AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE

(2022. december 2.)

a lakosság és a gazdaság túlzottan magas árakkal szembeni védelmét szolgáló piaci korrekciós mechanizmus létrehozásáról szóló tanácsi rendelet iránti javaslatról

(CON/2022/44)

(2023/C 41/03)

Bevezetés és jogalap

2022. november 25-én az Európai Központi Bank (EKB) az Európai Unió Tanácsától azt a felkérést kapta, hogy alkosson véleményt a lakosság és a gazdaság túlzottan magas árakkal szembeni védelmét szolgáló piaci korrekciós mechanizmus létrehozásáról szóló tanácsi rendelet iránti javaslatról (1) (a továbbiakban: javasolt rendelet).

Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre az Európai Unió működéséről szóló szerződés 127. cikkének (4) bekezdésén és 282. cikkének (5) bekezdésén alapul, mivel a javasolt rendelet olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek érintik a Szerződés 127. cikkének (5) bekezdésében és a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) 3.3. cikkében említett, a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak a pénzügyi rendszer stabilitására vonatkozó politikáik zavartalan megvalósításában az EKB és a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) általi támogatását. Az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának 17.5. cikke első mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt.

Általános észrevételek

Az EKB tudomásul veszi a javasolt rendeletet és azon célkitűzését, hogy átmeneti piaci korrekciós mechanizmust hozzon létre, továbbá elismeri a túlzottan magas energiaárak által az uniós polgárok és az uniós gazdaság számára jelentett komoly kihívásokat.

A javasolt rendelet a fronthavi TTF-tőzsdei származtatott termékek piacán zajló földgázügyletekre vonatkozó piaci korrekciós mechanizmust hoz létre, amely két feltétel teljesülése esetén kerül aktiválásra (a továbbiakban: piaci korrekciós esemény). A javasolt rendelet kimondja, hogy az Energiaszabályozók Európai Uniós Együttműködési Ügynöksége (ACER) felelős annak nyomon követéséért, hogy teljesülnek-e ezek a feltételek, és amennyiben megállapítja, hogy piaci korrekciós esemény történt, haladéktalanul értesítést kell közzétennie az Európai Unió Hivatalos Lapjában (a továbbiakban: piaci korrekciós értesítés), valamint tájékoztatnia kell az Európai Bizottságot, az Európai Értékpapírpiaci Hatóságot (ESMA) és az EKB-t a piaci korrekciós eseményről. A javasolt rendelet arról is rendelkezik, hogy a Bizottság bármikor felfüggesztheti a piaci korrekciós mechanizmust, amennyiben az ellátásbiztonságot, az EU-n belüli gázáramlást vagy a pénzügyi stabilitást negatívan befolyásoló, nem szándékosan előidézett piaci zavar vagy ilyen zavar nyilvánvaló kockázata merül fel (a továbbiakban: felfüggesztési határozat).

Az EKB elismeri, hogy a nagykereskedelmi gázpiacokon jelentkező szélsőséges árszintek és volatilitás mérséklésére irányuló mechanizmusok elvben a pénzügyi stabilitást érintő számos kockázatot enyhíthetnek, beleértve a 2022-ben a magas és ingadozó gázárak jellemezte időszakban felmerülő kockázatokat is. Az EKB azonban úgy véli, hogy a javasolt piaci korrekciós mechanizmus jelenlegi kialakítása bizonyos körülmények között veszélyeztetheti az euroövezet pénzügyi stabilitását. A mechanizmus jelenlegi kialakítása növelheti a volatilitást és a kapcsolódó letéti felhívásokat, kihívást jelenthet a központi szerződő felek pénzügyi kockázatok kezelésére való képessége számára, és a kereskedési helyszínekről a nem központilag elszámolt, tőzsdén kívüli (OTC) piacra való áttérésre is ösztönözhet. A pénzügyi rendszer stabilitása szempontjából releváns ezen megfontolásokat a Tanácsnak figyelembe kell vennie a javasolt rendelettel kapcsolatos tanácskozásai során.

