EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2021.2.23. COM(2021) 87 final 2021/0048(NLE) Javaslat A TANÁCS RENDELETE a közös vállalkozásoknak a Horizont Európa keretében történő létrehozásáról {SEC(2021) 100 final} - {SWD(2021) 37 final} - {SWD(2021) 38 final}



INDOKOLÁS 1.A JAVASLAT HÁTTERE ·A javaslat indokai és céljai Az EU új kutatási és innovációs keretprogramja (2021–2027), a Horizont Európa célul tűzte ki, hogy növelje az EU kutatási és innovációs hatását azáltal, hogy az európai partnerségek társberuházásait további magán- és közszektorbeli forrásokkal ötvözi azokon a területeken, ahol a kutatási és innovációs erőforrások spektruma és nagyságrendje hozzájárulhat az EU Horizont Európa programja prioritásainak, nevezetesen a Horizont Európa Globális kihívások és európai ipari versenyképesség elnevezésű II. pillérének a megvalósításához. A Horizont Európáról szóló rendelet [8. cikke (1) bekezdésének c) pontja] kimondja, hogy az EUMSZ 185. cikke és 187. cikke alapján létrehozott, intézményesített európai partnerségek „végrehajtására csak akkor kerül sor, ha a Horizont Európa program más részei, köztük az európai partnerségek más formái nem teljesítenék a célkitűzéseket vagy nem váltanák ki a szükséges várt hatásokat, és ha a hosszú távú kilátások és az integráció magas szintje [...] indokolják a végrehajtást”. A Horizont Európáról szóló rendeletben a társjogalkotók nyolc prioritási területet is meghatároztak az EUMSZ 185. vagy 187. cikkére épülő lehetséges intézményesített európai partnerségek számára. Ennek alapján tizenkét kezdeményezést azonosítottak olyan javasolt kezdeményezésként, amelyet összehangolt hatásvizsgálatnak vetettek alá. Ez a javaslat kilenc intézményesített európai partnerségre vonatkozik, amelyek az EUMSZ 187. cikkén alapulnak, és önálló közös vállalkozásokat hoznak létre a partnerség megvalósítására. Ezen túlmenően az Európai Bizottság javaslatot fogadott el az EUMSZ 187. cikkén alapuló, nagy teljesítményű számítástechnikára irányuló intézményesített európai partnerségről [COM(2020) 569 final], és tervezi az EUMSZ 185. cikkén alapuló európai metrológiai partnerségről szóló javaslat [hivatkozás beillesztése] elfogadását. Két kezdeményezés – az együttműködő, összekapcsolt és automatizált mobilitásról, illetve az innovatív kis- és középvállalkozásokról – szintén szerepelt a kezdetben javasolt intézményesített európai partnerségek között. A hatásvizsgálati eljárás azonban arra a következtetésre jutott, hogy egy másik beavatkozási forma megfelelőbb lenne. · Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel A 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret részeként a Horizont Európa hatásorientáltabb lesz, és nagy hangsúlyt fektet majd az európai hozzáadott érték biztosítására. Emellett hatékonyabban és eredményesebben fogják végrehajtani, különösen a Horizont Európa keretprogramon belüli, valamint más uniós, helyi, regionális, nemzeti és adott esetben nemzetközi kezdeményezésekkel és azok kapcsolódó finanszírozási forrásaival való koherencia, koordináció és kiegészítő jelleg biztosítása révén. A Horizont Európa célja, hogy választ adjon azokra a globális kihívásokra, amelyekkel az EU szembesül, amelyek tekintetében „arra van szükség, hogy új technológiákat és innovatív megoldásokat fejlesszenek ki és vezessenek be a polgárok és a bolygó számára, korábban soha nem látott léptékben és sebességgel, valamint a politikai és gazdasági keretünk olyan kiigazítására alkalmazott, radikálisan új megközelítésre, amelynek eredményeként a globális fenyegetések új lehetőségekké alakulnak át társadalmunk, gazdaságunk, polgáraink és vállalkozásaink javára”. Míg a Horizont Európa továbbra is erőfeszítéseket tesz az EU tudományos és technológiai alapjainak megerősítésére és versenyképeségének fokozására, stratégiaibb és hatásalapú megközelítést alkalmaz az uniós kutatási és innovációs beruházásra. Következésképpen a Horizont Európa célkitűzései kiemelik a következők szükségességét: „az Unió stratégiai prioritásainak megvalósítása és az uniós célkitűzések és szakpolitikák megvalósításához való hozzájárulás, továbbá a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend és a Párizsi Megállapodás elveinek követésével a globális kihívások, köztük a fenntartható fejlődési célok jelentette kihívások kezeléséhez való hozzájárulás.” Az európai partnerségek kulcsfontosságú megközelítések a Horizont Európa programban. Kiegészítik a meglévő szakpolitikai keretet azáltal, hogy kezelik azokat a globális kihívásokat és uniós prioritásokat, amelyek kritikus tömeget és olyan hosszú távú jövőképet igényelnek, amelyet a megfelelő ágazatok elfogadnak, és amely iránt elkötelezettek. Az éghajlatváltozás és a környezetvédelem kihívásai, az európai technológiai vezető szerep és a nyitott stratégiai autonómia elérése, valamint a fenntartható és inkluzív helyreállítás biztosítása érdekében a szétszórt kutatási és innovációs erőfeszítéseket a szükséges átalakulási folyamatra vonatkozó közös jövőkép felé kell irányítani. A köz- és a magánszektorral egyaránt együttműködő európai partnerségek segítenek felgyorsítani az új megoldásokat, különösen azokat, amelyek az európai zöld megállapodás céljaival összhangban 2030-ig csökkenthetik az üvegházhatásúgáz-kibocsátást, valamint elősegítik a zöld és digitális átállás megvalósítását. Lehetővé teszik a különböző érdekelt felekkel és végfelhasználókkal – köztük a szabványügyi testületekkel és a nemzetközi partnerekkel – való szisztematikus együttműködést annak biztosítása érdekében, hogy ezek a megoldások elterjedjenek és végső soron megvalósíthassák az ambiciózus célokat. E partnerségek segítik továbbá az Európai Kutatási Térség megerősítését a kutatási és innovációs tervek összehangolása, a készségek javítása és az európai vállalkozások felvevőképességének növelése révén. Az EUMSZ 187. cikkén alapuló kilenc intézményesített európai partnerség teljes mértékben összhangban van a Horizont Európának az európai partnerségekre alkalmazott új, hatásorientált szakpolitikai megközelítésével. Ezek a 49 javasolt európai partnerségből álló portfólió részét képezik, ezáltal biztosítva a koherens környezetet. A stratégiai tervezés részeként az a döntés született, hogy az intézményesített európai partnerségeket olyan célkitűzésekre és hatásokra használják fel, amelyeket az európai partnerségek más formáival nem lehet elérni, valamint azokra a prioritásokra, amelyeket hosszú távú perspektíva és magas fokú integráció jellemez. ·Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival A 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret részeként a Horizont Európa, az EU új kutatási és innovációs keretprogramja központi szerepet fog játszani az uniós szakpolitikai prioritások megvalósításához szükséges társadalmi, gazdasági és környezeti átállásban. A Horizont Európa stratégiai tervezési folyamata keretében kidolgozták a 2021–2024-es időszakra szóló első stratégiai tervet. Az érdekelt felekkel közösen kialakított kutatás- és innovációtámogatás fő stratégiai irányvonalai teljes mértékben összhangban vannak az uniós prioritásokkal. A Horizont Európa II. pillérének („Globális kihívások és európai ipari versenyképesség”) keretébe tartozó cselekvések ezért olyan kiválasztott, nagy hatású témákra fognak irányulni, amelyek jelentősen hozzájárulhatnak az EU politikai prioritásainak megvalósításához. Az európai partnerségek szilárdan illeszkednek a Horizont Európa program II. pillére kutatási és innovációs prioritásainak minősülő társadalmi kihívások kontextusába és struktúrájába. Fontos szerepet játszanak majd a Bizottság stratégiai célkitűzéseinek elérésében, nevezetesen a zöld, klímasemleges és digitális Európára való átállás felgyorsításában, ezzel egyidejűleg az európai ipar rezilienciájának és versenyképességének megerősítésében. A javaslat hatálya alá tartozó kilenc intézményesített európai partnerség a következőképpen járul hozzá az uniós prioritásokhoz: Körforgásos és Bioalapú Európai Gazdaság: Ez a partnerség jelentős mértékben hozzájárul a 2030-ra kitűzött éghajlat-politikai célok eléréséhez, előkészíti a 2050-ig megvalósítandó klímasemlegességet, és az európai zöld megállapodással összhangban növeli a termelési és fogyasztási rendszerek fenntarthatóságát és körforgásos jellegét. Célja, hogy fejlessze és kiterjessze a biomassza fenntartható beszerzését és bioalapú termékekké való átalakítását azáltal, hogy a biofinomítók többlépcsős feldolgozására összpontosít és olyan körforgásos gazdasági megközelítéseket alkalmaz, mint a mezőgazdaságból, az iparból és a települési ágazatból származó biológiai hulladék hasznosítása. Célja továbbá a bioalapú innováció regionális szintű bevezetésének támogatása a helyi szereplők aktív bevonásával, valamint a vidéki, part menti és peremterületek újjáélesztése érdekében. Tiszta Légi Közlekedés: Ez a partnerség a légi közlekedést a klímasemlegesség felé tereli azáltal, hogy felgyorsítja a főként diszruptív kutatási és innovációs megoldások kifejlesztését, integrálását és validálását, hogy azokat a lehető leghamarabb be lehessen vezetni. Célja továbbá az ultrahatékony, alacsony szén-dioxid-kibocsátású, új energiaforrásokkal, hajtóművekkel és rendszerekkel rendelkező légi járművek következő generációjának kifejlesztése, amely a kutatási és demonstrációs fázisból magas technológiai készenléti szinten (TRL) fog kilépni. A légi közlekedési kutatás és innováció támogatása javítja a versenyképességet és a foglalkoztatást a légi közlekedési ágazatban, ami különösen fontos lesz a helyreállítás szempontjából. Egyes, 2030-ig elérendő célkitűzések: a légi járművek diszruptív technológiai innovációinak demonstrálása, amelyek képesek 2030-ra az 1990-es szinthez képest és a klímasemlegesség 2050-ig történő elérése felé vezető úton legalább 55 %-kal csökkenteni az üvegházhatást okozó gázok nettó kibocsátását. Tiszta Hidrogén: Ez a partnerség felgyorsítja a tiszta hidrogéntechnológiák európai értékláncának fejlesztését és bevezetését, hozzájárulva a fenntartható, dekarbonizált és teljes mértékben integrált energiarendszerhez, valamint a „Hidrogénstratégia a klímasemleges Európáért” című közleményhez (COM(2020) 301). A hangsúly a tiszta hidrogén termelésén, forgalmazásán és tárolásán, valamint a nehezen dekarbonizálható ágazatok – például a nehézipar ágazatai és a nagy teljesítményű közlekedési alkalmazások – ellátásán van. Néhány célkitűzés 2030-ig: tiszta hidrogén előállítása kb. 1,5–3 EUR/kg áron, ami szükségessé teszi a hatékonyságnövelésre vonatkozó 2030-as célok elérését és a tőkeköltségek csökkentését. Ez azt is feltételezi, hogy a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia kedvező áron rendelkezésre áll, lehetővé válik a tömegpiacokra való belépés, és az elosztási költségek a nagy mennyiségben előállított hidrogén 1 kg-jára vetítve 1 EUR alá csökkennek.

