gázra, kokszolókemence-gázra, kohógázra és az acélgázra. 1.2.5. Saját célra termelők villamosenergia-termelése és hőfejlesztése során történő energiafelhasználás A saját célra termelők villamosenergia-termelése és hőfejlesztése során történő energiafelhasználást külön kell bejelenteni a csak villamosenergia-, a hőt és villamos energiát kapcsoltan termelő (CHP-) és a csak hőerőművek esetében. A saját célra termelők ezen energiafelhasználása a következő táblázatban felsorolt fő tevékenységekre válik szét: 1 | A teljes energiaágazat | 1.1 | ebből: Szénbányák | 1.2 | ebből: Kőszénbrikett üzemek | 1.3 | ebből: Kokszolókemencék | 1.4 | ebből: Barnaszén- vagy tőzegbrikett-erőművek: | 1.5 | ebből: Gázgyár | 1.6 | ebből: Kohók | 1.7 | ebből: Kőolaj-finomítók | 1.8 | ebből: A szén cseppfolyósítása | 1.9 | ebből: Máshol nem szereplő – Energia | 2 | Gazdasági ágazat | 2.1 | ebből: Vas- és acélipar | 2.2 | ebből: Vegyi és petrolkémiai ipar | 2.3 | ebből: Színesfémek | 2.4 | ebből: Nemfém ásványok | 2.5 | ebből: Szállítóeszközök | 2.6 | ebből: Gépek | 2.7 | ebből: Bányászat és kőfejtés | 2.8 | ebből: Élelmiszer-, ital- és dohányáru | 2.9 | ebből: Cellulóz, papír és nyomdaipar | 2.10 | ebből: Fa és faipari termékek | 2.11 | ebből: Építőipar | 2.12 | ebből: Textil- és bőripar | 2.13 | ebből: Máshol nem szereplő – Ipar | 3 | Közlekedési/Szállítási ágazat, ebből: | 3.1 | ebből: Vasút | 3.2 | ebből: Máshol nem szereplő – Közlekedés/Szállítás | 4 | Egyéb ágazatok: | 4.1 | ebből: Kereskedelmi és közszolgáltatások | 4.2 | ebből: Lakossági | 4.3 | ebből: Mezőgazdaság/Erdészet | 4.4 | ebből: Halászat | 4.5 | ebből: Máshol nem szereplő | 1,3. FŰTŐÉRTÉK Az 1.1. bekezdésben említett energiatermékek esetében a bruttó és a nettó fűtőértéket egyaránt a következő fő aggregátumokban kell bejelenteni. Nem alkalmazandó a gázgyári gázra, kokszolókemence-gázra, kohógázra és az acélgázra. 1 | Termelés | 2 | Import | 3 | Export | 4 | Kokszolókemencében történő felhasználás | 5 | Kohóban történő felhasználás | 6 | Főtevékenységű villamosenergia-, CHP- és hőerőművekben történő felhasználás | 7 | Ipari felhasználás | 8 | Más célra történő felhasználás | 1.4. TERMELÉS ÉS KÉSZLETEK A KŐSZÉNBÁNYÁKBAN Csak a feketekőszénre, valamint a lignitre/barnakőszénre alkalmazandó. A következő mennyiségeket kell bejelenteni: 1 | Mélyműveléses termelés | 2 | Külfejtéses termelés | 3 | Egyéb forrásokból | 4 | Készletek az időszak végén | 4.1 | ebből: a bányákban található készletek | 1.5. MÉRTÉKEGYSÉGEK 1 | Energiamennyiségek | 103 tonna Kivéve: a gázok (gázgyári gáz, kokszolókemence-gáz, kohógáz, acélgáz) esetében közvetlenül energiatartalmat mérnek, következésképpen az alkalmazandó mértékegység a (bruttó fűtőértéken alapuló) TJ. | 2 | Fűtőérték | MJ/tonna | 1.6. ELTÉRÉSEK ÉS MENTESSÉGEK Nem alkalmazandó. 2. FÖLDGÁZ 2.1. VONATKOZÓ ENERGIATERMÉKEK Ezen adatgyűjtés az elsősorban metánból álló, cseppfolyós vagy gáz halmazállapotú, felszín alatti készletekben fellelhető gázokat magában foglaló földgázra alkalmazandó. Egyaránt magában foglalja a kizárólag gáz halmazállapotú, „nem-kísérőgázokat”, amelyek szénhidrogén-termelő lelőhelyekről származnak, és a „kísérőgázokat”, amelyeket nyersolaj, illetve szénbányák (bányagáz) vagy kőszéntelepek levegőjéből (bányagáz) kinyert metán hozzáadásával állítanak elő. Nem foglalja magában a biomassza anaerob feltárása során keletkező gázokat (pl. települési vagy szennyvízgáz), sem a gázgyári gázt. 2.2. AGGREGÁTUMOK JEGYZÉKE Az aggregátumok következő jegyzékét eltérő rendelkezés hiányában az előző bekezdésben felsorolt valamennyi energiatermék esetében be kell jelenteni. 2.2.1. Ellátási és átalakítási ágazat A következő aggregátumok vonatkozásában a mennyiségben és energiaegységben egyaránt kifejezett mennyiségeket, beleértve a bruttó és a nettó fűtőértéket, kell bejelenteni: 1. | Belföldi termelés Valamennyi, nemzeti határokon belüli piacképes termelés, beleértve az offshore termelést. A termelést a földgáz-kondenzátumok és a kén megtisztítása és kinyerése után mérik. Nem foglalja magában a kinyeréssel járó veszteségeket és a visszafecskendezett, a légkörbe visszajuttatott vagy fáklyázott mennyiségeket. Magában foglalja a földgáziparban, a gázkitermelésben, a csővezetékekhez és a feldolgozó üzemekben felhasznált mennyiségeket. | 1.1 | ebből: Kísérőgáz Nyersolajjal elegyítve termelt földgáz. | 1.2 | ebből: Nem-kísérőgáz Szénhidrogén-termelő lelőhelyekről származó, kizárólag gáz halmazállapotban előforduló földgáz. | 1.3 | ebből: Bányagáz Szénbányákban vagy kőszéntelepen keletkező metán, amelyet a felszínre juttatnak, és a bányákban használnak fel, vagy csővezetéken továbbítanak a fogyasztókhoz. | 2 | Egyéb forrásokból Földgázzal kevert, és keverékként fogyasztott üzemanyag. | 2.1 | ebből: olajtermékekből propán-bután gáz a minőség, pl. a hőtartalom javítására | 2.2 | ebből: szénből földgázzal való keverésre szánt, feldolgozott gáz | 2.3 | ebből: megújuló energiákból földgázzal való keverésre szánt biogáz | 3 | Import | 4 | Export | 5 | Nemzetközi tartályhajók | 6 | Készletváltozások A készletfelhalmozás negatív, a készletfelhasználás pedig pozitív számként van feltüntetve. | 7 | Bruttó fogyasztás | 8 | Statisztikai különbségek A fűtőértékek bejelentésére vonatkozó kötelezettség itt nem alkalmazandó. | 9 | Visszanyerhető gáz: nyitó- és zárókészletek A bármely input-output ciklus során szállítható gázmennyiségek. Ez a különleges helyen (kimerült gáz- és/vagy olajmező, víztározó, sóbarlang, vegyes barlangok vagy egyéb) tárolt, visszanyerhető földgázra, illetve cseppfolyós földgázra utal. A párnagáz nem tartozik ide. A fűtőértékek bejelentésére vonatkozó kötelezettség itt nem alkalmazandó. | 10. | A légkörbe visszajuttatott gáz A termelőhelyen vagy a gázfeldolgozó üzemben a levegőbe juttatott gázmennyiség. A fűtőértékek bejelentésére vonatkozó kötelezettség itt nem alkalmazandó. | 11. | Fáklyázott gáz A termelőhelyen vagy a gázfeldolgozó üzemben fáklyákban elégetett gázmennyiség. A fűtőértékek bejelentésére vonatkozó kötelezettség itt nem alkalmazandó. | 12. | A teljes átalakítási