Különös észrevételek

1. Az EKB szerepe

1.1 A javasolt rendelet több olyan esetet irányoz elő, amikor az EKB-nak szerepet kell vállalnia vagy szerepet vállalhat oly módon, hogy véleményeket, jelentéseket, nyomon követést és segítséget nyújt a Bizottságnak a javasolt rendelet szerinti feladatainak ellátása során. Először, a piaci korrekciós mechanizmus aktiválását illetően, amennyiben az ACER által végzett nyomon követés eredményei alapján konkrét jelek utalnak arra, hogy küszöbön áll egy piaci korrekciós esemény, a Bizottságnak – annak érdekében, hogy gyorsan felfüggeszthesse a piaci korrekciós mechanizmus aktiválását – ki kell kérnie az EKB, az ESMA, valamint adott esetben a Gázpiaci Szállításirendszer-üzemeltetők Európai Hálózata (ENTSOG) és az (EU) 2017/1938 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) létrehozott gázkoordinációs csoport véleményét egy esetleges piaci korrekciós eseménynek az ellátásbiztonságra, az EU-n belüli gázáramlásra és a pénzügyi stabilitásra gyakorolt hatásáról (3). Másodszor, piaci korrekciós esemény esetén a Bizottságnak indokolatlan késedelem nélkül jelentést kell kérnie az EKB-tól a származékos energiapiacok stabilitását és szabályos működését érintő nem szándékolt zavarok kockázatáról (4). Harmadszor, a piaci korrekciós mechanizmus felfüggesztése tekintetében a javaslat előírja az ESMA, az EKB, az ACER, a gázkoordinációs csoport és az ENTSOG számára, hogy folyamatosan kövessék nyomon az ajánlattételi korlát által a piacokra és az ellátásbiztonságra gyakorolt hatásokat (5). Negyedszer, annak mérlegelése során, hogy fogadjon-e el felfüggesztési határozatot, a Bizottságnak – többek között a piaci korrekciós intézkedés ESMA általi aktiválásának hatásáról szóló jelentés és az EKB-nak a Bizottság által e célból kért véleménye alapján – figyelembe kell vennie, hogy a piaci korrekciós mechanizmus további fenntartása nem befolyásolja-e a származtatott energiatermékek piacának stabilitását és szabályos működését. Az EKB véleményét legkésőbb 48 órán belül vagy sürgős esetekben a Bizottság kérésére ugyanazon a napon belül ki kell adni (6). Ötödször, az ACER-nek, az EKB-nak, az ESMA-nak, a gázkoordinációs csoportnak és az ENTSOG-nak segítenie kell a Bizottságot a javasolt rendelettel megállapított feladatai ellátásában (7). Végül, mielőtt a mechanizmus aktiválási feltételeinek felülvizsgálatára vonatkozó javaslatot nyújtana be a Tanácsnak, a Bizottságnak konzultálnia kell az EKB-val (8).

1.2 Az EKB emlékeztet arra, hogy az EUMSZ 127. cikkének (5) bekezdése és a KBER Alapokmányának 3.3. cikke értelmében a KBER-nek támogatnia kell a hatáskörrel rendelkező hatóságokat a hitelintézetek prudenciális felügyeletére és a pénzügyi rendszer stabilitására vonatkozó politikáik zavartalan megvalósításában. Ezenkívül a KBER Alapokmányának 25.1. cikke értelmében az EKB a hitelintézetek prudenciális felügyeletére és a pénzügyi rendszer stabilitására vonatkozó uniós jogszabályok hatálya és végrehajtása tárgyában tanácsot adhat a Tanácsnak, a Bizottságnak vagy a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságainak, illetve ezek az EKB-val konzultálhatnak. Ebben az összefüggésben és az EUSZ 13. cikkének (2) bekezdése szerinti jóhiszemű és kölcsönös együttműködés elvével összhangban az EKB a Szerződésekben ráruházott hatáskörök keretein belül készen áll arra, hogy támogassa a Bizottságot a javasolt rendelettel megállapított feladatainak ellátásában. Az EKB tudatában van továbbá a javasolt rendelet tárgya fontos és nehéz voltának, valamint a pénzügyi piacokra gyakorolt lehetséges hatásoknak.