Európai Vasút: Ez a partnerség felgyorsítja az innovatív technológiák (különösen a digitális és automatizálási technológiák) kifejlesztését és bevezetését a vasúti rendszer radikális átalakítása és az európai zöld megállapodás célkitűzéseinek megvalósítása érdekében, például a szárazföldi áruszállítás 75 %-át kitevő közúti áruforgalom jelentős részét a vasúti és belvízi közlekedés felé tereli. A partnerség EU-szerte széles körben támogatott megoldásokat fog kidolgozni, amelyek piaci elterjedése 2030-ig akár 75 %-os is lehet, és amelyek javítják a vasút versenyképességét és támogatják Európa technológiai vezető szerepét a vasút területén. Globális Egészségügyi EDCTP3: Ez a partnerség új megoldásokat kínál a szubszaharai Afrikában a fertőző betegségek jelentette teher csökkentésére, és megerősíti a kutatási kapacitásokat a szubszaharai Afrikában és világszerte újra és újra megjelenő fertőző betegségekre való felkészülés és reagálás érdekében. A partnerség célja, hogy 2030-ig legalább két új, fertőző betegségeket kezelő egészségügyi technológia engedélyezése terén előrelépés történjen, és hogy 30 országban legalább 100 kutatóintézetet támogasson annak érdekében, hogy hatékony és gyors kutatási válaszlépéseket tegyen lehetővé az újra megjelenő járványok elleni egészségügyi technológiák kifejlesztéséhez. Innovatív Egészségügy: Ez a kezdeményezés hozzá fog járulni egy egész EU-ra kiterjedő egészségügyi kutatási és innovációs ökoszisztéma létrehozásához, amely elősegíti a tudományos ismeretek kézzelfogható innovációkká alakítását. Támogatni fogja olyan biztonságos, hatékony, emberközpontú és költséghatékony termékek és szolgáltatások kifejlesztését, amelyek a kielégítetlen népegészségügyi igényekre irányulnak, és a globálisan versenyképes európai egészségügyi ipar érdekében ösztönzik az ágazatközi egészségügyi innovációt. A kezdeményezés kiterjed a megelőzésre, a diagnosztikára, a kezelésre és a betegségmenedzsmentre. A 2030-ra kitűzött céljainak némelyike magában foglalná legalább 30 nagyszabású, az egészségügyi innovációra összpontosító, több ágazatot átfogó projekt indítását, valamint az egészségügyi termékek és szolgáltatások integrálása megvalósíthatóságának bizonyítását. A kezdeményezés hozzá fog járulni az európai rákellenes terv, az új európai iparstratégia és az európai gyógyszerstratégia célkitűzéseinek eléréséhez. Kulcsfontosságú Digitális Technológiák: A kulcsfontosságú digitális technológiák magukban foglalják az elektronikai alkatrészeket, azok tervezését, gyártását és rendszerbe való integrálását, valamint a működésüket meghatározó szoftvert. E partnerség átfogó célja az összes gazdasági és társadalmi ágazat digitális átállásának támogatása, az átállás működőképessé tétele Európa számára, valamint az európai zöld megállapodás támogatása. Célja, hogy 2030-ra az EU kulcsfontosságú digitális technológiák terén betöltött vezető szerepe megszilárdítsa az ipar erősségeit, miután kiaknázta az újonnan felmerülő lehetőségeket a technológiai szuverenitás megteremtése és a versenyképesség élénkítése érdekében. „Egységes Európai Égbolt” Légiforgalmi Szolgáltatási Kutatás: A kezdeményezés célja, hogy digitalizálja a légiforgalmi szolgáltatásokat, hogy az európai légtér a világ leghatékonyabb és leginkább környezetbarát légterévé váljon, valamint hogy támogassa az európai légi közlekedési ágazat versenyképességét és helyreállítását a Covid19-válságot követően. A célok közé tartoznak a következők: a konnektivitás, a levegő-föld integráció és az automatizálás javítása, a légtérgazdálkodás rugalmasságának és méretezhetőségének növelése, valamint a pilóta nélküli légi járművek biztonságos integrációja. Célja, hogy 2030-ra TRL 6 szinten megvalósítsa az európai légiforgalmi szolgáltatási főtervben a D. fázisra vonatkozóan meghatározott megoldásokat. Intelligens Hálózatok és Szolgáltatások: Ez a partnerség az új európai iparstratégiával és az 5G kiberbiztonsági eszköztárral összhangban az intelligens hálózatok és szolgáltatások technológiai szuverenitását fogja támogatni. Célja, hogy segítsen megoldani a társadalmi kihívásokat, és lehetővé tegye a digitális és zöld átállást. A Covid19-válságot illetően támogatni fogja az egészségügyi válságra és a gazdasági helyreállításra egyaránt választ adó technológiákat. A partnerség lehetővé teszi az európai szereplők számára, hogy 2030 felé haladva fejlesszék a jövőbeli digitális szolgáltatások alapját képező 6G rendszerek tekintetében szükséges technológiai kapacitásokat. A partnerség elősegíti az 5G infrastruktúra és szolgáltatások vezető piacainak kialakulását Európában azáltal, hogy összehangolja az 5G kiépítését az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) digitális ágával. 2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG ·Jogalap Ezek az intézményesített európai partnerségekre irányuló javaslatok az EUMSZ 187. cikkén alapulnak, amely szerint az EU közös vállalkozásokat vagy egyéb olyan struktúrákat hozhat létre, amelyek az uniós kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs programok szabályszerű végrehajtásához szükségesek. ·Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén) A kutatás az EUMSZ értelmében az EU és tagállamai megosztott hatáskörébe tartozik. A 4. cikk (3) bekezdése kimondja, hogy a kutatás, a technológiafejlesztés és az űrkutatás területén az EU egyedi intézkedéseket tehet, beleértve a programok kidolgozását és megvalósítását is, anélkül, hogy érintené a tagállamok azon szabadságát, hogy ugyanezeken a területeken eljárjanak. A javasolt kezdeményezések azokra a területekre összpontosítanak, amelyeken kimutatható hozzáadott érték rejlik az uniós szintű fellépésben azon erőfeszítések nagyságrendje, gyorsasága és terjedelme miatt, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az EU megvalósítsa a Szerződés hosszú távú célkitűzéseit és teljesítse stratégiai politikai prioritásait és kötelezettségvállalásait. A javasolt kezdeményezéseknek ki kell egészíteniük és meg kell erősíteniük az ugyanazon a területen folytatott nemzeti és szubnacionális tevékenységeket is. Mivel az európai partnerségek egy közös hosszú távú stratégiai kutatási és innovációs terven alapulnak, alkalmasak összetett, határokon átnyúló kihívások kezelésére. Képesek megoldani egy sor rendszerszintű, piaci és átalakító hatású hiányosságot, ami az innovációk fejlesztésének és terjesztésének előfeltétele. Ennek megfelelően a partnerségek középpontjában az alábbiak állnak: ·az európai kutatási és innovációs rendszer kulcsszereplői közötti együttműködés és tudáscsere megerősítése, beleértve a tudományágak és ágazatok közötti együttműködést, valamint az értékláncok és ökoszisztémák jobb integrációját; ·az európai, nemzeti/regionális és ipari kutatási és innovációs stratégiák, programok és beruházások elfogadott irányvonalakkal való összehangolásának és integrálásának biztosítása; ·a közös prioritásokra irányuló beruházások kritikus léptékének megteremtése, valamint a kutatásba és innovációba történő magánberuházások növelése; ·a kockázatok megosztása és a beruházások kiszámíthatóságának biztosítása révén az ipart érintő azon kockázatok és bizonytalanságok csökkentése, amelyek a kutatási és innovációs tevékenységekbe és az új technológiákba/megoldásokba való beruházással kapcsolatosak. A nemzeti szintű vagy az ágazati fellépés önmagában nem tudja elérni azt a kutatási és innovációs támogatási léptéket, gyorsaságot és hatókört, amelyre az EU-nak szüksége van ahhoz, hogy teljesítse a Szerződésben foglalt hosszú távú célkitűzéseit, megvalósítsa stratégiai szakpolitikai prioritásait (beleértve a Párizsi Megállapodásban és az európai zöld megállapodásban meghatározott éghajlat- és energiapolitikai célokat), valamint hogy hozzájáruljon a globális kihívások kezeléséhez és a fenntartható fejlődési célok eléréséhez. ·Arányosság Az e javaslathoz vezető egész megközelítést az arányosság elve hatja át. A jelenlegi partnerségek létrehozása óta megváltozott a politikai és jogi környezet. Most nagyobb hangsúlyt kap a kulcsfontosságú uniós szakpolitikai prioritások racionalizálásának és annak biztosításának szükségessége, hogy azok mérhető hatást fejtsenek ki. Tekintettel az új helyzetre, fontos, hogy csak akkor döntsenek az európai partnerség mellett, ha tényleges és bizonyítható hozzáadott érték áll fenn. Ezért minden intézményesített európai partnerségnek bizonyítania kell hozzáadott értékét – nevezetesen azt, hogy célkitűzései nem érhetők el hatékonyabban egyszerűbb eszközökkel, ideértve a Horizont Európa hagyományos pályázati felhívásainak alapértelmezett megközelítését vagy az egyszerűbb partnerségi formákat, például a „közös programozású partnerségeket”.

A javasolt partnerségek arányosságát az alábbi kétlépcsős logika alapján értékelték: (1)annak indokoltsága, hogy a partnerségi megközelítést alkalmazzák egy adott területen (beleértve az addicionalitásra, a célirányosságra és a stratégiai prioritásokkal való kapcsolatra vonatkozó megfontolásokat) a Horizont Európa keretében rendelkezésre álló egyéb beavatkozási formák helyett; (2)amennyiben a partnerségi megközelítést megfelelőnek ítélik, arányossági megfontolások vezérelték annak értékelését, hogy a partnerség mely típusa (közös programozású, társfinanszírozott vagy intézményesített partnerség) lenne a leghatékonyabb a kitűzött célok elérése szempontjából. ·A jogi aktus típusának megválasztása E javaslat célja, hogy az EUMSZ 187. cikke alapján kilenc közös vállalkozást hozzon létre. Ilyen struktúra esetében az EUMSZ 188. cikkének (1) bekezdése tanácsi rendelet elfogadását írja elő. 3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI ·A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata A Horizont Európa kidolgozása során alaposan figyelembe vették a korábbi értékelések következtetéseit. Ezek a megállapítások formálták a partnerségek új, hatásalapú megközelítését is, és segítettek a kiválasztásukra, végrehajtásukra, nyomon követésükre és fokozatos kivezetésükre vonatkozó kritériumok gyakorlati megvalósításában. Amint az a Horizont Európa hatásvizsgálatának 5. mellékletében is szerepel, a javításra szoruló területek a következők voltak: ·A Horizont 2020 időközi értékelése arra a következtetésre jutott, hogy a partnerség általános környezete túlságosan bonyolulttá és széttöredezetté vált. Míg a Horizont 2020 keretprogramban a kutatási és innovációs partnerségek száma összesen mintegy 100, ezek a Horizont 2020 rendelkezésre álló költségvetésének átlagosan mintegy 25 %-át képviselik, a köz- és magánszféra közötti partnerségek (PPP) pedig körülbelül 17,5 %-át. Az időközi értékelés megállapította, hogy észszerűsíteni kell az európai kutatási és innovációs partnerség általános környezetét, javítani kell partnerségeik nyitottságát és átláthatóságát, és össze kell kapcsolni őket a jövőbeli uniós kutatási és innovációs stratégiai prioritásokkal és a Horizont Európa küldetéseivel. ·A 187. cikk szerinti értékelés rámutatott, hogy a PPP-tevékenységeket össze kell hangolni az uniós, nemzeti és regionális politikákkal. Az értékelés javasolta a fő teljesítménymutatók felülvizsgálatát, valamint az érdekelt felek szélesebb körének bevonását az irányítási struktúrákba vagy a benyújtott javaslatokba. Kiemelte továbbá a kommunikáció javításának és érvényesítésének szükségességét, különösen a projekteredmények hatékony terjesztésének biztosítása érdekében. Az adott kezdeményezések esetében az e javaslatot kísérő egyes hatásvizsgálatok tematikus részei kifejtik, hogyan vették figyelembe a korábbi – mind pozitív, mind negatív – értékelések tanulságait. ·Konzultáció az érdekelt felekkel Erről a javaslatról és az azt kísérő hatásvizsgálatokról széles körű konzultáció folyt az érdekelt felekkel mind a Horizont Európáról szóló javaslat előkészítése során, mind később, valamennyi javasolt európai partnerség esetében: –a tagállamokkal a Horizont Európa programbizottság stratégiai árnyékformációján keresztül konzultáltak; –2019. szeptember 11. és november 6. között nyilvános konzultációt tartottak az EUMSZ 185. és 187. cikke szerinti javasolt intézményesített partnerségek számára, amely konzultációra több mint 1 600 válasz érkezett; –célzott konzultációkra került sor 12 javasolt intézményesített partnerségre irányuló hatásvizsgálat előkészítése érdekében. Minden javasolt partnerség esetében egy külső tanácsadó interjút készített az érdekelt felek reprezentatív mintájával, és kikérte véleményüket az uniós fellépés szükségességéről és hozzáadott értékéről. Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk eredményeit beépítették a javasolt partnerségeket kísérő egyedi hatásvizsgálatokba, és ezek segítettek meghatározni az előnyben részesített végrehajtási mód kiválasztását. ·Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása A javaslat hatásvizsgálatának előkészítése érdekében a Bizottság külső vállalkozót kért fel arra, hogy készítsen tanulmányt a javasolt intézményesített partnerségekről és dolgozzon ki közös módszertant a kezdeményezések eredményességének, hatékonyságának, koherenciájának és uniós hozzáadott értékének értékelésére az összehasonlíthatóság biztosítása érdekében. A külső tanulmány nyilvánosan elérhető az EU Bookshopon, és hivatkoznak rá az egyes kezdeményezések hatásvizsgálataiban. A Bizottság felhasználta a tanulmányhoz gyűjtött bizonyítékokat, különösen az érdekelt felek véleményeit, az utólagos értékelések eredményeit, a megoldandó problémák és a szakpolitikai lehetőségek várható hatásainak meghatározását, de a közelmúltban bekövetkezett szakpolitikai változások és a tanulmány következtetéseit követően elérhetővé vált további bizonyítékok fényében saját maga is elvégezte ezen információk elemzését. ·Hatásvizsgálat