ágazat Az energia primer és szekunder átalakításához (pl. földgáz villamos energiává történő alakítása) vagy a származékos energiatermékekké történő átalakításhoz felhasznált üzemanyag-mennyiségek (pl. földgáz metanollá alakításához). | 12.1 | ebből: Főtevékenységű villamosenergia-erőművek | 12.2 | ebből: Saját célra termelő villamosenergia-erőművek | 12.3 | ebből: Főtevékenységű CHP-erőművek | 12.4 | ebből: Saját célra termelő CHP-erőművek | 12.5 | ebből: Főtevékenységű hőerőművek | 12.6 | ebből: Saját célra termelő hőerőművek | 12.7 | ebből: Gázgyár | 12.8 | ebből: Kokszolókemencék | 12.9 | ebből: Kohók | 12.10 | ebből: Gáz folyadékká alakítása Folyadékká alakításnál nyersanyagként felhasznált földgázmennyiségek, pl. a metanol-előállítási folyamatban a metanollá való átalakításhoz felhasznált üzemanyag-mennyiségek. | 12.11 | ebből: Máshol nem szereplő – Átalakítás | 2.2.2. Energiaágazat 1 | A teljes energiaágazat | 1.1 | ebből: Szénbányák | 1.2 | ebből: Kőolaj- és földgázkitermelés | 1.3 | ebből: Kőolaj-finomítókban történő felhasználás | 1.4 | ebből: Kokszolókemencék | 1.5 | ebből: Kohók | 1.6 | ebből: Gázgyár | 1.7 | ebből: Villamos energia-, CHP- és hőerőművek | 1.8 | ebből: Cseppfolyósítás (cseppfolyósított földgáz) vagy gázzá alakítás | 1.9 | ebből: Gáz cseppfolyóssá alakítása | 1.10 | ebből: Máshol nem szereplő – Energia | 2 | Elosztási veszteségek A szállítással, elosztással együtt járó veszteségek, illetve a csővezetékek veszteségei. | 2.2.3. Az energia végfelhasználásának meghatározása A földgázfogyasztást az energiacélú felhasználás és (adott esetben) a nem energiacélú felhasználás esetében külön-külön kell bejelenteni, a következő aggregátumok vonatkozásában: 1 | Végső összfogyasztás A végső energiafogyasztást és a nem energiacélú felhasználást e pontban külön-külön kell bejelenteni. | 2. | Közlekedési/Szállítási ágazat | 2.1 | ebből: Közúti szállítás A sűrített földgázt és a biogázt egyaránt magában foglalja. | 2.1.1 | ebből: A biogáz közúti szállításban felhasznált része | 2.2 | ebből: Csővezetéken történő szállítás | 2.3 | ebből: Máshol nem szereplő – Közlekedés/Szállítás | 3 | Gazdasági ágazat | 3.1 | ebből: Vas- és acélipar | 3.2 | ebből: Vegyi és petrolkémiai ipar | 3.3 | ebből: Színesfémek | 3.4 | ebből: Nemfém ásványok | 3.5 | ebből: Szállítóeszközök | 3.6 | ebből: Gépek | 3.7 | ebből: Bányászat és kőfejtés | 3.8 | ebből: Élelmiszer-, ital- és dohányáru | 3.9 | ebből: Cellulóz, papír és nyomdaipar | 3.10 | ebből: Fa és faipari termékek | 3.11 | ebből: Építőipar | 3.12 | ebből: Textil- és bőripar | 3.13 | ebből: Máshol nem szereplő – Ipar | 4 | Egyéb ágazatok | 4.1 | ebből: Kereskedelmi és közszolgáltatások | 4.2 | ebből: Lakossági | 4.3 | ebből: Mezőgazdaság/Erdészet | 4.4 | ebből: Halászat | 4.5 | ebből: Máshol nem szereplő – Egyéb | 2.2.4. Import és export Be kell jelenteni a teljes földgázmennyiséget és annak cseppfolyósított földgáz részét, az import vonatkozásában származási, az export vonatkozásában rendeltetési országonként. 2.2.5. Saját célra termelők villamosenergia-termelése és hőfejlesztése során történő energiafelhasználás A saját célra termelők villamosenergia-termelése és hőfejlesztése során történő energiafelhasználást külön kell bejelenteni a saját célra termelő villamosenergia-, a saját célra hőt és villamos energiát kapcsoltan termelő (CHP-) és a saját célra termelő hőerőművek esetében. A felhasználás a következő erőművekre vagy tevékenységekre alkalmazandó: 1 | A teljes energiaágazat | 1.1 | ebből: Szénbányák | 1.2 | ebből: Kőolaj- és földgázkitermelés | 1.3 | ebből: Kőolaj-finomítókban történő felhasználás | 1.4 | ebből: Kokszolókemencék | 1.5 | ebből: Gázgyár | 1.6 | ebből: Kohók | 1.7 | ebből: Cseppfolyósítás (cseppfolyósított földgáz) és gázzá visszaalakító üzemek | 1.8 | ebből: Gáz cseppfolyóssá alakítása | 1.9 | ebből: Máshol nem szereplő – Energia | 2 | Gazdasági ágazat | 2.1 | ebből: Vas- és acélipar | 2.2 | ebből: Vegyi és petrolkémiai ipar | 2.3 | ebből: Színesfémek | 2.4 | ebből: Nemfém ásványok | 2.5 | ebből: Szállítóeszközök | 2.6 | ebből: Gépek | 2.7 | ebből: Bányászat és kőfejtés | 2.8 | ebből: Élelmiszer-, ital- és dohányáru | 2.9 | ebből: Cellulóz, papír és nyomdaipar | 2.10 | ebből: Fa és faipari termékek | 2.11 | ebből: Építőipar | 2.12 | ebből: Textil- és bőripar | 2.13 | ebből: Máshol nem szereplő – Ipar | 3 | Közlekedési/Szállítási ágazat, ebből: | 3.1 | ebből: Csővezetékes szállítás | 3.2 | ebből: Máshol nem szereplő – Közlekedés/Szállítás | 4 | Egyéb ágazatok, ebből: | 4.1 | ebből: Kereskedelmi és közszolgáltatások | 4.2 | ebből: Lakossági | 4.3 | ebből: Mezőgazdaság/Erdészet | 4.4 | ebből: Halászat | 4.5 | ebből: Máshol nem szereplő | 2.2.6. Gáztárolási kapacitás 1 | Név A tároló helyének neve. | 2 | Típus A tárolóhely típusa, pl. kimerült gázmező, sóbarlang stb.) | 3 | Hasznos kapacitás A teljes gáztárolási kapacitás mínusz a párnagáz. A párnagáz az az összes gázmennyiség, amely a megfelelő föld alatti tárolási nyomás fenntartásához és a termelési ciklus alatt a termelékenységi mutatók fenntartásához szükséges. | 4 | Maximális termelés Az a maximum érték, amelyen a gáz az érintett tárolóhelyről kinyerhető. | 2.3. MÉRTÉKEGYSÉGEK 1 | Energiamennyiségek | Egyéb meghatározás hiányában a földgázmennyiségeket azok energiatartalma szerint, azaz a bruttó fűtőértéken, terajoule-ban (TJ) kell bejelenteni. Amennyiben fizikai mennyiségek megadását kérik, a mértékegység 106 m3 a gázra vonatkozó referenciafeltételek között (15°C, 101,325 kPa). | 2 | Fűtőérték | KJ/m3, a gázra vonatkozó referenciafeltételek között (15°C, 101,325 kPa). | 3 | Hasznos tárolási kapacitás | 106 m3, a gázra vonatkozó referenciafeltételek között (15°C, 101,325 kPa). | 4 | Maximális termelés | 106 m3/nap, a gázra vonatkozó referenciafeltételek között (15°C, 101,325 kPa). | 2.4. ELTÉRÉSEK ÉS MENTESSÉGEK Nem alkalmazandó. 3. VILLAMOS ENERGIA ÉS HŐ 3.1. VONATKOZÓ ENERGIATERMÉKEK E fejezet a hőre és a villamos energiára vonatkozik. 