1.3 Először , erre a pontosításra annak biztosítása érdekében van szükség, hogy az EUMSZ 122. cikkének (1) bekezdésével mint jogalappal elfogadandó javasolt rendelet ne ruházzon új feladatokat az EKB-ra. Az EKB-ra csak a Szerződésekben felsorolt különleges és korlátozott esetekben ruházhatók új feladatok vagy felelősségi körök, például az EUMSZ 127. cikkének (6) bekezdése alapján, és az e rendelkezésekben meghatározott korlátok között Másodszor , erre a pontosításra azért van szükség, hogy az tükrözze az uniós jog által más hatóságok és szervek számára előírt szerepeket, amelyek relevánsabbak lehetnek a javasolt rendelet tárgya szempontjából. Például az ESMA feladata többek között a pénzügyi piacok integritásához, átláthatóságához, hatékonyságához és szabályos működéséhez való hozzájárulás Harmadszor , az EKB javasolt rendelet szerinti szerepének tisztázása elkerülné az EKB túlzottan formalista részvételét, és jobban elősegítené a szoros határidőkön belüli eredményes együttműködést. Végül, ez a pontosítás jobban összhangban áll az EUMSZ 127. cikkének (5) bekezdése és a KBER Alapokmányának 3.3. cikke alapján a KBER-re ruházott azon feladattal, hogy támogassa a hatáskörrel rendelkező hatóságokat a pénzügyi rendszer stabilitására vonatkozó politikáik zavartalan megvalósításában. Az EKB szerint azonban tovább kell pontosítani az EKB azon szerepére való hivatkozásokat, hogy véleményeket, jelentéseket, nyomon követést és segítséget nyújtson a Bizottságnak a javasolt rendelet szerinti feladatainak ellátásában, annak érdekében, hogy azok pontosan tükrözzék az EKB Szerződések szerinti feladatait és függetlenségét, valamint a szakértelem és a felelősségi körök uniós jog szerinti egyértelmű megosztását ( 9 ) , erre a pontosításra annak biztosítása érdekében van szükség, hogy az EUMSZ 122. cikkének (1) bekezdésével mint jogalappal elfogadandó javasolt rendelet ne ruházzon új feladatokat az EKB-ra. Az EKB-ra csak a Szerződésekben felsorolt különleges és korlátozott esetekben ruházhatók új feladatok vagy felelősségi körök, például az EUMSZ 127. cikkének (6) bekezdése alapján, és az e rendelkezésekben meghatározott korlátok között ( 10 ) , erre a pontosításra azért van szükség, hogy az tükrözze az uniós jog által más hatóságok és szervek számára előírt szerepeket, amelyek relevánsabbak lehetnek a javasolt rendelet tárgya szempontjából. Például az ESMA feladata többek között a pénzügyi piacok integritásához, átláthatóságához, hatékonyságához és szabályos működéséhez való hozzájárulás ( 11 ) , az EKB javasolt rendelet szerinti szerepének tisztázása elkerülné az EKB túlzottan formalista részvételét, és jobban elősegítené a szoros határidőkön belüli eredményes együttműködést.ez a pontosítás jobban összhangban áll az EUMSZ 127. cikkének (5) bekezdése és a KBER Alapokmányának 3.3. cikke alapján a KBER-re ruházott azon feladattal, hogy támogassa a hatáskörrel rendelkező hatóságokat a pénzügyi rendszer stabilitására vonatkozó politikáik zavartalan megvalósításában. Abban az esetben, ahol az EKB a javasolt rendelet módosítására tesz javaslatot, külön technikai munkadokumentum tartalmazza a szövegezési javaslatokat és az azokhoz fűzött magyarázatot. A technikai munkadokumentum angol nyelven elérhető az EUR-Lexen.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2022. december 2-án. az EKB elnöke Christine LAGARDE

(1) COM(2022) 668 final.

(2) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1938 rendelete (2017. október 25.) a földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről és a 994/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 280., 2017.10.28., 1. o.).

(3) A javasolt rendelet 3. cikkének (3) bekezdése.

(4) A javasolt rendelet 3. cikkének (8) bekezdése.

(5) A javasolt rendelet 5. cikkének (1) bekezdése.

(6) A javasolt rendelet 5. cikke (2) bekezdésének d) pontja és 5. cikkének (4) bekezdése.

(7) A javasolt rendelet 5. cikkének (4) bekezdése.

(8) A javasolt rendelet 5. cikkének (6) bekezdése.

(9) Lásd az Európai Valutaalap létrehozásáról szóló rendelet iránti javaslatról szóló, 2018. április 11-i CON/2018/20 európai központi banki vélemény (HL C 220., 2018.6.25., 2. o.) 1. bekezdését. Az EKB valamennyi véleménye elérhető az EUR-Lexen.

(10) Lásd a) az értékpapírosítás közös szabályainak meghatározásáról és az egyszerű, átlátható és egységesített értékpapírosítás európai keretrendszerének létrehozásáról szóló rendelet iránti javaslatról, valamint b) a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről szóló 575/2013/EU rendelet módosításáról szóló rendelet iránti javaslatról szóló, 2016. március 11-i CON/2016/11 európai központi banki vélemény (HL C 219., 2016.6.17., 2. o.) 3.1. bekezdését; lásd az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) létrehozásáról szóló 1095/2010/EU rendeletnek és a 648/2012/EU rendeletnek a központi szerződő felek engedélyezésére vonatkozó eljárások és az érintett hatóságok, valamint a harmadik országbeli központi szerződő felek elismerésére vonatkozó követelmények tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2017. október 4-i CON/2017/39 európai központi banki vélemény (HL C 385., 2017.11.15., 3. o.) általános észrevételeit; lásd az uniós értékpapírosítási keretrendszernek a Covid19-világjárvány miatt szükséges módosítására vonatkozó rendeletek iránti javaslatokról szóló, 2020. szeptember 23-i CON/2020/22 európai központi banki vélemény (HL C 377., 2020.11.9., 1. o.) 2. bekezdését; valamint a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmánya 22. cikkének módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra vonatkozó, EKB/2017/18 ajánlást (HL C 212., 2017.7.1., 14. o.).

(11) Lásd az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. november 24-i 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 331., 2010.12.15., 84. o.) 1. cikke (5) bekezdésének b) pontját.