A javasolt intézményesített európai partnerségek azonosítását követően elindították a hatásvizsgálati folyamatot annak érdekében, hogy meghatározzák az egyes kezdeményezések legmegfelelőbb végrehajtási módját a következő szakpolitikai alternatívák közül: 0. alternatíva – Alapforgatókönyv – A keretprogram szerinti hagyományos felhívások 1. alternatíva – Közös programozású európai partnerség 2. alternatíva – Társfinanszírozott európai partnerség 3. alternatíva – Intézményesített partnerség ·3a. alternatíva: az EUMSZ 185. cikkén alapuló intézményesített partnerség ·3b. alternatíva: az EUMSZ 187. cikkén alapuló intézményesített partnerség. Az egyes lehetőségek előnyeinek összehasonlító értékelése magában foglalta a beavatkozás kitűzött célok elérése szempontjából vett relevanciájának, arányosságának és hatékonyságának elemzését. Ennek eredményeként minden javasolt partnerség számára személyre szabott megközelítést kínáltak, amely az adminisztratív szempontból könnyített együttműködési formáktól az intézményesített együttműködési formákig terjedt, a tervezett szakpolitikai célkitűzésektől, a konkrét kihívásoktól és az egyes javasolt partnerségek tekintetében meghatározott kívánt eredménytől függően. Az egyes hatásvizsgálatokat 2020 márciusa és júniusa között három külön meghallgatáson mutatták be a Szabályozói Ellenőrzési Testületnek. Az első olvasat során két hatásvizsgálat kapott kedvező véleményt, hat hatásvizsgálat kedvező véleményt fenntartásokkal, négy pedig negatív véleményt; ez utóbbiakat újra be kellett nyújtani a testületnek. A negatív véleményt kapott ügyeket érintő fő kritikák a következők voltak: a javasolt kezdeményezés hatóköre, azon problémák és célkitűzések tisztázásának szükségessége, amelyeket a javasolt kezdeményezés a következő keretprogramban hatékonyan megoldhatna, a már létező kezdeményezés megszüntetésének hatása (adott esetben), valamint bizonyos esetekben az előnyben részesített alternatívák és más alternatívák közötti különbség. Az első olvasat során negatív véleményt kapott négy hatásvizsgálatot újra benyújtották. Közülük három esetében fenntartásokkal adtak ki kedvező véleményt, a negyedik pedig kedvező véleményt kapott. ·Célravezető szabályozás és egyszerűsítés A javasolt kezdeményezések megfelelnek annak az igénynek, hogy a Horizont Európáról szóló javaslatnak megfelelően egyszerűsíteni kell a partnerségekre vonatkozó megközelítést. Ez a Parlament és a Tanács támogatását is elnyerte. Ennek eredményeként megállapodás született arról, hogy a Horizont Európa háromféle partnerséget támogat: társfinanszírozott, közös programozású és intézményesített partnerséget (az EUMSZ 187. vagy 185. cikke alapján, és EIT TIT-ek). Ez összhangban van a célravezető és hatásos szabályozás program (REFIT) szellemével. Az e javaslatot kísérő hatásvizsgálat külön-külön vizsgálja meg az összes kezdeményezést, ugyanakkor átfogó megközelítést alkalmaz, meghatározva a hatékonyság és a koherencia növelésének módjait, és ezáltal maximalizálja az egyes partnerségek hatását. Olyan közös elemeket határoz meg, amelyek elősegítik, hogy valamennyi kezdeményezés megvalósítsa célkitűzéseit, miközben csökkenti a költségeket, például azáltal, hogy a többi kezdeményezéssel való összhang biztosítása érdekében kiigazítja az irányítási szabályokat. Ez a megközelítés teljes mértékben összhangban van a minőségi jogalkotási kerettel és az egyszerűsítésre irányuló erőfeszítésekkel. Az egységes alap-jogiaktus hozzájárul az uniós kutatás- és innovációfinanszírozási környezet racionalizálásának célkitűzéséhez, valamint az európai partnerségek stratégiai és hatásorientált megközelítéséhez. A Horizont Európáról szóló rendelet számos közös követelményt tartalmaz az európai partnerségek létrehozására és végrehajtására vonatkozóan. A moduláris megközelítés elfogadásával az egységes alap-jogiaktus lehetővé teszi, hogy a valamennyi közös vállalkozásra vonatkozó közös rendelkezések koherens módon jelenjenek meg (az első részben), kellő rugalmasságot biztosítva az egyes vállalkozások egyedi igényeinek kielégítéséhez (a második részben). ·Alapvető jogok Ez a rendelet tiszteletben tartja az Európai Unió Alapjogi Chartájában meghatározott alapvető jogokat. A javasolt kezdeményezések többsége nem gyakorol közvetlen hatást az alapvető jogokra. Amennyiben igen, az egyes hatásvizsgálatok 6. szakasza külön értékelést tartalmaz. 4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK A közös vállalkozások finanszírozására nyújtott uniós hozzájárulás maximális összege (az EFTA hozzájárulásával együtt) 9 600 millió EUR, amelyet az Unió általános költségvetésében a „Horizont Európa” keretprogram végrehajtását szolgáló „Horizont Európa” egyedi programhoz rendelt előirányzatokból kell kifizetni. E hozzájárulást a II. pillérből (Globális kihívások és ipari versenyképesség) teljesítik. Az Unió által a működési költségek fedezésére rendelkezésre bocsátott forrásokat az Uniótól eltérő tagok legalább ugyanolyan összegű hozzájárulásai egészítik ki. A közös vállalkozások fennállásának ideje alatt a közös vállalkozások igazgatási költségei nem haladhatják meg az 501,174 millió EUR-t. Ezeket a költségeket az Unió és az Uniótól eltérő tagok pénzügyi hozzájárulásaiból fedezik.

5.EGYÉB ELEMEK ·Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai A partnerségek nyomon követésére és értékelésére a Horizont Európáról szóló rendelet 45. és 47. cikkével, valamint III. mellékletével összhangban kerül sor. Az időközi és utólagos értékeléseket külső vállalkozók támogatják, és azokat beépítik a Horizont Európa átfogó értékelésébe. Az európai partnerségekre vonatkozóan meghatározott kritériumokkal összhangban az értékelések felmérik, hogy a jövőbeni cselekvések tekintetében melyek a leghatékonyabb szakpolitikai beavatkozási módok, valamint vizsgálják a partnerség lehetséges megújítását az európai partnerségek általános keretein belül. Megújítás hiányában megfelelő intézkedések kidolgozására kerül sor a keretprogram finanszírozásának a partnerségben részt vevő partnerekkel egyeztetett feltételeknek és határidőknek megfelelő fokozatos kivezetése érdekében. ·A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata Az intézményesített európai partnerségek célja a koherencia növelése és a hatás maximalizálása egy változó kutatási és innovációs környezetben. A javasolt tanácsi rendelet három részből áll: ·Az első rész a valamennyi közös vállalkozásra vonatkozó közös rendelkezéseket tartalmazza azzal a céllal, hogy észszerűsítse és harmonizálja a jogi peremfeltételeket, és moduláris megközelítést biztosítson, amelyre az egyes közös vállalkozások alapozhatják működési felépítésüket. ·A második rész az egyes közös vállalkozások tekintetében specifikus olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek lehetővé teszik az operatív és szakpolitikai igények figyelembevételéhez szükséges rugalmasságot. ·A harmadik rész az összes közös vállalkozásra alkalmazandó záró rendelkezéseket tartalmazza. ·4. cikk: a közös vállalkozásokra vonatkozó célkitűzések és elvek szilárdan illeszkednek a Horizont Európa célkitűzéseibe és struktúrájába, és szorosan kapcsolódnak az uniós szakpolitikai célkitűzések eléréséhez. Az összehangolt hatásvizsgálat alapján több közös célkitűzést határoztak meg. ·5. cikk: operatív célkitűzések és feladatok – ezek a rendelkezések tükrözik az európai partnerségekre vonatkozó követelményeket és végrehajtási kritériumokat, beleértve a célok elérése, az eredményekhez való hozzáférés, a szakpolitikai célkitűzések irányában tett előrehaladás nyomon követése, az érdekelt felek felé tanúsított inkluzivitás előmozdítása, valamint a kis- és középvállalkozások bevonása tekintetében a rendszerszintű megközelítés biztosításának szükségességét. ·7. cikk: közös eljárást határoz meg az új tagok kiválasztására, ezáltal biztosítva az átláthatóságot és a nyitottságot a kezdeményezés egészében, összhangban a Horizont Európáról szóló rendelettel. ·11. cikk: keretet nyújt a partnerek hozzájárulásának biztosítására a kezdeményezés teljes időtartama alatt, valamint annak garantálására, hogy a költségek megoszlanak az EU és az Uniótól eltérő partnerek között, ami a partnerségi megközelítés egyik alapfeltétele. Ez a cikk előírja, hogy a hozzájárulásoknak és a kötelezettségvállalásoknak minőségi és mennyiségi szempontból növekedniük kell, összhangban a Horizont Európáról szóló rendelettel. Olyan, rendszerszintű megközelítést vezet be az ipari partnerek hozzájárulására vonatkozóan az EUMSZ 187. cikke szerinti valamennyi kezdeményezés esetében, amely elszámoltatható, támogatja a kezdeményezések nyitottságát, koherens, átlátható és méltányos, ugyanakkor biztosítja a kezdeményezés vonzerejét az új tagok számára. ·Fokozatos kivezetés: a rendelkezések szorosan kapcsolódnak az egyedi célkitűzések eléréséhez. A 16. cikk (2) bekezdésének y) pontja előírja, hogy az irányító testületnek reális tervet kell kidolgoznia 2022 végéig – kellő időben ahhoz, hogy azt be lehessen építeni a Horizont Európa időközi értékelésébe – a kezdeményezés intézményesített partnerség keretein kívüli folytatásáról. Ennek biztosítania kell, hogy a terjesztési tevékenységek az uniós részvétel lezárultát követően is folytatódjanak, és hogy kapcsolat jöjjön létre az ipari és egyéb szakpolitikákkal annak érdekében, hogy a kezdeményezés a kutatásról és az innovációról áttérjen a megvalósításra. ·Irányítási rendelkezések: hangolják össze a különböző szervek működését a közös vállalkozásokon belül. Minden közös vállalkozást tanácsadó csoportok támogatnak annak érdekében, hogy tudományos és szakértői tanácsot kapjanak, konzultáljanak az érdekelt felekkel és bevonják a tagállamokat (amennyiben nem partnerek). A közös vállalkozások azonban rugalmasan használhatják a meglévő formációkat a tanácsadó funkció ellátására, vagy olyan formációt hozhatnak létre, amely egynél többet kiszolgál közülük. ·Koherencia és szinergiák (5., 16., 18. és 24. cikk): a Horizont Európáról szóló rendeletben kifejezett hangsúlyt kap a „koordináció és/vagy közös tevékenységek más olyan releváns kutatási és innovációs kezdeményezésekkel, amelyek garantálják az összeköttetések optimális szintjét és hatékony szinergiákat biztosítanak”. Ezzel összhangban az első rész meghatározza, hogy a közös vállalkozásoknak hogyan kell együttműködniük más partnerségekkel, és hogyan kell kapcsolatba lépniük a tágabb ökoszisztémával, különösen a feladataik és az irányító testületük feladatai, az államok képviselői csoportjának szerepe és az éves tevékenységi jelentésen keresztüli jelentéstétel tekintetében. A második rész felsorol néhány prioritást élvező európai partnerséget, amelyekkel az egyes közös vállalkozásoknak hivatalos és rendszeres együttműködést kell kialakítaniuk. 