3.2. AGGREGÁTUMOK JEGYZÉKE Az aggregátumok következő jegyzékét eltérő rendelkezés hiányában az előző bekezdésben felsorolt valamennyi energiatermék esetében be kell jelenteni. Azon kifejezésekre, amelyekre e fejezet nem ad magyarázatot, az A. melléklet magyarázatai alkalmazandók. Az 1., 2., 4. és 5. fejezetben említett meghatározások és mértékegységek a következő energiatermékekre alkalmazandók: szilárd fosszilis tüzelőanyagok és feldolgozott gázok, földgáz, olaj- és kőolajtermékek, valamint megújuló és hulladékból nyert energia. 3.2.1. Ellátási és átalakítási ágazat A következő külön meghatározások az e fejezetben szereplő villamos energia- és hőaggregátumokra vonatkoznak: - Bruttó villamosenergia-termelés: Valamennyi érintett áramfejlesztő egység által termelt villamos energia összessége (beleértve a szivattyús energiatározást), amelyet a fő generátorok termelési termináljain mértek. - Bruttó hőtermelés: A létesítmény által termelt összes hő, beleértve a létesítmény (a helyiségek fűtésére, folyékony üzemanyaggal való fűtésre, stb.) forró folyadékot használó segédberendezéseiben felhasznált hőt és a létesítmény/hálózat hőcseréje során fellépő veszteségeket, továbbá a kémiai folyamatokból származó, primer energiaformaként felhasznált hőt. - Nettó villamosenergia-termelés: a bruttó villamosenergia-termelés, mínusz a segéd generátorberendezések által fogyasztott villamos energia és a fő generátorok transzformátoraiban fellépő veszteségek. - Nettó hőtermelés: az elosztórendszer számára biztosított, a kimenő és visszajövő áramlás mérése által meghatározott hő. A következő táblázatban szereplő aggregátumokat a főtevékenységű termelő erőművek és a saját célra termelő erőművek esetében külön-külön kell bejelenteni. E két erőműtípuson belül adott esetben külön kell bejelenteni a bruttó és nettó villamosenergia- és hőtermelést a csak villamosenergia-, a CHP- és a csak hőfejlesztő erőművek esetében a következő aggregátumok vonatkozásában: 1. | Össztermelés | 1.1 | ebből: Atomenergia | 1.2 | ebből: Vízenergia | 1.2.1 | ebből: a vízenergia szivattyús tározással termelt része | 1.3 | ebből: Geotermikus energia | 1.4 | ebből: Napenergia | 1.5 | ebből: Árapály-, hullám-, tengeráram-energia | 1.6 | ebből: Szélenergia | 1.7 | ebből: Éghető üzemanyagok Gyúlékony vagy éghető, azaz az oxigénnel reakcióba lépve jelentős hőmérséklet-növekedést okozó üzemanyagok, amelyeket közvetlenül villamosenergia-vagy hőtermelés céljából égetnek el. | 1.8 | ebből: Hőszivattyúk A hőszivattyúk hőtermelése csak abban az esetben, ha a hőt harmadik fél számára értékesítik (pl. az átalakítási ágazatban végbemenő termelés esetében). | 1.9 | ebből: Elektromos kazán Harmadik feleknek eladott, elektromos kazánban termelt hőmennyiségek. | 1.10 | ebből: Kémiai eljárásokból származó hő Energia hozzáadása nélküli folyamatokból, pl. kémiai reakcióból származó hő. Nem tartozik ide az energiával működő folyamatokból származó hő, amelyet a megfelelő üzemanyagból termelt hőként kell bejelenteni. | 1.11 | ebből: Egyéb forrásból – Villamos energia (pontosítandó) | A következő táblázatban szereplő aggregátumokat összesítve, a villamos energia és a hő tekintetében adott esetben külön-külön kell bejelenteni. A következő táblázat első három aggregátuma esetében a mennyiségeket az előző táblázatnak megfelelően bejelentett értékekből számítva és azokkal összehasonlítható módon kell megadni. 1. | Bruttó összfogyasztás | 2. | Az erőmű saját felhasználása | 3. | Nettó összfogyasztás | 4. | Import Lásd az „5. Export” fejezet alatt szereplő magyarázatot. | 5. | Export Egy ország politikai határait átlépő villamosenergia-mennyiség – a vámkezelés meglétére tekintet nélkül – importáltnak vagy exportáltnak számít. Ha a villamos energiát átszállítják egy ország területén, a mennyiséget importként és exportként is jelenteni kell. | 6. | Hőszivattyúkhoz felhasznált | 7. | Elektromos gőzkazánokban felhasznált | 8. | Szivattyús energiatározásnál felhasznált | 9. | Villamos energia termelésére felhasznált | 10. | Energiaellátás Villamos energia esetében: az országon belüli valamennyi erőmű által szolgáltatott nettó villamosenergia-termelés összege, mínusz az ugyanakkor hőszivattyúkhoz, elektromos gőzkazánokban, szivattyúzásra felhasznált, és a külföldre vagy külföldről történő export vagy import által csökkentve vagy növelve. Hő esetében: az országon belüli valamennyi erőmű által szolgáltatott, eladásra szánt nettó hőtermelés, mínusz a villamosenergia-termelésre felhasznált, és a külföldre vagy külföldről történő export vagy import által csökkentve vagy növelve. | 11. | Továbbítási és elosztási veszteségek A villamos energia és a hő szállításával és elosztásával járó valamennyi veszteség. A villamos energia esetében magában foglalja a nem az erőművek szerves részének tekintett transzformátorok veszteségeit is. | 12. | Összfogyasztás (számított) | 13. | Statisztikai különbség | 14. | Összfogyasztás (megfigyelt) | A következő táblázatban felsorolt üzemanyagokból előállított villamos energia, az eladott hő és a felhasznált üzemanyag mennyiségét, beleértve az ezeknek megfelelő összes energiát (a nettó fűtőértékre alapozva, kivéve a földgázt, amelynél a bruttó fűtőértéket kell alapul venni) a főtevékenységű és a saját célra termelő erőművek vonatkozásában külön-külön kell bejelenteni. E két erőműtípuson belül a villamosenergia- és hőtermelést adott esetben a (csak) villamosenergia-, a CHP- és a (csak) hőfejlesztő erőművek esetében külön kell bejelenteni. 1. | Szilárd fosszilis tüzelőanyagok és feldolgozott gázok: | 1.1 | Antracit | 1.2 | Kokszszén | 1.3 | Más bitumenes kőszén | 1.4 | Sovány szén | 1.5 | Lignit/Barnaszén | 1.6 | Tőzeg | 1.7 | Kőszénbrikett | 1.8 | Kokszolókemence-szén | 1.9 | Gázkoksz | 1.10 | Kőszénkátrány | 1.11 | Barnaszénbrikettek | 1.12 | Gázgyári gáz | 1.13 | Kokszolókemence-gáz | 1.14 | Kohógáz | 1.15 | Acélgáz | 2 | Olaj- és kőolajtermékek: | 2.1 | Nyersolaj | 2.2 | Földgáz-kondenzátumok | 2.3 | Finomítói gáz | 2.4 | Propán-bután gázok | 2.5 | Nafta | 2.6 | Kerozin típusú sugárhajtómű-üzemanyag | 2.7 | Egyéb kerozin | 2.8 | Gázolaj/dízel (fűtőolaj párlat) | 2.9 | Nehéz fűtőolaj | 2.10 | Bitumen (beleértve az Orimulsiont) | 2.11 | Petrolkoksz | 2.12 | Egyéb olajtermékek | 3 | Földgáz | 4 | Megújuló és hulladékból nyert energia: | 4.1 | Ipari hulladék (nem megújuló) | 4.2 | Települési hulladék (megújuló) | 4.3 | Települési hulladék (nem megújuló) | 4.4 | Fa, fahulladék és egyéb szilárd hulladék | 4.5 | Hulladéklerakó-gáz | 4.6 | Szennyvíziszap-gáz | 4.7 | Egyéb biogáz | 4.8 | Folyékony bioüzemanyagok | 3.2.2. Villamosenergia- és hőfogyasztás az energiaágazatban 1. | A teljes energiaágazat Nem tartoznak ide az erőmű saját felhasználása, a szivattyús energiatározáshoz, hőszivattyúkhoz és elektromos kazánokhoz felhasznált mennyiségek. | 1.1 | ebből: Szénbányák | 1.2 | ebből: Kőolaj- és földgázkitermelés | 1.3 | ebből: Kőszénbrikett üzemek | 1.4 | ebből: Kokszolókemencék | 1.5 | ebből: Barnaszén- vagy tőzegbrikett-erőművek: | 1.6 | ebből: Gázgyár | 1.7 | ebből: Kohók | 1.8 | ebből: Kőolaj-finomítók | 1.9 | ebből: Nukleáris ipar | 1.10 | ebből: Szén cseppfolyósítását végző üzemek | 1.11 | ebből: Cseppfolyósítás (cseppfolyósított földgáz) / Gázzá visszaalakító üzemek | 1.12 | ebből: Gázosító üzemek (biogáz) | 1.13 | ebből: Gáz cseppfolyóssá alakítása | 1.14 | ebből: Máshol nem szereplő – Energia | 3.2.3. Az energia végfelhasználásának meghatározása 1 | Gazdasági ágazat | 1.1 | ebből: Vas- és acélipar | 1.2 | ebből: Vegyi és petrolkémiai ipar | 1.3 | ebből: Színesfémek | 1.4 | ebből: Nemfém ásványok | 1.5 | ebből: Szállítóeszközök | 1.6 | ebből: Gépek | 1.7 | ebből: Bányászat és kőfejtés | 1.8 | ebből: Élelmiszer-, ital- és dohányáru | 1.9 | ebből: Cellulóz, papír és nyomdaipar | 1.10 | ebből: Fa és faipari termékek | 1.11 | ebből: Építőipar | 1.12 | ebből: Textil- és bőripar | 1.13 | ebből: Máshol nem szereplő – Ipar | 2 | Közlekedési/Szállítási ágazat | 2.1 | ebből: Vasút | 2.2 | ebből: Csővezetéken történő szállítás | 2.3 | ebből: Máshol nem szereplő – Közlekedés/Szállítás | 3 | Lakossági ágazat | 4 | Kereskedelmi és közszolgáltatások | 5 | Mezőgazdaság/Erdészet | 6 | Halászat | 7 | Máshol nem szereplő – Egyéb | 3.2.4. Import és export Villamosenergia- és hőmennyiségek importja és exportja országonként. 3.2.5. A saját célra termelők nettó villamosenergia- és hőtermelése A saját célra termelő erőművek nettó villamosenergia-termelését és nettó hőfejlesztését a következő erőművek vagy tevékenységek esetében a (csak) villamosenergia-, a CHP- és a (csak) hőerőművek esetében külön kell bejelenteni: 1 | A teljes energiaágazat | 1.1 | ebből: Szénbányák | 1.2 | ebből: Kőolaj- és földgázkitermelés | 1.3 | ebből: Kőszénbrikett üzemek | 1.4 | ebből: Kokszolókemencék | 1.5 | ebből: Barnaszén- vagy tőzegbrikett-erőművek: | 1.6 | ebből: Gázgyár | 1.7 | ebből: Kohók | 1.8 | ebből: Kőolaj-finomítók | 1.9 | ebből: Szén cseppfolyósítását végző üzemek | 1.10 | ebből: Cseppfolyósítás (cseppfolyósított földgáz) / Gázzá visszaalakító üzemek | 1.11 | ebből: Gázosító üzemek (biogáz) | 1.12 | ebből: Gáz cseppfolyóssá alakítása | 1.13 | ebből: Faszén előállító üzemek | 1.14 | ebből: Máshol nem szereplő – Energia | 2 | Valamennyi egyéb ágazat: megegyezik a „3.2.3. Az energia végfelhasználásának meghatározása” pontban szereplő aggregátum-jegyzékkel. | 3.2.6. Saját célra termelők által a villamosenergia-termelés és hőfejlesztés során felhasznált energia A saját célra termelők villamosenergia-termelése és hőfejlesztése során történő energiafelhasználást külön kell bejelenteni a saját célra termelő villamosenergia-, a saját célra hőt és villamos energiát kapcsoltan termelő (CHP-) és a saját célra termelő hőerőművek esetében. 1.) A saját célra termelők által felhasznált szilárd üzemanyagok és feldolgozott gázok mennyiségeit a következő energiatermékek esetében kell bejelenteni: antracit, kokszszén, egyéb bitumenes szén, sovány szén, lignit/barnaszén, tőzeg, kőszénbrikett, kokszolókemence-szén, gázkoksz, kőszénkátrány, barnaszén- vagy tőzegbrikett, gázgyári gáz, kokszolókemence-gáz, kohógáz és acélgáz. Az ezekből fogyasztott mennyiségeket az erőműveknek a következő tevékenységek esetében kell jelenteniük: 1 | A teljes energiaágazat | 1.1 | ebből: Szénbányák | 1.2 | ebből: Kőszénbrikett üzemek | 1.3 | ebből: Kokszolókemencék | 1.4 | ebből: Barnaszén- vagy tőzegbrikett-erőművek: | 1.5 | ebből: Gázgyár | 1.6 | ebből: Kohók | 1.7 | ebből: Kőolaj-finomítók | 1.8 | ebből: A szén cseppfolyósítása | 1.9 | ebből: Máshol nem szereplő – Energia | 2 | Gazdasági ágazat | 2.1 | ebből: Vas- és acélipar | 2.2 | ebből: Vegyi és petrolkémiai ipar | 2.3 | ebből: Színesfémek | 2.4 | ebből: Nemfém ásványok | 2.5 | ebből: Szállítóeszközök | 2.6 | ebből: Gépek | 2.7 | ebből: Bányászat és kőfejtés | 2.8 | ebből: Élelmiszer-, ital- és dohányáru | 2.9 | ebből: Cellulóz, papír és nyomdaipar | 2.10 | ebből: Fa és faipari termékek | 2.11 | ebből: Építőipar | 2.12 | ebből: Textil- és bőripar | 2.13 | ebből: Máshol nem szereplő – Ipar | 3 | Közlekedési/Szállítási ágazat: | 3.1 | ebből: Vasút | 3.2 | ebből: Máshol nem szereplő – Közlekedés/Szállítás | 4 | Egyéb ágazatok | 4.1 | ebből: Kereskedelmi és közszolgáltatások | 4.2 | ebből: Lakossági | 4.3 | ebből: Mezőgazdaság/Erdészet | 4.4 | ebből: Halászat | 4.5 | ebből: Máshol nem szereplő | 2.) A saját célra termelők által felhasznált olajtermékek mennyiségeit a következő energiatermékek esetében kell bejelenteni: nyersolaj, földgáz-kondenzátum, finomítói gáz, propán-bután gáz, nafta, kerozin típusú sugárhajtómű-üzemanyag, egyéb kerozin, gázolaj/dízel (fűtőolaj párlat), nehéz fűtőolaj, bitumen (beleértve az Orimulsiont is), petrolkoksz és egyéb olajtermékek. Az ezekből fogyasztott mennyiségeket az erőműveknek a következő tevékenységek esetében kell jelenteniük: 1 | A teljes energiaágazat | 1.1 | ebből: Szénbányák | 1.2 | ebből: Kőolaj- és földgázkitermelés | 1.3 | ebből: Kokszolókemencék | 1.4 | ebből: Kohók | 1.5 | ebből: Gázgyár | 1.6 | ebből: Máshol nem szereplő – Energia | 2 | Gazdasági ágazat | 2.1 | ebből: Vas- és acélipar | 2.2 | ebből: Vegyi és petrolkémiai ipar | 2.3 | ebből: Színesfémek | 2.4 | ebből: Nemfém ásványok | 2.5 | ebből: Szállítóeszközök | 2.6 | ebből: Gépek | 2.7 | ebből: Bányászat és kőfejtés | 2.8 | ebből: Élelmiszer-, ital- és dohányáru | 2.9 | ebből: Cellulóz, papír és nyomdaipar | 2.10 | ebből: Fa és faipari termékek | 2.11 | ebből: Építőipar | 2.12 | ebből: Textil- és bőripar | 2.13 | ebből: Máshol nem szereplő – Ipar | 3 | Közlekedési/Szállítási ágazat: | 3.1 | ebből: Csővezetékes szállítás | 3.2 | ebből: Máshol nem szereplő – Közlekedés/Szállítás | 4 | Egyéb ágazatok | 4.1 | ebből: Kereskedelmi és közszolgáltatások | 4.2 | ebből: Lakossági | 4.3 | ebből: Mezőgazdaság/Erdészet | 4.4 | ebből: Halászat | 4.5 | ebből: Máshol nem szereplő | 3.) A saját célra termelők által felhasznált földgáz esetében a mennyiségeket az erőműveknek a következő tevékenységek vonatkozásában kell jelenteniük: 1 | A teljes energiaágazat | 1.1 | ebből: Szénbányák | 1.2 | ebből: Kőolaj- és földgázkitermelés | 1.3 | ebből: Kőolaj-finomítókban történő felhasználás | 1.4 | ebből: Kokszolókemencék | 1.5 | ebből: Gázgyár | 1.6 | ebből: Kohók | 1.7 | ebből: Cseppfolyósítás (cseppfolyósított földgáz) és gázzá visszaalakító üzemek | 1.8 | ebből: Gáz cseppfolyóssá alakítása | 1.9 | ebből: Máshol nem szereplő – Energia | 2 | Gazdasági ágazat | 2.1 | ebből: Vas- és acélipar | 2.2 | ebből: Vegyi és petrolkémiai ipar | 2.3 | ebből: Színesfémek | 2.4 | ebből: Nemfém ásványok | 2.5 | ebből: Szállítóeszközök | 2.6 | ebből: Gépek | 2.7 | ebből: Bányászat és kőfejtés | 2.8 | ebből: Élelmiszer-, ital- és dohányáru | 2.9 | ebből: Cellulóz, papír és nyomdaipar | 2.10 | ebből: Fa és faipari termékek | 2.11 | ebből: Építőipar | 2.12 | ebből: Textil- és bőripar | 2.13 | ebből: Máshol nem szereplő – Ipar | 3 | Közlekedési/Szállítási ágazat: | 3.1 | ebből: Csővezetékes szállítás | 3.2 | ebből: Máshol nem szereplő – Közlekedés/Szállítás | 4 | Egyéb ágazatok: | 4.1 | ebből: Kereskedelmi és közszolgáltatások | 4.2 | ebből: Lakossági | 4.3 | ebből: Mezőgazdaság/Erdészet | 4.4 | ebből: Halászat | 4.5 | ebből: Máshol nem szereplő | 4.) A saját célra termelők által felhasznált megújuló és hulladékból nyert energia mennyiségeit a következő energiatermékek esetében kell bejelenteni: geotermikus energia, napenergia, hőenergia, ipari hulladékból nyert (nem megújuló) energia, települési hulladék (megújuló), települési hulladék (nem megújuló), fa, fahulladék és egyéb szilárd hulladék, hulladéklerakó-gáz, szennyvíziszap-gáz, egyéb biogáz és folyékony bioüzemanyagok. Az ezekből fogyasztott mennyiségeket az erőműveknek a következő tevékenységek esetében kell jelenteniük: 1 | A teljes energiaágazat | 1.1 | ebből: Gázosító üzemek | 1.2 | ebből: Szénbányák | 1.3 | ebből: Kőszénbrikett üzemek | 1.4 | ebből: Kokszolókemencék | 1.5 | ebből: Kőolaj-finomítók | 1.6 | ebből: Barnaszén- vagy tőzegbrikett-erőművek: | 1.7 | ebből: Gázgyár | 1.8 | ebből: Kohók | 1.9 | ebből: Faszén előállító üzemek | 1.10 | ebből: Máshol nem szereplő – Energia | 2 | Gazdasági ágazat | 2.1 | ebből: Vas- és acélipar | 2.2 | ebből: Vegyi és petrolkémiai ipar | 2.3 | ebből: Színesfémek | 2.4 | ebből: Nemfém ásványok | 2.5 | ebből: Szállítóeszközök | 2.6 | ebből: Gépek | 2.7 | ebből: Bányászat és kőfejtés | 2.8 | ebből: Élelmiszer-, ital- és dohányáru | 2.9 | ebből: Cellulóz, papír és nyomdaipar | 2.10 | ebből: Fa és faipari termékek | 2.11 | ebből: Építőipar | 2.12 | ebből: Textil- és bőripar | 2.13 | ebből: Máshol nem szereplő – Ipar | 3 | Közlekedési/Szállítási ágazat: | 3.1 | ebből: Vasút | 3.2 | ebből: Máshol nem szereplő – Közlekedés/Szállítás | 4 | Egyéb ágazatok: | 4.1 | ebből: Kereskedelmi és közszolgáltatások | 4.2 | ebből: Lakossági | 4.3 | ebből: Mezőgazdaság/Erdészet | 4.4 | ebből: Halászat | 4.5 | ebből: Máshol nem szereplő | 3.3. A VILLAMOSENERGIA-TERMELÉSRE ÉS HŐFEJLESZTÉSRE VONATKOZÓ STRUKTURÁLIS ADATOK 3.3.1.Maximális nettó elektromos kapacitás és csúcsterhelés A kapacitást a vonatkozó beszámolási év december 31-éig kell jelenteni. Magában foglalja a (csak) villamosenergia- és a CHP-erőművek elektromos kapacitását egyaránt. A maximális nettó elektromos kapacitás a valamennyi állomás adott működési időszak során egyénileg mért maximális nettó kapacitásának összege. A jelen célok vonatkozásában a működési időszakot folyamatosnak kell tekintetni: a gyakorlatban ez legalább napi 15 órát jelent. A maximális nettó kapacitás az a maximális potenciál, amely az egyetlen, folyamatos működésre képes aktív potenciál, miközben valamennyi erőmű működik, a hálózat kimeneti pontján. A csúcsterhelés az országon belüli hálózat, vagy hálózatok kombinációja által elfogyasztott vagy szolgáltatott potenciál legmagasabb értéke. A főtevékenységű és a saját célra termelők esetében egyaránt a következő mennyiségeket kell bejelenteni: 1. | Összesen | 2. | Atomenergia | 3. | Vízenergia | 3.1 | ebből: szivattyús energiatározás | 4. | Geotermikus energia | 5. | Napenergia | 6. | Árapály-, hullám-, tengeráram-energia | 7. | Szélenergia | 8. | Éghető üzemanyagok | 8.1 | ebből: Gőz | 8.2 | ebből: Belső égés | 8.3 | ebből: Gázturbina | 8.4 | ebből: Kombinált ciklus | 8.5 | ebből: Egyéb Bejelentés esetén meghatározandó. | A következő mennyiségeket csak a főtevékenységű termelők esetén kell bejelenteni: 9. | Csúcsterhelés | 10. | A csúcsterhelési időszakban rendelkezésre álló kapacitás | 11. | A csúcsterhelés dátuma és időpontja | 3.3.2. Éghető üzemanyagok maximális nettó elektromos kapacitása Az éghető üzemanyagok maximális nettó elektromos kapacitását a főtevékenységű és a saját célra termelők esetében egyaránt be kell jelenteni, a következő táblázatban említett, egyféle tüzelőanyagot használó vagy vegyes tüzelésű erőművek valamennyi típusa esetén külön-külön. A vegyes tüzelésű erőművek minden esetében jelezni kell, melyek az elsődleges és melyek az alternatív tüzelőanyagok. 