2021/0048 (NLE) Javaslat A TANÁCS RENDELETE a közös vállalkozásoknak a Horizont Európa keretében történő létrehozásáról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 187. cikkére, valamint 188. cikkének első albekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, tekintettel az Európai Parlament véleményére, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére, mivel: (1)Az uniós finanszírozás lehető legnagyobb hatásának elérése és az Unió szakpolitikai célkitűzéseihez való leghatékonyabb hozzájárulás érdekében a(z) [XXXX] európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: a Horizont Európáról szóló rendelet) létrehozta a magán- és/vagy közszektorbeli partnerekkel való európai partnerségek szakpolitikai és jogi keretét. Az európai partnerségek a Horizont Európa szakpolitikai megközelítésének kulcsfontosságú elemei. Ezeket azért hozták létre, hogy megvalósítsák a Horizont Európa által célzott uniós prioritásokat, és hogy egyértelmű hatást gyakoroljanak az EU és polgárai javára, amely partnerségben hatékonyabban érhető el, mint egyedül az Unió által, egy olyan stratégiai jövőkép révén, amelyet a partnerek kölcsönösen elfogadnak, és amely iránt elkötelezettek. (2)A Horizont Európa „Globális kihívások és európai ipari versenyképesség” pilléréhez tartozó európai partnerségek különösen fontos szerepet játszanak az olyan stratégiai célkitűzések elérésében, mint a fenntartható fejlődési célok, valamint a zöld és digitális Európa felé való átállás felgyorsítása, és hozzá kell járulniuk a Covid19-hez kapcsolódó példátlan válságból való kilábaláshoz. Az európai partnerségek olyan összetett, határokon átnyúló kihívásokkal foglalkoznak, amelyek integrált megközelítést igényelnek. Lehetővé teszik az e rendeletet kísérő hatásvizsgálatokban ismertetett átalakító hatású, rendszerszintű és piaci hiányosságok kezelését azáltal, hogy az értékláncok és az ökoszisztémák szereplőinek széles körét összefogják, hogy egy közös jövőképen munkálkodjanak, amelyet konkrét ütemtervekké alakítanak át, a tevekénységeiket pedig összehangoltan hajtsák végre. Emellett lehetővé teszik az erőfeszítéseknek és az erőforrásoknak a közös prioritásokra való összpontosítását az összetett kihívások megoldása érdekében. (3)A prioritások és a hatás elérése érdekében az európai partnerségeket az érintett európai érdekelt felek széles körű bevonásával kell kialakítani, ideértve az ipart, a kutatóhelyeket, a helyi, regionális, nemzeti vagy nemzetközi szintű közfeladatokat ellátó szerveket, valamint a civil társadalmi szervezeteket, például a kutatást és innovációt támogató és/vagy megvalósító alapítványokat. E partnerségeknek azon intézkedések közé kell tartozniuk, amelyek erősítik a magán- és/vagy közszektorbeli partnerek közötti együttműködést nemzetközi szinten, többek között azáltal, hogy összekapcsolják a kutatási és innovációs programokat a határokon átnyúló kutatási és innovációs beruházásokkal, ami kölcsönösen előnyös az emberek és a vállalkozások számára, és mindeközben biztosítják, hogy a stratégiai területeken ne sérüljenek az Unió érdekei. (4)A Horizont 2020 időközi értékelése feltárta, hogy az idők során a partnerségi eszközök és kezdeményezések jelentős repertoárját vezették be, hétféle végrehajtási formával és közel 120, a Horizont 2020 keretében működő partnerségi kezdeményezéssel. Az eszközök és kezdeményezések megsokszorozódása által generált összetettségen túl a Bizottság úgy értékelte, hogy az eszközök és kezdeményezések uniós és nemzeti szintű kapcsolódó szakpolitikákhoz való hozzájárulásának képessége összességében nem elegendő annak ellenére, hogy számos pozitív hatást fejtenek ki a célkitűzéseik megvalósítása felé vezető úton, például hosszú távú menetrendek meghatározásával, az egyébként széttagolt szereplők közötti kutatási és innovációs együttműködés strukturálásával és további beruházások mozgósításával. A Horizont Európa hatásvizsgálata ezért megállapítja, hogy foglalkozni kell az uniós kutatás- és innovációfinanszírozási környezettel, és azt észszerűsíteni kell, különös tekintettel a partnerségekre, valamint hogy a partnerségeket a nagyobb hatásnak és az uniós prioritások megvalósítása felé kell terelni. (5)Ezen aggályok kezelése és az európai beruházásokkal kapcsolatos ambiciózusabb célok elérése érdekében a Horizont Európának jelentős egyszerűsítéssel és reformmal kell előállnia a Bizottság kutatási és innovációs partnerségi politikájának tekintetében. A fenntarthatósági célkitűzések felé irányuló uniós szintű „átalakulásokhoz” való hozzájárulást célzó, rendszerszintű jellegének megjelenítése érdekében a Horizont Európának stratégiaibb, koherensebb és hatásorientáltabb megközelítést alkalmazva, hatékonyabban kell igénybe vennie ezeket a partnerségeket. (6)Az (EU) 2020/852 rendelet általános keretet hoz létre annak meghatározására, hogy egy gazdasági tevékenység környezeti szempontból fenntarthatónak minősül-e a fenntartható befektetések meghatározása céljából. Közös hivatkozási alapot teremt a befektetők, a bankok, az ipar és a kutatók számára, amikor olyan projektekbe és gazdasági tevékenységekbe fektetnek be, amelyek jelentős pozitív hatást gyakorolnak az éghajlatra és a környezetre és egyiket sem károsítják jelentős mértékben. Ez referenciaként szolgál az Unión belüli zöld beruházásokhoz. (7)Adott esetben a partnerségeknek figyelembe kell venniük az (EU) 2020/852 rendelet 3. cikkében foglalt technikai vizsgálati kritériumokat és az (EU) 2020/852 rendelet 17. cikkében foglalt, a jelentős károkozás elkerülését célzó elvet, mint olyan eszközt, amely javítja projektjeik készenlétét és a zöld finanszírozáshoz való hozzáférését, ami döntő fontosságú lesz a piaci elterjedés és az általuk biztosított innovatív technológiák és megoldások szélesebb körű bevezetése szempontjából. A technikai vizsgálati kritériumok középpontjában tudományos bizonyítékok állnak. A partnerségek által folytatott kutatásnak és innovációnak fontos szerepet kell játszania abban, hogy segítse a gazdasági szereplőket, hogy teljesítsék vagy meghaladják a rendeletben meghatározott szabványokat és küszöbértékeket, valamint hogy a technikai vizsgálati kritériumokat naprakészen tartsák és összhangba hozzák az európai zöld megállapodás célkitűzéseivel. (8)A Horizont Európáról szóló rendelet alapján lehetővé kell tenni, hogy az európai partnerségek három különböző formát öltsenek, nevezetesen „társfinanszírozott”, „közös programozású” és „intézményesített” formákat. Az intézményesített partnerségek létesítése új uniós jogszabályok elfogadásával és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 185. vagy 187. cikke szerinti célzott végrehajtó struktúrák létrehozásával kell járjon. (9)A Horizont Európáról szóló rendelet nyolc kiemelt területet határoz meg, amelyeken javaslatot lehet tenni intézményesített partnerségekre. E kiemelt területeken számos intézményesített partnerségre irányuló kezdeményezést terjesztettek elő, amelyek közül kilenc tartozik e rendelet hatálya alá. (10)A közös vállalkozások által végzett kutatási és innovációs tevékenységeket a Horizont Európából kell finanszírozni. A maximális hatás elérése érdekében a közös vállalkozásoknak szoros szinergiákat kell kialakítaniuk más uniós programokkal és finanszírozási eszközökkel, különösen az innovatív megoldások bevezetését, az oktatást és a regionális fejlesztést támogató programokkal és finanszírozási eszközökkel, a gazdasági és társadalmi kohézió növelése és az egyenlőtlenségek csökkentése érdekében. (11)Az európai partnerségekre, és különösen az intézményesített európai partnerségekre vonatkozó új politikai megközelítés újszerű módszert tesz szükségessé azon jogi keret kialakítása tekintetében, amelyben e partnerségek működni fognak. Bár a közös vállalkozásoknak az EUMSZ 187. cikke alapján a Horizont 2020 keretprogram céljára történő létrehozása hatékonynak bizonyult a végrehajtást illetően, e végrehajtást fokozni kell. Ezért e rendelet célja a végrehajtás koherenciájának, hatékonyságának, eredményességének és hatásorientáltságának növelése a Horizont Európa rendelkezéseinek, valamint a Horizont 2020 program végrehajtása során szerzett tapasztalatoknak a közös vállalkozásokra vonatkozó közös rendelkezésekbe való harmonizált átültetése révén. A rendelet célja, hogy elősegítse az európai partnerségek közötti együttműködést és szinergiákat, és ezáltal szervezeti szinten teljes mértékben kihasználja azok összekapcsolását. A közös vállalkozásoknak lehetőségeket kell keresniük arra, hogy más európai partnerségek képviselőit is bevonják a munkaprogramjaik kidolgozása során folytatott megbeszélésekbe, azonosítsák azokat a területeket, amelyeken a kiegészítő vagy közös tevékenységek hatékonyabban és eredményesebben kezelnék a kihívásokat, elkerüljék az átfedéseket, összehangolják tevékenységeik időzítését, valamint biztosítsák az eredményekhez való hozzáférést és az ismeretcsere egyéb releváns eszközeit. (12)A köztük lévő szinergiák azonosítását követően a közös vállalkozásoknak arra kell törekedniük, hogy meghatározzák azokat a költségvetési részesedéseket, amelyeket a közös vállalkozások kiegészítő vagy közös tevékenységeihez kell felhasználni. E rendelet célja továbbá, hogy fokozott operatív együttműködés és a méretgazdaságosság feltárása révén javítsa a hatékonyságot és harmonizálja a szabályokat, beleértve egy közös háttériroda létrehozásával, amely horizontális támogatási feladatokat lát el a közös vállalkozások számára. A közös háttérirodának meg kell könnyítenie, hogy nagyobb hatást és harmonizációt érjenek el a közös pontokon, ugyanakkor bizonyos fokú rugalmasságot kell fenntartania az egyes közös vállalkozások sajátos igényeinek kielégítése érdekében. A struktúrát a közös vállalkozások által közösen megkötendő, szolgáltatási szintre vonatkozó megállapodások alkalmazásával kell létrehozni. A közös háttérirodai funkcióknak ki kell terjedniük a koordinációs és adminisztratív támogatási funkciókra azokon a területeken, ahol az átvilágítása eredményesnek és költséghatékonynak bizonyult, és figyelembe kell venniük az egyes engedélyezésre jogosult tisztviselők elszámoltathatóságára vonatkozó követelménynek való megfelelést. A jogi keretet úgy kell kialakítani, hogy az a lehető legjobban szolgálja a közös vállalkozások közös igényeit, biztosítsa szoros együttműködésüket és minden lehetséges szinergiát feltárjon az európai partnerségek és következésképpen a Horizont Európa program különböző részei között, valamint a közös vállalkozások által irányított egyéb programok között. (13)Az e rendelettel létrehozott egyes közös vállalkozásokra vonatkozó hatásvizsgálatok bizonyították, hogy csak akkor indokolt a Horizont Európáról szóló rendelet szerint megvalósítani partnerségeket, ha a Horizont Európa program más részei – beleértve az európai partnerségek más formáit is – nem érnék el a célkitűzéseket vagy nem idéznék elő a szükséges várt hatásokat, aminél fogva e megvalósítást hosszú távú perspektíva és magas fokú integráció indokol. (14)A Horizont Európa stratégiaibb, koherensebb és hatásorientáltabb megközelítést vezet be az európai partnerségekre vonatkozóan, a Horizont 2020 időközi értékeléséből levont tanulságokra építve. Az új törekvéssel összhangban e rendelet célja az intézményesített európai partnerségek hatékonyabb alkalmazása, különösen azáltal, hogy a 2030-ig elérhető egyértelmű célkitűzésekre, eredményekre és hatásokra összpontosít, valamint biztosítja a kapcsolódó uniós szakpolitikai prioritásokhoz és uniós szakpolitikákhoz való egyértelmű hozzájárulást. Az egyéb releváns uniós, nemzeti és regionális szintű kezdeményezésekkel – különösen más európai partnerségekkel – való szoros együttműködés és szinergiák kulcsfontosságúak a nagyobb hatás eléréséhez és az eredmények hasznosításának garantálásához. Az átfogó hatás értékelése során figyelembe kell venni a partnerek hozzájárulásán túlmutató és a közös vállalkozások által kezdeményezett szélesebb körű beruházásokat, amelyek hozzájárulnak célkitűzéseik eléréséhez. (15)Ez a rendelet a Horizont Európáról szóló rendeletben meghatározott elveken és kritériumokon alapul, ideértve a nyitottságot és az átláthatóságot, az erős multiplikátorhatást, valamint az összes érintett fél hosszú távú kötelezettségvállalásait. E rendelet egyik célkitűzése annak biztosítása, hogy a kezdeményezések nyitottak legyenek a jogalanyok széles köre, köztük az újonnan érkezők számára. A partnerségeknek nyitottaknak kell lenniük minden olyan jogalany előtt, amely hajlandó és képes a közös cél elérésén dolgozni, az érdekelt felek széles körű és aktív részvételét előmozdítani tevékenységeikben, tagságukban és irányításukban, és biztosítani, hogy az eredmények valamennyi európai polgár javát szolgálják, különösen az eredmények széles körű terjesztése és a bevezetést megelőző, Unió-szerte végzett tevékenységek révén.