1. | Egyféle tüzelőanyagot használó: | 1.1 | Szén- vagy széntermék-tüzelésű Magában foglalja a kokszolókemence-gáz-, kohógáz- és acélgáz-kapacitást. | 1.2 | Folyékony tüzelőanyag tüzelésű Magában foglalja a finomítóigáz-kapacitást. | 1.3 | Földgáztüzelésű Magában foglalja a gázgyárigáz-kapacitást. | 1.4 | Tőzegtüzelésű | 1.5 | Megújuló és hulladékból nyert üzemanyag tüzelésű | 2 | Vegyes tüzelésű, szilárd és folyékony tüzelőanyagok | 3 | Vegyes tüzelésű, szilárd tüzelőanyagok és földgáz | 4 | Vegyes tüzelésű, folyékony tüzelőanyagok és földgáz | 5 | Vegyes tüzelésű, szilárd/folyékony tüzelőanyagok és földgáz | A vegyes tüzelésű rendszerek csak olyan egységeket foglalnak magukban, amelyek folyamatosan képesek egynél többfajta tüzelőanyagot elégetni. A különböző tüzelőanyagokat használó, különálló egységekkel rendelkező állomásokat a megfelelő egyféle tüzelőanyagot használó kategóriák között kell felosztani. 3.4. MÉRTÉKEGYSÉGEK 1 | Energiamennyiségek | Villamos energia: GWh Hő: TJ Szilárd fosszilis tüzelőanyagok és feldolgozott gázok: az e melléklet 1. fejezetében szereplő mértékegységek alkalmazandók. Földgáz: az e melléklet 2. fejezetében szereplő mértékegységek alkalmazandók. Olaj- és kőolajtermékek: az e melléklet 4. fejezetében szereplő mértékegységek alkalmazandók. Megújuló és hulladékból nyert energiák: az e melléklet 5. fejezetében szereplő mértékegységek alkalmazandók. | 2 | Kapacitás | Villamosenergia-termelési kapacitás: MWe Hőfejlesztési kapacitás: MWt | 3.5. ELTÉRÉSEK ÉS MENTESSÉGEK Franciaország a rendelet hatályba lépésének napjától kezdődően 4 évig eltéréssel rendelkezik a hőre vonatkozó aggregátumok bejelentése tekintetében. 4. OLAJ- ÉS KŐOLAJTERMÉKEK 4.1. VONATKOZÓ ENERGIATERMÉKEK Eltérő rendelkezés hiányában az adatgyűjtés valamennyi következő energiatermékre alkalmazandó: Energiatermék | Fogalommeghatározás | 1 | Nyersolaj | A nyersolaj természetben előforduló ásványolaj, amely szénhidrogének és kísérő szennyezőanyagaik (pl. kén) elegyét tartalmazza. Rendes felszíni hőmérsékleten és nyomáson folyékony halmazállapotban fordul elő, fizikai jellemzői (sűrűség, viszkozitás, stb.) pedig igen változóak. E kategóriába tartoznak a lelőhelyeken vagy külfejtések során, kísérő és nem kísérő gázból kinyert kondenzátumok, ez utóbbi esetben a kereskedelmi nyersolajérrel keveredve. | 2 | Földgáz-kondenzátumok | A földgáz-kondenzátumok a földgázból szétválasztó vagy gázfeldolgozó üzemekben visszanyert folyékony vagy cseppfolyósított szénhidrogének. A földgáz-kondenzátumok közé tartozik az etán, a propán, a bután (normál és izobután), az (izo)pentán, és a (néha földgázbenzin vagy földgáz-kondenzátum-gazolin néven említett) ötnél nagyobb szénatomszámú szénhidrogének. | 3 | Finomítói nyersanyagok | A finomítói nyersanyag további feldolgozásra – kivéve a keverést –szánt feldolgozott olaj (pl. közvetlen lepárlású fűtőolaj vagy vákuumgázolaj). A további feldolgozás során egy vagy több összetevőre és/vagy késztermékekre bomlik. Ugyancsak magában foglalja a petrolkémiai iparból a finomítóiparba visszakerült anyagokat (pl. pirolízis benzin, C4-frakciók, gázolaj- és fűtőolaj-frakciók). | 4 | Adalékok/ oxigenátok | Az adalékok olyan, szénhidrogént nem tartalmazó vegyületek, amelyek egy termékhez hozzáadva vagy azzal elegyítve megváltoztatják az üzemanyag tulajdonságait (oktánszám, cetánszám, hidegfelhasználási tulajdonságok, stb.): oxigenátok, pl. alkoholok (metanol, etanol), éterek (pl. MTBE [metil-tercier-butil-éter], ETBE [etil-tercier-butil-éter] és TAME [tercier-amil-metil-éter]); észterek (pl. repcemag vagy dimetil-észter stb.); kémiai vegyületek (pl. ólom-tetrametil, ólom-tetraetil és tisztítószerek). Megjegyzés: Az e kategóriában bejelentett adalék-/oxigenátmennyiségeknek (alkoholok, éterek, észterek és más kémiai vegyületek) az üzemanyagokkal való keverésre vagy üzemanyagként történő felhasználásra szánt mennyiségekre kell vonatkozniuk. | 4.1 | ebből: Bioüzemanyagok | Biobenzin és biodízelek. Az „5. Megújuló és hulladékból nyert energia” fejezetben említett meghatározások alkalmazandók: Az e kategóriában bejelentett folyékony bioüzemanyag-mennyiségek a bioüzemanyagra vonatkoznak, nem pedig azon folyadékok teljes mennyiségére, amelyekbe a bioüzemanyagokat keverik. Nem foglalja magában azon (tiszta formájukban előforduló) bioüzemanyagokkal való kereskedelmet, amelyeket nem kevertek a közlekedésben használt üzemanyagokkal; ezeket az 5. fejezetben kell bejelenteni. A közlekedési üzemanyagok részeként a kereskedelemben részt vevő bioüzemanyagokat a megfelelő terméknél kell bejelenteni, feltüntetve a bioüzemanyag arányát. | 5 | Egyéb szénhidrogének | Szurokföldből, olajpalából, stb. előállított szintetikus nyersolaj, szén cseppfolyósításából előállított (ld. az 1. fejezetet) folyadékok, földgáz benzinné történő átalakítása során keletkezett folyadékok (ld. a 2. fejezetet), hidrogén és emulgeált olajok (pl. az Orimulsion). Nem foglalja magában az olajpala-termelést, amelyre az 1. fejezet alkalmazandó. Az olajpala-termelést (másodlagos termék) az „Egyéb szénhidrogén-kategóriák” „Egyéb forrásokból” pontja alatt kell bejelenteni. | 6 | Finomítói gáz (nem cseppfolyósított) | A finomítói gáz főleg a nyersolaj lepárlásakor vagy olajtermékek feldolgozása (pl. krakkolás) során finomítókban kinyert hidrogénből, metánból, etánból és olefinből álló, nem cseppfolyósítható gázok elegyét foglalja magában. Magában foglalja továbbá azon gázokat, amelyek a petrolkémiai iparból jutnak vissza a finomítóiparba. | 7 | Etán | A természetben gáz halmazállapotú, nyílt láncú szénhidrogén (C2H6), amelyet földgázból, illetve finomítói gázból nyernek ki. | 8 | Propán-bután gázok | A propán-bután gázok a finomítási eljárásokból, nyersolaj stabilizálását végző és földgázfeldolgozó üzemekből származó könnyű paraffinos szénhidrogének. Elsősorban propánból (C3H8) és butánból (C4Hl0), vagy a kettő keverékéből állnak. Tartalmazhatnak továbbá propilént, butilént, izopropilént és izobutilént. A propán-bután gázokat szállítás és tárolás céljából rendszerint nyomás alatt cseppfolyósítják. | 9 | Nafta | A nafta a petrolkémiai ipar (pl. etilén- vagy aromás-előállítás) vagy a benzingyártás nyersanyaga, finomítóbeli reformálás vagy izomerizáció útján. 30°C és 210°C közötti forrástartomány jellemzi. | 10 | Motorbenzin | A motorbenzin 35°C és 215°C között átdesztilláló, könnyű szénhidrogének elegyéből áll. Földfelszínről indított, szikragyújtású motorok üzemanyaga. A motorbenzin tartalmazhat adalékokat, oxigenátokat és oktánszámnövelőket, beleértve olyan ólomvegyületeket, mint pl. az ólom-tetraetil és az ólom-tetrametil. Magában foglalja a motorbenzin keverőkomponenseket (kivéve az adalékokat/oxigenátokat), pl. alkilátok, izomerátok, reformbenzin, krakkolt benzin motorbenzin készterméknél történő felhasználásra. | 10.1 | ebből: Biobenzin | Az „5. Megújuló és hulladékból nyert energia” fejezetben említett meghatározások alkalmazandók: | 11 | Repülőbenzin | Dugattyúmotoros légijárművek üzemanyaga, jellemzője a motorhoz igazított oktánszám, a -60°C-os fagyáspont és a rendszerint 30°C és 180°C közötti forrástartomány. | 12 | Benzin típusú sugárhajtómű üzemanyag (Nafta típusú sugárhajtómű üzemanyag vagy JP4) | Valamennyi, 100°C és 250°C között átdesztilláló, repülőgép-turbina hajtóműegységei által felhasznált könnyű szénhidrogén-olaj. Előállítása kerozin és benzin vagy nafták keverésével történik úgy, hogy az aromás-tartalom legfeljebb a térfogat 25%-át teszi ki, a gőznyomás pedig 13,7kPa és 20,6kPa között van. | 13 | Kerozin típusú sugárhajtómű-üzemanyag | Repülőgép-turbina hajtóműegységei által felhasznált párlat. Desztillációs jellemzői 150°C és 300°C között (általában maximum 250°C-on) vannak és lobbanáspontja megegyezik a kerozinéival. Ezenfelül egyedi jellemzőkkel rendelkezik (pl. fagyáspont), amelyeket a Nemzetközi Légifuvarozási Szövetség (IATA) állapít meg. Magában foglalja a kerozin keverőkomponenseit. | 14 | Egyéb kerozin | A légiközlekedésen kívüli más ágazatokban felhasznált finomított kőolajpárlat. 150°C és 300°C között desztillál át. | 15 | Gázolaj/dízelolaj (fűtőolaj párlat) | A gázolaj/dízelolaj elsősorban 180°C és 380°C között átdesztilláló középpárlatot jelent, beleértve a keverőkomponenseket. A felhasználás szerint számos kategóriája létezik: | 15.1 | ebből: Gázolaj dízelmotorokhoz | Közúti használatra szánt kompressziógyújtású dízelmotorok (autó, teherautók, stb.), általában alacsony kéntartalmú dízelolaj üzemanyaga. | 15.1.1 | 15,1., ebből: Biodízelek | Az „5. Megújuló és hulladékból nyert energia” fejezetben említett meghatározások alkalmazandók: | 15.2 | ebből: Háztartási és egyéb tüzelőolaj | Könnyű fűtőolaj ipari és kereskedelmi felhasználásra, tengeri és vasúti közlekedésben használt dízelolaj, egyéb gázolajok, beleértve a 380°C és 540°C között átdesztilláló nehéz gázolajokat, valamint a petrolkémiai nyersanyagként felhasznált gázolajokat. | 16 | Fűtőolaj | Valamennyi (nehéz) fűtőolaj (beleértve a keveréssel előállítottakat). Kinematikus viszkozitása 80°C-n meghaladja a 10 cSt-t. Lobbanáspontja mindig 50°C felett van, sűrűsége pedig mindig 0,90 kg/l felett van. | 16.1 | ebből: Alacsony kéntartalmú | 1% alatti kéntartalmú nehéz fűtőolaj. | 16.2 | ebből: Magas kéntartalmú | Legalább 1%-os kéntartalmú nehéz fűtőolaj. | 17 | Lakkbenzin és speciálbenzin (SBP) | Finomított középpárlat, amely a nafta-/kerozintartományban desztillál át. Két csoportja: - Ipari benzin (SBP): 30°C és 200°C között átdesztilláló könnyű olajok. Az ipari benzin 7-8 kategóriába sorolható a forrástartomány határértékeinek felfogásától függően. A kategóriákat az 5 és 90 térfogatszázalékra jellemző forráspontok közötti hőmérséklet-különbség (amely nem haladja meg a 60°C-ot) szerint határozzák meg. - Lakkbenzin: 30°C-ot meghaladó lobbanáspontú ipari benzin. A lakkbenzin forrástartománya 135°C és 200°C között van. | 18 | Kenőanyagok | Lepárlás melléktermékéből előállított szénhidrogének; főként tartófelületek közötti súrlódás csökkentésére használják. Magában foglalja a kenőolajok valamennyi késztermék-kategóriáját az orsóolajtól a hengerolajig, továbbá a kenőzsírokhoz, motorolajokhoz és a kenőanyagok bázisolajainak valamennyi kategóriájához felhasznált kenőolajokat. | 19 | Bitumen | Szilárd, félig szilárd vagy viszkózus, kolloid szerkezetű szénhidrogén, színe barna vagy fekete, a nyersolaj lepárlása során, illetve atmoszferikus desztillációból visszamaradó olajmaradékok vákuumdesztillációjából keletkező maradék. A bitument gyakran nevezik aszfaltnak is, és elsősorban útépítések, illetve tetőfedés során használják. Magában foglalja a folyékonnyá tett és a higított bitument. | 20 | Paraffinviaszok | Telített alifás szénhidrogének. Kenőolajok viaszmentesítése során kinyert maradékok. Kategóriák szerint többé-kevésbé finom kristályos szerkezetűek. Elsődleges jellemzőik a következők: színtelen, szagtalan, áttetsző, olvadáspontjuk meghaladja a 45°C-ot. | 21 | Petrolkoksz | Elsősorban a kőolajszármazék-nyersanyagok, vákuum alá helyezett üledékek, kátrány és szurok olyan eljárások, mint pl. a késleltetett vagy fluidágyas kokszolás során történő krakkolása és szenesítése során nyert fekete színű, szilárd melléktermék. Főként szénből áll (90-95%), hamutartalma alacsony. Az acéliparban kokszolókemencékben, fűtési célokra, elektródagyártásra és vegyszerek gyártására használják Két legfontosabb kategóriája a „nyers koksz” és a „kalcinált koksz”. Magában foglalja a „katalizátorkokszot”, amely a finomítási folyamatok során rakódik le a katalizátoron; ez a koksz nem újrafelhasználható és általában finomítói tüzelőanyagként égetik el. | 22 | Egyéb termékek | Valamennyi, a fentiekben nem említett termék, pl. kátrány és kén. Ide tartoznak a finomítókban előállított aromások (pl. a BTX vagy benzol, a toluol és a xilol), valamint az olefinek (pl. a propilén). | 4.2. AGGREGÁTUMOK LISTÁJA Az aggregátumok következő jegyzékét eltérő rendelkezés hiányában az előző bekezdésben felsorolt valamennyi energiatermék esetében be kell jelenteni. 