(16)Az Unió stratégiai eszközeivel, érdekeivel, autonómiájával vagy biztonságával kapcsolatos cselekvések esetében a Horizont Európáról szóló rendelet [16. cikkében] meghatározott intézkedéseket kell alkalmazni a közös vállalkozások munkaprogramjaira. (17)A Horizont Európáról szóló rendelet [III. mellékletében] előírtak szerint az Uniótól eltérő partnerek pénzügyi és/vagy természetbeni hozzájárulása legalább 50 %, és elérheti az európai partnerség összesített költségvetési kötelezettségvállalásainak 75 %-át. Következésképpen e rendeletnek a közös vállalkozások tagjaitól megkövetelt hozzájárulást az uniós hozzájárulással megegyező szinten vagy annál magasabb szinten kell meghatároznia. Az Uniónak olyan helyzetben kell lennie, hogy csökkenthesse hozzájárulását, amennyiben az Uniótól eltérő tagok nem teljesítik kötelezettségvállalásaikat. (18)A Horizont Európáról szóló rendeletben meghatározott törekvésekkel összhangban az intézményesített partnerségek létrehozásának egyik előfeltétele a partnerek hozzájárulásának garantálása a kezdeményezések teljes időtartama alatt. Ebben az összefüggésben a magánpartnereknek hozzájárulásuk jelentős részét a közös vállalkozás működési költségeihez való természetbeni hozzájárulás formájában kell biztosítaniuk. A közös vállalkozások számára lehetővé kell tenni, hogy munkaprogramjukon keresztül olyan intézkedéseket keressenek, amelyek megkönnyítik e hozzájárulásokat, különösen a finanszírozási ráták csökkentésével. Ezeknek az intézkedéseknek a közös vállalkozás sajátos szükségletein és a mögöttes tevékenységeken kell alapulniuk. Indokolt esetben lehetővé kell tenni olyan további feltételek bevezetését, amelyek előírják a közös vállalkozás valamely tagjának vagy a tag csoporttagjának, illetve kapcsolódó szervezetének a részvételét, olyan tevékenységekre irányulóan, ahol a közös vállalkozás ipari partnerei kulcsfontosságú szerepet tölthetnek be (mint például a nagyszabású demonstrációs projektek és a vezérprojektek) és az alacsonyabb finanszírozási ráták révén hozzájárulásuk nagyobb mértékű lehet. A tagok részvételének szintjét az ügyvezető igazgatónak kell figyelemmel kísérnie annak érdekében, hogy az irányító testület képes legyen megtenni a megfelelő intézkedéseket, biztosítva az egyensúlyt a partnerek elkötelezettsége és a nyitottság között. Kellően indokolt esetekben például a nagyszabású demonstrációs projektek vagy a vezérprojektek tőkekiadása az alkalmazandó jogi kerettel összhangban elszámolható költségnek tekinthető. (19)A hozzájárulások közös vállalkozások tagjai közötti igazságos elosztásának elvével összhangban a közös vállalkozások igazgatási költségeihez nyújtott pénzügyi hozzájárulásokat egyenlően kell megosztani az Unió és az Uniótól eltérő tagok között. Az ettől az elvtől való eltérést csak kivételes és kellően indokolt esetekben lehet megfontolni, például akkor, ha a közös vállalkozás Uniótól eltérő tagjának mérete vagy tagsági szerkezete folytán csoporttagonként vagy kapcsolódó szervezetenként olyan magas szintű hozzájárulást kellene teljesíteni, különösen a kis- és középvállalkozásoknak (kkv-k), hogy súlyosan veszélybe kerülne az arra való ösztönzöttség, hogy a közös vállalkozás tagjának csoporttagjává vagy kapcsolódó szervezetévé váljanak vagy azok maradjanak. Ilyen esetekben a közös vállalkozás igazgatási költségeihez az Uniótól eltérő tagok által nyújtandó éves pénzügyi hozzájárulás minimális százalékának az összes éves igazgatási költség 20 %-át kell kitennie, a kkv-k hozzájárulásának pedig lényegesen alacsonyabbnak kell lennie, mint a nagyobb csoporttagoktól vagy kapcsolódó szervezetektől származó hozzájárulásoknak. Amint a tagok olyan kritikus tömeget érnek el, amely a teljes éves igazgatási költség 20 %-át meghaladó hozzájárulást tesz lehetővé, az egy csoporttagra vagy kapcsolódó szervezetre jutó éves hozzájárulást fenn kell tartani vagy növelni kell annak érdekében, hogy fokozatosan növekedjen az Uniótól eltérő tagok részesedése a közös vállalkozás éves igazgatási költségeihez való teljes hozzájárulásból. A közös vállalkozás Uniótól eltérő tagjainak törekedniük kell a csoporttagok vagy kapcsolódó szervezetek számának növelésére annak érdekében, hogy a közös vállalkozás egész élettartama alatt az igazgatási költségek 50 %-ában maximalizálhassák a hozzájárulást. (20)A Horizont Európáról szóló rendelet előírja a partnerek számára, hogy tegyenek tanúbizonyságot hosszú távú elkötelezettségükről, ideértve a köz- és/vagy magánberuházások egy minimális arányát. Következésképpen az Uniónak ebben a rendeletben azonosítania kell a tagállamokban, a Horizont Európa programhoz társult országokban letelepedett vagy nemzetközi szervezetnek minősülő alapító tagokat. Szükség esetén azonban lehetővé kell tenni a közös vállalkozások tagsági bázisának kiterjesztését a létesítést követően is, nyílt és átlátható eljárásban kiválasztott társult tagokkal, különös tekintettel az új technológiai fejlődésre vagy további országoknak a Horizont Európa programhoz való társulására. Azon jogalanyok számára, amelyek érdekeltek abban, hogy a közös vállalkozás saját kutatási területeikhez kapcsolódó célkitűzéseit támogassák, anélkül, hogy tagként csatlakoznának, lehetővé kell tenni, hogy e közös vállalkozások közreműködő partnereivé váljanak. (21)A közös vállalkozás létrehozása kölcsönösen előnyös köz- és magánszféra közötti partnerséget biztosít az érintett tagok számára, többek között azáltal, hogy egy hétéves időszakon keresztül előmozdítja az érintett ágazatok számára nyújtott jelentős költségvetési juttatásokkal kapcsolatos bizonyosságot. Az alapító tag vagy társult tag jogállás, illetve ezek valamely csoporttagjaként vagy kapcsolódó szervezeteként betöltött minőség lehetővé teszi a befolyásszerzést a közös vállalkozás irányító testületében akár közvetlenül, akár az ágazat képviselői révén. Az irányító testület a közös vállalkozás döntéshozó szerve, amely dönt a partnerség hosszú távú stratégiai irányvonaláról és éves prioritásairól. Az alapító tagok és a társult tagok számára ezért lehetővé kell tenni – adott esetben akkor is, amikor csoporttagjaik képviseletében járnak el –, hogy hozzájáruljanak a közös vállalkozás menetrendjéhez és prioritásainak meghatározásához a stratégiai kutatási és innovációs terv elfogadása és esetleges módosítása, valamint az éves munkaprogram – beleértve a pályázati felhívások tartalmát, az egyes pályázati témákra alkalmazandó finanszírozási rátát, valamint a benyújtási, értékelési, kiválasztási, odaítélési és felülvizsgálati eljárásokra vonatkozó kapcsolódó szabályokat – elfogadása révén. (22)Helyénvaló, hogy az Uniótól eltérő tagok kötelezettségvállalási nyilatkozat útján kötelezettséget vállaljanak e rendelet végrehajtására. Ezeknek a kötelezettségvállalási nyilatkozatoknak a kezdeményezés teljes időtartama alatt jogilag érvényesnek kell lenniük, és azokat a közös vállalkozásnak és a Bizottságnak fokozottan nyomon kell követnie. A közös vállalkozásoknak olyan jogi és szervezeti környezetet kell kialakítaniuk, amely lehetővé teszi a tagok számára kötelezettségvállalásaik teljesítését, ugyanakkor biztosítja a kezdeményezés folyamatos nyitottságát és a végrehajtásuk során az átláthatóságot, különösen a prioritások meghatározása és a pályázati felhívásokban való részvétel tekintetében. (23)A további egyszerűsítés a Horizont Európa keretprogram egyik sarokköve. Ebben az összefüggésben egyszerűsített jelentéstételi mechanizmust kell bevezetni a partnerek számára, akiknek már nem kell jelentést tenniük a nem elszámolható költségekről. a működési tevékenységekhez nyújtott természetbeni hozzájárulások elszámolása kizárólag az elszámolható költségek alapján történik. Ez lehetővé teszi a működési tevékenységekhez való természetbeni hozzájárulásoknak a Horizont Európa informatikai eszközein keresztül történő automatikus kiszámítását, csökkenti a partnerek adminisztratív terheit, és hatékonyabbá teszi a hozzájárulásokra vonatkozó jelentéstételi mechanizmust. A közös vállalkozásoknak fokozottan nyomon kell követniük a működési tevékenységekhez való természetbeni hozzájárulásokat, és az irányító testület ügyvezető igazgatójának rendszeres jelentéseket kell készítenie annak megállapítása érdekében, hogy a természetbeni hozzájárulásokra vonatkozó célok elérése felé tett előrehaladás kielégítő-e. Az irányító testületnek értékelnie kell a működési tevékenységekhez hozzájáruló tagok által tett erőfeszítéseket és elért eredményeket, valamint egyéb tényezőket, például a kkv-k részvételi szintjét és a kezdeményezés vonzerejét az újonnan érkezők számára. Szükség esetén megfelelő javító és korrekciós intézkedéseket kell hoznia, figyelembe véve a nyitottság és az átláthatóság elvét. (24)A közös vállalkozásoknak szisztematikus lehetőséget és ösztönzést kell nyújtaniuk az Uniótól eltérő tagok számára kutatási és innovációs tevékenységeiknek a közös vállalkozás tevékenységeivel való kombinálására. A kiegészítő tevékenységek nem kaphatnak pénzügyi támogatást a közös vállalkozástól. A tagok természetbeni hozzájárulásaként azonban elszámolhatók, ha hozzájárulnak a közös vállalkozás célkitűzéseihez, és közvetlenül kapcsolódnak a közös vállalkozás tevékenységeihez. Ez a kapcsolat a közös vállalkozás vagy annak korábbi kezdeményezései által finanszírozott közvetett cselekvések eredményeinek felhasználásán vagy jelentős uniós hozzáadott érték bemutatásán keresztül állapítható meg. E rendeletnek konkrétabb rendelkezéseket kell megállapítania az egyes közös vállalkozások kiegészítő tevékenységeinek terjedelmére vonatkozóan, a kívánt célirányosság és hatás eléréséhez szükséges mértékben. A közös vállalkozások irányító testületeinek azt is meg kell határozniuk, hogy a hozzájárulások értékének megállapításához szükség van-e egyszerűsítési módszerek, például átalányösszegek vagy egységköltségek alkalmazására az egyszerűsítés, a költséghatékonyság és a bizalmas kereskedelmi adatok megfelelő szintű védelme érdekében. (25)A közös vállalkozások irányításának biztosítania kell, hogy döntéshozatali folyamataik képesek legyenek lépést tartani a gyorsan változó társadalmi-gazdasági és technológiai környezettel és a globális kihívásokkal. A közös vállalkozásoknak ki kell használniuk az összes érdekelt fél szakértelmét, tanácsait és támogatását feladataik hatékony végrehajtása, valamint az uniós és nemzeti szintű szinergiák biztosítása érdekében. Ezért a közös vállalkozásokat fel kell hatalmazni arra, hogy tanácsadó szerveket hozzanak létre azzal a céllal, hogy e szervek szakértői javaslattal lássák el őket és elvégezzenek minden egyéb tanácsadói feladatot, amely a közös vállalkozások célkitűzéseinek eléréséhez szükséges. A tanácsadó szervek létrehozásakor a közös vállalkozásoknak biztosítaniuk kell a szakértők kiegyensúlyozott képviseletét a közös vállalkozás tevékenységi körén belül, többek között a nemek egyensúlya tekintetében is. Az e szervek által nyújtott tanácsnak tudományos szempontokat kell megjeleníteniük, és be kell mutatniuk a nemzeti és regionális hatóságok, valamint a közös vállalkozások egyéb érdekelt feleinek szempontjait is. (26)A közös vállalkozások számára lehetővé kell tenni, hogy tudományos tanácsadói feladatot ellátó tanácsadó szervet hozzanak létre. E szervnek vagy tagjainak képesnek kell lenniük arra, hogy független tudományos tanácsadást és támogatást nyújtsanak az adott közös vállalkozásnak. A tudományos tanácsadásnak ki kell terjednie különösen az éves munkatervekre, a kiegészítő tevékenységekre, valamint szükség szerint a közös vállalkozások feladatainak bármely más aspektusára. (27)A közös vállalkozásoknak biztosítaniuk kell, hogy a tagállamok megfelelő tájékoztatást kapjanak a közös vállalkozások tevékenységeiről, időben tájékoztatást kell tudniuk nyújtani a tagállamokban végzett tevékenységekről, és lehetőségük kell legyen hozzájárulni az előkészítő és döntéshozatali folyamatokhoz. A tagállamokkal folytatott párbeszéd különösen fontos a szinergiák összefüggésében, valamint azért, mert a nagyobb hatás elérése érdekében biztosítani kell a nemzeti, regionális, uniós és európai szintű erőfeszítések és tevékenységek összehangolását. A tagállamok közvetlen vagy közvetett partnerként való részvétele nélküli közös vállalkozásoknak létre kell hozniuk az államok képviselőinek csoportját azzal a céllal, hogy összehangolják a közös vállalkozások tevékenységeit a nemzeti és regionális szinten elfogadott szakpolitikákkal és intézkedésekkel. (28)Annak biztosítása érdekében, hogy a közös vállalkozások tisztában legyenek a szakterületük teljes értékláncában szereplő érdekelt felek álláspontjával és nézeteivel, a közös vállalkozások számára lehetővé kell tenni, hogy létrehozzák az érdekelt felek tanácsadó csoportjait, amelyekkel az egyes közös vállalkozások igényei szerint konzultálni kell horizontális vagy konkrét kérdésekben. Ezeknek a csoportoknak nyitva kell állniuk a közös vállalkozás szakterületén tevékenykedő valamennyi köz- és magánszektorbeli érdekelt fél előtt, ideértve a szervezett érdekcsoportokat, valamint a tagállamokból, társult országokból és más országokból származó nemzetközi érdekcsoportokat is. (29)A közös vállalkozásoknak nyílt és átlátható módon kell működniük, és ennek keretében valamennyi releváns információt kellő időben közölniük kell megfelelő szerveikkel, valamint gondoskodniuk kell tevékenységeik promóciójáról, többek között a nagyközönséget célzó tájékoztató és ismeretterjesztő kampányok révén. (30)A közös vállalkozásokat olyan struktúra és szabályok alkalmazásával kell végrehajtani, amelyek fokozzák a hatékonyságot és biztosítják az egyszerűsítést. Ennek érdekében a közös vállalkozásoknak az igényeikhez igazított pénzügyi szabályokat kell elfogadniuk az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet 71. cikkében foglaltak szerint. (31)A közös vállalkozások végrehajtásának a Horizont Európáról szóló rendeletben az intézményesített partnerségekre vonatkozóan meghatározott kritériumokon kell alapulnia. Ezt a Bizottság által kezelt elektronikus eszközök használatával kell támogatni. A közös vállalkozások által finanszírozott közvetett cselekvésekkel kapcsolatos információk – beleértve az eredményeket is – nélkülözhetetlenek az uniós szakpolitikák vagy programok kidolgozásához, végrehajtásához, nyomon követéséhez és értékeléséhez. Ezért a közös vállalkozásoknak biztosítaniuk kell, hogy az uniós intézmények és az uniós szervek, hivatalok vagy ügynökségek hozzáférjenek az általuk finanszírozott közvetett cselekvésekkel kapcsolatos valamennyi információhoz, beleértve a közvetett cselekvésekben részt vevő kedvezményezettek eredményeit is. E hozzáférési jogoknak a nem kereskedelmi és nem versenyalapú használatra kell korlátozódniuk, és meg kell felelniük az alkalmazandó titoktartási szabályoknak. Az uniós intézmények és szervek, hivatalok vagy ügynökségek személyzete számára – megfelelő informatikai biztonsági és információbiztonsági előírások betartása mellett, valamint a szükségesség és az arányosság elvével összhangban – hozzáférést kell biztosítani ezekhez az információkhoz. (32)A Horizont Európa keretében a közös vállalkozások által finanszírozott közvetett cselekvésekben való részvételnek meg kell felelnie a Horizont Európáról szóló rendeletben meghatározott szabályoknak. A közös vállalkozások keretében gondoskodni kell e szabályoknak a Bizottság által elfogadott vonatkozó intézkedések alapján történő következetes alkalmazásáról. A közös vállalkozásoknak a Bizottság által kidolgozott társasági támogatásimegállapodás-mintát kell használniuk. Az eredmények feletti tulajdonjog átruházásának a Horizont Európáról szóló rendelet [36. cikkének (4) bekezdésében] említett kifogásolására nyitva álló időszak tekintetében figyelembe kell venni az adott közös vállalkozás által lefedett területekre jellemző innovációs ciklusok időtartamát. (33)A közös vállalkozások egyik fő célja az Unió gazdasági kapacitásának és különösen tudományos és technológiai szuverenitásának előmozdítása. A világjárvány utáni helyreállítás továbbá rávilágít arra, hogy be kell ruházni az olyan kulcsfontosságú technológiákba, mint az 5G, a mesterséges intelligencia, a felhő, a kiberbiztonság és a zöld technológia, valamint e technológiák Unión belüli hasznosítása. Az összes résztvevő által elért eredmények fontos szerepet játszanak e tekintetben, és minden résztvevő részesül az uniós finanszírozás előnyeiből a projekt eredményei és az ahhoz való hozzáférési jogok révén, még azon résztvevők is, amelyek nem kaptak uniós finanszírozást. Ezért az uniós érdekek védelme érdekében a közös vállalkozások azon jogát, hogy kifogást emelhessenek az eredmények tulajdonjogának átruházása vagy az eredményekre vonatkozó kizárólagos használati engedély megadása ellen, azokra a résztvevőkre is alkalmazni kell, amelyek nem kaptak uniós finanszírozást. A kifogásolási jog gyakorlása során a közös vállalkozásnak az arányosság elvével összhangban méltányos egyensúlyt kell teremtenie az uniós érdekek és a finanszírozással nem támogatott résztvevők eredményeivel kapcsolatos alapvető jogok védelme között, figyelembe véve, hogy ezek a résztvevők nem részesültek uniós finanszírozásban azon tevékenység tekintetében, amelyből az eredmények származnak. (34)Az Unió által nyújtott pénzügyi hozzájárulást a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elve, valamint az (EU, Euratom) 2018/1046 rendeletben meghatározott közvetett irányítási szabályok szerint kell kezelni. (35)Az egyszerűsítés érdekében valamennyi felet érintően csökkenteni kell az adminisztratív terheket. El kell kerülni az ellenőrzési átfedéseket, valamint az aránytalan mértékű dokumentációt és jelentéstételt. Az e rendelet értelmében uniós forrásokban részesülők ellenőrzését a Horizont Európáról szóló rendelettel és más vonatkozó uniós finanszírozási programokkal összhangban kell végezni.