4.2.1. Ellátási és átalakítási ágazat A következő táblázat csak a nyersolajra, földgáz-kondenzátumokra, finomítói nyersanyagokra, adalékanyagokra, bioüzemanyagokra és egyéb szénhidrogénekre alkalmazandó: 1. | Belföldi termelés Finomítói nyersanyagokra és bioüzemanyagokra nem alkalmazandó. | 2 | Egyéb forrásokból Adalékok, bioüzemanyagok és egyéb szénhidrátok, amelyek előállítását más üzemanyag-mérleg már lefedte. A nyersolajra, földgáz-kondenzátumokra és nyersanyagokra nem alkalmazandó. | 2.1 | ebből: szénből Magában foglalja a szén cseppfolyósítását végző üzemekben és a kokszolókemencékben keletkezett folyadékokat. | 2.2 | ebből: földgázból Szintetikus gázolaj előállításához földgázra lehet szükség, mint nyersanyagra. A metanol-előállításhoz szükséges gázmennyiséget a 2. fejezetben, míg a kapott metanolmennyiséget itt kell bejelenteni. | 2.3 | ebből: megújuló energiákból Magában foglalja a közlekedési üzemanyagokkal keverendő bioüzemanyagokat. Az előállítást az 5. fejezetben, míg a kevert mennyiségeket itt kell bejelenteni. | 3 | A petrolkémiai ágazatból történő visszaáramlás A végfogyasztóktól a finomítókba feldolgozásra, keverésre vagy eladásra visszakerült kész- vagy félkész termékek. Rendszerint a petrolkémiai eljárások melléktermékei. Csak a finomítói nyersanyagokra alkalmazandó. | 4 | Transzferált termékek Importált kőolajtermékek, amelyeket további finomítás céljából nyersanyaggá minősítenek vissza, a végfogyasztók részére történő szállítás nélkül. Csak a finomítói nyersanyagokra alkalmazandó. | 5 | Import és export Magában foglalja a feldolgozási megállapodások keretében importált vagy exportált nyersolaj- és termékmennyiségeket (azaz a bérfinomítást). A nyersolajat és a földgáz-kondenzátumokat a végső származási országból származónak kell bejelenteni; a finomítói nyersanyagokat és a késztermékeket az utolsó szállítás országából származónak kell bejelenteni. Magában foglalja az importált cseppfolyósított földgáz és a petrolkémiai ipar által közvetlenül importált vagy exportált kőolajtermékek gázzá történő visszaalakításából nyert valamennyi gázfolyadékot (pl. a földgáz-kondenzátumot). Megjegyzés: Az etanol (az Adalékok/Oxigenátok oszlopban bejelentett ) importjának vagy exportjának az üzemanyagként történő felhasználásra szánt mennyiségekre kell vonatkoznia. Vámszabad területen belüli feldolgozásra importált olaj újrakivitelét a feldolgozó országból a célországba történő termékexportként kell bejelenteni. | 6 | Közvetlen felhasználás Nyersolaj, földgáz-kondenzátumok és oxigenátok (és a bioüzemanyagokból álló rész) és további szénhidrogének, amelyeket kőolaj-finomítókban történő feldolgozás nélkül, közvetlenül használnak fel. Magában foglalja a villamos energia termeléséhez elégetett nyersolajat. | 7 | Készletváltozások A készletfelhalmozás negatív, a készletfelhasználás pedig pozitív számként van feltüntetve. | 8 | Számított finomítói felhasználás A finomítási folyamatba belépett termék teljes számított mennyisége. Meghatározása a következő: Belföldi termelés + Egyéb forrásokból + Az iparból történő visszaáramlás + Transzferált termékek + Import – Export - Közvetlen felhasználás + Készletváltozások | 9 | Statisztikai különbségek A számított finomítói felhasználás mínusz a megfigyelt finomítói felhasználás. | 10 | Megfigyelt finomítói felhasználás A finomítói felhasználásnál mért mennyiségek | 11 | Finomítói veszteségek A (megfigyelt) finomítói felhasználás és a bruttó finomítói termelés különbsége. A veszteségekre a lepárlási folyamat során a párolgás miatt kerülhet sor. A bejelentett veszteségek pozitívak. Térfogat-növekedés lehetséges, tömegnövekedés azonban nem. | 12 | A nemzeti területen tárolt teljes nyitó- és zárókészletek A nemzeti területen tárolt valamennyi készlet, beleértve a kormányok, a nagyfogyasztók vagy a készletező szervezetek készleteit, a belépő óceánjárók fedélzetén, a vámszabad területeken tárolt készleteket, illetve a mások számára tárolt készleteket – kétoldalú kormányközi megállapodások keretében vagy sem. A „nyitó” és „záró” fogalmak a beszámolási időszak első, illetve utolsó napjára vonatkoznak. | 13 | Nettó fűtőérték Termelés, import és export és a teljes átlag. | A következő táblázat csak a késztermékekre (Finomítói gáz, Etán, Propán-bután gáz, Nafta, Motorbenzin, Repülőbenzin, Benzin típusú sugárhajtómű üzemanyag, Kerozin típusú sugárhajtómű üzemanyag, Egyéb kerozin, Gázolaj/Dízelolaj, Alacsony és Magas kéntartalmú fűtőolaj, Lakkbenzin és SBP, Kenőanyagok, Bitumen, Paraffinviaszok, Petrolkoksz és Egyéb termékek) alkalmazandó. A közvetlen égetésre használt nyersolajat és földgáz-kondenzátumokat a késztermékek szállítása és a termékek közötti transzferek pont alatt kell bejelenteni: 1 | Kapott elsődleges termékek Magában foglalja a belföldi vagy importált nyersolajmennyiségeket (beleértve a kondenzátumokat) és a közvetlenül, kőolaj-finomítóban történő feldolgozás nélkül felhasznált belföldi földgáz-kondenzátumokat és a petrolkémiai iparból visszaáramló mennyiségeket, amelyeket, bár nem elsődleges tüzelőanyagok, közvetlenül használnak fel. | 2 | Bruttó finomítói termelés Finomító vagy keverőüzemben előállított késztermékek. Nem foglalja magában a finomítói veszteségeket, magában foglalja viszont a finomítói tüzelőanyagot. | 3 | Újrahasznosított termékek Olyan késztermékek amelyek, miután egyszer már eljutottak a végső fogyasztókhoz, másodszor is visszakerülnek a piaci értékesítési hálózatba (pl. használt kenőanyagok, amelyeket újra feldolgoznak). E mennyiségeket meg kell különböztetni a petrolkémiai iparból történő visszaáramlásoktól. | 4 | Finomítói tüzelőanyag A finomító működésének támogatásához felhasznált kőolaj-termékek. Nem foglalja magában az olajtársaságok által a finomítói folyamaton kívül (pl. a tartályhajókon vagy olajszállító tartályhajókon) felhasznált termékeket. Magában foglalja a finomítókban termelt villamos energiát és eladott hőt. | 4.1 | ebből: villamosenergia-termelésre felhasznált Finomítói üzemekben villamosenergia-termelésre felhasznált mennyiségek. | 4.2 | ebből: Hővel kapcsolt villamos energia termelésére felhasznált Finomítók CHP-erőműveiben felhasznált mennyiségek. | 5 | Import és export | 6 | Nemzetközi tartályhajók | 7 | Termékek közötti transzferek Minőségi előírásuk megváltozása, vagy más termékkel történő keverésük miatt átminősített mennyiségek. Egy termék negatív belépését egy (vagy több) pozitív belépéssel kompenzálják egy vagy több termék esetében és fordítva; az összes nettó eredménynek nullát kell kiadnia. | 8 | Transzferált