(36)Az Unió és a közös vállalkozásokban részt vevő más tagok pénzügyi érdekeit arányos intézkedésekkel kell védeni a kiadási ciklus egészében, ideértve a szabálytalanságok megelőzését, feltárását és kivizsgálását, az elveszített, jogtalanul kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált források visszafizettetését és adott esetben a közigazgatási és pénzügyi bírságokat, az (EU, Euratom) 2018/1046 rendeletben foglaltaknak megfelelően. Tekintettel egyes közös vállalkozások által végrehajtott azon cselekvések sajátos jellegére, amelyek értelmében ezek több év alatt fokozatosan kivezetendők, lehetővé kell tenni, hogy a Bizottság és az érintett közös vállalkozás többéves költségvetési kötelezettségvállalásait éves részletekre bontsák. Erre tekintettel a 3. cikk (1) bekezdésének b), d) és h) pontjában említett közös vállalkozások költségvetési kötelezettségvállalásai éves részletekre oszthatók. 2024. december 31-ig az említett költségvetési kötelezettségvállalások kumulatív összege nem haladhatja meg a 10. és a 145. cikkben meghatározott maximális uniós hozzájárulás 50 %-át. 2025. január 1-jétől a fennmaradó évek kumulatív költségvetésének legalább 20 %-át nem lehet éves részletekből fedezni. (37)A közös vállalkozások sajátos jellegére és jelenlegi jogállására való tekintettel a közös vállalkozások esetében továbbra is külön mentesítési eljárást kell alkalmazni. A Számvevőszéknek kell elvégeznie az elszámolás, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségének és szabályszerűségének ellenőrzését. (38)A Horizont Európáról szóló rendelet [8. cikke (2) bekezdésének c) pontjával] összhangban a közös vállalkozásoknak egyértelmű életciklus-alapú megközelítést kell alkalmazniuk. Az Unió pénzügyi érdekeinek megfelelő védelme érdekében a közös vállalkozásokat egy 2031. december 31-ig tartó időszakra kell létrehozni, lehetővé téve számukra, hogy a támogatások végrehajtásával kapcsolatos feladataikat az utolsó megkezdett közvetett cselekvések befejezéséig gyakorolhassák. (39)Az Európai Bizottságnak a felülvizsgált uniós biogazdasági stratégia, az uniós biodiverzitási stratégia, a „Tiszta bolygót mindenkinek” című közlemény, a körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési terv és a „termelőtől a fogyasztóig” stratégiára vonatkozó új közlemény által támogatott „európai zöld megállapodás” prioritásával összefüggésben az európai bioalapú szektornak – beleértve a kkv-kat, a régiókat és az elsődleges termelőket – klímasemlegessé, körforgásosabbá és fenntarthatóbbá kell válnia, miközben globális szinten versenyképesnek kell maradnia. Egy erős, erőforrás-hatékony és versenyképes bioalapú innovációs ökoszisztéma csökkentheti a nem megújuló fosszilis nyersanyagoktól és ásványkincsektől való függőséget, és felgyorsíthatja azok helyettesítését. A fenntarthatóság és a körforgásosság által vezérelt innováció révén hulladékból és biomasszából megújuló bioalapú termékek, anyagok, folyamatok és tápanyagok fejleszthetők ki. Ez az ökoszisztéma a helyi alapanyagok – többek között a hulladék, a maradékanyagok és a mellékáramok – révén is értéket teremthet annak érdekében, hogy Unió-szerte munkahelyeket hozzon létre, gazdasági növekedést és fejlődést idézzen elő nemcsak a városi területeken, hanem azokon a vidéki és part menti területeken is, ahol biomasszát állítanak elő, és amelyek gyakran olyan peremterületek, amelyek ritkán profitálnak az ipari fejlődésből. (40)A Horizont 2020 keretében létrehozott Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás az erőforrások fenntartható felhasználására összpontosított, különösen az erőforrás-igényes és nagy hatású ágazatokban, például a mezőgazdaságban, a textilgyártásban és az építőiparban, és különösen a helyi szereplőkre, gyártókra, üzemekre és gyárakra irányult. A 2017 októberében közzétett időközi értékelése 34 ajánlásból álló szilárd keretet tartalmazott, amelyek tükröződnek az e rendelettel létrehozott, a Körforgásos és Bioalapú Európai Gazdaság közös vállalkozás kialakításában. A Körforgásos és Bioalapú Európai Gazdaság közös vállalkozás nem a Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás közvetlen folytatása, hanem olyan program, amely az előd eredményeire épít és orvosolja hiányosságait. Az ajánlásokkal összhangban a Körforgásos és Bioalapú Európai Gazdaság közös vállalkozásnak az érdekelt felek szélesebb körét kell bevonnia, ideértve a primer szektort (mezőgazdaság, akvakultúra, halászat és erdőgazdálkodás), valamint a hulladékok, a maradékanyagok és a mellékáramok szolgáltatóit, a regionális hatóságokat és a befektetőket, a piaci hiányosságok és a fenntarthatatlan bioalapú folyamatok megelőzésének szándékával. Céljai elérése érdekében csak olyan projekteket finanszírozhat, amelyek tiszteletben tartják a körforgásosság és a fenntarthatóság elvét, valamint bolygónk tűrőképességének határait. (41)A Körforgásos és Bioalapú Európai Gazdaság közös vállalkozásnak kiépítési csoportokat kell létrehoznia, amelyek tanácsadó szervként szolgálnak és aktívan részt vesznek a partnerség menetrendjét meghatározó stratégiai vitákban. Alapvető fontosságú, hogy ezeket a tanácsadó szerveket felvegyék az irányítási struktúrába, a körforgásos bioalapú ágazatban való szélesebb körű részvétel és nagyobb magánberuházások biztosítása érdekében. A kiépítési csoportoknak különösen támogatniuk kell az irányító testület stratégiai üléseit, amelyeken az ágazati vezetők és az érdekelt felek képviselői, valamint a Bizottság magas szintű képviselői csatlakoznak az állandó irányító testülethez, hogy megvitassák és meghatározzák a partnerség stratégiai irányát. (42)A Tiszta Légi Közlekedés közös vállalkozás fő célkitűzése, hogy hozzájáruljon a légi közlekedés ökológiai lábnyomának csökkentéséhez azáltal, hogy felgyorsítja a klímasemleges légi közlekedési technológiák kifejlesztését azok lehető legkorábbi bevezetése érdekében, ezáltal jelentősen hozzájárulva az európai zöld megállapodásban foglalt, a környezeti hatások csökkentésére irányuló ambiciózus célokhoz, azaz 2030-ig az 1990-es szinthez viszonyított 55 %-os kibocsátáscsökkentéshez, 2050-ig pedig a klímasemlegességhez. Ez a célkitűzés csak a repüléstechnikai kutatási és innovációs folyamatok felgyorsításával és optimalizálásával, valamint az uniós légi közlekedési ágazat globális versenyképességének javításával érhető el. A Tiszta Légi Közlekedés közös vállalkozásnak azt is biztosítania kell, hogy a tisztább légi közlekedés továbbra is biztonságos, védett és hatékony legyen az utasok és áruk légi szállítása szempontjából. (43)A Tiszta Légi Közlekedés közös vállalkozás a Tiszta Égbolt és a Tiszta Égbolt 2 közös vállalkozás tapasztalataira épít. Az új partnerségnek ambiciózusabbnak kell lennie azáltal, hogy áttörést jelentő demonstrációs projektek kifejlesztésére összpontosít. A Tiszta Égbolt 2 közös vállalkozás időközi értékelésének megállapításaival összhangban egy új kezdeményezésnek biztosítania kell, hogy minden demonstrációs projekt „döntés-előkészítő tanulmányon” alapuljon annak érdekében, hogy a kifejlesztett technológiák valóban a „lehető leggyorsabb piacra bocsátást” szolgálják, ami kulcsfontosságú prioritás. Ezért az új kezdeményezésnek az egyedi hasznosítási célkitűzései láthatóságának növelésére és a közös vállalkozás nyomonkövetési, irányítási és jelentéstételi képességeinek megerősítésére kell összpontosítania annak érdekében, hogy tükrözze a partnerség célkitűzéseinek eléréséhez szükséges kutatási és innovációs erőfeszítések összetettségét. (44)A Tiszta Légi Közlekedés közös vállalkozásnak sokszínű tagsági bázisra kell épülnie, amely az érdekelt felek és ötletek széles körét fogja össze. A legígéretesebb megközelítések és az azok követésére képes szervezetek azonosítása érdekében a Bizottság felhívást tett közzé ötletek kifejezésére és potenciális tagok részvételi szándékának kifejezésére. A tagok csoportjának gyors bővítése érdekében az irányító testület számára lehetővé kell tenni, hogy az említett felhívás eredményei alapján társult tagokat válasszon. (45)Annak érdekében, hogy maximalizálják és felgyorsítsák a Tiszta Légi Közlekedés közös vállalkozás és az „Egységes Európai Égbolt” Légiforgalmi Szolgáltatási Kutatás 3 közös vállalkozás kutatási és innovációs tevékenységei által a hatékony kibocsátáscsökkentésre és a légi közlekedési ágazat digitalizációjára gyakorolt hatást, szoros együttműködésre kell törekedniük az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynökségével (EASA) a partnerség munkájában, biztosítva a kifejlesztett új technológiákkal kapcsolatos ismeretek korai cseréjét. Ez döntő fontosságú lesz a piaci elterjedés felgyorsítása szempontjából azáltal, hogy az (EU) 2018/1139 rendeletben előírtaknak megfelelően megkönnyíti a létrejövő termékek és szolgáltatások tanúsítási folyamatát. (46)Az uniós, nemzeti és regionális szintű programok közötti szinergiák maximalizálása érdekében a Tiszta Légi Közlekedés közös vállalkozásban az államok képviselői csoportjának tagjai megvizsgálják annak lehetőségeit, hogy nemzeti szinten pénzügyi támogatást nyújtsanak olyan kiváló pályázatokhoz, amelyeket a túljelentkezés miatt a Tiszta Légi Közlekedés közös vállalkozás nem választott ki finanszírozásra. (47)Európa azzal a kihívással néz szembe, hogy vezető szerepet kell játszania az üvegházhatásúgáz-kibocsátás társadalmi költségeinek a légi közlekedés üzleti modelljébe való internalizálásában, miközben továbbra is egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítania az európai termékek számára a világpiacon. Ezért a Tiszta Légi Közlekedés közös vállalkozásnak támogatnia kell az európai képviselőket a nemzetközi szabványosításban és a nemzetközi jogalkotási erőfeszítésekben. (48)Az elmúlt öt évben drámaian nőtt a hidrogén iránti érdeklődés, mivel valamennyi tagállam aláírta és megerősítette a Felek Konferenciájának (COP21) Párizsi Megállapodását. 2019 végén a Bizottság előterjesztette az európai zöld megállapodást, amelynek célja, hogy az Uniót egy modern, erőforrás-hatékony és versenyképes gazdasággal rendelkező, méltányos és virágzó társadalommá alakítsa át, ahol 2050-re nem keletkezik nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátás. A kiemelt területek közé tartozik a tiszta hidrogén, az üzemanyagcellák, az egyéb alternatív üzemanyagok és az energiatárolás. A hidrogén kiemelt helyen szerepel a 2020. júliusi, „Hidrogénstratégia a klímasemleges Európáért” és „Uniós stratégia az energiarendszer integrációjának megteremtéséért” című közleményekben, valamint a Tiszta Hidrogén Európai Szövetség elindításában, amely szövetség összefogja az összes érdekelt felet a tiszta hidrogén ökoszisztémájának Unión belüli kiépítéséhez szükséges technológiai igények, beruházási lehetőségek és szabályozási akadályok azonosítása érdekében. (49)A hidrogénalkalmazásokhoz kapcsolódó célzott kutatási és innovációs tevékenységeket 2008 óta támogatják, elsősorban a hetedik keretprogram és a Horizont 2020 keretében működő Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás (FCH Közös Vállalkozás és FCH2 közös vállalkozás), valamint a hidrogén értékláncának valamennyi szakaszára/területére kiterjedő, hagyományos együttműködésen alapuló projektek révén. A Tiszta Hidrogén közös vállalkozásnak meg kell erősítenie és integrálnia kell az Unió tudományos kapacitását annak érdekében, hogy felgyorsítsa a piacra kész, fejlett tisztahidrogén-alkalmazások kifejlesztését és javítását az energia, a közlekedés, az építőipar és az ipari végfelhasználás területén. Ez csak akkor lehetséges, ha a tiszta hidrogén uniós értéklánca – és különösen a kkv-k – versenyképességének megerősítésével párosul. (50)A Tiszta Hidrogén közös vállalkozás tudományos célkitűzéseinek elérése érdekében a hidrogéngazdaságban érintett valamennyi ágazat számára lehetővé kell tenni, hogy részt vegyenek a hidrogéngazdaság stratégiai kutatási és innovációs tervének elkészítésében és végrehajtásában. Annak érdekében, hogy áthidalják a piacra kész technológia fejlesztése és a széles körű elterjedés közötti szakadékot, az állami szektort is be kell vonni, különösen a regionális és nemzeti hatóságokat, amely utóbbiak felelősek az éghajlat-politikák és a piaci mechanizmusokhoz kapcsolódó intézkedések kidolgozásáért. (51)Mivel a hidrogént üzemanyagként, energiahordozóként és energiatárolásra is lehet alkalmazni, alapvető fontosságú, hogy a tiszta hidrogénnel kapcsolatos partnerség strukturált együttműködést alakítson ki sok más, Horizont Európa keretében létrejövő partnerséggel, különösen a végfelhasználás tekintetében. A tiszta hidrogénnel foglalkozó partnerségnek együtt kell működnie különösen a kibocsátásmentes közúti és vízi közlekedéssel, az európai vasúttal, a tiszta légi közlekedéssel, a bolygónk javát szolgáló eljárásokkal és a tiszta acéllal foglalkozó partnerségekkel. E célból létre kell hozni egy olyan struktúrát, amely jelentést tesz az irányító testületnek, hogy biztosítsák az e partnerségek közötti együttműködést és szinergiákat a hidrogén területén. A tiszta hidrogénre vonatkozó kezdeményezés lenne az egyetlen olyan partnerség, amely hidrogéngyártási technológiákkal foglalkozik. A végfelhasználói partnerségekkel való együttműködésnek különösen a technológia demonstrációjára és az előírások közös meghatározására kell összpontosítania. (52)A vasutak hozzájárulnak az egységes európai közlekedési térséghez (SETA), és az Unió hosszú távú fenntartható fejlődési stratégiájának alapvető elemét képezik. Gazdasági méretét tekintve az európai vasúti ágazat közvetlen bruttó hozzáadott értéke 69 milliárd EUR, a közvetett érték pedig 80 milliárd EUR volt. A vasúti ágazatban 1,3 millió főt foglalkoztattak közvetlenül, és több mint egymillió személyt közvetve. (53)Az európai zöld megállapodás az Uniót olyan igazságos és virágzó társadalommá kívánja alakítani, amely modern, erőforrás-hatékony és versenyképes gazdasággal rendelkezik, ahol 2050-re megszűnik a nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátás, és ahol a gazdaság növekedése nem erőforrásfüggő. A kiemelt területek közé tartozik a fenntartható és intelligens mobilitásra való áttérés felgyorsítása. (54)Az új európai iparstratégiáról szóló bizottsági közlemény (2020. március) hangsúlyozza, hogy a fenntartható és intelligens mobilitással foglalkozó iparágak – például a vasúti ágazat – felelősséggel és potenciállal rendelkeznek a digitális és zöld átállás ösztönzésében, Európa ipari versenyképességének támogatásában és a konnektivitás javításában. Ezért a közúti, vasúti, légi és vízi közlekedésnek 2050-ig a közlekedésből származó kibocsátások 90 %-os csökkentéséhez kell hozzájárulnia. Prioritásként kell kezelni, hogy a szárazföldi áruszállítás 75 %-át kitevő közúti áruforgalom jelentős része átkerüljön a vasútra és a belvízi utakra. (55)A 2014-ben létesített Shift2Rail közös vállalkozás célja a Shift2Rail kezdeményezés kutatási, fejlesztési és validálási tevékenységeinek irányítása; ennek érdekében ötvözi a tagjai által rendelkezésre bocsátott köz- és magánfinanszírozás eszközeit, és belső vagy külső szakmai erőforrásokat vesz igénybe. A közös vállalkozás a teljes vasúti értéklánc szereplői és a hagyományos vasúti ágazaton kívüli érdekeltek közötti együttműködés versenyszabályokkal összhangban álló új formáit alakította ki, és az interoperabilitással és a biztonsággal kapcsolatos kérdésekben az Európai Unió Vasúti Ügynöksége tapasztalatát és szakértelmét hasznosította.

(56)Az Európai Vasút közös vállalkozás célja a nagy kapacitású integrált európai vasúti hálózat létrehozása a kölcsönös átjárhatóságot gátló akadályok felszámolása és a teljes integrációra vonatkozó megoldások biztosítása révén, amely integráció kiterjed a forgalomirányításra, a járművekre, az infrastruktúrára és a szolgáltatásokra. Ennek során ki kell aknázni a digitalizációban és az automatizálásban rejlő hatalmas potenciált a vasúti költségek csökkentése, a kapacitás növelése, valamint rugalmasságának és megbízhatóságának fokozása érdekében, és a funkcionális rendszer ágazatban közös, stabil referenciaarchitektúráján kell alapulnia, az Európai Unió Vasúti Ügynökségével együttműködésben. (57)Az Európai Vasút közös vállalkozásnak a főtervében meg kell határoznia az egységes európai vasúti térség támogatásához szükséges integrált, interoperábilis és szabványosított technológiai innovációk elterjedésének felgyorsításához szükséges kiemelt kutatási és innovációs tevékenységeit, valamint az átfogó rendszerarchitektúrát és a harmonizált üzemeltetési megközelítést, beleértve a nagyszabású demonstrációs tevékenységeket is. (58)A vasút összetett rendszer, amely nagyon szoros kapcsolatot tart fenn a pályahálózat-működtetők, a vasúttársaságok (vonatüzemeltetők) és berendezéseik (infrastruktúra és gördülőállomány) között. A vasúti rendszerre vonatkozó közös előírások és stratégia nélkül lehetetlen az innovációt megvalósítani. Ezért az Európai Vasút közös vállalkozás rendszerpillére lehetővé kell tegye az ágazat számára, hogy egységes működési koncepciót és rendszerarchitektúrát kövessen, beleértve a vasúti rendszer működésének alapját képező szolgáltatások, funkcionális blokkok és interfészek meghatározását. A közös vállalkozásnak kell az átfogó keretet biztosítania annak garantálásához, hogy a kutatás a kölcsönösen elfogadott, közös ügyféligényekre és operatív igényekre irányuljon. Az Európai Vasút közös vállalkozás irányítási modelljének és döntéshozatali folyamatának tükröznie kell a Bizottságnak az európai vasúti rendszer egységesítésében és integrálásában betöltött vezető szerepét, különösen az egységes működési koncepció és rendszerarchitektúra gyors és hatékony megvalósítása terén, ugyanakkor be kell vonni a magánszektorbeli partnereket a tanácsadói és technikai támogató szerepbe. (59)Annak biztosítása érdekében, hogy az alacsony technológiai készenléti szintekre (TRL) vonatkozó kutatás eredményeit hatékonyan használják fel magasabb technológiai készenléti szinteken, és különösen az Európai Vasút közös vállalkozásban, az Európai Vasút közös vállalkozás programirodájának kell végrehajtania ezeket a tevékenységeket. (60)Amennyiben szükséges, a gyors átmenet és a tagság bővítése érdekében az Európai Vasút közös vállalkozás irányító testülete számára lehetővé kell tenni, hogy a Bizottság által közzétett, részvételi szándék kifejezésére való felhívás eredményei alapján társult tagokat válasszon ki. (61)Az ENSZ fenntartható fejlődési céljaival, különösen a 3. fenntartható fejlődési céllal kapcsolatos bizottsági prioritásokkal, valamint az Afrikával kapcsolatos átfogó stratégia felé című közleménnyel összefüggésben az Unió elkötelezett amellett, hogy hozzájáruljon az egészséges élet biztosításához és a jóllét mindenki számára történő előmozdításához, hogy még szorosabb partnerséget építsen ki két kontinensünk között, és hogy támogassa a kutatási és innovációs kapacitások kialakítását Afrikában. A Globális Egészségügyi EDCTP3 közös vállalkozásnak foglalkoznia kell az Afrikában, különösen a szubszaharai Afrikában elterjedt fertőző betegségek, például a HIV, a malária és a tuberkulózis, valamint a szegénységgel összefüggő és elhanyagolt fertőző betegségek kezelésére szolgáló megfelelő diagnosztikai eszközök, kezelések és oltóanyagok – többek között az úgynevezett egészségügyi technológiák – hiányával. A Covid19-világjárvány rávilágított arra, hogy a világ különböző régióinak a világkereskedelem és turizmus révén megvalósuló fokozott összekapcsoltsága miatt a fertőző betegségek gyorsan elterjedhetnek az egész világon. Az egészségügyi technológiák fejlesztése ezért döntő fontosságú a fertőző betegségek terjedésének megfékezése, valamint elterjedésüket követően az ellenük való küzdelem, továbbá az érintett országokban és az Unióban élő polgárok egészségének védelme céljából. A jelenlegi EDCTP2-kezdeményezésnél erőteljesebb globális egészségügyi vezető szerep elérése érdekében a partnerség hatályát ki kell terjeszteni az újonnan megjelenő fertőző betegségek jelentette veszéllyel, az antimikrobiális rezisztencia egyre növekvő problémáival és a nem fertőző betegségekhez kapcsolódó komorbiditással kapcsolatos reagálásra is. (62)A szubszaharai Afrikát érintő fertőző betegségek modern technológiai eszközökkel való kezeléséhez számos szereplő bevonására és hosszú távú kötelezettségvállalásokra van szükség. A Globális Egészségügyi EDCTP3 közös vállalkozásnak produktív és fenntartható Észak–Dél és Dél–Dél hálózatépítésről és együttműködésről kell gondoskodnia, és kapcsolatokat kell kiépítenie több magán- és közszektorbeli szervezettel a projektszintű és az intézményi együttműködés megerősítése érdekében. A programnak elő kell segítenie továbbá új Észak–Dél és Dél–Dél együttműködés kialakítását a szubszaharai Afrikában több országra kiterjedő, több helyszínen végzett tanulmányok lefolytatása érdekében. Emellett egy rendszeres nemzetközi konferenciának, az EDCTP-fórumnak platformot kell biztosítania az európai, afrikai és máshonnan érkező tudósok és releváns hálózatok számára, hogy megosszák a megállapításokat és az ötleteket, valamint együttműködési kapcsolatokat alakítsanak ki. (63)A Globális Egészségügyi EDCTP3 közös vállalkozásnak az EDCTP és az EDCTP2 programok során szerzett tapasztalatokra kell építenie, és az Unió, a tagállamok, a társult országok és az afrikai országok beruházásainak kiaknázásával kell olyan eredményeket elérnie, amelyeket az egyes országok vagy egyedül az uniós kutatási keretprogram nem tudott volna megvalósítani. A programban részt vevő államokat képviselő EDCTP Szövetségnek pénzügyileg és további tevékenységekkel hozzá kell járulnia az EDCTP3 programhoz és annak végrehajtásához. Biztosítania kell a szubszaharai országok érdemi részvételét a döntéshozatali folyamatban és érdemi bevonásukat a folyamatba, ami elengedhetetlen a szubszaharai országokban a betegségek jelentette terhek kezeléséhez. A kezdeményezésnek ki kell terjednie más nemzetközi kutatásfinanszírozókra, például jótékonysági szervezetekre, a gyógyszeriparra és más harmadik országokra, amelyeknek eseti alapon közreműködő partnerként hozzá kell járulniuk a partnerséghez. Ezenfelül a program hatásának növelése érdekében a Globális Egészségügyi EDCTP3 közös vállalkozásnak egyedi pályázati felhívások esetében lehetőséget kell biztosítani arra, hogy azonosítson olyan jogalanyokat, amelyek részt vehetnek a közvetett cselekvésekben. Lehetővé kell tenni, hogy a munkaprogramban elő lehessen írni, hogy az ilyen jogalanyok nem jogosultak a közös vállalkozás általi finanszírozásra. (64)Elengedhetetlen, hogy a Globális Egészségügyi EDCTP3 közös vállalkozás által finanszírozott vagy egyébként a munkaprogramja hatálya alá tartozó kutatási tevékenységek teljes mértékben összhangban álljanak az Európai Unió Alapjogi Chartájával, az emberi jogok európai egyezményével és annak kiegészítő jegyzőkönyveivel, az Orvosi Világszövetség 2008. évi Helsinki Nyilatkozatában foglalt etikai alapelvekkel, az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek regisztrálása technikai feltételeinek harmonizációját célzó nemzetközi konferencia helyes klinikai gyakorlatokra vonatkozó előírásaival, a vonatkozó uniós jogszabályokkal és azon országok helyi etikai követelményeivel, amelyekben a kutatási tevékenységet folytatni kívánják. Ezen túlmenően a Globális Egészségügyi EDCTP3 közös vállalkozásnak elő kell írnia, hogy a program által támogatott közvetett cselekvések eredményei alapján kidolgozott innovációknak és beavatkozásoknak megfizethetőnek és hozzáférhetőnek kell lenniük a kiszolgáltatott népességcsoportok számára. (65)Ahhoz, hogy a Globális Egészségügyi EDCTP3 közös vállalkozás sikeres legyen és ösztönözze a partnerségben való részvételt, a közös vállalkozás finanszírozását a Horizont Európa program keretében finanszírozásra jogosult és az európai és fejlődő országok klinikai vizsgálatok területén létrejött partnerség (EDCTP) szövetségét alkotó államokban letelepedett jogalanyokra kell korlátozni. Az Unió más tagállamaiban, a társult országokban és a szubszaharai afrikai országokban letelepedett szervezeteknek továbbra is képesnek kell lenniük arra, hogy finanszírozás nélkül vegyenek részt a pályázati felhívásokban. Ezen túlmenően lehetővé kell tenni, hogy az EDCTP3 Szövetség tagjaitól eltérő országokban letelepedett szervezetek jogosultak legyenek finanszírozásra konkrét pályázati témákban vagy népegészségügyi szükséghelyzet kezelésére irányuló felhívás esetén, amennyiben a munkaprogram erről rendelkezik. A Globális Egészségügyi EDCTP3 közös vállalkozásnak meg kell tennie minden megfelelő – többek között szerződéses – intézkedést az Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében. Törekednie kell tudományos és technológiai megállapodások megkötésére harmadik országokkal. A megállapodás megkötése előtt az EDCTP3 közös vállalkozásnak alternatív intézkedéseket kell alkalmaznia az uniós érdekek védelme érdekében, amennyiben egy ilyen megállapodással nem rendelkező harmadik országban letelepedett jogalanyok közvetett cselekvés finanszírozásában vesznek részt: a cselekvés pénzügyi koordinátorának valamely tagállamban vagy társult országban kell székhellyel rendelkeznie, és a pénzügyi kockázatok megfelelő figyelembevétele érdekében ki kell igazítani a támogatási megállapodásban az előfinanszírozás összegére és a felelősségre vonatkozó rendelkezéseket. (66)Az Európai Bizottság „emberközpontú gazdaság” és „a digitális korra felkészült Európa” prioritásaival összefüggésben az európai iparnak, beleértve a kkv-kat is, zöldebbé, körforgásosabbá és digitálisabbá kell válnia, miközben globális szinten versenyképes marad. A Bizottság hangsúlyozta az orvostechnikai eszközök és a digitális technológiák szerepét a felmerülő kihívások kezelésében, valamint az e-egészségügyi szolgáltatásoknak a magas színvonalú egészségügyi ellátás biztosítására való használatát, továbbá azt a felhívást, hogy biztosítsák az uniós igényeknek megfelelő, megfizethető gyógyszerekkel való ellátást, miközben támogatják az innovatív és világviszonylatban vezető európai gyógyszeripart. Az Innovatív Egészségügy közös vállalkozás célja, hogy hozzájáruljon az Unió tudásalapú gazdaságának sarokkövét jelentő uniós egészségügyi ipar versenyképességének megerősítéséhez, az egészségügyi technológiák – különösen az integrált egészségügyi megoldások – fejlesztésében való fokozott gazdasági tevékenységhez, és ezáltal eszközként szolgáljon a technológiai szuverenitás növeléséhez és társadalmaink digitális átállásának előmozdításához. Ezek a politikai prioritások a kulcsfontosságú szereplőknek: a tudományos köröknek, a különböző méretű vállalatoknak és az egészségügyi innovációk végfelhasználóinak az egészségügyi kutatás és innováció köz- és magánszféra közötti partnerségének égisze alatt történő összefogásával érhetők el. Az Innovatív Egészségügy közös vállalkozásnak elő kell segítenie az európai rákellenes terv és az antimikrobiális rezisztencia leküzdésére irányuló, egységes egészségügyi megközelítés szerinti európai cselekvési terv célkitűzéseinek elérését. Az Innovatív Egészségügy közös vállalkozást össze kell hangolni az új európai iparstratégiával, az európai gyógyszerstratégiával és a fenntartható és digitális Európáért kkv-stratégiával. (67)Az Innovatív Egészségügy közös vállalkozás az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító második közös vállalkozás (IMI2 közös vállalkozás) tapasztalataira épít, beleértve az e kezdeményezés által a Covid19-világjárvány leküzdése érdekében végzett munkát is. Az IMI2 közös vállalkozás időközi értékelésének ajánlásaival összhangban az utódkezdeményezésnek lehetővé kell tennie, hogy „más ipari ágazatok aktív szerepet vállaljanak a gyógyszeriparban, hogy kihasználhassák szakértelmüket az új egészségügyi beavatkozások kidolgozása során”. Ezért az ipari ágazatoknak ki kell terjedniük a biogyógyszerészeti, biotechnológiai és gyógyászati technológiai ágazatokra, beleértve a digitális területen tevékenykedő vállalatokat is. A kezdeményezés hatályának ki kell terjednie a megelőzésre, a diagnosztikára, a kezelésre és a betegségmenedzsmentre, és azt a betegség súlyossága és/vagy az érintett személyek száma miatt a betegekre és/vagy a társadalomra nehezedő jelentős terhek, valamint a betegség által a betegekre és az egészségügyi rendszerekre gyakorolt jelentős gazdasági hatás kellő figyelembevételével kell meghatározni. A finanszírozott cselekvéseknek meg kell felelniük az Unió népegészségügyi igényeinek, és támogatniuk kell olyan jövőbeli egészségügyi innovációk fejlesztését, amelyek biztonságosak, emberközpontúak, hatékonyak, költséghatékonyak és megfizethetők a betegek és az egészségügyi rendszerek számára. (68)Az új tudományos ötletek, valamint a sikeres kutatási és innovációs tevékenységek létrehozására vonatkozó legjobb lehetőség biztosítása érdekében az Innovatív Egészségügy közös vállalkozás kulcsszereplőinek különböző típusú köz- és magánintézmények kutatóinak kell lenniük. Ugyanakkor a végfelhasználóknak, például az uniós polgároknak, az egészségügyi szakembereknek és az egészségügyi szolgáltatóknak közre kell működniük a kezdeményezés stratégiai tervezésében és tevékenységeiben, ezáltal biztosítva, hogy a kezdeményezés kielégítse szükségleteiket. Ezen túlmenően az egész Unióra kiterjedő és a nemzeti szabályozó hatóságoknak, az egészségügyi technológiák értékelésével foglalkozó szerveknek és az egészségügyi költségek viselőinek is kellő időben hozzá kell járulniuk a partnerség tevékenységeihez, biztosítva ugyanakkor, hogy ne álljon fenn összeférhetetlenség, annak érdekében, hogy növeljék annak valószínűségét, hogy a finanszírozott cselekvések eredményei megfelelnek a bevezetéshez szükséges követelményeknek és ezáltal elérik a várt hatásokat. Mindezeknek a hozzájárulásoknak elő kell segíteniük, hogy a kutatási erőfeszítéseket jobban a kielégítetlen szükségletekre összpontosítsák. (69)A jelenlegi egészségügyi kihívások és veszélyek globálisak. A kezdeményezésnek ezért nyitottnak kell lennie a nemzetközi tudományos, ipari és szabályozási szereplők részvétele előtt az adatokhoz és a szakértelemhez való szélesebb körű hozzáférés előnyeinek kiaknázása, a felmerülő egészségügyi veszélyekre való reagálás és a szükséges társadalmi hatás, nevezetesen az uniós polgárok számára jobb egészségügyi eredmények elérése érdekében. Ugyanakkor a partnerség tevékenységeinek többségét az uniós tagállamokban és a Horizont Európa társult országaiban kell végezni. (70)A partnerség célkitűzéseinek a prekompetitív területre kell összpontosítaniuk, és ezáltal biztonságos teret kell teremteniük a különböző egészségügyi technológiák terén tevékenykedő vállalatok közötti hatékony együttműködéshez. A kezdeményezés integrált jellegének tükrözése, az egészségügyi ipar ágazatai közötti elszigeteltség megtörésének elősegítése és az ipar és a tudományos körök közötti együttműködés megerősítése érdekében a kezdeményezés által finanszírozott projektek többségének ágazatokon átívelőnek kell lennie. (71)A „kulcsfontosságú digitális technológiák” kifejezés azokra az elektronikai alkatrészekre és rendszerekre utal, amelyek valamennyi főbb gazdasági ágazat alapját képezik. A Bizottság kiemelte, hogy ezeket a technológiákat ellenőrzés alá kell vonni Európában, különösen az olyan európai szakpolitikai prioritások megvalósításával összefüggésben, mint a digitális technológiai autonómia. A terület fontossága és az unióbeli érdekelt felek előtt álló kihívások miatt gyors fellépésre van szükség annak érdekében, hogy az európai innovációs és értékláncokban ne maradjon gyenge láncszem. Létre kell tehát hozni egy olyan uniós szintű mechanizmust, amely egyesíti és összpontosítja az elektronikai alkatrészek és rendszerek terén zajló kutatáshoz és innovációhoz a tagállamok, az Unió és a magánszektor által nyújtott támogatást. (72)A Kulcsfontosságú Digitális Technológiák közös vállalkozásnak olyan világosan meghatározott témákkal kell foglalkoznia, amelyek lehetővé teszik a szélesebb értelemben vett európai iparágak számára, hogy azok biztosítsák a leginnovatívabb technológiák tervezését, gyártását és felhasználását az elektronikai alkatrészek és rendszerek területén. Európai szinten strukturált és összehangolt pénzügyi támogatásra van szükség ahhoz, hogy a kutatócsoportok és az európai iparágak meg tudják őrizni jelenlegi erősségeiket egy rendkívül versengő nemzetközi környezet élvonalában, és hogy felszámolják azt a szakadékot, amely az alapvető uniós értékeket – többek között a magánélet védelmét és a bizalmat, a biztonságot és a védelmet – tükröző európai digitális átálláshoz elengedhetetlen technológiák terén mutatkozik. Az értékláncok valamennyi szegmensét képviselő ökoszisztéma érdekelt felei közötti együttműködés elengedhetetlen az új technológiák fejlesztéséhez és az innováció gyors piaci bevezetéséhez. Alapvető fontosságú továbbá az érdekelt feleknek – különösen a kkv-knak – a technológia feltörekvő vagy szomszédos területeibe, vagy mindkettőbe való integrálásához szükséges nyitottság és rugalmasság. (73)A Kulcsfontosságú Digitális Technológiák közös vállalkozásának ötvöznie kell azokat a pénzügyi és technikai eszközöket, amelyek elengedhetetlenek ahhoz, hogy uralni lehessen az innováció eszkalálódó ütemét e területen, hogy jelentős továbbgyűrűző hatásokat idézzenek elő a társadalom számára, valamint hogy a stratégiák és beruházások közös európai érdekhez való hozzáigazítása révén megosszák a kockázatvállalást. Ezért a Kulcsfontosságú Digitális Technológiák közös vállalkozás tagjainak önkéntes alapon az Uniónak, a tagállamoknak és a Horizont Európához társult országoknak, valamint olyan szövetségeknek kell lenniük, amelyek magánszektorbeli tagként az őket alkotó csoporttagokat képviselik, [továbbá az elektronikai alkatrészek és rendszerek területén Európában tevékenykedő más jogalanyoknak]. A tagállamok részvétele elősegíti továbbá a nemzeti programokkal és stratégiákkal való koherens összehangolást, mivel csökkenti az átfedéseket és az erőfeszítések szétaprózódását, ugyanakkor biztosítja az érdekelt felek és tevékenységek közötti szinergiákat. (74)A Horizont Európáról szóló rendelet [8. cikke (1) bekezdésének c) pontjával] összhangban a részt vevő államoknak meg kell bízniuk a Kulcsfontosságú Digitális Technológiák közös vállalkozást, hogy a hozzájárulásukat teljesítse a közvetett cselekvésekben részt vevő nemzeti szereplők felé. A kedvezményezetteknek egyetlen támogatási megállapodást kell aláírniuk a közös vállal